EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 19.1.2016 COM(2016) 5 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Vastaus seitsemännen puiteohjelman jälkiarviointia käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raporttiin {SWD(2016) 1 final}

{SWD(2016) 2 final}



KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Vastaus seitsemännen puiteohjelman jälkiarviointia käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmä raporttiin 1. Johdanto Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) tehdyn päätöksen mukaan riippumattomat asiantuntijat suorittavat puiteohjelman lähtökohtia, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin vuoden 2015 loppuun mennessä. Tätä varten perustettiin ulkopuolinen korkean tason asiantuntijaryhmä syyskuussa 2014. Se toimitti raporttinsa komissiolle 19. marraskuuta 2015. Tässä tiedonannossa esitetään asiantuntijaryhmän havainnot ja suositukset sekä komission vastaus. Sen ohessa on komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa yksiköt arvioivat seitsemättä puiteohjelmaa vaikuttavuuden, tehokkuuden, tarkoituksenmukaisuuden, johdonmukaisuuden ja eurooppalaisen lisäarvon kannalta paremman sääntelyn vaatimusten mukaisesti. Seitsemäs puiteohjelma oli 55 miljardin euron talousarviomäärärahoillaan yksi suurimmista kilpailukyvyn lisäämiseen tähtäävistä valtioiden välisistä TTK-ohjelmista maailmassa. Sen painopiste oli tieteessä, ja erityisesti pyrittiin edistämään tutkimusyhteistyötä ja huippuosaamista. Ohjelman viimeisinä vuosina painotettiin yhä enemmän innovointia sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista. Avustusten myöntämistä ja hallinnointia helpottaakseen komissio otti myös käyttöön erilaisia toimenpiteitä hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi. 2. Seitsemännen puiteohjelman saavutuksia koskevat keskeiset havainnot Seitsemäs puiteohjelma edisti huippuosaamista kilpailuttamalla parhaat tutkijat EU:sta ja EU:n ulkopuolelta yli 25 000:een korkeatasoiseen monialaiseen yhteistyöhankkeeseen, joiden tutkimustulokset ovat maailmanluokkaa. Näistä hankkeista kuitenkin 50 prosenttia on vielä kesken, ja sen vuoksi puiteohjelman jälkiarvioinnissa ei voida esittää kattavaa kuvaa sen tuloksista ja vaikutuksista. Tähän mennessä seitsemännen puiteohjelman hankkeet ovat tuottaneet 170 000 julkaisua. Niistä on otettu arvostettuihin julkaisusarjoihin suurempi osa kuin EU:ssa ja Yhdysvalloissa keskimäärin. Puiteohjelman hankkeiden tuloksena on toistaiseksi syntynyt 1 700 patenttia ja 7 400 kaupallista sovellusta. Seitsemäs puiteohjelma edisti uraauurtavaa tutkimusta Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) kautta. ERC:n kautta rahoitusta saaneiden, kaikkein arvostetuimmissa tieteellisissä lehdissä julkaistujen julkaisujen määrä sekä ERC:n apurahan saajille myönnettyjen Nobelin palkintojen ja Fieldsin mitalien määrä osoittavat, että ERC:n avustuksista on tullut tieteellisen huippuosaamisen tunnusmerkki. Seitsemäs puiteohjelma oli avoin koko maailmalle, ja siinä oli osallistujia 170 maasta. Se laajensi EU:n osallistumista eurooppalaiseen tutkimusalueeseen (ERA) ja myötävaikutti ERA:n saavutuksiin. Puiteohjelma loi kestäviä rajat ylittäviä, tieteidenvälisiä monialaisia verkostoja; kussakin puiteohjelmasta rahoitetussa hankkeessa teki yhteistyötä keskimäärin 11 organisaatiota kuudesta eri maasta ja yhdeksältä eri alueelta. Se kannusti yhdenmukaistamaan kansallisia tutkimus- ja innovointijärjestelmiä ja -politiikkoja. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa seitsemäs puiteohjelma edisti tieteellistä huippuosaamista, tarttui yhteiskunnallisiin haasteisiin ja asetti vaatimukset tutkimuksen rahoitusmekanismeille ja valintaprosesseille. Seitsemäs puiteohjelma lisäsi tutkijoiden koulutusta ja pitkän aikavälin liikkuvuutta, paransi tohtorikoulutuksen laatua ja auttoi parantamaan tutkijoiden työoloja EU:ssa. Puiteohjelman Marie Curie -toimissa tuettiin 50 000 tutkijaa, mukaan luettuina 10 000 tohtorikoulutettavaa 140 maasta. Ohjelma kannusti tutkijoita liikkuvuuteen eri puolilla Eurooppaa. Se edisti myös tutkijoiden kestävää työllistymistä Euroopassa ja auttoi lisäämään naispuolisten ja ulkomaisten tutkijoiden osallistumista tukea saaviin tutkimusryhmiin.

Seitsemännen puiteohjelman osuus tutkimuksen ja innovoinnin julkisista kokonaismenoista oli EU:ssa noin 7 prosenttia. Sillä on kuitenkin sekä suoraan että välillisesti, yksityistä ja jäsenvaltioiden kohdentamaa rahoitusta lisäämällä, merkittävä taloudellinen vaikutus esimerkiksi BKT:hen ja työllisyyteen. On arvioitu, että seitsemäs puiteohjelma lisää välillisten talousvaikutustensa kautta BKT:tä noin 20 miljardilla eurolla vuodessa seuraavien 25 vuoden aikana ja että se luo yli 130 000 tutkijan paikkaa vuodessa ja 160 000 muuta työpaikkaa. Myös myönteisistä mikrotaloudellisista vaikutuksista on näyttöä – ohjelmaan osallistuvat yritykset raportoivat innovatiivisten tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämisestä sekä kasvaneesta liikevaihdosta, tuottavuudesta ja kilpailukyvystä. Ekonometristen analyysien mukaan työllisyyden kasvuna ja toiminnan tuottoina näkyvät tulokset olivat seitsemänteen puiteohjelmaan osallistuneilla pk-yrityksillä 38 prosenttia paremmat kuin vertailuryhmällä. Kuten korkean tason asiantuntijaryhmä korostaa, on kuitenkin ennenaikaista tehdä lopullista arviota puiteohjelman hankkeiden markkinavaikutuksista. Seitsemäs puiteohjelma osallisti teollisuutta ja pk-yrityksiä strategisella tasolla. Suuria yrityksiä sekä pk-yrityksiä on otettu laajalti mukaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien (kuten yhteisten teknologia-aloitteiden ja sopimusperusteisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien) sekä pk-yrityksille suunnattujen välineiden kautta. Tämä on edistänyt innovointiin perustuvaa kilpailukykyä Euroopassa. Seitsemännessä puiteohjelmassa käsiteltiin Euroopan yhteiskunnallisia haasteita terveyden, energian, liikenteen ja turvallisuuden aloilla ja osaltaan vastattiin globaaleihin haasteisiin, joihin kuuluu esimerkiksi kestävä kehitys. Sukupuolten tasa-arvon osalta painopiste siirtyi yksittäisten naispuolisten tutkijoiden tukemisesta laitosten rakenteellisen muutoksen edistämiseen. Seitsemännessä puiteohjelmassa naispuolisten arvioijien osuus oli hieman 40 prosentin tavoitetta suurempi. Lisäksi 38 prosenttia puiteohjelman yhteydessä raportoidusta työvoimasta oli naisia. 3. Korkean tason asiantuntijaryhmän suositukset ja komission vastaus Tässä jaksossa esitetään komission vastaus korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksiin, jotka perustuvat kyseisen ryhmän seitsemännestä puiteohjelmasta tekemän arvioinnin tuloksiin. Suositus (a): Varmistetaan painottuminen kriittisiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin globaalissa tarkastelussa Komissio hyväksyy korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksen yleisen tavoitteen. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa painotutaan suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseen. Siinä sovelletaan haasteisiin perustuvaa lähestymistapaa, joka edistää uuden tuotetun tiedon tosiasiallista käyttöä. Tutkimustulosten tosiasiallisen hyödyntämisen varmistamiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa sovelletaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa tutkimukseen ja innovointiin tukien koko innovointiketjua tieteen eturintamassa tehtävästä tutkimuksesta markkinaläheiseen toimintaan esimerkiksi pilotti- ja demonstrointitoimilla. Samaan aikaan siinä lisätään investoimista tieteen eturintamassa tehtävään tutkimukseen alhaalta ylöspäin etenevillä toimilla. Horisontti 2020 on suunniteltu riittävän joustavaksi, jotta siinä voidaan tarttua uusiin ja ennakoimattomiin haasteisiin. Horisontti 2020 edistää pysyvän ja rakenteellisen vuoropuhelun käymistä yksityisen sektorin kanssa vakiintuneilla foorumeilla, joita ovat muun muassa eurooppalaiset teknologiayhteisöt, digiteollisuuden strategiaan liittyvät teollisuuden pyöreän pöydän keskustelut ja viralliset neuvoa-antavat ryhmät kaikilla ohjelma-alueilla. Horisontti 2020 niveltää yksityisen sektorin strategisella tavalla kattavien tutkimuslinjausten laadintaan ja toteutukseen keskeisillä teollisuuden aloilla ja siinä tarvittavien tiedollisten ja taloudellisten resurssien mobilisointiin yhteisten teknologia-aloitteiden ja sopimusperusteisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa yhteisten teknologia-aloitteiden toteutukseen liittyy joukko piirteitä, joilla vähennetään yritysten hallinnollista työtä ja saadaan ne suuntautumaan paremmin tavoitteidensa edistämiseen. Yhteisten teknologia-aloitteiden avoimuutta, läpinäkyvyyttä ja vaikuttavuutta on tarkoitus arvioida niitä koskevissa väliarvioinneissa, joiden on määrä valmistua viimeistään kesäkuussa 2017.

Horisontti 2020 lisää merkittävästi innovatiivisten pk-yritysten mahdollisuuksia yhtäältä kohdentamalla pk-yrityksille 20 prosenttia yhdistetyistä yhteiskunnallisiin haasteisiin ja ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” -erityistavoitteeseen liittyvistä määrärahoista ja toisaalta pk-yrityksille kohdennetun välineen, nopeutetun innovoinnin välineen ja julkisen sektorin sisäisen kumppanuuden ”Eurostars” kautta. Ilmoittautuneiden suuri määrä osoittaa, että pk-yritykset katsovat eurooppalaisen tason palvelujen ja verkostoitumisen tuovan selvää lisäarvoa. Horisontti 2020 -työohjelmalla (2016–2017) pyritään varmistamaan innovatiivisille yrityksille rahoituksen parempi saatavuus lisäämällä mahdollisuuksia Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) puitteissa. Yksinkertaistaakseen rahoituksen saantia innovointitarkoituksiin komissio selvittää mahdollisuudet Euroopan innovointineuvoston perustamiseksi. Suosituksen (a) mukaisesti Horisontti 2020 painottuu vahvasti suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseen. Siinä pyritään edistämään yksityisen sektorin kanssa käytävää pysyvää, rakenteellista vuoropuhelua ja niveltämään yksityinen sektori mukaan strategisella tasolla sekä lisäämään innovatiivisten pk-yritysten osallistumista mahdollisimman paljon. Lisäksi komissio antaa Horisontti 2020 -puiteohjelmalle uuden strategisen suunnan, jotta se edistäisi mahdollisuuksiensa mukaan avointa innovointia, avointa tiedettä ja avoimuutta maailmalle; maksimoi yhteiskunnallisten haasteiden ensisijaisiin aihealueisiin sekä uusiin ja kehittyviin digitaalisiin ja keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin ja infrastruktuureihin liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin väliset synergiat; selvittää, onko tarpeen ja mahdollista perustaa Euroopan innovointineuvosto innovoinnin vauhdittamiseksi ja nykyisten välineiden rationalisoimiseksi; arvioi yhteisten teknologia-aloitteiden avoimuutta, läpinäkyvyyttä ja vaikuttavuutta kesäkuuhun 2017 mennessä; helpottaa sellaisten Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden laadintaa, jotka voivat edistää tutkimustyön laajaa hyödyntämistä kypsiksi teknologioiksi. Suositus (b): Yhdenmukaistetaan tutkimuksen ja innovoinnin välineitä ja ohjelmia Euroopassa Komissio on yhtä mieltä siitä, että on tarpeen yhdenmukaistaa tutkimuksen ja innovoinnin välineitä ja ohjelmia Euroopassa. Puiteohjelmat voivat olla merkittävässä asemassa kansallisten tutkimusstrategioiden ja -ohjelmien yhdenmukaistamisessa. Myös EU:n eri välineitä olisi yhdenmukaistettava, jotta niillä voitaisiin vastata Euroopan nykyisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja varmistaa investoimisen jatkuminen aloilla, joilla Euroopalla on johtoasema maailmassa. Kansallisten tutkimusstrategioiden ja -ohjelmien lähentämisen osalta Horisontti 2020 vahvistaa edelleen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä kehitettyjä välineitä (esim. ERA-NET-yhteisrahoitusväline ja 185 artiklan mukaiset aloitteet) tavoitteena koota yhteen eri jäsenvaltioiden resursseja, määritellä yhteisiä strategisia tutkimusohjelmia, välttää päällekkäisyyksiä, järjestää yhteisiä ehdotuspyyntöjä jne. Lisäksi komissio on ottanut Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä käyttöön erityisen toimintapolitiikan tukivälineen auttaakseen jäsenvaltiota toteuttamaan uudistuksia tehokkaasti, eurooppalaisen tutkimusalueen painotusten mukaisesti. Yhdenmukaisuuden saavuttamiseksi EU:n rakennerahastojen ohjelmien kanssa komissio aikoo käyttää edelleen kansallisia ja alueellisia älykkään erikoistumisen strategioita, jotka mahdollistavat resurssien yhdistämisen ja kriittisen massan saavuttamisen yhteisten prioriteettien ympärille. Alhaalta ylöspäin suuntautuva yrittäjyyttä edistävä prosessi älykkään erikoistumisen strategioiden laatimiseksi ja kehittämiseksi kokoaa lähivuosina yhteen tutkimuksen ja innovoinnin keskeiset toimijat. Tarvitaan selkeää viestintää siitä, kuinka EU:n eri rahoitusohjelmat toimivat. Komissio on laatinut tätä tarkoitusta varten politiikan laatijoille ja täytäntöönpanoelimille oppaan tavoitteena tukea synergioita ja eri varojen yhdistämistä sekä avannut uuden osallistujaportaalin, jolla hakijat saavat yksityiskohtaisia ohjeita Horisontti 2020 -puiteohjelmaan liittyvien hankkeiden hakemista ja hallinnointia varten. Lisäksi joukko yhteisiä teknologia-aloitteita on allekirjoittanut Euroopan aluekehitysrahastoa hallinnoivien viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan puitteet rakenteelliselle yhteistyölle. Komissio on ottanut hiljattain käyttöön ”huippuosaamismerkkiä” koskevan järjestelmän, jonka avulla jäsenvaltiot ja niiden alueet voivat tunnustaa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa jätetyille lupaaville hanke-ehdotuksille annetun laatuleiman ja tällä tavoin edistää rahoituksen saantia näihin hankkeisiin eri lähteistä, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja muista kansallisista, alueellisista tai yksityisistä investointiohjelmista. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa sovelletaan edelleen laajaa lähestymistapaa innovointiin, sosiaalinen innovointi mukaan luettuna.

Komissio on korkean tason asiantuntijaryhmän kanssa yhtä mieltä siitä, että muiden alojen politiikan ja säännösten olisi edistettävä innovointia. Tältä osin komissio voi parempaa sääntelyä koskevan komission paketin vaikutustenarvioinnin ohjeisiin sisältyvän erityisen tutkimus- ja innovointivälineen avulla varmistaa, että sen uudet lainsäädäntöehdotukset ovat ”innovointimyötäisiä”. Komissio selvittää lisäksi mahdollisuutta ottaa käyttöön EU:n tason ”innovointisopimukset” korjatakseen sääntelyyn liittyvät epävarmuudet, jotka estävät innovointia kumppanuuksissa sidosryhmien kanssa.. Suosituksen (b) mukaisesti komissio pyrkii, Horisontti 2020 -puiteohjelman toteutuksen kautta, varmistamaan kansallisten tutkimusstrategioiden ja -ohjelmien lähentämisen ja edistämään synergiaa Horisontti 2020 -hankkeiden ja asiaankuuluvien älykkään erikoistumisen strategioiden välillä. Lisäksi komissio käyttää toimintapolitiikan tukivälinettä sekä koheesiopolitiikan valmiuksienkehittämistukea auttaakseen jäsenvaltioita uudistamaan tehokkaasti tutkimus- ja innovointijärjestelmiään; edistää edelleen Horisontti 2020 -puiteohjelman, rakennerahastojen ja LIFE-ohjelman välisiä synergioita ja raportoi tästä Horisontti 2020 -väliarvioinnin yhteydessä; myös mahdollisia synergioita Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) kanssa edistetään; varmistaa komission uusien ehdotusten olevan ”innovointimyötäisiä” soveltamalla paremman sääntelyn suuntaviivoja, etenkin vaikutustenarvioinnin ohjeiden tutkimus- ja innovointivälinettä; arvioi analyyttisesti EU:n sääntely-ympäristön tunnistaakseen olemassa olevat sääntelyyn liittyvät epävarmuudet, jotka estävät innovointia ja siten rajoittavat mahdollisuuksia luoda taloudellista arvoa Euroopassa; parantaa perusedellytyksiä paremmille innovaatioekosysteemeille EU:ssa; selvittää, voitaisiinko luoda ”innovointisopimukset” uudeksi keinoksi käsitellä sääntelyyn liittyviä epävarmuuksia ja tukemaan innovaatioiden kehittämistä ja käyttöä, mikä voisi lisätä investoijien luottamusta. Suositus (c): Puiteohjelmien keskeisten osien integroiminen vaikuttavuuden parantamiseksi Komissio on korkean tason asiantuntijaryhmän kanssa yhtä mieltä siitä, että puiteohjelmien hajanaisuus ja lokeroituminen heikentäisi niiden tehokkuutta ja yhtenäisyyttä. Horisontti 2020 -puiteohjelman rakenteen, joka jäsentyy kolmen painopistealueen ympärille, odotetaan parantavan ohjelman tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Monialaiset kysymykset on nivelletty kolmeen painopistealueeseen, ja näin vältetään lokeroituminen ja hajanaisuus. Esimerkiksi ”Sininen kasvu” ja ”Esineiden internet” ovat monialaisia aloitteita, jotka edellyttävät koordinointia ”Yhteiskunnalliset haasteet” -painopistealueen ja ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” -erityistavoitteen välillä. Horisontti 2020 kannustaa luomaan yhteyksiä erityisohjelmien ja rahoitusvälineiden välille ja sallii määrärahojen siirrot eri alaohjelmien välillä. Asiakastyytyväisyyden ja tehokkuuden maksimoimiseksi Horisontti 2020 -avustusten hallinnointi on annettu neljän toimeenpanoviraston tehtäväksi. Komission ja toimeenpanovirastojen välinen työnjako määritellään selvästi ja dokumentoidaan delegoiduissa säädöksissä. Toimeenpanovirastoille on suunniteltu hallintorakenteet, joilla varmistetaan komission toteuttama asianmukainen valvonta sekä läpinäkyvyys. Erityistä huomiota on kiinnitetty siihen, että toimeenpanovirastot antavat komissiolle hankkeiden tuloksista jatkuvaa palautetta tehokkaasti ja toimivalla tavalla politiikan tarkoituksia varten. Komissio on sitoutunut soveltamaan Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä yksiä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä kaikkiin toimijoihin, jotka ohjelmaa toteuttavat. Avuksi ohjelman koordinoinnissa ja toteutuksessa komissioon on perustettu yhteinen tukikeskus. Se tarjoaa kaikille Horisontti 2020 -ohjelman toteutukseen osallistuville tutkimuspääosastoille, toimeenpanovirastoille ja yhteisyrityksille palveluja, jotka liittyvät oikeudelliseen tukeen, jälkitarkastuksiin, it-järjestelmiin ja -toimintoihin, liiketoimintaprosesseihin ja ohjelmaa koskevaan tietoon. Tehokas koordinointi kaikkien Horisontti 2020 -ohjelmaa toteuttavien toimijoiden kesken on pysyvä haaste, joka on korkealla komission asialistalla ja johon se pyrkii vastaamaan päivittäin. Seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettiin useita toimenpiteitä ehdotusten ja avustusten hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi ja hallinnollisen työn vähentämiseksi. Arvioidaan, että kustannusten laskentatavan muutosten seurauksena seitsemännessä puiteohjelmassa saavutettiin 551 miljoonan euron säästöt kuudenteen puiteohjelmaan verrattuna. Euroopan tilintarkastustuomioistuin päätteli kuitenkin vuotta 2014 koskevassa kertomuksessaan, että pysyvästi korkea virheaste ilmentää seitsemännen puiteohjelman suunnitteluun ja toteutukseen olennaisesti sisältyviä riskejä. Tällä oli suuri merkitys suunniteltaessa Horisontti 2020 -puiteohjelmaa, ja siinä on yksinkertaistettu suuresti rahoitussääntöjä, prosesseja ja it-asioita. Suosituksen (c) mukaisesti komissio varmistaa Horisontti 2020 -puiteohjelman eri painopistealueiden keskinäisen johdonmukaisuuden muun muassa monialaisten kysymysten kautta ja on ottanut käyttöön toimivat mekanismit taatakseen koordinoinnin toimeenpanovirastojen kanssa ja yksien sääntöjen yhtenäisen soveltamisen. Lisäksi komissio jatkaa yksinkertaistamistoimenpiteiden määrittelyä ja toteutusta; suorittaa oikeudellisten säännösten mukaisesti tutkimuksen toimeenpanoviraston (REA) ja Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston (ERCEA) toiminnan arvioinnin vuoden 2016 ensimmäisen neljänneksen aikana. Suositus (d): Tuodaan tiede lähemmäs kansalaisia Komissio on korkean tason asiantuntijaryhmän kanssa yhtä mieltä siitä, että yleisön mukanaolo puiteohjelmassa ja yleisemmin kansalaisten aktiivinen osallistuminen tieteeseen on tärkeää. Horisontti 2020 -puiteohjelman toteutukseen kansalaiset ja muut asiaankuuluvat toimijat nivelletään laatimalla vastuullisia tutkimus- ja innovointilinjauksia ja lisäämällä tukea julkisille tiedottamistoimille.

Komissio on toteuttanut joukon toimenpiteitä tukeakseen tiedottamista tutkimus- ja innovointiavustuksina annettavan EU:n tuen vaikutuksista ja merkityksestä. Horisontti 2020 -ohjelmassa EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen saajilla on velvoite esitellä työnsä yhteiskunnallisia vaikutuksia tavalliselle yleisölle. Esimerkiksi Tutkijoiden yön tapahtumilla pyritään lisäämään kansalaisten tietämystä tutkimuksesta ja innovoinnista. Komissio aikoo myös lisätä tiedottamista yleisölle tutkimusten tuloksista ja vaikutuksista ja olla näkyvämmin ja aktiivisemmin läsnä sosiaalisessa mediassa. Puiteohjelmien menestystarinoiden arkisto on käytettävissä verkossa, ja sitä päivitetään säännöllisesti, jotta voidaan esitellä, kuinka tiede vaikuttaa kansalaisten elämään. Seitsemännessä puiteohjelmassa komissio lisäksi laajensi vertaisarvioitujen tieteellisten julkaisujen avointa saatavuutta. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa komissio on tehnyt avoimesta saatavuudesta pakollisen valmistaen näin tietä sille, että EU:n rahoituksella tuotettujen innovaatioiden ja läpimurtojen osalta toteutuu täysi läpinäkyvyys. Komissiossa on lisäksi meneillään Horisontti 2020 -tutkimusdatan avointa saatavuutta koskeva pilottihanke, jossa avoin saatavuus on oletusarvona (mutta sen voi myös jättää valitsematta) ja johon sisältyy pakollisena datan hallintasuunnitelma. Läpinäkyvyys ja kansalaisten niveltäminen EU:n politiikan suunnitteluun ovat keskeisiä periaatteita myös komission paremman sääntelyn ohjelmassa. Sidosryhmiä kuultiin laajalti Horisontti 2020 -puiteohjelmaa suunniteltaessa, ja komissio aikoo jatkossakin sisällyttää sidosryhmät puiteohjelmien arviointiin ja suunnitteluun. Suosituksen (d) mukaisesti komissio on tuonut tieteen lähemmäs kansalaisia ottamalla nämä mukaan Horisontti 2020 -puiteohjelman suunnitteluun, toteuttamalla puiteohjelmassa kansalaisten laajempaan osallistumiseen painottuvia erityisiä monialaisia toimintoja ja tiedottamalla paremmin siitä, miten tiede voi vaikuttaa kansalaisten elämään. Lisäksi komissio laajentaa tutkimusjulkaisujen ja -datan avointa saatavuutta; paremman sääntelyn tavoitteiden mukaisesti ottaa kansalaiset mukaan määrittelemään käyttäjälähtöisiä tutkimus- ja innovointilinjauksia, erityisesti kun valmistellaan uusia puiteohjelmia ja yksittäisiä työohjelmia. Suositus (e): Kehitetään ohjelmien strategista seurantaa ja arviointia Parempaa sääntelyä koskevalla paketilla otetaan käyttöön kaikissa komission yksiköiden suorittamissa arvioinneissa sovellettava järjestelmällinen ja johdonmukainen lähestymistapa, joka takaa komission tekemien arviointien luotettavan laadunvalvonnan ja arviointien tulosten sisällyttämisen tulevaan politiikan suunnitteluun. Arviointiin liittyvät paremman sääntelyn suuntaviivat takaavat toimeksi annettujen arviointien laadunvalvonnan toteutuksen ohjauskomiteoiden toimesta sekä vakiomuotoiset laadunarviointilomakkeet. Komissio aikoo ponnistella edelleen parantaakseen datan laatua ja yhdenmukaisuutta eri toiminnoissa, seuranta ja arviointi mukaan luettuina, ja tuottaakseen läpinäkyvää ja täsmällistä tietoa näyttöön perustuvan päätöksenteon tueksi. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa määritellään keskeiset suorituskykyindikaattorit sekä monialaisiin kysymyksiin, kuten sukupuolinäkökohtiin ja kansainväliseen yhteistyöhön, ja erityistavoitteisiin, kuten kestävyyteen, ilmastonmuutokseen ja pk-yrityksiin, liittyvät indikaattorit, mikä mahdollistaa Horisontti 2020 -puiteohjelman saavutusten vertaamisen ohjelman alkaessa vallinneeseen lähtötasoon järjestelmällisesti ja säännöllisin väliajoin. Vie kuitenkin vuosia, ennen kuin yhden hankkeen tai hankevalikoiman puitteissa tuotettu uusi tieto on jalostettu uusiksi tuotteiksi, prosesseiksi ja palveluiksi ja ennen kuin sillä on vaikutuksia talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön. Seitsemännen puiteohjelman hankkeista yli 50 prosenttia on vielä kesken. Sen vuoksi komission on tarkoitus raportoida seitsemännen puiteohjelman tuloksista vielä Horisontti 2020 -puiteohjelman vuotuisissa seurantaraporteissa. Lisäksi, Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevan asetuksen 32 artiklan mukaisesti, komissio raportoi edellisten puiteohjelmien pitkäaikaisista vaikutuksista Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnin yhteydessä.