Matera on melko pieni 60 000 asukkaan kaupunki, joka sijaitsee Basilicatan alueella Etelä-Italiassa. Se on Materan maakunnan pääkaupunki, joka tunnetaan myös nimellä ”Città Sotteranea” (Maanalainen kaupunki). Nykyään Matera tunnetaan maailmanlaajuisesti historiallisesta keskustaan (Sassi di Matera), josta tuli Unescon maailmanperintökohde vuonna 1993. Vaikka Materassa oli 1950-luvulle asti paljon köyhiä ja lapsikuolleisuutta, se on myös hyvä esimerkki kaupunkien henkiin herättämisestä ja elvyttämisestä. Elvytystyö aloitettiin Materassa 1960-luvulla, ja sen ansiosta kaupungista on lopulta tullut vapaa-ajan ja kulttuurin alueellinen pääkaupunki ja alueella vierailevien matkustajien matkakohde.

Päätöksen mukaisesti valintaprosessi alkaa viimeistään kuusi vuotta ennen kulttuuripääkaupunkivuotta, kun kyseisten jäsenvaltioiden asianomaiset viranomaiset (eli jäsenvaltioiden kulttuuriministeriöt) julkaisevat hakemuspyynnön maansa kiinnostuneille kaupungeille. Valintaprosessi on kaksivaiheinen: esivalintaluettelo annetaan viisi vuotta ja lopullinen suositus neljä vuotta ennen kulttuuripääkaupunkivuotta. Kolmestatoista jäsenestä koostuva lautakunta – asianomainen jäsenvaltio nimeää kuusi jäsentä ja unionin toimielimet ja elimet muut seitsemän jäsentä – arvioi ehdokaskaupunkien hakemukset päätöksessä N:o 1622/2006/EY vahvistettujen tavoitteiden ja perusteiden mukaisesti.

Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan tavoitteena on tuoda esiin Euroopan eri kulttuurien rikkautta ja monimuotoisuutta sekä niiden yhteisiä piirteitä ja samalla edistää Euroopan kansalaisten keskinäistä ymmärtämystä. Sillä pyritään myös kannustamaan kulttuuriin pohjautuvaa kaupunkien pitkän aikavälin kehitystä. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -toiminnan tarkoituksena on auttaa isäntäkaupunkeja lisäämään kulttuuritarjontansa valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, laajentamaan asukkaiden osallistumista kulttuuritoimintaan, vahvistamaan kulttuurialan valmiuksia ja lisäämään niiden kansainvälistä näkyvyyttä.

Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminta aloitettiin hallitusten välisellä tasolla vuonna 1985 , ja siitä tuli täysimittainen EU:n toimi vuonna 1999 . Toimintaan sovelletaan nykyisin päätöstä N:o 445/2014/EU . Sen sijaan kaupunkeihin, jotka nimettiin Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuoteen 2019 saakka, sovellettiin päätöstä N:o 1622/2006/EY.

Komissio voi ainoastaan toistaa tässä kertomuksessa sen, minkä se on ilmaissut useasti edellisissä kulttuuripääkaupunkien jälkiarviointeja koskevissa vuosittaisissa kertomuksissaan vuodesta 2007 lähtien, eli sen, että se on täysin tietoinen tällaisista rajoituksista ja hyväksyy ne. Rajoitukset oli myös yksilöity selkeästi komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka liittyy ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston uudeksi päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman perustamista koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 ja päätöksen N:o 1622/2006/EY kumoamisesta .

Arvioinnin budjetti (noin 70 000 euroa vuodessa) on kuitenkin suhteutettu EU:n jokaiselle Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman isäntäkaupungille suoraan kohdentaman EU-rahoituksen vaatimattomaan tasoon (1,5 miljoonan euron Melina Mercouri ‑palkinto), eikä se ole riittävä sekä lähtötilanteen että hankkeen jälkeisen tilanteen arviointiin. Vaatimattoman budjetin vuoksi ensisijaisten tietojen keräämisessä keskitytään enemmän kvalitatiiviseen kuin kvantitatiiviseen tietoon. Vaikka kvalitatiivinen tieto on erittäin tärkeää arvioinnin kannalta, monipuolisten tietolähteiden puute heikentää luotettavuutta esimerkiksi pyrittäessä osoittamaan kulttuuripääkaupunkihankkeen objektiivisia tuloksia ja vaikutuksia kulttuuritoimintaan osallistumisen lisäämisessä.

-Arviointiin ei kuulu laajempaa julkista kuulemista. Toiminta katsotaan paikalliseksi, kuten asiaa koskevassa etenemissuunnitelmassa on selitetty. Kansainväliset osallistujat tulevat eri puolilta Eurooppaa ja sen ulkopuolelta, ja heitä on vaikeaa tavoittaa.

Arviointi ja sen menetelmät on suunniteltu vastaamaan päätöksen N:o 1622/2006/EY vaatimuksia ja luomaan yksityiskohtaisempi ymmärrys kulttuuripääkaupunkitoiminnan toteutuksesta ja saavutuksista. Arviointi tarjoaa ennen kaikkea arvokkaan tilaisuuden tarkastella kriittisesti edellistä vuotta, jotta kahden isäntäkaupungin uusien kokemusten pohjalta saadut opit ja suositukset voidaan nostaa esiin uudistamaan nykyisiä näkemyksiä ja tietämystä.

Plovdiv on Bulgarian toiseksi suurin kaupunki: siellä asuu noin 347 000 asukasta. Se on Etelä-Bulgarian kulttuuri- ja liiketoimintakeskus. Kaupunki on ainutlaatuinen 8 000 vuoden historiansa ansiosta ja yksi maailman vanhimmista, edelleen asutuista kaupungeista. Siellä on paljon jäänteitä antiikin ajoilta, yli 200 arkeologista kohdetta sekä erittäin elinvoimainen kulttuurielämä. Taloudellisesti se kuuluu Bulgarian nopeimmin kehittyviin kaupunkeihin. Sillä on perinteitä tuotantoteollisuuden, kaupan, liikenteen, viestinnän ja matkailun aloilla.

Saatavilla oleva näyttö osoittaa yleisesti ottaen, että Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuma on edelleen tehokas EU:n toimi, josta saadaan EU:n tasolla hyviä tuloksia suhteellisen vaatimattomilla EU:n investoinneilla. Kulttuuripääkaupungiksi nimeämisellä on merkittävä vipuvaikutus sen rahoituksen määrään, jonka isäntäkaupungit osoittivat kulttuuripääkaupunkihankkeen kulttuuriohjelman suunnitteluun ja toteuttamiseen. Nimeäminen lisää myös merkittävästi erityyppisten sidosryhmien, myös paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten ja – vuoden 2019 isäntäkaupunkien osalta vähäisemmässä määrin – yksityisten tahojen, mielenkiintoa ja niiden tarjoamaa rahoitusta. Lisäksi Melina Mercouri ‑palkinnon, joka on ainoa isäntäkaupunkien EU:lta saama suora rahallinen avustus, absoluuttinen arvo on vaatimaton (1,5 miljoonaa euroa kaupunkia kohden) verrattuna kulttuuripääkaupunkitapahtuman kokonaiskustannuksiin: vuoden 2019 kulttuuripääkaupunkihankkeen toimintakustannukset olivat Materassa noin 54,8 miljoonaa euroa ja Plovdivissa noin 10,0 miljoonaa euroa.

Arvioinnin tulosten mukaan kummankin vuoden 2019 kulttuuripääkaupungin tavoitteet vastasivat niitä tavoitteita, jotka kulttuuripääkaupunkitoiminnalle on asetettu päätöksessä N:o 1622/2006/EY.

Kuten edellisissä kertomuksissa on mainittu, tämän ongelman vuoksi tässä ehdotuksessa ja sen perusteella hyväksytyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä todetaan, että nimetyt kaupungit – jotka ovat kulttuuripääkaupunkitoiminnan pääasiallisia rahoittajia ja edunsaajia ja joilla on paremmat mahdollisuudet saada tietoja lähtötilanteesta ja kerätä ensisijaisia tietoja kulttuuripääkaupungiksi nimeämisen vaikutuksista – ovat arviointiprosessin tärkeimpiä toteuttajia. Auttaakseen kaupunkeja tässä prosessissa komissio julkaisi toimintaohjeet, joissa korostetaan pitkittäisarviointien merkitystä ja tarvetta määritellä perustasot vaikutusten mittaamiseksi.

4.4.Johdonmukaisuus

Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminta on johdonmukainen EU:n Luova Eurooppa ‑ohjelman kanssa ja täydentää sitä, koska se edistää Luova Eurooppa -ohjelman tavoitteita ja eroaa muista ohjelmasta tuettavista toimista. Esimerkiksi Plovdiv osallistui Luova Eurooppa -ohjelman rahoittamaan valmiuksien kehittämishankkeeseen (European Academy of Outdoor Arts School of Spectacle), jonka tavoitteena oli antaa luovan alan toimijoille parempi käsitys ulkona järjestettävien taidetapahtumien mahdollisuuksista. Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminta on myös johdonmukainen Euroopan koheesiopolitiikan rahastojen kanssa ja täydentää niitä. Esimerkiksi Matera toteutti yhteistyössä Leeuwardenin (vuoden 2018 kulttuuripääkaupunki), Århusin (vuoden 2017 kulttuuripääkaupunki) ja muiden eurooppalaisten kumppanien kanssa Night Light -Interreg-hankkeen, jonka tavoitteena oli koota yhteen valosaasteen vähentämiseen liittyvät keskeiset opit ja käytännöt eri puolilta Eurooppaa.

4.5.EU:n tason lisäarvo

Kuten edellä on mainittu ja kuvattu, Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnalla oli vaikutuksia, joita ei olisi saatu syntymään pelkästään jäsenvaltioiden voimin.

Kummastakin kaupungista saatiin näyttöä siitä, että Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑nimitys antaa pontta toteuttaa tavanomaista laajemman kulttuuriohjelman (vuonna 2019 Materassa toteutettiin 1 300 tapahtumaa ja hanketta, joista 80 prosenttia koostui alkuperäisteoksista, ja Plovdivissa toteutettiin 513 kulttuuritapahtumaa, joista osa oli kunnianhimoisia tuotantoja, jotka saivat kehuja sekä yleisöltä että kriitikoilta). Nimitys myös helpottaa resurssien saamista julkiselta sektorilta (vähäisemmässä määrin myös yksityiseltä sektorilta) (ks. kohta 4.2) ja kohottamaan kaupunkien kansainvälistä profiilia (ks. kohta 4.3). Euroopan komissio lisää merkittävällä tavalla Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan näkyvyyttä julkaisujen, tapahtumien ja Eurooppa-verkkosivujen kautta, vaikkakin rajallisin resurssein. Nämä toimet tukevat kulttuuripääkaupunkien omia tiedotustoimia.

5.Päätelmät

Komission johtopäätöksenä tästä arvioinnista on, että Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnalla on edelleen suuri merkitys EU:n tasolla ja siitä on merkittävää hyötyä isäntäkaupungeille. Sen avulla myös tuotetaan laajoja kulttuuriohjelmia, joilla on myönteisiä tuloksia ja vaikutuksia, joita ei kuitenkaan voida kaikilta osin arvioida vielä tässä arviointivaiheessa, kun kulttuuripääkaupunkivuoden päättymisestä on niin vähän aikaa. Komission aikomuksena on tarkastella näitä tuloksia ja vaikutuksia laajemmin pitkän aikavälin arvioinnissa, jonka se toteuttaa vuonna 2024 päätöksen N:o 445/2014/EU 16 artiklassa määritellyn menettelyn mukaisesti.

Lisäksi johtopäätöksenä on, että vuodeksi 2019 nimetyn kahden kulttuuripääkaupungin toteuttamat ohjelmat olivat johdonmukaisia Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan yleisten tavoitteiden kanssa. Ohjelmat toivat esiin toiminnan eurooppalaisen ulottuvuuden erityisesti eurooppalaisten ja kansainvälisten yhteyksien kautta. Ne myös osallistivat paikallisia asukkaita ja sidosryhmiä ja laajensivat kulttuurin saatavuutta ja osallistumista kulttuuritoimintaan. Molemmat ohjelmat myös auttoivat vahvistamaan paikallisten kulttuurialojen ja luovien toimialojen valmiuksia.

Nämä havainnot vahvistavat sen kaikissa aiemmissa Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan arvioinneissa havaitun seikan, että kulttuuripääkaupungit toteuttavat kulttuuriohjelmia, jotka ovat laajempia ja innovatiivisempia kuin kaupunkien tavalliset vuosittaiset kulttuuritarjonnat, joissa on vahva eurooppalainen ulottuvuus ja joihin voivat osallistua sekä paikalliset asukkaat että kansainväliset vierailijat perussopimuksen ja Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan yleisten tavoitteiden mukaisesti.

Vastaavanlainen vuotuinen ulkoinen arviointi on tehty nyt 12 vuonna vuosien 2007–2019 kulttuuripääkaupungeista, ja arvioija antoikin erittäin vähän suosituksia (vain viisi suositusta). Niistä vain kolme on osoitettu komissiolle. Arvioija suosittelee, että komissio painottaisi aiempaa enemmän toiminnan kestävyysnäkökohtaa ja erityisesti kulttuurialan toimijoiden tähän liittyvien valmiuksien kehittämistä. Kestävyys on jatkuva huolenaihe, joka otetaan suurelta osin huomioon jo päätöksessä N:o 445/2014/EU. Päätöksen mukaan ehdokaskaupungeilla on oltava hakemuksen laatimisen aikaan käytössä kulttuuristrategia, joka koskee myös niiden kulttuuripääkaupunkihanketta ja sisältää suunnitelmia kulttuuritoiminnan jatkamiseksi kulttuuripääkaupunkivuoden jälkeen. Ehdokaskaupunkien kulttuurialojen ja luovien toimialojen valmiuksien vahvistamissuunnitelmat ovat myös kriteerinä Euroopan kulttuuripääkaupunki -valinnassa.

Arvioijan toisen suosituksen mukaisesti komissio on jo laatinut Euroopan kulttuuripääkaupunki -asiantuntijalautakunnan avulla selkeän ja yhdenmukaisen keskeisten tulosindikaattorien vähimmäistason, jonka avulla kulttuuripääkaupungit voivat raportoida tuloksistaan. Ohjeet mainitaan kyselylomakkeessa, joka ehdokaskaupunkien on täytettävä, kun ne hakevat nimitystä.

Arvioijan komissiolle osoittaman kolmannen suosituksen mukaisesti komissio kehottaa jatkossakin kulttuuripääkaupunkeja tekemään yhteistyötä yhteisen kansainvälisen tiedotuskampanjan kehittämiseksi, jotta voitaisiin lisätä hankkeiden tehokkuutta.

Lisäksi arvioijan kansallisiin viranomaisiin liittyvän suosituksen mukaisesti komissio kehottaa jäsenvaltioiden omien kilpailujen avuksi laatimissaan yksityiskohtaisissa toimintaohjeissa viranomaisia harkitsemaan toimia, joilla helpotetaan sidosryhmien ja viranomaisten välistä yhteistyötä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla ja joilla parannetaan nykyisten tai mahdollisten hakijakaupunkien mahdollisuuksia vaihtaa kokemuksia taloudellisten resurssien hankkimisesta ja yksityisten rahoittajien houkuttelemisesta kulttuuripääkaupunkitoimintaa varten.