C 88/79

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/10)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Côtes de Bordeaux”

PDO-FR-A0987-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2. Maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat määräykset

Lisätään tuote-eritelmään seuraavat maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat määräykset:

Viljelylohkoilta on poistettava kuolleet köynnökset, joiden säilyttäminen lohkoilla on kiellettyä.

Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen lohkoilta on kielletty.

Kaikki toimijat laskevat ja kirjaavat oman käsittelyindeksinsä (IFT).

Näillä muutoksilla pyritään ottamaan paremmin huomioon kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämistä koskevat yhteiskunnan vaatimukset ja ympäristönäkökohdat.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Valtuutettujen varastonpitäjien välisen siirron päivämäärä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan myyntiin valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Tarkistetaan yhteyttä maantieteelliseen alkuperään koskevaa kohtaa, sillä kuntaliitosten takia kuntien lukumäärä on muuttunut.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan tuote-eritelmästä siirtymätoimenpiteet, joiden soveltamisaika on päättynyt.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Valvontaelintä koskevat tiedot

Tarkistetaan valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa kohdan yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi tai nimet

Côtes de Bordeaux

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Hiilihapottomat punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on ≤ 3 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Punaviinien malolaktinen käyminen on pakollista. Jokaisessa punaviinierässä viinin omenahappopitoisuus on ennen pakkaamista (pullottamaton viini) tai pakkaamisen jälkeen enintään 0,3 g/l.

Viinin haihtuvien happojen pitoisuus on sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 31. heinäkuuta asti enintään 13,26 milliekvivalenttia litrassa (mEq/l) ja mainitun päivämäärän jälkeen enintään 16,33 mEq/l.

Ennen pakkaamista eli pullottamattomana viinin rikkidioksidipitoisuus on ≤ 140 mg/l.

Punaviinien tavallisin pääasiallinen rypälelajike on merlot N, jonka kaikki erityispiirteet kehittyvät erittäin suotuisasti kalkkipitoisella savimaaperällä ja josta sekoitettuna rypälelajikkeisiin cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N ja cot N (paikalliselta nimeltään malbec) saadaan hedelmäistä ja notkeaa viiniä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

2. Hiilihapottomat kuivat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on ≤ 4 g/l.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Viinin haihtuvien happojen pitoisuus on sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 31. heinäkuuta asti enintään 13,26 milliekvivalenttia litrassa (mEq/l) ja mainitun päivämäärän jälkeen enintään 16,33 mEq/l.

Ennen pakkaamista eli pullottamattomana viinin rikkidioksidipitoisuus on ≤ 180 mg/l.

Valkoviinit valmistetaan yleensä sauvignon B -lajikkeesta yhdistettynä sémillon B- ja muscadelle B -lajikkeisiin.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” myytävät viinit ovat pyöreitä ja hedelmäisiä, ja ne säilyvät kolmesta kymmeneen vuotta.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

3. Hiilihapottomat makeat väkevät valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 14,5 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on yli 51 g/l.

Ennen pakkaamista eli pullottamattomana viinin rikkidioksidipitoisuus on ≤ 400 mg/l.

Näille viineille on poikkeuksellisesti vahvistettu asetuksella haihtuvien happojen pitoisuus ennen pakkaamista (pullottamattomana).

Valkoviineihin, joissa on jäännössokereita, kehittyy usein hunajan ja sitrushedelmien aromeja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 12 Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

4. Hiilihapottomat puolimakeat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Puolimakeat valkoviinit, joissa on jäännössokereita, saadaan rypäleistä, joiden vähimmäissokeripitoisuus on korjuuvaiheessa 221 grammaa litrassa rypälemehua. Nämä viinit ovat erittäin täyteläisiä, makeita ja hienostuneita.

Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on ≥ 13,5 tilavuusprosenttia.

Kokonaisalkoholipitoisuus väkevöinnin jälkeen: 15 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on 17–45 g/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,5 Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) 300

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Istutustiheys ja -etäisyys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaaria kohden.

Viiniköynnösten riviväli on enintään

— 2,50 metriä, jos köynnökset leikataan (yksin- tai kaksinkertaisella) Guyot-leikkauksella tai matalalla kannusleikkauksella ja kiinnitetään tukisäleikköön, ja

— 3 metriä, jos käytetään lyyraleikkausta ja kaksinkertaista tukisäleikköä.

Köynnösten välinen etäisyys samalla rivillä on vähintään

— 0,85 metriä, jos köynnökset leikataan (yksin- tai kaksinkertaisella) Guyot-leikkauksella tai matalalla kannusleikkauksella ja kiinnitetään tukisäleikköön, ja

— 0,74 metriä, jos käytetään lyyraleikkausta ja kaksinkertaista tukisäleikköä.

2. Viiniköynnösten leikkausta koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

Viiniköynnökset leikataan joko matalaleikkauksena (kannusversoilla) tai pitkänä juoksijaleikkauksena (satoversoilla), siten että hehtaaria kohden jätetään enintään 45 000 silmua ja köynnöstä kohden enintään 14 silmua.

3. Sadonkorjuuta koskevat erityismääräykset

Viljelykäytäntö

Makeita väkeviä valkoviinejä varten rypäleet valikoidaan ja poimitaan käsin useassa eri vaiheessa.

4. Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Vettä poistavat väkevöintimenetelmät ovat punaviineissä sallittuja enintään 15 prosentin pitoisuuteen saakka.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen punaviineissä enintään 13,5 tilavuusprosenttia, kuivissa valkoviineissä enintään 13 tilavuusprosenttia ja puolimakeissa valkoviineissä enintään 15 tilavuusprosenttia.

Makeita väkeviä valkoviinejä ei väkevöidä.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Hiilihapottomat punaviinit

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

2. Hiilihapottomat kuivat valkoviinit

72 hehtolitraa hehtaaria kohden

3. Hiilihapottomat makeat väkevät valkoviinit

40 hehtolitraa hehtaaria kohden

4. Hiilihapottomat puolimakeat valkoviinit

55 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja jälkikäsiteltävä 1. tammikuuta 2021 voimassa olleen virallisen geokoodin perusteella seuraavien Gironden departementtiin kuuluvien kuntien tai kunnan osien alueella: Anglade, Bassens, Baurech, Béguey, Belvès-de-Castillon, Berson, Blaye, Bouliac, Braud-et-Saint-Louis, Cadillac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Campugnan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Castillon-la-Bataille, Cavignac, Cénac, Cenon, Cézac, Civrac-de-Blaye, Cubnezais, Donnezac, Donzac, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Floirac, Fours, Francs, Gabarnac, Gardegan-et-Tourtirac, Générac, Gensac, Haux, Landerrouat, Langoiran, Laroque, Laruscade, Latresne, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Ligueux, Lormont, Loupiac, Marcenais, Margueron, Marsas, Massugas, Mazion, Monprimblanc, Omet, Paillet, Pellegrue, Pessac-sur-Dordogne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Pugnacin kunnan osa, joka vastaa Lafossen aluetta, ennen kuin se liitettiin Pugnacin kuntaan 1. heinäkuuta 1974, Puisseguinin kunnan osa, joka vastaa Monbadonin aluetta, ennen kuin se liitettiin Puisseguinin kuntaan 1. tammikuuta 1989, Quinsac, Reignac, Riocaud, Rions, La Roquille, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Cibard, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Palais, Saint-Paul, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Foy-la-Grande, Saint-Savin, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Les Salles-de-Castillon, Saugon, Semens, Tabanac, Tayac, Le Tourne, Val-de-Livenne, Verdelais, Villenave-de-Rions ja Yvrac.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B – Sauvignon Blanc

Sauvignon Gris G – Fié Gris

Sémillon B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Côtes de Bordeaux” maantieteellinen alue sijaitsee Gironden departementissa Garonne-, Dordogne- ja Girondejokien rantamien laaksoissa pääosin kalkkipitoisella savimaalla. Nimitys perustuu viininviljelyn viiteen historialliseen ydinalueeseen, jotka ovat Blaye, Cadillac, Castillon-la-Bataille, Francs ja Sainte-Foy-la-Grande.

Côtes de Bordeaux -viininviljelyalueet hallitsevat laaksoja, joissa makeat ja suolaiset vedet sekoittuvat. Valtamerellinen vaikutus ulottuu pitkälle sisämaahan, kun Dordogne- ja Garonnejoet sekoittuvat suureen virtaan, Gironden jokisuulahteen. Côtes de Bordeaux -viininviljelyalueen pinnanmuodostuksessa yhdistyvät tasanko ja jokirannasta kohoavien kukkuloiden alarinteet. Viinitarhat avautuvat pääosin lounaaseen äkkijyrkillä rinteillä, joiden korkeuserot vaihtelevat noin kolmestakymmenestä yli seitsemäänkymmeneen metriin, ja niiden yläpuolelle nousevia ylänköjä halkoo paikoin tiheään, paikoin harvempana pienempien jokien vesistö.

Tämän laajan alueen ilmasto-olosuhteet ovat viinintuotannon kannalta suotuisat ja suhteellisen yhtenäiset, sillä alue sijaitsee suurten vesimassojen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Gironden jokisuulahti sekä Garonnen ja Dordognen jokilaaksot). Vesimassoilla on merkittävä tehtävä lämpötilojen säätelyssä, ja lisäksi valtamerellinen vaikutus lieventää keväisten hallojen voimaa.

Côtes de Bordeaux -viineillä on pitkät perinteet, ja niiden laadussa tulevat esiin ympäristön, rypälelajikkeiden ja ihmisten monimuotoisuus. Perinteisesti viininviljelyyn on valittu sekä kukkuloiden juurella että niiden rinteillä tai ylängöillä sijaitsevia viljelylohkoja niiden maaperän vedenläpäisykyvyn ja suhteellisen pinnanmuodostuksen mukaan. Joka vuosi tuhat viininviljelijää hyödyntää osaamistaan tuottamalla näitä viinejä. Jokaisella tilalla viljelijät tekevät viinitarhalla ja viininvalmistamossa kaikkensa valmistaakseen arvostetun tuotteen noudattamalla vaatimuksia, jotka koskevat istutustiheyttä, rajatun viljelyalueen enimmäistuotosta, pääasiallisten ja toissijaisten rypälelajikkeiden sekoittamissääntöjä sekä viinin jälkikäsittelyä vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 15. maaliskuuta asti.

Côtes de Bordeaux -viinitarhoilla on annettavanaan muutoinkin poikkeuksellinen perintö: historiallisia linnoja, kartanoita ja linnoituksia, romaanisia kirkkoja ja uhkeita asuntoja, joihin liittyy muistumia kuuluisista kirjailijoista tai taiteilijoista. Suojellut kylät kapeine kujineen sekä linnoitetut kaupungit ja myllyt todistavat uutterasta viininviljelystä ja vilkkaasta viinikaupasta.

Côtes de Bordeaux -viinien osuus Bordeaux-viinien tuotannosta on nykyisin noin 14 prosenttia, joten ne ovat Bordeaux-viinien joukossa todellinen voimatekijä. Se on osoitus Bordeaux-viinien perinteisten rypälelajikkeiden rikkaasta historiasta ja potentiaalista.

Suojattu alkuperänimitys ”Côtes de Bordeaux” ja sitä täydentävät maantieteelliset nimitykset ovat tärkeimmillä markkinoillaan (Ranskassa ja Belgiassa) erittäin tunnettuja. Viimeisten kymmenen vuoden aikana myynti Ranskan suurissa kauppaketjuissa on kasvanut yli 40 prosenttia, ja yli 15 prosenttia Ranskan kotitalouksista on ostanut tällä alkuperänimityksellä markkinoitua viiniä. Viennin osalta Côtes de Bordeaux -viinit tunnetaan hyvin Euroopassa (varsinkin Belgiassa), ja vienti on kasvamassa erityisesti Aasian markkinoilla.

Nämä hiilihapottomat viinit valmistetaan suurimmalta osin pääasiallisten ja toissijaisten rypälelajikkeiden sekoituksista.

Punaviineissä tavallisin pääasiallinen rypälelajike on merlot N, jonka kaikki erityispiirteet kehittyvät erittäin suotuisasti kalkkipitoisella savimaaperällä ja josta sekoitettuna rypälelajikkeisiin cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N ja cot N (paikalliselta nimeltään malbec) saadaan hedelmäistä ja notkeaa viiniä.

Valkoviinit valmistetaan yleensä sauvignon B -lajikkeesta yhdistettynä sémillon B- ja muscadelle B -lajikkeisiin.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” myytävät viinit ovat pyöreitä ja hedelmäisiä, ja ne säilyvät kolmesta kymmeneen vuotta.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” myytävien viinien viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu 1. tammikuuta 2021 voimassa olleen virallisen geokoodin perusteella seuraavien kuntien alueesta:

— Gironden departementti: Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, Castets et Castillonin kunnan osa, joka vastaa Castets-en-Dorthen liitoskunnan entistä aluetta, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve ja Virelade,

— Dordognen departementti: Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines ja Villefranche-de-Lonchat,

— Charente-Maritimen departementti: Saint-Georges-des-Agoûts.

Täydentävät maantieteelliset nimitykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen nimeen voidaan liittää jokin seuraavista täydentävistä maantieteellisistä nimityksistä: ”Blaye”, ”Cadillac”, ”Castillon”, ”Francs” tai ”Sainte-Foy”, jos viinit vastaavat näille täydentäville maantieteellisille nimityksille vahvistettuja tuotantoedellytyksiä.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö merkinnällä ”Vin de Bordeaux” tai ”Grand Vin de Bordeaux”.

Suurempi maantieteellinen yksikkö kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Yhteinen tunniste

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen ”Côtes de Bordeaux” saaneiden viinien merkintöihin, joihin on mahdollisesti lisätty täydentävä maantieteellinen nimitys ”Blaye”, ”Cadillac”, ”Castillon”, ”Francs” tai ”Sainte-Foy”, liitetään yhteinen tunniste sen voimassa olevan yhteisen asiakirjan mukaisesti, jonka hakijaryhmä on laatinut ja joka on asetettu kaikkien toimijoiden saataville.

Pienempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

— Kyseessä on kiinteistörekisterialue.

— Paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Merkintöihin liittyvät täydentävät maininnat

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” varustetut valkoviinit, joiden merkintöihin on lisätty täydentävä maantieteellinen nimitys ”Sainte-Foy” ja joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on litraa kohden 17–45 grammaa, pidetään kaupan maininnalla ”moelleux” (puolimakea).

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ecf05533-907b-480f-977d-56a768e55c78

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.