KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE - eEurope 2005 -toimintasuunnitelma: Päivitys {SEK(2004) 608 } {SEK(2004) 607 }

TIIVISTELMÄ

eEurope 2005 -toimintasuunnitelma on osa Lissabonin Eurooppa-neuvostossa määriteltyä strategiaa, jolla uudenaikaistetaan Euroopan taloutta ja muokataan siitä osaamistalous. eEuropen väliarviointi valmistui helmikuussa 2004 ja hyväksyttiin saman kevään televiestintäneuvostossa. Tämä tiedonanto pohjautuu väliarviointiin, ja siinä esitetään ohjelmaan joitakin muutoksia. Ehdotetut toimet eivät muuta olennaisesti toimintasuunnitelman tasapainoa tai rakennetta. eEurope 2005:n tavoitteet pysyvät ennallaan, ja pääpaino on edelleen hyvien käytäntöjen vaihdossa, vertailuanalyyseissä ja avoimessa koordinoinnissa.

Tässä tiedonannossa ehdotettavilla 15 toimella pyritään täydentämään meneillään olevia toimia eEuropen erityistavoitteiden saavuttamiseksi ja sen edistymisen nopeuttamiseksi. Kaikkien toimien nykytilasta on tiivistelmä komission valmisteluasiakirjassa SEK(2004)607.

Laajakaista: Laajakaistapolitiikka on nyt noussut keskeiseen asemaan. Tämän vuoksi kaikkien jäsenvaltioiden piti laatia kansalliset laajakaistastrategiat vuoden 2003 loppuun mennessä. Tämä prosessi on meneillään 15 jäsenvaltiossa, mutta sitä on laajennettava kaikkiin 25 jäsenvaltioon (toimi 1). Laajakaistan yleistyessä erityistä huomiota kiinnitetään maa- ja syrjäseutualueisiin, joilla asutus on hajanaista ja markkinat vetävät heikommin. Tätä kysymystä tarkastelee kesäkuussa 2004 perustettava digitaalista kahtiajakoa käsittelevä foorumi, joka kehittää tarpeen mukaan strategioita (toimi 2). Laajakaista ilman IPv6-yhteyskäytännön tuomia hyötyjä rajoittaisi olennaisesti innovatiivisten palvelujen ja sovellusten valikoimaa, ja komissio kartoittaa yhteyskäytännön nykyisen tilan yhdessä kansallisten IPv6-työryhmien kanssa (toimi 3).

Sähköiset viranomaispalvelut: eEurope-toimintasuunnitelmassa on aina korostettu, kuinka julkinen sektori voi vauhdittaa osaamisyhteiskuntakehitystä tuomalla julkisia palveluja verkkoon ja parantamalla näin palvelujen toimivuutta ja kustannustehokkuutta. Viiden viime vuoden aikana on edistetty huomattavasti kaikilla kolmella eEuropen osa-alueella (sähköinen hallinto, terveydenhuolto ja opiskelu), ja tuloksena on ollut mittavia hyötyjä. eEuropen väliarvioinnissa todettiin kuitenkin, että kullakin osa-alueella on varaa parantaa yhteentoimivuutta ja kehittää yleiseurooppalaista yhteistyötä. Tätä varten ehdotetaan toimenpidekokonaisuutta, joka helpottaa tutkimustyön ja kokeilujen tulosten siirtämistä laajempaan käyttöön. Erityisesti ehdotetaan prosesseja, joilla rakennetaan yhteisymmärrystä ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä. Prosesseissa sovelletaan avointa koordinointimenetelmää, ja kaikkien sidosryhmien on määrä osallistua niihin. Ensimmäinen ehdotus koskee tutkimustulosten laajempaa käyttöä kaikilla kolmella osa-alueella. Tässä prosessissa edistetään vapaaehtoista ja monenvälistä sitoutumista verkkopalvelujen käyttöönoton painopisteisiin (toimi 4). Lisäksi ehdotetaan toimia kaikilla sähköisten viranomaispalvelujen osa-alueilla yhteentoimivuuden ja hyvien käytäntöjen vaihdon parantamiseksi. Sähköisen hallinnon alalla perustetaan hyvien käytäntöjen välitysjärjestelmä, joka kannustaa keskinäiseen oppimiseen ja kokemuksen siirron esteiden tunnistamiseen. Järjestelmän on määrä toimia täysimittaisesti vuoteen 2005 mennessä (toimi 5). Sähköisen terveydenhuollon alalla kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet laatimaan sähköisen terveydenhuollon toteutusmallin, ja tätä täydennetään tekemällä selvitys parhaista yhteentoimivuuskäytännöistä sähköisen terveydenhuollon alalla (toimi 6). Sähköisen opiskelun alalle ehdotetaan toimintasuunnitelmaa, joka toimisi yhteisenä suuntaviivana kaikille sidosryhmille yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, tutkimuksen, liike-elämän ja julkisen sektorin piirissä (toimi 7).

Sähköinen liiketoiminta: Lissabonin strategian mukainen eEuropen tuki sähköiselle liiketoiminnalle on ollut keskeisen tärkeää. Se on ollut aktiivisesti luomassa toimintaedellytyksiä sähköiselle liiketoiminnalle. Erityisiä painopisteitä ovat olleet yhteentoimivuus ja standardointi, sähköisen liiketoiminnan oikeudellisten esteiden poistaminen ja käyttöönoton helpottaminen pk-yrityksissä. Tällä osa-alueella ehdotetaan kolmea toimenpidettä sähköisen liiketoiminnan edellytysten parantamiseksi. Ensinnäkin ehdotetaan sähköisistä allekirjoituksista annetun direktiivin vaikutusten arviointia (toimi 8). Toiseksi langattoman kaupankäynnin alalla ehdotetaan mobiilimaksumallia, jossa yksilöidään painopistealueet ja käytännön toimet yhteentoimivien ratkaisujen toteuttamiseksi (toimi 9). Kolmanneksi, kun otetaan huomioon digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallintajärjestelmien tarjoamat valtavat mahdollisuudet turvallisemman ympäristön luomiseen sisällön tuottamista ja jakelua varten, on perustettu korkean tason ryhmä, jonka tarkoitus on yksilöidä EU:n tason ongelmia digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallintajärjestelmien teknisten, taloudellisten ja oikeudellisten näkökohtien osalta (toimi 10).

Sähköisen liiketoiminnan alalla ehdotetaan kahta toimea, jotka koskevat yhteentoimivuuden ja hyvien käytäntöjen vaihdon edistämistä. Yrityssovellusten riittämätön yhteentoimivuus haittaa edelleen sähköisen liiketoiminnan yleistymistä, minkä vuoksi ensinnäkin ehdotetaan yritysten yhteentoimivuuskeskuksen perustamista. Keskuksen tarkoitus on levittää yritysten yhteentoimivuutta koskevan uuden integroidun hankkeen tuloksia (toimi 11). Toiseksi eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa perustetun sähköisen liiketoiminnan eurooppalaisen tukiverkoston eli eBSN:n toimintaa täydennetään keräämällä ja järjestämällä pk-yritysten parhaita sähköisen liiketoiminnan käytäntöjä verkossa toimivaan tietokantaan (toimi 12).

eEuropen väliarvioinnin yhteydessä suoritetussa kuulemisessa osallistaminen tietoyhteiskuntaan tuotiin toistuvasti esille erittäin tärkeänä tekijänä kaikille avoimen tietoyhteiskunnan mahdollistamisessa. Tämän monimutkaisen kysymyksen eri tasoihin on kuitenkin perehdyttävä syvällisemmin, ennen kuin tietoa voidaan jalostaa käytännön toimintasuunnitelmaksi. Tämän vuoksi ehdotetaan tietoyhteiskuntaan osallistamisen painopisteiden uudelleenarviointia ja toteuttamiskelpoisten erityistavoitteiden asettamista (toimi 13).

Vertailuanalyysit ovat eEuropen kulmakiven, avoimen koordinointimenetelmän keskeinen osa. Ne antavat kuvan tietoyhteiskunnan tilasta Euroopassa. Vertailutietojen keräämiseen panostetaan voimakkaasti, mutta tällä hetkellä tuloksia ei esitetä tavalla, joka antaisi mahdollisimman kattavan kuvan eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehityksestä. Tuloksia ei myöskään ole tähän mennessä analysoitu siten, että niistä voitaisiin päätellä eEuropen vaikutus tavoitteiden saavuttamiseen ja politiikan kehittämiseen. Tämän vuoksi ehdotetaan, että vertailuanalyysien näkyvyyttä ja analyyttistä arvoa parannetaan kehittämällä verkkopalvelukokonaisuus "eEurope Online", joka sisältää ajantasaista tietoa eEuropen kehityksestä (toimi 14).

Lissabonin strategian väliarviointi esitetään keväällä 2005, jolloin eEurope on edennyt viimeiseen vuoteensa. Tuolloin on paikallaan tarkastella ja pohtia eEuropen vaikutuksia Lissabonin strategiaan ja valmistautua uusiin toimiin sen toisessa vaiheessa, joka ulottuu vuoteen 2010 (toimi 15).

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE - eEurope 2005 -toimintasuunnitelma: Päivitys

1. Johdanto

eEurope on osa Lissabonin strategiaa, jolla uudenaikaistetaan Euroopan taloutta ja muokataan siitä osaamistalous. Strategialla pyritään parantamaan työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa vuoteen 2010 mennessä. eEurope on yksi keskeisistä välineistä rakennettaessa kaikille yhteistä tietoyhteiskuntaa.

eEurope 2002 -toimintasuunnitelmassa, joka vahvistettiin Feiran Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2000, keskityttiin verkkoyhteyksien lisäämiseen Euroopassa. eEurope 2002:n loppuraportissa todettiin, että valtaosa sen 65 tavoitteesta oli saavutettu. Lähes kaikilla yrityksillä ja kouluilla oli Internet-yhteys; Internet-kotitalouksien määrä oli lähes kolminkertaistunut ja Euroopassa oli maailman nopein tutkimusalan runkoverkko [1].

[1] Ks. eEurope 2002 -loppuraportti, KOM(2003) 66, ja eEurope 2002: Progress made in Achieving the Targets, SEK(2003) 407.

Vuoden 2002 loppuun mennessä ei ollut kuitenkaan juurikaan näyttöä siitä, että Internetin läpimurto Euroopassa olisi näkynyt uusina työpaikkoina ja palveluina. Myöskään tuottavuuden parantumisesta ei ollut niin näkyviä merkkejä kuin muualla, erityisesti Yhdysvalloissa. Verkkoyhteyksiä oli rakennettu, mutta niiden käyttö laahasi jälkijunassa. Lisäksi kun Internet-yhteydet yleistyivät, poliittinen huomio alkoi luonnollisesti kiinnittyä kysyntäpuoleen eli käyttöön ja vaikutuksiin.

Tämän vuoksi Barcelonan Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan eEurope-toimintasuunnitelman, jonka painopisteinä ovat: "laajakaistaverkkojen laaja levinneisyys ja käyttö koko yhteisössä vuoteen 2005 mennessä sekä Internetin Ipv6-yhteyskäytännön kehittäminen ... sekä verkkojen turvallisuus ja tietoturva, sähköinen hallinto, tietotekniikkaa hyödyntävä opiskelu, sähköinen terveydenhuolto ja sähköinen kaupankäynti" [2].

[2] Barcelonan Eurooppa-neuvosto, puheenjohtajan päätelmät, kohta 40, http://europa.eu.int/en/Info/eurocouncil/ index.htm .

Tämän seurauksena toukokuussa 2002 hyväksyttiin eEurope 2005 -toimintasuunnitelma. Sen keskeisiä tavoitteita olivat uusien palvelujen luominen ja käytön stimulointi, ja se vahvistettiin Sevillan Eurooppa-neuvostossa [3]. Toimintasuunnitelman yleisillä tavoitteilla pyritään siihen, että Euroopassa pitäisi vuoden 2005 loppuun mennessä olla uudenaikaiset sähköiset viranomaispalvelut (sähköinen hallinto, terveydenhuolto ja opiskelu) ja dynaaminen ympäristö sähköiselle liiketoiminnalle, joka perustuu laajalti levinneisiin ja kilpailukykyisesti hinnoiteltuihin laajakaistayhteyksiin sekä turvalliseen verkkoinfrastruktuuriin.

[3] eEurope 2005 -toimintasuunnitelma, KOM(2002) 263.

Jäsenvaltiot sitoutuivat toteuttamaan toimintasuunnitelman 3. helmikuuta 2003 annetussa eEurope-päätöslauselmassa [4], jossa myös pantiin tyytyväisenä merkille komission aikomus esittää eEurope 2005 -toimintasuunnitelman väliarviointi "ennen vuoden 2004 keväällä kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa" Euroopan unionin laajentumisen kynnyksellä. EU:n tuolloisten 13 hakijamaan aloitteesta oli puolestaan kesäkuussa 2001 käynnistetty eEurope+ 2003 -toimintasuunnitelma. eEurope+, jossa oli samat tavoitteet kuin eEurope 2002 -toimintasuunnitelmassa, päättyi helmikuussa 2004, ja siitä julkaistiin Budapestin ministerikokouksen yhteydessä loppuraportti [5].

[4] Neuvoston päätöslauselma eEurope 2005 -toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, 2003/C 48/02.

[5] eEurope+ 2003 Action Plan - Final Progress Report.

eEuropen väliarviointi, joka perustui vuonna 2003 suoritettuun laajaan kuulemismenettelyyn, vahvisti eEuropen tavoitteiden merkityksellisyyden ja niiden soveltuvuuden tietoyhteiskunnan haasteisiin vastaamiseen 25 jäsenvaltion EU:ssa. Osapuolet olivat väliarvioinnissa yhtä mieltä siitä, että toimintasuunnitelmassa tulisi keskittyä hankkeiden päivittämiseen ja hienosäätöön sekä täytäntöönpanomekanismien lujittamiseen. Väliarviointia koskeva tiedonanto hyväksyttiin helmikuussa 2004. [6] Lisäksi kevään 2004 televiestintäneuvosto pyysi komissiota esittämään tarkistetun toimintasuunnitelman ennen kesäkuun 2004 neuvostoa.

[6] KOM(2004) 108.

Tässä tiedonannossa esitetään pyydetty eEuropen tarkistus ja annetaan seikkaperäistä tietoa niistä toiminnan osa-alueista, joilla tuloksia voidaan parantaa. Tämän puolivälin tarkistuksen keskeiset kohdat ovat lyhyesti:

* yleiseurooppalaisen ulottuvuuden parantaminen; useimmat aloitteet ovat lähinnä kansallisia tai alueellisia, minkä vuoksi menetetään mahdollisuuksia tehokkaaseen kokemusten vaihtoon,

* laajakaistan lisärakentamisen ja -käyttöönoton esteiden poistaminen. Tämä riippuu osittain siitä, että sisällön houkuttelevuutta ja määrää on lisättävä. Sisältömarkkinat puolestaan hyötyvät, kun sisällön tekijänoikeussuojaan saadaan toimivia ratkaisuja ja digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallintajärjestelmät saadaan yhteentoimiviksi,

* yhteentoimivuus- ja standardointikysymysten ratkaisu teknologiasta riippumattomalla tavalla,

* Tieto- ja viestintätekniikan (TVT) investointien hyötyjen toteuttaminen tuottavuuden kasvuna, työpaikkojen luontina sekä parantuneena tehokkuutena ja palvelujen laatuna,

* vertailuanalyysien kytkeminen tiiviimmin poliittisiin linjauksiin, kysynnän kartoittaminen ja eEuropen vaikutusten arviointi, sekä

* eEuropen sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien näkökohtien lujittaminen. Tämä koskee erityisesti alueellista epätasapainoa ja sähköisten palvelujen monikanavajakelua niiden saatavuuden parantamiseksi.

Nämä päätelmät ovat ohjanneet toimintasuunnitelman tarkistusta, joka oli väliarvioinnin keskeinen tarkoitus. Ehdotetut toimet eivät yleisellä tasolla muuta olennaisesti eEurope-toimintasuunnitelman tasapainoa tai rakennetta.

Koska kyseessä on pikemminkin toimintasuunnitelman hienosäätö kuin sen täydellinen uudistus, tiedonannon rakenne noudattaa karkeasti nykyisen eEurope 2005 -toimintasuunnitelman rakennetta. Tiedonannossa tarkastellaan ensiksi laajakaistastrategioita ja verkkoyhteyksiä. Sen jälkeen vuorossa on sähköisten viranomaispalvelujen käyttöönotto, ja kolmannessa osassa tarkastellaan oikean toimintaympäristön luomista sähköiselle liiketoiminnalle. Euroopan verkko- ja tietoturvavirastoa ollaan parhaillaan perustamassa, joten verkkoinfrastruktuurin turvallisuutta ei käsitellä tässä yhteydessä erillisenä asiana. Tietoturvakysymykset on sen sijaan sisällytetty sähköistä liiketoimintaa ja sähköisiä viranomaispalveluja koskeviin osuuksiin.

Tietoyhteiskuntaan osallistaminen nousi väliarvioinnin kuulemisprosessissa esille uutena painopistealueena, ja tiedonannossa ehdotetaan tätä varten alustavia toimia. Kuudes osa käsittelee vertailuanalyysejä, ja siinä korostetaan niiden merkitystä avoimen koordinointimenetelmän perustana sekä tapana tiedottaa laajemmin eEuropessa saavutetusta edistymisestä. Kun lopuksi otetaan huomioon Lissabonin strategian väliarviointi ja se, että eEuropessa alkaa viimeinen toimintavuosi vuonna 2005, ehdotetaan tähänastisen edistymisen arviointia ja tulevaisuuden vaihtoehtojen punnitsemista.

Tässä tiedonannossa kuvataan äskettäin käynnistettyjä toimia ja uusia toimia, joita komissio ehdottaa kehityksen nopeuttamiseksi alkuperäisten toimien sisältöä muuttamatta. Tiedonantoon liitetyssä valmisteluasiakirjassa (liitteessä 1) on kuitenkin taulukkomainen esitys kaikista alkuperäisistä ja uusista toimista sekä niiden edistymisasteesta.

2. Laajakaista

Laajakaista on tällä hetkellä yksi eEurope-toimintasuunnitelman tärkeimmistä painopisteistä. EU:n 15 jäsenvaltiota toteuttaa parhaillaan kansallisia strategioita, joita analysoidaan kehityksen tehostamiseksi kesäkuun 2004 Eurooppa-neuvoston jälkeen. Aloitetun työn tehostamiseksi ehdotetaan lisätoimia samoin kun työn laajentamista uusiin jäsenvaltioihin.

Laajakaistan merkitys on luonnollista seurausta laajakaistan saatavuuden ja käyttöönoton rajusta kasvusta. Väliarvioinnista annetussa tiedonannossa ja tiedonannossa "Nopeiden yhteyksien Eurooppa" kiinnitettiin huomiota laajakaistayhteyksien voimakkaaseen kasvuun Euroopassa. Kasvu kaksinkertaistui vuonna 2003. Useimpiin kansallisiin laajakaistastrategioihin sisältyy alueellista kattavuutta koskeva osa. EU:n tasolla on käynnistetty muitakin aloitteita, joista erityisesti ns. kasvualoite on tärkeä. Kysynnän vaisuus edellyttää laajakaistan laajemman käytön edellytysten syvällisempää tuntemusta. Tätä kysymystä käsitellään selvityksissä, joita komissio käynnistää vuonna 2004. On kuitenkin tärkeää myös avata verkkosisältömarkkinoiden kehittämisen pullonkaulat. On kehitettävä esimerkiksi digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallintajärjestelmiä ja lisättävä luottamusta sähköiseen liiketoimintaan. (Näitä asioita käsitellään osassa 4).

2.1. Kansalliset laajakaistastrategiat

Kevään 2003 Eurooppa-neuvostossa EU:n 15 jäsenvaltiota sitoutuivat laatimaan kansalliset laajakaistastrategiat [7]. Komissio tulee esittämään televiestintäneuvostolle koosteen näistä strategioista. Toiminta kattaa tällä hetkellä kuitenkin vain 15 jäsenvaltiota. On tarpeen laajentaa sitä kaikkiin 25 jäsenvaltioon ja pitää toimintaa käynnissä yksilöimällä jatkotoimialueita.

[7] "Nopeiden yhteyksien Eurooppa: kansalliset laajakaistastrategiat", KOM(2004) 369.

Toimi 1: Uusien jäsenvaltioiden olisi laadittava kansalliset laajakaistastrategiansa vuoden 2004 loppuun mennessä. Teknologian kehittyminen, laajakaistamarkkinoiden kasvu ja kokemusten vaihto edellyttävät kansallisten laajakaistastrategioiden päivittämistä. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä strategioiden kattava päivitys vuoden 2005 loppuun mennessä. Komissio jatkaa kansallisten strategioiden toteuttamisen seurantaa ja tarkastelee edistymistä ja kehitystä vuoden 2006 alkupuoliskolla eEurope 2005:n arvioinnin yhteydessä.

2.2. Kasvualoite ja digitaalista kahtiajakoa käsittelevä foorumi

eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa asetetaan tärkeäksi tavoitteeksi laajakaistaverkkojen laaja levinneisyys ja käyttö vuoteen 2005 mennessä.

Sähköiseen viestintään tehtävien investointien on oltava etupäässä yritysvetoisia, mutta viranomaisilla voi olla oma osansa erityisesti syrjä-, maaseutu- ja heikommassa asemassa olevilla alueilla, joilla kysyntä ei riitä houkuttelemaan investointeja. Heikommassa asemassa olevien alueiden tietoverkkoihin tehtäviä yksityisiä investointeja pidättelee pelko niiden riittämättömästä kannattavuudesta, mikä vaarantaa eEuropen "tietoyhteiskunta kaikille" -tavoitteen saavuttamisen. Tämän johdosta on ryhdytty EU:n rakennerahastojen käyttöön perustuviin erityistoimiin, joilla pyritään ratkaisemaan riittämättömään kysyntään liittyvät ongelmat maa- ja syrjäseuduilla sekä taloudellisesti taantuvilla kaupunkialueilla. Rakennerahastojen käyttöä sähköisessä viestinnässä koskevia suuntaviivoja on tarkistettu perusteiden ja menettelyiden suhteen, jotta ne olisivat valtion tukea koskevien sääntöjen mukaisia. [8] Euroopan kasvualoitteessa [9], jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti joulukuussa 2003, korostetaan rahoitusvälineiden, kuten rakennerahastojen, mahdollisuuksia laajakaistan levinneisyyden varmistamisessa, kuten jo eEurope 2005:sä ehdotettiin. [10] Näitä toimia tehostetaan uusilla digitaalisen kahtiajaon torjumiseen tähtäävillä ns. pikakäynnistyshankkeilla, joilla vauhditetaan laajakaistan tarjontaa heikommassa asemassa olevilla alueilla yksittäisestä teknologiasta riippumatta. Julkisilla toimilla voidaan täydentää kaupallisia investointeja, mutta ne eivät saa alentaa yksityistä investointihalukkuutta eivätkä vääristää kilpailua, ja niiden täytyy aina perustua riippumattomuuteen teknologiasta.

[8] SEK(2003) 895. http://europa.eu.int/comm/regional_policy/ sources/docoffic/working/doc/telecom_en.pdf

[9] KOM(2003) 690 lopullinen.

[10] Ks. KOM(2003) 65, "Sähköinen viestintä: tie osaamistalouteen", ja KOM(2003) 690, "Euroopan kasvualoite".

Komission äskettäin julkaisemassa avaruuspolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa sekä tiedonannossa "Nopeiden yhteyksien Eurooppa" [11] julkistettiin digitaalista kahtiajakoa käsittelevä foorumi, joka perustetaan kesäkuussa 2004. Kokonaan uuden elimen luonnin sijaan kyseessä on verkossa toimiva keskustelufoorumi, jonka osapuolia ovat nykyiset komiteat ja ryhmät, joita koordinoi eEuropen neuvoa-antava ryhmä [12]. Foorumin tarkoitus on tuoda yhteen tietoyhteiskunnan sidosryhmät analysoimaan tapoja, joilla voidaan ratkaista maantieteelliseen digitaaliseen kahtiajakoon liittyviä ongelmia. Etupäässä foorumi tutkii mahdollisuuksia laajentaa laajakaistainfrastruktuurin alueellista kattavuutta EU:ssa tähän saakka heikommassa asemassa oleville alueille ja kuroa näin umpeen digitaalista kuilua.

[11] "Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus - Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi", KOM(2003) 673, ja "Nopeiden yhteyksien Eurooppa: sähköisen viestinnän viimeaikainen kehitys", KOM(2004) 61.

[12] "eEuropen neuvoa-antava ryhmä" on MODINIS-päätöksessä 2256/2003/EY mainitun "eEurope-johtoryhmän" uusi nimi.

Foorumilla on kolme tavoitetta. Ensinnäkin se analysoi laajakaistan epätasaisen jakautumisen keskeisiä syitä ja antaa käytännön ehdotuksia epätasapainon vähentämiseksi. Toiseksi se tutkii vaihtoehtoista teknologiaa ja erityisesti erilaisia laajakaistakanavien vaihtoehtoja. Kolmanneksi se valvoo Euroopan kasvualoitteen laajakaista-aiheisia pikakäynnistyshankkeita ja hyvien käytäntöjen vaihtamista.

Toimi 2: Vuonna 2004 komissio perustaa digitaalista kahtiajakoa käsittelevän foorumin ja julkaisee sen ensimmäiset tuotokset syyskuun puoliväliin 2004 mennessä. Foorumin raporttiluonnos tuodaan laajaan julkiseen keskusteluun heinäkuuhun 2004 mennessä ja siitä saadaan aineistoa komission raporttiin kasvualoitteesta keväällä 2005.

2.3. IPv6

Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmissä [13] mainittiin "Verkon turvallisuus ja Internet-protokolla IPv6" yhtenä alueista, joihin ministerien ehdotettiin keskittyvän. Uusi Internet-yhteyskäytäntö IPv6 yhdistettynä laajakaistaan on eEuropen ja tietoyhteiskunnan keskeinen mahdollistava teknologia. Laajakaista ilman IPv6-yhteyskäytännön tuomia hyötyjä rajoittaisi olennaisesti innovatiivisten palvelujen ja sovellusten valikoimaa, joka on kehittyneen tietoyhteiskunnan ennakkoehto. Jotkin jäsenvaltiot ovat jo perustaneet kansallisia IPv6-työryhmiä, joissa pyritään helpottamaan uuden yhteyskäytäntöversion käyttöönottoa ja kehittämään kansallisia suunnitelmia, joihin sisältyy IPv6-yhteensopivuus julkisissa tarjouspyynnöissä.

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/fi/ 02/st07/07172fi2.pdf.

Toimi 3: Vuonna 2004 komissio kartoittaa IPv6-yhteyskäytännön käyttöönottotilanteen Euroopassa ja laatii vuoden loppuun mennessä siitä raportin, kuten helmikuussa 2002 annetussa tiedonannossa "Internetin seuraava sukupolvi" [14] kaavailtiin.

[14] KOM(2002) 96 lopullinen.

3. Sähköiset viranomaispalvelut: kohti laajempaa käyttöönottoa

eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa pannaan erityistä painoa julkisten verkkopalvelujen käyttöönotolle sähköisen hallinnon, terveydenhuollon ja opiskelun alalla. Tähän on ainakin kolme syytä. Ensinnäkin TVT:n potentiaali julkisten palvelujen tehostamiseen on valtava, sillä ne edustavat erittäin suurta osaa Euroopan taloudellisesta toiminnasta, suurta määrää työpaikkoja ja merkittävää ostovoimaa. eEurope-toimintasuunnitelmassa todetaan, että julkisten palvelujen suurta painoarvoa voidaan käyttää katalysaattorina kohti osaamistaloutta. Toiseksi TVT:n käyttöönotto voi edistää ja tehostaa palvelujen tarjontaa Euroopan kansalaisille. Esimerkiksi äskettäisessä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tehokkuuskatsauksessa arvioitiin, että julkishallinnon kuluja voitaisiin karsia huomattavasti käyttämällä enemmän TVT:tä. Juuri TVT voi parantaa julkisen sektorin kustannustehokkuutta, jotta se pystyisi paremmin vastaamaan jatkuvaan paineeseen tehostaa toimintaansa. Kolmanneksi nämä palvelut kuuluvat pitkälti poliittisten päättäjien välittömän vaikutusvallan alaisuuteen. eEuropessa nämä osa-alueet ovatkin etualalla osittain siksi, että poliittiset päätöksentekijät voivat suoranaisesti nopeuttaa palvelujen innovointia.

eEuropen väliarvioinnissa todettiin, että sähköiset viranomaispalvelut ovat yleistyneet merkittävästi. On kuitenkin huolestuttavaa, että näiden verkkopalvelujen kysyntä laahaa niiden saatavuuden perässä ja että TVT-sovellusten tuottavuuspotentiaalia ei ole vielä tuotu laajalti esille. Tässä osassa ehdotetuilla toimilla tähdätään julkisten verkkopalvelujen tehostamiseen ja käyttöönoton laajentamiseen sähköisen hallinnon, terveydenhuollon ja opiskelun alalla.

EU:n tasolla tehdään jo paljon sähköisten viranomaispalvelujen kehittämiseksi. IST-ohjelmassa on mittavaa tutkimustoimintaa kullakin osa-alueella (sähköinen hallinto, terveydenhuolto ja opiskelu). eTEN on Euroopan yhteisön ohjelma, jonka tarkoitus on edistää Euroopan laajuisten sähköisten palvelujen käyttöönottoa [15]. IDA-ohjelmassa koordinoidaan Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen perustamista hallintojen välistä tietojenvaihtoa varten. Sähköistä hallintoa tuetaan yhteisen poliittisen kehyksen puitteissa, sähköistä hallintoa koskevalla tiedonannolla ja eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteilla. Tähän sisältyy IDA:ssa tehty työ yhteensopivuuden kehittämiseksi ja soveltamiseksi alakohtaisissa verkoissa. Työ painottuu voimakkaasti kansalaisille ja yrityksille suunnattujen Euroopan laajuisten sähköisten hallintopalvelujen kehittämiseen. [16] Nämä toimet kuuluvat jo eEuropeen: esimerkiksi eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa asetettiin tavoite määritellä yleiseurooppalaisten palvelujen yhteentoimivuusperiaatteet vuoden 2003 loppuun mennessä. Tammikuussa 2004 komissio saavutti tämän tavoitteen julkaisemalla eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita koskevan neuvotteluasiakirjan. [17] Sähköisen hallinnon edistämistä ja poliittista sitoutumista siihen on lujitettu ministerikokouksissa vuosina 2001 ja 2003.

[15] Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1376/2002/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2002, ja päätös N:o 1336/97/EY, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1997, Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista.

[16] Meneillään olevan IDA-ohjelman osalta ks. suuntaviivapäätös 1719/1999/EY ja yhteentoimivuuspäätös 1720/1999/EY, joita muutettiin 21. lokakuuta 2002 tehdyillä päätöksillä 2046/2002/EY ja 2045/2002/EY.

[17] http://europa.eu.int/ISPO/ida/export/ files/en/1674.pdf .

Näistä ponnisteluista huolimatta TVT ei näytä siirtyvän kitkatta pilottivaiheesta laajempaan käyttöön siten, että sen valtava potentiaali parantaa julkisten palvelujen laatua ja tehokkuutta voitaisiin hyödyntää. Väliarvioinnin yhteydessä suoritettu kuuleminen osoitti erityisesti, että on tarpeen lisätä ponnisteluja Euroopan laajuisten palvelujen yhteentoimivuuden ja käyttöönoton lisäämiseksi.

Sähköisen hallinnon yhteentoimivuuden osalta jäsenvaltiot pitivät erittäin tärkeinä esimerkiksi yhteisiä kansalaistunnisteita, sähköistä todentamista ja datasanastoja. Sähköisessä terveydenhuollossa tarvitaan Euroopan laajuinen yhteentoimivuus, joka takaa terveydenhuollon potilaskeskeisen jatkuvuuden ja potilaiden liikkuvuuden. Sähköisen opiskelun osalta yhteentoimivuuden puuttumisen katsotaan hidastavan tutkimustulosten soveltamista opetustoimessa, haittaavan kukoistavien sisältömarkkinoiden syntymistä ja estävän käyttäjiä luomasta ja jakamasta omaa sisältöään.

eEurope 2005:m väliarviointia koskevassa tiedonannossa todettiin myös, että sähköisen terveydenhuollon ja sähköisen opiskelun kaltaiset julkiset verkkopalvelut ovat kansallisia tai alueellisia ja niille tulisi kehittää yleiseurooppalainen ulottuvuus. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi otettiin hiljattain merkittävä askel, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät IDABC-ohjelman (yleiseurooppalaisten julkishallinnon sähköisten palveluiden yhteentoimiva tarjoaminen viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille).

eEurope-toimintasuunnitelman toteuttamisvälineiden (yhteinen tavoitteiden asettaminen, vertailuanalyysit ja hyvien käytäntöjen vaihto) mukaisesti tässä yhteydessä ehdotettavissa toimissa korostetaan palvelujen yhteentoimivuutta ja yleiseurooppalaisuutta koskevien kysymysten ratkaisua ja hyvien käytäntöjen vaihtoa. Erityisesti korostetaan sähköisen hallinnon parhaiden käytäntöjen jäsennetympää vaihtoa ja kokemusten siirrettävyyttä, aikaisemmista hankkeista saatujen kokemusten järjestelmällistä arviointia ja lisäponnisteluja tällaisten kokemusten vaihtamiseksi hyvien käytäntöjen välitysjärjestelmän piirissä.

eEurope 2005:n käynnistyttyä on aloitettu joukko merkittäviä hankkeita sähköisten viranomaispalvelujen yhteentoimivuuden ja hyvien kokemusten vaihdon lisäämiseksi. Esimerkiksi sähköisen hallinnon alalla on yhteentoimivuusperiaatteiden lisäksi vuonna 2004 perustettu hyvien käytäntöjen välitysjärjestelmä. Tämä on seurausta Comossa heinäkuussa 2003 pidetyn sähköistä hallintoa koskevan ministerikokouksen päätelmistä ja sähköistä hallintoa koskevasta tiedonannosta. [18] Sähköisen opiskelun alalla äskettäin käynnistetty eLearning-ohjelma [19] tehostaa yhteisön toimia kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi koko Euroopassa.

[18] Sähköisen hallinnon merkitys huomisen Euroopassa, KOM(2003) 567.

[19] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2318/2003/EY, tehty 5 päivänä joulukuuta 2003, eLearning-ohjelmasta.

Ensimmäisessä ehdotetussa toimessa pyritään lisäämään palvelujen käyttöönottoa kaikilla kolmella osa-alueella eli sähköisessä hallinnossa, terveydenhuollossa ja opiskelussa (ja mahdollisesti ulottamaan toiminta esimerkiksi tietoyhteiskuntaan osallistamiseen). Erityisesti tavoitteena on luoda edellytykset Euroopan laajuisten verkkopalvelujen tehokkaammalle kehittämiselle luomalla prosessi, jossa yksilöidään ensisijaisia toiminta-alueita ja erityisesti jalostetaan tulokset päätelmiksi siitä, kuinka nykyistä eTen-ohjelmaa jatketaan.

Toimi 4: Laaditaan vuoden 2005 loppuun mennessä yksityiskohtainen luettelo painopisteistä, jotka liittyvät TVT-ratkaisujen laajamittaiseen käyttöönottoon julkisissa palveluissa Euroopassa. Toimi on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa vuonna 2004 aletaan asettaa tärkeysjärjestykseen toiminnan osa-alueita, joilla julkisten palvelujen innovaatioita voitaisiin tukea hyödyntämällä päätökseen saatettuja tutkimus- ja kehityshankkeita ja muuta laadukasta aineistoa. Toisessa vaiheessa, joka on määrä toteuttaa vuonna 2005, tutkitaan tarkemmin painopistealueita ja toteuttamisehdotuksia työryhmissä, joissa on edustettuna eri sidosryhmiä. Tavoitteena on muun muassa tuottaa aineistoa eTEN-ohjelman seuraajan työohjelmaan. Pääpaino on saada osapuolet sitoutumaan yhteisiin järjestelmäalustoihin ja/tai standardeihin, jotta sähköisiä palveluja voitaisiin ottaa käyttöön vapaaehtoiselta ja monenväliseltä pohjalta.

Vaikka yhteentoimivuuden ja kokemusten siirron haasteet ovat yhteisiä julkisten palvelujen kullakin osa-alueella, jokaisella osa-alueella on kuitenkin omat erityiskysymyksensä. Niinpä ehdotetaan toimien tarkentamista kullakin eEuropen alaisten julkisten palvelujen osa-alueella.

3.1. Sähköinen hallinto

Sähköisen hallinnon hyvien käytäntöjen välitysjärjestelmä on perustettu vuonna 2004. Tässä hankkeessa toteutetaan sähköistä hallintoa koskevan tiedonannon ja televiestintäneuvoston päätelmät marraskuulta 2003. Kummassakin yksilöitiin jatkuvuus ja kokonaisvaltainen lähestymistapa keskeisiksi tekijöiksi hyvien käytäntöjen vaihtamisprosessissa. Sähköisen hallinnon hyvien käytäntöjen kehittäminen vaatii jatkuvaa ja tehokasta yhteistyötä jäsenvaltioiden eri viranomaisten, EU:n toimielinten ja yksityisen sektorin välillä.

Toimi 5: Saatetaan sähköisen hallinnon hyvien käytäntöjen välitysjärjestelmä täysimittaiseen toimintaan vuoden 2005 puoliväliin mennessä:

* helpottamalla hyvien käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa paikallisella, alueellisella, valtakunnallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla,

* varmistamalla hyvien käytäntöjen vaihdon jatkuvuus,

* ratkomalla kriittisiä kysymyksiä, jotka haittaavat hyvien kokemusten siirtoa (esimerkiksi onnistuneiden ratkaisujen uudelleenkäytön oikeudelliset näkökohdat, järjestelmien omistus ja niiden suhde noudatettaviin julkisiin tarjouspyyntömenettelyihin sekä julkisen ja yksityisten sektorin kumppanuuksien perustamismenettelyt). [20]

[20] Komissio valmistelee vihreää kirjaa julkis-yksityisistä kumppanuuksista Euroopan unionissa.

3.2. Sähköinen terveydenhuolto

Komissio on äskettäin hyväksynyt sähköistä terveydenhuoltoa koskevan toimintasuunnitelman. Yksi sen keskeisistä tavoitteista on edistää parhaiden käytäntöjen jakamista ja edistymisen mittaamista. [21] Jäsenvaltiot pitävät tarpeellisena kehittää standardeja erilaisten järjestelmien ja palvelujen yhteentoimivuuden turvaamiseksi ja selvittää, voitaisiinko tämä toteuttaa avoimen lähdekoodin sovellusten avulla. Monissa maissa (kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Belgiassa) on jo aloitettu sähköisen terveydenhuollon järjestelmien akkreditointi, josta otetaan mallia muilla alueilla. Toinen esimerkki vaatimustenmukaisuuden testauksesta ja hyväksyntämenettelyistä ovat IHE-aloitteen (Integrating the Healthcare Enterprise) puitteissa Euroopassa laaditut yhteentoimivuusohjeet. On huomattava, että TVT-infrastruktuurin kehittäminen potilaiden liikkuvuutta ja ammattilaisia koskevan tiedon keräämiseksi ja viitekeskusten yhdistämiseksi olisi hyödyksi meneillään oleville pohdiskeluille potilaiden liikkuvuudesta.

[21] eHealth - parempaa terveydenhuoltoa Euroopan kansalaisille: Eurooppalaista sähköisen terveydenhuollon aluetta koskeva toimintasuunnitelma, KOM(2004) 356.

Toimi 6: Selvitys parhaista yhteentoimivuuskäytännöistä sähköisen terveydenhuollon alalla vuoden 2005 loppuun mennessä. Tämä perustuu siihen, että jäsenvaltiot sitoutuvat laatimaan vuoden 2005 loppuun mennessä kansallisen tai alueellisen sähköisen terveydenhuollon toteuttamissuunnitelman, jonka keskeisiä kohtia ovat käyttöönotto, yhteentoimivuustavoitteiden asettaminen ja potilastietokantojen käyttö. Lisäksi suunnitelmassa on käsiteltävä muun muassa sähköisen terveydenhuollon kulukorvauksia. Tämän toimen pohjalta voidaan sopia ominaisuuskuvauksista ja normeista, joita käytetään laadukkaiden tuotteiden ja palvelujen määrittämisessä nykyisten standardien lisäksi.

3.3. Sähköinen opiskelu

Neuvoston äskettäin hyväksymässä väliraportissa "Koulutus 2010" vahvistetaan, että koulutuksen uudistamista Euroopassa on nopeutettava, jos Lissabonin tavoitteet halutaan saavuttaa. [22] Raportin mukaan on erityisen tärkeää tehostaa yhteistyötä Euroopassa ja pyrkiä yhdistämään koulutusjärjestelmissä laatu, koulutukseen pääsy ja koulutusjärjestelmien lähentäminen ympäröivään maailmaan. Tämän onnistuminen edellyttää sitä, että tutkimustyötä tehdään käsi kädessä koulutustoimen kanssa, ja on kehitettävä uusia palveluja, jotka perustuvat oppijakeskeiseen lähestymistapaan ja toimivaan pedagogiikkaan. Useimmissa tapauksissa TVT:n yhdistäminen elinikäiseen oppimiseen edellyttää perustavanlaatuisia muutoksia oppimisen tukemisessa, ja koulutuslaitosten organisaatiota on uudistettava. Tämä voi onnistua kestävällä tavalla vain, jos eri sidosryhmät toimivat yhdessä: opettajat, kouluttajat, opetusviranomaiset, opetus- ja työvoimaministeriöt, koulutuksen saajat, ammattiyhdistykset sekä yksityisen sektorin toimijat.

[22] http://europa.eu.int/comm/education/ policies/2010/et_2010_en.html.

Toimi 7: Vuoden 2005 loppuun mennessä laaditaan toimintasuunnitelma, jolla lujitetaan yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, tutkimuksen, liike-elämän ja julkisen sektorin sidosryhmien välillä, jotta voitaisiin lisätä sähköiseen opiskeluun perustuvien elinikäisen oppimisen palvelujen käyttöönottoa. Tällä toimella edistetään yhteistyötä eri sidosryhmäyhteisöjen kesken ja asetetaan tavoitteita elinikäisen oppimisen tukemiseksi. Tämä toimi ehdotetaan aloitettavaksi laajalla konferenssilla vuoden 2005 alkupuoliskolla.

4. Turvallisen ja dynaamisen sähköisen liiketoiminnan toimintaympäristön luominen

eEurope on ollut aktiivisesti luomassa toimintaedellytyksiä sähköiselle liiketoiminnalle. Erityisiä painopisteitä ovat olleet yhteentoimivuus ja standardointi, sähköisen liiketoiminnan oikeudellisten esteiden poistaminen ja käyttöönoton helpottaminen pk-yrityksissä. Näitä aloitteita lujitetaan entisestään hyödyntäen tähänastista edistymistä. Uusien palvelujen ja sovellusten myötä on kuitenkin käymässä entistä selvemmäksi, että verkkopalveluja kohtaan tunnetun epäluottamuksen poistaminen on edellytys sähköisen liiketoiminnan innovaatioille ja sähköisten palvelujen täysimääräiselle käyttöönotolle. Siksi sähköisen liiketoiminnan turvallisuuden merkitys on kasvamassa; äskettäisenä esimerkkinä voidaan mainita suositukset, joita komissio antoi tiedonannossaan ei-toivotusta kaupallisesta viestinnästä. [23]

[23] Tiedonanto "Ei-toivottu kaupallinen viestintä eli roskaposti", KOM(2004) 28.

Myös komission ehdotukset sopimattomia kaupallisia menettelyitä koskevaksi puitedirektiiviksi [24] ja asetukseksi kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä [25] ovat esimerkkejä toimista, joiden tarkoitus on lisätä kuluttajien luottamusta markkinoilla ja varmistaa kuluttajansuojasääntöjen avoimempi ja tehokkaampi noudattaminen eri maiden välillä.

[24] KOM(2003) 356 lopullinen.

[25] KOM(2003) 443 lopullinen.

Näiden toimien lisäksi ja eEuropen väliarvioinnin päätelmien mukaisesti ehdotetaan kolmea uutta toimea sähköisen liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Ensimmäisessä toimessa pyritään sähköisistä allekirjoituksista annetun direktiivin säännösten täysimääräiseen täytäntöönpanoon. Toisessa pyritään lisäämään kuluttajien luottamusta sähköiseen liiketoimintaan toteuttamalla turvallisia ja tehokkaita mobiilimaksujärjestelmiä. Kolmannessa käsitellään digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallintajärjestelmiä, joiden on todettu muodostavan yhden kriittisistä edellytyksistä verkkosisällön toimivien markkinoiden synnylle.

Muut tässä osassa ehdotetut toimet liittyvät tiedottamiseen ja hyvien käytäntöjen vaihtoon. Sähköisen liiketoiminnan laajalla yleistymisellä on samat haasteet kuin sähköisillä viranomaispalveluillakin: yhteentoimivuusongelmat, yhteisten standardien puute ja riittämätön kokemusten vaihto. Kehitys alalla on pysynyt hitaana, koska osapuolia on paljon ja kysymykset ovat monimutkaisia. Komissio haluaa tukea tätä kehitystä tarjoamalla keskeisille toimijoille mahdollisuuden tavata ja sopia kehitystavoitteista ja -virstanpylväistä.

4.1. Sähköiset allekirjoitukset

Kaikki jäsenvaltiot on nyt panneet täytäntöön sähköisistä allekirjoituksista annetun direktiivin pääperiaatteet. Direktiivin oikeudellisten ja markkinoita koskevien näkökohtien soveltamisessa on kuitenkin vielä avoimia kysymyksiä. Ensinnäkin markkinoilla ei tällä hetkellä ole kysyntää virallisesti hyväksytyille varmenteille ja niihin liittyville palveluille. Toiseksi direktiivissä pidetään tarpeellisena sähköisten allekirjoitusten yhteentoimivuuden parantamista niiden ja niihin liittyvien palvelujen yleistymiselle.

Toimi 8: Komissio esittää raportin, jossa analysoidaan sähköisistä allekirjoituksista annetun direktiivin toimivuutta ja vaikutuksia sähköisten allekirjoitusten tukemiseksi edelleen. Toimissa ei keskitytä pelkästään hyväksyttyihin varmenteisiin perustuviin sähköisiin allekirjoituksiin vaan niissä otetaan huomioon myös muut sovellukset ja uusin teknologia, kuten matkaviestintä.

4.2. Sähköiset maksut: mobiilimaksumalli

Luottamus verkossa tehtäviä tilauksia ja maksuja kohtaan on sähköisen liiketoiminnan ja langattoman kaupankäynnin [26] perusedellytys. Kuten eEuropen väliarvioinnissa todettiin, tarvitaan erityistoimia tehokkaiden mikromaksujärjestelmien toteuttamiseksi ja mobiilimaksuihin liittyvien toimintapoliittisten kysymysten ratkaisemiseksi.

[26] Langattomalla kaupankäynnillä ja mobiilimaksuilla tarkoitetaan matkaviestintäverkossa tapahtuvaa kaupankäyntiä ja maksuliikennettä.

Tässä toimessa keskitytään matkapuhelimien ja matkaviestintälaitteiden maksupalveluihin. Mobiilimaksuilla on mahdollisuuksia tulla merkittäväksi vähittäismaksumarkkinoiden lohkoksi ja tehostaa siten Euroopan yhtenäistä maksualuetta. Ne ovat myös edellytys kehittyneiden matkaviestintäpalvelujen markkinoiden onnistuneelle kehittämiselle EU:ssa.

Suurista odotuksista huolimatta yksikään mobiilimaksujärjestelmä ei kuitenkaan ole vielä yleistynyt markkinoilla. Yksittäisten hankkeiden on yhä vaikeampaa saavuttaa kriittistä massaa ja pysyä elinkelpoisena pitkällä aikavälillä. Tämä johtaa langattoman kaupankäynnin - sähköisen liiketoiminnan tärkeän osa-alueen - pirstaloitumiseen ja viivästymiseen.

Toimi 9: Keskeiset sidosryhmät vahvistavat mobiilimaksumallin vuoden 2005 loppuun mennessä. Mallin tarkoitus on määrittää painopistealueet ja kehittää yhteentoimiville mobiilimaksuille käytännönläheinen toteuttamissuunnitelma, jossa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon meneillään olevat hankkeet, erityisesti eurooppalaisissa standardointielimissä suoritettava standardointityö. Jotta mallista olisi konkreettista hyötyä, sen tueksi on saatava kriittinen massa toimijoita sekä rahoitus- että televiestintäalalta. Sen on saatava myös asiasta vastaavien viranomaisten tuki.

4.3. Digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinta

Yksi laajakaistan tärkeimmistä eduista on sen mahdollisuus tarjota loppukäyttäjälle saumatonta ääni-, video- ja datapalvelujen kokonaisuutta. Tuleva sisällön jakelu laajakaistaverkoissa ja matkaviestintäsovelluksissa riippuu kuitenkin pitkälti ehdoista, joilla tätä monimuotoista sisältöä voidaan luoda, toimittaa ja myydä loppukäyttäjille.

Laajakaistaverkkojen tulo ja niiden kyky siirtää suuria määriä multimediasisältöä tuo korostetusti esille, kuinka tärkeää on varmistaa, että digitaalinen sisältö on saatavana asianmukaisin ehdoin, jotka ovat kaikkien sidosryhmien edun mukaisia. Digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinta- eli ns. DRM-järjestelmät voivat tässä yhteydessä tarjota oikeita kannustimia, kuten turvallisen ympäristön, joka varmistaa korvaukset oikeudenhaltijoille, maksut verkkosisällön käytöstä sekä laittoman kopioinnin estämisen. Tämä rohkaisisi sisällön tuottajia saattamaan sisältönsä saataville ja siten kannustamaan käyttäjiä siirtymään laajakaistaan.

DRM-järjestelmien ja -palvelujen saatavuus on olennainen osatekijä sähköisen sisällön jakelussa. Teknisiä suojauskeinoja ja DRM-järjestelmiä on nykyisin saatavana, ja liiketoimintamalleja kokeillaan vaihtelevalla menestyksellä erityisesti verkkovälitteisen musiikin ja elokuvien markkinoilla. Teknisten suojauskeinojen ja DRM-järjestelmien oikeudellinen viitekehys on tekijänoikeusdirektiivi 2001/29/EY.

Tilanne on kuitenkin kaikkea muuta kuin tyydyttävä. Markkinoiden kehittymistä jarruttaa sidosryhmien erimielisyys DRM-järjestelmän toteuttamisesta. Ongelmia aiheuttavat yhteentoimivuus ja standardointi, kuluttajien yksityisyys, yksityisestä käytöstä maksettavien korvausten ja teknisten suojauskeinojen tai DRM-järjestelmien käytön välinen tasapaino, DRM-järjestelmien käytön vaikutus tekijänoikeussuojan poikkeuksiin sekä niiden tehokkuus piratismin torjunnassa.

Suuntaviivojen vetämistä ja DRM-järjestelmien kitkatonta käyttöönottoa helpottaa vuoropuhelu, johon osallistuu arvoketjun eri osapuolia. Yhteistyössä komission yksiköiden kanssa onkin perustettu digitaaliseen sisältöön kohdistuvia oikeuksia käsittelevä korkean tason työryhmä.

Toimi 10: Digitaaliseen sisältöön kohdistuvia oikeuksia käsittelevä korkean tason työryhmä laatii vuoden 2004 kuluessa katsauksen DRM-järjestelmien teknisiin, taloudellisiin ja oikeudellisiin haasteisiin ja antaa strategisia suosituksia siitä, kuinka siirtyä sanoista tekoihin.

4.4. Kohti sähköisen liiketoiminnan yleistymistä

Yksi eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteista oli, että vuoden 2003 loppuun mennessä olisi yksityisen sektorin johdolla kehitetty yhteentoimivia ratkaisuja tapahtumankäsittelyä, tietoturvaa, allekirjoituksia, hankintoja ja maksumenettelyjä varten. Huomattavista ponnisteluista huolimatta tätä tavoitetta ei ole saavutettu. [27] eEuropen väliarvioinnissa todetaan myös, että riittämätön yhteentoimivuus on yksi keskeisistä esteistä uusien tuottavuutta ja kilpailukykyä parantavien liiketoimintamallien kehittämiselle. Tilanteen korjaamiseksi on käynnistetty uusia toimia. eEuropen alaisessa standardointitoimintasuunnitelmassa tuetaan dynaamisen sähköisen liiketoimintaympäristön kehittämistä. Hankkeessa hyödynnetään tutkimuksen ja kehityksen kuudennessa puiteohjelmassa toteutettavan yritysten yhteentoimivuutta koskevan integroidun hankkeen tuloksia ja yritysten yhteentoimivuuskeskusta. Lisäksi suunnitteilla on järjestää yhteentoimivuusaiheinen konferenssi vuoden 2004 kuluessa.

[27] Ks. esimerkiksi CEN/ISSS eBusiness Standards Focus Groupin heinäkuussa 2003 julkaisema raportti osoitteessa http://www.cenorm.be/cenorm/ businessdomains/businessdomains/isss/activity/reportfinal.pdf

Toimi 11: Luodaan perusedellytykset yritysten yhteentoimivuuskeskuksen toiminnan käynnistämiselle vuoden 2005 loppuun mennessä. Yrityssovellusten riittämätön yhteentoimivuus jarruttaa edelleenkin sellaisten uusien yhteistyömuotojen käyttöönottoa, joissa jaettaisiin liiketoimintaprosesseja, voimavaroja, ammattitaitoa ja viime kädessä tietämystä. Useimmiten ongelmana ei ole standardien puute vaan pikemminkin niiden runsaudenpula. Kuudennen puiteohjelman IST-kokonaisuudessa on käynnistetty tähän liittyvä integroitu hanke, jonka tarkoitus on tukea yritysten yhteentoimivuutta. Tuloksia levitetään ns. yritysten yhteenkuuluvuuskeskuksen kautta. Keskus aloittaa toimintansa, kun komission yksiköt ovat hyväksyneet sen liiketoimintasuunnitelman huhtikuun 2005 loppuun mennessä. Kaikkia sidosryhmiä, yksityinen sektori ja jäsenvaltiot mukaan luettuina, pyydetään osallistumaan aktiivisesti tämän uuden keskuksen työhön, jotta saataisiin yhteinen foorumi yhteentoimivuudesta käytävälle keskustelulle.

Tarkoitus on myös lähentää sähköistä liiketoiminta-, innovaatio- ja yrittäjyyspolitiikkaa sekä -hankkeita käyttämällä olemassa olevia toimivia foorumeja, kuten European e-Business Support Network -verkostoa (eBSN). Samaan aikaan pk-yrityksille tarjotaan konsulttiapua sähköisen liiketoiminnan strategioissa. Tarkoitus on optimoida TVT:n käyttö, mukauttaa liiketoimintaprosesseja ja toteuttaa tarvittavat organisaatiomuutokset. Kun nämä osatekijät yhdistetään, voidaan tehostaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja lisätä tietoisuutta siitä, kuinka TVT voi parantaa pk-yritysten liiketoiminnan tuloksellisuutta.

Toimi 12: Vuoden 2005 loppuun mennessä perustetaan tietokanta pk-yritysten parhaista käytännöistä sähköisessä liiketoiminnassa. Ensimmäinen askel tässä prosessissa on konferenssi "sähköinen liiketoiminta, innovaatio ja yrittäjyys", jossa tarkastellaan alueellisen, valtakunnallisen tai Euroopan tason politiikan vaikutuksia sähköiseen liiketoimintaan. Tietokantaan syötetään myös tapaustutkimuksia pk-yrityksistä, jotka edustavat parhaita käytäntöjä sähköisen liiketoiminnan omaksumisessa, innovatiivisten liiketoimintatapojen käyttöönotossa tai innovatiivisten tuotteiden suunnittelussa. Tätä pk-yritysten parhaiden käytäntöjen kokoelmaa levitetään olemassa olevien kanavien, kuten European e-Business Support Networkin (eBSN) kautta. Lisäksi vuonna 2004 tutkitaan mahdollisuutta perustaa TVT-osaamiskeskusten verkosto, johon koottaisiin pk-yritysten, teknologian kehittäjien sekä korkeakoulu- ja tutkimusorganisaatioiden osaamista ja voimavaroja. Verkoston tarkoitus on yksilöidä menestystekijöitä TVT:n ja sähköisen liiketoiminnan tehokkaalle levittämiselle ja käytölle eurooppalaisissa pk-yrityksissä. Tarpeen mukaan luodaan yhteyksiä muihin foorumeihin, kuten eBSN:ään.

5. Tietoyhteiskuntaan osallistaminen

Uuden teknologian voima on siinä, että se tarjoaa häikäiseviä uusia tapoja lujittaa osallisuutta yhteiskuntaan. TVT helpottaa tavallisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä siten, että ne ovat entistä enemmän saatavilla. Tästä esimerkkinä ovat tekniset apuvälineet eri laitteiden välisen saumattoman yhteistoiminnan varmistamiseksi. WWW:n välityksellä palveluja voidaan käyttää ajasta ja paikasta riippumatta, jolloin ne ovat paremmin liikuntarajoitteisten saatavissa.

Eurooppalainen tutkimus- ja kehitystoiminta edustaa alan huippua. Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman tietoyhteiskuntaosiossa on erityinen osa-alue, joka keskittyy tietoyhteiskuntaan osallistamiseen. Sen tarkoitus on edistää tietoyhteiskuntaan osallistamista koko tietoyhteiskunnan kulmakivenä. Ohjelmassa kehitetään teknisiä ratkaisuja, jotka varmistavat, että yhteiskuntakuvamme perustuu kaikille Euroopan kansalaisille tasavertaisiin mahdollisuuksiin ja osallisuuteen. Viranomaisilla voi olla aktiivinen rooli sen varmistamisessa, että uuden teknologian osallistava käyttö ei luo uusia esteitä.

eEuropen väliarvioinnin kuulemisprosessissa korostui huoli tietoyhteiskuntaan osallistamiseen ja digitaaliseen kahtiajakoon liittyvistä ongelmista. Osapuolet olivat yhtä mieltä lisätoimien tarpeesta erityisesti EU:n laajentumisen ja TVT:n kasvavien sosioekonomisten vaikutusten valossa. Kahdentyyppisiä toimia kaivattiin. Ensinnäkin tarvitaan tarkempia ja kattavampia tietoja ja analyysejä, jotta voitaisiin arvioida TVT:n leviämisen alueellisen ja sosiaalisen epätasapainon laajuutta, samoin kuin syitä alhaiseen käyttöönottoasteeseen tietyissä ryhmissä, kuten naisten keskuudessa. Toiseksi on tehostettava nykyisiä ja kehitettävä uusia käytännön toimia tietoyhteiskuntaan osallistamiseen liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi, kuten:

* monikanavaisuuden suuntaviivat sähköisten palvelujen saatavuuden ja käytön lisäämiseksi esimerkiksi digitaalitelevision, matkaviestintäalustojen tai langattomien verkkojen kautta,

* verkkopalvelujen saavutettavuutta ja käytettävyyttä koskevien eurooppalaisten standardien toteuttamistavoitteet (esimerkiksi sähköiset julkiset hankinnat, verkon sisällön saavutettavuutta koskeva aloite (WAI), "Design for All" ja yhteinen merkintäjärjestelmä) ja alan jatkotutkimus,

* Internet-yleisöpäätteiden jatkokehitys,

* tietoisuuden ja tietoteknisen osaamisen lisääminen sukupuolen huomioon ottavalla tavalla erityisesti sellaisissa ryhmissä, jotka ovat vaarassa jäädä kehityksestä syrjään ja joilla on erityistarpeita (vammaiset ja vanhukset, matalasti koulutetut ja vähätuloiset, maahanmuuttajat jne.) sekä asianmukaisen sisällön ja palvelujen tarjonta.

Toimi 13: Tietoyhteiskuntaan osallistamisen painopisteet olisi arvioitava uudelleen vuoden 2005 puoliväliin mennessä käyttämällä perustana tietoyhteiskuntaan osallistamisen taustojen perusteellista analyysiä. Uudelleenarvioinnin tuloksena olisi tuotettava joukko toteuttamiskelpoisia erityistavoitteita. Tämän kysymyksen pohdinta tukee muita tietoyhteiskuntaan osallistamisen EU:n tason hankkeita erityisesti sosiaalisen osallistamisen, työllistämisen, koulutuksen sekä tutkimuksen ja kehityksen alalla. Olisi kehitettävä johdonmukaisia, strategisia ja kokonaisvaltaisia ratkaisumalleja, joissa varmistetaan, että tietoyhteiskuntaan osallistamista ja verkkojen saavutettavuutta koskevat politiikat ja muut politiikat lujittavat toisiaan sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi. Tämä tapahtuu erityisesti sosiaalista osallistamista koskevien kansallisten suunnitelmien kehittämisen yhteydessä. Kun otetaan huomioon TVT:n yleistyminen, tietoyhteiskuntaan osallistamisen lisääminen auttaa viime kädessä saavuttamaan Lissabonin strategian yhteenkuuluvuus- ja kasvutavoitteet. Valmistelevat toimet aloitetaan vuonna 2004. Komissio tulee analysoimaan tilanteen ja antamaan toimintapoliittisia ohjeita erityisesti eEuropen neuvoa-antavan ryhmän sekä tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja työllisyysnäkökohtia käsittelevän korkean tason työryhmän [28] kautta.

[28] http://europa.eu.int/comm/ employment_social/knowledge_society/esdis_en.htm

6. eEuropen vertailuanalyysit

Tämän eEurope-toimintasuunnitelman päivityksen tärkein tarkoitus on parantaa eEuropen toteuttamista. Vertailuanalyysit ovat keskeisessä asemassa toimintasuunnitelman toteuttamisessa. Ne ovat olennaisia eEuropessa käytettävän avoimen koordinointimenetelmän kannalta. Toimintasuunnitelman lisäarvoa voidaan lisätä parantamalla vertailuindikaattorien saatavuutta ja relevanssia.

On selvää, että eEuropen tarkistus ei saisi tuottaa uutta tilastointitaakkaa jäsenvaltioille ja yrityksille. Väliarvioinnissa korostettiin kuitenkin voimakkaasti tarvetta tutkia, kuinka paljon eEuropen toimet tuottavat tuloksia. Tämä edellyttää vaikutusten tarkempaa arviointia. Lisäksi on erittäin tärkeää lisätä vertailujen näkyvyyttä. Niinpä toimintasuunnitelman tarkistuksella pyritään tuomaan vertailuanalyysit näkyville kolmen toimintalinjan kautta:

Ensinnäkin indikaattoreiden mittaustulosten olisi oltava näkyvämpiä ja helppokäyttöisempiä. Tähän saakka tietoja on julkaistu eEurope-verkkosivuilla, ja komissio on analysoinut niitä vuosittaisissa vertailuraporteissaan. Komissio aikoo nyt parantaa eEurope-toimintasuunnitelman näkyvyyttä ja vaikutuksia perustamalla Eurostatin tietokantaan eEurope-vertailuanalyysiosion, joka on käytettävissä ilmaiseksi Internetissä, ja tarkistamalla perusteellisesti eEurope-verkkosivujensa toimivuuden, jotta suurempi osa vertailutiedoista voitaisiin yhdistää analyyttisiin taustatietoihin.

Toiseksi vaikutuksia on analysoitava enemmän. Vertailutietojen seikkaperäinen analyysi esitetään edelleenkin ennen Eurooppa-neuvoston kokoontumista, mutta näitä tietoja olisi täydennettävä eEuropen puitteissa tehtyjen toimien vaikutusten analyysillä, ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Lissabonin tavoitteiden toteutumiseen. Yksinkertainen esimerkki on kolmansia maita koskevan vertailukelpoisen tiedon tuottaminen. Muita esimerkkejä ovat tulokset, joihin eEuropen toimilla on päästy kasvun vauhdittamisessa, työpaikkojen luonnissa, palvelujen tehokkuudessa, yhteenkuuluvuudessa ja kestävässä kehityksessä.

Kolmanneksi vertailujen poliittista merkitystä olisi lisättävä tasapainottamalla tietojen ajankohtaisuutta ja painoarvoa. Neuvoston eEurope-päätöslauselmassa todettiin, että useimmat vertailuindikaattorit olisi saatava kansallisten tilastokeskusten suorittamista kyselytutkimuksista ja Eurostatin koordinoimina. Tämä menettely tuottaa korkeatasoisia tilastoja. Ennen kevään 2004 Eurooppa-neuvostoa ei ollut mahdollista saada vuoden 2003 ensimmäisen neljänneksen tietoja kaikista 15 jäsenvaltiosta. Tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annettu uusi asetus varmistaa kuitenkin sen, että suurin osa vertailuindikaattoreista saadaan ajoissa 25 jäsenvaltion EU:ssa. Olisi tutkittava tapoja täydentää kansallisia kyselytutkimuksia joustavalla vastausjärjestelmällä siten, että poliittisille päättäjille voitaisiin antaa ajantasaista taustatietoa.

Toimi 14: Perustetaan "eEurope Online" - eEuropen kattava verkkopalvelukokonaisuus - ja sen tueksi joustava tietojen keruu- ja raportointimekanismi. Toimessa on kaksi osaa:

* integroitu www-pohjainen eEurope-tietopalvelu: ensimmäisessä vaiheessa vuoden 2004 loppuun mennessä tuotetaan uusimuotoinen verkkosivusto, joka sisältää kaikki vertailutiedot ja linkit muihin tietolähteisiin, kuten Eurostatin NewCronos-tietokantaan. Toisessa vaiheessa vuoden 2005 puoliväliin mennessä analysoidaan viralliset tilastot.

* joustava tietojen keruu- ja raportointimekanismi: kansallisten tilastokeskusten kyselytutkimuksia täydennetään Modinis-ohjelmalla, jossa kerätään kohdennetusti tietoa alueilta, joilta ei ole saatavana virallisia tilastoja. Komission ehdotukset esitetään vuonna 2004 jäsenvaltioiden kuulemisen jälkeen.

7. TVT:n panos Lissabonin strategiaan

eEurope-aloite käynnistettiin Lissabonin strategian tueksi. Kun nykyinen eEurope-toimintasuunnitelma aloittaa viimeisen vuotensa vuonna 2005, myös Lissabonin strategialle tehdään väliarviointi. Siksi nyt on paikallaan aloittaa yksityiskohtainen analyysi TVT:n roolista Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa. Yhä kasvava näyttö siitä, että TVT on olennaisessa asemassa tuottavuuden ja yhteiskuntaan osallistamisen lisäämisessä, on keskeinen osoitus TVT:n edistämistoimien, kuten eEuropen merkityksestä. On kuitenkin aika pohtia, ovatko eEuropen välineet ja tavoitteet oikeita vai voitaisiinko päästä parempiin tuloksiin uudenlaisilla poliittisilla välineillä. eEuropessa on myös alusta alkaen korostettu verkkoon liittämistä, TVT:n käyttöönottovalmiutta ja viime aikoina myös palvelujen toimittamista. Väliarvioinnissa korostettiin, että painopistettä on nyt suunnattava ratkaisujen toimittamiseen. Tämä merkitsee katseen siirtämistä tarjonnasta kohti kysyntää ja käyttöönoton mittaamisesta kohti vaikutuksia.

Lisäksi Lissabonin strategia perustuu periaatteellisiin poliittisiin tavoitteisiin, joissa on tasapainotettu taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat. TVT:llä on merkittävä rooli kullakin näistä aloista. Siksi nyt on oikea hetki pohtia, pitäisikö eEuropen seuraajan toimintapiiriä tarkistaa siten, että kestävä yhteiskunta- ja ympäristöpolitiikka otetaan paremmin huomioon, kun kasvu on keskeisessä asemassa myös muiden Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa. Muutokset kytketään tiiviisti uusiin rahoitusnäkymiin, ja eEuropen seuraaja perustuu muun muassa rahoitusnäkymissä tuettujen käyttöönoton, tutkimuksen ja sääntelyn lähentämiseen toisiinsa.

On myös tarpeen pohtia eEuropen maailmanlaajuisia vaikutuksia. Useat kumppanimaat ovat osoittaneet mielenkiintoa EU:n lähestymistapaa kohtaan. Monet maat ovat ottaneet eEurope-aloitteen vertailukohdaksi omien toimiensa kehittämiselle. Unionin ja sen kumppanimaiden välille on vakiintunut poliittinen ja sääntelyä koskeva vuoropuhelu, jonka luontaisena jatkeena toteutetaan yhteistyöohjelmia. [29] Tämä koskee EU:n kumppanimaita Aasiassa [30], Latinalaisessa Amerikassa [31] ja Välimeren alueella [32]. Lisäksi eEurope 2005:n avainalueet ja -teemat ovat liki samat kuin maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edistämiseksi määritellyt avainalueet ja -teemat, joita on käsitelty erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien tietoyhteiskuntahuippukokouksessa (WSIS), joka kokoontui ensimmäisen kerran Genevessä joulukuussa 2003.

[29] Esimerkiksi EU:n hakijamaat ovat eEuropen innoittamana hyväksyneet eEurope+ -toimintasuunnitelman, ja Pohjois-Euroopan maat ovat kehittäneet vastaavankaltaisen strategian. Myös Kaakkois-Aasian maat ja nousevat taloudet kuten Brasilia, Meksiko ja Marokko ovat hyväksyneet tietoyhteiskuntastrategioita.

[30] ASIA IT&C- eli Aasian tieto- ja viestintäteknologiaohjelmassa on työskennelty vuodesta 1999 Aasian kehitysmaiden kanssa ja siinä tuetaan hankkeita esimerkiksi maatalouden, opetuksen, terveydenhuollon, liikenteen, matkailun ja sähköisen kaupankäynnin alalla.

[31] "@LIS" (Alliance for the Information Society) käynnistettiin vuonna 2002 Sevillassa.

[32] "New Approach on the Telecommunications Policy" (NATP) ja tietoyhteiskunnan kehittämisohjelma EUMEDIS.

Toimi 15: Komissio toimittaa kevään 2005 Eurooppa-neuvoston alla strategisen analyysin eEuropesta koosteraportin yhteydessä ja esittää suuntaviivoja TVT:n käytölle Lissabonin strategian tukena toisessa vaiheessa, joka ulottuu vuoteen 2010. Komission ehdotuksessa tulee olemaan kaksi avaintekijää. Ensinnäkin vuoden 2004 jälkipuoliskolla aletaan tarkastella eEuropen vaikutuksia Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen. Arviointi perustuu olemassa oleviin arvioihin ja vaikutusten arviointeihin, jotta eEuropen vaikutuksista saataisiin kattava yleiskuva. Toiseksi aletaan pohtia tulevaisuuden vaihtoehtoja eEuropen neuvoa-antavan ryhmän avustamana.

8. Päätelmät

Tämä tiedonanto on eEurope 2005 -toimintasuunnitelman päivitys. Sen tarkoitus on tuoda esiin eräitä toiminnan aloja, joita pidettiin tärkeinä toimintasuunnitelman väliarvioinnin yhteydessä suoritetussa kuulemisessa. Tiedonanto on ensimmäinen askel kohti TVT-politiikan uutta viitekehystä Euroopassa. Tämän vuoksi siinä korostetaan sidosryhmien vuoropuhelua ja hyvien käytäntöjen vaihtoa kehityssuuntien löytämiseksi eikä niinkään määritellä kokonaan uusia tavoitteita. Lisäksi siinä korostetaan, kuinka tärkeää on tarkastella ja arvioida toimintasuunnitelmaa ennen kuin sen seuraajaa ehdotetaan tai se käynnistetään. Erityisesti on selvitettävä TVT:n rooli Lissabonin tavoitteiden - kasvun, yhteenkuuluvuuden ja kestävän kehityksen - saavuttamisessa.

Lissabonin strategia osoittaa vahvaa poliittista sitoumusta siihen, että Euroopan unionista tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietotalous vuoteen 2010 mennessä. Jos Euroopan unioni mielii olla johtavassa asemassa maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa, on tärkeää panna täytäntöön kaikki kolme Lissabonin strategian pilaria TVT-politiikassa. Nämä ovat kasvu ja kilpailukyky, yhteenkuuluvuus ja kestävä kehitys. Ne viitoittavat tietä vuoden 2005 jälkeisille toimille ja nykyisen eEurope-toimintasuunnitelman jälkeiselle ajalle. Myös uudet poliittiset painotukset, kuten kansalaisten, käyttäjien ja kuluttajien etujen suojaaminen, teollisuuspoliittisten välineiden luominen ja lisääntyvä osallistaminen tietoyhteiskuntaan on otettava huomioon.

Jotta tällaisesta arviointi- ja valmisteluvaiheesta olisi hyötyä, on olennaista, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat siihen täysipainoisesti. Tämän vuoksi komissio pyytää kaikkia 25 jäsenvaltiota vahvistamaan uudelleen sitoutumisensa eEurope 2005 -toimintasuunnitelmaan ja sen tämänhetkisiin tavoitteisiin. Lisäksi se pyytää jäsenvaltioita toimimaan aktiivisesti uusien aloitteiden onnistumisen varmistamisessa. Erityisesti tämä koskee uusien palvelujen käyttöönottoa sähköisen hallinnon, terveydenhuollon ja opiskelun alalla.