Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityspolun. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa. Kroatian viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot osoittavat, että vuonna 2019 Kroatian julkisen talouden rahoitusasema oli 0,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 73,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan Kroatian alijäämä on 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun taas velan ennakoidaan olevan 86,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Kroatian osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen. Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

4.1. Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne

Vuonna 2019 kokonaistuotanto vihdoinkin ylitti vuoden 2008 tason, ja työttömyysaste oli kaikkien aikojen alhaisimmalla tasolla. Makrotalouden epätasapainot (kotimaisen velan ja ulkomaanvelan suuri määrä) vähenivät ja alittivat vuoden 2008 tason. Vaikka julkinen velka on edelleen suhteellisen suuri, se väheni huomattavasti kolmena peräkkäisenä vuonna kirjatun julkisen talouden ylijäämän ansiosta. Lisäksi julkisen velan keskimääräinen maturiteetti ja hoitokustannukset kohenivat huomattavasti. Kustannuskilpailukyvyn parantuminen ja Kroatian liittyminen unioniin tukivat viennin voimakasta kasvua vuoteen 2019 asti.

Covid-19-pandemian taloudellisten vaikutusten odotetaan olevan erityisen voimakkaita Kroatiassa, koska matkailun osuus sen bruttoarvonlisäyksestä on suuri ja pandemia vaikuttaa siihen huomattavasti tärkeimpien kauppakumppanien välityksellä. Kotimaisen kysynnän odotetaan supistuvan jyrkästi, koska maaliskuun puolivälissä otettiin käyttöön suhteellisen voimakkaita rajoitustoimenpiteitä, joiden vaiheittainen lopettaminen alkoi huhtikuun lopulla. Samaan aikaan viennin odotetaan kärsivän Kroatian tärkeimmissä kauppakumppanimaissa (Italia, Slovenia ja Itävalta) käyttöön otetuista erityisen laajoista ja voimakkaista rajoitustoimenpiteistä. Näitä näkymiä leimaa poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista, sillä ne riippuvat suurelta osin valtion toimenpiteiden tehokkuudesta ja maailmanlaajuisen kysynnän nopeasta elpymisestä.

BKT:n ennakoitu jyrkkä supistuminen on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Kroatia alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema

Toteutumatietojen ja komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Kroatia noudatti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuonna 2019.

Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa annetaan tietoja keskipitkän aikavälin strategiasta talouden tukemiseksi. Strategian mukaan viime vuosina luotua julkisen talouden liikkumavaraa käytetään covid-19-pandemian aiheuttamien taloudellisten vaikutusten minimoimiseen tukemalla muutoin elinkelpoisia yrityksiä ja työllisyyttä. Kyseiset kolme keskeistä toteutettua toimenpidettä olivat palkkatuki yrityksille, jotka pitävät työntekijät palveluksessaan, veronlykkäykset ja veronperuutukset kriisistä eniten kärsineiden yritysten osalta. Näiden toimenpiteiden kokonaisvaikutuksen arvioidaan olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näistä toimenpiteistä 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen on alijäämää lisääviä ja loput ovat maksuvalmiustoimenpiteitä (verojen lykkäykset). Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelmassa ennakoidaan, että alijäämä on 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, minkä jälkeen se elpyy 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

4.4. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin velka-asema

Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka kasvaa suhteessa BKT:hen vuoden 2019 73,2 prosentista 88,6 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Velkakestävyysanalyysiä on päivitetty tämän ennusteen perusteella. Analyysi vahvistaa, että huolimatta riskeistä (mukaan lukien ne, jotka liittyvät valuuttamääräisen velan suureen osuuteen) velka-asema pysyy kestävällä pohjalla keskipitkällä aikavälillä, mikä kuvastaa myös velan vähenemistä viime vuosina. Vaikka julkisen talouden velka-asema heikkenee covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan keskipitkällä aikavälillä olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla.

Kuvio 1. Julkinen velka, % suhteessa BKT:hen

4.5 Muut jäsenvaltion esittämät tekijät

Kroatian viranomaiset ilmoittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeitse asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja merkityksellisiä tekijöitä. Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo suurimman osan viranomaisten esittämistä keskeisistä tekijöistä.

5.Päätelmät