ERI-rahastojen ohjelmien – ja niiden taustalla ennakkoehtojen kautta olevien strategioiden – onnistuminen edellyttää hyvää hallintotapaa ja ohjelmien nopeaa käynnistämistä ja täysimääräistä täytäntöönpanoa tulevina vuosina. Lisäksi tarvitaan valmiutta sopeutua muuttuviin olosuhteisiin, kuten pakolaiskriisiin. Jatkuvaa työtä koko ohjelmakauden 2014–2020 ajan tarvitaan erityisesti siltä osin kuin on kyse tuloskeskeisyyden ja asianmukaisen tavoitetason varmistamisesta, rahoitusvälineiden käytön lisäämisestä entisestään ja ERI-rahastojen, ESIR-rahaston ja muiden rahoituslähteiden, kuten Horisontti 2020 -ohjelman, välisten synergioiden täydestä hyödyntämisestä hankkeiden tasolla, rahoitusvälineiden tasolla ja erityisten investointijärjestelyjen kautta. Ennakkoehtojen täyttämiseksi laaditut 750 toimintasuunnitelmaa osoittavat, että kehittämisen varaa on edelleen ja että joissakin jäsenvaltioissa tarvitaan käytännön apua komissiolta asianmukaisten investointiedellytysten varmistamiseksi.

Julkishallinnon laadulla on suora vaikutus taloudelliseen toimintaympäristöön, ja se on siten olennaisen tärkeää tuottavuuden, kilpailukyvyn ja kasvun edistämisen kannalta. Neljän viime vuoden aikana tehdyissä vuotuisissa kasvuselvityksissä on todettu, että jäsenvaltioiden on ensiarvoisen tärkeää parantaa julkishallinnon laatua ja oikeusjärjestelmiensä tehokkuutta, jotta Eurooppa 2020 -strategia voitaisiin toteuttaa onnistuneesti.

Nuorisotyöllisyysaloitteen piiriin kuuluu 20 jäsenvaltiota, ja se on sisällytetty 34:ään ESR:n ohjelmaan. Nuorisotyöllisyysaloite käynnistettiin vuonna 2013, ja määrärahat sitä varten otettiin vuosien 2014 ja 2015 talousarvioihin. Aloitteen tarkoituksena on auttaa saavuttamaan konkreettisia tuloksia korkean nuorisotyöttömyyden torjunnassa. Sen toteutus jatkuu vuoden 2018 loppuun saakka.

Lisäksi maaseuturahaston puitteissa on otettu käyttöön uudenlainen riskienhallintaväline, johon sisältyy tuki vakuutusmaksuihin, keskinäisten rahastojen perustaminen sekä tulojen vakauttamisväline. Neljätoista jäsenvaltiota on sijoittanut yhteensä 2,7 miljardia euroa julkisia varoja riskienhallintavälineisiin, joilla on tarkoitus tukea noin 635 000 maatilaa.

ERI-rahastot ovat olennaisen tärkeitä Euroopan kestävän kasvun kannalta. Niistä on hyötyä niin kansalaisille ja yrityksille kuin ympäristöllekin. EU:n määrärahat energiaa, ympäristöä, ilmastoa, riskienhallintaa ja kestävää liikennettä koskeviin investointeihin ovat ennennäkemättömän suuret – 193 miljardia euroa. Näistä varoista rahoitettavat ohjelmat edistävät merkittävässä määrin tärkeiden EU-politiikkojen, kuten energiaunionin, tavoitteiden saavuttamista ja auttavat ohjaamaan Eurooppaa kohti vähähiilistä taloutta. Niiden avulla luodaan lisäksi liiketoimintamahdollisuuksia ja vihreitä työpaikkoja aloilla, joilla on merkittäviä kasvumahdollisuuksia ja jotka ovat yleisesti ottaen osoittautuneet kestäviksi kriisien aikana.

Älykkään erikoistumisen strategiat (RIS3-strategiat) ovat T&I-investointien kulmakivi. Ne ovat ennakkoedellytys EAKR:n rahoitukselle ja ne otetaan huomioon myös maaseuturahaston rahoituksessa. Ne muodostavat T&I-toiminnan määrätietoiselle tukemiselle toimintapoliittisen kehyksen, joka perustuu näyttöön ja sidosryhmien osallistumiseen, alueellisiin vahvuuksiin ja yhteisten menetelmien hyödyntämiseen. Tämä RIS3-strategioita koskeva ennakkoedellytys on johtanut uudenlaiseen ajattelutapaan innovaatiopolitiikan täytäntöönpanossa. Lisäksi se on saanut aikaan alueellisten suunnittelukäytäntöjen uudistamisen sidosryhmien aktiivisen osallistumisen pohjalta. Sen odotetaan myös osaltaan edistävän julkishallinnon valmiuksien kehittämistä, mikä puolestaan lisää synergiaa Horisontti 2020 -ohjelman kanssa, parantaa T&I-investointien laatua ja tehostaa niiden vaikutuksia.

ERI-rahastojen toiminta perustuu koko EU:n kattavaan yhteiseen oikeudelliseen ja strategiseen kehykseen. Kukin jäsenvaltio on tehnyt kumppanuussopimuksen, joka kokoaa yhteen enintään viiden ERI-rahaston rahoituksen. Jäljempänä esitetään katsaus niistä tuloksista, joita 456 kansallisen (temaattisen) ja alueellisen ohjelman sekä 79 Interreg-yhteistyöohjelman kautta kanavoidulla ERI-rahastojen rahoituksella odotetaan saavutettavan. Liitteessä II on tarkempia tietoja ERI-rahastojen toiminnasta jäsenvaltioissa, ja liitteessä I puolestaan on tarkempia tietoja Interreg-ohjelmista.

ERI-rahastoista on ohjelmakaudella 2014–2020 myönnetty 454 miljardia euroa toimiin, joilla edistetään työpaikkojen luomista ja kasvua. Kansallisen osarahoituksen määrä on vähintään 183 miljardia euroa, joten investointien kokonaismäärä on yhteensä 637 miljardia euroa.

Komissio kiinnitti erityistä huomiota siihen, miten jäsenvaltiot ottavat kumppaneita mukaan kumppanuussopimusten ja ohjelmien valmisteluun. Saatu palaute on ollut yleensä myönteistä ja komission tietoon saatettuja ongelmia on käsitelty kansallisten viranomaisten kanssa. Kukin jäsenvaltio toteuttaa kumppanuusperiaatetta eri tavoin kansallisista hallintorakenteista ja kulttuurista riippuen. Kumppanuuskulttuurin vahvistaminen on pitkä prosessi, jonka tulokset ovat nähtävissä vasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Kumppanuusperiaatteen merkitys korostuu entisestään kaudella 2014–2020. Siinä on kyse viranomaisten, talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisyhteiskuntaa edustavien elinten tiiviistä yhteistyöstä ohjelmien valmistelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin kaikissa vaiheissa laajan kollektiivisen sitoutumisen ja omavastuullisuuden lisäämiseksi ja ohjelmien laadun parantamiseksi. Komissio on laatimissaan käytännesäännöissä esittänyt vähimmäisvaatimukset siitä, miten hyvin toimiva kumppanuus olisi järjestettävä: siinä olisi varmistettava, että asiaankuuluvat sidosryhmät saadaan mukaan prosessiin ja että niiden näkemykset tulevat esiin avointen kuulemisten kautta.

Yksinkertaistaminen on tärkeä tekijä rahoituksen saatavuuden kannalta. Se on jatkuva prosessi, jossa määritetään ja otetaan käyttöön yksinkertaisia mutta asianmukaisia täytäntöönpanokäytäntöjä. Uusi sääntelykehys tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen erityisesti kysymyksissä, jotka koskevat yhteisiä tukikelpoisuussääntöjä, yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja ja sähköistä hallinnointia. Jäsenvaltiot esittivät kumppanuussopimuksissa ja ohjelmissa yhteenvedon tuensaajien hallinnollisen taakan merkittävimmistä aiheuttajista (haku- ja maksumenettely, erilaiset niitä seuraavat tarkastukset ja valvonta, raportointi ja hankkeiden valmistelu) sekä yksinkertaistamistoimista, joilla niihin aiotaan puuttua. Saatujen kokemusten perusteella vaikuttaa kaiken kaikkiaan siltä, että jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat käytännöt antavat aihetta itsetutkiskeluun ja vastavuoroiseen oppimiseen.

Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen tuloksena kaikista ERI-rahastoista on tarkoitus siirtää huomattavasti aiempaa enemmän määrärahoja rahoitusvälineisiin (ks. taulukko 2). Komissio julkaisee jäsenvaltioille ja muille sidosryhmille tarkoitetun esitteen osana pyrkimyksiään maksimoida Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) välinen synergia ja täydentävyys. ERI-rahastojen varoja on mahdollista yhdistää myös Horisontti 2020 -ohjelman ja muiden EU:n ohjelmien mukaisiin rahoitusvälineisiin. Myös tästä on tarkoitus antaa ohjeita.

Rahoitusvälineiden kautta myönnettävällä tuella on välineiden vipuvaikutuksen ansiosta avustuksia suurempi vaikutus samoilla politiikan aloilla Kautta 2014–2020 varten on otettu käyttöön vahvempi kehys rahoitusvälineiden (lainat, takaukset, pääomasijoitukset) laajamittaisen käytön edistämiseksi aloilla, joilla investoinneista saadaan taloudellista tuottoa siten, että tuensaajat voivat maksaa takaisin ainakin osan saamastaan tuesta.

Edistyminen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa on ollut epätasaista. Merkittävää edistymistä on tapahtunut ilmastonmuutokseen sopeutumisen, energian ja koulutuksen aloilla mutta ei työllisyyttä ja köyhyyden vähentämistä koskevien tavoitteiden täyttämisessä. Myös tutkimuksen ja innovoinnin alalla edistyminen on ollut vähäistä. Lisäksi vähemmän kehittyneet alueet ja siirtymäalueet onnistuvat muita alueita paljon huonommin useimpien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamisessa. Niiden on saavutettava huomattavasti parempia tuloksia, jotta EU voisi saavuttaa tavoitteensa. Tämä on se tilanne, jossa jäsenvaltiot ja komissio keskustelivat ERI-rahastojen kauden 2014–2020 ohjelmista.

Euroopan unioni on vähitellen toipumassa talouskriisistä: työttömyys on vähenemässä ja reaalisen BKT:n odotetaan kasvavan 1,9 prosenttia ja pysyttelevän hieman kriisiä edeltäneen tason yläpuolella vuonna 2015. Kokonaistyöllisyyden ennakoidaan kuitenkin jäävän alle vuoden 2008 tason. Kriisin myötä useilla Euroopan alueilla ja useissa jäsenvaltioissa menetettiin vuodesta 2000 lähtien tapahtuneen talouden lähentymisen hyödyt, mikä käänsi alueellisten erojen ja köyhyyden vähentämiseen johtaneen kehityssuunnan.

Tässä tiedonannossa esitetään tärkeimmät tulokset niistä investointiohjelmia koskeneista neuvotteluista, joita on käyty jäsenvaltioiden viranomaisten ja niiden kumppaneiden, myös alueellisten ja paikallisten toimijoiden, sekä Euroopan komission välillä ERI-rahastojen uudistamisen jälkeen. Tiedonanto on laadittu yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja sen liitteessä II esitetään tarkempia tietoja kunkin jäsenvaltion tilanteesta.

ERI-rahastoista tuetaan Euroopan investointiohjelmaa, ja ne täydentävät Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) monin tavoin, kuten houkuttelemalla julkisia ja yksityisiä investointeja, tukemalla rakenneuudistuksia ja parantamalla rahoituksen saantia. ERI-rahastoilla on merkittävä vaikutus uuden komission poliittisiin painopisteisiin, joita ovat digitaaliset sisämarkkinat, energiaunioni ja ilmastonmuutospolitiikka, sisämarkkinat sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson maakohtaisten suositusten mukainen talouden ohjaus. Kaikkien ERI-rahastoista tehtävien investointien tavoitteena on viime kädessä edistää työllisyyttä, kasvua ja investointeja Euroopassa ja erityisesti vähiten kehittyneillä alueilla. Niillä edistetään lisäksi yhteisiä toimia yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi sekä yhteisen potentiaalin hyödyntämistä alueellisen yhteistyön ja makroaluestrategioiden avulla.

Talouskriisin jälkeinen aika on entisestään motivoinut uudistamaan ERI-rahastojen suunnittelua ja käyttöä. Kun investoinnit kokonaisuudessaan vähenevät, on erityisen tärkeää pyrkiä maksimoimaan ERI-rahastojen vaikutus, varsinkin kun niistä tehtävät investoinnit muodostavat valtaosan monien maiden julkisista investoinneista. ERI-rahastojen uudistaminen on johtanut siihen, että tuloksia painotetaan aiempaa enemmän, rahoitus on kohdennetumpaa ja investointipäätökset perustuvat parempaan strategiseen suunnitteluun ja mahdollisuuksiin saavuttaa asetetut tavoitteet. ERI-rahastoista on kehitetty ennakoiva investointipolitiikan väline, jolla pystytään vastaamaan Euroopan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin.

Vaikka EAKR:n osarahoitusosuus voi asetusten mukaan olla enimmillään 85 prosenttia, on syytä huomata, että Interreg-ohjelmissa, joiden osanottajat (enimmäkseen julkiselta sektorilta) ovat tehneet Interregin puitteissa yhteistyötä useiden vuosien ajan, on usein käytössä pienempi osarahoitusosuus. Tämä on osoitus asianomaisten alueiden vakiintuneiden yhteistyöjärjestelyjen jatkuvasta kehittymisestä.

Euroopan komission pyrkimykset yksinkertaistaa sääntöjä ja keventää tuensaajien hallinnollista taakkaa otetaan ohjelmissa huomioon vaihtelevassa määrin. Yksinkertaistamisessa on osittain kyse eri Interreg-ohjelmiin liittyvien sääntöjen ja mallien yhdenmukaistamisesta. Lisäksi useimmissa ohjelmissa käytetään säännösten mahdollistamia yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, ja monissa ohjelmissa on sitouduttu toteuttamaan toimia tuensaajien hallinnollisen taakan keventämiseksi.

Tuloskehyksen käyttöönotto on ollut yhteistyöohjelmien tapauksessa erittäin haastavaa, mikä johtuu lähinnä rajatylittäviä ja valtioiden välisiä toimia koskevien merkityksellisten tietojen puuttumisesta. Perustasoja ja tavoitteita on vaikea vahvistaa, kun rajat ylittävistä henkilö- tai tavaravirroista ei ole riittävästi näyttöä.

Interreg-ohjelmien hallintorakenteet ovat yleisesti ottaen pysyneet ennallaan edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna. Täytäntöönpanorakenteisiin on kuitenkin tehty useita merkittäviä muutoksia: valtioiden välisiin ohjelma-alueisiin on lisätty kolme uutta aluetta (Tonavan alue, Adrian- ja Joonianmeren alue Adrion sekä Balkanin ja Välimeren alue Balkan-Med) ja 13:lle rajatylittävän yhteistyön ohjelmalle on nimitetty uusi hallintoviranomainen.

Interreg-ohjelmien alaan kuuluu myös institutionaalinen yhteistyö. Sitä varten varatut 790 miljoonaa euroa on kohdennettu yhteistyörakenteiden perustamiseen tai vahvistamiseen ja julkisten palvelujen tehostamiseen. Lisäksi joissakin ohjelmissa institutionaalista yhteistyötä edistetään osoittamalla tarkoitukseen rahoitusta määrärahoista, jotka on tarkoitettu alakohtaisiin toimiin (esimerkiksi ympäristön, terveydenhuollon tai sosiaalisen osallisuuden alalla).

Seuraavaksi eniten varoja käytetään liikenneinvestointeihin. Niihin liittyvien 33 ohjelman tavoitteena on parantaa yhteyksiä lähinnä tie- ja satamainvestointien kautta ja edistämällä multimodaalisia, puhtaita ja älykkäitä liikennejärjestelmiä yli rajojen. Investointeja rautatieliikenteeseen tehdään hyvin vähän, mikä johtuu siitä, että tarkoitukseen on käytettävissä suhteellisesti vähemmän rahoitusta Interreg-ohjelmien puitteissa.

Interreg-investoinneista selvästi suurin osa suunnataan kestävän kasvun edistämiseen. Kaikista Interregiin varatuista EAKR:n määrärahoista 41 prosenttia investoidaan 73 yhteistyöohjelman kautta ympäristön tilaa parantaviin toimenpiteisiin sekä yhteisten toimien tukemiseen vesihuollon, jätevesien käsittelyn, luontotyyppien ja lajien suojelun ja elvyttämisen, luonnonriskien ja ihmisen aiheuttamien riskien (kuten tulvien tai tulipalojen) ehkäisemisen, kestävän matkailun ja energiatehokkuuden aloilla. Tämä vastaa yleistä käsitystä siitä, että ympäristönsuojelu on jo luonteensa puolesta toimintaa, joka ei tunne hallinnollisia rajoja, minkä vuoksi sitä on pidettävä yhteisenä tehtävänä, joka edellyttää vahvaa koordinointia ja yhteistyötä.

Euroopan alueellinen yhteistyö eli Interreg on koheesiopolitiikan toinen tavoite. Se tarjoaa kehyksen jäsenvaltioiden väliselle yhteistyölle, jonka tavoitteena on löytää yhteisiä ratkaisuja yhteisiin ongelmiin. Sen puitteissa edistetään rajojen yli ulottuvaa yhteistyötä 79 ohjelman avulla kolmessa ohjelmalohkossa, jotka ovat rajatylittävä yhteistyö, valtioiden välinen yhteistyö ja alueiden välinen yhteistyö.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.12.2015 COM(2015) 639 final LIITE

LIITE II: Maakatsaukset asiakirjaan Komission tiedonanto Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi



LIITE II: MAAKATSAUKSET SISÄLLYSLUETTELO 1. ITÄVALTA 1. BELGIA 1. BULGARIA 1. KROATIA 1. KYPROS 1. TŠEKKI 1. TANSKA 1. VIRO 1. SUOMI 1. RANSKA 1. SAKSA 1. KREIKKA 1. UNKARI 1. IRLANTI 1. ITALIA 1. LATVIA 1. LIETTUA

1. LUXEMBURG 1. MALTA 1. ALANKOMAAT 1. PUOLA 1. PORTUGALI 1. ROMANIA 1. SLOVAKIA 1. SLOVENIA 1. ESPANJA 1. RUOTSI 1. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 1. ERI-rahastot Itävallassa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Kohtuullisen talouskasvun ja sitä seuranneen, finanssikriisistä johtuneen vähäisen taantuman jälkeen Itävallan talouden kasvuvauhti näyttää nyt hidastuvan. Tämän vuoksi Itävallan saattaa olla vaikeampaa saavuttaa innovointiin, työmarkkinoihin, koulutukseen, CO2-päästöjen vähentämiseen ja resurssitehokkuuteen liittyviä tavoitteitaan. Itävallan heikkoutena ovat erityisesti innovointi ja teknologian siirto tutkimuslaitoksista pk-yrityksiin ja T&K-toimintaan liittyvät yksityiset investoinnit. Sen on parannettava tieteen ja teknologian alan koulutusta ja työllistymismahdollisuuksia. Yleisemmin Itävallan on parannettava ikääntyneiden, naisten, nuorten ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työllistettävyyttä. Itävallan on myös parannettava resurssitehokkuuttaan puuttuakseen CO2-päästöjen kasvuun, maataloudessa käytettävän nitraatin suuriin määriin ja metsätalouden biodiversiteetin puutteeseen. EU:n Itävallalle talouspolitiikan EU-ohjausjakson puitteissa antamissa suosituksissa käsitellään joitakin näistä ongelmista, jotka ovat osa Itävallan eläkeikään, eläkejärjestelmän kestävyyteen, työmarkkinoihin sekä koulutukseen ja ammattipätevyyteen liittyviä laajempia haasteita. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset Edistämällä innovointia, tutkimustoimintaa ja teknologista kehitystä ERI-rahastot auttavat Itävaltaa saavuttamaan tavoitteensa tulla innovaatiojohtajaksi ja päästä kunnianhimoiseen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteeseen, jonka mukaan T&K-toimintamenojen on tarkoitus olla 3,76 prosenttia suhteessa BKT:hen. ERI-rahastoista tuetaan Itävallan tutkimusinfrastruktuuria ja -valmiuksia sen alueellisilla vahvoilla aloilla samoin kuin sen roolia merkittävissä eurooppalaisissa hankkeissa, joita ovat esimerkiksi eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio ja Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi. T&K-toimintaan pk-yrityksissä käytetään 248 miljoonaa euroa. Näin lisätään teknologian alan johtavien toimijoiden määrää ja tehdään yrityksistä yleensäkin innovatiivisempia. Lisäksi aiotaan käyttää 792 miljoonaa euroa pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseen. Nämä toimet keskittyvät maatalouteen, teollisuuteen, palveluihin ja vesiviljelyyn. ERI-rahoituksella edistetään suunniteltua 3 prosentin vuotuista kasvua uusien aloittelevien yritysten määrässä erityisesti innovatiivisilla ja tietovaltaisilla aloilla ja tuetaan pk-yritysten määrän suunniteltua 5 prosentin vuotuista kasvua. Osalla rahoituksesta autetaan Itävaltaa saavuttamaan tavoitteensa tarjota parannettu tai uusi laajakaistainfrastruktuuri 2,3 miljoonalle maaseudulla asuvalle vuoteen 2030 mennessä. Itävallan on myös tarkoitus investoida noin 20 000 maatilan rakenneuudistukseen ja uudistamiseen vuoteen 2023 mennessä lähes 650 yhteistyöhankkeen lisäksi. Lisäksi 231 miljoonaa euroa käytetään CO2-päästöjen vähentämiseen kaikilla talouden aloilla. Tämän puitteissa yritysten uusiutuvan energian käyttöä lisätään 10 prosentista 12–13 prosenttiin, yrityksiä autetaan parantamaan resurssitehokkuuttaan 5 prosenttia vuodessa ja rahoitetaan paikallisia ja alueellisia CO2-päästöstrategioita. Ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, riskien ennaltaehkäisyyn ja riskienhallintaan maaseudulla käytetään 1,27 miljardia euroa. Lisäksi ympäristön säilyttämiseen ja suojelemiseen sekä resurssitehokkuuden edistämiseen maaseudulla käytetään 1,28 miljardia euroa. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) varoilla autetaan Itävaltaa ennallistamaan, säilyttämään ja lujittamaan biodiversiteettiä sekä sellaisia maa- ja metsätalousjärjestelmiä, joilla on suuri suojeluarvo. Itävalta haluaa, että yli 83 prosenttia sen maatalousmaasta kuuluu biodiversiteettiä/maisemia tukevien hallinnointisopimusten piiriin ja 78 prosenttia maaperän hoidon parantamista koskevien hallinnointisopimusten piiriin. Itävallan maatalousmaasta 75 prosenttia hyötyy maaseuturahaston tuesta, jolla kehitetään kestävää vesitaloutta. EMKR:n varoja käytetään kalatalouden ja vesiviljelyn kestävyyden parantamiseen, vesien ekosysteemien ja biodiversiteetin parantamiseen sekä vesiviljelyn vuosituotannon lisäämiseen 5 000 tonnilla vuoteen 2023 mennessä. ERI-rahoituksesta käytetään 123 miljoonaa euroa kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistämiseen ja työvoiman liikkuvuuden tukemiseen erityisesti tukemalla yhtenäistettyä kestävää kehitystä valituilla kaupunki- ja maaseutualueilla ja parantamalla ikääntyneiden työntekijöiden, naisten, nuorten (erityisesti maahanmuuttajataustaisten) ja muiden sellaisten sosiaaliryhmien työllistyvyyttä, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen. Lisäksi käytettävissä on 553 miljoonaa euroa sosiaalisen osallisuuden edistämiseen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjumiseen. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on tukea ensisijaisesti nuoria ja maahanmuuttajataustaisia sosiaaliryhmiä (ml. romanit). Tämä tarkoittaa, että noin 19 prosenttia ERI-rahoituksesta ohjataan osallistavan kasvun tukemiseen. Yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen osaamisen ja elinikäisen oppimisen tukemiseksi aiotaan käyttää 243 miljoonaa euroa. Erityisesti tavoitteena on parantaa heikommassa asemassa olevien nuorten koulutustuloksia ja tukea elinikäistä oppimista sekä maa- ja metsätalousalan ammatillista koulutusta. Lähes 610 000 henkilön odotetaan osallistuvan koulutukseen vuoteen 2023 mennessä.

Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Itävalta suunnittelee ohjaavansa 3 miljoonaa euroa rahoitusvälineisiin, joita käytetään Oberösterreichin osavaltiossa toimivan HighTechFund Linzin kautta tehtäviin pääomainvestointeihin. HighTechFund Linz tarjoaa riskipääomaa sekä nuorille teknologiasuuntautuneille yrityksille niiden siemen-/aloitusvaiheessa että laajeneville yrityksille. Vaikka rahoitusvälineisiin tehtävät investoinnit ovat huomattavasti pienemmät kuin vuosina 2007–2013, Itävalta pystyy kattamaan tarpeensa olemassa olevilla kansallisilla välineillä. Tämän vuoksi ei ole sellaista rahoitusvajetta, joka pitäisi kattaa ERI-rahastoista rahoitettavilla rahoitusvälineillä. Kaupunkialueiden yhdennettyyn kestävään kehitykseen käytetään 27,2 miljoonaa euroa (5 prosenttia EAKR:stä) Wienissä ja Oberösterreichin osavaltiossa. Wienissä rahoitetaan RRMC-jokimallinnuskeskusta, mikä edistää EU:n strategiaa Tonavan alueella. Tirolin osavaltiolle myönnetään 5,5 miljoonaa euroa kokeiluun, joka koskee yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä seitsemällä kyseisen osavaltion alueella. Maaseudulla toteutettavien paikallisten kumppanuuksien odotetaan luovan 800 työpaikkaa. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 2 (kansallista) 1 1 10 Käytettävissä olevat varat (euroa) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Itävalta on täyttänyt kaikki ERI-rahastojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä koskevat ennakkoehdot. Ennen ohjelmien hyväksymistä komissio varmisti, että Itävalta oli ottanut käyttöön tarvittavat sääntely-edellytykset T&K-toiminnan tukemiseksi. Erityisesti varmistettiin, että sillä oli kansallisella ja alueellisella tasolla sovellettava älykkään erikoistumisen strategia. 3. ERI-rahastojen hallinnointi Itävallalle ERI-rahastoista myönnettävää rahoitusta koordinoivat liittokanslerin virasto ja Itävallan aluesuunnittelukonferenssi. Itävalta on vähentänyt ERI-rahastojen ohjelmien määrän vuosien 2007–2013 kolmestatoista ohjelmasta neljään ohjelmaan. Tämä merkitsee täytäntöönpanon yksinkertaistumista. Sillä on nyt yksi maanlaajuinen EAKR-ohjelma yhdeksän alueellisen ohjelman sijaan ja yksi ESR-ohjelma kahden ohjelman sijaan. Itävalta on myös vähentänyt hallintoviranomaisten määrän yhdestätoista kahteen. EAKR:n välittävien elinten määrä supistui 36:sta 16:een, ja sekä EAKR:n tarkastusyksikkö että todentamisviranomaiset lisäävät hallinnollisia valmiuksiaan. Koska tärkeä välittävä elin ei enää aiheuta ESR-rahoitukseen liittyviä menoja, komissio seuraa Itävallan kykyä käyttää ESR-rahoitusta ja pyrkii varmistamaan, että uudet seuranta- ja valvontajärjestelmät ovat luotettavia. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta Tuensaajien hallinnollisen taakan vähentämiseksi edelleen Itävalta tarkistaa EAKR- ja ESR-rahastoihin liittyviä kansallisia kelpoisuussääntöjään ja budjettilakinsa säännöksiä parantaakseen niiden johdon- ja yhdenmukaisuutta. Lisäksi Itävalta ottaa käyttöön hakemukset ja raportoinnin kattavia sähköisen hallinnoinnin järjestelmiä ja harkitsee tarvittaessa yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen ja kiinteiden ja vakioitujen yksikkökustannustaulukkojen sisällyttämistä kansallisiin ja alueellisiin kelpoisuussääntöihin.

1. ERI-rahastot Belgiassa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Belgian talouden kehitys oli useita vuosia pysähdyksissä, mutta talous on nyt palannut kasvu-uralle. Belgian kilpailukyky on lisääntynyt, ja maa on parantanut finanssipoliittista kehystään. Lisäksi sen julkisen velan kasvun odotetaan vakautuvan noin 107 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Belgian on kuitenkin vielä varmistettava julkisen talouden kestävyys ja toteutettava rakenteellisia uudistuksia, parannettava työllisyyttä ja jatkettava kilpailukyvyn lisäämistä. Belgian suorituskyky verrattuna sen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin ja EU:n talouspolitiikan EU-ohjausjakson puitteissa antamiin suosituksiin osoittaa, että Belgian on parannettava työmarkkinoidensa toimivuutta, erityisesti vähentämällä työnteon taloudellisia pidäkkeitä, parantamalla tiettyjen kohderyhmien pääsyä työmarkkinoille ja puuttumalla osaamisvajeisiin ja osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen. Sen on myös varmistettava, että palkat kehittyvät tuottavuuden mukaan. Lisäksi keskittymällä selvemmin uudistamiseen, innovointiin ja T&K-toimintaan Belgia voisi parantaa suorituskykyään niiden kilpailukykytekijöiden osalta, jotka eivät liity kustannuksiin. Jotta Belgia saavuttaisi kasvihuonekaasupäästöjä koskevat tavoitteensa vuoteen 2020 mennessä, sen on edistettävä kestävien ja multimodaalisten liikennevälineiden käyttöä. Lisäämällä uusiutuvan energian tuotantoa ja energiatehokkuutta Belgia parantaa taloutensa yleistä tehokkuutta, vähentää tuontiriippuvuuttaan, vahvistaa maksutasettaan sekä vähentää talouden ulkoista haavoittuvuutta ja kasvihuonekaasupäästöjä. Liikenteen ruuhkautumien on vakava ja kasvava ongelma Belgiassa, eivätkä maan liitto- ja aluehallitukset ole vielä ryhtyneet konkreettisiin toimiin sen ratkaisemiseksi. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset Belgia ohjaa kaudella 2014–2020 ERI-rahastojen tuen keskeisiin temaattisiin tavoitteisiin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti. Noin 28 prosentilla Belgiassa käytetyistä ERI-rahastojen varoista edistetään innovointia suosivaa liiketoimintaympäristöä. Tämä puolestaan lisää pk-yritysten kilpailukykyä, parantaa innovoinnin ja tutkimustoiminnan tuloksia ja edistää sähköisen talouden kasvua. Tässä yhteydessä Belgia keskittyy yritysten, T&K-keskusten ja korkea-asteen koulutuksen välisten synergioiden kehittämiseen. Noin 8 000 belgialaista yritystä saa tukea tuotannollisiin investointeihin ja noin 1 000 tekee yhteistyötä tutkimuslaitosten kanssa. Samaan aikaan uudistetaan noin 45 prosenttia maatiloista, joissa toteutetaan myös rakenneuudistuksia niiden kilpailukyvyn lisäämiseksi. ERI-rahastojen varoilla autetaan Belgiaa saavuttamaan 73,2 prosentin työllisyysaste vuoteen 2020 mennessä (verrattuna 67,3 prosenttiin vuonna 2014). Yhteensä 1,1 miljardia euroa investoidaan henkilöpääoman kasvun kehittämiseen ja työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseen parantamalla koulutusta kaikilla tasoilla, edistämällä sosiaalista osallisuutta ja auttamalla kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä (erityisesti nuoria ja pitkäaikaistyöttömiä) työllistymään. Tavoitteena on auttaa noin 460 000:ta henkilöä löytämään työpaikka, perustamaan oma yritys tai aloittamaan koulutus.

Energian ja ilmastonmuutoksen aloilla käytetään 657 miljoonaa euroa tavoitteena edistää luonnonvarojen kestävää ja tehokasta käyttöä ja toteuttaa erityisesti energiatehokkuuteen suuntautuvia investointeja vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukemiseksi. Vuosina 2014–2020 käytetään 114 miljoonaa euroa ERI-rahastoista rakennusten energiatehokkuuden lisäämiseen (yritysten tilat, julkiset rakennukset ja asuinrakennukset) samoin kuin kaukolämmityksen ja tehokkaan yhteistuotannon parantamiseen. ERI-rahastoista tuettujen hankkeiden avulla Belgia voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä määrällä, joka vastaa noin 11 000 tonnin CO2-päästöjä, ja luoda 11 MW ylimääräistä uusiutuvan energiantuotannon kapasiteettia. Energiatehokkaaseen, vähähiiliseen liikennesektoriin siirtymiseen kohdennetaan 64 miljoonaa euroa. Kalataloudelle varatut ERI-rahastojen varat kohdennetaan edelleen kalatalouden ja vesiviljelyn kestävyyden lisäämiseen, merien ekosysteemien ja vesiympäristön biologisen monimuotoisuuden parantamiseen sekä tahattomien saaliiden vähentämiseen. Belgian maatalouden uudistamiseen pitäisi liittyä kestävät maatalouden käytännöt ja ekologinen maankäyttö. Lisäksi olisi investoitava uusiin teknologioihin. Yli 85 000 hehtaarille on tarkoitus myöntää tukea luonnonmukaisen tuotannon kehittämiseksi. Käyttöön otettavilla maatalouden ympäristötoimenpiteillä ja ilmastotoimenpiteillä suojellaan yli 160 000 hehtaaria maata. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Belgia kohdentaa noin 98 miljoonaa euroa rahoitusvälineisiin, joilla tuetaan pääasiassa pk-yrityksiä ja energiatehokkuutta. Näitä välineitä aiotaan käyttää ainoastaan Valloniassa ja Brysselissä, ei Flanderissa. Belgian olisi harkittava ERI-rahoitettujen rahoitusvälineiden käyttöä olemassa olevien kansallisten ja alueellisten välineiden lisäksi. Tavoitteena on, että yhteisölähtöiset paikalliset kehitysstrategiat kattavat maaseudun asukkaista noin 70 prosenttia Flanderissa ja kolmanneksen Valloniassa. Flanderissa (Limburg, Kempen ja Länsi-Flanderi) on tarkoitus toteuttaa kolme yhdennettyä alueellista investointia. Brysselin pääkaupunkiseudun ohjelmat koskevat pelkästään kaupunkialueita. Limburgin ja Kempenin yhdennetyillä alueellisilla investoinneilla puututaan taantuvien teollisuusalueiden uudistamiseen liittyviin ongelmiin. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, koheesiorahasto, nuorisotyöllisyysaloite) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 7 (alueellista) 2 1 7 Käytettävissä olevat varat (euroa) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Älykkään erikoistumisen strategiaa koskeva ennakkoehto ei ole vielä täysin täyttynyt Vallonian ja Brysselin pääkaupunkialueen osalta. Tämän vuoksi on laadittu toimintasuunnitelmia. Brysselin pääkaupunkialueella on myös energiakysymyksiä koskeva toimintasuunnitelma EAKR-ohjelmassaan. 3. ERI-rahastojen hallinnointi Vallonia on päättänyt, että se käyttää yhteisiä EAKR-ESR-seurantakomiteoita myös vuosina 2014–2020. Maaseuturahastolla on erilliset seurantakomiteat. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta ERI-rahastojen hallintoviranomaiset laativat parhaillaan suunnitelmia yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen laajemmasta käytöstä. Tieto- ja viestintätekniikan lisääntyneen käytön avulla on vähennetty merkittävästi rahoituksen saajille ja julkisille viranomaisille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa.

1. ERI-rahastot Bulgariassa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Bulgarian talouden suorituskyky on pysynyt finanssikriisin jälkeen vaimeana. Taloudellinen toiminta supistui vuonna 2009, ja sen jälkeen kasvu on ollut noin 1 prosentin vuodessa. Pitkän aikavälin kestävää kasvua jarruttavat rakenteelliset pullonkaulat, kuten osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus työmarkkinoilla, työikäisen väestön määrän jatkuva väheneminen, EU:n alhaisin työvoiman tuottavuus ja tuotannon suurin energiavaltaisuus sekä luonnonvarojen, kuten veden, tehoton hallinta. Julkiset palvelut ovat tehottomia ja heikkolaatuisia. Tähän on syynä hallinnon ja oikeuslaitoksen uudistuksen heikko edistyminen. Tämän johdosta talouspolitiikan EU-ohjausjakson puitteissa annetuissa suosituksissa keskityttiin työmarkkinoihin, sosiaaliseen osallisuuteen, koulutuksen laatuun, innovointia suosivaan liiketoimintaympäristöön, energiatehokkuuteen ja hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen. Nämä painopisteet on otettu huomioon Bulgarian vuosien 2014–2020 ERI-rahastojen ohjelmissa. Varoja aiotaan investoida kaikkiin 11 temaattiseen tavoitteeseen. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset ERI-rahoituksella edistetään työllisyyden parantumista, varmistetaan korkealaatuinen henkilöpääoma paremman koulutuksen avulla, lisätään ammattipätevyyttä ja osaamista sekä parannetaan kansanterveyttä ja terveydenhuoltoa keskittyen nuoriin, vanhuksiin ja heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten romaneihin. Bulgarian tavoitteena on kohottaa 20–64-vuotiaiden työllisyysastetta 63,5 prosentista vuonna 2013 76 prosenttiin vuonna 2020. Ikääntyneiden (55–64-vuotiaiden) työllisyystavoite on 53 prosenttia ja nuorisotyöttömyystavoite on 7 prosenttia vuonna 2020. Muita heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvamman väestönosan sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi Bulgarian tavoitteena on vähentää köyhyydessä elävien määrää 260 000:lla vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi parannetaan useiden tuhansien lasten, myös vammaisten, mahdollisuuksia saada terveydenhuoltopalveluja. ERI-rahastojen avulla on tarkoitus parantaa noin 100 000 henkilön ammattipätevyyttä, auttaa 28 000 työnhakijaa löytämään työpaikka, rahoittaa työllisyys- ja koulutustoimenpiteitä 17 000 nuoren auttamiseksi ja tarjota mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen 160 000 henkilölle. Koulutuksen alalla ERI-rahoituksella tuetaan noin 1 500:aa koulua ja annetaan 160 000 oppilaalle mahdollisuus kehittää osaamistaan. Noin 30 000 yliopisto-opiskelijaa saa stipendin, ja tuhansille toisen asteen opiskelijoille tarjotaan uraohjausta ja harjoittelumahdollisuuksia oikeassa työympäristössä.

ERI-rahoituksella parannetaan Bulgarian liiketoimintaympäristöä lisäämällä pk-yritysten osaamispohjaista kilpailukykyä. Bulgarian on tarkoitus käyttää T&K-toimintaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. ERI-rahastoista tuetaan 528 miljoonalla eurolla yritysten innovointia, innovatiivisten uusien yritysten perustamista sekä innovaatio- ja tutkimusinfrastruktuurin parantamista. ERI-rahoituksella parannetaan 3 500 maatilan ja 120 metsäalan yrityksen kilpailukykyä ja ympäristöystävällisyyttä. Lisäksi luodaan työpaikkoja sekä maataloudessa että muilla aloilla maaseudulla. Yli 4 000 pientilalliselle myönnetään tukea maatilojen kehittämiseen ja 1 630 nuorta tilallista saa käynnistystukea. Kalastusalalla ERI-rahoitusta käytetään investointeihin ja innovointiin kalastuksesta meriluontoon kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi ja vesiviljely- ja jalostusalalla toimivien pk-yritysten tukemiseksi. ERI-varoilla Bulgariassa tehtävien investointien tavoitteena on parantaa kotitalouksien, teollisuuden, palveluiden ja liikenteen energiatehokkuutta 25 prosenttia. Uusiutuvien energialähteiden osuus Bulgarian lopullisesta energian bruttokulutuksesta on tarkoitus olla 16 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. ERI-rahoitusta käytetään myös vesi- ja jätehuoltoon, luonnonvarojen ja biodiversiteetin suojeluun ja ilmaston muutoksesta aiheutuvien riskien torjuntaan liittyviin investointeihin. ERI-rahoituksesta kohdennetaan 1,6 miljardia euroa Bulgarian liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen, minkä myötä yhteydet maan eri alueiden välillä ja naapurimaihin sekä palvelujen saatavuus paranevat ja kaupankäynti ja matkailu lisääntyvät. Toteutettavien hankkeiden puitteissa rakennetaan 190 kilometriä TEN-T-rautatietä, 62 kilometriä TEN-T-moottoritietä ja 8 kilometriä Sofian metron raiteita. Metron laajentamisen myötä vuotuisten metromatkojen määrä kasvaa 80 miljoonasta 105 miljoonaan vuoteen 2023 mennessä. Hyvä hallintotapa on yksi Bulgarian pääasiallisista haasteista. Julkisen hallinnon ja oikeuslaitoksen henkilöresursseja on hallinnoitava ja kehitettävä asianmukaisesti. Tämän vuoksi ERI-rahoitusta käytetään esimerkiksi sähköisen hallinnon ja sähköisen oikeudenkäytön kehittämiseen ja laadukkaiden palvelujen tarjoamiseen kansalaisille ja yrityksille. Vuoteen 2020 mennessä julkisten hallintopalvelujen tarjoamiseen tarvittavaa aikaa olisi lyhennettävä 50 prosenttia vuoteen 2013 verrattuna. Lisäksi rikos- ja siviilioikeudenkäyntien keskimääräistä kestoa olisi lyhennettävä 10 prosenttia. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n budjettivaroista on kohdennettu 612 miljoonaa euroa rahoitusvälineisiin. Tämä on 70 prosenttia enemmän kuin vuosina 2007–2013. Suurin osa tuesta kohdennetaan energiatehokkuuteen, jäte- ja vesihuoltoon, pk-yrityksille, kaupunkialueiden kehittämiseen ja matkailuun. Bulgaria on myös liittynyt pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen 102 miljoonalla eurolla. ERI-rahoitusta käytetään myös yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen maaseudulla ja kalastuksesta riippuvaisilla alueilla. Tavoitteena on luoda 600 työpaikkaa. Kolmasosa Bulgarian maaseutuväestöstä hyötyy infrastruktuurista, jota on parannettu ERI-rahastojen avulla. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, koheesiorahasto, nuorisotyöllisyysaloite) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 7 (kansallista) 1 1 8 Käytettävissä olevat varat (euroa) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Kolme EMKR:n erityistä ennakkoehtoa ja seitsemän yhdestätoista temaattisesta ennakkoehdosta on täyttymättä, erityisesti ne, jotka liittyvät älykkääseen erikoistumiseen, vesihuoltoon, liikenteeseen, terveydenhuoltoon ja digitaaliseen kasvuun. Myöskään julkisia hankintoja koskevaa keskeistä yleistä ennakkoehtoa ei ole täytetty. Bulgaria on kuitenkin laatinut toimintasuunnitelmat kaikkien ennakkoehtojen täyttämiseksi viimeistään vuoden 2016 loppuun mennessä. 3. ERI-rahastojen hallinnointi ERI-rahastojen ohjelmien suunnittelu, hallinnointi, seuranta ja valvonta Bulgariassa kuuluvat EU-varojen hallinnoinnista vastaavalle varapääministerille ja ministerineuvoston keskuskoordinointiyksikölle. Varapääministeri koordinoi EU-varojen hallinnoinnin koordinoinnista vastaavaa neuvostoa ja toimii sen puheenjohtajana. Neuvoston toimintaan osallistuvat kaikki EU-varoista vastaavat ministeriöt. ERI-rahastojen ohjelmat sisältävät toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lisätä koordinoinnista, hallinnoinnista, täytäntöönpanosta, maksatuksesta ja valvonnasta vastaavien tahojen hallinnollisia valmiuksia. Hankkeiden tuensaajille, kuten kunnille, oikeuslaitokselle ja kuljetusalan institutionaalisille tuensaajille, voidaan myös myöntää tukea niiden hallinnollisten valmiuksien lisäämiseksi. Kansainväliset rahoituslaitokset, kuten Euroopan investointipankki, Maailmanpankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, antavat asiantuntija-apua. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta Bulgarian viranomaiset pyrkivät vähentämään hankkeiden tuensaajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa digitalisoimalla mahdollisuuksien mukaan tuensaajien ja hallintoviranomaisten välistä viestintää. Tähän liittyy hanke-ehdotusten sähköinen lähettäminen ja hankeraportointi sekä hallintoprosessien helpottaminen ja tehostaminen. Tämän puitteissa hakemus- ja raportointilomakkeet vakioidaan, yksinkertaistettuja kustannuksia koskevat säännöt otetaan käyttöön menoista raportoitaessa ja eri tarkastuselimet koordinoivat tarkastuksensa.

1. ERI-rahastot Kroatiassa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Pitkittynyt taantuma on supistanut Kroatian reaalista BKT:tä noin 12,5 prosenttia, ja maan työttömyysaste kaksinkertaistui 8,6 prosentista 17,3 prosenttiin vuosina 2008–2014. Viime vuodet ovat osoittaneet rakennemuutosten tarpeen erityisesti valtiontalouden epätasapainon korjaamiseksi, työmarkkinoiden uudistuksen toteuttamiseksi, kestävien sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmien kehittämiseksi, liiketoimintaympäristön parantamiseksi sekä valtionhallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamiseksi. Kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet joukon uudistuksia osana talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa. Huomattava osa ERI-rahastojen 10,676 miljardin euron määrärahoista on vuosina 2014–2020 kohdennettu uudistusten toteuttamiseen ja kansallisten tavoitteiden saavuttamiseen osana Eurooppa 2020 -strategiaa.

Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset ERI-rahastojen varoilla edistetään T&K&I-toimintaa Kroatiassa ja lisätään näin sen talouden innovatiivisuutta ja kilpailukykyä ja autetaan sitä täyttämään kansallinen sitoumuksensa käyttää T&K-toimintaan 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä (0,75 prosenttia vuonna 2012). Kroatian tavoitteena on myös lisätä pk-yritysten työntekijäkohtaista arvonlisäystä 50 prosentilla vuoteen 2023 mennessä. Työmarkkinoille osallistumisprosentti on Kroatiassa yksi EU:n alhaisimmista. Tämä koskee erityisesti nuoria, matalan osaamistason työntekijöitä, ikääntyneitä ja naisia. Kroatian tavoitteena on 65,2 prosentin työllisyysaste vuoteen 2020 mennessä (55,4 prosenttia vuonna 2012). Erityisesti keskitytään parantamaan niiden nuorten työllistyvyyttä, jotka eivät ole töissä tai koulutuksessa. Tässä yhteydessä ERI-varoilla puututaan työntekijöiden osaamiseen liittyvän kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen uudistamalla korkea-asteen koulutusta ja julkisia työvoimapalveluja ja tukemalla ammattikoulutusta ja elinikäistä oppimista. Varoilla tuetaan myös itsenäistä ammatinharjoittamista ja vähennetään pitkäaikaistyöttömyyttä. Kroatia käyttää ERI-rahastoja talouden kasvua edistävän infrastruktuurin rakentamiseen. Näissä toimissa keskitytään keskeisten verkkojen (TEN-T) ja kestävän kaupunkiliikenteen kehittämiseen sekä alueiden liikenneyhteyksien parantamiseen. Lisäksi Kroatian tavoitteena on, että laajakaistapalvelut kattaisivat 53 prosenttia kotitalouksista vuoteen 2023 mennessä (verrattuna 33 prosenttiin vuonna 2013). ERI-rahastoja käytetään myös EU:n ympäristösäädösten täytäntöönpanemiseksi. Tavoitteena on, että miljoonan asukkaan saatavilla olisi paremmat vesihuoltopalvelut ja jätevesien käsittelypalvelut vuoteen 2023 mennessä. Varoja käytetään lisäksi kunnissa syntyvän, kaatopaikalle sijoitetun jätteen osuuden supistamiseksi 35 prosenttiin (83 prosenttia vuonna 2012). Lisäksi varojen avulla on tarkoitus saada 40 prosenttia Kroatian Natura 2000 hoitokehyksestä otettua käyttöön ja ilmanlaatua koskevat tiedot kaikkien kaupunkialueilla asuvien saataville. ERI-rahastoista käytetään yli 160 miljoonaa euroa uusiutuvan energian tuotantoon tehtäviin investointeihin. Lisäksi tavoitteena on, että lämmitys- ja jäähdytysenergian vuotuinen kysyntä olisi peruskorjatuissa julkisissa rakennuksissa keskimäärin 50 kWh/m2 vuoteen 2023 mennessä (250 kWh/m2 vuonna 2013). Kroatian sosiaalisena haasteena on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen korkea taso. Sen tavoitteena on vähentää köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrää 150 000:lla vuoteen 2020 mennessä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ERI-rahastoilla edistetään haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sosiaalista ja työmarkkinoille integroitumista, terveydenhuollon ja korkealaatuisten sosiaalipalvelujen saatavuuden parantamista (mukaan lukien tuki siirtymiseen institutionaalisista palveluista yhteisölähtöisiin palveluihin), syrjinnän ehkäisemistä ja vähentämistä, yhteiskunnallisen yrittäjyyden kehittämistä ja kaupunkialueiden elvyttämistä. ERI-rahastoista tuetaan myös Kroatian julkishallinnon kansallista uudistusta, joka on tarkoitus toteuttaa julkisen talouden paremmalla ja moitteettomalla hoidolla, luopumalla tarpeettomista menettelyistä, kehittämällä sähköistä hallintoa ja torjumalla korruptiota. Lisäksi työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua kehitetään edelleen ja oikeusjärjestelmää tehostetaan nopeuttamalla oikeusmenettelyjä ja varmistamalla puolueettomuus. ERI-rahoituksella parannetaan Kroatian elintarviketuotannon, vesiviljelyn ja kalastusalan kilpailukykyä ja ympäristöystävällisyyttä. Rahoitusta käytetään yli 1 800 maatilan rakenneuudistukseen ja nykyaikaistamiseen ja käynnistystukea myönnetään vähintään 1 000 nuorelle maanviljelijälle sukupolvenvaihdosten helpottamiseksi maaseudulla. Lisäksi edistetään biodiversiteettiä tukevien hallinnointisopimusten käyttöä. Kyseisten sopimusten piiriin kuuluu yli 101 000 hehtaaria maatalousmaata. Kroatian tavoitteena on myös tasapainoinen aluekehitys ja talouden taantuman lieventäminen maaseudulla muun muassa kehittämällä vaihtoehtoista talouden toimintaa. Lisäksi ERI-varoja käytetään rannikkoalueiden paikallistalouden parantamiseen ja monipuolistamiseen, maan kasvupotentiaalin lujittamiseen meri- ja merenkulkualoilla, kalatalouden ja vesiviljelyn kestävyyden parantamiseen ja vesien ekosysteemien ja biodiversiteetin vahvistamiseen. Erityisesti vesiviljelytuotannon määrän odotetaan kasvavan 400 prosenttia. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Kroatia aikoo ohjata yli 440 miljoonaa euroa ERI-varoja rahoitusvälineisiin, joilla tuetaan pk-yrityksiä, T&K&I-toimintaa, energiatehokkuutta, kaupunkiliikennettä, itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteiskunnallista yrittäjyyttä. Kun otetaan huomioon, ettei Kroatialla ollut rahoitusvälineitä edellisellä ohjelmakaudella, kyseessä on kunnianhimoinen ohjelma. Sen on tarkasteltava lähemmin rahoitusvälineiden käyttöä tieto- ja viestintätekniikan, kaupunkialueiden kehittämisen ja liikenneinfrastruktuurin osalta. Kroatia kohdentaa vähintään 400 miljoonaa euroa kaupunkialueiden kestävää kehitystä edistäviin yhdennettyihin alueellisiin investointeihin ja yhteisölähtöisiin paikallisiin kehityshankkeisiin maaseudulla, kalastusalalla ja meriliikenteessä. LEADER-ohjelman puitteissa maaseudulla toteutettavien paikallisten kehitysstrategioiden piiriin kuuluu 1,5 miljoonaa ihmistä ohjelmakaudella 2014–2020. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, koheesiorahasto, nuorisotyöllisyysaloite) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 2 (kansallista) 1 1 9 Käytettävissä olevat varat (euroa) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Kroatia aikoo ottaa käyttöön ennen vuoden 2016 loppua useita strategioita ja investointisuunnitelmia täyttääkseen ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellyttämät ennakkoehdot. Kroatia aikoo laatia muun muassa älykkään erikoistumisen strategian, laajakaista- ja digitaalistrategiat, luonnonriskien hallinnointistrategian, veden hinnoittelustrategian, vesienhoitosuunnitelman, jätehuoltosuunnitelmat ja jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat ohjelmat, yhdennetyn liikennestrategian, sairaaloita koskevan yleissuunnitelman, ammatillisen koulutuksen ja koulutusjärjestelmän kehittämisohjelman sekä julkishallinnon kehittämisstrategian. Kaksi EMKR:ää koskevaa ennakkoehtoa, jotka liittyvät hallinnollisiin valmiuksiin panna täytäntöön kalastuskapasiteetin valvonta ja raportoida kapasiteetista, on täytetty vain osittain. Ennakkoehtojen täyttämistä koskeva toimintasuunnitelma on tarkoitus panna täytäntöön 31. joulukuuta 2016 mennessä. 3. ERI-rahastojen hallinnointi Kansallinen (hallituksen) koordinointikomitea koordinoi neljän kansallisen ohjelman toteuttamista ja Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmia. Kun otetaan huomioon Kroatian ERI-rahoituksen jyrkkä kasvu vuosina 2014–2020, teknisiä ja hallinnollisia valmiuksia olisi lisättävä huomattavasti sekä hallinto- että valvontajärjestelmässä samoin kuin tuensaajien tasolla. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta Kroatia aikoo kehittää erilaisia välineitä, kuten tuensaajille suunnatun verkkosivuston ja koordinoidun mekanismin ERI-rahastoja koskevien tietojen toimittamiseksi. Lisäksi aiotaan yksinkertaistaa hankehakemuksia ja hankkeiden valintaa koskevia menettelyjä. Kroatia on myös suunnitellut yksinkertaistetun kustannusvaihtoehdon käyttöä.

1. ERI-rahastot Kyproksessa

ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Edellytyksenä Kyproksen 10 miljardin euron rahoituspaketille (joka koostuu Euroopan vakausmekanismista myönnettävästä 9 miljardista eurosta ja Kansainvälisen valuuttarahaston myöntämästä 1 miljardista eurosta) Kyproksessa on käynnissä talouden sopeutusohjelma, joka kattaa kauden 2013–2016. Koska talousympäristö on edelleen haastava, Kypros on jäänyt jälkeen eräissä Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvissä tavoitteissa. Esimerkiksi sen nykyiset työllisyys- ja köyhyysluvut poikkeavat huomattavasti kansallisista tavoitteista. Vaikka Eurooppa 2020 -strategian kaksi koulutusindikaattoria kohenivat vuonna 2014 ja ovat kansallisten tavoitteiden mukaisia, Kyproksessa vastavalmistuneiden työllistyvyysaste on EU:n alhaisin (64,9 prosenttia kun EU:n keskiarvo oli 80,7 prosenttia vuonna 2013). Kyproksen T&K-toimintaan käyttämä osuus suhteessa BKT:hen jää edelleen hieman kansallisesta tavoitteesta. Eurooppa 2020 strategian ilmastoindikaattorit ovat yhä suunnitelmien mukaiset, sillä energiatehokkuuden indikaattori ylitti välitavoitteen vuonna 2013 ja uusiutuvien energialähteiden indikaattorin kehitys oli tyydyttävä. Ympäristönsuojelun taso on Kyproksessa kuitenkin edelleen heikko, erityisesti kun on kyse kiinteiden jätteiden käsittelystä, jossa kierrätys on vähäistä. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset ERI-rahastojen vuosien 2014–2020 ohjelmat on suunniteltu kolmen ensisijaisen tavoitteen ympärille: 1) kilpailukyky; 2) työllisyys ja sosiaalinen osallisuus; ja 3) luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu. ERI-rahoituksella monipuolistetaan talouden rakennetta ja parannetaan sen kilpailukykyä lisäämällä yritysten innovointia ja edistämällä yritysten ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä älykästä erikoistumista koskevassa strategiassa mainituilla aloilla. Yrittäjyyttä ja pk-yritysten kilpailukykyä parannetaan erityisesti matkailu-, elintarvike- ja vesiviljelyaloilla (tuotannon odotetaan kasvavan 46 prosenttia). ERI-rahastoista on tarkoitus tukea yli 600:aa pk-yritystä ja luoda 1 200 uutta työpaikkaa. T&K-toimintaan käytettävän osuuden suhteessa BKT:hen pitäisi nousta 0,47 prosentista vuonna 2012 0,5 prosenttiin vuonna 2020. Samalla aiotaan lisätä yksityisiä investointeja. ERI-rahoituksella tuetaan myös kalastusalan investointeja kalastuksesta meriluontoon kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi ja vesiviljely- ja jalostusalalla toimivien pk-yritysten tukemiseksi. Kypros aikoo lisätä sähköistä hallintoa ja digitaalista yritystoimintaa tieto- ja viestintätekniikkaan tehtävillä investoinneilla ja edistää kyseisen tekniikan käyttöä pk-yrityksissä. Se odottaa myös, että nopea laajakaista saavuttaa 50 prosenttia kotitalouksista ja tieto- ja viestintätekniikan käyttö lisääntyy 10 prosenttia yleisön keskuudessa ja pk-yrityksissä 6 prosenttia. ERI-rahastojen avulla investoidaan työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen. Tavoitteena on lisätä työllistymismahdollisuuksia keskittyen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten työttömiin, pitkäaikaistyöttömiin ja erityisesti nuoriin. Viimeksi mainittua ryhmää tuetaan myös nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa. Yli 14 000 työttömän odotetaan hyötyvän ERI-rahastojen toimista. Näistä suurin osa eli 9 000 on nuoria, joista 5 800 saa tukea nuorisotyöttömyysaloitteesta ja loput ESR:stä. ERI-rahastojen tuen ansiosta työmarkkinoille osallistumisen asteen ja työllisyysasteen odotetaan täyttävän vuodeksi 2020 asetetun tavoitteen eli 75–77 prosenttia (67,3 prosenttia vuonna 2014). ERI-rahoituksen odotetaan myös parantavan julkishallintoa. Lisäksi sen avulla lisätään sosiaalista osallisuutta auttamalla haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä osallistumaan työmarkkinoille ja tukemalla 180 yhteiskunnallisen yrityksen perustamista. Näin Kypros pystyy tavoitteensa mukaisesti vähentämään köyhyysasteen 19,3 prosenttiin vuonna 2020 (27,8 prosentista vuonna 2013). ERI-rahoituksen käytön odotetaan myös lisäävän elinikäistä oppimista ja ammatillista koulutusta niin, että osaamisen tarjonta vastaisi työmarkkinoiden tarpeita. Rahoitus auttaa Kyprosta siirtymään vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen talouteen edistämällä energiatehokkuutta (vuoden 2020 tavoite on 14,3 prosenttia verrattuna 12,3 prosenttiin vuonna 2011) ja uusiutuvan energian kulutusta (13 prosenttia vuonna 2020 verrattuna 7,7 prosenttiin vuonna 2011). Lisäksi noin 3 500:aa kotitaloutta autetaan parantamaan energiankulutustaan, jolloin niiden energiatehokkuusluokitus paranee. ERI-rahoituksella tuetaan Kyprosta, jotta se pystyisi kiireellisesti täyttämään kiinteiden ja nestemäisten jätteiden käsittelyä koskevat EU:n vaatimukset. Kyproksen odotetaan lisäävän kierrätysasteensa 50 prosenttiin. Lisäksi 2 300 kotitalouden (vastaavalla väestömäärällä tarkasteltuna) saatavilla olevia jätevesien käsittelypalveluja parannetaan. ESI-rahoitusta käytetään myös saattamaan päätökseen Kyproksen TEN-T-satamaan ja sen yhteyksiin tehtävät investoinnit. Tämän ansiosta tavaraliikenteen odotetaan kasvavan 300 000 TEU:sta 1 miljoonaan TEU:hun. Kaupunkiliikenteen parantamisen pitäisi erityisesti Nikosiassa johtaa julkista liikennettä käyttävien määrän kaksinkertaistumiseen. Maaseuturahaston tuki kohdennetaan investointeihin, joilla edistetään luonnonvarojen kestävää hallintaa ja käyttöä, biodiversiteetin säilyttämistä, sopeutumista ilmastonmuutokseen ja uusien työpaikkojen luomista maaseudulla. EMKR:n rahoitus keskitetään meren elollisten luonnonvarojen suojelemiseen ja palautumiseen. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Kypros on ilmoittanut, että 15 miljoonaa euroa kohdennetaan pk-yrityksiä tukeviin rahoitusvälineisiin. Ennakkoarvioinnit on käynnistetty, jotta voidaan arvioida mahdollisuuksia käyttää pääoma-, laina- ja takausohjelmia pk-yritysten tukemisessa, tieto- ja viestintätekniikassa ja energia-alalla sekä ympäristö- ja liikennealojen investoinneissa. Kypros käyttää huomattavan määrän (20 prosenttia EAKR:n rahoituksesta, noin 60,2 miljoonaa euroa) kestävään kaupunkikehitykseen. Tavoitteena on edistää yhdennettyjä toimia Kyproksen neljän suurimman kaupungin taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi. Mainittu määrä ylittää huomattavasti EU:n lainsäädännössä edellytetyn 5 prosentin osuuden. Yhdennettyjä alueellisia investointeja ei toteuteta. Toisaalta yhteisölähtöisiä paikallisia kehitystoimia toteutetaan maaseuturahaston ja EMKR:n ohjelmien puitteissa. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, koheesiorahasto, nuorisotyöllisyysaloite) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 2 (kansallista) 1 1 5 Käytettävissä olevat varat (euroa) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset EMKR:ää koskevat ennakkoehdot, jotka liittyvät raportteihin kalastuskapasiteetista, on täytetty osittain ja toimintasuunnitelma on laadittu. Yhdestätoista temaattisesta ennakkoehdosta viisi on täyttämättä. Näistä tärkeimmät liittyvät laajakaistaverkkoon, veden hinnoitteluun ja vesienhoitosuunnitteluun, mukaan lukien jätteiden kierrätys ja uudelleenkäyttö. Toimintasuunnitelmat ovat laadintavaiheessa ja täytäntöönpanoajankohta on vahvistettu. Tilastoihin ja indikaattoreihin liittyvää yleistä ennakkoehtoa ei ole täytetty, mutta toimintasuunnitelma on laadittu, ja se aiotaan panna täytäntöön joulukuuhun 2015 mennessä. 3. ERI-rahastojen hallinnointi Kyproksessa toteutettavien ohjelmien määrä on sama kuin ohjelmakaudella 2007–2013. Se on nimittänyt yhden hallintoviranomaisen (EU-ohjelmien, koordinoinnin ja kehittämisen pääosasto) ja yhteisen seurantakomitean koordinoimaan EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n ohjelmia. Kaikilla ohjelmilla on yksi yhteinen tietojärjestelmä. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta

Kyproksen viranomaiset aikovat käyttää yksinkertaistettuja kustannusmenetelmiä laajemmin ja parantaa käytössä olevaa tietojärjestelmää. Lisäksi ne aikovat parantaa sähköisten lomakkeiden käyttöä ja kansallisten hallintopalvelujen yhteentoimivuutta, jotta asiakirjoja voitaisiin myöntää automaattisesti ja vähentää tarvittavien asiakirjojen ja todistusten määrää.

1. ERI-rahastot Tšekissä ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Tämänhetkinen makrotalouden kehitys on myönteistä: Tšekin talous palasi kasvu-uralle vuonna 2014 supistuttuaan kahtena edellisenä vuonna. Negatiivisen väestökehityksen seurauksena sekä eläke- että terveysmenojen odotetaan kasvavan pitkällä aikavälillä. Tšekin talous kuuluu tällä hetkellä ”kohtuullisten innovoijien” ryhmään, ja sen odotetaan siirtyvän ylöspäin lisäarvoketjussa. Työttömyys on vähentynyt, mutta työmarkkinoille on tunnusomaista tiettyjen ryhmien vähäinen osallistuminen ja osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus. Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden analyysi osoittaa, että Tšekillä on kansallisella ja alueellisella tasolla huomattavia puutteita T&I-menojen lisäämisessä (erityisesti yksityisten investointien osalta), energiatehokkuuden parantamisessa, korkea-asteen koulutuksen uudistamisessa, korruption torjunnassa ja julkisia hankintoja koskevien sääntöjen asianmukaisessa soveltamisessa. Talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetuissa suosituksissa ehdotetaan julkisten sopimusten keskusrekisterin perustamista, korruption torjuntasuunnitelman asianmukaista täytäntöönpanoa, korkea-asteen koulutuksen uudistamista ja koulutukseen osallistumisen lisäämistä kun on kyse heikommassa asemassa olevista lapsista (erityisesti romaneista). Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset ERI-rahoitusta käytetään kaudella 2014–2020 Tšekin talouden kilpailukyvyn ja innovatiivisuuden parantamiseksi investoimalla 2,5 miljardia euroa tutkimukseen, teknologiseen kehitykseen ja innovointiin. Tšekki on kuronut umpeen T&K-investointiensa vajetta sen jälkeen kun ERI-rahoitusta lisättiin, ja T&K-menojen osuuden odotetaan nousevan 2,97 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Investointeja käytetään tutkimus- ja innovointirakenteiden ja -kapasiteetin lisäämiseen ja tutkimusalan, yritysten ja korkea-asteen koulutuksen välisen yhteistyön parantamiseen. Yli 2 miljardia euroa (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) käytetään pääasiallisena rahoituslähteenä tuettaessa vähähiiliseen talouteen siirtymistä. Tšekin teollisuuden energia- ja resurssivaltaisuus (ensi sijassa hiili) on yksi EU:n suurimmista. Tämän alan suurimpien saavutusten odotetaan olevan uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiantuotannon kasvu (83 MW) ja kasvihuonekaasujen väheneminen (920 000 tonnia CO2:ta vuodessa). Ympäristönsuojeluun ja luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön myönnettävän ERI-rahoituksen määrä on 2,8 miljardia euroa. Investointi käytetään toimenpiteisiin, joilla parannetaan veden laatua (esim. 150 000 ihmisen vesihuoltoa kehitetään), jätteiden käsittelyä (esim. jätteiden kierrätyskapasiteettia lisätään 700 000 tonnia vuodessa), ilman laatua ja biodiversiteettiä. Lisäksi siirretään 400 000 hehtaaria maata luonnonmukaiseen viljelyyn ja autetaan viljelijöitä täyttämään maatalouden ympäristösitoumukset ja ilmastositoumukset, jotka koskevat 870 000:ta maahehtaaria. EMKR:n rahoituksella parannetaan Tšekin kalatalous- ja vesiviljelyalan kestävyyttä käyttämällä tehokkaampia ja ympäristöystävällisempiä tuotantomenetelmiä. Liikenteen alalla tuetaan 6,2 miljardilla eurolla kestävää liikennettä ja autetaan poistamaan pullonkauloja keskeisissä verkkoinfrastruktuureissa. Näin korjataan puutteita TEN-T-verkoissa ja parannetaan raideverkon yhteentoimivuutta. Kestävää liikkuvuutta edistetään rakentamalla uudestaan tai parantamalla 140 kilometriä rautateitä. Infrastruktuurin parantamisen ansiosta yhteydet maan eri alueille lisääntyvät ja useammat ihmiset käyttävät kaupunkien julkista liikennettä. ERI-rahastoista on varattu 200 miljoonaa euroa suurjännitesiirtoverkkojen nykyaikaistamiseen ja turvaamiseen. Lähes 1,4 miljardia euroa kohdennetaan kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistämiseen ja työvoiman liikkuvuuden tukemiseen. Toimenpiteissä keskitytään erityisesti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten matalan osaamistason työntekijöihin, ikääntyneisiin ja nuoriin (tukea 585 000 ihmiselle, joista 230 000:n odotetaan hankkivan uuden ammattipätevyyden). ERI-rahoitusta käytetään myös sosiaaliseen osallisuuteen ja koulutukseen. Näistä kuhunkin kohdennetaan 2 miljardia euroa tavoitteena auttaa vaikeuksissa ja muita heikommassa asemassa olevia ihmisiä sekä parantaa sosiaali- ja terveyspalvelujen laatua ja investoida koulutukseen. Julkisten palvelujen puolella perustetaan 30 uutta liikkuvaa terveydenhuoltoryhmää ja 83 terveydenhuollon laitosta. Lisäksi tuetaan koulutusta kaikilla tasoilla varmistaen tasavertaisen pääsyn laadukkaaseen esi-, perus- ja toisen asteen opetukseen. ERI-rahoituksella kehitetään myös yliopistoja parantamalla henkilöstöhallintoa ja helpottamalla pääsyä korkea-asteen koulutukseen (869 opiskelijaa uusissa alempaan korkeakoulututkintoon tähtäävissä ohjelmissa). Noin 180 miljoonaa euroa käytetään julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän tehokkuuden ja läpinäkyvyyden parantamiseen, hallinnollisen taakan vähentämiseen, julkishallinnon henkilöstön osaamisen parantamiseen ja henkilöstöhallinnon tehostamiseen. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Koheesiopoliittisten ohjelmien puitteissa aiotaan kanavoida 763 miljoonaa euroa rahoitusvälineiden kautta. Tämä määrä on yli kaksinkertainen edellisen ohjelmakauden määrään verrattuna. Toimenpiteissä keskitytään pääasiassa tukemaan pk-yrityksiä, liikenneinfrastruktuuria, investointeja energiatehokkuuteen ja vähemmässä määrin resurssitehokkuutta. Säännöksissä vaaditaan, että EAKR:stä käytetään 5 prosenttia kestävään kaupunkikehitykseen. Tämä vaatimus täytetään Prahan kasvukeskusohjelman puitteissa tehtävillä investoinneilla ja seitsemällä suurimmilla kaupunkialueilla tehtävällä yhdennetyllä alueellisella investoinnilla. Yhdennettyjen alueellisten investointien kokonaismääräraha on 1 miljardi euroa EAKR:stä ja 223 miljoonaa euroa koheesiorahastosta. Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen on erityisen tärkeää rahoitettaessa maaseutualueiden kehittämistä eri rahastoista. Tähän sisältyy rahoitusta EAKR:stä (418 miljoonaa euroa), maaseuturahastosta (115 miljoonaa euroa) ja ESR:stä (64 miljoonaa euroa). Rahoitusta voivat käyttää yhdennettyjen, monialaisten kehitysstrategioiden puitteissa paikallisyhteisöt, jotka ovat järjestäytyneet noin 160 paikalliseen toimintaryhmään. Nämä toimintaryhmät kattavat 55 prosenttia väestöstä. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, koheesiorahasto, nuorisotyöllisyysaloite) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 8 (kansallista) 1 1 7 Käytettävissä olevat varat (euroa) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Tiettyjä investointialoja (T&K, tieto- ja viestintätekniikka) koskevia strategisia puitteita ei ole saatettu päätökseen. Toimintasuunnitelmat on hyväksytty yhdelletoista temaattiselle ja kolmelle yleiselle ennakkoehdolle.

3. ERI-rahastojen hallinnointi Tšekki on virtaviivaistanut ERI-rahoituksen hallinnointitapaansa ja keskittänyt hallintoa edelleen vähentämällä ohjelmien lukumäärää (17 koheesio-ohjelmasta 8 ohjelmaan vuosina 2007–2013) samoin kuin välittävien elinten lukumäärää. Aluekehitysministeriö toimii kansallisena koordinointiviranomaisena. Rahastojen välisestä lisäkoordinoinnista huolehditaan seurantakomiteoiden, koordinoitujen ehdotuspyyntöjen ja työryhmien avulla. Vuonna 2014 annettu virkamieslaki parantaa hallinnollisia valmiuksia. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta Tšekki pyrkii vähentämään tuensaajille ja julkishallinnolle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa vähentämällä ohjelmien ja välittävien elinten lukumäärää, luomalla uuden seurantajärjestelmän koko täytäntöönpanorakennetta varten ja ottamalla käyttöön kaikille ohjelmille yhteisen menettelyn. Rahoitusvälineitä ja ennakkomaksujen ja yksinkertaistettujen kustannusten tapaisia vaihtoehtoja käytetään entistä enemmän.

1. ERI-rahastot Tanskassa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Finanssikriisin vaikutus Tanskan talouteen oli suhteellisen voimakas ja se johti työttömyyden huomattavaan kasvuun erityisesti nuorten ja muiden kuin tanskalaistaustaisten henkilöiden keskuudessa. Vaikka Tanska on yritysystävällinen maa, vain harvat pk-yritykset ovat kasvussa. Tämä johtuu osittain siitä, että innovaatioiden muuttamisessa voitoiksi on onnistuttu vain rajallisesti, yrittäjyysosaamisen kehitys on ollut heikkoa ja alkutuotannossa on ollut tarvetta lisätä kestävämpään tuotantoon liittyvää innovointia. Tanska joutuu kuitenkin kohtaamaan edelleen työvoiman ammattitaitoon liittyviä haasteita. Niitä ovat ammatillisen koulutuksen valitsevien henkilöiden vähenevä määrä, kouluttautuvien maahanmuuttajataustaisten henkilöiden (etenkin miesten) yhä pienevä osuus ja jatkuvasti korkea opintojen keskeyttämisaste. Näitä asioita käsiteltiin talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä yhdessä EU:n Tanskaa koskevista vuoden 2014 poliittisista suosituksista. Tanskalla on yleensä ottaen hyvä ympäristönsuojelun taso, vaikka se ei näytä pystyvän saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteitaan. Kasvuympäristöihin ja vesistöihin kohdistuu yhä paljon paineita, mikä johtuu lähinnä intensiivisestä maankäytöstä ja kalastuksesta sekä esimerkiksi ravinteiden huuhtoutumisesta maaperästä. Tanska on rikas maa, jonka sisäiset sosioekonomiset erot ovat suhteellisen pienet verrattuna muihin jäsenvaltioihin, ja se vastaa useimpiin haasteisiin kansallisten järjestelmien kautta. Koska Tanskalle ERI-rahastoista myönnettävät määrärahat ovat vähäiset, ohjelmissa keskitytään vastaamaan edellä mainittuihin haasteisiin. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset ERI-rahastoista myönnettävät 300 miljoonaa euroa auttavat teollisuuden, palvelujen, maatalouden, vesiviljelyn ja kalastuksen alojen pk-yrityksiä olemaan innovatiivisempia ja pystymään paremmin muuttamaan innovointi voitoksi. ERI-rahastoista myönnettäviä määrärahoja investoidaan myös yritysten kilpailukyvyn kehittämiseen. Tämä tuki keskitetään klustereihin ja yhteistyöverkostoihin. Lisäksi suuri osa ympäristöön ja ilmastoon liittyvistä investoinneista Tanskassa on suunnattu yritysten kilpailukyvyn ja kasvun kehittämiseen. Tanska aikoo käyttää ERI-rahastoja myös mahdollisten yksittäisissä yrityksissä sekä alueellisissa älykkään erikoistumisen strategioissa yksilöityjen kasvualojen kehittämiseen. Noin 3 200 yrityksen on määrä osallistua yhteistyöverkostoihin, mukaan lukien verkostot, joihin kuuluu osaamiskeskuksia, ja yli 4 000 yrityksen odotetaan tekevän innovatiivisia ratkaisuja tai aloittavan innovatiivisten tuotteiden valmistuksen. Tanska aikoo myös käyttää ERI-rahastoista sosiaalisen osallisuuden edistämiseen 270 miljoonaa euroa, joilla autetaan työmarkkinoiden laitamilla olevia ihmisiä ja parannetaan heidän työllistettävyyttään siten, että yhä useampi henkilö saa apua ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen loppuunsuorittamisessa (kansalliset rahastot auttavat työmarkkinoilta kauimpana olevia henkilöitä). Tällä tavoin ERI-rahastoja käytetään talouspolitiikan EU-ohjausjakson suosituksiin vastaamiseksi. Yhteensä luodaan noin 5 500 työpaikkaa, ja koulutukseen tehtävien investointien odotetaan parantavan 52 000 kansalaisen työllistettävyyttä. Tanska tekee ympäristöä ja ilmastoa koskevat yli 635 miljoonan euron investoinnit ERI-rahastoihin. Tanskan ympäristöinvestoinneissa keskitytään luonnonvarojen suojeluun ja säilyttämiseen, veden laadun ja biologisen monimuotoisuuden parantamiseen ja viljellyn maan ja kalakantojen (mukaan luettuna vesiviljely) käyttämiseen ympäristöä säästävällä ja kestävällä tavalla uuden yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti. Esimerkiksi kalastuksen osalta ERI-rahastojen avulla vähennetään tahattomia saaliita 5 000 tonnilla ja lisätään luonnonmukaista vesiviljelytuotantoa 3 000 tonnilla vuoteen 2023 mennessä. Maataloudessa ERI-rahastoista tuetaan maisemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, ja kyseinen alue kattaa vähintään 3 400 km² (eli yli 10 prosenttia maan maatalousmaasta). Tanskan ympäristöön ja ilmastoon tekemistä kokonaisinvestoinneista 91 miljoonaa euroa suunnataan vähähiiliseen talouteen siirtymiseen, mikä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 51 000 tonnilla ja energiankulutusta 905 000 gigajoulella. Tämä auttaa Tanskaa saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian mukaisen tavoitteensa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 20 prosentilla. Resurssitehokkuuden parantaminen on osa Tanskan strategiaa yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi, ja kilpailukykyyn käytetyt varat edistävät myös maan siirtymistä vähähiiliseen talouteen. Kaiken kaikkiaan Tanska aikoo käyttää noin 577 miljoonaa euroa (46 prosenttia sen ERI-rahastojen kokonaismäärärahoista) ilmastonmuutoksen torjuntaan. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Vuosina 2007–2013 Tanska osoitti rahoitusvälineisiin 28 miljoonaa euroa. Tanskassa on annettu alueille mahdollisuus hyödyntää kaudella 2014–2020 rahoitusvälineistä saatavaa rahoitusta investointien tekemiseksi liiketoiminnan kehittämiseen ja yritysten energia- ja resurssitehokkuuden parantamiseen. Tanska käyttää viisi prosenttia EAKR:n varoista kaupunkialueiden kestävään kehitykseen keskittyen liiketoiminnan kehittämiseen innovaatioiden ja energia- ja resurssitehokkuuden avulla. Kyseiset kaupunkien kehittämistoimenpiteet yhdistetään suurempiin strategioihin, joissa käsitellään tiettyjen kaupunkialueiden sosiaalisia, taloudellisia, demografisia ja ympäristöön ja/tai ilmastoon liittyviä haasteita. Kaiken kaikkiaan Leader-menetelmän avulla tuetaan 26 paikallista toimintaryhmää sekä maaseudulla että rannikkoalueilla. Ne pyrkivät edistämään olemassa olevaa matkailualan toimintaa, kehittämään pienyrityksiä, luomaan palveluja ja tukemaan kestävää kalastusta. Näin luodaan työpaikkoja ja parannetaan paikallisen väestön elinolosuhteita. Keskeiset tiedot

Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, koheesiorahasto) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 2 (kansallista) 1 1 5 Käytettävissä olevat varat (euroa) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Tanska täyttää kaikki ERI-rahastojen tukea koskevat ennakkoehdot. 3. ERI-rahastojen hallinnointi EAKR:n ja ESR:n ohjelmat toteutetaan kuuden alueellisen kasvufoorumin kautta ja niitä hallinnoi Tanskan elinkeinoviranomainen. Samat hallintoviranomaiset hallinnoivat ohjelmia alueellisella tasolla. Maaseuturahastoa ja EMKR:ää hallinnoi Tanskan maa- ja kalatalousvirasto ja Leader-aloitteen toimien täytäntöönpano on delegoitu Tanskan elinkeinoviranomaiselle, jotta voidaan varmistaa tiivis koordinointi rahastojen välillä. Lisäksi kyseiset kaksi kansallista hallintoviranomaista osallistuvat toistensa seurantakomiteoihin (EAKR/ESR:n seurantakomitea ja maaseuturahaston/EMKR:n seurantakomitea). Lisäksi molemmat viranomaiset suunnittelevat koordinointikokousten järjestämistä molempien rahastoparien välillä, jotta täytäntöönpanon tehokkuutta voidaan lisätä. Vaikka ESR:llä ja vähävaraisimmille suunnatulla eurooppalaisen avun rahastolla on molemmilla sosiaalista osallisuutta koskevia tavoitteita, ESR on suuntautunut enemmän työmarkkinoille. Rahastot välttävät päällekkäisyyden tekemällä selkeän jaon tavoitteidensa välillä ja siten, että kyseiset kaksi hallintoviranomaista osallistuvat toistensa seurantakomiteoihin. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta Mahdollisilla tuensaajilla on sähköinen pääsy rahaston hallinnointiin e-koheesiota koskevan aloitteen mukaisesti. Ne, joilla ei ole välitöntä pääsyä e-koheesio-järjestelmään, voivat edelleen käyttää vaihtoehtoisia keinoja saadakseen tukea rahastosta. Tanska aikoo myös laajentaa yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä.

1. ERI-rahastot Virossa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Viro on osoittanut huomattavaa joustavuutta talouskriisistä selviytymiseksi. Reaalisen BKT:n odotetaan palaavan talouskriisiä edeltävän ajan tasolle vuonna 2016. Vaikka talous on kaiken kaikkiaan parantunut, vakavia rakenteellisia haasteita on yhä jäljellä. Kyseisiin haasteisiin olisi vastattava, mikäli Viron talouden halutaan perustuvan enemmän osaamiseen ja innovaatioihin ja olevan osallistavampi ja kestävämpi. Tutkimukselle ja innovaatioille myönnettävä julkinen rahoitus näyttää olevan vailla koordinointia, ja se olisi keskitettävä muutamiin älykkään erikoistumisen aloihin. Korkea-asteen koulutuksessa on pyrittävä vastaamaan tehokkaammin yritysten ja tutkimuslaitosten tarpeisiin. Innovointikyky on heikko, ja vain harvat yritykset tekevät yhteistyötä tutkimuslaitosten kanssa. Työvoiman vähenemisestä ja työvoiman alhaisesta tuottavuudesta tulee ongelma keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Viro on vasta äskettäin alkanut toteuttaa työkykyä koskevaa kunnianhimoista uudistustaan. Lastenhoitopalvelujen puute vaikeuttaa vanhempien työhönpaluuta. Paikallistason julkisten palvelujen saatavuus ja laatu vaihtelee. Viron on tehtävä enemmän parantaakseen ammatillisen koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen houkuttelevuutta. Maan on myös edistettävä yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista koko maassa, jotta voidaan estää talouskehityksen kuilujen syveneminen. Viron luonnonvaraintensiteetti on edelleen erittäin korkea. Maa ei todennäköisesti saavuta energiatehokkuustavoitettaan vuodelle 2020. Pyrkimyksiä parantaa kotitalouksien ja teollisuuden energiatehokkuutta on lisättävä. Viron olisi myös pyrittävä kohti kestävämpiä liikennemuotoja. Nämä haasteet on otettu huomioon talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetuissa toimintasuosituksissa. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset Viro aikoo käyttää ERI-rahastoja lisätäkseen yksityisen sektorin T&K-menoja 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2023 mennessä (menot vuonna 2012 olivat 1,26 prosenttia). T&K-rahoitusohjelmat mukautetaan Viron älykkään erikoistumisen puitteisiin. Viro aikoo myös käyttää ERI-rahastoja pk-yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi ja pyrkii lisäämään vientiä harjoittavien yritysten lukumäärää 15 700:aan (lukumäärä vuonna 2012 oli 11 281). Maaseudun kehittämisen rahoitus on kohdennettava paremmin, jotta maaseudun taloudessa saadaan aikaan myönteisiä muutoksia. Erityisjärjestelmillä on tarkoitus kehittää pientiloja ja auttaa nuoria viljelijöitä maatalousyritysten perustamisessa. Viro aikoo kannustaa lyhyiden elintarvikeketjujen luomista ja investoida maataloustuotteiden jalostukseen ja markkinoille saattamiseen. Viro käyttää ERI-rahastoja myös digitaalitalouden edistämiseen tavoitteena saada 60 prosenttia maasta nopeudeltaan vähintään 100 Mbit/s olevan laajakaistan piiriin (kyseinen prosenttimäärä vuonna 2012 oli 3,6). Viro aikoo investoida työllisyyteen ja pyrkii nostamaan työllisyysastetta 76 prosenttiin (kyseinen prosenttimäärä vuonna 2013 oli 73,3). Se aikoo toteuttaa tämän esimerkiksi uudistamalla työkyvyn arviointia. Tavoitteena on myös säilyttää 30 prosentissa se osuus BKT:sta, joka on saavutettu muilla alueilla kuin Tallinnassa ja Tartossa. Koulutuksen alalla tavoitteena on lisätä oppisopimuskoulutuksen loppuunsaattamisaste 75 prosenttiin (kyseinen prosenttimäärä vuonna 2013 oli 50). Tämä vastaa noin 8 000:ta henkilöä. Lisäksi nuorille ja muille työikäisille tarjotaan yli 350 000 käyntiä ammatinvalinnanohjaajan luona. Sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevaa rahoitusta käytetään päivähoidon ja päivähoitopaikkojen jonotuslistalla olevien lasten lukumäärän vähentämiseen arviolta 300:aan lapseen verrattuna 4 430 lapsen määrään vuonna 2012. Nuorisotyöpalvelut avustavat noin 200 000:ta henkilöä. Nykyinen terveysinfrastruktuuri optimoidaan ja perusterveydenhuoltoa ja tautien ehkäisyä vahvistetaan. Hallinnollisten valmiuksien parantamista koskevaa rahoitusta on tarkoitus käyttää nostamaan julkisia palveluja koskeva tyytyväisyysaste noin 85 prosenttiin (kyseinen prosenttimäärä vuonna 2012 oli 67). Liikennettä koskevaa tukea käytetään Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) ja ympäristöystävällisten ja vähähiilisten liikennejärjestelmien kehittämiseen. Viro aikoo esimerkiksi lisätä junamatkustajien vuosittaista määrää vuoden 2013 4,2 miljoonasta 8,4 miljoonaan. Vähähiiliseen talouteen tehtävien investointien tarkoituksena on säästää energiaa jopa 45 prosenttia 40 000 asunnon osalta. Viro aikoo hyödyntää ympäristöön ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tarkoitettua rahoitusta unionin säännöstön olennaisten vaatimusten täyttämiseksi vesialalla ja katastrofivalmiuden ja -palautuvuuden varmistamiseksi. Rahoitusta käytetään myös biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi siten, että tuetaan osittain luonnontilaisten elinympäristöjen (2,6 prosenttia maatalousmaasta) ja luonnonmukaisen maatalouden (14 prosenttia maatalousmaasta) ylläpitoa. Biologisen monimuotoisuuden lisäämistä ja maaperän hoidon tehostamista koskevien järjestelmien olisi katettava yli 70 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta. Huomiota kiinnitetään maatalouden vesivarojen suojeluun ja hylättyihin turvetuotantoalueisiin. Viron kalastus- ja vesiviljelyalaa muutetaan kestävämmäksi, meren ekosysteemejä ja meren biologista monimuotoisuutta parannetaan ja tahattomien saaliiden odotetaan vähenevän 21 tonnilla. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Viro aikoo lisätä rahoitusvälineille osoitettavia varoja noin 50 prosentilla edelliseen kauteen verrattuna eli arvoltaan 215,5 miljoonaan euroon. Lainoja, takauksia ja oman pääoman ehtoisia instrumentteja käytetään pääasiassa pk-yritysten ja tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseen. Ennakkoarvioinnin mukaan energiatehokkuuden ja ympäristöinfrastruktuurien alalla ei ole mahdollista käyttää ERI-rahastoista rahoitettuja rahoitusvälineitä.

EAKR:n määrärahoista 5 prosenttia osoitetaan kaupunkien kestävää kehitystä koskeviin yhdennettyihin toimiin. Maaseutualueiden yhteisölähtöisten paikallisten kehittämisstrategioiden täytäntöönpano on 34 paikallisen toimintaryhmän vastuulla, joista kahdeksan toimii kalastusalalla. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, koheesiorahasto) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 1 1 1 4 Käytettävissä olevat varat (euroa) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Ennakkoehtoja on 29, joista 15:tä ei ollut täytetty kumppanuussopimuksen hyväksymishetkellä. Viro on sittemmin ilmoittanut saattaneensa päätökseen toimintasuunnitelmat 11 ennakkoehdon täyttämiseksi. Viron odotetaan täyttävän seuraavat neljä jäljellä olevaa ennakkoehtoa vuonna 2016: riskien ehkäisy ja hallinta, muut liikennemuodot, aktiivinen osallisuus sekä tilastojärjestelmät ja tulosindikaattorit. 3. ERI-rahastojen hallinnointi Virolla on vain yksi useasta rahastosta rahoitettava koheesiopolitiikan ohjelma vuosille 2014–2020, kun niitä edellisellä kaudella oli kolme. Valtiovarainministeriö toimii hallintoviranomaisena, todentamisviranomaisena (jonka tehtävät yhdistettiin hallintoviranomaisen tehtäviin) ja tarkastusviranomaisena. Viisi muuta ministeriötä suorittaa perustason välittävien elinten tehtäviä ja 13 keskusvirastoa tai muuta organisaatiota toimii toisen tason välittävinä eliminä (uudella kaudella lisättiin kaksi elintä). Maaseuturahaston ja EMKR:n rahoitusjärjestelmien osalta ei tehty merkittäviä muutoksia. Hallituksen tasolla valtion talousarviostrategiaa käytetään koordinoimaan kaikkia rahoituslähteitä. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta Useita lakeja ja suuntaviivoja on muutettu tuensaajien hallinnollisen taakan vähentämiseksi. Tietojenvaihto hakijoiden ja tuensaajien kanssa tapahtuu täysin sähköisesti, kustannukset korvataan mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen perusteella ja avustuksia ja rahoitusvälineitä on myös mahdollista yhdistää.

1. ERI-rahastot Suomessa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Kasvun ja kilpailukyvyn palauttaminen ja työpaikkojen luominen on Suomen talouden keskeinen haaste. Yritysten T&K-intensiteetti on laskusuunnassa, minkä vuoksi T&K-menojen kansallisen tavoitteen (4 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavuttaminen on haastavaa. Teollisuuden rakennemuutoksista aiheutuvaan heikkoon vientitulokseen liittyviin riskeihin on puututtava. Suomella on edelleen vaikeuksia T&K-investointien muuttamisessa menestyksekkääksi vienniksi. Maan olisi tarjottava enemmän rahoitusta uusille yrityksille ja tarjottava niille enemmän apua liiketoiminnan harjoittamiseksi ulkomailla. Kun lisäksi otetaan huomioon väestön ikääntyminen ja työikäisen väestön väheneminen, on tärkeää, että työmarkkinat hyödyntävät koko työvoimapotentiaalia. Vuonna 2014 työttömyysaste oli 8,7 prosenttia, ja erityisesti nuorten ja ikääntyneiden työttömyysaste nousee edelleen. Toinen haaste on julkisen talouden tasapainon heikkeneminen ja väestörakenteen muutosten aiheuttama uhka sen pitkän aikavälin kestävyydelle. Talouspolitiikan EU-ohjausjakson poliittisten suositusten tarkoituksena on poistaa nämä ongelmat. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset Suomen tavoitteena on parantaa pk-yritysten kilpailukykyä investoimalla 644 miljoonaa euroa yritysrakenteiden monipuolistamiseen ja kasvavien, innovatiivisten ja ulkomaille suuntautuvien yritysten määrän lisäämiseen. Toimenpiteet on sen vuoksi keskitettävä uusiin yrityksiin ja uuden liiketoiminnan kehittämiseen. Maaseuturahastosta kohdennetaan määrärahoja maatilainvestointeihin, elintarvikkeiden jalostukseen liittyviin investointeihin ja maatilojen toiminnan monipuolistamiseen. Investointitukea on tarkoitus myöntää yli 1 miljardin euron arvosta. Tukea saa noin 15 000 maatilaa. T&I-investoinnit, joiden määrä on 398 miljoonaa euroa, keskitetään innovaatiotoiminnan lisäämiseen erityisesti valittujen älykkään erikoistumisen alojen kasvuyrityksissä ja uusissa yrityksissä. Suomen tavoitteena on parantaa kykyään muuntaa tutkimus ja innovointi kaupallisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. Lisäksi kyseisten investointien ja maaseuturahaston yhteistyö- ja innovaatiorahoituksen avulla Suomi aikoo lisätä T&I-menoja suhteessa BKT:hen 4,0 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä (kyseinen prosenttimäärä vuonna 2013 oli 3,31). Suomi aikoo myöntää 219 miljoonaa euroa vähähiiliseen talouteen siirtymiseen. Tämä edistää huomattavasti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden lisäämistä 33 prosentista vuonna 2011 38 prosenttiin vuonna 2020. ERI-rahastojen rahoituksella tuetaan lähinnä T&I-toimia vähähiilisen teknologian alalla, uusien teknologioiden käyttöönottoa ja vähähiilisten tuotteiden, palvelujen ja tuotantomenetelmien kehittämistä ja kaupallistamista. EMKR:n rahoitus auttaa saamaan kalastus- ja vesiviljelyalan kestävämmäksi ja parantamaan meren ekosysteemejä ja meren biologista monimuotoisuutta, mikä edistää ympäristön suojelua ja resurssitehokkuutta. Maaseuturahastosta on myönnetty 1,6 miljardia euroa maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteisiin. Tavoitteena on vähentää maataloustoiminnan haitallista ympäristövaikutusta maaperään, pintaveteen, pohjaveteen ja ilmaan edistämällä ympäristöystävällisiä käytäntöjä ja hallinnoimalla kasvuolosuhteita. Yli 81 prosenttia maatalousmaasta on tarkoitus kattaa hoitosopimuksilla vesienhoidon tehostamiseksi. Lisäksi 1,8 miljardia euroa on osoitettu maatalouden biologisen monimuotoisuuden edistämiseksi maatalousalueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita. Työllisyyteen ja työttömyyden vähentämiseen on määrä investoida 347 miljoonaa euroa. ESR:n rahoitus keskittyy erityisesti nuoriin ja niihin, jotka ovat työmarkkinoilla vähemmän suotuisassa asemassa, ja sen tarkoituksena on auttaa noin 40 000 työtöntä. Rahoitusta käytetään työelämän pidentämiseen, työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseen sekä työvoiman liikkuvuuden lisäämiseen. Monipuolistamiseen ja maaseutualueiden pienyritysten perustamiseen ja kehittämiseen osoitettavalla tuella on mahdollista luoda noin 6 000 työpaikkaa.

Yleissivistävälle ja ammatilliselle koulutukselle myönnetään tukea 199 miljoonaa euroa. Toimenpiteissä keskitytään lisäämään ammattitaitoisten työntekijöiden määrää, vahvistamaan nuorten ja niiden henkilöiden ammattitaitoa, jotka eivät ole suorittaneet loppuun ammatillista koulutusta, parantamaan palveluja koulutuksen ja työllisyyden välisen siirtymäkauden aikana sekä lisäämään koulutuksellista tasa-arvoa. Maaseutualueilla tietämyksen siirto toteutetaan kouluttamalla yli 20 000 ihmistä (pääasiassa maanviljelijöitä). ESR:n sosiaalista osallisuutta koskevalla rahoituksella (248 miljoonaa euroa) voidaan torjua köyhyyttä, sosiaalista syrjäytymistä ja marginalisoitumista. Tukea annetaan lähinnä työmarkkinoiden ulkopuolella oleville yli 15 000 ihmiselle. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Suomi aikoo myöntää noin 1,5 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin Ahvenanmaan toimenpideohjelman nojalla. Tämä on huomattava vähennys verrattuna vuosiin 2007–2013. Suomi selvittää mahdollisuuksia laajentaa rahoitusvälineiden käyttöä. Noin 5 prosenttia EAKR:n määrärahoista kohdennetaan kestävään kaupunkikehitykseen kuudessa suurimmassa kaupungissa (Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Oulussa, Tampereella ja Turussa) yhdennettyjä alueellisia investointeja (ITI) koskevan välineen avulla. ITI-strategian päätavoitteena on lujittaa Suomen kilpailukykyä käyttämällä suurimpia kaupunkeja innovaatioiden kehittämisympäristöinä ja pilottikokeiluina. Suomessa olevat kahdeksan paikallista kalastusalan toimintaryhmää jatkavat paikallisyhteisöjen omien menestyksekkäiden kehittämishankkeiden täytäntöönpanoa. Ryhmät perustettiin edellisellä ohjelmakaudella, ja ne panevat täytäntöön uusia paikallisiin tarpeisiin perustuvia kehitysstrategioita. Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 2 (alueellista) 2 1 8 Käytettävissä olevat varat (euroa) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Seuraavat kolme ennakkoehtoa eivät täyttyneet Ahvenanmaalla toimintaohjelman hyväksymisajankohtana: alueellinen älykkään erikoistumisen strategia, elinikäisen oppimisen strategia ja ammatillisen koulutuksen strategia. Nämä ennakkoehdot täyttyivät sovittujen toimintasuunnitelmien mukaisesti 30. kesäkuuta 2015 mennessä. 3. ERI-rahastojen hallinnointi Suomi vähensi koheesiopolitiikan ohjelmien määrää vuosien 2007–2013 seitsemästä ohjelmasta kahteen ohjelmaan vuosina 2014–2020. Alueilla on käynnissä hallinnollisia uudistuksia (välittävien elinten lukumäärää vähennetään). Koordinointi toteutetaan siten, että eri rahastot ovat edustettuina ohjelmien seurantakomiteoissa, ja alueellisen yhteistyön rakenteiden avulla. EAKR:n ja ESR:n toimenpiteet pannaan nyt täytäntöön saman monesta rahastosta rahoitetun ohjelman puitteissa. Ahvenanmaalla toteutettavien EAKR:n, ESR:n ja maaseuturahaston ohjelmilla on yhteinen seurantakomitea. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta ERI-rahastojen hallintoviranomaiset tekevät järjestelyjä tuensaajien hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. Näihin kuuluvat toimintojen vakiinnuttaminen (esimerkiksi välittävien elinten lukumäärän vähentäminen) ja yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö.

1. ERI-rahastot Ranskassa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Ranskalla on useita kiistattomia etuja (kuten dynaaminen väestörakenne, rikas luonnon- ja kulttuuriperintö, suuret mahdollisuudet uusiutuvien energialähteiden alalla ja uusinta tekniikkaa olevat liikenneverkot), mutta sillä on edessään kaksi merkittävää haastetta. Ensinnäkin Ranskan talouden kilpailukyky alenee vähitellen. Tämä johtuu osittain siitä, ettei taloutta ole ohjattu kohti osaamisintensiivisempiä aloja eikä T&K&I-toimia ole saatu muutettua markkinoitaviksi tuotteiksi ja palveluiksi. Toiseksi työttömyysaste on ollut korkea viimeisten 30 vuoden ajan. Vuonna 2013 työttömyysaste oli yli 10 prosenttia, ja alle 25-vuotiaiden työttömyysaste Ranskassa oli 23,5 prosenttia ja sen merentakaisissa departementeissa yli 50 prosenttia. Lisäksi Eurooppa 2020 -strategian mukaisia energiaan ja T&K-menoihin liittyviä tavoitteita ei ole vielä saavutettu, ja tarvitaan vielä lisätoimia, joilla puututaan köyhyyteen ja koulunkäynnin keskeyttämiseen. Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset ERI-rahastoja käytetään Eurooppa 2020 -strategian mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen vuosina 2014–2020. Koska rahoitusta on käytettävissä rajallisesti verrattuna Ranskan talouden kokoon, investoinnit kanavoidaan muutamiin keskeisiin temaattisiin tavoitteisiin talouspolitiikan EU-ohjausjakson poliittisten suositusten mukaisesti. Näihin kuuluvat T&I-toimet, pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen ja ammatilliseen koulutukseen ja työmarkkinoille pääsyn varmistaminen heikossa asemassa oleville ryhmille.

T&I-toimiin investoidaan 3 miljardia euroa (11 prosenttia ERI-rahastoista Ranskalle myönnetyistä kokonaismäärärahoista). Rahastot edistävät T&K-tiedonvaihtoa tiedemaailman ja liike-elämän välillä, T&I-toimien vahvistamista liike-elämässä ja innovaatioystävällisen liiketoimintaympäristön kehittämistä. Yli 660 yritystä saa tukea uusien tuotteiden kehittämiseen ja tuotannon käynnistämiseen. ERI-rahastoilla edistetään myös alueiden välisten T&K-erojen vähentämistä. Vuonna 2014 75 prosenttia T&K-toimista oli keskittynyt vain neljälle alueelle, ja mahdollisuus käyttää erittäin nopeita laajakaistayhteyksiä on Euroopan heikoimpia. Noin 5 miljardia euroa (19 prosenttia ERI-rahastojen määrärahoista) käytetään pk-yritysten tukemiseen (mukaan lukien maatalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn aloilla) ja yritysten rahoituksen, palvelujen ja markkinoiden saannin parantamiseen, jotta nämä voivat tuottaa korkealaatuisia tavaroita ja palveluja. ERI-rahastoista tuetaan myös uusien pk-yritysten perustamista ja nykyisten yritysten kasvua. Yli 160 000 yritystä saa tukea ERI-rahastoista. Noin 6 miljardia euroa (23 prosenttia ERI-rahastojen määrärahoista) käytetään parantamaan työllistettävyyttä ja auttamaan työmarkkinoilta kauimmas etääntyneitä löytämään työtä. Erityisesti keskitytään nuorten integroitumiseen, kehittyvien alojen tarjolla olevan koulutuksen parantamiseen ja jatkuvaan ammatilliseen koulutukseen pääsyn helpottamiseen. Ranskassa pyritään auttamaan 234 000 työtöntä nuorta vuoteen 2023 mennessä nuorisotyöllisyysaloitteen kautta. Maa suunnittelee myös koulutuksen tarjoamista 310 000 ihmisen auttamiseksi saamaan työtä ja 90 000 ihmisen (joista 36 000 on naisia) auttamiseksi käynnistämään yritystoimintaa. Syrjäytymisvaarassa oleville ihmisille tarkoitetun tuen avulla 180 000 ihmisen odotetaan löytävän integroitumiskeinoja. Näin ollen on odotettavissa, että ERI-rahastojen avulla Ranska saavuttaa 75 prosentin työllisyysasteen vuoteen 2020 mennessä (työllisyysaste oli 69,8 prosenttia vuonna 2014). ERI-rahastojen 5,5 miljardin euron suuruisilla määrärahoilla (21 prosenttia kokonaismäärärahoista) voidaan tehdä tarvittavat investoinnit vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukemiseksi, mukaan lukien energiatehokkuuteen (teollisuus, liikenne ja rakennukset), uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen tehtävät investoinnit. Näillä määrärahoilla katetaan myös investoinnit, joilla pyritään parantamaan riskien ennaltaehkäisyä ja hallintaa (myös maaseutu- ja rannikkoalueilla). Ranskaa autetaan EAKR:stä, ESR:stä ja EMKR:stä myönnettävällä yhteensä noin 3 miljardilla eurolla ehkäisemään ja lieventämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Kasvihuonekaasupäästöt vähenevät vuodessa arviolta noin 19 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia . Lisäksi yli 4 miljardia euroa (15 prosenttia) ERI-rahastojen määrärahoista käytetään Natura 2000 -verkoston parantamiseen, biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja ekologisen jatkuvuuden palauttamiseen. Tukea annetaan elinympäristöjen suojelun parantamiseen yli 465 000 hehtaarin alalla. EMKR:n rahoituksella saadaan kalastus- ja vesiviljelyala kestävämmäksi ja parannetaan meren ekosysteemejä ja meren biologista monimuotoisuutta, mikä edistää ympäristön suojelua ja resurssitehokkuutta uuden yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti. Tahattomia saaliita vähennetään 12 000 tonnilla ja luonnonmukainen vesiviljelytuotanto kasvaa 282 tonnilla vuoteen 2023 mennessä. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Osa rahoituksesta (698 miljoonaa euroa), joka on tarkoitettu erityisesti pk-yrityksille ja energiatehokkuuteen, myönnetään rahoitusvälineiden kautta. Lainojen, pääomasijoitusten ja oman pääoman ilmoitetun määrän odotetaan yli kolminkertaistuvan kauteen 2007–2013 verrattuna. Olisi tutkittava mahdollisuutta käyttää rahoitusvälineitä tieto- ja viestintätekniikan ja resurssitehokkuuden tukemiseksi. Kaupunkien kehittämisen helpottamiseksi noin 10 prosenttia EAKR:n määrärahoista käytetään kestävää kaupunkikehitystä koskeviin yhdennettyihin toimiin. Kaupunkikehitykseen tarkoitetuista määrärahoista 70 prosenttia käytetään kaupunkeja koskevien toimenpiteiden toteuttamiseen yhdennettyjen alueellisten investointien avulla. Yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä koskevan lähestymistavan mukaisesti maaseuturahastosta tuetaan edelleen alhaalta ylöspäin suuntautuvia maaseudun kehittämisstrategioita (Leader-aloitteen 5 prosentin osuus kunkin maaseudun kehittämisohjelman osalta tullaan saavuttamaan). Keskeiset tiedot Koheesiopolitiikka (ESR, EAKR, nuorisotyöllisyysaloite) Maaseuturahasto EMKR Euroopan alueellinen yhteistyö Ohjelmien lukumäärä 40 (3 kansallista, 37 alueellista) 30 (3 kansallista, 27 alueellista) 1 (kansallinen) 21 Käytettävissä olevat varat (euroa) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. ERI-rahastojen tuloksellisen ja tehokkaan käytön edellytykset Kun Ranskan kumppanuussopimus hyväksyttiin, kaikki kansallisen tason ennakkoehdot oli täytetty yhtä lukuun ottamatta (jätehuolto). Ohjelmatasolla on olemassa erilaisia toimintasuunnitelmia, jotka liittyvät muun muassa älykkään erikoistumisen strategioiden viimeistelyyn ja asianmukaisten indikaattoreiden määrittelemiseen ja määrittämiseen. 3. ERI-rahastojen hallinnointi ERI-rahastojen täytäntöönpanemista varten on otettu käyttöön uusi hallintomalli, koska alueelliset toimikunnat ovat vastuussa suurimmasta osasta ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä seikkoja (EAKR:n täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan ja maaseuturahaston ja ESR:n täytäntöönpanosta osittain). Tämä on johtanut monimutkaiseen ohjelmarakenteeseen, jossa 71 ohjelmaa (Euroopan alueellinen yhteistyö pois lukien) ja vastuualueet jaetaan kansallisen ja alueellisen tason kesken. 4. Yksinkertaistaminen tuensaajien kannalta ERI-rahastojen hallintoviranomaiset tekevät järjestelyjä tuensaajien ja oman henkilöstön hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. Näihin kuuluvat lisääntynyt kertakorvausten käyttö, yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö menojen korvaamiseksi, prosessien virtaviivaistaminen (esim. sähköinen rahastonhallinta tai ”e-koheesio”), toimenpiteiden johdonmukaisuuden varmistaminen ohjelmien sisällä ja välillä ja EU:n lisäarvon näkyvyyden lisääminen (yhteinen esittämismuoto kaikille rahastoille yhden alueellisen seurantakomitean välityksellä).

1. ERI-rahastot Saksassa ERI-rahastoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset haasteet Positiivisista makrotaloudellisista suuntauksista huolimatta Saksalla on edessään joitain merkittäviä keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteita. Demografiset suuntaukset ovat negatiivisia ja työikäisen väestön ennustetaan vähenevän vuoteen 2030 mennessä 11,4 prosentilla vuotuisen vähennyksen ollessa keskimäärin 0,8 prosenttia. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on kasvussa, mutta naisten osuus on edelleen suhteellisen alhainen (55,6 prosenttia kokoaikaisista työntekijöistä vuonna 2014). Uusien yritysten on vaikea saada riskipääomaa ja ammattitaitoisesta työvoimasta on pula useilla aloilla ja alueilla. Joillakin alueilla työttömyysaste on edelleen suhteellisen korkea. Vaikka pitkäaikaistyöttömyys väheni vuosina 2008–2014, se koskettaa edelleen lähes miljoonaa ihmistä. Eurooppa 2020 -tavoitteiden analyysi osoittaa alueellisella tasolla merkittäviä puutteita T&I- rahoituksen kasvussa erityisesti yksityisten investointien osalta ja energiatehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi sosiaalisesti heikossa asemassa olevien henkilöiden oppimistuloksissa on tapahtunut vain vähäistä edistymistä. Saksa on yksi niistä maista, joissa sosioekonominen tausta pitkälti määrittelee koulutustason.

Ensisijaiset tavoitteet ja tulokset ERI-rahastot vaikuttavat vuosina 2014–2020 suoraan Eurooppa 2020 -strategian toteutukseen. Painopiste on samaan aikaan keskeisissä temaattisissa tavoitteissa talouspolitiikan EU-ohjausjakson suositusten mukaisesti. Tavoitteet liittyvät T&I-toimien ja kilpailukyvyn vahvistamiseen, energiatehokkuuteen, ammattitaitoisen työvoiman varmistamiseen ja muita heikommassa asemassa olevista ryhmistä huolehtimiseen. Rahastoilla parannetaan talouden innovatiivisuutta ja kilpailukykyä sekä lujitetaan tutkimuksen, innovoinnin ja teollisuuspolitiikan välisiä yhteyksiä. T&K-rahoitusta aktiivisesti edistämällä rahastot saavat yksityisiä investointeja 883 miljoonaa euroa innovointiin kohdennettavan julkisen rahoituksen täydentämiseksi. Esimerkiksi Thüringenissä yksityisen T&K-rahoituksen ennakoidaan kasvavan 1,03 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2011 2 prosenttiin vuonna 2023. Lisäksi noin 4 miljoonan maaseutualueiden asukkaan odotetaan hyötyvän paremmasta tai uudesta laajakaistainfrastruktuurista. Pk-yritysten, maatalouden, kalastuksen ja vesiviljelyn tukemiseen kohdistetut 4 miljardia euroa edistävät yksityisen sektorin investointeja, noin 45 000 työpaikan luomista ja suurempaa tuottavuutta. Vuoteen 2023 mennessä vesiviljelytuotannon odotetaan kasvavan 4 700 tonnilla ja kiertovesijärjestelmissä tapahtuvan tuotannon 4 300 tonnilla. Yli 13 000 maatilan odotetaan saavan rakenneuudistus- ja nykyaikaistamistukea. Tukea tulee saamaan myös 1 031 osuuskuntaa. Varoja käytetään työllistyvyyden parantamiseen. ESR:n varoja käytetään uudelleen kouluttautumiseen ja työmarkkinoille pääsyyn. Arvioiden mukaan 108 000 pitkäaikaistyötöntä saa mahdollisuuden kouluttautua ja erityisesti heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvilla 314 000 ihmisellä on mahdollisuus osallistua elinikäiseen oppimiseen, jotta eroja koulutustasoissa voidaan vähentää. Maaseuturahastosta voidaan myös tukea maa- ja metsätalouden parissa työskentelevien, muiden maata hyötykäyttävien ja talouden toimijoiden elinikäistä oppimista ja ammatillista koulutusta. Koulutettavien kokonaismääräksi arvioidaan 80 000. Energiankäyttöön ja ilmastonmuutokseen liittyvien tavoitteiden osalta ERI-rahastoista on kohdennettu 3 miljardia euroa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen 2,2 miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla vuodessa ja julkisten rakennusten primäärienergian kulutuksen vähentämiseen 233 000 megawattitunnilla vuotta kohti. Koska äärimmäiset sääilmiöt ovat ilmastonmuutoksen seurauksena lisääntyneet, useilla Saksan alueilla on riskien ehkäiseminen asetettu etusijalle, ja esimerkiksi noin 157 000 ihmisen odottaa hyötyvän tulvantorjuntatoimenpiteistä. EMKR:n rahoituksella edistetään kalastus- ja vesiviljelyalan kestävyyttä ja parannetaan meren ekosysteemejä ja meren biologista monimuotoisuutta, mikä edistää ympäristön suojelua ja resurssitehokkuutta uuden yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti. Tahattomien saaliiden ennustetaan vähenevän 80 tonnilla ja luonnonmukaisen vesiviljelytuotannon kasvavan 220 tonnilla vuoteen 2023 mennessä. Maaseuturahastosta tuetaan biologisen monimuotoisuuden palauttamista, säilyttämistä ja vahvistamista ja sellaisia maa- ja metsätalouden järjestelmiä, joilla on suuri suojeluarvo. Maatalousmaasta on tarkoitus kattaa 16 prosenttia luonnon monimuotoisuutta ja maisemapiirteitä tukevilla hoitosopimuksilla ja lisäksi 7 prosenttia hyötyy maatalousrahaston tuesta, jolla kehitetään kestävää vesitaloutta. EAKR:n varoja käytetään ympäristöongelmien ratkaisemiseksi kaupunkialueilla sekä kulttuuriperintöinvestointeihin. Rahoitusvälineiden ja alueellisten välineiden käyttö Osa rahoituksesta (1,2 miljardia euroa), joka on tarkoitettu erityisesti innovointiin ja kilpailukykyyn, pk-yrityksille, energiatehokkuuteen, itsensä työllistämiseen, yrittäjyyteen ja