Alueiden komitean lausunto aiheesta "Sisämarkkinoiden strategia vuosiksi 2003-2006"

(2003/C 128/08)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission pyynnöt ottaa kantaa tulevaan monivuotiseen sisämarkkinoiden strategiaan, joka on määrä esitellä keväällä 2003,

ottaa huomioon työvaliokuntansa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla 9. lokakuuta 2002 tekemän päätöksen antaa tätä aihetta koskevan lausunnon valmistelu "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2000" (CdR 311/2000 fin)(1),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Palvelujen sisämarkkinastrategia" (CdR 134/2001 fin)(2),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta "Yhteistyössä muutosvoiman puolesta - Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2001" (CdR 200/2001 fin)(3),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta "Tuottavuus Euroopan talouksien ja yritysten kilpailukyvyn avaimena" (CdR 224/2002 fin),

ottaa huomioon "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan 6. joulukuuta 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 341/2002 rev.), jonka esittelijä oli Schleswig-Holsteinin maapäivien jäsen Ulrike Rodust (D/PSE),

hyväksyi 12. ja 13. helmikuuta 2003 pitämässään 48. täysistunnossa (helmikuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean näkemykset

Kymmenen vuotta sisämarkkinoita

Alueiden komitea

1.1. on tyytyväinen siihen, että komissio kehottaa kaikkia asianosaisia erityisiin ponnistuksiin sisämarkkinoiden saattamiseksi loppuun ja että komission on ilmoittanut hyväksyvänsä huhtikuussa 2003 keskipitkän aikavälin - luultavimmin kolmivuotisen - strategian tai ohjelman sisämarkkinoiden kehittämiseksi. Aiempiin strategia-asiakirjoihin verrattuna tästä tulee keskitetympi, kunnianhimoisempi ja yhtenäisempi. Siinä keskitytään erityisesti kilpailukykyyn laajentuneessa unionissa ja tavara- ja palvelumarkkinoiden toiminnan tehostamiseen.

1.2. suhtautuu myönteisesti tähän kunnianhimoiseen suunnitelmaan. Komission tavoin AK kuitenkin katsoo, että uusi, monivuotinen sisämarkkinastrategia on yhdistettävä tiiviimmin eri talousprosesseihin ja sen on palveltava yhteistä tavoitetta, jonka mukaan unionista on vuonna 2010 tultava "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous". Kyseisiä prosesseja ovat ennen muuta unionin työllisyyspolitiikan kehittämiseen tähtäävä Luxemburgin prosessi (vuodelta 1997), eurooppalaisen talouden uudistamista varten käynnistetty Cardiffin prosessi (1998), Lissabonin prosessi (2000), jolla on määrä vahvistaa kilpailukykyä, ja Göteborgin prosessi (2001) kestävyyden ja ympäristöulottuvuuden tähdentämistä varten. Kyseiset prosessit on pantu alulle sisämarkkinalainsäädännön voimaantulon jälkeen eurooppalaisen talouden yksittäisten lohkojen lujittamiseksi.

1.3. tukee komission tiivistelmäkertomuksissa ilmaistuja pyrkimyksiä yksinkertaistaa uuden sisämarkkinastrategian toteuttamista muiden edellä mainittujen prosessien kanssa yhtenäisellä kokonaisstrategialla ja mukauttaa sisämarkkinastrategia vuoden 2010 kokonaistavoitteeseen.

1.4. katsoo, että tulevassa monivuotisessa sisämarkkinastrategiassa tulee painottaa erityisesti markkinoiden avaamista entisestään. Merkittävillä sektoreilla (etenkin energia-, kuljetus-, rahoitus- ja palvelumarkkinat) sisämarkkinat ovat vasta avautumassa. Yritysympäristön sopeuttaminen (mm. yritysoikeus, patenttioikeus, tukimuodot ja kilpailu, yleishyödylliset palvelut, verotuksen yhdenmukaistaminen, unioninlaajuiset työmarkkinat ja sosiaaliturvajärjestelmien unioninlaajuinen yhteensopivuus) on nyttemmin sisämarkkinanäkymien kannalta välttämätöntä.

1.5. kannattaa sisämarkkinakäsitteen väistämätöntä laajentamista. Komitean käsityksen mukaan lähivuosien sisämarkkinastrategiassa on löydettävä laajentumisen edellyttämiä ratkaisuja, jotka perustuvat ensisijaisesti markkinoiden vaatimuksiin ja joissa samalla painotetaan sekä jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten talouspoliittista vastuuta ja aloitteita että eurooppalaisen sosiaalimallin korkeaa tasoa.

2. Alueiden komitean suositukset

Eri talousprosessien yhdistäminen

Alueiden komitea

2.1. pitää välttämättömänä kehittää vuoteen 2010 ulottuva pitkäjänteinen sisämarkkinastrategia, jotta strategian tavoitteet voidaan mukauttaa nykyistä kestävämmin vuoteen 2010 asetettuun kokonaistavoitteeseen ja helpottaa yhteyksien luomista muihin talousprosesseihin. Strategian yksityiskohtia tulisi voida sen kestäessä muuttaa tarvittaessa. Siten eri prosessit voidaan yhdistää entistä paremmin toisiinsa, ja kaikki asianomaiset toimijat hyötyvät aiempaa suuremmasta avoimuudesta ja suunnitteluvarmuudesta.

2.2. asennoituu myönteisesti siihen, että markkinoiden tulevien vapauttamistoimien johtoperiaatteena on kilpailun lisääminen suljettujen markkinoiden avaamiseksi, kilpailukyvyn kohentamiseksi unionin- sekä maailmanlaajuisilla markkinoilla ja tarpeettomien yksittäissäännösten välttämiseksi. AK korostaa kuitenkin painokkaasti, ettei kilpailusta saa tulla unionin sisämarkkinoiden ainoaa periaatetta, vaikka se onkin ensisijainen periaate. Kilpailuperiaatetta yhdenmukaistamisen välineenä käytettäessä on noudatettava huolella unionin lainsäädännöstä johtuvia rajoja, läheisyysperiaatetta, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatetta sekä otettava huomioon taloudellisten toimintojen ulkoisten vaikutusten ilmeneminen ja se, että markkinoilla on tuotteita ja palveluita, joille on ominaista vähäinen määrä tai jotka on tuotettu alueilla, joilla on kustannuksia nostavia, luonnonoloista johtuvia haittoja (pienet saaret, vuoristoalueet, syrjäalueet) ja jotka eivät siten voi kilpailla paremmassa asemassa olevien alueiden tuotteiden ja palvelujen kanssa.

2.3. kehottaa pitäytymään jäsenvaltioissa toteutettavan jatkokehityksen osalta unionin lainsäädännössä, eikä kannata ajanmukaisen ja yhtenäisen soveltamisen takaamiseksi jäsenvaltioissa avointa koordinointimenetelmää tai valtioidenvälistä yhteistyötä.

Markkinoiden vapauttaminen ja liiketoimintaympäristö

Alueiden komitea

2.4. tietää, että markkinoiden avautumisella entisestään on synergiavaikutuksensa ja että moniulotteiset sisämarkkinat parantavat myös palveluita. AK esittää, että vapautettaessa markkina-aloja ja liiketoimintaympäristöjä kilpailulle erityisesti alue- ja paikallisyhteisöjä koskevilla sektoreilla, otetaan huomioon seuraavat seikat:

2.5. korostaa vapauttamisen ja alueellisen koheesion keskinäissuhdetta. Tässä yhteydessä tärkeässä asemassa ovat avattaviksi kaavaillut kuljetusmarkkinat (rautateiden tavarakuljetukset, kotimaan ja ulkomaan henkilölähiliikenne). AK painottaa kuitenkin samanaikaisesti, ettei vapauttamispolitiikka saa rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta määritellä, mitkä palvelut kansallisella tasolla katsotaan yleishyödyllisiksi ja voittoa tuottamattomiksi palveluiksi, eikä se saa haitata tai estää yksittäisten alueiden tai kuntien kehitysmahdollisuuksia. Tämä koskee etenkin julkista henkilölähiliikennettä. Molempien kohdalla on kyse tärkeistä yleishyödyllisistä palveluista.

2.6. uskoo, että kuljetusala tulisi vapauttaa seuraavia periaatteita noudattaen: yhtäläiset mahdollisuudet kaikille kuljetusyrityksille, valvottu kilpailu, riittävästi toimintaväljyyttä yritysten omille aloitteille, riittävät, asianmukaiset ja kestoltaan selvästi määritellyt siirtymä- ja hyväksymisajat, ei tarpeettomia sosiaalilausekkeita tai byrokratiaa työnantajille sekä kuljetuspalvelut kaikkien kansalaisten saataville.

2.7. on tyytyväinen kattavaan eEurope 2005 -toimintasuunnitelmaan ja edellyttää julkiselle sektorille tiedotuspalvelujen hyödyntämistä koskevia yhteisiä sääntöjä ja menettelyjä. Niillä taataan, että samat perusehdot ovat voimassa kaikille toimijoille unionin tietomarkkinoilla. Perusteettomat markkinoiden vääristymät on korjattava ja poikkeussääntöjen soveltamisehtoja on selkiytettävä. Tekninen kehitys ei saa johtaa uudelleenkansallistamisen tai sisämarkkinarajoitusten ehkäisemisen nimessä rajatylittävien toimintojen uusiin rajaamisiin tai salaamisiin (esim. digitaalitelevisio).

2.8. katsoo palveluntarjontavapauden toteuttamisen edellyttävän eri tiedotusvälineiden (Internet, televisio ja digitaalitelevisio, UMTS) sääntöjen yhteensovittamista ja nivomista toisiinsa markkinavääristymien ehkäisemiseksi. Mainontasäädöksiä ja lastensuojelua varten on kehitettävä yhtenäisiä vähimmäisnormeja, jotka koskevat kaikkia tiedotusvälineitä yhdenmukaisesti.

2.9. kehottaa painokkaasti poistamaan palvelualan esteet. Tässä yhteydessä AK kannattaa markkinoiden vapauttamisen edistämistä päättäväisesti aina rahoituspalvelujen sisämarkkinoihin saakka.

2.10. painottaa, että unioninlaajuiset työmarkkinat ovat erottamaton osa sisämarkkinoita. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus ei vieläkään toimi ongelmitta, vaikka sisämarkkinasäädökset ovat olleet voimassa jo 10 vuoden ajan.

2.11. korostaa, että työmarkkinoiden joustavuus on taattava erityisesti ammattitaidon ja liikkuvuuden näkökohdat huomioon ottaen. AK edellyttää uusia, päättäväisempiä toimia liikkuvuuden esteiden poistamiseksi. Tämä koskee ennen muuta ammattitutkintojen, tieto- ja viestintätekniikan soveltamistaitojen ja kielitaidon unioninlaajuista tunnustamista.

2.12. kehottaa sisällyttämään sosiaalietujen aiempaa laajemmat siirtämismahdollisuudet uuteen sisämarkkinastrategiaan aiheuttamatta kustannuksia jäsenvaltioille tai niiden alueille. AK suhtautuu myönteisesti aloitteisiin muokata yhteensovitetun sosiaalioikeuden säädökset nykyistä yksinkertaisemmiksi, avoimemmiksi ja helpommin täytäntöönpantaviksi.

2.13. toteaa, että terveysjärjestelmien alalla tehtävän jäsenvaltioiden yhteistyön, johon paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat aktiivisesti, tulee rajatylittävän vapaan liikkuvuuden ja sisämarkkinoiden toiminnan helpottamiseksi perustua potilaisiin ja muihin asianosaisiin keskittyvään näkemykseen.

2.14. korostaa, että unionin nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden terveysjärjestelmien tasoero on mahdollisimman pian poistettava. Tätä varten on kehitettävä yhdenmukaisia aloitteita ja toimia (parhaat käytänteet, tietojenvaihto jne.).

2.15. on tyytyväinen komission suunnitelmaan palauttaa oikeusvarmuus yleishyödyllisten palveluiden alalle. Yleishyödylliset palvelut tulisi säilyttää eurooppalaisen yhteiskuntamallin tärkeänä kulmakivenä. Markkinat tulisi avata yhteiset edut varmistaen ja niitä suojellen, mutta samalla kuitenkin jäsenvaltioiden kansalliset ominaispiirteet tunnustaen.

2.16. korostaa, että toimivilla sisämarkkinoillakin on kansalaisten saatavilla oltava laaja valikoima laadukkaita yleishyödyllisiä palveluita kohtuuhintaan.

2.17. kannattaa näkemystä, jonka mukaan valtionavut vääristävät kilpailua pitkällä aikavälillä ja saattavat vaikuttaa haitallisesti sisämarkkinoihin, mistä syystä niitä tulisi vähentää. AK pitää parempana nykyistä tarkemmin kohdennettua valtionapua, joka suunnataan laaja-alaisiin tavoitteisiin ja selkeästi tunnistettuihin markkinoiden ongelmiin.

2.18. kehottaa sisällyttämään uuteen sisämarkkinastrategiaan unionin tukipolitiikan, jossa otetaan huomioon aluepoliittiset tavoitteet, sallitaan hajautetut aluepoliittiset aloitteet ja taataan rehti kilpailu.

2.19. tähdentää kestävyyden ja ympäristöalan eurooppalaisten peruskriteerien ja -normien laatimisen merkitystä taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten näkökohtien tasapainottamisessa. Tämä edellyttää valtiollisia tukitoimia. Jo vähimmäissääntöjen käyttöönotto ja/tai erityisellä asetuksella säädetty poikkeus olisi asiassa avuksi. Nämä vähimmäissäännöt tulisi myös sisällyttää ehdokasvaltioiden kanssa tehtäviin sopimuksiin.

2.20. pitää väistämättömänä, että tuotesuuntautuneet sisämarkkinat laajennetaan koskemaan etenkin seuraavia aloja: vastavuoroinen tunnustaminen, uusi harmonisointikäsitys, Euroopan unionin tavaramerkki, markkinavalvonta, standardoiminen ja standardointisäännösten yhtenäinen soveltaminen etenkin juuri laajentumista ajatellen sekä hajautettuun tuomiovaltaan yhdistetty unionin patenttioikeus. Vastavuoroisen tunnustamisen periaate on osoittautunut olennaiseksi erityisesti alueellisten erojen säilyttämisessä. Siitä olisi syytä pitää kiinni. Asianmukaiset ja säännölliset hintavertailut ovat välineitä, joiden avulla sekä yrittäjien että kuluttajien kiinnostusta sisämarkkinoihin voidaan jatkuvasti nostaa. Komission tilastotoimiston (Eurostat) esittämiä hintakatsauksia tulisi muokata ja hyödyntää tätä silmällä pitäen.

Tulevan sisämarkkinastrategian toteuttaminen

Alueiden komitea

2.21. kannustaa ottamaan uuden monivuotisen sisämarkkinastrategian toteuttamisen yhdeksi poliittisen suunnittelun pääkohteista. AK korostaa asiasta viime vuosina tekemiään ehdotuksia. Jäsenvaltioissa vallitsevien sisämarkkinoita koskevien tietoerojen (vrt. Sisämarkkinoiden tulostaulu) tasaamiseksi se on kannustanut järjestämään pyöreän pöydän keskusteluihin verrattavissa olevien kaikkien asianosaisten aluekonferensseja, jossa pyritään edistämään sisämarkkinoiden toteuttamista ja vaihtamaan kokemuksia muun lainsäädännön täsmentämistä ajatellen.

2.22. ehdottaa, että uusi sisämarkkinastrategia siirretään tosiasialliseen toimintasuunnitelmaan, joka perustuu myös eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassa tehtyihin esityksiin kansalaisyhteiskunnan asianomaisen sektorin osallisuudesta ja paremmasta lainsäädännöstä. Tähän kuuluvat toteutumisen seurannan lisäksi mm. kohdennetut tiedotuskampanjat sisämarkkinasäädöstöstä ja sisämarkkinoiden toiminnasta jäsenvaltiossa, jossa yritykset ja kansalaiset hyödyntävät sisämarkkinoita vähiten. Alue- ja paikallistaso on tässä korvaamattomassa asemassa. Alakohtaiset konferenssit edistänevät asianomaisten tahojen kanssa käytävää järjestelmällistä vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että alueelliset ja paikalliset kokemukset ja ehdot otetaan huomioon kehitettäessä sisämarkkinoita koskevaa lainsäädäntöä. Kohdistaminen, yksinkertaistaminen, selkeä tärkeysjärjestys ja avoimuus auttavat parantamaan lainsäädäntöä ja suunnitteluvarmuutta.

2.23. kehottaa esittämään uuden sisämarkkinastrategian myötä lopultakin ohjelman sisämarkkinasäännöstön vähentämiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Se on ollut komission tarkoituksena jo pitkään. Tässä yhteydessä tulisi hyödyntää ennen muuta sisämarkkinasäädösten yksinkertaistamiseen tähtäävässä SLIM-kokeiluhankkeessa kehitettyjä tekniikoita.

2.24. ehdottaa, että julkaistaan "Sisämarkkinoiden käytännesäännöt", joihin koottaisiin olennaisimmat sisämarkkinoita koskevat säännöt. Kyseinen "käsikirja" sisämarkkinoiden vapauksista palvelisi kaikkia talouselämän ja hallinnon toimijoita. Säännöt tulisi kääntää kaikille unionin kielille, ja niiden tulisi levitä kaikkiin eurooppalaisiin yrityksiin.

2.25. panee tyytyväisenä merkille komission perustaman Solvit-verkon aivan uutena, käytäntöön suuntautuneena välineenä, jonka avulla yritykset saavat nopeasti ja ilman byrokratiaa tietoa oikeuksistaan sisämarkkinoilla. AK kehottaa jäsenvaltioita tukemaan komissiota aktiivisesti tämän välineen toimeenpanossa koko unionin laajuudessa. Komission olisi syytä tarttua alue- ja paikallisviranomaisten tarjoukseen edistää sisämarkkinoiden tunnettuutta ja välittää tietoja Solvit-verkossa erityisellä tiedotusohjelmalla. Ilman laajalle levinnyttä tietoa Solvit-verkon olemassaolosta ja toiminnasta ruohonjuuritasolla ei uusi väline täytä tehtäviään. Tähän tiedonlevittämiseen pystytään yksinomaan alue- ja paikallistasolla.

2.26. kehottaa jäsenvaltioita käsittelemään sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa ja soveltamista muutenkin kuin vain poliittisen edullisuuden tai muiden prioriteettien perusteella. Toistaiseksi vain viisi jäsenvaltiota on saavuttanut Barcelonassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen pienentää täytäntöönpanovajeensa 1,5 prosenttiin tai sen alle kevääseen 2003 mennessä. Ottaen huomioon, että 1500 sopimusrikkomustapausta on vailla ratkaisua, jäsenvaltioiden tulee täyttää sopimusvelvoitteensa aivan toisin kuin tähän asti.

3. Alue- ja paikallistason osuus

3.1. pitää uuden sisämarkkinastrategian kannalta erityisen merkittävänä, että nykyistä tiiviimmällä yhteistyöllä nimenomaisen kansalaisyhteiskunnan osan ja suuren yleisön kanssa lisätään sisämarkkinoiden avoimuutta - keskeinen seikka eurooppalaisen hallintotavan tehostamisessa - ja parannetaan siten kaikkien tietoa sisämarkkinoiden vaatimuksista.

3.2. kehottaa ottamaan alue- ja paikallisviranomaiset välittömästi mukaan uuden strategian kehittämiseen. Niiden monipuolisen toimivallan piiriin kuuluvat mm. alueellinen ja paikallinen talous- ja perusrakennepolitiikka, avustukset, julkinen henkilölähiliikenne, työmarkkinat, palveluala, yhtäläiset mahdollisuudet käyttää nykyaikaista tieto- ja viestintätekniikkaa, mikä osoittaa niiden tiiviin yhteyden sisämarkkinoihin. Tässä yhteydessä tulee muistaa AK:n osallistumismenettelyt ja myös eurooppalaisen hallintotavan tehostamiseen tähtäävät tuoreet ajatukset kansalaisyhteiskunnan osallistamisesta. Molempia tulee hyödyntää.

3.3. korostaa toistamiseen, että komission sisämarkkinoilla toimimista varten harkitsemat interaktiivista tiedonvälitystä ja ongelmanratkaisua koskevat toimet ovat välttämättömiä, vaan eivät riittäviä. Sähköisiin tietokantoihin ja -verkkoihin pääsy on eEurope-toimintasuunnitelman onnistumisesta huolimatta ratkaisematon haaste varsinkin pk-yrityksille sekä tahoille, jotka toimivat kaupungeista ja kehittyneistä keskuksista syrjässä sijaitsevilla alueilla. Niitä on käytännössä edelleen välttämätöntä ohjata paikan päällä sisämarkkinasäädösten soveltamisessa. AK muistuttaa ehdotuksistaan ottaa alueelliset ja paikalliset toimijat nykyistä tiiviimmin mukaan sisämarkkinastrategian kehittämiseen ja hyödyntää niitä strategian täytäntöönpanossa. Uudessa sisämarkkinastrategiassa tämä tehtävä tulee ennen muuta osoittaa alueellisille ja paikallisille toimijoille.

3.4. kannustaa alue- ja paikallisviranomaisia kiinnittämään kahden- ja monenvälisessä yhteistyössään tulevissa jäsenvaltioissa toimivien kumppaneidensa kanssa ja ystävyyskuntahankkeisiin osallistuessaan erityistä huomiota sisämarkkinasäädösten täytäntöönpanoon ja soveltamiseen. Siinä tulisi hyödyntää ennen muuta jatkettua, instituutioiden kehittämiseen tarkoitettua liittymistä edeltävää Phare-strategiaa.

3.5. kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia avaamaan markkinansa nykyistä enemmän kilpailulle ja edistämään siten osaltaan sisämarkkinastrategiaa kohdassa 1.4 mainitulla tavalla.

Bryssel 12. helmikuuta 2003.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 148, 18.5.2001, s. 16.

(2) EYVL C 357, 14.12.2001, s. 65.

(3) EYVL C 107, 3.5.2002, s. 68.