[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 28.10.2009

KOM(2009)479 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tulevaisuuden internetiä varten

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tulevaisuuden internetiä varten

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Tämän tiedonannon tavoitteet 4

3. Tulevaisuuden internet – työkalu älykkäämpää maailmaa varten 5

3.1. Älyinfrastruktuurin kehityssuuntaukset 5

3.2. Tulevaisuuden internetiä ohjaavat suuntaukset 7

4. Eurooppalainen jalanjälki tulevaisuuden internetissä 8

4.1. Tulevaisuuden internet seitsemännessä puiteohjelmassa 8

4.2. Jäsenvaltioiden aloitteet tulevaisuuden internetin saralla 8

4.3. Teollinen ja innovaatioulottuvuus 9

5. Toimintalinjat tulevaisuuden internetiä varten 9

5.1. Tulevaisuuden internetiin liittyvien t&k-investointien vahvistaminen 9

5.2. Lisäarvon luominen jäsenvaltioiden aloitteille ja tulevaisuuden internetin kansainvälisen ulottuvuuden edistäminen 10

5.3. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden rakentaminen tulevaisuuden internetiä varten 11

6. Päätelmät 13

JOHDANTO

Internetistä on tullut yksi 2000-luvun elintärkeistä infrastruktuureista, joka tukee yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä aivan kuten rautatiet, tieverkosto ja lentoliikennereitistö viime vuosisadalla. Se ei ole pelkästään palveluista koostuvan uuden talouden väline, vaan myös taustatekijä ns. ”viidennen vapauden” ja todellisen tietopohjaisen yhteiskunnan esiinmarssissa[1].

Muutokset, joita internet on aiheuttanut taloudessa ja yhteiskunnassa, tulevat näkymään vielä selvemmin tulevaisuudessa, kun tieto- ja viestintäteknologia kehittyy entisestään ja uudet liiketoiminnalliset ja yhteiskunnalliset sovellukset lähtevät kukoistamaan.

Julkisia palveluja, kuten terveydenhuoltoa, liikennejärjestelmää, ympäristön tilan seurantaa ja energiahuoltoa, ylläpidetään nykyisellään monimutkaisilla infrastruktuureilla, jotka perinteisesti eivät ole perustuneet internetiin. Näistä infrastruktuureista voidaan tehdä ”älykkäitä" eli paljon tehokkaampia ja kestävämpiä, kun internet nivotaan kiinteästi niiden perustoimintoihin ja -prosesseihin. Uudelle tehokkuustasolle ja uusiin tuottavuushyötyihin päästään kuitenkin vain jos teknologiset ongelmat pystytään ratkaisemaan monitieteisillä ja avoimen innovatiivisilla lähestymistavoilla.

Internet on mahdollistanut monia innovaatioaaltoja: ensin Web-teknologian myötä, sitten viestintä- ja audiovisuaalipalvelujen (esim. VoIP ja IPTV)[2] mahdollistumisen kautta sekä hiljattain monenlaisten uusien verkkopalvelujen ja -sovellusten muodossa. Moninaisten teknologioiden, kuten hajautetun tietojenkäsittelyn, Web 2.0 -tekniikan, vertaisverkkopalvelujen, erilaisten laajakaistaliityntäverkkojen, mobiililaitteiden ja anturien (”älykkäiden esineiden”) laajamittainen käyttöönotto edellyttää kuitenkin yli kolmekymmentä vuotta sitten suunnitellun internet-arkkitehtuurin uudelleentarkastelua. Luottamus ja tietoturva ovat keskeisiä kysymyksiä, joihin on löydettävä uusia ratkaisuja. Tarvitaan jatkuvasti suorituskykyisempiä uusia toimintoja tukemaan uudenlaisten sovellusten reaaliaikaisuusvaatimuksia.

Teknologisten seikkojen lisäksi on muistettava myös, että tulevaisuuden internetin infrastruktuurin mahdollistama liiketoiminnallisten ja sosiaalisen vuorovaikutuksen prosessien uudelleenmuotoutuminen voisi tarjota eurooppalaisille toimijoille kullanarvoisen tilaisuuden johtaa uutta innovaatioaaltoa ja nostaa ne internet-taloudessa asemaan, joka todella vastaisi niiden teknologista ja tieteellistä osaamistasoa.

Muualla maailmassa, kuten Yhdysvalloissa, Japanissa, Koreassa ja Kiinassa, ”tulevaisuuden internet” on nostettu strategiseksi prioriteetiksi. Euroopan unionissa se muodostaa yhden tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman painopistealoista: tieto- ja viestintäteknologian tukivaroista noin 20 prosenttia suunnataan tämän alan tutkimukseen. Myös useat jäsenvaltiot ovat käynnistäneet alalla kunnianhimoisia hankkeita.

Euroopan nostaminen johtavaan asemaan tulevaisuuden internetin teknologiassa ja sovelluksissa edellyttää johdonmukaista lähestymistapaa, jolla Euroopan tasolla ja jäsenvaltioissa meneillään olevat monet pyrkimykset saadaan tukemaan toisiaan. Euroopan unioni on ryhtynyt useisiin toimiin osana Euroopan laajempaa internet-politiikkaa. Se on esimerkiksi pyrkinyt edistämään innovatiivisen internet-teknologian, kuten IPv6-yhteyskäytännön[3], käyttöönottoa ja luomaan otollisen ympäristön ns. "esineiden internetin"[4] yleistymiselle, tinkimättä kuitenkaan internetin kehittämisen perusperiaatteista: loppukäyttäjiä korostavasta end-to-end-periaatteesta, avoimuudesta ja yhteentoimivuudesta. On ehdottoman tärkeää hyödyntää pitkän aikavälin tutkimusinvestointien varhaiset edut lyhyen tai keskipitkän aikavälin innovaatioaloitteilla, jotka voisivat mahdollistaa uudenlaisten teollisten toimijoiden ja palveluntarjoajien esiinnousun Euroopassa.

Nyt tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa digitaaliseen yhteiskuntaan ja talouteen; lähestymistapa, johon sisältyy tulevaisuuden internet – yksi sen kulmakivistä. Tässä tiedonannossa kuvattu lähestymistapa asiaan liittyvine toimenpiteineen sisällytetään kattavaan eurooppalaiseen digitaalistrategiaan, jonka komissio esittelee ensi vuoden kuluessa. Strategialla pyritään poistamaan toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden suurimmat esteet, edistämään investointeja nopeaan internetiin ja poistamaan digitaalinen kahtiajako, joka on yksinkertaisesti pakko torjua[5].

TÄMÄN TIEDONANNON TAVOITTEET

Tulevaisuuden internetin oletetut teknologiset muutokset ja suuntaus kohti älykkäitä infrastruktuureja (energiahuollon, liikenteen, työelämän, ympäristön jne. alalla) antavat Euroopalle tilaisuuden edistyä kestävän talouden luomisessa 26. marraskuuta 2008 julkistetun komission elvytyspaketin[6] mukaisesti.

Tulevaisuuden internetin teknologioiden hyödyntäminen älyinfrastruktuureissa tuo mahdollisuuden parantaa Euroopan kilpailukykyä kehitteillä olevissa teknologioissa ja järjestelmissä, kuten anturiverkostoissa[7] tai etäresurssipalveluissa (ns. cloud computing), ja tekee mahdolliseksi valtavien informaatiomäärien mittaamisen, seurannan ja prosessoinnin[8].

Tässä tiedonannossa pyritään kuvaamaan puitteet, joissa näistä suuntauksista voidaan saada mahdollisimman suuri hyöty irti, tukea älykkään yhteiskunnan syntyä ja parantaa samalla Euroopan tieto- ja viestintäteknologiateollisuuden kilpailukykyä erityisesti:

- hyödyntämällä EU-tasolla toteutettuja toimia internet-teknologian kehityksen edistämiseksi,

- lujittamalla lyhyen ja keskipitkän aikavälin lähestymistapaa , korostamalla entisestään kaikkein keskeisimpiä näkökohtia ja edistämällä uusia aloitteita, joilla Euroopalle voidaan antaa edellytyksiä johtavaan asemaan tulevaisuuden internetissä,

- valmistelemalla tulevaisuuden internetiin liittyvää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanketta , jota ovat peräänkuuluttaneet myös jäsenvaltiot[9] ja teollisuus[10].

Tilaisuuden hyödyntäminen edellyttää, että

- eri toimialojen, tieto- ja viestintäteknologian ja älyinfrastruktuurialan toimijoiden välille luodaan tiiviitä kumppanuussuhteita,

- toiminnan hajanaisuus poistetaan ja EU:n tasolla pystytään aikaansaamaan kriittinen massa,

- kilpailua, avoimuutta ja standardointia lisätään, kuluttajat/kansalaiset otetaan mukaan kehitykseen, luottamus, tietoturva ja tietosuoja varmistetaan ja ohjenuorana pidetään tarjottavien palvelujen läpinäkyvää ja demokraattista ohjausta ja valvontaa.

Näiden toimien nopea käynnistyminen varmistetaan teollisuusvetoisella julkis-yksityisellä kumppanuudella, joka toteutetaan nykyisillä puiteohjelmamekanismeilla tieto- ja viestintäteknologian tulevissa vuosien 2011–2013 työohjelmissa. Kumppanuushanke rakentuu viiden eurooppalaisen teknologiayhteisön[11], joiden strategiset tutkimussuunnitelmat tukevat toisiaan internetiin liittyvissä kysymyksissä, työlle.

TULEVAISUUDEN INTERNET – TYÖKALU ÄLYKKÄÄMPÄÄ MAAILMAA VARTEN

Maailmalla on käynnistetty monenlaisia hankkeita yhteiskunnallisesti arvokkaita sovelluksia tukevan infrastruktuurin tekemiseksi ”älykkäämmäksi”. Niillä vastataan tarpeeseen siirtyä kohti kestävämpää ja tehokkaampaa taloutta, varmistaa luonnonvarojen kestävä käyttö, lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja suojella ympäristöämme. Nämä pyrkimykset ovat hyvin suuren yleisen mielenkiinnon kohteena. Euroopassa ns. ilmasto- ja energiapaketti[12] muodostaa kunnianhimoiset puitteet yhteiskunnan tarpeita palvelevan infrastruktuurin uudelleenarvioinnille.

Älyinfrastruktuurin kehityssuuntaukset

Monissa näistä hankkeista hyödynnetään laajasti verkottamista ja hajautettua tietojenkäsittelyä toimintaprosessien uudistamiseksi ja tekemiseksi älykkäiksi.

Älyinfrastruktuureja ovat esimerkiksi seuraavat:

- Älykkäät energiaverkot: Maailman sähköntuotanto tulee lähes kaksinkertaistumaan vuoden 2005 noin 17,3 triljoonasta kilowattitunnista 33,3 triljoonaan kilowattituntiin vuoteen 2030 mennessä. Ylikuormitusten ja katkosten riski energiaverkoissa kasvaa. Internet-tekniikalla, tietoteknisellä prosessointiteholla, digitaaliantureilla sekä siirto- ja jakelujärjestelmän etäohjauksella verkoista voidaan tehdä älykkäämpiä, ympäristöystävällisempiä ja tehokkaampia[13]. Älykkäät energiaverkot – internet-teknologialla tehostetut verkot – voivat olla nopeammin reagoivia, vuorovaikutteisempia ja läpinäkyvämmin toimivia kuin nykyiset. Ne pystyvät käsittelemään uusia uusiutuvan energian lähteitä, lataamaan erilaisia laitteita koordinoidusti ja antamaan kuluttajille täsmätietoa energiankulutuksesta. Niiden avulla energiayhtiöt pystyvät ohjaamaan verkkonsa toimintaa paremmin ja vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Joissain pilottihankkeissa on nykyisen internet-teknologian avulla kyetty vähentämään huippukuormitusta yli 15 prosentilla.

- Älykkäät ympäristötietojärjestelmät: Kasvavan sovellusalan muodostaa anturiverkkojen käyttö reaaliaikaisen tai lähes reaaliaikaisen ympäristötiedon keruuseen. Se edellyttää internet-yhteyksiä raakadatan hallintaan, jakeluun ja integrointiin monimutkaisissa tietojärjestelmissä. Tällaisten ympäristötietopalvelujen odotetaan tukevan myös monia muita aloja, erilaisten uusiutuvan energian tuotantolaitosten käyttöä ja sijainnin huomioon ottamista, älyrakennusten tehokasta ylläpitoa, turvallisempia tieliikennejärjestelmiä sekä yleisötiedotusta ympäristöriskeistä ja vaaratilanteista[14].

- Liikenteen ja liikkuvuuden älykkäät järjestelmät: Liikenteen ruuhkien lasketaan maksavan Euroopalle 135 miljardia euroa vuodessa. Yksin Saksassa arvioidaan ruuhkien joka päivä lisäävän polttoaineenkulutusta 33 miljoonalla litralla ja hukkaavan 13 miljoonaa tuntia, mikä aiheuttaa päivittäin 250 miljoonan euron menetyksen[15]. Uusien teiden rakentaminen ei usein ole toteuttamiskelpoinen ratkaisu. Lupaavan vaihtoehdon tarjoaa teiden ja ajoneuvojen ”älykkyyden” lisääminen älykkäillä liikennejärjestelmillä[16], kuten anturiverkostoilla, radiotaajuustunnisteilla ja paikannusjärjestelmillä[17]. Internet tarjoaa ratkaisun näiden eri teknologioiden yhteenliittämiseen ja tehostaa liikkumistarpeiden hoitamista reaaliaikaisella julkisten ja yksityisten kuljetusresurssien, matkustajatiedon ja päätöksentekovälineiden hallinnoinnilla nykyratkaisuja paljon tehokkaammalla tavalla[18].

- Älykkäät terveydenhuoltojärjestelmät: Terveydenhuoltokustannusten alentamiseksi ja potilasviihtyvyyden parantamiseksi hoitoja toteutetaan yhä enenevässä määrin sairaalan sijaan kotiympäristössä. Meneillään olevassa tutkimustoiminnassa pyritään kehittämään teknologioita älykkäisiin asuinympäristöihin, jotka kykenisivät avustamaan asukkejaan ja tyydyttämään heidän tieto- ja viestintätarpeitaan. Teknologioissa yhdistetään erilaisia laitteita (antureita, toimilaitteita, erikoislaitteistoja ja -apuvälineitä), verkkoja ja palvelualustoja terveydentilaa, hoitohistoriaa, allergioita ja sairauksia koskevan tiedon kokoamiseksi ja hyödyntämiseksi. Tällaisia valtavia tietokantoja voidaan käyttää hoitojen tukena tai tutkimus- ja tilastotarkoituksiin.

Nämä verkotetut infrastruktuurit ovat tyypillisiä esimerkkejä internet-teknologiasta tukemassa jokapäiväisten prosessien taloudellista tehokkuutta ja yhteiskunnallista suorituskykyä. Euroopassa useat kaupungit ovat käynnistäneet näillä aloilla pilottihankkeita, joskin varsin pienessä mittakaavassa: Tukholma (liikennejärjestelmä), Amsterdam (liikkuvuus ja työ), Malta (energiaverkko) ja Pariisi (terveydenhuolto). Muulta maailmasta löytyy lukuisia muita esimerkkejä.

Johtavat internet-yritykset ovat jo mukana kehityksessä. Tulevaisuudessa kehitys laajenee ja avaa valtavia mahdollisuuksia niin julkisen kuin yksityisenkin sektorin toimijoille. Euroopan on nyt aika tarttua tähän tilaisuuteen ja määritellä kunnianhimoinen lähestymistapa internetin käytöllä tehostettuihin infrastruktuureihin liittyvissä kysymyksissä.

Tulevaisuuden internetiä ohjaavat suuntaukset

Uusien sovelluskohteiden moninaisuus ja laajuus herättää epäilyksiä myös nykyisen internet-infrastruktuurin valmiuksien suhteen:

- Liityntänopeudet kasvavat räjähdysmäisesti: Useat EU:n jäsenvaltiot kaavailevat vähintään 100 Mbit/s liittymänopeuksia vuoteen 2015 mennessä. Useat maat muualla maailmassa (esim. Korea) ovat asettaneet valtakunnalliseksi tavoitteeksi 1 Gbit/s vuoteen 2012 mennessä, mikä merkitsisi 250-kertaista lisäystä tällä hetkellä tarjolla oleviin keskimääräisiin laajakaistanopeuksiin.

- Internetin dataliikenne lisääntyy 60 prosentilla joka vuosi. Vertaisverkkojen, videojakelupalvelujen ja teräväpiirtoisen internet-television kaltaiset uutuudet tulevat jatkossakin kasvattamaan liikennemääriä eksponentiaalisesti. Pullonkaulariskiä lisäävät nykyiset heikot kannustimet infrastruktuuri-investointeihin.

- Vuoteen 2012 mennessä internetin käyttäjien määrä kasvaa miljardilla , kun mobiililaajakaista leviää maailmanlaajuiseen käyttöön, vaikka internetiä ei ole suunniteltu tukemaan mobiilisovelluksia.

- Virukset ja hyökkäykset internetissä ja www-ympäristössä lisääntyvät. Myös identiteettivarkaudet ja tietosuojaloukkaukset ovat lisääntymässä kriittisen kaupallisen tiedon ja henkilötietojen luvattoman käytön myötä. Kun anturipohjainen infrastruktuuri laajenee ja internetiin yhteydessä olevien laitteiden määrä kasvaa valtavasti, tieturvariskit ja haavoittuvuudet sekä mahdollisuudet verkkorikollisuuteen tulevat todennäköisesti lisääntymään dramaattisesti. Ongelmaa kärjistää ”luotettujen ympäristöjen” puute.

- Internetissä tarjottavat palvelut[19] paisuvat. Tätä kehitystä tukee vielä ns. avoimen innovointimallin esiinnousu ja erilaiset etäresurssipalvelut[20]. Etäresurssimalli alentaa huomattavasti palveluntarjoajien, erityisesti pk-yritysten, markkinoilletulokynnystä.

- Näköpiirissä on triljoonien erilaisten laitteiden, anturien, palvelujen ja yleensäkin esineiden liittäminen verkkoon. Tämä tekee olemassa olevasta infrastruktuurista älykkäämmän ja tuo syntyvät palvelut niin kansalaisten ja yritysten kuin julkishallintojenkin käyttöön. Kykyämme soveltaa kokonaisvaltaisia lähestymistapoja yhteiskunnallisten sovellusten tukemiseksi on parannettava.

Pelkkään teknologiaan tukeutuva reaktio ei riitä vastaamaan näistä suuntauksista aiheutuvaan haasteeseen. On luotava tiiviimpiä yhteyksiä teknologian kehittämisen ja käyttäjä- ja sovellusvaatimusten välille.

EUROOPPALAINEN JALANJÄLKI TULEVAISUUDEN INTERNETISSÄ

Tulevaisuuden internet seitsemännessä puiteohjelmassa

Komissio on jo tunnustanut tulevaisuuden internetin merkityksen[21].

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännessä puiteohjelmassa on käynnistetty pyrkimykset Euroopan nostamiseksi johtavaksi alueeksi teknologiakehityksessä.

Nykyisellään tulevaisuuden internetiin kohdistuviin tutkimuspanostuksiin Euroopassa kuuluu noin 90 hanketta, joissa on mukana yli 500 eurooppalaista tahoa. Ne saavat EU-rahoitusta yhteensä noin 400 miljoonaa euroa keskimäärin kahden vuoden jaksoissa. Näihin kuuluu muun muassa FIRE-hanke, jossa tuetaan kokeiluluonteisia suuren mittakaavan testausympäristöjä, joissa arvioidaan tulevaisuuden internetin teknologioita, ennakoidaan tulevia vaatimuksia ja arvioidaan tulevia yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia. Myös GÉANT-tutkimusverkossa tuetaan tulevaisuuden internetin varhaisen vaiheen käyttöä, testaamista ja kokeilutoimintaa[22].

Tämä investointi on merkittävästi auttanut kokoamaan yhteen alan tutkimusyhteisöä Euroopassa, mistä on osoituksena erityisesti Future Internet Assembly -foorumin (FIA)[23] perustaminen.

Tähän mennessä tehtyä tutkimusta on edelleen lujitettava

- laajentamalla tulevaisuuden internetin syntyyn vaikuttavien eri teknologia-alojen keskinäisiä suhteita,

- luomalla kattava näkemys asiaan liittyvistä sosioekonomista vaatimuksista ja niiden teknologiavaikutuksista ja

- lisäämällä nopeiden tutkimusverkkojen, kuten GÉANTin käyttöä tulevaisuuden internetin varhaisen vaiheen hyödyntämisen, testauksen ja kokeilutoiminnan tukena.

Jäsenvaltioiden aloitteet tulevaisuuden internetin saralla

Varsin monet jäsenvaltiot ovat tehneet asiassa kansallisia aloitteita. Vuonna 2008 jäsenvaltioiden työryhmä pohti mahdollisuuksia luoda alalle yhteisiä lähestymistapoja[24], kun otetaan huomioon asiaan liittyvien aihepiirien, strategioiden ja teollisuuspolitiikkojen moninaisuus. Raportissaan jäsenvaltiot pitivät hyödyllisenä ”EU:n laajuista ulottuvuutta omaavien sovellusten synnyn edistämistä ja koelaitteistojen ja testausympäristöjen luomista”.

Lisäksi perustettiin ”Future Internet Forum” (FIF)[25] koordinoimaan kansallisia hankkeita. FIF on osoitus jäsenvaltioiden halukkuudesta käsitellä tulevaisuuden internetin kehitystä yhdessä jakamalla tietoa ja kokemuksia parhaista toimintatavoista ja vertailemalla eri teknologioita ja sovelluksia. Se kannustaa myös yhteisiä vaatimuksia vastaavien innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämiseen, mahdollisesti julkisten hankintojen kautta.

Teollinen ja innovaatioulottuvuus

Teollisuuspolitiikan näkökulmasta Euroopan komissio kannustaa teollisuutta ja tutkimusyhteisöä luomaan kumppanuuksia, joissa noudatetaan keskenään johdonmukaisia tutkimuksen etenemissuunnitelmia. Tulevaisuuden internetiin liittyvien teknologioiden ja järjestelmien alalla toimii parhaillaan viisi eurooppalaista teknologiayhteisöä: eMobility, NEM, NESSI, ISI ja EPoSS.

Teknologiayhteisöt ovat auttaneet määrittelemään alan tutkimuspainotuksia Euroopan tasolla.

Aika on nyt kypsä eri toimijoiden kohdennetummalle ja tiiviimmälle kumppanuudelle, jossa tähdätään yhteisiin teollisiin tavoitteisiin. Joukko Euroopan johtavia tieto- ja viestintäteknologian yrityksiä on tätä varten määritellyt mahdolliselle julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudelle tarkoituksenmukaisen sisällön ja rakenteen.

TOIMINTALINJAT TULEVAISUUDEN INTERNETIÄ VARTEN

Tulevaisuuden internet ei tule olemaan ”samaa vanhaa, mutta enemmän” vaan infrastruktuuri, joka omaksuu laajassa mittakaavassa uusia teknologioita, jotka saattavat nostaa esiin uudentyyppisiä sovelluksia ja liiketoimintamalleja.

Euroopan on vastattava edessä oleviin haasteisiin ja ensisijaisiin tarpeisiin tulevassa digitaalistrategiassaan. Toimintalinjoja on kolme ja nivoutuvat toisiinsa:

- vahvistetaan investointeja sellaiseen t&k:hon, jolla on suuri vipuvaikutus yksityisiin investointeihin

- luodaan lisäarvoa jäsenvaltiotason aloitteille ja

- luodaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus teollisten toimijoiden kanssa.

Avoimuus, kriittisten resurssien demokraattinen valvonta, läpinäkyvä hallintomalli, käyttäjien osallistuminen avoimien innovointimallien kautta, luottamusta lisäävä tietosuoja sekä tietoturva näkyvät ehdotetuissa toimintalinjoissa tarvittavalla tavalla tulevaisuuden internetiä ohjaavina periaatteina.

Tulevaisuuden internetiin liittyvien t&k-investointien vahvistaminen

Tulevaisuuden internet tarvitsee pitkän aikavälin lähestymistapaa, mikä taas edellyttää jatkuvaluonteista investoimista tutkimukseen kuitenkin siten, että vältetään kilpailun vääristyminen.

Toimet: Komissio aikoo suunnata vuosittain vähintään 200 miljoonaa euroa vuosina 2011–2013 seitsemännen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologiaosiossa nyt ehdotettavaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen kuulumattomaan keskipitkän ja pitkän aikavälin tutkimustoimintaan, joka liittyy tulevaisuuden internetiin. Komissio omaksuu sääntely- ja tutkimuspolitiikassaan kokonaisvaltaisen t&k-ajattelutavan tulevaisuuden internetiin liittyvissä kysymyksissä. Tavoitteena on ratkaista teknologiset haasteet ja kiinnittää huomiota käyttäjien osallistumiseen, hallintomalliin, standardointiin sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin. Komissio tulee aktiivisesti edistämään FIA:ta keinona koota yhteen t&k-toimintaa, jakaa tutkimustuloksia, selvitellä uusia tutkimus-/käyttöönottopainotuksia ja -skenaarioita, vähentää toiminnan hajanaisuutta ja edistää tulevaisuuden internetin sovelluksia hyödyntämällä ”älyinfrastruktuurien” suuntaan vievää trendiä. |

Lisäarvon luominen jäsenvaltioiden aloitteille ja tulevaisuuden internetin kansainvälisen ulottuvuuden edistäminen

- Vaikka jäsenvaltioiden aloitteet ovatkin sinänsä merkittäviä, niille olisi hyötyä paremmasta keskinäisestä tiedottamisesta ja tarpeen mukaan yhteisistä strategioista. Tulevaisuuden internet muodostaa kompleksisen kokonaisuuden, joka edellyttää laajojen toimijayhteisöjen osallistumista ja erityisosaamista. Näin ollen tarvitaan jäsenneltyä mekanismia, joilla voidaan välttyä toiminnan hajanaisuudelta ja määritellä yhteistä etua palvelevia tavoitteita. Yhteistoimet ovatkin äärimmäisen tärkeitä, jotta eri aloitteet voidaan yhdistää ja tehdä näin Euroopasta vaikutusvaltaisempi tekijä kansainvälisissä yhteyksissä.

Toimet: Komissio osallistuu aktiivisesti kunnianhimoisen työohjelman laatimiseen jäsenvaltioiden Future Internet Forumille FIF:lle tavoitteenaan vähentää toiminnan hajanaisuutta, määritellä parhaita toimintatapoja ja maksimoida yhteiskunnallista ulottuvuutta omaavien tulevaisuuden internetin sovellusten käyttöönotto, mahdollisesti julkisten hankintojen kautta. Komissio raportoi FIF:lle säännöllisesti yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeen edistymisestä toiminnan hajanaisuuden vähentämisessä ja parhaiden toimintatapojen jakamisessa. Komissio pyrkii entistä voimakkaammin tehostamaan EU:n kahdenvälistä ja monenvälistä kansainvälistä yhteistyötä tulevaisuuden internetiin liittyvien muiden johtavien aloitteiden kanssa. Tavoitteena on edesauttaa tulevaisuuden internetin maailmanlaajuista standardointia ja yhteentoimivuutta noudattaen komission tämän alan periaatteita[26]. |

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden rakentaminen tulevaisuuden internetiä varten

- Tulevaisuuden internet tulee nopeuttamaan uutta teollista vallankumousta, jossa internet-operaattorien, palvelukehittäjien ja laitevalmistajien on toimittava yhteistyössä julkisen sektorin toimijoiden kanssa. Tätä suuntausta voidaan tukea hyödyntämällä pitkän aikavälin tutkimuksen välivaiheen tuloksia, jotta voidaan vastata älykkäämpien palvelujen kysyntään.

Tähän liittyen toimialalla on hiljattain tehty aloite[27] ja ehdotus tulevaisuuden internetiin liittyvästä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta[28], joka pohjautuisi vuoden 2008 puolivälistä saakka harjoitettuun yhteistyöhön. Tällaisen kumppanuuden keskeisenä piirteenä tulisi olla avointen, standardoitujen ja monialaisten palvelualustojen kehittäminen.

Yleiseurooppalaisesta näkökulmasta katsottuna esimerkiksi terveydenhuolto, liikenne, ympäristö ja energiahuolto ovat kärkiehdokkaita hyötymään uusista älykkäistä – internet-avusteisista – infrastruktuureista, jotka helpottavat palvelujen nopeaa käyttöönottoa ja omaksumista miljoonien käyttäjien ja kuluttajien keskuudessa.

Kumppanuuden sisältö ja fokus

Ehdotetulla kumppanuudella olisi oltava seuraavat tavoitteet:

1. Tehostetaan liiketoimintaprosesseja ja yhteiskunnalle arvokkaiden infrastruktuurien ja sovellusten toimintaa. Tässä olisi hyödynnettävä uudelleenarvioituja internet-arkkitehtuureja, -palveluja ja -teknologioita suuren mittakaavan sovellusyhteyksissä.

2. Kehitetään palveluarkkitehtuureja ja -alustoja käyttäen perustana internetiin liittyviä pidemmän aikavälin vaatimuksia ja kannustetaan eurooppalaista teollisuutta tarttumaan älyinfrastruktuurien haasteisiin siten, että tuetaan EU:n tavoitteita innovoinnin, kestävän kehityksen, energiahuollon ja ympäristöpolitiikan alalla.

3. Edesautetaan tulevaisuuden internetin arvoketjujen ympärille rakentuvien monialaisten teollisten kumppanuuksien syntyä niin, että käyttäjät ja viranomaiset paikallisella, alueellisella ja valtakunnallisella tasolla osallistuvat toimintaan.

4. Hyödynnetään internet-infrastruktuuria avoimena, turvallisena ja luotettuna alustana verkotettujen sovellusten kehittämiselle käyttäjäkeskeisten avointen innovointimenetelmien pohjalta.

5. Edistetään sääntelyllisiä ja poliittisia tavoitteita, kuten yhteentoimivuutta, avoimuutta, standardeja, tietoturvaa ja yksityisyyden suojaa tulevaisuuden internetiin liittyvien monisäikeisten ja älykkäiden käyttöskenaarioiden puitteissa. Tässä yhteydessä voidaan tarkastella tarpeen mukaan myös menetelmiä, menettelyjä ja hyviä toimintamalleja, joita tarvitaan, jotta voidaan ottaa huomioon ylikansalliset näkökohdat, kuten verkkorikollisuuden ehkäisy, jotka edellyttävät laajaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Julkisen sektorin mukanaolo kumppanuudessa on erittäin tärkeää, jotta näissä ei-teknologisissa kysymyksissä saavutettaisiin edistystä.

6. Maksimoidaan yhteiskunnalliset hyödyt ottamalla tarvittaessa toimintaan mukaan kansalais-/kuluttajajärjestöjä.

Kumppanuuden toteutustapa

Yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuden nopea toteuttaminen edellyttää seitsemännen puiteohjelman toteutusvälineiden hyödyntämistä, erityisesti siksi, että voitaisiin aikaansaada varhaisia tuloksia jo keskipitkällä aikavälillä ennen vuotta 2015.

Seitsemännen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologiaosion viimeisellä toteutuskaudella (2011–2013) komissio aikoo suunnata kumppanuuden käynnistämiseen 300 miljoonaa euroa niin, että hankkeeseen saadaan kriittinen massa osallistujia, internet-teknologioita ja sovellusskenaarioita. Summa korvamerkitään tieto- ja viestintäteknologiaosion nykyisestä työohjelmabudjetista ja sillä täydennetään työtä, jolla pyritään vastaamaan pitemmän aikavälin tutkimushaasteisiin.

Tutkimusyhteisö ja jäsenvaltiot tulevat olemaan merkittävässä asemassa kumppanuuden kehittämisessä.

Komissio on aloittanut yhteisten teknologia-aloitteiden oikeudellisten ja hallinnollisten rakenteiden uudelleentarkastelun. Tarkoituksena on hyödyntää kokemuksia, joita on saatu nykyisten aloitteiden perustamisen yhteydessä, ja varmistaa, että aloitteet saavuttavat tavoitteensa sataprosenttisesti. Työn edistyessä komissio aikoo – yhdessä yksityisen sektorin kanssa – pohtia mahdollisuutta perustaa tulevaisuudessa tällekin alalle yhteinen teknologia-aloite. Tämä voisi tuottaa pönkittää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanketta sovitun strategisen tutkimusohjelman, kummankin sektorin mittavan panostuksen sekä vahvan ja yhteisen tuloshakuisuuden pohjalta.

Toimet: Komissio kehittelee työohjelmaa ja tulevaisuuden internet -kumppanuushankkeen toimintatapoja yhteistyössä alan yksityisten toimijoiden kanssa käyttäen nykyisen puiteohjelman mekanismeja. Komissio aikoo varata hanketta varten 300 miljoonaa euroa tieto- ja viestintäteknologian tulevissa työohjelmissa (2011–2013), joiden ensimmäinen ehdotuspyyntö julkaistaan vuonna 2010. Komissio odottaa vuoden 2010 puoliväliin mennessä toimialan edustajilta kumppanuudelle kohdennettua sisältömääritystä, jolla pystytään: i) edistämään Euroopan teollista osaamista tulevaisuuden internetin teknologioissa ja järjestelmissä ja ii) tukemaan tulevaisuuden internetiä hyödyntävien, yhteiskunnallisesti merkittävien sovellusten esiinnousua. Komissio pyytää jäsenvaltioita tukemaan, pääasiassa Future Internet Forumin kautta, kumppanuutta ja auttamaan toimintapoliittisten/käyttövaatimusten tarkentamisessa. Kun yhteisten teknologia-aloitteiden oikeudellisten ja hallinnollisten rakenteiden uudelleentarkastelu on saatu päätökseen, komissio tutkii mahdollisuutta perustaa tällekin alalle yhteinen teknologia-aloite. |

PÄÄTELMÄT

- Pelkkä vaiheittainen kumulatiivinen muutoskehitys ja toisistaan erilliset liiketoimintainnovaatiot eivät enää yksistään riitä tulevaisuuden internetin oletettujen hyötyjen realisoimiseen. Yhteistyöhön perustuva monialainen toiminta, jossa ovat mukana tutkimuslaitokset, tieto- ja viestintäteknologiateollisuus, julkisen sektorin eri hallinnonalojen sidosryhmät ja sovelluskehittäjät, on olennaisen tärkeää, jotta saadaan aikaan tarvittavat muutokset ja kyetään ohjaamaan kehitystä kohti välttämättömiä uusia palvelumalleja. Joustavat ja uudet innovointitavat, jotka suosivat uusia tulokkaita ja ideoita, ovat riippuvaisia verkostohyödyistä ja kyvystä hyödyntää internet-pohjaisten palvelujen koko potentiaali.

Tässä tiedonannossa ehdotetaan tapaa edetä tulevaisuuden internetin kehittämisessä ja nostaa Eurooppa eturintamaan älykkäiden Euroopan laajuisten internet-teknologialla tehostettujen infrastruktuurien kehittämisessä EU:n poliittisten tavoitteiden tueksi.

Tämä edellyttää teollisuusvetoisen yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuden nopeaa perustamista täydentämään meneillään olevaa pidemmän aikavälin tutkimusta, jota tuetaan seitsemännen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologiaosiosta. Yhteistyökumppanuus auttaa yhdistämään teolliset voimat ja yritysmaailman panostukset kunnianhimoisen ja innovointivetoisen tavoitekokonaisuuden tueksi.

Luomalla tämän kumppanuuden komissio sitoutuu asiassa vetovastuuseen ja pyytää Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja kaikkia sidosryhmiä yhdessä pyrkimään kohti näitä lupaavia tavoitteita.

[1] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/fi/ec/99422.pdf.

[2] Internet-puheensiirto ja internet-televisio.

[3] KOM(2008) 313 lopullinen: Toimintasuunnitelma Internetin IP-yhteyskäytännön version 6 (IPv6) käyttöönottamiseksi Euroopassa.

[4] KOM(2009) 278 lopullinen: Esineiden internet –Toimintasuunnitelma Euroopalle.

[5] http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_FI.pdf.

[6] KOM(2008) 800 lopullinen: Euroopan talouden elvytyssuunnitelma.

[7] Maailman energiaverkoissa on asennettuna 76 miljoonaa anturia. Tämä määrä tulee kaksinkertaistumaan tulevien noin neljän vuoden aikana.

[8] Ks. esim. KOM(2009) 279/4: Kestävä tulevaisuus liikenteelle: kohti yhtenäistä, teknologiavetoista ja käyttäjäystävällistä järjestelmää, kohta 44.

[9] http://register.consilium.europa.eu/pdf/fi/08/st16/st16616.fi08.pdf.

[10] http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/Cross-ETPs_FI_Vision_Document_v1_0.pdf.

[11] eMobility, NEM, EPoSS, ISI ja NESSI.

[12] http://ec.europa.eu/environment/climat/climate_action.htm.

[13] Jopa 40 prosenttia tuotetusta energiasta saattaa kadota hävikkinä matkallaan kuluttajalle.

[14] Ks. esim. Euroopan ympäristöviraston hanke uimavesien laatutietojen selailujärjestelmän kehittämiseksi: http://www.eea.europa.eu/themes/water/status-and-monitoring/state-of-bathing-water-1/bathing-water-data-viewer.

[15] http://www.bundesregierung.de/nn_6562/Content/EN/Artikel/2008/01/2008-01-01-hightech-verkehr-innovationsstrategie-januar-2008__en.html.

[16] KOM(2008) 886 lopullinen/2: Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa.

[17] Nämä voivat perustua GNSS-järjestelmään tai muihin paikannusteknologioihin.

[18] Viime aikaisissa pilottihankkeissa on jo osoitettu, että nykyteknologialla voidaan vähentää liikenteen jumiutumistilanteita 20 prosentilla ja pakokaasupäästöjä 12 prosentilla.

[19] Tyypillisiä esimerkkejä ovat Gmail, Facebook, Amazon, e-Bay jne.

[20] Etäresurssipalveluilla (cloud computing) tarkoitetaan tietotekniikan toimintamallia, jossa palveluntarjoaja hallinnoi resursseja ja tarjoaa niitä internetin kautta palveluna sen sijaan, että käyttäjän täytyisi omistaa resurssit itse.

[21] KOM(2008) 594: Tulevaisuuden verkot ja internet.

[22] Ks. KOM(2009) 108 lopullinen: Tieto- ja viestintätekniikka tieteen palveluksessa.http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:FI:PDF.

[23] http://www.future-internet.eu/home/future-internet-assembly.html.

[24] Tieto- ja viestintäteknologian kansallisten tutkimusjohtajien raportti tulevaisuuden internetistä:http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/FI_Rep_final__281108_.pdf.

[25] http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/lead/fif/index_en.htm.

[26] KOM(2008) 588: Eurooppalainen strategiakehys kansainvälistä tiede- ja teknologiayhteistyötä varten.

[27] Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen (eMobility, NEM, NESSI, ISI ja EPOSS) pohjalta.

[28] http://www.fi-prague.eu/program/p/kennedy.pdf.