EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.06.1995 
KOM(95) 280 lopull. 
95/0157 (ACC) 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
vuoden 1995 kansainvälisen viljasopimuksen muodostavien vuoden 1995 viljakauppaa 
koskevan yleissopimuksen ja vuoden 1995 elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen 
allekirjoittamisesta ja niiden väliaikaista soveltamista koskevan julistuksen tallettamisesta 
(komission esittämä) 

PERUSTEET 
1. Vuoden 1949 kansainvälistä vehnäsopimusta on tarkistettu, uudistettu, saatettu ajan 
tasalle tai jatkettu useaan otteeseen, kunnes tehtiin vuoden 1986 kansainvälinen 
vehnäsopimus. 
Vuoden 1986 vehnäkauppaa koskevasta yleissopimuksesta ja vuoden 1986 elintarvikeapua 
koskevasta yleissopimuksesta, sellaisina kuin ne ovat jatkettuina, muodostuvan vuoden 
1986 kansainvälisen vehnäsopimuksen määräysten voimassaoloaika päättyy 30 päivänä 
kesäkuuta 1995, 
2. Nykyisen sopimuksen allekirjoittajat ovat sopineet, että vuoden 1986 kansainvälinen 
vehnäsopimus saatetaan ajan tasalle ja nimetään vuoden 1995 kansainväliseksi 
viljasopimukseksi, joka sisältää kaksi erillistä oikeudellista asiakirjaa: 
a) vuoden 1995 viljakauppaa koskeva yleissopimus ja 
b) vuoden 1995 elintarvikeapua koskeva yleissopimus. 
Viljakauppaa koskevan yleissopimuksen osalta liitteessä lueteltujen hallitusten, Euroopan 
yhteisö mukaan lukien, ja elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen osalta niiden 
hallitusten, joita asia koskee, on allekirjoitettava ja ratifioitava tai hyväksyttävä molemmat 
yleissopimukset tai tarpeen mukaan toinen niistä valtiosääntönsä edellyttämää tai 
toimielimiään koskevaa menettelyä noudattaen. 
3. Näiden kahden yleissopimuksen muodosta päätettiin hallitustenvälisessä kokouksessa ja 
konferenssissa, joihin Euroopan yhteisö osallistui ja jotka vehnän kansainvälinen neuvosto 
järjesti 6 ja 7 päivänä joulukuuta 1994. 
Uusi sopimus poikkeaa entisestä kolmelta osin: 
- vehnää koskeva yleissopimus ulotetaan koskemaan kaikkia viljoja ja siitä tulee 
viljakauppaa koskeva yleissopimus, 
- äänten laskentaperuste ja siten myös osuudet hallinnollisesta budjetista uudistetaan ja ne 
tullaan tarkistamaan määräajoin kaupan kehityksen huomioon ottaen, 
- työjärjestys saatetaan ajan tasalle. 
4. Uusi kahdesta oikeudellisesta asiakirjasta koostuva kansainvälinen viljasopimus on 
avoinna siihen sopimuspuoliksi haluavien hallitusten allekirjoitettavaksi Yhdistyneiden 
kansakuntien päämajassa New Yorkissa 1 päivästä toukokuuta 30 päivään kesäkuuta 1995. 
Yleissopimukset allekirjoittaneiden hallitusten on saman ajanjakson aikana annettava 
ratifiointia tai hyväksymistä koskevat asiakirjansa talletettavaksi Yhdistyneiden 
kansakuntien päämajaan New Yorkiin. Sopimuksen allekirjoittajille voidaan kuitenkin 
myöntää pidennys tähän määräaikaan. Allekirjoittajat voivat myös tallettaa väliaikaista 
soveltamista koskevan julistuksen varmistaakseen sopimuksen täytäntöönpanon 1 päivästä 
heinäkuuta 1995. 
5. Hallitustenvälinen konferenssi pidetään niin pian kuin mahdollista 30 päivän kesäkuuta 
1995 jälkeen sen päättämiseksi, täyttyvätkö edellytykset sopimuksen voimaan tulemiseksi 1 
päivänä heinäkuuta 1995. Jotta viljakauppaa koskeva yleissopimus voisi ilman eri 
toimenpiteitä tulla voimaan tänä samana päivänä, vähintään 88 prosenttia äänistä 
muodostavien hallitusten on täytynyt tallettaa ratifioimista, hyväksymistä, liittymistä tai 
väliaikaista soveltamista koskeva asiakirja 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä. 
Elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen osalta täksi osuudeksi vahvistetaan 75 
prosenttia. 
Viljakauppaa koskevan yleissopimuksen 26 artiklan ja elintarvikeapua koskevan 
yleissopimuksen XIX artiklan mukaisesti kaikki allekirjoittajat saavat tallettaa väliaikaista 
soveltamista koskevan julistuksen. 
Ehdotetaan, että Euroopan yhteisö allekirjoittaa sopimuksen ja käyttää mahdollisuutta 
tallettaa väliaikaista soveltamista koskeva julistus, koska 30 päivänä kesäkuuta 1995 
päättyvä määräaika tulee todennäköisesti olemaan mahdoton noudattaa ottaen huomioon, 
että sopimuksen tekemiseksi on vielä kuultava Euroopan parlamenttia. 
Lisäksi jäsenvaltioita kehotetaan määrättyjen elintarvikeaputoimien vuoksi tulemaan 
sopimuspuoliksi elintarvikeapua koskevaan yleissopimukseen vaatimatta kuitenkaan, että 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden olisi liityttävä siihen samanaikaisesti. 
Rahataloudellinen vaikutus: vuosimaksu hallinnolliseen budjettiin. 
EHDOTUS: 
NEUVOSTOA PÄÄTÖS 
tehty 
vuoden 1995 kansainvälisen viljasopimuksen muodostavien vuoden 1995 viljakauppaa 
koskevan yleissopimuksen ja vuoden 1995 elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen 
allekirjoittamisesta ja niiden väliaikaista soveltamista koskevan julistuksen tallettamisesta 
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 ja 130 y 
artiklan yhdessä sen 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
sekä katsoo, että 
vuoden 1949 kansainvälistä vehnäsopimusta on uudistettu, saatettu ajan tasalle tai jatkettu 
useaan otteeseen, kunnes tehtiin vuoden 1986 kansainvälinen vehnäsopimus, 
vuoden 1986 vehnäkauppaa koskevasta yleissopimuksesta ja vuoden 1986 elintarvikeapua 
koskevasta yleissopimuksesta, sellaisina kuin ne ovat jatkettuina, muodostuvan vuoden 
1986 kansainvälisen vehnäsopimuksen määräysten voimassaolo päättyy 30 päivänä 
kesäkuuta 1995, 
on neuvoteltu uusi sopimus, jonka nimenä on vuoden 1995 kansainvälinen viljasopimus ja 
johon sisältyy kaksi erillistä oikeudellista asiakirjaa: 
a) vuoden 1995 viljakauppaa koskeva yleissopimus ja 
b) vuoden 1995 elintarvikeapua koskeva yleissopimus, 
uusi kansainvälinen viljasopimus on avoinna allekirjoitettavaksi Yhdistyneiden 
kansakuntien päämajassa New Yorkissa 1 päivästä toukokuuta 30 päivään kesäkuuta 1995, 
ja allekirjoittajien on tämän saman ajanjakson kuluessa talletettava ratifioimista tai 
hyväksymistä koskevat asiakirjansa; sopimuksen allekirjoittajille voidaan kuitenkin 
myöntää pidennys tähän määräaikaan; ne voivat myös tallettaa väliaikaista soveltamista 
koskevan julistuksen varmistaakseen sopimuksen täytäntöönpanon 1 päivästä heinäkuuta 
1995, ja 
yhteisön olisi käytettävä tätä mahdollisuutta voidakseen soveltaa uutta sopimusta 1 päivästä 
heinäkuuta 1995 vaikka hyväksymismenettely olisi vielä kesken, 
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 
Ainoa artikla 
1. Neuvoston puheenjohtajalla on lupa nimetä henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa 
liitteenä oleva julistus ja tallettaa se Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan. 
2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 
Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
Euroopan yhteisön 
JULISTUS 
vuoden 1995 kansainvälisen viljasopimuksen muodostavien vuoden 1995 viljakauppaa 
koskevan yleissopimuksen ja vuoden 1995 elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen 
VÄLIAIKAISESTA SOVELTAMISESTA 
Euroopan yhteisön on mahdotonta saattaa päätökseen 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä 
vuoden 1995 viljakauppaa koskevan yleissopimuksen 25 artiklassa ja vuoden 1995 
elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen XVIII artiklassa määrättyjä toimielimiä koskevia 
menettelyjä. 
Tämän vuoksi yhteisö antaa mainittujen yleissopimusten 25 ja XIX artiklan mukaisesti 
tämän julistuksen kyseisten sopimusten väliaikaisesta soveltamisesta. Antaessaan mainitun 
julistuksen yhteisö pitää itseään väliaikaisesti kyseisten sopimusten sopimuspuolena, jolla 
on kaikki sopimuksesta johtuvat oikeudet ja velvoitteet, siihen saakka, kunnes se on tehnyt 
lopullisen päätöksen asiasta. 
Euroopan yhteisö pyytää samanaikaisesti, että hyväksymistä koskevan asiakirjan 
tallettamista koskevaa määräaikaa jatkettaisiin kyseisten sopimusten 25 artiklan 2 kohdan 
sekä XVIII artiklan mukaisesti 31 päivään joulukuuta 1995. 
Lisäksi yhteisö ilmoittaa, että Itävallan tasavalta, Suomen tasavalta ja Ruotsi tasavalta, 
joista tuli yhteisön jäsenvaltioita 1 päivänä tammikuuta 1995, eivät enää erikseen liity 
viljakauppaa koskevaan yleissopimukseen, vaan yhteisön liittyminen yleissopimukseen 
koskee myös niitä. Tämän vuoksi myös Euroopan yhteisö sitoutuu käyttämään niitä 
oikeuksia ja täyttämään ne velvoitteet, joista tässä yleissopimuksessa määrätään näille 
kolmelle maalle. 
FINANCIAL STATEMENT 
Date: 
1. BUDGET HEADING: B2 - 516 APPROPRIATIONS: 
TITLE: Communication to the Council regarding EC participation in negotiation 
work on a New Agreement to replace the International Wheat Agreement, 1986 
«3. LEGAL BASIS: Treaty establishing the European Community, particularly Article 113 
!|4. ' AIMS: Authorization for the Commission to participate in the negotiation 
of a new agreement - see par. 2 
v5. FINANCIAL IMPLICATIONS: PERIOD OF 12 
MONTI-IS CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
(95) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
(96) 
5.0.., EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET 
(REFUNDS/INTERVENTION) 
- NATIONAL AUTHORITIES 
-OTHER 
5.1. REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC 
(LEVIES/CUSTOMS DUTIES) 
- NATIONAL 
1995 
5.0.1. ESTIMATED EXPENDITURE 
5.1.1. ESTIMATED REVENUE 455,000 1996 
477,000 1997 
500,000 1998 
525,000 
52. METHOD OF CALCULATION: 
Calculation based on experience of budgetary policy of the International Wheat 
Council in recent years, as well as the new calculation of contributions to be 
negociated. 
6.0. CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT 
CHAPTER OF TMJs CVBK5VT BUDGET? 
6.1. «CAN THE PROJECT BE FINANCED BY Tft ftVSFBR BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT-
JUPISET? 
6.2. kfTtI ^ ^nppf.çK/cvTAPV prtnniTT yft MrrFCCABVJ 
6.3. WILL FUTURE BUDGET APPROPRIATIONS RF. NECESSARY? YES 
OBSERVATIONS The amounts indicated cover the participation of the EC 
to the administrative budget of the Agreement 
¥ 
Vuoden 1995 kansainvälinen 
VILJASOPIMUS 
Johdanto 
TÄMÄN SOPIMUKSEN ALLEKIRJOITTAJAT OVAT: 
ottaen huomioon, että vuoden 1949 kansainvälinen vehnäsopimus oli tarkistettu, 
uudistettu tai pidennetty useaan kertaan peräkkäin johtaen vuoden 1986 kansainvälisen 
vehnäsopimuksen tekemiseen, 
ottaen huomioon, että vuoden 1986 kansainvälisen vehnäsopimuksen määräykset, 
jotka muodostuvat toisaalta vuoden 1986 vehnän kauppaa koskevasta yleissopimuksesta 
ja toisaalta vuoden 1986 elintarvikeapua koskevasta yleissopimuksesta menevät umpeen 
kesäkuun 30 päivänä 1995 ja että on toivottavaa tehdä sopimus uudeksi sopimuskaudek­
si, 
sopineet, että vuoden 1986 kansainvälinen vehnäsopimus saatetaan ajan tasalle ja 
nimetään vuoden 1995 kansainväliseksi viljasopimukseksi, joka muodostuu kahdesta 
erillisestä laillisesta asiakirjasta 
a) viljan kauppaa koskevasta vuoden 1995 yleissopimuksesta ja 
b) elintarvikeapua koskevasta vuoden 1995 yleissopimuksesta 
ja että kumpikin näistä kahdesta sopimuksesta tai jompikumpi niistä, sen mukaan 
kuin on asianmukaista, jätetään kyseessä olevien hallitusten allekirjoitettavaksi, 
ratifioitavaksi tai hyväksyttäväksi niiden kunkin perustuslaillisten tai institutionaalisten, 
oikeusjärjestystä koskevien menettelytapojen mukaisesti. 
g 
Viljan kauppaa koskeva vuoden 1995 
YLEISSOPIMUS 
IOSA 
Yleisiä määräyksiä 
1 artikla 
Tarkoitusperät 
Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on: 
a) edistää kansainvälistä yhteistyötä kaikissa viljan kauppaan liittyvissä 
kysymyksissä, etenkin mikäli ne vaikuttavat ruokaviljamarkkinoihin; 
b) edistää viljan kansainvälisen kaupan laajentamista ja varmistaa tämän kaupan 
mahdollisimman suuri vapaus mukaan lukien kaupan esteiden ja epärehellisten ja 
syrjivien toimenpiteiden poistaminen kaikkien jäsenten, erityisesti kehitysmaiden, etujen 
mukaisesti; 
c) osaltaan myötävaikuttaa kansainvälisten viljamarkkinoiden mahdollisimman 
suureen vakavuuteen kaikkien jäsenten etujen mukaisesti, lisätä maailman ruokavarantoa 
ja myötävaikuttaa sellaisten maiden kehitykseen, joiden talous on hyvin riippuvainen 
viljan kaupallisesta myynnistä; 
d) perustaa jäsenten välinen foorumi keskustelemaan ja vaihtamaan tietoja viljan 
kauppaan liittyvistä ongelmista. 
2 artikla 
Määritelmät 
Tässä sopimuksessa: 
1. a) 'Neuvosto' tarkoittaa kansainvälistä viljaneuvostoa, joka perustettiin 
vuoden 1949 kansainvälisellä vehnäsopimuksella ja jonka olemassaoloa on jatkettu 9 
artiklan määräyksillä; 
b) i) 'jäsen' tarkoittaa tämän yleissopimuksen sopimuspuolta; 
i)i 'viejäjäsen' tarkoittaa 12 artiklan mukaisesti määriteltyä jäsentä; 
iii) 'tuojajäsen' tarkoittaa 12 artiklan mukaisesti määriteltyä jäsentä; 
c) 'toimeenpaneva komitea' tarkoittaa 15 artiklan mukaisesti perustettua 
komiteaa; 
d) 'markkinatilanteita käsittelevä komitea' tarkoittaa 16 artiklan mukaisesti 
perustettua komiteaa; 
e) 'vilja' tai 'viljat' tarkoittaa ohraa, maissia, hirssiä, kauraa, ruista, durraa, 
ruisvehnää ja vehnää ja niistä saatavia tuotteita sekä neuvoston määräämää muuta viljaa 
tai viljatuotteita; 
f) i) 'osto' tarkoittaa viljan ostoa tuontia varten, tai tapauksesta riippuen näin 
ostetun viljan määrää; 
ii) 'myynti' tarkoittaa viljan myyntiä vientiä varten, tai tapauksesta riippuen 
näin myydyn viljan määrää; 
iii) milloin tässä yleissopimuksessa mainitaan osto tai myynti, on sen 
katsottava tarkoittavan paitsi kysymyksessä olevien hallitusten välillä sovittuja ostoja tai 
myyntejä, myös yksityisten yrittäjien välisiä ja yksityisen ja asianomaisen hallituksen 
välisiä ostoja tai myyntejä. 
g) 'erityisäänestys' tarkoittaa äänestystä, jossa vaaditaan vallintaan kaksi 
kolmannesta (12 artiklan mukaisesti laskettuna) läsnäolevien äänestävien viejäjäsenten 
antamista äänistä, ja vähintään kaksi kolmannesta (12 artiklan mukaisesti laskettuna) läs­
näolevien äänestävien tuojajäsenten antamista äänistä erikseen laskettuna; 
h) 'satovuosi' tai 'varainhoitovuosi' tarkoittaa aikaa heinäkuun 1 päivästä 
seuraavan kesäkuun 30 päivään; 
i) 'työpäivä' tarkoittaa työpäivää neuvoston päämajassa; 
2. Jokaisen tämän yleissopimuksen maininnan 'hallituksesta' tai 'haUiniksista* 
tai 'jäsenestä' on katsottava sisältävän maininnan Euroopan yhteisöstä (jäljempänä EY). 
Samoin jokaisen tässä yleissopimuksessa mainitun hallituksen 'allekirjoituksen' tai 
'ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjojen talletuksen' tai, 'liittymiskirjan' tai 'väliaikaista 
soveltamista koskevan ilmoituksen* on katsottava sisältävän, EY:n kyseessä ollessa, sen 
toimivaltaisen viranomaisen EY:n puolesta tekemän allekirjoituksen tai väliaikaista 
soveltamista koskevan ilmoituksen ja EY:n kansainvälisen sopimuksen voimaansaat­
tamiseksi säädetyn menettelyn vaatiman asiakirjan talletuksen. 
3. Jokaisen tämän yleissopimuksen maininnan 'hallituksesta' tai 'hallituksista* tai 
'jäsenestä' on katsottava taipeen mukaan loisittavan yksittäisen tullialueen Tullitariffeja 
ja kauppaa koskevan yleissopimuksen tai Maailman kauppajärjestön perustamisesta 
tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti. 
AO 
3 artikla 
Informaatio, raportit ja tutkimukset 
1) Edellä 1 artiklassa lueteltujen tarkoitusperien saavuttamisen helpottamiseksi, 
mahdollisimman laajan mielipiteiden vaihdon mahdollistamiseksi neuvoston istunnoissa, 
ja jäsenten jatkuvan tiedonsaannin takaamiseksi tulee järjestää säännöllinen raportointi 
ja tietojen vaihto sekä tehdä erityisiä, tarkoituksenmukaisia viljatutkimuksia, jotka 
ensisijaisesti kohdistuvat seuraavaan: 
a) tarjonta, kysyntä sekä markkinatilanne; 
b) sisäpolitiikan muutokset ja niiden vaikutukset kansainvälisiin markkinoihin; 
c) kaupan kasvua ja laajentumista, käyttöastetta, varastointia ja kuljetusta 
koskevat muutokset, erityisesti kehitysmaissa. 
2. Niiden raporttien ja tutkimusten, joihin viitataan tämän artiklan 1 kohdassa, 
tietojen keräämisen ja esittämisen parantamiseksi, useampien jäsenten osallistumisen 
mahdollistamiseksi suoraan neuvoston työhön ja neuvoston jo istuntojensa aikana 
antamien ohjeiden täydentämiseksi tulee perustaa markkinatilanteita käsittelevä komitea, 
jonka kokoukset ovat avoimia kaikille neuvoston jäsenille. Komitean tehtävät eritellään 
16 artiklassa. 
4 artikla 
Neuvottelut markkinatilanteista 
1. Jos markkinatilanteita käsittelevä komitea 16 artiklassa mainitussa jatkuvassa 
markkinaseurannassaan, on sitä mieltä, että tilanne kansainvälisillä viljamarkkinoilla 
uhkaa vakavasti vaikuttaa jäsenten etuihin, tai jos toimitusjohtaja omasta aloitteestaan 
tai minkä tahansa neuvoston jäsenen pyynnöstä, huomauttaa tällaisesta tilanteesta 
komitealle, sen on välittömästi tehtävä selkoa näistä asioista toimeenpanevalle 
komitealle. Markkinatilanteita käsittelevän komitean tulee näin ilmoittaessaan toimeen­
panevalle komitealle kiinnittää erityistä huomiota niihin seikkoihin, jotka uhkaavat 
vaikuttaa jäsenten etuihin. 
2. Toimeenpanevan komitean on kokoonnuttava 10 työpäivän kuluessa 
tutkimaan tilannetta ja, jos se katsoo sen asianmukaiseksi, pyytää neuvoston puheenjoh­
tajaa kutsumaan koolle neuvoston istunto harkitsemaan tilannetta. 
M 
5 artikla 
Kaupalliset ostot ja erityiset liiketoimet 
1) Kaupallinen osto tämän yleissopimuksen tarkoittamassa mielessä on 2 
artiklassa määritelty osto, joka on yhdenmukainen tavanomaisen kansainvälisessä 
kaupassa noudatetun kaupallisen käytännön kanssa ja johon ei sisälly tämän artiklan 2 
kohdassa mainittuja liiketoimia. 
2) Erityinen liiketoimi tämän yleissopimuksen tarkoittamassa mielessä on 
liiketoimi, johon sisältyy asianomaisen maan hallituksen esittämiä määräyksiä, jotka 
eivät vastaa tavanomaista kaupallista käytäntöä. Erityisiin liiketoimiin kuuluvat: 
a) luottokaupat, joissa hallituksen väliintulon seurauksena joko korko, 
maksuaika tai muut niihin verrattavat määräykset eivät vastaa maailmanmarkkinoilla 
vallitsevaa korkoa, maksuaikoja tai määräyksiä; 
b) kaupat, joissa viljan ostamiseen tarvittavat varat on saatu viejäjäsenen 
hallitukselta lainana, joka on sidottu viljan ostamiseen; 
c) myynti tuojajäsenen valuuttaa vastaan, joka ei ole siirrettävissä eikä 
vaihtokelpoinen viejämaan valuutaksi tai sen käytettävissä oleviksi tavaroiksi; 
d) myynnit sellaisia erityisiä maksujärjestelyjä sisältävien kauppasopimusten 
perusteella, jotka edellyttävät clearing-tilejä luottobalanssien selvittämiseksi bilateraali­
sesti tavaroita vaihtamalla, paitsi milloin asianomainen viejäjäsen ja tuojajäsen sopivat, 
että myyntiä on pidettävä kaupallisena; 
e) vaihtokauppatoimet 
i) jotka johtuvat hallitusten väliintulosta ja joissa viljaa vaihdetaan johonkin 
muuhun hintaan kuin vallitseviin maailmanmarkkinahintoihin; tai 
ii) joihin sisältyy hallituksen osto-ohjelman mukainen takuu, paitsi milloin viljan 
osto aiheutuu vaihtokaupasta, jossa lopullista määrämaata ei mainita alkuperäisessä 
vaihtosopimuksessa; 
f) viljan lahjoitus tai viljan osto lahjavaroilla, jotka viejäjäsen on antanut juuri 
siihen tarkoitukseen; 
g) kaikki muut neuvoston määrättävissä olevat liiketoimien muodot, joihin 
sisältyy asianomaisen maan hallituksen esittämiä määräyksiä, jotka eivät vastaa ta­
vanomaista kaupallista käytäntöä. 
Ai 
3) Kysymyksen, jonka voi esittää joko toimitusjohtaja tai mikä tahansa jäsen 
siitä, onko liiketoimi tämän artiklan 1 kohdassa määritelty kaupallinen osto vai tämän 
artiklan 2 kohdassa määritelty erityinen liiketoimi, ratkaisee neuvosto. 
6 artikla 
Satunnaisia liiketoimia koskevat ohjeet 
1) Jäsenet sitoutuvat hoitamaan satunnaiset viljaa koskevat liiketoimensa 
sellaisella tavalla, että vältytään vahingollisilta ristiriidoilta normaalin tuotannon ja 
kansainvälisen kaupan kanssa. 
2) Tätä varten sekä tuottaja- että vastaanottajajäsenien tulee ryhtyä asianmukai­
siin toimenpiteisiin taatakseen, että satunnaiset liiketoimet ovat lisänä kaupallisille 
myynneille, jotka kohtuullisesti olisivat odotettavissa, jollei näitä liiketoimia suoritettaisi 
ja jotka lisäisivät kulutusta tai varastoja vastaanottajamaassa. Tällaisten toimenpiteiden 
tulee FAO:n jäsenmaiden osalta olla yhdenmukaisia FAO:n toimintalinjojen ja ylijäämän 
käyttöä koskevien periaatteiden sekä FAO-jäsenten neuvoa-antavien sitoumusten kanssa 
ja ne voivat sisältää vaatimuksen, että tämä maa ylläpitää globaalisesti tiettyä viljan 
kaupallisen vastaanottajamaan kanssa sovittua tuonnin tasoa. Määrättäessä tai 
tarkistettaessa tätä tasoa on otettava huomioon vastaanottajamaan kaupallisen tuonnin 
taso edustettavana olevana ajanjaksona sekä käyttöasteen ja tuonnin nykyiset suunnat 
sekä taloudelliset olot, mukaan lukien erikoisesti maksutasetilanne. 
3) Jäsenien tulee ryhtyessään satunnaisiin vientiliiketoimiin neuvotella 
mahdollisimman suuressa määrin niiden viejäjäsenten kanssa, joiden kaupallisiin 
myynteihin sellaiset liiketoimet saattavat vaikuttaa, ennen kuin tällaisista järjestelyistä 
päätetään vastaanottajamaiden kanssa. 
4) Sihteeristön tulee määräajoin toimittaa neuvostolle raportti satunnaisten viljaa 
koskevien liiketoimien kehityksestä. 
7 artikla 
Raportointi ja kirjaaminen 
1) Jäsenten tulee toimittaa säännöllisiä raportteja ja neuvoston tulee ylläpitää 
luetteloa jokaista satovuotta varten, josta ilmenevät erikseen kaupalliset ja erityiset 
liiketoimet, jäsenten kaikki viljatoimitukset ja ei-jäsenten koko viljan tuonti. Neuvoston 
tulee myös ylläpitää, siinä määrin kuin mahdollista, luetteloa kaikista ei-jäsenten 
viljatoimituksista. 
Ah 
2) Jäsenten tulee hankkia, mikäli mahdollista, sellaista jäsenmaiden viljan 
kysyntää tai tarjontaa koskevaa informaatiota, jota neuvosto saattaa tarvita ja raportoida 
heti kaikista muutoksista sisäisessä viljapolitiikassaan. 
3) Tämän artiklan soveltamiseksi: 
a) jäsenten tulee lähettää toimitusjohtajalle sellaiset tiedot kaupallisiin 
myynteihin ja ostoihin ja erikoisliiketoimiin sisältyvistä viljamääristä, joita neuvosto 
toimivaltansa puitteissa voi pyytää, mukaan luettuna 
i) erikoisliiketoimien osalta sellaiset liiketoimien yksityiskohdat, jotka 
oikeuttavat ne luokiteltaviksi 5 artiklan mukaisesti; 
ii) viljan osalta sellaiset saatavissa olevat tiedot, jotka koskevat viljan tyyppiä, 
luokkaa, kehitysastetta ja laatua; 
b) jäsenten, jotka harjoittavat vientiä tulee lähettää toimeenpanevalle sihteerille 
sellaiset niiden vientihintoja koskevat tiedot, joita neuvosto voi tarvita; 
c) Neuvoston tulee saada säännöllinen ilmoitus yleisesti vallitsevista kuljetus­
kustannuksista, ja jäsenten tulee antaa sellaisia lisätietoja, joita neuvosto voi tarvita. 
4. Kun kyseessä on vilja, joka saapuu lopulliseen määrämaahan jonkin muun 
maan kautta kuin se mikä on alkuperämaa, satamissa tapahtuneen jälleenmyynnin, niiden 
kautta kulkemisen tai uudelleen lastauksen jälkeen, on jäsenmaiden annettava tästä 
mahdollisimman tarkat tiedot, jotka auttavat oston tai liiketoimen kirjaamista 
liiketoimeksi alkuperämaan ja lopullisen määrämaan välillä. Mikäli on kysymys 
jälleenmyynnistä, koskevat tämän kohdan ehdot sitä vain, jos vilja on lähtöisin 
alkuperämaasta saman satovuoden aikana. 
5. Neuvoston tulee antaa tässä artiklassa mainittuja kertomuksia ja kirjaamisia 
koskevat menettelyohjeet. Näissä ohjeissa tulee määrätä, miten usein ja millä tavalla 
nämä kertomukset on tehtävä ja myös päättää säännöistä, jotka koskevat sen hallussa 
olevien luetteloiden tai asiakirjojen korjaamista tai muuttamista sekä muutosten 
yhteydessä mahdollisesti syntyvien erimielisyyksien selvittämistä. Jos jokin jäsen 
toistuvasti ja syyttä jättää antamatta tässä artiklassa vaaditut kertomukset, tulee 
toimeenpanevan komitean järjestää neuvottelut asianomaisen maan kanssa tilanteen 
korjaamiseksi. 
Atf 
8 artikla 
Erimielisyydet ja valitukset 
1) Jokainen erimielisyys, joka koskee tämän yleissopimuksen tulkitsemista tai 
soveltamista, ja jota ei sovita neuvotteluilla, on annettava minkä tahansa riidan osapuolen 
pyynnöstä neuvoston ratkaistavaksi. 
2) Jokainen jäsen, joka katsoo, että sen etuja tämän yleissopimuksen 
sopimuspuolena on vakavasti loukattu minkä tahansa yhden tai useamman muun jäsenen 
teoilla, jotka koskevat tämän yleissopimuksen soveltamista, voi saattaa asian neuvoston 
käsiteltäväksi. Tällaisessa tapauksessa neuvoston tulee välittömästi neuvotella 
asianomaisten jäsenten kanssa asian ratkaisemiseksi. Jos asiaa ei tällaisilla neuvotteluilla 
ratkaista, tulee neuvoston tutkia asiaa edelleen ja se voi tehdä asianomaisille jäsenille 
suosituksia. 
s* 
II OSA 
Hallinto 
9 artikla 
Neuvoston kokoonpano 
1) Neuvosto (entinen kansainvälinen vehnäneuvosto, joka perustettiin vuoden 
1949 kansainvälisen vehnäsopimuksen nojalla ja jolle on annettu uudeksi nimeksi 
kansainvälinen viljaneuvosto), tulee jatkuvasti olemaan toiminnassa tämän yleissopimuk­
sen täytäntöönpanoa varten siinä kokoonpanossa ja sellaisin valtuuksin ja tehtävin kuin 
tässä yleissopimuksessa määrätään. 
2) Jäsentä voivat edustaa neuvoston kokouksissa edustajat, varamiehet ja 
neuvonantajat. 
3) Neuvosto valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, jotka hoitavat 
virkaansa yhden satovuoden ajan. Puheenjohtajalla ei ole äänioikeutta, eikä varapuheen­
johtajalla ole äänioikeutta hänen toimiessaan puheenjohtajana. 
10 artikla 
Neuvoston valtuudet ja toiminta 
1) Neuvosto laatii työjärjestyksensä. 
2) Neuvosto hoitaa kirjanpitoa, joka on välttämätöntä tämän yleissopimuksen 
määräysten mukaisesti, ja muunlaistakin luettelointia, jota se pitää suotavana. 
3) Jotta neuvosto pystyisi suorittamaan tehtävänsä tämän yleissopimuksen 
mukaisesti, neuvosto voi pyytää, ja jäsenet sitoutuvat toimittamaan 7 artiklan 2 kohdan 
mukaisesti tätä tarkoitusta varten tarpeelliset tilastot ja tiedonannot. 
4) Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä luovuttaa j ollekin komiteoistaan tai 
toimitusjohtajalle valtuudet muuhun kuin seuraavaan: 
a) 8 artiklassa mainituista asioista päättäminen; 
b) 11 artiklassa mainittu liitteenä olevien jäsenmaiden äänimäärien tarkistami­
nen; 
c) 12 artiklassa mainittu viejä- ja tuojajäsenten määrittely ja niiden äänien 
jakaminen; 
d) 13 artiklan 1 kohdassa mainittu neuvoston päämajan sijoittaminen; 
AG 
e) 17 artiklan 2 kohdassa mainittu toimitusjohtajan nimittäminen; 
f) 21 artiklassa mainittu budjetin hyväksyminen ja jäsenmaiden jäsenmaksujen 
määrääminen; 
g) 21 artiklan 6 kohdassa mainittu jäsenten äänestysoikeuksien pidättäminen; 
h) 22 artiklassa mainittu neuvottelevan konferenssin koollekutsumista koskevan 
pyynnön esittäminen UNCTAPin pääsihteerille; 
i) 30 artiklassa mainittu jäsenen erottaminen neuvostosta; 
j) 32 artiklassa mainittu muutoksen ehdottaminen; 
k) 33 artiklassa mainittu tämän yleissopimuksen pidentäminen tai lopettaminen; 
Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa tällaisen luovutuksen yksinkertaisella 
äänten enemmistöllä. 
5) Jokainen neuvoston tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti luovuttamien 
valtuuksien tai tehtävien nojalla tehty päätös tulee alistaa neuvoston tarkistettavaksi 
minkä tahansa viejä- tai tuojajäsenen pyynnöstä, ja se on tehtävä neuvoston määräämän 
ajan kuluessa. Jokainen päätös, jonka suhteen ei tarkistusmääräystä koskevaa pyyntöä 
ole määräajan kuluessa tehty, tulee olemaan kaikkia jäseniä sitova. 
6) Tässä yleissopimuksessa määrättyjen valtuuksien ja tehtävien lisäksi 
neuvostolla tulee olla sellaisia muita valtuuksia ja sen tulee hoitaa sellaisia muita 
tehtäviä, jotka ovat välttämättömiä tämän yleissopimuksen määräysten toteuttamiseksi. 
11 artikla 
Voimaantuloäänet ja budjettikäytäntö 
1) Tämän yleissopimuksen voimaan tuloa 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti 
varten tarvittavat laskelmat perustuvat liitteen A osassa määrättyihin äänimääriin. 
2) Jäsenmaksuja määrättäessä 21 artiklan mukaisesti jäsenten käyttämien 
äänimäärien tulee perustua liitteessä lueteltuihin äänimääriin, jollei tässä artiklassa ja 
asiaan liittyvässä työjärjestyksessä toisin määrätä. 
3) Aina kun tätä yleissopimusta pidennetään 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
neuvosto tarkistaa ja korjaa tämän artiklan mukaiset äänimäärät. Näiden korjausten 
avulla äänimäärät saadaan jaettua niin, että jako vastaa paremmin sen hetkisiä 
viljakaupan puitteita ja on työjärjestyksessä määrättyjen menetelmien mukainen. 
«A Y~ 
4) Jos neuvosto katsoo, että maailman viljakaupan puitteissa on tapahtunut 
merkittäviä muutoksia, se tarkistaa ja saa korjata jäsenten äänimäärät. Näitä korjauksia 
pidetään tämän yleissopimuksen muutoksina ja niihin sovelletaan 32 artiklan määräyksiä, 
paitsi että äänimääriä voidaan korjata ainoastaan varainhoitovuoden alusta. Sen jälkeen 
kun jokin korjaus jäsenen äänimäärään on tullut voimaan, vastaavan korjauksen saa 
seuraavan kerran tehdä vasta kolmen vuoden kuluttua. 
5) Äänimäärän jakaminen tämän artiklan mukaisesti tapahtuu työjärjestystä 
noudattaen. 
6) Tämän yleissopimuksen hallinnollisen soveltamisen yhteydessä, lukuun 
ottamatta sen voimaan tuloa 28 artiklan 1 kappaleen mukaisesti ja maksuosuuksien 
vahvistamista 21 artiklan mukaisesti, jäsenmailla on käytettävissään 12 artiklan 
mukaisesti päätetyt äänimäärät. 
12, artikla 
Viejä- ja tuojajäsenen määrittäminen sekä niiden äänien jakautuminen 
1) Tämän yleissopimuksen perusteella pidetyssä ensimmäisessä istunnossa 
neuvoston tulee vahvistaa mitkä jäsenet ovat viejäjäseniä ja mitkä jäsenet tuojajäseniä 
tämän yleissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä. Niin tehdessään neuvoston tulee 
ottaa huomioon näiden jäsenten käymän viljakaupan puitteet sekä näiden omat 
näkökantansa. 
2) Heti kun neuvosto on määrittänyt, mitkä jäsenet ovat viejäjäseniä ja mitkä 
tuojajäseniä tämän yleissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä, viejäjäsenten tulee 
jakaa äänensä 11 artiklan mukaisesti hallussaan olevan äänimääränsä perusteella 
keskuudessaan kuten ne päättävät edellyttäen, että tämän artiklan 3 kohdan ehdot 
täytetään, ja tuojajäsenten tulee samoin jakaa äänensä. 
3) Jaettaessa ääniä tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti viejäjäsenillä on 
hallussaan yhteensä tuhat ääntä ja tuojajäsenillä hallussaan yhteensä tuhat ääntä. 
Yhdelläkään jäsenellä ei tule olla enempää kuin 333 ääntä viejäjäsenenä tai 333 ääntä 
tuojajäsenenä. Osaääniä ei ole. 
4) Neuvoston tulee tarkistaa luettelot viejä- ja tuojajäsenistä niiden viljan 
kaupassa tapahtuneiden muutosten valossa kolmen vuoden kuluttua tämän yleissopimuk­
sen voimaantulosta. Ne tulee tarkistaa myös milloin tahansa tätä yleissopimusta 
pidennetään 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
5) Minkä tahansa jäsenen pyynnöstä neuvosto voi minkä tahansa varainhoito­
vuoden alussa hyväksyä äänten määräenemmistöllä tämän jäsenen siirtämisen viejäjäsen-
listalta tuojajäsenlistalle tai vastaavasti tuojajäsenlistalta viejäjäsenlistalle. 
6) Neuvoston tulee tarkistaa viejä- ja tuojajäsenten äänien jakautuminen milloin 
tahansa viejä- ja tuojajäsenten listat ovat muuttuneet tämän artiklan 4 tai 5 
kohdanmukaisesti. Jokaisen tämän kohdan mukaisesti tehdyn äänien uudelleen jakamisen 
on täytettävä tämän artiklan 3 kohdassa määritellyt ehdot. 
AZ 
7) Milloin tahansa jostakin hallituksesta tulee tai jokin hallitus lakkaa olemasta 
tämän yleissopimuksen osapuoli neuvoston tulee jakaa uudelleen muiden viejä- ja 
tuojajäsenien äänet niiden äänimäärien suhteessa, jotka kullakin jäsenellä on hallussaan 
edellyttäen, että tämän artiklan 3 kohdan ehdot täytetään. 
8) Jokainen viejäjäsen voi valtuuttaa minkä tahansa muun viejäjäsenen ja 
jokainen tuojajäsen voi valtuuttaa minkä tahansa tuojajäsenen valvomaan etujaan ja 
käyttämään äänioikeuttaan missä tahansa tai kaikissa neuvoston kokouksissa. 
Mainitunlaisesta valtuutuksesta on esitettävä tyydyttävät todisteet neuvostolle. 
9) Jos jossakin neuvoston kokouksessa jäsenellä ei ole edustajanaan täysivaltais­
ta edustajaa eikä se ole valtuuttanut toista jäsentä käyttämään äänioikeuttaan tämän 
artiklan 8 kohdan mukaisesti, ja jos jokin maa kokouksen ajankohtana on luopunut 
äänioikeudestaan tai äänioikeus on siltä otettu pois tai se on saanut takaisin äänioikeuten­
sa tämän yleissopimuksen jonkin määräyksen nojalla, viejäjäsenten käytössä olevien 
äänten kokonaismäärä tullaan tarkistamaan sellaiseksi, että se vastaa tuojajäsenten 
kokonaisäänimäärää tässä kokouksessa, ja äänet jaetaan uudestaan viejäjäsenten kesken 
niiden äänimäärien mukaisessa suhteessa. 
13 artikla 
Sijaintipaikka, kokoontumiset ja päätösvaltaisuus 
1) Neuvoston sijaintipaikka on Lontoo, jollei neuvosto toisin päätä. 
2) Neuvosto kokoontuu ainakin kerran jokaisen varainhoitovuoden puoliskon 
aikana ja muuten niinä aikoina, jotka puheenjohtaja määrää tai kun tämä yleissopimus 
toisin määrää. 
3) Puheenjohtaja kutsuu koolle neuvoston kokouksen, jos sitä koskevan pyynnön 
ovat esittäneet a) viisi jäsentä tai b) yksi tai useammat jäsenet, joiden hallussa on 
vähintään 10 prosenttia kokonaisäänimäärästä, tai c) toimeenpaneva komitea. 
4) Jotta neuvoston kokous olisi päätösvaltainen, täytyy kokouksessa olla läsnä 
niin monta edustajaa, että he ennen äänten tarkistamista 12 artiklan 9 kohdan mukaisesti 
edustavat viejäjäsenten hallussa olevien äänten enemmistöä ja tuojajäsenten hallussa 
olevien äänten enemmistöä. 
j% 
14 artikla 
Päätökset 
1 ) Jollei tässä yleissopimuksessa ole toisin määrätty, neuvoston päätökset tulee 
ratkaista erikseen viejäjäsenten äänten enemmistöllä ja tuojajäsenten äänten enemmistöl­
lä. 
2) Ilman, että rajoitettaisiin minkä tahansa jäsenmaan täydellistä toimintavapaut­
ta maatalous-ja hintapoliittisessa päätöksenteossa, jokainen jäsen sitoutuu hyväksymään 
kaikki neuvoston tämän yleissopimuksen määräysten mukaisesti tekemät päätökset. 
15 artikla 
Toimeenpaneva komitea 
1) Neuvosto asettaa toimeenpanevan komitean, jossa ei saa olla enempää kuin 
kuusi viejäjäsentä, jotka viejäjäsenet valitsevat vuosittain eikä enempää kuin kahdeksan 
tuojajäsentä, jotka tuojajäsenet valitsevat vuosittain. Neuvosto nimittää toimeenpanevan 
komitean puheenjohtajan ja voi nimittää varapuheenjohtajan. 
2) Toimeenpaneva komitea on vastuullinen neuvostolle ja toimii sen 
yleisohjeiden alaisena. Sillä on sellaiset valtuudet ja tehtävät kuin sille nimenomaan on 
tässä yleissopimuksessa määrätty ja sellaisia muita valtuuksia ja tehtäviä, jotka neuvosto 
voi luovuttaa sille 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 
3) Viejäjäsenillä on toimeenpanevassa komiteassa sama kokonaisäänimäärä kuin 
tuojajäsenillä. Viejäjäsenien äänet toimeenpanevassa komiteassa jakaantuvat niiden 
kesken sillä tavoin kuin ne itse määräävät, kuitenkin siten, ettei millään viejäjäsenellä 
tule olemaan enempää kuin 40 prosenttia viejäjäsenten kokonaisäänimäärästä. 
Tuojajäsenien äänet toimeenpanevassa komiteassa jakautuvat niiden kesken siten, kuin 
ne itse määräävät, kuitenkin niin, ettei millään tuojajäsenellä ole enempää kuin 40 
prosenttia tuojajäsenien kokonaisäänimäärästä. 
4) Neuvosto antaa ohjeet toimeenpanevassa komiteassa tapahtuvia äänestyksiä 
varten, ja voi antaa toimeenpanevalle komitealle sellaisia muitakin menettelytapaohjeita, 
joita se pitää suotavina. Toimeenpanevan komitean päätös vaatii saman äänten enemmis­
tön, kuin mitä tässä yleissopimuksessa määrätään neuvoston osalta sen ratkaistessa 
samanlaisia kysymyksiä. 
5) Jokainen neuvoston jäsen, joka ei ole toimeenpanevan komitean jäsen saa 
osallistua ilman äänioikeutta jokaista toimeenpanevan komitean käsiteltäväksi annettua 
kysymystä koskevaan keskusteluun, jos komitea katsoo, että kysymys koskee mainitun 
jäsenen etuja. 
Ä£> 
16 artikla 
Markkinatilanteita käsittelevä komitea 
1) Toimeenpaneva komitea perustaa markkinatilanteita käsittelevän komitean, 
joka käsittelee kaikkia alaan liittyviä kysymyksiä. Markkinatilanteita käsittelevän komite­
an puheenjohtajana on toimeenpaneva johtaja, jollei neuvosto toisin päätä. 
2) Muiden kuin jäsenten hallitusten edustajia ja kansainvälisten järjestöjen 
edustajia voidaan kutsua huomioitsijoiksi markkinatilanteita käsittelevän komitean 
kokouksiin sen mukaan, pitääkö komitan puheenjohtaja sitä tarpeellisena. 
3) Komitean tulee seurata jatkuvasti maailman viljatalouteen vaikuttavia asioita 
ja raportoida niistä jäsenille. Komitean tulee seurannassaan ottaa huomioon minkä 
tahansa neuvoston jäsenmaan toimittamat merkittävät tiedonannot. 
4) Komitean tulee täydentää neuvoston antamia ohjeita auttaakseen sihteeristöä 
toteuttamaan työnsä 3 artiklan edellyttämällä tavalla. 
5) Komitean tulee antaa neuvoja tämän yleissopimuksen asianomaisten 
artiklojen mukaisesti ja missä tahansa asioissa, joiden neuvosto tai toimeenpaneva 
komitea katsoo sille kuuluvan. 
17 artikla 
Sihteeristö 
1) Neuvostolla tulee olla sihteeristö, jonka muodostavat toimitusjohtaja 
korkeimpana hallinnollisena virkamiehenä ja sellainen henkilökunta kuin tarvitaan 
neuvoston ja sen komiteoiden työtä varten. 
2) Neuvosto nimittää toimitusjohtajan. Tämä tulee olemaan vastuussa niiden 
velvollisuuksien täyttämisestä, jotka kuuluvat sihteeristön tehtäviin tämän yleissopi­
muksen toteuttamisessa, ja niiden muiden velvollisuuksien suorittamisesta, jotka 
neuvosto ja sen komiteat antavat hänen tehtäväkseen. 
3) Toimitusjohtaja nimittää henkilökunnan neuvoston antamien määräysten 
mukaisesti. 
4) Toimitusjohtajan ja henkilökunnan työsuhteen ehtona on, ettei asianomaisilla 
ole rahallista etua viljakaupasta tai että he luopuvat sellaisesta edusta, ja etteivät he 
tehtäviensä suorituksessa pyydä tai ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta tai miltään 
neuvoston ulkopuolella olevalta viranomaiselta. 
&A 
18 artikla 
Huomioitsijat 
Neuvosto voi kutsua minkä tahansa ei-jäsenvaltion tai minkä tahansa hallitusten­
välisen järjestön osallistumaan kokouksiinsa huomioitsijana. 
19 artikla 
Yhteistyö muiden hallitustenvälisten järjestöjen kanssa 
1) Neuvosto voi määrätä toimenpiteitä, jotka ovat tarkoituksenmukaisia 
neuvottelujen ja yhteistyön järjestämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen elimien 
sekä muiden tarvittavien erityisjärjestöjen ja hallitustenvälisten järjestöjen, erityisesti 
Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin, elintarvike- ja maatalous­
järjestön, yhteisen perushyödykerahaston ja maailman elintarvikeohjelman kanssa. 
2) Neuvoston tulee, pitäen mielessä Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja 
kehityskonferenssin erityisen merkityksen kansainvälisessäperushy ödykkeiden kaupassa, 
harkintansa mukaan, ilmoittaa Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonfe­
renssille toimistaan ja työohjelmistaan. 
3) Jos neuvosto huomaa, että jotkin määräykset tässä yleissopimuksessa ovat 
oleellisesti ristiriidassa sellaisten vaatimusten kanssa, jollaisia saattavat olla Yhdistynei­
den Kansakuntien tai asianomaisten elinten tai erityisjärjestöjen asettamat hallitustenväli­
siä perushyödykesopimuksia koskevat vaatimukset, on tätä seikkaa pidettävä tämän 
yleissopimuksen toimeenpanemiseen haitallisesti vaikuttavana asiana ja 32 artiklassa 
määrättyä menettelyä on silloin sovellettava. 
20 artikla 
Erioikeudet ja -vapaudet 
1) Neuvosto on oikeushenkilö. Sillä on erityisesti kelpoisuus tehdä sopimuksia, 
hankkia ja pitää hallussaan irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä nostaa kanne. 
2) Neuvoston aseman, erioikeudet ja -vapaudet Yhdistyneen kuningaskunnan 
alueella määrittelee edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen 
kuningaskunnan hallituksen ja Kansainvälisen vehnäneuvoston välillä Lontoossa 28 
päivänä marraskuuta 1968 tehty päämajaa koskeva sopimus. 
3) Tämän artiklan 2 kohdassa mainittu sopimus on riippumaton tästä 
yleissopimuksesta. Se päättyy kuitenkin: 
%SL 
a) Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen 
ja neuvoston välisellä sopimuksella tai 
b) siinä tapauksessa, että neuvoston kotipaikka siirtyy pois Yhdistyneen 
kuningaskunnan alueelta, tai 
c) siinä tapauksessa, että neuvosto lakkaa olemasta. 
4) Siinä tapauksessa, että neuvoston kotipaikka siirtyy pois Yhdistyneestä 
kuningaskunnasta, sen jäsenen hallitus, jonka alueella neuvoston kotipaikka on tulee 
tekemään neuvoston kanssa kansainvälisen sopimuksen, joka koskee neuvoston, sen 
toimitusjohtajan, sen henkilökunnan ja neuvoston koollekutsuman kokouksen jäsenien 
edustajien asemaa, erioikeuksia ja -vapauksia. 
21 artikla 
Rahoitus 
1) Neuvoston kokouksiin osallistuvien valtuuskuntien ja sen komiteoiden ja 
työryhmien jäsenten kuluista vastaa kunkin asianomaisen maan hallitus. Tämän 
yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi välttämättömät muut menot maksetaan jäsenten 
vuosittain suorittamista maksuista. Jokaisen jäsenen varainhoitovuotta koskevan maksun 
tulee olla suhteessa siihen, kuinka sen hallussa olevat liitteessä luetellut äänimäärät 
suhtautuvat jäsenten liitteessä lueteltuihin kokonaisäänimääriin, kuten 11 artiklan 2 
kohdan mukaan on sovittu kuvastamaan yleissopimuksen jäsenyyttä sillä hetkellä, kun 
kyseisen varainhoitovuoden budjetti on hyväksytty. 
2) Ensimmäisessä istunnossaan tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen 
neuvosto hyväksyy menoarvionsa varainhoitovuodelle, joka päättyy kesäkuun 30 päivänä 
1987, ja määrittelee kunkin jäsenen osalle tulevat maksuosuudet, 
3) Neuvoston tulee kunkin varainhoitovuoden toisen puoliskon aikana 
tapahtuvassa istunnossa hyväksyä seuraavaa varainhoitovuotta koskeva menoarvionsa ja 
vahvistaa summat, jotka kunkin jäsenen on suoritettava sitä varainhoitovuotta varten. 
4) Jokaisen tähän yleissopimukseen liittyvän jäsenen ensimmäinen maksuerä 
määrätään 27 artiklan 1 kohdan nojalla sen äänimäärän, joka on neuvoston kanssa 
sovittu edellytykseksi liittymiselle, sekä kuluvasta varainhoitovuodesta jäljellä olevan 
ajan perusteella, mutta toisille jäsenille kuluvaksi varainhoitovuodeksi vahvistettuja 
maksuja ei muuteta. 
5) Maksut on suoritettava heti, kun ne on vahvistettu. 
#3 
6) Jos jäsen ei ole suorittanut jäsenmaksuaan kokonaisuudessaan kuuden 
kuukauden kuluessa maksun erääntymispäivästä tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti, 
tulee toimitusjohtajan kehottaa jäsentä suorittamaan maksu niin pian kuin mahdollista. 
Jos jäsen ei edelleenkään kuuden kuukauden kuluessa toimitusjohtajan kehotuksesta ole 
maksanut jäsenmaksuaan, tulee sen äänestysoikeudet neuvostossa ja toimeenpanevassa 
komiteassa pidättää, kunnes jäsenmaksu on suoritettu kokonaisuudessaan. 
7) Jäseneltä, jonka äänestysoikeudet on pidätetty tämän artiklan 6 kohdan 
mukaisesti, ei oteta pois muita sen oikeuksia tai sitä ei vapauteta tämän yleissopimuksen 
asettamista velvoituksista, jollei neuvosto päätä siitä äänten määräenemmistöllä. Jäsen 
on edelleen velvollinen suorittamaan jäsenmaksunsa ja täyttämään mahdolliset muut 
tämän yleissopimuksen mukaiset rahalliset velvoitteensa. 
8) Neuvosto julkaisee jokaisena varainhoitovuotena virallisesti tarkastetun 
selonteon edellisen varainhoitovuoden tuloista ja menoista. 
9) Neuvoston tulee ennen toimintansa lopettamista huolehtia velvollisuuksiensa 
siirrosta toisiin käsiin ja ryhtyä toimenpiteisiin asiakirjojensa ja varojensa luovuttami­
seksi. 
22 artikla 
Taloudelliset määräykset 
Neuvoston tulee sopivana ajankohtana tutkia mahdollisuuksia uuden kansainvälisen 
taloudelliset määräykset sisältävän yleissopimuksen neuvottelemiseksi ja raportoida 
asiasta jäsenille suosituksin, joita se pitää aiheellisina. Kun näyttää siltä, että 
menestyksellinen lopputulos olisi mahdollinen, neuvosto voi pyytää Yhdistyneiden 
Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin pääsihteeriä kutsumaan koolle neuvottelu­
konferenssin. 
Xk 
III OSA 
Loppumääräykset 
23 artikla 
Tallettaminen 
1 ) Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri nimetään täten tämän yleissopimuk­
sen tallettajaksi. 
2) Tallettajan tulee ilmoittaa kaikille yleissopimuksen allekirjoittaneille ja siihen 
liittyneille hallituksille jokaisesta tämän yleissopimuksen allekirjoituksesta, ratifioimi­
sesta, hyväksymisestä, sen väliaikaisesta soveltamisesta, tai siihen liittymisestä samoin 
kuin jokaisesta 29 ja 32 artiklan perusteella vastaanotetusta ilmoituksesta. 
24 artikla 
Allekirjoitus 
Tämä yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden Kansakun­
tien päämajassa 1 päivästä toukokuuta 1995 kesäkuun 30 päivään 1995 tämä päivä 
mukaan luettuna liitteessä lueteltujen maiden hallituksille. 
25 artikla 
Ratifiointi ja hyväksyminen 
1) Kunkin allekirjoittajahallituksen on ratifioitava tai hyväksyttävä tämä 
yleissopimus oman perustuslakinsa mukaisesti. 
2) Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat on talletettava tallettajalle kesäkuun 30 
päivään 1995 mennessä. Neuvosto voi kuitenkin pidentää yhden tai useamman kerran 
tätä aikaa allekirjoittaneen hallituksen osalta, joka ei ole kyennyt tallettamaan ratifioimis-
tai hyväksymiskirjaansa sanottuun päivään mennessä. Neuvoston tulee ilmoittaa 
tallettajalle kaikki tällaiset myönnetyt pidennykset. 
Ä* 
26 artikla 
Väliaikainen soveltaminen 
Jokainen allekirjoittajahallitus tai hallitus, joka on kelpoinen allekirjoittamaan 
tämän yleissopimuksen, tai hallitus, jonka liittymishakemuksen neuvosto on hyväksynyt, 
voi tallettaa tallettajalle ilmoituksen väliaikaisesta soveltamisesta. Jokaisen hallituksen, 
joka tallettaa sellaisen ilmoituksen tulee väliaikaisesti soveltaa tätä yleissopimusta ja se 
on väliaikaisesti tämän yleissopimuksen osapuoli. 
27 artikla 
Liittyminen 
1) Jokainen liitteessä lueteltu hallitus voi liittyä nykyiseen yleissopimukseen 
kesäkuun 30 päivään 1995 mennessä, tämä päivä mukaan luettuna, mutta neuvosto voi 
myöntää yhden tai useampia määräajan pidennyksiä mille tahansa hallitukselle, joka ei 
ole tallettanut asiakirjaansa sanottuun päivään mennessä. 
2) Tämä yleissopimus on avoinna liittymistä varten kesäkuun 30 päivästä 1995 
kaikkien valtioiden hallituksille ehdoilla, jotka neuvosto katsoo sopiviksi. Liittyminen 
tapahtuu tallettamalla liittymiskirja tallettajan huostaan. Liittymisasiakirjasta tulee ilmetä, 
että hallitus hyväksyy kaikki neuvoston asettamat ehdot. 
3) Silloin kun tämän yleissopimuksen soveltamisen yhteydessä viitataan 
liitteessä lueteltuihin jäsenvaltioihin, pidetään jokaista jäsenvaltiota, jonka hallitus on 
liittynyt tähän yleissopimukseen neuvoston määräämillä ehdoilla tämän artiklan 
mukaisesti, liitteeseen merkittynä. 
28 artikla 
Voimaantulo 
1) Tämä yleissopimus tulee voimaan heinäkuun 1 päivästä 1995 edellyttäen, että 
ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjan, tai ilmoituksen sopimuksen väliaikaisesta 
soveltamisesta ovat tallettaneet viimeistään kesäkuun 30 päivänä 1995 ne liitteessä A 
luetellut hallitukset, joilla on yhteensä vähintään 88 prosenttia liitteen A osassa 
luetelluista äänistä. 
2) Jos tämä yleissopimus ei tule voimaan tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, 
voivat hallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa 
tai ilmoituksen väliaikaisesta soveltamisesta, keskinäisellä sopimuksella päättää, että se 
tulee voimaan näiden hallitusten kesken/tai toimia siten kuin tilanne näiden mukaan 
vaatii. 
£6 
29 artikla 
Eroaminen 
Jokainen jäsen voi vetäytyä pois tästä yleissopimuksesta minkä tahansa 
varainhoitovuoden lopussa antamalla kirjallisesti irtisanomisen tallettajalle vähintään 90 
päivää ennen kyseisen varainhoitovuoden loppua, mutta se ei täten vapaudu tämän 
yleissopimuksen määräämistä velvollisuuksista, joita ei ole täytetty varainhoitovuoden 
loppuun mennessä. Jäsenen tulee samanaikaisesti informoida neuvostoa tästä 
toimenpiteestä. 
30 artikla 
Erottaminen 
Jos neuvosto katsoo, että jokin jäsen on laiminlyönyt tämän yleissopimuksen 
määräämät velvollisuutensa ja edelleen päättää, että tällainen rikkomus vahingoittaa 
merkittävästi tämän yleissopimuksen toimivuutta, se voi äänten määräenemmistöllä 
erottaa tällaisen jäsenen neuvostosta. Neuvoston tulee ilmoittaa tallettajalle välittömästi 
jokaisesta tällaisesta päätöksestä. Kun 90 päivää on kulunut neuvoston päätöksestä, tämä 
jäsen lakkaa olemasta neuvoston jäsen. 
31 artikla 
Tiliselvitykset 
1) Neuvoston tulee määrätä jäsen maksamaan oikeudenmukaisiksi katsomansa 
maksut tämän erottua tästä yleissopimuksesta tai tultua erotetuksi neuvostosta, tai kun 
jäsen muutoin on lakannut olemasta tämän yleissopimuksen osapuoli. Neuvoston tulee 
pidättää sellaisen jäsenen jo maksamat maksut ja jäsen on velvollinen suorittamaan 
kaikki siitä aiheutuvat maksut neuvostolle. 
2) Tämän yleissopimuksen päättyessä mikä tahansa jäsen, johon viitataan tämän 
artiklan 1 kohdassa, ei ole oikeutettu saamaan mitään osinkoa maksusuoritusten tuotosta 
tai neuvoston muista varoista; eikä sitä myöskään rasiteta neuvoston mahdollisella 
maksuvajeella. 
£Y 
32 artikla 
Muutokset 
1) Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä ehdottaa jäsenille tämän 
yleissopimuksen muuttamista. Muutos tulee voimaan 100 päivää sen jälkeen, kun 
tallettaja on saanut hyväksymisilmoituksen viejäjäseniltä, joilla on hallussaan kaksi 
kolmasosaa viejäjäsenten äänimäärästä ja tuojajäseniltä, joilla ön hallussaan kaksi 
kolmasosaa tuojajäsenten äänimäärästä, tai jonakin myöhempänä ajankohtana, jonka 
neuvosto on äänten määräenemmistöllä päättänyt. Neuvosto saa määrätä ajan, jonka 
kuluessa jokaisen jäsenmaan tulee ilmoittaa tallettajalle hyväksyykö se muutoksen, ja 
jollei muutos ole tullut voimaan tämän ajan kuluessa se voidaan katsoa rauenneeksi. 
Neuvoston tulee toimittaa tallettajalle tarpeelliset tiedot, jotta hän voi päättää riittävätkö 
hyväksymisilmoitukset muutoksen voimaantuloon. 
2) Jokainen jäsen, jonka puolesta muutoksen hyväksymisilmoitusta ei ole tehty 
muutoksen voimaantulopäivään mennessä, lakkaa tästä päivästä lähtien olemasta tämän 
yleissopimuksen osapuoli, ellei sellainen jäsen tee neuvostolle tiettäväksi, että se ei ole 
voinut saada muutosta hyväksytyksi ajoissa perustuslaillisten vaikeuksien vuoksi ja 
neuvosto päätä pidentää määräaikaa sellaisen jäsenmaan kohdalla muutoksen 
hyväksymiselle. Muutos ei sido sellaista jäsentä ennen kuin jäsen on ilmoittanut sen 
hyväksymisestä. 
33 artikla 
Voimassaoloaika, pidennys ja lakkauttaminen 
1) Tämä yleissopimus on voimassa kesäkuun 30 päivään 1998 saakka, ellei sitä 
pidennetä tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai lakkauteta aikaisemmin tämän artiklan 
3 kohdan mukaisesti, tai korvata ennen sanottua päivää uudella sopimuksella, joka on 
neuvoteltu 22 artiklan mukaisesti. 
2) Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä pidentää tätä yleissopimusta 
kesäkuun 30 päivästä 1998 sopivaksi määräajaksi, mutta ei yli kahdeksi vuodeksi 
kerrallaan. Jokaisen jäsenen, joka ei hyväksy tämän yleissopimuksen pidennystä tulee 
ilmoittaa siitä neuvostolle viimeistään 30 päivää ennen pidennyksen voimaan tuloa. 
Kyseinen jäsen lakkaa olemasta tämän yleissopimuksen osapuoli pidennysajan alusta 
alkaen, mutta jäsen ei täten vapaudu mistään tämän yleissopimuksen velvoitteesta, jota 
ei ole täytetty ennen kyseistä päivää. 
3) Neuvosto voi milloin tahansa äänten määräenemmistöllä päättää tämän 
yleissopimuksen lakkauttamisesta sellaisesta päivästä ja sellaisin ehdoin kuin se katsoo 
sopivaksi. 
& 
4) Tämän yleissopimuksen päätyttyä neuvosto jatkaa toimintaansa niin kauan 
kuin tarvitaan sen maksujen selvittämiseksi ja sillä on tähän tarkoitukseen tarvittavat 
toimintavaltuudet. 
5) Neuvoston tulee ilmoittaa tallettajalle jokaisesta tämän artiklan 2 tai 3 kohdan 
mukaisesti tehtävästä toimenpiteestä. 
34 artikla 
Johdannon suhde yleissopimukseen 
Tämä yleissopimus sisältää vuoden 1995 kansainvälisen viljasopimuksen 
johdannon. 
Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, hallitustensa siihen asianmukaisesti valtuuttami­
na, ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen niinä päivinä, jotka ilmenevät niiden 
allekirjoituksen kohdalla. 
Laadittu Lontoossa päivänä 07.12. 1995. Tämän yleissopimuksen 
englannin, ranskan, venäjän ja espanjankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. 
J& 
LIITE VILJAN KAUPPAA KOSKEVAAN VUODEN 1995 
YLEISSOPIMUKSEEN 
Jäsenten äänet 11 artiklan mukaisesti 
(7 päivästä heinäkuuta 1995 30 päivään kesäkuuta 1998) 
A-OSA 
Algeria 15 
Argentiina . 97 
Australia 122 
Itävalta 5 
Barbados 5 
Bolivia : 5 
Kanada 243 
Cote d'Ivoire 5 
Kuuba 6 
Ecuador 5 
Egypti (arabitasavalta) 55 
Euroopan yhteisö 443 
Suomi 5 
Unkari ......13 
Intia 32 
Iran 9 
Irak 9 
Israel 8 
Japani 187 
Korean tasavalta 26 
Malta 5 
Mauritius 5 
Marokko 10 
Norja 11 
Pakistan 14 
Panama 5 
Venäjän federaatio 100 
Saudi-Arabia 17 
Etelä-Afrikka 16 
Ruotsi 10 
Sveitsi r 15 
Tunisia...... . 5 
Turkki ; 7 
Amerikan Yhdysvallat 475 
Vatikaani 5 
Jemenin arabitasavalta.. \ 5 
2ÖÖÖ 
30 
BOSA 
Bangladesh ....9 
Valko-Venäjä 5 
Brasilia 32 
Bulgaria 7 
Chile... 6 
Kiina (kansantasavalta) 77 
Kolumbia 5 
Kypros 5 
Tsekin tasavalta 6 
Dominikaaninen tasavalta 5 
El Salvador....... .....5 
Viro .5 
Etiopia 5 
Ghana 5 
Guatemala 5 
Indonesia 9 
Jamaica.. 5 
Jordania 5 
Kazakstan 5 
Kenia 5 
Kuwait 5 
Latvia.. 5 
Liettua , 5 
Malesia 8 
Meksiko.... .-. 28 
Uusi Seelanti 5 
Nigeria 6 „ 
Paraguay 5 
Peru 9 
Filippiinit 7 
Puola 31 
Romania 14 
Senegal 5 
Slovakia 6 
Sri Lanka 5 
Sudan 5 
Syyrian arabitasavalta 7 
Taiwan 26 
Tansania 5 
Thaimaa 17 
Trinidad ja Tobago 5 
Ukraina 8 
Uruguay 5 
Uzbekistan 14 
Venezuela 13 
Vietnam 5 
Zaire 5 
Zambia 5 
Zimbabwe 5 
3» 
ELINTARVIKEAPUA KOSKEVA VUODEN 1995 YLEISSOPIMUS 
OSA I - TARKOITUS JA MÄÄRITELMÄT 
I artikla 
Tarkoitus 
Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on kansainvälisen yhteisön yhteistoiminnan 
avulla toteuttaa Maailman elintarvikekonferenssin asettama tavoite, jonka mukaan 
kehitysmaihin toimitetaan vuosittain vähintään 10 miljoonaa tonnia elintarvikeavustuksia. 
Avustukset annetaan ihmisravinnoksi sopivana viljana siten kuin tässä yleissopimuksessa 
määrätään. 
II artikla 
Määritelmät 
1) Tässä sopimuksessa tarkoittaa: 
a) 'c.i.f kustannuksia, vakuutuksia ja rahtia; 
b) 'komitea' IX artiklassa tarkoitettua elintarvikeapukomiteaa; 
c) 'yleissopimus' elintarvikeapua koskevaa vuoden 1995 yleissopimusta; 
d) 'kehitysmaa* kaikkia OECD.n kehitysapukomitean kehitysmaiksi tai 
-alueiksi tunnustamia maita tai alueita; 
e) 'toimitusjohtaja' kansainvälisen viljaneuvoston toimitusjohtajaa; 
f) 'f.o.b' vapaasti aluksessa; 
^ 
g) 'palkohedelmät' sisältävät seuraavia lajeja: 
Cicer aretinum 
Lens culinaris 
Lupins angustifolius/albus 
Phaseolus vulgaris/lunatus 
Pisum sativum 
Vicia f aba 
Vigna angular is/sinensis/unguiculata 
Vigna radiata/mungo 
sekä muita lajeja, joista komitea päättää; 
h) 'jäsen* tämän sopimuksen osapuolta; 
i) " ensimmäisen asteen tuotteet sisältävät: 
i) viljajauhoja; 
ii) viljarouheita ja karkeita viljajauhoja; 
iii) muita käsiteltyjä viljanjyviä (esimerkiksi valssatut, hiutaleiksi 
valmistetut, kailotetut, pyöristetyt tai karkeasti rouhitut, mutta 
ei enempää valmistetut), ei kuitenkaan esikuorittu, puhdistettu, 
kiillotettu tai rikkoutunut riisi; 
iv) viljanjyvien alkioita, kokonaisia, valssattuja, hiutaleiksi valmistettuja, 
jauhettuja; 
v) Bulgurin viljojapa 
vi) muita samankaltaisia viljatuotteita, joista komitea voi päättää; 
j) 'jatkojalostuksen tuotteet' sisältävät: 
i) makaronin, spagetin ja muut samankaltaiset tuotteet; ja 
ii) kaikki muut tuotteet, joiden valmistuksessa käytetään ensimmäisen 
jalostusasteen tuotteita ja joista komitea voi päättää; 
k) 'riisi' sisältää esikuoritun, puhdistetun, kiillotetun tai rikkoutuneen riisin; 
1) 'sihteeristö' kansainvälisen viljaneuvoston sihteeristöä; 
m) 'tonni' 1000 kilogrammaa; 
n) "Tavanomainen markkinointivaatimus" tai "UMR" on termi, jota FAO ja 
muut vastuussa olevat kansainväliset järjestöt käyttävät sitoumuksesta, jonka 
satunnaisen liiketoimen vastaanottava maa tekee säilyttääkseen kyseisen 
perushyödykkeen tuonnissa tavanomaisen tason satunnaiseen liiketoimin­
taan kuuluvan tuonnin lisäksi; 
o) 'vehnään suhteuttamisen kertoimet' jäsenen maksuosuuden määrää joko 
viljana, viljatuotteina, riisinä tai käteisenä arvioituna vehnänä tämän 
yleissopimuksen VI artiklan määräysten mukaisesti; 
p) 'vuosi' 1 päivän heinäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta välistä aikaa, 
jollei toisin ole määrätty; 
33-
2. Mitä tässä yleissopimuksessa määrätään "hallituksesta" tai "hallituksista" 
taikka "jäsenestä" tarkoittaa myös Euroopan yhteisöä (jäljempänä EY). Samoin tarkoittaa 
hallitusta koskeva sopimusmääräys "allekirjoituksesta" tai kirjojen tallettamisesta tai 
hyväksymisestä" tai "liittymisasiakirjasta" tai "väliaikaista soveltamista koskevasta 
julistuksesta" EY:n osalta sen toimivaltaisen viranomaisen EY:n puolesta suorittamaa 
allekirjoitusta tai väliaikaisesta soveltamista koskevan julistuksen antamista sekä EY:n 
sisäisten määräysten mukaan kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi vaadittavaa 
asiakirjan tallettamista. 
OSA II 
Päämääräykset 
III artikla 
Jäsenten avustukset 
1) Tämän yleissopimuksen jäsenet sopivat siitä, että ne asettavat käytettäväksi 
elintarvikeapuna kehitysmaille viljaa, joka on ihmisravinnoksi sopivaa, sekä tyypiltään 
ja laadultaan hyväksyttävää, taikka sitä vastaavasti rahaa, vuosittain vähintään 4 
kohdassa luetellut määrät. Toimitettaessa tämän sopimuksen perusteella viljaa etusija 
annetaan niille maille ja alueille, joilla on elintarvikeavun tarvetta ja jotka OECD:n 
kehitysapukomitea on luokitellut vähiten kehittyneiksi maiksi (LDS-maat), muiksi 
matalan tulotason maiksi (LIC-maat) tai alemman keskitulotason maiksi (LMIC-maat). 
2) Tämän artiklan 1 kohdassa 'viljalla' tai 'viljoilla' tarkoitetaan vehnää, ohraa, 
maissia, kauraa, ruista, durraa ja riisiä sekä näistä kasveista jalostettuja tuotteita (mukaan 
lukien ensimmäisen jalostusasteen tuotteet ja jatkojalostuksen tuotteet) sekä 
palkohedelmiä, niin kuin tämän artiklan 3 kohdassa määrätään ja mitä tahansa muuta 
ihmisravinnoksi kelpaavaa hyväksyttyä viljatyyppiä ja -laatua, jonka komitea voi 
määrätä. 
3) Vastaanottajamaan pyynnöstä lahjoittajat voivat tarjota rajoitetun määrän 
palkohedelmiä niiden tämän sopimuksen velvoitteita vastaan, jos palkohedelmät ovat 
hyväksyttyä tyyppiä ja laatua ja kelpaavat ihmisravinnoksi. Komitea vahvistaa 
työjärjestyksen enimmäisprosentin määrittämiseksi palkohedelminä toimitettavien 
jäsenten avustusten vuotuiselle vähimmäismäärälle, suhteutettuna vehnän hintaan tämän 
artiklan 4 kohdan mukaisesti. 
^ 
4) Tämän yleissopimuksen jäsenten avustusten vuotuiset vähimmäismäärät 
suhteutettuna vehnän hintaan 1 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi ovat 
seuraavat, jollei tämän artiklan 9 kohdassa toisin määrätä: 
Jäsen tonnia 
Argentiina 35 000 
Australia . . 300 000 
Kanada 400 000 
Euroopan yhteisöjä sen jäsenmaat 1755 000 
Japani 300 000 
Norja 20 000 
Sveitsi 40 000 
USA 4 470 000 
5) Tämän yleissopimuksen noudattamiseksi on jokainen jäsen, joka on liittynyt 
tähän yleissopimukseen XX artiklan 2 kappaleen mukaisesti, luetteloitava tämän artiklan 
4 kappaleessa sekä mainittava XX artiklan mukaisesti määritelty vähimmäisavustus. 
6) Viljan muodossa annettava avustus on jäsenmaiden toimitettava f.o.b.-ehdoil-
la. Antajia kuitenkin rohkaistaan vastaamaan mikäli mahdollista yleissopimuksen 
mukaisten vilja-avustustensa kuljetuskustannuksista yli f.o.b-ehtojen, varsinkin 
hätätapauksissa ja lähetyksissä elintarvikepulasta kärsiviin matalan tulotason maihin. 
Kustannukset tällaisen avun maksamisesta tulee ottaa joka suhteessa huomioon jäsenten 
yleissopimuksen mukaisena toimintana. 
7) Jäljempänä IV artiklan b alakohdassa tarkoitettuja raha-avustuksia: 
a) tulee käyttää niin paljon kuin mahdollista viljan ostoon kehitysmaista. Etusija 
annetaan viljan kauppaa ja elintarvikeapua koskevien yleissopimusten kehitysmaajäsenil-
le ja näistä etusija annetaan elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen kehitysmaa-
jäsenille. Kaikissa raha-avustusten tuloksena johtuvissa liiketoimissa erityistä huomiota 
on kuitenkin kiinnitettävä hankintalähteestä päätettäessä viljan laatuun, c.i.f. -
hintaehtoihin kyseistä toimittajaa käytettäessä, mahdollisuuksiin toimittaa vilja nopeasti 
vastaanottajamaahan sekä vastaanottajamaan erityistarpeisiin. 
b) ei yleensä saa käyttää sellaisen viljan ostoon, joka on samantyyppistä kuin 
vilja, jota hankintalähteenä oleva maa on vastaanottanut kahdenkeskisenä tai 
monenkeskisenä elintarvikeapuna samana vuonna kuin osto tapahtuisi tai ostoa 
edeltävänä vuonna, jos silloin saatua viljaa on edelleen käytössä. 
**r 
8) Jäsenten on mahdollisimman suuressa määrin annettava avustukset 
etukäteissuunnitteluun perustuen, jotta vastaanottajamaat voivat ottaa kehitysohjelmissaan 
huomioon kunkin tämän yleissopimuksen voimassaolovuoden aikana maahan 
todennäköisesti virtaavan elintarvikeavun määrän. Lisäksi jäsenten olisi siinä määrin kuin 
se on mahdollista osoitettava etukäteen lahjoituksen muodossa annettavien avustusten 
määrä sekä muuna kuin lahjoituksena annettavan avun muoto. 
9) Jos jäsen ei jonakin vuonna pysty toimittamaan tämän artiklan 4 kohdassa 
määrättyä määrää, puuttuva määrä lisätään kyseisen jäsenen seuraavan vuoden määrään, 
jollei komitea päätä korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi toisin. 
10) Jäsenet toimittavat säännöllisiä ja ajantasaisia raportteja komitealle niiden 
tämän yleissopimuksen mukaisten avustusten määrästä, sisällöstä, kanavoinnista ja 
ehdoista. 
IV artikla 
Elintarvikeavun ehdot 
Tämän yleissopimuksen mukainen elintarvikeapu voidaan antaa joillakin 
seuraavista ehdoista: 
a) viljalahjana, 
b) raha-avustuksena tai rahan myöntämisenä käytettäväksi viljan ostoon 
vastaanottajamaan hyväksi, 
c) viljan myyntinä vastaanottajamaan valuuttaa vastaan, joka ei ole siirrettävissä 
eikä vaihtokelpoinen muuksi valuutaksi tai antajamaan käyttöön sopiviksi tavaroiksi tai 
palveluksiksi0, 
d) viljan luottokauppoina, joissa maksu suoritetaan kohtuullisina vuosittaisina 
summina vähintään kahdenkymmenen vuoden aikana sekä maailmanmarkkinoilla 
vallitsevia kaupallisia hintoja alhaisemmille hinnoille lasketuilla koroilla2*, 
sillä ehdolla, että mahdollisimman suuri määrä avusta toimitetaan lahjana, 
erityisesti, jos kysymyksessä ovat vähiten kehittyneet maat, joiden tulotaso henkeä 
kohden on alhainen ja muut kehitysmaat, jotka ovat vakavissa taloudellisissa 
vaikeuksissa. 
1) Poikkeuksellisissa olosuhteissa voidaan myöntää enintään 10 prosentin poikkeus. Tämä rajoitus 
voidaan poistaa toimenpiteiltä, joita on tarkoitus käyttää vastaanottajamaan taloudellisen kehityksen 
edistämiseen, edellyttäen että vastaanottajamaan valuutta ei ole siirrettävissä tai vaihdettavissa alle 10 
vuoteen. 
2) Viljaa toimitettaessa luottokauppasopimus voi edellyttää maksua aina 15 prosenttiin viljan 
hinnasta. 
•5x5 
V artikla 
Avustusten kanavointi 
1) Jäsenet saavat tämän yleissopimuksen mukaan määrätä avustustensa 
vastaanottajamaan tai -maat. 
2) Jäsenet saavat toimittaa avustuksensa joko kahdenvälisesti tai valtioiden 
välisten organisaatioiden ja/tai epävirallisten organisaatioiden kautta. 
3) Jäsenten tulee kuitenkin huomioida ne edut, jotka koituvat suuremman 
elintarvikeapuosuuden suuntaamisesta monenvälisesti erityisesti Maailman elintarvike­
ohjelman kautta. 
VI artikla 
Vehnään suhteuttamisen kertoimet 
1) Tässä yleissopimuksessa kaikki III artiklan mukaiset avustukset arvioidaan 
niiden vehnään suhteuttamisen kertoimen avulla. Arvioinnissa otetaan huomioon 
tarvittaessa viljatuotteiden viljapitoisuus ja avustuksen kaupallinen arvo suhteessa 
vehnään. 
2) Riisi-avustukset arvioidaan vehnään suhteuttamisen kertoimen avulla riisin 
ja vehnän kansainvälisen vientihinnan suhteen mukaisesti. Komitea laatii työjärjestyksen 
riisin vehnään suhteuttamisen kertoimen määrittämiseksi vuosittain. 
3) Edellä IV artiklan b alakohdan mukaiset raha-avustukset arvioidaan vehnän 
yleisen kansainvälisen markkinahinnan mukaisesti. Komitea laatii työjärjestyksen 
"yleisen kansainvälisen markkinahinnan määrittämiseksi". 
4) Komitea laatii työjärjestyksen muuna kuin vehnänä, riisinä tai rahana 
annettavien avustusten vehnään suhteuttamisen kertoimen määrittämiseksi. 
VII artikla 
Vaikutus kauppaan ja maataloustuotantoon sekä avustustoimenpiteiden johtaminen 
1) Jäsenet ottavat vastuulleen hoitaa kaikki tässä yleissopimuksessa mainitut 
avustustoimenpiteet siten, että vältetään häiriöitä normaaleille tuotannon rakenteille ja 
kansainväliselle kaupalle. 
2>¥ 
2) Jäsenten on varmistettava erityisesti: 
a) että kansainvälisen elintarvikeavun tarjoamista ei ole suoraan tai välillisesti 
sidottu maataloustuotteiden kaupalliseen vientiin vastaanottajamaihin; 
b) että kansainväliset elintarvikeaputoimenpiteet, mukaan lukien kahdenkeskinen 
rahana annettava elintarvikeapu, toteutetaan yhdenmukaisesti FAO:n "ylimäämän käyttöä 
ja neuvoa-antavia velvoitteita koskevien periaatteiden" kanssa, mukaan lukien tarvittaessa 
tavanomaisia markkinointivaatimuksia (UMR) koskeva järjestelmä. 
3) Jäsenten tulee tarkoituksenmukaisella tavalla toimia niiden elintarvikeavun 
kriteerien ja toimintalinjojen mukaan, jotka Maailman elintarvikeohjelmia hallinnoiva 
elin on hyväksynyt. 
VIII artikla 
Erityismääräykset poikkeuksellisten avustustarpeiden varalle 
1) Komitea valvoo säännöllisesti kehitysmaiden elintarviketilannetta. 
2) Jos erityisessä maassa tai erityisellä alueella tai alueilla on huomattavan 
elintarviketuotannon laskun tai muiden olosuhteiden vuoksi poikkeuksillinen tarve saada 
elintarvikkeita, komitea käsittelee asian. Komitea voi suositella jäsenille tilanteen 
ottamista huomioon korottamalla käytettävissä olevan elintarvikeavun määrää. 
IX artikla 
Elintarvikeapukomitea 
1 ) Vuoden 1967 kansainväliseen vehnäsopimukseen sisältyvällä elintarvikeapua 
koskevalla yleissopimuksella perustettu elintarvikeapukomitea jatkaa toimintaansa tämän, 
yleissopimuksen hoitamiseksi sille tässä yleissopimuksessa määrätyin valtuuksin ja 
tehtävin. 
2) Komitean jäseninä ovat tämän yleissopimuksen kaikki osapuolet. 
3) Komitea valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. 
X artikla 
Komitean valtuudet ja tehtävät 
IX Komitea valvoo, millä tavalla tähän yleissopimukseen perustuvat velvoitteet 
on täytetty. 
*>? 
2) Komitea vaihtaa säännöllisesti tietoja tähän yleissopimukseen perustuvien 
elintarvikeapujärjestelyjen toiminnasta. 
3) Komitea voi vastaanottaa tietoja vastaanottajamailta ja neuvotella niiden 
kanssa. 
4) Komitea antaa tarvittaessa kertomuksia. 
5) Komitea laatii sellaisen työjärjestyksen, joka on tarpeen tämän yleissopimuk­
sen määräysten toteuttamiseksi. 
6) Tässä artiklassa mainittujen valtuuksien ja. tehtävien lisäksi komitealla on 
muut sellaiset valtuudet ja sen tulee suorittaa muut sellaiset tehtävät, jotka ovat tarpeen 
tämän yleissopimuksen määräysten toteuttamiseksi. 
XI artikla 
Sijaintipaikka, kokoontuminen ja päätösvaltaisuus 
1) Komitean sijaintipaikka on Lontoo. 
2) Komitean tulee pitää kokous vähintään kaksi kertaa vuodessa Kansainvälisen 
viljaneuvoston sääntömääräisen istunnon yhteydessä. Komitean tulee myös pitää kokous 
puheenjohtajan määrääminä ajankohtina tai milloin kolme jäsentä sitä pyytää taikka 
milloin tässä yleissopimuksessa muutoin sitä edellytetään. 
3) Komitean kokous on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on 
läsnä komitean istunnoissa. 
XII artikla 
Päätökset 
Komitean päätökset tulee tehdä yksimielisesti. 
XIII artikla 
Ulkopuoliset tarkkailijat 
Komitea saa harkintansa mukaan kutsua istuntoihinsa tarkkailijoita mistä tahansa 
valtiosta, joka ei ole jäsenvaltio, tai muiden kansainvälisten järjestöjen edustajia . 
53 
XIV artikla 
Hallinnollisia määräyksiä 
Komitean tulee käyttää sihteeristön palveluksia sellaisten pyytämiensä hallinnollis­
ten tehtävien suorittamiseen, kuten asiakirjojen ja raporttien monistaminen ja jakelu. 
XV artikla 
Velvoitusten laiminlyönti ja erimielisyydet 
Jos tämän yleissopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta syntyy erimielisyyttä tai 
jos sopimuksen mukaiset velvoitukset laiminlyödään, komitean tulee kokoontua ja ryhtyä 
tilanteen vaatimiin toimenpiteisiin. 
OSA III 
Loppumääräykset 
XVI artikla 
Tallettajaviranomainen 
Tämän yleissopimuksen tallettajaviranomaiseksi nimitetään täten Yhdistyneiden 
Kansakuntien pääsihteeri. 
XVII artikla 
Allekirjoitus 
Tämä yleissopimus on III artiklan 4 kappaleessa mainittujen maiden hallituksille 
avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa I päivästä 
toukokuuta 1995 30 päivään kesäkuuta 1995, tämä päivä mukaan luettuna. 
1*0 
XVIII artikla 
Ratifiointi ja hyväksyminen 
Kunkin allekirjoittavan hallituksen tulee ratifioida tai hyväksyä tämä yleissopimus 
noudattaen valtiosääntönsä mukaista menettelyä. Ratifioimis- ja hyväksymisasiakirjat 
tulee tallettaa tallettajaviranomaisen huostaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1995 
paitsi milloin komitea pidentää tätä aikaa yhden tai useamman kerran sellaisen 
allekirjoittavan hallituksen osalta, joka ei ole tallettanut ratifioimis- tai hyväksy-
misasiakirjaansa sanottuun päivään mennessä. 
XIX artikla 
N Väliaikainen soveltaminen 
Jokainen allekirjoittava hallitus voi tallettaa tallettajan huostaan tämän yleissopi­
muksen väliaikaista soveltamista koskevan ilmoituksen. Jokaisen sellaisen hallituksen 
tulee väliaikaisesti soveltaa tätä yleissopimusta ja olla väliaikaisesti siihen kuuluva 
osapuoli. 
XX artikla 
Liittyminen 
1) Tämä yleissopimus on niille hallituksille, jotka on mainittu III artiklan 4 
kappaleessa ja jotka eivät ole allekirjoittaneet tätä yleissopimusta, avoinna liittymistä 
varten. Liittymisasiakirjat tulee tallettaa tallettajan huostaan viimeistään 30 päivänä 
kesäkuuta 1995, jollei komitea pidennä tätä aikaa yhden tai useamman kerran sellaisen 
hallituksen osalta, joka ei ole tallettanut liittymisasiakirjaansa sanottuun päivään 
mennessä. 
2) Kun tämä yleissopimus on tullut sen XXI artiklan mukaisesti voimaan, se on 
avoinna liittymistä varten hallituksille, joita ei ole mainittu 111 artiklan 4 kappaleessa, 
komitean määräämillä ehdoilla. Liittymisasiakirjat tulee tallettaa tallettajan huostaan. 
3) Hallitus, joka liittyy tähän yleissopimukseen tämän artiklan 1 kappaleen 
mukaisesti tai jonka liittymisen komitea on hyväksynyt tämän artiklan 2 kappaleen 
mukaisesti, saa tallettaa tallettajan huostaan tämän yleissopimuksen väliaikaista 
soveltamista koskevan ilmoituksen liittymisasiakirjojen tallettamisen jäädessä vielä 
avoimeksi. Jokaisen sellaisen hallituksen tulee väliaikaisesti soveltaa tätä yleissopimusta 
ja olla väliaikaisesti siihen kuuluva osapuoli. 
<*1 
XXI artikla 
Voimaantulo 
1) Tämä yleissopimus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1995, jos ne 
hallitukset, joiden III artiklan 4 kappaleessa luetellut vähimmäisavustusmäärät ovat 
yhteensä vähintään 75 prosenttia kaikkien kyseisessä kappalessa lueteltujen hallitusten 
avustusmääristä yhteensä, ovat 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä tallettaneet 
ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjat tai ilmoitukset sopimuksen väliaikaisesta 
soveltamisesta, ja edellyttäen, että viljan kauppaa koskeva vuoden 1995 yleissopimus on 
voimassa. 
2) Jos tämä yleissopimus ei tule voimaan tämän artiklan 1 kappaleen 
mukaisesti, saavat hallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai 
liittymiskirjat tai ilmoitukset sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta, päättää 
yksimielisesti, että se tulee voimaan niiden kesken edellyttäen, että viljan kauppaa 
koskeva vuoden 1995 yleissopimus on voimassa, tai ryhtyä muihin tilanteen vaatimiin 
toimenpiteisiin. 
XXII artikla 
Voimassaoloaika, sen pidentäminen ja sopimuksen purkaminen 
1) Tämä yleissopimus on voimassa 30 päivään kesäkuuta 1998, tämä päivä 
mukaan luettuna, mikäli sitä ei pidennetä tämän artiklan 2 kappaleen mukaisesti taikka 
lopeteta aikaisemmin tämän artiklan 4 kappaleen mukaisesti, edellyttäen, että viljan 
kauppaa koskeva vuoden 1995 yleissopimus tai uusi viljan kauppaa koskeva yleissopi­
mus on voimassa yllä mainittuun päivämäärään saakka, se päivä mukaan luettuna. 
2) Komitea voi pidentää yleissopimusta yli kesäkuun 30 päivän 1998 
perättäisiksi ajanjaksoiksi ylittämättä kuitenkaan kahta vuotta kerrallaan, edellyttäen aina, 
että viljan kauppaa koskeva vuoden 1995 yleissopimus, tai sen korvaava uusi viljan 
kauppaa koskeva yleissopimus on'voimassa pidennetyn jakson ajan. 
3) Mikäli yleissopimusta pidennetään tämän artiklan 2 kappaleen mukaisesti, 
voidaan jäsenten III artiklan 3 kappaleen mukaiset vuosittaiset avustukset tarkastaa 
muiden jäsenten toimesta ennen jokaisen pidennyksen voimaantuloa. Niiden keskinäisten 
korjattujen sitoumusten tulee pysyä muuttumattomina jokaisen pidennyksen voimassa­
oloajan. 
4) Siinä tapauksessa, että yleissopimus lakkautetaan, tulee komitean jatkaa 
olemassaoloaan niin kauan, että se voi viedä tehtävänsä päätökseen. Komitealla tulee olla 
tähän tarkoitukseen välttämättömät valtuudet ja sen tulee ryhtyä toimenpiteisiin, jotka 
ovat välttämättömiä tämän tarkoituksen toteuttamiseksi. 
Hi 
XXIII artikla 
Eroaminen ja uudelleen liittyminen 
1) Jokainen jäsen voi erota tästä yleissopimuksesta minkä tahansa vuoden 
lopussa antamalla kirjallisen irtisanomisilmoituksen tallettajalle vähintään 90 päivää 
ennen kyseisen vuoden loppua, mutta jäsen ei täten vapaudu yleissopimuksen 
määräämistä velvoitteista, joita ei ole täytetty vuoden loppuun mennessä. Jäsenen tulee 
samanaikaisesti ilmoittaa neuvostolle tästä toimenpiteestä. 
2) Jokainen jäsen, joka eroaa tästä yleissopimuksesta, voi jälkeenpäin liittyä 
uudelleen ilmoittamalla siitä komitealle. Ehtona yleissopimukseen uudelleen liittymiselle 
on, että jäsen vastaa vuosittaisten velvoitteidensa täyttämisestä liittymisvuodesta lähtien. 
XXIV artikla 
Tämän yleissopimuksen suhde vuoden 1995 kansainväliseen viljasopimukseen 
Tämä yleissopimus korvaa voimassaoloajaltaan pidennetyn elintarvikeapua 
koskevan vuoden 1986 sopimuksen ja tulee olemaan osa vuoden 1995 kansainvälistä 
viljasopimusta. 
XXV artikla 
Tallettajan tiedonannot 
Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri tulee tallettajana ilmoittamaan kaikille 
sopimuksen allekirjoittaneille ja siihen liittyneille hallituksille jokaisesta allekirjoituk­
sesta, ratifioimisesta, hyväksymisestä, tämän yleissopimuksen väliaikaisen soveltamisen 
ilmoituksesta ja siihen liittymisestä. 
XXVI artikla 
Todistusvoimaiset tekstit 
Tämän yleissopimuksen tekstit englanniksi, ranskaksi, venäjäksi ja espanjaksi ovat 
kaikki yhtä todistusvoimaiset. 
</3 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 280 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 03 
Luettelonumero : CB-CO-95-311-FT-C 
ISBN 92-77-90754-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg