Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Velkasuhde on supistunut vuosien 2018 ja 2019 välillä 97,6 prosentista 95,5 prosenttiin. Reaalisen BKT:n ja BKT-deflaattorin kasvu sekä velkakannan korjauserien velkaa supistava vaikutus enemmän kuin kompensoi nimellisen perusalijäämän ja korkomenojen velkaa lisäävän vaikutuksen.

Liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin kesäkuussa 2019, ja sen jälkeen Espanjaan sovelletaan kolmivuotista siirtymäkautta, jotta varmistetaan riittävä edistyminen kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista. Siirtymäkausi alkoi vuonna 2019 ja päättyy vuonna 2021. Jotta siirtymäkauden aikana voidaan varmistaa jatkuva ja tuloksellinen edistyminen kohti vaatimusten noudattamista, Espanjan olisi samanaikaisesti noudatettava kahta seuraavaa ehtoa:

a.vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen ei pitäisi poiketa vaaditusta lineaarisesta rakenteellisesta vähimmäissopeutuksesta enempää kuin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta voidaan varmistaa, että velan supistamista koskeva vertailuarvo saavutetaan siirtymäkauden loppuun mennessä;

b.jäljellä oleva vuotuinen rakenteellinen sopeutus ei saisi olla siirtymäkauden aikana milloinkaan enempää kuin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen (paitsi jos ensimmäinen ehto edellyttää, että vuotuinen sopeutus on yli ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen).

Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Espanja ei edistynyt riittävästi velan supistamiselle asetetun vertailuarvon noudattamisessa vuonna 2019 (ks. taulukko 1), sillä ero vaadittuun lineaariseen rakenteelliseen vähimmäissopeutukseen on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.

4. Merkitykselliset tekijät

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Jos velkakriteerin ylittyminen on ilmeistä, merkityksellisten tekijöiden analysointi on erityisen perusteltua, koska tekijät, joihin hallitus ei voi vaikuttaa, vaikuttavat enemmän velan kuin alijäämän kehitykseen. Tämä tunnustetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että kun arvioidaan velkakriteerin noudattamista, merkitykselliset tekijät otetaan huomioon riippumatta raja-arvon ylittymisen suuruudesta. Arvioitaessa velkakriteerin noudattamista on tarkasteltava ainakin seuraavia kolmea keskeistä näkökohtaa, koska ne vaikuttavat velan kehitykseen ja kestävyyteen: i) keskipitkän aikavälin tavoitteen tai siihen tähtäävän sopeuttamisuran noudattaminen, ii) rakenneuudistusten toteuttaminen ja iii) vallitseva taloustilanne.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Espanjan osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

4.1 Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, rakenneuudistukset mukaan lukien

Vaikka Espanjan talous oli hidastuvalla kasvu-uralla ennen covid-19-pandemian puhkeamista, talouskasvu (2,0 %) ylitti vuonna 2019 edelleen potentiaalin ja euroalueen keskiarvon. Komission talven 2020 talousennusteen mukaan kasvu säilyy vahvana 1,6 prosentissa vuonna 2020. Tästä syystä makrotalouden olosuhteita ei voida pitää lieventävänä tekijänä, kun pohditaan, miksi Espanja ei ole edistynyt riittävästi kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista vuonna 2019.

Pandemian puhkeaminen maaliskuun alussa johti kuitenkin tiukkoihin toimenpiteisiin viruksen leviämisen estämiseksi. Toimenpiteiden odotetaan johtavan tuotannon jyrkkään supistumiseen vuoden alkupuoliskolla. Vaikka tuotannon pitäisi elpyä voimakkaasti rajoitusten poistamisen jälkeen, elpymisen odotetaan olevan epätasaista eri aloilla, eikä menetettyä tuotantoa saada odotusten mukaan kokonaan takaisin ennustejaksolla. Euroopan komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu keskimäärin 9,4 prosenttia vuonna 2020. Pandemian kehittymiseen ja taloudelliseen toimintaan kohdistuvien rajoitusten lieventämistahtiin sekä yksityisten toimijoiden lyhyen aikavälin reaktioihin liittyy poikkeuksellisen suurta epävarmuutta. Ennakoitu BKT:n jyrkkä lasku on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Espanja alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

Vuoden 2020 maaraportissa komissio arvioi, että Espanja oli edistynyt vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa vain vähän. Käytännössä Espanja edistyi jonkin verran työllisyys- ja sosiaalipalvelujen nykyaikaistamisessa ja niiden kapasiteetin lisäämisessä, kun taas julkisen talouden ja julkisten hankintojen puitteiden parantamisessa, määräaikaisten työsopimusten käytön vähentämisessä sekä perheille tarkoitetun tuen parantamisessa ja työttömyys- ja sosiaalietuuksien kattavuudessa olevien puutteiden korjaamisessa edistyttiin vain vähän. Myös koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisessä ja koulutustulosten parantamisessa, koulutuksen ja yritysten välisen yhteistyön lisäämisessä, innovoinnin edistämisessä, rautateiden tavaraliikenteen infrastruktuurin ja energiaverkkojen yhteenliittämisen parantamisessa sekä markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanossa edistyttiin vain vähän.

4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema, julkiset investoinnit mukaan lukien

Julkisen talouden nimellinen alijäämä kasvoi 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun se oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Kasvu johtui siitä, että menot kasvoivat nimellistä BKT:tä nopeammin samalla kun verotulot kasvoivat nimellisen BKT:n mukaisesti. Erityisesti palkansaajakorvaukset ja sosiaaliset tulonsiirrot, eläkkeet mukaan luettuina, edistivät menojen nopeaa kasvua. Julkisten investointien arvioidaan laskeneen vuosien 2018 ja 2019 välillä 2,1 prosentista 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä on edelleen alle julkisen talouden alijäämän vuonna 2019.