ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Perusskenaarion lisäksi on analysoitu neljää vaihtoehtoa. Kaikki vaihtoehdot perustuvat käyttäjien kysynnän yhdistämiseen EU:n tasolla ja kansallisella tasolla, turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään sekä useiden toimittajien ja käyttäjien yhteenliittämisen mahdollistavan älykkään GOVSATCOM-keskuksen käyttöönottoon. Vaihtoehdot poikkeavat toisistaan tarjontapuolella. Koska kaupalliset ja kansalliset satelliitit (vaihtoehdot 1 ja 2) eivät pysty tarjoamaan täyttä ratkaisua, harkittavana on kaksi muutakin vaihtoehtoa. Molemmissa otetaan huomioon kansallisista ja turvahyväksynnän saaneista kaupallisista lähteistä tuleva tarjonta sekä mahdolliset myöhemmin ilmenevät pitemmän aikavälin puutteet. Keinona käytetään joko julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta EU:n ja toimialan välillä (vaihtoehto 3) tai EU-omisteisia resursseja (vaihtoehto 4). Vaihtoehto 3 tarjoaa vaikuttavuudeltaan ja monipuolisuudeltaan parhaimman ratkaisun kaikille käyttäjille, kun kriteereinä ovat saatavuus, turvallisuus, maantieteellinen kattavuus ja taajuuspeitto. Lisäksi vaihtoehto mahdollistaa olemassa olevien käyttäjälaitteiden käytön, on joustava ja skaalautuva. Se ei vääristä nykyisiä kaupallisia satelliittiviestinnän markkinoita, ja sen avulla EU voi toimia keskeisenä ankkuriasiakkaana. Palvelujen tarjoaminen on kustannustehokkaampaa, sillä ratkaisu tuo mukanaan mittakaavaetuja, ja tarvittaessa on mahdollista toteuttaa EU:n osainvestointeja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden kautta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuva lähestymistapa edistää innovointia teknologisten riskien jakamisen ansiosta. Kokonaiskustannukset ovat yhtä suuret tai pienemmät kuin kustannukset, jotka valtiollisen satelliittiviestinnän nykyiset käyttäjät joutuisivat joka tapauksessa maksamaan hajanaisilla markkinoilla. EU:n lisäarvo on toisin sanoen huomattava.
Osana tarkistusta tehdyssä kuluttajakyselyssä tai avoimessa julkisessa kuulemisessa ei kysytty erityisesti näistä vaihtoehdoista. Siinä tulivat kuitenkin esiin seuraavat seikat: ·vain 41 prosenttia autojen omistajista oli tietoisia renkaiden merkinnöistä, vaikka 90 prosenttia piti niitä hyödyllisinä; ·76 prosenttia vastaajista katsoi, että merkintä olisi esitettävä kaikessa renkaiden myynnissä; ja ·70 prosenttia vastaajista kannatti tietokantaa. Avoimessa julkisessa kuulemisessa oltiin yhtä mieltä siitä, että merkinnän tunnettuutta on parannettava tiedotuskampanjoilla, verkossa on otettava käyttöön pakolliset merkinnät ja myös uusissa autoissa myydyissä renkaissa on oltava merkinnät. Kuluttajien luottamuksen parantamiseksi vastaajat kannattivat markkinavalvonnan tehostamista ja sellaisen foorumin perustamista, jonka kautta viranomaiset voivat valvoa ja koordinoida toimia.
EU:n lainsäädännössä sallitaan omaisuudenhoitajien markkinoida sijoitusrahastojaan yhden luvan nojalla koko EU:ssa, millä pyritään luomaan sijoitusrahastojen sisämarkkinat. Vaikka rajat ylittävä EU:n sijoitusrahastojen markkinointi on lisääntynyt, EU:n sijoitusrahastomarkkinat on yhä pääasiassa kansallisia markkinoita: sijoitusrahastojen hoitamista varoista 70 prosenttia on sellaisten rahastojen hoidettavina, joiden rekisteröinti kattaa ainoastaan myynnin kotimaanmarkkinoilla. Yhteissijoitusyrityksistä vain 37 prosenttia ja vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista vain noin 3 prosenttia on rekisteröity myytäväksi useammassa kuin kolmessa jäsenvaltiossa. EU:n markkinat ovat pienemmät kuin Yhdysvaltojen markkinat, mutta EU:ssa on huomattavasti enemmän rahastoja kuin Yhdysvalloissa, mikä merkitsee sitä, että EU:n rahastot ovat keskimääräinen huomattavasti pienempiä kuin amerikkalaiset rahastot. Tällä on kielteinen vaikutus siihen, mitä mittakaavaetuja omaisuudenhoitajat voivat saavuttaa EU:ssa, sekä sijoittajien maksamiin palkkioihin. Vaikutusten arviointi on osoittanut, että sääntelyesteillä on merkittävä lannistava vaikutus rajat ylittävään markkinointiin. Tällaisia esteitä ovat kansalliset markkinointivaatimukset, viranomaispalkkiot sekä hallinto- ja ilmoitusvaatimukset.
EU:n yhdenmukaistettujen sääntöjen kohteena olevien tuotteiden arvo on yli 2 400 miljardia euroa vuodessa eli 69 prosenttia teollisuustuotteiden kokonaisarvosta EU:ssa. Vaatimustenvastaiset tuotteet voivat olla kuluttajille vaarallisia, ja lisäksi ne aiheuttavat ympäristöriskejä ja vääristävät kilpailua. Vaatimustenvastaisten tuotteiden aiheuttaman ongelman pääsyynä on, ettei sääntöjä tunneta tarpeeksi hyvin ja että valvontajärjestelmien tehokkuudessa on pahoja puutteita. Kasvavan verkkokaupan ja kolmansista maista tulevan tuonnin odotetaan pahentavan ongelmaa.
Turvallinen juomavesi on välttämätöntä kansanterveydelle ja hyvinvoinnille. Veden saastuminen tai veden puute aiheuttaa korkeita sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Direktiivin 98/83/EY REFIT-arvioinnissa, joka oli ensimmäisen eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Vesi on perusoikeus” seurantatoimi, vahvistettiin, että tämä direktiivi täyttää tarkoituksensa, joka on ihmisten terveyden suojelu hanaveden saastumisesta aiheutuvilta haitallisilta vaikutuksilta. Arvioinnissa, sidosryhmien kuulemisissa ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastelussa määritettiin viisi ongelma-aluetta: 1) vanhentuneet laatustandardit 2) vanhentunut lähestymistapa 3) joustavuus, joka liittyy juomaveden kanssa kosketuksiin joutuviin materiaaleihin ja joka luo esteitä sisämarkkinoille 4) avoimuuden puute, kuluttajien vaikeudet saada ajantasaista tietoa sekä monimutkainen raportointi 5) kansalaisaloitteen mukaan noin kahdella miljoonalla ihmisellä ei ole mahdollisuutta saada hanavettä.
Vaikutustenarviointi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta.

EU:n kansalaisille ja yrityksille on aikaa vievää ja kallista harjoittaa sisämarkkinaoikeuksiaan. Tiedot, menettelyt ja tukipalvelut, joita tarvitaan toimimiseksi valtioiden rajojen yli, eivät useinkaan ole verkossa, niitä ei tunneta hyvin, ne ovat laadultaan riittämättömiä tai niihin ei pääse käsiksi, jos käyttäjä on toisessa EU-maassa.

Mitä toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan?

Yhteisen digitaalisen palveluväylän tarkoituksena on parantaa saatavuutta verkossa, laatua ja löydettävyyttä, kun kyseessä ovat toimintaa ja liikkuvuutta EU:ssa koskeviin EU-oikeuksiin ja kansallisiin sääntöihin liittyvät tieto- ja tukipalvelut. Tässä yhteydessä edellytetään, että jäsenvaltiot tarjoavat keskeiset kansalliset menettelyt kokonaisuudessaan verkossa ja mahdollistavat sen, että kaikki verkossa olevat menettelyt ovat muissa EU-maissa olevien käyttäjien saatavilla kokonaisuudessaan.
EU:ssa on noin 5 600 säänneltyä ammattia, mikä vaikuttaa suoraan suureen osaan EU:n työvoimasta. Tällainen kohtuuton sääntely estää merkittävällä tavalla palveluiden sisämarkkinoiden toimintaa ja aiheuttaa laajalle levinneitä kielteisiä taloudellisia vaikutuksia. Sääntelypäätökset tehdään usein ilman perusteellisia analyysejä tai avoimia menettelyjä. Ammattipätevyysdirektiivissä vaaditaan jäsenvaltioita arvioimaan sääntelynsä suhteellisuutta, mutta siinä ei vahvisteta yhteisiä kriteerejä tällaisten arviointien tekemiselle eikä sillä estetä kohtuuttomien toimenpiteiden toteuttamista.

Aloitteen tavoitteena on vahvistaa vähimmäiskriteerit luomalla jäsenvaltioille avoimet ja ennustettavat puitteet ennen uuden sääntelyn hyväksymistä tehtäville suhteellisuusarvioinneille. Sillä pyritään estämään kohtuuttomien toimenpiteiden toteuttaminen seuraavasti:
Virallisista Euroopan tilastoista on suurta kysyntää muihin tietolähteisiin verrattuina, koska ne tuotetaan ja levitetään erityisten periaatteiden mukaisesti. Tästä syystä ne tuottavat käyttäjilleen lisäarvoa. Joitakin tilastoihin liittyviä puutteita on kuitenkin korjattava, jotta tilastot tukisivat EU:n politiikkoja. Tiettyjä tilastoja on ajantasaistettava pikaisesti, jotta niistä saadaan tarvittavat tiedot talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa varten. Tilastointitarpeet, jotka ovat seurausta komission 10 poliittisesta painopisteestä ja yhteiskuntien lisääntyvästä monimutkaisuudesta, kyseenalaistavat nykyisten Euroopan tilastojen merkityksellisyyden.

Mitä lainsäädännöllisiä ja muunlaisia toimintavaihtoehtoja on harkittu? Onko jokin vaihtoehto asetettu etusijalle? Jos on, miksi?
Asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotetaan seuraavia toimia: EuVECA- ja EuSEF-rahastojen hoitajien, kyseisten rahastojen ja niiden hoitamien varojen määrää lisätään antamalla suurille varainhoitajille (niille, jotka ovat saaneet toimiluvan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevan direktiivin 2011/61/EU nojalla) mahdollisuus hoitaa EuVECA- ja EuSEF-rahastoja. EuVECA-rahastoille sallittujen sijoituskohteiden valikoimaa laajennetaan siten, että nykyisen määritelmän mukaisten pk-yritysten lisäksi (listaamattomat yritykset, joissa on alle 250 työntekijää, joiden vuosiliikevaihto on alle 50 miljoonaa euroa ja joiden tase on enintään 43 miljoonaa euroa) sallittuja sijoituskohteita ovat a) pienet midcap-yritykset (eli pk-yrityksiä suuremmat yritykset, joissa on enintään 499 työntekijää), jotka ovat Euroopan investointirahaston hallinnoimien EU:n ohjelmien kohderyhmänä, ja b) rahoitusvälineiden markkinoista annetussa direktiivissä 2014/65/EU (MiFID II) tarkoitetut pk-yritysten kasvumarkkinoilla listatut pk-yritykset ja c) jatkosijoitukset. Vähennetään rahastonhoitajien omien varojen määrittämiseen liittyviä kustannuksia kieltämällä selkeästi isäntäjäsenvaltioiden määräämät maksut sekä yksinkertaistamalla rekisteröintimenettelyjä.
Työpaikalla tapahtuva altistuminen joillekin kemiallisille tekijöille saattaa aiheuttaa syöpää, joka on tärkein työperäisten kuolemantapausten syy EU:ssa. Jotta työntekijöitä suojeltaisiin tällaisilta riskeiltä EU hyväksyi syöpäsairauden vaaraa tai perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevan direktiivin (jäljempänä ”karsinogeeni- ja mutageenidirektiivi”). Siinä vahvistetaan toteutettavat toimet, joilla ehkäistään altistuminen karsinogeenisille kemiallisille tekijöille tai rajoitetaan sitä, ja asetetaan myös työperäisen altistumisen raja-arvoja. Karsinogeeni- ja mutageenidirektiivi on kuitenkin vanhentunut, koska siinä ei oteta huomioon nyt käytettävissä olevaa tieteellistä näyttöä. Komissio on tehnyt tieteellisen ja taloudellisen arvioinnin 25:stä ensisijaisena pidetystä kemiallisesta tekijästä, joille altistuu EU:ssa noin 20 miljoonaa työntekijää. Näistä tekijöistä 13:n osalta on jo saatu valmiiksi tietopaketti, ja ne on sisällytetty vaikutustenarviointiin. Jäsenvaltiot ovat vahvistaneet osalle niistä työperäisen altistumisen raja-arvon, mutta arvot ovat hyvin erilaisia ja joskus työntekijöiden suojelemista ajatellen liian korkeita. Työperäinen syöpä vaikuttaa koko talouteen: se vähentää työvoiman tarjontaa (joko tilapäisesti tai pysyvästi), vähentää työvoiman tuottavuutta ja lisää julkiseen talouteen kohdistuvaa rasitetta, kun julkisista varoista joudutaan osoittamaan vältettävissä olevia menoeriä terveydenhuoltoon, työkyvyttömyysetuuksiin, varhaiseläkkeisiin ja muihin etuuksiin. Työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä kohdalla syöpä paitsi heikentää elämänlaatua merkittävästi myös aiheuttaa suoria terveydenhuoltokustannuksia ja välillisesti ansionmenetyksiä heti ja tulevaisuudessa. Yrityksille työperäinen syöpä aiheuttaa henkilöstön korvaamiseen liittyviä kustannuksia, tuottavuuden heikentymistä sekä tarvetta nostaa palkkoja kohonneen työperäisen riskin kompensoimiseksi, mikä taas vaikuttaa niiden kilpailukykyyn.
Lannoitevalmisteiden markkinoille pääsyä koskevat edellytykset on yhdenmukaistettu EU:n tasolla vain osittain. Markkinoiden yhdenmukaistamattoman osan hajanaisuus vaikeuttaa kaupankäyntimahdollisuuksia huomattavasti. Yhdenmukaistettu lainsäädäntö ei myöskään riittävästi kata ympäristöön ja ihmisten terveyteen liittyviä kysymyksiä. Tarkemmin sanottuna on havaittu seuraavanlaisia toiminnallisia ongelmia: 1) Yrityksille, jotka toimivat yhdenmukaistamattomilla markkinoilla useassa jäsenvaltiossa, aiheutuu kustannuksia erilaisista kansallisista säännöistä. Lisäksi niissä vaaditaan usein ennakkolupaa, joka on vaikea saada. 2) On syntynyt vakavia terveyteen ja ympäristöön liittyviä huolia, erityisesti koska eräissä laajalti käytetyissä lannoitteissa on myrkyllisiä vierasaineita. Nykyisellä yhdenmukaistetulla lainsäädännöllä ei pystytä riittävästi suojaamaan terveyttä ja ympäristöä. 3) Nykyisessä yhdenmukaistetussa lainsäädännössä markkinoillepääsyyn sovelletaan menettelyä, joka on osoittautunut liian hitaaksi suhteessa teollisuuden innovointisykliin.
EU:ssa lähetettiin 1,9 miljoonaa työntekijää työhön toiseen jäsenvaltioon vuonna 2014. Vaikka tämä on vain 0,7 prosenttia koko EU:n työvoimasta, työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon tukee sisämarkkinoilla tapahtuvaa rajatylittävää palvelujen tarjontaa varsinkin rakennusalalla sekä eräillä henkilökohtaisten palvelujen ja yrityspalvelujen aloilla. Nykyisten sääntöjen mukaan lähettävien yritysten on noudatettava vastaanottavan maan keskeisiä perusoikeuksia, kuten vähimmäispalkkaa. Maasta ja alasta riippuen tämä sääntö aiheuttaa arviolta 10–50 prosentin eroja lähetettyjen ja paikallisten työntekijöiden palkan välillä vastaanottavissa maissa. Eriytetyt palkkasäännöt vääristävät yritysten tasapuolisia toimintaedellytyksiä, sillä niiden vuoksi työvoimakustannukset ovat alhaisemmat lähettäville yrityksille kuin vastaanottavien jäsenvaltioiden paikallisille yrityksille. Erot direktiivin ja muun EU:n lainsäädännön välillä aiheuttavat oikeudellista epävarmuutta sen suhteen, kohdellaanko lähetettyjä työntekijöitä EU:n sääntelykehyksessä tasavertaisesti silloin, kun kyseessä on pidempiaikainen lähettäminen. Toisaalta lähettämistä koskevat yleiset säännöt eivät välttämättä ole riittäviä tiettyihin erityistilanteisiin, kuten silloin, kun kyseessä on alihankintaketju, vuokratyö ja ryhmittymän sisäinen lähettäminen.
*/">

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja asiakirjaan ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta ja KOMISSION SUOSITUS hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin laadusta ("noudata tai selitä" -periaate) /* SWD/2014/0126 final */
FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 17.11.2008 
SEK(2008) 2811 lopullinen 
  
KOMISSION LAUSUNTO, 
annettu EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan ja Euratomin 
perustamissopimuksen 160 artikl an toisen kohdan mukaisesti, 
Euroopan yhteisöjen ensimmäisen  oikeusasteen tuomioistuimen 
yhteisöjen tuomioistuimen perussää nnön 64 artiklan nojalla esittämästä, 
ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen muuttamispyynnöstä, 
joka koskee Euroopan unionin virkam iestuomioistuimen p äätöksiä koskevaan 
muutoksenhakuun sovelle ttavaa kielijärjestelyä 
 
FI 2   FI KOMISSION LAUSUNTO, 
annettu EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan ja Euratomin 
perustamissopimuksen 160 artikl an toisen kohdan mukaisesti, 
Euroopan yhteisöjen ensimmäisen  oikeusasteen tuomioistuimen 
yhteisöjen tuomioistuimen perussää nnön 64 artiklan nojalla esittämästä, 
ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen muuttamispyynnöstä, 
joka koskee Euroopan unionin virkam iestuomioistuimen p äätöksiä koskevaan 
muutoksenhakuun sovelle ttavaa kielijärjestelyä 
Ensimmäisen oikeusasteen tuom ioistuimen pyytämän muutoksen1 tarkoituksena on täsmentää 
virkamiestuomioistuimen päätöksiä kos kevaan muutoksenhakuun sovellettavaa 
kielijärjestelyä. 
Muutoksen sisältö on seuraava: virkamie stuomioistuimen päätöstä koskevassa 
muutoksenhaussa käytetään samaa oikeudenkä yntikieltä kuin uudelleen käsittelyn kohteena 
olevassa päätöksessä. Tämä muutos on täys in tekninen eikä edellytä huomautuksia 
komissiolta. 
Edellä esitetyn perusteella komissio hyväksyy ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 
ehdottaman tekstin. 
Tehty Brysselissä . 
 Komission puolesta 
  
                                                 
1 Ks. EU:n neuvoston kirje 7.10.2008, viite SGS8 /12681, jonka liitteenä on ensimmäisen oikeusasteen 
tuomioistuimen pyyntö, asiakirja 13301/08.
[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 11.9.2007

SEK(2007) 1139

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Liite asiakirjaan

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Julkisen ja yksityisen sektorin välisestä vuoropuhelusta turvallisuutta koskevan tutkimuksen ja innovoinnin alalla TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA

{KOM(2007) 511 lopullinen}{SEK(2007) 1138}

TIIVISTELMÄ

Tiedonannossa esitetään muun muassa Euroopan turvallisuustutkimus- ja innovointifoorumin (ESRIF) perustamista lähitulevaisuudessa julkisen ja yksityisen sektorin välisen vuoropuhelun kehittämistä varten EU:n turvallisuustutkimuksen alalla.

Foorumin tarkoituksena on saattaa vapaaehtoisuuden pohjalta yhteen teknologian ja ratkaisujen kysyntä- ja tarjontapuolen edustajat sekä asianomaiset EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot. Osapuolten tehtävänä olisi valmistella turvallisuusalan tutkimuksen toimintasuunnitelmaa, josta on puolestaan määrä tulla viiteasiakirja turvallisuustutkimuksen ohjelmointiin sekä Euroopan tasolla että kansallisesti ja alueellisesti.

Poliittisia vaihtoehtoja oli useita: (1) ei politiikan muutosta; (2) perustetaan alkuperäisessä tiedonannossa esitetty, oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston vuoden 2006 lainsäädäntö- ja työohjelmassa suunnittelema foorumi julkisen ja yksityisen sektorin välistä vuoropuhelua varten; ja (3) perustetaan julkisen ja yksityisen sektorin välistä vuoropuhelua varten turvallisuustutkimus- ja innovointifoorumi. Vaihtoehtoa 3b (Euroopan turvallisuustutkimus- ja innovointifoorumin perustaminen ilman komission päätöstä) pidetään vaihtoehtoa 3a parempana (foorumin perustaminen komission päätöksellä). Näkemyksenä on, että Euroopan turvallisuustutkimus- ja innovointifoorumia ei tulisi perustaa komission päätöksellä, jotta se säilyttäisi riippumattoman neuvoa-antavan luonteensa komissioon nähden.

Riippumaton tutkimus- ja innovointifoorumi vahvistaa yhteistä vastuuta turvallisuusalan tutkimuksen toimintasuunnitelmasta. Lisäarvoa merkitsee myös tasapuolinen suhtautuminen eri sidosryhmiin (alueelliset, kansalliset, eurooppalaiset ja teollisuutta edustavat). Onnistumisen mittarina on esimerkiksi se, missä määrin kaikki sidosryhmät hyväksyvät yhteisen turvallisuusalan tutkimuksen toimintasuunnitelman omien rahoituspäätöstensä perustaksi. Siksi on lähinnä kyse suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteesta, jos valitaan jonkin muun tahon kuin komission perustama Euroopan turvallisuustutkimus- ja innovointifoorumi.

Jos foorumi perustetaan, suunnitteilla on julkaista vuoden 2008 jälkipuoliskolla toinen tiedonanto, johon liittyy kattavampi vaikutustenarviointi ja jossa selostetaan foorumilla siihen mennessä saavutettuja tuloksia.
2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Sitä sovelletaan sen tekopäivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen.

Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

Yhteistyöneuvoston puolesta Puheenjohtaja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

PÖYTÄKIRJA nro 4

’PERÄISIN OLEVIEN TUOTTEIDEN’ (ALKUPERÄTUOTTEIDEN)



MÄÄRITTELYSTÄ JA



HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMISTÄ

SISÄLLYSLUETTELO

I OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla Määritelmät
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämistä koskevan neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennenviidennen kerran (syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltavien aineiden - c/m/r - osalta)

2002/0040 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämistä koskevan neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennenviidennen kerran (syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltavien aineiden - c/m/r - osalta)

1. Menettelyn vaiheet

- Komissio hyväksyi edellä mainitun ehdotuksen [KOM(2002) 70 lopullinen] 12. helmikuuta 2002, minkä jälkeen se toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

- Euroopan parlamentti hyväksyi ehdotuksen tarkistuksin ensimmäisessä käsittelyssä 11. kesäkuuta 2002.

- Komissio hylkäsi Euroopan parlamentin tarkistukset.

- Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 29. toukokuuta 2002.

- Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 21 päivänä tammikuuta 2003.

2. Direktiivin tarkoitus

Ehdotuksella, joka perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan, on kaksi tarkoitusta:

- sisämarkkinoiden säilyttäminen ottamalla käyttöön yhdenmukaistetut määräykset sellaisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä, jotka on luokiteltu syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi

- terveyden ja ympäristön korkeatasoisen suojan varmistaminen kieltämällä kansalaisten käyttöön tarkoitettujen sellaisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö, jotka on luokiteltu syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi.

3. Yhteistä kantaa koskevat huomautukset

Yhteinen kanta vastaa komission ehdotusta, ja neuvosto hylkää Euroopan parlamentin tekemät viisi tarkistusta samoin kuin komissio on tehnyt.

4. Päätelmä

Komissio kannattaa neuvoston yksimielisesti hyväksymää yhteistä kantaa, joka vastaa komission ehdotusta.