Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "eEurope 2002 – Tietoyhteiskunta kaikille – Toimintasuunnitelman luonnos"



Virallinen lehti nro C 123 , 25/04/2001 s. 0036 - 0046



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "eEurope 2002 - Tietoyhteiskunta kaikille - Toimintasuunnitelman luonnos" (2001/C 123/08) Euroopan komissio päätti 29. toukokuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "eEurope 2002 - Tietoyhteiskunta kaikille - Toimintasuunnitelman luonnos". Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 9. tammikuuta 2001. Esittelijä oli Christoforos Koryfidis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24.-25. tammikuuta 2001 pitämässään 378. täysistunnossa (tammikuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Euroopan komissio käynnisti eEurope-aloitteensa(1) joulukuussa 1999 tiedonannollaan "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille"(2). 1.2. Aloitteen taustalla oli vahvistuva käsitys siitä, että "digitaaliteknologian soveltamisesta on tullut kasvun ja työllisyyden avaintekijä"; että syntymässä on "uusi talous", jota kutsutaan myös "sähköiseksi taloudeksi" (e-economy)(3) ja jonka kantavana voimana on Internet(4). Taustalla on myös havainto, että huolimatta Euroopan johtavasta asemasta tietyillä digitaaliteknologian aloilla - kuten matkaviestinnän ja digitaali-tv:n kehittämisessä - tietokoneiden ja Internetin käyttö on Euroopassa edelleen suhteellisen vähäistä(5). 1.3. Aloitteella pyritään "nopeuttamaan digitaaliteknologian käyttöönottoa kaikkialla Euroopassa ja varmistamaan, että kaikilla eurooppalaisilla on sen käyttämiseen tarvittavat taidot"(6). 1.4. Jäsenvaltiot ovat yleisesti ottaen suhtautuneet eEurope-aloitteeseen myönteisesti. Monet jäsenvaltiot ovat tällä välin käynnistäneet aiheeseen liittyviä omia aloitteitaan, kuten "Germ@ny goes online"(7) Saksassa ja "Information Age Government"(8) Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ranskassa on käynnistetty hanke Internetin yhteissääntelystä(9). 1.5. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat joka tapauksessa Euroopan reagoineen hitaasti Internetin tuomaan suureen haasteeseen. Eurooppa näyttää olevan jäljessä Internetin käyttäjämäärissä(10), sen käytössä koulutuksessa(11), uuden teknologian käytössä yrityksissä sekä sähköisen kaupan kehityksessä, mainitaksemme vain eräitä indikaattoreita, jotka monien muiden seikkojen ohella ovat osoitus kehityksen viivästymisestä. Välimatka on kurottava umpeen, vaikka se tuleekin olemaan hyvin vaikeaa alan nopean kehityksen vuoksi. Tästä syystä Euroopalla ei ole varaa viivytellä toimintasuunnitelman toimeenpanossa. 2. Komission asiakirja 2.1. Toimintasuunnitelma perustuu Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamiin tavoitteisiin (tulee valmistella siirtymistä osaamisyhteiskuntaan ja osaamistalouteen) sekä Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden esittämiin eEurope-aloitetta koskeviin varauksellisiin reaktioihin (syrjäytymisen vaara, köyhyys, osaamisvaje jne.). 2.2. Edellä mainitussa toimintasuunnitelmassa keskitytään löytämään vastaukset seuraaviin kolmeen kysymykseen: mitä on tehtävä, kenen toimesta ja mihin mennessä. Keskeiset tavoitteet ovat seuraavat: - ensimmäinen tavoite: halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet ja Internetin tietoturva a) halvemmat Internet-yhteydet b) nopeammat Internet-yhteydet tutkijoille ja opiskelijoille c) verkkojen tietoturva ja älykortit - toinen tavoite: investoinnit ihmisiin ja taitoihin a) Euroopan nuoriso digitaaliaikaan b) työskentely tietotaloudessa c) kaikille mahdollisuus osallistua tietotalouteen - kolmas tavoite: Internetin käytön lisääminen a) sähköisen kaupan edistäminen b) viranomaiset verkon piirissä: sähköiset yhteydet julkisiin palveluihin c) verkkovälitteinen terveydenhuolto d) maailmanlaajuisten verkkojen digitaalinen sisältö e) älykkäät liikennejärjestelmät. 2.3. Näihin tavoitteisiin pyritään kolmella pääasiallisella keinolla: - nopeutetaan tarkoituksenmukaisen oikeudellisen toimintaympäristön luomista - tuetaan uusia perusrakenteita ja palveluja kaikkialla Euroopassa - sovelletaan avointa koordinointimenetelmää ja vertailuanalyysejä. 2.4. Aikatauluna tavoitteille on toteuttaa ne vuoteen 2002 mennessä. Samalla komission asiakirjassa kuitenkin todetaan, että Lissabonissa asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden toteuttaminen tulee olemaan vaikeaa. 2.5. Parhaillaan on kehitteillä useita ehdotuksia, jotka liittyvät eEurope-aloitteeseen(12). 3. Yleistä 3.1. Talous- ja sosiaalikomitea pitää eEurope-aloitetta tervetulleena. Samalla TSK katsoo eEurope-aloitteen olevan EU:n tärkein ja vaikein yritys perehdyttää kansalaiset, yritykset ja julkishallinto nopeasti digitaaliajan ja "uuden talouden" haasteisiin. Komitea pitää toimintasuunnitelmaa kuitenkin vain lähtökohtana ja ensimmäisenä askeleena kohti edellä mainittuja valveuttamis- ja mukauttamistavoitteita. Toimintasuunnitelma vahvistaa jo käynnissä olevia - vaikkakin hitaita - markkinoiden ja yhteiskunnan prosesseja. 3.1.1. Käynnistäessään eEurope-aloitteen komissio ja jäsenvaltiot ovat myöntäneet, etteivät markkinavoimat pysty edistämään Internetiä Euroopassa toivotulla nopeudella. Vaikka kaikki tuotteet ja kaikki palvelut ovat olemassa, niiden kysyntä on edelleen riittämätöntä. eEurope-aloite vahvistaa ja täydentää markkinavoimien toimintaa kolmella tavalla. Ne esitetään seuraavassa päinvastaisessa järjestyksessä kuin toimintasuunnitelmassa, mutta näin tuodaan paremmin esiin prioriteettijärjestys: - Internetin käytön lisääminen, toisin sanoen kysynnän voimistaminen - investoinnit ihmisiin ja taitojen kehittämiseen - halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet, korostaen erityisesti puheluhintoja ja turvallisuutta. 3.1.2. Komitea katsoo, että viime kädessä Euroopan sopeutuminen uuteen ympäristöön riippuu yhdistetystä dynamiikasta, joka kehittyy erityisesti eEurope-aloitteen ansiosta markkinoiden ja yhteiskunnan tasolla. 3.1.3 Tältä pohjalta komitea kannattaa ja pitää myönteisenä komission toimintasuunnitelmaa, jonka avulla on määrä päästä Lissabonin Eurooppa-neuvoston asettamiin tavoitteisiin. Tietyin edellytyksin toimintasuunnitelma voi merkittävällä tavalla auttaa tekemään Euroopasta yksi tärkeimmistä 21. vuosisadan uusimuotoista taloutta ja muita aloja muovaavista toimijoista. 3.1.3.1. Komitea esittää seuraavat huomiot ja ehdotukset korostaakseen tarvetta selkeyttää toimintasuunnitelman tiettyjä kohtia ja vahvistaa toisia. Joka tapauksessa ne heijastavat komitean yleismielipidettä eEurope-aloitteesta. Erityistavoitteita koskevat komitean kannat käsitellään tapauksittaisissa lausunnoissa. 3.1.4. Komitea korostaa, että Internetin käytön lisäämistä ja tietoyhteiskunnan konkretisointia sekä Euroopan unionin uutta strategista päämäärää(13) koskevien toimien on pohjauduttava ihmisiin, Euroopan kansalaisten ja eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden tarpeisiin. Tietoyhteiskunnan syntyminen, joka edeltää osaamisyhteiskuntaa, saa todellista sisältöä vasta, kun se palvelee tätä päämäärää. 3.1.5. Aloitteen ensisijaisena tavoitteena on edistää Internetin käyttöä. Toimintasuunnitelman onnistumista mitataan viime kädessä seuraavin kriteerein: - Onko sen avulla onnistuttu - ja missä määrin - lisäämään Internetin käyttöä yritystoiminnassa, julkishallinnossa ja ylipäätään eurooppalaisessa yhteiskunnassa? - Onko sen avulla pystytty - ja missä määrin - luomaan dynaamisuutta ja panemaan alulle suuntaus, jonka mukaisesti sen käyttö lisääntyy entisestään? 3.2. Komitea myöntää ja ymmärtää toimintasuunnitelman toteuttamiseen liittyvien ongelmien laajuuden ja monimuotoisuuden. Komitea myöntää, että on vaikeaa kuroa umpeen sitä viivettä ja korjata niitä puutteita, joista Eurooppa kärsii siitä syystä, ettei se ole reagoinut ajoissa teknologian uusiin haasteisiin. 3.2.1. Edellä mainituista ja muista ongelmista huolimatta komitea suhtautuu optimistisesti mahdollisuuteen toteuttaa toimintasuunnitelma käytännössä(14), mikäli sille hankitaan poliittinen tuki, jos se saa ajoissa ansaitsemansa vastakaiun yhteiskunnassa, ja jos sitä varten varataan asianmukaiset resurssit. 3.2.1.1. Viimeksi mainittu merkitsee konkreettisesti sitä, että - toimintasuunnitelma nostetaan tärkeäksi poliittiseksi prioriteetiksi; myös eEurope-aloitetta kokonaisuudessaan tulee pitää poliittisena prioriteettina kaikilla poliittisen toiminnan tasoilla ja kaikilla politiikan aloilla - on integroitava aloitteeseen kaikki julkisen ja organisoidun yksityisen sektorin toimialat ja osoitettava tähän tarkoitukseen osa - vaikka suppeakin - niiden käytössä olevista resursseista. 3.2.2. Komitean mielestä on olemassa monenlaisia vakavia vaaroja, jotka saattavat viedä siihen, että yksilöt, ihmisryhmät tai kokonaiset alueet jäävät syrjään tästä kokonaisvaltaisesta hankkeesta, kun pääsy yleispalveluihin ilman tietokonetta tulee asteittain mahdottomaksi pelkästään tietokonepohjaisten palveluiden kehityksen myötä. Komitea yhtyykin niihin, jotka suosittavat, että sekä ohjelmaan kokonaisuudessaan että jokaisen konkreettiseen toimeen tulee kuulua toimintoja näiden vaarojen torjumiseksi. Tämä merkitsee sitä, että - on autettava alueita, jotka ominaislaatunsa vuoksi ovat vaarassa syrjäytyä (esimerkiksi vuoristoalueet, harvaan asutut alueet ja saaristoalueet) - on tuettava erityisesti myös ihmisiä, joilla on erityistarpeita - on avustettava henkilöitä, jotka eivät taloudellisista tai muista syistä pysty seuraamaan nykyteknologian kehitystä ja hyödyntämään sitä. 3.2.2.1. Ehdokasvaltioiden taloudellinen kilpailukyky ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat nekin uhattuina, joten myös ehdokasvaltiot on syytä ottaa huomioon toimintasuunnitelmaa kehitettäessä. 3.2.2.2. Tätä taustaa vasten komitea katsoo, että Euroopan kansalaisten integrointi tietoyhteiskuntaan ja heidän osallistumisensa osaamisyhteiskuntaan on paitsi olennainen tavoite, myös kollektiivinen ja yksilökohtainen oikeus, joka on otettava huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjaa koskevassa keskustelussa ja sen lopullisessa tekstiasussa(15). 3.2.2.3. Syrjäytymisen vaaraa koskeva huomio antaa aiheen hyvin tarkan tavoitteenmuotoiluun: ohjelman päätyttyä Euroopassa ei tulisi olla ketään - koulutustasosta riippumatta - eikä yhtään sellaista yritystä - kokoluokasta riippumatta -, jotka voisivat väittää jääneensä vaille mahdollisuutta perehtyä tietoyhteiskuntaan. 3.2.2.4. Joka tapauksessa suurin syrjäytymisuhan sisältävä vaara on se, että Eurooppa jää pysyvästi jälkeen kilpailijoistaan tieto- ja osaamisyhteiskuntakehityksessä. Tästä syystä komitea korostaa olevan ratkaisevan tärkeää saada vanhan mantereen tuotannolliset voimat viipymättä mukaan tietoyhteiskuntaan. Euroopan yritykset tulevat kilpailukykyisiksi uudessa maailmanlaajuisessa taloudessa vain, jos onnistumme tässä pyrkimyksessä ja pystymme toteuttamaan kulloinkin vaaditut toimet syrjäytymisen torjumiseksi. 3.3. Organisatorinen ongelma 3.3.1. Komitea katsoo, että toimintasuunnitelman toteuttamista tullaan arvioimaan ensisijaisesti juuri organisoinnin tasolla. Tältä osin komitea yleisesti ottaen kannattaa komission valitsemaa lähestymistapaa. Komitea kannattaa tavoitteita sisällöltään sellaisina kuin ne esitetään komission asiakirjassa ja pitää oikeana tapaa, jolla ne nivelletään Eurooppa-neuvoston Lissabonissa ylimääräisessä kokouksessaan antamiin ohjeisiin. Komitea kannattaa myös annettua toimien määrittelyä ja niiden toteuttamistapoja sekä tavoitteiden saavuttamiselle asetettuja aikatauluja. Komission organisatorisen lähestymistavan täydentämiseksi komitea esittää kuitenkin seuraavat huomiot ja ehdotukset. 3.3.2. Organisatorista ongelmaa koskevat huomiot Ensimmäinen huomio: Komitea pitää erittäin hyvänä Lissabonin Eurooppa-neuvoston ehdottamaa lähestymistapaa aloitteen koordinointiin ja toteuttamiseen. Tietyin edellytyksin voi "vertailevaan arviointiin perustuva avoin koordinointimenetelmä" toimia tehokkaana kannustimena pyrittäessä toteuttamaan toimintaohjelman tavoitteet. Prosessin kuvauksessa ei kuitenkaan täsmennetä sen aremmin "vertailevan arvioinnin" käsitettä kuin sitä, kuka tai ketkä ovat se taho, jonka on määrä hoitaa kokonaisuuden koordinointi(16). Toinen huomio: Komission esityksessä ei myöskään määritellä sitä, minkä kanavien kautta aloitteesta tiedotetaan, jotta kansalaiset saisivat siitä ajoissa kylliksi tietoa. Kolmas huomio: Ehdotuksesta puuttuu myös ohjelman kokonaiskustannuksia koskeva arvio sekä arvio siitä, kuinka kustannukset jakautuvat eri tasojen kesken. 3.3.3. Organisatorista ongelmakimppua koskevat ehdotukset Ensimmäinen ehdotus: Komitea on periaatteessa sitä mieltä, että kaikki organisointiin liittyvät ongelmat voidaan ratkaista jäsenvaltiotasolla. Tästä huolimatta komitea katsoo, että paras taho kokonaisprosessin koordinointiin paikallistasolla olisivat ehkä Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä mainitut paikalliset oppimisen monitoimikeskukset(17). Vertailevan arvioinnin osalta komitea haluaa puolestaan muistuttaa komissiota siitä, että järjestelmän on oltava ehdottoman luotettava. Tästä syystä järjestelmän on ennen kaikkea oltava avoin ja sen toiminnan on oltava (Euroopan parlamentin ja neuvoston suorittaman) jatkuvan keskitetyn poliittisen valvonnan alaista. Lisäksi on ryhdyttävä soveliaisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että kerätyt tiedot ovat päteviä ja vertailukelpoisia. Toinen ehdotus: eEurope-aloitetta ja toimintasuunnitelmaa koskevan täsmällisen, luotettavan ja ymmärrettävän tiedon tarjoaminen kansalaisille on välttämätön edellytys hankkeen onnistumiselle. Paikallistasolla koordinointitehtävä voitaisiin antaa oppimisen monitoimikeskuksille. Joka tapauksessa komitea katsoo, että aloitetta koskevaa tietoa on levitettävä kaikkiin suuntiin jatkuvasti ja kaikkien asiaankuuluvien kanavien kautta. Työmarkkinaosapuolilla ja järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla yleensä voi tässä olla erityistehtävä. Kolmas ehdotus: Komitea suosittaa, että hanketta tarkastellaan huolella ja sen budjetti määritellään tarkoin. Kansalaisten on saatava tietoa tarkastelun tuloksista ja budjetista samoin kuin aiheeseen liittyvistä nykyisistä ja tulevista haasteista. 3.4. Tärkeät erityisongelmat 3.4.1. Toinen keskeinen ala, jonka mukaan Lissabonin huippukokouksen tavoitteiden täyttymistä arvioidaan, on tiettyjen tärkeinä pidettyjen erityisongelmien käsittelytapa. 3.4.2. Tärkeitä erityisongelmia koskevat huomiot Ensimmäinen huomio: Komitea huomauttaa, että yleisesti ottaen - vaikka eroja luonnollisesti esiintyy eri maiden välillä - vain pieni vähemmistö eurooppalaisista osallistuu tietoyhteiskuntaan, vaikka osallistuvien määrä onkin epäilemättä kasvussa. Suuri osa tuotantosektorilla tai sen ulkopuolella työskentelevistä on ymmällään kehityksen suhteen, koska heillä ei ole tarvittavaa erityisosaamista kyseisten kehityskulkujen ymmärtämiseksi. Toinen väestöryhmä, joka muodostuu yleensä juuri työelämän kynnyksellä olevista, on mukana sellaisessa tietoyhteiskuntaympäristössä, joka toimii kokonaan markkinoiden ehdoilla. Toinen huomio: Komitea katsoo, että markkinoiden panos tietoyhteiskunnan kehitykseen on merkittävä ja myönteinen. Markkinat ovat aina nykyhetkeen asti auttaneet perehdyttämään monia yrityksiä ja työntekijöitä tietoyhteiskuntaan. Tätä tehtävä ei kuitenkaan voi jättää pelkästään markkinavoimille ja niiden lainalaisuuksille, sillä kyseisen vaihtoehdon omaksuminen johtaisi kokonaisten yhteiskuntaryhmien ja alueiden (työttömien, ikäihmisten, erityistarpeita omaavien henkilöiden, sellaisten alueiden, joilla markkinat eivät toimi täysipainoisesti) syrjäyttämiseen ja johtaisi väistämättä vakaviin vastakkainasetteluihin ja ristiriitoihin. Komitea pitää erityisen tervetulleena ja korostaa Lissabonin huippukokouksen näkemystä tarpeesta "tuoda elinikäinen oppiminen entistä vahvemmin esille Euroopan sosiaalisen mallin yhtenä perustekijänä"(18). Kolmas huomio: Komitean mielestä ongelman ydin on siinä, kuinka tämä tietoyhteiskuntaan perehtyminen saadaan käyntiin viipymättä ja millaisia mahdollisuuksia se avaa. Tätä taustaa vasten voidaan hahmottaa kaksi suurta toiminta-alaa, joita on käsiteltävä viipymättä ja rinnakkain. - Ensimmäinen näistä koskee kouluopetusta sekä tietoyhteiskunnan sille asettamia vaatimuksia. Tämä koskee selvästikin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, joista etusijalle on erityisesti asetettava erikoistuneen työvoiman tarpeen määrällinen ja laadullinen tyydyttäminen. Euroopan on tuotettava ja säilytettävä markkinoillaan omat tietoyhteiskunta-asiantuntijansa, joiden on oltava huippuluokkaa. - Toinen koskee koulutusjärjestelmän ulkopuolella olevia kansalaisia sekä heidän taloudellista ja yhteiskunnallista toimintaansa kokonaisuudessaan, kaikessa moninaisuudessaan. Tällä alalla on välttämätöntä perehdyttää kaikki eurooppalaiset, olivatpa he sitten aktiivista työvoimaa tai eivät, uuteen teknologiaan ja tietoyhteiskuntaan(19). 3.4.3. Tärkeitä erityisongelmia koskevat ehdotukset Ensimmäinen ehdotus: Komitea ehdottaa, että tehdään tutkimuksia siitä, kuinka aikuisväestö reagoi aloitteisiin, joiden avulla heidät pyritään perehdyttämään tietoyhteiskuntaan. Nämä tutkimukset on ensisijaisesti suunnattava poliittisen, yhteiskunnallisen ja talouselämän johtajille. Tällaiset tutkimukset ovat erityisen tärkeitä, sillä ensimmäistä kertaa ihmiskunnan historiassa lapset ja nuoret ovat tietämykseltään (tässä tapauksessa viestintäteknologian tuntemuksen osalta) paremmassa asemassa kuin suuri osa työikäisestä väestöstä (erityisesti ne, jotka tällä hetkellä johtavat tuotantoprosesseja). Toinen ehdotus: Toimintasuunnitelman tehokkuus riippuu suurelta osin sen ensimmäisten vastaanottajien tasosta sekä niistä kannustimista, joita heille tarjotaan, jotta he ottaisivat aloitteen myönteisesti vastaan. Sulkematta pois mahdollisuutta tukea monenlaisia aihetta koskevia aloitteita komitea katsoo, että suurin dynaamisuus toimintaohjelman kehittämiseksi ja sen tavoitteiden toteuttamiseksi saavutettaisiin hyödyntämällä eurooppalaisen yhteiskunnan nykyistä organisatorista rakennetta sekä tarjoamalla lisäksi soveliaita kannustimia kussakin erityistapauksessa. Yleisesti komitea suosittaa, että toimintasuunnitelma toteutetaan seuraavien tahojen myötävaikutuksella: - pk-yritykset - opetus- ja sivistystoimi - järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta. Kannustimet voivat olla monenlaatuisia: - pk-yrityksiä voidaan auttaa pääsemään paremmin esille sähköisissä välineissä (Internet-sivut, yritysten välinen viestintä, sähköiset yhteydet viranomaisiin, markkinatutkimus) - koulumaailmaa voidaan auttaa luomalla kouluihin, nuorisotaloihin, kirjastoihin jne. sovelias infrastruktuuri (kouluihin sijoitettu infrastruktuuri voisi kouluajan ulkopuolella toimia myös aikuisten paikallisena oppimiskeskuksena); myönteisiä tuloksia saataisiin varmasti esimerkiksi tarjoamalla opettajien käyttöön kaikilla koulutustasoilla ilmaiset tietokonelaitteet (henkilökohtainen tietokone ja vapaa pääsy Internetiin)(20) - järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioille voitaisiin antaa monipuolista tukea tietokonelaitteiston hankintaan tai modernisointiin. Kolmas ehdotus: Komitea katsoo, että kun toimintasuunnitelmaa ryhdytään toteuttamaan, on erityistä huomiota kiinnitettävä siihen, kuinka lähestyä järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja pk-yrityksiä. Komitea ilmoittaa olevansa komission käytettävissä tähän tehtävään ja tukevansa sitä edustamiensa organisaatioiden välityksellä. Neljäs ehdotus: Yksi tehokkaimmista keinoista kannustaa kansalaisia perehtymään tietoyhteiskuntaan olisi epäilemättä mahdollisuus laajentaa niitä demokraattisia puitteita, joissa Euroopan kansalaiset toimivat, sekä lisätä heidän suoria vaikutusmahdollisuuksiaan itseään koskeviin päätöksiin. Komitea ehdottaa, että käynnistetään tutkimuksia sen arvioimiseksi, kuinka tietoyhteiskunta vaikuttaa eurooppalaiseen politiikkaan, talouteen ja yhteiskuntaan. "Sähköinen hallinto" on tässä tärkeä tekijä, erityisesti mitä tulee julkishallintoon ja sen kanssakäymiseen yritysmaailman ja kansalaisten kanssa (luvat, verot, sosiaaliturva jne.)(21). Uudet, entistä suoremmat viestintä-, hallinto- ja osallistumismuodot, avoimuuden lisääntyminen sekä välittömästi tarvittaessa käytettävissä olevan tiedon tarjoaminen ovat tekijöitä, jotka voivat auttaa tekemään Euroopasta entistä demokraattisemman paitsi poliittisesti, myös yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti. 4. Erityistä 4.1. Tavoite 1: halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet ja Internetin tietoturva 4.1.1. Komitea kannattaa komission lähestymistapaa pääpiirteittäin, mutta esittää samalla seuraavat huomiot ja ehdotukset. 4.1.1.1. Halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet ja Internetin tietoturva: huomiot Ensimmäinen huomio: Telepalvelualaa koskevien avointen ja rehtien, kilpailua edistävien puitteiden luominen(22) olisi epäilemättä omiaan tekemään Internet-yhteyksistä halvempia ja nopeampia. Komitea pitää tervetulleina komission direktiiviehdotuksia, joilla pyritään näihin tavoitteisiin(23). On kuitenkin syytä huomata, että kilpailua edistävän ympäristön kehitys ei vielä ole samalla tasolla kaikissa jäsenvaltioissa. Internetin käyttökustannukset(24) ovat Euroopassa korkeammat kuin USA:ssa ja Kanadassa. Lisäksi Internet-yhteyksien hinnat vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden välillä. On siis sitäkin ilmeisempää, että Euroopan on mitä pikimmin pyrittävä kuromaan kiinni jälkeenjääneisyytensä Internetin käyttöasteessa. Toinen huomio: Komitea katsoo, että Euroopalla on oikeus ja velvollisuus kehittää omaa Euroopan laajuista verkostoaan, jonka on oltava laadukas ja nopea ja palveltava tutkimusta, koulutusta ja kehitystä. Tästä syystä komitea tukee asiaa koskevia komission ehdotuksia. Kolmas huomio: Internetin tietoturvaa koskeva kysymys on monitahoinen ja ilmeisen vaikea ratkaista. Kyseessä ovat sekä verkon antama mahdollisuus talousrikollisuuteen tai muuhun rikolliseen toimintaan, sekä yksilön suoja kaikenlaisia julkisia tai yksityisiä rikkomuksia vastaan, mukaan luettuna lasten oikeuksien loukkaaminen. Komitea katsoo, ettei näiden ongelmien tule antaa vahingoittaa - Internetin kehitystä - talouskasvua - ajatusten, tietojen, taitojen ja tuotteiden vapaata liikkumista - yksilön oikeuksia ja kollektiivisista oikeuksia. 4.1.1.2. Halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet ja Internetin tietoturva: ehdotukset Ensimmäinen ehdotus: Televiestintäalan tervettä kilpailua edistävien puitteiden luomiselle asetettu määräaika on ratkaiseva tekijä Euroopan pyrkiessä poistamaan jälkeenjääneisyyttään Internetin käytössä. Jotta tämä ajanjakso hyödynnettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla, komitea ehdottaa, että edistetään ja helpotetaan(25) Internetin käyttöä sellaisten väestöryhmien keskuudessa, jotka voivat aloittaa tai jotka joutuvat aloittamaan Internetin käytön nopeasti. Tällaisia ryhmiä ovat epäilemättä - koulutuksen parissa toimivat (oppilaat, opiskelijat, opettajat) - yritykset - järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijat - tietyt erityisryhmät, kuten työttömät tai lukemisvaikeuksista kärsivät. TSK mielestä on välttämätöntä vielä tarkastella nopeaa ja halpaa pääsyä Internetiin yleispalveluvelvoitteen kannalta; erityisesti tämä koskee kouluja, yliopistoja, kirjastoja sekä hajautettuja terveyspalveluita(26) Yhdysvaltojen mallin mukaisesti(27). Toinen ehdotus: Nopea Euroopan laajuinen verkosto vaikuttaisi suorasti tuotantoprosessiin ja laajentaisi näin kestävän kehityksen edellytyksiä Euroopassa. Tästä syystä komitea pitää tärkeänä, ettei eurooppalaisia yrityksiä estetä liittymästä tähän infrastruktuuriin ja hyödyntämästä sitä. Joka tapauksessa on kehitettävä laadukas eurooppalainen verkosto, jossa on erikoistunutta sisältöä, jonka käyttäjät voidaan tunnistaa ja joka on selkeän demokraattisen valvonnan alainen. Kolmas ehdotus: Komitea myöntää, ettei Internet-rikollisuus ole vain Euroopan ongelma ja ettei Eurooppa pysty torjumaan tätä ongelmaa yksinään, omin voimin. Tästä syystä komitea kannattaa ehdotusta perustaa kansainvälinen elin, jonka tehtävänä on pyrkiä estämään rikollinen toiminta Internetissä (ennaltaehkäisevä toiminta). Komitea katsoo, että on valtion velvollisuus suojata kansalaisiaan tämäntyyppiseltä rikollisuudelta (laillisuuden valvonta ja seuraamusten toteuttaminen). Komitea korostaa kuitenkin, ettei valvovien viranomaisten tule antaa toiminnallaan estää Internetin kehitystä eikä vaikuttaa talouselämää tukahduttavasti tai rajoittaa tarpeettomasti yksilön oikeuksia tai kollektiivisia oikeuksia. 4.2. Tavoite 2: Investoinnit ihmisiin ja taitoihin 4.2.1. Komitea katsoo, että toisen tavoitteen toteutuminen on koko aloitteen vaikein tehtävä. Tavoitteeseen koottujen konkreettisten kohtien osalta komitea kiteyttää seuraavat huomiot ja ehdotukset: 4.2.1.1. Investoinnit ihmisiin ja taitoihin: huomioita Ensimmäinen huomio: Toiselle tavoitteelle on tyypillistä - asetettujen osatavoitteiden kunnianhimoisuus - sovellusalojen ja niille ominaisten vaatimusten moninaisuus (lapset, aikuiset, erityisryhmät, kansalliset tasot) - vaikeasti saavutettavilta vaikuttavat määräajat - tavoitteen toteuttamisesta vastaavien toimijoiden paljous ja heterogeenisuus. Tavoitteesta 2 syntyvästä yleisvaikutelmasta huolimatta komitea hyväksyy tavoitteeseen kuuluvien ehdotusten kehyksen, aineiston ja sisällön, koska sen mielestä toimintasuunnitelman keskeinen ja ensisijainen tavoite on ennen kaikkea havahduttaa viranomaiset huomaamaan ohjelman toteuttamisen tarpeellisuus, mikä edellyttää voimakasta signaalia. Toinen huomio: Komitea katsoo, että tarkasteltaessa tilannetta sekä sen lähtökohdista käsin että tulevaisuuden kannalta, Euroopan onnistuminen itselleen asettaman strategisen tavoitteen saavuttamisessa riippuu suhteesta, joka luodaan opetuksen ja modernin teknologian, opetuksen ja tietoyhteiskunnan tai osaamisyhteiskunnan välille. Tätä seikkaperäisempiä komitean huomioita aiheesta voi lukea komitean lausunnoista(28). On kuitenkin aiheellista korostaa jo tässä yhteydessä opetustavoissa tarvittavien muutosten poikkeuksellisia mittasuhteita sekä opetusalalle lankeavaa vastuuta uudenlaisen pedagogisen todellisuuden suuntaamisessa sekä sen ääriviivojen havainnollistamisessa. Lisäksi on syytä todeta, että - jäsenvaltioiden opetusjärjestelmät ovat yleisesti ottaen osoittautuneet puutteellisesti valmistautuneiksi vastaamaan tieto- ja osaamisyhteiskunnan vaatimuksiin - alalla ehdottomasti tarvittava uudistus muuttaa radikaalisti perinteisen koululaitoksen lähtökohtia. Laadullisesti uudistettu koulu eroaa nykyisestä(29) monilta osin. Eroja ovat - laajemmat tavoitteet (jotta voidaan vastata tieto- ja osaamisyhteiskunnan asettamiin vaatimuksiin sekä Euroopan uuteen todellisuuteen ja talouden maailmanlaajuistumiseen) - toisenlainen rakenne (vastauksena elinikäisen oppimisen periaatteesta seuraavaan uuteen lähtöasetelmaan) - laajentunut koulutuskenttä (jotta voidaan vastata tarpeeseen nostaa oppivelvollisuusikää sekä elinikäisen oppimisen vakinaistamiseen) - opetusvälineiden, -menetelmien ja -sisällön ajanmukaisuus (uuden teknologian soveltaminen ja käyttö ja erityisesti tietotekniikan käyttö opetusprosessissa ja käytännön opetustilanteessa). Kolmas huomio: Komitea yhtyy komission näkemykseen, että "digitaalinen lukutaito [digital literacy] on keskeinen tekijä työvoiman sopeutumiskyvyn ja kaikkien kansalaisten työllistyvyyden kannalta(30)". On kuitenkin kiistämätön tosiasia, jota komitea haluaa painottaa: digitaaliajan edellyttämien taitojen saavuttamisen helppous on yleensä käänteisessä suhteessa oppijan ikään. Käytännössä siitä seuraa, että aiheesta annettavaan alkuopetukseen panostettaessa tämäkin muuttuja on otettava huomioon(31). Niinpä haluttaessa taata ikäihmisten ammatillinen muuntautumiskyky ja työllistettävyys on syytä: - tarkistaa ja suunnata uudelleen koulutusjärjestelmät - sisällyttää digitaaliajan edellyttämät taidot oppimääriin - tarjota kannustimia, jotta yksilöt tutustuvat tieto- ja osaamisyhteiskuntaan (ammatillinen alkuopetus tähän todellisuuteen siirryttäessä, Internetin ja osaamistalouden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen). Neljäs huomio: Digitaaliaikakaudella työntekijä on se avaintekijä, jonka taidoilla ja kilpailukyvyllä lisätään tuotantoa ja parannetaan sen laatua. Juuri siksi nämä muuttujat viime kädessä määräävät uuden teollisuuden sijoittautumiskohteet ja työn organisoinnin sekä yleisemmin työelämän hallinnan. 4.2.1.2. Investoinnit ihmisiin ja taitoihin: ehdotukset Ensimmäinen ehdotus: Komitean mielestä nyt on oikea hetki Euroopan komission toteuttaa päämäärien kannalta merkittäviä aloitteita koulutusalalla. Tässä tarkoituksessa on välttämätöntä käydä huolellisesti valmisteltua ja sisällökästä vuoropuhelua, joka itse asiassa aloitettiin jo Lissabonin huippukokouksen päätöksissä. Komitea ehdottaa, että keskustelua opetuksesta ja sen eurooppalaisesta ulottuvuudesta ei rajata opetusministerineuvostoon vaan että sitä käydään myös yhteiskunnassa ja sen tuottavien osien kesken siten, että hyödynnetään nykyisiä hyviä käytänteitä. Ainoastaan täten vuoropuhelusta saadaan vakuuttava ja tehokas. Komitea on valmis osallistumaan aktiivisesti tähän vuoropuheluun. Toinen ehdotus: Komiteaa kiinnostaa erityisesti käsite elinikäinen oppiminen, josta on tehtävä keino saada kaikki eurooppalaiset iästään riippumatta tutustumaan tietoyhteiskunnan ajatusmaailmaan ja mekanismeihin, tehdä tutuksi ja ymmärrettäväksi uudenlainen todellisuus, jota muokkaavat Euroopan yhdentymisnäkymä, maailmanlaajuistuminen ja moderni teknologia. Lisäksi elinikäinen oppiminen opastaa Euroopan kansalaiset ja yritykset työ- ja tuotantoelämässä uuden aikakauden ja uuden talouden asettamiin vaatimuksiin. Tästä syystä komitea ehdottaa, että mahdollisimman pian luodaan koko eliniän jatkuvan oppimisen rakenteet aktiivisessa yhteistyössä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa(32). Komitea on valmis työskentelemään tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja kertomaan aiheesta omat näkemyksensä. Kolmas ehdotus: Komitea ehdottaa, että tehtäessä vastedes valintoja otetaan tarkoin huomioon eEurooppa-ohjelman toteuttamisesta työntekijöille koituvat seuraukset. Niitä on käsiteltävä sosiaalisesti hyväksyttävien standardien mukaisesti ja eurooppalaista sosiaalimallia noudattaen. Tällainen linjaratkaisu on oikeus ja kohtuus, sillä palkansaajat ovat olleet avainasemassa siirryttäessä teollisesta aikakaudesta digitaaliaikakauteen ja siirtymän tuottaman lisäarvon luomisessa. 4.3. Kolmas tavoite: Internetin käytön lisääminen 4.3.1. Tieto- ja osaamisyhteiskunnan ja "uuden talouden" rakentamisen sekä kehityksen välineenä ja kohteena Internetillä on arvoa vasta kun sitä käytetään. Mitä useampi Internetiä käyttää sitä suuremmaksi sen painoarvo kasvaa. Koska tilanne on tämä, Internetin käytön lisääminen on välttämätöntä sähköisen kaupankäynnin kehittämisen kannalta kaikkine seurannaisvaikutuksineen tuotantokustannusten vähentämiseen(33), tuottavuuteen ja kasvuun. Internet myös motivoi uusien yritysten perustamiseen ja siten tuottaa lisätyöpaikkoja(34). Internet on integroitujen viestintäohjelmien laadinnan sekä kaikenlaisten tietojen ja taitojen helpon, nopean ja lähes ilmaisen saatavuuden ennakkoehto. Kun kehitetään Internet, jota, jos mahdollista, kaikki Euroopan kansalaiset käyttävät, helpottuu joidenkin esim. hallinnon ja kansalaisten vastavuoroisen viestinnän ongelmien ratkaiseminen, ja terveys-, koulutus-, kuljetus- ja matkapalveluiden tarjonta paranee. 4.3.1.1. Internetin käytön lisääminen: huomioita Ensimmäinen huomio: Sähköisen kaupankäynnin kehittämisestä komitea toteaa seuraavaa: Kysymys(35) jää ensisijaisesti markkinoiden ja kuluttajien ratkaistavaksi. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallintoelinten vastuulla on tuottaa mahdollisimman nopeasti ja yhdenmukaisesti ratkaisut institutionaalisiin ja lainsäädännöllisiin ongelmiin, joita asiaan liittyy. Samoin niiden tehtäviin kuuluu määritellä yhteisön kanta aiheesta maailmanlaajuisesti viriävässä keskustelussa. Tämän lisäksi, kun muistetaan yllä olevissa kohdissa esitetyt huomiot, yhteisön elinten ja jäsenvaltioiden hallinnon on saatava Internetin käyttö lisääntymään konkreettisia toimenpiteitä toteuttamalla, jotta kuluttajat rohkaistuisivat käyttämään sitä. Toinen huomio: Euroopan painoarvon ja kilpailukyvyn kannalta on tärkeää saada aikaan yhtenäistä toimintaa Internetin kehittämiseen ja verkkovälitteiseen päivittäiseen tiedonkulkuun liittyvien hallinnollisten ja lainsäädännöllisten ongelmien käsittelyssä. Euroopan on myös otettava paikkansa maailmanlaajuisessa keskustelussa. Verkkoaluenimen ".eu" rekisteröinti ja käyttö, eurooppalainen digitaalinen sisältö, Internetin monikielisyyden edistäminen(36), digitaalitelevisio, matkapuhelin(37) ja sen liittäminen Internet-verkkoon sekä sirukortit ovat vain muutamia esimerkkejä tapauksista, jotka Euroopan on käännettävä edukseen. Kolmas huomio: Komitea on vakuuttunut, että hallintolaitosten on viipymättä kytkeydyttävä uuteen digitaaliseen ympäristöön, jossa nykypäivän maailma toimii. Tämä velvollisuus edellyttää, että niiden on koulutettava henkilöstönsä uuteen digitaaliseen ympäristöön. Tästä seuraa esimerkiksi se, että digitaaliajan ajatusmaailma leviää yhteiskunnassa sitä nopeammin, mitä auliimmin hallintolaitokset tarjoavat palveluitaan tässä uudessa sähköisessä välineessä. Neljäs huomio: Internet ja sen käyttö epäsuotuisassa asemassa olevilla maantieteellisillä ja erityisesti rakennerahastojen tavoite 1:n piiriin kuuluvilla alueilla voi muodostua ratkaisevaksi kehitystekijäksi. Siten voidaan täyttää joitain tarpeita, joista ei aiemmin ole pystytty huolehtimaan (etätyö, terveydenhuollon verkkopalvelut jne). 4.3.1.2. Internetin käytön lisääminen: ehdotukset Ensimmäinen ehdotus: Komitea suosittaa, että säännöllisin väliajoin laaditaan vertaileva tutkimus siitä, miten Eurooppa on edistynyt tavoitteen 3 ja erityisesti sähköisen kaupankäynnin ja digitaalisen sisällön aloilla. Kertomukseen tulee lisäksi sisällyttää tietoja tuoreimmasta teknologisesta kehityksestä alalla. Toinen ehdotus: Komitea katsoo, että on välttämätöntä ottaa viipymättä käyttöön Lissabonin huippukokouksessa ehdotettu vertaileva arviointi. Jotta näin tapahtuisi, on luonnollisesti painostettava jäsenvaltioiden hallintoelimiä, jotta ne reagoisivat toimintaohjelmaan ja siirtyisivät digitaaliseen aikakauteen. Yhtä tärkeää on, että yhteisön kaikki elimet tukevat aloitetta päättäväisesti ja herkeämättä. Kolmas ehdotus: Komitea katsoo, että rakennerahastojen tavoite 1:n piiriin kuuluvat alueet sopivat asiaankuuluvien kokeiluohjelmien toteuttamiseen. Ohjelmien rahoitus voitaneen saada Euroopan investointipankilta, jäsenvaltioilta ja yksityiseltä sektorilta. Neljäs ehdotus: Koska komitea kiinnittää erityistä huomiota älykkäiden kuljetuspalveluiden kehittämiseen, se pyytää jäsenvaltioiden hallituksia, komissiota ja yksityistä sektoria käyttämään uutta teknologiaa maa-, meri- ja ilmakuljetusten turvallisuuden lisäämiseksi. 5. Suositukset 5.1. Komitean myönteinen kanta ja lähestymistapa eEurope-toimintaohjelmaan huomioon ottaen sekä perustaen: - komiteassa edustettuina olevien järjestöjen esittämiin näkemyksiin - tähän mennessä aiheesta laadittuihin lausuntoihin komitea antaa seuraavat suositukset Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. 5.1.1. Komitea katsoo, että aloite on saanut tähän mennessä onnistuneen ja hyvän vastaanoton. Yhteiskunta- ja talouselämän tärkeät toimijat ovat hyvin laajalti ymmärtäneet sen tavoitteet ja merkityksen. Tämä oli kuitenkin hankkeen kaikkein yksinkertaisin vaihe. Seuraava vaihe onkin vaikeampi; siinä on kyse aloitteen tekemisestä tunnetuksi yhteiskunnan kaikilla taloudellisilla ja sosiaalisilla tasoilla. Tähän vaiheeseen komitea suosittaa - hankkeen saaman poliittisen tuen voimistamista - ponnistusten lisäämistä hankkeen onnistumiseksi ja sen pitämistä julkisuuden valokeilassa - hyvien käytänteiden ja toteutettujen edistysaskelten tekemistä tunnetuksi. 5.1.2. Komitean mielestä toimintaohjelman olennaisin tavoite on Internetin käytön edistäminen. Komitean mukaan sen seurauksena on sisämarkkinoiden huomattava voimistuminen ja samanaikainen EU:n kansalaisten perehdyttäminen tietoyhteiskuntaan tyypillisesti eurooppalaisessa hengessä eli koulutuksen avulla ja minkään ryhmän syrjäytymättä. Komitea on vakuuttunut, että Internetin käyttö tuo mukanaan monia etuja paitsi markkinoille myös kuluttajille, hallinnolle ja kansalaisille, eri enemmistö-, erityis- ja vähemmistöryhmille. Komitea uskoo, että yksi tämän edistämistoiminnan edellytyksistä on, että herätetään yhteiskunnassa sellainen dynamiikka tai liike, johon suurin osa väestöstä liittyy mukaan. Internetin enenevän käytön nopeuttamiseksi komitea suosittaa - julkisyhteisöjen kytkemistä Internetiin heti (sähköinen yhteys hallinnon, kansalaisten ja yritysten välillä) - tiettyjen ryhmien Internetiin pääsyn edistämistä kiireellisesti: - koulutusmaailma (perus- ja keskiasteen oppilaat, korkeakouluopiskelijat ja opettajat) - yritykset - järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijat - tietyt erityisryhmät, kuten työttömät tai lukemisvaikeuksista kärsivät. 5.1.3. Komitean käsityksen mukaan tietyillä henkilöillä ja ryhmillä on vakava ja todellinen uhka syrjäytyä tietoyhteiskunnasta ja sen eduista. Uhan torjumiseksi komitea suosittaa, että tämä ongelmakenttä otettaisiin huomioon kaikissa toimissa, joihin ryhdytään. Konkreettisemmalla tasolla komitea kehottaa - avustamaan alueita, joiden ominaislaatu altistaa syrjäytymisvaaraan, olivatpa kysymyksessä sitten vuoristo- / saaristoalueet tai kehityksestä jälkeen jääneet alueet - antamaan erikoistukea Internetin käyttöön perehdyttämisessä henkilöille, joilla on erityistarpeita - tukemaan henkilöitä, jotka erilaisista syistä, olivatpa ne sitten pelkästään taloudellisia, eivät kykene osallistumaan nykyaikaiseen tekniseen kehitykseen eivätkä pääse kosketuksiin sen kanssa. 5.1.4. Ehdokasmaissa taas ovat uhattuina niiden kilpailukyky ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Näin ollen olisi järkevää saada myös ne mukaan toimintasuunnitelman toteuttamiseen. 5.1.5. Komitea korostaa, että on tärkeää kouluttaa tietoyhteiskuntaan paitsi nykyiset myös huomispäivän Euroopan kansalaiset. Komiteasta on myös tärkeää täsmentää, että kaikkien Internetin käyttöön kannustavien toimien, tietoyhteiskunnan rakentamisen ja unionin uuden strategisen tavoitteen on suuntauduttava yksilöihin ja heidän tarpeisiinsa, EU:n kansalaisiin ja eurooppalaiseen yhteiskuntaan. Siirtyminen tietoyhteiskuntaan, joka on osaamisyhteiskunnan edeltäjä, ei saa todellista sisältöä ennen kuin se palvelee tähän tavoitteeseen pääsemistä. Tästä syystä komitea suosittaa, ettei perehdyttämisprosessista tehdä olennaisinta päämäärää pelkästään yhteiskunnallisessa mielessä, vaan että sitä pidettäisiin sekä kollektiivisena että yksilökohtaisena oikeutena, mikä on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan lopullisessa tekstiasussa. 5.1.6. Komitean mielestä vertailevaan arviointiin perustuva "avoin koordinointimenettely", jota on ehdotettu, on menettelytapa, jolla voi olla myönteisiä ja piristäviä vaikutuksia toimintasuunnitelman toteuttamiseen. Komitea kehottaa lisäksi huolehtimaan tarkoin siitä, että vertailtavat tiedot ovat luotettavia ja vertailukelpoisia. Komitea painottaa myöskin pysyvän poliittisen kontrollin merkitystä, sillä se on välttämätöntä järjestelmän tehokkaamman toiminnan kannalta. Toimijat, jotka koordinoivat toimintaohjelman toteuttamista paikallisella tasolla, voivat olla tärkeässä asemassa kokonaisuuden luotettavuuden ja toimivuuden kannalta. Komitea suosittaa, että tutkittaisiin onko mahdollista antaa tämä tehtävä paikallisille oppimiskeskuksille, joiden perustamisesta on sovittu Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, tai joillekin muille tällä alalla jo toimiville tahoille eri jäsenvaltioissa. Komitean mielestä on itsestään selvää, että nämä tahot ovat hallinnosta erillisiä ja itsenäisiä laitoksia. 5.1.7. Joka tapauksessa TSK korostaa tarvetta hyödyntää rinnakkain rakennerahastoja ja asiaankuuluvia tutkimusohjelmia sekä muita asiaan liittyviä EU:n toimenpiteitä; erityisesti toimia, jotka koskevat ehdokasvaltioita ja Välimeren alueen kumppaneita(38). 5.1.8. Komiteasta on tärkeää huomauttaa, että toimintasuunnitelman edistäminen paikallisella sosioekonomisella tasolla törmää moninaisiin ja eräissä tapauksissa suuriinkin ongelmiin. Tehtävä tulee olemaan vaikea johtuen kansallisista, sukupolviin ja eri ryhmiin liittyvistä ja jopa yksilökohtaisista ominaispiirteistä (esimerkiksi työssäkäyvät työttömiin nähden). Komitea suosittaa, että tutkimustoimiin ryhdyttäisiin viipymättä, jotta löydettäisiin tapauskohtaiset ratkaisut esiin tuleviin ongelmiin(39). Komitean näkemyksen mukaan asioista on tiedotettava jatkuvasti kaikille osapuolille, erityisesti niistä tiedoista, jotka liittyvät parhaisiin käytänteisiin tämäntyyppisten ongelmien ollessa kysymyksessä. Komitea suosittaa myös, että hyödynnettäisiin kertyneitä kokemuksia sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla ennalta ehkäisevään toimintaan keskittyvän politiikan kehittämiseksi. 5.1.9. Tulevaisuudennäkymien osalta komitea arvioi, että lähes kaikkien toimintasuunnitelman tavoitteiden, ja yleisemmällä tasolla unionin tämänhetkisen strategisen tavoitteen, toteuttaminen riippuu olennaisesti siitä, minkälaisia yhteyksiä opetusala kykenee luomaan nykyaikaiseen tekniikkaan sekä tieto- ja osaamisyhteiskuntaan. Tästä syystä komitea kiinnittää erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin liittyviin valintoihin - nykyaikaiset tiedonhankinnan menetelmät (tietoverkkoja ja -kantoja hyödyntävä oppiminen; vaikutukset korkea-asteen ja sitä edeltävään koulutukseen) - uudet oppimismuodot (elinikäinen oppiminen, paikalliset monimuotoiset oppimiskeskukset) - koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus. Tämänhetkiset suotuisat suhdanteet huomioon ottaen komitea kehottaa unionia tekemään tarpeelliset koulutukseen liittyvät strategiset aloitteet. Niistä on käytävä jatkuvaa, sisällökästä ja avointa keskustelua eri jäsenvaltioiden, yhteisön tahojen ja koko eurooppalaisen yhteiskunnan kesken. 5.1.10. Komitea arvioi, että työmarkkinaosapuolet ja laajemmassa mielessä koko järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta joutuvat omaksumaan erityisen ja hyvin tärkeän roolin kaikessa toiminnassa, jolla pyritään toteuttamaan toimintasuunnitelma ja saavuttamaan unionin tämänhetkinen strateginen tavoite. Näin ollen komitea suosittaa, että EU:n toimielimet olisivat tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa. Omalta osaltaan komitea on valmis tekemään työtä näiden asioiden puolesta kaikin voimin. Bryssel 24. tammikuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_fi. htm. (2) Aloitteen tähänastinen kehitys kuvataan tämän asiakirjan liitteessä (kohta 1). (3) Tietoa käsitteestä "uusi talous" sekä yksityiskohtaisempaa lisätietoa aiheesta löytyy osoitteesta http://europa. eu.int/comm/information_society/eeurope/pdf/progrep_fi.pdf (Liite 2). (4) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/pdf/progrep_fi.pdf (Johdanto). (5) Ks. komission seurantakertomuksen "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" liitteenä oleva taulukko (sähköinen osoite: http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/pdf/progrep_fi.pdf (Liite 2). (6) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/pdf/progrep_fi.pdf (Johdanto). (7) Deutsche Telekomin yksityinen aloite yhteistyössä Saksan hallituksen kanssa (ks. 11. helmikuuta 2000 päivätty lehdistötiedote). (8) http://www.iagchampions.gov.uk/Strategy.htm (9) http://www.internet.gouv.fr/francais/textesref/pagsi2/lsi/coregulation.htm (10) Ks. komission seurantakertomuksen "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" liitteenä oleva taulukko (sähköinen osoite: http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/pdf/progrep_fi.pdf (Liite 2). (11) Komission asiakirja KOM(2000) 23 lopullinen, lukuun 3 liittyvät taulukot (s. 31). (12) Mainittakoon erityisesti seuraavat: - KOM(2000) 323 lopullinen: "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi" - KOM(2000) 318 lopullinen: komission tiedonanto "eLearning - katse huomispäivän koulutukseen" - KOM(2000) 237 lopullinen: komission tiedonanto "Tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta: kilpailun mahdollistaminen kaikessa sähköisessä viestinnässä, mukaan luettuina laajakaistamultimedia ja nopea Internet".. Lähde: http://europa.eu.int/eur-lex/fi/com/greffe_index.html. Lisätietoja osoitteesta http://europa.eu.int/eur-lex/fi/com/reg/fi_register_132060.html (13) Maaliskuussa 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti, kuten tiedetään, unionin uudeksi strategiseksi päämääräksi seuraavaa vuosikymmentä varten tulla "maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietopohjaiseksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvutta". (14) Tähänastinen kehitys näyttää tukevan komitean optimistista näkemystä. Esiteltäessä Nizzan Eurooppa-neuvostoa varten laadittu komission tiedonanto "eEurope 2002: Seurantakertomus" julkaistiin myös lehdistötiedote, josta käy ilmi, että niiden eurooppalaisten kotitalouksien määrä, joilla on Internet-käyttöliittymä, oli noussut nopeasti: maaliskuussa luku oli 18 prosenttia ja lokakuussa se oli kohonnut jo 28 prosenttiin. (15) Po. aiheesta ks. TSK:n lausunto "Yleishyödylliset palvelut", EYVL C 368, 20.12.1999. (16) Tällä välin aihetta pohtimaan on perustettu useita työryhmiä. Tästä myönteisestä kehityksestä huolimatta komitea korostaa tarvetta nopeuttaa menettelyjä tämän toimintasuunnitelman toteuttamisen koordinointia koskevan vakavan ongelman ratkaisemiseksi. (17) Liitteen kohdassa 2 tarkastellaan tätä ehdotusta yksityiskohtaisemmin. (18) Tietoyhteiskuntaan liittyvästä teknologiasta ja sen vaikutuksista ks. tarkemmin TSK:n, EYVL C 117, 26.4.2000 (luku 5). (19) Ks. komitean aiheesta antama ehdotus (EYVL C 117, 26.4.2000, luvut 5 ja 8). (20) Ruotsissa hallitus on myöntänyt määrärahat, joiden turvin hankitaan 60000 opettajalle henkilökohtainen tietokone kullekin (Lähde: "European Report on Quality of School Education - Sixteen Quality Indicators", toukokuu 2000 (Liite 1, tietotekniikkaa koskevan luvun viimeinen kohta; http://www.europa.eu.int/comm/education/indic/backen.html [ei saatavissa suomeksi]). (21) Ks. TSK:n lausunto aiheesta "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa" (EYVL C 169, 16.6.1999) sekä lausunto, jossa käsitellään maailmanlaajuisten verkkojen digitaalista sisältöä. (22) Lisätietoja tästä aiheesta tämän lausunnon liitteen kohdassa 3. (23) Ks. asiakirjat KOM(2000) 384, 385, 386 ja 393 lopullinen sekä TSK:n lausunto aiheesta "Tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta" (EYVL C 14, 16.1.2001). (24) Ks. komission seurantakertomuksen "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" liitteenä oleva taulukko (sähköinen osoite: http://europa. eu.int/comm/information_society/eeurope/pdf/progrep_fi.pdf (Liite 2). (25) Tässä tulee kyseeseen paitsi tietokonelaitteiston käyttömahdollisuuden myös Internet-käyttöliittymän tarjoaminen. (26) Ks. televiestintäalan yleispalvelua koskeva komission ehdotus, josta TSK on antanut lausuntonsa. (27) U.S. Telecom Act 1996. (28) Ks. TSK:n lausunnot (EYVL C 168, 16.6.2000) sekä (EYVL C 117, 26.4.2000) sekä valmisteilla oleva lausunto aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät"). (29) Seikkaperäinen analyysi esitetään TSK:n asiakirjoissa (EY) N:o 1133/99 (lausunto koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta ja paraikaa laadittava lausunto samasta aihepiiristä). (30) eEurope, tavoite 2, b-kohta. (31) Ks. komitean yksityiskohtainen ehdotus kaikkien kansalaisten tutustuttamisesta tietoyhteiskuntaan (EYVL C 117, 26.4.2000). (32) Seikkaperäisempi esitys aiheesta komission asiakirjassa SEK(2000) 1832. (33) Ks. asiaa koskeva taulukko komission seurantakertomuksen "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" liitteessä (http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_fr.htm). (34) Ks. asiaa koskeva taulukko komission seurantakertomuksen "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" liitteessä (http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_fr.htm). (35) Ks. TSK:n lausunto "Ehdotus Euroopan Parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista" (EYVL C 169, 16.6.1999). (36) TSK:n lausunto digitaalisesta sisällöstä ja maailmanlaajuisista verkoista, CES 1405/2000. (37) Ks. asiaa koskeva taulukko komission seurantakertomuksen "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" liitteessä (http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_fr.htm). (38) Aluekehitysrahasto, sosiaalirahasto, koheesiorahasto, laajentumista tukeva rahasto, viides TTK-puiteohjelma, Phare, Meda, Info 2000, Media jne. (39) Kuten esimerkiksi työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO:n osittain rahoittamat tutkimusohjelmat Oxfordin yliopistossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Saksan ja Italian yliopistoissa.