Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä"



Virallinen lehti nro C 214 , 10/07/1998 s. 0044



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 2002) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä" (98/C 214/12) Neuvosto päätti 4. helmikuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 7. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Claus-Benedict von der Decken. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 115 ääntä puolesta, 0 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tähän ehdotukseen neuvoston päätökseksi kuuluu perusteluosa ja seitsemän liitettä. Liite I sisältää ehdotuksen neuvoston päätökseksi. Liitteessä II selvitetään ensimmäisen toiminta-alan rahoitusnäkökohtia. Toiminta-alaan kuuluu horisontaalinen toimi Markkina-analyysit, -ennusteet ja -seuranta. Liitteessä III käsitellään toisen toiminta-alan rahoitusnäkökohtia. Toiminta-alaan kuuluu tällä hetkellä Synergia-ohjelman puitteissa toteutettava horisontaalinen toimi Energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistäminen. Liitteessä IV kuvataan temaattista ohjelmaa Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja sen rahoitusnäkökohtia. Tähän asti kyseinen temaattinen ohjelma on ollut Altener II -ohjelma. Liitteeseen V kuuluu toiminta-ala Energiatehokkuus ja hiilidioksidipäästöjen vähentäminen sekä siihen liittyvät rahoitusnäkökohdat. Tähän asti kyseinen temaattinen ohjelma on ollut Save II -ohjelma. Liitteessä VI käsitellään Carnot-ohjelmaa. Liitteessä VII kuvataan uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusnäkökohtia myös radioaktiivisten materiaalien kuljetuksen sekä ydinaineiden laittoman kaupan torjunnan osalta. 1.2. Energia-alan puiteohjelman tavoitteena on taata energiapoliittisten toimien yhtenäisyys ja tehokkuus. Ohjelmat on liitettävä nykyistä integroidumpaan, avoimempaan ja tehokkaampaan suunnitelmaan. Tämän viisivuotisen suunnitelman looginen rakenne perustuu horisontaalisten ja temaattisten toimien ja ohjelmien nivoutumiseen. 1.3. Puiteohjelman rakenne Elimet Mahdollisimman suuren yhtenäisyyden saavuttamisen vuoksi päätöksentekoprosessin tehokkuus on erityisen merkittävää. Komissio ehdottaa, että puiteohjelmaa toteuttamaan perustetaan, "yksi ainoa neuvoa-antava komitea", jonka on määrä tehdä yhteistyötä kaikkien asianosaisten elinten kanssa. 1.4. Horisontaaliset toimet Horisontaaliset toimet ovat erityisohjelmia laajempia ja niillä pyritään saavuttamaan kokonaisvaltaisesti ensisijaiset tavoitteet. Horisontaalisilla toimilla on omat tavoitteensa, mutta ne mahdollistavat myös temaattisten ohjelmien yhteydessä tehtyjen toimien koordinoinnin puiteohjelman tasolla ja takaavat näin osaltaan yhtenäisyyden yhteisön muiden toimintalinjojen kanssa. 1.4.1. Ohjelman Markkina-analyysit ja -seuranta ja sen puitteissa ehdotettujen toimien tärkeimpänä tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden ja yhteisön energia-alalla tekemiä päätöksiä yhteisillä analyyttisillä perusteilla. Ohjelmaan kuuluu ennen kaikkea ilmastonmuutokseen, energiamarkkinoiden liberalisointiin ja energiamarkkinoiden maailmanlaajuisiin suuntauksiin liittyviä toimia. 1.4.2. Kansainvälistä energia-alan yhteistyötä on määrä tehdä seuraavilla aloilla: energiapoliittinen neuvonta, asiantuntijoiden lähettäminen yhteisön ulkopuolisten maiden laitoksiin, energiapoliittiset tutkimukset ja ennusteet, koulutus ja jatkokoulutus, sellaisten yhteisövälineiden koordinointi, joiden avulla käynnistetään kansainvälisiä toimia energia-alalla, tiedotus ja tiedon vaihto. 1.5. Aihepiirikohtaiset ohjelmat Temaattiset ohjelmat vastaavat unionin ensisijaisia energiapoliittisia aiheita. 1.5.1. Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen sekä alaa koskevan strategian ja yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano. Kuten Altener II -ohjelmassa korostettiin, tavoitteena on uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen markkinaosuuksia lisäämällä, perusrakenteita laajentamalla ja tietoja levittämällä. 1.5.2. Energiatehokkuuden edistäminen käsittää Save II -ohjelman. 1.5.3. Kiinteiden polttoaineiden tehokasta ja saastuttamatonta käyttöä edistetään Carnot-ohjelmassa. 1.5.4. Ydinturvallisuutta koskevan yhteistyön tavoitteena on parantaa ydinmateriaalien kirjanpito- ja valvontajärjestelmää (ydinmateriaalivalvontaa) sekä automaattista tietojenkäsittelyä kaikilla tasoilla. Teollisuusyhteistyö Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa sekä yhteistyö radioaktiivisten aineiden kuljetuksessa, mukaan lukien radioaktiivisten aineiden laittoman kaupan torjunta: Ohjelmaan on määrä kuulua kuusi aluetta, joilla pyritään helpottamaan sisämarkkinoiden toimintaa, arvioimaan mahdollisia häiriöitä radioaktiivisten aineiden kuljetuksessa sekä tekemään yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä uusien itsenäisten valtioiden kanssa kuljetusten turvallisuuden parantamiseksi. 1.6. Muiden yhteisöpolitiikkojen ja -ohjelmien energiaa koskevien osuuksien koordinointi 1.6.1. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tukeminen: Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvät samat ohjelmat kuin neljänteenkin: Joule, Thermie sekä Euratom-sopimukseen perustuva ja yhteisen tutkimuskeskuksen myötävaikutuksella toteutettava TTK-ohjelma ydinturvallisuuden ja hallitun lämpöydinfuusion alalla. 1.6.2. Euroopanlaajuisten energiaverkkojen toimintatavat, elimet ja toteutusvälineet säilyvät muuttumattomina. 1.6.3. Koordinointia muihin toiminta-aloihin kuten ulkosuhteet (Phare, Tacis ja Meda), rakennerahastot tai sijoitusten edistäminen kuuluvien ohjelmien kanssa on tarkoitus parantaa. 1.6.4. On määrä perustaa pääjohtajien verkosto, jolla taataan energiapoliittisen ulottuvuuden sisältävien suuntaviivojen avoimuus ja yhteensovittaminen. Verkoston tehtävänä on laatia vuosittain katsaus yhteisön eri toimintalinjojen yhteydessä käynnistetyistä energia-alan toimista. 1.7. Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät Alla olevassa taulukossa esitetään rahoituksen alustava jakautuminen (miljoonissa ecuissa). Talousarviot esitetään yksityiskohtaisesti liitteissä olevissa rahoitusselvityksissä. >TAULUKON PAIKKA> 1.8. Talous- ja sosiaalikomitea on ilmaissut kantansa Altener II -ohjelmasta () ja Save II -ohjelmasta () antamissaan kahdessa lausunnossa. 2. Yleistä 2.1. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission asiakirjaan, sillä se on ensimmäinen askel kohti energiapoliittisten toimien yhtenäistä, tehokasta ja myös joustavuuden ja avoimuuden huomioon ottavaa suunnitelmaa. Komitea tunnustaa, että tähän tärkeään alaan on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota, ja nyt voidaankin aloittaa moninaisten tehtävien tavoitteellinen koordinointi. 2.2. Yhteisön energiapolitiikalla on tulevina vuosina suuria haasteita. Energiapoliittiselle tilanteelle on tunnusomaista lisääntyvä riippuvuus tuonnista. Lisääntyvää riippuvuutta ja muuttuvia geopoliittisia puite-ehtoja ajatellen unionin ulkosuhteilla on keskeinen merkitys erityisesti energia-alalla. Unionin politiikassa on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota energiahuollon takaamiseen. Energia-alan kansainvälisellä yhteistyöllä on määrä taata energiahuollon varmuus sekä vaikuttaa osaltaan kulttuurivaihtoon ja turvallisuusstandardien maailmanlaajuiseen parantamiseen. 2.3. Lisääntyvän maailmanlaajuistumisen vuoksi markkinat lähentyvät edelleen ja yritykset kilpailevat keskenään maailmanlaajuisesti. Euroopan ja sen kansalaisten edut on otettava huomioon ja Euroopan teollisuuden kilpailukykyä parannettava, jotta selviydytään maailmanlaajuisessa kilpailussa. 2.4. Sähkön () ja kaasun (8. joulukuuta 1997 kokoontunut energianeuvosto) markkinoiden liberalisoinnin yhteydessä saavutettu edistys on merkittävää sisämarkkinoiden toteuttamista ja yhteisön kansainvälisen kilpailukyvyn parantamista ajatellen. 2.5. Lisähaasteena on näiden seikkojen yhdistäminen ympäristöpoliittiseen ulottuvuuteen. Tulevaisuuden energiapolitiikan on kestävän kehityksen hengessä oltava myös ympäristöpolitiikkaa tai ainakin taattava ympäristöystävällisyys. 2.6. Yhdistämällä energia- ja ympäristöasiat puiteohjelmassa otetaan huomioon entistä vahvemman ympäristöpoliittisen lähestymistavan tarve. Kiotossa sovittuja velvoitteita ja niiden toteuttamiseen tähtääviä toimia ajatellen on selvää, että yhteisön energiapolitiikka on sovitettava yhteen ympäristönsuojelutavoitteiden kanssa. 2.7. Kilpailun liberalisoinnin ja voimistumisen vuoksi odotettavissa olevaa energian hinnan alenemista ajatellen ympäristöpoliittisten toimien vaikutukset voivat kaventua. Toisaalta esimerkiksi energiaveron käyttöönotto ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin voisi haitata Euroopan teollisuuden kilpailuaseman vahvistamista. Tarkan seurannan lisäksi tässä yhteydessä tarvitaan jäsenvaltioiden palautetta, jotta vältetään kilpailun, ympäristönsuojelun ja kansalaisten etujen vastainen kehitys. Tätä taustaa vasten on vielä keskusteltava seikkaperäisesti säilyvistä ristiriidoista ja tulevasta strategiasta, jossa on otettava huomioon ympäristöulottuvuus kestävän kehityksen kannalta ja kansainvälinen kilpailukyky sekä vähennettävä samalla riippuvuutta tuonnista. Jäsenvaltioiden kokemukset voivat osoittaa, miten osittain ristiriitaiset tavoitteet voidaan sovittaa yhteen tasapainoisesti. 2.8. Komitea on tyytyväinen komission asettamaan kolmeen painopistealueeseen, joita ovat toimitusvarmuus, kilpailukyky ja ympäristönsuojelu, sekä komission vastaavasti sovittamaan energiapolitiikkaan, joka perustuu näiden tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävään toimenpidepakettiin sekä nykyistä suurempaan tehokkuuteen ja avoimuuteen. Ensimmäinen muttei kuitenkaan riittävä askel kohti nykyistä suurempaa avoimuutta oli komission tiedonanto "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin", josta komitea on antanut lausunnon (). 3. Erityistä Komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että energiapolitiikan yhteydessä tehdyt toimet on yhtenäisyyden ja tehokkuuden takaamiseksi koottava nykyistä integroidumpaan, avoimempaan ja tehokkaampaan suunnitelmaan. 3.1. Yleinen looginen rakenne 3.1.1. Komission esittämä energia-alan puiteohjelma on vasta ensimmäinen askel kohti yhtenäistä suunnitelmaa. Puiteohjelmaan kuuluu pelkästään ohjelmia, joilla on rahoituksellista vaikutusta pääosasto XVII:ssä. Komission olisi asiakirjassaan viitattava selvästi tähän ulkopuolisen vaikeasti ymmärrettävään valintaperusteeseen. 3.1.2. Otsikko viittaa siihen, että puiteohjelmassa annettaisiin yleiskuva energia-alan toimista. Komission asiakirjasta kuitenkin puuttuu tärkeitä energiapoliittisia toimia eikä niihin viitata, ja komitea pahoitteleekin, että energia-alan puiteohjelmaan kuuluvat vain pääosasto XVII:n piiriin kuuluvat ohjelmat. 3.1.3. Jotta energiapolitiikan yhtenäisyyttä ja tehokkuutta voitaisiin parantaa, puiteohjelmaan olisi sisällytettävä täydellinen yleiskuva kaikista ohjelmaan kuuluvista ja sen ulkopuolisista komission toimista, vaikkei kaikkien energiapoliittisten toimien integrointi olekaan mahdollista Euroopan unionin puutteellisten oikeudellisten mahdollisuuksien vuoksi. Yleiskuvan ja vähemmän muodollisen esitystavan ansiosta komission asiakirja olisi yleisölle entistä ymmärrettävämpi ja avoimempi, mikä olisi erityisen tärkeää juuri energia-alalla Euroopan kansalaisten poliittisen kannatuksen vuoksi. 3.1.4. Komissio ei mainitse puiteohjelmaan kuuluvia eikä ehdottamiaan muita erillisrahoitteisia ohjelmia tai toimia, kuten "Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi" () sekä "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet Yhteisön strategiaa koskeva valkoinen kirja" (), joista komitea valmistelee parhaillaan lausuntoa. Komitea pitää tärkeänä kaikkien näiden toimien yhdistämistä yhtenäiseksi ohjelmaksi sekä toimien keskinäisten suhteiden osoittamista, ja kehottaa komissiota edistämään edelleen energiapoliittisten toimien integraatiota. 3.1.5. Komitea pitää myös katsausta jäsenvaltioissa toteutetuista toimista hyvänä välineenä, jonka avulla voidaan luoda rakentavaa kokemustenvaihtoa ja yhtenäistä yhteisön energiapolitiikkaa sekä käynnistää täydentäviä toimia. Tässä yhteydessä on aina kunnioitettava läheisyysperiaatetta. 3.2. Oikeusperusta 3.2.1. Eri päätöksentekotahojen toimet energiaa käsittelevän luvun liittämiseksi unionin perustamissopimukseen ovat tähän mennessä olleet tuloksettomia. Komissio yrittää nyt järkevästi hyödyntää sille annettuja oikeudellisia puitteita ja pyrkii tehostetun tiedotuksen avulla koordinoimaan komission sisäiset energiapoliittiset toimet. 3.2.2. Komissio luo ehdotuksellaan tulevaisuudennäkymiä nykyisten rajoitettujen oikeudellisten mahdollisuuksien puitteissa perustamalla "yhden ainoan komitean" ja pääjohtajien verkoston. Mikäli komissio onnistuu toteuttamaan ehdotukset, luomaan perustan tulevalle menettelytavalle, antamaan neuvostolle näin myönteisen signaalin ja osoittamaan, että kyseisen komitean ja pääjohtajien verkoston myötä aloitettu toiminta johtaa nykyistä suurempaan yhtenäisyyteen ja parempaan koordinointiin, olisi toivottavaa, että soveltuvana ajankohtana harkittaisiin tämän työmenetelmän laajentamista. 3.2.3. Kyseisen komitean olisi otettava tehtäväkseen poistaa myös yhteisö- ja jäsenvaltiotason nykyiset epäyhtenäisyydet. Tällaisessa komiteassa myös jäsenvaltioille lankeaisi merkittävä vastuu, minkä vuoksi komitean rooli laajenisi hallinto- ja sääntelytehtäviin komission ehdottamasta puhtaasta neuvoa-antavasta tehtävästä. 3.3. Elimet 3.3.1. Horisontaalisten ja temaattisten ohjelmien voimakkaan painottamisen johdosta oleelliset seikat, jotka koskevat organisaatiorakennetta ja joita olisi painotettava nykyistä voimakkaammin, joutuvat taka-alalle ja ovat vaarassa jäädä riittämättömälle huomiolle. 3.3.2. Komission ehdottama komitea on uusi, vielä perustettava elin, jonka on määrä vastata energia-alan puiteohjelmassa hallinnoiduista ohjelmista sekä niihin kuuluvien toimien koordinoinnista. Komitea korvaa nykyiset ohjelmakomiteat, joiden vastuu myös siirtyy sille. 3.3.3. Tästä komiteasta ja sen tehtävien rajaamisesta suhteessa puiteohjelman muihin energiapoliittista toimivaltaa omaaviin komiteoihin on vielä keskusteltava perusteellisesti. Tehtävien päällekkäisyyksiä tai komiteoiden keskinäistä kilpailua on vältettävä. Kyseisellä komitealla on oltava lisäarvoa niihin olemassa oleviin komiteoihin nähden, jotka sen on tarkoitus korvata, ja sen on kyettävä ottamaan niiden tehtävät hoitaakseen. 3.3.4. Komission asiakirjassa ei käsitellä tarkemmin "yhden ainoan komitean" kokoonpanoa. Sen on määrä vaikuttaa aktiivisesti yhteisön eri toiminta-alueiden yhteydessä toteuttamien energiapoliittisten toimien koordinointiin, huolehtia energiapoliittisten toimien avoimuudesta ja integraatiosta sekä taata tarvittava teknologinen asiantuntemus. Komitean kokoonpanosta ja toimintatavasta on annettava yksityiskohtaisempaa tietoa. 3.3.5. Komissio on esittänyt "Ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)", josta komitea on antanut lausunnon (). On tutkittava, voidaanko viidennen puiteohjelman "yhteisvastuullisesta koordinointirakenteesta" saatuja kokemuksia hyödyntää energia-alan puiteohjelmaan kuuluvan komitean hyvin erilaista oikeudellista lähtökohta-asemaa ajatellen sekä tehdä niistä johtopäätöksiä. 3.4. Yhteisön eri toiminta-alojen energiapoliittisten tekijöiden koordinoinnin parantaminen 3.4.1. TSK on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että pääosastojen välistä koordinointia on vahvistettava ja tätä varten on laadittava vuosikatsaus kaikista yhteisön eri toiminta-alojen yhteydessä toteutetuista energiapoliittisista toimista, jotta tulevaisuudessa vältetään yksittäisten toimien välisiä ristiriitaisuuksia. Komitea on tyytyväinen komission aikeeseen perustaa pääjohtajien verkosto. 3.4.2. Komitea pitää pääjohtajien verkostoa puiteohjelman oleellisena osana ja tukee sen vastaavaa painotusta. Pääjohtajien verkosto muodostaa puitteet kaikille, myös puiteohjelmaan kuulumattomille toimille, joita ovat esimerkiksi yhteisöstrategia sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseksi, valkoinen kirja sekä toimintasuunnitelma uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja aluepolitiikkaa varten. 3.4.3. Pääjohtajien verkosto antaa mahdollisuuden nivoa yhteen kaikkien pääosastojen energia-alaan liittyvät mahdollisuudet, saada komissiossa laaja kannatus yhteisön energiapolitiikalle ja näin vähentää haittoja, jotka johtuvat energia-asioita erityisesti käsittelevän luvun puuttumisesta EU-sopimuksesta. On vielä kehitettävä yhteisiä strategioita, jotka ovat yhden pääosaston vastuualuetta laajempia. 3.4.4. Komitea toivoo, että pääjohtajien verkosto esittää pikaisesti katsauksen, josta ilmenevät kyseeseen tulevat toimet ja alat, ja jota jatketaan energiapoliittisten toimien koordinointia ja toimien vaikutuksia käsittelevissä vuosikertomuksissa. Karkea yleiskuva, jollainen annettiin esimerkiksi komission tiedonannossa "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" () josta komitea antoi lausunnon () ei ole tarpeeksi konkreettinen ja kattava. Pääjohtajien verkoston olisi myös tarkistettava, miten komission toteuttamat energiapoliittiset toimet ovat vaikuttaneet yhteisötavoitteiden saavuttamiseen. 3.4.5. Jotta pääjohtajien verkoston etuja ja mahdollisuuksia voidaan hyödyntää nopeasti ja tehokkaasti, on se institutionalisoitava poliittisten ja toiminnallisten suuntaviivojen avulla. 3.5. Pääjohtajien verkoston ja "yhden ainoan komitean" on määrä huolehtia yhteisötason tai puiteohjelmatason koordinoinnista. TSK kannattaa tätä lähtökohtaa, mikäli tulevaisuuden energiapolitiikkaa muotoillaan uudelleen tietoisesti näiden kahden uuden instituution myötävaikutuksella. 4. Horisontaaliset ja aihepiirikohtaiset ohjelmat 4.1. Markkina-analyysit ja -seuranta () 4.1.1. Toimenpiteen tavoitteena on laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelma energiamarkkinoiden ja -suuntausten säännöllistä seurantaa varten, jotta energiapoliittisia päätöksiä voidaan tehdä yhteisten analyysien pohjalta. 4.1.2. Komitea pitää järkevänä, että analyysejä laadittaessa hyödynnetään muita tutkimuksia ja kokemuksia sekä tukeudutaan niihin. Ohjelmalla olisi tuettava vain täydentävää havainnointia, mikä vastaa myös toimenpiteelle myönnettyjä alhaisia määrärahoja, joilla ei voi toteuttaa seikkaperäisiä markkina-analyyseja. 4.2. Energia-alan kansainvälinen yhteistyö () 4.2.1. Synergia on erityisohjelma energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi. Esitettyyn puiteohjelmaan kuuluvassa liitteessä III jatketaan neuvoston jo vuonna 1997 hyväksymää Synergia-ohjelmaa () viidellä vuodella. 4.2.2. Komitea kannattaa Synergia-ohjelmaa, mutta pahoittelee kuitenkin, ettei siltä pyydetty ohjelmasta lausuntoa huolimatta rakentavasta yhteistyöstä Altener II ja Save II -ohjelmien yhteydessä. 4.3. Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen () 4.3.1. Uusiutuvien energialähteiden käytön korostaminen vastaa ympäristöpolitiikan vaatimuksia. Komission olisi kuitenkin selostettava nykyistä tarkemmin, miten paljon poiketaan jo esitetystä Altener II -ohjelmasta [josta komitea on antanut lausunnon ()] vai kopioidaanko se sellaisenaan, sekä millainen rooli Altener II -ohjelmalle, valkoiselle kirjalle ja siihen liittyvälle, uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevalle toimintasuunnitelmalle (josta erillinen valmisteluryhmä laatii komitean lausuntoa) annetaan monivuotisessa ohjelmassa, jolla edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä yhteisössä. 4.3.2. Komitea vaatii, että uusiutuviin energialähteisiin erottamattomasti liittyvä Altener-nimi säilytetään, koska nimi on tunnettu ja tuttu, ja kehottaa komissiota mainitsemaan sen kansalaisläheisyyden vuoksi myös liitteen IV otsikossa. 4.4. Energiatehokkuuden edistäminen () 4.4.1. Komitea on yhtä mieltä komission kanssa tehokkaan energiankäytön merkityksestä ja näkee tässä yhteydessä suuria mahdollisuuksia vähentää hiilidioksidipäästöjä. Komitea on jo antanut Save II -ohjelmaa koskevan lausunnon (). Budjettioikeudellisista syistä voitiin vuoden 1996 päätöksenteon yhteydessä asettaa käyttöön vain Save II -ohjelman ensimmäisen toimintavuoden määrärahat. Seuraavien vuosien suhteen viitattiin tuolloin vielä valmisteilla olleeseen energia-alan puiteohjelmaan. Save II -ohjelma nivelletään puiteohjelmaan, ja sitä jatketaan vuoteen 2002. 4.4.2. Komitea on tyytyväinen rahoituksen varmistumiseen ja Save II -ohjelman pidentämiseen sopusoinnussa energia-alan puiteohjelman kanssa. Valitettavasti komissio ei selosta asiakirjassaan sitä, miten paljon jo käynnissä olevasta Save II -ohjelmasta poiketaan tai miten paljon sitä laajennetaan; muutokset lienevät kuitenkin pieniä. 4.4.3. Yhteisöstrategia sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseksi ja yhteistuotannon kehitysesteiden poistamiseksi (), jota pääosasto XVII myös hallinnoi, olisi mainittava energiatehokkuuden edistämisstrategian tärkeänä tekijänä, vaikkei kyseessä olekaan puiteohjelman osa. 4.4.4. Komitea vaatii säilyttämään Save-nimen, joka olisi mainittava myös liitteen V otsikossa. 4.5. Kiinteiden polttoaineiden tehokas ja saastuttamaton käyttö () 4.5.1. Carnot-ohjelma vaikuttaa osaltaan hiilen saastuttamattomaan hyödyntämiseen liittyvien tietojen soveltamisessa. Vaikuttaa siltä, että tätä aiemmin Thermie II -ohjelmaan kuulunutta alaa on tarkasteltava siitä erillään. 4.5.2. Komitea tukee tätä ohjelmaa, mutta muistuttaa kuitenkin komissiota sen vastuusta huolehtia viidenteen puiteohjelmaan kuulumattomien tutkimusohjelmien, kuten Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) ohjelmien ja Thermie II:n, täydentävyydestä sekä välttää mahdollista kaksinkertaista työtä. 4.5.3. Komitea on jo antanut Thermie II -ohjelmaa koskevan lausunnon (). Komissio ei nyt käsiteltävässä asiakirjassakaan sijoita Thermie-ohjelman tutkimukseen liittymättömiä osia laajempiin puitteisiin. 4.5.4. Energiariippuvuuden vähentämiseksi on erityisesti unionin tulevaa laajentumista ja jäsenehdokasmaiden alueella olevia esiintymiä ajatellen punnittava Euroopan hiilivarojen nykyistä laajempaa hyödyntämistä. Tämä edellyttäisi entistä suurempaa rahoitusta fossiilisten polttoaineiden energiantuotannon puhtauteen suuntautuneelle tekniselle tutkimukselle. 4.6. Ydinenergia-alan yhteistyö () 4.6.1. Energia-alan puiteohjelmassa varataan ydinturvallisuudelle verrattain pienet määrärahat. Tämä johtuu ulkopuoliselle käsittämättömästä pienten toimenpiteiden valinnasta ydinturvallisuuden laajalla alalla. Komitea muistuttaa painokkaasti, ettei tämä menettelytapa ole omiaan lisäämään ydinenergian suhteen hyvin varovaisten Euroopan kansalaisten luottamusta ydinturvallisuuteen. Vain avoimuuden ja luottamuksen turvin voidaan saavuttaa kansalaisten riittävän laaja kannatus. 4.6.2. Tätä varten on luotava kokonaiskuva kaikista ydinturvallisuuteen liittyvistä ohjelmista. Tässä yhteydessä on viitattava myös muiden alojen (Tacis, Phare, tutkimuksen viides puiteohjelma) kaikkiin toimiin, sillä kyseessähän on puiteohjelma. Yhteydet muihin ohjelmiin on esitettävä selkeästi. 4.6.3. Komitea on sitä mieltä, ettei ole järkevää ottaa pientä osaa ydinturvallisuuden laajasta alasta näin kaavamaisesti (rahoitusselvitys) energia-alan puiteohjelmaan ja herättää levottomuutta Euroopan kansalaisissa. On tutkittava, luodaanko näin lisäarvoa vai olisiko parempi erottaa liite VII puiteohjelmasta ja käsitellä sitä muiden ydinturvallisuuteen liittyvien toimien yhteydessä. 5. Päätelmät 5.1. Komitea on sitä mieltä, ettei nyt käsiteltävän kaltaisia ohjelma-asiakirjoja tule laatia pelkästään muodollisten näkökohtien mukaisesti, sillä niiden tulisi olla kaikkien asiasta kiinnostuneiden henkilöiden ymmärrettävissä. Nykyisellään ulkopuolisen on vaikea ymmärtää, miksi juuri muutamat mainitut toimet kuuluvat puiteohjelmaan, toisin kuin pääosasto XVII:n tai komission muut energiapoliittiset toimet. 5.2. Olisi myös selkeytettävä sitä, mitä sanalle "puite" tässä puiteohjelmassa tarkoitetaan. Komitea suosittaa, että komissio kiinnittäisi asiakirjoja laatiessaan pikaisesti entistä enemmän huomiota niiden ymmärrettävyyteen ja vaikutukseen ulospäin. Komitea on varma siitä, että tämä on erittäin tärkeää myös Euroopan kansalaisten poliittisen kannatuksen vuoksi. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 19, 21.1.1998 () EYVL C 82, 19.3.1996 () Neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivi, EYVL L 27, 30.1.1997. () EYVL C 19, 21.1.1998 () KOM(97) 514 lopull., EYVL C 157, 25.5.1998. () KOM(97) 599 lopull. () EYVL C 355, 21.11.1997 () KOM(97) 167 lopull. () Vrt. liite II, KOM(97) 550 lopull. () Vrt. liite III, KOM(97) 550 lopull. () EYVL L 104, 22.4.1997 () Vrt. liite IV, KOM(97) 550 lopull. () Vrt. liite V, KOM(97) 550 lopull. () Vrt. liite VI, KOM(97) 550 lopull. () EYVL C 393, 31.12.1994 () Vrt. liite VII, KOM(97) 550 lopull.