Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta

(2019/C 248/04)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bordeaux”

Viitenumero: PDO-FR-A0821-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 10.4.2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Rajattu viljelyalue

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Päivämäärät, joina kansallinen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt SAN-nimityksen ”Bordeaux” rajatun viljelyalueen muutokset ja jotka mainitaan nimityksen tuote-eritelmän liitteessä, saatetaan ajan tasalle. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Maantieteellinen alue: toimituksellinen muutos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 1 alakohdan a alakohtaa seuraavasti:

Cantenacin ja Margaux’n kunnat poistetaan tuote-eritelmästä ja Margaux-Cantenacin kunta lisätään siihen kuntaliitoksen huomioon ottamiseksi.

Poistetaan Aubie-et-Espessasin, Castets-en-Dorthen, Castillon-de-Castetsin, Civrac-de-Dordognen, Saint-Antoinen ja Salignacin kunnat.

Lisätään Val de Virvéen, Castets et Castillonin ja Civrac-sur-Dordognen kunnat.

Aubie-et-Espessasin, Saint-Antoinen ja Salignacin kunnat on liitetty yhteen, ja niistä on muodostunut Val de Virvéen kunta.

Castets-en-Dorthen ja Castillon-de-Castetsin kunnat on liitetty yhteen, ja niistä on muodostunut Castets et Castillonin kunta.

Civrac-de-Dordognen kunnan nimi muutetaan muotoon ”Civrac-sur-Dordogne”.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

3. Välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen muutos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Lisätään tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 3 alakohtaan seuraavat kolme kuntaa: ”Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt”, ”Saint-Antoine-de-Breuilh”, ”Thénac”.

Muutoksella oikaistaan kohta, joka koskee välittömässä läheisyydessä sijaitsevia alueita. Niihin lisätään kuntia, joissa todistetusti viiniytetään ja/tai valmistetaan viiniä ja jotka sijaitsevat nimityksen tuotantoalueen läheisyydessä.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

4. Roseeviinien tuotantoedellytyksiä koskeva muutos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

— Viiniköynnöslajikkeet

Tuotanto-eritelmän I luvun V kohdassa olevaa roseeviinin tuotantoon soveltuvia rypälelajikkeita koskevaa luetteloa laajennetaan lisäämällä siihen lisälajikkeena käytettäviä valkoisia rypälelajikkeita, jotka jo sisältyvät SAN ”Bordeaux” -nimityksellä kuvattujen valkoviinien tuote-eritelmään.

Kyseiset rypälelajikkeet ovat sémillon B, sauvignon B ja sauvignon gris G. Muutos ei koske roseeviinejä, joita voidaan mahdollisesti kuvata maininnalla ”clairet”, ja joissa käytettävien rypälelajikkeiden luettelo on edelleen sama kuin punaviinien lajikeluettelo.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Muutokseen liittyy tuote-eritelmän I luvun V kohdassa vahvistettu rajoitus, joka koskee kyseisten lisälajikkeiden osuutta lohkon viiniköynnöslajikkeissa, sekä tuote-eritelmän I luvun IX kohdassa vahvistettu rajoitus, joka koskee kyseisten lajikkeiden käyttöä roseeviinien tuotantoon tarkoitetuissa rypälesekoituksissa ja rypälemehussa. Osuudeksi on vahvistettu 20 prosenttia, joista enintään 10 prosenttia voi olla sauvignon B ja sauvignon gris G -lajikkeita.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Valkoisten rypälelajikkeiden käyttö lisälajikkeena parantaa roseeviinien aistinvaraisten ominaisuuksien tasapainoisuutta. Ne tuovat peruslajikkeena käytetyistä mustista rypälelajikkeista riippuen viiniin joko raikkautta tai pyöreyttä.

— Tuotteen kuvaus

Lisäys, joka koskee lisälajikkeena käytettäviä valkoisia rypälelajikkeita, on roseeviinien aistinvaraisia ominaisuuksia kuvaavan kohdan toimituksellinen parannus, jolla varmistetaan, ettei kyseinen muutos vaikuta tuotteeseen.

Tuote-eritelmän I luvun X kohdan 2 alakohtaa (yhteys) on muutettu.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

— Viininvalmistusmenetelmät

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun IX kohtaa rypäleen puristemehun käsittelemisen sallimiseksi viininvalmistuskäyttöön tarkoitetulla hiilellä 20 prosentin rajaan asti kyseisen viininvalmistajan kyseisestä sadosta valmistamien roseeviinien osalta.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

5. Yhteys alkuperään

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun X kohdan 1 alakohdan a alakohdan ensimmäisessä kappaleessa maantieteellisellä alueella sijaitsevien kuntien määrää 501:stä 497:ään ja Gironden departementin alueella sijaitsevien kuntien määrää 542:sta 538:aan alueella tapahtuneiden kuntaliitosten takia.

Yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa on muutettu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi

Bordeaux

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Kuivat hiilihapottomat valkoviinit

Kuivien hiilihapottomien valkoviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 grammaa litrassa. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Sauvignon B -lajikkeesta saatavat kuivat valkoviinit on kukkaisten ja sitrushedelmäisten vivahteidensa ansiosta hyvin aromaattisia, raikkaita ja hedelmäisiä. Sémillon B -lajikkeesta saatavien viinien suutuntuma on runsas ja rasvainen, lajikkeeseen yhdistetty muscadelle B tuo viiniin kukkaisia aromeja. Sekoituksissa käytettävät lisälajikkeet tuovat viiniin hapokkuutta ja sitrushedelmien vivahteita. Viinit ovat raikkaita ja sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 200

Jäännössokeria sisältävät hiilihapottomat valkoviinit

Hiilihapottomien valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on vähintään 5 g/l ja enintään 60 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 250 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, on saatu sémillon B -lajikkeen rypäleistä. Ne ovat runsaita, täyteläisiä ja väriltään kullanhohtoisia viinejä, joissa voidaan erottaa kandeerattujen hedelmien aromeja. Lajike voidaan yhdistää sauvignon B- lajikkeen rypäleisiin, jotka tuovat viinin makuun raikkautta. Viinit soveltuvat muutaman vuoden kestävään kypsytykseen, mutta niitä voidaan yhtä lailla nauttia nuorina.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus Milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 250

Hiilihapottomat roseeviinit

Hiilihapottomien roseeviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

— muutettu väri-intensiteetti (DO 420 + DO 520 + DO 620) on enintään 1,1.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 180 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Roseeviinien väri vaihtelee haalean vaaleanpunaisesta tummemman vaaleanpunaiseen sen mukaan, mitä tekniikkaa viininvalmistuksessa on käytetty (välittömästi tapahtuva puristaminen, kevyt maserointi tai saignée-tekniikka). Viinien tasapainoinen, pyöreästä eloisaan vaihteleva rakenne tukee niiden hedelmäisestä kukkaiseen ulottuvaa aromikirjoa. Niissä on runsaasti makua ja suutuntumaa. Viinit sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 200

Hiilihapottomat punaviinit

Hiilihapottomien punaviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l

— omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Punaviinit, joiden hallitsevana lajikkeena usein on merlot N, ovat notkeita, hedelmäisiä ja vain vähän hapokkaita. Niitä voidaan raikastaa petit verdot N ja cot N. -lajikkeiden tuomalla hapokkuudella erityisesti sellaisina vuosina, jolloin kypsyminen on nopeaa. Yleensä merlot N yhdistetään kuitenkin cabarnet-sauvignon N -lajikkeeseen ja jossain määrin myös cabarnet franc N -lajikkeeseen, jotka tuovat viiniin aromaattista monitahoisuutta ja tanniinien voimakkuutta, jonka ansiosta viinit säilyttävät bukeensa ja kehittävät sitä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 150

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Tiheys ja etäisyys

Viljelykäytäntö

Lohkoilla, jotka on istutettu 1. päivän elokuuta 2008 jälkeen, viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä. – Istutustiheyttä voidaan vähentää 3 300 köynnökseen hehtaarilla. Tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

Viiniköynnösten leikkuuta koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Ainoastaan kannusleikkaus (matalaleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus ovat sallittuja. Merlot N, sémillon B ja muscadelle B -lajikkeet leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 45 000 silmua hehtaaria ja 18 silmua köynnöstä kohden. Muut lajikkeet, kuten cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B ja sauvignon gris G, leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 50 000 silmua hehtaaria ja 20 silmua köynnöstä kohden. Silmujen poiston jälkeen köynnöksessä saa olla hedelmiä tuottavia oksia – merlot N, sémillon B ja muscadelle B -lajikkeissa 12 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 15 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, – muissa, kuten cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B, sauvignon gris G -lajikkeissa 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 17 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Silmujen poisto on tehtävä ennen hedelmänmuodostusta.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistuskäyttöön tarkoitetun hiilen käyttö on sallittu muiden kuin clairet -maininnalla mahdollisesti kuvattujen roseeviinien valmistukseen tarkoitetun rypälemehun käsittelemiseksi 20 prosentin rajaan asti kyseisen viininvalmistajan kyseisestä sadosta valmistamien roseeviinien osalta.

Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Punaviinien väkevöinti osittaisella tiivistämisellä on sallittua, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Väkevöinnin jälkeen – punaviinien ja valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia. – roseeviinien ja kuivien valkoviinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13 tilavuusprosenttia.

b. Enimmäistuotokset

Hiilihapottomat valkoviinit (kuivat valkoviinit ja valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä)

77 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat roseeviinit

72 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

68 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

64 hehtolitraa hehtaarilta

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 19 päivänä kesäkuuta 2017 tehdyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-surGironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-etMeynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-deBordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-deMédoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, CastresGironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-deMonségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-SaintHilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-SaintGeorges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Landede-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, ListracMédoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, LudonMédoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-etVillemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujanet-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-surDordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, PleineSelve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-en-Médoc, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, SaintAubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, SaintAvit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-deBlaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, SaintChristoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-desBardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, SaintCiers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, SainteGemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-deFronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-deGrave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, SaintGermain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, SainteHélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, SaintLaurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, SaintLaurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, SaintLoubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-deCastillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-deLaye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, SaintPalais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, SaintPey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, SaintPierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentinde-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-laVirvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, SaintSelve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-deCursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpiceet-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, SaintVincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-deGuyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Sauvignon B

Merlot N

Cot N – Malbec N

Carmenère N

Petit Verdot N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellisen alueen ilmasto-olosuhteet ovat viinintuotannon kannalta suotuisat ja suhteellisen yhtenäiset: alue sijaitsee suurten vesimassojen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Girondejoen suisto, Garonne- ja Dordognejoen laaksot), jotka toimivat tärkeinä lämmön tasaajina. Valtameren vaikutus, joka suojaa viinitarhoja kevään halloilta, tasoittuu kuitenkin vähitellen, sitä mukaa kun välimatka mereen ja suuriin jokilaaksoihin kasvaa ja lähestytään Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsiä. Näiden erityispiirteiden takia viininviljely ei juurikaan ole levinnyt alueen pohjois- ja etelä-lounaisosiin. Alue kattaa 497 kuntaa Gironden departementin 538 kunnasta. Alueeseen ei kuulu departementin lounaisosa, jossa harjoitetaan metsätaloutta viininviljelyn sijaan.

Bordeaux’n alueen viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen. Erilaiset maaperätyypit ja ilmasto-olosuhteet ovat vaikuttaneet eri rypälelajikkeiden valintaan ja niiden mukautumiseen ympäristöolosuhteisiin. Näin ollen voidaan tunnistaa neljä eri maaperätyyppiä:

— kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin merlot N -lajikkeelle,

— kvartsipitoinen maa, jossa on seassa savea ja kalkkikiviainesta, ja joka sopii erinomaisesti esimerkiksi merlot N- ja sauvignon B -lajikkeille,

— luvisoliin kuuluva hapan hiekkapitoinen savimaa (boulbène), jossa on hienoa kvartsiainesta ja joka muodostaa keveämpiä maakerroksia, jotka soveltuvat kuivien valkoviinien tuotantoon,

— soramaa, joka koostuu sorasta, kvartsista ja suuri- tai pienirakeisesta hiekasta, ja muodostaa penkereitä, joilta vedet virtaavat pois, jotka ovat lämpimiä ja sopivat erinomaisesti viinin- ja erityisesti cabernet-sauvignon N -lajikkeen viljelyyn.

Rypälelajikkeiden, biologisen ja fyysisen ympäristön monimuotoisuuden ja viininviljely- ja viiniyttämistapojen yhteensopivuus tekee viineistä tyyliltään ominaislaatuisia ja aromeiltaan hyvin rikkaita. Bordeaux’n asema satamakaupunkina ja historialliset ja tiiviit suhteet muihin maihin, jotka jo varhain johtivat järjestäytyneen ja voimakkaan kaupankäynnin syntymiseen, ovat vaikuttaneet siihen, että Bordeaux’n viinintuottajat ovat aina suunnanneet katseensa myös muualle maailmaan. He ovat hyötyneet teknisistä innovaatioista ja levittäneet niitä, tukeneet viljelijöiden dynaamisuutta ja näin lujittaneet, kehittäneet ja vieneet maailmalle tietämystään vuosisataisia perinteitään noudattaen. Akvitanian herttuatar Eleonoora Akvitanialainen (tai Aliénor Akvitanialainen) ja tuleva Englannin kuningas Henrik Plantagenet solmivat avioliiton vuonna 1152. Alueiden välisen kaupankäynnin vilkastumisen ansiosta englantilaiset alkoivat viedä Englantiin Bordeaux’n alueen viinejä. He kutsuivat niitä nimellä ”Claret” viinin kirkkaan värin takia. Perinne on jatkunut läpi vuosisatojen ja nykyään viiniin on merkitty maininta ”clairet” tai ”claret”. 1600-luku toi mukanaan uuden kaupankäynnin aikakauden ja uusia asiakkaita. Viennillä on yhä edelleen huomattava merkitys Bordeaux’n alueen viinien jakelussa. Tuotetusta määrästä kolmasosa menee vientiin, joka kohdistuu yli 150 maahan. Tarkistetulla alkuperänimityksellä kuvattujen viinien tuotanto, joka on tärkeä toimeentulonlähde Gironden departementille, on myös muokannut maaseutu- ja kaupunkimaisemaa ja vaikuttanut paikalliseen arkkitehtuuriin (suuret viinitilat linnoineen (châteaux), viinikellarit). Departementin tärkeimmät kaupungit ovat jokien varsilla olevia satamakaupunkeja, jotka ovat kehittyneet viiniin liittyvän kaupankäynnin seurauksena.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevana alueena ovat seuraavat kunnat tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Bordeaux” mahdollisesti kuvattujen, maininnalla clairet ja claret täydennettyjen viinien viiniyttämistä, valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti:

— Dordognen departementti: Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Le Fleix, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razacde-Saussignac, Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

— Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Maantieteelliset merkinnät – Lisämaininnat

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

SAN ”Bordeaux” -nimitystä voidaan punaviinien osalta täydentää maininnalla ”claret” ja tummien roseeviinien osalta maininnalla ”clairet” kutakin viinilajia ja erityisesti analyyttisiä normeja koskevien säännösten mukaisesti.

SAN ”Bordeaux” -nimitystä voidaan valkoviinien osalta täydentää maantieteellisellä merkinnällä ”Haut-Benauge” tätä täydentävää maantieteellistä nimitystä ja erityisesti maantieteellistä aluetta, viiniköynnöslajikkeita, tuotosta ja analyyttisiä normeja koskevien säännösten mukaisesti.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellinen merkintä ”Haut-Benauge” kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux” jälkeen. Se voidaan kirjoittaa enintään yhtä korkeilla ja yhtä leveillä kirjaimilla kuin tarkistettu alkuperänimitys.

Oikeudellinen kehys:

Yhteisön lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinit, joissa käymiskykyisiä sokereita on yli 5 g/l, mutta alle 60 g/l, varustetaan viinin sokeripitoisuutta vastaavalla merkinnällä yhteisön sääntelyssä määritellyllä tavalla.

Laajempi maantieteellinen alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Bordeaux”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5514a84e-f7df-48fd-bc1b-7c65926936ae

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.