[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 11.6.2007

KOM(2007) 314 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE

”Väliarvio Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelmasta (2004–2010)”

{SEK(2007) 777}

TAUSTA

Euroopan kansalaiset haluavat huolehtia asuinympäristöstään, terveydestään ja elämänlaadustaan. Kuusi kymmenestä Euroopan kansalaisesta katsoo, että on ”hyvin todennäköistä” tai ”melko todennäköistä”, että ympäristön saastuminen vahingoittaa heidän terveyttään[1], ja että Euroopan unioni ei toteuta riittävästi toimia tällä alalla[2]. Euroopan kansalaiset katsovat myös, että ympäristö on innovoinnin liikkeellepaneva voima ja että ympäristönsuojelutoimet pikemminkin vauhdittavat kehitystä kuin estävät talouskasvua[3].

Vastauksena edellä mainittuihin seikkoihin komissio hyväksyi kesäkuussa 2003 Euroopan ympäristöterveysstrategian[4] . Strategian perimmäisenä tavoitteena on vähentää ympäristöperäisiä sairauksia EU:ssa, kartoittaa uusia ympäristöperäisiä terveysuhkia ja torjua niitä sekä vahvistaa EU:n poliittista päätöksentekoa tällä alalla. Strategiaa seurasi Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelma (2004–2010)[5] , jossa korostetaan, että on tarpeen luoda hyvä tietopohja, muun muassa koordinoitu lähestymistapa ihmisten biomonitorointiin, ja tehostaa ympäristöterveystutkimusta, jotta voidaan arvioida paremmin niitä vaikutuksia, joita ympäristöllä on ihmisten terveyteen. Sekä strategia että toimintasuunnitelma saivat taakseen myös muiden EU:n toimielinten[6] tuen.

Ympäristövaikutusten merkitys kansanterveydelle käy selkeästi esille myös EU:n tulevaisuudenvisiosta, jonka neuvosto esitti kesäkuussa 2006 hyväksymässään uudistetussa kestävän kehityksen strategiassa [7]. Lisäksi niiden säästöjen ansiosta, joita terveysalalla on saatu ja saadaan toteuttamalla asianmukaisia toimia, voidaan helpottaa Lissabonin pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamista. Tällä hetkellä Euroopassa on 30 miljoonaa astmaatikkoa[8], mistä terveydenhuollolle aiheutuu vuosittain noin 17,7 miljardin euron kulut[9].

Ympäristö- ja terveysnäkökohtien yhdistämisestä saatu kokemus voidaan nähdä esimerkkinä tehokkaasta alojenvälisestä työstä terveysnäkökohtien ottamiseksi huomioon eri politiikan aloilla , joka oli yksi Suomen puheenjohtajakauden ensisijaisista tavoitteista ja jolle komissio laati jatkoa EU:n terveysstrategian myötä.

Tässä tiedonannossa on tarkoitus tarkastella ja arvioida toimintasuunnitelman tähänastista edistystä sekä kuvata lyhyesti kehitystä toimintasuunnitelmassa tarkoitetuilla politiikan aloilla (esimerkiksi kemikaalit, ilma, vesi ja melu) ja mainita aloja, joihin tulevaisuudessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota.

YMPÄRISTÖ- JA TERVEYSNÄKÖKOHTIEN YHDISTÄMINEN

Terveysnäkökohdat ovat jo 30 vuoden ajan vaikuttaneet hyvin pitkälle ympäristönsuojelulainsäädännön kehittymiseen. Vastaavasti ympäristövahingot ovat johtaneet aloitteisiin kansanterveysalalla ja vaikuttaneet kansanterveyspoliittisiin toimiin. Ympäristöterveystrategia ja -toimintasuunnitelma ovat kuitenkin antaneet pontta uusille aloitteille ympäristö- ja terveysnäkökohtien yhdistämiseksi. Lisäksi niissä korostetaan, että ihmisten terveys on tärkeä osa monia ympäristöpoliittisia toimia ja että alalla tarvitaan tehokasta täytäntöönpanoa ja koordinoitua lähestymistapaa. Tämä edellyttää myös tietopohjan vahvistamista, jotta voidaan arvioida käytössä olevien toimien toimivuutta ja uusien toimien tarvetta.

Vuonna 2006 tehty yksityiskohtainen tieto pohja-analyysi[10] osoittaa selkeästi, että käyttöön on jo otettu monia ympäristö- ja terveystietojärjestelmiä mutta että pitkällä aikavälillä on pyrittävä parantamaan järjestelmien yhdistämistä ja yhteensopivuutta sekä tietojen laatua ja vertailukelpoisuutta. Erityisesti olisi varmistettava, että ihmisten biomonitoroinnin[11] avulla kerättävät edustavat tiedot ihmisten tosiasiallisesta altistumisesta ympäristön epäpuhtauksille ja näiden epäpuhtauksien mahdollisista terveysvaikutuksista ovat vertailukelpoiset. Komissio on käynnistänyt intensiivisen yhteistyön jäsenvaltioiden välillä suurimpien ongelmien (jotka liittyvät tietojen tulkintaan, etiikkaan ja tietojenvaihtoon) ratkaisemiseksi, jotta ihmisten biomonitorointia voidaan hyödyntää sen mahdollisuuksien edellyttämällä tavalla.

Lisäksi komission onnistui tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa (2002–2006)[12] tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kohdistaa tutkimus varat tärkeimpiin sairauksiin sekä ympäristön ja terveyden vuorovaikutukseen. Sekä neuvosto että Euroopan parlamentti ovat todenneet, että tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa (2007–2013)[13] on toteutettava lisätoimia muun muassa ihmisten biomonitoroinnin ja sisäilman laadun alalla sekä sellaisten pitkäaikaisten terveysvaikutusten alalla, joita aiheutuu, kun ympäristön stressitekijöille altistutaan aikaisessa vaiheessa. Komissio aikoo jatkossakin hyödyntää hankkeiden tuloksia ja arvioida niiden soveltuvuutta ympäristöterveyspoliittisiksi toimiksi. Tulosten muuntaminen konkreettisiksi toimiksi on pitkän aikavälin ensisijainen tavoite, jonka merkitys vain kasvaa, kun toimintasuunnitelma pannaan täytäntöön.

Vastuu edistymisestä tällä monisyisellä alalla on jaettava jäsenvaltioiden, komission, kansainvälisten järjestöjen, kuten Maailman terveysjärjestön, ja muiden sidosryhmien kesken. Tästä syystä komissio otti jo heti prosessin alkuvaiheessa toimintaan mukaan jäsenvaltioita ja sidosryhmiä ja aikoo jatkaa tätä käytäntöä. Tehostettu yhteistyö ympäristöpolitiikan, terveyspolitiikan ja vastaavien tutkimusalojen välillä on yksi suurimmista saavutuksista viimeisten kolmen vuoden ajalta. Sen myötä on kehittynyt yhtenäinen ympäristöterveyspolitiikan ala, joka on otettava huomioon muilla politiikan aloilla, esimerkiksi liikenteen, energian, kemikaalien ja työllisyyden alalla. Näin ollen komissio aikoo tehostaa toimiaan, erityisesti sisä- ja ulkoilman laadun alalla sekä ilmastonmuutoksen terveysvaikutusten alalla, joilla politiikkojen yhdistämistä pidetään ratkaisevan tärkeänä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan yhdennettyä lähestymistapaa yhteisön kestävän kehityksen strategian yhteydessä.

Toimia on kohdistettu myös uusiin aloihin , esimerkiksi nanoteknologiaan. Komissio ehdottaa konkreettisia toimia nanoteknologian kehittämiseksi turvallisesti, integroidusti ja vastuullisesti, mikä tarkoittaa, että nanoteknologian ympäristö-, terveys- ja sosiaaliset näkökohdat on otettava huomioon mahdollisimman aikaisessa vaiheessa[14]. Toimia on kohdistettu myös uusiin ongelmiin, kuten mikrobilääkeresistenssiin, joka on ihmisten terveyteen vaikuttava ympäristöongelma[15]. Komissio aikoo arvioida biosidien vaikutuksia antiobioottiresistenssiin ja valmistelee tätä varten parhaillaan lausuntopyyntöä asiasta vastaaville riskinarviointitahoille. Myös ilmastonmuutoksen vaikutuksia terveyteen on tarkasteltu useissa EU:n rahoittamissa hankkeissa[16], ja niiden tarkastelu jatkuu tutkimuksen kuudennessa ja seitsemännessä puiteohjelmassa. Vuonna 2008 komissio aikoo antaa tiedonannon ilmastonmuutoksen vaikutuksista terveyteen.

Komissio on useissa tutkimushankkeissa kiinnittänyt erityistä huomiota muita herkempiin väestöryhmiin , esimerkiksi lapsiin, jotka ovat erityisen alttiita vahingollisille ympäristötekijöille. Komissio aikoo myös jatkossa kiinnittää erityistä huomiota muita herkempiin väestöryhmiin.

TOIMINTASUUNNITELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANON KOHOKOHTIA

Toimintasuunnitelmassa määritellään 13 tointa, jotka kohdistuvat kolmeen teemaan: tietoketjun parantaminen kokonaisvaltaisen ympäristöterveystiedon avulla pilaantumisen lähteiden ja terveysvaikutusten välisen yhteyden ymmärtämiseksi, tiedon puutteiden korjaaminen vahvistamalla ympäristöterveystutkimusta ja yksilöimällä havaittuja ongelmia ja riskientorjuntapolitiikan uudelleentarkastelu ja mukauttaminen ja tiedottamisen parantaminen.

Tietoketjun parantaminen

Komission vuonna 2006 toteuttama käytössä olevia ympäristöterveysalan tieto- ja seurantajärjestelmiä koskeva uudelleentarkastelu[17] osoitti, että käytössä on EU:n laajuisia tieto- ja seurantajärjestelmiä ja arviointistrategioita sellaisia ympäristötekijöitä varten, joiden oletetaan vaikuttavan ihmisten terveyteen. Meneillään on useita toimia suojelutason parantamiseksi. Uudelleentarkastelu sisältää konkreettisia suosituksia käytössä olevien tieto- ja seurantajärjestelmien yhdistämiseksi ja yhteensovittamiseksi, toimien tehostamiseksi tutkimuksen ja ihmisten biomonitoroinnin alalla sekä tietojenkeruumenetelmien parantamiseksi.

Komissio on vuodesta 2004 lähtien tehnyt tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden kanssa valmistellakseen ihmisten biomonitorointia koskevaa EU:n pilottihanketta[18], jonka avulla pyritään selvittämään, onko johdonmukainen ihmisten biomonitorointia koskeva lähestymistapa toteutettavissa Euroopassa. Pilottihankkeen rahoittamiseksi tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan[19] liittyvässä ensimmäisessä ehdotuspyynnössä varattiin määrärahoja ihmisten biomonitorointia käsittelevälle EU:n verkostolle[20]. Pilottivaiheessa keskitytään valmiuksien kehittämiseen ja menettelyiden yhdenmukaistamiseen , ihmisten biomonitoroinnin tulevaan rooliin politiikan suunnittelussa ja asianmukaiseen tietojenvaihtoon yksilö- ja yhteisön tasolla. Pilottivaiheen jälkeistä vaihetta varten komissio tutkii parhaillaan, voitaisiinko tulevat biomonitorointitoimet sisällyttää johonkin jo olemassa olevaan kehykseen, esimerkiksi EU:n terveystarkastuskyselyyn[21], ja aikoo huolehtia siitä, että ihmisten biomonitorointi yhdistetään voimassa olevaan lainsäädäntöön. Yhteinen tutkimuskeskus käynnisti tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa tutkimuksen metabonomiikan soveltamisesta ihmisten biomonitoroinnin alalla.

Tiedon puutteiden korjaaminen

Ympäristöterveystutkimuksen integroimiseksi ja tehostamiseksi EU:ssa on käynnistetty useita yhteisön rahoittamia hankkeita. Vuodesta 2004 lähtien hankkeiden lopullisia tuloksia on analysoitu ja koottu ja kokouksia ja työpajoja järjestetty tulosten esittämiseksi. Katsaus tärkeimpiin tuloksiin on esitetty taulukossa 2. Vuosina 2007–2010 on tarkoitus analysoida osatuloksia ja lopullisia tuloksia, järjestää työpajoja kohdennetuista ympäristöterveyskysymyksistä tutkimustulosten valottamiseksi ja tutkimustarpeiden kartoittamiseksi yhteisön ohjelmiin liittyviä tulevia ehdotuspyyntöjä silmällä pitäen.

Komissio on käynnistänyt kohdennettuja tutkimushankkeita, jotka koskevat tauteja, sairauksia ja altistumista. Yhteisön tutkimus on vuodesta 2004 lähtien keskittynyt astman ja allergian syihin, neuroimmunologisten sairauksien syihin ja mekanismeihin[22], metallialtistumisesta aiheutuviin terveysvaikutuksiin, EU:n verkostojen kehittämiseen harvinaisia syövän muotoja koskevan tutkimuksen edistämiseksi sekä sen selvittämiseen, mikä on geenien ja ympäristön vuorovaikutuksen osuus syövän kehittymiseen suuren riskin väestöryhmissä[23]. Vuosina 2007–2010 on tarkoitus tutkia joko olemassa olevien tai tarvittaessa uusien kohorttien avulla ympäristöperäisten tautien syitä ja ympäristötekijöille altistumisen pitkäaikaisia terveysvaikutuksia. Koska nämä hankkeet laajentavat tieteellistä perustaa (erityisesti kemikaaleille) altistumisen ja terveysvaikutusten välisistä yhteyksistä, ne edistävät osaltaan useita toimia, joita EU toteuttaa kemikaalialistumisen riskien arvioimiseksi[24].

Komissio on rahoittanut useita hankkeita sellaisten metodologisten järjestelmien kehittämiseksi, joiden avulla voidaan analysoida ympäristön ja terveyden vuorovaikutusta . Hankkeilla pyritään parantamaan sellaisia menetelmiä ja malleja, jotka ovat tarpeen yhdennetyn riskinarvioinnin toteuttamiseksi (muun muassa yhteisaltistumisesta). Hankkeilla parannetaan myös sellaisia menetelmiä ja välineitä, joita käytetään terveysvaikutusten arvioinnissa ja kustannus-hyötyanalyyseissä. Vuosina 2004–2006 tavoitteena oli kehittää yhdennetyn riskinarvioinnin menetelmiä ja malleja, joiden avulla voitaisiin arvioida kumulatiivisia vaikutuksia, stressitekijöiden vuorovaikutusta ja vaikutusta ihmisten terveyteen sekä sellaisia menetelmiä, tekniikoita ja malleja, joiden avulla voitaisiin tutkia ympäristön ja terveyden monisyistä vuorovaikutusta[25]. Komissio pyrki myös kehittämään tilinpitokäytäntöjä, joissa otettaisiin huomioon erilaisiin ympäristön stressitekijöihin liittyvät ulkoiset kustannukset, arvioimaan terveyteen liittyviä ulkoisia kuluja ja määrittelemään kannattavuusrajoja. Lisäksi käynnistettiin tutkimuksia, joiden tavoitteena oli laajentaa ja validoida menetelmiä ja välineitä ympäristöterveysvaikutusten arviointia, kustannus-hyötyanalyysejä ja saastelähteiden kartoittamista[26] varten ja arvioida elintarvikkeiden terveyshyötyjä verrattuina mahdollisten ympäristön epäpuhtauksien aiheuttamiin terveysriskeihin[27]. Vuosina 2007–2010 pyritään analysoimaan tutkimuksen viidennen ja kuudennen puiteohjelman hankkeiden toimenpidemielessä merkittäviä tuloksia seuraavien osalta: yhdennetyn riskinarvioinnin menetelmät ja mallit, menetelmät ja välineet ympäristöterveysvaikutusten arvioimista, kustannus-hyötyanalyysejä ja saastelähteiden kartoittamista varten sekä ympäristön epäpuhtauksien saastuttamia elintarvikkeita koskevat riski-hyötyanalyysit.

Hankkeet, joita rahoitetaan mahdollisten ympäristöterveysriskien kartoittamiseksi ja torjumiseksi , antavat tieteellistä tukea ilmastonmuutoksen, veden laadun ja nanoteknologioita koskevan riskinarvioinnin alalla toteutettaville toimille. Vuosina 2004–2006 tavoitteena oli tutkia, miten terveysalan suunnittelua voitaisiin parantaa tulevia äärimmäisiä sääolosuhteita silmällä pitäen, helpottaa kehittymässä olevien uhkien nopeaa arviointia, käynnistää tutkimustoiminta sellaisten tekijöiden arvioimiseksi, jotka johtuvat maailmanlaajuisesta muutoksesta ja lisäävät uusien sairauksien tarttumisen ja leviämisen riskiä. Tavoitteena oli myös käsitellä seuraavia aihealueita: ilmastonmuutos ja terveys, veden pilaantuminen, muun muassa uudet patogeenit juomavesilähteissä, sekä nanohiukkasten mahdolliset ympäristöterveysvaikutukset[28].

Vuosina 2007–2010 aiotaan tutkia ilmastonmuutoksen vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen sekä riskejä, joita nanohiukkasista voi aiheutua ihmisten terveydelle.

Riskientorjuntapolitiikan uudelleentarkastelu ja mukauttaminen sekä tiedottamisen parantaminen.

Edistystä on tapahtunut kansanterveystoimien kehittämisessä ja ympäristöterveyteen vaikuttavia tekijöitä koskevassa verkottumisessa . Ympäristöterveys on yksi kansanterveysalan toimintaohjelman[29] prioriteetteja, ja se on sisältynyt jokaiseen vuosittaiseen työohjelmaan. Useita ilmanlaatuun liittyviä hankkeita on käynnistetty aktiivisen ja passiivisen tupakoinnin vähentämiseksi (ks. jäljempänä). Osana sähkömagneettisia kenttiä koskevaa hanketta[30], joka saatettiin päätökseen vuonna 2005, tätä alaa varten perustettiin EU:n poliittisten päättäjien verkosto, toiminnallinen tieteen ja politiikan välinen rajapinta sekä viestintävälineitä, jotka ovat parantaneet tiedottamista suurelle yleisölle.

Toimia on toteutettu ammattilaisten koulutuksen edistämiseksi ja ympäristöterveysalan organisatoristen valmiuksien parantamiseksi . Koulutus on ensi sijassa jäsenvaltioiden vastuulla. Toimintasuunnitelmassa jäsenvaltioita kehotetaankin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet. Kansanterveysalan toimintaohjelman puitteissa on EU:n tasolla toteutettu joitakin valmistelevia toimia, mutta hankkeita ei kuitenkaan ole esitetty. Lapsia ja ympäristöä, terveyttä ja turvallisuutta käsittelevää koulutusmateriaalia on tuotettu kouluttajien käyttöön, minkä tavoitteena on, että kouluttajat lisäisivät terveydenhuollon ammattilaisten ja muiden alalla työskentelevien tietämystä kyseisestä aiheesta[31]. Enemmistössä tutkimuksen kuudennen puiteohjelman hankkeista on kehitetty kattavia ympäristöterveysalan ammattilaisille ja tutkijoille suunnattuja EU:n tason koulutusohjelmia, muun muassa erikois- ja kesäkursseja sidosryhmille, joita asia koskee, ja verkkopohjaisia aloitteita.

Edistystä on tapahtunut käynnissä olevien riskintorjuntatoimenpiteiden yhteensovittamisessa ja niiden kohdistamisessa tärkeimpiin sairauksiin . Toteutetuista riskintorjuntatoimenpiteistä tärkeimmät koskevat hengityselinsairauksia, sydän- ja verisuonisairauksia, syöpää, neurologisia kehityshäiriöitä ja hormonitoimintaan liittyviä vaikutuksia. Tietämys riskintorjuntatoimenpiteiden yhteensovittamisen mekanismeista on huomattavasti lisääntynyt, mutta on kuitenkin ponnisteltava enemmän, jotta tärkeimpiä sairauksia koskeva tutkimus voidaan yhdistää asianmukaisiin konkreettisiin toimenpiteisiin ja tietojärjestelmiin. Toimia, joita on tutkittava mahdollisen lisäedistyksen aikaansaamiseksi, ovat muun muassa Terveys-EU-portaalin (Ympäristö-osion) käyttö, relevanttien kysymysten laatiminen terveyshaastatteluita ja -kyselyitä varten sekä sellaisten terveystietojärjestelmien yhdistäminen, jotka koskevat tärkeimpien sairauksien esiintymistä ja niihin liittyvää kuolleisuutta sekä vastaavia terveydenhuoltokuluja (tarvittaessa koordinoidusti Euroopan tilastojärjestelmän kanssa). Useita toimia on toteutettu sisäilman laadun parantamiseksi . Komissio antoi tammikuussa 2007 vihreän kirjan ”Tavoitteena savuton Eurooppa: EU:n toimintavaihtoehdot” [32] ja käynnisti laajan kuulemisen parhaista tavoista torjua passiivista tupakointia EU:ssa. Tällä hetkellä komissio on laatimassa savutonta ympäristöä koskevaa seuranta-aloitetta, joka on määrä hyväksyä vuonna 2008, ja kertomusta tupakoinnin ehkäisemisestä ja aloitteista tupakoinnin torjunnan tehostamiseksi annetun neuvoston suosituksen[33] täytäntöönpanosta.

Toukokuussa 2005 komissio antoi terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevälle tiedekomitealle tehtäväksi laatia lausunnon mahdollisesta riskinarviointistrategiasta. Tavoitteena oli tukea sisäilmaa koskevia toimia, määritellä mahdolliset ongelma-alat eri saastuttajien suhteen ja tarkastella ilmanraikastajien käyttöön liittyviä riskejä. Ilmanraikastajista tiedekomitea antoi tammikuussa 2006 erillisen lausunnon[34]. Muista kysymyksistä se antoi alustavan raportin tammikuusssa 2007 järjestettyä julkista kuulemista varten.

Lokakuussa 2006 perustettiin asiantuntijatyöryhmä toteuttamaan seurantatoimia tiedekomitean antamien lausuntojen perusteella ja täyttämään poliittisten päättäjien, jäsenvaltioiden ja muiden sellaisten sidosryhmien odotukset[35], jotka olivat pyytäneet komissiota noudattamaan laajaa lähestymistapaa ja toteuttamaan konkreettisia toimia joidenkin epäpuhtauksien ja alojen suhteen.

Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman hankkeista kaksi käsittelee sisäilmanlaatuun liittyviä kysymyksiä[36][37]. Yhteinen tutkimuskeskus on tehnyt mittauksia useissa Euroopan kaupungeissa seuratakseen tiettyjä aineita sisäilmassa ja ulkoilmassa sekä yksilöllistä altistumista niille[38]. Vuonna 2006 Yhteinen tutkimuskeskus antoi uraauurtavan raportin, jossa kuvataan strategioita, joiden avulla voidaan määritellä sisäilman saastumisen vaikutukset sisäänhengityksen kautta tapahtuvaan kokonaisaltistumiseen ja torjua niitä[39].

Komissio aikoo edelleenkin tukea sisäilman laatua koskevaa tutkimusta. Tulevat toimet keskittyvät suurelle yleisölle ja ammattilaisille tiedottamiseen, parhaiden toimintatapojen vaihtamiseen kansallisella ja paikallisella tasolla sekä sisäilman laatuun liittyvien käynnissä olevien toimien koordinointiin.

Kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä tiedekomitea antoi 21. maaliskuuta 2007 lausunnon sähkömagneettisten kenttien mahdollisista vaikutuksista ihmisten terveyteen[40]. Kansanterveysalan toimintaohjelmasta ja tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta tuetaan myös jatkossa hankkeita, joilla pyritään korjaamaan puutteet tutkimuksen alalla. Komissio voi myös luottaa tuen saamiseen sähkömagneettisia kenttiä käsittelevältä verkostolta (EMF-NET)[41], joka on tutkijoita ja asiantuntijoita käsittävä suuri EU:n laajuinen verkosto, joka tarkastelee ja arvioi uutta tieteellistä näyttöä siitä, mitä mahdollisia vaikutuksia sähkömagneettisille kentille altistumisesta aihetuu ihmisten terveydelle. Lisäksi tuotestandardeja on hyväksytty sisämarkkinalainsäädännön mukaisesti ja ajantasaistettu sen varmistamiseksi, että markkinoille saatetut ja käyttöön otetut tuotteet eivät altista ihmisiä suuremmille pitoisuuksille kuin mitä tutkijat ovat todenneet turvalliseksi tasoksi.

TIIVISTELMÄ EDISTYKSESTÄ TERVEYTEEN LIITTYVÄN YMPÄRISTÖPOLITIIKAN JA ASIAAN KUULUVAN ELINTARVIKEPOLITIIKAN ALALLA

Koska toimintasuunnitelman kokonaistavoitteena on yhdistää ympäristö- ja terveyskysymykset ja varmistaa, että ihmisten terveyteen liittyvät näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon ympäristöpolitiikassa (ja päinvastoin), toimintasuunnitelman tosiasiallinen täytäntöönpano riippuu konkreettisista ympäristö- ja terveyspoliittisista toimista. Tässä tarkoituksessa on jo vuodesta 2004 hyväksytty uusia aloitteita, joilla pyritään vähentämään ihmisten terveydelle aiheutuvia riskejä ja keräämään laadukkaampia tietoja. Näistä aloitteista esitetään yhteenveto jäljempänä.

Komission yksiköt, Euroopan ympäristövirasto ja jäsenvaltiot ovat kehittäneet edelleen Euroopan vesi tietojärjestelmää (WISE) ja hyväksyneet sen. Yksityiskohtaisen WISE-täytäntöönpanosuunnitelman mukaan WISEn kehittämistä aiotaan jatkaa muun muassa integroimalla juomavesitiedot, ja lisäksi on laadittu uusia WISE-suuntautuneita raportointiohjeita, jotka on tarkoitus hyväksyä vuoden 2007 loppuun mennessä. Komission odotetaan esittävän vuoden 2008 lopulla ehdotuksen juomavesidirektiivin tarkistamiseksi. Komissio esitti ehdotuksen uudeksi direktiiviksi[42], joka koskee pintavesien suojelemista pilaantumiselta ja jossa asetetaan raja-arvot 41 kemiallisen aineen pitoisuuksille pintavesissä. Nämä kemialliset aineet aiheuttavat riskin vesiympäristön eläimille ja kasveille sekä ihmisten terveydelle.

Vuonna 2004 annettiin ilmanlaatua koskevista johdannaisdirektiiveistä viimeisin[43], jossa asetetaan tavoitearvot ilmassa olevalle arseenille, nikkelille, kadmiumille ja bentso(a)pyreenille. Vuonna 2005 komissio esitti ilman pilaantumista koskevan teemakohtaisen strategian[44] ja ehdotuksen direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta Euroopassa[45]. Vuonna 2007 komissio aikoo ehdottaa Euro VI -päästönormien käyttöönottoa uusille raskaille ajoneuvoille ja tarkistaa voimassa olevaa teollisuuspäästöjä koskevaa lainsäädäntöä[46].

Kemikaalien alalla on tapahtunut paljon. Elohopea strategian[47] hyväksymisen (vuonna 2005) jälkeen komissio on esittänyt joitakin ehdotuksia, jotka koskevat elohopean tiettyjen käyttötarkoitusten kieltämistä EU:ssa[48], elohopean EU:sta tapahtuvan viennin kieltämistä vuodesta 2011 alkaen ja käyttämättömän elohopean turvallista varastointia[49]. Kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä tiedekomitea arvioi parhaillaan hammasamalgaamin ja vaihtoehtoisten paikkausmateriaalien turvallisuutta potilaita ja käyttäjiä varten[50]. Samaan aikaan terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea valmistelee lausuntopyyntöä hammasamalgaamin sisältämän elohopean ympäristöriskeistä ja välillisistä terveysvaikutuksista[51].

Komission on esittänyt ehdotuksen, jolla pyritään parantamaan kasvinsuojelutuotteiden markkinoillesaattamismenettelyä. Torjunta-aineiden käyttöön liittyvän kokonaisriskin pienentämiseksi EU:ssa komissio on lisäksi hyväksynyt torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian[52] ja ehdotuksen puitedirektiiviksi[53], jossa muun muassa säädetään ammattimaisille käyttäjille tarkoitetusta koulutuksesta, torjunta-aineiden käytön rajoittamisesta tietyillä alueilla ja asiaa koskevien indikaattoreiden laatimisesta. Vastikään vahvistetussa prioriteettiaineluettelossa, joka koskee aineita, joita on arvioitava edelleen niiden osuudesta hormonitoiminnan häiriöihin, aineet on luokiteltu sen mukaan, mitä mahdollisia vaikutuksia niillä on luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin ja ihmisten terveyteen, ja altistumisriskin mukaan. Siksi tämä lista on otettava huomioon uuden lainsäädännön laatimisen yhteydessä. Kemikaalien alalla tärkeä edistysaskel oli REACH-asetuksen[54] hyväksyminen joulukuussa 2006. Kesäkuussa 2007 voimaantulevassa REACH-asetuksessa säädetään, että EU:n kemikaaliviraston tehtävänä on kerätä tietoja kemikaalien toksikologisista ominaisuuksista. Hormonitoimintaa häiritsevät aineet ovat REACH-asetuksen mukaan erityisen ongelmallisia, mistä syystä ne on asetettu luvanvaraisiksi. Tärkeitä edistysaskeleita dioksiineja ja PCB-yhdisteitä koskevan strategian alalla ovat olleet pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva asetus[55], joka annettiin vuonna 2004, ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva yhteisön täytäntöönpanosuunnitelma[56], joka sisältää muun muassa EU:n lisätoimenpiteet teollisuuden ja kotitalouksien dioksiinilähteiden käsittelemiseksi tulevina vuosina.

EU:n lainsäädännössä säädetään elintarvikkeiden sisältämien ympäristö- ja teollisuusperäisten vierasaineiden enimmäispitoisuuksista sekä enimmäispitoisuuksien noudattamisen valvomiseksi tehtävästä näytteenotosta ja analysoinnista ja varmistetaan siten kuluttajien turvallisuus.

Melulle altistumisen ja meluun liittyvien terveysriskien alalla komissio on viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana antanut panoksensa WHO:n hankkeeseen yömelua koskevien suuntaviivojen laatimiseksi. Komissio aikoo hyödyntää hankkeen tuloksia vuonna 2007, jolloin se tarkastelee uudelleen melun vaikutuksia terveyteen. Nanoteknologia strategiassa[57] ja toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2005–2009 komissio ehdottaa konkreettisia toimia nanoteknologian kehittämiseksi turvallisesti, integroidusti ja vastuullisesti, mikä tarkoittaa, että nanoteknologian ympäristö-, terveys- ja sosiaaliset näkökohdat on otettava huomioon mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Yksi vuonna 2006 toteutetuista toimista koski voimassa olevan lainsäädännön uudelleentarkastelemista sen selvittämiseksi, kattaako se teollisuuden nanomateriaalit asianmukaisella tavalla ja antaako se riittävän suojan niiden vaikutuksia vastaan.

PÄÄTELMÄT JA JATKOTOIMET

Koska kolme vuotta on lyhyt aika minkä tahansa suuren toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa, tehostettu yhteistyö ympäristö-, terveys- ja tutkimusalan välillä yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla on todellinen saavutus.

Tulevina kolmena vuonna komissio aikoo tiivissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa jatkaa toimintasuunnitelman toimien täytäntöönpanoa. Tästä syystä komissio aikoo edelleenkin kohdistaa painopisteen ympäristö- ja terveysnäkökohtien sisällyttämiseen muihin politiikkoihin sekä asiaan kuuluvien useiden toimijoiden integrointiin. Lisätäkseen EU:n valmiuksia tehdä poliittisia päätöksiä tällä alalla komissio aikoo vähitellen tehostaa toimiaan tutkimushankkeiden tulosten hyödyntämiseksi ja muita tiedonkeruutoimia ja niiden muuntamista poliittisiksi toimiksi.

Vuonna 2010 komissio aikoo määritellä ne osa-alueet, joita on määrä käsitellä seuraavassa vaiheessa.

Komissio aikoo esittää tämän väliarvion ympäristöä ja terveyttä käsittelevässä hallitustenvälisessä väliarviokokouksessa Wienissä kesäkuussa 2007.

[1] Riskikysymyksistä tehty erityiseurobarometri 238, 2006.

[2] Eurobarometri 217, 2005.

[3] Eurobarometri 215, 2005.

[4] KOM(2003) 338.

[5] KOM(2004) 416.

[6] Neuvosto on antanut päätelmiä strategiasta, Euroopan parlamentti päätöslauselmia strategiasta ja toimintasuunnitelmasta ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunnon toimintasuunnitelmasta. Strategiaa ja toimintasuunnitelmaa käsiteltiin myös Alankomaiden puheenjohtajakaudella joulukuussa 2004 ja Luxemburgin puheenjohtajakaudella kesäkuussa 2005.

[7] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st10/st10917.en06.pdf

[8] GINA – Global Initiative for Asthma, The Global Burden of Asthma Report , 2004.

[9] The European Lung White Book: The First Comprehensive Survey on Respiratory Health in Europe , 2003.

[10] SEK(2006) 1461. Käyttäjä-ystävällinen esite Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/environment/health/index_en.htm

[11] Biomonitoroinnin avulla mitataan epäpuhtauspitoisuuksia kehon kudoksissa ja nesteissä.

[12] http://cordis.europa.eu/fp6/

[13] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html

[14] Nanoteknologiaa koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2005–2009.

[15] http://www.who.int/foodborne_disease/resistance/en/http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs194/en/http://www.emea.eu.int/pdfs/vet/regaffair/081899en.pdfhttp://www.antibioticos.msc.es/PDF/resist_emea_paper_on_antibiotic_resistance.pdfhttp://www.oie.int/eng/publicat/ouvrages/A_119.htmhttp://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11561.htm

[16] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/unexpected/unexpected_2_en.htm

[17] SEC(2006) 1461.

[18] www.http://www.eu-humanbiomonitoring.org

[19] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html

[20] Erityisohjelmaan ”Yhteistyö” kuuluvalla aihealuella ”Ympäristö” toteutettavat ympäristöterveyttä koskevat toimet.

[21] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/reporting/ehss_06_en.htm

[22] EY:n kokonaisrahoitusosuus näille hankkeille: 28 miljoonaa euroa (ks. taulukko 6).

[23] EY:n kokonaisrahoitusosuus näille hankkeille: 30 miljoonaa euroa.

[24] Ks. liitteessä III olevat taulukot.

[25] EY:n kokonaisrahoitusosuus näille hankkeille: 35 miljoonaa euroa (ks. taulukko 9).

[26] EY:n kokonaisrahoitusosuus näille hankkeille: 11 miljoonaa euroa (ks. taulukko 10).

[27] EY:n kokonaisrahoitusosuus näille hankkeille: 5 miljoonaa euroa (ks. taulukko 11).

[28] EY:n kokonaisrahoitusosuus näille hankkeille: 25 miljoonaa euroa (ks. taulukko 12).

[29] http://ec.europa.eu/health/ph_programme/programme_en.htm

[30] http://www.jrc.ec.europa.eu/eis-emf/home.cfm

[31] Children's health, environmental and safety training , ks. Internet-sivusto http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2003/action3/action3_2003_09_en.htm

[32] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/keydo_tobacco_en.htm

[33] Neuvoston suositus 2003/54/EY, ks. Internet-sivusto http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11574.htm

[34] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm

[35] Euroopan parlamentin päätöslauselma, A6–0008/2005 lopullinen, Alankomaiden puheenjohtajakauden kokous joulukuussa 2004 ja Luxemburgin puheenjohtajakauden kokous kesäkuussa 2005.

[36] http://indoorairenvie.cstb.fr/

[37] http://www.proneteurope.eu

[38] European indoor air monitoring and exposure assessment project , Internet-sivusto www.jrc.ec.europa/project/airmex/index.htm

[39] STRATEX, Internet-sivusto http://www.jrc.cec.eu.int/pce/modnoiseca_ecareports.htm

[40] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/scenihr_opinions_en.htm, päätelmät on esitetty yhteenvetona teknisissä liitteissä.

[41] http://www.jrc.cec.eu.int/emf-net/

[42] KOM(2006) 397.

[43] Direktiivi 2004/107/EY.

[44] KOM(2005) 446.

[45] KOM(2005) 447.

[46] IPPC-direktiivi 96/61/EY.

[47] KOM(2005) 20.

[48] KOM(2006) 69.

[49] KOM(2006) 636.

[50] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_q_009.pdf

[51] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_q_050.pdf

[52] KOM(2006) 372.

[53] KOM(2006) 373.

[54] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/reach_intro.htm

[55] Asetus (EY) N:o 850/2004, jolla muutetaan direktiiviä 79/117/ETY, EUVL L 158, 30.4.2004.

[56] SEC(2007) 341.

[57] KOM(2004) 338.