Erityiskertomus Voidaanko EU:n 
osaamiskeskusaloitteen 
avulla lieventää 
vaikuttavalla tavalla EU:n 
ulkopuolelta aiheutuvia 
kemiallisia, biologisia, 
säteily- ja ydinriskejä?FI 2014  nro 17
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352  4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-1669-4
doi: 10.2865/32155
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Voidaanko EU:n 
osaamiskeskusaloitteen 
avulla lieventää 
vaikuttavalla tavalla EU:n 
ulkopuolelta aiheutuvia 
kemiallisia, biologisia, 
säteily- ja ydinriskejä?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2014  nro 17
02
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
I – XI Tiivistelmä
1 – 12 Johdanto
1 – 7 Vastaus EU:n turvallisuushaasteisiin
8 – 12 Kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvä EU:n CBRN-osaamiskeskusaloite
8 – 9 Tavoitteet
10 – 12 Yleinen koordinointi ja rakenne
13 – 15 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
16 – 49 Huomautukset
16 – 21 Aloitteen peruslähtökohtana on perusteellinen analyysi, ja sen avulla edistetään yhteistyötä ja 
aloitteeseen sitoutumista asianomaisilla alueilla
22 – 28 Aloitteen organisatorinen rakenne on monimutkainen mutta yleisesti ottaen asianmukainen
29 – 49 Hallintojärjestelmiä on perustettu, mutta puutteita ilmenee yhä
29 – 35 Täytäntöönpanosuunnitelmaan liittyvät viipeet
36 – 41 Hankkeiden valinta- ja täytäntöönpanojärjestelmät ovat käytössä, mutta kumppanimaiden on 
osallistuttava niihin tiiviimmin
42 – 45 Päätöksenteko- ja täytäntöönpanoelimet tekevät kahdenvälistä yhteistyötä, mutta laajemman strategisen 
yhteistyön foorumi puuttuu
46 – 49 Seurantajärjestelmä on perustettu
50 – 53 Johtopäätökset ja suositukset
50 – 51 Johtopäätökset
52 – 53 Suositukset
03 Sisällys
 Liite I  — Aloitteen rakenne 
 Liite II  — Alueelliset sihteeristöt
 Liite III  — Aloitteeseen liittyvät yksittäiset osa-alueet ja siihen osallistuvat elimet
 Liite IV  — Aloitteen täytäntöönpanoelimet
 Liite V  — Aloitteen avulla tällä hetkellä täytäntöön pantavat hankkeet 
 Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission vastaus
04
 Lyhenteet
CBRN : Kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinuhat tai -hyödykkeet
EuropeAid : Kehitys- ja yhteistyöpääosasto
Tacis : Itsenäisten valtioiden yhteisölle tarkoitetun teknisen avun ohjelma (Technical Assistance for the 
Commonwealth of Independent States) 
UNICRI : YK:n alueidenvälinen rikollisuuden ja oikeuden tutkimuslaitos
05
 Tiivistelmä
I
EU on 1990-luvun puolivälistä alkaen pyrkinyt aktii -
visesti lieventämään EU:n turvallisuuteen kohdis -
tuvia riskejä lähinnä ydinturvallisuutta koskevasta 
Tacis -ohjelmasta rahoitettujen toimien avulla.
II
Eurooppa -neuvosto hyväksyi vuonna 2003 kaksi stra -
tegiaa, jotka loivat puitteet tuleville turvallisuusalan 
toimille: ”Euroopan turvallisuusstrategia” ja ”joukko -
tuhoaseiden leviämisen vastainen Euroopan unionin 
strategia”.
III
Strategioiden perusteella kehitettyihin välineisiin 
lukeutuu vakautusväline, jonka määrärahat kaudelle 
2007–2013 olivat 1 820 miljoonaa euroa. Vakautusvä -
lineen avulla puututaan turvallisuusalan haasteisiin 
EU:n ulkopuolisissa maissa. Vakautusväline käsittää 
sekä lyhyen aikavälin että pitkän aikavälin osa -alueen.
IV
Pitkän aikavälin osa -alueeseen kuuluva suurin yksittäi -
nen toimenpide on kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja 
ydinaineisiin liittyvä EU:n CBRN -osaamiskeskusaloite, 
jonka määrärahat kaudelle 2010–2013 olivat 100  mil -
joonaa  euroa. Aloitteen avulla perustetaan alueellisia 
foorumeja, jotka käsittelevät kattavasti kaikkia kemi -
allisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä, joita aiheutuu 
luonnonkatastrofeista, onnettomuuksiin liittyvistä 
katastrofeista ja rikollisesta toiminnasta. Aloitteen 
yhteydessä kaikki keskeiset sidosryhmät osallistetaan 
toimiin hyvin varhaisessa vaiheessa. Näin edistetään 
asiantuntemuksen luomista asianomaisissa maissa.
V
Aloitteen koordinoinnista ja hallinnoinnista vastaavat 
Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid.VI
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, 
voidaanko EU:n CBRN -osaamiskeskusaloitteen avulla 
lieventää vaikuttavalla tavalla tämäntyyppisiä EU:n 
ulkopuolelta aiheutuvia riskejä.
VII
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EU:n 
CBRN -osaamiskeskusaloitteen avulla voidaan lieven -
tää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia 
kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä, mutta 
useat osa -alueet vaativat vielä viimeistelyä.
VIII
Aloitteen peruslähtökohtana on perusteellinen 
analyysi. Sen avulla puututaan aiemmassa Tacis -ohjel -
massa yksilöityihin puutteisiin. Aloitteen lähtökohta 
on kattava ja kysyntälähtöinen, ja sen yhteydessä 
painotetaan nimenomaisesti alueellista yhteistyötä. 
Nämä tekijät mahdollistavat sen, että Euroopan turval -
lisuusstrategiassa määritettyihin ja joukkotuhoaseiden 
leviämisen vastaiseen Euroopan unionin strategiaan 
perustuviin prioriteetteihin voidaan vastata pitkällä 
aikavälillä. Mainittuihin prioriteetteihin ei aiemmin 
ollut puututtu. Aloitteeseen osallistuvat kaikki sidos -
ryhmät kumppanimaissa jo hyvin varhaisessa vai -
heessa. Tämä edistää aloitteen kestävyyttä ja kump -
panimaiden sitoutumista aloitteen kohteena olevilla 
lukuisilla alueilla.
IX
Aloitteen organisatorinen rakenne on monimutkaisuu -
destaan huolimatta yleisesti ottaen asianmukainen. 
Tietyt mukautukset ovat kuitenkin tarpeen. Aloitteesta 
vastanneet kaksi täytäntöönpanoelintä ja aloitteen 
kohteena olleet alueet oli valittu hyvin perustein, ja 
molemmilla täytäntöönpanoelimillä oli oma erityinen 
roolinsa. Alueellisten sihteeristöjen tekniset valmiudet 
olivat kuitenkin puutteelliset. EU:n edustustot eivät 
hyödynnä riittävissä määrin asemaansa edistääkseen 
kumppanimaille annettavaa toimintapoliittista tukea. 
Ne eivät myöskään tee riittävästi yhteistyötä EU:n 
jäsenvaltioiden kanssa.
Tiivistelmä 06
X
Käytössä on asianmukainen hallintojärjestelmä, joka 
alkaa olla operatiivinen. Jotkin aloitteen osa -alueet 
kuitenkin viivästyivät. Alkuperäisessä täytäntöönpa -
nosuunnitelmassa ei kiinnitetty riittävästi huomiota 
aloitteen monimutkaiseen perusrakenteeseen. Tämä 
merkitsi, että täytäntöönpanosuunnitelmaa ei voitu 
soveltaa täysimittaisesti, sillä keskeisiä osa -alueita, 
kuten tarvearviointeja, ei ollut hankkeiden valinta -
menettelyn alkaessa saatu vielä päätökseen. Kump -
panimaat eivät olleet aloitteen täytäntöönpanon 
varhaisessa vaiheessa vielä riittävän tiiviisti mukana 
hankkeiden valinnassa. Jotkin hankkeet edistyvät ja 
niitä varten on perustettu seurantajärjestelmät. Tilin -
tarkastustuomioistuin pani merkille, että päätöksen -
tekoelimet (Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid) 
ja täytäntöönpanoelimet (yhteinen tutkimuskeskus ja 
UNICRI) tekevät pelkästään kahdenvälistä yhteistyötä.
XI
Tilintarkastustuomioistuin esittää joukon suosituksia, 
jotka Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission olisi 
otettava huomioon aloitteen kehittämistä ja sen kestä -
vyyden varmistamista silmällä pitäen.
07
 Johdanto
Vastaus EU:n 
turvallisuushaasteisiin
01 
Euroopan unioni (EU) käynnisti kemi -
allisiin, biologisiin, säteily- ja ydin -
aineisiin liittyvän CBRN -osaamiskes -
kusaloitteensa (jäljempänä ’aloite’) 
toukokuussa 2010. Aloitteen tarkoituk -
sena on tehostaa EU:n ulkopuolisten 
maiden institutionaalisia valmiuksia 
lieventää kemiallisiin, biologisiin, sä -
teily- ja ydinaineisiin liittyviä riskejään, 
jotka muutoin saattaisivat muodostaa 
uhan EU:lle.
02 
Aloitteen määrärahat kaudelle 2010–
2013 olivat 100 miljoonaa euroa. Se on 
näin ollen suurin yksittäinen vakautus -
välineen pitkän aikavälin osa -aluee -
seen kuuluva toimenpide1. Vakautusvä -
lineen perustamisen tarkoituksena oli 
luoda Euroopan unionille uusi stra -
teginen väline, jonka avulla voidaan 
puuttua tiettyihin maailmanlaajuisiin 
turvallisuus- ja kehityshaasteisiin. Va -
kautusvälineeseen sisältyi sekä lyhyen 
että pitkän aikavälin toimenpiteitä2. 
Määrärahat kaudelle 2007–2013 olivat 
1 820 miljoonaa euroa (73 prosenttia 
kriisinhallintaan ja 27 prosenttia kriisi -
en ehkäisyyn). Vakautusvälineen avulla 
EU:n ulkopuolisille kumppanimaille 
annetaan teknistä ja taloudellista apua 
riskien lieventämiseen ja kemiallisiin, 
biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin 
liittyvien valmiuksien parantamiseen. 
Vakautusvälineen avulla hyväksyttä -
vien toimenpiteiden pitäisi Euroopan 
parlamentin ja neuvoston mukaan olla 
yhdenmukaisia EU:n yhteisen ulko- ja 
turvallisuuspolitiikan puitteissa hy -
väksyttävien toimenpiteiden kanssa ja 
täydentää niitä.03 
Vuonna 1986 tapahtuneen Tšernobylin 
ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen 
Neuvostoliitossa suunniteltujen, 
Keski- ja Itä -Euroopassa sijaitsevien 
ydinvoimaloiden synnyttämät riskit 
aiheuttivat suuren huolenaiheen kan -
sainväliselle yhteisölle. Huolestunei -
suus kasvoi Neuvostoliiton hajoamisen 
ja 11 uuden itsenäisen valtion (Itse -
näisten valtioiden yhteisö) syntymisen 
myötä.
04 
Euroopan komissio käynnisti vuonna 
1991 Tacis -ohjelman3, jonka tarkoituk -
sena oli auttaa Itsenäisten valtioiden 
yhteisöä siirtymään demokraattiseen 
markkinatalouteen. Ohjelma päättyi 
vuonna 2006.
05 
EU:n jäsenvaltiot ja komissio sopivat 
Tacis -ohjelman yhteydessä ottavansa 
yhteisen kannan ydinturvallisuuteen. 
Ne käynnistivät Tacis -ydinturvallisuus -
ohjelman4, jonka tarkoituksena oli 
antaa apua paikan päällä, suunnitella 
turva- ja sääntelyjärjestelmiä, paran -
taa ydinjätteen käsittelyä ja tarjota 
ydinasealalla työskennelleille entisen 
Neuvostoliiton tutkijoille työllistymis -
mahdollisuuksia ydinenergian rauhan -
omaisen käytön alalla.1 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 1717/2006, annettu 
15 päivänä marraskuuta 2006, 
vakautusvälineen 
perustamisesta (EUVL L 327, 
24.11.2006, s. 1).
2 Esimerkki lyhyen aikavälin 
toimenpiteestä: tuki 
väliaikaishallinnolle ja 
demokraattisten sekä 
moniarvoisten valtion 
instituutioiden kehittämiselle; 
esimerkki pitkän aikavälin 
toimenpiteestä: 
säädöskehysten ja 
institutionaalisten valmiuksien 
parantaminen esimerkiksi 
sellaisten tuotteiden 
vientivalvonnan osalta, joita 
voidaan käyttää siviili- ja/tai 
sotilaskäyttöön tai rikollisiin 
tarkoituksiin 
(”kaksikäyttötuotteet”).
3 Itsenäisten valtioiden 
yhteisölle tarkoitetun teknisen 
avun ohjelma (Technical 
Assistance for the 
Commonwealth of 
Independent States).
4 Tacis-ydinturvallisuusohjel -
maan suunnattiin kaudella 
1992–2006 yhteensä 
1,3 miljardia  euroa.
08 Johdanto
06 
Eurooppa -neuvosto hyväksyi vuonna 
2003 New Yorkin terrori -iskuista ja 
Irakin sodasta käytyjen institutionaalis -
ten ja hallitustenvälisten keskustelujen 
seurauksena kaksi strategiaa, jotka 
loivat pohjaa tuleville turvallisuusalan 
toimille:
a) ”Euroopan turvallisuusstrategia”5, 
jonka avulla määritettiin EU:n tur -
vallisuusympäristö ja EU:n keskei -
set haasteet, joita olivat
 ο terrorismi
 ο joukkotuhoaseiden leviäminen
 ο alueelliset konfliktit
 ο valtioiden toimintakyvyttömyys
 ο järjestäytynyt rikollisuus.
Neuvosto totesi, että EU:n on 
oltava aktiivisempi ja johdonmu -
kaisempi ja kyettävä puuttumaan 
paremmin sekä kriisinhallinnan 
että kriisien ehkäisyn haasteisiin.
b) ”Joukkotuhoaseiden leviämisen 
estämistä koskeva EU:n strategia”6 
sisälsi etenemissuunnitelman alan 
toimille. Strategian painopisteenä 
oli erityisesti
 ο tukea asesulkutoimien kansainvä -
listä seurantajärjestelmää
 ο tukea EU:n ulkopuolisia maita val -
miuksien kehittämisen avulla
 ο perustaa säädöskehyksiä
 ο luoda valmiussuunnitelmia, joiden 
avulla asianomaiset maat voivat 
huolehtia velvoitteistaan mainittu -
jen säädöskehysten puitteissa.07 
EU:n esittämiin kysymyksiin puutut -
tiin myös YK:n turvallisuusneuvoston 
vuonna 2004 antamassa päätöslausel -
massa7. Mainitut kysymykset ovat yhä 
ajankohtaisia, mikä käy ilmi Syyrian vii -
meaikaisten tapahtumien perusteella.
Kemiallisiin, biologisiin, 
säteily- ja ydinaineisiin 
liittyvä EU:n 
CBRN -osaamiskeskus -
aloite
Tavoitteet
08 
EU:n CBRN -osaamiskeskusaloitteen 
päätavoitteena8 on
 ο parantaa toimista vastaavien viran -
omaisten ja hallinnollisten infra -
struktuurien kansallisia ja alueelli -
sia valmiuksia pitkällä aikavälillä
 ο tukea ja parantaa lyhyen aikavälin 
toimintavalmiuksia.
09 
Aloitteen yhteydessä pyritään saavut -
tamaan mainitut tavoitteet
a) antamalla maille koulutusta ja 
tukea niiden pannessa täytäntöön 
kansainvälisiä sitoumuksia, joiden 
tavoitteena on CBRN -materiaalien 
leviämisriskien lieventäminen
b) tukemalla kansallisia valmiuksia 
kehittää ja lujittaa oikeudellisia, 
hallinnollisia ja teknisiä toimenpi -
teitä CBRN -materiaalien leviämis -
riskien osalta5 Euroopan 
turvallisuusstrategia, 
Eurooppa -neuvosto, Bryssel, 
12. ja 13. joulukuuta 2003; ks. 
http://www.eeas.europa.eu/
csdp/about -csdp/
european -security -strategy/ .
6 Joukkotuhoaseiden 
leviämisen estämistä koskeva 
EU:n strategia, 
Eurooppa -neuvosto, Bryssel, 
12. joulukuuta 2003; ks. http://
eeas.europa.eu/
non -proliferation -and-
disarmament/wmd/
index_en.htm .
7 YK:n turvallisuusneuvoston 
päätöslauselma 1540, 
28. huhtikuuta 2004.
8 Vakautusväline – 
monivuotinen suuntaa -antava 
ohjelma 2009–2011, Euroopan 
komissio, 8.4.2009.
09 Johdanto
c) varmistamalla koulutus- ja tukitoi -
mien kestävyys ja toimiin sitou -
tuminen yhdennetyn alueellisen 
lähestymistavan avulla
d) tarjoamalla kattava CBRN -ma-
teriaaleihin liittyvä koulutus- ja 
tukipaketti (esim. vientivalvonta, 
laiton kauppa, turvallisuus ja tur -
vajärjestelyt, valmiussuunnittelu, 
kriisitoiminta, tutkijoiden siirtämi -
nen uusiin tehtäviin, varastointi ja 
käsittely).
Yleinen koordinointi ja 
rakenne
10 
Aloitteessa ovat mukana useat elimet 
(ks. myös liite I ):
a) Euroopan ulkosuhdehallinto on 
EU:n ulkopolitiikasta vastaava elin. 
Se huolehtii aloitteen strategisesta 
suuntauksesta vakautusvälineen 
monivuotisten suuntaa -antavien 
ohjelmien avulla. Aloite kuuluu 
osana vakautusvälineeseen. 
Euroopan ulkoasiainhallinto on 
myös säännöllisesti yhteydessä 
CBRN -materiaaleihin liittyvän 
riskinhallinnan alalla toimiviin mui -
hin kansainvälisiin elimiin (esim. 
Kansainväliseen atomienergiajär -
jestöön), ja käsittelee niiden kanssa 
yleistä strategiaa ja painopisteitä.b) Kehitysyhteistyöstä vastaava 
komission pääosasto EuropeAid 
toimii päätöksentekoelimenä ja 
vastaa aloitteen budjetin toteut -
tamisesta. EuropeAid laatii vakau -
tusvälineen vuotuiset toimintaoh -
jelmat ja seuraa hallintotiimin ja 
täytäntöönpanoelinten – komissi -
on yhteisen tutkimuskeskuksen ja 
YK:n alueidenvälisen rikollisuuden 
ja oikeuden tutkimuslaitoksen 
(UNICRI) – työtä. EuropeAid on 
hallinnoinut vuodesta 2012 alkaen 
myös aloitteeseen liittyviä hank -
keita9. Hallinnointiin on kuulunut 
hankkeiden valinta, sopimuksen -
teko täytäntöönpanosta vastaa -
vien konsortioiden kanssa10 sekä 
toimien seuranta.
c) Aloitteen tukena toimii hallintotii -
mi, johon on koottu asiantuntijoita 
EU:ssa toimivista valtioista riippu -
mattomista organisaatioista. Tiimi 
antaa neuvontaa hallintotapaa 
koskevissa kysymyksissä, esittelee 
aloitteen kumppanimaille ja hakee 
niiltä korkean tason poliittista 
tukea.
d) Yhteinen tutkimuskeskus ja UNICRI 
vastaavat aloitteen täytäntöönpa -
nosta. Yhteinen tutkimuskeskus on 
tekniseen ja tieteelliseen tukeen 
erikoistunut komission yksikkö, 
joka osallistuu hanke -ehdotusten 
laadintaan, hankkeiden valintaan 
ja tarpeidenarviointeihin. Yhteinen 
tutkimuskeskus vastaa myös hank -
keita ja koko aloitetta koskevien 
seurantamekanismien perustami -
sesta ja ylläpidosta. UNICRI perus -
taa alueelliset sihteeristöt ja tukee 
toimintarakenteiden perustamista 
kumppanimaissa osallistumalla 
kansallisten toimintasuunnitel -
mien laadintaan ja järjestämällä 
keskustelutilaisuuksia.9 UNICRI hallinnoi hankkeita, 
joita koskevat sopimukset on 
tehty ennen vuotta 2012.
10 UNICRIn osalta kyseessä olivat 
voittoa tavoittelemattomat, 
tarvittavan asiantuntemuksen 
omaavat organisaatiot eri 
puolilta maailmaa. 
EuropeAidin osalta kyseessä 
ovat EU:n jäsenvaltioiden 
hallintoviranomaiset, joilla on 
tarvittavaa asiantuntemusta.
10 Johdanto
e) Kumppanimaita on yli 40. Niistä 
kukin nimeää kansallisen tietokes -
kuksen, joka koordinoi CBRN -sidos -
ryhmien maassaan toteuttamaa 
työtä. Tietokeskusten tarkoitukse -
na on tukea kansallisten tiimien11 
perustamista, järjestää kokouksia 
ja tiedottaa relevanteista asiois -
ta. Kumppanimaat määrittelevät 
tarpeensa tarpeiden arvioimisväli -
neistön avulla ja laativat kansalliset 
toimintasuunnitelmat, joissa ne 
asettavat tarpeensa tärkeysjärjes -
tykseen. Tämän jälkeen kumppa -
nimaat laativat tarpeiden mukaan 
räätälöidyt hanke -ehdotukset. 
Prosessin edetessä hanke -ehdo -
tuksia täydennetään alueellisella 
komponentilla, jos niin ei ole vielä 
tehty. Yhteinen tutkimuskeskus 
hioo hanke -ehdotuksia, minkä 
jälkeen EuropeAid arvioi ehdotuk -
set, asettaa ne paremmuusjärjes -
tykseen ja valitsee rahoitettavat 
hankkeet. Tämän jälkeen tehdään 
sopimukset hanketäytäntöönpa -
nosta vastaavien konsortioiden 
kanssa. Täytäntöönpano alkaa, kun 
sopimukset on tehty.
f) Kumppanimaat tekevät yhteistyötä 
alueellisten sihteeristöjen kautta 
(ks. luettelo liitteessä II ). Sihteeris -
töissä työskentelee kaksi pysyvää 
henkilöstön jäsentä: sihteeristön 
päällikkö (jonka isäntämaa nimit -
tää) ja alueellinen koordinaattori 
(joka työskentelee UNICRIlle). 
Sihteeristöt pyrkivät edistämään 
alueellista yhteistyötä ja antamaan 
hanke -ehdotuksille alueellisen 
ulottuvuuden seuraavin toimin:
 ο helpottamalla tiedonvaihtoa ja 
koordinointia asianomaisella 
alueella
 ο tukemalla maita kehittämään 
valmiuksiaan arvioida tarpeita ja 
puuttua niihin ja yksilöidä erityis -
asiantuntemuksen aloja ο tukemalla hankkeiden täytän -
töönpanoa ja seurantaa ja an -
tamalla hankkeista palautetta 
täytäntöönpanoelimille
 ο tiedottamalla aloitteesta asian -
omaisella alueella.
11 
Kussakin aloitteeseen osallistuvassa 
maassa toimivalle EU:n edustustolle12 
tiedotetaan säännöllisesti aloitteen 
edistymisestä ja asianomaisessa maas -
sa aloitteen puitteissa toteutetuista 
toimista.
12 
Liitteessä III  kuvataan aloitteeseen 
liittyviä yksittäisiä osa -alueita ja sen 
täytäntöönpanoon osallistuvia elimiä.11 Kansalliset tiimit koordinoivat 
työtä ja jakavat maissaan 
tietoa esimerkiksi 
ministeriöille, virastoille sekä 
tutkimus- ja oppilaitoksille.
12 EU:lla on 139 edustustoa ja 
toimistoa eri puolilla 
maailmaa. Lisää tietoa 
aiheesta, ks. http://eeas.
europa.eu/delegations/
index_en.htm .
11
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
13 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tuksessa arvioitiin, voidaanko EU:n 
CBRN -osaamiskeskusaloitteen avulla 
lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n 
ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, 
biologisia, säteily- ja ydinriskejä. Pää -
asiallinen tarkastuskysymys jaettiin 
seuraaviin kolmeen alakysymykseen:
 ο Pohjautuuko aloite perusteelliseen 
analyysiin ennen vuotta 2010 val -
linneesta tilanteesta?
 ο Kyetäänkö aloitteen organisatori -
sen rakenteen avulla vastaamaan 
yksilöityihin haasteisiin?
 ο Onko käytössä asianmukainen 
hallintojärjestelmä, ja onko se 
toiminnassa?
14 
Aloite on suhteellisen uusi (se käynnis -
tyi vuonna 2010 ja ensimmäiset hank -
keet aloitettiin vuonna 2013), joten 
tilintarkastustuomioistuin ei tarkas -
tanut aloitteen tuotoksia, tuloksia ja 
vaikutusta. Tilintarkastustuomioistuin 
tutki sen sijaan, vaikuttaako aloitteen 
lähestymistavan, strategian ja hallin -
noinnin puolesta todennäköiseltä, 
että aloitteen avulla kyetään lieventä -
mään CBRN -riskejä EU:n ulkopuolisissa 
maissa.
15 
Tilintarkastustuomioistuin toimitti 
tarkastuksen lokakuun 2013 ja tam -
mikuun 2014 välisenä aikana. Tar -
kastuksessa arvioitiin analyyttisesti 
relevantteja asiakirjoja, haastateltiin 
komission, Euroopan ulkosuhde -
hallinnon, UNICRIn ja hallintotiimin 
henkilöstöä, tehtiin tarkastuskäyntejä 
kahteen alueelliseen sihteeristöön (Ra -
batissa ja Ammanissa) ja osallistuttiin 
erään hankkeen puitteissa perustetun 
työryhmän toimintaan.
12
 Huomautukset
Aloitteen peruslähtökoh -
tana on perusteellinen 
analyysi, ja sen avulla 
edistetään yhteistyötä ja 
aloitteeseen sitoutumista 
asianomaisilla alueilla
16 
EU:n CBRN -osaamiskeskusaloitteen 
avulla pyritään vastaamaan Euroopan 
turvallisuusstrategiaan ja joukko -
tuhoaseiden leviämisen estämistä 
koskevaan EU:n strategiaan. Aloitteen 
peruslähtökohtana on perusteellinen 
analyysi. Sen avulla puututaan seu -
raaviin aiemmassa Tacis -ohjelmassa 
yksilöityihin puutteisiin:
 ο noudatettu lähestymistapa perus -
tui ensisijaisesti tapauskohtaisiin 
toimiin, joista kaikki eivät nivelty -
neet pitkän aikavälin strategiaan
 ο Tacis -ohjelman täytäntöönpano 
tapahtui ylhäältä alaspäin: keskei -
sistä päätöksistä vastasi komissio, 
joten EU:n ulkopuolisten maiden 
sitoutumiselle jäi päätöksente -
on osalta vain vähän sijaa. Olikin 
olemassa suuri riski, että hankkeet 
ja niiden tulokset eivät kestäisi 
EU-rahoituksen päätyttyä13.
17 
Osaamiskeskusaloitteeseen liittyy 
useita innovatiivisia piirteitä. Aloitteen 
on tarkoitus ο olla kattava: aloitteen tarkoituk -
sena on puuttua CBRN -riskeihin ja 
uhkiin riippumatta siitä, perustu -
vatko ne rikollisuuteen, onnetto -
muuksiin vai luonnosta aiheutuviin 
syihin; sen avulla on tarkoitus 
toteuttaa myös lieventäviä toimen -
piteitä, joiden avulla puututaan 
ennaltaehkäisyyn, havaitsemi -
seen, toimintaan ja hallintotapaan 
liittyviin kysymyksiin. Laatikossa 1  
annetaan esimerkkejä mainituista 
riskeistä.
 ο perustua selkeästi kysyntälähtöi -
seen lähestymistapaan (alhaalta 
ylöspäin): kumppanimaassa toimi -
vat asiantuntijat yksilöivät syste -
maattisesti maakohtaiset tarpeet 
kaikilla CBRN -riskialoilla tarpeiden 
arviointivälineistön avulla (esim. 
puuteanalyysi); tämän jälkeen asi -
antuntijat asettavat kansallisessa 
toimintasuunnitelmassa etusijalle 
toimenpiteet, jotka on toteutetta -
va riskeihin ja uhkiin puuttumista 
silmällä pitäen; lopuksi asiantun -
tijat laativat tarpeiden mukaan 
räätälöityjä hanke -ehdotuksia, 
joiden tarkoituksena on puuttua 
havaittuihin tarpeisiin ja poistaa 
aukkokohdat hankkeisiin liittyvistä 
riskejä lieventävistä järjestelmistä
 ο painottaa nimenomaisesti alueel -
lista yhteistyötä kumppanimaiden 
välillä: aloitteen avulla kumppa -
nimaissa luotu asiantuntemus ja 
valmiudet on jaettu alueellisella 
tasolla.
Esimerkkejä aloitteen kohteena olevista CBRN -riskeistä:
– kemialliset riskit : sellaisten kemiallisten materiaalien laiton kauppa, joita saatetaan käyttää teolliseen ja/tai 
rikolliseen toimintaan (”kaksikäyttötuotteet”)
– biologiset riskit : lintuinfluenssan kaltaiset epidemiat, jotka ovat nopeasti useisiin eri maihin leviäviä 
infektiotauteja
– säteilyriskit : sairaalajäte, kuten sädehoidossa käytetyt aineet
– ydinriskit : Fukushiman tyyppiset tapaukset, joissa radioaktiivista ainetta pääsee ympäristöön onnettomuuden 
seurauksena.Laatikko 113 Tässä yhteydessä puhutaan 
rahoittajien rahoittamien 
toimenpiteiden 
”kestävyydestä”.
13 Huomautukset
18 
Kaikkien mainittujen uusien toiminta -
periaatteiden tarkoituksena oli lisätä 
kumppanimaiden sitoutumista ja 
parantaa näin aloitteen kestävyyttä. 
Tarkoituksena oli, että toimenpitei -
den tulokset kestävät entistä toden -
näköisemmin myös EU -rahoituksen 
päätyttyä.
19 
Turvallisuusalan alueellinen yhteistyö 
on aloitteen keskeinen ominaispiir -
re. Euroopan ulkoasiainhallinnolla 
ja komissiolla oli hyviä perusteita 
sille, että alueellinen yhteistyö si -
sällytettiin aloitteeseen ja asetettiin 
painopisteeksi
a) riskit, joihin aloitteen avulla puutu -
taan, ovat luonteeltaan valtioiden 
rajat ylittäviä; kemiallisten onnet -
tomuuksien tai lintuinfluenssan 
kaltaisten epidemioiden vaikutuk -
set eivät pysähdy maiden rajoille
b) kumppanimaat ovat edistyneet 
vaihtelevasti CBRN -riskien lieven -
tämisessä; alueellisen yhteistyön 
avulla edistetään parhaita käy -
täntöjä ja kumppanimaat voivat 
hyödyntää toistensa tietämystä.
20 
Aloitteen avulla tavoitellut hyödyt 
eivät näin ollen rajoitu hankkeiden 
tuotoksiin. Aloitteen yhteydessä her -
killä maantieteellisillä alueilla, kuten 
Pohjois -Afrikassa tai Lähi -idässä, sijait -
sevat naapuruusmaat tapaavat keskus -
tellaakseen ja pannakseen täytäntöön 
turvallisuusalaan liittyviä hankkeita. 
Tämä luo jo itsessään merkittävää 
lisäarvoa ja edistää jo sinällään yhteis -
työ- ja turvallisuuskulttuuria.21 
Kansainvälinen yhteisö suhtautuu 
aloitteeseen myönteisesti. Aloitetta 
ovat tukeneet YK:n turvallisuusneu -
vosto14, G8 -ryhmän maailmanlaajuinen 
kumppanuusohjelma (jonka yhtey -
dessä perustettiin osaamiskeskuksia 
käsittelevä työryhmä15) sekä Nato (EU 
tukee Vyskov’ssa Tšekin tasavallassa 
sijaitsevaa Naton CBRN -keskusta16).
Aloitteen organisatorinen 
rakenne on monimutkai -
nen mutta yleisesti ottaen 
asianmukainen
22 
Aloite on rakenteeltaan monimutkai -
nen, sillä siihen osallistuu lukuisia eri 
tahoja, organisaatio on hajautettu, 
toiminta -ala maailmanlaajuinen, alueet 
ja kumppanimaat heterogeenisiä ja 
täytäntöönpanosta vastaavat EU ja 
YK:n elimet yhdessä (ks. kohdat 10 ja 
11). Monitahoisuus kumpuaa kuitenkin 
jo aloitteen toteuttamiseen valitusta 
lähestymistavasta, joka on kattava, 
alueellinen ja suuntautuu alhaalta 
ylöspäin (ks. kohta 17).
23 
Aloitteen täytäntöönpanoelinten 
(yhteinen tutkimuskeskus ja UNICRI) 
valinta oli hyvin perusteltu. Yhtei -
nen tutkimuskeskus on komission 
sisäinen tieteellinen elin, joka tarjoaa 
relevanttia teknistä asiantuntemusta. 
UNICRI voi puolestaan hyödyntää YK:n 
diplomaattista verkostoa lähestyes -
sään potentiaalisia kumppanimaita ja 
houkutellessaan niitä osallistumaan 
aloitteeseen. Liitteessä IV  esitetään 
perustelut täytäntöönpanoelinten va -
linnalle, niiden erityisasiantuntemuk -
sen alat ja niille osoitetut pääasialliset 
tehtävät.14 YK:n turvallisuusneuvoston 
lausunto, jossa tuetaan EU:n 
osaamiskeskuksia, 
12. huhtikuuta 2012.
15 Global Partnership: Against 
the Spread of Materials and 
Weapons of Mass Destruction: 
President’s Report for 2013, 
ulko- ja kansainyhteisöasiain 
ministeriö, Lontoo, 
joulukuu 2013.
16 Ks. lisätietoja: 
http://www.jcbrncoe.cz/ .
14 Huomautukset
24 
Toimiin osallistuu laaja joukko eri 
elimiä, mutta siitä huolimatta niiden 
tehtävät ja vastuualueet on määritetty 
selkeästi ja jokaisella elimellä on oma 
roolinsa (ks. kohdat 10 ja 11).
25 
Kumppanimaat valitsevat itse kansal -
liset tietokeskuksensa ja perustavat 
kansalliset tiimit yhteisen tutkimuskes -
kuksen ja UNICRIn antamien ohjei -
den ja suositusten mukaisesti. Tämä 
autonomia on ratkaisevan tärkeää 
aloitteen hyväksymisen kannalta ja 
vastaa aloitteen yleistä kysyntälähtöis -
tä lähestymistapaa.
26 
Euroopan ulkosuhdehallinto ja komis -
sio valitsivat ymmärrettävästi aloitteen 
toteutuskohteiksi alueita lähinnä EU:n 
ja/tai assosioituneiden maiden naapu -
ruusmaista (ks. liite II ). Toimiin osallis -
tuu kuitenkin lukuisia maita ja alueita, 
joten hyödyllisiä hankkeita koskevat 
rahoituspyynnöt saattavat hyvinkin 
ylittää käytettävissä olevat rajalliset 
resurssit. Etusijalle saatetaan joutua 
asettamaan EU:n turvallisuuden kan -
nalta merkityksellisimmät hankkeet, 
jotta kyetään varmistamaan käytettä -
vissä olevien varojen hyödyntäminen 
parhaalla mahdollisella tavalla.
27 
Alueellisten sihteeristöjen tekninen 
asiantuntemus on tällä hetkellä vähäis -
tä (ks. kohta 10). Näin ollen niiden on 
vaikea huolehtia kaikista tehtäväalu -
eistaan, kuten esimerkiksi osallistua 
hanke -ehdotusten laadintaan ja hiomi -
seen ja myöhemmin hanketäytäntöön -
panon helpottamiseen.28 
Kumppanimaissa toimiville EU:n 
edustustoille tiedotetaan säännöllises -
ti aloitteesta, mutta edustustoilla ei 
vielä toistaiseksi ole riittävän aktiivista 
roolia. Niillä on alueellisten sihteeris -
töjen ja kansallisten tietokeskusten 
tukemiseen tarvittava asiantuntemus. 
Ennen kaikkea niillä on diplomaattinen 
asiantuntemus, jonka avulla kump -
panimaissa voidaan antaa ja ylläpitää 
korkean tason poliittista tukea ja lisätä 
tietoisuutta EU:n toiminnasta.
Hallintojärjestelmiä on 
perustettu, mutta puut -
teita ilmenee yhä
Täytäntöönpanosuunnitel -
maan liittyvät viipeet
29 
Euroopan ulkosuhdehallinto ja Europe -
Aid eivät ottaneet aloitteen luontaista 
monimutkaisuutta huomioon täytän -
töönpanosuunnitelmaa laatiessaan (ks. 
liite III ). Rakenteiden perustaminen 
kumppanimaihin kesti odotettua pi -
dempään. Tämä johtui poliittisista olo -
suhteista ja kansallisen korkean tason 
tuen vaihtelevasta määrästä, kumppa -
nimaiden heterogeenisestä luonteesta, 
maiden vaihtelevasta aiemmasta koke -
muksesta CBRN -riskien lieventämisen 
alalla sekä relevanttien rakenteiden 
(esim. kansalliset tiimit) perustamisen 
vaihtelevasta edistymisestä.
30 
Tilanteen monimutkaisuus viivästyt -
ti paitsi kansallisten tietokeskusten 
nimittämistä, myös kansallisten tiimien 
perustamista.
15 Huomautukset
31 
Täytäntöönpanosuunnitelmassa mää -
ritettiin muun muassa joukko vaihei -
ta, jotka etenivät tarkoitusta varten 
kehitetyn välineistön avulla tapahtu -
vasta tarpeidenarvioinnista kansallisiin 
toimintasuunnitelmiin. Toimintasuun -
nitelmien jälkeen laadittiin puolestaan 
hanke -ehdotukset, joiden tarkoitukse -
na oli vastata yksilöityihin tarpeisiin.
32 
Tarpeiden arviointivälineistön avulla 
pyrittiin yksilöimään systemaattisesti 
erityiset maakohtaiset riskit kaikilla 
CBRN -riskialueilla. Välineistön kehittä -
minen oli suunnitteilla jo vuonna 2010 
EuropeAidin ja UNICRIn välillä tehdys -
sä sopimuksessa. Aloitteen täytän -
töönpanoviiveiden takia (ks. kohdat 29 
ja 30) EuropeAid sisällytti aloitteen 
toteuttamisen uudelleen vuoden 2012 
toimintasuunnitelmaansa.
33 
EuropeAidin näkemyksen mukaan 
UNICRI ei ollut ottanut välineistön 
kehittelyssä riittävän hyvin huomioon 
kumppanimaiden hallinnollisia val -
miuksia, minkä seurauksena loppu -
tuote oli liian monimutkainen. Tästä 
syystä EuropeAid siirsi välineistön 
kehittelytehtävän maaliskuussa 2013 
yhteiselle tutkimuskeskukselle, joka 
toimitti siitä uuden, yksinkertaistetun 
version joulukuussa 2013. Välineistöä 
testattiin ensin kolmessa kumppani -
maassa, ja se otettiin käyttöön täydes -
sä laajuudessa vuoden 2014 alussa. Nyt 
käytössä on kaksi välineistöä, joiden 
avulla kumppanimaat voivat laatia kan -
salliset toimintasuunnitelmansa.34 
Tarpeidenarvioinnin jälkeen on laadit -
tava kansalliset toimintasuunnitelmat. 
Toimintasuunnitelmien avulla voidaan 
edistää toimenpiteitä, joita on toteu -
tettava katastrofivalmiuksien, ennal -
taehkäisyn, havaitsemisen ja lieven -
tämisen osalta yksilöityjen tarpeiden 
osalta. Vuoden 2013 loppuun men -
nessä viisi kumppanimaata oli laatinut 
toimintasuunnitelmaluonnoksen.
35 
Näiden viipeiden seurauksena Euroo -
pan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid ei -
vät kyenneet pysymään suunnitellussa 
täytäntöönpanoaikataulussa. Hankkei -
ta oli käynnistetty ennen tarpeidenar -
viointia ja kansallisten toimintasuunni -
telmien laadintaa.
Hankkeiden valinta- ja täy -
täntöönpanojärjestelmät 
ovat käytössä, mutta kump -
panimaiden on osallistuttava 
niihin tiiviimmin
36 
Suurin osa hanke -ehdotuksista on pe -
räisin kumppanimailta tai alueellisilta 
sihteeristöiltä, mutta joitakin hankkeita 
valitaan myös täytäntöönpanoelinten 
ehdotusten pohjalta. Täytäntöönpa -
noelinten hanke -ehdotukset saattavat 
elävöittää aloitetta, mutta menettely 
ei ole alhaalta ylöspäin -lähestymista -
van mukainen.
16 Huomautukset
37 
Yhteinen tutkimuskeskus käy läpi 
kaikki hanke -ehdotukset ja varmis -
taa yhdessä EuropeAidin kanssa, että 
ehdotuksiin sisältyvät SMART -tavoit -
teet17 ja indikaattorit. Ensimmäisen 
hankkeiden valintamenettelyn yhtey -
dessä EuropeAid, UNICRI ja yhteinen 
tutkimuskeskus muuttivat ehdotuksia 
yhdistämällä osan niistä ja hylkäsivät 
osan ehdotuksista. Asiasta ei aina il -
moitettu ehdotusten esittäjille. Tilanne 
heikensi sitoutumista hankkeisiin ja on 
haitannut aloitteen kehittämistä.
38 
Aloitteeseen osallistuvat kumppani -
maat ovat voineet toukokuusta 2013 
alkaen ehdottaa hankkeita pitkin 
vuotta. Aiemmin siihen oli mahdolli -
suus vain kerran vuodessa. EuropeAid 
hyväksyy hankkeet tapauskohtaisesti 
kumppanimaiden, alueellisten sihtee -
ristöjen ja relevanttien asiantuntijoi -
den kanssa käytävien keskustelujen 
perusteella. Keskustelujen yhteydessä 
osallistujat varmistavat, että hanke -eh-
dotuksilla on alueellinen ulottuvuus. 
Kumppanimaat suhtautuivat myön -
teisesti uuteen lähestymistapaan. Sen 
myötä maat osallistuvat tiiviimmin 
menettelyihin, jotka johtavat myöntei -
siin hankerahoituspäätöksiin. Kumppa -
nimaat ovat kuitenkin huolissaan siitä, 
että kestää kauan ennen kuin han -
ke-ehdotukset pannaan täytäntöön. 
Ne toivoisivat parannusta tilanteeseen.
39 
Huhtikuuhun 2014 mennessä oli valittu 
40 hanketta (ks. liite V ). Ensimmäisten 
hankkeiden täytäntöönpano käyn -
nistyi 1. tammikuuta 2013. Useimmat 
hankkeet liittyivät tiedotustoimiin, 
verkostoitumiseen, tiedonsiirtoon, 
koulutukseen, valmiuksien kehittämi -
seen ja lainsäädännön kehittämispuit -
teisiin (ks. esimerkki laatikossa 2 ).40 
UNICRIn vastuulle annettiin aloit -
teen ensimmäisten 19 hankkeen 
hallinnointi. Tehtäviin kuului hank -
keen täytäntöönpanosta vastaavien 
tahojen valinta ja sopimuksenteko 
asianomaisten tahojen kanssa YK:n 
sääntöjen mukaisesti. Tämä merkitsi, 
että toimiin saattoivat osallistua kaikki 
voittoa tavoittelemattomat tarvittavan 
asiantuntemuksen omaavat organi -
saatiot eri puolilta maailmaa. Vuonna 
2012 EuropeAid otti vastuulleen uusien 
hankkeiden hallinnoinnin. Tarkoi -
tuksena oli puuttua joidenkin EU:n 
jäsenvaltioiden ilmaisemiin huolenai -
heisiin. Kyseiset maat halusivat omien 
asiantuntijoidensa osallistuvan toimiin 
tiiviimmin ja halusivat korostaa EU:n 
roolia rahoittajana.
41 
Koska EuropeAid on vastuussa hank -
keiden täytäntöönpanon organisoin -
nista, hankkeiden täytäntöönpanosta 
huolehtivat konsortiot koostuvat EU:n 
jäsenvaltioiden virastoista, elimistä ja 
asiantuntijoista. Konsortioissa on mu -
kana vain hyvin pieni määrä kumppa -
nimaita edustavia virastoja, elimiä tai 
asiantuntijoita, vaikka niillä on joissa -
kin tapauksissa laaja -alainen kokemus 
asianomaisista aihealueista. Tilanne 
saattaa estää kumppanimaiden sitou -
tumista toimenpiteisiin ja heikentää 
samalla hanketulosten kestävyyttä. 
Kumppanimaiden CBRN -alan toimijoil -
le olisi eduksi, jos niiden omaa asian -
tuntemusta hyödynnettäisiin enem -
män toimenpiteiden yhteydessä. Tämä 
lukeutui aloitteen päätavoitteisiin.17 SMART -tavoitteiden tulisi olla 
täsmällisiä, mitattavissa ja 
toteutettavissa olevia, asiaan 
kuuluvia ja ajallisesti 
määrättyjä ( specific, 
measurable, attainable, 
relevant, and time‑bound ).
17 Huomautukset
Hanke -esimerkki
Otsikko  Hanke nro 5: Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen CBRN -materiaalien 
tuonnin ja viennin seurannasta
Kohdealue  Atlanttiin rajoittuva Länsi -Afrikka, Keski -Aasia, Lähi -itä ja Pohjois -Afrikka
Täytäntöönpanija  Saksan vientivalvontavirasto BAFA (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle), Saksa
Aika  1.1.2013–31.12.2014
Budjetti (euroa)  1 440 000
Tavoitteet  1.  Tehostaa maiden valmiuksia tuonti- ja vientivalvonnan alalla kehittämällä erityisiä me -
nettelyjä ja ohjeita, joiden avulla pyritään havaitsemaan rajojen yli kulkevat laittomat 
CBRN -materiaalilähetykset. 
 2.  Rakentaa luottamusta esim. niiden yksiköiden ja virastojen keskuudessa, jotka osallis -
tuvat tuonnin ja viennin sääntelyyn kansallisella ja alueellisella tasolla. 
 3.  Kehittää kestävä tiedonvaihtojärjestelmä, jota sovelletaan lukuisiin eri maihin ja hal -
lintorakenteisiin ja jonka perustana ovat CBRN -materiaalien tuontia ja vientiä koskevat 
vapaasti saatavilla olevat välineistöt.
 4.  Parantaa alueellista virastojen välistä yhteistyötä ja standardointia tuontia ja vientiä 
koskevien kansainvälisten valvontamenettelyjen ja -ohjeiden kanssa.Laatikko 2
18 Huomautukset
Päätöksenteko- ja täytän -
töönpanoelimet tekevät 
kahdenvälistä yhteistyötä, 
mutta laajemman strategisen 
yhteistyön foorumi puuttuu
42 
Alkuvaiheessa perustettiin koordinoin -
tikomitea, johon koottiin edustajia 
päätöksentekoelimistä (Euroopan 
ulkosuhdehallinto ja EuropeAid) ja 
täytäntöönpanoelimistä (yhteinen 
tutkimuskeskus ja UNICRI) keskuste -
lemaan käynnissä olevasta aloitteen 
perustamisprosessista, alueellisista 
painopisteistä, UNICRIn toteutetta -
vaksi valittavista hankkeista jne. Kun 
UNICRIn hankkeiden valinta oli saatu 
päätökseen, komitea lopetti toimintan -
sa. Komitean lakkauttamisen jälkeen 
toimiin osallistuvat tahot ovat tehneet 
lähinnä kahdenvälistä yhteistyötä.
43 
Useat toimiin osallistuvat elimet kat -
soivat, että niiden välistä yhteistyötä, 
koordinointia ja kommunikointia olisi 
varaa parantaa esimerkiksi käynnistä -
mällä koordinointikomitean toiminta 
uudelleen laajemman strategisen 
yhteistyöfoorumin luomista silmällä 
pitäen. Komitea voisi osallistua ongel -
mien selvittämiseen ja painopisteiden 
asettamiseen nopeammin, jolloin 
vältyttäisiin lukuisilta kahdenvälisiltä 
keskusteluilta.
44 
CBRN -alan hankkeita voidaan osaamis -
keskusaloitteen lisäksi rahoittaa myös 
esim. Kansainvälisen atomienergiajär -
jestön tai EU:n jäsenvaltioissa toimivi -
en virastojen avulla.45 
Komissiolla ei ole kokonaiskäsitys -
tä kaikista turvallisuuspolitiikan eri 
välineiden avulla rahoitetuista hank -
keista eikä myöskään muiden rahoit -
tajien rahoittamista CBRN -riskien 
lieventämistoimista.
Seurantajärjestelmä on 
perustettu
46 
EuropeAid on perustanut aloitetta 
varten seurantajärjestelmän, joka 
pohjautuu keskeisiin tulos- ja vaikutus -
indikaattoreihin. EuropeAid suorittaa 
myös hankeseurantaa yhteisen tutki -
muskeskuksen ja UNICRIn avulla. Myös 
EuropeAidin vuotuisessa toimintaker -
tomuksessa annetaan tietoa aloitteen 
täytäntöönpanosta.
47 
Yhteinen tutkimuskeskus on perus -
tanut huolellisesti laaditun ja katta -
van internet -sivuston, jonka avulla 
sidosryhmät saavat päivitettyä tietoa 
hanke -ehdotuksista, hankkeiden valin -
nasta ja täytäntöönpanosta.
48 
Joukkotuhoaseiden leviämisen vastai -
sen EU:n strategian täytäntöönpanosta 
annettavassa puolivuosittaisessa ti -
lanneselvityksessä18 neuvosto raportoi 
CBRN -riskien lieventämisestä ja muun 
muassa osaamiskeskusaloitteesta.
49 
Hankkeet käynnistyivät vasta vuonna 
2013 (ks. kohta 39), joten käytössä 
olevan seurantajärjestelmän vaikutta -
vuutta on vielä liian varhaista arvioida.18 Viimeisin selvitys julkaistiin 
25. helmikuuta 2014 Euroopan 
unionin virallisessa lehdessä 
C 54.
19
 Johtopäätökset ja 
suositukset
Johtopäätökset
50 
Tarkastuksen pääkysymyksen osalta 
tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
EU:n CBRN -osaamiskeskusaloitteen 
avulla voidaan lieventää vaikuttavalla 
tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia 
kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydin -
riskejä, mutta useat osa -alueet vaativat 
vielä viimeistelyä.
51 
Tilintarkastustuomioistuin esittää kol -
men alakysymyksen osalta seuraavat 
johtopäätökset:
a) Aloitteen peruslähtökohtana on 
perusteellinen analyysi. Sen avulla 
puututaan aiemmassa Tacis -oh-
jelmassa yksilöityihin puutteisiin. 
Aloitteen lähtökohta on kattava 
ja kysyntälähtöinen, ja sen yhtey -
dessä painotetaan nimenomaisesti 
alueellista yhteistyötä. Nämä teki -
jät mahdollistavat sen, että Euroo -
pan turvallisuusstrategiassa mää -
ritettyihin ja joukkotuhoaseiden 
leviämisen vastaiseen Euroopan 
unionin strategiaan perustuviin 
prioriteetteihin voidaan vastata 
pitkällä aikavälillä. Mainittuihin 
prioriteetteihin ei aiemmin ollut 
puututtu. Aloitteeseen osallistuvat 
kaikki sidosryhmät kumppanimais -
sa jo hyvin varhaisessa vaiheessa. 
Tämä edistää aloitteen kestävyyttä 
ja kumppanimaiden sitoutumista 
aloitteen kohteena olevilla lukuisil -
la alueilla.b) Aloitteen organisatorinen rakenne 
on monimutkaisuudestaan huo -
limatta yleisesti ottaen asianmu -
kainen. Tietyt mukautukset ovat 
kuitenkin tarpeen. Aloitteesta 
vastanneet kaksi täytäntöönpa -
noelintä ja aloitteen kohteena 
olleet alueet oli valittu hyvin 
perustein, ja molemmilla täytän -
töönpanoelimillä oli oma erityinen 
roolinsa. Alueellisten sihteeristöjen 
tekniset valmiudet olivat kuiten -
kin puutteelliset. EU:n edustustot 
eivät hyödynnä riittävissä määrin 
asemaansa edistääkseen kumppa -
nimaalle annettavaa toimintapo -
liittista tukea. Ne eivät myöskään 
tee riittävästi yhteistyötä EU:n 
jäsenvaltioiden kanssa.
c) Käytössä on asianmukainen hal -
lintojärjestelmä, joka alkaa olla 
operatiivinen. Jotkin aloitteen 
osa-alueet kuitenkin viivästyivät. 
Alkuperäisessä täytäntöönpa -
nosuunnitelmassa ei kiinnitetty 
riittävästi huomiota aloitteen mo -
nimutkaiseen perusrakenteeseen. 
Tämä merkitsi, että täytäntöönpa -
nosuunnitelmaa ei voitu soveltaa 
täysimittaisesti, sillä keskeisiä 
osa-alueita, kuten tarpeidenarvi -
ointeja, ei ollut hankkeiden valin -
tamenettelyn alkaessa saatu vielä 
päätökseen. Kumppanimaat eivät 
hankkeen varhaisessa vaiheessa 
olleet vielä riittävän tiiviisti muka -
na hankkeiden valinnassa. Jotkin 
hankkeet edistyvät ja niitä varten 
on perustettu seurantajärjestel -
mät. Tilintarkastustuomioistuin 
pani merkille, että päätöksenteko -
elimet (Euroopan ulkosuhdehallin -
to ja EuropeAid) ja täytäntöönpa -
noelimet (yhteinen tutkimuskeskus 
ja UNICRI) tekevät pelkästään 
kahdenvälistä yhteistyötä.
20 Johtopäätökset ja suositukset
Suositukset
52 
Aloitteen nykyisen rakenteen osalta 
Euroopan ulkosuhdehallinnon ja ko -
mission olisi
 ο keskitettävä EU:n rahoitus EU:n 
turvallisuuden kannalta merkityk -
sellisimmille alueille, jotta toimista 
saadaan suorin mahdollinen hyöty
 ο parannettava alueellisten sihteeris -
töjen valmiuksia lisäämällä teknistä 
asiantuntemusta
 ο laajennettava EU:n edustustojen 
roolia etenkin maissa, joihin on 
perustettu alueellisia sihteeristöjä.53 
Hankkeiden hallinnoinnin osalta ko -
mission olisi
 ο ryhdyttävä toimenpiteisiin, joiden 
avulla kumppanimaita saataisiin 
hankkeiden käynnistämisen lisäksi 
mukaan myös niiden täytäntöön -
panoon; tämä lisäisi kumppanimai -
den sitoutumista toimenpiteisiin ja 
varmistaisi niiden kestävyyden
 ο pyrittävä edelleen parantamaan 
menettelyjä, jotta hanke -ehdo -
tusten esittämisen ja hanketäy -
täntöönpanon väliin jäävää aikaa 
kyettäisiin lyhentämään
 ο parannettava päätöksenteko- ja 
täytäntöönpanoelinten välistä yh -
teistyötä esimerkiksi käynnistämäl -
lä koordinointikomitean toiminta 
uudelleen.
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Karel Pinxtenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
7. lokakuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 presidentti

21
 Liitteet 
Aloitteen rakenne
Alueelliset
sihteeristöt (AS)
Kansalliset
tiimit (KT)Keskustelutilaisuudet
AS
KT
KTKTKT
KT
KT KTKTKTKT
ASNeuvosto Parlamentti
Jäsenvaltioiden
CBRN-tietokeskuksetHallintotiimiEuroopan
ulkosuhdehallinto
EuropeAid
Yhteinen
tutkimuskeskus
(YTK)
AS
KT KTKTKT
KT
AS
KT KTKTKT
KTStrategia
Hallinnointi &
koordinointi
Täytäntöönpanoelimet
ja toimeksisaajatJäsenvaltioiden
virastotUNICRILiite I
22 Liitteet 
Alueelliset sihteeristöt
Lyhenne englanniksi: Alue Osallistujamaat
SEA Kaakkois‑AasiaBrunei Darussalam, Kambodža, Indonesia,
Laosin demokraattinen kansantasavalta, Malesia, Myanmar,
Filippiinit,
Singapore, Thaimaa, Vietnam
AAF Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Afrikka Norsunluurannikko, Gabon, Liberia, Mauritania, Marokko, Senegal, Togo
NA Pohjois‑Afrikka Algeria, Libya, Marokko, Tunisia
SEEKaakkois‑Eurooppa, Etelä‑Kaukasia, Moldova 
ja UkrainaAlbania, Armenia, Bosnia ja Hertsegovina, entisen Jugoslavian tasavalta Make ‑
donia, Georgia, Moldova, Montenegro, Serbia, Ukraina
CA Keski‑Aasia Kirgisia, Tadžikistan, Uzbekistan
ME Lähi‑itä Irak, Jordania, Libanon
ECA Itä‑ ja Keski‑AfrikkaBurundi, Kongon demokraattinen tasavalta, Ghana, Kenia, Ruanda, Seychellit, 
Uganda, Sambia
Neuvottelut käynnissä:
GCC Persianlahden yhteistyöneuvosto Määritetään myöhemminLiite II
23 Liitteet 
Aloitteeseen liittyvät yksittäiset osa -alueet ja siihen osallistuvat elimetLiite III
Kansallisten tiimien ja alueellisten
sihteeristöjen perustaminen
Valmiuksissa olevien puutteiden yksilöinti tarpeiden
arviointivälineistön avulla
Puutteisiin kohdennettavia toimia koskevien
kansallisten toimintasuunnitelmien laadinta  
Yleisten alueellisten tarpeiden ja toimien
yksilöinti keskustelutilaisuuksissa
Hanke-ehdotusten hiominen ja hyväksyminen
Sopimuksenteko jäsenvaltioiden laitosten kanssa
Hankkeiden täytäntöönpano
Seuranta ja laaduntarkistusRSKumppanimaa UNICRI
KTYTK
KTUNICRI
AS
KT YTK
EuropeAidKT YTK
EuropeAidYTKAS
KT
Jäsenvaltioidenvirastot
EuropeAid YTKUNICRI
24 Liitteet Liite IVAloitteen täytäntöönpanoelimet
Yhteinen tutkimuskeskus UNICRI
Koko nimi Yhteisen tutkimuskeskuksen pääosastoYK:n alueidenvälinen rikollisuuden ja oikeuden 
tutkimuslaitos
Toimipaikka Bryssel, Belgia; lisäksi seitsemän muuta tutkimuslaitosta Torino, Italia
Toiminta-alaTieteellinen tutkimus, jonka alkuperäisenä erityispaino ‑
pisteenä olivat ydin ‑ ja säteilyalan kysymyksetRikosten ennaltaehkäisy ja rikosoikeus 
Kotisivu http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Täytäntöönpanoelimen 
valintaperusteet– Relevantti tekninen taitotieto
–  Onnistunut yhteistyö aiemmissa ohjelmissa
–  Kansainvälinen tunnustus alan asiantuntijaelimenä
–  Kokemus hankehallinnoinnista–  Asiantuntemus rikos ‑ ja oikeusasioissa
–  Taitotieto valmiuksien kehittämisestä EU:n ulkopuoli ‑
sissa maissa
–  Aikaisempi yhteistyö Euroopan komission kanssa 
–  YK:n elimen toiminta on tarpeen, koska aloite liittyy 
kumppanimaille arkaluontoisiin turvallisuusalan 
kysymyksiin
Aloitteenpäätehtävät–  Tekninen ja tieteellinen tuki
–  Hanke ‑ehdotusten laadinnan tukeminen, teknisten 
eritelmien suunnittelu mukaan luettuna
–  EuropeAidin tuki hankkeiden valintaan
–  Hankkeita ja aloitetta kokonaisuudessaan koskevien 
seurantamekanismien perustaminen ja ylläpito
–  Tarpeidenarvioinnin suorittaminen yhdessä kumppa ‑
nimaiden kanssa–  Menetelmiin liittyvä valmistelu
–  Alueellisten sihteeristöjen perustaminen ja vakituisen 
henkilöstön asettaminen sihteeristöihin
–  Kumppanimaiden rakenteiden perustamista koskeva 
tuki (kansalliset tietokeskukset, kansalliset tiimit)
–  Kansallisten toimintasuunnitelmien laadinta yhdessä 
kumppanimaiden kanssa
–  Alueellisten keskustelutilaisuuksien järjestäminen, 
jotta kyetään varmistamaan alueellinen yhteistyö ja 
tukemaan hanke ‑ehdotusten laatimista
25 Liitteet Liite VAloitteen avulla tällä hetkellä täytäntöön pantavat hankkeet1
Hankkeen nro OtsikkoTäytäntöönpano -
kausiBudjetti 
euroinaMaat / alueet
Hanke 040Terveyslaboratorioiden tukeminen mahdollisten biologisten 
riskien minimoimiseksi1.1.2014–31.12.2016 4 495 712Keski‑Aasia, Lähi‑itä, Kaakkois‑Eu ‑
rooppa, Etelä‑Kaukasia, Moldova 
ja Ukraina
Hanke 039Terveysturvan parantaminen satamissa, lentokentillä ja 
rajanylityspaikoilla2 3.7. 2013–2 2.7. 2015 1 500  000Keski‑Aasia, Lähi‑itä, Poh ‑
jois‑Afrikka, Kaakkois‑Eurooppa, 
Etelä‑Kaukasia, Moldova ja 
Ukraina
Hanke 038 Kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaa koskeva kenttätyö 1.1.2014–31.12.2015 2 500  000 Keski‑Aasia, Lähi‑itä
Hanke 037MEDILABSECURE – Eläin ‑ ja ihmisviruksia tutkivien laboratori ‑
oiden ja lääketieteellistä entomologiaa koskevien verkostojen 
perustaminen 6.1.2014–5.1.2018 3 626 410Lähi‑itä, Pohjois‑Afrikka, Kaak ‑
kois‑Eurooppa, Etelä‑Kaukasia, 
Moldova ja Ukraina
Hanke 036Välimeren alueen epidemiologien koulutusohjelman (MEdiPI ‑
ET) kehittäminen ja konsolidointi1.1.2014–31.12.2017 6 400  000Lähi‑itä, Pohjois‑Afrikka, Kaak ‑
kois‑Eurooppa, Etelä‑Kaukasia, 
Moldova ja Ukraina
Hanke 035 Vaarallisten kemiallisten ja biologisten jätteiden käsittely 1.1.2014–30.6.2017 3 871 800Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Afrikka, 
Pohjois‑Afrikka
Hanke 034 CBRN‑valmiuksien ja kemiallisten ja lääketieteellisten hätäval ‑
miuksien parantaminen1.1.2014–31.12.2016 3 914 034 Lähi‑itä
Hanke 033 CBRN‑alaa koskevan kansallisen lainsäädäntökehyksen vah ‑
vistaminen ja erityis ‑ sekä teknisen koulutuksen tarjoaminen 
CBRN‑valmiuksien parantamiseksi15.9.2013–14.9.2016 2 699  069Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Afrikka, 
Itä‑ ja Keski‑Afrikka
Hanke 032Välimeren aluetta koskeva kentällä toimivien epidemiologien 
koulutusohjelma (MediPIET)1.1.2013 ‑31.12.2014 440  000Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Af ‑
rikka, Lähi‑itä, Pohjois‑Afrikka, 
Kaakkois‑Eurooppa
Hanke 031 Yliopisto ‑ ja instituuttiverkosto, jonka tarkoituksena on tiedot ‑
taa kemiallisiin aineisiin liittyvistä kaksikäyttöongelmista1.1.2013–31.12.2014 800  000 Kansainvälinen
Hanke 030 Rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen alan osaamis ‑
verkosto Kaakkois‑Aasian alueella1.1.2013–31.12.2014 600  000 Kaakkois‑Aasia
Hanke 029 Alueellisten inhimillisten resurssien kehittäminen ydinturvalli ‑
suuden, turva‑alan ja turvallisuusvalvonnan osalta Thaimaassa 
toteutettavan maisterintutkintotason koulutusohjelman avulla1.1.2013–31.12.2014 340 000 Kaakkois‑Aasia
Hanke 028 Ydin ‑ ja säteilymateriaaleja koskevan yhdennetyn kansallisen 
turvajärjestelmän kehittämisen tukeminen1.1.2013–31.12.2014 1 000  000 Kaakkois‑Aasia
Hanke 027 Biologisten riskien hallinta 1.1.2013–31.12.2014 480  000 Kaakkois‑Aasian maat
Hanke 026 Kansallisten CBRN‑alan lainsäädäntöpuitteiden vahvistamisen 
edellytykset1.1.2013–31.12.2014 300 000 Libanon, Tunisia
Hanke 025 Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen bio ‑
turvallisuuden/biouhkilta suojautumisen/biologisten riskien 
hallinnan aloilla 1.1.2013–31.12.2014 480  000 Lähi‑itä
Hanke 024 Ydin ‑ ja säteilymateriaalien havaitsemista ja hallintaa ja väes ‑
tön niiltä suojaamista koskevan menetelmän kehittäminen1.1.2013–31.12.2014 600  000Mauritania, Marokko,
Senegal
Hanke 023 Kemiallisia. biologisia, säteily ‑ ja ydinuhkia aiheuttaviin aineisiin 
liittyvien havainnointi ‑ ja toimintavalmiuksien kehittäminen1.1.2013–31.12.2014 500 000Balkanin alueen maat Lähi‑itä, 
Pohjois‑Afrikka ja Kaakkois‑Aasia
1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx
26 Liitteet 
Hankkeen nro OtsikkoTäytäntöönpano -
kausiBudjetti 
euroinaMaat / alueet
Hanke 022 CBRN‑onnettomuuksien yhteydessä toteutettavista ensitoi ‑
mista vastaaville tahoille annettava tekninen erikoiskoulutus 1.1.2013–31.12.2014 700 000Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Afrikka, 
Kaakkois‑Aasia
Hanke 021 Alueellisten rajavalvontavalmiuksien tukeminen CRN‑mate ‑
riaalien yksilöimiseksi ja havaitsemiseksi1.1.2013–31.12.2014 700 000Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Afrikka, 
Kaakkois‑Aasia
Hanke 019 Turvallisten tiedonhallintajärjestelmien ja tiedonvaihtome ‑
kanismien luomiseen ja parantamiseen tähtäävien menet ‑
telyiden ja ohjeiden kehittäminen sääntelyvalvonnan piiriin 
kuuluvien CBRN‑materiaalien osalta3.1.2013–2.1.2015 400  000 Kansainvälinen
Hanke 018 Kansainvälinen yliopisto ‑ ja instituuttiverkosto, jonka 
tarkoituksena on tiedottaa bioteknologian alaan liittyvistä 
kaksikäyttöongelmista1.1.2013–31.12.2014 399 719 Kansainvälinen
Hanke 017 Ghanassa ja Keniassa kehitettävä kansallinen valmiussuunni ‑
telma, jonka avulla pyritään vastaamaan laittomiin toimiin, 
joihin liittyy kemiallisia, biologisia, säteily ‑ ja ydinmateriaaleja 15.5.2013–14.5.2015 240 000 Ghana ja Kenia
Hanke 016 Ydinmateriaaleja koskevan yhdennetyn kansallisen turvajär ‑
jestelmän kehittämisen tukeminen1.1.2013–31.12.2014 400  000 Pohjois‑Afrikka
Hanke 015 Laboratorioiden bioturvallisuuden ja biouhkilta suojautumisen 
parantaminen kehitettävän laboratorioiden ISO‑järjestelmän 
avullaTarjousmenettely 
kesken480  000 Kaakkois‑Aasian maat
Hanke 014 Ensitoimiin liittyvien valmiuksien parantamiseen tarkoitettu 
tekninen erikoiskoulutus 4.1.2013–3.1.2015 400  000Kaakkois‑Eurooppa, Etelä‑Kauka ‑
sia, Moldova ja Ukraina
Hanke 013 Valmiuksien parantaminen ja tiedottaminen, jotta Saharan 
eteläpuolisessa Afrikassa kyettäisiin yksilöimään paremmin 
kemiallisia, biologisia, säteily ‑ ja ydinmateriaaleja koskevat 
uhat ja vastaamaan niihin1.1.2013–31.12.2014 319 924 Itä‑ ja Keski‑Afrikka
Hanke 012 EU:n ja Kaakkois‑Aasian maiden välinen tiedonvaihto 
bioturvallisuuden ja biouhkilta suojautumisen aloja koskevan 
lainsäädännön ja säännösten lujittamisesta sekä alueellisiin 
osaamiskeskuksiin perustuvat relevantit laboratorioiden 
hallintojärjestelmät – vaihe 2 4.1.2013–3.1.2015 320 000 Kaakkois‑Aasian maat
Hanke 011 Kemiallisten, biologisten, säteily ‑ ja ydinmateriaalien 
väärinkäyttöriskeihin liittyvien hyvien käytäntöjen ja laitosten 
välisten menettelyiden edistäminen 1.1.2013–31.12.2014 1 915 452Pohjois‑Afrikan ja Balkanin alueen 
maat Lähi‑itä, Kaakkois‑Aasia
Hanke 010 CBRN‑riskien lieventämistä koskevien verkko‑opiskelukurssien 
kehittäminen1.1.2013–31.12.2014 388 451 Kansainvälinen
Hanke 009 CBRN‑tapahtumia koskeva Libanonin kansallinen 
valmiussuunnitelma1.1.2013–31.12.2014 159 900 Libanon
Hanke 008 Kansallisten CBRN‑alan lainsäädäntöpuitteiden vahvistamisen 
edellytykset1.1.2013–31.12.2014 800  000 Kaakkois‑Aasian maat
Hanke 007 Bioturvallisuuden ja biouhkilta suojautumisen alaan liittyvät 
ohjeet, menettelyt ja standardointi 1.1.2013–31.12.2014 1 199 576Kaakkois‑Aasian ja Balkanin 
alueen maat Moldova
Hanke 006 Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen 
kemiallisten ja biologisten jätteiden käsittelyn alalla1.1.2013–31.12.2014 480  000 Kaakkois‑AasiaLiite V
27 Liitteet 
Hankkeen nro OtsikkoTäytäntöönpano -
kausiBudjetti 
euroinaMaat / alueet
Hanke 005 Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen 
CBRN‑materiaalien tuonnin ja viennin seurannasta1.1.2013–31.12.2014 1 440 000Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Af ‑
rikka, Keski‑Aasia, Lähi‑itä, 
Pohjois‑Afrikka
Hanke 004 Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen 
laitosten välisten CBRN‑valmiuksien osalta1.1.2013–31.12.2014 959 675Kaakkois‑Aasia, Kaakkois‑Euroop ‑
pa, Etelä‑Kaukasia, Moldova ja 
Ukraina
Hanke 003 Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen bio ‑
turvallisuuden/biouhkilta suojautumisen/biologisten riskien 
hallinnan aloilla1.1.2013–31.12.2014 1 920 000Atlanttiin rajoittuva Länsi‑Afrikka, 
Pohjois‑Afrikka, Kaakkois‑Aasia, 
Kaakkois‑Eurooppa, Etelä‑Kauka ‑
sia, Moldova ja Ukraina
Hanke 002 Kemiallisia, biologisia, säteily ‑ ja ydinuhkia aiheuttaviin 
aineisiin liittyvien havainnointi ‑ ja toimintavalmiuksien 
kehittäminen1.1.2013–31.12.2014 160 000 Balkanin maat
Hanke 001 Rikostentorjuntaan liittyvien valmiuksien yksilöinti ja paran ‑
taminen järjestäytyneen rikollisuuden ja kemiallisten aineiden 
laittoman kaupan osalta, toimista vastaaville tullivirkailijoille 
tarkoitettu koulutus ja välineistö mukaan lukien1.1.2013–31.12.2014 640  000 Balkanin maat
Pilottihanke  2 Pilottihanke 2
Lainsäädännön ja säännösten lujittaminen bioturvallisuuden, 
biouhkilta suojautumisen ja laboratorioiden hallintajärjestel ‑
mien aloilla 1.1.2011–30.11.2012 375 000 Kaakkois‑Aasian maat
Pilottihanke  1 Pilottihanke 1
Ydinmateriaalien laittoman kaupan torjuntavalmiuksien 
parantaminen1.1.2011–30.6.2012 375 000 Kaakkois‑Aasian maatLiite V
28
IX
Komissiolla ja UNICRIlla on erilaiset, mutta toisiaan 
täydentävät aloitetta tukevat ohjelmat. Hallintotiimi 
antaa tarvittaessa hallinnollisiin kysymyksiin liitty -
vää tukea. Paikan päällä annettavaa apua annetaan 
useille alueellisille sihteeristöille, etenkin niille, jotka 
toimivat unioniin liittyvissä maissa, ehdokasmaissa 
ja naapurimaissa.
Nyt kun verkostot ovat valmiina, komissio aikoo 
parantaa teknisiä valmiuksia niillä alueilla, joilla on 
tähän parhaat edellytykset. EU:n edustustot ovat 
yhä merkittävämmässä asemassa aloitteen tukemi -
sessa. Nyt kun alhaalta ylös suuntautuva, vapaaeh -
toinen osallistuminen on käytössä, edustuston tuki 
voidaan ottaa käyttöön ilman että sitä pidettäisiin 
alueellista yhteistyötä lisäävänä tekijänä.
X
Kehitys on ollut hieman epätasaista, sillä kump -
panimaiden valmius viedä aloitetta eteenpäin on 
vaihdellut.
XI
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto kiittävät 
tilintarkastustuomioistuinta sen suosituksista, jotka 
auttavat aloitteen parantamiseen tarvittavien sisäis -
ten toimien tehostamista.Tiivistelmä
VII
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto suhtautu -
vat myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen pää -
telmiin ja ovat samaa mieltä siitä, että aloitteessa 
on vielä viimeisteltäviä osia. Vapaaehtoisuuteen 
ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymista -
paan perustuvan aloitteen täytäntöönpanossa on 
edistytty hyvin. Lähestymistapa tarvitsee kuitenkin 
aikaa kypsyäkseen, ja sitä tulisi kehittää jatkuvasti. 
Kaikki tarvittavat välineet on saatu käyttöön. Näihin 
kuuluvat muun muassa tarvittavien rakenteiden 
perustaminen lähes kaikille alueille, keskusteluti -
laisuuksien pitäminen, tarvearviointikyselylomake, 
eri alueiden hankerahoitus, hankkeiden täytän -
töönpanon ja arvioinnin seurantatoimenpiteet sekä 
monenlaisia näkyvyyttä tukevia välineitä. Lisäksi 
kumppanimaiden, täytäntöönpanovirastojen, kan -
sainvälisten järjestöjen sekä EU:n jäsenvaltioiden 
yhteyspisteiden kanssa järjestetään säännöllisiä 
kokouksia. Ensimmäisiä kansallisia toimintasuun -
nitelmia laaditaan viidessä pilottimaassa. Muilla 
toimenpiteillä kutsutaan lisää kumppanimaita osal -
listumaan ohjelmaan. Yli 20 uutta kumppanimaata 
on ilmoittanut olevansa kiinnostunut liittymään 
ohjelmaan. Luotujen rakenneosien ja verkostojen 
avulla aloitteella saadaan taattua korkeampi turval -
lisuuden ja riskienhallinnan taso EU:ssa ja osallistu -
vissa maissa.
VIII
Aloitteella ei saavuteta ainoastaan Euroopan turval -
lisuusstrategian ja Euroopan unionin joukkotuho -
aseiden levittämiseen liittyvän rikollisen toiminnan 
torjumisen strategian tavoitteita, vaan sillä vähen -
netään myös niin ihmisen kuin luonnon aiheuttamia 
kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydintur -
vallisuuteen (CBRN) liittyviä uhkia. Joukkotuhoasei -
siin liittyvien riskien alueilla aloitteella edistetään 
joukkotuhoaseiden levittämisen estämistä, mutta 
sillä tuetaan myös laajempien CBRN -riskien alueita.Euroopan ulkosuhdehallinnon  
ja komission vastaus
Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission vastaus 29
34
Kaikki aloitteen toimet perustuvat vapaaehtoi -
suuteen. Kumppanimaat päättävät, haluavatko ne 
kehittää kansallisen CBRN -toimintasuunnitelman.
35
Hankkeiden rahoitus ei sinänsä riipu siitä, onko tar -
vearviointi ja/tai kansallinen toimintasuunnitelma 
jo tehty. Joissakin tapauksissa komissio ryhtyy 
toimenpiteisiin, kun kumppanimaat pyytävät apua 
kiireellisten CBRN -riskien vähentämistä koskevien 
ongelmien ratkaisemisessa.
36
Täytäntöönpanovirastot ehdottivat hankkeita aino -
astaan aloitteen alkuvaiheessa. Näin tapahtui, kun 
aloitteen alhaalta ylöspäin suuntautuvan rakenteen 
kehittäminen oli vielä alkuvaiheessa ja ennakoitiin 
tärkeitä ja kiireellisiä tarpeita.
37
Ensimmäisten kokemusten jälkeen on toteutettu 
toimenpiteitä, joilla parannetaan kumppanimaille 
suunnattua tiedotusta EU -rahoitukseen kelpaavien 
CBRN -hankkeiden laatuvaatimuksista. Tavoitteista 
ja rahoitusperusteista keskustellaan nyt säännöl -
lisesti alueiden keskustelutilaisuuksissa, alueellis -
ten sihteeristöjen johtajien kanssa järjestettävissä 
kokouksissa sekä CBRN -hankkeiden kansallisten 
yhteyspisteiden kanssa järjestettävissä kokouksissa. 
Aiemmin saadut hanke -ehdotukset olivat usein 
liian kapea -alaisia, ja ne keskittyivät usein vain 
kansalliseen eivätkä alueelliseen tasoon. Yhteinen 
tutkimuskeskus (JRC) seurasi yksityiskohtaisesti 
kaikkia hanke -ehdotuksiin tehtyjä muutoksia. Kaikki 
hanke -ehdotukset on arkistoitu ja niitä voidaan 
tarkastella milloin tahansa.Havainnot
21
Aloitteen vapaaehtoisuuteen perustuvaa, alhaalta 
ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa voidaan 
pitää monimutkaisia turvallisuuskysymyksiä koske -
van yhteistyön mallina.
26
Alueet valittiin kattavalla lähestymistavalla, johon 
osallistuivat ulkosuhdehallinto, komissio ja aluei -
den valtiot sekä EU:n jäsenvaltioiden lähettämät ja 
komission maksamat asiantuntijat.
Euroopan unioniin liittymässä olevien maiden, 
ehdokasmaiden sekä EU:n naapuruuspolitiikan 
piiriin kuuluvien maiden suosiminen on ilmeisen 
johdonmukaista. Muiden alueiden riskien ja uhkien 
merkitystä ei tule aliarvioida, kuten Fukushima, vii -
meaikainen Ebola -epidemia sekä Kaakkois- Aasiasta 
peräisin olevat pandemiat ovat osoittaneet. Aloite 
on joustava, minkä ansiosta sillä voidaan vastata 
globaaleihin uhkiin tehokkaasti.
27
Paikan päällä annettavaa apua annetaan useille 
alueellisille sihteeristöille, ja etenkin niille, jotka toi -
mivat unioniin liittyvissä maissa, ehdokasmaissa ja 
naapurimaissa. Tätä prosessia helpottaviin toimiin 
on ryhdytty.
28
Tämä on ensisijaisen tärkeä jatkotoimenpide 
Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EuropeAidille, 
ja välineitä kehitetään parhaillaan, jotta edustustot 
ja jäsenvaltioiden lähetystöt pystyisivät tukemaan 
aloitetta paremmin.
29
Kehitys on ollut hieman epätasaista, sillä kump -
panimaiden valmius viedä aloitetta eteen -
päin on vaihdellut. EU:n turvallisuuspriori -
teetteihin ja kumppanimaiden kapasiteettiin 
perustuva tiettyjen alueiden suosiminen sopi 
täytäntöönpanopuitteisiin.
Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission vastaus 30
Yhdysvaltojen aloite). Koordinointitoimien ansi -
osta komissiolla on niin hyvä yleisnäkemys kuin on 
mahdollista.
Päätelmät ja suositukset
50
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto suhtau -
tuvat myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen 
kertomukseen EU:n CBRN -osaamiskeskuksesta. Tar -
vitaan alueellinen, kysyntään perustuva sekä EU:n 
toimielimille erittäin hyödyllinen lähestymistapa.
51 a)
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat tyy -
tyväisiä tuomioistuimen päätelmiin. Aloitteessa on 
vielä viimeisteltäviä osa -alueita. Vapaaehtoisuuteen 
ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymista -
paan perustuvan aloitteen täytäntöönpanossa on 
edistytty hyvin. Lähestymistapa tarvitsee kuitenkin 
aikaa kypsyäkseen, ja sitä tulisi kehittää jatkuvasti. 
Kaikki tarvittavat välineet on saatu käyttöön. Näihin 
kuuluvat muun muassa tarvittavien rakenteiden 
perustaminen lähes kaikille alueille, keskusteluti -
laisuuksien pitäminen, tarvearviointikyselylomake, 
eri alueiden hankerahoitus, hankkeiden ja täytän -
töönpanon arvioinnin seurantatoimenpiteet sekä 
monenlaisia näkyvyyttä tukevia välineitä. Lisäksi 
kumppanimaiden, täytäntöönpanovirastojen, kan -
sainvälisten järjestöjen sekä EU:n jäsenvaltioiden 
yhteyspisteiden kanssa järjestetään säännöllisiä 
kokouksia. Ensimmäiset kansalliset toimintasuun -
nitelmat ovat suunnitteilla viidessä pilottimaassa. 
Muita kumppanimaita kutsutaan osallistumaan 
ohjelmaan eri tavoin. Yli 20 uutta kumppanimaata 
on ilmoittanut olevansa kiinnostunut liittymään 
ohjelmaan. Luotujen rakenneosien ja verkostojen 
avulla aloitteella saadaan taattua korkeampi turval -
lisuuden ja riskienhallinnan taso EU:ssa ja osallistu -
vissa maissa.38
Muihin ohjelmiin verrattuna määräajat ovat suhteel -
lisen lyhyitä aloitteeseen sovellettavan niin sanotun 
N + 1 - säännön vuoksi. Keskimäärin hankkeet alka -
vat 15 kuukautta komission vuosittaisen toiminta -
ohjelmapäätöksen jälkeen.
40
Aloitteen näkyvyyden parantaminen EU:ssa on 
edelleen komission ja Euroopan ulkosuhdehallin -
non tärkeä painopiste.
41
On toteutettu useita toimia, joiden tarkoituk -
sena on kannustaa kumppanimaita osallistumaan 
työhön aktiivisemmin, esimerkiksi ehdottamalla 
täytäntöönpanosta vastaaville konsortioille, että 
nämä ottavat mukaan toimintaansa paikallisia 
asiantuntijoita.
Yhteinen vastaus 42 ja 43 kohtaan
Koordinointikomitean uudelleen perustaminen 
helpottaa laajemman yhteistyön tekemistä, ja 
komitea tulee keskittymään strategisiin suuntavii -
voihin ja täytäntöönpanoa koskeviin kysymyksiin. 
Sen muoto saattaa vaihdella, koska täytäntöön -
panokumppaneiden, kuten UNICRIn, kanssa käy -
tyjen neuvottelujen on noudatettava komission 
varainhoitoasetuksia.
Kahdenvälinen yhteistyö on kuitenkin edelleen 
tarpeen, jotta voidaan keskustella perusteellisesti 
esimerkiksi sopimus- ja rahoitusasioista.
45
Komissio tekee kaiken tarvittavan koordinoidakseen 
EU:n CBRN -alan toimia Euroopan unionissa ja sen 
ulkopuolella.
Koordinointia tehdään monilla eri foorumeilla, 
joihin kuuluvat esimerkiksi EU:n CBRN -toimin -
tasuunnitelma, neuvoston tasolla olevat monet 
työvaliokunnat, G8/G7-ryhmän maailmanlaajuinen 
kumppanuus (johon kuuluvat pääosapuolet sekä 
muut kumppanit, kuten seuraavat kansainvälisten 
organisaatiot: IAEA, WHO, 1540-komitea, OPCW, 
ISTC ja STCU) tai ydinterrorismin torjuntaa koskeva 
maailmanlaajuinen aloite (Venäjän federaation ja 
Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission vastaus 31
53 Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
suosituksen. Täytäntöönpanosta vastaavia konsorti -
oita kannustetaan sisällyttämään paikallista asian -
tuntemusta hankkeiden toteuttamiseen.
53 Toinen luetelmakohta
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
suosituksen. Muihin ohjelmiin verrattuna määräajat 
ovat suhteellisen lyhyitä aloitteeseen sovellettavan 
niin sanotun N + 1 - säännön vuoksi. Keskimäärin 
hankkeet alkavat 15 kuukautta komission vuosittai -
sen toimintaohjelmapäätöksen jälkeen. Komissio 
pyrkii lyhentämään aikaa.
53 Kolmas luetelmakohta
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
suosituksen. Strategisiin ja täytäntöönpanoasioihin 
keskittyvä koordinointikomitea otetaan uudelleen 
käsittelyyn. Sen muoto saattaa vaihdella, koska täy -
täntöönpanokumppaneiden, kuten UNICRIn, kanssa 
käytyjen neuvottelujen on noudatettava komission 
varainhoitoasetuksia.51 b)
Komissiolla ja UNICRIlla on erilaiset, mutta toisiaan 
täydentävät aloitetta tukevat ohjelmat. Hallintotiimi 
antaa tarvittaessa hallinnollisiin kysymyksiin liitty -
vää tukea. Paikan päällä annettavaa apua annetaan 
useille alueellisille sihteeristöille, ja etenkin niille, 
jotka toimivat unioniin liittyvissä maissa, ehdokas -
maissa ja naapurimaissa.
Nyt kun verkostot ovat valmiina, komissio aikoo 
parantaa teknisiä valmiuksia niillä alueilla, joilla on 
tähän parhaat edellytykset. EU:n edustustot ovat 
yhä merkittävämmässä asemassa aloitteen tuke -
misessa. Nyt kun alhaalta ylöspäin suuntautuva, 
vapaaehtoisen osallistumisen perusta on valmiina, 
edustuston tuki voidaan ottaa käyttöön.
51 c)
Vaihteleva edistyminen on jossakin määrin väis -
tämätöntä, mutta nyt kun välineet ovat käytössä, 
ohjelman täytäntöönpano on tasaisempaa, vaikka 
eri alueiden välillä on edelleen vaihtelua. Sitä, miten 
voidaan varmistaa, että päätöksentekoelimien hyvä 
kahdenvälinen yhteistyö sekä täytäntöönpano -
kumppaneiden hyvä kahdenvälinen yhteistyö kat -
taisi kaikki neljä toimielintä, tutkitaan parhaillaan.
52 Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
suosituksen. Aloite on joustava, minkä ansiosta sillä 
voidaan vastata globaaleihin uhkiin tehokkaasti.
52 Toinen luetelmakohta
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
suosituksen. Paikan päällä annettavaa apua anne -
taan useille alueellisille sihteeristöille, ja etenkin 
niille, jotka toimivat unioniin liittyvissä maissa, 
ehdokasmaissa ja naapurimaissa. On ryhdytty toi -
miin, jotka helpottavat tätä prosessia.
52 Kolmas luetelmakohta
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
suosituksen. Tämä on ensisijaisen tärkeä seuranta -
toimi komissiolle ja ulkosuhdehallinnolle, ja parhail -
laan kehitellään välineitä, jotka antaisivat edus -
tustoille ja jäsenvaltioiden lähetystöille paremmat 
mahdollisuudet tukea aloitetta.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-017-FI-N  ISSN 1977-5792
Euroopan unioni (EU) käynnisti kemiallisiin, biologisiin, 
säteily- ja ydinaineisiin liittyvän 
CBRN -osaamiskeskusaloitteensa toukokuussa 2010. 
Aloitteen tarkoituksena on tehostaa EU:n ulkopuolisten 
maiden institutionaalisia valmiuksia lieventää kemiallisiin, 
biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyviä riskejään, jotka 
muutoin saattaisivat muodostaa uhan EU:lle.
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, 
voidaanko EU:n CBRN -osaamiskeskusaloitteen avulla 
lieventää vaikuttavalla tavalla tämäntyyppisiä EU:n 
ulkopuolelta aiheutuvia riskejä. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EU:n 
CBRN -osaamiskeskusaloitteen avulla voidaan lieventää 
vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia 
kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä, mutta 
useat osa -alueet vaativat vielä viimeistelyä. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää joukon suosituksia, 
jotka Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission olisi 
otettava huomioon aloitteen kehittämistä ja sen 
kestävyyden varmistamista silmällä pitäen.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN