[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 28.4.2006

KOM(2006) 179 lopullinen

Luonnos:

TOIMIELINTEN SOPIMUS

toimielinten välisestä yhteistyöstä sellaisten kansainvälisten yleissopimusten puitteissa, joiden sopimuspuolina Euroopan atomienergiayhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat

(komission esittämä) {SEK(2006) 519}

PERUSTELUT

1. TAVOITE

Tämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa yleiset periaatteet, joilla pyritään toimielinten välillä koordinoimaan neuvostossa edustettuina olevien jäsenvaltioiden ja Euroopan atomienergiayhteisöä (jäljempänä ‘yhteisö’) edustavan komission osallistumista kansainvälisiin tapahtumiin, joiden aihealue kuuluu osittain Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa määrättyyn yhteisön toimivaltaan ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Komission ja neuvostossa edustettuina olevien jäsenvaltioiden työskentelyn koordinointi on välttämätöntä, jotta ne voisivat täyttää oman tehtävänsä täysimääräisesti perustamissopimusta ja yhteisön periaatteita noudattaen, silloin kun sekä komissio että jäsenvaltiot osallistuvat tällaisiin tapahtumiin.

Euratomin ja sen jäsenvaltioiden yhteisosallistumista koskevien periaatteiden määrittelyn tarpeellisuus tuotiin vastikään esiin kokouksissa, joissa käsiteltiin ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen tarkistamista, sekä konferenssissa, jossa tarkasteltiin ja hyväksyttiin muutosehdotuksia ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehtyyn yleissopimukseen.

2. EURATOMIN ULKOINEN TOIMIVALTA

Vuonna 1957 perustetun Euroopan atomienergiayhteisön päämääränä on Euratomin perustamissopimuksen 1 artiklan mukaisesti ”toteuttamalla ydinteollisuuden nopeaa rakentamista ja kasvua varten tarvittavat edellytykset myötävaikuttaa elintason nousuun jäsenvaltioissa ja yhteyksien kehittämiseen muiden maiden kanssa”. Tämän tehtävän toteuttamiseksi yhteisölle on annettu täysivaltaiset oikeudet (jotka jäsenvaltiot ovat siirtäneet sille allekirjoittaessaan Euratomin perustamissopimuksen) seuraavilla pääaloilla: tutkimus, terveyden suojelu ja turvallisuus (työntekijöiden ja väestön suojeleminen ionisoivan säteilyn aiheuttamilta vaaroilta), raaka-aineiden hankinta ja ydinmateriaalivalvonta.

Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan h kohdan mukaan yhteisö luo muihin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin sellaiset yhteydet, jotka ovat omiaan edistämään ydinenergian rauhanomaista käyttöä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisö voi toimivaltansa rajoissa tehdä sopimuksia kolmannen maan, kansainvälisen järjestön tai kolmannen maan kansalaisen kanssa (Euratomin perustamissopimuksen 101 artikla).

Atomienergiayhteisön ulkoinen toimivalta on vahvistettu oikeuskäytännössä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin[1] tarkasteli atomienergiayhteisön ulkoista toimivaltaa vuonna 1978, jolloin yhteisö suunnitteli liittyvänsä ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehtyyn yleissopimukseen. Viitaten ulkoista toimivaltaa koskevaan oikeuskäytäntöönsä tuomioistuin huomautti, että koska atomienergiayhteisö luo yhteisiä sisäisiä sääntöjä, se myös saa toimivaltaa sellaisten ulkoisten neuvottelujen osalta, jotka saattavat vaikuttaa näihin sääntöihin.[2] Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin totesi, että jos atomienergiayhteisöllä on sisäinen toimivalta tietyn tavoitteen saavuttamiseksi, tämä tarkoittaa sillä olevan kyseisessä asiassa myös yksinomainen ulkoinen toimivalta, jos ulkoiset toimet ovat tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.[3] Mitä lisäksi tulee yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisen velvoitteen täytäntöönpanoon, tuomioistuin katsoi, että yleissopimus voidaan yhteisön osalta panna täytäntöön ainoastaan siten, että varmistetaan tiivis yhteistyö yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä sekä sopimusta koskevissa neuvotteluissa ja sopimuksen tekemisessä että sopimusvelvoitteiden täyttämisessä.

Tuomioistuin vahvisti vuonna 1994 lausunnossaan 1/94[4], että kun kansainvälinen sopimus kuuluu osittain yhteisön toimivaltaan ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, on olennaisen tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välillä sekä sopimusneuvottelujen ja sopimuksen tekemisen yhteydessä että sopimussitoumusten täyttämisen yhteydessä.

Asiassa, joka koski atomienergiayhteisön liittymistä ydinturvallisuutta koskevaan yleissopimukseen, julkisasiamies Jacobs puolestaan totesi ratkaisuehdotuksessaan, jonka perusteella tuomioistuin antoi tuomionsa 10. joulukuuta 2002, seuraavaa: ”Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisö voi toimivaltansa rajoissa tehdä kansainvälisiä sopimuksia. Euratomin ulkoisella toimivallalla on näin ollen sama ulottuvuus kuin sen sisäisellä toimivallalla, eli toisin sanoen yhteisöllä on valtuudet tehdä kansainvälisiä sopimuksia kaikissa niissä asioissa, joissa se voi toimia sisäisesti.”[5]

3. EURATOMILLE SEN KANSAINVÄLISISTÄ SUHTEISTA AIHEUTUVAT VELVOITTEET

3.1. Johdanto

Euroopan atomienergiayhteisö on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien asioiden osalta tätä nykyä sopimuspuolena viidessä kansainvälisessä yleissopimuksessa: ydinturvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa,käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevassa yhteisessä yleissopimuksessa, ydinonnettomuuden pikaista ilmoittamista koskevassa yleissopimuksessa, yleissopimuksessa avunannosta ydinonnettomuuden tai säteilyhätätilan yhteydessä sekä yleissopimuksessa ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista.

Näissä yleissopimuksissa määrätään, että alueellisen yhdentymisen järjestöt ovat sopimuspuolia vain toimivaltansa rajoissa. Näiden järjestöjen on ilmoitettava toimivaltansa laajuus yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa liittymisasiakirjojaan tallettaessaan. Liittyessään näihin yleissopimuksiin yhteisö talletti ilmoituksensa. (Lueteltu komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.)

3.2. Yleiset periaatteet

Allekirjoittamalla Euratomin perustamissopimuksen jäsenvaltiot siirsivät osan ydinenergia-alan toimivallastaan yhteisölle. Tämän vuoksi yhteisö yksinään, silloin kun sillä on yksinomainen toimivalta, tai yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, silloin kun on kyse jaetusta toimivallasta, voi kansainvälisissä konferensseissa ottaa itselleen ja täyttää suhteessa kolmansiin maihin sellaisia velvoitteita, jotka vaikuttavat yhteisön toimivallan alaan.

Yhteisön ja jäsenvaltioiden on pannessaan täytäntöön tällä alalla sellaisia kansainvälisiä velvoitteitaan, jotka kuuluvat osittain yhteisön toimivaltaan ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, tämän vuoksi noudatettava seuraavia periaatteita:

- Yhteistyöperiaate : jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten on työskenneltävä tiiviisti yhdessä parhaan mahdollisen tuloksen aikaansaamiseksi.

- Koordinointiperiaate : jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten on koordinoitava näkemyksensä ja esitettävä aina yhteinen kanta.

- Solidaarisuusperiaate : Tämä periaate vahvistetaan Euratomin perustamissopimuksen 192 artiklassa: ”Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheellisia tästä sopimuksesta tai yhteisön toimielinten säädöksistä johtuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi. Ne helpottavat yhteisön päämäärän toteuttamista. Ne pidättyvät kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamista.”

- Yhtenäisyysperiaate : jäsenvaltioiden on autettava yhteisöä varmistamalla, että yhteisö esiintyy yhtenäisesti kolmansiin osapuoliin nähden.

- Lisäarvoperiaate : jäsenvaltioiden olisi pidettävä yhteisöön kuulumista lisäarvona, joka vahvistaa eikä suinkaan heikennä niiden asemaa kansainvälisissä konferensseissa.

3.3. Yhteisön osallistuminen tarkastelukokouksiin

Kahdessa IAEA:n yleissopimuksista – ydinturvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa – luotiin sopimuspuolille velvoite järjestää säännöllisiä tarkastelukokouksia joka kolmas vuosi. Näiden tarkastelukokousten tavoitteena on tarkastella sopimuspuolten toimittamia raportteja toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet yleissopimuksista johtuvien velvoitteiden panemiseksi täytäntöön.

Komissio, joka edustaa yhteisöä näissä tarkastelukokouksissa, laatii raportin niistä toimenpiteistä, joita on toteutettu Euratomin puolesta niiden yleissopimuksista johtuvien velvoitteiden panemiseksi täytäntöön, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa tunnustettuun Euratomin toimivaltaan, ja se osallistuu jäsenvaltioiden rinnalla tarkastelukokouksiin toimivaltuuksiensa rajoissa.

Komission olisi otettava yhteyttä neuvostoon ennen tämän raportin valmistumista hyvissä ajoin ennen tarkastelukokouksen pitämistä, jotta jäsenvaltioiden kanssa käytävissä keskusteluissa voitaisiin selkiyttää raportin eri osia. Neuvosto on asianmukainen foorumi tällaisille keskusteluille. Yhteisön puolesta esitettyjä raportteja olisi edellä esitettyjen periaatteiden mukaisesti pidettävä yhteisön asiakirjoina, joista jäsenvaltioiden ei pitäisi keskustella kansainvälisillä foorumeilla.

Kyseisillä foorumeilla sopimuspuolten esittämiä raportteja käsitellään ja arvioidaan niin sanotuissa ”maaryhmissä” – tähän saakka vertaisarviointiperiaatteen mukaisesti. Ainoastaan tietyssä maaryhmässä edustettuina olevien valtuuskuntien edustajat saavat periaatteessa osallistua näihin keskusteluihin. Komission edustajat esittävät raportin Euratomin puolesta. Yksittäiset jäsenvaltiot eivät ole mukana Euratomin valtuuskunnassa. Sopimusehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voivat halutessaan osallistua Euratomin valtuuskuntaan, jotta varmistetaan yhteisön yhtenäinen edustus kolmansiin osapuoliin nähden.

3.4. Yhteisön osallistuminen tarkistus- ja muutoskonferensseihin

Kaikkiin mainittuihin yleissopimuksiin sisältyy mekanismi sopimusten tarkistamiseksi tai muuttamiseksi. Yhteisö osallistuu näiden yleissopimusten sopimuspuolena konferensseihin varmistaakseen, että yleissopimuksista johtuvat velvoitteet ovat Euratomin perustamissopimuksessa ja yhteisön sekundäärilainsäädännössä vahvistettujen toimintalinjojen ja säännösten mukaiset.

Jos tarkistus- tai muutoskonferenssin aihealue kuuluu osittain Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa määrättyyn yhteisön toimivaltaan ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, yhteisön osallistumista on koordinoitava.

Komission on tämän vuoksi ennen konferenssia järjestettävä tarpeelliset neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa neuvostossa yhteisen kannan aikaansaamiseksi. Tämä yhteinen kanta esitetään sitten yhteisön puolesta.

Komission tai jonkin jäsenvaltion pyynnöstä olisi lisäksi paikan päällä järjestettävä tarvittava määrä komission, jäsenvaltioiden ja neuvoston välisiä neuvotteluja, jotta saadaan luotua yhteinen kanta, joka esitetään konferenssissa yhteisön puolesta.

4. PÄÄTELMÄT

Tässä ehdotuksessa toimielinten sopimukseksi vahvistetaan yleiset periaatteet, joilla pyritään toimielinten välillä koordinoimaan neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden ja Euroopan atomienergiayhteisöä edustavan komission osallistumista sellaisten kansainvälisten yleissopimusten puitteissa järjestettäviin kokouksiin, joissa Euratom ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuspuolia, jotta varmistetaan yhtenäinen edustus kolmansiin maihin nähden ja varmistetaan, että sekä yhteisön että kansallisia velvoitteita noudatetaan.

Luonnos:

TOIMIELINTEN SOPIMUS

toimielinten välisestä yhteistyöstä sellaisten kansainvälisten yleissopimusten puitteissa, joiden sopimuspuolina Euroopan atomienergiayhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Kun sopimuksen tai yleissopimuksen kohteena oleva asia kuuluu osittain yhteisön ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, on tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö neuvostossa edustettuina olevien jäsenvaltioiden ja komission välillä sekä neuvotteluprosessissa ja päätöksenteossa että tehtyjen sitoumusten noudattamisessa. Tämä yhteistoimintavelvollisuus perustuu vaatimukseen, jonka mukaan yhteisöä on edustettava yhtenäisesti kansainvälisissä yhteyksissä. Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet parhaan mahdollisen yhteistyön varmistamiseksi tässä suhteessa.

(2) Euroopan atomienergiayhteisö on tätä nykyä sopimuspuolena viidessä kansainvälisessä yleissopimuksessa: ydinturvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa[6], käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevassa yhteisessä yleissopimuksessa[7], ydinonnettomuuden pikaista ilmoittamista koskevassa yleissopimuksessa[8], yleissopimuksessa avunannosta ydinonnettomuuden tai säteilyhätätilan yhteydessä[9] sekä yleissopimuksessa ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista[10].

(3) Osallistumisen kansainvälisille foorumeille olisi perustuttava selkeisiin ja yhteisesti sovittuihin periaatteisiin.

(4) Ydinturvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa ja käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa asetetaan sopimuspuolille velvoite järjestää säännöllisiä tarkastelukokouksia, joissa tarkastellaan sopimuspuolten toimittamia raportteja toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet yleissopimuksesta johtuvan velvoitteen täytäntöön panemiseksi. Neuvostoa olisi kuultava riittävällä tavalla näistä komission laatimista ja Euratomin puolesta esittämistä raporteista.

(5) Euroopan atomienergiayhteisöä edustava komissio, joka on sopimuspuolena yleissopimuksissa, osallistuu jäsenvaltioiden rinnalla tarkistus- ja muutoskonferensseihin toimivaltuuksiensa rajoissa. Jotta varmistetaan yhteisön yhtenäinen edustus kolmansiin osapuoliin nähden, olisi ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin neuvotteluihin sellaisen yhteisen kannan saavuttamiseksi, jonka osalta voidaan varmistaa sekä komission että jäsenvaltioiden johdonmukainen osallistuminen,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1. Tarkoitus

Tämän sopimuksen tavoitteena on vahvistaa yleiset periaatteet, joilla koordinoidaan jäsenvaltioiden ja Euroopan atomienergiayhteisöä edustavan komission osallistumista kansainvälisiin tapahtumiin, joiden aihealue kuuluu osittain Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa määrättyyn yhteisön toimivaltaan ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan.

2. Yleiset periaatteet

Osallistuessaan tällaisiin kansainvälisiin tapahtumiin jäsenvaltioiden on toimittava tiiviissä yhteistyössä komission ja neuvoston kanssa seuraavien yleisten periaatteiden pohjalta.

1. Yhteistyö: jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten on työskenneltävä yhdessä parhaan mahdollisen tuloksen aikaansaamiseksi.

2. Koordinointi: jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten on koordinoitava näkemyksensä voidakseen esittää yhteisen kannan.

3. Solidaarisuus: jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen yhteisön kansainvälisten velvoitteiden täyttymisen ja pidättäydyttävä toimista, jotka saattaisivat vaarantaa niiden täyttymisen.

4. Yhtenäisyys: jäsenvaltioiden on autettava yhteisöä sen esiintymisessä kolmansiin osapuoliin nähden varmistamalla, että yhteisö esiintyy yhtenäisesti.

5. Lisäarvo: jäsenvaltioiden olisi pidettävä yhteisöön kuulumista lisäarvona, joka vahvistaa eikä suinkaan heikennä niiden asemaa kansainvälisissä konferensseissa.

3. osallistuminen tarkastelukokouksiin

1. Komission on otettava yhteyttä neuvostoon hyvissä ajoin ennen tarkastelukokouksen pitämistä, ennen kuin on saatu valmiiksi sen raportti toimenpiteistä, joihin on ryhdytty yleissopimuksista johtuvien velvoitteiden täytäntöön panemiseksi.

2. Jäsenvaltiot ja komissio keskustelevat yhteisön raporteista ainoastaan neuvostossa. Asiasta on vältettävä keskustelemasta muilla foorumeilla.

3. Jäsenvaltiot voivat nimetä tarkastelukokouksiin edustajansa, jotka ovat mukana komission valtuuskunnassa. Nämä edustajat ovat kuitenkin muita kuin jäsenvaltion valtuuskuntaan kuuluvia edustajia.

4. osallistuminen tarkistus- ja muutoskonferensseihin

1. Ennen tarkistus- tai muutoskonferenssia komission ja jäsenvaltioiden on neuvoteltava neuvostossa yhteisen kannan aikaansaamiseksi.

2. Komissio ja neuvosto järjestävät yhdessä konferenssin aikana valmistelukokouksia kaikkien läsnä olevien jäsenvaltioiden kanssa. Tällainen kokous kutsutaan koolle aina, kun sitä tarvitaan, tai jonkin jäsenvaltion tai komission pyynnöstä, jotta saadaan luotua yhteinen kanta, joka sitten esitetään täysistunnossa yhteisön puolesta.

3. Konferenssissa yhteisen kannan esittää yhteisön puolesta komissio, jos se koskee yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvaa asiaa, tai neuvosto, jos se koskee jäsenvaltioiden toimivaltaa, tai komissio ja neuvosto yhdessä, jos on kyse jaettuun toimivaltaan kuuluvasta asiasta. Komissio ja jäsenvaltiot voivat ilmaista tukensa yhteiselle kannalle.

4. Jäsenvaltioiden on äänestettävä sovitun yhteisen kannan mukaisesti.

5. Julkaiseminen

Tämä sopimus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

Komission puolesta Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja Puheenjohtaja

[1] Tuomioistuimen 14.11.1978 antama tuomio 1/78.

[2] Asia 22/70, 31.3.1971, komissio v. neuvosto, asia AETR (Kok. 1971, s. 263).

[3] Lausunto 1/76, 26.4.1977, Euroopan sisävesiliikenteen seisontarahaston perustamista koskeva sopimusluonnos (Kok. 1977, s. 741).

[4] Lausunto 1/94, 15.11.1994.

[5] Julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus 13.12.2001, asia C-29/99 (Kok. 2002, s. I-11221).

[6] EYVL L 318, 11.12.1999, s. 20.

[7] EYVL L 185, 16.7.2005, s. 33-34.

[8] EYVL L […], […], s. […].

[9] EYVL L […], […], s. […].

[10] EYVL L 149, 17.6.1980, s. 41.