FI Euroopan unionin virallinen lehti C 311/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Teollisuustuotannon palauttaminen EU:hun osana uudelleenteollistamista”

2014/C 311/03

Esittelijä: Edgardo Maria Iozia

Toinen esittelijä: José Custódio Leirião

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. syyskuuta 2013 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Teollisuustuotannon palauttaminen EU:hun osana uudelleenteollistamista.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 8. huhtikuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29.–30. huhtikuuta 2014 pitämässään 498. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 139 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on vakuuttunut, että unionin talouden taantuman pysäyttämiseksi on elvytettävä teollisuutta ja erityisesti valmistusteollisuutta, joka on tuotantorakenteen peruspilari. Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa eritellään hyödyllisiä välineitä komission aloitteen tueksi. Komission aloitteen tavoitteena on Euroopan unionin uudelleenteollistaminen, jonka yhteydessä otetaan esille niiden yritysten kotiuttaminen, jotka ovat siirtäneet toimintojaan muualle. Myös Euroopan komissio on käynnistänyt analyysin toimintojen siirtämisestä takaisin. ETSK on tyytyväinen, että samaan aikaan käsillä olevan lausunnon laatimisen kanssa Eurofoundin tehtäväksi on annettu kerätä tarvittavat tiedot, jotta voidaan arvioida toimintojen takaisin siirtämisen laajuutta ja mahdollisia ratkaisuja.

1.2 ETSK kannattaa komission varapuheenjohtajan Tajanin ehdottamaa hanketta laatia unionille uudelleenteollistamiseen tähtäävä politiikka ja nostaa teollisuuden osuus Euroopan bkt:ssä nykyisestä 15,1 prosentista ainakin 20 prosenttiin. Komitea ehdottaa, että hanketta laajennetaan asettamalla sille seuraava tavoite: uutta kestävää ja kilpailukykyistä teollisuutta koskeva Euroopan sosiaalinen sopimus. Komissio on tuoreessa tiedonannossaan (1) asettanut ensisijaisia tavoitteita, joista voidaan mainita seuraavat: — Teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämisen tavoite sisällytetään entistä vahvemmin muiden alojen tavoitteisiin ja kiinnitetään erityistä huomiota yrityspalvelujen tuottavuuteen teollisuuden ja koko EU:n talouden kilpailukyvyn vahvistamiseksi. — Sisämarkkinoiden tarjoamaa potentiaalia hyödynnetään maksimaalisesti kehittämällä tarvittavia infrastruktuureita ja luomalla vakaat ja yksinkertaiset sääntelypuitteet. — Aluekehitysvälineitä käytetään päättäväisesti innovointia, osaamista ja yrittäjyyttä tukevien kansallisten ja EU:n välineiden kanssa.

1.3 ETSK kehottaa Euroopan unionia laatimaan näitä kysymyksiä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman ja suosittaa seuraavaa: — Kehitetään politiikkoja innovaation ja tuottavuuden vauhdittamiseksi, jotta voidaan luoda kilpailuetua. — Otetaan pankkitoiminnassa käyttöön uusia välineitä, jotta voidaan helpottaa rahoituksen saantia ja nopeuttaa tarvittavia investointeja. — Edistetään toimia, joilla voidaan varmistaa Euroopan valmistusteollisuuden osallistuminen arvoketjun kaikkiin vaiheisiin. — Varmistetaan, että uudelleenteollistaminen ja toimintojen takaisin siirtäminen on osa unionin kestävää teollisuuspolitiikkaa, jossa keskitytään investointeihin, teknologiaan, yrittäjyyteen, koulutukseen, innovointiin, tutkimukseen, energian hintoihin, infrastruktuuriin, kauppaan jne. — Annetaan johdonmukaista, vakaata ja varmaa lainsäädäntöä. — Varmistetaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta. — Varmistetaan ympäristölainsäädännön johdonmukaisuus Euroopan teollisuuden kilpailukyky- ja investointisyklien kanssa. — Uudenaikaistetaan perusrakenteita. — Rahoitetaan yritysten tarpeita. — Tuetaan Euroopan energiapolitiikkaa. — Turvataan korkealaatuiset työpaikat Euroopan markkinoilla. — Puututaan valmistusteollisuuden kapasiteetin ja osaamisen puutteisiin. — Luodaan henkilöresurssien tehokkaan hallinnoinnin järjestelmä, joka edistää ammatillista aktiivisuutta ja pätevyyttä sekä innovatiivisuutta ja erityisesti hyödyntää sitä luovaa potentiaalia, jota on kansalaisyhteiskunnan toimijoissa; esimerkkinä mainittakoon insinöörien ja tutkijoiden valtiolliset ja eurooppalaiset yhdistykset. Jäsenvaltioille ETSK suosittaa seuraavaa: — Luodaan uusia teollisuusalueita ja -laitoksia tai elvytetään jo olemassa olevia, joiden toiminta on vähentynyt valmistusteollisuuden muualle siirtämisen takia. — Ajantasaistetaan tai uudistetaan tuotantovälineitä ja -prosesseja, jotta ne soveltuvat kestävän kehityksen politiikan uusiin vaatimuksiin. — Otetaan käyttöön tasapainoisempi ja vakaampi verotusjärjestelmä, jotta voidaan edistää kotimaista kulutusta ja houkutella suoria ulkomaisia investointeja. — Perustetaan erityisiä tiedotuskeskuksia toimintojen siirtämistä ja palauttamista varten.

1.4 ETSK pitää olennaisen tärkeänä uutta yhdennettyä teollisuuspolitiikkaa, jolla on nykyistä selkeämmät tavoitteet unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alueellisella ja paikallisella tasolla ja joka pystyy houkuttelemaan investointeja kaikille valmistusteollisuuden aloille (korkea ja matala teknologia). Näissä politiikoissa tulisi keskittyä globaaliin arvoketjuun ja liittää mukaan tutkimus, innovointi ja kehittäminen.

1.5 ETSK on vakuuttunut, että Euroopan uudelleenteollistamiselle vuoteen 2020 mennessä on asetettava kunnianhimoiset ja samalla realistiset tavoitteet. Tässä yhteydessä politiikat, joilla edistetään muualle siirretyn tuotantotoiminnan palauttamista, voivat auttaa saavuttamaan ehdotetut tavoitteet.

1.6 Tärkeimmät syyt toimintojen siirtämiseen Kiinasta takaisin länteen ovat seuraavat: — toimintojen muualle siirtämisen ennakoitua suuremmat kustannukset — tuottavuuden kasvu, kustannusten supistuminen ja kapasiteetin parantuminen monissa länsimaiden kansallisissa yrityksissä, jotka ovat toteuttaneet jatkuvaan edistymiseen tähtääviä ohjelmia — halu tuoda tuotanto ja suunnittelu paikallistasolle, jotta voidaan parantaa yhteistyötä kansallisella tasolla — tuotteiden jatkuva monimutkaistuminen ja tarve muuttaa pakkauksia asiakkaiden mieltymysten mukaan — energiakustannusten aleneminen Yhdysvalloissa — hallituksen kasvualoitteiden vahvistuminen Yhdysvalloissa — tarve ylituotantoon kuljetuskonttien täyttämiseksi — tuotteiden odottaminen epävarmojen toimitusten, horjuvan laadun ja tullikäytänteiden takia — kuljetuskustannusten kasvu puolityhjien alusten takia — suuret varastot kuljetuksessa olevien tavaroiden, syklien, varmuusvarastojen, epävarmojen toimitusaikojen ja laadunvalvonnan takia — poikkeuksellisten kustannusten kasvu — enemmän toimintahäiriöitä kuin paikallisissa lähteissä, materiaalien ja kestävyyden lisätarkastukset, tyytymättömämmät asiakkaat — vastaanottavan maan ja alkuperämaan kustannusten välisten erojen kaventuminen (työvoima- ja kuljetuskustannukset) — operatiiviset tekijät, kuten joustavuuden vähentyminen operatiivisella tasolla, tilauksissa ja toimituspaikoissa, tilausten viivästymismaksut — tilausten vähimmäismäärät kuljetuskonttien koon vuoksi — puutteet asiakkaiden kysyntään vastaamisessa tuotantopaikan ja kehittämiskeskusten välisen fyysisen etäisyyden vuoksi — tuotanto ja toimitukset, vaikutus tuotteen elinkaareen — toimitusketjun koordinoinnin kustannusten kasvu — laatuongelmat (tuotteiden heikko laatu) — osaamisen saatavuus (osaavan teknisen henkilöstön ja ammattitaitoisten työntekijöiden heikko saatavuus vastaanottavassa maassa) — alkuperämaan korkea työttömyys — valuuttariskit.

1.7 Valmistusteollisuus tarvitsee luotettavia ja joustavia toimituksia pystyäkseen kilpailemaan nykyisillä markkinoilla. Tuotannon takaisin siirtäminen on yksi mahdollinen vaihtoehto yrityksille näiden tarpeiden täyttämiseksi. ETSK:n mukaan keskeiset politiikat, joilla tuetaan valmistusteollisuuden uudelleensijoittamista Eurooppaan ja/tai toiminnan laajentamista Euroopassa, tarkoittavat sitä, että luodaan asianmukainen toimintaympäristö investointeja tekeville yrityksille, kehitetään ammatillista osaamista, tehdään energiakustannuksista kilpailukykyisiä ja helpotetaan rahoituksen saantia ja markkinoille pääsyä.

1.8 Komissio on todennut seuraavaa: ”Vuosina 2008–2012 teollisuussähkön vähittäishinnat nousivat EU:ssa keskimäärin 3,5 prosenttia vuodessa ja kaasun hinnat yhden prosentin. Teollisuussähkön hinnat ovatkin Kansainvälisen energiajärjestön tietojen mukaan EU:ssa kaksi kertaa korkeammat kuin Yhdysvalloissa ja Venäjällä ja 20 prosenttia korkeammat kuin Kiinassa. (2) Kaasun hintaero on suurempi: kaasu on EU:n teollisuudelle kolme tai neljä kertaa kalliimpaa kuin sen kilpailijoille Yhdysvalloissa, Venäjällä ja Intiassa, 12 prosenttia kalliimpaa kuin Kiinassa mutta halvempaa kuin Japanissa. Teollisten käyttäjien eri jäsenvaltioissa maksamat todelliset hinnat voivat kuitenkin vaihdella.” (3)

1.9 ETSK on tarkastellut yksityiskohtaisesti Euroopan energiaintensiivisiin teollisuudenaloihin liittyviä kysymyksiä (4) ja ehdottanut toimenpiteitä ja suosituksia, jotta näiden alojen tuotanto voisi jatkua Euroopassa. Komitea kehottaakin jälleen EU:n toimielimiä määrittelemään yhteisen energiapolitiikan ja puuttumaan kilpailukykyyn liittyviin pääoma- ja energiakysymyksiin. Komitea kehottaa työmarkkinaosapuolia vahvistamaan yhteistyötään sellaisen kehitystä tukevan sopimuksen luomiseksi, jossa otetaan huomioon Euroopan sosiaalisen mallin erityispiirteet ja puolustetaan sitä, jotta taataan Lissabonin sopimuksen sosiaalista markkinataloutta koskevien tavoitteiden toteutuminen.

1.10 Politiikkojen välisellä johdonmukaisuudella on merkittäviä seurauksia. Ensinnäkin tulevaisuuden kehityksen suuntana on siirtyminen vähähiiliseen talouteen, ja tämä edellyttää johdonmukaisuutta tutkimuksessa, sääntelyssä ja tukiohjelmissa. Toinen seuraus liittyy sosiaalisesti kestävään kehitykseen eli kilpailukyvyn ja työn väliseen suhteeseen: tarvitaan työtä kaikille, korkeatasoisia työpaikkoja ja osallistavaa työllisyyttä, jotta voidaan saada aikaan laadukasta kehitystä ja siten lisäarvoa kilpailukyvyn kannalta.

1.11 ETSK katsoo, että reaalitalouteen keskittyvien pankkien ja yritysten välisten suhteiden parantaminen voi luoda hedelmällistä yhteisvaikutusta ja synnyttää kilpailuetuja, jotka ovat yhteydessä niiden toimintaan ulkomaan markkinoilla.

1.12 Eurooppalaisten yritysten tulisi painottaa ennen kaikkea innovointia, tuotteidensa laatua, luotettavuutta, tuloksia ja toimivuutta. Niiden tulisi määrittää ympäristöjalanjälkensä ja ottaa tuotantoprosesseissaan huomioon yrityksen yhteiskuntavastuu. Yritysten kilpailukyvyn turvaamiseksi on kuitenkin aivan yhtä tärkeää, että kustannustekijät – erityisesti palkka- ja energiakustannukset – pidetään hallinnassa ja että ryhdytään asian edellyttämiin toimiin.

1.13 Tuotantojärjestelmien, perusrakenteiden ja talouden siirtyminen kestäväpohjaiseen suuntaan, väestörakenteen muutos, uusien sukupolvien kouluttaminen ja eurooppalaisen työvoiman sopeutuminen kansainväliseen työnjakoon vaativat kaikki suunnattomia investointeja, jotta ne voidaan toteuttaa johdonmukaisella ja koordinoidulla tavalla Euroopan tasolla.

1.14 Laajan ja monipuolisen valmistusteollisuuden ylläpitäminen on tärkeää, jotta voidaan säilyttää osaaminen, jota on vaikeaa rakentaa uudelleen, jos se päästään menettämään. Tiettyjen alojen valmistusteollisuuden erityisosaaminen voisi laajemmalti katsoen vaikuttaa merkittävästi uusien tuotteiden kehittämiseen.

1.15 On vahvistettava ja ylläpidettävä Euroopan tutkimus- ja kehittämiskapasiteettia, joka varmistaa vakaan ja jatkuvan kestävän kehityksen. Tätä varten tarvitaan älykästä ja tehokasta lainsäädäntöä, jolla voidaan edistää suotuisten olosuhteiden luomista, hallita teknologista johtoasemaa, luoda laadukkaita työpaikkoja tutkimuksen, innovoinnin ja valmistusteollisuuden alalle sekä edistää varmuutta ja kestävyyttä. (5)

Yritysten, jotka harkitsevat toimintojensa siirtämistä muualle, tulisi tietää, mitä ne haluavat ja miten ne voivat saavuttaa sen EU:n puitteissa. Yrityksillä tulee olla käytössään luotettavaa tietoa ja neuvontaa, jotta ne voivat arvioida edut ja haitat, myös todelliset kustannukset. Keskeisissä maissa toimivien EU:n ja jäsenvaltioiden edustustojen – samoin kuin alue- ja paikallisviranomaisten – tulisi vahvistaa avustavaa toimintaansa. Tarkoituksena olisi arvioida, voitaisiinko sama tavoite saavuttaa unionin sisällä.

1.16 Tärkeimmät syyt toimintojen takaisin siirtämiselle esitetään kohdassa 1.6.

1.17 ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio ottaa toimintojen takaisin siirtämisen osaksi teollisuuden toimintasuunnitelmaa tekijänä, joka nopeuttaa teollisuustoimintaa, luo uusia työpaikkoja ja tekee valmistusteollisuudesta Euroopan tulevaisuuden moottorin. Eurofoundin kanssa hiljattain tehty sopimus on ensimmäinen pieni askel oikeaan suuntaan.

2. Johdanto

2.1 ”Emme voi päästää teollisuutta pois Euroopasta. Luvut ovat yksiselitteiset: Euroopan teollisuus voi tuottaa kasvua ja uusia työpaikkoja. Komissio esitti tänään edellytykset Euroopan kestävälle tulevaisuuden teollisuudelle, jotta saadaan uuden teknologian tarvitsemia investointeja ja voidaan rakentaa luottamuksen ja yrittäjyyden ilmapiiri. Kun toimitaan yhdessä ja palautetaan luottamus, teollisuus voi palata Eurooppaan.” (6)

2.2 Viimeksi kuluneina vuosina valmistusteollisuutta on siirretty asteittain Euroopasta kolmansiin maihin, ja teollisuustoimintaa on pikku hiljaa vähennetty. Sen osuus Euroopan bkt:stä on vähentynyt muutamassa vuodessa 20 prosentista 15 prosenttiin. Vuodesta 2008 EU:ssa on menetetty 3,5 miljoonaa valmistusteollisuuden työpaikkaa.

2.3 Toimintojen siirtäminen (offshoring) eli oman tuotannon sijoittaminen ulkomaille on ollut ainakin 1970-luvulta lähtien yksi yleisimmistä strategioista länsimaiden tärkeimpien teollisuusmaiden valmistusteollisuuden yrityksissä. Liikkeenjohdon valintaan on liittynyt usein myös valmistustoiminnan ulkoistaminen (outsourcing), joka on osaltaan luonut sellaisia talouden ilmiöitä kuin Global factory, International supply chain ja Global commodity chains, jota on sittemmin ryhdytty kutsumaan nimellä Global value chains. (7)

2.4 Prosessissa, jossa varallisuutta siirretään OECD-maista suuriin keskituloisiin ja väkirikkaisiin maihin, keskeinen rooli on suurelta osin Kiinalla ja Intialla, mutta myös muut maat, muun muassa Brasilia ja Etelä-Afrikka, osallistuvat siihen. Maailman 20 tärkeimmässä tuottajamaassa, muun muassa Yhdysvalloissa ja EU:ssa (Saksa, Italia, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja ja Alankomaat), valmistusteollisuuden toiminta on vähentynyt merkittävästi vuodesta 1990 lähtien. Yhdysvalloissa valmistusteollisuuden yksityiset työpaikat ovat vuodesta 1987 supistuneet 21 prosentista alle 11 prosenttiin. (8)

2.5 ”Euromaiden kriisinhallintapolitiikkoja on tarkistettava, sillä vaarana on, että ne vaikeuttavat entisestään tilannetta. Jos kriisin syynä on euroalueen talouksien välisten erojen kasvu, meidän on korjattava säästöpolitiikkamme. Säästöpolitiikalla ei pystytä yksin ratkaisemaan Euroopan kilpailukyvyn puutteita, vaan päinvastoin vaarana on tilanteen kärjistyminen.” (9)

2.6 Talous- ja valtionvelkakriisin pitkittyminen tietyissä maissa, joissa on paljon valmistusteollisuutta, on johtanut siihen, että teollisuuden oheistoiminnot ovat supistuneet entisestään. Korkeat energiakustannukset erityisesti energiavaltaisilla aloilla (esimerkiksi terästeollisuus) ovat vähentäneet investointeja ja johtaneet eräissä tapauksissa toimintojen siirtämiseen muualle.

2.7 Euroopan unionin tulisi pyrkiä mahdollistavan teknologian käyttöön ja automaatioon. Muilla tekijöillä, kuten puhtaalla, edistyneellä tuotannolla, älykkäisiin verkkoihin investoimisella sekä energiatehokkuudella ja kestävällä liikkuvuudella, on tärkeä rooli Euroopan tulevaisuuden teollisuudessa. Ne voivat muun muassa luoda uusia työpaikkoja lyhyellä aikavälillä.

3. Euroopan teollisuuspolitiikka ja uudelleenteollistaminen

3.1 Euroopan unionin nykyisen teollisuuspolitiikan tavoitteena on parantaa lainsäädäntöpuitteita ja lisätä yritysten kilpailukykyä siten, että ne voivat säilyttää roolinsa kestävän kasvun ja työllisyyden kasvun moottorina Euroopassa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artikla muodostaa oikeusperustan EU:n teollisuuspolitiikalle.

Uudelleenteollistamisella tarkoitetaan aloitteita ja ohjelmia, joilla tuetaan talouden ja tuotannon kehittämistä teollisuuden kriisistä, sosioekonomisesta kriisistä ja ympäristökriisistä kärsivillä alueilla. Nyt on entistä tärkeämpää, että Euroopan reaalitalous tukee kasvun ja työllisyyden elvyttämistä uudelleenteollistamisen uuden vaiheen avulla. Teollisuudella on huomattava kerrannaisvaikutus. Laskelmien mukaan sata alan työpaikkaa synnyttää saman verran työpaikkoja muille elinkeinoelämän aloille. (10) Euroopan komission 22. tammikuuta 2014 antamassa tiedonannossa ”Kohti Euroopan teollista renessanssia” kehotetaan jäsenvaltioita tunnustamaan teollisuuden keskeinen merkitys työpaikkojen ja kasvun luomisessa ja ottamaan kilpailukykyyn liittyvät kysymykset järjestelmällisemmin huomioon kaikilla aloilla. (11)

3.2 Vuonna 2012 komissio käynnisti strategian Euroopan uudelleenteollistamiseksi ja asetti tavoitteeksi vahvistaa valmistusteollisuuden osuutta Euroopan taloudessa siten, että sen osuus bkt:stä kasvaisi 15 prosentista 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Aloite perustuu neljään pilariin: enemmän investointeja innovointiin, yritysten tarpeisiin tiukasti sidoksissa oleva koulutus, rahoituksen saannin parantaminen ja markkinoille pääsyn helpottaminen. (12)

3.3 ETSK katsoo, että unionin on laadittava yhtenäinen strategia: eurooppalainen teollisuuspolitiikka, jossa on eritelty strategiset alat valmistustoiminnan koko ketjun vahvistamiseksi riippumatta siitä, ovatko kyseessä lopputuotteet vai välituotteet. ETSK on laatinut lausunnon (13) komission tiedonannosta ”Euroopan terästeollisuutta koskeva toimintasuunnitelma” (14), jossa se esittää konkreettisia ja kiireellisiä toimenpiteitä valmistusteollisuuden yhden keskeisen tekijän tukemiseksi: korkealaatuiset perustuotteet, jotka tuovat todellista lisäarvoa ketjun loppupään teollisuudelle, erityisesti kone-, elektroniikka- ja konepajateollisuudelle, hienomekaniikkateollisuudelle, autoteollisuudelle, rakennusteollisuudelle ja laivanrakennusteollisuudelle vain muutamia mainitaksemme.

3.4 ETSK on monissa teollisuuden muutoksia käsitelleissä lausunnoissaan ehdottanut ratkaisuja ja määritellyt toimintalinjoja, jotta Euroopan teollisuus voisi saavuttaa jälleen sille kuuluvan aseman. ETSK on ehdottomasti vakuuttunut, että teollisuuden elvyttäminen on perustavan tärkeää talouden kehityksen, kasvun ja hyvinvoinnin kannalta eli että se muodostaa Euroopan sosiaalisen mallin perustan.

3.5 ”Valmistusteollisuus on talouskasvun ’konehuone’: alueilla, joilla teollisuus on kasvattanut suhteellista painoarvoaan, bkt on kasvanut eniten. Yksi selitys tähän on se, että valmistusteollisuus lisää tuote- ja prosessi-innovoinnin kautta tuottavuutta myös muilla aloilla: palvelujen tietokoneistuminen ei olisi koskaan toteutunut ilman tietokoneen valmistamista. Lisäksi valmistusteollisuudessa tehdään tutkimus- ja kehitystyötä, joka muodostaa innovoinnin perustan.” (15) (16)

3.6 Käytettävissä olevien eurooppalaisten rahoitusvälineiden määrä on lisääntynyt. Tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin Horisontti 2020 -ohjelman määrärahat on nostettu 54 miljardista eurosta 80 miljardiin euroon. Jäsenvaltiot voivat saada Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastoista) ainakin 100 miljardia euroa innovaatioinvestointeihin teollisuuspolitiikan painopisteiden mukaisesti. Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevalla ohjelmalla (COSME) on 2,3 miljardin euron budjetti kaudella 2014–2020. SPIRE eli Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency (resurssi- ja energiatehokas kestäväpohjainen prosessiteollisuus) on Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluva uusi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka perustettiin joulukuussa 2013 ja jonka kokonaismäärärahat seuraavalle seitsemälle vuodelle ovat 900 miljoonaa euroa. (17)

3.7 ”Nanoteknologia, mikro- ja nanoelektroniikka, myös puolijohdannaisten alalla, kehittyneet materiaalit, bioteknologia, fotoniikka, automaatio ja 3D-tulostus ovat kaikki aloja, joilla kasvu on huimaa Euroopan unionissa. Näiden teknologioiden hallitseminen antaa mahdollisuuden ohjata siirtymistä tietoon perustuvaan ja vähähiiliseen talouteen.” (18)

3.8 EP:n mietintöluonnoksessa Euroopan uudelleenteollistamisesta kilpailukyvyn ja kestävyyden edistämiseksi (19) painotetaan, että ”Euroopan teollinen vahvuus perustuu tulevaisuudessa RISE-strategiaan (teollisuuden renessanssi kestävää Eurooppaa varten), jossa tähdätään teknologisten, liiketoiminnallisten ja yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla kohti kolmatta teollista vallankumousta, johon kuluu myös vähähiilinen nykyaikaistaminen”.

3.9 Euroopan yhteinen tulevaisuus nykyaikaisen teollisuuden sijaintipaikkana edellyttää todellista nykyaikaistamissuunnitelmaa ainakin viidellä tasolla: teknologisen ja tuotannollisen innovoinnin vahvistaminen siten, että investoidaan tutkimukseen ja kilpailukykyyn; julkisen hallinnon nopeuttaminen, selkiyttäminen ja keventäminen; pk-yritysten arjen helpottaminen; asianmukaisen tietoteknisen ja tieinfrastruktuurin elvyttäminen (Verkkojen Eurooppa -väline, Euroopan laajuinen liikenneverkko, Euroopan laajuinen energiaverkko, Euroopan digitaalistrategia); pääoman liikkuminen siten, että pääomaa on saatavilla, se auttaa hankkimaan ja houkuttelemaan yksityisiä varoja ja sen yhteydessä asetetaan myös keskipitkän aikavälin investointitavoitteita.

4. Toimintojen siirtäminen takaisin

4.1 Toimintojen takaisin siirtäminen (reshoring) on yritysten vapaaehtoinen strategia, joka tarkoittaa aiemmin muualle siirretyn (oman tai ulkoistetun) tuotannon osittaista tai täydellistä palauttamista alkuperämaahan (backshoring) tai alkuperämaan alueelle. (20) Toimintojen siirtäminen (offshoring) tarkoittaa sitä, että yritys siirtää tuotantonsa tai osan siitä Euroopasta ulkomaille.

4.2 Viime vuosina monet teollisuudenalat ovat päätyneet siirtämään osan tuotantoketjustaan unionin ulkopuolelle, aluksi sen johdosta, että haluttiin siirtyä lähemmäs nousevia markkinoita, ja myöhemmin johtuen ennen kaikkea halvemmista työvoimakustannuksista ja resurssien läheisyydestä. Kehityskulku on johtanut siihen, että nykyisin Euroopan 500 miljoonan asukkaan markkinat ovat merkittävä Euroopan ulkopuolella tuotettujen teollisuustuotteiden kuluttaja. Mitkä tekijät voisivat vaikuttaa näiden yritysten palaamiseen? Jos osa näistä yrityksistä palaisi, se toisi jäsenvaltioiden ja unionin tasolle huomattavia etuja: syntyisi uusia työpaikkoja, osaamisen katoamista hillittäisiin ja alkuperän (made in) merkitys vahvistuisi. Kun otetaan huomioon erilaiset kehityskulut ja keskeiset tekijät, jotka vaikuttavat toimintojen siirtämistä ja/tai palauttamista koskeviin valintoihin, olisi aiheellista analysoida tarkkaan etuja ja haittoja sekä kansallisella tasolla että yksittäisten yritysten tasolla.

4.3 Toimintojen siirtäminen Euroopasta Aasiaan jatkuu edelleen. Vuosina 2007–2009 yli 50 työntekijän yrityksistä noin 40 prosenttia siirsi ainakin osan tuotannostaan muualle. Tämä koski erityisesti energiavaltaisia yrityksiä. Sen sijaan eräät Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat säilyttäneet huomattavan osuuden valmistusteollisuudestaan.

4.4 Eurooppalaiset yritykset ovat kriisin jatkumisen takia hyvin varovaisia ja pyrkivät välttämään uusia investointisuunnitelmia ja nykyisten hankkijoiden vaihtamista.

4.5 Euroopan unionissa on useita tekijöitä, jotka vaikuttavat kielteisesti toimintojen takaisin siirtämiseen: — erittäin vahva euro — alhainen tuottavuus — korkeammat sosiaalimenot kuin muissa maissa, joissa työvoimakustannukset ovat paljon pienemmät ja joissa ei ole sosiaalista suojelua — kasvavat energiakustannukset — positiivisten ratkaisujen puuttuminen. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla erityisten aloitteiden luominen toimintojen siirtämiseksi takaisin heikoimmassa asemassa oleville alueille.

4.6 Suuntaus toimintojen takaisin siirtämiseen Yhdysvalloissa

4.6.1 Amerikkalaiset yritykset ovat pikku hiljaa siirtämässä tuotantoaan takaisin. Muutoksen taustalla on Kiinan kilpailuedun menetys kustannuksiltaan alhaisena tuotantokeskuksena johtuen palkkojen pikaisesta noususta vuosien kuluessa sekä monista muista tekijöistä. Yksi toimintojen takaisin siirtämistä edistänyt tekijä on ollut energianhintojen lasku Yhdysvalloissa.

4.6.2 Viimeaikaisen suuntauksen taustalla ovat työvoimakustannusten ja energian hinnan nousu Kiinassa, vaikutukset innovointiin, teollis- ja tekijänoikeusrikkomukset sekä lisääntynyt kokonaiskustannuksien analysointi, jossa otetaan huomioon ja lasketaan kaikki kustannukset ja riskit. Analyysiyhtiöt auttavat omistajuuden kokonaiskustannusten (Total Cost of Ownership) avulla erittelemään toimintojen siirtämiseen liittyvät todelliset kustannukset.

4.6.3 Toimintoja ovat siirtäneet takaisin työvälinevalmistajat, autonvalmistajat, raakametallin tuottajat, koneteollisuus, metallituotteiden valmistajat, automaatioteollisuus, lääkinnällisten, tieteellisten ja terveydenhuoltoalan laitteiden valmistajat, tietokoneiden valmistajat, elektroniikkateollisuus, kemiallisten tuotteiden valmistajat, muoviteollisuus, pakkausteollisuus jne.

4.6.4 Kaikki valmistusteollisuuden yritykset ottavat päätöksissään huomioon mahdollisuuden toimintojen takaisin siirtämiseen. Kun yritykset käyttävät kokonaisvaltaisempaa kokonaiskustannusanalyysia, ne voivat havaita, että työvoimakustannusten kasvu ja toimintojen siirtämisestä muualle aiheutuvat ”piilokustannukset” neutraloivat usein kilpailuedun.

4.6.5 Yhdysvaltojen hallitus ja useat järjestöt ovat mukana liikkeessä, joka pyrkii luomaan uuden Made in America, Again -merkin, jonka tavoitteena on saada asiakkaat ostamaan amerikkalaisia tuotteita ja tarvikkeita. Reshore now on toinen kansallisen tason aloite amerikkalaisten yritysten toimintojen siirtämiseksi takaisin. (21)

4.6.6 Toimintojaan takaisin siirtäneet yritykset pystyvät yleensä vähentämään varastojaan 50 prosenttia. On tapauksia, joissa varastot ovat vähentyneet kolmen- tai kuusinkertaisesti. Varastojen vähentymisen syynä ovat paremmat maksuehdot, pienemmät varastointimäärät sekä lyhyemmät ja varmemmat toimitusajat.

4.6.7 MIT:n (Massachusetts Institute of Technology) tutkimuksessa yrityksiltä kysyttiin muun muassa sitä, millä hallituksen toimilla voisi olla vaikutusta. Tärkeysjärjestyksessä viisi ensimmäistä toimea, jotka Yhdysvaltojen hallitus voisi toteuttaa kannustaakseen yhdysvaltalaisia yrityksiä siirtämään toimintojaan takaisin, ovat seuraavat: 1. verojen alentaminen (68,3 %) 2. verohyvitykset (65,9 %) 3. t&k-kannustimet (60,0 %) 4. parempi koulutus vaadittavan osaamisen alalla (43,8 %) 5. infrastruktuurin parantaminen (38,0 %).

4.6.8 Boston Consulting Groupin mukaan toimintojen takaisin siirtämistä koskevaa päätöstä tehtäessä kolme tärkeintä tekijää ovat (i) työvoimakustannukset, (ii) asiakkaiden läheisyys ja (iii) tuotteiden laatu. Muita tekijöitä ovat ammattitaitoisen työvoiman saatavuus, kuljetuskustannukset, toimitusajat ja liiketoiminnan harjoittamisen helppous. Tiedot osoittavat myös, että Yhdysvalloista on tulossa kehittyneen maailman halpatuotantomaa ja siten yhä houkuttelevampi.

4.7 Mitkä ovat toimintojen siirtämisestä takaisin EU:hun tehtyjen tutkimusten tai kyselyjen tulokset? Aiheesta on tehty Euroopassa vain vähän tutkimuksia tai kyselyitä. Saksalaisten yritysten toimintojen siirtämisestä tehdyssä tutkimuksessa todettiin, että kuudes–neljäsosa yrityksistä siirsi toimintojaan takaisin neljän vuoden kuluessa. Ranskalaiset tietotekniikka-alan yritykset valittivat puolestaan odottamattomista kuluista, laadusta ja logistisista ongelmista. Tutkimus Yhdistyneen kuningaskunnan valmistusteollisuuden yrityksistä, jotka olivat siirtäneet tuotantoaan 2008–2009, osoittaa, että 14 prosenttia näistä yrityksistä on jo siirtänyt tuotantoaan takaisin. (22) Ajatus mainittiin jo Euroopan komission tiedonannossa COM(2010) 614 ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle”, mutta siinä ei käytetty suoraan termiä ”toimintojen siirtäminen takaisin”.

5. Brysselissä ja Bergamossa järjestettyjen julkisten kuulemisten tulokset

5.1 ETSK:n Brysselissä ja Bergamossa järjestämissä julkisissa kuulemisissa esiteltiin kokemuksia toimintojen siirtämisestä ja palauttamisesta sekä mahdollisia tulevaisuudennäkymiä valmistusteollisuuden eri aloilla Euroopan uudelleenteollistamisen yhteydessä.

5.2 Maailmantaloutta ohjaavat pääasiassa markkinavoimat, jotka vaikuttavat merkittävästi siihen, päättääkö yritys siirtää tuotantoaan muualle tai siirtää sitä takaisin.

5.3 Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehty tutkimus osoittaa, että toimintojen siirtäminen halvan työvoiman maihin ei ole aina avain menestykseen. Arvoketjun ja toimitusketjun rakenteella on oleellinen merkitys menestyksen kannalta. Vaikka kustannukset ovat keskeisellä sijalla, kustannusyhtälö ei ole yksinomaan työvoimakustannusten summa, vaan siihen vaikuttavat myös logistiikka- ja hallintokustannukset. Tutkimuksessa vahvistetaan, että tärkeimmät syyt yritysten paluulle ovat olleet odotettua vähäisemmät kustannussäästöt (50 %), laatuongelmat (43 %) ja markkinoiden läheisyys (36 %). Muita syitä ovat kyky noudattaa tiukkoja toimitusaikoja, hankkijoiden näkyvyys ja vakaus sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suoja.

5.4 Markkinoille pääsy ja asiakkaiden saavutettavuus ovat nyt ja jatkossakin avainasemassa päätöstä tehtäessä. Eräillä aloilla on maantieteellisiä esteitä ulkomaisten markkinoiden palvelemiselle, muun muassa paikalliset vaatimukset, jotka edellyttävät strategiaa oman tuotannon siirtämiseksi muualle sekä läsnäoloa paikallisilla markkinoilla.

5.5 Perusrakenteiden ja energian saatavuus ja kuljetusmahdollisuudet ovat perustavan tärkeitä yrityksille. Maailmassa on nykyään maita, joilla on uudenaikaiset, käytettävissä olevat perusrakenteet, jotka ovat kilpailukykyisiä Euroopan maiden perusrakenteiden kanssa. Tulevia investointeja tälle alalle olisi harkittava vakavasti.

5.6 Perus- ja ammattikoulutuksella on hyvin tärkeä asema, jota ei tulisi aliarvioida. Kehitysmaat ovat investoineet ja investoivat edelleenkin paljon nuorison koulutukseen, mikä synnyttää kilpailua Euroopan nuorison kanssa. Eurooppalaisille nuorille ei ole tarjolla ammattitaitoa vaativia työpaikkoja, joten he muuttavat muualle. ETSK laatii parhaillaan lausuntoa koulutuksen ja yritysten välisestä suhteesta.

5.7 Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) hyväksyi 7. marraskuuta 2013 investointeja, laadukkaita työpaikkoja ja kestävää tulevaisuutta koskevan suunnitelman, jonka tavoitteena on saada Eurooppa takaisin kasvu-uralle, luoda jopa 11 miljoonaa työpaikkaa ja kannustaa monikansallisia yrityksiä siirtämään toimintojaan Eurooppaan ottaen huomioon dynaaminen kysyntä.

5.8 Pk-yritykset ovat kärsineet välillisesti suurteollisuuden toimintojen siirtämisestä, ja niiden komponenttitilaukset ovat vähentyneet. Esimerkiksi autoteollisuus on siirtänyt tuotantoaan nousevan talouden maihin pääasiassa siitä syystä, että kysyntä on kasvanut kyseisillä markkinoilla. Autoteollisuudessa on odotettavissa noin 70 000–85 000 työpaikan vähennys.

5.9 Metallurgiatuotteiden alalla odotetaan vahvaa kysyntää, josta kaksi kolmasosaa tulee nousevan talouden maista vuoteen 2025 mennessä. Tästä syystä alan on luotava globaalien yhteyksien verkosto ja varmistettava läsnäolonsa markkinoilla. Euroopan metallurgia- ja tekniikkateollisuus siirtävät toimintojaan kehittyville markkinoille ei vain kustannusten takia, vaan myös vastatakseen kysyntään in country for country -strategialla ja varmistaakseen tuotteiden ja palveluiden toimittamisen paikallisille valmistajille ja kuluttajille.

5.10 Bergamossa järjestetyssä kuulemisessa päädyttiin seuraaviin päätelmiin (23): — Toimintojen siirtäminen muualle ei ole loppunut. — Toimintojen siirtäminen takaisin ja lähemmäs ovat kaksi vaihtoehtoa, mutta ne eivät ole ainoita. — Takaisin saadut työpaikat eivät ole aina samoja kuin ne, jotka siirrettiin aikanaan muualle (eri lukumäärä, eri ammattiprofiilit). — Yrittäjien tulee arvioida toimintojen siirtämisen kokonaiskustannukset sen sijaan, että lasketaan vain työvoimakustannukset (investoinnit työpääomaan, viallisten osien korjaukset). — Ammattijärjestöjen tulee arvioida työvoimakustannukset tuotantoyksikköä kohden eikä tehtyjä työtunteja kohden (tuote- ja prosessi-innovointi, työn organisointi). — Poliittisten päättäjien tulee arvioida kaikkia liiketoimintaan vaikuttavia tekijöitä.

Bryssel 29. huhtikuuta 2014 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) COM(2014) 14 final.

(2) Näitä hintoja ei ole korjattu laatuerojen perusteella, koska sähkönjakelu on EU:ssa luotettavampaa, ja katkoksia on vähemmän kuin kyseisissä maissa.

(3) COM(2014) 14 final.

(4) ces1857-2011_ac_fi.doc

(5) INT/451 – Tutkimus- ja kehitystyö kilpailukyvyn tukemiseksi, EUVL C 277, 17.11.2009, s. 1.

(6) ”Teollisuusvallankumous tuo teollisuuden takaisin Eurooppaan”, 10. joulukuuta 2012, komission jäsen Antonio Tajani.

(7) CER-tutkimuslaitoksen (Centro Europa Ricerche) raportti kansainvälistymisestä nro 3/2013, s. 57.

(8) The Mechanics Behind Manufacturing Job Losses, William T. Gavin, Economic Synopses, 2013, nro 20.

(9) Luento, London School of Economics, 3. joulukuuta 2013.

(10) http://www.labanconota.it/finanza/globalizzazione-delocalizzazione-reindustrializzazione.html

(11) http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/mission-growth/index_en.htm

(12) Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten. Teollisuuspolitiikkaa käsittelevän tiedonannon päivitys, COM(2012) 582, 10. lokakuuta 2012.

(13) Hyväksyttävänä, CCMI/117, Euroopan terästeollisuutta koskeva toimintasuunnitelma.

(14) COM(2013) 407 final.

(15) Industria motore di ricchezza? La risposta positiva delle regioni europee (Teollisuuden skenaariot – Confindustrian tutkimuskeskus, kesäkuu 2011).

(16) Luku 4, A ”manufacturing imperative” in the EU: the role of industrial policy. Euroopan kilpailukykyraportti 2013, Towards Knowledge Driven Reindustrialisation.

(17) http://ec.europa.eu/research/press/2013/pdf/ppp/spire_factsheet.pdf

(18) Luku 5, EU production and trade based on key enabling technologies. Euroopan kilpailukykyraportti 2013, Towards Knowledge Driven Reindustrialisation.

(19) Esittelijä: Reinhard Bütikofer, PR\936863FI.doc, PE510.843v01-00 2013/2006(INI).

(20) Uni-CLUB MoRe Back-shoring Research Group.

(21) http://www.reshorenow.org/

(22) Leibl, P., Morefield, R. ja Pfeiffer, R. (2011), ”A study of the effects of backshoring in the EU”, Proceedings of the 13th International Conference of American Society of Business and Behavioural Sciences http://asbbs.org/files/2010/ASBBS_Proceedings_13th_Intl_Meeting.pdf

(23) Uni-CLUB MoRe Back-shoring Research Group.