Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka”

(COM(2021) 66 final)

(2021/C 374/12)

Esittelijä: Timo VUORI Toinen esittelijä: Christophe QUAREZ

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 26.3.2021 Oikeusperusta EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto ”ulkosuhteet” Hyväksyminen jaostossa 16.6.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 8.7.2021 Täysistunnon nro 562 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 208/2/1

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen EU:n uuden kauppapoliittisen strategian käynnistämiseen. Maailmanlaajuisen pandemian lisäksi maailmankauppaan ja Euroopan talouteen liittyy nyt monia mahdollisuuksia ja riskejä. Nyt on oikea aika pohtia uudelleen kauppasääntöjä maailmanlaajuisesti ja EU:n tasolla. Oikeiden välineiden löytämiseksi EU:n täytyy ensin analysoida ja mitata määrällisesti kaupassa tapahtuneet muutokset, jotta voidaan erottaa pysyvät muutokset väliaikaisista ja covid-19-pandemiaan liittyvistä muutoksista.

1.2 ETSK kannattaa avoimen, strategisen ja määrätietoisen kauppapolitiikan edistämistä markkinoille pääsyn parantamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi. Käytännössä kauppapolitiikalla on tuettava kestävää kasvua, kilpailukykyä, ihmisarvoisia työpaikkoja ja parempia valinnanmahdollisuuksia kuluttajille Euroopassa. Myönteinen talouskehitys edellyttää toimivaa ulko- ja sisäpoliittisten linjauksien yhdistelmää. Kauppapolitiikka on vain osa ratkaisua markkinoille pääsyn parantamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi. Käytännössä kauppapolitiikalla on tuettava kestävää kasvua, kilpailukykyä, ihmisarvoisia työpaikkoja ja parempia valinnanmahdollisuuksia kuluttajille Euroopassa. Myönteinen talouskehitys edellyttää toimivaa ulko- ja sisäpoliittisten linjauksien yhdistelmää. Kauppapolitiikka on vain osa ratkaisua ( 1 )

1.3 Maailman kauppajärjestön (WTO) uudistaminen on ensisijaisen tärkeää, koska ilman sitä on vaikea luoda toimivaa monenvälistä järjestelmää modernille kaupankäynnille, jossa otetaan huomioon myös ympäristöasiat ja sosiaaliset näkökohdat. EU:n onkin johdettava kunnianhimoisia WTO:n uudistuksia ja ajettava nykyaikaista WTO:n toimintaohjelmaa, jolla murretaan tabuja (esim. kaupan sosiaaliset näkökohdat) ja etsitään kestäviä ratkaisuja nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. EU kehottaa sitä varten EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään strategista yhteistyötä keskeisten kauppakumppaneiden kanssa tärkeimmissä monenvälisissä kysymyksissä ETSK on samaa mieltä siitä, ettämodernille kaupankäynnille, jossa otetaan huomioon myös ympäristöasiat ja sosiaaliset näkökohdat. EU:n onkin johdettava kunnianhimoisia WTO:n uudistuksia ja ajettava nykyaikaista WTO:n toimintaohjelmaa, jolla murretaan tabuja (esim. kaupan sosiaaliset näkökohdat) ja etsitään kestäviä ratkaisuja nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. EU kehottaa sitä varten EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään strategista yhteistyötä keskeisten kauppakumppaneiden kanssa tärkeimmissä monenvälisissä kysymyksissä ( 2 )

1.4 ETSK katsoo, että EU:n tulisi edistää parempia monenvälisiä ja kahdenvälisiä kauppajärjestelyjä ja -sääntöjä , jotka liittyvät ilmastonmuutoksen ja yhteiskunnallisen murroksen, maatalouden, korruption torjunnan, talous- ja verokysymysten, digitalisaation, ympäristönsuojelun, biologisen monimuotoisuuden, kiertotalouden ja terveysturvallisuuden asettamiin haasteisiin , jotka liittyvät ilmastonmuutoksen ja yhteiskunnallisen murroksen, maatalouden, korruption torjunnan, talous- ja verokysymysten, digitalisaation, ympäristönsuojelun, biologisen monimuotoisuuden, kiertotalouden ja terveysturvallisuuden asettamiin haasteisiin ( 3 )

1.5 ETSK on jo pitkään vaatinut kestävän kehityksen ottamista yhdeksi kauppapolitiikan johtavista periaatteista, sillä kauppa voi vaikuttaa ratkaisevalla tavalla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. Komitea kannattaakin kestävään kehitykseen keskittymistä EU:n kauppapolitiikassa ja Pariisin sopimuksen ottamista tulevien kauppa- ja investointisopimusten tärkeäksi osatekijäksi. ETSK toistaa kehotuksensa ulottaa tämä keskeinen piirre koskemaan myös Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tärkeimpiä sopimuksia Komitea kannattaakin kestävään kehitykseen keskittymistä EU:n kauppapolitiikassa ja Pariisin sopimuksen ottamista tulevien kauppa- ja investointisopimusten tärkeäksi osatekijäksi. ETSK toistaa kehotuksensa ulottaa tämä keskeinen piirre koskemaan myös Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tärkeimpiä sopimuksia ( 4 )

1.6 ETSK vaatii vahvistamaan kunnianhimoisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja ja niiden tosiasiallista täytäntöönpanon valvontaa EU:n kahdenvälisissä kauppa- ja investointisopimuksissa. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen tuleva arviointi Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen tuleva arviointi ( 5 ) kuuluu erottamattomana osana EU:n kauppastrategiaan.

1.7 ETSK kannattaa täysin kestävyysnäkökohtien vahvistamista maailmanlaajuisissa arvoketjuissa ( 6 ) . EU:n kauppapolitiikalla on tuettava kansainvälisiä ponnisteluja, joilla pyritään luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset globaaleihin toimitusketjuihin kehittämällä välineitä korruption sekä ympäristö-, työ-, sosiaali- ja ihmisoikeusrikkomusten torjumiseksi. ETSK katsoo, että EU:n tulee laatia kunnianhimoista EU-lainsäädäntöä muun muassa huolellisuusvelvoitteesta toimitusketjuissa ja kestävästä kehityksestä julkisissa hankinnoissa.

1.8 ETSK pitää valitettavana, ettei kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia kaupan alalla ole mainittu, ja korostaa tarvetta tiivistää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa kaupan välineiden ja sopimusten suunnittelusta aina niiden seurantaan. Komitea kehottaa perustamaan uudelleen vapaakauppasopimuksia käsittelevän asiantuntijaryhmän, joka oli perehtynyt syvällisesti ja ajantasaisesti kaupan alan erityisaiheisiin. Se antoi korvaamatonta ja paljon kaivattua apua. Lisäksi on tarpeen vahvistaa sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä, joilla on olennaisen tärkeä rooli uudenaikaisten vapaakauppasopimusten institutionaalisina seurantapilareina.

1.9 ETSK toteaa, että EU:n tulee hahmottaa paremmin maailmanlaajuisten arvoketjujen merkitys ja niiden vaikutus yrityksiin ja ihmisiin. Toimituslähteiden monipuolistaminen voi auttaa parantamaan häiriönsietokykyä enemmän kuin niiden rajoittaminen. Olisi myös hyödyllistä perustaa seurantamekanismeja estämään toimituslähteiden keskittymistä yhtiötasolla ja julkisissa hankinnoissa.

1.10 ETSK kannattaa arvoketjujen häiriönsietokyvyn parantamista varsinkin tekemällä niistä kestävyysajattelun mukaisia. EU:n talous on riippuvainen globaaleista toimitusketjuista, ja ”EU:n riippumattomuudessa” on otettava tämä tosiasia huomioon. Covid-19-kriisi on osoittanut tarpeen vahvistaa EU:n riippumattomuutta kriittisillä ja strategisilla aloilla, ja on tärkeää, että EU arvioi ensin omat haavoittuvuutensa. ETSK tukee EU:n pyrkimyksiä ottaa käyttöön pakollinen huolellisuusvelvoite toimitusketjuissa keinona parantaa niiden häiriönsietokykyä ja auttaa yrityksiä havaitsemaan sosiaali- ja ympäristönormeihin liittyvät riskit. Tässä yhteydessä ETSK kannattaa yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevän uuden YK:n sopimuksen ja ihmisarvoista työtä toimitusketjuissa käsittelevän ILO:n yleissopimuksen laatimista EU:n talous on riippuvainen globaaleista toimitusketjuista, ja ”EU:n riippumattomuudessa” on otettava tämä tosiasia huomioon. Covid-19-kriisi on osoittanut tarpeen vahvistaa EU:n riippumattomuutta kriittisillä ja strategisilla aloilla, ja on tärkeää, että EU arvioi ensin omat haavoittuvuutensa. ETSK tukee EU:n pyrkimyksiä ottaa käyttöön pakollinen huolellisuusvelvoite toimitusketjuissa keinona parantaa niiden häiriönsietokykyä ja auttaa yrityksiä havaitsemaan sosiaali- ja ympäristönormeihin liittyvät riskit. Tässä yhteydessä ETSK kannattaa yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevän uuden YK:n sopimuksen ja ihmisarvoista työtä toimitusketjuissa käsittelevän ILO:n yleissopimuksen laatimista ( 7 )

1.11 ETSK pitää tärkeänä, että hyödynnetään EU:n moninaisia vapaakauppasopimuksia, joissa otetaan huomioon EU:n arvot ja kansainväliset normit. EU:n tulisi voida turvautua näihin sopimuksiin kansainvälisen kaupan johtavien ja nousevien talousalueiden kanssa, kun WTO ei pysty toimimaan suoraan tai täysin EU:n etujen mukaisesti. Vaikka EU:lla on laaja verkosto, 60 prosenttia ulkomaankaupasta käydään edelleen etuuskohtelusopimusten ulkopuolella eli WTO:n yleisten sääntöjen mukaisesti.

1.12 ETSK kehottaa EU:ta tekemään kunnianhimoisia EU:n vapaakauppasopimuksia etenkin Aasian ja Amerikan kauppakumppanien kanssa. Rakennettaessa strategisia kumppanuusjärjestelyjä EU:n naapurimaiden ja laajentumismaiden kanssa, mukaan lukien Välimeren ja Afrikan maiden kanssa, on ETSK:n mielestä keskeisen tärkeää syventää kumppanuutta erityisesti Yhdysvaltojen kanssa. Lisäksi EU:n on jatkossakin parannettava kauppasuhteita ja luotava tasapuolisemmat toimintaedellytykset Aasian ja Latinalaisen Amerikan kanssa.

1.13 ETSK:n mielestä EU:n on huolehdittava siitä, että EU:n kauppa- ja investointisopimusten neuvotteluista siirryttäisiin sujuvammin niiden ratifiointiin. Tämä parantaisi EU:n mainetta kauppakumppanina. Komission on neuvotteluvaltuuksien saamisesta alkaen ja neuvottelujen kaikissa vaiheissa Komission on neuvotteluvaltuuksien saamisesta alkaen ja neuvottelujen kaikissa vaiheissa ( 8 ) tehtävä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa ja kansalaisyhteiskunnan kanssa muun muassa ETSK:n kautta, jotta huolenaiheet voidaan ottaa huomioon ja ratkaista ratifiointiprosessin sujuvuuden varmistamiseksi.

1.14 ETSK kannattaa konkreettisia toimia EU:n vapaakauppasopimusten täytäntöönpanemiseksi, soveltamisen edistämiseksi ja noudattamisen valvomiseksi. Kyse on EU:lle arvokkaasta keinosta tukea tavara- ja kauppavirtaa maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa ja parantaa EU:n häiriönsietokykyä. EU:n kauppasopimusten valvojan tulisi parantaa EU:n ja WTO:n sopimusten täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan johdonmukaisuutta, myös kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen osalta.

1.15 ETSK kannattaa sitä, että EU puolustaa määrätietoisesti EU:n arvoja ja kauppasitoumuksia yksipuolisesti, kun muita vaihtoehtoja ei ole. EU:n tulisi myös ottaa huomioon tällaisten päätösten kaikki mahdolliset poliittiset ja taloudelliset seuraukset.

1.16 ETSK kannattaa sitä, että EU käyttää edelleen kauppaa tukevaa kehitysapua auttaakseen kehitysmaita panemaan täytäntöön kauppasopimukset ja tukeakseen sääntöjen ja normien noudattamista erityisesti kestävän kehityksen osalta.

1.17 ETSK korostaa tarvetta turvata tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n maataloudelle. Euroopan maataloustuotteiden tulisi päästä EU:n ulkopuolisten maiden markkinoille nykyistä helpommin, ja kolmansista maista tuotavien tuotteiden tulee vastaavasti noudattaa kestävää kehitystä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia eurooppalaisia vaatimuksia. EU:n vapaakauppasopimuksissa tulee noudattaa EU:n terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksia ja ennalta varautumisen periaatetta Euroopan maataloustuotteiden tulisi päästä EU:n ulkopuolisten maiden markkinoille nykyistä helpommin, ja kolmansista maista tuotavien tuotteiden tulee vastaavasti noudattaa kestävää kehitystä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia eurooppalaisia vaatimuksia. EU:n vapaakauppasopimuksissa tulee noudattaa EU:n terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksia ja ennalta varautumisen periaatetta ( 9 )

1.18 ETSK kannattaa huomion kohdistamista erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) uuden kauppapolitiikan kaikilla tasoilla ( 10 ) . Komitea toistaa kehotuksensa tiedottaa tehokkaammin kansainvälisen kaupan vaikutuksista yrityksiin ja ihmisiin.

2. Yleistä

2.1 ETSK on tyytyväinen komission pyyntöön vaihtaa näkemyksiä ja ajatuksia siitä, miten voidaan varmistaa, että EU:n uusi kauppapolitiikka hyödyttää yrityksiä ja ihmisiä. Komitea yhtyy erityisesti näkemykseen tarkastelun kiireellisyydestä ottaen huomioon, että kauppapolitiikalla voi olla konkreettinen rooli covid-19-pandemiasta toipumisessa. Kauppa on ensisijaisen tärkeä ala ETSK:lle, ja se onkin osallistunut merkittävällä panoksella laajaan julkiseen kuulemiseen ( 11 )

2.2 Kansainvälinen kauppa on elintärkeää Euroopan taloudelle ja eurooppalaisille. Siihen perustuu yli 35 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa, ja niistä 45 prosenttia on riippuvaisia ulkomaisista investoinneista. Pk-yritysten osuus kaikista EU:n vientiyrityksistä on yli 85 prosenttia. Kansainvälisen kaupan osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 43 prosenttia. EU:n sisämarkkinoilla on 450 miljoonaa kuluttajaa ja bruttokansantuote on 25 000 euroa asukasta kohden, joten EU:ssa on niiden ansiosta maailman suurimmat ja houkuttelevimmat kuluttajamarkkinat. EU on maailmanjohtaja maatalouselintarvikkeiden kaupassa ja tärkein kauppakumppani yli 80 maalle. Kaiken kaikkiaan EU onkin suurin kansainvälisen kaupan toimija. EU:n talous on tiiviisti kytköksissä muuhun maailmaan.

Avoimen ja osallistavan kansainvälisen kaupan merkitys Euroopan taloudelle ja ihmisille

2.3 ETSK kannattaa sitä, että EU hoitaa jatkossakin ensisijaista kauppapoliittista tehtäväänsä: avaa markkinoita eurooppalaisille tavaroille, palveluille, investoinneille ja julkisille hankinnoille, vähentää ja poistaa perusteettomia kaupan esteitä kolmansissa maissa ja luo tasapuolisemmat toimintaedellytykset kansainvälisten ja kahdenvälisten kauppajärjestelyjen puitteissa. Lisäksi ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kauppapolitiikalla edistetään EU:n arvoja ja kansainvälisiä normeja, tehostetaan kestävää kehitystä, torjutaan ilmastonmuutosta ja parannetaan turvallisuutta.

2.4 ETSK on tyytyväinen siihen, että kauppastrategiassa otetaan huomioon osa niistä huolenaiheista, joita sidosryhmät esittivät julkisessa kuulemisessa. Siinä ei kuitenkaan pohdita, miten voitaisiin lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista kauppapolitiikkaan ( 12 ) . ETSK korostaa tarvetta jatkaa yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla laajemmin kuin vain tarkastelemalla käynnistettyä kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua, jotta voidaan varmistaa, että kauppapolitiikka tuo lisäarvoa ihmisten päivittäiseen elämään.

2.5 Covid-19-kriisi paljasti maailmankauppajärjestelmän ja toimitusketjujen työntekijöiden haavoittuvuuden ( 13 ) terveyskriisitilanteessa. Arvoketjujen hallinnan menettäminen ja tietoisuus EU:n teollisuuden riippuvaisuudesta on herättänyt kysymyksiä terveyden ja kaupan välisistä yhteyksistä.

3. Erityistä

Avoimen strategisen riippumattomuuden taitava hyödyntäminen

3.1 ETSK kannattaa ajatusta EU:n avoimesta strategisesta riippumattomuudesta. EU:n on suhtauduttava strategisesti avoimuuden säilyttämiseen ja tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseen EU:n modernin kauppa- ja investointipolitiikan avulla. Sen on edistettävä sääntöpohjaista avointa ja reilua kauppaa ja suojeltava yrityksiä, työntekijöitä ja kuluttajia epäterveiltä kaupan käytännöiltä.

3.2 Häiriönsietokyvyn ja kestävyyden parantaminen on EU:lle strateginen valinta. On löydettävä tasapaino Euroopan talouden avoimuuden ja riippumattomuuden välille. Häiriönsietokyky voi toteutua vain kestävyyden kautta.

Arvoketjujen häiriönsietokyvyn ja kestävyyden parantaminen ja parempi ymmärtäminen

3.3 EU:n kauppapolitiikalla voi olla ratkaiseva rooli covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisessä, sillä Euroopan talous on tiukasti kytköksissä maailmanlaajuisiin arvoketjuihin.

3.4 EU:n täytyy arvioida perinpohjaisesti riippuvuuttaan maailmankaupasta ja globaaleista toimitusketjuista. Tuonnin osalta häiriönsietokykyä voidaan parantaa monipuolistamalla hankintalähteitä ( 14 )

3.5 Koordinointia ja häiriönsietokykyä on parannettava monenvälisellä tasolla, erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa sekä ILO:ssa, WTO:ssa ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD). EU:n on esimerkiksi hyödynnettävä paremmin sellaisia kansainvälisiä välineitä kuin monikansallisia yrityksiä koskeva ILO:n periaatejulistus ( 15 ) ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat uudet OECD:n laatuindikaattorit, joilla mitataan vaikutusta kestävään kehitykseen ( 16 ) . EU:n on tuettava farmaseuttisia tuotteita koskevan WTO:n sopimuksen laajentamista uusiin tuotteisiin ja maihin. Terveydenhuoltoteknologian ja -tuotteiden kaupan vapauttamista olisi myös jatkettava.

3.6 EU on jatkossakin riippuvainen monien tavaroiden ja palveluiden tuonnista raaka-aineista huipputeknologiaan. On elintärkeää varmistaa, että EU:n markkinat säilyvät avoimina. Digitaalitaloudessa EU:n on tuettava ”älykästä teknologiariippumattomuutta” eli sitä, että digitaalikauppa mahdollistaa innovaatioiden ja huipputeknologian tuotteiden ja palvelujen sujuvan liikkumisen, kun samalla suojellaan Euroopan arvoja ja normeja tietosuojan ja kyberturvallisuuden alalla.

3.7 EU voi tukea tuotannon paluuta Eurooppaan luomalla paremmat liiketoimintaolosuhteet investoinneille, innovoinnille ja tuotannolle. Toimitusketjujen monipuolistaminen voi olla tärkeä keino parantaa häiriönsietokykyä. EU:n tulee siksi tukea yrityksiä niiden kaupallisissa ratkaisuissa tarjoamalla vakaat ja oikeudenmukaiset liiketoimintaolosuhteet kahdenvälisten EU:n vapaakauppasopimusten ja EU:n sisämarkkinoiden avulla.

WTO:n uudistuksen ja kestävämpää ja oikeudenmukaisempaa globalisaatiota koskevien maailmanlaajuisten sääntöjen tarve

3.8 ETSK kannatta EU:n aktiivista roolia maailmanlaajuisten sääntöjen laatimisessa ( 17 ) . Vuosi 2021 saattaa olla käännekohta kaupan ohjauksessa. ETSK tukeekin EU:n sitoutumista avoimeen, sääntöpohjaiseen monenväliseen kauppajärjestelmään uudistetun WTO:n puitteissa ( 18 ) . EU:n ja sen jäsenvaltioiden on käytettävä vaikutusvaltaansa ja toimittava ennakoivasti muodostamalla strategisia liittoumia samanmielisten kumppaneiden kanssa, jotta varmistetaan, että ILO:n vahvistamien ja valvomien kansainvälisten työelämän normien noudattamisesta keskustellaan WTO:n uudistuksen yhteydessä. ETSK suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen äskettäiseen ehdotukseen puuttua kalastusaluksissa harjoitettavan pakkotyön maailmanlaajuiseen ongelmaan meneillään olevissa WTO:n kalastusalan tukia koskevissa neuvotteluissa ( 19 ) ja pitää sitä myönteisenä esimerkkinä ja mahdollisuutena vahvistaa tätä kunnianhimoista uudelleenajattelua.

Vihreän siirtymän tukeminen vastuullisten ja kestävien arvoketjujen avulla

3.9 EU:n kauppapolitiikan olisi oltava linjassa EU:n vihreän kehityksen ohjelman kanssa. Tämä koskee myös uusia digitalisaatioon sekä vihreään ja oikeudenmukaiseen siirtymään liittyviä vaatimuksia. Siksi on tärkeää valmistella uusia välineitä, jollainen on esimerkiksi hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi. Niiden on oltava WTO:n sääntöjen kanssa yhteensopivia, tehokkaasti ilmastomuutosta torjuvia ja hyödyllisiä EU:n teollisuuden kilpailukyvylle ( 20 ) . ETSK kannattaa vuoropuhelun käynnistämistä EU:n ulkopuolisten maiden ja tärkeiden kauppakumppanien eli esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Kiinan kanssa ( 21 )

3.10 Maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat keskeinen osa kansainvälistä kauppaa ja taloutta. Ne ovat monitahoisia, erilaisia ja pirstaleisia, ja niihin liittyy kaikenlaisia mahdollisuuksia ja riskejä. ETSK kehottaa EU:ta keräämään lisää tietoa maailmanlaajuisten toimitusketjujen myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista EU:hun ( 22 )

EU:n sääntelyvaikutuksen hyödyntäminen

3.11 EU on maailman suurin palvelukaupan toimija. EU:n kauppapolitiikalla voidaan tukea sellaisen liiketoimintaympäristön luomista, jossa EU:n palveluntarjoajat voivat kasvaa, innovoida ja kilpailla. Digitaalisella kaupalla on maailmanlaajuista merkitystä erityisesti covid-19-kriisin tuomien muutosten vuoksi. EU:n on tavoiteltava nopeasti kunnianhimoista WTO:n sopimusta digitaalisesta kaupankäynnistä.

3.12 EU:n kauppapolitiikalla olisi täydennettävä toimia, joita toteutetaan muissa kansainvälisissä sääntelyorganisaatioissa. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi OECD:n työtä talous- ja verojärjestelmien parissa. EU:n olisi autettava luomaan toimivia yhteistyöjärjestelmiä kumppanimaiden vero-, lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten välille.

3.13 EU:n strategian tulisi antaa EU:lle optimaaliset mahdollisuudet kaikkien yksipuolisten, kahdenvälisten ja monenvälisten välineiden käyttöön ottamiseen. Näitä ovat kauppa- ja investointisopimusten kestävää kehitystä käsittelevät luvut ja niiden sitovuus, kaupan suojatoimet, ulkomaisten investointien suodattaminen, kaupan esteiden torjuminen, asioiden saattaminen WTO:n riitojenratkaisuelimeen sekä kahdenvälisten kauppasopimusten kuulemis- ja riidanratkaisumekanismit.

3.14 EU tarvitsee tehokkaita kaupan suojatoimia: lyhyempiä määräaikoja väliaikaisten toimenpiteiden määräämiselle, kevyempää tutkimusrasitetta EU:n teollisuudelle ja ulkomaisia tukia koskevia vahvempia välineitä. EU voisi harkita täytäntöönpanoasetusta laajempaa tilapäistä välinettä, jonka avulla voitaisiin mukauttaa markkinoille pääsyn edellytyksiä, kun vastavuoroisia velvoitteita ei ole, jos tietyt käytännöt haittaavat EU:n kaupan etuja huomattavasti.

3.15 EU:n vapaakauppasopimusten uusien kumppanimaiden tulee kauppasopimuksen tekemisen ennakkoehtona osoittaa noudattavansa kaikilta osin ILO:n tärkeimpiä yleissopimuksia. Näiden yleissopimusten tulee sisältyä kaikkiin vapaakauppasopimuksiin keskeisinä tekijöinä. Jos kumppanimaa ei ole ratifioinut tai pannut asianmukaisesti täytäntöön näitä yleissopimuksia tai ei ole osoittanut vastaavaa suojelun tasoa, ETSK kehottaa luomaan sitovan ja täytäntöönpanokelpoisen etenemissuunnitelman, jotta ratifiointi toteutuu ILO:n teknisen avun turvin. Etenemissuunnitelma olisi sisällytettävä myös kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin, jotta näitä velvoitteita varmasti noudatetaan sovitussa aikataulussa.

3.16 Lisäksi jokaisen EU:n vapaakauppasopimuksen pohjana tulee olla tehokkaampi EU:n arviointipolitiikka, jolla parannetaan talouteen ja kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia ja viiden vuoden kuluttua tehtävää jälkiarviointia ( 23 ) . Siinä on sovittava tasoitustoimenpiteistä mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. EU:n tulee myös vahvistaa ja käyttää paremmin niitä välineitään, joilla varmistetaan edellytykset oikeudenmukaiselle kilpailulle EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

3.17 EU:n julkiset hankinnat olisi avattava vain niiden maiden yrityksille, jotka noudattavat ILO:n tärkeimpiä yleissopimuksia ja Pariisin ilmastosopimusta. EU on avannut julkiset hankintansa EU:n ulkopuolisille maille, mutta monet näistä maista eivät ole myöntäneet vastavuoroista oikeutta. Tämä on haitallista eurooppalaisille yrityksille. Kansainvälisestä julkisia hankintoja koskevasta välineestä annettava asetus on saatava valmiiksi, jotta voidaan vahvistaa EU:n asemaa. EU:n vapaakauppasopimuksilla on lisäksi tehtävä tunnetuksi parhaita tapoja sisällyttää julkisiin hankintamenettelyihin ympäristöä koskevia ja sosiaalisia kriteerejä ( 24 )

3.18 EU:n tulee edelleen käyttää kauppaa tukevaa kehitysapua auttaakseen kehitysmaita panemaan täytäntöön kauppasopimukset ja tukeakseen sääntöjen ja normien noudattamista erityisesti kestävän kehityksen osalta. Sen on luotava oikeudenmukainen ja kukoistava taloudellinen suhde EU:n ja kehitysmaiden välille köyhyyden vähentämiseksi ja kunnollisten työpaikkojen luomiseksi. Sen on luotava vahvempi yhteys etuuskohteluun perustuvan markkinoille pääsyn ja muun muassa työelämän oikeuksiin ja ihmisoikeuksiin liittyvien kansainvälisten normien noudattamisen välille.

Bryssel 8. heinäkuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108; EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38

(2) EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53

(3) EUVL C 364, 28.10.2020, s. 37

(4) EUVL C 129, 11.4.2018, s. 27

(5) Asiaa käsittelevä, asiakokonaisuuteen REX/535 kuuluva oma-aloitteinen lausunto on määrä hyväksyä syyskuussa 2021.

(6) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197

(7) EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9

(8) Asiaa käsittelevä, asiakokonaisuuteen REX/536 kuuluva oma-aloitteinen lausunto on määrä hyväksyä vuoden 2022 alussa.

(9) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66

(10) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 210

(11) EESC Follow-up Committee on International Trade contribution to Trade policy review, syyskuu 2020.

(12) Asiaa käsittelevä, asiakokonaisuuteen REX/536 kuuluva oma-aloitteinen lausunto on määrä hyväksyä vuoden 2022 alussa.

(13) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197

(14) Globalization Comes to the Rescue: How Dependency Makes Us More Resilient, ECIPE Occasional paper 06/2020; Improving Economic Resilience Through Trade, Kommerskollegium, 2020.

(15) Kolmikantainen periaatejulistus, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa (2017)

(16) https://www.oecd.org/investment/fdi-qualities-indicators.htm

(17) EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53

(18) EUVL C 159, 10.5.2019, s. 15

(19) The Use of Forced Labor on Fishing Vessels, Submission of the United States to the WTO, 26. toukokuuta 2021, https://ustr.gov/sites/default/files/IssueAreas/Trade%20Organizations/WTO/US.Proposal.Forced.Labor.26May2021.final%5B2%5D.pdf

(20) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 122; asiakokonaisuuteen NAT/834 kuuluva tuleva lausunto hiilidioksidipäästöjen tullimekanismista.

(21) EUVL C 364, 28.10.2020, s. 37.

(22) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197

(23) EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38

(24) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197