ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen tehokas täytäntöönpano on erittäin tärkeää ETSK:lle, kuten on todettu monissa lausunnoissa ( 19 ) . Sisäisillä neuvoa-antavilla ryhmillä on seurantaeliminä tärkeä tehtävä varmistaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten loukkaukset havaitaan ja niihin puututaan tehokkaasti. ETSK, joka on aktiivinen jäsen EU:n sisäisissä neuvoa-antavissa ryhmissä, on tuonut suuren panoksen niiden työskentelyyn ja kehottaa siksi komissiota suhtautumaan kunnianhimoisemmin tehokkaaseen täytäntöönpanon valvontamekanismiin. ETSK panee merkille, että EU:n sisäinen neuvoa-antava ryhmä pyysi komissiota ( 20 ) Etelä-Korean tapauksessa käynnistämään riitojenratkaisumenettelyn, mutta komissio ei ongelman ratkaisuyrityksistä huolimatta ole vielä tehnyt sitä. ETSK on todennut tästä asiasta seuraavaa: ”Kestävään kehitykseen liittyvien vapaakauppasopimuksen näkökohtien, erityisesti työelämään liittyvien seikkojen, täytäntöönpano on kuitenkin edelleen riittämätöntä ( 21 ) .”
2.8

Tämän johdosta Euroopan komissio on esittänyt neuvoston pyynnöstä joukon sääntelyehdotuksia, joiden tavoitteena on vähentää merkittävästi veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua mutta myös estää yritysten kaksinkertainen verottaminen EU:ssa. Koska verotus on kuitenkin jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluva asia, edistyminen on ollut vaatimatonta. Eräistä komission ehdottamista toimenpiteistä ei ole päästy yhteisymmärrykseen neuvostossa.
5.15

Kylät ovat elintärkeitä yhteisöllisen solidaarisuuden keskuksia. Kylien uudistaminen tukemalla pienyritysten ja yhteiskunnallisten yritysten toimintaa ja edistämällä hyväntekeväisyys- ja vapaaehtoistoimintaa on otettava ensisijaiseksi tavoitteeksi yhteisöjen lujittamistarkoituksessa (20), kuten Suomessa on osoitettu ja kuten esimerkiksi Walesin maaseudun kehittämisohjelmassa on tehty (21).
3.6

Neuvostossa kysymys toimivallan siirrosta ja sen valvonnasta on näyttänyt huolestuttavan eräitä jäsenvaltioita, ja sitä on aina pidetty prioriteettina. EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklan soveltamisalan tarkemman rajaamisen tarpeesta on kuitenkin ollut erilaisia näkemyksiä. Neuvoston kantana on ollut yhteisymmärryksen (Common Understanding) uudelleenmuotoilu ja kansallisten asiantuntijoiden aseman vahvistaminen niin, että heitä olisi kuultava järjestelmällisesti delegoitujen säädösten valmisteluvaiheessa (ennakkokuuleminen). Vaikutustenarviointeja koskeneessa neuvoston puheenjohtajavaltion vuosikertomuksessa 2015 korostettiin puolestaan, että kansallisia asiantuntijoita olisi kuultava hyvissä ajoin etukäteen.
5.1

Jotta yksityissektorin panos teollisuuden kehittämisen kauppakumppanuuksiin olisi tuottavaa ja tehokasta, siihen tulee liittää ihmisarvoista työtä koskeva toimintasuunnitelma, jossa pidetään entistä tiukemmin kiinni työolojen ja -ehtojen täyttymisestä. Työpaikkoja luotaessa on kiinnitettävä vielä aiempaa enempää huomiota siihen, että työpaikat ovat laadukkaita ja hyvin palkattuja sekä ympäristöä ja ihmisten terveyttä suojelevia ja että niihin liittyy tehokas sosiaalinen suojelu (5). Tämä on erityisen tärkeää Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueella (MENA), missä nuorisotyöttömyys on yksi maailman korkeimmista ja kasvaa edelleen. Alueen aktiivi-ikäisistä nuorista iso osa onkin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (NEET – not in education, employment or training). Vähimmäistoimeentulon takaaminen epävirallisella sektorilla toimiville on oleellisen tärkeää yhteiskunnallisen ja poliittisen vakauden kannalta ja konfliktien ehkäisemiseksi, sillä se vähentää radikalisoitumista ja ääriliikehdintää ja edistää näin osaltaan poliittista vakautta ja turvallisuutta (6). Perus- ja jatkokoulutus, yhdenvertaisuus, nuorten ja naisten osallistuminen työmarkkinoille, kansalaisten halu tulla kunnioitetuiksi, ilmaisunvapaus, asianmukaiset palkat, turvallisuus, ympäristön ja kansanterveyden suojelu, varhaiskasvatus ja sukupolvien välinen solidaarisuus ovat yhteisiä pyrkimyksiä Välimeren molemmin puolin. Hallitusten tulee voida taata nämä pyrkimykset ilman sellaisen ylikansallisen välimiesmenettelyn uhkaa, joka suojelee yksipuolisesti yksityisiä etuja, vaikka kansainväliselle kaupalle halutaankin antaa suuri merkitys yleismaailmallisten tavoitteiden rahoittamisessa (7).
4.1

EU:n merialueilla on tätä nykyä toiminnassa noin 2 500 tuuliturbiinia yhteisteholtaan yli 8 GW, kaikkiaan 11 maassa. EU:n osuus globaalista tuotannosta on melkein 90 prosenttia. Kun 12 meneillään olevaa hanketta on viety päätökseen, kohoaa käytössä oleva kapasiteetti 10,9 gigawattiin. Koko tuulienergia kattaa tällä hetkellä 7 prosenttia EU:n energiasta, mistä yksi seitsemäsosa on merituulienergiaa.
1.2

Biolääketieteellisen teknologian alan merkitys kasvaa teknologisen kehityksen johdosta sekä siitä syystä, että uusien tekniikoiden ansiosta hoitoa ja kuntoutusta on mahdollista parantaa, mikä merkitsee huomattavaa edistysaskelta terveydenhuoltoa ja elämänlaatua ajatellen. Biolääketieteellinen teknologia ei tietenkään ole ainoa ala, joka on keskeinen tältä osin, mutta se on ala, josta on tulossa yhä tärkeämpi.
3.2

Useimmat mikro- ja pienyritykset sitä vastoin tarvitsevat työntekijöitä, joiden on oltava monitaitoisia ja joustavia. Sen sijaan, että työntekijät palkattaisiin tekemään yhtä tiettyä työtä, he työskentelevät pienissä ryhmissä, joiden on yhdessä suoriuduttava kaikista tarvittavista yritystoiminnan edellyttämistä tehtävistä. Näiden yritysten työntekijöiden on näin ollen huolehdittava työtehtävistä, joista suuremmissa yrityksissä huolehtivat työntekijät, joilla on useita erilaisia ammattinimikkeitä.
3.19

Ylipäätään on estettävä sisämarkkinoiden muuttuminen kaksinapaisiksi siten, että niiden kääntöpuoli näyttäytyy vähäosaisimmille, joiden tarpeet ovat suurimmat. Kaupallisissa menettelyissä on noudatettava tavallista suurempaa huolellisuutta silloin, kun ne on suunnattu taloudellisesti heikommassa asemassa oleville kuluttajille. On otettava huomioon kuluttajien tarpeet perusluonteisten tuotteiden, palveluiden ja toimitusten saatavuuden osalta. Riittävä ja jatkuva toimitusvarmuus on ihmisarvoisen elämän edellytys, minkä vuoksi viranomaisten on turvattava se.
1.1

ETSK toteaa sähköyliherkkyyden olevan yleistä ja on huolissaan tästä. Se pitää rohkaisevana, että meneillään on laajoja tutkimuksia ongelman ja sen syiden selvittämiseksi. ETSK toteaa myös, että kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä tiedekomitea (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks, SCENIHR) on analysoinut kysymystä laajasti viime vuosina ja saa piakkoin valmiiksi tuoreimman lausuntonsa, johon liittyen on järjestetty laajoja julkisia kuulemismenettelyjä (Preliminary opinion on Potential health effects of exposure to electromagnetic fields (EMF), SCENIHR 29.11.2013 – http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf).
2.11

Esteettömyys on saanut viime vuosina yhä enemmän huomiota EU:n lainsäätäjiltä, ja se on otettu huomioon mm. sellaisilla politiikanaloilla kuin julkiset hankinnat, rakennerahastot ja muut rahoitusvälineet, matkustajien oikeudet, tekniset standardit (liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevat yhteentoimivuuden tekniset eritelmät – TSI-PRM, technical specifications for interoperability / persons with reduced mobility) ja työllisyys. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon Euroopan väestön ikääntyminen.
1.16

Nykyinen talous- ja sosiaalikriisi asettaa rajoitteita EU:n jäsenvaltioiden ja erityisesti julkisen talouden sopeuttamisohjelmia noudattavien jäsenmaiden budjettipäätöksille. Tilannetta kärjistää EU:n oman talousarvion supistuminen. Kun otetaan huomioon koulutuksen keskeinen rooli työllistettävyyden edellytysten kehittämisessä, ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot parantavat laadukkaaseen koulutukseen kohdennettuja resursseja. Tätä ei tulisi nähdä kustannuksena vaan oleellisena investointina, jonka avulla voitetaan kriisi ja rakennetaan parempi tulevaisuus kaikille. ETSK on tätä silmällä pitäen kannattanut eurooppalaista kansalaisaloitetta Education is an investment! Do not count education as part of the deficit! (Koulutus on investointi! Koulutusmenoja ei pidä ottaa huomioon julkistalouden alijäämää laskettaessa.). (3) ETSK varoittaa, että perus- ja ammattikoulutusmäärärahojen leikkaukset ovat vaarassa muuttaa tärkeät aloitteet ja ehdotukset pelkiksi hyvien aikomusten julistuksiksi. Kun otetaan huomioon perus- ja ammattikoulutuksen merkitys nuorisotyöttömyyttä torjuttaessa, ETSK suosittaa voimakkaasti, että Euroopan komissio järjestää vuonna 2015 ”Eurooppalaisen koulutuspäivän”.
2.4

Vanhenemista on montaa eri tyyppiä: — Suunniteltu vanheneminen tarkoittaa tiukasti ottaen sitä, että tuote on suunniteltu kestämään tietyn ajan, tarpeen tullen niin, että se ohjelmoidaan lakkamaan toimimasta tietyn käyttökertamäärän jälkeen. — Epäsuora vanheneminen johtuu yleensä siitä, että tuotetta on mahdoton korjata, koska siihen ei löydy tarvittavia varaosia tai koska korjaaminen on mahdotonta (esim. elektroniseen laitteeseen juotettu akku). — Yhteensopimattomuudesta johtuva vanheneminen tarkoittaa esimerkiksi sitä, että tietokoneohjelma ei toimi enää käyttöjärjestelmän päivityksen jälkeen. Tämä vanheneminen on yhteydessä myynnin jälkeisten palvelujen vanhenemiseen, mikä johtaa siihen, että osittain korjausaikojen ja -hintojen vuoksi kuluttaja ostaa mieluummin uuden tuotteen kuin korjauttaa vanhan. — Psykologisiin muotitekijöihin liittyvä vanheneminen perustuu yritysten markkinointikampanjoihin, joiden tavoitteena on saada kuluttajat pitämään olemassa olevia tuotteita vanhentuneina. On turha pakottaa taulutietokoneiden valmistajaa tuottamaan laitteita, joiden elinikä olisi kymmenen vuotta, jos kulutustottumuksemme ovat sellaiset, että haluamme vaihtaa laitetta joka toinen vuosi. Esimerkiksi matkapuhelimen vaihtoväli on keskimäärin 20 kuukautta (12–17-vuotiailla kymmenen kuukautta). Vaikka kaikki nämä seikat ovat tärkeitä, lausunnossa käsitellään vain kolmea ensimmäistä. Neljättä on aiheellista käsitellä erikseen kulutustottumusten kannalta.
2.1

Merialan teollisuuden yrityksiä on Euroopassa tällä hetkellä yli 37 000. Ne työllistävät suoraan 234 000 henkilöä ja tuottivat 20 miljardin euron liikevaihdon vuonna 2011. Yrityksistä 97 prosenttia on pieniä tai keskisuuria yrityksiä. Suuria, järjestäytyneempiä konserneja on noin kymmenen. Vuosina 2008–2009 alkanut talous- ja finanssikriisi on johtanut myynnin ja teollisuustuotannon supistumiseen keskimäärin 40–60 prosentilla, ja vaikutukset ovat kohdistuneet kaikkiin tuoteryhmiin. Vuoden 2009 jälkeen talouskriisi on johtanut yli 46 000 työpaikan menetykseen, ja alan valmistusteollisuuden kokonaisliikevaihto on supistunut 3–4,5 miljardia euroa. Työpaikkoja on menetetty vastaava prosenttiosuus sekä suuryrityksissä että pk-yrityksissä. Sekä työpaikkojen että liikevaihdon vähentyminen on tapahtunut pääasiassa alan teollisuudessa (eli laivanrakennusteollisuudessa sekä tarvikkeiden ja osien valmistuksessa). Palvelut (huviveneiden vuokraus, korjaus ja ylläpito, huvivene- ja matkailusatamat), jotka ovat toistaiseksi pääosin pärjänneet, ovat alkaneet kokea kriisin vaikutuksia viimeksi kuluneen vuoden aikana. Vaikka kriisi on muuttanut merkittävästi kansainvälistä tilannetta, Eurooppa on edelleen alan markkinajohtaja; Yhdysvaltojen kilpailuasema on heikentynyt, ja markkinoilla asemaansa ovat vahvistaneet nousevat maat, kuten Brasilia, Kiina ja Turkki (3).
6.5

Useat EU:n olemassa olevat ohjelmat soveltuvat myös arktiseen alueeseen. EU on investoinut 2007–2013 n. 1,4 miljardia euroa kestävän kehityksen edistämiseen arktisella ja sen lähellä olevilla alueilla. Tieteellinen tutkimusyhteistyö on ollut ensisijaisessa asemassa: Vuonna 2002 alkanut kuudes tutkimuspuitesopimus sisälsi myös arktista aluetta koskevia hankkeita. EU on panostanut viime vuosina yli 200 miljoonaa euroa arktiseen alueeseen liittyvään tutkimukseen, ja se osallistuu moniin yhteishankkeisiin lähinnä seitsemännen tutkimuspuiteohjelmansa (30) puitteissa. Toimiva yhteistyöverkosto eri tutkimuslaitosten kesken (sekä EU:ssa että sen ulkopuolella) on olemassa. Keskeisiä tutkimushankkeita 2008–2012 ja alueelliseen yhteistyöhön liittyviä rahoitusohjelmia 2007–2013 on rekisteröity (31). Arktisella alueella on toteutettu useita hankkeita mm. EU:n aluepolitiikan, Interreg-, ETC-, Regional Aid Guidelines (RAG)- ja European Neighbourhood Partnership Instrument (ENPI) -ohjelmien puitteissa. "Connecting Europe" -ohjelma ja TEN-T eivät ulotu arktiselle alueelle.
3.2

Silloin, kun tilanne on kaikkein vaikein, on tärkeintä hyödyntää henkisiä voimavaroja parhaalla mahdollisella tavalla. Lainsäädäntö- ja toimeenpanoelinten rinnalla analyysi-, neuvonta-, seuranta- ja ennakointitehtävissä työskentelevien pysyvien tai väliaikaisten tahojen lujittaminen on perusteltua. Esimerkiksi seuraavia aiheita on syytä pohtia: — maapallon maantieteellisten painopisteiden muuttumisen seuraukset — EU:n perusperiaatteiden eli kilpailun, yhteistyön ja solidaarisuuden välisen suhteen määritteleminen uudelleen — kehitykseen ja kasvuun keskittyvän ohjaus- ja hallintamallin käyttöönotto — tehokkaan talousunionin perustamiseen tarvittavien poliittisten ja taloudellisten edellytysten luominen (makrotaloudelliseen tasapainoon liittyvät, verotukselliset, rahapoliittiset ja makrotalouden vakautta koskevat toimenpiteet) — jossain määrin läpinäkymättömän nykyisen institutionaalisen vastuujärjestelmän selkiyttäminen.
4.7

Eurooppalaisen mielenterveyden teemavuoden tukemiseen on otettava ETSK:n ohella mukaan ennen kaikkea relevantit kansalaisyhteiskunnan toimijat, kuten psykiatrian alalla kokemusta hankkineet ryhmät ja yhdistykset sekä terveydenhoitoalan muut toimijat ja lisäksi komission asianomaiset pääosastot, Euroopan parlamentin jäsenet ja alueiden komitea. Aloitteeseen on otettava mukaan jäsenvaltioiden asianomaiset ministeriöt sekä kansallisten parlamenttien jäsenet. Kaiken kaikkiaan asianosaiset on otettava paremmin mukaan alakohtaisten politiikkojen suunnitteluun.
2.5

Samaan aikaan uudet haasteet vaikuttavat potentiaalisiin markkinoihin yhä enemmän. Kehittyvien talouksien asevarustelun kehittyminen on valtava haaste. Kiina, Venäjä, Intia ja Brasilia (BRIC-maat) sekä muutamat pienemmät valtiot ovat lähteneet liikkeelle. Kiinan puolustusbudjetin odotetaan kasvavan nykyisestä 120 miljardista eurosta 250 miljardiin euroon vuoteen 2015 mennessä. Venäjä on ilmoittanut kasvattavansa puolustusbudjettiaan huomattavasti vuoteen 2015 mennessä. Yhdysvallat käyttää puolustukseen yli kaksinkertaisen summan EU:n jäsenvaltioiden yhteenlaskettuihin määrärahoihin verrattuna: 450 miljardia euroa verrattuna 204 miljardiin euroon vuonna 2007, ja määrärahat Euroopassa vain pienenevät. Euroopan koko tutkimus- ja kehitysbudjetti on enimmillään 20 prosenttia Yhdysvaltain vastaavasta budjetista. Euroopan maiden puolustusbudjetista 50 prosenttia käytetään työvoimaan, kun Yhdysvalloissa osuus on 25 prosenttia. Euroopassa on enemmän sotilaita, mutta he ovat huomattavasti heikommin varustettuja. Maailmanlaajuiset olosuhteet eivät enää koskaan palaa ennalleen. Aika ei ole meidän puolellamme.
6.1

Sidosryhmien osallistumisella poliittiseen päätöksentekoon on erilaiset perinteet EU:ssa ja Yhdysvalloissa. Uudessa transatlanttisessa toimintaohjelmassa EU ja Yhdysvallat sitoutuivat tekemään järjestelmällistä yhteistyötä muun muassa kansalaisten välisten yhteyksien luomiseksi yli Atlantin. Sitoumuksen pohjalta on käynnistetty kansalaisyhteiskunnallisia vuoropuheluita työmarkkinaosapuolten, kuluttajajärjestöjen ja ympäristöryhmien kesken. 1990-luvun jälkipuoliskolla käynnistetyt transatlanttiset vuoropuhelut eroavat toisistaan sen mukaan, miten aktiivisesti niitä on käyty ja millainen rooli niillä on ollut EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyörakenteissa, erityisesti EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksissa, joissa on keskitytty yksipuolisesti transatlanttiseen liike-elämän vuoropuheluun (TABD). Lisäksi TEC:n neuvonantajien ryhmässä on vain TABD:n, kuluttaja-asioita käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun TACD::n ja transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun TLD:n edustajia. Kaksi muuta vuoropuhelua – työmarkkinoita käsittelevä transatlanttinen vuoropuhelu TALD ja transatlanttinen ympäristövuoropuhelu TAED – on jätetty neuvonantajien ryhmän ulkopuolelle kyseisiä sidosryhmiä kuulematta.
8.1

Taulukko 5 sisältää Eurostatin tuottamia tietoja jäsenvaltioiden taloudesta. Euroalueen kaikkien 12 maan keskimääräinen valtionvelka on 68,8 prosenttia BKT:sta, mikä ylittää sekä talous- ja rahaliiton (EMU) 60 prosentin lähentymistavoitteen että EU 15 -maiden (63) ja EU 25 -maiden (61,9) keskiarvon. Seurantalistan maissa valtionvelka on yleensä alle 50 prosenttia BKT:sta, monissa tapauksissa huomattavasti tätä pienempi. Poikkeuksena on Itävalta (61,7 prosenttia). Kaikki seurantalistan maat ovat vähentäneet valtionvelkaa vuosina 1999–2006. Vähentyminen on ollut erityisen huomattavaa Irlannissa, Alankomaissa ja Ruotsissa*. Vertailuryhmän maista vain Espanjan valtionvelka on tänä aikana toteutetun dramaattisen vähentämisen ansiosta alle 50 prosenttia BKT:sta. Italia (106,8 prosenttia) ja Kreikka (95,3) ovat peränpitäjiä.
3.14

Merkityksellisiä markkinoita määriteltäessä ETSK on edelleen sitä mieltä, että suuntaviivoissa olisi otettava nykyistä paremmin huomioon se tosiseikka, että sekä hakurahtipalveluiden kysynnässä että tarjonnassa on huomattavasti korvattavuutta tai vaihdettavuutta (esimerkiksi alustyypit, aluskoko, kuljetussopimusten tyypit ja maantieteelliset markkinat). Mikäli poolin on laadittava itsestään arvio, markkinaosuuksia ei voida määritellä sopimuskohtaisesti, vaan niitä on arvioitava tietyn ajanjakson perspektiivistä.
5.8.4

Tutkimus näyttää vahvistavan tämän: 68 prosenttia otantaryhmästä on sitä mieltä, että euro ei ole lähentänyt hintoja (45 prosenttia sekä ”en osaa sanoa” vastausten osuus 23 prosenttia). Päinvastaista mieltä on 32 prosenttia. Tutkimuksen tästä osasta puuttuu kuitenkin ratkaisevia tietoja: ei voida tietää, ovatko vastaukset tyypiltään intuitiivisia tai tunteenomaisia vai perustuvatko ne suoraan kokemukseen (ulkomaanmatkailuun, rajatylittäviin ostoihin). Tiedotustoiminnan avulla on asetettava hintojen lähentymiseen kohdistuvat odotukset oikeisiin mittasuhteisiin ja selitettävä, miksi sen mahdollisuudet ovat rajalliset. Lisäksi olisi hyödyllistä korostaa sitä, että muiden kuin ”paikallisten” tavaroiden ja palvelujen alalla tapahtunut olematon tai vähäinen hintojen lähentyminen johtuu tekijöistä, jotka eivät millään tavalla liity yhtenäiseen rahaan, kuten kysynnän ja tarjonnan laista, kuljetuskustannuksista tai verotuksesta. Lyhyesti sanottuna euro on lähentänyt hintoja aina kun se on mahdollista, mutta hintaeroja on edelleen samaan tapaan kuin Yhdysvalloissa, jossa on aina ollut yksi raha.
1.4

Arvioinnin tarkoituksena on auttaa tehostamaan yleistä taloudellista etua koskevia palveluja ja niiden mukauttamista kansalaisten ja yritysten muuttuviin tarpeisiin. Samalla sen on määrä tarjota viranomaisille aineksia soveliaimpien valintojen tekemiseen. Arviointi on keskeisen tärkeää myös markkinoiden ja yleisen edun sekä taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristönsuojelutavoitteiden yhteensovittamiseksi.
3.4

Nyt on aika tiedostaa sosiaaliset ja muut pyrkimykset, jotka vaikuttavat yrittäjyyden taustalla. Yrittäjyysajattelu on yhteiskunnallinen ilmiö, joka ilmenee ihmiselämän kaikilla tasoilla. Se on kaikkialle ulottuva kulttuurinen käsite, joka kattaa ihmisten yksilöllistä, yhteiskunnallista ja taloudellista tarkoitusta varten toteuttamat sosiaaliset prosessit ja toiminnan. Yrittäjyyden tarkasteleminen tällaisesta näkökulmasta lisää henkistä ja sosiaalista pääomaa, mikä on äärimmäisen tärkeää innovatiiviselle yhteiskunnalle ja talouden kilpailukyvylle sekä erilaisten ryhmien integraatiolle.
ILO on laatinut joukon käsillä olevassa lausunnossa puheena oleviin asioihin liittyviä sopimuksia. Kyseessä ovat sopimukset N:o 97 (Muuttavat työntekijät, 1949), N:o 143 (Siirtolaisuuteen liittyvät väärinkäytökset sekä ulkomaalaisten työntekijöiden yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhtäläisen kohtelun edistäminen, 1975), N:o 181 (Yksityiset työnvälitystoimistot, 1997) ja N:o 184 (Maatalousalan työturvallisuus ja -terveys, 2001). Yleissopimuksia N:o 97 ja N:o 181 ei ole ratifioitu 17:ssa EU:n 27:stä jäsenvaltiosta. Yleissopimus N:o 143 on ratifioimatta 22 EU:n jäsenvaltiossa, ja 24 jäsenvaltiossa on ratifioimatta yleissopimus N:o 184. Kaikkia neljää yleissopimusta ei ole ratifioitu yhdessäkään EU:n nykyisestä 27 jäsenvaltiosta (11). ILO laati vuonna 2006 myös työsuhteita koskevan suosituksen (12). Suosituksen ydinsisältönä on, että kaikissa maissa tulisi kansallisella tasolla parantaa lainsäädäntöä itsenäisten yrittäjien ja työntekijöiden välisen eron selkeyttämiseksi yhdenmukaisella tavalla. Vain näin voidaan torjua kasvava joukko vilpillisiä käytäntöjä, joilla työntekijöitä pyritään naamioimaan itsenäisiksi yrittäjiksi (13).
3.2

Siitä huolimatta on muistettava, että — Lissabonin ja Tukholman huippukokouksissa asetettujen välitavoitteiden saavuttamisessa on edistytty hitaasti, eikä vuonna 2005 saavutettu yleisen 67 prosentin työllisyysasteen (vuonna 2005: 63,8 prosenttia) eikä naisten 57 prosentin työllisyysasteen (vuonna 2005: 56,3 prosenttia) tavoitteita. On yhä ilmeisempää, ettei vuodeksi 2010 asetettuja tavoitteita kyetä saavuttamaan useissa jäsenvaltioissa eikä unionissa kokonaisuudessaan. — vaikka kokopäivätyö on EU:ssa edelleen pääasiallinen työmuoto, on todettava, että — etenkin naisten — työllisyyden kasvu viime vuosina johtuu pitkälti osa-aikatyön lisääntymisestä (työllisyyden kasvu onkin kokopäivätyöksi muutettuna selkeästi heikompaa, ja näin mitattuna kokopäivätyö on eräissä jäsenvaltioissa jopa vähentynyt). — viime vuosina on selkeimmin kasvanut iäkkäiden työllisyys. Siitä huolimatta myös iäkkäiden työllisyysaste on jäänyt huomattavasti tavoitteista (55–64-vuotiaiden työllisyysaste oli vuonna 2005 vain 42,5 prosenttia). Vain yhdeksän EU-maata on saavuttanut 50 prosentin tavoitteen (naisten ja miesten väliset erot ovat suuria: miesten osalta tavoitteet saavutettiin 17:ssä, naisten osalta vain neljässä maassa: Pohjoismaissa ja Virossa). — nuorten työttömyysaste oli vuonna 2005 EU:n 25 jäsenvaltiossa keskimäärin 18,5 prosenttia eli edelleen noin kaksi kertaa korkeampi kuin kokonaistyöttömyysaste. — huolimatta tilanteen yleisestä parantumisesta useissa jäsenvaltioissa — etenkin niissä, joissa työttömyysaste on hyvin korkea — työttömyysaste on EU:n laajuisesti pysynyt hieman alle kahdeksassa prosentissa ja on siis edelleen korkea, ja se on eräissä maissa jopa noussut. — työllisyysasteiden alueelliset erot ovat eräissä jäsenvaltioissa (etenkin kokoaikatyöksi muutettuina) edelleen suuria. Niiden henkilöiden määrä, jotka nykyisin 27 jäsenvaltion EU:ssa asuvat alueilla, joilla työttömyysaste on yli 15 prosenttia, on huomattavasti noussut unionin laajentumisten jälkeen. — sosiaalisesti syrjäytyneille ryhmille työmarkkinatilanne on edelleen hyvin ongelmallinen. Työmarkkinoiden kuvatun kehityksen taustaa vasten on Lissabonin strategian kunnianhimoisiin työllisyystavoitteisiin osittaisesta edistyksestä huolimatta vielä pitkä matka.
Gale, P., ”Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat”, Final Report to the Department for Environment, Food and Rural Affairs, 2002; osoitteessa: http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/
3.2.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että kaikkien osapuolien (kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten, poliittisten vastuuhenkilöiden) osallistumista on laajennettava. Lisäksi komitea katsoo, että sillä on tässä keskeisessä taistelussa merkittävä koordinointitehtävä. Komitea haluaa olla taistelun tähystäjä, sillä kamppailu on ensisijaisen tärkeä ja olennainen kaikkien pandemioista kärsivien maiden kannalta. On tärkeää käsittää, että toimijoiden puute on johtanut siihen, että AIDSin lisäksi kärsitään jo nyt myös nälänhädästä.