FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/201

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n ja Korean vapaakauppasopimus – kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä luku”

(2018/C 081/28)

Esittelijä: Dumitru FORNEA

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 22.6.2016 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”ulkosuhteet” Hyväksyminen erityisjaostossa 28.9.2017 Hyväksyminen täysistunnossa 18.10.2017 Täysistunnon nro 529 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 127/0/2

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK tukee kansainvälisiä ponnisteluja rauhan ylläpitämiseksi muun muassa siten, että edistetään aloitteita, joiden tavoitteena on Korean niemimaan demilitarisointi ja ydinaseettomuus. Vallitsevassa tilanteessa komitea haluaa aivan ensimmäiseksi ilmaista Pohjois-Korean suunnalta tulevien uhkien suhteen täyden ja varauksettoman solidaarisuutensa Korean tasavaltaa kohtaan.

1.2 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) myöntää, että Euroopan unionin (EU) ja Korean tasavallan vapaakauppasopimuksella (1) on yleisesti ottaen saatu aikaan rohkaisevia taloudellisia ja sosiaalisia tuloksia.

1.3 Kestävään kehitykseen liittyvien vapaakauppasopimuksen näkökohtien, erityisesti työelämään liittyvien seikkojen, täytäntöönpano on kuitenkin edelleen riittämätöntä. Komitea muistuttaa EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän esittämistä näkökannoista (2) ja etenkin siitä, että Euroopan komission tulisi käynnistää avoimet neuvottelut Korean hallituksen kanssa järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevien sitoumusten täytäntöönpanosta.

1.4 EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevään lukuun sisältyviä kansalaisyhteiskuntamekanismeja on jatkuvasti vahvistettu kuluneina viitenä vuotena. Edustavuutta ja sidosryhmien tasapuolista edustusta on parannettu huomattavasti, niin EU:n kuin Korean sisäiset neuvoa-antavat ryhmät ovat kokoontuneet säännöllisesti, ja EU:n ja Korean vuotuinen kansalaisyhteiskuntafoorumi, johon osallistuvat sekä EU:n että Korean sisäiset neuvoa-antavat ryhmät, järjestettiin helmikuussa 2017 viidennen kerran.

1.5 Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien keskustelut ja toimet ovat tähän mennessä keskittyneet neljään painopistealaan: työntekijän perusoikeudet, yritysten yhteiskuntavastuu, vihreä talous ja kauppa kestävän kehityksen yhteydessä sekä ilmastonmuutospolitiikka, mukaan luettuina EU:n ja Korean päästökauppajärjestelmät. Jotta näiden neuvonantomekanismien roolia saadaan vahvistettua edelleen ja voidaan vastata erilaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden moninaisiin huolenaiheisiin, ETSK suosittaa, että sisäisten neuvoa-antavien ryhmien tulisi voida keskustella kansalaisyhteiskunnan tai kestävän kehityksen kannalta merkityksellisistä kysymyksistä ja tuoda esiin kantansa mistä tahansa vapaakauppasopimuksen piiriin kuuluvasta aiheesta.

1.6 Koska yhä useampia EU:n solmimia vapaakauppasopimuksia on tulossa voimaan ja kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismien määrä kasvaa vastaavasti, komitea kehottaa komissiota nyt kiireellisesti varmistamaan, että mekanismien tehokkaan toiminnan edellyttämät varat asetetaan saataville. Näihin tulisi erityisesti EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen yhteydessä sisältyä varoja myös muun muassa sellaisten perusteltujen toimien toteuttamiseen kuin analyysien laatiminen ja työpajaseminaarit Korean sisäisen neuvoa-antavan ryhmän kanssa järjestettävien vuosikokousten yhteydessä.

1.7 Kokemus on osoittanut, että EU:n ja Korean välisen vuoropuhelun johdonmukaisuus ja laatu ovat EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen myötä parantuneet merkittävästi, mikä johtuu EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän ja unionin toimielinten toiminnan koordinoinnin sekä niiden ja muiden kansainvälisten organisaatioiden, kuten ILO:n ja OECD:n, välisen koordinoinnin tehostumisesta. ETSK suosittaa, että tällaisen instituutioiden välisen yhteistyön avulla luotuja työskentelymenetelmiä hyödynnetään tulevalla kaudella myös kehitettäessä uusia kumppanuuksia asiaan liittyviä toimia ja hankkeita varten.

1.8 ETSK:n mielestä kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän luvun tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi on ensiarvoisen tärkeää, että osapuolet ottavat huomioon sisäisten neuvoa-antavien ryhmien ja kansalaisyhteiskuntafoorumin antamat kansalaisyhteiskunnan suositukset ja noudattavat niitä. Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean olisi reagoitava sisäisten neuvoa-antavien ryhmien esittämiin kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin ja suosituksiin kohtuullisessa ajassa.

1.9 ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia edistämään korealaiskumppanien kanssa käymissään kahdenvälisissä keskusteluissa aloitteita ja poliittisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu ja torjutaan väärentämistä. Lisäksi tulee hyödyntää kulttuurista monimuotoisuutta siten, että kannustetaan EU:n ja Korean kulttuuriteollisuuden ja luovan teollisuuden tuotteiden ja palvelujen tasapainoiseen kauppaan.

1.10 ETSK korostaa, että on tärkeää lisätä edelleen eurooppalaisten yritysten, etenkin pk-yritysten, tietoisuutta kyseisen vapaakauppasopimuksen tarjoamista mahdollisuuksista. Tullietuuksien käyttöastetta EU:n puolella (noussut 68 prosentista 71 prosenttiin vuosina 2015–2016) voidaan parantaa paitsi toteuttamalla kaupankäyntiä helpottavia toimia ja vähentämällä tulli- ja muita esteitä myös luomalla asianomaisille eurooppalaisille ja korealaisille kumppaneille nykyistä enemmän viestintä- ja yhteistyömahdollisuuksia.

1.11 EU:n ja Korean vapaakauppasopimus on ollut erittäin tärkeä maatalous- ja elintarvikealan kannalta, ja EU:n ja Korean välinen maatalous- ja elintarviketuotteiden kauppa on kasvanut viime vuosina nopeasti. Koska Venäjän asettama tuontikielto on aiheuttanut ongelmia EU:n maatalousalalle ja koska Kiina on asettanut rajoituksia Korean vientituotteille, sekä EU:n että Korean on päästävä uusille markkinoille. Euroopan komission olisikin pyrittävä nykyistä tarmokkaammin yksinkertaistamaan EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden pääsyä Korean markkinoille.

1.12 Komitea korostaa EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksella luotujen neuvonantomekanismien (sisäiset neuvoa-antavat ryhmät ja kansalaisyhteiskuntafoorumi) merkitystä: ne ovat tehokkaita ja edustavia välineitä, jotka voivat auttaa EU:n toimielimiä niiden toimissa kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseksi ja Pariisin sopimuksen panemiseksi täytäntöön sekä kansainvälisen yhteistyön tiivistämiseksi kestävän kehityksen, luonnonsuojelun ja ilmastonmuutoksen saralla.

2. Taustaa

2.1 EU:n ja Korean vapaakauppasopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2011. Se oli EU:n ensimmäinen ”uuden sukupolven” kahdenvälinen vapaakauppasopimus, joka oli määrä panna täytäntöön. Sen arviointi tarjoaa näin ollen tilaisuuden tarkastella edistymistä paitsi tämän myös muiden, sen jälkeen tehtyjen vapaakauppasopimusten suhteen. Koska kyseistä vapaakauppasopimusta koskeneet neuvotteluvaltuudet olivat kuitenkin peräisin Lissabonin sopimusta edeltäneeltä ajalta, ne eivät voineet kattaa investointiasioita.

2.2 Vapaakauppasopimus on Euroopan komission mukaan yleisesti ottaen tuottanut EU:lle myönteisiä tuloksia kaupan alalla. Komission esittämistä tilastotiedoista ilmenee, että viisi vuotta vapaakauppasopimuksen voimaantulon jälkeen EU:n tavaravienti Koreaan on kasvanut 59 prosenttia eli 28 miljardista eurosta vuonna 2010 (viimeinen vuosi ennen sopimuksen väliaikaista soveltamista) 44,5 miljardiin euroon vuonna 2016. Näin ollen EU:n kauppataseen 11,6 miljardin euron alijäämä Korean kanssa on kääntynyt 3,1 miljardin euron ylijäämäksi vuosina 2010–2016. EU:n palveluvienti Koreaan on kasvanut 49 prosenttia ja palvelutuonti Koreasta EU:hun taas 32 prosenttia vuosina 2010–2015. EU:n kauppataseen ylijäämä palvelukaupan osalta oli 4,8 miljardia vuonna 2015. EU:hun suuntautuneiden suorien ulkomaisten sijoitusten varanto on samana ajanjaksona kasvanut 59 prosenttia ja EU:n ulkopuolelle tehtyjen suorien ulkomaisten sijoitusten varanto (EU:n investoinnit Koreassa) 33 prosenttia (3).

2.3 Euroopan komissio arvioi parhaillaan (4) tämän lausunnon aiheena olevaa vapaakauppasopimusta ja on pyytänyt ETSK:ta esittämään oman arvionsa sopimuksen ja erityisesti sen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanosta. Lausunnon päätelmissä on otettu huomioon muun muassa EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän asiakirjat ja kannanotot sekä aiheeseen liittyneet työpajaseminaarit, jotka järjestettiin Soulissa ja Brysselissä (5).

3. Yleisiä huomioita

3.1 Korean taloudellista ja sosiaalista kehitystä kuluneiden 50 vuoden aikana pidetään menestystarinana. Maan bkt kasvoi 2,36 miljardista Yhdysvaltain dollarista vuonna 1961 korkeimmillaan 1 411,3 miljardiin dollariin vuonna 2014 (6). Korea on tänä aikana onnistunut luomaan valtavan vaikuttavan teknologisen ja teollisen perustan, jonka ansiosta se kykenee kilpailemaan minkä tahansa teollisuusmahdin kanssa maailmassa.

3.2 Kuluneiden viiden vuoden aikana saavutetusta edistyksestä huolimatta kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sosiaaliset vaatimukset taloudellisten etujen entistä tasapuolisemmasta jakautumisesta kaikkien sosiaaliryhmien kesken ovat kuitenkin levinneet yhä laajemmalle Korean yhteiskunnassa. EU ja korealaiset sidosryhmät ovat tuoneet työntekijöiden oikeuksien ohella esiin, että maasta puuttuu todellinen kansalais- ja työmarkkinavuoropuhelu. Soulissa vuoden 2016 lopulla ja vuoden 2017 alussa järjestetyt joukkomielenosoitukset vahvistivat asian laidan.

3.3 Moon Jae-inin (7) valinta Korean presidentiksi on nähty uuden aikakauden alkuna maan työntekijöille, maataloustuottajille, kuluttajille ja työnantajille, ja monet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat suhtautuneet myönteisesti vastavalitun presidentin sitoumuksiin vahvistaa sosiaalista oikeudenmukaisuutta, erityisesti kun on kyse työntekijöiden oikeuksista, kohtuullisista palkoista ja työllisyysturvasta, sekä hänen aikomukseensa tutkia vangittujen ammattiyhdistysjohtajien tapausta (8).

4. Kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismi EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevässä luvussa

4.1 Uuden sukupolven vapaakauppasopimuksissa määrätään kansalaisyhteiskunnan neuvonantomekanismista. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksessa se koostuu kahdesta sisäisestä neuvoa-antavasta ryhmästä, joista toinen toimii EU:n puolella ja toinen Korean puolella ja jotka valvovat sopimuksen täytäntöönpanoa ja antavat osapuolille suosituksia (9).

4.2 Kummankin osapuolen perustaman sisäisen neuvoa-antavan ryhmän lisäksi EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksessa määrätään myös kansalaisyhteiskuntafoorumin (10) järjestämisestä kerran vuodessa. Foorumissa molemmat sisäiset neuvoa-antavat ryhmät kokoontuvat yhteiseen kokoukseen tekemään yhteistyötä ja niillä on mahdollisuus valmistella lausuntoja ja suosituksia.

4.3 Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että tämä tuo lisäarvoa muihin vapaakauppasopimuksiin verrattuna. Yhteiskokoukset on nimenomaisesti kirjattu sopimukseen, mikä ei valitettavasti ole vielä vakiokäytäntö.

4.4 Vuonna 2010 tehty EU:n ja Korean vapaakauppasopimus on ensimmäinen sellainen EU:n vapaakauppasopimus, jossa on erillinen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä luku, ja siinä määrätään myös kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismista. Tämä on suoraan seurausta komission lokakuussa 2006 julkaisemasta tiedonannosta ”Globaali Eurooppa” (11), jossa todetaan seuraavaa: ”Samalla kun EU edistää yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja yhteenkuuluvuutta omalla alueellaan, eurooppalaisia arvoja – sosiaalisia ja ympäristönormeja ja kulttuurista monimuotoisuutta myöten – olisi pyrittävä edistämään koko maailmassa (12).”

4.5 Tiedonannosta antamassaan lausunnossa ETSK nimenomaisesti kehotti sisällyttämään kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän luvun jokaiseen vastedes tehtävään vapaakauppasopimukseen ja uskomaan kansalaisyhteiskunnalle aktiivisen seurantaroolin (13).

4.6 EU:n ja Korean sopimuksesta lukien on tehty seitsemän EU:n kauppasopimusta, joissa kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevällä luvulla on merkittävä sija, ja monet muut, esimerkiksi Kanadan, Vietnamin, Singaporen ja Japanin kanssa neuvotellut sopimukset ovat ratifiointia vaille valmiita. Komitea on sittemmin kehottanut sisällyttämään kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut myös itsenäisiin investointisopimuksiin (14). Komitea katsoo, että näiden mekanismien luominen on hyvä esimerkki EU:n arvojen toteuttamisesta käytännössä, mutta nyt on aika tarkastella asiaa kokonaisvaltaisesti (15) tähän mennessä saatujen kokemusten pohjalta.

4.7 Tällaiset seurantamekanismit ovat monesti mahdollistaneet paikallisen kansalaisyhteiskunnan ensimmäisen suoran yhteyden EU:hun ja siten voimaannuttaneet niitä usein ennennäkemättömästi. Useimmiten, myös Korean tapauksessa, sosiaaliset ja kulttuuriset erot ovat kuitenkin suuria, joten sopeutuminen ja lähentyminen sekä keskinäisen luottamuksen kehittyminen ja vahvistuminen vaativat aikaa ja vaivannäköä. Siksi saattaakin kestää melko kauan ennen kuin nämä mekanismit ovat täysin vakiintuneita ja toimivat tehokkaasti, ja usein niitä varten tarvitaan erityisiä valmiuksien kehittämistoimia.

4.8 Komitea on tyytyväinen siihen, että se on itse ollut keskeisessä asemassa ja tiiviisti mukana näiden mekanismien luomisessa sekä jäsentasolla että oman sihteeristönsä kautta. Sillä on tältä osin ratkaisevan tärkeä rooli EU:n kansainvälisissä suhteissa.

4.9 EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän ensimmäisen toimikautensa lopussa käymissä keskusteluissa vuonna 2015 todettiin mekanismin toimineen täydentävänä kanavana vuoropuhelulle ja yhteistyölle kansalaisyhteiskunnan osapuolten kanssa kauppasuhteisiin ja kestävään kehitykseen liittyvissä asioissa. Mekanismin kautta saatiin myös aineksia Euroopan komission ja kumppanimaan hallituksen edustajien välistä vuoropuhelua varten, eikä se estänyt tai rajoittanut näkemys- ja muuta vaihtoa muiden olemassa olevien kanavien kautta. Vielä on kuitenkin varmennettava, voidaanko mekanismilla saavuttaa konkreettisia tuloksia ruohonjuuritasolla.

4.10 ETSK korostaa jälleen kerran, että mekanismin saattaminen täysin toimintakuntoon on vaatinut aikaa ja ponnisteluja. Työssä keskityttiin aluksi sisäisten neuvoa-antavien ryhmien ja kansalaisyhteiskuntafoorumin perustamiseen, mihin kuului muun muassa institutionaalisen järjestelmän luominen ja valmiuksien kehittäminen. Vasta tämän jälkeen kummankin osapuolen sisäisten neuvoa-antavien ryhmien jäsenillä oli edellytykset pyrkiä yhteisymmärrykseen seurantamekanismin tehtävistä, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustavuudesta, sisäisten neuvoa-antavien ryhmien jäsenistöstä, suhteista hallitustenväliseen elimeen (eli sisäisten neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajien osallistumisesta kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokouksiin), käsiteltävistä kysymyksistä jne.

4.11 Vuoropuhelu on vähitellen laajentunut kattamaan useita eri aiheita, ja siihen on sisällytetty uusia elementtejä, kuten ILO:n edustajan osallistuminen työnormeista käytäviin keskusteluihin. Yhteistä etua koskevista asioista on käynnistetty yhteisiä hankkeita (kuten Euroopan komission johtama ilmastonmuutosta ja päästökauppajärjestelmää koskeva hanke Korean kanssa sekä ILO:n yleissopimusta nro 111 koskeva hanke), ja tietojen vaihtamiseksi ja käytäntöjen jakamiseksi on järjestetty oheistapahtumia, kuten työpajaseminaareja, joihin on voitu kutsua mukaan myös sisäisten neuvoa-antavien ryhmien ja kansalaisyhteiskunnan ulkopuolisten asiaankuuluvien organisaatioiden ja instituutioiden edustajia. Korean pyynnöstä helmikuussa 2017 järjestettiin seminaari, jossa käsiteltiin yritysten yhteiskuntavastuuta, liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia sekä monikansallisia yrityksiä koskevien OECD:n suuntaviivojen mukaisesti perustettuja kansallisia yhteyspisteitä.

4.12 EU:n sisäinen neuvoa-antava ryhmä tekee yhteistyötä ja käy vuoropuhelua Euroopan parlamentin ja muiden EU:n toimielinten, erityisesti komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon, kanssa, ja nämä antavat sille säännöllisesti ajantasaista tietoa EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän luvun täytäntöönpanosta.

4.13 EU:n Soulin-edustustoon on pidetty suhteita yllä, ja olisi tärkeää, että edustustolla olisi riittävät valmiudet ja asiantuntemus seurata kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyviä asioita. ETSK suosittaakin painokkaasti, että edustustoon perustetaan erityinen toimi kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien kysymysten hoitamista varten.

4.14 Täytäntöönpanon osalta ETSK pitää edelleen tarpeellisena varmistaa, että kansalaisyhteiskuntamekanismin välityksellä esitetyt suositukset otetaan vakavasti ja että poliittiset päättäjät noudattavat niitä. Niin ikään on kiireesti tarpeen keskustella ja päästä yhteisymmärrykseen olosuhteista, jotka voisivat antaa perusteet käynnistää EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen 13.14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtioiden välinen neuvottelumenettely (16).

4.15 Vapaakauppasopimuksen ehtojen mukaisesti sisäisten neuvoa-antavien ryhmien tulee koostua riippumattomista edustavista järjestöistä siten, että kestävän kehityksen kaikkiin kolmeen ulottuvuuteen liittyvät sidosryhmät ovat tasapainoisesti edustettuina.

4.16 EU:n puolella neuvoa-antavan ryhmän jäseninä olisi oltava unionitason kattojärjestöjä sekä sellaisia organisaatioita, joilla on erityisiä intressejä tai kokemusta EU:n ja kyseisen kolmannen maan välisestä kaupasta, investointitoiminnasta tai yhteistyöstä taikka joilla on kumppaniorganisaatioita, osastoja tai paikallistoimistoja asianomaisessa kumppanimaassa. Lisäksi olisi hyödynnettävä paremmin mukana olevien EU-tason organisaatioiden ja niiden jäsenorganisaatioiden kautta saatavaa asiantuntemusta ja tietoa.

4.17 Komitea suosittaa painokkaasti, että kunkin sisäisen neuvoa-antavan ryhmän tulisi voida keskustella kansalaisyhteiskunnan tai kestävän kehityksen kannalta merkityksellisistä asioista (eli talouskehityksestä, yhteiskunnallisesta kehityksestä, ympäristönsuojelusta, terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksista ja pk-yrityksiin liittyvistä kysymyksistä), myös täytäntöönpanotoimien keskeisistä vaikutuksista.

4.18 Koska yhä useampia EU:n solmimia vapaakauppasopimuksia on tulossa voimaan ja kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismien määrä kasvaa vastaavasti, komitea kehottaa komissiota nyt kiireellisesti varmistamaan, että tällaisten mekanismien tehokkaan toiminnan edellyttämät varat asetetaan saataville. Näihin tulisi erityisesti EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen yhteydessä sisältyä varoja myös muun muassa sellaisten perusteltujen toimien toteuttamiseen kuin analyysien laatiminen ja työpajaseminaarit Korean sisäisen neuvoa-antavan ryhmän kanssa järjestettävien vuosikokousten yhteydessä.

4.19 Komitea katsoo myös, että vakiintuneesta käytännöstä järjestää kansalaisyhteiskuntafoorumi kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean vuotuisen kokouksen yhteydessä on tultava kaikkien osapuolten hyväksymä pysyvä järjestely. Tähän olisi kuuluttava myös molempien sisäisten neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajien osallistuminen EU:n ja Korean kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokouksiin.

4.20 Komitea on tyytyväinen siihen, että komission kauppapolitiikan pääosasto antoi vankan tukensa EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän vaatimuksille siitä, että Korean sisäisen neuvoa-antavan ryhmän kokoonpanon on oltava tasapainoinen sopimuksen määräysten mukaisesti. Korean sisäinen neuvoa-antava ryhmä tekikin tämän johdosta muutoksia jäsenistöönsä vuonna 2014, jotta määräysten mukaiset kolme alaryhmää olisivat tasapainoisemmin edustettuina. Ryhmässä on kuitenkin edelleen ongelmia, jotka liittyvät riittämättömään yritysmaailman asiantuntemukseen ja edustukseen.

4.21 Lisäksi komitea katsoo, että olisi pohdittava enemmän sitä, miten sisäisten neuvoa-antavien ryhmien toiminnasta voidaan viestiä tehokkaasti paitsi muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden myös muiden EU:n toimielinten (etenkin Euroopan parlamentin) kanssa, jotta voidaan erityisesti lisätä kiinnostusta EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän työhön ja kannustaa yhä useampia muita organisaatioita osallistumaan toimintaan tulevaisuudessa.

5. EU:n ja Korean vapaakauppasopimukseen liittyvät liiketoiminnan mahdollisuudet ja haasteet

5.1 Koreassa toimivan Euroopan kauppakamarin vuonna 2016 tekemä yritysten luottamusta mittaava kyselytutkimus (Business Confidence Survey) osoittaa, että Korea on ja tulee jatkossakin olemaan eurooppalaisille yrityksille tärkeä markkina-alue. Elinkeinoelämän toimijat odottavat, että sääntöjen ja määräysten tarkistaminen lisää toiminnan vapautta ja vähentää liiketoiminnan harjoittamisen monimutkaisuutta Koreassa. Määräysten harkinnanvaraisen täytäntöönpanon ja ennakoimattoman sääntely-ympäristön katsotaan olevan tärkeimpiä ongelmia, jotka vaikeuttavat liiketoiminnan asianmukaista harjoittamista Koreassa (17).

5.2 Euroopan elinkeinoelämän organisaatioiden (18) mukaan tullietuuksien käyttöastetta voidaan parantaa lisäämällä yritysten (etenkin pk-yritysten) tietoisuutta EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen tarjoamista mahdollisuuksista ja — vähentämällä EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vientiä haittaavia tulli- ja muita esteitä — helpottamalla kaupankäyntiä, ml. tulliselvitys, kilpailu ja julkiset hankinnat — huolehtimalla teollisuustuotteiden osalta sopimuksen aukottomasta kattavuudesta, täydestä vastavuoroisuudesta ja todellisesta pääsystä markkinoille — luomalla asianomaisille eurooppalaisille ja korealaisille kumppaneille nykyistä enemmän viestintä- ja yhteistyömahdollisuuksia.

5.3 EU:n pk-yritykset (erityisesti ne, jotka eivät kuulu globaaleihin arvoketjuihin) kehottavat tarkistamaan kauppatilastoja, sillä nykyiset tietoaineistot eivät anna selkeää kuvaa välillisestä viennistä eikä niistä ole apua uusien liiketoimintamahdollisuuksien kartoittamisessa eikä kaupan kehityssuuntausten arvioimisessa eri aloilla. Pk-yritykset ehdottavatkin, että kauppatilastoissa siirrytään bruttopohjaisesta tilastoinnista arvonlisäykseen perustuvaan tilastointiin.

5.4 Myös teollisuus- ja tekijänoikeuksien suojelu ja väärennösten torjunta on EU:lle ja Korealle keskeinen kysymys, lähinnä kulttuuriteollisuuden ja luovan teollisuuden aloilla (esimerkiksi elokuva, muoti, videopelit, älytekstiilit, musiikki). Siksi onkin tärkeää kiinnittää tarkempaa huomiota vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoon näihin aloihin liittyvissä asioissa. Eräät eurooppalaiset ja kansainväliset organisaatiot ovat ilmoittaneet teollisuus- ja tekijänoikeuksien tehokkaaseen suojeluun ja hyödyntämiseen liittyvistä vaikeuksista Koreassa. Ilmoitukset ovat koskeneet erityisesti muoti- ja ylellisyystuotealan yritysten immateriaalioikeuksien puutteellista turvaamista tai liittyneet musiikin tuottajien, esittäjien ja tekijöiden täysimääräisiin julkisen esittämisen oikeuksiin (19).

5.5 Unescon vuoden 2005 yleissopimus on otettu EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksessa huomioon, ja sen pitäisi antaa riittävät takeet siitä, että kulttuurista monimuotoisuutta hyödynnetään siten, että suojellaan tehokkaasti tekijänoikeuksia ja kannustetaan EU:n ja Korean kulttuuriteollisuuden ja luovan teollisuuden tuotteiden ja palvelujen tasapainoiseen kauppaan. Eräiden eurooppalaisten yritysten mielestä alan yhteistyötä ja vuoropuhelua on tarpeen parantaa, jotta voidaan välttää yksipuolisia protektionistisia toimia, kun maailmanlaajuinen kilpailu omien sisältöjen edistämiseksi (erityisesti tiedotusvälineissä ja elokuva-alalla) kovenee.

5.6 Eurooppalaisilla maataloustuotteilla ja jalostetuilla elintarvikkeilla on hyvä maine korealaisten kuluttajien keskuudessa, ja EU:sta viedäänkin merkittävästi maataloustuotteita ja elintarvikkeita Korean markkinoille. Euroopan komissio on ryhtynyt joihinkin toimiin edistääkseen EU:n tuotteiden menekkiä Koreassa, mutta paljon enemmänkin voitaisiin tehdä tämän erityisen kauppasuhteen potentiaalin hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla.

5.7 EU:sta Koreaan vietyjen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden määrä on kasvanut viime vuosina nopeasti, ja niiden arvo oli 2,6 miljardia euroa vuonna 2016. Korea on EU:lle 13. tärkein maatalous- ja elintarvikekaupan kumppani (20). EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksella poistettiin tullit lähes kaikilta EU:n maataloustuotteilta, ja tiettyjen tuotteiden osalta otettiin käyttöön tariffikiintiöt. Myös tiettyjen maantieteellisten merkintöjen vastavuoroinen tunnustaminen on tärkeää EU:n ja Korean välisen maatalous- ja elintarvikeviennin edistämiseksi.

5.8 Koska Venäjän asettama tuontikielto on aiheuttanut ongelmia EU:n maatalousalalle ja koska Kiina on asettanut rajoituksia Korean vientituotteille seuraamuksena THAAD-ohjustorjuntajärjestelmän käyttöönotosta, sekä EU:n että Korean on päästävä uusille markkinoille, ja tältä osin vapaakauppasopimuksen on jo todettu hyödyttävän molempia osapuolia.

6. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen vaikutus työelämää koskeviin normeihin, työmarkkinasuhteisiin ja yleisesti kansalais- ja työmarkkinavuoropuhelun laatuun

6.1 Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevässä luvussa vahvistetaan osapuolten sitoutuminen ILO:n yleissopimuksiin, luodaan kansalaisyhteiskunnan seuranta- ja neuvonantomekanismi vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon valvomiseksi sekä esitetään suosituksia. EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet kaikki ILO:n kahdeksan keskeistä yleissopimusta, ja Korea on ratifioinut niistä neljä. Maat, jotka eivät ole ratifioineet kyseisiä ILO:n yleissopimuksia, ovat maailmanlaajuisesti vähemmistössä (21).

6.2 Koreassa on erilaisia vapaita talousvyöhykkeitä (FEZ) (22) ja vapaakauppa-alueita (23), missä on muiden kannustimien lisäksi käytössä eräitä poikkeuksia kansallisesta työ- ja ympäristölainsäädännöstä. Esimerkiksi yli 300 työntekijän yrityksiin ei sovelleta velvoitetta palkata vammaisia, joiden osuuden on oltava vähintään kaksi prosenttia yrityksen työvoimasta, tai tarjota palkallista lomaa, jota yleensä kutsutaan ”viikkolevoksi”.

6.3 ETSK katsoo, että tällaiset poikkeukset rikkovat luonteensa ja tarkoitusperänsä puolesta EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen 13.7 artiklaa, jossa todetaan seuraavaa: ”Osapuoli ei saa heikentää tai vähentää lainsäädännössään olevaa ympäristön suojelua tai työsuojelua kaupan tai sijoitusten kannustamiseksi jättämällä soveltamatta lakeja, asetuksia ja säännöksiä tai muuten poikkeamalla niistä taikka tarjoutumalla jättämästä soveltamatta tai muuten poikkeamasta niistä tavalla, joka vaikuttaa osapuolten väliseen kauppaan tai sijoituksiin.”

6.4 EU:n sisäinen neuvoa-antava ryhmä ja kansalaisyhteiskuntafoorumi ovat vuosina 2012–2017 ottaneet nämä kysymykset useaan otteeseen esiin ja kehottaneet toistuvasti nopeuttamaan keskeisten ILO:n yleissopimusten ratifiointia. EU:n ja Korean kansalaisyhteiskuntafoorumi on EU:n sisäisen neuvoa-antavan ryhmän aloitteesta pyrkinyt seuraamaan vapaakauppasopimuksen 13.4 artiklan 3 kohdan määräysten täytäntöönpanoa. Kohdan mukaan ”[o]sapuolet pyrkivät jatkuvasti ja hellittämättömästi ratifioimaan” ILO:n keskeiset ja ajan tasalla olevat yleissopimukset. Lisäksi Euroopan komissio on ottanut asian esiin Korean hallituksen kanssa.

6.5 Korean hallitus vastasi kesäkuussa 2015 seuraavasti: ”Ratifioimattomien keskeisten yleissopimusten eräät määräykset eivät vastaa nykyisiä kansallisia lakeja eivätkä nykytilannetta, minkä vuoksi ratifioinnille on vaikeaa luoda edellytykset Koreassa.” Lisäksi hallituksen vastauksessa todetaan seuraavaa: ”Koska maan lainsäädännön ja järjestelmien, etenkin työlainsäädännön, tulisi heijastaa maan sosiaalisesti ja taloudellisesti ainutlaatuisia ominaispiirteitä ja perustua kolmikantasopimuksiin, ei ole helppoa parantaa kansallista lakeja ja järjestelmiä lyhyessä ajassa.” Tämä ei ole sopimuksen 13.4 artiklan 3 kohdan määräysten eikä yleisesti ottaen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän luvun mukaista.

6.6 Kansalaisyhteiskuntafoorumi laati 15. syyskuuta 2015 lausunnon, jossa se ilmaisi ”pettymyksensä edistymisen ja konkreettisten toimien puutteeseen etenkin keskeisten ILO:n yleissopimusten ratifioinnin ja tehokkaan täytäntöönpanon osalta” ja kehotti ”osapuolia pyrkimään uudelleen tämän suuntaisiin toimiin”.

6.7 Komitea kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään asiasta viralliset neuvottelut Korean hallituksen kanssa, kuten EU:n sisäinen neuvoa-antava ryhmä on esittänyt kauppapolitiikasta vastaaville komission jäsenille (De Guchtille tammikuussa 2014 ja Malmströmille joulukuussa 2016) osoittamissaan kirjeissä ja Euroopan parlamentti on vaatinut 18. toukokuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (24). Neuvotteluissa olisi keskityttävä aluksi siihen, ettei Korea ole ratifioinut ILO:n yleissopimuksia, sekä kysymyksiin, jotka liittyvät vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän luvun mukaisten työtä koskevien määräysten rikkomiseen Koreassa.

6.8 Tulevaisuudessa on tärkeää vahvistaa Korean tasavallan hallituksen ja työmarkkinaosapuolten yhteistyötä esimerkiksi lisäämällä Euroopan komission, ETSK:n ja ILO:n yhdessä rahoittamia ja toteuttamia temaattisia hankkeita. Molempiin sisäisiin neuvoa-antaviin ryhmiin osallistuvat työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajat Koreassa ja EU:ssa on otettava suoraan mukaan kyseisten hankkeiden täytäntöönpanoon.

7. Ympäristönsuojelu ja kestävän kehityksen edistäminen

7.1 Vapaakauppasopimuksessa vahvistetaan jälleen EU:n jäsenvaltioiden sitoutuminen monenvälisiin ympäristösopimuksiin, joiden osapuolia ne ovat, kuten ilmastonmuutosta koskevaan YK:n puitesopimukseen ja Pariisin sopimukseen, biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen.

7.2 Korealla on vuodesta 2015 ollut oma päästökauppajärjestelmänsä (KETS), joka on ensimmäinen tämäntyyppinen Itä-Aasiassa käynnissä oleva ohjelma. KETSin piiriin kuuluu maan suurimmista päästöjen aiheuttajista noin 525, ja niiden osuus maan kasvihuonekaasupäästöistä on noin 68 prosenttia. KETS kattaa kuuden Kioton pöytäkirjassa luetellun kasvihuonekaasun suorat päästöt sekä sähkönkulutuksesta aiheutuvat epäsuorat päästöt. Korean tasavalta aikoo vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2030 mennessä 37 prosenttia nykyiseen kehitykseen perustuvan skenaarion alapuolelle (suunniteltu kansallisesti määritelty panos YK:n ilmastonmuutossopimuksen yhteydessä). Tämä vastaa 22 prosentin vähennystä verrattuna vuoden 2012 päästötasoihin (25). EU käynnisti 8. heinäkuuta 2016 arvoltaan 3,5 miljoonan euron yhteistyöhankkeen Korean tasavallan kanssa KETSin täytäntöönpanon tueksi. Hanke jatkuu tammikuuhun 2019, ja se rahoitetaan EU:n ulkoisen kumppanuuden välineen puitteissa ja Korean hallituksen luontoissuorituksen avulla. Hanketta johtavat EU ja Korean strategia- ja valtiovarainministeriö yhteisvoimin (26).

7.3 Korean entinen presidentti Lee Myung-Bak käynnisti hallituksen ”Vihreä kasvu” -aloitteen. Lokakuun 27.–28 päivänä 2015 Soulissa järjestettiin 19. ekoinnovaatiofoorumi osana EU:n ja Korean välistä ympäristökysymyksiin liittyvää yhteistyötä. Euroopan ekoinnovaatiofoorumit ovat vuodesta 2006 lähtien koonneet yhteen asiantuntijoita luonnontieteiden, insinööritieteiden, politiikan ja rahoituksen aloilta sekä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja tiede- ja yritysmaailman yhteisöjen keskuudesta. Vuonna 2015 pidetyssä foorumissa tarkasteltiin uusia liiketoimintamahdollisuuksia ekoinnovaation alalla sekä tutustuttiin tuoreimpiin suuntauksiin kiertotaloudessa keskittyen etenkin innovatiivisiin materiaaleihin ja tuotteisiin (27).

7.4 EU:n ja Korean kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksella luotujen neuvonantomekanismien puitteissa ilmaisseet halukkuutensa kiinnittää huomiota kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskeviin kysymyksiin. Komitea on vakuuttunut, että niin sisäiset neuvoa-antavat ryhmät kuin kansalaisyhteiskuntafoorumikin ovat tehokkaita ja edustavia välineitä, jotka voivat auttaa EU:n toimielimiä toteuttamaan toimiaan kansainvälisen yhteistyön tiivistämiseksi kestävän kehityksen, luonnonsuojelun ja ilmastonmuutoksen saralla.

Bryssel 18. lokakuuta 2017. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen vapaakauppasopimus, EUVL L 127, 14.5.2011, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=OJ:L:2011:127:FULL&from=FI

(2) (Ympäristön ja työelämän) kestävää kehitystä käsittelevä sisäinen neuvoa-antava ryhmä (tai ryhmät) on perustettu 13.12 artiklan nojalla, ja sen (tai niiden) tehtävänä on antaa neuvoja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöön panemiseksi.

(3) Lähde: Euroopan komissio.

(4) Evaluation of the Implementation of the Free Trade Agreement between the EU and its Member States and the Republic of Korea – Interim Technical Report, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155673.pdf

(5) Korean ja EU:n ILO 111 -hankkeen puitteissa Soulissa (30. marraskuuta 2016) ja Brysselissä (23. maaliskuuta 2017) järjestetyt sidosryhmätyöpajat sekä Brysselissä (6. joulukuuta 2016) järjestetty ILO:n seminaari aiheesta ”Kauppasopimuksiin sisältyvien työtä koskevien määräysten arviointi: suunnittelu, täytäntöönpano ja sidosryhmien osallistuminen”.

(6) http://www.tradingeconomics.com/south-korea/gdp

(7) Korean tasavallan uusi presidentti valittiin toukokuussa 2017 presidentti Park Geun-hyen tilalle. Tätä vastaan oli joulukuussa 2016 nostettu syyte lahjonnasta ja vallan väärinkäytöstä.

(8) https://www.ituc-csi.org/korea-president-moon-and-a-new-era?lang=en

(9) EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen 13.12 artikla.

(10) Edellä mainittu sopimus, 13.13 artikla.

(11) COM(2006) 567 final.

(12) Ks. edellinen alaviite, kohta 3.1 alakohta iii.

(13) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 82.

(14) EUVL C 268, 14.8.2015, s. 19.

(15) EUVL C 264, 20.7.2016, s. 123.

(16) ”Osapuoli voi ehdottaa neuvotteluja toisen osapuolen kanssa mistä tahansa yhteistä etua koskevasta tämän luvun mukaisesta kysymyksestä, kuten 13.12 artiklassa tarkoitetuista kansallisen neuvoa-antavan ryhmän tai ryhmien tiedonannoista, toimittamalla kirjallisen pyynnön toisen osapuolen yhteyspisteeseen.”

(17) European Business in Korea: Business Confidence Survey 2016, Euroopan kauppakamari https://ecck.eu/wp-content/uploads/2017/01/Business-Confidence-Survey-2016.pdf

(18) BusinessEurope-järjestön kanta EU:n ja Korean vapaakauppasopimukseen: https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2007-01113-EN.pdf

(19) Ääniteteollisuuden kansainvälisen toimialajärjestön IFPI:n huomioita Etelä-Korean tekijänoikeuslain osittaisesta muuttamisesta: https://opennet.or.kr/wp-content/uploads/2013/04/IFPI-Comments-on-Partial-Amendment-of-Copyright-Act-in-South-Korea-March-20131.pdf

(20) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/outside-eu/countries/agrifood-south-korea_en.pdf

(21) Keskeiset ILO:n yleissopimukset, joita Korean tasavalta ei ole ratifioinut, ovat seuraavat: yleissopimus nro 29 pakollisesta työstä vuodelta 1930, yleissopimus nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta vuodelta 1948, yleissopimus nro 98 järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta vuodelta 1949 ja yleissopimus nro 105 pakkotyön poistamisesta vuodelta 1957.

(22) http://www.fez.go.kr/global/en/index.do

(23) http://english.motie.go.kr/en/tp/alltopiccs/bbs/bbsView.do?bbs_cd_n=3&bbs_seq_n=12

(24) Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. toukokuuta 2017 Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta (2015/2059(INI)) (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0225+0+DOC+XML+V0//FI).

(25) Kansainvälinen hiilidioksidikumppanuus (International Carbon Action Partnership), 9. tammikuuta 2017, Korean päästökauppajärjestelmä.

(26) http://ec.europa.eu/clima/news/articles/news_2016070801_fi

(27) http://ec.europa.eu/environment/archives/ecoinnovation2015/2nd_forum/index_en.html