Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 196/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Mór/Móri”

Viitenumero PDO-HU-A1333-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 10.3.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Móri Prémium -viinityypin sisällyttäminen tuote-eritelmään

a) eritelmän asianomaiset kohdat: — II Viinien kuvaus — III Erityiset viininvalmistusmenetelmät — V Enimmäistuotos — VI Sallitut rypälelajikkeet — VII Yhteys maantieteelliseen alueeseen — VIII Lisäedellytykset

b) yhtenäisen asiakirjan asianomaiset osat: — Viinin tai viinien kuvaus — Viininvalmistusmenetelmät – Erityiset viininvalmistusmenetelmät — Viininvalmistusmenetelmät – Enimmäistuotokset — Yhteys maantieteelliseen alueeseen — Lisäedellytykset

c) perustelu: Mórin viinialueella on vuosisatoja vanha perinne tuottaa täyteläisiä, harteikkaita ja kypsiä valkoviinejä. Muutoksella halutaan suojella tätä perinnettä ja luoda sen pohjalta korkeampi laatuluokka, johon liittyy senkaltaisia vaatimuksia kuin pienempi keskimääräinen tuotos, paremman laatuiset rypäleet ja tietyt viininvalmistusmenetelmät.

2. Uusien hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden (Generosa, Pinot blanc, Pinot noir ja Syrah) sisällyttäminen tuote-eritelmään

a) eritelmän asianomainen kohta: — VI Sallitut rypälelajikkeet

b) yhtenäisen asiakirjan asianomainen osa: — Päärypälelajike (-lajikkeet)

c) perustelu: Viiniköynnösten jalostusalan Unkarissa viime vuosikymmeninä tekemän työn ansiosta on onnistuttu jalostamaan useita uusia viiniköynnöslajikkeita. Yksi niistä on Generosa, jota jo viljellään useilla tarhoilla rajatulla alueella. Generosa-rypälelajikkeesta valmistettu viini on viime vuosina saanut laajaa tunnustusta niin ammatti- kuin kuluttajapiireissä, mikä on parantanut viininviljelyalueen mainetta. Pinot blanc -lajiketta on viljelty alueella jo vuosikymmeniä, vaikkakin vain vähäisillä viljelyaloilla. Useat valmistajat valmistavat siitä korkealaatuista lajikeviiniä. Lajikkeen arvo on selkeästi hyödynnettävissä tällä viininviljelyalueella. Pinot noir -rypälelajikkeen salliminen viininviljelyalueella on tärkeää niin roseeviinien kuin kuohuviinien tuottajille. Roseeviinien luokka vastaa lähes kaikilta osin nykyaikaisia makumieltymyksiä, ja roseeviinit voivatkin nousta huomattavaan asemaan klassisten valkoviinien rinnalla Mórin viinialueella esiintyvän viileämmän ilmaston ansiosta. Syrah-lajiketta on viljelty alueella jo vuosia, muttei suurilla aloilla. Sen suhteellisen myöhäisestä kukinnasta ja varhaisesta kypsymisestä voi olla hyötyä viininviljelyalueella, koska siitä voidaan tuottaa kevyempiä viinejä. Lajikkeen hedelmällisyys ja mausteisuus sekä joskus mineraaliset vivahteet antavat sille erityisen aseman tällä viininviljelyalueella.

3. Nimenmuutokset ja muut tietojen täsmennykset

a) eritelmän asianomaiset kohdat: — VII Yhteys maantieteelliseen alueeseen — VIII Lisäedellytykset — IX Tarkastukset, näytteenotto viineistä ja aistinvarainen arviointi

b) yhtenäisen asiakirjan asianomainen osa: — Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

c) perustelu: Tekniset muutokset

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Mór

Móri

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

Viini – Valkoviinit

Valkoviinit ovat väriltään vihertävän valkoisia – oljenkeltaisia – kullankeltaisia, ja niissä on haaleita tai kirkkaita sävyjä. Viineissä on raikasta, eloisaa hapokkuutta, kukkaisuutta tai hedelmäisyyttä sekä keveyttä ja raikkautta. Niissä ei yleensä ole tynnyrikypsytyksen vivahteita. Keskitäyteläiset viinit ovat yleensä aromaattisia ja persoonallisia. Jos lajike on mainittu, se on tavallisesti helposti tunnistettavissa.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viini – Roseeviinit

Roseeviinit ovat väriltään vaaleanpunaisia – violetteja – lohenpunaisia (sipulinkuoren värisiä) – hennon punaisia. Ne ovat kevyitä ja hedelmäisiä, ja ne on tarkoitettu juotaviksi yhden vuoden kuluessa.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Punaviinit

Punaviinejä valmistetaan primööri-viininä, jonka maseroitumisprosessi on lyhyt (5–7 päivää). Viinit on tarkoitettu juotaviksi yhden vuoden kuluessa. Ne ovat kevyitä ja mutkattomia, ja niiden tuoksussa ja maussa on punaisia marjoja. Väriltään ne ovat haalean rubiininpunaisia.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viini – Arvoviinit (Prémium)

Viinit ovat kullanvärisiä – vanhennetun kullanvärisiä. Luonteenomaisen voimakas happamuus ja korkea alkoholipitoisuus mahdollistavat pidemmän kypsytyksen. Pidemmän kypsytyksen ansiosta kypsytyksen toissijaisista aromeista tulee hallitsevia, ja joskus viineissä on mineraalisuutta.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

* Kun kyseessä ovat myöhäisen sadonkorjuun viinit, valikoidun sadon viinit ja kuivuneista viinirypäleistä valmistetut arvoviinit, kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 12,83 prosenttia ja haihtuvien happojen pitoisuus enintään 2 g/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a) Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viini – Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Katkonainen puristus

Kielletyt viininvalmistusmenetelmät

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Arvoviinejä ei saa makeuttaa eikä väkevöittää.

Rypäleiden tuotantosäännöt

Viljelykäytäntö

1. Viiniköynnöksen kasvatusta koskevat säännöt: a. Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä viljelymenetelmällä, kunnes viinitarha on raivattu. b. Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat: i. Korkea Goblet -leikkaus ii. Goblet-leikkaus iii. Sateenvarjo-leikkaus iv. Matala cordon-leikkaus v. Keskikorkea cordon-leikkaus vi. Korkea cordon-leikkaus

2. Viiniköynnösten tiheyttä viinitarhassa koskevat säännöt: a. Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä istutustiheydellä, kunnes viinitarha on raivattu. b. Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 300 viiniköynnöstä hehtaaria kohti c. Elokuun 1. päivän 2016 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 500 viiniköynnöstä hehtaaria kohti

3. Rypäleiden määrää viinitarhoissa koskevat säännöt: Mórin viiniä saa valmistaa ainoastaan köynnöksistä, joissa on enintään 10 elävää silmua neliömetriä kohti.

4. Sadonkorjuumenetelmä: Sadonkorjuu sallitaan käsin ja koneellisesti kaikille SAN-viineille. Kun kyseessä on arvoviini, sato on kuitenkin korjattava aina käsin. Rypäleiden luonnollinen vähimmäissokeripitoisuus ja potentiaalinen vähimmäisalkoholipitoisuus Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus Valko-, rosee- ja punaviinit: 9,0 til-% –14,9 Unkarin rypälemehuasteikolla (MM) Kun kyseessä ovat myöhäisen sadonkorjuun ja valikoidun sadon valkoviinit, kuivuneista rypäleistä valmistetut valkoviinit sekä arvoviinit, rypäleiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 216 g/l ja potentiaalinen alkoholipitoisuus 12,83 prosenttia ja Unkarin rypälemehuasteikolla (MM) 20. Sadonkorjuupäivää ja lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt Viljelykäytäntö Sadonkorjuupäivän vahvistaminen: Viiniyhteisön johtokunta vahvistaa sadonkorjuun alkamispäivän vuosittain viimeistään 20. elokuuta. Jos viinialan tuotteet on tehty rypäleistä, jotka on korjattu ennen viiniyhteisön vahvistamaa sadonkorjuun alkamispäivää, niille ei voida myöntää SAN-nimityksen ”Mór” alkuperätodistusta, eikä niitä saa saattaa markkinoille SAN-nimityksellä ”Mór”. Viiniyhteisöt julkaisevat ilmoituksen sadonkorjuun alkamispäivästä. Poikkeuksellisissa olosuhteissa (esimerkiksi sää tai saastunta) voidaan sallia poikkeaminen edellä mainitusta. Lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt: Nimityksen ”Mór” viinituotteissa sallitaan lajikkeen ja sen synonyymien merkitseminen viiniyttämiseen soveltuvien viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevassa kansallisessa lainsäädännössä määritellyllä tavalla kaikissa tuoteluokissa seuraavin rajoituksin ja lisäyksin: a. Jos ilmoitetaan vain yksi lajike, tuote on valmistettava 85-prosenttisesti kyseisestä lajikkeesta. b. Jos ilmoitetaan useampi lajike, tuote on valmistettava 100-prosenttisesti kyseisistä lajikkeista. c. Lajiketta ei saa ilmoittaa, jos Mór-nimityksen viinissä on rajoitetusti käytettävä ilmaisu ”Muskotály”.

b) Enimmäistuotokset

Viini – valko-, rosee- ja punaviini

100 hl/ha

Viini – valko-, rosee- ja punaviini

13 600 kg rypäleitä/ha

Viini – Arvoviinit (Prémium)

60 hl/ha

Viini – Arvoviinit (Prémium)

8 500 kg rypäleitä/ha

Viini – Arvoviini – Myöhäisen sadonkorjuun viini, valikoidun sadon viini

45 hl/ha

Viini – Arvoviini – Myöhäisen sadonkorjuun viini, valikoidun sadon viini

8 000 kg rypäleitä/ha

Viini – Arvoviini – Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini, jääviini

20 hl/ha

Viini – Arvoviini – Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini, jääviini

5 000 kg rypäleitä/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinialan tuotteita, joilla on suojattu alkuperänimitys ”Mór”, voidaan valmistaa Fejérin läänin Csákberényn, Csókakőn, Mórin, Pusztavámin, Sörédin ja Zámolyn kuntien viinitilarekisterissä luokkiin I ja II luokiteltujen alueiden (Mórin viininviljelyalue) viinitarhoilta peräisin olevista rypäleistä.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

syrah – blauer syrah

tramini – traminer

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

sauvignon – sovinjon

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

leányka – leányszőlő

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

sárga muskotály – weiler

ezerjó – korponai

rizlingszilváni – rizvanac

pinot noir – pinot tinto

irsai olivér – muskat olivér

tramini – gewürtztraminer

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

zöld veltelíni – zöldveltelíni

szürkebarát – pinot grigio

sárga muskotály – muscat lunel

zöld veltelíni – grüner muskateller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

sárga muskotály – muscat zlty

ezerjó – tausendachtgute

királyleányka – erdei sárga

ezerjó – szadocsina

rajnai rizling – rheinriesling

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

cabernet franc – gros vidur

merlot

királyleányka – königstochter

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

leányka – feteasca alba

rajnai rizling – weisser riesling

sárga muskotály – muscat bélüj

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

pinot noir – rulandski modre

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

sárga muskotály – muscat de lunel

olasz rizling – risling vlassky

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

sárga muskotály – muskat weisser

cserszegi fűszeres

ottonel muskotály – muscat ottonel

rizlingszilváni – müller thurgau

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

sárga muskotály – moscato bianco

pinot blanc – fehér burgundi

ezerjó – trummertraube

leányka – mädchentraube

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – weisser

sárga muskotály – muscat de frontignan

ezerjó – tausendgute

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kékfrankos – blauer limberger

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

ezerjó – kolmreifler

generosa

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

sárga muskotály – muscat sylvaner

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Viini (1)

1. Rajatun alueen kuvaus

a) Luonnolliset ja kulttuuriset tekijät

Mórin viininviljelyalue on yksi Unkarin pienimmistä perinteisistä viininviljelyalueista. Se sijaitsee Fejérin läänissä Vértesin ja Bakonyn kukkuloiden välisessä Mórin laaksossa Vértesin puolella.

Mórin laakso vaikuttaa viininviljelyalueen mikroilmastoon ja vallitsevaan tuulen suuntaan. Laakso on Bakonyn ja Vértesin kukkuloiden välillä oleva tektoninen repeämä. Nykyiset morfologiset ominaisuudet määräytyivät pintakerrostumien muodostuessa myöhäisen plioseenin ja kvartäärikauden aikana, jolloin muodostui sorapeitteisiä pöytävuoria, pitkiä ja leveitä harjanteita sekä epätasaisia, loivia rinteitä. Vértes on karstinen keskikorkea vuorijono, jossa on horsteja ja hautavajoamia.

Huuhtoutuneen ruskean metsämaan ja ruskomaan alla on enimmäkseen lössiä, johon on sekoittunut kalkkikiveä, ja oligoseenihiekkaa. Dolomiitin ja kalkkikiven päällä on paikka paikoin rendzinaa.

Alueen ilmasto on viinirypäleiden viljelyn kannalta suotuisa, vaikka se on keskimääräistä viileämpi. Talvet ovat leutoja, ja ilmavirtauksia on paljon läpi vuoden. Suurin osa rypäleistä saa auringonvaloa joka päivä kesällä. Vuotuinen keskilämpötila on 10 °C. Valoisuus on keskitasoa, ja sademäärä on 600–650 mm. Suurin osa sateista saadaan kesällä, vähiten helmi- ja maaliskuussa. Vallitseva tuulen suunta on luoteinen. Yleensä on kohtalaisen viileää ja suhteellisen sateista.

b) Inhimilliset tekijät

Viininviljelyä on todennäköisesti harjoitettu jo Rooman valtakunnan aikaan. Unkarin valtion perustamisen jälkeiset 1000-luvulta peräisin olevat lahjoituskirjat ovat jo selvä osoitus paikallisesta viininviljelystä. Ensimmäinen kirjallinen maininta on keskiajalta, unkarilaisten nykyisen Unkarin alueelle saapumisen (”honfoglalás”) jälkeen. Valtaherra Miklós Csákin testamentissa vuodelta 1231 mainitaan ensimmäisen kerran Vajalin (Mórin) viinitarhat.

Turkin valtakausi merkitsi tuhoisaa aikaa alueen viininviljelylle, sillä turkkilaisten joukkojen vetäytyessä Csókakőn linnasta kyliä poltettiin ja myös viinitarhoja tuhoutui.

Alueen elpymisessä olivat ratkaisevassa asemassa Hochburgien ja myöhemmin Lambergien kutsusta alueelle asettuneet kapusiiniveljeskunnan jäsenet ja saksalaiset uudisasukkaat, sillä he toivat mukanaan uudenaikaisempaa laitteistoa sekä kehittyneempiä viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmiä. Mórin kapusiiniluostari perustettiin vuosina 1694–1696. Munkit pitivät tiivistä yhteyttä Tokajin veljeskuntaan, joka perimätiedon mukaan toimitti heille Ezerjó-lajikkeen versoja viinitarhojen uudelleenistutukseen.

Ezerjó-lajiketta pidetään nykyisin erityisen arvostettuna unkarilaisena tuotteena (hungaricum). Lajikkeesta tuli viininviljelyalueen tärkein rypälelajike, kun 1800-luvulla viinikirvaepidemian jälkeen ryhdyttiin uudelleenistutuksiin. Viininviljelyn ja -valmistuksen elpyminen oli suuressa roolissa, kun Mór sai vuonna 1758 kaupankäynnin oikeudet.

Historialliset tiedot osoittavat, että jalohomeisia rypäleitä korjattiin ensimmäistä kertaa tällä viininviljelyalueella vuonna 1834. Alueen viinejä ryhdyttiin myymään Itävallan markkinoille 1800-luvulla yhä enemmän, sillä ne kestivät hyvin kuljetusta.

Vaikkakin alueen ensimmäinen viiniyhteisö perustettiin Csákberényyn vuonna 1882, itsenäisen Mórin viininviljelyalueen perustamisesta tehtiin hakemus vuonna 1901, ja Mórin viininviljelyalue rekisteröitiin vuonna 1928 annetulla asetuksella.

Toisen maailmansodan päättymisestä aina 1980-luvun loppuun asti Mórin valtiontila tarjosi teknisen taustan viininviljelyyn ja -valmistukseen, tarvittavan varastointikapasiteetin ja suurimman osan viininviljelyalueen kaupan pitämisen mahdollisuuksista. Viininviljelyalue oli 1980-luvun puoliväliin mennessä taas yhtä suuri kuin suurimmillaan edellisten vuosisatojen aikana. Kotimaan markkinoiden lisäksi viiniä myytiin lähinnä Neuvostoliiton markkinoille.

Vuonna 1990 tapahtuneen järjestelmävaihdoksen jälkeen valtiontila lakkautettiin ja sen viininviljelykapasiteetti purettiin. Yksityistäminen palautti viininviljelyalueen kohtalon paikallisten päättäjien, yksittäisten viljelijöiden ja viininvalmistamojen käsiin. Tämä puolestaan muutti merkittävästi viininviljelyn rakennetta. Viininvalmistuksesta on tullut usean perheen ammatti, ja Mórissa ja sen lähiseuduilla toimii monia viininvalmistamoja. Viinialueen viininviljelyala on pienentynyt 685 hehtaariin.

Näiden perheyrityksenä toimivien viininvalmistamojen kehittymisen, vuosisatoja pitkän kokemuksen ja asiantuntemuksen ansiosta nimityksen ”Mór” viinit ovat yhä suositumpia kuluttajien keskuudessa. Tästä ovat osoituksena lukuisat kultamitalit, joita on saatu kansallisissa ja kansainvälisissä viinikilpailuissa, sekä ulkomaan markkinoilla avautuneet myyntimahdollisuudet.

Viini (2)

2. Viinien kuvaus

Nimityksen ”Mór” viineissä on rikas makujen ja aromeiden kirjo. Viinien alkoholi- ja happopitoisuus on suhteellisen korkea. Viinit ovat miellyttäviä, ja ne ovat yleensä kuivia. Niiden tulisuus, täyteläisyys ja happojen sopusointuisuus takaavat hyvin miellyttävän makunautinnon. Hyvinä satovuosina saadaan erityisesti harmonisia viinejä, joissa on selkeää hapokkuutta ja sopivaa täyteläisyyttä. Oikealla viininvalmistustekniikalla ja kypsytyksellä saadaankin tuotettua erittäin korkealaatuisia viinejä.

Nimityksen ”Mór” viinejä kuvaillaan ammattikirjallisuudessa useimmiten kiinteiksi, voimakkaiksi ja maskuliinisiksi. Alueen viinejä määrittää laatuviineille luonteenomainen tiiviys, täyteläisyys sekä sokeri- ja happopitoisuus. Maaperän korkeasta kalkkipitoisuudesta johtuva hapokkuus tuo viineihin poikkeuksellista maittavuutta. Samaisen hapokkuuden ansiosta arvoviinit säilyvät hyvin. Ne kehittyvät ja paranevat vuosien ajan, kun ne tuotetaan valikoiduista lajikkeista.

Koska ilmavirtaukset Mórin laaksossa ovat runsaita, rypäleille haitallisia sienitauteja on vähän. Viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet ovat sen vuoksi terveitä useimpina satovuosina. Terveistä rypäleistä valmistetut valkoviinit soveltuvat myös hyvin pidempään kypsytykseen ja historiallisten viinien (”muzeális borok”) valmistukseen.

Suotuisissa sääoloissa Ezerjó-lajikkeen rypäletertut kypsyvät kullankeltaisiksi ja maultaan hienostuneiksi. Joinain satovuosina jalohomeisia rypäleitä voidaan käyttää erityislaatuisen prime-viinin (”főbor”) valmistukseen.

3. Tuotantoalueen, inhimillisten tekijöiden ja tuotteen välinen yhteys

Maantieteellisen ympäristön luonnollisten ja inhimillisten tekijöiden ansiosta Mórin viinialueella on tuotettu vuosisatojen ajan viiniä, joka on saanut mainetta koko Unkarissa.

Paikalliset viljelyolosuhteet ovat hyvät, sillä vuorien ja kukkuloiden lounais- ja eteläpuoleisilla rinteillä vallitsee suotuisa meso- ja mikroilmasto.

Laakson tuulisuus on suuri etu viinirypäleille haitallisten sienitautien torjunnassa. Myös hallanriski pienenee tai jopa katoaa tai hallan esiintymistiheys muuttuu. Suotuisaa on myös sijainti jyrkillä lounaisrinteillä, joilla auringonvaloa saadaan paljon. Nimityksen ”Mór” viinin erityinen luonne johtuu myös maaperän suhteellisen korkeasta kalkkipitoisuudesta.

Alueen viininviljely- ja viininvalmistusperinteet ovat moninaisia, ja niiden vaikutukset ovat edelleen nähtävissä. Viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmät eroavat huomattavasti muiden viininviljelyalueiden menetelmistä. Tämä selittyy ensinnäkin sillä, että alueelle asettuneet saksankieliset uudisasukkaat toivat mukanaan omien kotiseutujensa viljelykäytäntöjä, toiseksi sillä, että kapusiinimunkit ottivat käyttöön uusia viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmiä, ja kolmanneksi sillä, että nämä ominaispiirteet kehittyivät pitkälti paikallisesti, koska alue oli tuohon aikaan muista alueista eristyksissä.

Perinteisissä viinitarhoissa käytetään edelleen viininviljelyalueelle luonteenomaista tukikepein tuettua Goblet-leikkausta, jossa kaikki versot leikataan kokonaan pois ja jonka tarkoituksena on tuoda rypäletertut lähemmäs auringon lämmittämää maanpintaa, mikä takaa hyvän kypsymisen ja paremman laadun. Mórin viininviljelijät käyttävät edelleen tätä viljelytapaa: kaikki viininviljelyalueen viljelijät suosivat edelleen matalia leikkuutapoja.

Lisäksi silmujen huolellinen poisto auttaa viljelemään ilmavasti ehjiä ja terveitä rypäleitä, jotka muodostavat hedelmäisten Mórin viinien tuotannon selkärangan.

Tällä tavoin tuotettu raaka-aine soveltuu erittäin hyvin pidempään kypsytykseen, esimerkiksi arvoviineihin, joita viininviljelyalueella valmistetaan perinteisesti isoissa tynnyreissä. Tämä johtuu siitä, että pienemmän pinta-alan ansiosta kypsytys puutynnyreissä voi jatkua pidempään.

Ezerjó oli vallitseva lajike ja viininviljelyalueen tavaramerkki aina 1950-luvulle asti, jonka jälkeen se on saanut rinnalleen useita lähinnä valkoisia rypälelajikkeita. Näitä ovat muun muassa Zöld veltelíni, Rizlingszilváni, Rajnai rizling, Chardonnay, Leányka, Királyleányka, Sauvignon, Szürkebarát ja Tramini. Lisäksi viljellään joitakin tummia rypälelajikkeita pienimuotoisemmin. Viininviljelyalueen tärkein lajike on edelleen Ezerjó, jota viljellään lähes kolmanneksella pinta-alasta.

Näin ollen Mórin viiniksi mielletään edelleen laajalti ”Móri Ezerjó”. Tässä viinissä kohtaavat hyvä tuotantopaikka ja erinomainen lajike. Kyseistä lajiketta viljellään monin paikoin Unkarissa, mutta sen todellinen koti löytyy Vértesin rinteiltä.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkintöjä koskevat säännöt (1)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

a) Ilmaisua ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) ja sen unkarinkielisten adjektiivijohdannaisten eri muotoja voidaan käyttää etiketissä, samoin kuin kaikkia kyseisen ilmaisun muotoiluja millä tahansa Euroopan unionin virallisella kielellä.

b) Suojatulla alkuperänimityksellä ”Mór” varustetun viinin etiketissä ilmaisu ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) voidaan korvata ilmaisulla ”védett eredetű bor” (viini, jolla on suojattu alkuperä).

c) Suojattu alkuperänimitys ”Mór” voidaan korvata ilmaisulla ”Móri” tai ”Móri borvidék” (Mórin viininviljelyalue). Edellä VIII luvun 1.1.2 kohdassa mainittujen kuntien nimistä voidaan käyttää muotoa, jossa on loppuliite ”-i”.

d) Satovuoden ilmoittaminen on pakollista kaikille primööri-viineille tai uusille viineille.

e) Jos satovuosi ilmoitetaan, viinistä 85 prosenttia on oltava kyseisen satovuoden viiniä. Poikkeuksena ovat primööri-viinit ja uudet viinit sekä uuden istutuksen ensimmäiset viinit (”virgin vintage”) ja ensimmäisen sadon viinit (”első szüret”), joista 100 prosenttia on oltava kyseisen satovuoden viiniä.

f) Kaikissa Mórin viineissä voi olla maininta ”termelői palackozás” (pullotettu tuotantopaikalla) ja ”pinceszövetkezetben palackozva” (pullotettu osuustoiminnallisessa viininvalmistamossa).

g) Ilmaisu ”rosé” voidaan korvata ilmaisulla ”rosé” ja ilmaisu ”küvé” voidaan korvata ilmaisulla ”cuvée”.

Merkintöjä koskevat säännöt (2)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

h) Küvé- tai cuvée-viini voi tarkoittaa viiniä, joka on valmistettu useiden rypälelajikkeiden sekoituksesta. Cuvéessä käytettyjen rypälelajikkeiden nimet voidaan ilmoittaa etiketissä niiden osuuden mukaan alenevassa järjestyksessä. Jos lajikkeiden nimet ilmoitetaan, on ilmoitettava kaikki cuvéessä käytettyjen lajikkeiden nimet.

i) Ilmaisua ”öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini) voidaan käyttää, jos vähintään 85 prosenttia tietystä viinistä on peräisin yli 40-vuotiailta viinitarhoilta.

j) Ilmaisua ”birtokbor” (tilan oma viini) voidaan käyttää Mórin viinissä, jos 100 prosenttia viinin raaka-aineena käytetyistä rypäleistä on peräisin asianomaisen viininvalmistamon viljelyalalta. Perheyrityksissä ilmaisua ”birtokbor” voidaan käyttää myös viinistä, joka on peräisin suoraan sukulaisten viljelemiltä viininviljelyaloilta.

k) Ilmaisuja ”késői szüretelésű bor” (myöhäisen sadonkorjuun viini), ”válogatott szüretelésű bor” (valikoidun sadon viini), ”főbor” (prime-viini), ”jégbor” (jääviini) ja ”töppedt szőlőből készült bor” (kuivuneista rypäleistä valmistettu viini) voidaan käyttää vain arvoviineistä.

Muut ilmaisut, joiden käyttöä on rajoitettu:

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

— ”Muzeális bor” (historiallinen viini): valkoviini, arvoviini

— ”Birtokbor” (tilan oma viini): kaikki viinit

— ”Öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini): kaikki viinit

— ”Virgin vintage” (uuden istutuksen ensimmäinen viini) tai ”első szüret” (ensimmäinen sato): kaikki viinit

— Muskotály (muskat): valkoviini

— ”Cuvée” tai ”küvé”: kaikki viinit

— ”Szűretlen” (suodattamaton): punaviini

— ”Primőr” (primööri-viini) tai ”újbor” (uusi viini): valko-, rosee- ja punaviini

— ”Barrique”: valko- ja punaviini, arvoviini

Pienemmät maantieteelliset yksiköt, jota voidaan mainita suojatun alkuperänimityksen ”Mór” lisäksi

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Seuraavat kunnat:

— Fejérin lääni: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd ja Zámoly

Jos nimityksen ”Mór” viineissä mainitaan kunnan nimi, rypäleistä vähintään 85 prosenttia on oltava peräisin viinitilarekisterissä luokkiin I ja II luokitelluilta kyseisessä kunnassa olevilta viinitarhoilta ja enintään 15 prosenttia valmistuksessa käytetyistä rypäleistä saa olla peräisin muilta rajatun tuotantoalueen ”Mór” alueilta.

Tarjontamuotoa koskevat säännöt

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Arvoviiniä saa pitää kaupan ainoastaan lasipulloissa.

Tätä sääntöä ei sovelleta tuottajan tuotantoalueen sisällä omalla kellarillaan itse tuottamiin viineihin, jotka on tarkoitettu paikalla nautittaviksi.

Arvoviiniä saa pitää kaupan vasta satovuotta seuraavasta viinivuodesta alkaen.

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (1)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen ”Mór” viiniä voidaan historiallisista syistä tuottaa IV luvussa lueteltujen kuntien lisäksi seuraavissa lääneissä ja kaupungeissa:

— Fejérin lääni: Seuraavat kunnat: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál ja Velence

— Bács-Kiskunin lääni: Seuraavat kunnat: Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú„ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút ja Zsana

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (2)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

— Komárom-Esztergomin lääni: Seuraavat kunnat: Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely ja Vértesszőlős

— Pestin lääni: Seuraavat kunnat: Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres ja Veresegyház

— Somogyn lääni: Seuraavat kunnat: Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós ja Ordacsehi

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (3)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

— Tolnan lääni: Seuraavat kunnat: Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod ja Zomba

— Veszprémin lääni: Seuraavat kunnat: Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp ja Zánka

Arvoviinit ovat poikkeus edellä mainitusta säännöstä, ja niitä voidaan valmistaa ainoastaan IV luvussa luetelluissa kunnissa.

Linkki eritelmään

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.