/* KOM/2010/0510 final - COD 2010/0264 */ Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 27.9.2010 KOM(2010) 510 lopullinen 2010/0264 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) PERUSTELUT 1. Komissio pitää Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta tärkeänä unionin lainsäädännön yksinkertaistamista ja selkeyttämistä, jotta siitä saataisiin yksiselitteisempää ja luettavampaa kansalaisille. Kansalaiset saisivat näin uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia. Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa niin kauan kuin useita kertoja ja usein huomattavilta osin muutettuja säännöksiä ei ole koottu yhteen, vaan niitä on etsittävä sekä alkuperäisestä säädöksestä että siihen myöhemmin tehdyistä muutoksista. Voimassa olevien säännösten selvittämiseksi on sen vuoksi tutkittava ja vertailtava suuri määrä säädöksiä. Useita kertoja muutetut säädökset on tästä syystä kodifioitava, jotta yhteisön oikeus olisi selkeää ja luettavaa. 2. Komissio on 1 päivänä huhtikuuta 1987 tekemällään päätöksellä[1] antanut henkilöstölleen ohjeet toteuttaa säädösten kodifiointi viimeistään sen jälkeen, kun niitä on muutettu kymmenen kertaa. Komissio on lisäksi korostanut, että tämä on vähimmäissääntö, sillä lainsäädännön selkeyden ja ymmärrettävyyden edistämiseksi yksiköiden olisi pyrittävä kodifioimaan niiden vastuulla olevat tekstit mahdollisimman lyhyin väliajoin. 3. Tämä vahvistettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa 1992 esittämissä päätelmissä[2], joissa korostettiin kodifioinnin merkitystä, koska sillä taataan oikeusvarmuus tiettynä ajankohtana tiettyyn kysymykseen sovellettavasta lainsäädännöstä. Kodifiointi on toteutettava noudattaen kokonaisuudessaan unionin säädösten tavanomaista hyväksymismenettelyä. Koska kodifioinnissa ei saa muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä, jonka mukaisesti kodifioidut säädökset voidaan antaa nopeasti. 4. Tällä ehdotuksella on tarkoitus kodifioida kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista 26 päivänä toukokuuta 1986 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 86/298/ETY[3]. Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset[4]. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu tässä ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset . 5. Kodifiointiehdotus on laadittu 22 virallisella kielellä direktiivin 86/298/ETY ja sen muuttamisesta annettujen säädösten alustavan koonnelman pohjalta. Koonnelman on laatinut Euroopan unionin julkaisutoimisto tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen. Siltä osin kuin artikloja on numeroitu uudelleen, vanhojen ja uusien numeroiden vastaavuus esitetään kodifioidun direktiivin liitteessä VIII. ê 86/298/ETY (mukautettu) 2010/0264 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen Ö 114 Õ artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä , sekä katsovat seuraavaa: ê 1. Kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista 26 päivänä toukokuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 86/298/ETY[6] on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta[7]. Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. ê 86/298/ETY johdanto-osan 1 kappale (mukautettu) 2. Ö Direktiivi 86/298/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/37/EY[8], säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja direktiivissä 86/298/ETY vahvistetaan maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- ja metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. Õ ê 3. Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VII olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, ê 86/298/ETY (mukautettu) OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin Ö 2003/37/EY 2 artiklan j alakohdassa määriteltyihin Õ traktoreihin, joilla on seuraavat ominaisuudet: a) maavara enintään 600 mm mitattuna etu- tai taka-akselin alimpien kohtien alta tasauspyörästö huomioon ottaen; ê 89/682/ETY 1 artiklan 1 alakohta (mukautettu) b) niiden akseleiden, joihin on asennettu leveimmät renkaat, kiinteä tai säädettävä pienin raideleveys vähemmän kuin 1 150 mm; koska sen akselin, jolle on asennettu leveimmät renkaat, oletetaan olevan säädetty suurimmalle 1 150 mm:n raideleveydelle, toista akselia on voitava säätää siten, että kapeimpien renkaiden ulkoreunat eivät ulotu kauemmas kuin sillä akselilla olevien renkaiden ulkoreunat, jolla on leveimmät renkaat Ö ; kun Õ kumpikin akseli on varustettu samankokoisilla pyörillä ja renkailla, kummankin akselin kiinteän tai säädettävän raideleveyden on oltava vähemmän kuin 1 150 mm; ê 86/298/ETY (mukautettu) c) yli 600 kg:n massa, joka vastaa traktorin Ö omamassaa, Õ kuten direktiivin 2003/37/EY liitteessä I olevassa Ö A mallin 2.1 Õ kohdassa määritellään, mukaan lukien tätä direktiiviä noudattaen asennettu suojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suosittelemaa kokoa olevat renkaat. 2 artikla 1. Jäsenvaltion on annettava osan EY-tyyppihyväksyntä kaikille kaatumisen varalta asennetuille suojarakennetyypeille ja niiden kiinnitykselle traktoriin, jotka täyttävät liitteissä I ja II vahvistetut rakenne- ja testausvaatimukset. 2. Osan EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jos se on tarpeen ja tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa sen valvomiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tämä tarkastus suoritetaan pistokokein. 3 artikla Jäsenvaltioiden on kunkin kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnityksen osalta, jonka ne hyväksyvät 2 artiklan mukaisesti, annettava traktorin tai kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä III Ö olevan esimerkin Õ mukainen osan EY-tyyppihyväksyntämerkki. ê 86/298/ETY Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 2 artiklan mukaisesti osan tyyppihyväksynnän saaneiden kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden ja muiden laitteiden välillä. 4 artikla Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita tai niiden kiinnitystä traktoreihin, joihin ne on tarkoitettu, niiden rakenteeseen liittyvistä syistä, jos niissä on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita, joissa on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä. ê 86/298/ETY (mukautettu) Kyseisen valtion on Ö viipymättä Õ ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä. 5 artikla Ö Kunkin jäsenvaltion Õ toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljennös Ö EY-tyyppihyväksyntätodistuksista, joiden malli on liitteessä IV ja jotka on täytetty kaikkien sellaisten Õ suojarakennetyyppien osalta Ö, jotka ne hyväksyvät tai kieltäytyvät hyväksymästä Õ. 6 artikla 1. Jos osan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen antanut jäsenvaltio Ö toteaa Õ, että useat kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ja niiden kiinnitykset traktoreihin, joissa on sama osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka saattavat tarvittaessa, kun kyseessä on vakava ja toistuva poikkeavuus, johtaa osan EY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten viranomaisten on toteutettava samanlaiset toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, ettei traktori ole hyväksytyn tyypin mukainen. 2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoitettava toisilleen osan EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta sekä tämän toimenpiteen Ö syistä Õ. 7 artikla Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnitysten osan EY-tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista, tai niiden markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti. Tällaisista päätöksistä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle. 8 artikla ê 2000/19 /EY 2 artikla (mukautettu) 1. Ö Traktoreiden osalta, jotka täyttävät tässä direktiivissä vahvistetiut vaatimukset Õ. Jäsenvaltiot eivät saa: a) evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää; b) kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa. 2. Jäsenvaltiot saavat evätä traktorityypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän, jos kyseinen traktorityyppi ei täytä tässä direktiivissä Ö vahvistettuja vaatimuksia syistä Õ. ê 86/298/ETY (mukautettu) 9 artikla Jäsenvaltio ei saa evätä tai kieltää traktoreiden Ö rekisteröintiä tai Õ myyntiä, taikka käyttöä kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseen tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos Ö niillä Õ on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä V esitetyt vaatimukset täyttyvät. ê 86/298/ETY 10 artikla Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää perussopimusta noudattaen vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina työntekijöiden suojelemisen varmistamiseksi heidän käyttäessään kyseisiä traktoreita, edellyttäen, ettei tämä merkitse suojarakenteiden muuttamista tämän direktiivin eritelmien osalta. 11 artikla ê 86/298/ETY (mukautettu) 1. Kaikki 1 artiklassa tarkoitetut traktorit on EY-tyyppihyväksynnän yhteydessä varustettava suojarakenteella kaatumisen varalta. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rakenteen on oltava tämän direktiivin liitteissä I ja II taikka Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/57/EY[9] tai 2009/75/EY[10] Ö liitteissä I-IV Õ lueteltujen vaatimusten mukainen, kun suojarakenteessa ei ole kahta kuljettajan istuimen eteen pystytettyä pilaria. 12 artikla Tarvittavat muutokset liitteiden Ö I—VI Õ mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin Ö 2003/37/EY 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua Õ menettelyä noudattaen. 13 artikla Ö Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. Õ ê 14 artikla Kumotaan direktiivi 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä VII olevassa A osassa mainituilla säädöksillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä VII olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä. Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VIII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 15 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2011. ê 86/298/ETY 16 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty […]ssa/ssä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja ê 86/298/ETY (mukautettu) LUETTELO LIITTEISTÄ LIITE I | Edellytykset osan EY-tyyppihyväksynnälle | LIITE II | Tekniset vaatimukset | LIITE III | Merkit | LIITE IV | Osan EY-tyyppihyväksyntätodistuslomakkeen malli | LIITE V | Edellytykset EY-tyyppihyväksynnälle | LIITE VI | Traktorityypin EY-tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen malli suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnityksen lujuuden osalta | Ö Liite VII Õ | Ö A osa: Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista Õ | Ö B osa: Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiselle Õ | Ö Liite VIII Õ | Ö Vastaavuustaulukko Õ | _____________ LIITE I EDELLYTYKSET Ö OSAN Õ EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE ê 2010/22/EU 2 artikla ja liitteessä II oleva 1 kohta 1. Sovelletaan lokakuussa 2008 tehdyn OECD:n päätöksen C(2008) 128 testiohjeessa 7[11] olevan 1 kohdan seuraavia määritelmiä ja vaatimuksia muilta kuin 1.1 kohdassa (maatalous- ja metsätraktorit) tarkoitetuilta osin: 1. Määritelmät 1.1 [ei sovellettavissa] 1.2 Kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet (ROPS). Kaatumisen varalta asennetulla suojarakenteella (turvaohjaamolla tai -kehyksellä), jäljempänä ’suojarakenne’, tarkoitetaan traktorin rakennetta, jonka pääasiallinen tarkoitus on välttää tai rajoittaa kuljettajalle traktorin tavanomaisessa käytössä tapahtuvasta kaatumisesta aiheutuvaa vaaraa. Kaatumisen varalta asennetulle suojarakenteelle on tunnusomaista, että sillä tarjotaan vapaa tila, jonka koko riittää suojaamaan kuljettajaa tämän istuessa joko rakenteen rajaamassa tilassa taikka tilassa, jonka rajat määräävät suorat janat rakenteen ulkoreunoista mihin tahansa sellaiseen traktorin osaan, joka voi joutua kosketuksiin maanpinnan kanssa ja joka pystyy tukemaan traktorin siihen asentoon, jos traktori kaatuu. 1.3 Raideleveys 1.3.1 Alustava määritelmä: pyörän keskitaso Pyörän keskitaso on samalla etäisyydellä niistä kahdesta tasosta, joiden sisälle vanteiden kehät niiden ulkoreunoilla jäävät. 1.3.2 Raideleveyden määritelmä Pyörän akselin kautta kulkeva pystytaso leikkaa pyörän keskitason suorassa linjassa, joka kohtaa tukipinnan tietyssä pisteessä. Jos A ja B ovat tällä tavoin määritellyt kaksi pistettä traktorin samalla akselilla oleville pyörille, raideleveys on pisteiden A ja B välinen etäisyys. Raideleveys voidaan siis määritellä sekä etu- että takapyörille. Paripyörien raideleveys on pyöräparien keskitasojen välinen etäisyys. 1.3.3 Lisämääritelmä: traktorin keskitaso Raideleveyden suurin mahdollinen arvo saadaan määrittämällä pisteiden A ja B äärimmäinen sijainti traktorin taka-akselilla. Suoraan AB nähden suorassa kulmassa sen keskipisteen kautta kulkeva pystytaso on traktorin keskitaso. 1.4 Akseliväli Etu- ja takapyörille 1.3 kohdassa kuvatusti määriteltyjen kahden suoran AB kautta kulkevien pystytasojen välinen etäisyys. 1.5 Istuimen mittapisteen määrittäminen, istuimen säätäminen testiä varten 1.5.1 Istuimen mittapiste (SIP)[12] Istuimen mittapiste on määritettävä standardin ISO 5353:1995 mukaisesti 1.5.2 Istuimen sijoittaminen ja säätäminen testiä varten 1.5.2.1 Kun selkänojan ja istuinkaukalon kaltevuudet ovat säädettävissä, ne on säädettävä siten, että istuimen mittapiste on ylimmässä taka-asennossaan; 1.5.2.2 Kun istuimessa on jousitus, se on lukittava säätövaran keskikohtaan, jollei se ole istuimen valmistajan selvästi antamien ohjeiden vastaista; 1.5.2.3 Kun istuin on säädettävissä vain pituus- ja korkeussuunnassa, istuimen mittapisteen kautta kulkevan pituusakselin on oltava yhdensuuntainen ohjauspyörän keskipisteen kautta kulkevan traktorin pitkittäisen pystytason kanssa ja enintään 100 millimetrin etäisyydellä mainitusta tasosta. 1.6 Vapaa tila 1.6.1 Vertailutaso Vapaa tila havainnollistetaan kuvissa 7.1 ja 7.2. Tila määritellään suhteessa vertailutasoon ja istuimen mittapisteeseen (SIP). Vertailutaso on pystysuora taso, joka on yleensä pituussuuntainen traktoriin nähden ja kulkee istuimen mittapisteen ja ohjauspyörän keskikohdan kautta. Tavallisesti vertailutaso osuu yhteen traktorin pitkittäisen keskitason kanssa. Vertailutason oletetaan liikkuvan vaakasuoraan istuimen ja ohjauspyörän kanssa kuormituksen aikana mutta pysyvän kohtisuorassa traktorin tai kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen lattiaan nähden. Vapaa tila määritellään 1.6.2 ja 1.6.3 kohdan perusteella. 1.6.2 Vapaan alueen määrittäminen traktorille, jonka istuin ei ole käännettävissä Vapaa tila sellaisten traktorien tapauksessa, joiden istuin ei ole käännettävissä, määritellään 1.6.2.1–1.6.2.13 kohdassa. Sitä rajoittavat seuraavat tasot, kun traktori on vaakasuoralla pinnalla ja istuin, jos se on säädettävä, on ylimmässä taka-asennossaan[13] ja ohjauspyörä, jos se on säädettävä, on istuimella istuvan kuljettajan käyttämässä keskiasennossa: 1.6.2.1. vaakataso A1 B1 B2 A2, joka on (810 + av) mm istuimen mittapisteen (SIP) yläpuolella ja jota määrittävä suora B1B2 sijaitsee (ah-10) mm mittapisteen takana; 1.6.2.2. kalteva taso H1 H2 G2 G1, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja jolla sijaitsee 150 mm suoran B1B2 takana sijaitseva piste ja istuimen selkänojan takimmaisin piste; 1.6.2.3. lieriömäinen pinta A1 A2 H2 H1, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, jonka säde on 120 mm ja joka sivuaa 1.6.2.1 ja 1.6.2.2 kohdassa määriteltyjä tasoja; 1.6.2.4. lieriömäinen pinta B1 C1 C2 B2, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, jonka säde on 900 mm ja joka ulottuu 400 mm eteenpäin 1.6.2.1 kohdassa määritellystä tasosta ja sivuaa sitä suoralla B1B2; 1.6.2.5. kalteva taso C1 D1 D2 C2, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, liittyy 1.6.2.4 kohdassa määriteltyyn pintaan ja kulkee 40 mm:n päässä ohjauspyörän etu-ulkoreunasta; kun ohjauspyörä on yläasennossa, taso ulottuu suorasta B1B2 eteenpäin sivuten 1.6.2.4 kohdassa määriteltyä tasoa; 1.6.2.6. pystytaso D1 K1 E1 E2 K2 D2, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja sijaitsee 40 mm ohjauspyörän ulkoreunasta eteenpäin; 1.6.2.7. vaakataso E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2, joka kulkee (90-av) mm istuimen mittapisteen alapuolella (SIP) sijaitsevan pisteen kautta; 1.6.2.8. pinta G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, joka tarvittaessa kaartuu 1.6.2.2 kohdassa määritellyn tason alareunasta 1.6.2.7 kohdassa määriteltyyn tasoon, on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja kulkee istuimen selkänojaa pitkin koko sen pituudelta; 1.6.2.9. kaksi pystytasoa K1 I1 F1 E1 ja K2 I2 F2 E2, jotka ovat yhdensuuntaisia vertailutason kanssa ja sijaitsevat 250 mm vertailutason eri puolilla ja rajoittuvat ylhäällä 300 mm 1.6.2.7 kohdassa määritellyn tason yläpuolelle; 1.6.2.10. kaksi kaltevaa yhdensuuntaista tasoa A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 ja A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, jotka lähtevät 1.6.2.9 kohdassa määriteltyjen tasojen yläreunasta ja yhtyvät 1.6.2.1 kohdassa määriteltyyn vaakatasoon vähintään 100 mm:n etäisyydellä vertailutasosta sillä puolella, johon kuormitus kohdistetaan; 1.6.2.11. kaksi pystytasojen osaa Q1 P1 N1 M1 ja Q2 P2 N2 M2, jotka ovat yhdensuuntaisia vertailutason kanssa ja sijaitsevat 200 mm vertailutason eri puolilla ja rajoittuvat ylhäällä 300 mm 1.6.2.7 kohdassa määritellyn tason yläpuolelle; 1.6.2.12. kaksi osaa I1 Q1 P1 F1 ja I2 Q2 P2 F2 pystytasosta, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja kulkee (210-ah) mm SIP-pisteen edestä; 1.6.2.13. kaksi osaa I1 Q1 M1 L1 ja I2 Q2 M2 L2 vaakatasosta, joka kulkee 300 mm 1.6.2.7 kohdassa määritellyn tason yläpuolella. 1.6.3 Vapaan alueen määrittäminen traktorille, jossa on käännettävä ohjauspaikka Kun kyse on traktorista, jossa ohjauspaikka on käännettävissä (käännettävä istuin ja ohjauspyörä), vapaa tila on ohjauspyörän ja istuimen kahden eri asennon määrittämien kahden vapaan tilan verhopinnan rajoittama tila. 1.6.4 Lisäistuimet 1.6.4.1 Jos traktori voidaan varustaa lisäistuimilla, testeissä käytetään kaikkien sijoitusvaihtoehtojen mukaiset istuinten mittapisteet käsittävää verhopinnan rajoittamaa vapaata tilaa. Suojarakenne ei saa ulottua siihen suurempaan vapaaseen tilaan, jossa on otettu huomioon nämä eri istuimen mittapisteet. 1.6.4.2 Jos uutta istuinvaihtoehtoa tarjotaan vasta testin jälkeen, on määritettävä, sijoittuuko uuden SIP-pisteen ympärillä oleva vapaa tila aiemmin määritettyyn vapaaseen tilaan. Ellei näin ole, on suoritettava uusi testi. 1.7 Sallitut mittapoikkeamat Lineaariset mitat: | ± 3 mm | lukuun ottamatta seuraavia: | renkaiden taipuma: | ± 1 mm | rakenteen taipuma vaakakuormituksen aikana: | ± 1 mm | heiluripainon putouskorkeus: | ± 1 mm | Massat: | ± 1 % | Voimat: | ± 2 % | Kulmat: | ± 2 ° | 1.8 Symbolit ah | (mm) | puolet istuimen vaakasäätövälistä | av | (mm) | puolet istuimen pystysäätövälistä | B | (mm) | traktorin pienin kokonaisleveys | Bb | (mm) | suojarakenteen suurin ulkoleveys | D | (mm) | rakenteen painuma osumapisteessä (dynaamiset testit) tai kuormituspisteessä kuormituksen suuntaisesti (staattiset testit) | D' | (mm) | laskettua tarvittavaa energiaa vastaava rakenteen taipuma | Ea | (J) | absorboitu deformaatioenergia, kun kuormitus poistetaan – F–D-käyrän sisällä oleva alue | Ei | (J) | absorboitunut deformaatioenergia – F–D-käyrän alapuolinen alue | E'i | (J) | absorboitunut deformaatioenergia halkeaman tai repeämisen syntymisen jälkeen tehdyn lisäkuormituksen jälkeen | E''i | (J) | absorboitunut deformaatioenergia ylikuormitustestissä, jos kuormitus on poistettu ennen ylikuormitustestin aloittamista – F–D-käyrän alapuolinen alue | Eil | (J) | pituussuuntaisen kuormituksen aikana absorboituva energiapanos | Eis | (J) | sivusuuntaisen kuormituksen aikana absorboituva energiapanos | F | (N) | staattinen kuormitusvoima | F' | (N) | laskettua energiatarvetta ja arvoa E'i vastaava kuormitusvoima | F-D | Voima-taipumakaavio | Fi | (N) | suurin kuormituksen aikana esiintyvä staattinen voima lukuun ottamatta ylikuormitusta | Fmax | (N) | pystysuuntainen puristusvoima | Fv | (N) | heiluripainon putouskorkeus (dynaamiset testit) | H | (mm) | heiluripainon putouskorkeus lisätestissä (dynaamiset testit) | H’ | (mm) | traktorin vertailuhitausmomentti takapyörien keskiviivalla riippumatta takapyörien massasta | I | (kg.m2) | traktorin vertailuakseliväli | L | (mm) | 3.1.1.4 kohdassa määritelty traktorin vertailumassa lujuustesteissä | M | (kg) | ê 86/298/ETY 2 . YLEISTÄ ê 86/298/ETY (mukautettu) 2.1 Jokainen suojarakenne ja sen kiinnitys traktoriin on suunniteltava ja rakennettava siten, että 1 kohdassa esitetty pääasiallinen tavoite toteutuu. 2.2 Tämä edellytys katsotaan täytetyksi, kun liitteen II vaatimukset täyttyvät. ê 86/298/ETY 3 . HAKEMUS OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN 3.1 Traktorin valmistajan tai suojarakenteen valmistajan tai näiden edustajien on tehtävä osan EY-tyyppihyväksyntähakemus suojarakenteen lujuuden ja sen traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta. 3.2 Osan EY-tyyppihyväksyntähakemuksen mukana on oltava seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot: - joko piirustukseen merkityssä mittakaavassa oleva tai tärkeimmät mitat esittävä piirros suojarakenteesta kokonaisuudessaan. Tässä piirroksessa on erityisesti kuvattava asennusosien yksityiskohdat, - valokuvat sivulta ja takaa, joissa näkyvät kiinnityksen yksityiskohdat, - lyhyt kuvaus suojarakenteesta mukaan lukien rakennetyyppi, asennuksen tekotapa ja tarvittaessa valssauspäällystyksen yksityiskohdat, sisään- ja ulospääsytavat, sisäpehmusteiden yksityiskohdat ja vierimisen jatkumista estävät ominaisuudet sekä lämmityksen ja tuuletuksen yksityiskohdat, 3.3 Osan EY-tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tarkastuslaitokselle luovutetaan sitä traktorityyppiä edustava traktori, johon hyväksyttävä suojarakenne on tarkoitettu. Tämä traktori on oltava varustettu kyseisellä suojarakenteella. 3.4 Osan EY-tyyppihyväksynnän haltija voi vaatia sen laajentamista koskemaan muitakin traktorityyppejä. Alkuperäisen osan EY-tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen antaa laajennuksen, jos hyväksytty suojarakenne ja traktorityyppi(tyypit), jota varten laajennusta haetaan, täyttää seuraavat edellytykset: ê 86/298/ETY (mukautettu) - ilman painolastia olevan traktorin Ö direktiivin 2003/37/EY liitteessä I olevan A mallin 2.1 kohdan Õ mukaisesti määritelty massa ei ylitä testissä käytettyä vertailumassaa 5 %:ia enempää, - akseliväli tai hitausmomentti suhteessa taka-akseliin ei ole suurempi kuin vertailuakseliväli tai -hitausmomentti, - kiinnitysmenetelmä ja traktorin osat, joihin kiinnitys kohdistuu, ovat samanlaiset, - sellaiset osat, kuten lokasuojat ja konepellit, jotka saattavat tukea suojarakennetta, ovat yhtä lujia ja sijaitsevat samassa kohdassa suojarakenteeseen nähden, - istuimen ja ohjauspyörän kriittiset mitat ja sijainti suojarakenteeseen nähden sekä sellaisten jäykkinä pidettyjen kohtien, jotka otetaan huomioon varmistettaessa, että vapaa tila on suojattu, sijainti suojarakenteeseen nähden ovat sellaisia, että rakenne suojaa vapaata tilaa vielä sen jälkeen, kun sen muoto on muuttunut suoritetuissa eri testeissä. 4 . MERKINNÄT 4.1 Jokaisessa hyväksytyn tyypin mukaisessa suojarakenteessa on oltava seuraavat merkinnät: 4.1.1 tavaramerkki tai kaupallinen merkki. 4.1.2 liitteessä III olevan esimerkin mukainen osan EY-tyyppihyväksyntämerkki. 4.1.3 suojarakenteen sarjanumero. 4.1.4 traktorin/traktoreiden merkki ja tyyppi/tyypit, joihin suojarakenne on tarkoitettu. 4.2 Kaikkien näiden tietojen on oltava näkyvissä pienessä laatassa. 4.3 Näiden merkintöjen on oltava näkyvällä, helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla tehtyjä. –––––––––––– ê 2010/22/EU 2 artikla ja liitteessä II oleva 2 kohta (mukautettu) LIITE II Tekniset vaatimukset EY-tyyppihyväksynnän tekniset vaatimukset kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden osalta ovat samat kuin lokakuussa 2008 tehdyn OECD:n päätöksen C(2008) 128 testiohjeessa 7 olevan 3 kohdan vaatimukset lukuun ottamatta 3.1.4 (testauspöytäkirja), 3.3.1 (hallinnolliset laajennukset), 3.4 (merkinnät) ja 3.6 (turvavöiden kiinnityspisteiden suoritusarvot) kohtaa: ”3. SÄÄNNÖT JA OHJEET 3.1 Edellytykset suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnityksen lujuuden testaukselle 3.1.1 Yleiset vaatimukset 3.1.1.1 Testin tarkoitus Erityistä laitetta käyttämällä tehtävät testit on tarkoitettu simuloimaan sellaisia kuormia, jotka kohdistuvat suojarakenteeseen traktorin kaatuessa. Näiden testien avulla voidaan tehdä havaintoja suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnittävien kannattimien lujuudesta sekä niistä traktorin osista, jotka siirtävät testikuormaa. 3.1.1.2 Testausmenetelmät Testit voidaan suorittaa dynaamisella tai staattisella menettelyllä. Menetelmiä pidetään toisiaan vastaavina. 3.1.1.3 Testin valmisteluja koskevat yleiset säännöt 3.1.1.3.1 Suojarakenteen on oltava sarjatuotannon eritelmien mukainen. Se on kiinnitettävä valmistajan suosittelemalla kiinnitysmenetelmällä johonkin sellaiseen traktoriin, jota varten se on suunniteltu. Huomautus: Staattiseen lujuustestiin ei vaadita kokonaista traktoria. Suojarakenne ja ne traktorin osat, joihin se kiinnitetään, edustavat kuitenkin toiminta-asennusta, jäljempänä ’asennelma’. 3.1.1.3.2 Traktoriin (tai asennelmaan) on sekä staattista että dynaamista testiä varten asennettava kaikki sarjatuotannon rakennekomponentit, jotka saattavat vaikuttaa suojarakenteen lujuuteen tai voivat olla tarpeen lujuustestissä. Traktoriin (tai asennelmaan) on asennettava myös sellaiset komponentit, jotka saattavat aiheuttaa vaaraa vapaassa tilassa, jotta voidaan selvittää, ovatko 3.1.3 kohdan vaatimukset täytetty. Kaikki traktorin tai suojarakenteen komponentit sääsuojaus mukaan luettuna on toimitettava tai kuvattava piirroksissa. 3.1.1.3.3 Kaikki paneelit ja irrotettavat muut kuin rakennekomponentit on poistettava ennen lujuustestiä, jotta ne eivät lisäisi suojarakenteen lujuutta. 3.1.1.3.4 Raideleveys on säädettävä siten, että renkaat tukevat suojarakennetta lujuustestissä mahdollisimman vähän. Jos testit suoritetaan staattisen menettelynmukaisesti, pyörät voidaan poistaa. 3.1.1.4 Traktorin vertailumassa lujuustesteissä Vertailumassan M, jota käytetään laskentakaavoissa heiluripainon putouskorkeuden, kuormitusenergioiden ja puristusvoimien määrittämiseen, on oltava vähintään traktorin massan suuruinen ilman lisävarusteita mutta jäähdytysneste, öljyt, polttoaine, työkalut ja suojarakenne mukaan luettuina. Mukaan ei lueta lisävarusteena pidettäviä etu- tai takapainoja, rengaspainoja, asennettuja työvälineitä, asennettuja varusteita tai erikoiskomponentteja. 3.1.2 Testit 3.1.2.1 Testien järjestys Testien järjestys on seuraava (ottamatta kuitenkaan huomioon 3.2.1.1.6, 3.2.1.1.7, 3.2.2.1.6 ja 3.2.2.1.7 kohdassa mainittuja lisätestejä): 1) rakenteen takaosaan kohdistuva isku (dynaaminen testi) tai kuormitus (staattinen testi) (ks. 3.2.1.1.1 ja 3.2.2.1.1 kohta) 2) takaosan puristus (dynaaminen tai staattinen testi) (ks. 3.2.1.1.4 ja 3.2.2.1.4 kohta) 3) rakenteen etuosaan kohdistuva isku (dynaaminen testi) tai kuormitus (staattinen testi) (ks. 3.2.1.1.2 ja 3.2.2.1.2 kohta) 4) rakenteen sivulle kohdistuva isku (dynaaminen testi) tai kuormitus (staattinen testi) (ks. 3.2.1.1.3 ja 3.2.2.1.3 kohta) 5) rakenteen etuosan puristus (dynaaminen tai staattinen testi) (ks. 3.2.1.1.5 ja 3.2.2.1.5 kohta). 3.1.2.2 Yleiset vaatimukset 3.1.2.2.1 Jos jokin traktorin osa särkyy tai liikkuu testin aikana, testi aloitetaan uudelleen. 3.1.2.2 2 Testin aikana traktoriin tai suojarakenteeseen ei saa tehdä korjauksia eikä säätöjä. 3.1.2.2.3 Traktorin vaihteiston on oltava vapaa-asennossa ja jarrujen pois käytöstä testin ajan. 3.1.2.2.4 Jos traktorissa on jousitusjärjestelmä traktorin korin ja pyörien välillä, se on lukittava testien ajaksi. 3.1.2.2.5 Ensimmäinen rakenteen taakse kohdistuva isku (dynaamisissa testeissä) tai kuormitus (staattisissa testeissä) on kohdistettava sille sivulle, johon isku- tai kuormitussarjojen kohdistaminen tapahtuu testauksen suorittavien viranomaisten mielestä rakenteen kannalta epäsuotuisimmissa oloissa. Sivulle kohdistuva isku tai kuormitus ja taakse kohdistuva isku tai kuormitus on kohdistettava suojarakenteen pituussuuntaisen keskitason kummallekin puolelle. Eteen kohdistuva isku tai kuormitus on kohdistettava samalle puolelle suojarakenteen pituussuuntaista keskitasoa kuin sivulle kohdistuva isku tai kuormitus. 3.1.3 Hyväksymisedellytykset 3.1.3.1 Suojarakenteen katsotaan täyttävän lujuusvaatimukset, jos se täyttää seuraavat edellytykset: 3.1.3.1.1 Siinä ei saa minkään dynaamiseen testaukseen kuuluvan testin jälkeen olla 3.2.1.2.1 kohdassa määriteltyjä repeämiä tai halkeamia. Jos dynaamisen testin aikana syntyy merkittäviä repeämiä tai halkeamia, on välittömästi repeämien tai halkeamien synnyttäneen testin jälkeen tehtävä 3.2.1.1.6 kohdassa määritelty lisäiskutesti tai 3.2.1.1.7 kohdassa määritelty lisäpuristustesti; 3.1.3.1.2 Staattisessa testauksessa pisteessä, jossa tarvittu energiataso saavutetaan kussakin tehtäväksi määrätyssä vaakasuorassa kuormitustestissä, ja ylikuormitustestissä voiman on oltava suurempi kuin 0,8 F; 3.1.3.1.3 Jos staattisen testin aikana syntyy puristusvoiman kohdistamisen tuloksena halkeamia tai repeämiä, on välittömästi ne aiheuttaneen puristustestin jälkeen tehtävä 3.2.2.1.7 kohdassa tarkoitettu lisäpuristustesti; 3.1.3.1.4 Mikään suojarakenteen osa ei muissa testeissä kuin ylikuormitustestissä saa työntyä 1.6 kohdassa määriteltyyn vapaaseen tilaan; 3.1.3.1.5 Rakenteen on suojattava kaikki vapaan tilan osat muissa testeissä kuin ylikuormitustestissä 3.2.1.2.2 ja 3.2.2.2.2 kohdan mukaisesti; 3.1.3.1.6 Suojarakenne ei testien aikana saa aiheuttaa haittaa istuinrakenteelle; 3.1.3.1.7 Edellä 3.2.1.2.3 ja 3.2.2.2.3 kohdan mukaisesti mitatun kimmoisen taipuman on oltava pienempi kuin 250 mm. 3.1.3.2 Traktorissa ei saa olla lisälaitteita, jotka aiheuttaisivat vaaraa kuljettajalle. Siinä ei saa olla ulkonevaa osaa tai lisälaitetta, joka todennäköisesti vahingoittaisi kuljettajaa traktorin kaatuessa, tai lisälaitetta tai osaa, johon hän todennäköisesti juuttuisi kiinni – esimerkiksi säärestään tai jalkaterästään – rakenteen taipumien vuoksi. 3.1.4 [ei sovellettavissa] 3.1.5 Laitteet ja välineet dynaamisia testejä varten 3.1.5.1 Heiluripaino 3.1.5.1.1 Heiluripaino on ripustettava kahdella ketjulla tai vaijerilla vähintään 6 m maanpinnan yläpuolella sijaitsevista saranakohdista. Ripustetun painon korkeutta sekä painon ja sitä kannattavien ketjujen tai vaijerien välistä kulmaa on voitava säätää erikseen. 3.1.5.1.2 Heiluripainon massan on oltava 2 000 ± 20 kg ilman ketjujen tai vaijerien massaa, joka saa olla enintään 100 kg. Iskupinnan sivujen pituuden tulee olla 680 ± 20 mm (ks. kuva 7.3). Paino on täytettävä siten, että sen painopisteen sijainti on muuttumaton ja osuu yhteen parallelipipedin geometrisen keskipisteen kanssa. 3.1.5.1.3 Parallelipipedi on yhdistettävä sitä taaksepäin vetävään järjestelmään pikairrotusmekanismilla, joka on suunniteltu siten ja sijaitsee sellaisessa kohdassa, että heiluripaino voidaan vapauttaa ilman että parallelipipedi heilahtaa heilurin heiluntatasoon nähden kohtisuorassa olevan vaaka-akselinsa ympäri. 3.1.5.2 Heilurin tuet Heilurin saranakohdat on kiinnitettävä tiukasti, niin etteivät ne voi siirtyä mihinkään suuntaan enemmän kuin 1 prosentin putoamiskorkeudesta. 3.1.5.3 Kiinnitysköydet 3.1.5.3.1 Joustamattomaan alustaan heilurin alapuolelle on kiinnitettävä tiukasti kiinnityskiskot, joiden raideleveys on sopiva ja jotka käsittävät tarvittavan alan traktorin kiinnittämiseksi kaikissa kuvatuissa tapauksissa (ks. kuvat 7.4, 7.5 ja 7.6). 3.1.5.3.2 Traktori on köytettävä kiinni kiskoihin vaijerilla, joka on pyöreää, sisäosaltaan säikeistä punottua, rakenteeltaan 6 x 19 standardin ISO 2408 mukaisesti ja jonka nimellisläpimitta on 13 mm. Metallisäikeiden vetomurtolujuuden on oltava 1 770 MPa. 3.1.5.3.3 Niveltraktorin keskinivel on tuettava ja köytettävä kiinni sopivalla tavalla kaikkia testejä varten. Sivulta tulevia iskutestejä varten nivel on tuettava lisäksi iskun vastakkaiselta sivulta. Etu- ja takapyörien ei tarvitse olla samassa linjassa, jos se helpottaa vaijerien kiinnittämistä asianmukaisella tavalla. 3.1.5.4 Pyörien tuki ja palkki 3.1.5.4.1 Pyörien tukena on käytettävä sivulta tulevissa iskutesteissä neliömitaltaan 150 mm:n havupuupalkkia (ks. kuvat 7.4, 7.5 ja 7.6). 3.1.5.4.2 Sivuttaisessa iskutestissä on kiinnitettävä havupuupalkki lattiaan pönkittämään iskun vastakkaisella sivulla olevan pyörän vannetta (ks. kuva 7.6). 3.1.5.5 Niveltraktoreiden tuet ja köydet 3.1.5.5.1 Niveltraktoreita varten on käytettävä lisätukia ja -köysiä. Niiden tarkoituksena on varmistaa, että se osa traktorista, johon suojarakenne on asennettu, on yhtä jäykkä kuin nivelettömän traktorin vastaava osa. 3.1.5.5.2 Jäljempänä 3.2.1.1 kohdassa esitetään lisätietoja isku- ja puristustestejä varten. 3.1.5.6 Rengaspaineet ja taipumat 3.1.5.6.1 Traktorin renkaat eivät saa olla nestepainolastatut, ja ne on täytettävä traktorin valmistajan peltotyötä varten määräämiin paineisiin. 3.1.5.6.2 Kiinnitykset on kiristettävä kussakin tapauksessa niin, että renkaiden taipuma vastaa 12:ta prosenttia renkaan seinämän korkeudesta (maanpinnan ja vanteen alimman pisteen välinen etäisyys) ennen kiristystä. 3.1.5.7 Puristuslaite Kuvassa 7.7 esitetyn laitteen on pystyttävä kohdistamaan alaspäin suuntautuva voima suojarakenteeseen murrosnivelillä kuormitusmekanismiin yhdistetyn noin 250 mm leveän jäykän palkin kautta. On käytettävä sopivia alustapukkeja, jotta traktorin renkaat eivät kanna puristusvoimaa. 3.1.5.8 Mittauslaitteet Tarvitaan seuraavia mittauslaitteita: 3.1.5.8.1 laite kimmoisen taipuman mittaamiseksi (suurimman hetkellisen taipuman ja pysyvän taipuman ero, ks. kuva 7.8) 3.1.5.8.2 laite, jolla tarkastetaan, että suojarakenne ei ole tunkeutunut vapaaseen tilaan ja että vapaa tila on pysynyt rakenteen suojaamalla alueella testin aikana (ks. 3.2.2.2.2 kohta). 3.1.6 Laitteet ja välineet staattisia testejä varten 3.1.6.1 Staattisen testin laitteisto 3.1.6.1.1 Staattisen testin laitteisto on suunniteltava siten, että suojarakenteeseen voidaan kohdistaa iskuja tai kuormia. 3.1.6.1.2 On huolehdittava taakan jakaantumisesta tasaisesti kohtisuoraan kuormitussuuntaan nähden ja pitkin palkkia, jonka pituus on tasan jokin 50:n kerrannainen välillä 250-700 mm. Jäykässä palkissa on oltava 150 mm:n pystypinta. Suojarakenteeseen yhteydessä olevien palkin reunojen on oltava kaarevat, ja niiden suurimman säteen on oltava 50 mm. 3.1.6.1.3 Tukea on voitava säätää mihin tahansa kulmaan kuorman suuntaan nähden, jotta voitaisiin seurata rakenteen kuormitusta kannattavan pinnan kulmapoikkeamia rakenteen taipuessa. 3.1.6.1.4 Voiman suunta (poikkeama vaaka- ja pystytasosta): - testin alussa, ei kuormitusta: ± 2°; - testin aikana kuormitettuna: 10° vaakatason yläpuolella ja 20° sen alapuolella. Nämä vaihtelut on pidettävä mahdollisimman pieninä. 3.1.6.1.5 Taipumisnopeuden on oltava riittävän hidas (vähemmän kuin 5 mm/s), jotta kuorman voidaan katsoa olevan koko ajan staattinen. 3.1.6.2 Laite, jolla mitataan rakenteen absorboima energia 3.1.6.2.1 Rakenteen absorboiman energian määrittämiseksi piirretään voima-taipumakäyrä. Voimaa ja taipumaa ei tarvitse mitata pisteessä, jossa taakka kohdistetaan rakenteeseen, mutta ne on mitattava samanaikaisesti ja kollineaarisesti. 3.1.6.2.2 Taipuman mittausten aloittamiskohta on valittava siten, että vain rakenteen tai tiettyjen traktorin osien taipuman absorboima energia otetaan huomioon. Taipumisen tai kiinnityksen liukumisen absorboimaa energiaa ei oteta huomioon. 3.1.6.3 Traktorin kiinnittäminen maahan 3.1.6.3.1 Joustamattomaan alustaan testilaitteiston lähelle on kiinnitettävä tiukasti kiinnityskiskot, joiden raideleveys on sopiva ja jotka käsittävät tarvittavan alan traktorin kiinnittämiseksi kaikissa kuvatuissa tapauksissa. 3.1.6.3.2 Traktori on kiinnitettävä kiskoihin jollakin sopivalla keinolla (levyillä, kiiloilla, vaijereilla, taljoilla jne.) siten, ettei se pääse liikkumaan testien aikana. Tämä vaatimus on tarkastettava testin aikana tavanomaisten pituusmittalaitteiden avulla. Jos traktori liikkuu, koko testi on toistettava, jollei voima-taipumakäyrän piirtämisessä huomioon otettavien taipumien mittausjärjestelmä ole yhteydessä traktoriin. 3.1.6.4 Puristuslaite Kuvassa 7.7 esitetyn laitteen on pystyttävä kohdistamaan alaspäin suuntautuva voima suojarakenteeseen murrosnivelillä kuormitusmekanismiin yhdistetyn noin 250 mm leveän jäykän palkin kautta. On käytettävä sopivia alustapukkeja, jotta traktorin renkaat eivät kanna puristusvoimaa. 3.1.6.5 Muut mittauslaitteet Lisäksi tarvitaan seuraavia mittauslaitteita: 3.1.6.5.1 laite kimmoisen taipuman mittaamiseksi (suurimman hetkellisen taipuman ja pysyvän taipuman ero, ks. kuva 7.8) 3.1.6.5.2 laite, jolla tarkastetaan, että suojarakenne ei ole tunkeutunut vapaaseen tilaan ja että vapaa tila on pysynyt rakenteen suojaamalla alueella testin aikana (ks. 3.3.2.2.2 kohta). 3.2 Testausmenettelyt 3.2.1 Dynaamiset testit 3.2.1.1 Isku- ja puristustestit 3.2.1.1.1 Taakse kohdistuva isku 3.2.1.1.1.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino iskee suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut tai vaijerit ovat pystytasoon A nähden kulmassa, joka vastaa arvoa M/100 ja on enintään 20°, jollei suojarakenne muodosta taipuman aikana kosketuspisteessä suurempaa kulmaa pystytasoon nähden. Tässä tapauksessa painon iskupinta on säädettävä lisäkannattimen avulla sellaiseksi, että se on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa osumapisteessä suurimman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut ovat edellä määritellyssä kulmassa. Painon ripustuskorkeus on säädettävä, ja tarvittavin toimenpitein on estettävä painon kääntyminen osumapisteen ympäri. Osumapiste on se osa suojarakennetta, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä maahan taaksepäin suuntautuvassa kaatumisonnettomuudessa, eli yleensä yläreuna. Painon painopiste sijaitsee suojarakenteen yläosan leveyden kuudesosan verran sisäänpäin traktorin keskitason suuntaisesta pystytasosta, joka koskettaa suojarakenteen äärimmäistä yläulkoreunaa. Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on rakennetta vahvistamatta lisättävä kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen. 3.2.1.1.1.2 Traktori on köytettävä maahan neljällä vaijerilla, jotka kiinnitetään kummankin akselin kumpaankin päähän kuvan 7.4 mukaisesti. Edessä ja takana olevien kiinnityskohtien on oltava sellaisella etäisyydellä toisistaan, että vaijerien kulma maahan nähden on alle 30°. Takaosan kiinnitykset on lisäksi järjestettävä siten, että kahden vaijerin yhtymispiste sijaitsee pystytasossa, jossa painon painopiste liikkuu. Vaijerit on kiristettävä siten, että renkaiden taipuma on 3.1.5.6.2 kohdassa vahvistetun mukainen. Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkki on sijoitettava etupyörien eteen tiukasti niitä vasten ja kiinnitettävä sen jälkeen maahan. 3.2.1.1.1.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömitaltaan vähintään 100 mm:n puupalkilla ja köytettävä lujasti kiinni maahan. 3.2.1.1.1.4 Heiluripaino on vedettävä taakse niin, että sen painopisteen korkeus osumapisteestä saadaan jommastakummasta seuraavasta kaavasta: H = 2,165 x 10-8 M L2 tai H = 5,73 x 10-2 I Sen jälkeen paino vapautetaan ja sen annetaan iskeytyä suojarakenteeseen. 3.2.1.1.1.5 Jos traktorin ohjauspaikka on käännettävissä (käännettävä istuin ja ohjauspyörä), korkeus on suurempi edellisten tai seuraavien kaavojen antamista arvoista: H = 25 + 0,07 M jos traktorin viitemassa on alle 2 000 kg; H = 125 + 0,02 M jos traktorin viitemassa on yli 2 000 kg. 3.2.1.1.2 Eteen kohdistuva isku 3.2.1.1.2.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino iskee suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut tai vaijerit ovat pystytasoon A nähden kulmassa, joka vastaa arvoa M/100 ja on enintään 20°, jollei suojarakenne muodosta taipuman aikana kosketuspisteessä suurempaa kulmaa pystytasoon nähden. Tässä tapauksessa painon iskupinta on säädettävä lisäkannattimen avulla sellaiseksi, että se on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa osumapisteessä suurimman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut ovat edellä määritellyssä kulmassa. Heiluripainon ripustuskorkeus on säädettävä, ja tarvittavin toimenpitein on estettävä painon kääntyminen osumapisteen ympäri. Osumapiste on se osa suojarakennetta, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä maahan eteenpäin liikkuvan traktorin kaatuessa kyljelleen, eli yleensä yläreuna. Painon painopiste sijaitsee suojarakenteen yläosan leveyden kuudesosan verran sisäänpäin traktorin keskitason suuntaisesta pystytasosta, joka koskettaa suojarakenteen äärimmäistä yläulkoreunaa. Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on rakennetta vahvistamatta lisättävä kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen. 3.2.1.1.2.2 Traktori on köytettävä maahan neljällä vaijerilla, jotka kiinnitetään kummankin akselin kumpaankin päähän kuvan 7.5 mukaisesti. Edessä ja takana olevien kiinnityskohtien on oltava sellaisella etäisyydellä toisistaan, että vaijerien kulma maahan nähden on alle 30°. Takaosan kiinnitykset on lisäksi järjestettävä siten, että kahden vaijerin yhtymispiste sijaitsee pystytasossa, jossa painon painopiste liikkuu. Vaijerit on kiristettävä siten, että renkaiden taipuma on 3.1.5.6.2 kohdassa vahvistetun mukainen. Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkki on sijoitettava takapyörien taakse tiukasti niitä vasten ja kiinnitettävä sen jälkeen maahan. 3.2.1.1.2.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömitaltaan vähintään 100 mm:n puupalkilla ja köytettävä lujasti kiinni maahan. 3.2.1.1.2.4 Heiluripaino on vedettävä taakse niin, että sen painopisteen korkeus osumapisteestä saadaan jommastakummasta seuraavasta kaavasta, joka valitaan testattavan asennelman vertailumassan mukaan: H = 25 + 0,07 M jos traktorin viitemassa on alle 2 000 kg; H = 125 + 0,02 M jos traktorin viitemassa on yli 2 000 kg. Sen jälkeen paino vapautetaan ja sen annetaan iskeytyä suojarakenteeseen. 3.2.1.1.2.5 Kääntyvällä ohjauspaikalla (kääntyvä istuin ja ohjauspyörä) varustetut traktorit: - jos suojarakenne on takaosaan asennettu kaksipylväinen turvakaari, käytetään edellä mainittua kaavaa; - muiden suojarakenteiden tapauksessa korkeus on suurempi niistä arvoista, jotka on saatu käyttämällä edellä mainittua kaavaa ja jompaakumpaa seuraavista kaavoista: H = 2,165 x 10-8 ML2 tai H = 5,73 x 10-2 I Sen jälkeen paino vapautetaan ja sen annetaan iskeytyä suojarakenteeseen. 3.2.1.1.3 Sivulle kohdistuva isku 3.2.1.1.3.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino iskee suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut tai vaijerit ovat pystysuorassa asennossa, jollei suojarakenne muodosta taipuman aikana kosketuspisteessä alle 20 asteen kulmaa pystytasoon nähden. Tässä tapauksessa painon iskupinta on säädettävä lisäkannattimen avulla sellaiseksi, että se on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa osumapisteessä suurimman taipuman hetkellä ja kannattavat ketjut tai vaijerit pysyvät pystysuorassa asennossa iskuhetkellä. 3.2.1.1.3.2 Heiluripainon ripustuskorkeus on säädettävä, ja tarvittavin toimenpitein on estettävä painon kääntyminen osumapisteen ympäri. 3.2.1.1.3.3 Osumapiste on se osa suojarakennetta, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä maahan sivulle suuntautuvassa kaatumisonnettomuudessa, eli yleensä yläreuna. Ellei ole varmaa, että jokin tämän reunan toinen osa osuisi maahan ensin, osumapisteen on oltava tasossa, joka on suorassa kulmassa traktorin keskitasoon nähden ja kulkee 60 mm:n etäisyydellä istuimen mittapisteen edessä, kun istuin on säädetty pitkittäissäätövaransa keskikohtaan. 3.2.1.1.3.4 Kun kyse on traktorista, jossa ohjauspaikka on käännettävissä (käännettävä istuin ja ohjauspyörä), kuormituspisteen on oltava tasolla, joka on suorassa kulmassa keskitasoon nähden ja kulkee sen janan keskipisteen kautta, joka saadaan yhdistämällä istuimen kahden asennon määrittämät kaksi mittapistettä. Kaksipylväisten suojarakenteiden tapauksessa isku on kohdistettava jompaankumpaan pylvääseen. 3.2.1.1.3.5 Traktorin sillä sivulla, johon isku aiotaan kohdistaa, sijaitsevat pyörät on köytettävä kiinni maahan vaijereilla, jotka kulkevat etu- ja taka-akseleiden vastaavien päiden yli. Vaijerit on kiristettävä siten, että renkaiden taipuma on 3.1.5.6.2 kohdassa vahvistetun mukainen. Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkki on sijoitettava maahan, työnnettävä tiukasti renkaita vasten vastakkaiselta sivulta kuin mihin isku aiotaan kohdistaa, ja kiinnitettävä sen jälkeen maahan. Jos etu- ja takarenkaiden ulkosivut eivät ole samassa pystytasossa on ehkä tarpeen käyttää kahta palkkia tai kiilaa. Tuki on sen jälkeen sijoitettava kuvan 7.6 mukaisesti osumakohtaa vastapäätä sijaitsevan raskaimmin kuormitetun pyörän vannetta vasten, työnnettävä tiiviisti sitä vasten ja kiinnitettävä alustaansa. Tuen on oltava pituudeltaan sellainen, että kun se on asennossaan vannetta vasten, se muodostaa 30 ± 3°:n kulman maahan nähden. Sen paksuuden on lisäksi, jos mahdollista, oltava 20–25 kertaa pienempi kuin sen pituus ja sen pituuden kaksi kolme kertaa pienempi kuin sen leveys. Tukien on oltava kummastakin päästään muotoiltuja liitteen kuvassa 7.6 olevan kuvauksen mukaisesti. 3.2.1.1.3.6 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömitaltaan vähintään 100 mm:n puupalkilla ja tuettava sivulta palkin kaltaisella laitteella, joka on työnnetty takapyörää vasten 3.2.1.1.3.5 kohdan mukaisesti. Nivelkohta on kiinnitettävä sen jälkeen tiukasti maahan. 3.2.1.1.3.7 Heiluripaino on vedettävä taakse niin, että sen painopisteen korkeus osumapisteestä saadaan jommastakummasta seuraavasta kaavasta, joka valitaan testattavan asennelman vertailumassan mukaan: H = 25 + 0,20 M jos traktorin viitemassa on alle 2 000 kg; H = 125 + 0,15 M jos traktorin viitemassa on yli 2 000 kg. 3.2.1.1.3.8 Kääntyvällä ohjauspaikalla (kääntyvä istuin ja ohjauspyörä) varustetut traktorit: - jos suojarakenne on takaosaan asennettu kaksipylväinen turvakaari, korkeus on suurempi niistä arvoista, jotka on saatu käyttämällä edellä ja jäljempänä mainittuja kaavoja: H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B jos traktorin viitemassa on alle 2 000 kg H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B jos traktorin viitemassa on yli 2 000 kg. - muiden suojarakenteiden tapauksessa korkeus on suurempi niistä arvoista, jotka on saatu käyttämällä edellä ja jäljempänä mainittuja kaavoja: H = 25 + 0,20 M jos traktorin viitemassa on alle 2 000 kg; H = 125 + 0,15 M jos traktorin viitemassa on yli 2 000 kg. Sen jälkeen paino vapautetaan ja sen annetaan iskeytyä suojarakenteeseen. 3.2.1.1.4 Puristus takaa Palkki on asetettava takaosan ylinten rakenneosien päälle, ja puristusvoimien resultanttivoiman on kohdistuttava traktorin keskitasoon. Käytetään voimaa Fv Fv = 20 M Voimaa Fv kohdistetaan viiden sekunnin ajan suojarakenteen näkyvän liikkeen lakkaamisesta. Kun suojarakenteen katon takaosa ei kestä täyttä puristusvoimaa, kuormitusta jatketaan, kunnes katto taipuu sen tason suuntaiseksi, joka yhdistää suojarakenteen yläosan ja sen traktorin takaosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa kannattamaan traktorin massan. Sen jälkeen kuormitus poistetaan ja puristuspalkki sijoitetaan suojarakenteen sen osan päälle, joka tukisi täysin kaatunutta traktoria. Tämän jälkeen toistetaan kuormitus voimalla Fv. 3.2.1.1.5 Puristus edestä Palkki on asetettava etumaisten ylinten rakenneosien päälle, ja puristusvoimien resultanttivoiman on kohdistuttava traktorin keskitasoon. Käytetään voimaa Fv Fv = 20 M Voimaa Fv kohdistetaan viiden sekunnin ajan suojarakenteen näkyvän liikkeen lakkaamisesta. Kun suojarakenteen katon etuosa ei kestä täyttä puristusvoimaa, kuormitusta jatketaan, kunnes katto taipuu sen tason suuntaiseksi, joka yhdistää suojarakenteen yläosan ja sen traktorin takaosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa kannattamaan traktorin massan. Sen jälkeen kuormitus poistetaan ja puristuspalkki sijoitetaan suojarakenteen sen osan päälle, joka tukisi täysin kaatunutta traktoria. Tämän jälkeen toistetaan kuormitus voimalla Fv. 3.2.1.1.6 Lisäiskutestit Jos iskutestin aikana esiintyy halkeamia tai repeämiä, joita ei voida pitää merkityksettöminä, on tehtävä toinen vastaava testi, jossa putouskorkeus on kuitenkin H’ = (H x 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a)-1 Testi on tehtävä välittömästi repeämien tai halkeamien aiheuttaneen iskutestin jälkeen. Kaavassa a on pysyvän muodonmuutoksen (Dp) ja elastisen muodonmuutoksen (De) suhde a = Dp/De mitattuna osumakohdassa. Toisen iskun aikaansaama pysyvä muodonmuutos saa olla enintään 30 prosenttia ensimmäisen iskun aikaansaamasta pysyvästä muodonmuutoksesta. Lisätestin suorittamiseksi on mitattava kaikkien iskutestien aikana syntyneet elastiset muodonmuutokset. 3.2.1.1.7 Lisäpuristustestit Jos puristustestin aikana syntyy merkittäviä halkeamia tai repeämiä, on välittömästi ne aiheuttaneen puristustestin jälkeen tehtävä uusi vastaava puristustesti, jossa käytettävä voima on kuitenkin 1,2 Fv. 3.2.1.2 Suoritettavat mittaukset 3.2.1.2.1 Murtumat ja halkeamat Kaikki traktorin rakenneosat, liitokset ja kiinnitysjärjestelmät tutkitaan kunkin testin jälkeen visuaalisesti murtumien tai halkeamien löytämiseksi, mutta pieniä halkeamia merkityksettömissä osissa ei oteta huomioon. Heiluripainon reunojen aiheuttamia repeämiä ei oteta huomioon. 3.2.1.2.2 Työntyminen vapaaseen tilaan Suojarakenne on tutkittava jokaisen testin aikana, jotta nähtäisiin onko jokin suojarakenteen osa työntynyt 1.6 kohdassa määriteltyyn kuljettajan istuimen ympärillä olevaan vapaaseen tilaan. Vapaa tila ei lisäksi saa jäädä suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuolelle. Sen katsotaan olevan rakenteen suojaaman alueen ulkopuolella, jos jokin sen osa olisi joutunut kosketuksiin maanpinnan kanssa, jos traktori olisi kaatunut siihen suuntaan, josta testikuorma tulee. Sen arvioimiseksi on etu- ja takarenkaiden ja raidevälin säädöt asetettava pienimpiin valmistajan ilmoittamiin arvoihin. 3.2.1.2.3 Kimmoinen taipuma (sivuttaisiskussa) Kimmoinen taipuma on mitattava (810 + av) mm istuimen mittapisteen yläpuolella pystytasolla, johon kuorma kohdistetaan. Tässä mittauksessa voidaan käyttää mitä tahansa kuvassa 7.8 esitetyn laitteen kaltaista laitetta. 3.2.1.2.4 Pysyvä taipuma Suojarakenteen pysyvä taipuma on kirjattava viimeisen puristustestin jälkeen. Sitä varten on ennen testin alkua kirjattava kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen tärkeimpien osien sijainti suhteessa istuimen mittapisteeseen. 3.2.2 Staattiset testit 3.2.2.1 Kuormitus- ja puristustestit 3.2.2.1.1 Kuormitus takaa 3.2.2.1.1.1 Kuormitus kohdistetaan vaakasuorassa traktorin keskitason kanssa yhdensuuntaiseen pystytasoon. Kuormituspiste on se kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen osa, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä maahan taaksepäin suuntautuvassa kaatumisonnettomuudessa, eli yleensä yläreuna. Pystytaso, johon kuormitus kohdistetaan, sijaitsee keskitasosta mitattuna etäisyydellä, joka on yksi kolmasosa rakenteen yläosan ulkoleveydestä. Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on rakennetta vahvistamatta lisättävä kiiloja, joiden avulla kuormitus voidaan kohdistaa siihen. 3.2.2.1.1.2 Asennelma on köytettävä kiinni maahan 3.1.6.3 kohdassa kuvatun mukaisesti. 3.2.2.1.1.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava vähintään Eil = 2,165 x 10-7 M L2 tai Eil = 0,574 x I 3.2.2.1.1.4 Jos traktorin ohjauspaikka on käännettävissä (käännettävä istuin ja ohjauspyörä), energia on suurempi edellä valitun tai seuraavan kaavan antamista arvoista: Eil = 500 + 0,5 M 3.2.2.1.2 Kuormitus edestä 3.2.2.1.2.1 Kuormitus kohdistetaan vaakasuorassa traktorin keskitason kanssa yhdensuuntaiseen pystytasoon. Kuormituspiste on se osa suojarakennetta, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä maahan eteenpäin liikkuvan traktorin kaatuessa kyljelleen, eli yleensä yläreuna. Kuormituspiste sijaitsee suojarakenteen yläosan leveyden kuudesosan verran sisäänpäin traktorin keskitason suuntaisesta pystytasosta, joka koskettaa suojarakenteen äärimmäistä yläulkoreunaa. Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on rakennetta vahvistamatta lisättävä kiiloja, joiden avulla kuormitus voidaan kohdistaa siihen. 3.2.2.1.2.2 Asennelma on köytettävä kiinni maahan 3.1.6.3 kohdassa kuvatun mukaisesti. 3.2.2.1.2.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava vähintään Eil = 500 + 0,5 M 3.2.2.1.2.4 Kääntyvällä ohjauspaikalla (kääntyvä istuin ja ohjauspyörä) varustetut traktorit: - jos suojarakenne on takaosaan asennettu kaksipylväinen turvakaari, käytetään edellä mainittua kaavaa; - muiden suojarakenteiden tapauksessa energia on suurin niistä arvoista, jotka on saatu käyttämällä edellä ja seuraavassa mainittuja kaavoja: Eil = 2,165 x 10-7 ML2 tai Eil = 0,574 I 3.2.2.1.3 Kuormitus sivulta 3.2.2.1.3.1 Sivulta tuleva kuormitus on kohdistettava vaakasuorassa pystytasolla, joka on kohtisuorassa traktorin keskitasoon nähden ja kulkee 60 mm:n etäisyydellä istuimen mittapisteen edessä, kun istuin on säädetty pitkittäissäätövaransa keskikohtaan. Kuormituspiste on se kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen osa, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä maahan sivulle suuntautuvassa kaatumisonnettomuudessa, eli yleensä yläreuna. 3.2.2.1.3.2 Asennelma on köytettävä kiinni maahan 3.1.6.3 kohdassa kuvatun mukaisesti. 3.2.2.1.3.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava vähintään Eis = 1,75 M 3.2.2.1.3.4 Kun kyse on traktorista, jossa ohjauspaikka on käännettävissä (käännettävä istuin ja ohjauspyörä), kuormituspisteen on oltava tasolla, joka on suorassa kulmassa keskitasoon nähden ja kulkee sen janan keskipisteen kautta, joka saadaan yhdistämällä istuimen kahden asennon määrittämät kaksi mittapistettä. Kaksipylväisten suojarakenteiden tapauksessa kuormitus on kohdistettava jompaankumpaan pylvääseen. 3.2.2.1.3.5 Kun kyse on traktorista, jossa ohjauspaikka on käännettävissä (käännettävä istuin ja ohjauspyörä) ja jossa suojarakenne on takaosaan asennettu kaksipylväinen turvakaari, energia on suurempi seuraavilla kaavoilla saaduista arvoista: Eis = 1,75 M tai Eis = 1,75 M (B6 + B)/2B 3.2.2.1.4 Puristus takaa Kaikki määräykset ovat samat kuin 3.2.1.1.4 kohdassa. 3.2.2.1.5 Puristus edestä Kaikki määräykset ovat samat kuin 3.2.1.1.5 kohdassa. 3.2.2.1.6 Ylimääräinen ylikuormitustesti (kuvat 7.9–7.11) Ylikuormitustesti on suoritettava aina, kun voima vähenee yli 3 prosenttia viimeisten 5 prosentin aikana taipumasta, joka saavutetaan, kun rakenne absorboi tarvittavan energian (ks. kuva 7.10). Ylikuormitustestissä lisätään vaakasuoraa kuormitusta asteittain 5 prosentin lisäyksin alkuperäisestä energiantarpeesta enintään 20 prosentin lisäenergiaan asti (ks. Kuva 7.11). Ylikuormitustesti on hyväksyttävä, jos kunkin tarvittavan energian 5, 10 tai 15 prosentin lisäyksen jälkeen voima vähenee vähemmän kuin 3 prosenttia 5 prosentin lisäystä kohti ja pysyy suurempana kuin 0,8 Fmax. Ylikuormitustesti on hyväksyttävä, jos voima on yli 0,8 Fmax sen jälkeen kun rakenne on absorboinut 20 prosenttia lisätystä energiasta. Ylikuormitustestin aikana sallitaan lisähalkeamat tai -repeämät tai tunkeutuminen vapaaseen tilaan tai vapaan tilan suojatta jääminen kimmoisen taipuman takia. Rakenne ei saa kuitenkaan kuorman poistamisen jälkeen työntyä vapaaseen tilaan, jonka on oltava täysin suojattu. 3.2.2.1.7 Ylimääräiset puristustestit Jos puristustestin aikana syntyy halkeamia tai repeämiä, joita ei voi pitää merkityksettöminä, on välittömästi ne aiheuttaneen puristustestin jälkeen tehtävä uusi vastaava puristustesti, jossa käytettävä voima on kuitenkin 1,2 Fv. 3.2.2.2 Suoritettavat mittaukset 3.2.2.2.1 Murtumat ja halkeamat Kaikki traktorin rakenneosat, liitokset ja kiinnitysjärjestelmät tutkitaan kunkin testin jälkeen visuaalisesti murtumien tai halkeamien löytämiseksi, mutta pieniä halkeamia merkityksettömissä osissa ei oteta huomioon. 3.2.2.2.2 Työntyminen vapaaseen tilaan Suojarakenne on tutkittava jokaisen testin aikana, jotta nähtäisiin onko jokin suojarakenteen osa työntynyt 1.6 kohdassa määriteltyyn vapaaseen tilaan. Suojarakenne on lisäksi tutkittava sen määrittämiseksi, onko jokin vapaan tilan osa rakenteen suojaaman alueen ulkopuolella. Osan katsotaan olevan kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuolella, jos se olisi joutunut kosketuksiin maanpinnan kanssa, jos traktori olisi kaatunut siihen suuntaan, josta isku tuli. Tätä tarkoitusta varten etu- ja takarenkaiden ja raidevälin säätöjen katsotaan olevan pienimmät valmistajan ilmoittamat. 3.2.2.2.3 Kimmoinen taipuma sivuttaiskuormituksessa Kimmoinen taipuma on mitattava (810 + av) mm istuimen mittapisteen yläpuolella pystytasolla, johon kuorma kohdistetaan. Tässä mittauksessa voidaan käyttää mitä tahansa kuvassa 7.8 esitetyn laitteen kaltaista laitetta. 3.2.2.2.4 Pysyvä taipuma Suojarakenteen pysyvä taipuma on kirjattava viimeisen puristustestin jälkeen. Sitä varten on kirjattava ennen testin alkua kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen tärkeimpien osien sijainti suhteessa istuimen mittapisteeseen. Laajentaminen muihin traktorimalleihin 3.3.1 [ei sovellettavissa] 3.3.2 Tekninen laajennus Jos traktoriin, suojarakenteeseen tai sen kiinnitykseen traktoriin tehdään teknisiä muutoksia, alkuperäisen testin tehnyt testauslaitos voi antaa teknistä laajennusta koskevan selosteen seuraavissa tapauksissa: 3.3.2.1 Rakennetestien tulosten laajentaminen toisiin traktorimalleihin Isku- ja puristustestejä ei tarvitse tehdä kaikille traktorimalleille, jos suojarakenne ja traktori ovat 3.3.2.1.1–3.3.2.1.5 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaiset. 3.3.2.1.1 Rakenteen on oltava samanlainen kuin testattu rakenne; 3.3.2.1.2 Tarvittava energia saa olla enintään 5 prosenttia suurempi kuin alkuperäistä testiä varten laskettu energia; 3.3.2.1.3 Kiinnitysmenetelmän ja traktorin osien, joihin kiinnitys kohdistuu, on oltava samanlaiset; 3.3.2.1.4 Sellaisten osien kuin lokasuojien ja konepellin, jotka saattavat tukea suojarakennetta, on oltava samanlaiset; 3.3.2.1.5 Suojarakenteen sisällä sijaitsevan istuimen sijainnin ja kriittisten mittojen sekä suojarakenteen asennon traktoriin nähden on oltava sellaiset, että vapaa tila olisi jäänyt taipuneen rakenteen suojaan kaikissa testeissä (tämä on tarkastettava käyttämällä samaa vapaan tilan vertailupistettä kuin alkuperäisessä testausselosteessa, ts. joko istuimen vertailupistettä [SRP] tai istuimen mittapistettä [SIP]). 3.3.2.2 Rakennetestien tulosten laajentaminen muutettuihin suojarakenteen malleihin Tätä menettelyä on noudatettava, kun 3.3.2.1 kohdan määräykset eivät täyty. Sitä ei saa käyttää, jos menetelmä, jolla suojarakenne kiinnitetään traktoriin, ei ole samojen periaatteiden mukainen (jos esim. kumiset tuet korvataan ripustuslaitteella): 3.3.2.2.1 Muutokset, joilla ei ole mitään vaikutusta alkuperäisen testin tuloksiin (esim. lisätarvikkeen kiinnitysalustan hitsaaminen ei-kriittiseen paikkaan rakenteessa), SIP-pisteen sijainnin suhteen erilaisten lisäistuinten sijoittaminen suojarakenteeseen (tarkastettava, että uudet vapaat tilat pysyvät taipuneen rakenteen suojassa kaikissa testeissä). 3.3.2.2.2 Muutokset, jotka saattavat vaikuttaa alkuperäisen testin tuloksiin asettamatta kuitenkaan kyseenalaiseksi suojarakenteen hyväksyttävyyttä (esim. muutos rakennekomponenttiin tai menetelmään, jolla suojarakenne kiinnitetään traktoriin). Tällöin voidaan tehdä validointitesti, jonka tulokset kirjataan laajennusselosteeseen. Tähän tyypin laajennukseen sovelletaan seuraavia rajoituksia: 3.3.2.2.2.1 Ilman validointitestiä voidaan hyväksyä enintään viisi laajennusta; 3.3.2.2.2.2 Validointitestin tulokset hyväksytään laajennusta varten, jos kaikki testiohjeen vaatimukset ja seuraavat edellytykset täyttyvät: Kunkin iskutestin jälkeen mitattu taipuma ei poikkea kumpaankaan suuntaan yli 7:ää prosenttia niistä mittaustuloksista, jotka on kirjattu alkuperäiseen testausselosteeseen tuolloin tehtyjen iskutestien jälkeen (dynaamiset testit); Tarvittavan energiatason saavuttamisen jälkeen eri vaakatasoisissa kuormitustesteissä mitattu voima ei poikkea kumpaankaan suuntaan yli 7:ää prosenttia alkuperäisessä testissä tarvittavan energiatason saavuttamisen jälkeen mitatusta voimasta, eikä tarvittavan energiatason saavuttamisen jälkeen eri vaakatasoisissa kuormitustesteissä mitattu taipuma[14] poikkea yli 7:ää prosenttia alkuperäisessä testissä tarvittavan energiatason saavuttamisen jälkeen mitatusta taipumasta (staattiset testit). 3.3.2.2.2.3 Samaan laajennusselosteeseen voidaan sisällyttää useampia suojarakenteen muutoksia, jos ne edustavat saman suojarakenteen eri vaihtoehtoja. Yhdessä laajennusselosteessa voidaan kuitenkin hyväksyä vain yksi validointitesti. Testaamatta jätetyt vaihtoehdot on kuvattava laajennusselosteessa omassa erityisessä osiossaan. 3.3.2.2.3Lisäys valmistajan ilmoittamaan jo testatun suojarakenteen vertailumassaan. Jos valmistaja haluaa säilyttää saman hyväksyntänumeron, voidaan antaa laajennusseloste validointitestin suorittamisen jälkeen (tällöin ei sovelleta 3.3.2.2.2.2 kohdassa vahvistettuja ± 7 prosentin rajoituksia). 3.4 [ei sovellettavissa] 3.5 Suojarakenteiden kylmäkäyttäytyminen 3.5.1 Jos suojarakenteella väitetään olevan ominaisuuksia, jotka estävät kylmän sään aiheuttamaa haurastumista, valmistajan on annettava siitä yksityiskohtaiset tiedot, jotka on sisällytettävä selosteeseen. 3.5.2 Seuraavien vaatimusten ja menettelyjen tarkoituksena on antaa lujuutta ja kestävyyttä haurasmurtumia vastaan alhaisissa lämpötiloissa. Seuraavien materiaaleja koskevien vähimmäisvaatimusten olisi hyvä täyttyä, kun arvioidaan suojalaitteen soveltuvuutta käytettäväksi alhaisissa lämpötiloissa maissa, joissa tällaista lisäsuojausta tarvitaan. 3.5.2.1 Pulteilla ja muttereilla, joilla suojarakenne kiinnitetään traktoriin ja suojarakenteen rakenneosat liitetään toisiinsa, on oltava tarkistetut sopivat kylmänkesto-ominaisuudet. 3.5.2.2 Kaikkien hitsauselektrodien, joita käytetään rakenneosien ja kiinnikkeiden valmistuksessa, on oltava suojarakenteen kanssa yhteensopivia 3.5.2.3 kohdassa esitetyn mukaisesti. 3.5.2.3 Suojarakenteen rakenneosissa käytettävien teräsmateriaalien on oltava sitkeydeltään varmennettua materiaalia, joka täyttää taulukossa 7.1 annetut vähimmäisiskuenergiavaatimukset Charpy V -iskukokeessa. Teräksen laji ja laatuluokka on määriteltävä standardin ISO 630:1995 mukaisesti. Teräksen, jonka paksuus pelkän valssauksen jälkeen on alle 2,5 mm ja hiilipitoisuus alle 0,2 prosenttia, katsotaan täyttävän tämän vaatimuksen. Muista materiaalista kuin teräksestä valmistetuilla suojarakenteen rakenneosilla on oltava vastaava iskusitkeys alhaisissa lämpötiloissa. 3.5.2.4 Charpy V -iskuenergiavaatimuksia testattaessa näytekappale ei saa olla pienempi kuin suurin taulukossa 7.1 mainittu koko, jonka materiaali kestää. 3.5.2.5 Charpy V -iskukokeet on tehtävä standardissa ASTM A 370-1979 vahvistetun menettelyn mukaisesti; näytekappaleen koon on kuitenkin vastattava taulukossa 7.1 annettuja mittoja. Taulukko 7.1 Vähimmäisiskuenergia Charpy V -iskukokeessa Näytekappaleen koko | Energia lämpötilassa | Energia lämpötilassa | −30 °C | −20 °C | mm | J | Jb) | 10 x 10a) | 11 | 27,5 | 10 x 9 | 10 | 25 | 10 x 8 | 9,5 | 24 | 10 x 7,5a) | 9,5 | 24 | 10 x 7 | 9 | 22,5 | 10 x 6.7 | 8,5 | 21 | 10 x 6 | 8 | 20 | 10 x 5a) | 7,5 | 19 | 10 x 4 | 7 | 17,5 | 10 x 3.5 | 6 | 15 | 10 x 3 | 6 | 15 | 10 x 2.5a) | 5,5 | 14 | _____________________ a) Suositeltava koko. Näytekappale ei saa olla pienempi kuin suurin suositeltava koko, jonka materiaali kestää. b) Energiavaatimus lämpötilassa −20 °C on 2,5 kertaa lämpötilalle −30 °C vahvistettu arvo. Iskuenergialujuuteen vaikuttaa muitakin tekijöitä: valssaussuunta, myötölujuus, rakeiden suuntaisuus ja hitsaus. Nämä tekijät on otettava huomioon terästä valittaessa ja käytettäessä. 3.5.2.6 Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää tiivistettyä tai puolitiivistettyä terästä, josta on esitettävä asianmukaiset eritelmät. Teräksen laji ja laatuluokka on määriteltävä standardin ISO 630:1995/Amd 1:2003 mukaisesti. 3.5.2.7 Näytekappaleiden on oltava pitkittäisiä ja peräisin levy-, putkiprofiili- tai rakenneteräksestä ennen sen muotoilua tai hitsaamista käytettäväksi suojarakenteessa. Putkiprofiili- tai rakenneteräksestä otettavat näytekappaleet on otettava mitoiltaan suurimman sivun keskeltä ilman hitsaussaumoja. 3.6 [ei sovellettavissa] Kuva 7.1 Vapaa tila Kuva 7.1.a Näkymä sivulta Pystyleikkaus vertailutasolla | Kuva 7.1.b Näkymä takaa | [pic] | [pic] | Mitat millimetreinä | Kuvio 7.1.c Näkymä ylhäältä | [pic] | 1 – Istuimen mittapiste | 2 – Vertailutaso | Kuva 7.2.a Vapaa tila traktoreissa, joissa ohjauspaikka on käännettävissä: kaksipylväinen turvakaari [pic] Kuva 7.2.b Vapaa tila traktoreissa, joissa ohjauspaikka on käännettävissä: muut kaatumissuojarakennetyypit [pic] Kuva 7.3 Heiluripaino ja sen ripustusketjut tai -vaijerit [pic] Kuva 7.4 Esimerkki traktorin köyttämisestä maahan (taakse kohdistuva isku) [pic] Kuva 7.5 Esimerkki traktorin köyttämisestä maahan (eteen kohdistuva isku) [pic] Kuva 7.6 Esimerkki traktorin köyttämisestä maahan (sivulle kohdistuva isku) [pic] Kuva 7.7 Esimerkki traktorin puristuslaitteesta [pic] Kuva 7.8 Esimerkki kimmoisan taipuman mittauslaitteesta [pic] 1 – Pysyvä taipuma 2 – Kimmoisa taipuma 3 – Kokonaistaipuma (pysyvä ja kimmoisa) Kuva 7.9 Voima-/taipumakäyrä Ylikuormitustestiä ei tarvita [pic] Huomautukset: 1. Määritetään Fa suhteessa arvoon 0,95 D’ 2. Ylikuormitustestiä ei tarvita, koska Fa ( 1,03 F’ Kuva 7.10 Voima-/taipumakäyrä Ylikuormitustesti tarvitaan [pic] Huomautukset: 1. Määritetään Fa suhteessa arvoon 0,95 D’ 2. Ylikuormitustesti tarvitaan, koska Fa ( 1,03 F’ 3. Ylikuormitustestin tulos hyväksyttävä, koska Fb ( 0,97F’ ja Fb ( 0,8Fmax. Kuva 7.11 Voima-/taipumakäyrä Ylikuormitustestiä jatketaan [pic] Huomautukset: 1. Määritetään Fa suhteessa arvoon 0,95 D’ 2. Ylikuormitustesti tarvitaan, koska Fa ( 1,03 F’ 3. Koska Fb ( 0,97 F’, ylikuormitusta jatkettava 4. Koska Fc ( 0,97 Fb, ylikuormitusta jatkettava 5. Koska Fd ( 0,97 Fc, ylikuormitusta jatkettava 6. Ylikuormitustestin tulos hyväksyttävä jos Fe ( 0,8 Fmax 7. Testi hylätään, jos kuormitus laskee alle arvon 0,8 Fmax.” –––––––––––– ê 86/298/ETY LIITE III MERKIT Osan EY-tyyppihyväksyntämerkin muodostavat: ê 2000/19/EY 1 artikla ja liitteessä oleva 4 kohta (mukautettu) è1 2003 liittymisasiakirja 20 artikla ja liitteessä II oleva 1.A.30 kohta, s. 62 è2 2006/96/EY 1 artikla ja liitteessä olevan A kohdan 29 kohta - suorakulmio, jonka sisällä on pieni ”e”-kirjain ja sen jäljessä osan EY-tyyppihyväksynnän antaneen maan tunnusnumero: Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6 è1 , Unkari 7, Tšekin tasavalta 8, ç Espanja 9, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Suomi 17, Tanska 18, è2 Romania 19, ç è1 Puola 20, ç Portugali 21, Kreikka 23, Irlanti 24, è1 Slovenia 26, Slovakia 27, Viro 29, Latvia 32, è2 Bulgaria 34, ç Liettua 36, Kypros Ö 49, Õ Malta Ö 50 Õ, ç ê 86/298/ETY - suorakulmion läheisyyteen sijoitettava EY-tyyppihyväksyntänumero, joka vastaa suojarakennetyypin ja sen traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta annetun osan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa, - kirjaimet V tai SV, riippuen siitä suoritettiinko dynaaminen (V) vai staattinen (SV) testi, sekä numero 1, joka osoittaa, että kyseessä on tässä direktiivissä tarkoitettu suojarakenne. Esimerkki osan EY-tyyppihyväksyntämerkistä [pic] ê 86/298/ETY (mukautettu) Ö Selitys: Õ ê 86/298/ETY Edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu suojarakenne on takaosaan asennetun turvakaaren, -kehyksen tai -ohjaamon rakenne, jolle on suoritettu dynaaminen testi, joka on tarkoitettu kapearaiteiseen traktoriin (V1) ja jolle annettiin osan EY-tyyppihyväksyntä Ranskassa (e 2) numerolla 431. ––––––––––––– LIITE IV OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSLOMAKKEEN MALLI ê 86/298/ETY (mukautettu) [pic] Suojarakenteen (takaosaan asennettu turvakaari, -kehys tai -ohjaamo) ja sen traktoriin kiinnityksen lujuutta koskevan osan EY-tyyppihyväksynnän antamista, epäämistä, peruuttamista tai laajentamista koskeva ilmoitus | Osan EY-tyyppihyväksyntänumero: ....................................................................................................... laajennus(1) | 1. | Suojarakenteen tavaramerkki tai kaupallinen merkki ja tyyppi: ................................................................................................................................................................. | 2. | Suojarakenteen valmistajan nimi ja osoite: ................................................................................................................................................................. ………………………………………………………………………………………………………….. | 3. | Suojarakenteen valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: .......................................................................................................................................…………........... ................................................................................................................................................................. | 4. | Traktorin, johon suojarakenne on tarkoitettu, tavaramerkki tai kaupallinen merkki, tyyppi ja myyntinimitys: ................................................................................................................................................................. ................................................................................................................................................................. | 5. | Osan EY-tyyppihyväksynnän laajennus koskee seuraavaa traktorityyppiä/seuraavia traktorityyppejä, ja tarvittaessa myyntinimityksiä: .................................................................................................................................................................. ................................................................................................................................................................. | 5.1 | Ilman painolastia olevan traktorin massa Ö direktiivin 2003/37/EY liitteessä I olevan A mallin 2.1 kohdan Õ määritelmän mukaan ylittää/ei ylitä(2) testissä käytetyn vertailumassan yli 5 %. | 5.2 | Kiinnitysmenetelmä ja kiinnityskohdat ovat/eivät ole(2) samanlaisia. | 5.3 | Kaikki todennäköisesti suojarakenteen tukina toimivat osat ovat/eivät ole(2) samanlaisia. | 6. | Päivä, jona luovutettu osan EY-tyyppihyväksyntää varten: ................................................................................................................................................................. | 7. | Tarkastuslaitos: .…………………………………………………………………………………………………………. | 8. | Tarkastuslaitoksen selosteen päivämäärä ja numero: ………………………………………………………………………………………………………….. | 9. | Päivä, jona osan EY-tyyppihyväksyntä annettiin/evättiin/peruutettiin(2): .………………………………………………………………………………………………………….. | 10. | Päivä, jona osan EY-tyyppihyväksynnän laajennus annettiin/evättiin/peruutettiin(2): ………………………………………………………………………………………………………….. | 11. | Paikka: ............................................................. | 12. | Aika: ................................................................ | 13. | Seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu osan EY-tyyppihyväksyntänumero, liitetään tähän todistukseen (esim. tarkastuslaitoksen seloste). Nämä asiakirjat toimitetaan muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille niiden nimenomaisesta pyynnöstä ..………………………………………………………………………………………………………….. ………………………………………………………………………………………………………….. | 14. | Mahdolliset huomautukset: ..................................................................................................................... | 15. | Allekirjoitus: .................................................... | (1) Ilmoitetaan, onko tämä mahdollisesti alkuperäisen osan EY-tyyppihyväksynnän ensimmäinen, toinen jne. laajennus. (2) Tarpeeton viivataan yli. | ––––––––––––– LIITE V EDELLYTYKSET EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE 1. Traktorin valmistajan tai tämän edustajan on tehtävä hakemus traktorin EY-tyyppihyväksyntää varten suojarakenteen lujuuden ja sen traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta. 2. Hyväksyttävää traktorityyppiä edustava traktori, johon asianmukaisesti hyväksytty suojarakenne ja sen kiinnitysosat on asennettu, luovutetaan EY-tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tarkastuslaitokselle. 3. EY-tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan tarkastuslaitoksen on tarkastettava, onko hyväksytty suojarakennetyyppi tarkoitettu asennettavaksi siihen traktorityyppiin, jota varten EY-tyyppihyväksyntää haetaan. Sen on erityisesti varmistettava, että suojarakenteen kiinnitys vastaa sitä, joka testattiin osan EY tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä. 4. EY-tyyppihyväksynnän haltija voi pyytää sen laajentamista koskemaan muitakin suojarakennetyyppejä. 5. Toimivaltaiset viranomaiset antavat tällaisen laajennuksen seuraavin edellytyksin: 5.1 uuden suojarakennetyypin ja sen kiinnityksen traktoriin on täytynyt saada osan EY-tyyppihyväksyntä. 5.2 uusi suojarakennetyyppi on suunniteltu asennettavaksi traktorityyppiin, jota varten EY-tyyppihyväksynnän laajennusta haetaan. 5.3 suojarakenteen kiinnitys traktoriin vastaa sitä, joka on testattu osan EY-tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä. 6. Liitteessä VI olevan mallin mukainen todistus liitetään EY-tyyppihyväksyntätodistukseen kunkin annetun tai evätyn tyyppihyväksynnän tai tyyppihyväksynnän laajentamisen osalta. 7. Jos traktorityypin EY-tyyppihyväksyntähakemus esitetään samanaikaisesti siihen asennettavaksi tarkoitetun suojarakennetyypin osan EY-tyyppihyväksyntähakemuksen kanssa, 2 ja 3 kohdassa määrättyjä tarkastuksia ei tehdä. ––––––––––––– LIITE VI MALLI Viranomaisen nimi | TRAKTORITYYPIN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN LIITE SUOJARAKENTEIDEN (TAKAOSAAN ASENNETTU, TURVAKAARI, -OHJAAMO TAI -KEHYS) SEKÄ NIIDEN TRAKTORIIN KIINNITYKSEN LUJUUDEN OSALTA | Maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/37/EY 4 artiklan 2 kohta | EY-tyyppihyväksyntänumero: ..................................................................................................................... laajennus(1) | 1. | Traktorin tuotenimi tai kaupallinen merkki: .......................................................................................................................................................................... | 2. | Traktorityyppi: ……………………………………………………………………………………………………………… | 3. | Traktorin valmistajan nimi ja osoite: .......................................................................................................................................................................... | 4. | Traktorin valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: .......................................................................................................................................................................... | 5. | Suojarakenteen tavaramerkki tai kaupallinen merkki ja tyyppi: ........................................................................................................................................................................... | 6. | EY-tyyppihyväksynnän laajennus koskemaan seuraavaa suojarakennetyyppiä/seuraavia suojarakennetyyppejä: ..………………………………………………………………………………………………………………. | 7. | Päivä, jona traktori on luovutettu EY-tyyppihyväksyntää varten: ........................................................................................................................................................................... | 8. | EY-tyyppihyväksynnän vaatimustenmukaisuuden tarkastamisesta vastaava tarkastuslaitos:........................ ......................................................................................................................................................................... | 9. | Laitoksen antaman selosteen päivämäärä: ...................................................................................................... | 10. | Laitoksen antaman selosteen numero: ............................................................................................................ | 11. | EY-tyyppihyväksyntä suojarakenteiden lujuuden ja niiden traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta on annettu/evätty(2): | 12. | EY-tyyppihyväksynnän laajennus suojarakenteiden lujuuden ja niiden traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta on annettu/evätty(3): | 13. | Paikka: ............................................................................................................................................................ | 14. | Aika: ............................................................................................................................................................... | 15. | Allekirjoitus: ................................................................................................................................................... | (1) Ilmoitetaan, onko tämä mahdollisesti alkuperäisen osan EY-tyyppihyväksynnän ensimmäinen, toinen jne. laajennus. (2) Tarpeeton viivataan yli. | ––––––––––––– é LIITE VII A osa Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista (14 artiklassa tarkoitetut) Neuvoston direktiivi 86/298/ETY (EYVL L 186, 8.7.1986, s. 26) | Neuvoston direktiivi 89/682/ETY (EYVL L 398, 30.12.1989, s. 29) | Vuoden 1994 liittymisasiakirjan liitteessä I oleva XI.C.II.5 kohta (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 193) | Komission direktiivi 2000/19/EY (EYVL L 94, 14.4.2000, s. 31) | Vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä II oleva I.A.30 kohta (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 62) | Komission direktiivi 2005/67/EY (EUVL L 273, 19.10.2005, s. 17) | Neuvoston direktiivi 2006/96/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 81) | Koskee ainoastaan 1 artiklassa ja liitteessä olevan A kohdan 29 kohdassa olevaa viittausta direktiiviin 86/298/ETY | Komission direktiivi 2010/22/EU (EUVL L 91,10.4.2010, s. 1) | Ainoastaan 2 artikla ja liite II | B osa Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiselle (14 artiklassa tarkoitetut) Direktiivi | Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle | Soveltamispäivä | 86/298/ETY | 2 päivä kesäkuuta 1988 | 89/682/ETY | 3 päivä tammikuuta 1991 | 2000/19/EY | 30 päivä kesäkuuta 2001(*) | 2005/67/EY | 31 päivä joulukuuta 2005 | 2006/96/EY | 1 päivä tammikuuta 2007 | 2010/22/EU | 30 päivä huhtikuuta 2011 | 1 päivä toukokuuta 2011 | __________________________ (*) Direktiivin 2000/19/EY 2 artiklan mukaisesti: ”1. Alkaen 1 päivästä heinäkuuta 2001 jäsenvaltiot eivät saa: - evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää, direktiivin 74/150/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa tai kansallista tyyppihyväksyntää, eivätkä - kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa, jos kyseiset traktorit ovat direktiivin 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaiset. 2. Alkaen 1 päivästä tammikuuta 2002 jäsenvaltiot: - eivät saa enää myöntää traktorityypille direktiivin 74/150/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen, ja - saavat evätä traktorityypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen.” _____________ LIITE VIII Vastaavuustaulukko Direktiivi 86/298/ETY | Direktiivi 2000/19/EY | Tämä direktiivi | 1 artiklan ensimmäinen virke | – | 1 artiklan ensimmäinen virke | 1 artiklan ensimmäinen luetelmakohta | – | 1 artiklan a alakohta | 1 artiklan toinen luetelmakohta | – | 1 artiklan b alakohta | 1 artiklan kolmas luetelmakohta | – | 1 artiklan c alakohta | 2–5 artikla | – | 2–5 artikla | 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke | – | 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 6 artiklan 1 kohdan toinen virke | – | 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 6 artiklan 1 kohdan kolmas virke | – | 6 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | 6 artiklan 2 kohta | – | 6 artiklan 2 kohta | 7 artiklan ensimmäinen virke | – | 7 artiklan ensimmäinen kohta | 7 artiklan toinen virke | – | 7 artiklan toinen kohta | 8 artikla | – | – | – | 2 artiklan 1 kohdan johdantokappale | 8 artiklan 1 kohdan johdantokappale | – | 2 artiklan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta | 8 artiklan 1 kohdan a alakohta | – | 2 artiklan 1 kohdan toinen luetelmakohta | 8 artiklan 1 kohdan b alakohta | – | 2 artiklan 2 kohta | 8 artiklan 2 kohta | 9–12 artikla | – | 9 – 12 artikla | 13 artikla | – | – | 14 artiklan 1 kohta | – | – | 14 artiklan 2 kohta | – | 13 artikla | – | – | 14 ja 15 artikla | 15 artikla | – | 16 artikla | Liite I ja II | – | Liite I ja II | Liite VI | – | Liite III | Liite VII | – | Liite IV | Liite VIII | – | Liite V | Liite IX | – | Liite VI | – | – | Liite VII | – | – | Liite VIII | _____________ [1] KOM(87) 868 PV. [2] Katso päätelmien A osan liite 3. [3] Toteutettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission tiedonannon – Yhteisön säännöstön kodifiointi, KOM(2001) 645 lopullinen – mukaisesti. [4] Katso tämän ehdotuksen liitteessä VII oleva A osa. [5] EUVL C […], […], s. […]. [6] EYVL L 186, 8.7.1986, s. 26. [7] Katso liitteessä VII oleva A osa. [8] EUVL L 171, 9.7.2003, s. 1. [9] EUVL L 261, 3.10.2009, s. 1. [10] EUVL L 261, 3.10.2009, s. 40. [11] OECD:n standardiohje kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktorien takaosaan kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden virallista testaamista varten. [12] !CDSTUstuvf i j ¹ Á ‡ Š ‹ ˜ Ç È ü | Jos tehdään lisätestauksia, jotka liittyvät testausselosteisiin, joissa alun perin käytettiin istuimen vertailupistettä (SRP), mittaukset on tehtävä SRP:n eikä SIP:n suhteen ja SRP:n käyttö on ilmoitettava selvästi (ks. liite 1). [13] Käyttäjille muistutetaan, että istuimen mittapiste määritellään standardin ISO 5353 mukaisesti ja että se on kiinteä piste suhteessa traktoriin eikä siis liiku, kun istuin siirretään pois keskiasennosta. Vapaan alueen määrittämiseksi istuin on asetettava ylimpään taka-asentoonsa. [14] Tarvittavan energiatason saavuttamisen hetkellä mitattu pysyvä ja kimmoisa taipuma.