LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 7 VUODEN 2011 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio

Euroopan komissio ottaa huomioon

– Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

– Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1] ja erityisesti sen 37 artiklan,

– 15 päivänä joulukuuta 2010 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2011[2],

– 6 päivänä huhtikuuta 2011 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2011[3],

– 5 päivänä heinäkuuta 2011 hyväksytyn lisätalousarvion nro 2/2011[4],

– 14 päivänä heinäkuuta 2011 hyväksytyn lisätalousarvion nro 3/2011[5],

– 28 päivänä syyskuuta 2011 hyväksytyn lisätalousarvion nro 4/2011,

– 25 päivänä lokakuuta 2011 hyväksytyn lisätalousarvion nro 5/2011,

– 18 päivänä lokakuuta 2011 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 6/2011[6],

ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 7 vuoden 2011 talousarvioon.

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON

Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Yleisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä.

SISÄLLYS

1. Johdanto.. 3

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto.. 3

2.1 Espanja.. 3

2.2 Italia.. 5

3. Rahoitus.. 7

4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain.. 9

1. Johdanto

Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 7 vuoden 2011 talousarvioon kattaa yhteensä 37 979 875 euron käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina Murciassa Espanjassa tapahtuneen maanjäristyksen (21 070 950 euroa) ja Venetossa Italiassa koettujen tulvien (16 908 925 euroa) johdosta.

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto

2.1 Espanja

Lorcan kaupungissa tapahtui 11. toukokuuta 2011 kaksi peräkkäistä 5,2 richterin maanjäristystä, joissa kuoli yhdeksän ja loukkaantui noin 300 ihmistä. Lisäksi alueelta evakuoitiin noin 10 000 henkilöä, ja noin 30 000 alueen asukasta joutui viettämään ensimmäisen järistystä seuranneen yön kaupungin kaduilla. Maanjäristys aiheutti laajoja vahinkoja yksityisasunnoille, liikeyrityksille, julkisille rakennuksille, kulttuurimuistomerkeille sekä tieverkostolle ja perusinfrastruktuurille.

(1) Komissio sai hakemuksen 20. heinäkuuta eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 11. toukokuuta 2011. Komissio sai hakemuksesta päivitetyn version 1. elokuuta 2011.

(2) Kyseessä on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan.

(3) Katastrofi vaikutti alueeseen, johon kuuluu koko Lorcan kunta, joka puolestaan on osa Murcian autonomista aluetta. Espanjan viranomaiset ovat arvioineet vahinkojen kokonaismääräksi 843 miljoonaa euroa. Määrä sisältää kuitenkin 162 000 euroa korvauksia, joita valtio maksoi uhrien perheille. Näitä korvauksia ei voida pitää välittöminä vahinkoina. Komissio katsoo sen vuoksi, että välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 842,838 miljoonaa euroa.

(4) Koska vahinkojen kokonaismäärä on vain 23,8 prosenttia tavanomaisesta, Espanjaan vuonna 2011 sovellettavasta 3,535 miljardin euron kynnysarvosta, Espanjan viranomaiset tekivät hakemuksensa asetuksen (EY) N:o 2012/2002[7] 2 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan nojalla. Kyseinen alakohta koskee ns. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja, ja siinä säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea poikkeuksellisissa tilanteissa. Kyseisen alakohdan mukaan rahastosta voidaan poikkeustapauksessa myöntää tukea tietylle alueelle silloin, kun kyseistä aluetta on koetellut sellainen poikkeuksellinen katastrofi, pääasiassa luonnonkatastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Asetuksessa kiinnitetään erityistä huomiota syrjäisiin ja eristyneisiin alueisiin, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa määriteltyihin saaristoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. Asetuksessa kehotetaan arvioimaan ”poikkeuksellista alueellista katastrofia” koskevan kriteerin nojalla esitettyjä hakemuksia ”erittäin tarkasti”. Murcian autonomista aluetta ei voida pitää syrjäisenä tai eristyneenä alueena.

(5) Solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003)[8] komissio toteaa, että alueellista katastrofia koskevien kriteerien tarkoituksenmukainen soveltaminen kansallisella tasolla edellyttää vakavien alueellisten tapahtumien erottamista pelkästään paikallisista tapahtumista. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti paikalliset tapahtumat kuuluvat kansallisten viranomaisten vastuualueeseen, kun taas alueellisten katastrofien yhteydessä voidaan harkita tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Maanjäristyksellä oli vakavia vaikutuksia koko Lorcan kunnassa, sillä 11. toukokuuta tapahtuneilla kahdella maanjäristyksellä oli vaikutuksia lähes koko Murcian alueella, Cartagena, Águilas, Murcia ja Mazarrón sekä monet Albacetessa, Jaénissa, Almeriassa ja Alicantessa sijaitsevat kaupungit mukaan luettuina. Lorca on Murcian alueen kolmanneksi suurin kaupunki.

(6) Yksi asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyistä rahaston varojen poikkeuksellisen käyttöönoton edellytyksistä on, että katastrofi on aiheuttanut vahinkoa suurelle osalle sen alueen väestöstä, jota hakemus koskee. Espanjan hakemus koskee Murcian autonomisella alueella sijaitsevaa koko Lorcan kuntaa, jossa on yhteensä 92 694 asukasta (Murciassa on yhteensä 1 461 979 asukasta). Katastrofi vaikutti kaikkiin Lorcan (ja sitä ympäröivien alueiden) asukkaisiin. Maanjäristyksessä kuoli yhdeksän ja loukkaantui noin 300 ihmistä. Noin 10 000 asukasta evakuoitiin, ja noin 30 000 alueen asukasta joutui viettämään järistystä seuranneen ensimmäisen yön kaupungin kaduilla. Loput asukkaista siirtyivät turvaan lähialueille tai rannikolle. Punainen Risti pystytti kolme kenttäsairaalaa, kolme leiriä tarjosi tilapäismajoitusta yli 5 000 ihmiselle, ja huopia jaettiin 15 000. Hakemuksen mukaan noin 80 prosenttia rakennuksista vahingoittui, ja liikeyrityksiä ja kouluja jouduttiin tilapäisesti sulkemaan. Hakemuksessa annettujen tietojen perusteella voidaan todeta, että ehto, jonka mukaan vahinkojen on koskettava huomattavaa väestönosaa, täyttyy selkeästi.

(7) Sen osoittamiseksi, että maanjäristyksillä oli vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen alueella, hakemuksessa viitataan etenkin niihin vakaviin vahinkoihin, joita järistys aiheutti perusinfrastruktuurille ja -palveluille, yksityisasunnoille ja liike- ja teollisuusyrityksille, sekä paikallisen tieverkoston toiminnan häiriintymiseen. Maanjäristys vahingoitti lisäksi useita julkisia kouluja, julkista kirjastoa ja musiikkikonservatoriota. Toimitetut tiedot osoittavat myös, ettei Lorcan yliopiston terveystieteellisen tiedekunnan kampuksella ole enää riittävästi rakennuksia syyskuussa alkavan lukuvuoden alussa saapuvien uusien opiskelijoiden majoittamiseen. Opiskelijat ovat tärkeä talouteen vaikuttava tekijä alueella. Lisäksi kaupungin arkkitehtonisesti merkittäville historiallisille rakennuksille aiheutuneilla vahingoilla on suuri vaikutus alueelle tärkeälle matkailulle. Vahinkoja aiheutui noin 708 kaupalle, 50 käsityöläisyritykselle, 482 palveluyritykselle sekä 210 hotellille ja ravintolalle. Matkailun äkillinen väheneminen on alueelle vakava ongelma. Lisäksi ennen maanjäristystä Lorca muodosti liiketoiminnan, terveyden alan, koulutuksen ja kulttuuritoiminnan kannalta tärkeän alueellisen keskuksen yli neljännesmiljoonalle lähialueiden asukkaalle. Katastrofilla oli sen vuoksi vakavia vaikutuksia pitkälle Lorcan alueen ulkopuolelle ulottuvan alueen sosioekonomiseen tilanteeseen, sillä taloudellinen toiminta on joko vähentynyt rajusti tai loppunut kokonaan. Hakemuksessa esitetään yksityiskohtainen analyysi maanjäristyksen vaikutuksista ja alakohtaisesti eritelty arvio kokonaisvahingoista.

(8) Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti tukikelpoisten toimien kustannukset ovat arviolta 104 miljoonaa euroa, ja ne voidaan jakaa neljään ryhmään: A) infrastruktuurin pikainen korjaaminen toimintakuntoon, B) tilapäismajoitus ja pelastuspalvelut, C) suojaava infrastruktuuri ja kulttuuriperinnön välitön suojelu sekä D) katastrofialueiden raivaus.

(9) Vahinkojen kohteena ollut alue on rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoinen ”phasing-out” -alueena. Espanjan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet komissiolle aikomuksesta käyttää muita unionin rahoituslähteitä maanjäristyksen seurausten hoitamiseen.

(10) Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

2.2 Italia

Koillis-Italiassa sijaitsevaa Veneton aluetta koettelivat 31. lokakuuta – 2. marraskuuta 2010 välisenä aikana rankkasateet. Näiden sateiden vaikutuksia pahensi lämmin Välimeren alueen sirokko-tuuli, joka sulatti lumen läheisiltä vuorilta. Nämä sääolosuhteet saivat joet tulvimaan, ja tulvat levisivät laajoille alueille, joilla ne aiheuttivat vahinkoja tieverkostolle ja infrastruktuureille, maataloudelle, liikeyrityksille ja yksityisasunnoille. Kaikkialla Veneton alueella aiheutui laajoja vahinkoja. Erityisen suuria vahingot olivat Bacchiglione-joen alueella, johon kuuluvat muun muassa Vicenzan ja Padovan kaupunkialueet.

(11) Komissio sai hakemuksen 7. tammikuuta 2011 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 31. lokakuuta 2010. Italia toimitti 11. elokuuta 2011 merkittäviltä osin tarkistetun hakemuksen, jossa vahinkoja koskevaa arviota oli päivitetty ja tarkennettu ja joka sisälsi olennaisesti muutettuja lukuja.

(12) Kyseessä on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan.

(13) Alkuperäinen tammikuussa esitetty hakemus perustui neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan viimeiseen alakohtaan, joka koskee ns. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja, joten se koski ainoastaan Bacchiglione-joen varrella sijaitsevaa varsinaista tulva-aluetta. Vahinkojen määrä arvioitiin alkuperäisessä hakemuksessa 994,9 miljoonaksi euroksi. Hakemus oli kuitenkin puutteellinen, eikä se sisältänyt todisteita suurimmasta osasta edellä mainittuja vahinkoja. Hakemuksen arviointia ei sen vuoksi voitu saattaa päätökseen.

(14) Italian viranomaiset toimittavat komission yksiköiden pyynnöstä 11. elokuuta päivitetyn hakemuksen, joka sisälsi runsaasti uutta tietoa ja jossa vahingot oli arvioitu uudelleen. Vahinkojen määrästä laaditut uudet arviot koskevat koko Veneton aluetta, ja niiden mukaan vahingot ovat yhteensä 3,717 miljardia euroa. Kyseinen määrä on 182 miljoonaa euroa suurempi kuin Italian osalta vuonna 2011 sovellettava solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvo, joka on 3,536 miljardia euroa (eli 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina). Näiden määrien perusteella katastrofin johdosta voitaisiin myöntää tukea neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyn suurkatastrofin kriteerin perusteella.

(15) Vaihtoehtona suurkatastrofin kriteeriin perustuvalle arvioinnille 11. elokuuta toimitetussa tarkistetussa hakemuksessa annetaan lisäksi päivitettyjä tietoja, jotka liittyvät ns. poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevan kriteerin soveltamiseen. Vaikuttaa siltä, että kyseiset tiedot on annettu siltä varalta, ettei hakemusta hyväksytä suurkatastrofin kriteerin perusteella, vaikka tätä ei hakemuksessa erikseen mainita.

(16) Vahinkojen määrät, jotka Italian viranomaiset ovat esittäneet suurkatastrofin kriteeriin perustuvaa tarkastelua varten, on jaettu neljään pääryhmään: 1) julkisten elinten ilmoittamat vahingot (kunnat, maakunnat, prefektuurit, alueellinen metsänhoitolaitos jne.): 588 miljoonaa euroa; 2) tulvia seuranneiden maanvyöryjen aiheuttamat vahingot: 124 miljoonaa euroa; 3) hydraulisen turvajärjestelmän korjauskustannukset: 2 732 miljoonaa euroa; 4) täytäntöönpanosta aiheutuneet lisäkustannukset: 273 miljoonaa euroa. Kohdissa 1 ja 2 ilmoitetut vahingot vaikuttavat todennäköisiltä. Sen sijaan hakemuksen perusteella on selvää, että kohdat 3 ja 4 sisältävät pääasiassa kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet vedenhallintajärjestelmän parantamisesta, jotta sillä voitaisiin vastata tulvien myötä ilmenneisiin lisääntyneisiin suojaustarpeisiin. Vain pienempi osa kyseisistä kustannuksista on yhteydessä tulvien aiheuttamien välittömien vahinkojen korjaamiseen. Ennaltaehkäisevien toimenpiteiden kustannuksia ei kuitenkaan voida ottaa huomioon arvioitaessa solidaarisuusrahastoon liittyviä tukihakemuksia. Toimitettujen tietojen perusteella ei ole mahdollista määrittää kustannusten tarkkoja määriä. On kuitenkin selvää, että hakemuksessa ilmoitetuista kustannuksista pitkälti yli 182 miljoonaa euroa liittyy pikemminkin ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin kuin vahinkojen korjaamiseen. Välittömien vahinkojen kokonaismäärä jää sen vuoksi alle edellä mainitun kynnysarvon. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei Veneton alueen tulvia voida pitää suurkatastrofina.

(17) Koska vahinkojen kokonaismäärä jää alle tavanomaisen kynnysarvon, hakemusta tarkasteltiin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan perusteella. Kyseinen alakohta koskee ns. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja, ja siinä säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea poikkeuksellisissa tilanteissa. Kyseisen alakohdan mukaan rahastosta voidaan poikkeustapauksessa myöntää tukea tietylle alueelle silloin, kun kyseistä aluetta on koetellut sellainen poikkeuksellinen katastrofi, pääasiassa luonnonkatastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Asetuksessa kiinnitetään erityistä huomiota syrjäisiin ja eristyneisiin alueisiin, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa määriteltyihin saaristoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. Veneton alue ei kuulu tällaisiin alueisiin. Asetuksessa kehotetaan arvioimaan ”poikkeuksellista alueellista katastrofia” koskevan kriteerin nojalla esitettyjä hakemuksia ”erittäin tarkkaan”.

(18) Kuten edellä on todettu, Italian viranomaiset esittivät hakemuksessaan myös tiedot, jotka koskivat ainoastaan suurimmat vahingot kärsinyttä Bacchiglione-joen aluetta. Tarkoituksena oli osoittaa alueellista katastrofia koskevien kriteerien täyttyminen suurkatastrofin kriteerille vaihtoehtoisena perusteena. Italian viranomaiset arvioivat tulvien edellä mainitulla alueella aiheuttamien välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 1 156,86 miljoonaa euroa. Tämä määrä sisältää seuraavat vahingot: 1) kuntien ilmoittamat 178,612 miljoonan euron vahingot (jotka sisältävät vahingot yksityisomaisuudelle, liikeyrityksille, maataloudelle ja kulttuuriperinnölle sekä tilapäismajoituksen ja hätätoimien kustannukset); 2) julkisille infrastruktuureille aiheutuneet 2,035 miljoonan euron vahingot; 3) paikallisista rakennustoimenpiteistä aiheutuneet 50,562 miljoonan euron kustannukset; 4) A4-moottoritielle aiheutuneet 1,308 miljoonan euron vahingot; 5) ihmisten ja eläinten terveyteen liittyvistä toimenpiteistä aiheutuneet 0,639 miljoonan euron kustannukset; 6) vapaaehtoiselle pelastuspalveluhenkilöstölle maksetut 1,800 miljoonan euron palkat ja 7) tulva-alueella toteutetuista turvallisuustoimenpiteistä aiheutuneet 921,912 miljoonan euron kustannukset. Kohdissa 1–6 esitetyt vahingoista aiheutuneita kustannuksia koskevat määrät vaikuttavat todennäköisiltä, mutta kohdassa 7 on – samaan tapaan kuin suurkatastrofin kriteerin yhteydessä – ilmoitettu paitsi välittömien vahinkojen korjaamiseen liittyviä kustannuksia myös kustannuksia, jotka liittyvät vedenhallintajärjestelmän yleisen turvallisuuden parantamiseen (myös metsiin ja maanvyöryiltä suojaamiseen). Tiedot on kuitenkin eritelty sen mukaan, onko kyseessä ”välitöntä toteutusta vaativa”, ”erittäin kiireellinen”, ”kiireellinen” vai ”tarvittava” toimenpide. Voidaan olettaa, että välitöntä toteutusta vaativiksi ja erittäin kiireellisiksi luokitellut toimenpiteet vastaavat tulvien aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi välittömästi toteutettuja toimenpiteitä. Näihin toimenpideryhmiin liittyvät kustannukset ovat 492,506 miljoonaa euroa (summa sisältää 51,105 miljoonan euron osuuden, joka on jo laskettu kuntien rakennustoimenpiteiden kustannuksiin ja joka on siksi vähennettävä summasta). Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että välittömien vahinkojen kokonaismäärä on arviolta 676,357 miljoonaa euroa. Tämä on 19 prosenttia Italiaan vuonna 2011 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta.

(19) Yksi asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyistä rahaston varojen poikkeuksellisen käyttöönoton edellytyksistä on, että katastrofi on aiheuttanut vahinkoa suurelle osalle sen alueen väestöstä, jota hakemus koskee. Hakemuksessa määritelty alue kattaa osia 14 kunnasta. Näiden 14 kunnan alueella on yhteensä 28 391 rekisteröityä asukasta, joista 20 068 asukasta (eli 70,6 prosenttia) kärsi hakemuksen mukaan tulvien vaikutuksista merkittävästi. Noin 2 800 henkilöä joutui siirtymään tilapäisesti asuinalueeltaan. Tulvat aiheuttivat vahinkoja yli 2 000 rakennukselle, ja monia autotalleja sekä 450 autoa vahingoittui. Hakemuksessa kuvaillaan, miten henkilökohtaiset vahingot ja taloudellisen toiminnan keskeytyminen, keskeisten julkisten palvelujen ja televiestintäyhteyksien häiriöt sekä tieliikenteen katkeaminen ovat vaikuttaneet väestöön. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että tulvat vaikuttivat suureen osaan väestöä.

(20) Tulvien vaikutusten ja seurausten sekä tulvilla elinoloihin ja talouden vakauteen alueella olleiden vakavien ja pitkäaikaisten vaikutusten osoittamiseksi hakemuksessa viitataan erityisesti luonnonympäristön tasapainon ja koko Veneton alueen talouden tasapainon järkkymiseen. Veneton alueen talous perustuu pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joista monet ovat lähinnä vientiin keskittyviä perheyrityksiä. Ilmoitettujen tietojen mukaan yli 2 500 pk-yritystä menetti infrastruktuurinsa, koneensa ja työvälineensä. Tulvan seurauksena riskin kohteena olevia yrityksiä on koko Veneton alueella 40 400. Näistä 9 900 on pienyrityksiä, joiden palveluksessa on noin 250 000 työntekijää. Maatalouden alalla ilmoitettiin karjan menetyksistä, ja maatalousmaata jäi mudan alle.

(21) Solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003)[9] komissio toteaa, että alueellista katastrofia koskevien kriteerien tarkoituksenmukainen soveltaminen kansallisella tasolla edellyttää vakavien alueellisten tapahtumien erottamista pelkästään paikallisista tapahtumista. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti paikalliset tapahtumat kuuluvat kansallisten viranomaisten vastuualueeseen, kun taas alueellisten katastrofien yhteydessä voidaan harkita tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Italian viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että tulvakatastrofilla oli vakava vaikutus Veneton alueeseen ja että vahingoista vakavimmat kohdistuivat Bacchiglione-joen alueelle.

(22) Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisten toimien kustannukset ovat arviolta 779,06 miljoonaa euroa, ja ne voidaan jakaa neljään ryhmään: A) infrastruktuurin pikainen korjaaminen toimintakuntoon, B) tilapäismajoitus ja pelastuspalvelut, C) suojaava infrastruktuuri ja kulttuuriperinnön välitön suojelu sekä D) katastrofialueiden raivaus. Koska vain osa ilmoitetuista vahingoista voidaan hyväksyä välittömiksi vahingoiksi (ks. edellä oleva kohta 18), tukikelpoisten toimien kustannusten määrä on korjattava 573,225 miljoonaksi euroksi.

(23) Tulva-alue on rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoinen alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen kuuluvana alueena. Italian viranomaiset eivät ole ilmoittaneet komissiolle aikomuksesta käyttää muita unionin rahoituslähteitä tulvien seurausten hoitamiseen.

(24) Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

3. Rahoitus

Solidaarisuusrahaston vuosittain käytettävissä oleva kokonaismääräraha on 1 000 miljoonaa euroa. Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

Tässä ehdotetaan budjettikohdan 05 04 05 01 (Maaseudun kehittämisohjelmat) maksumäärärahojen uudelleen kohdentamista siten, että huomioon otetaan erotus jäsenvaltioiden syyskuussa 2011 päivittämien maksuennusteiden ja marraskuussa 2011 toimitettujen maksuilmoitusten välillä.

Tässä ehdotetaan, että tarkasteltavina olevissa tapauksissa sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät:

|| || || || || (euroa)

|| Hyväksytyt välittömät vahingot || Kynnysarvo || 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä || 6 prosentin mukaan laskettu määrä || EU:n tuen ehdotettu kokonaismäärä

Espanja – Lorcan maanjäristys || 842,838 miljoonaa || 3 536 miljoonaa || 21 070 950 || - || 21 070 950

Veneton tulvat || 676,357 miljoonaa || 3 536 miljoonaa || 16 908 925 || - || 16 908 925

Yhteensä || || || || || 37 979 875

4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain

Rahoituskehys Otsake/alaotsake || Vuoden 2011 rahoituskehys || Talousarvio 2011 (sis. LT:t nro 1–5 ja LTE:n nro 6) || LTE nro 7/2011 || Talousarvio 2011 (sis. LT:t nro 1–5 ja LTE:t nro 6–7/2011)

MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM

1. KESTÄVÄ KASVU || || || || || || || ||

1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 12 987 000 000 || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 || || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758

1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio || 50 987 000 000 || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 || || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626

Yhteensä || 63 974 000 000 || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 || || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384

Liikkumavara[10] || || || -30 410 054 || || || || -30 410 054 ||

2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA || || || || || || || ||

josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 47 617 000 000 || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 || || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841

Yhteensä || 59 688 000 000 || || 58 659 248 389 || 56 378 918 184 || || -37 979 875 || 58 659 248 389 || 56 340 938 309

Liikkumavara || || || 1 028 751 611 || || || || 1 028 751 611 ||

3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS || || || || || || || ||

3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus || 1 206 000 000 || || 1 180 030 263 || 857 199 845 || || || 1 180 030 263 || 857 199 845

3 b. Kansalaisuus || 683 000 000 || || 879 831 486 || 842 903 486 || 37 979 875 || 37 979 875 || 917 811 361 || 880 883 361

Yhteensä || 1 889 000 000 || || 2 059 861 749 || 1 700 103 331 || 37 979 875 || 37 979 875 || 2 097 841 624 || 1 738 083 206

Liikkumavara[11] || || || 26 072 737 || || || || 26 072 737 ||

4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[12] || 8 430 000 000 || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 || || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574

Liikkumavara || || || -70 439 377 || || || || -70 439 377 ||

5. HALLINTO[13] || 8 144 000 000 || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 || || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289

Liikkumavara || || || 53 160 711 || || || || 53 160 711 ||

YHTEENSÄ || 142 125 000 000 || 133 440 000 000 || 142 155 659 912 || 127 077 433 762 || 37 979 875 || 0 || 142 193 639 787 || 127 077 433 762

Liikkumavara || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238

[1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] EUVL L 68, 15.3.2011, s. 1.

[3] EUVL L 172, 30.6.2011, s. 1.

[4] EUVL L 213, 19.8.2011, s. 1.

[5] EUVL L 251, 27.9.2011, s. 1.

[6] KOM(2011) 674 lopullinen.

[7] 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina.

[8] Vuosikertomus 2002–2003 ja kertomus uuden välineen ensimmäisenä soveltamisvuonna saaduista kokemuksista, KOM(2004) 397 lopullinen, 26.5.2004.

[9] Vuosikertomus 2002–2003 ja kertomus uuden välineen ensimmäisenä soveltamisvuonna saaduista kokemuksista, KOM(2004) 397 lopullinen, 26.5.2004.

[10] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa otsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 34 miljoonaa euroa rahoitetaan joustovälineestä.

[11] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006).

[12] Otsakkeen 4 vuoden 2011 liikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja (253,9 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 71 miljoonaa euroa rahoitetaan joustovälineestä.

[13] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (82 miljoonaa euroa).