FI Euroopan unionin virallinen lehti C 267/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lapsille tarkoitetuista lääkkeistä sekä asetuksen (ETY) N:o 1768/92, direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta”

KOM(2004) 599 lopullinen — 2004/0217 COD

(2005/C 267/01)

Neuvosto päätti 12. marraskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. huhtikuuta 2005. Esittelijä oli Paolo Braghin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11.–12. toukokuuta 2005 pitämässään 417. täysistunnossa (toukokuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1 Komitean lausunnon tiivistelmä

1.1 ETSK pitää ensisijaisena lasten suojelua, sillä lapset ovat fysiologisten, psykologisten ja kehitystä koskevien erityispiirteidensä vuoksi herkkä väestöryhmä. ETSK katsoo, että pediatristen tutkimusten anomista tai toteuttamista koskevan päätöksen on perustuttava selkeästi määriteltyihin ja perusteltuihin tutkimustarpeisiin ja että tutkimuksen aikana on varmistettava eettisten sääntöjen noudattaminen.

1.2 ETSK kannattaa pediatrian komitean perustamista Euroopan lääkeviraston yhteyteen. ETSK:n mielestä se on soveltuva väline takaamaan korkealaatuisen sekä tieteellisiin ja eettisiin periaatteisiin perustuvan tutkimuksen. ETSK ehdottaa, että komiteassa olisi esitettyä enemmän pediatrian erityisasiantuntemusta sekä lapsille tarkoitettujen lääkkeiden kehittämiseksi että niiden käyttämiseksi ja että komission nimeämien asiantuntijoiden määrää lisättäisiin.

1.3 ETSK katsoo, että pediatrian komitean vastuualaa olisi lisättävä. ETSK ehdottaa, että pediatrian komitean roolia vahvistettaisiin lapsiväestössä tehtäviin tutkimuksiin erikoistuneiden tutkijoiden ja tutkimuskeskusten eurooppalaisessa verkossa ja että se vastaisi pediatrisen tutkimusohjelman ”Lääketutkimuksia Euroopan lasten hyväksi” (Medicines Investigation for the Children of Europe, MICE) tieteellisestä johdosta. Komissio laatii parhaillaan tutkimusohjelmaa koskevaa aloitetta.

1.4 ETSK on samaa mieltä ehdotetuista lupamenettelyistä ja kannattaa etenkin uutta lastenlääkkeen myyntilupamenettelyä (Paediatric Use Marketing Authorisation, PUMA), joka on tarkoitettu jo kaupan olevia lääkkeitä varten. Lisäksi komitea ehdottaa lyhennetyn ja keskitetyn menettelyn käyttöä silloin, kun se on perusteltua etenkin säännöllisesti julkaistavaan turvallisuusraporttiin kerättyjen, lääkkeiden turvallisuutta koskevien tietojen pohjalta. ETSK:n mielestä on tarkennettava, että kun edellytykset lasten hoitoon käytettäviä harvinaislääkkeitä koskevan menettelyn soveltamiseksi täyttyvät, luvan haltija voi valintansa mukaan käyttää jompaa kumpaa kahdesta menettelytavasta.

1.5 Kun otetaan huomioon, että pediatriset tutkimukset vaativat aikaa ja edellyttävät resursseja ja että niihin liittyy arkaluonteisia eettisiä ja lapsipotilaiden suostumusta koskevia kysymyksiä, ETSK on samaa mieltä ehdotuksessa esitetyn palkkio- ja kannustinjärjestelmän tarpeellisuudesta. Komitea ehdottaa kuitenkin, että sitä vahvistettaisiin tietyissä tapauksissa.

1.6 ETSK kannattaa tavoitetta asettaa lääkäreiden ja terveydenhuollon toimijoiden käyttöön nykyistä laajempia tietoja lääkkeistä ja pediatrisista tutkimuksista. Tässä yhteydessä tulisi hyödyntää nykyistä enemmän yhteisön kliinisten tutkimusten tietokantaa (EudraCT) (1). Lisäksi komitea ehdottaa nykyistä laaja-alaisempaa tiedotusstrategiaa, jonka avulla edistetään lastenlääkkeiden turvallista ja tehokasta käyttöä.

1.7 ETSK:n mielestä lasten epidemiologista tilannetta, terapeuttisia lähestymistapoja ja lastenlääkkeiden saatavuuden nykyisiä puutteita on analysoitava jäsennellysti. Lisäksi on arvioitava lasten hoitoon tarkoitettujen lääkkeiden määräämistä muihin kuin hyväksyttyihin käyttöaiheisiin.

1.8 ETSK suosittaakin, että komissio osallistuu aktiivisesti toimivaltaisten viranomaisten ja erikoistuneiden tutkimuskeskusten verkon rakentamiseen, tietämyksen syventämiseksi lääkkeiden kysyntämekanismeista ja parhaista hoitokäytänteistä.

1.9 ETSK toivoo lopuksi, että Maailman terveysjärjestön kanssa tehtävää yhteistyötä sekä kansainvälisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa käytävää vuoropuhelua vahvistettaisiin, jotta voitaisiin nopeuttaa lastenlääkkeiden hyväksymistä ja välttää kliinisten tutkimusten päällekkäisyyksiä ja tarpeettomia toistoja.

2 Johdanto

2.1 Lapset ovat herkkä väestöryhmä, joka eroaa aikuisista fysiologisilta, psykologisilta ja kehitystä koskevilta erityispiirteiltään. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää ottaa lääkkeitten tutkimuksessa huomioon kohderyhmän ikä ja kehitysaste. Euroopassa arviolta yli 50:tä prosenttia lasten hoitoon käytettävistä lääkkeistä ei ole tutkittu siltä kannalta, soveltuvatko ne lasten hoitamiseen, eikä niitä ole hyväksytty lastenlääkkeiksi, minkä vuoksi eurooppalaisten lasten terveys ja elämänlaatu voivatkin kärsiä.

2.2 Vaikka lapsille tehtävät tutkimukset saattavatkin herättää huolta, on samalla otettava huomioon eettiset kysymykset, jotka liittyvät lääkkeiden antamiseen väestöryhmälle, jolla niitä ei ole tutkittu. Näin ollen lääkkeiden — hyödyllisiä tai haitallisia — vaikutuksia ei tunneta. Lisäksi kliinisiä tutkimuksia koskevassa yhteisön direktiivissä (2) säädetään erityisvaatimukset kliinisiin tutkimuksiin EU:ssa osallistuvien lasten suojelemiseksi.

2.3 Ehdotetun asetuksen tavoitteena on — edistää lastenlääkkeiden kehittämistä — varmistaa lastenlääkkeiden korkealaatuinen tutkimus — varmistaa, että lastenlääkkeet on hyväksytty käytettäviksi nimenomaan lasten lääkehoidossa — parantaa tietojen saatavuutta lääkkeiden käytöstä lasten hoidossa — saavuttaa edellä mainitut tavoitteet tekemättä lasten parissa turhia kliinisiä tutkimuksia ja noudattamalla täysimittaisesti kliinisiä tutkimuksia koskevaa EU:n direktiiviä.

2.4 Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotuksessa mainitaan joukko toimenpiteitä, joista tärkeimmät ovat seuraavat:

2.4.1 Perustetaan Euroopan lääkevirastoon (European Medicines Agency) pediatrian komitea. Pediatrian komitean tulisi vastata pediatristen tutkimussuunnitelmien arvioinnista ja hyväksymisestä sekä niihin liittyvistä poikkeus- ja lykkäyspyynnöistä. Komitea vastaisi myös hyväksyttyjen pediatristen tutkimussuunnitelmien ja yhteisön voimassa olevien säännösten yhdenmukaisuuden arvioinnista, lasten hoitotarpeita koskevan luettelon hyväksymisestä sekä eri-ikäisten lasten lääkkeiden turvallista ja tehokasta käyttöä koskevasta nykyistä laajemmasta tiedotuksesta. Näin pyritään välttämään päällekkäisyyksiä ja tarpeettomien tutkimusten tekemistä.

2.4.2 Lapsille tehtävien tutkimusten on määrä perustua pediatrian komitean hyväksymään pediatriseen tutkimussuunnitelmaan. Siinä otetaan huomioon kaksi perusperiaatetta, joiden mukaan tutkimukset toteutetaan vain, jos niistä voi olla hyötyä lasten hoidossa, ja samalla vältetään kaikkea päällekkäisyyttä. Lisäksi tutkimukset eivät saa hidastaa muille väestöryhmille tarkoitettujen lääkkeiden hyväksymistä.

2.4.3 Kaikki loppuun saatetun ja hyväksytyn pediatrisen tutkimussuunnitelman mukaisesti tehdyt tutkimukset on esitettävä uusia vaikuttavia aineita sekä jo luvan saaneen lääkkeen uusia käyttöaiheita, lääkemuotoja tai uusia antotapoja koskevien lupahakemusten yhteydessä, ellei pediatrian komitea ole niille myöntänyt poikkeusta tai lykkäystä.

2.4.4 Kannustimeksi patentoimattomien lääkkeitten tuottamiseen komissio ehdottaa uudentyyppistä myyntilupaa eli lastenlääkkeen myyntilupaa (PUMA). Lastenlääkkeiden myyntiluvan myöntämisessä noudatetaan nykyisiä lupamenettelyjä, mutta lupa myönnetään vain erityisesti lasten hoitoon kehitetyille lääkkeille.

2.4.5 Kun otetaan huomioon, että lastenlääkkeiden saatavuutta yhteisössä tulisi parantaa, että ehdotuksen sisältämät vaatimukset ovat sidoksissa yhteisönlaajuisiin palkkioihin ja että yhteisössä käytävässä kaupassa tulisi välttää kilpailuvääristymiä, komissio esittää, että jos myyntilupahakemuksessa nimetään lääkkeelle vähintään yksi hyväksytyn pediatrisen tutkimussuunnitelman tuloksiin perustuva pediatrinen käyttöaihe, hakemus voidaan käsitellä yhteisön keskitettyä menettelyä käyttäen.

2.4.6 Uusien lääkkeiden tai patenttisuojan tai lisäsuojatodistuksen piiriin kuuluvien lääkkeiden lisäsuojatodistuksen voimassaoloa jatketaan poikkeuksellisesti kuudella kuukaudella, mikäli kaikki hyväksyttyyn pediatriseen tutkimussuunnitelmaan kuuluvat toimenpiteet on toteutettu, lääke on hyväksytty kaikissa jäsenvaltioissa ja tuotetiedoissa ilmoitetaan olennaiset tutkimustulokset.

2.4.7 Vastaavia kannustimia ehdotetaan harvinaislääkkeille, joiden tavanomaista kymmenvuotista markkinayksinoikeutta jatketaan kahdella vuodella, jos lasten hoitoon tarkoitettua käyttöä koskevat vaatimukset täyttyvät.

2.4.8 Jo kaupan olevat lääkkeet voivat hyödyntää uuteen lastenlääkkeen myyntilupaan (PUMA) liittyvää tietosuojaa.

2.5 Kliinisistä tutkimuksista annetulla direktiivillä on perustettu yhteisön kliinisten tutkimusten tietokanta (EudraCT). Nyt ehdotetaan, että tämän tietokannan yhteyteen kerätään tiedot kaikista meneillään olevista tai päätökseen saatetuista pediatrisista tutkimuksista yhteisössä ja sen ulkopuolisissa maissa.

2.6 Komission tarkoituksena on selvittää mahdollisuudet perustaa — yhteisön nykyiset ohjelmat huomioon ottaen — erityinen pediatrinen tutkimusohjelma ”Lääketutkimuksia Euroopan lasten hyväksi” (Medicines Investigation for the Children of Europe, MICE).

2.7 Lisäksi komissio ehdottaa, että perustetaan yhteisön verkosto, joka yhdistää jäsenvaltioiden verkot ja kliiniset tutkimuskeskukset. Verkoston avulla luotaisiin tarvittavaa osaamista unionin tasolla ja helpotettaisiin tutkimusten tekemistä, lisättäisiin yhteistyötä ja vältettäisiin tutkimusten päällekkäisyyttä.

2.8 Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan. Kyseisessä artiklassa määrätään 251 artiklassa kuvatusta yhteispäätösmenettelystä, ja se on oikeusperusta 14 artiklassa asetettujen tavoitteitten saavuttamiselle. Näihin tavoitteisiin kuuluu tavaroiden, tässä tapauksessa ihmisille tarkoitettujen lääkkeitten, vapaa liikkuvuus (14 artiklan 2 kohta).

3 Yleistä

3.1 Terveydensuojelu ja lasten kliiniset tutkimukset

3.1.1 ETSK pitää ensisijaisena lasten suojelua, sillä lapset ovat fysiologisten, psykologisten ja kehitystä koskevien erityispiirteidensä vuoksi herkkä väestöryhmä. Kyseisen perustavoitteen toteuttamiseksi lastenlääkkeiden yhteydessä on täytettävä seuraavat ehdot: — Lapsille tehdyt kliiniset tutkimukset on tehtävä vain välttämättömissä tapauksissa ja samalla on vältettävä tarpeettomia päällekkäisyyksiä. — Kliinisiä tutkimuksia on valvottava ja seurattava asianmukaisesti, ja ne on tehtävä noudattaen eettistä periaatetta, jonka mukaan lapsipotilasta on suojeltava mahdollisimman paljon. — Soveltuvin tiedotus- ja viestintämenetelmin on varmistettava entistä parempi tietämys lasten hoitoa koskevista toivottavista lähtökohdista. — Aktiivisin lääketurvatoimin on mahdollistettava jatkuva ja tieteellisesti perusteltu pediatrian hoitokäytänteiden ajanmukaistaminen.

3.1.2 Näin ollen ETSK katsoo, että lapsille tehtävien tutkimusten anomista tai toteuttamista koskevan päätöksen on perustuttava selkeästi määriteltyihin ja perusteltuihin tutkimustarpeisiin. Tätä varten olisi varmistettava, että — nykyiset käytettävissä olevat tiedot lääkkeestä ovat varmasti riittävät sen varmistamiseksi, että lääkkeen käyttö lasten hoidossa on turvallista ja tehokasta (3) — lääkkeen (nykyinen tai ennustettava) käyttö lasten hoidossa saattaa olla laajuudeltaan merkittävää (4) — lääkkeestä on uskottavasti hyötyä — jo kaupan olevan lääkkeen käytöstä saatujen tieteellisten ja lääkinnällisten lisätietojen perusteella lääkkeestä on merkittävää hyötyä lasten hoidossa.

3.1.3 Edellä esitettyjen ajatusten perusteella on ETSK:n mielestä asianmukaista, että myös ehdotuksen säädösosassa (eikä vain johdanto-osassa) viitataan kliinisiä tutkimuksia ja hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevan direktiivin (5) eettisiin sääntöihin ja alaikäisiä suojeleviin erityissäännöksiin. Yleisissä kriteereissä, joita pediatrian komitean on noudatettava hyväksyessään pediatrisen tutkimussuunnitelman, otetaan huomioon kansainvälisen yhdenmukaistamiskonferenssin (International Conference on Harmonisation, ICH) asiaa koskevat suositukset (6). Yleisten kriteerien on oltava kliinisiä tutkimuksia koskevan direktiivin 2001/20/EY mukaisia, jotta varmistetaan eettisten sääntöjen noudattaminen tutkimuksissa.

3.1.4 ETSK kehottaakin asettamaan ehdotuksen painopisteeksi lapsipotilaan ja hänen terveydenhuollon tarpeensa. Tässä valossa tulisi myös tarkastella lääkinnällistä lähestymistapaa koskevia kysymyksiä ja näin ollen myös kliinisiin käytäntöihin ja hoitoon liittyviä tietoja, jotka hoitohenkilökunnalla ja hoitoalan toimijoilla on tehtäviensä hoitamiseksi oltava, jotta he voivat huolehtia hoitoa tarvitsevasta potilaasta.

3.2 Taustatiedon puute lääkkeitä käytettäessä

3.2.1 ETSK pitää riittämättömänä nykytilanteen sekä syiden ja riskien analyysiä, jota tarkastellaan laajennettua vaikutusarviointia (Extended Impact Assessment) käsittelevillä muutamilla sivuilla ja jota ei edes mainita ehdotetun asetuksen perusteluissa.

3.2.1.1 Olisi ollut asianmukaista analysoida epidemiologista tilannetta pediatrian kannalta ja nykyisen hoitokeinovarannon puutteita. Näin olisi voitu osoittaa toivottavia tutkimussuuntia ja määritellä yhteisön rahoituksella tuettavan tutkimuksen painopisteet (seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta parhaillaan käytävän keskustelun yhteydessä). Tällaisen analyysin avulla olisi voitu hyödyntää myös ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden komiteassa (Committee for Medicinal Products for Human Use, CHMP) toimivan pediatrian asiantuntijaryhmän (Paediatric Expert Group) jo tekemää työtä. Pediatrian asiantuntijaryhmä on laatinut luettelon 65 patentoimattomasta, vaikuttavasta aineesta, joita on pidettävä ensisijaisina lastenlääkkeitä koskevassa t&k-toiminnassa. Lisäksi näin olisi voitu edistää ja nopeuttaa edellä mainitun pediatrisen tutkimusohjelman (MICE) toteuttamiseksi parhaillaan tehtävää työtä.

3.2.1.2 Yleisten lastensairauksien lääkemarkkinat ovat riittävän laajat ja tarjoavat todennäköisesti tuottoa sijoituksille, joten lääketeollisuus on kiinnostunut lapsille entistä paremmin soveltuvien uusien pediatristen käyttöaiheiden tai uusien lääkemuotojen kehittämisestä. Harvinaisimpien sairauksien tai erityisten ikäryhmien lääkkeiden kehittämiskustannukset ovat sijoitusten tuottoon nähden kuitenkin suuret, eikä teollisuus (etenkään Euroopan pieni tai keskisuuri lääketeollisuus) kykene selviytymään niistä ilman riittäviä kannustimia tai tutkimustoiminnan rahoitusta. Etenkin tietyissä ikäryhmissä esiintyviä harvinaisimpia sairauksia varten on määriteltävä soveltuvia lisävälineitä, joilla voidaan kompensoida lastenlääkkeiden kehittämisen edellyttämät suuret sijoitukset henkilöstöön, aikaan ja rahaan.

3.2.2 Yhtä aiheellinen olisi ollut myös nykyistä syvällisempi analyysi lasten hoitoon määrätyistä lääkkeistä, joita käytetään muihinkin kuin hyväksyttyihin käyttöaiheisiin (niin sanotut off-label -lääkemääräykset). Näin olisi voitu pyrkiä määrittelemään ilmiön todellinen laajuus sekä arvioida lääkkeiden virheellisestä käytöstä aiheutuvia konkreettisia vahinkoja. Mikäli tällaiset tekijät tunnettaisiin nykyistä paremmin, olisi voitu tutkia perusteellisemmin keinoja tilanteen korjaamiseksi ja kannustinmekanismeja.

3.2.2.1 ETSK on tietoinen siitä, että asiaa koskevat tiedot ovat epäyhtenäisiä ja että jäsenvaltioiden eri virastot ovat keränneet niitä hyvin erilaisin ja epätäydellisin menetelmin. Tämän vuoksi onkin kyseenalaista, ovatko tiedot vertailukelpoisia ja voidaanko niiden pohjalta tehdä yleisiä ja tieteellisesti perusteltuja päätelmiä. Edellä mainituista rajoituksista huolimatta lääkkeiden määräämistä ja käyttöä kartoittava tutkimus mahdollistaisi alustavan yleiskuvan muodostamisen siitä, miten laajoja todennettavia eroja jäsenvaltioiden välillä on, kun ajatellaan terapeuttisia ryhmiä ja toisinaan ilman lääketieteellisiä perusteita käytettäviä vaikuttavia aineita.

3.2.2.2 Asiakirjassa ei myöskään ole analysoitu eri jäsenvaltioiden lääkinnällisten käytänteiden eroja, vaikka eri sairauksiin määrättyjä lääkeluokkia koskevien koottujen tietojen perusteella tällainen analyysi olisi varmasti tärkeä. ETSK katsoo, että kyseisen analyysin tekemistä ei enää voida siirtää ja että se on erityisen hyödyllinen varmistettaessa kansalaisten terveyden kaltainen perusasia. Koska ammattilaisten koulutus, terveydenhuolto sekä hoidon ja lääkkeiden hallinnointi kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, ETSK toivoo, että avointa koordinointimenetelmää sovelletaan mahdollisimman pian myös lääkealalla. Lisäksi komitea toivoo, että kansalaisten terveyttä ajatellen voitaisiin lääkäri- ja potilasjärjestöjen aktiivisen toiminnan avulla muotoilla kohtuullisen ajan kuluessa jäsennellyt suuntaviivat, jotka koskevat parhaita lääkinnällisiä käytänteitä eri hoitoaloilla ja eri potilasryhmissä, lapsipotilaat mukaan luettuina.

3.2.3 Asiakirjassa olisi myös pitänyt analysoida seurannan ja lääketurvatoiminnan tuloksia. Kyseisillä aloilla unionin lainsäädäntö on epäilemättä kärkiluokkaa. Lääketurvatoiminnan verkossa olisi jo pitänyt todeta mahdolliset väärät käyttötavat ja epäsuorasti hoidon puutteet, joiden poistamiseksi EU:n toimielimet olisivat yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa jo voineet laatia soveltuvan tiedotuspolitiikan.

3.2.4 Off-label -lääkemääräysten laaja-alaisesta käytöstä puhuttaessa on kysyttävä, onko lupamenettelyssä käytetty lähestymistapa riittävä vai ei (kuten komission ehdotuksessa tehdään). Komitean mielestä olisi ollut toivottavaa ehdottaa samalla toimia, joiden avulla lääkärit, terveydenhuollon toimijat yleensä ja myös vanhemmat oppivat käyttämään lastenlääkkeitä oikein. Vanhempien ymmärrettävä toive poistaa sairauden lapselle aiheuttamat oireet ja kärsimykset painostaa usein lääkärin määräämään jo aikaisessa vaiheessa lääkettä, joka ei aina vastaa lapsipotilaan todellisia tarpeita.

3.2.5 Näkökohta, jota ei myöskään ole otettu huomioon, on farmaseuttien merkitys ostopäätöksiä tehtäessä sekä lääkkeen oikean käytön neuvonnassa. Farmaseuttien keskuudessa tulisikin tukea aktiivisesti sekä koulutustoimia että tiukkaa lääketurvatoimintaa.

3.2.6 Olisi asianmukaista syventää käyttöturvallisuutta koskevien saatavissa olevien tietojen ja etenkin lääketurvatoimien analyysia. Näin voitaisiin arvioida, vaikuttavatko EU:n jäsenvaltioiden erilaiset lääkemääräyskäytänteet ja vaihtelevat lääkeluokitukset eri tavoin lääkkeiden virheelliseen käyttöön ja haittavaikutuksiin.

3.2.7 ETSK on tietoinen siitä, että edellä mainitut näkökohdat eivät kuulu tässä käsiteltävän ehdotuksen ensisijaisiin tavoitteisiin. Komitea suosittelee kuitenkin komissiolle, että se osallistuisi aktiivisesti viranomaisten ja erikoistuneiden tutkimuskeskusten verkon rakentamiseen, jotta tunnettaisiin entistä paremmin lääkkeiden kysyntää ohjaavia mekanismeja, lääkkeiden järkevää käyttöä, parhaita hoitokäytänteitä sekä muita samankaltaisia näkökohtia. Näin voitaisiin edistää sisämarkkinoiden yhtenäistämistä myös lääkealalla.

3.3 Pediatrinen komitea ja kliiniset tutkimukset

3.3.1 ETSK kannattaa pediatrian komitean perustamista Euroopan lääkeviraston yhteyteen. Komitean suunnitellut tehtävät ovat hyvin moninaiset ja ulottuvat pediatristen tutkimussuunnitelmien sisällön ja menetelmien arvioinnista lapsiin kohdistuvan mahdollisen terapeuttisen hyödyn ennakkoarviointiin. Lisäksi komitea antaa tieteellistä tukea kyseisten tutkimussuunnitelmien laadinnassa, tutkii toteutettujen tutkimusten ja hyviksi osoittautuneiden kliinisten käytänteiden vastaavuutta, laatii terapeuttisia tarpeita koskevan luettelon sekä tukee ja antaa neuvontaa luotaessa sellaisten tutkijoiden ja tutkimuskeskusten eurooppalaista verkkoa, joilla on lapsiväestössä tehtävien tutkimusten toteuttamiseen liittyvää erityisosaamista. Lisäksi keskuksen on määrä vastata siitä, ettei tehdä päällekkäistä tutkimusta.

3.3.2 Pediatrisen komitean laajaa vastuualaa ajatellen ETSK katsoo, että 4 artiklan 1 kohdassa säädetty toimivalta ei ole täysin riittävä etenkään esikliinisen ja kliinisen tutkimuksen metodologian (erityisesti farmakologian ja toksikologian, farmakokinetiikan, biometrian ja biostatistiikan asiantuntemuksen), pediatrian kannalta keskeisimpien terapiaryhmien (mukaan luettuna neonatologit) ja farmakoepidemiologian asiantuntijoiden osalta. Komitea ehdottaakin, että komission nimeämien asiantuntijoiden määrää lisätään ja että asiantuntijoiksi valitaan myös lasten hoitolaitosten edustajia.

3.3.3 ETSK panee merkille lapsiväestön määritelmän, jolla ”tarkoitetaan väestön 0–18-vuotiasta osaa” (2 artikla). Komitea on tietoinen siitä, ettei edes kansainvälinen yhdenmukaistamiskonferenssi ole kyennyt laatimaan yksiselitteistä määritelmää. Komitea toivoo kuitenkin, että kun pediatrian komitea järjestää erityistutkimuksia kutakin väestöryhmää varten, se välttää tarpeettomia tutkimuksia väestöryhmässä, joka ei kehityksensä ja ikänsä puolesta kuulu riskiryhmään.

3.3.4 ETSK pitää oikeana periaatetta, jonka mukaan pediatriset tutkimussuunnitelmat esitetään uuden lääkkeen kehitysvaiheessa, ja pitää erittäin myönteisenä sitä, että hakemuksen esittäjä ja pediatrian komitea voivat käydä jatkuvaa vuoropuhelua. Komitea ihmettelee kuitenkin vaatimusta toimittaa hakemukset ”– — viimeistään siinä vaiheessa, kun (– –) farmakokinetiikkaa ihmisellä käsittelevät tutkimukset on tehty” (17 artiklan 1 kohta). Kyseisessä vaiheessa tutkimukset lääkeaineturvallisuudesta aikuisväestön keskuudessa ovat vielä kesken, eikä turvallisuusprofiilia näin ollen ole vielä tarkkaan määritelty. Tämän vuoksi ei voida vielä laatia täydellisiä ja hyvin jäsenneltyjä pediatrisia tutkimussuunnitelmia (etenkään eri-ikäisten lasten osalta). Lisäksi on olemassa vaara, että tehdään tarpeettomia tutkimuksia tai että ne toistetaan eri annostuksin kuin alun perin suunniteltiin.

3.3.5 ETSK pelkää myös sitä, että kyseinen vaatimus saattaa viivyttää aikuisille tarkoitettujen uusien lääkkeiden kehittämistä. Pidemmälle edenneessä tutkimusvaiheessa voitaisiin kuitenkin tunnistaa paremmin riskiryhmät, lapset mukaan luettuina, keskittää tutkimustoimet vielä tarvittavaan tärkeään tietoon sekä ehdottaa aktiivista lääketurvatoimintaa koskevia kohdennetumpia suunnitelmia.

3.3.6 ETSK suhtautuu epäillen ehdotukseen, jonka mukaan ”ennen nyt ehdotettavan säädöksen hyväksymistä päätökseen saaduille tutkimuksille ei myönnettäisi ehdotettavia EU:n tason palkkioita tai kannustimia. Ne otettaisiin kuitenkin huomioon ehdotuksessa olevien vaatimusten osalta, ja yritykset velvoitettaisiin toimittamaan tutkimustensa tulokset toimivaltaisille viranomaisille, kunhan puheena oleva säädös on hyväksytty” (7). Tällainen toteamus saattaa hidastaa tai vähentää yrityksissä käynnissä olevaa tai suunniteltua tutkimusta, kunnes asetus on lopullinen ja sitä sovelletaan koko EU:ssa.

3.4 Kannustimet

3.4.1 ETSK on samaa mieltä siitä, että on löydettävä soveltuvia kannustimia, jotta lapsille tehdyt kliiniset tutkimukset toteutetaan parhaiden käytänteiden mukaisesti ja eettisiä sääntöjä kunnioittaen ja jotta lastenlääkärien, hoitolaitosten ja sairaaloiden lastenosastojen hoitokeinoja parannetaan mahdollisimman pian turvallisilla, tehokkailla ja laadukkailla lääkkeillä, jotka on suunniteltu ja tutkittu lasten hoitoa varten neuvoston 14. joulukuuta 2000 antaman päätöslauselman mukaisesti. Tässä yhteydessä tulisi myös ottaa huomioon Yhdysvaltojen asianomaisesta lainsäädännöstä saadut kokemukset (8).

3.4.2 Kyseiset tutkimukset vaativat aikaa ja resursseja, ja niihin liittyy arkaluonteisia eettisiä ja lapsipotilaiden suostumukseen liittyviä kysymyksiä. Tämän vuoksi pelkästään markkinavoimin ei ole kyetty huolehtimaan todellisten ”lastenlääkkeiden” kehittämisestä. ETSK on tietoinen tästä ja katsoo, että eri tilanteita varten suunnitellut kannustimet ja palkkiot eivät aina riitä.

3.4.2.1 Etenkään lisäsuojatodistuksen voimassaolon pidentäminen kuudella kuukaudella ei riittäne kompensoimaan uuden tuotteen pediatrisista tutkimuksista mahdollisesti aiheutuvia lisäkustannuksia (eikä myöskään asiakirja-aineiston täydentämisen ja lupamenettelyn myöhästymisriskiä). Ehdotetussa asetuksessa säädetään aivan oikein poikkeus- ja lykkäysmahdollisuudesta, mutta jos pediatrisesta tutkimuksesta tulee velvoite, tarvitaan erityisen kalliita ja pitkäaikaisia toimia.

3.4.2.2 ETSK on huolissaan nykyisestä suuntauksesta keskittää tutkimus- ja kehittämistoiminta tehoaineisiin, joilla on laaja-alaista markkinapotentiaalia ja jotka imevät yhä enemmän t&k-toimintaan tehtäviä investointeja, kun taas tehoaineet, joita käytetään rajallisimmilla aloilla tai kapeilla markkinoilla, ovat toissijaisia. Jos näin tapahtuu myös uusien lastenlääkkeiden osalta, ei voitaisi noudattaa tavoitetta luoda kohtuullisessa ajassa riittävästi todella innovatiivisia pediatrisia hoitokeinoja. ETSK toivoo, että tätä vaaraa seurataan tarkasti ja että sitä analysoidaan erityisesti suunnitteilla olevassa yleiskertomuksessa, jossa on määrä tarkastella asetuksen soveltamisesta saatuja kokemuksia.

3.4.3 III osaston 2 luvussa (Lastenlääkkeen myyntilupa) säädetty uusi menettely jo myynnissä oleville lääkkeille, joita ei ole suojattu patentilla tai lisäsuojatodistuksella, on käytettävissä olevien lastenlääkkeiden myyntilupamenettelyjen merkittävä ja myönteinen uudistus. Mahdollisuus noudattaa keskitettyä menettelyä myös silloin, kun aikuisille tarkoitetun lääkkeen alkuperäinen lupa on saatu kansallisessa menettelyssä, on hyvä vaihtoehto.

3.4.4 Komitea on tyytyväinen myös menettelyjen joustavoittamiseen, etenkin mahdollisuuteen viitata hakemuksessa jo hyväksytyn lääkkeen asiakirja-aineistossa oleviin tietoihin (31 artiklan 4 kohta) ja käyttää lastenlääkkeen nimessä jo myyntiluvan saaneen tuotteen tuotenimeä lisäämällä siihen korotettu kirjain ”P” (31 artiklan 5 kohta). ETSK suosittaa, että tällaisessa tapauksessa pakkauksessa ilmoitettaisiin selkeästi lääkemuoto ja annostus, jos — mikä on todennäköistä — lapsille tarkoitettu annostus poikkeaa aikuisten annostuksesta.

3.4.5 ETSK panee merkille, että tällaisen joustavuuden vastapainoksi ehdotetussa asetuksessa on myös jäykkyyttä, joka voi ehkäistä pediatrista tutkimusta. Tästä on esimerkkinä se, että lisäsuojatodistuksen voimassaolon pidentäminen kuudella kuukaudella edellyttää, että lääkkeellä on myyntilupa kaikissa jäsenvaltioissa. Komitea katsoo, että säännös menee liian pitkälle etenkin laajentuneessa unionissa ja että sitä voivat itse asiassa hyödyntää vain monikansalliset suuryritykset sellaisten lääkkeiden osalta, joiden menestys on taattu.

3.4.6 Ihmetystä herättää myös toteamus, jonka mukaan kaikki kehittämistä koskevat tiedot on ilmoitettava, sillä näin itse asiassa muutetaan nykyisiä säännöksiä myyntiluvan asiakirja-aineistoa koskevista tiedoista. Myös tämä lähestymistapa saattaa ehkäistä tutkimusten aloittamista myynnissä jo olevien ja yleisesti käytettyjen lääkkeiden lääkemuodoista ja annostuksesta lasten hoidossa.

3.5 Tiedot lastenlääkkeiden käytöstä

3.5.1 Yksi tarkasteltavan ehdotuksen tavoitteista on lisätä saatavilla olevia tietoja lastenlääkkeiden käytöstä. ETSK on samaa mieltä siitä, että tietojen nykyistä parempi saatavuus saattaa edistää lastenlääkkeiden entistä turvallisempaa ja tehokkaampaa käyttöä ja että näin voidaan edistää kansanterveyttä. Lisäksi tietojen saatavuus saattaa osaltaan vähentää lapsille tehtäviä päällekkäisiä ja tarpeettomia tutkimuksia.

3.5.2 ETSK kannattaakin ehdotusta kerätä kliinisistä tutkimuksista annetulla direktiivillä perustettuun yhteisön kliinisten tutkimusten tietokantaan (EudraCT) tiedot kaikista meneillään olevista tai päätökseen saatetuista pediatrisista tutkimuksista yhteisössä ja sen ulkopuolisissa maissa.

3.5.2.1 Kyseisen tietokannan käyttötapoja ei kuitenkaan ole määritelty riittävän selkeästi. Tulisi mainita, kuka voi käyttää tietokantaa ja mitkä tiedot julkaistaan ja mitkä säilytetään luottamuksellisina kansalaisten yksityisyyden sekä arkaluonteisten tai luottamuksellisten teollisten tietojen suojelemiseksi.

3.5.2.2 Myöskään (terveydenhuollon ammattilaisille suunnatussa) teknisessä lomakkeessa julkaistujen tietojen ja pakkausselosteessa suurelle yleisölle annettujen tietojen välinen raja ei ole selkeä. Lastenlääkkeiden markkinalohkolla pakkausselosteen ymmärrettävyys ja selkeys ovat erityisen tärkeitä, jotta estetään lapsipotilaalle mahdollisesti haitallinen käyttö.

3.5.3 Yhteydenpitoa ja koordinointia koskevassa VI osastossa esitetään joukko toimia ja velvoitteita (esimerkiksi jäsenvaltioiden on kerättävä saatavilla olevia tietoja kaikista lastenlääkkeiden käyttötavoista ja toimitettava nämä tiedot lääkevirastolle kahden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta — 41 artikla). Siinä ei kuitenkaan käsitellä tärkeintä aihetta eli lääkkeiden oikeaa käyttöä lasten hoitoon eikä tämän mukaisia tarvittavia toimia terveydenhuollon ammattilaisten ja yleensä väestön keskuudessa.

4 Päätelmät

4.1 ETSK kannattaa yleisesti ehdotettua asetusta. Komitea epäilee kuitenkin sen oikeusperustan eli EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan soveltuvuutta 14 artiklan 2 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi (tavaroiden vapaa liikkuvuus), sillä ehdotetun asetuksen soveltamisalaan liittyy merkittäviä kansanterveydellisiä näkökohtia. Vaikka kaikki lääkealan säädökset pohjautuvat kyseiseen oikeusperustaan, on otettava huomioon ehdotetun asetuksen perustavoite eli lasten terveys ja suojelu.

4.2 ETSK toivoo, että komissio laatii mahdollisimman pian ehdotuksen, jossa keskitytään lääkkeiden tarjonnan sijasta lääkkeiden kysyntään. Tavoitteena on luoda tehokas toimintaväline, jolla tuetaan ja edistetään lääkkeiden saatavuutta ja käyttöä koskevien tietojen keräämistä ja levittämistä, epidemiologisia näkökohtia ja lääkemääräyskäytänteitä koskevien tietokantojen perustamista sekä sellaisten suuntaviivojen määrittelyä, johon terveydenhuollon ammattilaiset ja potilasyhdistykset osallistuvat laaja-alaisesti. Samalla tulee edistää avoimen koordinointimenetelmän soveltamista myös lääkealalla.

4.3 VI osastossa määritelty tiedotus- ja koordinointiprosessi vaikuttaa melko rajoittavalta. ETSK toivoo sellaisen nykyistä laajemman tiedotusstrategian tutkimista ja toteuttamista, jonka avulla lasten hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä voitaisiin käyttää entistä järkevämmin. Lisäksi komitea toivoo, että lääkäreille ja terveydenhuoltoalan toimijoille tarjottaisiin kaikki tätä varten tarvittavat tietovälineet. Näin ollen on pohdittava uudelleen etenkin sitä, onko European Clinical Trials Database (EudraCT Database) -tietokannan kliinisiä tutkimuksia koskevat tiedot asetettava tutkijoiden ja lääkäreiden käyttöön ja millä tavoin.

4.4 ETSK on tyytyväinen ehdotukseen perustaa erityinen pediatrinen tutkimusohjelma ”Lääketutkimuksia Euroopan lasten hyväksi” (Medicines Investigation for the Children of Europe, MICE), jonka tarkoituksena on rahoittaa yhteisön tasolla konsernien, yritysten ja lastensairaalaverkkojen tutkimusta lastenlääkkeiden kehittämiseksi patentoimattoman lääkkeen pohjalta tai rekisteröinnin jälkeisiä havainnointi- tai kohorttitutkimuksia. ETSK:n mielestä tässä yhteydessä olisi kuitenkin pitänyt esittää suuntaviivoja ja määritellä nykyistä tarkemmin pediatrian komitean rooli. Kun ajatellaan jäsenvaltioiden lääkinnällisten käytänteiden välisiä huomattavia eroja, olisi näin voitu välttää pitkiä keskusteluja ensisijaisten tarpeiden ja erityistutkimusten toteuttamisen arvioinnista sekä siitä, kenen on määriteltävä hoitoalat, joilla on ensisijaista saada tietoa lääkkeiden käytöstä lasten hoidossa.

4.5 ETSK esittääkin, että ehdotetun asetuksen 7 artiklaan lisätään nimenomaan, että kyseiset toimet kuuluvat pediatrian komitean tehtäviin. Näin helpotettaisiin nopeaa toteuttamista ja varmistettaisiin entistä parempi koordinointi kaikkien pediatrian komitean institutionaalisten toimien kanssa.

4.6 ETSK toivoo myös, että perustettaessa ja toteutettaessa artiklassa 43 mainittua eurooppalaista verkostoa, johon kootaan lapsiväestössä tehtävien tutkimusten toteuttamisen liittyvää erityisosaamista omaavat tutkijat ja tutkimuskeskukset, pediatrinen komitea ei vain antaisi ”tukea ja neuvoja” lääkevirastolle vaan toimisi tässä yhteydessä aktiivisesti hyödyntäen mahdollisesti kaikkien jäsenvaltioiden tiedemaailman ja pediatrian erityisalojen asiantuntijoista koostuvan foorumin tukea. Lisäksi komitea kehottaa erityisiä tutkimuspöytäkirjoja täsmennettäessä hyödyntämään niissä yrityksissä toimivia tutkijoita, joiden tuotteita asia koskee, sillä heillä on eniten tietoa kyseisten tuotteiden ominaisuuksista.

4.7 Pediatrian komitean ensisijainen tehtävä on pediatrian tutkimussuunnitelmien hyväksyminen, mikä on koko ehdotuksen ydin. Se antaa aihetta pelätä, että suuntauksena on kliinisten pediatristen tutkimusten kaavamaisuus sen sijaan, että pyrittäisiin edellä mainittuihin, myös eettisiin, tavoitteisiin, kuten välttämään tarpeettomia päällekkäisyyksiä tai hyödyttömiä pediatrisia tutkimuksia.

4.8 ETSK kehottaa komissiota mainitsemaan nimenomaan, että pediatrisen komitean tehtävänä on analysoida EudraCT-tietokannassa saatavilla olevia tietoja sekä arvioida huolellisesti (säännöksiin äskettäin tehtyjen muutosten mukaista) säännöllisesti julkaistavaa turvallisuusraporttia. Raportissa julkaistaan epidemiologisia tietoja, lääkemääräyksiä koskevia tutkimuksia sekä julkaistujen tutkimusten tuloksia, joten voidaan olettaa, että uusien kliinisten tutkimusten laajuutta ja kestoa voidaan näin vähentää, ja eräissä tapauksissa niiden voidaan jopa osoittaa olevan turhia.

4.9 Mikäli asiakirja-aineiston perusteella voidaan arvioida olemassa olevien lääkkeiden turvallisuutta koskevia (ja lääketurvatoimien, tiedotusraporttien ja säännöllisesti julkaistavan turvallisuusraportin perusteella saatuja) tietoja myös lapsille tarkoitettujen lääkemuotojen ja annostuksen osalta, voitaneen olettaa, että pitkän ja kalliin lastenlääkkeen myyntilupamenettelyn sijaan voidaan käyttää lyhennettyä, yksinkertaistettua ja keskitettyä menettelyä, jonka avulla voidaan tarvittavalla tavalla muuttaa teknistä lomaketta tai pakkausselostetta (9).

4.10 ETSK:n mielestä on tarkennettava, että kun edellytykset lasten hoitoon käytettäviä harvinaislääkkeitä koskevien menettelytapojen soveltamiseksi täyttyvät, luvan haltija voi valintansa mukaan käyttää jompaakumpaa kahdesta menettelytavasta.

4.11 ETSK korostaa, että toteutettujen tutkimusten tulokset ja pakkausselosteiden hyväksytyt muutokset tulisi julkaista ja että pediatrista käyttöä koskevat tiedot tulisi liittää kaikkiin samaa vaikuttavaa ainetta sisältäviin patentoimattomiin lääkkeisiin.

4.12 Kehitysmaissa EU otetaan jo huomioon ohjeellisena sääntelyviranomaisena lääkkeitä rekisteröitäessä, ja Maailman terveysjärjestö pitää unionia vertailukohtana arvioidessaan rekisteröitäviä lääkkeitä kyseisissä maissa. EU:n asetuksen nopea täytäntöönpano vaikuttaa toivottavasti myönteisesti käytettävissä oleviin lasten hoitomuotoihin myös heikosti kehittyneissä maissa. ETSK toivoo, että Maailman terveysjärjestön kanssa tehtävää myönteistä yhteistyötä vahvistetaan edelleen ja että komissio käy järjestelmällistä vuoropuhelua kaikkien kansainvälisten viranomaisten kanssa, jotta nopeutettaisiin uusien tehoaineiden tai käyttöaiheiden sekä lasten hoitoon entistä soveltuvampien annostusten ja lääkemuotojen hyväksymistä ja vältettäisiin samalla kliinisten tutkimusten päällekkäisyydet ja tarpeettomat toistot.

Bryssel 11. toukokuuta 2005 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) European Clinical Trials Database.

(2) EYVL L 121, 1.5.2001.

(3) Yhdysvaltain ruoka- ja lääkehallinto (Food and Drug Administration, FDA) voi vaatia tutkimuksia lääkkeiden käytöstä lasten hoitoon, jos markkinoilla olevien lääkkeiden tuoteseloste on riittämätön (inadequate labelling) ja jos potilas voi tämän vuoksi joutua huomattavaan vaaraan.

(4) Yhdysvalloissa ruoka- ja lääkehallinto (FDA) määrittelee lapsipotilaiden ”huomattavaksi” määräksi 50 000 potilasta. Jos määrä ylittyy, se voi vaatia yritystä toteuttamaan lapsille tehtävät kliiniset tutkimukset.

(5) EYVL L 121, 1.5.2001.

(6) Tässä yhteydessä viitataan etenkin ICH:n ohjeeseen E11: ”The ethical imperative to obtain knowledge of the effects of medicinal products in paediatric patients has to be balanced against the ethical imperative to protect each paediatric patient in clinical trials”.

(7) Asiakirjan perustelujen kohta ”Tiedot lääkkeitten käytöstä lapsille”, s. 7.

(8) Best Pharmaceuticals for Children Act, 1. huhtikuuta 2002, Public Law N:o 107–109.

(9) Tällainen yksinkertaistettu menettely on otettu käyttöön Yhdysvalloissa, jossa 33 tuotteen pakkausselosteeseen on lisätty lasten hoitoa koskevaa tietoa. Se on saatu rekisteröinnin jälkeisistä kliinisistä tutkimuksista (kyseiset tutkimukset olivat tarpeen, sillä Yhdysvalloissa ei ole säännöllisesti julkaistavan turvallisuusraportin kaltaista välinettä). Täydellisen kliinisen tutkimussuunnitelman perusteella on hyväksytty 53 tuotetta yksinomaan pediatriseen käyttöön.