EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.9.2019 COM(2019) 415 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan globalisaatiorahaston toiminnasta vuosina 2017 ja 2018



TIIVISTELMÄ Euroopan unioni on solidaarinen sitä eniten tarvitseville. Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) perustettiin vuonna 2007 tukemaan työntekijöitä, jotka jäävät työttömiksi globalisaation ja maailmankaupan rakennemuutosten vuoksi. Myöhemmin rahastoa muutettiin siten, että siitä annetaan tukea myös maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin kielteisten työllisyysvaikutusten johdosta. Rahaston päätavoite on tukea työttömäksi jääneitä työntekijöitä, joilla on vaikeuksia siirtymävaiheessa auttamalla heitä sopeuttamaan ammattitaitoaan ja löytämään uusia työpaikkoja. Toimenpiteitä ovat muun muassa yksilöllinen apu ja ohjaus työnhaussa, erilainen ammatillinen koulutus ja osaamisen kehittäminen, tuki yrittäjyyteen ja liiketoiminnan aloittamiseen sekä väliaikaiset rahoituskannustimet ja avustukset. Euroopan globalisaatiorahastoa voidaan käyttää erityisesti myös nuorten auttamiseen. Alueilla, joilla nuorisotyöttömyys on korkeaa, Euroopan globalisaatiorahastosta annetaan tukea työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille. Globalisaatiorahasto yhteisrahoittaa rahaston tukea hakeneiden jäsenvaltioiden ehdottamista toimenpiteistä enintään 60 prosenttia. Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus Euroopan globalisaatiorahaston toiminnasta ja tuloksista vuosina 2017 ja 2018. Ø Tällä ajanjaksolla kymmenen jäsenvaltiota teki 13 hakemusta, joiden yhteismäärä oli 41 miljoonaa euroa, ja toimenpiteiden kohteena oli 12 896 työntekijää ja 1 155 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevaa nuorta. Työntekijöistä suurin osa oli koneiden ja laitteiden alalta ja seuraavaksi eniten vähittäiskaupan ja ilmaliikenteen aloilta. Ø Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät 15 päätöstä Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta. Tuen yhteismäärä oli 45,5 miljoonaa euroa ja edunsaajia 14 517. Ø Jäsenvaltiot raportoivat Euroopan globalisaatiorahaston tuettaviksi vuosina 2014–2016 hyväksyttyjen 23 tapauksen tuloksista. Tulokset osoittavat lisäystä vuosiin 2015 ja 2016 verrattuna. Niiden mukaan 60 prosenttia toimenpiteisiin osallistuneista työntekijöistä oli työllistynyt uudelleen täytäntöönpanokauden loppuun mennessä, kun taas vuosina 2015 ja 2016 vain 47 prosenttia tukea saaneista työntekijöistä oli löytänyt uuden työpaikan. Erityisen korkea uudelleentyöllistymisaste havaittiin seuraavissa tapauksissa: Volvo Trucks (Ruotsi) 84 prosenttia, Broadcom (Suomi) 84 prosenttia, Aleo Solar (Saksa) 81 prosenttia ja PWA International (Irlanti) 79 prosenttia. Euroopan globalisaatiorahastoa vuoden 2020 jälkeen koskevassa ehdotuksessa komissio ehdottaa sen käyttöä laajennettavaksi, jotta sen avulla voitaisiin entistä vaikuttavammin tukea työttömiksi jääneitä työntekijöitä. Sen seurauksena globalisaatiorahastosta annettaisiin tukea työttömiksi jääneille työntekijöille paitsi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin yhteydessä, myös muista syistä, kuten automaation, digitalisaation tai vähähiiliseen talouteen siirtymisen takia. Tällä tavoin otetaan huomioon kehittyvän työelämän uudet haasteet. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto…………………………………………………………………………………………...3 2. Euroopan globalisaatiorahaston toiminnan erittely vuosina 2017 ja 2018 2.1 Toimitetut hakemukset 2.1.1 Toimitetut hakemukset irtisanomisen syyn ja toimintakriteerin mukaan 2.1.2 Toimitetut hakemukset aloittain (NACE Rev. 2)

2.1.3 Toimitetut hakemukset kohteena olevien edunsaajien lukumäärän mukaan jäsenvaltioittain 2.1.4 Toimitetut hakemukset haetun tukimäärän mukaan 2.1.5 Toimitetut hakemukset haetun edunsaajakohtaisen tukimäärän mukaan 2.2 Tehdyt päätökset ja myönnetyt tuet 2.2.1 Euroopan globalisaatiorahaston tuella rahoitetut toimet 2.2.2 Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan globalisaatiorahastosta rahoitettavien toimien toisiaan täydentävä luonne 2.3 Hakemukset, jotka eivät täytä Euroopan globalisaatiorahaston rahoituksen ehtoja 2.4 Euroopan globalisaatiorahaston avulla saavutetut tulokset 2.4.1 Yhteenveto vuosina 2017 ja 2018 ilmoitetuista tuloksista 2.4.2 Tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisaste jäsenvaltioittain 2.4.3 Vuosina 2017 ja 2018 toimitettujen loppukertomusten laadullinen arviointi 2.5 Rahoituksen toteutuminen 2.5.1 EGR-tukena myönnetyt varat 2.5.2 Tekniseen tukeen käytetyt varat 2.5.3 Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet 2.5.4 EGR:n rahoitustuen tilien päättäminen 2.6 Komission toteuttamat teknisen tuen toimet 2.6.1 Tiedottaminen ja julkisuus: internetsivusto 2.6.2 Tapaamiset kansallisten viranomaisten ja Euroopan globalisaatiorahaston sidosryhmien kanssa 2.6.3 Sähköinen tiedonvaihtojärjestelmä (SFC2014)

2.6.4 Euroopan globalisaatiorahaston väliarviointi 2014–2020 3. Euroopan globalisaatiorahaston kehittäminen 3.1 Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 muuttaminen asetuksen (EU) N:o 2018/1046 osana 3.2 Euroopan globalisaatiorahastoa koskeva säädösehdotus vuoden 2020 jälkeiselle ajalle 1. Johdanto Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’ on osoitus Euroopan unionin solidaarisuudesta työntekijöille, jotka ovat jääneet työttömiksi globalisaation aiheuttamien huomattavien maailmankaupan rakennemuutosten vuoksi tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin kielteisten työllisyysvaikutusten johdosta. EGR:sta annetaan tällaisille työntekijöille konkreettista tukea. EGR:sta yhteisrahoitetaan jäsenvaltioiden toteuttamia aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteitä, joilla autetaan työttömäksi jääneitä työntekijöitä löytämään uusia töitä. Sillä täydennetään kansallisia työmarkkinatoimenpiteitä edellä mainituista syistä johtuvien äkillisten joukkoirtisanomisten vuoksi antamalla yksilöidympää ja kohdennetumpaa apua haavoittuvimmassa asemassa oleville työttömäksi jääneille työntekijöille. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 19 artiklan mukaisesti tämän kertomuksen, jossa tarkastellaan kattavasti kahtena edellisenä vuonna toteutettujen EGR:n toimien määrää ja laatua. Kertomuksessa käsitellään ensisijaisesti tuloksia, joita EGR:n avulla on saavutettu, ja se sisältää erityisesti tiedot seuraavista: ·tehdyt hakemukset ·tehdyt päätökset ·rahoitetut toimet ja tapa, jolla niiden avulla täydennetään muista unionin välineistä, etenkin Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), rahoitettavia toimia ·jäsenvaltiokohtaiset tilastotiedot tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisasteesta ·myönnetyn rahoitustuen tilien päättäminen sekä ·hakemukset, jotka on hylätty tai joita on supistettu riittämättömien määrärahojen vuoksi tai siksi, että ne eivät ole olleet tukikelpoisia. Kertomuksen päätteeksi tarkastellaan, miten komissio on käsitellyt tulevaisuuden haasteita ehdotuksessaan, joka koskee EGR:a vuoden 2020 jälkeisellä kaudella. 2. Euroopan globalisaatiorahaston toiminnan erittely vuosina 2017 ja 2018 2.1 Toimitetut hakemukset Komissio sai seuraavilta kymmeneltä jäsenvaltiolta 13 hakemusta vuosina 2017 ja 2018: Belgia, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Alankomaat, Portugali, Suomi ja Ruotsi. Ne olivat kaikki hakeneet EGR:n rahoitusta myös edellisinä vuosina. Yksityiskohtaiset tiedot näistä hakemuksista esitetään taulukossa 1.

Taulukko 1. Vuosina 2017 ja 2018 toimitetut hakemukset 2.1.1 Toimitetut hakemukset irtisanomisen syyn ja toimintakriteerin mukaan Vuosien 2017 ja 2018 hakemukset kuuluivat asetuksen (EU) N:o 1309/2013 soveltamisalaan, sillä asetusta sovelletaan irtisanomisiin, joiden syy on vglobalisaatiosta johtuvat maailmankaupan huomattavat rakenteelliset muutokset Kauppaa koskevan kriteerin nojalla tehtiin yhdeksän hakemusta, joista yhden perusteluna olivat poikkeukselliset olosuhteet ja yhden työmarkkinoiden pienuus. vmaailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset Maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutusten johdosta tehtiin neljä hakemusta, joista yksi oli perusteltu poikkeuksellisten olosuhteiden takia. 2.1.2 Toimitetut hakemukset aloittain (NACE Rev. 2) Toimitetut ja hyväksytyt 13 hakemusta liittyivät irtisanomisiin 11:llä eri alalla: 1) kivihiilen ja ruskohiilen louhinta, 2) kumi- ja muovituotteiden valmistus, 3) tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus, 4) koneet ja laitteet, 5) ilmaliikenne, 6) kustannustoiminta, 7) ohjelmistot ja konsultointi, 8) rahoituspalvelut, 9) hallinto- ja tukipalvelut liike-elämälle, 10) vaatteiden valmistus (kaksi hakemusta) ja 11) vähittäiskauppa (kaksi hakemusta). Hakemuksia tehtiin EGR:n perustamisen jälkeen ensimmäisen kerran seuraavilla aloilla: kivihiilen ja ruskohiilen louhinta, kumi- ja muovituotteiden valmistus sekä rahoituspalvelut. Kohteena olevista työntekijöistä suurin osa oli koneiden ja laitteiden alalta (2 285) ja seuraavaksi eniten vähittäiskaupan (2 225) ja ilmaliikenteen (1 858) aloilta.

Kaavio 1. Kohteena olevien työntekijöiden lukumäärä aloittain (NACE Rev. 2) vuosina 2017 ja 2018 2.1.3 Toimitetut hakemukset kohteena olevien edunsaajien lukumäärän mukaan jäsenvaltioittain EGR-tuen kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä oli 14 051 (työntekijät sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret, jäljempänä ’NEET-nuoret’ [not in employment, education or training]). Edunsaajien lukumäärä hakemusta kohti vaihteli 303:stä 2 585:een. Kuuden hakemuksen kohteena oli yli 1 000 ja kolmen hakemuksen alle 500 edunsaajaa (ks. taulukko 1). Kohteena olevia työntekijöitä oli keskimäärin 1 081 hakemusta kohti. Kohteena olevista 14 051 edunsaajasta 12 896 oli työttömäksi jääneitä työntekijöitä ja 1 155 NEET-nuoria. Suomi haki EGR-tukea suurimmalle työntekijämäärälle (2 500), ja seuraavina tulivat Belgia (2 285) ja Ranska (1 858). Kolmessa hakemuksessa tuen kohteena oli myös NEET-nuoria, ja nämä hakemukset olivat Belgian (300 nuorta), Espanjan (125 nuorta) ja Portugalin (730 nuorta). Kaavio 2. Kohteena olevien edunsaajien lukumäärä jäsenvaltioittain vuosina 2017 ja 2018 Toimitettujen hakemusten lukumäärä on ilmoitettu sulkeissa. Kohteena olevia edunsaajia yhteensä: 14 051 Kohteena olevia edunsaajia keskimäärin: 1 405 Viitekaudella toimitetut 13 hakemusta koskivat 16 133:a irtisanomista, joista 12 896 eli noin 80 prosenttia oli EGR:n yhteisrahoitukseen ehdotettujen tukitoimenpiteiden kohteena.

On huomautettava, että irtisanottujen työntekijöiden lukumäärä saattaa poiketa EGR-tuen kohteena olevien työntekijöiden määrästä, koska jäsenvaltio voi päättää keskittyä vain erityisryhmiin, kuten työntekijöihin, jotka ovat haavoittuvimmassa asemassa, joilla on työmarkkinoilla poikkeuksellisia vaikeuksia ja/tai jotka tarvitsevat apua eniten. Jäsenvaltioissa saatavilla oleva irtisanottujen työntekijöiden tavanomainen tuki voi joissain tapauksissa riittää pikaiseen paluuseen työelämään, tai työntekijät voivat tietyissä tapauksissa päättää jäädä varhaiseläkkeelle. 2.1.4 Toimitetut hakemukset haetun tukimäärän mukaan Jokaisen EGR-tukea hakevan jäsenvaltion on suunniteltava koordinoitu toimenpidepaketti, joka soveltuu kohteena olevien edunsaajien profiileihin parhaiten, ja päätettävä haettavan tuen määrä. Asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 vahvistetaan EGR:n enimmäisrahoitusosuudeksi 60 prosenttia. Kymmenen jäsenvaltiota haki EGR-tukea yhteensä 41 006 837 euroa. Eniten tukea haki Ranska (9 894 483 euroa yhdessä hakemuksessa), ja seuraavina tulivat Suomi (6 019 440 euroa, kaksi hakemusta) ja Kreikka (5 257 650 euroa, kaksi hakemusta). EGR:sta haetun rahoituksen määrä vaihteli 720 000 eurosta 9 894 483 euroon ja oli keskimäärin 3 154 372 euroa hakemusta kohti ja 4 100 684 euroa jäsenvaltiota kohti. Kaavio 3. Haetun EGR-tuen kokonaismäärä jäsenvaltioittain euroina vuosina 2017 ja 2018 Toimitettujen hakemusten lukumäärä on ilmoitettu sulkeissa. Haettu EGR-tuki yhteensä: 41 006 837 euroa Haettu EGR-tuki keskimäärin: 4 100 684 euroa 2.1.5 Toimitetut hakemukset haetun edunsaajakohtaisen tukimäärän mukaan Asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 ei rajoiteta haettavan tuen kokonaismäärää. Haettavan tuen edunsaajakohtainen määrä voi sen vuoksi vaihdella asianomaisilla työmarkkinoilla vallitsevan tilanteen, kohteena olevien edunsaajien yksilöllisten olosuhteiden, jäsenvaltion jo toteuttamien toimien sekä sen mukaan, kuinka paljon palvelujen tarjoaminen kyseisessä jäsenvaltiossa maksaa. Tämä selittää, miksi edunsaajakohtaiset EGR-tukimäärät vaihtelivat 1 666 eurosta 5 325 euroon vuosina 2017 ja 2018 siten, että keskimääräinen edunsaajakohtainen tukimäärä oli 2 918 euroa (ks. taulukko 1). Eniten tukea edunsaajaa kohti haki Ranska (5 325 euroa), ja seuraavina tulivat Kreikka (4 124 euroa) ja Saksa (3 352 euroa).



Kaavio 4. Haettu EGR-tuki edunsaajaa kohti (euroina) jäsenvaltioittain

vuosina 2017 ja 2018 Toimitettujen hakemusten lukumäärä on ilmoitettu sulkeissa. Haettu EGR-tuki edunsaajaa kohti keskimäärin: 2 918 euroa 2.2 Tehdyt päätökset ja myönnetyt tuet

Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät vuonna 2017 seitsemän ja vuonna 2018 kahdeksan päätöstä EGR:n varojen myöntämisestä. Yhteisrahoitusosuus oli kaikissa tapauksissa 60 prosenttia. Yksityiskohtaiset tiedot vuosina 2017 ja 2018 myönnetystä rahoituksesta esitetään taulukoissa 2 ja 3. Näissä kahdessa taulukossa on mukana myös kaksi hakemusta, jotka toimitettiin ennen 1. tammikuuta 2017 mutta jotka hyväksyttiin vuonna 2017, joten niissä on siksi mukana eri tapaukset kuin taulukossa 1, jossa esitetään vuosina 2017 ja 2018 tehdyt hakemukset. Myönnetyt 15 tukea kohdennettiin 15 672 edunsaajaan (mukana oli 1 155 NEET-nuorta) kymmenessä jäsenvaltiossa. EGR:n yhteisrahoituksen kokonaismäärä oli 45 467 387 euroa, ja tuen keskimäärä edunsaajaa kohti oli 2 901 euroa. Kohteena olevista 14 517 työntekijästä (80 prosentin osuus irtisanotuista työntekijöistä) 57 prosenttia oli miehiä, 69 prosenttia oli 25–54-vuotiaita ja 98 prosenttia oli EU:n kansalaisia. Taulukko 2. Tiedot vuosina 2017 ja 2018 myönnetyistä tuista (budjettivallan käyttäjän hyväksynnän päivämäärä vuosina 2017 ja 2018)



Taulukko 3. Tiedot vuosina 2017 ja 2018 myönnetyistä tuista Kohteena olevien työntekijöiden profiilit (ilman NEET-nuoria*) Kaavio 5. Kohteena olevien työntekijöiden profiilit sukupuolen mukaan Kaavio 6. Kohteena olevien työntekijöiden profiilit kansalaisuuden mukaan



Kaavio 7. Kohteena olevien työntekijöiden profiilit iän mukaan 2.2.1 Euroopan globalisaatiorahaston tuella rahoitetut toimet Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan mukaan EGR:n rahoitustukea voidaan myöntää aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, jotka ovat osa koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia, jonka tarkoituksena on helpottaa kohteena olevien edunsaajien ja erityisesti heikossa työmarkkina-asemassa olevien, ikääntyneiden ja nuorten työttömien henkilöiden integroitumista uudelleen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. EGR:n osarahoitukseen hyväksytyt 15 toimenpidettä sisälsivät ensisijaisesti seuraavia toimia:

·intensiivistä ja yksilöllistä työnhakuneuvontaa ·erilaista uudelleenkoulutusta, osaamisen kehittämistä ja ammatillista koulutusta; laaja-alaista ja pehmeän osaamisen koulutusta sekä korkea-asteen koulutusohjelmia ·uudelleentyöllistymiseen ohjaavaa neuvontaa ja mentorointia sekä aloitusvaiheen mentorointia uudessa työpaikassa ·yrittäjyyden edistämistä ja avustuksia yrityksen perustamiseen ·kertaluonteisia kannustimia nopeaan uudelleentyöllistymiseen sekä työhönottokannustimia sekä ·erilaisia avustuksia (työnhakuun, koulutukseen) ja tukia (työmatkaliikenteeseen, huollettavana olevien henkilöiden hoitajiin). Suunnitellessaan tukipakettejaan jäsenvaltiot ottivat huomioon yksittäisten edunsaajien taustan, kokemuksen ja koulutustason, heidän mahdollisuutensa liikkuvuuteen sekä kyseisten alueiden nykyiset tai odotettavissa olevat työllistymismahdollisuudet. 2.2.2 Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan globalisaatiorahastosta rahoitettavien toimien toisiaan täydentävä luonne EGR:n tarkoituksena on parantaa työllistettävyyttä ja varmistaa kohteena olevien edunsaajien nopea uudelleentyöllistyminen aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden avulla. Näin se täydentää Euroopan sosiaalirahastoa (ESR), joka on EU:n tärkein väline työllisyyden edistämisessä. Näiden kahden rahaston toisiaan täydentävä luonne perustuu yleensä tukitoimien erilaisiin aikajänteisiin: EGR antaa tukea irtisanotuille työntekijöille tai itsenäisille ammatinharjoittajille, kun on kyse tietystä, lyhyellä ajanjaksolla tapahtuneesta laajamittaisesta joukkoirtisanomisesta. Se tarjoaa Euroopan unionin tukea kriisitilanteeseen, kun taas ESR tukee monivuotisilla ohjelmilla ennakoivasti pitkän aikavälin strategisia tavoitteita, kuten inhimillisen pääoman lisäämistä ja muutoksen hallintaa. Ohjelmiin osoitettuja varoja ei tavallisesti voida toimenpideohjelmaa muuttamatta käyttää yllättävien joukkoirtisanomisten aiheuttamien kriisitilanteiden käsittelemiseen. EGR tarjoaa mahdollisuuden varmistaa henkilökohtaiset toimenpiteet, jotka räätälöidään yksittäisten työttömiksi jääneiden henkilöiden tarpeisiin, kun ESR:n tuki on puolestaan yleensä yleisempää ja kohdennetaan laajemmalle (sekä työssä käyvälle että työttömälle) väestölle. Lisäksi ESR:ssa keskitytään tukemaan sekä työvoiman tarjontaa että kysyntää (edunsaajien taitoja, tarpeita ja toiveita) yhdennetyllä tavalla, kun EGR-tuki on perinteisesti kohdennettu enemmän tarjontapuoleen. Jäsenvaltiot käyttävät toisinaan EGR:n ja ESR:n toimia toisiaan täydentävästi tarjoamaan sekä lyhyen että pidemmän aikavälin ratkaisuja. Ratkaiseva kriteeri on, miten hyvin käytettävissä olevilla välineillä pystytään auttamaan kohteena olevia edunsaajia. Jäsenvaltioiden tehtävänä on valita välineet ja toimet, jotka parhaiten sopivat tavoiteltavien päämäärien saavuttamiseen, sekä huolehtia niihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta. EGR:sta yhteisrahoitettavaksi esitettävään yksilöllisten palvelujen koordinoituun pakettiin kuuluu kussakin tapauksessa erityisiä yksilöllisiä palveluja ja räätälöityä tukea, jotka menevät paljon vakiokoulutusta ja ‑toimia pitemmälle. Käytäntö on osoittanut, että EGR antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tarjota kohteena oleville edunsaajille räätälöidympää ja perusteellisempaa tukea, myös sellaisin toimenpitein, joita edunsaajat eivät tavallisesti voisi hyödyntää (esimerkiksi toisen tai kolmannen asteen koulutus). EGR:n turvin jäsenvaltiot voivat keskittyä erityisesti heikossa asemassa oleviin, esimerkiksi heikosti koulutettuihin tai siirtolaistaustaisiin henkilöihin, ja lisätä neuvojien määrää edunsaajiin nähden ja/tai tarjota tukea pidemmän aikaa. Tämä kaikki lisää edunsaajien mahdollisuuksia parantaa omaa tilannettaan. Kuten asetuksen (EU) N:o 1309/2013 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, kaikkien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarvittavat järjestelmät, joilla vältetään unionin eri rahoitusvälineistä myönnettävän päällekkäisen rahoituksen riski. Useimmissa jäsenvaltioissa ESR-hallintoviranomainen vastaa myös EGR-tapausten täytäntöönpanosta. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden pyrkiä siihen, että eri toimet täydentävät toisiaan. Tapaustasolla EGR:n toiminta perustuu yleensä jo sovellettaviin kansallisiin tai ESR:n toimiin, joita täydennetään tai joiden lisäksi tarjotaan erilaisia toimia. Väliarvioinnissa todettiin, että EGR:lla luodaan todellista eurooppalaista lisäarvoa lisäämällä paitsi irtisanotuille työntekijöille tarjottavien palvelujen määrää ja monipuolisuutta myös niiden tehokkuutta. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden tasolla suunniteltu EGR:n toimenpidevalikoima täydentää suurelta osin ESR:n pääasiallisia sääntöjä, joilla tuetaan paluuta työllisyyteen. Päätös siitä, käytetäänkö ESR:n vai EGR:n rahoitusta, tehdään jäsenvaltion tasolla edellyttäen, että kulloinkin kyseessä oleva tuki on komission hyväksymän ESR:n toimenpideohjelman mukainen. On jäsenvaltioiden tehtävä hallita ESR:n ja EGR:n toisiaan täydentävää luonnetta parhaalla mahdollisella tavalla ottaen samalla huomioon kulloisenakin ajankohtana vallitsevat paikalliset olosuhteet. 2.3 Hakemukset, jotka eivät täytä Euroopan globalisaatiorahaston rahoituksen ehtoja Sen enempää komissio kuin Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole hylänneet yhtään jäsenvaltioiden toimittamaa hakemusta tai pienentäneet ehdotetun rahoituksen määrää siksi, etteivät hakemukset olisi olleet tukikelpoisia tai määrärahat olisi riittäneet.

2.4 Euroopan globalisaatiorahaston avulla saavutetut tulokset Tietoa EGR:n avulla saavutetuista tuloksista saadaan pääasiallisesti jäsenvaltioiden kuuden kuukauden kuluttua täytäntöönpanon päättymisen jälkeen toimittamista loppukertomuksista. Kertomusten lisäksi tietoja saadaan jäsenvaltioiden ja komission välisessä suorassa yhteydenpidossa, kokouksissa ja konferensseissa sekä tarkastustoimien myötä. Jäsenvaltioiden ilmoittamat tärkeimmät tulokset ja tiedot vuosilta 2017 ja 2018 esitetään tiivistetysti tässä jaksossa ja taulukossa 4.



Taulukko 4. Vuosina 2017 ja 2018 vastaanotetut loppukertomukset * Tässä taulukossa esitetty edunsaajien työmarkkina-asema vastaa periaatteessa tilannetta täytäntöönpanokauden lopussa.

** Työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen tarkoittaa, että henkilöt eivät enää ole työmarkkinoiden käytettävissä erilaisista henkilökohtaisista syistä, esimerkiksi eläkkeelle jäämisen vuoksi. * Tässä taulukossa esitetty edunsaajien työmarkkina-asema vastaa periaatteessa tilannetta täytäntöönpanokauden lopussa.

** Työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen tarkoittaa, että henkilöt eivät enää ole työmarkkinoiden käytettävissä erilaisista henkilökohtaisista syistä, esimerkiksi eläkkeelle jäämisen vuoksi. * Tässä taulukossa esitetty edunsaajien työmarkkina-asema vastaa periaatteessa tilannetta täytäntöönpanokauden lopussa.

** Työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen tarkoittaa, että henkilöt eivät enää ole työmarkkinoiden käytettävissä erilaisista henkilökohtaisista syistä, esimerkiksi eläkkeelle jäämisen vuoksi. 2.4.1 Yhteenveto vuosina 2017 ja 2018 ilmoitetuista tuloksista Vuosina 2017 ja 2018 komissio vastaanotti loppukertomukset 23:sta EGR:n yhteisrahoitusta saaneesta tapauksesta, jotka kahdeksan jäsenvaltiota pani täytäntöön marraskuusta 2013 maaliskuuhun 2018 ulottuvalla ajanjaksolla (ks. taulukko 4). Kertomuksista käy ilmi, että 12 723 työntekijää (60 prosenttia tuetuista työntekijöistä) ja 288 NEET-nuorta oli EGR:n täytäntöönpanokauden loppuun mennessä löytänyt uuden työn (12 561 palkansaajina, 450 itsenäisinä ammatinharjoittajina). Tämä on 56 prosenttia EGR:n 23 030 edunsaajasta. Noin 2 prosenttia edunsaajista oli yhä koulutuksessa, ja 38 prosenttia oli työttöminä tai työelämän ulkopuolella erilaisista syistä. Edunsaajista 3 prosentin työmarkkina-asemasta ei ollut tietoa. Väliarvioinnissa oli mukana 21 niistä 23 tapauksesta, joista toimitettiin loppukertomus viitekaudella, ja ne on analysoitu täytäntöönpanon varhaisvaiheessa. Jäsenvaltioiden loppukertomuksissa vahvistettiin, että EGR tuo lisäarvoa siihen, mitä jäsenvaltiot muutoin voisivat tehdä auttaakseen kohteena olevia edunsaajia löytämään uusia työpaikkoja ja sijoittautumaan uudelleen työmarkkinoille. EGR antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden lisätä entistä useammalle kohteena olevalle edunsaajalle tarjottavien palvelujen määrää, valikoimaa ja tehokkuutta, ja palveluja voidaan antaa pidempään kuin ilman EGR:n rahoitusta olisi mahdollista. 2.4.2 Tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisaste jäsenvaltioittain

Vuosina 2017 ja 2018 saatujen loppukertomusten perusteella tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisaste vaihtelee jäsenvaltioittain 79 prosentista (Ruotsissa) 28 prosenttiin (Kreikassa). Uudelleentyöllistyneiden määrään vaikuttaa paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden vastaanottokyky maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jälkeisessä tilanteessa. Uudelleentyöllistymisaste voi siten vaihdella huomattavasti talouden alan ja kyseessä olevan alueen mukaan. Sitä paitsi uudelleentyöllistymisaste kirjataan täytäntöönpanokauden lopussa, ja se antaa näin ollen ainoastaan tilannekuvan edunsaajien työllisyystilanteesta tietojen keräämisajankohtana. Useilta jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan uudelleentyöllistymisaste kohoaa yleensä toimenpiteiden päättymisen jälkeisinä kuukausina ja kohoaa vielä entisestään keskipitkällä aikavälillä. Jäsenvaltioiden institutionaalisilla valmiuksilla ja kokemuksella tuen tarjoamisesta rakenneuudistusten yhteydessä on olennainen merkitys EGR:n tulosten parantamisessa. Toinen keskeinen tekijä on se, kuinka laajasti edunsaajat tai heidän edustajansa osallistuvat heti alusta alkaen EGR-tuen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. On tärkeää huomata, että EGR:sta yhteisrahoitetuilla toimenpiteillä tuetut työntekijät ovat yleensä niitä, joilla on suurimpia vaikeuksia työmarkkinoilla. Siksi se, että 60 prosenttia tuetuista työntekijöistä on työllistynyt uudelleen täytäntöönpanokauden lopulla, on innostava tulos, kun sitä verrataan edellisen kertomuskauden 47 prosenttiin. On kuitenkin myönnettävä, että taloudellisen tilanteen yleinen paraneminen jäsenvaltioissa helpottaa työntekijöiden pääsyä takaisin työmarkkinoille. Kaavio 8. Tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisaste jäsenvaltioittain EGR-tapausten lukumäärä on ilmoitettu sulkeissa. 2.4.3 Vuosina 2017 ja 2018 toimitettujen loppukertomusten laadullinen arviointi Tukipaketteihin, joita asianomaiset kahdeksan jäsenvaltiota laativat tuetuille edunsaajille, sisältyi monia erilaisia yksilöllisiä työnhaku-, uudelleensijoittumis- ja (uudelleen)pätevöitymistoimenpiteitä. Eniten varoja käytettiin kolmentyyppisiin toimenpiteisiin: ·yksilöllinen työnhakuneuvonta, palveluohjaus ja yleiset tiedotuspalvelut: 30,9 miljoonaa euroa (44 prosenttia yksilöllisten palvelujen yhteismäärästä) ·koulutus ja uudelleenkoulutus: 26,3 miljoonaa euroa (38 prosenttia yksilöllisten palvelujen yhteismäärästä) ·työnhakuavustukset : 4,4 miljoonaa euroa (6 prosenttia yksilöllisten palvelujen yhteismäärästä). Pätevöitymis- ja koulutusohjelmat räätälöitiin kohteena olevien edunsaajien tarpeiden ja toiveiden mukaan ottaen siinä määrin kuin mahdollista huomioon paikallisten tai alueellisten työmarkkinoiden vaatimukset ja mahdollisesti työpaikkoja luovat alat. Edunsaajia (irtisanottuja työntekijöitä tai NEET-nuoria) autetaan EGR:n tuella parantamaan omanarvontuntoaan paitsi antamalla heille intensiivistä ohjausta ja neuvontaa myös toteuttamalla heille räätälöityjä koulutustoimenpiteitä. EGR mahdollistaa usein edunsaajien osallistumisen tällaisiin toimenpiteisiin esimerkiksi tarjoamalla liikkuvuusavustuksia tai tukemalla lastenhoitoa. Toiminnallisen tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta Suomen EGR-tapauksia (Rauma, Broadcom, ohjelmistot, Microsoft) voidaan pitää hyvin menestyksekkäinä ja esimerkkeinä parhaista toimintatavoista. Täytäntöönpanokauden lopussa 84 prosenttia työntekijöistä oli työllistynyt uudelleen. Tuettujen työntekijöiden lukumäärä ylitti hakemuksissa kohteeksi mainitun. Myös käyttöaste oli suhteellisen korkea: EGR:n varoista käytettiin noin 80 prosenttia. Näin hyvien tuloksen saavuttamisessa seuraavilla keskeisillä tekijöillä oli tärkeä asema: 1) EGR:n toimenpiteiden valmistelussa ja toteuttamisessa kuultiin laajasti eri sidosryhmiä, kuten irtisanottujen työntekijöiden, ammattiliittojen, työnantajien, alueellisten ja kansallisten viranomaisten ja paikallishallinnon edustajia. 2) Kokenut alueellisten työvoimatoimistojen ja aluekehitysvirastojen verkosto pystyi yhdessä työ- ja elinkeinoministeriön kanssa erittäin tehokkaasti yksilöimään edunsaajat sekä suunnittelemaan ja toteuttamaan EGR-toimenpiteet. 3) Palvelun tarjoajilla oli kokemusta EGR:sta. 4) Irtisanomisiin reagoitiin erittäin nopeasti. Kahta Irlannin tapausta (Lufthansa Technik ja PWA International) voidaan pitää onnistuneina ja esimerkkeinä parhaista toimintatavoista. Täytäntöönpanokauden lopulla tuetuista ensin mainitun yrityksen irtisanomista työntekijöistä oli työllistynyt 73 prosenttia ja toisen yrityksen irtisanomista työntekijöistä 79 prosenttia, ja vuoden kuluttua oli työllistynyt vielä tätä useampi, minkä tuloksena uudelleentyöllistymisaste nousi 83 prosenttiin. Käyttöaste oli korkea: ensin mainitussa tapauksessa 71 prosenttia ja toisessa 100 prosenttia. Seuraavat seikat olivat keskeisiä syitä näin hyviin tuloksiin: 1) Toimenpiteet aloitettiin varhaisessa vaiheessa kansallisella rahoituksella, ennen kuin unionin varoja saatiin käyttöön. 2) Toimenpiteet räätälöitiin vastaamaan irtisanottujen työntekijöiden tarpeita, ja ne oli suunniteltu työntekijöiden parhaina pitämiä vaihtoehtoja koskevien kyselylomakkeen ja kyselytutkimuksen pohjalta. 3) Perustettiin kansallinen EGR-koordinointiyksikkö, joka sijaitsi lähellä irtisanottuja työntekijöitä, jotta voitiin luoda yhteistyösuhde. 4) Erityisesti räätälöityä koulutusta ja toisen ja kolmannen asteen opinto-ohjelmia voitiin valita joustavasti.

Ranska antoi esimerkin toisiaan täydentävistä toimenpiteistä, kun kansalliset viranomaiset päättivät EGR-tukitoimen jälkeen jatkaa vielä 12 kuukaudella tukea niille MoryGlobalin entisille työntekijöille, jotka olivat edelleen työttömiä. Italian toimielinten ja työmarkkinaosapuolten, täytäntöönpanoelinten ja työvoimatoimistojen Alitalian tapauksen yhteydessä luomaa verkostoa kehitetään todennäköisesti edelleen käytettäväksi tulevissa rakennemuutoksissa. Volvo Trucksin tapaus Ruotsissa on esimerkki hyvästä toimintatavasta, jossa EGR:sta tuettiin kaikkia irtisanottuja työntekijöitä, myös tilapäistyöntekijöitä, jotka olisivat jääneet kansallisen ohjelmatyön ulkopuolelle. Nopea ja oikea-aikainen reagointi irtisanomisiin oli tärkeä painopiste, ja se johti korkeaan uudelleentyöllistymisasteeseen (84 prosenttia). Eri sidosryhmien yhteistyö sujui hyvin. EGR:n toimenpiteillä täydennettiin selkeästi kansallisia työmarkkinatoimenpiteitä ja ESR:n tukea. Ruotsi jakoi määrärahoja uudelleen eri toimenpiteiden välillä niiden mukauttamiseksi muuttuviin tarpeisiin täytäntöönpanon aikana, minkä ansiosta käytettävissä olevien varojen käyttö optimoitiin. Ford Genk ‑tapaus Belgiassa on esimerkki siitä, että EGR-tukitoimi on osa laajempaa toimintapoliittista kehystä, jolla pyritään minimoimaan joukkoirtisanomisten seurauksia alueella. Limburgin alueelle laadittiin Fordin tehtaan sulkemisen jälkeen strateginen toimintasuunnitelma (SALK, Strategisch Actieplan voor Limburg in het Kwadraat). EGR-tuella puututtiin tapahtuman laajalle ulottuvien seurausten lyhytaikaisiin seurauksiin (työllisyysvaikutuksiin). Pitkäaikaisissa toimissa keskityttiin parantamaan taloudellisen kasvun edellytyksiä, ja niitä tuettiin kansallisella rahoituksella. Tällaisesta kattavasta lähestymistavasta saatuja kokemuksia jaetaan sellaisten muiden Belgian alueiden kanssa, jotka myös tutkivat mahdollisuuksia saada aikaan samanlaisia kaiken kattavia tukipaketteja. Saksan EGR-tapauksissa on tuettu innovaatioita työnantajien palvelukseenoton alalla. EGR-tukeen on johdonmukaisesti sisällytetty työnantajille sopivien työntekijöiden etsimiseen tarjottavat erikoispalvelut (job scouts). Näiden palvelujen avulla on pystytty erittäin tehokkaasti paikantamaan avoimia työpaikkoja ja vähennetty merkittävästi edunsaajakohtaista kustannusta EGR:n Aleo Solar ‑tapauksessa. Adam Opel -tapauksessa työnhakijoita ja työnantajia, joilla oli avoimia työpaikkoja, saatettiin yhteen epäviralliseen tapaan ”pikatreffitapahtumissa”, joita pidettiin erittäin onnistuneina ja joita ei olisi järjestetty kansallisten rahoitusjärjestelyjen kautta. Belgiassa (Hainaut ja Namur, lasiteollisuus; Hainaut, koneiden valmistus), Kreikassa (Sprider Stores, Odyssefs Fokas, Supermarket Larissa) ja Irlannissa (Lufthansa Technik, PWA International) toteutetuissa tapauksissa NEET-nuorille annettiin etusija osallistua EGR-toimenpiteisiin irtisanottujen työntekijöiden rinnalla. Näyttö osoittaa, että varsinkin Irlannissa ja Kreikassa kohteena olevat nuoret ovat laajalti tarttuneet tarjottuun apuun, ja he ovat saaneet sitä kautta tukea, jota he eivät olisi saaneet yleisten kansallisten palvelujen välityksellä. NEET-nuorten tukemisessa eräs keskeinen haaste on kuitenkin nuorten sitouttaminen ja aktivoiminen erilaisten tiedotustoimien avulla, ja se vaati huomattavasti aikaa ja resursseja. 2.5 Rahoituksen toteutuminen 2.5.1 EGR-tukena myönnetyt varat Budjettivallan käyttäjä päätti vuosina 2017 ja 2018 EGR:n rahoitustuen myöntämisestä 15 tapauksessa. Tuen kokonaismäärä oli 45 467 387 euroa (ks. taulukko 2), josta 17 778 774 euroa otettiin käyttöön vuonna 2017 ja 27 688 613 euroa vuonna 2018. EGR:n rahoituksen vuotuinen rahoituskatto kaudella 2014–2020 on 150 miljoonaa euroa (2011 hintoina). Se merkitsee, että EGR:n käyttöön annettiin maksusitoumusmäärärahoina 168 924 000 vuonna 2017 ja 172 302 000 euroa vuonna 2018. Maksumäärärahoja kohdennettiin EGR:n budjettikohtaan vuosina 2017 ja 2018 yhteensä 45 467 387 euroa. Ennakkomaksut olivat 17 778 774 euroa vuonna 2017 ja 27 688 613 euroa vuonna 2018. 2.5.2 Tekniseen tukeen käytetyt varat Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 11 artiklan 1 kohdan mukaan EGR:n käytettävissä olevista vuotuisista rahoitusvaroista voidaan komission aloitteesta käyttää enintään 0,5 prosenttia tekniseen tukeen (844 622 euroa vuonna 2017 ja 861 514 euroa vuonna 2018). Tämä määrä on käytettävä rahoittamaan asetuksen täytäntöönpanon edellyttämiä toimintoja, kuten tietopohjan valmistelua, seurantaa ja luomista sekä siihen liittyvää tiedonkeruuta, hallinnollista ja teknistä tukea, tiedotus- ja viestintätoimia sekä tilintarkastusta, valvontaa ja arviointia. Budjettivallan käyttäjä antoi edellä mainittujen toimien rahoittamiseksi tekniseen tukeen käytettäväksi 310 000 euroa vuonna 2017 ja 345 000 vuonna 2018. Taulukko 5.1. Tekniseen tukeen käytetyt varat vuonna 2017





Taulukko 5.2. Tekniseen tukeen käytetyt varat vuonna 2018 2.5.3 Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet Vuosina 2017 ja 2018 komissiolle ei ilmoitettu sääntöjenvastaisuuksia asetuksen (EY) N:o 1927/2006 eikä asetuksen (EU) N:o 1309/2013 mukaisesti. 2.5.4 EGR:n rahoitustuen tilien päättäminen EGR:n rahoitustuen tilien päättämistä koskevista menettelyistä säädetään asetuksen (EU) N:o 1309/2013 18 artiklassa. Vuosina 2017 ja 2018 päätettiin 29:n vuosina 2011–2018 toteutetun tapauksen tilit. Tapauksista esitetään yksityiskohtaiset tiedot taulukossa 6. EGR-tapauksen tilit päätetään, kun kaikki vaaditut tiedot sisältävä loppukertomus on lähetetty komissiolle, kaikki takaisinmaksut on suoritettu eikä jäsenvaltiolta tai komissiolta edellytetä enää mitään jatkotoimenpiteitä, lukuun ottamatta velvollisuutta säilyttää kaikki tositteet komission ja tilintarkastustuomioistuimen saatavilla kolmen vuoden ajan (asetuksen (EU) N:o 1309/2013 21 artiklan 5 kohta). Tapauksissa, joiden tilit päätettiin, keskimääräinen käyttöaste oli 68,2 prosenttia ja vaihteli 1,66 prosentista 100 prosenttiin. Komissiolle palautettiin käyttämättömiä varoja yhteensä 36 671 426 euroa (31,8 prosenttia näiden 29 tapauksen EGR-rahoituksesta). Takaisinperintäasteen kehitys on myönteinen verrattuna vuosia 2007–2013 koskevan EGR:n jälkiarvioinnin tuloksiin, joiden mukaan keskimäärin 45 prosenttia myönnetyistä varoista jäi jäsenvaltioilta käyttämättä. On useita syitä siihen, miksi jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet kaikkea niille myönnettyä tukea. Vaikka jäsenvaltioita rohkaistaan tekemään realistisia talousarviolaskelmia yksilöllisten palvelujen koordinoitua pakettia varten, suunnittelu ei välttämättä ole riittävän täsmällistä ja oikeaan tietoon perustuvaa. Alkuperäisiin laskelmiin sisällytetään yleensä runsaasti liikkumavaraa. Ehdotettuihin toimenpiteisiin osallistumaan halukkaiden työntekijöiden lukumäärä yliarvioidaan helposti suunnitteluvaiheessa. Jotkut työntekijät ovat valinneet halvempia toimenpiteitä kalliimpien sijaan tai lyhytaikaisia toimenpiteitä pidempiaikaisten sijaan tai he ovat löytäneet uuden työpaikan arvioitua nopeammin. Muita syitä varojen vähäiseen käyttöön ovat olleet viivästykset toimenpiteiden käynnistämisessä, ja se, ettei ole riittävästi hyödynnetty joustoa, joka saadaan siirtämällä varoja eri budjettikohtien välillä yksilöllisten palvelujen paketin täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio antaa jatkossakin jäsenvaltioille jo hakemusvaiheessa ohjeita varojen hallinnoimiseksi parhaalla mahdollisella tavalla ja talousarvion toteuttamisasteen parantamiseksi. Odotettavissa on, että toimenpiteiden budjetointi ja työntekijöiden osallistumisen ennakointi 24 kuukauden jakson aikana paranee kokemuksen kartuttua. Komissio on havainnut parannuksia myös siinä, miten EGR:n rahoituksen perilletulo kohdealueille ajoitetaan. Lisäksi eri koordinointi- ja täytäntöönpanorakenteiden valmiuksia on parannettu, samoin kuin kansallisen ja alueellisen/paikallisen tason välisen viestinnän laatua. Jäsenvaltiot hyödyntävät entistä paremmin mahdollisuutta tarkistaa budjetteja ja kohdistaa määrärahoja uudelleen eri toimenpiteiden ja/tai täytäntöönpanomenojen välillä. Taulukko 6. Tapaukset, joiden tilit on päätetty vuosina 2017 ja 2018 2.6 Komission toteuttamat teknisen tuen toimet 2.6.1 Tiedottaminen ja julkisuus: internetsivusto Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 12 artiklan 2 kohdan mukaan komission on luotava kaikilla EU-kielillä saatavilla oleva internetsivusto, jossa annetaan tietoa EGR:sta ja ohjeita hakemusten tekemiseen sekä ajantasaista tietoa hyväksytyistä ja hylätyistä hakemuksista ja tietoa budjettivallan käyttäjän roolista. Komission on myös ylläpidettävä sivustoa ja päivitettävä sitä. EGR:a koskevaa komission internetsivustoa päivitettiin säännöllisesti asiaankuuluvilla tiedoilla vuosina 2017 ja 2018.

2.6.2 Tapaamiset kansallisten viranomaisten ja Euroopan globalisaatiorahaston sidosryhmien kanssa Jäsenvaltioiden EGR-yhteyshenkilöistä koostuvan ryhmän 19., 20., 21. ja 22. kokous pidettiin maalis- ja lokakuussa 2017 sekä maalis- ja lokakuussa 2018. Kussakin kokouksessa keskusteltiin meneillään olevista ja suunnitelluista EGR-hakemuksista, Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmästä (SFC2014), EGR:n väliarvioinnista 2014–2020, oikeudellisista ja tilintarkastukseen liittyvistä kysymyksistä, koontiasetuksesta ja vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevasta komission asetusehdotuksesta sekä monista muista merkityksellisistä asioista. Lisäksi tammikuussa 2018 järjestettiin EGR-yhteyshenkilöiden ylimääräinen kokous, jossa pohdittiin mahdollisia skenaarioita EGR:a varten vuoden 2020 jälkeen. Vuosina 2017 ja 2018 järjestettiin neljä EGR-verkostoitumisseminaaria, joiden aiheet olivat seuraavat: ·edunsaajien asema ja edustus EGR-tapausten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ·EGR Suomessa: asiantuntemus yritysten kasvua tukemassa ·EGR:n ja EU:n muiden rahastojen synergiat ja toisiaan täydentävä luonne ·EGR:n osuus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa. Seminaareja täydensivät hankevierailut, jotka tarjosivat tilaisuuden kokemusten vaihtoon vertaisten välillä ja edunsaajien tapaamiseen. Kaikkiin neljään seminaariin osallistui runsaasti jäsenvaltioiden, sidosryhmien ja EGR:n täytäntöönpanoelinten edustajia. 2.6.3 Sähköinen tiedonvaihtojärjestelmä (SFC2014) Komissio pyrki vuonna 2014 edelleen yksinkertaistamaan menettelyjä sisällyttämällä EGR:n jäsenvaltioiden kanssa käytettävään sähköiseen viestintäjärjestelmään, Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmään (SFC2014). Huhtikuusta 2015 lähtien jäsenvaltiot ovat tehneet EGR-hakemukset verkossa opastetun hakuprosessin avulla, ja vuoden 2016 elokuusta alkaen ne ovat toimittaneet myös EGR-loppukertomuksensa SFC2014:n kautta. Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmän käytön ansiosta EGR:lle toimitetut hakemukset ovat olleet aiempaa virheettömämpiä ja täydellisempiä, sillä alusta tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden jakaa tietoja komission kanssa ennen kuin hakemus virallisesti tehdään. Tietojen keruu ja käsittely helpottuivat, ja EGR:n tuloksista raportointi nopeutui. EGR-tuen hakeminen Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmän kautta on lyhentänyt aikaa, joka kuluu siitä, kun jäsenvaltio tekee hakemuksen, siihen, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät komission toimittaman ehdotuksen. Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmää kehitettiin edelleen vuosina 2017 ja 2018 muun muassa siten, että kaikki EGR:n tiedot tallennettiin keskuslevylle, EGR:n loppukertomusmoduuli käännettiin kaikille Euroopan unionin virallisille kielille, kehitettiin erityinen ilmoitusmoduuli 12 kuukautta loppukertomuksen toimittamisen jälkeen vallitsevasta työllisyystilantesta raportointia varten ja komissio sai mahdollisuuden luoda työllistymistuloksia koskevan raportin käyttämällä LaunchPad-raportointityökalua. 2.6.4 Euroopan globalisaatiorahaston väliarviointi 2014–2020 Komissio toteutti oma-aloitteisesti EGR:n väliarvioinnin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 20 artiklan mukaisesti. Arvioinnin tavoitteena oli tarkastella EGR:n vaikuttavuutta, kestävyyttä, tehokkuutta, johdonmukaisuutta, merkityksellisyyttä ja eurooppalaista lisäarvoa. Väliarviointi esitettiin komission yksiköiden valmisteluasiakirjana, joka perustui vuonna 2016 tehtyyn ulkoisen alihankkijan tekemään arviointitutkimukseen ja sisältyi teknisen tuen budjettiin. Tulokset ja arvioijien suositukset esiteltiin EGR:n sidosryhmille yhteyshenkilöiden kokouksessa Tallinnassa 19. lokakuuta 2017. Lopullisessa kertomuksessa selostetaan pääpiirteittäin suuri määrä laadullisia ja määrällisiä tietoja. Komission kertomuksessa esitettiin yhteenveto väliarvioinnin tärkeimmistä tuloksista, jotka otettiin myös huomioon 30. toukokuuta 2018 julkaistussa Euroopan globalisaatiorahastoa (EGR) koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksessa. Komission väliarvioinnissa todettiin, että EGR:lla luodaan todellista eurooppalaista lisäarvoa lisäämällä paitsi irtisanotuille työntekijöille tarjottavien palvelujen määrää ja monipuolisuutta myös niiden intensiteettiä. Tarjottu tuki auttoi parantamaan edunsaajien omanarvontuntoa, ja he alkoivat suhtautua työnhakuun oma-aloitteisemmin. EGR osoittautui myös vaikuttavaksi. Edelliseen rahoituskauteen verrattuna irtisanottujen työntekijöiden uudelleentyöllistymisaste työmarkkinoilla parani 49:stä 56 prosenttiin. Väliarvioinnin mukaan parannuksia tarvitaan edelleen päätöksentekoprosessien kestoon ja hakemuksen mukana toimitettavien asiakirjojen määrään. Globalisaation ja talouskriisin käsitteitä ei ole määritelty selkeästi, ja jäsenvaltiot ovat epävarmoja sen suhteen, miten hakemus pitäisi perustella. Globalisaatio kehittyy edelleen siten, että on vaikea osoittaa, mikä tekijä kulloinkin johtaa rakenneuudistustoimiin, minkä takia arvioinnissa asetetaan kyseenalaiseksi EGR-tuen riippuminen irtisanomisten syystä. Koska yhä enemmän työpaikkoja menetetään muiden tekijöiden takia, kuten teknologisen muutoksen vuoksi, soveltamisalaa laajentamalla entistä useammat työttömiksi jäävät työntekijät pääsisivät osallisiksi tukitoimista. 3. Euroopan globalisaatiorahaston kehittäminen 3.1 Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 muuttaminen asetuksen (EU) N:o 2018/1046 osana

Alkuperäisessä EGR-asetuksessa säädettiin poikkeuksesta, jolla NEET-nuorille annettiin tukea vuoden 2017 loppuun saakka. Muutetussa EGR-asetuksessa tukea NEET-nuorille jatketaan vuoden 2020 loppuun asti alueilla, joilla nuorisotyöttömyysaste on yli 20 prosenttia. Siinä säädetään myös laajennetusta tuesta alueille, joilla on paljon irtisanomisia ja joilla pienet ja keskisuuret yritykset ovat pääasiallinen tai ainoa yritystyyppi. 3.2 Euroopan globalisaatiorahastoa koskeva säädösehdotus vuoden 2020 jälkeiselle ajalle Komissio esitti EGR:n väliarvioinnin tulosten perusteella EGR:a vuoden 2020 jälkeen koskevan säädösehdotuksen, jota edelsi vaikutustenarviointi . Komissio sisällytti vaikutustenarviointiin kaikki työllisyys- ja sosiaaliasioiden alalla merkittävät rahastot. Seuraavat rahastot ovat keskeisessä asemassa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja EU:n talouden ohjausjärjestelmässä vahvistettujen sosiaalisten ja työllisyyttä koskevien painopisteiden täytäntöönpanon kannalta: üEuroopan sosiaalirahasto (ESR) ünuorisotyöllisyysaloite üvähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD) üEuroopan globalisaatiorahasto (EGR) üEU:n terveysalan toimintaohjelma sekä ütyöllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI-ohjelma). Koska rahastoilla tavoitellaan samaa toimintapoliittista tavoitetta ja ne täydentävät toinen toisiaan, vaikutustenarvioinnissa käsiteltiin niitä yhdessä tai soveltuvin osin niiden erityisominaisuuksien mukaan. Vaikutustenarvioinnissa tutkittiin mahdollisuutta sulauttaa EGR muihin rahastoihin, mutta rahaston näkyvyyden säilyttämiseksi tutkimuksessa ehdotettiin, että EGR olisi edelleen erillinen rahasto. Komissio otti vaikutustenarvioinnin tärkeimmät tulokset huomioon asetusehdotuksessaan vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. Koska EGR:n tärkein tarkoitus on antaa nopeasti rahallista tukea kriisitilanteissa ja ennalta arvaamattomissa olosuhteissa, komissio ehdottaa, että rahasto säilytetään joustavana erityisrahoitusvälineenä, jota monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut määrärahojen enimmäismäärät eivät koske. EGR:lla ei siten ole vuotuista talousarviota, joka odotetaan käytettäväksi, vaan tarvittaessa käyttöön saatavaa rahoitusta vuotuiseen enimmäismäärään asti. Komissio ehdottaa, että EGR:n käytettävissä kaudella 2021–2027 oleva enimmäismäärä olisi 1 578 miljardia euroa (käypinä hintoina) eli keskimäärin 225 miljoonaa euroa vuodessa (käypinä hintoina). Komission ehdotukseen sisältyy EGR:n käytettävissä oleva enimmäismäärä kaudella 2021–2027. Komissio ehdottaa kuitenkin, että EGR-asetus olisi voimassa toistaiseksi eikä rajoitettu monivuotisen rahoituskehyksen kestoon. Sitä kautta lainsäädäntöprosessi yksinkertaistuu ja tulevaa ohjelmakautta koskevasta enimmäismäärästä voidaan sopia joustavasti jatkuvasti muuttuvien työmarkkinaolosuhteiden tarpeiden mukaan. Varmistaakseen, että EGR:n avulla pystytään jatkossakin tarkoituksenmukaisesti vastaamaan työmarkkinoiden muutoksiin ja talouden haasteisiin, komissio ehdottaa seuraavia muutoksia: §Soveltamisalaa laajennetaan sisällyttämällä siihen työntekijät, jotka jäävät työttömiksi paitsi globalisaatioon liittyvistä haasteista tai rahoitus- tai talouskriiseistä johtuvien, myös siirtymisestä vähähiiliseen talouteen, digitalisaatiosta tai automaatiosta aiheutuvien odottamattomien suurten rakennemuutosten takia. §Irtisanottujen työntekijöiden määrää koskevaa kynnysarvoa pienennetään (500:sta 250:een), jotta voidaan paremmin ottaa huomioon nykypäivän yritysten keskimääräinen koko, sillä monissa jäsenvaltioissa suurin osa työntekijöistä työskentelee pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Useimmilla alueilla 250 työntekijän irtisanomisella on merkittävä vaikutus työmarkkinoihin. §EGR:n yhteisrahoitusosuus (nykyisin 60 prosenttia) mukautetaan Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) korkeimpaan yhteisrahoitusosuuteen kussakin jäsenvaltiossa, millä kannustetaan jäsenvaltioita hakemaan rahoitusta mahdollisimman tehokkaalla tavalla.