FI ECB-PUBLIC  
EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO 
annettu 26 päivänä lokakuuta 2018  
varautumisvelvollisuutta rahoitusalalla koskevan Suomen sääntelyn tarkistamisesta  
(CON/2018/46) 
 
Johdanto ja oikeusperusta 
Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 16 päivänä elokuuta 2018 Suomen valtiovarainministeriöltä 
pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta, joka koskee niin sanotun varautumisvelvollisuuden täsmentämistä rahoitusmarkkinapalveluiden alalla yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen kannalta kriittisten toimintojen 
jatkuvuuden varmistamiseksi ja joka sisältää 1) muutoksia luottolaitoslakiin
1, maksulaitoslakiin2, 
sijoitusrahastolakiin3, sijoituspalvelulakiin4, arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta annettuun 
lakiin5 ja kaupankäynnistä rahoi tusvälineillä annettuun lakiin6, 2) ehdotuksen laiksi rahoitusmarkkinoiden 
häiriönhallinnan yhteistyöryhmästä ja 3) ehdotuksen valtioneuvoston asetukseksi, jolla täsmennetään tehtäviä ja palveluja, joiden toimivuus varautumi svelvollisuuden sitomien toimijoiden on turvattava 
(jäljempänä yhdessä ”ehdotus”). 
EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 
4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan sekä neuvoston päätöksen 94/415/EY
7 2 artiklan 1 kohdan toiseen, 
viidenteen ja kuudenteen luetelmakohtaan, koska ehdotus liittyy maksuvälineisiin, maksu- ja selvitysjärjestelmiin sekä rahoituslaitoksiin sovellettaviin sääntöihin siltä osin kuin ne vaikuttavat 
merkittävästi rahoituslaitosten ja -markkinoiden vakauteen sekä EKP:n perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdan nojalla harjoittamaan luottolaitosten vakauden valvontaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n 
neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. 
 
1. Ehdotuksen tarkoitus  
1.1 Ehdotuksessa tarkastellaan voimassa olevia varautumisvelvollisuuksia, joita on asetettu 
luottolaitoksille, maksulait oksille, sijoitusrahastoill e, sijoituspalveluyrityks ille, arvopaperikeskukselle 
ja pörssille (jäljempänä yhdessä velvollisuuden sitomat toimijat) Suomen lainsäädännön nojalla. 
Luotto- ja maksulaitokset, sijoitusrahastot ja sijo ituspalveluyritykset ovat jo nyt velvollisia 
varmistamaan, että ne kykenevät hoitamaan tehtäv änsä ja suorittamaan palvelut mahdollisimman 
                                                 
1  Laki luottolaitostoiminnasta (8.8.2014/610). 
2  Maksulaitoslaki (30.4.2010/297). 
3  Sijoitusrahastolaki (29.1.1999/48). 
4  Sijoituspalvelulaki (14.12.2012/747). 
5  Laki arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta (16.6.2017/348). 
6  Laki kaupankäynnistä rahoitusvälineillä (28.12.2017/1070). 
7  Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä kesäkuuta 1998, jäse nmaiden viranomaisten velvollisuudesta kuulla Euroopan 
keskuspankkia suunnitelmista lainsäädännöksi (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 42). 
ECB-PUBLIC  
2 pitkälle keskeytyksittä myös poikkeusoloissa osallistumalla rahoitusmarkkinoita koskevaan 
valmiussuunnitteluun ja suunnittelemalla valmiu stoimenpiteitä. Ehdotuksessa edellytetään näiden 
laitosten varmistavan tehtäviensä ja palvelujensa suorittamisen erityisesti ylläpitämällä Suomessa 
riittäviä tietojärjestelmiä ja tietokantoja sekä muilla järjestelyillä, joita on pidettävä riittävinä 
varmistamaan keskeytyksetön toiminta Suomessa. Sijoituspalveluyritysten osalta varautumisvelvollisuus koskee tällä hetkellä vain arvopaperien säilytystä, mutta 
varautumisvelvollisuutta laajennettaisiin site n, että myös arvopapereiden liikkeeseenlasku, 
kaupankäynti, määritys ja selvitys turvataan. Pö rssille, jonka edellytetään tällä hetkellä huolehtivan 
kaupankäynnin jatkuvuudesta myös häiriötilanteissa ja poikkeusoloissa, asetetaan samanlaisia 
varautumisvelvollisuuksia kuin muillekin velvollis uuden sitomille toimijoille. Arvopaperikeskuksen 
osalta lakiin ehdotetaan vain terminologisia mu utoksia (mukautetaan nykyinen sanamuoto muille 
velvollisuuden sitomille toimijoille määrättyjen varautumisvelvollisuuksien uuteen sanamuotoon), 
koska voimassa olevat varautumisvelvollisuudet  vastaavat olennaisilta osin ehdotuksen mukaisia 
velvollisuuksia.  
1.2 Luottolaitosten, maksulaitosten ja sijoituspa lveluyritysten osalta ehdotuksessa suositellaan 
valtioneuvoston asetuksen antamista täsmentämään näiden laitosten tehtäviä ja palveluja, joiden 
suorittaminen on varmistettava myös poikkeusoloissa. Luotto- ja maksulaitosten osalta nämä sisältävät 1) palvelun käteispanon tekemiseksi maksutilille tai käteisen nostamiseksi maksutililtä 
sekä maksutilin hoitoon ja tarj oamiseen liittyvät toimet; 2) maksutapahtuman toteuttamisen 
tilisiirtona, varojen siirtona palveluntarjoajan maksu tilille, suoraveloituksena taikka maksukortilla tai 
muulla maksuvälineellä; 3) maksuvälineen liikkeeseenlaskun; 4) maksunsaajan kanssa tehtyyn sopimukseen perustuvan maksutapahtuman hyväksymisen ja käsittelemisen, joka johtaa varojen 
siirtämiseen maksunsaajalle; ja 5) tehtävät tilisiirron toteuttamiseksi toisessa luottolaitoksessa tai 
maksulaitoksessa sijaitsevalle suomalaiselle tilille ja  tehtävät tällaiselta tililtä tulevan tilisiirron 
vastaanottamiseksi. Rahastoyhtiöiden osalta nämä sisältävät sijoitusrahastolain 53 §:ssä ja 54 
§:ssä tarkoitetut tehtävät eli velvollisuuden varmistaa rahasto-osuusrekisterin pitäminen rahasto-osuudenomistajan perustiedoista, joihin kuuluvat omistettujen rahasto-osuuksien määrä, erilajisten 
ja erisarjaisten rahasto-osuuksien erittely ja rahasto-osuuden rekisteröintipäivämäärä, sekä velvollisuuden varmistaa, että uusien liikkeesee nlaskujen yhteydessä merkintähinta maksetaan 
normaalisti noudatettavassa määräajassa. Rahastoyhtiön on myös rahasto-osuudenomistajan 
pyynnöstä annettava rahasto-osuudesta osuustodistus. Sijoituspalveluyritysten osalta nämä tehtävät sisältävät 1) rahoitusvälineitä koskevien toimeksiantojen vastaanottamisen ja välittämisen; 
2) rahoitusvälineitä koskevien toimeksiantojen toteuttamisen asiakkaan lukuun; 3) rahoitusvälineiden hoitamisen asiakkaan kanssa te hdyn sopimuksen nojalla siten, että päätösvalta 
sijoittamisesta on annettu kokonaan tai osittain toimeksiannon saajalle; 4) rahoitusvälineiden 
liikkeeseenlaskun tai myynnin järjestämisen antamalla siihen liittyvän merkintä- tai 
ostositoumuksen; 5) rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun tai myynnin järjestämisen ilman merkintä- tai ostositoumuksen antamista; 6) rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun takaamiseen 
liittyvät palvelut; ja 7) rahoitusvälineiden säilyttämisen ja hoidon asiakkaan lukuun.  
1.3 Ehdotuksen mukaan valtiovarainministeriön on myös valmisteltava asetus, jossa säädetään 
varautumissuunnitteluun liittyvistä periaatteista ja  järjestelyistä rahoitusmarkkinoilla. Lisäksi 
ehdotetaan, että Finanssivalvonta antaa varautumisvelvollisuutta koskevia tarkempia määräyksiä, jotka voivat koskea 1) valmiussuunnitteluun liittyviä teknisiä kysymyksiä; 2) valmiussuunnitteluun 
ECB-PUBLIC  
3 liittyviä asiakirjoja; 3) järjestelmien ja infrastruk tuurien teknisiä vaatimuksia ja käyttöä koskevia 
yleisiä tietoja; sekä 4) edellä mainittuihin seikkoihin verrattavia teknisiä kysymyksiä. Ehdotus 
sisältää myös seuraamuksia, joita voidaan määr ätä varautumisvelvollisuu ksien laiminlyönnistä. 
1.4 Ehdotus sisältää lakiehdotuksen yhteistyöryhmästä, joka perustettaisiin valtiovarainministeriön 
päätöksellä suunnittelemaan ja sovittamaan yhteen varautumistoimenpiteitä rahoitusmarkkinoilla. 
Tämän yhteistyöryhmän tehtävänä olisi 1) suunnitella ja sovittaa yhteen sekä poikkeusolojen sekä 
normaaliolojen häiriötilanteiden hallinnassa tarvittavia toimenpiteitä; 2) hankkia ja toimittaa häiriötilanteiden hallinnassa tarpee llisia tietoja viranomaisten päätö ksenteon tueksi; sekä 3) välittää 
ryhmän kokoamaa ja analysoimaa häiriötilanteita koskevaa tietoa sellaisille toimijoille, jotka voivat 
vähentää häiriötilanteiden haitallisia vaikutu ksia yhteiskunnalle. Yhteistyöryhmää koskeva 
lakiehdotus sisältää myös salassa pidettävie n tietojen käsittelyyn liittyviä säännöksiä.  
 2. Yleiset huomautukset 
EKP ymmärtää, että lakiehdotuksen perustarkoituksena on asettaa varautumisvelvollisuuden sitomille 
toimijoille velvollisuus 1) suunni tella ja valmistella etukäteen to imenpiteitä, joita käytettäisiin 
poikkeusoloissa ja vakavissa normaaliolojen häiriötilanteissa, ja 2) ottaa käyttöön ja ylläpitää olemassa 
olevien eurooppalaisten ja kansainvälisten infrastruktuur ien lisäksi järjestelmiä ja infrastruktuureja, jotka 
sijaitsevat Suomessa, jotta varmistetaan niiden keskeytymätön toiminta myös poikkeusoloissa. EKP 
esittää tällä perusteella ehdotuksesta useita yleisiä huomautuksia. 
2.1 Euroopan komission kuuleminen ehdotuksesta  
EKP huomauttaa, että se on antanut aikaisemmin Suomen viranomaisille lausuntoja Suomen 
rahoitusmarkkinoihin sovellettavasta valmiuslainsäädännöstä.
8 Koska ehdotus vaikuttaa EKP:n 
toimivallan ulkopuolelle jäävään unionin la insäädäntöön kansainväl isen ja kansallisen 
turvallisuuden alalla ja saattaa vaiku ttaa rahoituspalvelujen sisämarkkinoihin, 
valtiovarainministeriön olisi hyvä kuulla ehdotuksesta Euroopan komissiota, ellei se ole jo tehnyt 
niin.9 EKP puolestaan korostaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan 
nojalla vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti  jäsenvaltiot ovat velvollisia tukemaan EKP:tä 
sen täyttäessä tehtäviään ja pidättäytymään kaik ista toimenpiteistä, jotka voisivat vaarantaa EKP:n 
tai EKPJ:n tavoitteiden toteutum isen. Tämä periaate pitäisi EKP:n aikaisemmissa lausunnoissaan10 
ilmaisemien näkemysten mukaisesti ottaa huomioon tämän lausunnon kattamien alojen osalta. 
2.2 Ehdotuksen tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus  
EKP ymmärtää, että Suomen rahoitusmarkkinoilla käytettävä merkityksellinen infrastruktuuri on 
suurimmaksi osaksi joko eurooppalaista tai maa ilmanlaajuista. Tämä infrastruktuuri tarjoaa 
valmiustoimenpiteitä ja vararatkaisuja, jotka eivät sijaitse fyysisesti Suomessa. Koska valmiustoimenpiteitä on jo otettu käyttöön
11, EKP suosittelisi, että Suomen viranomaiset 
                                                 
8  Ks. lausunnot CON/2002/27 ja CON/2006/6. Kaikki EKP:n lausunnot julkaistaan EKP:n verkkosivuilla 
www.ecb.europa.eu . 
9  Ks. lausunnon CON/2006/6 22 kohta; ks. myös lausunnon CON/2018/8 2.1 kohta.  
10  Ks. alaviitteet 8 ja 12. 
11  Ks. Disclosure Report TARGET2 assessment against the principles for financial market infrastructures (kesäkuu 
2016) https://www.ecb.europa.eu ja EURO1 PFMI Disclosure Report by EBA CLEARING S.A.S. (20.8.2015) 
https://www.ebaclearing.eu . 
ECB-PUBLIC  
4 harkitsisivat edelleen ehdotuksen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta, kun otetaan huomioon 
huomattavat kustannukset, joita EKP:n käsityksen mukaan aiheutuisi uusien ylimääräisten 
kansallisten infrastruktuurien käyttöönotosta ja ylläpidosta. 
2.3 Ehdotuksen vaikutus TARGET2-järjestelmään, Target2-Securities -järjestelmään ja EKPJ:n 
infrastruktuureihin  
2.3.1 EKP ymmärtää, että ehdotus on laadittu sellaisen tilanteen varalle, että eurooppalaiset ja muut 
rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit, mukaan lukien TARGET2 ja Target2-Securities (T2S), eivät ole Suomen rahoitussektorin käytettävissä normaaliolojen häiriötilanteissa tai poikkeusoloissa. 
Tällaisessa tilanteessa aiheutuisi häiriöitä myös Suomen Pankin kyvylle toteuttaa yhteisen 
rahapolitiikan operaatioita ja tarjota säännöllisesti likviditeettiä suomalaisille vastapuolille niiden 
osallistuessa rahapoliittisiin operaatioihin
12. Jos TARGET2- ja T2S-järjestelmät eivät olisi Suomen 
rahoitussektorin ja Suomen Pankin käytettävissä, nämä järjestelmät, mukaan lukien suomalaisten osallistujien tilit ja niillä säilyttämät varat, toim isivat edelleen normaalisti, ja näiden osallistujien 
Suomen ulkopuolella sijaitsevat sivuliikkeet ta i tytäryhtiöt, joilla on asianmukaiset toimiluvat, 
voisivat jatkaa liiketoimia. Jos varajärjestely tulee saataville Suomessa aloittaen toimintansa 
TARGET2- ja/tai T2S -saldojen viimeisestä tiedossa olevasta tilipositiosta, olisi mahdollista, että 
veloitukset tehdään samalta tililtä TARGET2- ja /tai T2S-järjestelmässä sekä suomalaisessa 
varajärjestelmässä, mikä saattaisi johtaa sii hen, että osallistujalle myönnetään itse asiassa 
vakuudetonta luottoa (TARGET2:n osalta) tai arvopaperit myydään kahdesti (T2S-järjestelmässä). Kun suunnitellaan valmiustoimenpiteitä, on tärkeää väl ttää tällaisia tilanteita ja varmistaa kirjausten 
oikeusvarmuus. 
2.3.2 Suomen Pankilla on eurojärjestelmän jäse nenä perussopimukseen perustuva velvollisuus 
osallistua yhteisen rahapolitiikan täytäntöönp anoon käyttäen TARGET2-infrastruktuuria, joka 
välittää myös yleisesti arvoltaan hyvin suuria maksuja. Kuten on asianmukaista, ehdotuksessa 
esitetyt toimenpiteet eivät koske TARGET2-järjestelmää, T2S-järjestelmää eivätkä mitään 
muutakaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) infrastruktuuria. EKP korostaa tässä yhteydessä, että mitään valmiustoimenpiteitä ei pitä isi järjestää sillä tavoin, että ne vaikuttaisivat 
kielteisesti EKPJ:n tehtävien hoitamiseen tai hai ttaisivat eurojärjestelmän valtuuksien käyttämistä. 
Epävarmuuden välttämiseksi pitäisi myös selventää, että ehdotusta ei ole tarkoitus soveltaa edes 
epäsuorasti mihinkään EKPJ:n infrastruktuuriin, kuten TARGET2- tai T2S-järjestelmään eikä 
pyrkimyksenä ole aiheuttaa haittaa niiden palvelujen tarjoamiselle. 
2.4 Katsaus systeemisesti merkittäviin maksujärjestelmiin  
Suomen viranomaisten olisi hyvä ottaa huom ioon ehdotuksen täytäntöönpanoon liittyvänä 
taustatietona, että systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevista 
yleisvalvontavaatimuksista 3 päivänä hei näkuuta 2014 annetussa Euroopan keskuspankin 
                                                 
12  Siltä osin kuin tilanne kuuluisi poikkeusolojen määritelmän soveltamisalaan, sellaisena kuin se on määritelty 
valmiuslaissa, tämä johtaisi siihen, että pitäisi antaa valtioneuvoston asetus varautumisesta rahoitusmarkkinoilla 
(siten kuin tästä säädetään voimassa olevassa valmiuslaissa). Kun otetaan huomioon valmius toimia 
poikkeusoloissa, näkemykset, joita on  esitetty aikaisemmissa EKP:n lausunnoissa valmiuslainsäädännöstä, jota 
sovelletaan Suomen rahoitusmarkkinoihin, erityisesti poikke usolojen määrittelemiseen, pysyvät voimassa. Ks EKP:n 
lausunnon CON/2002/27 7 kohta ja lausunnon CON/2006/6 9 ja 14 kohta.  
ECB-PUBLIC  
5 asetuksessa (EU) N: o 795/2014 (EKP/2014/28)13 (jäljempänä ”SIPS-asetus”), joka kattaa sekä 
suurten maksujen järjestelmät että systeemisesti merkittävät vähittäismaksujärjestelmät, joissa 
operaattorina on joko eurojärjestelmän keskuspankki tai yksityinen laitos, ja muissa kuin 
lakisääteisissä sitovissa valvontakehyksissä, jotka koskevat vähittäismaksujärjestelmiä ja 
maksuvälineitä, on otettu viime aikoina käyttöön lukuisia uusiin riskeihin liittyviä vaatimuksia, mukaan lukien vaatimukse t, jotka koskevat operatiivisia ja turvallisuusriskejä, kuten kyberhäiriöiden 
sietokykyä, ja joiden osalta CPMI-IOSCOn ohjeet rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurin kyberhäiriöiden sietokyvystä
14 on otettu huomioon15.  
2.5 Rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja varten laadittu eurojärjestelmän kyberhäiriöiden sietokykyä 
koskeva strategia  
Suomen viranomaisten olisi hyvä ottaa huomioon  myös rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja 
varten laadittu eurojärjestelmän kyberhäiriöiden sietokykyä koskeva strategia, jolla pyritään 
tukemaan CPMI-IOSCOn ohjeiden täytäntöön panoa valvonnan näkökulmasta. Strategiassa 
pyritään kehittämään useita välineitä, joita sääntelyviranomaiset ja markkinat voivat käyttää 1) 
edistämään tehokasta kyberhäiriöiden sietokykyä parantamalla eurojärjestelmän keskuspankkien 
valvonnassa olevien yksittäisten rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien kybervalmiutta ja 
varmistamaan, että käyttöön otetut toimenpiteet  tukevat tätä ja 2) tukemaan yhteistyötä 
rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien, niiden kriittisten palveluntarjoajien ja asianomaisten 
viranomaisten välillä. Eurojärjestelmä kehittää lisäksi parhaillaan useita välineitä, joita rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit voivat käyttää kohentaakseen kyberhäiriöiden sietokykyään, 
kuten eurooppalaista red team -testausta, kybertu rvallisuuskyselyjä ja kohdennettuja arviointeja, 
arvioidakseen eurojärjestelmän maksujärjestelmien kyberkypsyyden tasoa ja kehittääkseen 
kyberhäiriöiden sietokykyä koskevia valvontaviranomaisten odotuksia, jotta maksujärjestelmien 
operaattoreille kyetään antamaan yksityiskohtaisempia ohjeita. On olennaisen tärkeää, että taataan 
Suomen rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien vakaus ja että ehdotetut muutokset ovat 
eurojärjestelmän kyberhäiriöiden sietokykyä koskevan strategian mukaisia. 
2.6 Luottolaitosten vakavaraisuusvalvonta  
Ehdotuksessa annetaan valvontaviranomaiselle valt uudet antaa luottolaitoksille oikeudellisesti 
sitovia ohjeita niiden varajärjestelmien käytöstä ja toiminnasta, joita markkinaosapuolet ovat 
velvollisia ottamaan käyttöön varmistaakseen infrastruktuurien täyden toimivuuden kaikissa 
tilanteissa. EKP ymmärtää, että nämä valtuudet liittyvät valvontaviranomaisen olemassa oleviin 
tehtäviin, jotka koskevat operatii visten riskien ja kyberturvallis uuden valvontaa. Luottolaitosten 
pitäisi ottaa käyttöön järkevä toiminnan jatkuvuuden hallinnointisuunnitelma varmistaakseen kykynsä toimia keskeytyksittä ja rajoittaa tapp ioita vakavien toimintahäiriöiden yhteydessä
16. 
Ehdotuksen perustelujen mukaan valvontaviranomaisen uudet valtuudet kattaisivat ainoastaan 
                                                 
13  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 795/2014, annett u 3 päivänä heinäkuuta 2014, systeemisesti merkittäviä  
maksujärjestelmiä  koskevista   yleisvalvontavaatimuksista (EKP/2014/28) (EUVL L 217, 23.7.2014, s. 16).  
14  Maksu- ja markkinainfrastruktuurikomitea (Committee on Payments and Market Infrastructures) ja  
arvopaperimarkkinavalvojien kansainvälinen järjestö (Board of the International Organization of Securities 
Commissions) (CPMI-IOSCO) julkaisivat mainitut ohjeet kesäkuussa 2016, saatavilla https://www.bis.org . 
15  Ks. SIPS-asetuksen 15 artikla. 
16  European Banking Authority Guidelines of 26 September 2017 on internal governance under Directive 2013/36/EU 
(EBA/GL/2017/11), s. 53–54. 
ECB-PUBLIC  
6 valmiussuunnittelun sekä tietojärjestelmiä ja tietovarantoja koskevat tekniset vaatimukset 
Suomessa, ja muut järjestelyt, joita pidetään riittävinä varmistamaan niiden keskeytyksetön 
toiminta Suomessa, esimerkiksi varajärjestelmien keskinäiset sidonnaisuudet. Merkittävien 
luottolaitosten osalta nämä valvon tavaltuudet kuuluvat vankkoja hallinto- ja ohjausjärjestelyjä sekä 
niiden moitteettomaan riskinhallintaan liittyviä järjestelyjä ja mekanismeja koskevan EKP:n yksinomaisen toimivallan piiriin
17. Lisäksi unionin oikeuden nojall a on voimassa velvollisuus EKP:n 
ja kansallisten toimivaltaisten vira nomaisten väliseen tietojenvaihtoon , ja kansalliset toimivaltaiset 
viranomaiset ovat laissa säädetyin edellytyksin ve lvollisia ilmoittamaan EKP:lle kaikista olennaisista 
valvontamenettelyistä, jotka koskevat vähemmän merkittäviä laitoksia, ja toimittamaan EKP:lle 
näihin laitoksiin liittyvät olennaiset valvon tapäätösluonnokset, jotta EKP kykenee valvomaan 
yhteisen valvontamekanismin toimintaa18. EKP suosittelee sen vuoksi, että ehdotuksessa 
edellytettäisiin valvontaviranomaisen jakavan tietoja ajoissa ja tehokkaasti mistä tahansa poikkeusoloista, jotka vaikuttavat EKP:n tehtävie n hoitamiseen ja sille vakavaraisuuden valvontaa 
varten annettujen valtuuksien käyttöön, sekä toimenpiteistä , joita valvontaviranomainen 
suunnittelee tai toteuttaa.  
2.7 SEPA-asetus  
Ehdotuksessa suomalaisille maksupalvelun tarjoajille  suunniteltujen var autumisvelvollisuuksien 
edellytetään olevan euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja 
liiketoimintaa koskevista vaatimuksista 14 pä ivänä maaliskuuta 2012  annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 260/2012
19 mukaisten SEPA-järjestelmiä koskevien 
vaatimusten mukaisia, erityisesti maksupalvelun tarjoajien ”saavutettavuutta” ja ”yhteentoimivuutta” toimeksiantojen toteu ttamisessa koskevien vaatimusten mukaisia.  
 
Tämä lausunto julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.   
Tehty Frankfurt am Mainissa, 26 päivänä lokakuuta 2018. 
 
[allekirjoitus] 
 EKP:n puheenjohtaja 
Mario DRAGHI 
                                                 
17  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan 
liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisest a Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63) 
4 artiklan 1 kohdan e alakohta ja 6 artiklan 4 kohta. 
18   Ks. neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten 
vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL 
L 287, 29.10.2013, s. 63), 6 artiklan 2 kohta sekä 6 artiklan 7 kohdan c alakohdan i ja iii alakohta; Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta YVM:n 
puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten 
nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus)(EKP/2014 /17)(EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1). 21 artiklan 1 
kohta sekä 97 ja 98 artikla.  
19  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 260/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, 
euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloi tuksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista sekä 
asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta (EUVL L 94, 30.3.2012, s. 22).