FI Euroopan unionin virallinen lehti C 296/20

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2017/C 296/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN”

EU-nro: PGI-SI-02112 – 4.11.2015

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi tai nimet

”Jajca izpod Kamniških planin”

2. Hakijamaa(t)

Slovenia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.4. Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Jajca izpod Kamniških planin -munissa on sileä, tasapaksu kuori, ja niiden himmeys synnyttää vaikutelman pysyvästä tuoreudesta. Munien kuori on kova. Kuoren muodonmuutoksen aiheuttaminen edellyttää keskimäärin vähintään 32 newtonin voimaa. Munien keltuaisen keltainen väri on tasainen ja selvästi erottuva, ja sen pigmenttiarvo on vähintään 11 DSM La Rochen asteikolla. Munia voidaan pitää kaupan erikokoisina munina ilmoittamalla rasian vähimmäisnettopaino tai luokittelemalla munat painoluokkiin S, M, L ja XL. Jajca izpod Kamniških planin -munat erottuvat muista suuren monityydyttymättömien rasvahappojen, erityisesti alfalinoleenihapon, pitoisuutensa ansiosta. Ne sisältävät vähintään 2,5 painoprosenttia kokonais-omega-3-rasvahappoja, ja omega-6- ja omega-3-rasvahappojen suhde on suurimmillaan 8:1. Tämä suhde on ravitsemuksellisesti ja terveydellisesti erittäin hyödyllinen, ja se vastaa Maailman terveysjärjestön (WHO) suosituksia.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Munivien kanojen rehussa käytetään kivennäislisänä Kamnikin kaupungin lähellä Stahovicassa louhittua kalsiumkarbonaattia. Munivien kanojen juomavetenä voidaan käyttää ainoastaan Kamniška Bistrica -joen ja Savinjajoen yläjuoksujen kahdesta pohjavettä johtavasta kerrostumasta pumpattua vettä. Omega-3-rasvahappojen lähteenä ovat asianmukaisesti käsitellyt pellavansiemenet.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kanojen jalostuksen ja kasvatuksen sekä munien tuotannon on tapahduttava kyseisellä maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue ulottuu Kamnikin ja Savinjan Alppien ympäristöön ja rajoittuu Slovenian ja Itävallan väliseen rajaan sekä seuraaviin liikenneväyliin:

— moottoritie Šentrupertista Domžaleen

— paikallistie Domžalesta Zaboršt pri Dobuun

— päätie Zaboršt pri Dobusta Brodiin

— moottoritie Brodista Kranj vzhodiin

— alueellinen tie Kranjista Zgornje Jezerskoon

— Itävallan vastainen raja

— alueellinen tie Pavličevo sedlosta Šentrupertiin.

Kaikki edellä mainittujen teiden yhdistämät kaupungit ja taajamat sijaitsevat maantieteellisellä alueella.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Jajca izpod Kamniških planin -munien maine syntyi 1800-luvun lopussa, kun useat Kamnikin alueella asuneet viljelijöiden vaimot toimittivat tätä arvokasta tuotetta Ljubljanan keittiöihin ja markkinoille. Kamnikin vuorten (Kamniške planine) maantieteellisen alueen laadukas vesi oli jo tuohon aikaan erinomainen perusta syötäväksi tarkoitettujen munien tuotannolle, sillä tältä laajalti asumattomalta ja muuten pääosin koskemattomalta alueelta saadaan huippulaatuista juomavettä. Lisäksi Stahovica nad Kamnikomin kalkkilouhoksella on aina ollut suotuisa vaikutus munantuotantoon (sieltä louhittava yli 200 miljoonaa vuotta vanha karbonaattikivi on sedimenttiperäistä, ja sen kemiallinen puhtaus on poikkeuksellinen lämpömetamorfoosin vuoksi). Myös tunnusomaisella subalpiinisella mikroilmastolla ja maltillisilla lämpötiloilla oli merkittävä osa maantieteellisen alueen munantuotannon menneiden aikojen kehityksessä.

Nämä luonnonolot olivat erinomainen perusta syötäväksi tarkoitettujen munien tuotannon kehitykselle lukuisilla maatiloilla. Maantieteellisellä alueella oli ryhdytty viljelemään pellavaa pellavakuitukangastuotannon tarpeisiin, ja Mengešiin kehittyi kehruuteollisuutta. Pellavaa kasvatettiin kuidun takia, mutta pellavansiemenet olivat sivutuote, jota käytettiin eläinten, erityisesti siipikarjan, rehuna. Jajca izpod Kamniških planin -munien tuotantoalueella harjoitetusta pellavanviljelystä on runsaasti kirjallisuutta. Ensimmäinen kirjallinen lähde on Jabljen feodaaliherran maarekisteriin vuonna 1493 tehty merkintä, jonka mukaan alamaisten oli maksettava veroina muun muassa pellavaa, ja viimeinen on kertomus Induplati Jaršen tehtaan kehityksestä (1953).

Koska 40 prosenttia pellavansiemenistä on rasvaa ja puolet siitä on omega-3-rasvahappoja (alfalinoleenihappoa), munat olivat erittäin laadukkaita ja terveellisiä. Jajca izpod Kamniških planin -munissa jatkuu sen vuoksi perinteeksi muodostunut pellavansiementen lisääminen munivien kanojen rehuun. Tämän seurauksena Jajca izpod Kamniških planin -munat eroavat monien muiden tuottajien munista. Muut tuottajat käyttävät munien omega-3-pitoisuuden lisäämiseen muun muassa denaturoitua kalaöljyä ja leviä, jotka eivät ole yhtä perinteisiä raaka-aineita.

Jajca izpod Kamniških planin -munat sisältävät ainakin kaksi kertaa enemmän omega-3-rasvahappoja kuin muut munat, joihin on lisätty omega-3-rasvahappoja, ja ne erottuvat muista suuren alfalinoleenihappopitoisuutensa ansiosta.

Kamnikin alueella munantuottajina toimineet viljelijöiden vaimot osallistuivat syötäväksi tarkoitettujen munien toimittamiseen Ljubljanaan toiseen maailmansotaan saakka, jolloin aiemmin vilkkaan kaupankäynnin esti raja ja kaksinkertainen piikkilanka-aita, jolla miehitysjoukot ympäröivät pääkaupungin. Kansanlaulu Katarina Barbara, jonka slavisti ja kansanlaulujen kerääjä, tohtori Karel Štrekelj kirjoitti muistiin vuonna 1895, kertoo varastetusta kanasta, jolla oli tarkoitus ruokkia Ljubljana. Sodan jälkeen kesti jonkin aikaa ennen kuin Kamnikin vuorten juurella vallinnut kanojenruokkimisperinne elpyi. Siitä lähtien se on kuitenkin lujittunut ja voimistunut. Kamnikin vuorten juurella tuotettujen munien mainetta pidettiin vuosia itsestään selvänä, ja vasta 1990-luvun lopussa tuottajat alkoivat aktiivisesti mainostaa munia. Jajca izpod Kamniških planin -munien nykyinen maine käy selvästi ilmi erilaisista sanomalehtiartikkeleista, ruoka-alan lehdissä ja verkkosivuilla julkaistuista artikkeleista, televisio-ohjelmista, kaupallisesta aineistosta ja monista esitteistä. Muun muassa Boštjan Šaver mainitsee kirjassaan Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava (2005) Jajca izpod Kamniških planin -munat esimerkkinä tuotenimestä, joka ilmaisee Slovenian asukkaiden sekä sen Alppien ja vuorten välistä yhteyttä. Jajca izpod Kamniških planin -munat mainitaan Slovenian matkailuviraston julkaisemassa esitteessä Okusiti Slovenijo, jonka tarkoituksena on esitellä Slovenian rikasta gastronomista perinnettä. Lisäksi ne mainitaan lukuisissa muissa julkaisuissa (aikakauslehdissä, vuosikirjoissa), kuten julkaisuissa Gorenjska hrana (2011) ja Slovenska kulinarika, sekä esimerkiksi Slovenian kuluttajaliiton (ZPS) artikkeleissa ja esitteessä Slovenska tradicionalna živila, jossa on tietoa muun muassa Jajca izpod Kamniških planin -munista, ja artikkelissa To so dobra jajca.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.