FI Euroopan unionin virallinen lehti C 294/11

P8_TA(2014)0104

EU:n terästeollisuuden tilanne: työntekijöiden ja yritysten suojelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2014 Euroopan unionin terästeollisuuden tilanteesta: työntekijöiden ja yritysten suojelu (2014/2976(RSP))

(2016/C 294/04)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen, joka on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ydin,

— ottaa huomioon 14. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Teollisuuspolitiikka: kilpailukyvyn parantaminen” (COM(2011)0642),

— ottaa huomioon 10. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten – Teollisuuspolitiikkaa käsittelevän tiedonannon päivitys” (COM(2012)0582),

— ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista terästeollisuutta koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2013)0407),

— ottaa huomioon 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista terästeollisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (1),

— ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa terästeollisuudesta sekä EU:n yritysten rakenneuudistuksista, siirtämisestä ja lopettamisesta,

— ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategian työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista (2),

— ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoinnista ja hallitsemisesta (3),

— ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Italiassa sijaitsevasta Acciai Speciali Terni (AST) -terästehtaasta (O-000087/2014),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

Yleiset haasteet

A. ottaa huomioon, että eurooppalaisella teräsalalla on ollut huomattava historiallinen merkitys Euroopan yhdentymiselle ja että se muodostaa eurooppalaisen teollisuuden tuottaman lisäarvon perustan;

B. katsoo, että terästeollisuus on oleellisen tärkeässä asemassa Euroopan talouden ja teollisuuden kannalta ja että se kärsii tällä hetkellä huomattavasta kysynnän laskusta, mikä aiheuttaa jatkuvaa työpaikkojen häviämistä ja kilpailukyvyn heikentymistä eikä enteile hyvää Euroopan talouden välttämättömälle elpymiselle;

C. katsoo, että EU:n olisi edistettävä politiikkaa, jolla kehitetään teollisuustuotantoa kaikissa jäsenvaltioissa, jotta turvataan työpaikat EU:ssa, ja pyrittävä viitteelliseen tavoitteeseensa, jonka mukaan teollisuuden nykyinen osuus BKT:stä nostetaan 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä;

D. ottaa huomioon, että EU:n yhtenä tavoitteena on tukea terästeollisuutta, poistaa sen kilpailukykyyn kohdistuvia esteitä ja uhkia sekä lisätä sen kykyä vastata muuttuviin markkinaolosuhteisiin Euroopassa ja sen ulkopuolella;

E. ottaa huomioon, että viime vuosina terästeollisuus on joutunut kohtaamaan rakennemuutokseen ja yhteensulautumisiin liittyviä vakavia haasteita, joista on aiheutunut sosiaalisia kustannuksia, mutta myös uusia vaatimuksia, jotka koskevat EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista;

F. ottaa huomioon, että erityisesti eräät suuret teräsyhtiöt ovat noudattaneet strategioita, joissa keskitytään lyhyen aikavälin taloudelliseen tuottoon innovoinnin, t&k-investointien, työllisyyden ja osaamisen uudistamisen kustannuksella;

G. toteaa, että eurooppalaista terästeollisuutta koettelee investointikriisi, joka vaarantaa sen tulevaisuuden samalla kun teräsmateriaaleilla odotetaan olevan keskeinen asema kestävien teollisten ratkaisujen tarjoajana kaupungistumista, liikkuvuutta ja väestönkehitystä varten;

H. huomauttaa, että rajallisen kysynnän kasvun vuoksi Eurooppa muuttuu teräksen nettoviejästä nettotuojaksi erityisesti levytuotteiden ja korkean lisäarvon tuotteiden osalta;

I. ottaa huomioon, että komission mukaan tehtaiden sulkeminen on johtanut 60 000 työpaikan häviämiseen vuodesta 2007 ja että tuotanto on pudonnut 210 miljoonasta tonnista vuonna 2007 166 miljoonaan tonniin vuonna 2013 (4);

Kilpailukyky ja kauppa

J. pitää teräsalan perustavanlaatuisena haasteena edelleen sitä, miten ympäristöystävällisen toiminnan tarve yhdistetään globaalin kilpailukyvyn parantamiseen samalla kun lievitetään huolta hiilivuodosta ja parannetaan raaka-aineiden saatavuutta, kun otetaan huomioon, että monet kilpailijat noudattavat erilaisia vaatimuksia;

K. katsoo, että energiakustannukset on otettava huomioon terästeollisuutta koskevassa kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa, ja toteaa, että EU:n teollisuusasiakkaiden energian hinnoilla voi olla suora vaikutus kilpailukykyyn;

L. ottaa huomioon, että energia- ja resurssitehokkuuden parantaminen edelleen voisi merkitä teollisuuden kustannussäästöjä ja päästöjen vähentämistä;

M. toteaa, että rakenteellinen ylikapasiteetti rajoittaa autoteollisuuden kysyntää, kun taas muilla aloilla, kuten uusiutuvan energian ja energiainfrastruktuurien aloilla, terästeollisuudella on tosiasiallisia mahdollisuuksia (esimerkiksi yksi kolmen megawatin tuulivoimala vastaa 500:aa autoa);

Sosiaaliset näkökohdat

N. toteaa, että EU:n korkea työttömyysaste on yhteydessä sen teollisuuden ja jalostuksen tuotantoperustan kaventumiseen ja että nykyinen kriisi on aiheuttanut valtavia sosiaalisia ongelmia siitä kärsiville työnhakijoille ja alueille;

O. toteaa, että EU:n terästeollisuus on merkittävä työnantaja, joka työllistää suoraan yli 350 000 työntekijää, ja terästeollisuuteen liittyvät teollisuudenalat ja kierrätyksen toimitusketju työllistävät lisäksi useita miljoonia;

P. toteaa, että tiettyjen terästehtaiden tilanne Euroopassa aiheuttaa vakavaa huolta työntekijöille sekä kansallisille ja paikallisille viranomaisille;

Q. katsoo, että rakennemuutosta toteuttavien yhtiöiden olisi toimittava sosiaalisesti vastuullisella tavalla ja että kokemus on osoittanut, että sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävä rakennemuutos edellyttää riittävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jossa keskitytään erityisesti työntekijöille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa, kuten parlamentti totesi edellä mainitussa päätöslauselmassaan 15. tammikuuta 2013;

R. toteaa, että on ratkaisevan tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan kattavasti kaikilla tasoilla ja lujittaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua EU:n tasolla, jotta voidaan turvata sekä teräsyhtiöiden että niiden työntekijöiden edut;

S. ottaa huomioon, että lukuisat tehtaat, joiden kapasiteetti on yhteensä 20 miljoonaa tonnia, ovat olleet poissa käytöstä väliaikaisesti yli kolmen vuoden ajan; toteaa, että samanaikaisesti usean eurooppalaisen tehtaan työvoima koostuu ikääntyvistä ammattitaitoisista työtekijöistä, jotka ovat lähellä eläkeikää;

Tutkimus ja kehitys / teknologia

T. toteaa, että korkean teknologian teollisuutta – esimerkiksi teräsalalla – on käytetty teknologisen osaamisen mallina, jota on suojeltava, ja katsoo, että tarvitaan välittömiä toimia, jotta vältetään näiden teollisuudenalojen siirtyminen EU:n ulkopuolelle;

U. toteaa, että tutkimus ja kehitys ovat keskeisiä teollisuudenalalle, jonka on löydettävä keino vähentää päästöjään ja erityisesti (mutta ei yksinomaan) hiilidioksidipäästöjä;

Haasteet

1. korostaa, että Euroopan taloudellinen elpyminen riippuu suuresti vahvasta valmistavasta teollisuudesta, jossa terästeollisuudella on keskeinen rooli, ja että valmistus riippuu kotimaisesta kysynnästä ja kasvusta;

2. vahvistaa, että on säilytettävä tärkeillä teollisuusalueilla kehitetty taitotieto ja asiantuntemus, joilla varmistetaan monipuolisuus, ympäristöön liittyvät suojatoimet ja innovatiiviset tuotteet;

3. kehottaa komissiota nopeuttamaan vuoden 2015 ensimmäiselle puoliskolle suunnitellun teollisuuspolitiikkaa koskevan etenemissuunnitelman laatimista eurooppalaisen teollisuuden elvyttämiseksi maailmanmarkkinoilla, jotta voidaan taata tehokkaat ja tasapuoliset toimintaedellytykset samalla kun varmistetaan korkeat sosiaaliset ja ympäristöä koskevat vaatimukset EU:ssa ja pyritään vastavuoroisuuteen kolmansissa maissa;

4. katsoo, että kunnianhimoinen lähestymistapa uudelleenteollistamiseen osana Eurooppa 2020 -strategian väliarviointia on erittäin tärkeää aidon EU:n teollisuuspolitiikan aikaansaamiseksi ja EU:n teollisuuden kilpailukyvyn elvyttämiseksi maailmanlaajuisesti;

5. kehottaa komissiota tarkastelemaan eurooppalaisen terästeollisuuden strategista asemaa maailmassa, koska teräksen valmistusta pidetään keskeisenä monessa maassa, ja erityisesti kehittämään selkeän etenemissuunnitelman keskipitkän ja pitkän aikavälin aloitteille, joita se aikoo ehdottaa eurooppalaisen terästeollisuuden tueksi; korostaa, että tällaiseen etenemissuunnitelmaan on liityttävä työmarkkinaosapuolten ottaminen mukaan kattavasti ja varhaisessa vaiheessa kaikilla tasoilla; katsoo, että kriisin jatkumisen vuoksi olisi esitettävä myös vuosikertomus terästeollisuutta koskevan toimintasuunnitelman soveltamisesta, jotta voidaan hyödyntää kuluvan vuoden myönteiset saavutukset ja ylläpitää innostusta;

6. pyytää komissiota luomaan syvällisen teräsmarkkinoiden analyysivälineen, joka voisi antaa tarkkoja tietoja Euroopan ja maailman teräksen tarjonnan ja kysynnän suhteesta, tehden eron rakenteellisten ja syklisten komponenttien välillä näiden markkinoiden kehityksessä; katsoo, että teräsmarkkinoiden seurannalla voidaan merkittävästi edistää teräs- ja romumetallimarkkinoiden avoimuutta ja tarjota arvokasta tietoa korjaavia ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä varten, jotka ovat välttämättömiä terästeollisuuden syklisen luonteen vuoksi; kehottaa komissiota käyttämään tätä markkina-analyysivälinettä riskeihin varautumiseen ja sen tutkimiseen, miten tehtaiden sulkeminen vaikuttaa alan elpymiseen;

7. pyytää komissiota esittämään lyhyellä aikavälillä kertomuksen eurooppalaiseen terästeollisuuteen kohdistuvista suurimmista haasteista, mukaan lukien sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat; muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä komissiolla on toimivalta käsitellä eurooppalaisen terästeollisuuden kehityksen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia; kehottaa komissiota ottamaan huomioon erityisesti kolmikantaisista strategisista pohdinnoista ja tutkimuksista saadut myönteiset kokemukset;

8. pyytää kiireellisesti perustamaan uudelleen hiljattain valittuun komission kollegioon teräsalan korkean tason työryhmän, johon Euroopan parlamentti osallistuu täysimääräisesti, ja pitämään työryhmän kokouksen, jotta asiaankuuluville sidosryhmille voidaan tiedottaa terästeollisuutta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa vahvistettujen 40 toimen täytäntöönpanon edistymisestä; kehottaa komissiota järjestämään korkean tason ryhmän kokoukset mahdollisuuksien mukaan sellaisina ajankohtina, että sen toiminnasta on hyötyä kilpailukykyä käsittelevän neuvoston keskustelujen kannalta; kehottaa komissiota järjestämään muiden energiavaltaisten teollisuudenalojen kanssa kerran vuodessa aihekohtaisia kokouksia, joissa käsitellään kilpailu-, kauppa-, energia- tai ilmastopolitiikkaa, sillä jotkut teräsalan huolenaiheista ovat merkityksellisiä myös muille energiavaltaisille teollisuudenaloille;

9. pitää välttämättömänä, että alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä ammattijärjestöt, jotka edustavat alueita, joilla terästehtaat sijaitsevat, osallistuvat tiiviisti prosessiin, jotta voidaan edistää jäsenvaltioiden keskeisten sidosryhmien välistä yhteistyötä ja tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

10. korostaa tarvetta tarkastella, miten investointikriisiin voidaan puuttua, jotta eurooppalainen teollisuus voidaan muuttaa kestäväksi ja kannattavaksi, samalla kun pidetään mielessä, että terästeollisuuteen tehtäville investoinneille on ominaista pitkän aikavälin tuotto; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan, että osa sen investointipaketista osoitetaan toteuttamiskelpoisiin pitkän aikavälin infrastruktuurihankkeisiin ja innovointiin, joka liittyy laajamittaisiin teollisuushankkeisiin, kuten energiatehokkuutta ja vähähiilistä taloutta koskeviin hankkeisiin, jotka voisivat myös lisätä merkittävästi teräksen kysyntää EU:ssa;

11. kehottaa lisäksi käyttämään muita innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten riskinjakorahoitusvälineitä, jotka asettavat etusijalle kriisissä olevat terästeollisuuden alat; kehottaa Euroopan investointipankkia ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia suunnittelemaan pitkän aikavälin rahoituskehyksen teräshankkeita varten;

12. korostaa, että teräsalan tukeminen on ratkaisevaa, keskeisten terästä käyttävien uusien alojen, kuten energia-alan (uusiutuvan energian tuotanto ja jakelu), kuljetusalan ja resurssitehokkaiden rakennushankkeiden, strateginen kehittäminen mukaan lukien, sillä näin luodaan kannustimia tehokkaita tuotantoprosesseja varten, lujitetaan sisämarkkinoita ja kannustetaan osaamisen kehittämistä;

13. kehottaa soveltamaan elinkaarianalyysia, jotta voidaan arvioida ympäristövaikutuksia ja vähentää resurssien käyttöä elinkaaren kaikissa vaiheissa, joihin kuuluvat raaka-aineiden louhinta ja jalostaminen ja sen jälkeen valmistus ja jakelu sekä käyttö ja/tai kulutus, jotta voidaan edistää jälleenkäyttöä, materiaalien kierrätystä sekä energian talteenottoa ja vähentää loppujätteen määrää;

14. kehottaa komissiota tarkistamaan, onko kilpailusääntöjen soveltaminen johtanut epäoikeudenmukaisiin ratkaisuihin eurooppalaisilla teräsmarkkinoilla ja onko sillä ollut mahdollisesti haitallisia vaikutuksia niiden tehokkuuteen, ja, jos näin on, kannustaa komissiota esittämään korjaavia toimia ja estämään tällaiset tilanteet tulevaisuudessa; korostaa, että komission päätökset tai korjaavat toimet kilpailulainsäädännön alalla eivät saisi vaarantaa yksittäisten teräksenvalmistajien taloudellista elinkelpoisuutta etenkään lisääntyneen maailmanlaajuisen kilpailun yhteydessä; toteaa lisäksi, että komission olisi myös toimittava suojellakseen keskeisiä teollisuuden infrastruktuureja ja tuotantokapasiteettia omaisuutta pilkkovilta yrityksiltä;

15. kehottaa komissiota varmistamaan, että energiavaltaisten teollisuudenalojen nykyinen valtiontukijärjestelmä ei aiheuta vääristymiä sisämarkkinoilla, ja turvaamaan siten yhtiöiden tasapuoliset toimintaedellytykset; on sitä mieltä, että energiavaltaisilla teollisuudenaloilla tarvitaan vakaata investointikehystä, jotta voidaan taata korkea työllisyys;

Kauppa ja kilpailukyky

16. kannustaa komissiota lisäämään teollisuuspolitiikan painoarvoa hyväksymällä toimia, joilla mahdollistetaan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn elvyttäminen maailmanmarkkinoilla, ja varmistamaan tehokkaat ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille talouden toimijoille;

17. kehottaa komissiota puuttumaan ajoissa ja tehokkaasti sellaisen teräksen tuontiin EU:n markkinoille, jota on tuettu laittomasti ja jonka hintoja on poljettu, ja hyödyntämään tarpeen vaatiessa EU:n kaupan suojatoimia olemassa olevan EU:n lainsäädännön mukaisesti;

18. kehottaa komissiota tarkastelemaan, onko hiilimukautus rajoilla (päästökauppaoikeuksien maksaminen EU:n ulkopuolelta tulevasta teräksestä) toteutettavissa, jotta voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset hiilidioksidipäästöjen alalla ja poistaa siten hiilivuoto;

19. kehottaa komissiota varmistamaan, että tulevat kauppasopimukset sisältävät määräyksiä, joilla parannetaan merkittävästi eurooppalaisen teräksen ja teräkseen pohjautuvien tuotteiden vientimahdollisuuksia ja markkinoille pääsyä; korostaa, että terästuotteiden reilu kauppa voi toimia vain, jos noudatetaan työntekijöiden perusoikeuksia ja ympäristönormeja, ja huomauttaa, että tuonti polkumyyntihinnoilla johtaa vilpilliseen kilpailuun erityisesti eurooppalaisten ruostumattoman teräksen tuottajien kannalta; tähdentää kiireellistä tarvetta uudenaikaistaa EU:n kaupan suojatoimia ja kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimia uudenaikaistamisprosessin edistämiseksi ja varmistamaan siten reilun kilpailun ja antamaan EU:lle mahdollisuuden toteuttaa nopeita ja oikeasuhteisia toimia hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen torjumiseksi;

20. katsoo, että tässä yhteydessä ehdotetuilla myönteisillä toimilla mahdollistettaisiin terästeollisuuden kilpailukyvyn paraneminen kansainvälisesti osoittamalla, että EU:n terästuotteet täyttävät korkeammat sosiaaliset, ympäristöä koskevat ja taloudelliset vaatimukset kuin mistään muualta tulevat tuotteet, ja korostamalla EU:n terästuottajien laatua, mikä parantaisi samalla kuluttajien asennoitumista;

21. korostaa, että eurooppalaisista ilmastoa ja ympäristönsuojelua koskevista tiukoista vaatimuksista voisi tulla maailmanlaajuisia normeja, ja näin varmistettaisiin tasapuoliset kilpailuedellytykset;

22. panee merkille teräsalan vaikeudet monissa jäsenvaltioissa ja toteaa vaikeuksien johtuvan osaltaan siitä, että maailmanlaajuinen kysyntä on laskenut huomattavasti, energiakustannukset ovat nousseet ja eurooppalaista valmistusteollisuutta on siirretty lisääntyvästi muualle; kehottaa komissiota tämän vuoksi panemaan kaikilta osin täytäntöön etenemissuunnitelman kohti resurssitehokasta Eurooppaa (COM(2011)0571) sekä Euroopan resurssitehokkuusfoorumin toimintasuositukset;

23. katsoo, että jätelainsäädäntöä olisi parannettava niin, että se tukee EU:n teräsromumarkkinoiden toimintaa, esimerkiksi tarkistamalla romuautodirektiiviä; pitää tärkeinä hyvin toimivia romumetallimarkkinoita, joita pitäisi laajentaa ja aktivoida entisestään kiertotaloutta koskevan EU:n strategian mukaisesti, jotta voidaan välttää hintojen liiallista nousua EU:n ulkopuolisten yritysten EU:n markkinoilla toimimisen seurauksena; kehottaa komissiota tässä yhteydessä harkitsemaan vientitullien soveltamista EU:n romumetallimarkkinoihin, jotta voidaan välttää tavallisesti esiintyvä ympäristöperusteinen polkumyynti;

Sosiaaliset näkökohdat

24. muistuttaa, että on tärkeää investoida työntekijöiden koulutukseen, ja korostaa sen merkitystä, että komissio seuraa tarkasti nykyisiä kehityssuuntauksia suojellakseen eurooppalaista teollista perintöä ja työntekijöitä;

25. pyytää komissiota toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot eivät joudu toimimaan toisiaan vastaan, kun suuret teräksenvalmistajat, joilla on tehtaita useissa maissa, ilmoittavat uudelleenjärjestelyistä; katsoo lisäksi, että koska politiikkatoimien koordinointi on tärkeää sellaisen kestävän, resurssitehokkaan ja kilpailukykyisen terästeollisuuden varmistamiselle, joka vastaa muuttuviin markkinaolosuhteisiin Euroopassa ja sen ulkopuolella, on luotava yleiseurooppalainen ratkaisu, jolla turvataan ja luodaan hyviä työpaikkoja ja teollisuustoimintaa EU:n alueilla;

26. korostaa, että teollisuuden, työmarkkinaosapuolten ja paikallisten viranomaisten on tarpeen ennakoida koulutusvaatimuksia, joita syntyy väliaikaisesti käytöstä poistettujen tehtaiden mahdollisesta uudelleenkäynnistämisestä;

27. kannattaa sellaisen osaamisen siirtoa koskevan ohjelman edistämistä, jonka avulla ammattitaitoiset ikääntyneet työntekijät voivat välittää tietämystään ja osaamistaan tulokkaille eurooppalaisissa terästehtaissa;

28. korostaa, että eurooppalaisten yritysten olisi noudatettava yrityksen yhteiskuntavastuuta ja työntekijöiden osallistumista koskevia EU:n vaatimuksia myös kolmansissa maissa;

29. korostaa, että työntekijöiden osallistuminen innovointi- ja rakenneuudistustoimiin on oleellista taloudellisen menestyksen kannalta, ja kehottaa komissiota sen vuoksi perustamaan työmarkkinaosapuolten kanssa foorumin eurooppalaista terästeollisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta tiedottamista ja sen täytäntöönpanoa ja seurantaa varten;

30. kehottaa taloudellisesti kriittisessä tilanteessa olevien terästehtaiden työmarkkinaosapuolia harkitsemaan vaihtoehtoja työajan kollektiiviseksi lyhentämiseksi, jotta voidaan vastata kriisin aiheuttamiin tilanteisiin ja välttää irtisanomiset ja työpaikkojen katoaminen;

31. kehottaa komissiota virtaviivaistamaan asiaa koskevia EU:n rahastoja, kuten Euroopan globalisaatiorahastoa (EGR) ja Euroopan sosiaalirahastoa (ESR), ja toiminnan välineitä, jotta voidaan lievittää sopeutumisen yhteiskunnallisia kustannuksia ja varmistaa, että asiaankuuluva ammattitaito säilytetään ja sitä kehitetään teollisuuden tulevaisuuden kilpailukykyä varten;

32. ehdottaa, että yritysten myymistä käyttämättömistä päästöoikeuksista saatava tuotto olisi investoitava kokonaisuudessaan uudelleen vähähiiliseen talouteen (laitteisiin, teknologiaan, tutkimukseen ja kehitykseen sekä työvoimakoulutukseen);

33. on sitä mieltä, että terästeollisuuden ja muiden teollisuudenalojen voimakkaisiin tuleviin muutoksiin olisi varauduttava ennakolta; katsoo tässä yhteydessä, että jäsenvaltioiden olisi mukautettava koulutuspolitiikkansa paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin, jotta vastaavista tilanteista voitaisiin selvitä, ja lisättävä teknisten ja luonnontieteellisten alojen vetovoimaa, jotta voitaisiin varmistaa, että teräsalalle riittää erikoisalan ammattilaisia innovointia edistämään;

34. painottaa, että tarvitaan päteviä ja ammattitaitoisia ihmisiä, jotta voidaan siirtyä kohti kestävämpiä tuotantoprosesseja ja tuotteita, ja kehottaa laatimaan eurooppalaisen koulutusstrategian; on tyytyväinen teräsalan teknisen perus- ja jatkokoulutuksen viherryttämishankkeeseen, jossa teräsyhtiöt, tutkimuslaitokset ja työmarkkinaosapuolet yhdessä tutkivat ekologisen kestävyyden edellyttämiä osaamistarpeita; kehottaa komissiota antamaan enemmän tukea hankkeiden tulosten täytäntöönpanolle;

Tutkimus ja kehitys / teknologia

35. toteaa, että on tarpeen kehittää ja levittää parhaita käytettävissä olevia tekniikoita kaikkialla EU:ssa ja tukea mahdollisuuksien mukaan mineraalien korvaamista rautaromulla sekä lisätä valokaariuunien käyttöä ja korvata koksihiili kaasulla;

36. kehottaa suuntaamaan investointeja tekniikoihin, joilla maksimoidaan käytettävästä energiasta saatava hyöty, esimerkiksi optimoimalla prosessikaasujen ja poistolämmön käyttö höyryn ja sähkön tuotannossa;

37. kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan riittävän sosiaalisen suojelun, työolot ja kohtuulliset palkat joko lainsäädännön tai työehtosopimusten avulla sekä tehokkaan suojelun epäoikeudenmukaisilta irtisanomisilta;

38. korostaa, että investoiminen tutkimukseen ja kehitykseen on ratkaisevan tärkeää yleisesti Euroopan talouden ja erityisesti pitkiin elinkaariin ja suuriin kierrätysmahdollisuuksiin perustuvan terästeollisuuden uuden nousun ja uudistumisen kannalta; mainitsee tässä yhteydessä nykyiset ja uudet vedyn käyttöön perustuvat rautamalmin pelkistysteknologiat, joilla voidaan vähentää tai poistaa suuria määriä hiilidioksidipäästöjä; kehottaa perustamaan reilun kaupan terästuotteiden tavaramerkin ”valmistettu Euroopassa” ja suosimaan sitä;

39. on sitä mieltä, että yhteiset tutkimus- ja kehittämistoimet edistävät vähähiilistä ja vähävaikutuksista teräksenvalmistusta ja vievät näin eteenpäin kestävämpää ja kilpailukykyisempää teollisuutta;

40. korostaa tässä yhteydessä Horisontti 2020 -ohjelman sekä resurssi- ja energiatehokasta kestäväpohjaista prosessiteollisuutta (Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency) koskevan SPIRE-ohjelman keskeistä merkitystä sekä tarvetta saada Euroopan investointipankin rahoitusta ja tulevaa NER400-rahoitusta riskialttiimmille innovointi- ja tutkimusohjelmille;

41. kehottaa komissiota panemaan täytäntöön kunnianhimoista innovaatiopolitiikkaa, joka mahdollistaa sellaisten laadukkaiden, energiatehokkaiden ja innovatiivisten tuotteiden ja prosessien kehittämisen, joiden avulla EU voi pitää pintansa tiukentuvassa maailmanlaajuisessa kilpailussa; painottaa, että innovointi uusiin tuotteisiin, esimerkiksi teräksestä valmistettuihin massatuotteisiin, mukaan lukien erittäin vahvat ja kestävät teräslevyt autoteollisuudelle sekä runsasseosteiset teräkset, joilla on erilaisia fysikaalisia ja kemiallisia ominaisuuksia, ja uusiin tuotantoprosesseihin, erityisesti vetyä hyödyntävään metallurgiaan ja uudelleensulatukseen perustuvaan metallurgiaan, on eurooppalaisen terästeollisuuden kilpailukyvyn parantamisen avain suhteessa kolmansien maiden tavarantoimittajiin ja että sitä on tuettava voimakkaasti;

42. palauttaa mieliin, että innovointia on kannustettava tukemalla tutkimuksen, kehittämisen ja tiedonsiirron lisäksi myös markkinoille saattamista ja innovaatioklustereita sekä edistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia terästeollisuuden kaltaisilla strategisilla aloilla, jotta saadaan liikkeelle enemmän yksityistä pääomaa;

43. tukee teollisuuden pilottihankkeiden rahoittamista hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, jotta voidaan siirtyä kiireellisesti kestävään vähähiiliseen talouteen, jonka tukirankana ovat energiatehokkuus, uusiutuvat energiat ja älykäs infrastruktuuri, ja muuttaa äärimmäisen vähän hiilidioksidia tuottavan terästuotannon (ULCOS) teknologia energiatehokkaaksi ja ympäristötehokkaaksi teollisuuspolitiikan välineeksi;

44. uskoo, että etenkin terästeollisuuden alojen päästövähennysvaihtoehdot riippuvat tulevaisuudessa suuresti uusista teknologioista, ja korostaa tämän vuoksi sitä suurta merkitystä, joka unionin rahoittamilla tutkimus- ja innovointiohjelmilla voisi olla Euroopan talouden vahvistamisessa Horisontti 2020 -ohjelman kautta, sekä ohjelmien roolia Euroopan teräsalan kilpailukyvyn ja sen tuotannon korkean laadun varmistamisessa; palauttaa mieliin, että tutkimus ja innovointi ovat tärkeitä talouskasvun ja kilpailukykyisen teollisuuden edistäjiä;

45. kehottaa komissiota panemaan mahdollisimman pian täytäntöön teräsalan SustSteel-aloitteen, jota ehdotettiin terästeollisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa ja jota parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea tukevat täysimääräisesti;

o

o o

46. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

(1) Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0069.

(2) Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0060.

(3) Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0005.

(4) Eurooppalaista terästeollisuutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta laadittu komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”State of play on implementation of the Commission Communication Action Plan for a competitive and sustainable steel industry in Europe”, 11. kesäkuuta 2013 (COM(2013)0407) (SWD(2014)0215).