[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.2.2009

KOM(2009) 76 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

neuvottelujen aloittamisesta Guinean kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

neuvottelujen aloittamisesta Guinean kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti

TAUSTAA

Demokratia- ja oikeusvaltiotilanteen heikennyttyä Guineassa Euroopan unioni aloitti maan kanssa 20. maaliskuuta 2004 Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaiset neuvottelut. Neuvottelut, joissa Guinea teki tiettyjä sitoumuksia, saatettiin päätökseen 14. huhtikuuta 2005. Sitoumusten toteuttamisen aikana käytiin poliittista vuoropuhelua, jota tuettiin seurantatoimilla. Sitoumusten toteuttamiselle oli alun perin asetettu kolmen vuoden määräaika, mutta sitä jatkettiin neljännellä vuodella 14. huhtikuuta 2009 saakka, koska tärkeimmän sitoumuksen eli parlamenttivaalien järjestämisen toteutus oli viivästynyt. (Muiden sitoumusten katsottiin toteutuneen riittävällä tavalla.)

Presidentti Contén kuoltua väliaikaiseksi valtionpäämieheksi nimitettiin 23. joulukuuta 2008 kansalliskokouksen puheenjohtaja Aboubacar Somparé, mutta muutamia tunteja myöhemmin tapahtui sotilasvallankaappaus, jossa hallitusvaltaan nousi 26 upseerin ja kuuden siviilihenkilön muodostama Conseil National pour la Démocratie et le Développement (CNDD, kansallinen demokratia- ja kehitysneuvosto). CNDD ilmoitti keskeyttävänsä perustuslain soveltamisen sekä poliittisen ja ammattiyhdistystoiminnan ja hajottavansa tasavaltalaiset instituutiot ja perusti poikkeushallituksen hallitsemaan maata siihen saakka, kun sille saadaan muodostettua väliaikaishallitus. CNDD pitää päätoimipaikkanaan Alpha Yayan sotilasleiriä Conakryssa. Se valitsi keskuudestaan juntan johtoon kapteeni Moussa Dadis Camaran , joka julistautui tasavallan presidentiksi. CNDD perusteli vallankaappausta julkisten varojen väärinkäytöllä, yleisellä korruptiolla, hallituksen ja kansalliskokouksen legitimiteetin puutteella, hallintotavaksi muodostuneella rankaisemattomuudella sekä valtiokoneistossa vallitsevalla anarkialla, joka oli ajanut maan katastrofin partaalle. Se piti ongelmista vastuussa Souarén hallituksen jäseniä ja tasavaltalaisia instituutioita. Yleinen tyytymättömyys Contén valtakauteen ja maan epävakautumisen pelko johtivat siihen, että Guinean yleinen mielipide (myös tärkeimpien poliittisten puolueiden johtajat, ammattiyhdistykset ja kansalaisyhteiskunta) suhtautuivat CNDD:n valtaantuloon myötämielisesti.

Vallankaappauksen yhteydessä armeijan sisällä tehtiin muutoksia, erityisesti kenraalien siirtoja eläkkeelle. CNDD on ilmoittanut aikeistaan järjestää presidentin- ja parlamenttivaalit ennen vuoden 2010 loppua ja kehottanut poliittisia puolueita ja kansalaisyhteiskunnan edustajia laatimaan ehdotuksia rauhanomaisesta siirtymätavasta perustuslailliseen ja demokraattiseen hallintoon. Nämä ovatkin esittäneet ehdotuksia suunnitelmiksi vaalien järjestämisestä ennen vuoden 2009 loppua.

CNDD:n puheenjohtaja nimitti 31. joulukuuta 2008 korkean tason kansainvälisissä pankkitehtävissä toimineen Kabiné Komaran pääministerin virkaan muodostamaan väliaikaishallitusta. Tätä ennen oli jo nimitetty kolme väliaikaista ministeriä: kenraali Toto Camara (turvallisuudesta ja väestönsuojelusta vastaava ministeri), eversti Sékouba Konaté (puolustusministeri) ja kapteeni Claude Pivi[1] (presidentin turvallisuudesta vastaava ministeri). Nämä kolme henkilöä sekä CNDD:n puheenjohtaja näyttävät muodostavan CNDD:n ydinjoukon. Pääministeri ilmoitti 14. tammikuuta nimittäneensä väliaikaishallituksen 28 ministeriä. CNDD luonnehti ensimmäisissä julistuksissaan uutta hallitusta siviilihallitukseksi, mutta siihen kuuluu 10 sotilasta (pääasiassa CNDD:n jäseniä)[2], joiden joukossa ovat keskeisimmät ministerit: oikeus, turvallisuus, puolustus, kauppa ja valtiontalous. Neljä keskeistä ministeriötä on suoraan tasavallan presidentin alaisuudessa (kansallinen puolustus, rakentaminen ja maankäyttö, valtiontalous ja erikoisyksiköt, huumekaupan torjunta)[3]. Ministerien joukossa ei ole yhtään poliittisten puolueiden, ammattijärjestöjen tai kansalaisyhteiskunnan edustajaa. Samalla kun hallitus nimitettiin, CNDD:n puheenjohtaja esitteli ”hallitusohjelman”, joka sisältää useita uudistuksia kansantalouden kohentamiseksi, yhteiskunnan tervehdyttämiseksi ja hallinnon nykyaikaistamiseksi. Uudistukset koskevat erityisesti vesi- ja sähköalaa, työllisyyttä, raha- ja veropolitiikkaa, elintarviketurvaa, julkista taloutta, kaivosalan hallintaa ja korruption torjuntaa. ”Hallitusohjelma” ei sisällä minkäänlaisia viittauksia demokratiaan siirtymisen järjestelyistä. Tämän jälkeen perustettiin oikeusneuvosto ja kansantalouden strategisten alojen tarkastus- ja valvontakomitea .

Euroopan unioni, Afrikan unioni, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö (ECOWAS), Yhdysvallat ja Nigeria esittivät paheksuntansa vallankaappauksesta ja kehottivat CNDD:tä palauttamaan perustuslaillisen järjestyksen. Guinea suljettiin Afrikan unionin, ECOWASin ja ranskankielisten maiden järjestön (OIF) ulkopuolelle. Yhdysvallat keskeytti kaiken muun yhteistyön paitsi humanitaarisen avun ja siirtymää tukevat toimenpiteet ja pyysi väliaikaishallitusta ilmoittamaan julkisesti vaalien päivämäärät. Sen sijaan Libya, Senegal, Mauritania ja Gambia ilmaisivat tyytyväisyytensä vallanvaihdokseen. ECOWAS on ryhtynyt välittäjäksi sotilashallinnon kanssa siirtymän vauhdittamiseksi. Myös Afrikan unioni, YK, Ranska ja EU ovat järjestäneet vierailuja Guineaan ja viestittäneet vaalien kiireellisyyttä ja demokratian periaatteiden vaalimisen tärkeyttä.

96 ARTIKLAN MUKAISEN, 14.–16. TAMMIKUUTA 2009 TEHDYN SEURANTAKÄYNNIN PÄÄTELMÄT

Guineaan tehtiin Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla käynnissä olevien neuvottelujen yhteydessä tiedustelukäynti, jonka päätavoitteena oli tutustua sotilasvallankaappauksen jälkeiseen uuteen poliittiseen tilanteeseen soveltuvien jatkotoimien ehdottamista silmällä pitäen erityisesti 96 artiklan mukaisten uusien neuvottelujen yhteydessä. Käynti järjestettiin ja toteutettiin yhteistyössä Afrikan unionin ja ECOWASin kanssa. Käynnin perusteella tehtiin seuraavat päätelmät:

- Vallankaappaajien tarkoitusperät ja heidän todellinen halukkuutensa siirtyä demokratiaan antavat aihetta huoleen.

- CNDD:n sisäisestä yhtenäisyydestä ei ole varmuutta ja sisäisten ongelmien tai uuden vallankaappauksen riski on suuri.

- Poliittiset puolueet, ammattijärjestöt ja kansalaisyhteiskunta ovat vähitellen menettämässä luottamustaan CNDD:n tarkoitusperiä kohtaan, ja mahdollisuudet demokratiaan siirtymiselle ovat vähitellen heikkenemässä.

- Äänestäjien rekisteröinti etenee huomattavan hitaasti.

- Ihmisoikeustilanne on vaarassa heikentyä nopeasti (poliittisen ja ammattiyhdistystoiminnan keskeyttäminen, armeijan jäsenten kiristäminen, ”noitajahdin” riski), ja Guinean väestö reagoi tilanteeseen mielenosoituksin.

- Juntta on ottamassa vähitellen haltuunsa kaikki rahoituslaitokset, keskuspankin, valtiovarainministeriön ja tullin, minkä seurauksena on syytä pelätä, että talouden puitteet lakkaavat toimimasta tai niiden toiminta hidastuu.

- Tekniset ja toiminnalliset edellytykset siirtymälle ovat vaikeat ja siirtymävaiheen järjestämistavasta vallitsee epäselvyys. Tiettyjä lähtökohtia kuitenkin on, joiden perusteella mahdolliselle siirtymävaiheelle voidaan asettaa välietappeja.

- On tärkeää jatkaa CNDD:n painostusta ja järjestää mahdollisimman pian Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisia neuvottelukokouksia.

KOMISSION EHDOTUS

Komissio yhtyy puheenjohtajamaan 31. joulukuuta 2008 antamaan julkilausumaan, jossa paheksutaan väkivaltaista vallan anastamista periaatteellisella tasolla ja vedotaan Guineaan, jotta se aloittaisi mahdollisimman pian ja konsensuksen hengessä rauhanomaisen, järjestäytyneen ja demokraattisen siirtymävaiheen palauttaakseen maan instituutiot mahdollisimman nopeasti normaaliin toimintaan, erityisesti järjestämällä presidentin- ja parlamenttivaalit. Komissio on ilmoittanut valmiudesta tukea ECOWASin ja Afrikan unionin toimia, joilla pyritään nopeuttamaan siirtymävaihetta, erityisesti tukemalla vaalien järjestämistä.

Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa määritetään kumppanuuden olennaiset osat. Demokratian ja oikeusvaltion periaate sekä ihmisoikeudet muodostavat sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja ovat sopimuksen olennaisia osia. Kyseisen artiklan ja niiden olosuhteiden perusteella, joissa sotilasjuntta on ottanut vallan Guineassa, komissio toteaa, että näitä olennaisia osia on rikottu erityisen vakavalla ja ilmeisellä tavalla. Komissio katsoo lisäksi, että kyseessä on sopimuksen 96 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erityisen kiireellinen tapaus. Se pitääkin tarpeellisena aloittaa neuvottelut Guineassa valtaa pitävien viranomaisten kanssa, jotta kriisiin voitaisiin etsiä erilaisia ratkaisuja ja palauttaa perustuslaillinen järjestys. Näitä neuvotteluja käydään tarkistetun Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti, ja niissä pyritään erityisesti keskustelemaan toimivaltaisten viranomaisten kanssa siirtymävaiheen suunnitelmasta, jossa vahvistettaisiin erityisesti seuraavat:

- kaikkien osapuolten (CNDD, hallitus, puolueet, ammattiyhdistykset ja kansalaisyhteiskunta) yhteisymmärrys siirtymävaiheen etenemisestä

- kansallisen siirtymävaiheen neuvoston perustaminen yhteisymmärryksessä ja myöntäen sille perustuslakia säätävän kokouksen toimivaltuudet ja toimintaedellytykset

- oikeudellisen kehyksen (perustuslaki ja vaalilait) saattaminen ajan tasalle[4]

- vapaiden ja avointen parlamentti- ja presidentinvaalien järjestäminen ennen vuoden 2009 loppua

- aikataulu etenemissuunnitelman eri vaiheille.

Siirtymävaiheessa pidetään olennaisena ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista kiinnittäen ensimmäisenä huomiota henkilöiden vapauteen ja turvallisuuteen, ilmaisunvapauteen sekä pidättäytymiseen kidutuksesta ja kaikesta epäinhimillisestä tai halventavasta kohtelusta.

Vuoropuhelun avulla Guineassa valtaa pitävä sotilasjuntta voi täsmentää aikomuksensa ja ehdotuksensa kriisin ratkaisemiseksi. Euroopan unioni voi myös arvioida, missä määrin se saattaisi tämän vuoropuhelun perusteella tukea aloitteita, jotka ovat linjassa tarkistetun Cotonoun sopimuksen 9 artiklan 2 kohdan periaatteiden noudattamisen kanssa.

Näistä syistä komissio ehdottaa neuvostolle, että Guinean tasavalta kutsutaan liitteenä olevan kirjeluonnoksen mukaisesti neuvotteluihin tarkistetun Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla.

---

LIITE

Bryssel

Guinean tasavallanväliaikaishallituksen pääministeriConakryGuinea

LUONNOS

Arvoisa pääministeri

Euroopan unionin puheenjohtajamaa paheksui 31. joulukuuta 2008 Guinean vallankaappauksesta antamassaan julkilausumassa voimakkaasti väkivaltaista vallan anastamista ja vetosi Guineaan, jotta se aloittaisi mahdollisimman pian ja konsensuksen hengessä rauhanomaisen, järjestäytyneen ja demokraattisen siirtymävaiheen palauttaakseen maan instituutiot mahdollisimman nopeasti normaaliin toimintaan, erityisesti järjestämällä presidentin- ja parlamenttivaalit.

Euroopan unionin puheenjohtajamaa ilmoitti samassa tiedonannossa valmiudesta tukea ECOWASin ja Afrikan unionin toimia, joilla pyritään nopeuttamaan siirtymävaihetta, erityisesti tukemalla vaalien järjestämistä.

Cotonoun sopimuksen 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja ottaen huomioon, että kyseessä on sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen olennaisten osien vakava ja ilmeinen rikkominen, meillä on kunnia kutsua maanne yhteisön ja EU:n jäsenvaltioiden nimissä Cotonoun sopimuksen mukaisiin neuvotteluihin tilanteen tarkastelemiseksi perusteellisesti ja tarvittaessa tilanteen parantamiseksi sopimuksen määräysten mukaisesti. Näitä neuvotteluja käydään tarkistetun Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti, ja niissä pyritään erityisesti keskustelemaan toimivaltaisten viranomaisten kanssa siirtymävaiheen suunnitelmasta, joka voisi perustua muun muassa seuraaviin vaiheisiin ja niitä koskevaan aikatauluun:

- kaikkien osapuolten (CNDD, hallitus, puolueet, ammattiyhdistykset ja kansalaisyhteiskunta) yhteisymmärrys siirtymävaiheen etenemisestä

- kansallisen siirtymävaiheen neuvoston perustaminen yhteisymmärryksessä ja myöntäen sille perustuslakia säätävän kokouksen toimivaltuudet ja toimintaedellytykset

- oikeudellisen kehyksen (perustuslaki ja vaalilait) saattaminen ajan tasalle[5]

- vapaiden ja avointen parlamentti- ja presidentinvaalien järjestäminen ennen vuoden 2009 loppua

- aikataulu etenemissuunnitelman eri vaiheille.

Siirtymävaiheessa pidetään olennaisena ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista kiinnittäen ensimmäisenä huomiota henkilöiden vapauteen ja turvallisuuteen, ilmaisunvapauteen sekä pidättäytymiseen kidutuksesta ja kaikesta epäinhimillisestä tai halventavasta kohtelusta.

Ehdotamme, että neuvottelut käytäisiin piakkoin yhteisesti sovittavana ajankohtana Euroopan unionin neuvoston tiloissa Brysselissä. Neuvotteluissa Guinealle tarjoutuu mahdollisuus selventää käsitystään välittömästä ja rauhanomaisesta paluusta demokratiaan olemassa olevan oikeusjärjestyksen puitteissa ja perustuslakia täysin kunnioittaen ja määritellä soveltuvat toimenpiteet siirtymävaiheen tueksi.

Kunnioittavasti

Neuvoston puolesta Komission puolesta

Jäljennös: AKT–EY-ministerineuvoston puheenjohtaja AKT-suurlähettiläskomitean puheenjohtaja AKT-valtioiden ryhmän pääsihteeristö

[1] Tätä henkilöä pidetään yleisesti toukokuussa 2008 tapahtuneen armeijan kapinan taustahahmona ja joulukuun 2008 vallankaappauksen pääsuunnittelijana. Häntä epäillään useissa lähteissä läheisistä yhteyksistä huumekauppaan.

[2] Kenraali Toto Camara ja eversti Konaté säilyttivät ministerinvirkansa, mutta kapteeni Piviä ei enää ollut virallisesti vahvistetulla ministerilistalla.

[3] CNDD:n puheenjohtajan mukaan valtiovarainministeriön asettaminen presidentin alaisuuteen johtuu siitä, että julkisia menoja on tarpeen valvoa tarkasti, ja rakennus- ja maankäyttöministeriön siitä, että julkisessa omistuksessa olevan maan myyntiä sekä julkisten rakennusurakoiden jakamista on valvottava. CNDD:n johtaja ei pidä näiden ministeriöiden omaa valvontaa riittävän luotettavana. Sen sijaan kaivosministeriötä ei ole asetettu presidentin alaisuuteen.

[4] Tämä kohta sisältää myös äänestäjien rekisteröinnin ja kaikkien sidosryhmien luotettavaksi kokeman vaalirekisterin perustamisen.

[5] Tämä kohta sisältää myös äänestäjien rekisteröinnin ja kaikkien sidosryhmien luotettavaksi kokeman vaalirekisterin perustamisen.