[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 29.10.2009 KOM(2009)595 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Kroatian liittymisneuvottelujen rahoitusjärjestely KOMISSION TIEDONANTO Kroatian liittymisneuvottelujen rahoitusjärjestely I. Johdanto Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 5. marraskuuta 2008 antamassaan tiedonannossa ”Laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet” (KOM(2008) 674 lopullinen) komissio ilmoitti esittävänsä vuoden 2009 kuluessa tiedonannon Kroatian liittymistä koskevasta rahoituspaketista edellyttäen, että Kroatian liittymisvalmistelut etenevät normaalisti. Ottaen huomioon Kroatian tähänastisen edistymisen liittymisneuvotteluissa tässä tiedonannossa esitellään Kroatiaa koskevan rahoitusjärjestelyn pääkohdat, jotta neuvosto voi käsitellä aihetta vuoden 2009 lopulla. Komissio esittää sen pohjalta neuvostolle myöhemmin luonnokset yhteisiksi kannoiksi neuvotteluihin maataloutta ja maaseudun kehittämistä, aluepolitiikkaa ja rakennepolitiikan välineiden koordinointia sekä rahoitusta ja talousarviota koskevista määräyksistä. Tässä tiedonannossa arvioidaan samalla Kroatian liittymisen taloudellista vaikutusta näihin politiikan aloihin. Tiedonannon lähtökohtana on oletus, että Kroatia liittyy jäseneksi tammikuussa 2012 saatuaan kaikki jäsenyyden edellytykset täytettyä. Edellytyksiin kuuluu myös se, että sillä on tarvittavat valmiudet hallinnoida ja valvoa yhteisön rahoitusvälineiden käyttöä[1]. Koska nykyinen rahoituskehys kattaa vuodet 2007–2013, myös Kroatiaa koskeva rahoitusjärjestely kattaa vuodet 2012 ja 2013. Tiedonannon II osassa esitetyt Kroatiaa koskevat komission ehdotukset perustuvat voimassa olevaan yhteisön säännöstöön sekä periaatteisiin ja menetelmiin, joita käytettiin 12 uusimman jäsenvaltion kanssa käytyjä neuvotteluja varten kehitetyissä rahoitusjärjestelyissä. Niihin sisältyy 10 vuoden vähittäinen siirtymävaihe suorille maatalousmaksuille ja kahden vuoden siirtymävaihe koheesiopolitiikan, maaseudun kehittämisen ja Euroopan kalastusrahaston menoille. Koska vuotta 2014 (oletettu kolmas jäsenyysvuosi) kattavaa rahoituskehystä ei tällä hetkellä ole, Kroatiaa olisi kohdeltava samalla tavalla kuin muita jäsenvaltioita vielä määrittelemättömien menoerien osalta vuodesta 2014 alkavassa rahoituskehyksessä. Tässä tiedonannossa esitetyt luvut on ilmaistu nykyhintoina. II. Rahoitusjärjestelyn pääpiirteet Jäljempänä esitetyt pääpiirteet on esitetty nykyisen, vuosia 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen otsakkeiden mukaan. Otsake 1: Kestävä kasvu 1 a Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Otsakkeen 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) kattamat suurimmat menoerät ovat seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma (57 %), elinikäinen oppiminen ja Erasmus Mundus (9 %) ja Euroopan laajuiset energia- ja liikenneverkot (8,2 %). Olisi valmistauduttava Kroatian täysimääräiseen osallistumiseen yhteisön toimiin ja ohjelmiin heti sen liittymisestä alkaen. Koska otsakkeen 1 a kattamissa toimissa ja ohjelmissa ei ole maakohtaisia määrärahoja[2], määrärahoja olisi kaikkiaan lisättävä, jotta uudella jäsenellä ei olisi kielteistä vaikutusta nykyisellään EU27:lle tarkoitettuun rahoitukseen. Laskettuna samalla menetelmällä[3], jota käytettiin määritettäessä sisäisten politiikkojen rahoitukseen tarvittavaa lisäystä viidennessä laajentumisessa 12 uutta jäsenvaltiota varten, Kroatian jäsenyyden kahden ensimmäisen vuoden aikana tarvitaan lisärahoitusta 187,2 miljoonaa euroa. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 1 a | 2012 | 2013 | EU27 | 14 203 | 15 433 | Kroatia | 89,7 | 97,5 | %-osuus EU27:stä | 0,63 % | 0,63 % | 1 b Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio Otsake 1 b (Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio) kattaa rakennerahastot (81 %) ja koheesiorahaston (19 %). Rakenteellisten toimien määrärahat jäsenvaltioille määräytyvät pitkälti rakenne- ja koheesiorahastoja koskevissa asetuksissa säädettyjen menetelmien ja periaatteiden mukaisesti. Niissä on määritelty myös jäsenvaltiokohtaiset enimmäisrajat rakenne- ja koheesiorahoituksen kokonaismäärälle suhteessa kunkin vuoden BKT:hen. Komissio katsoo, että kahden ensimmäisen jäsenyysvuoden kokonaismäärärahat Kroatialle olisi laskettava samalla tavalla kuin 12 uusimmalle jäsenvaltiolle, myös siltä osin, että rakennetoimien menoja lisätään asteittain sitä mukaa kuin Kroatia pystyy niitä hyödyntämään. Asteittainen lisääminen kahden vuoden aikana on tarkoitus toteuttaa seuraavasti: 60 prosenttia vuonna 2012 ja 80 prosenttia vuonna 2013, jolloin täyteen määrään päästään vuoteen 2014 mennessä. Kaksivuotisista määrärahoista kolmannes olisi osoitettava koheesiorahastoon liikenteen ja ympäristön huomattavia infrastruktuuritarpeita varten. Jos nykyisiä jakoperusteita sovelletaan Kroatiaan, koko rakenne- ja koheesiorahoituksen enimmäismäärä olisi enintään 3,524 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos Kroatiaan sovelletaan samaa kasvuvauhtia kuin viidennessä laajentumisessa, enimmäismäärä olisi 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 2,8 prosenttia vuonna 2013. Kun otetaan huomioon asetuksen (EY) N:o 1083/2006 liitteessä II oleva 8 kohta, enimmäismääriin olisi sisällytettävä maaseuturahaston EMOTR:n ohjausosastosta peräisin oleva osuus sekä Euroopan kalastusrahaston osuus. Tällä tavalla varmistetaan sujuva siirtymävaihe, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon Kroatian kyky hyödyntää määrärahoja. Kun otetaan lisäksi huomioon uusien jäsenvaltioiden kohtelu viidennessä laajentumisessa sekä lyhyen kaksivuotisen ohjelmasuunnittelukauden täytäntöönpanoehdoissa, voitaisiin sallia pieni jousto aluepolitiikkaa ja rakennepolitiikan välineiden koordinointia koskevan 22 luvun ja erityisesti niihin liittyvien suurimpien hankkeiden osalta. Viimeisimpien BKT-lukujen ja kasvuennusteiden perusteella rakenteellisten toimien ja koheesion rahoitus vaatisi tämän perusteella yhteensä 2 205,11 miljoonaa euroa kahden ensimmäisen jäsenyysvuoden aikana. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 1 b | 2012 | 2013 | EU27 | 52 425 | 54 188 | Kroatia | 915,9 | 1 289,2 | %-osuus EU27:stä | 1,75 % | 2,38 % | Jos Kroatian rakenne- ja koheesiomäärärahat olisivat täysimääräiset vuoteen 2013 mennessä, niiden määrä olisi 1 612 miljoonaa euroa ja tämä johtaisi otsakkeen 1 b kasvuun 3 prosentilla yhteisön tämän alan kokonaismenoista. Otsake 2: Luonnonvarojen suojelu ja hallinta Otsakkeen 2 (Luonnonvarojen suojelu ja hallinta) kattamat päämenoerät ovat markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet (73 %), maaseudun kehittäminen (24 %), Euroopan kalastusrahasto (1 %) ja ympäristöohjelma Life+ (0,6 %). Markkinoihin liittyvät menot Yhteisen maatalouspolitiikan markkinatoimenpiteiden osalta odotetaan, että Kroatia soveltaa yhteisön säännöstöä täysimääräisesti unioniin liittymisestään lähtien. Markkinoihin liittyvät menot on arvioitu mahdollisuuksien mukaan nykyisten tuotantomallien ja käytettävissä olevien Kroatian tilastojen perusteella, ja tukena on käytetty nykyistä oikeudellista kehystä eri markkinalohkoilla. Komissio arvioi maatalousmarkkinoiden viimeisimpien ennusteiden perusteella, että maatalousmarkkinoiden toimenpiteisiin Kroatiassa tarvitaan kahden ensimmäisen jäsenyysvuoden aikana 45 miljoonaa euroa. Lisäksi rahoitukseen, jolla otetaan huomioon kalatalousmarkkinoiden toimenpiteiden soveltaminen ja eläinten ja kasvien terveyteen liittyvät toimenpiteet otsakkeesta 2, Kroatian arvioidaan tarvitsevan kolme miljoonaa euroa vuodessa. Kaikkiaan Kroatian liittymisestä aiheutuu lisämenoja markkinatoimenpiteisiin 18 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja 33 miljoonaa euroa vuonna 2013. Suorat tuet Kansalliset määrärahat suoria tukia, tuotantokiintiöitä ja muita tarjonnanhallintavälineitä varten on laskettu sellaisten viimeisimpien, aikavälille 2000–2007 sijoittuvien historiallisten viiteajanjaksojen perusteella, joilta on saatavissa luotettavaa tietoa. Koska Kroatia muutti tilastointimenetelmiään vuodesta 2005 alkaen Eurostatin menetelmän mukaiseksi eikä laskentaa suoritettu vuonna 2004, luotettavimmiksi käytettävissä oleviksi luvuiksi katsottiin vuosien 2005–2007 tarkistetut tilastot. Huomioon ei ole otettu miinoitettuja alueita tai maanviljelysalueita, joilla epäillään olevan miinoja. Kroatia ei ole vielä toimittanut niistä riittäviä tietoja. Laskelmat on tehty viidennessä laajentumisessa noudatetun lähestymistavan mukaisesti. Huomioon on kuitenkin otettu myös yhteisen maatalouspolitiikan viimeaikaiset uudistukset. Sen lähestymistavan mukaisesti, jota unioni sovelsi jäsenvaltioihin viidennen laajentumisen yhteydessä, EU vahvisti kannassaan CONF-HR 11/09, että suorat tuet olisi otettava käyttöön Kroatiassa 10 vuoden kuluessa seuraavan kasvutaulukon mukaisesti, jossa prosentit viittaavat tuolloin sovellettavaan kyseisten maksujen tasoon EU15:ssä: 1. jäsenyysvuosi: 25 % 2. jäsenyysvuosi: 30 % 3. jäsenyysvuosi: 35 % 4. jäsenyysvuosi: 40 % Tämän jälkeen maksuja korotetaan 10 prosentin erissä, kunnes saavutetaan sama tukitaso kuin tuolloin sovelletaan EU15:een. Suorien maksujen käyttöönoton määrittely prosentteina absoluuttisten rahamäärien sijasta asettaa Kroatialle selkeän tavoitteen yhteisön säännöstön täysimääräiseen noudattamiseen tällä alalla. Suorien maksujen käyttöönoton Kroatiassa tällä tavalla arvioidaan maksavan kahden ensimmäisen jäsenyysvuoden aikana yhteensä 93,3 miljoonaa euroa. Menoja ei tule vuonna 2012, koska suorista tuista jäsenvaltioille aiheutuneista menoista maksettavat korvaukset EU:n talousarviosta suoritetaan kyseistä vuotta seuraavan vuoden talousarviosta. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 2 Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 2012 | 2013 | EU27 Otsakkeen 2 enimmäismäärä ennen siirtoja ja mukautuksia | 48 093 | 48 574 | Kroatia | 18,0 | 126,3 | %-osuus EU27:stä | 0,04 % | 0,26 % | Jos vuonna 2013 olisi käytettävissä 100 prosenttisesti suorat tuet, määrä olisi 373 miljoonaa euroa. Yhdessä markkinoihin liittyvien menojen kanssa tämä johtaisi yhteisön kaikkien menojen 0,83 prosentin kasvuun otsakkeen 2 enimmäismäärästä tällä alalla. Kroatian osalta ennakoidut määrät markkinoihin liittyviin menoihin ja suoriin tukiin olisi lisättävä rahoituskehyksen otsakkeen 2 enimmäismäärään sekä otettava huomioon koko otsakkeessa 2. Maaseudun kehittämispolitiikka Maaseudun kehittämispolitiikan osalta määrärahat lasketaan samalla menetelmällä kuin viidennessä laajentumisessa. Kuten viidennessä laajentumisessa maaseudun kehittämisen kokonaismääräraha muodostuu kahdesta osasta, ns. tuki- ja ohjausosasta. Tukiosa on laskettu sen perusteella, mikä on hyödynnetyn maatalousmaan ja Kroatian maatalouden työllisyysasteen suhteellinen osuus verrattuna EU12:een. Kuten viidennessä laajentumisessa, tulevan jäsenvaltion koko on myös otettu huomioon. Ohjausosa perustuu siihen, että maaseudun kehittämistoimenpiteille varataan sama prosenttiosuus (14,11 %) kaikkien koheesiomäärärahojen enimmäismäärästä kuin se, jota sovellettiin Bulgariaan ja Romaniaan (ks. otsake 1b). Vastaanottokyvyn huomioon ottamiseksi ja maaseudun kehittämispolitiikan tasaisen soveltamisen varmistamiseksi Kroatiassa aiotaan noudattaa kaksivuotista siirtymäkautta seuraavasti: 60 prosenttia vuonna 2012, 80 prosenttia vuonna 2013 ja täysimääräinen käyttöönotto vuoteen 2014 mennessä. Tällä lähestymistavalla kahden ensimmäisen vuoden määrärahat ovat yhteensä 483,1 miljoonaa euroa. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 2 Maaseudun kehittäminen | 2012 | 2013 | EU27 ennen siirtoja ja mukautuksia | 12 717 | 12 715 | Kroatia | 201,6 | 281,5 | %-osuus EU27:stä | 1,58 % | 2,2 % | Jos maaseudun kehittämistoimenpiteet olisivat täysimääräiset vuoteen 2013 mennessä, niiden määrä olisi 352 miljoonaa euroa ja Kroatian määrärahat johtaisivat 2,8 prosentin kasvuun yhteisön tämän alan kokonaismenoista. Euroopan kalatalousrahasto Kroatian on tarkoitus osallistua Euroopan kalatalousrahaston toimintaan täysimääräisesti heti jäseneksi liityttyään. Jäljempänä esitetyt luvut on laskettu niin, että niissä on otettu huomioon asetuksen (EY) N:o 1083/2006 II liitteessä oleva 8 kohta. Koheesiomäärärahojen enimmäismäärään sovellettiin samaa prosenttiosuutta (1,64 %) kuin Bulgarian ja Romanian tapauksessa. Rajallisen vastaanottokyvyn vuoksi asteittainen lisääminen kahden vuoden aikana on tarkoitus toteuttaa seuraavasti: 60 prosenttia vuonna 2012 ja 80 prosenttia vuonna 2013, jolloin täyteen määrään päästään vuoteen 2014 mennessä. Tällä lähestymistavalla kahden ensimmäisen vuoden määrärahat ovat yhteensä 42,9 miljoonaa euroa. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 2 Euroopan kalatalousrahasto | 2012 | 2013 | EU27 | 672 | 688 | Kroatia | 17,8 | 25,1 | %-osuus EU27:stä | 2,6 % | 3,6 % | Jos määrärahat Euroopan kalatalousrahastosta olisivat täysimääräiset vuoteen 2013 mennessä, niiden määrä olisi 31 miljoonaa euroa ja Kroatian määrärahat johtaisivat 4,5 prosentin kasvuun yhteisön tämän alan kokonaismenoista. Muut yhteisen kalastuspolitiikan tukitoimet Euroopan kalatalousrahaston lisäksi Kroatian liittymisen arvioidaan edellyttävän 3 miljoonan euron vuotuista lisäystä yhteisen kalastuspolitiikan valvontaa ja täytäntöönpanoa varten yhteisen kalastuspolitiikan ns. toiseen tukivälineeseen (asetus (EY) N:o 861/2006). Life + Kroatian täysimääräiseen osallistumiseen yhteisön Life+-ohjelmaan olisi varauduttava heti jäsenyyden alusta alkaen. Koska ennalta määriteltyjä maakohtaisia määrärahoja ei ole, nykyisiä määrärahoja olisi kaikkiaan lisättävä, jotta uudella jäsenellä ei olisi kielteistä vaikutusta nykyisellään EU27:lle tarkoitettuun rahoitukseen. Laskettuna samalla menetelmällä, jota käytettiin määritettäessä sisäisten politiikkojen rahoitukseen tarvittavaa lisäystä viidennessä laajentumisessa 12 uutta jäsenvaltiota varten, Kroatian jäsenyyden kahden ensimmäisen vuoden aikana tarvitaan lisärahoitusta 5 miljoonaa euroa. Otsake 3: Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus Otsakkeen 3 (kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus) kattamat päämenoerät ovat solidaarisuuteen ja muuttovirtojen hallintaan liittyvät toimenpiteet (31 %), hajautettujen virastojen rahoitus (17 %) ja Youth in action -ohjelma (8 %). 3 a Vapaus, turvallisuus ja oikeus Useimmille tämän otsakkeen alaisille toimille ja ohjelmille ei ole maakohtaisia määrärahoja. Nykyisiä määrärahoja olisi kaikkiaan lisättävä, jotta uudella jäsenellä ei olisi kielteistä vaikutusta nykyisellään EU27:lle tarkoitettuun rahoitukseen. Laskettuna samalla menetelmällä, jota käytettiin määritettäessä sisäisten politiikkojen rahoitukseen tarvittavaa lisäystä viidennessä laajentumisessa 12 uutta jäsenvaltiota varten, Kroatian jäsenyyden kahden ensimmäisen vuoden aikana tarvitaan lisärahoitusta 8,4 miljoonaa euroa (4 milj. euroa vuonna 2012 ja 4,4 milj. euroa vuonna 2013) niitä otsakkeen 3 a menoeriä varten, joille ei ole maakohtaisia määrärahoja. Lisäksi jäljempänä esitettyihin otsakkeen 3 a välineisiin tarvitaan maakohtaisia määrärahoja. Vapaus, turvallisuus ja oikeus: - Euroopan kotouttamisrahasto Vuosien 2007–2013 rahoitukseksi ennakoidaan 825 miljoonaa euroa, josta 768 miljoonaa euroa jaetaan jäsenvaltioille objektiivisin perustein sen mukaan, paljonko maassa oleskelee laillisesti kolmansien maiden kansalaisia. Näitä perusteita[4] soveltaen Kroatian kansallinen määräraha olisi 1,3 miljoonaa euroa vuonna 2013. - Euroopan pakolaisrahasto Vuosien 2008–2013 rahoitukseksi ennakoidaan 628 miljoonaa euroa, josta 566 miljoonaa euroa jaetaan jäsenvaltioille objektiivisin perustein sen mukaan, paljonko niissä on turvapaikanhakijoita ja kansainvälistä suojelua nauttivia henkilöitä (pakolaiset, henkilöt, jotka nauttivat toissijaista suojelua). Näitä perusteita soveltaen Kroatian kansallinen määräraha olisi miljoona euroa vuonna 2013. - Paluurahasto Vuosien 2008–2013 rahoitukseksi ennakoidaan 676 miljoonaa euroa, josta 629 miljoonaa euroa jaetaan jäsenvaltioille objektiivisin perustein sen mukaan, kuinka monta kolmansien maiden kansalaista on palautettu. Näitä perusteita soveltaen Kroatian kansallinen määräraha olisi miljoona euroa vuonna 2013. Schengen-järjestely Samoin kuin viidennessä laajentumisessa sovittiin, olisi säädettävä Schengen-järjestelystä tilapäisenä toimenpiteenä, jolla huolehditaan erityisistä investointitarpeista unionin ulkorajojen ylläpitämiseksi ja lujittamiseksi myös Kroatiassa sekä niistä vaikutuksista, joita Kroatian mahdollisella liittymisellä Schengen-järjestelmään on. Samalla menetelmällä, jolla määritettiin tuensaajamaille myönnettävät varat viidennessä laajentumisessa, Kroatian kahdelle ensimmäiselle jäsenyysvuodelle olisi varattava rahoitusta 120 miljoonaa euroa (60 milj. euroa vuonna 2012 ja 60 milj. euroa vuonna 2013). Täytäntöönpanoa käsitellään muita asioita koskevassa luvussa. Kroatialle ei tarvitse varata vuosiksi 2012 ja 2013 rahoitusta ulkorajarahastosta, koska sen käyttöön on ehdotettu Schengen-järjestelyä. 3 b Kansalaisuus Samoin kuin otsakkeen 3 a osalta, sellaisten nykyisten menoerien, joita varten ei ole maakohtaisia määrärahoja, määrärahoja olisi kaikkiaan lisättävä, jotta uudella jäsenellä ei olisi kielteistä vaikutusta nykyisellään EU27:lle tarkoitettuun rahoitukseen otsakkeesta 3 b. Tämän vuoksi Kroatian liittyminen edellyttää 8,9 miljoonaa euroa lisärahoitusta kahden ensimmäisen jäsenyysvuoden aikana (4,4 milj. euroa vuonna 2012 ja 4,5 milj. euroa vuonna 2013). - Siirtymäjärjestely yhteiskunnan rakenteiden perustamiseksi Liittymisprosessissa on liittymisneuvottelujen, määräaikaiskertomusten ja liittymiskumppanuuksien mukaan keskeistä riittävien hallinto- ja oikeusrakenteiden perustaminen ja yhteisön säännöstön asianmukaiseen soveltamiseen tarvittavien hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksien lujittaminen. Kroatialle olisikin myönnettävä liittymisen jälkeen lisärahoitusta instituutioiden kehittämisen tukemiseksi samoin kuin viidennessä laajentumisessa. Varat otettaisiin pääasiassa siirtymäjärjestelystä. Tähän tarkoitukseen tarvitaan yhteensä 29 miljoonaa euroa. Siirtymäjärjestelyn soveltamissääntöjä instituutioiden kehittämisen osalta käsitellään muita asioita koskevassa luvussa. Erityistä huomiota kiinnitetään tässä yhteydessä asianmukaiseen täydentävyyteen sen tuen kanssa, jota Euroopan sosiaalirahastosta aiotaan maksaa hallinnonuudistusta ja instituutioiden valmiuksien kehittämistä varten. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 3: Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 2012 | 2013 | EU27 | 2 105 | 2 376 | Kroatia | 97,4 | 72,2 | %-osuus EU27:stä | 4,6 % | 3 % | Otsake 4: EU maailmanlaajuisena toimijana Maakohtaisia menoja tästä otsakkeesta ei suunnitella sitoumustasolla. Koko EU:n tämän alan menoihin ei tarvita lisämäärärahoja Kroatian liittymisen vuoksi. Jäseneksi tultuaan Kroatialla ei enää ole oikeutta tähän otsakkeeseen kuuluvaan IPA-rahoitukseen. Otsake 5: Hallinto Samoin kuin uusien jäsenvaltioiden osalta viidennessä laajentumisessa voidaan odottaa, että erityisiä Kroatialle korvamerkittyjä hallintomenoja ei tule. Hallintomenot kuitenkin lisääntyvät Kroatian liityttyä, erityisesti tulkkaus- ja käännöstarpeiden lisääntymisen vuoksi. Arvioidaan, että hallinnollisia lisäkustannuksia aiheutuu Kroatian kahtena ensimmäisenä jäsenyysvuotena 122 miljoonaa euroa. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 5 Hallinto | 2012 | 2013 | EU27 | 8 670 | 9 095 | Kroatia | 45 | 77 | %-osuus EU27:stä | 0,52 % | 0,85 % | Otsake 6: Korvaukset Viidennen laajentumisen yhteydessä sovittiin kahdesta, otsakkeen ”korvaukset” alaisuuteen kuuluvasta poikkeuksesta uusien jäsenvaltioiden hyväksi. Ne olivat ns. ”tilapäinen talousarviokompensaatio” ja ”kassavirtajärjestely”. Tuolloisten ehdokasmaiden taloudellisesta kehitysasteesta johtuen viidennessä laajentumisessa sovittiin periaatteesta, että minkään uuden jäsenvaltion ei pidä joutua jäsenyyden ensimmäisinä vuosina sellaiseen nettotilanteeseen, että sen talousarvio olisi heikompi kuin vuosi ennen jäsenyyttä, jolloin se hyötyi liittymistä valmistelevasta rahoituksesta. Neljässä tapauksessa arvioitiin, että talousarviotilanne uhkasi muodostua sellaiseksi, joten kyseisille neljälle maalle myönnettiin tilapäistä talousarviokompensaatiota. Jotta omia varoja koskevien sääntöjen täysimääräinen soveltaminen uusiin jäsenvaltioihin heti jäsenyyden alusta alkaen ja maksusitoumusmäärärahojen ja maksusuoritusten välinen viive ei aiheuttaisi niin haitallisia vaikutuksia varsinkaan ensimmäisen jäsenyysvuoden aikana, viidennen laajentumisen uusille jäsenvaltioille tarjottiin tilapäinen kassavirtajärjestely, jolla parannettiin niiden talousarvion nettotilannetta. Linjassa sen kanssa, mitä sovittiin viidennen laajentumisen uusien jäsenvaltioiden suhteen, omia varoja koskevia sääntöjä on tarkoitus soveltaa Kroatiaan täysimääräisesti ensimmäisestä jäsenyysvuodesta alkaen. Tässä tiedonannossa ennakoitujen, Kroatiaa koskevien menojen määrän perusteella arvioidaan, ettei Kroatia joudu jäsenyytensä ensimmäisinä vuosina sellaiseen talousarvion nettotilanteeseen, joka olisi heikompi kuin vuosi ennen liittymistä, jolloin se sai liittymistä valmistelevaa tukea. Tämän vuoksi Kroatian hyväksi ei ehdoteta tilapäistä talousarviokompensaatiota. Kassavirtajärjestelyn osalta komissio ehdottaa seuraavia määriä, jotka perustuvat samaan laskutapaan kuin viidennessä laajentumisessa: 170,4 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja 32,4 miljoonaa euroa vuonna 2013. (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) Otsake 6 Korvaukset | 2012 | 2013 | EU27 | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Kroatia | 170,4 | 32,4 | ** Edellä esitettyjen ehdotusten taloudellista vaikutusta kahden vuoden ajanjaksolla käsitellään liitteessä. Tiivistetysti maksusitoutusmäärärahoja tarvitaan Kroatian liittymisen vuoksi vuonna 2012 yhteensä 1 561 miljoonaa euroa. Tämä on 1,06 prosenttia kaikista EU27-sitoumuksista rahoituskehyksessä kyseisen vuoden osalta. Vuodeksi 2013 ennakoidaan 2 007 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahoja. Tämä vastaa 1,32 prosenttia kaikista EU27-sitoumuksista vuonna 2013. Lisäksi arvioidaan tästä uudesta menoerästä koituvien maksujen määrää. Arviot on laskettu samalla menetelmällä, jota noudatettiin viidennessä laajentumisessa, mukautettuna nykyisillä säännöillä. Kroatian liittymisen rahoitusvaikutusta EU27:ään lievittää Kroatian odotettavissa oleva omien varojen mukainen maksuosuus EU:n talousarvioon. Näiden maksuosuuksien suuruudeksi arvioidaan 609 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja 647 miljoonaa euroa vuonna 2013. Jos kaikki menoerät Kroatian hyväksi olisivat täysimääräiset vuoteen 2013 mennessä, vuotuiset kustannukset Kroatian jäsenyydestä EU:n talousarviossa olisivat noin 2 600 miljoonaa euroa. Tämä on 1,7 prosenttia kaikista vuodelle 2013 ennakoiduista EU:n menoista. III. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen mukauttaminen Kroatian jäsenyyteen Nykyistä, vuosien 2007–2013 rahoituskehystä on mukautettava Kroatian liittymisneuvottelujen tulosten ja Kroatian jäsenyyden vuoksi. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[5] 29 kohdassa määrätään, että jos uusia jäsenvaltioita liittyy unioniin rahoituskehyksen kattaman ajanjakson aikana, Euroopan parlamentti ja neuvosto mukauttavat yhdessä komission ehdotuksesta ja 3 kohdan[6] mukaisesti rahoituskehystä laajentumisneuvottelujen tuloksesta johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kunkin otsakkeen menojen kasvu, kun otetaan huomioon Kroatian jäsenyyden kaksi ensimmäistä vuotta. LIITE I Kroatiaa koskeva rahoitusjärjestely (Miljoonaa euroa, käypinä hintoina) 2012 | 2013 | Yhteensä | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT | 1. Kestävä kasvu | 1 005,6 | 1 386,7 | 2 392,3 | 1 a Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 89,7 | 97,5 | 187,2 | 1 b Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio | 915,9 | 1 289,2 | 2 205,1 | 2. Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 242,8 | 438,5 | 681,3 | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 18,0 | 126,3 | 144,3 | 3. Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 97,4 | 72,2 | 169,6 | 3 a Vapaus, turvallisuus ja oikeus | 64,0 | 67,7 | 131,7 | 3 b Kansalaisuus | 33,4 | 4,5 | 37,9 | 4. EU maailmanlaajuisena toimijana | - | - | - | 5. Hallinto | 45,0 | 77,0 | 122,0 | 6. Korvaukset | 170,4 | 32,4 | 202,8 | Maksusitoumusmäärärahat yhteensä (Kroatia) | 1 561,2 | 2 006,8 | 3 568,0 | Maksusitoumusmäärärahat yhteensä (EU27) | 147 210 | 151 976 | Muut Kroatiaan liittyvät menot osuutena EU27:stä | 1,06 % | 1,32 % | Maksumäärärahat* | 985,1 | 1 001,4 | 1 986,5 | * Edellä esitettyjen menoerien ja saman menetelmän perusteella, jota sovellettiin viidennessä laajentumisessa, mukautettuna nykyisiin sääntöihin. [1] Jotta yhteisön taloudellisia etuja voidaan suojata asianmukaisella tavalla, komissio aikoo lisäksi ehdottaa liittymissopimukseen suojalausekkeita. [2] Lukuun ottamatta ydinvoiman käytöstäpoistoon Liettualle, Slovakialle ja Bulgarialle tarkoitettuja varoja. [3] Sovellettava laskutapa perustuu yhdistelmään, jossa väkiluvun vaikutus on 50 prosenttia ja EU27:n BKT:n vaikutus 50 prosenttia. [4] Euroopan kotouttamisrahaston, Euroopan pakolaisrahaston ja Euroopan paluurahaston oikeusperustoissa ei ole säädetty ensimmäisen jäsenyysvuoden menoista sellaisten maiden osalta, jotka liittyvät EU:hun aikavälillä 2007–2013. [5] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [6] 3 kohta: ”Tämä sopimus ei vaikuta talousarviota koskeviin toimielinten toimivaltuuksiin, sellaisina kuin ne on määritelty perussopimuksissa. Jos tähän kohtaan viitataan, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”EY:n perustamissopimus”, 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrättyjen äänestyssääntöjen mukaisesti.”