Tämä Romaniaan tehtyä tehostettua valvontakäyntiä koskeva kertomus toimitetaan neuvostolle asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valvontakäyntiä koskevat alustavat havainnot on asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimitettu aikaisemmin Romanian viranomaisille kommentoitaviksi.

Romania – Merkittävää poikkeamaa koskeva menettely

Tehostettu valvontakäynti 10.-11. huhtikuuta 2018

Kertomus

1. Johdanto

Romania poikkesi vuonna 2016 merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteestaan, minkä vuoksi keväällä 2017 käynnistettiin merkittävää poikkeamaa koskeva menettely. Komissio antoi 22. toukokuuta 2017 Romanialle varoituksen ja ehdotti neuvostolle merkittävää poikkeamaa koskevan menettelyn käynnistämistä. Merkittävää poikkeamaa koskevasta menettelystä 16. kesäkuuta 2017 hyväksymässään suosituksessa neuvosto kehotti Romaniaa ryhtymään toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017. Tämä vastaa vuotuista 0,5 prosentin rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Tämänsuuruinen sopeutus on vakautus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevässä osiossa edellytetty vähimmäistoimi.

Koska Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia, neuvosto antoi joulukuussa 2017 tarkistetun suosituksen merkittävää poikkeamaa koskevasta menettelystä. Syyskuussa 2017 suoritettua tehostettua valvontakäyntiä koskevien havaintojen ja viranomaisten toimittaman selonteon perusteella komissio päätteli, että viranomaiset eivät aikoneet noudattaa merkittävää poikkeamaa koskevasta menettelystä annettua suositusta vaan ne keskittyivät toimissaan ainoastaan välttämään julkisen talouden alijäämälle asetetun 3 prosentin viitearvon ylittymisen. Tämän vuoksi neuvosto päätteli 5. joulukuuta 2017, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia, ja se antoi tarkistetun suosituksen. Neuvosto pyysi Romaniaa toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 3,3 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Se tarkoitti tarvetta toimenpiteisiin, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus vuonna 2018 on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna komission syksyllä 2017 laatimassa talousennusteessa esitettyyn perusskenaarioon. Romania antoi neuvostolle selonteon toteutetuista toimista 15. huhtikuuta päättyneen määräajan jälkeen 20. huhtikuuta. Komission arvio selonteosta julkaistaan osana talouspolitiikan EU-ohjausjakson kevätpakettia.

Jos politiikka pysyy muuttumattomana, komission ennusteiden mukaan sekä julkisen talouden alijäämä että rakenteellinen alijäämä todennäköisesti kasvavat vuonna 2018. Elvyttävä finanssipolitiikka jatkuu lähitulevaisuudessa. Vuoden 2018 talousarviossa tavoitteena on 3 prosentin suuruinen julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee rakenteellisen alijäämän lisäkasvua tuotantokuilun levetessä. Talousarvio perustui kuitenkin optimistiseen makrotalouden skenaarioon ja siinä todennäköisesti yliarvioidaan verotulot. Komissio ennustaa julkisen talouden alijäämän olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, jos oletetaan tavalliseen tapaan politiikan pysyvän muuttumattomana. Kesällä 2017 annettu palkkojen yhtenäistämistä koskeva laki on nostanut huomattavasti julkisen sektorin palkkoja. Vanhuuseläkkeitä nostetaan edelleen eläkkeiden normaalia indeksikorjausjärjestelmää enemmän. Lisäksi henkilökohtaisiin tuloihin sovellettava tasaveroaste alennettiin 16 prosentista 10 prosenttiin tammikuusta 2018 alkaen. Toisaalta sosiaaliturvamaksujen muuttaminen työnantajien osalta nykyisestä 22,75 prosentista 2,25 prosenttiin ja työntekijöiden osalta 16,5 prosentista 35 prosenttiin kattaa osittain julkisen sektorin bruttopalkkojen noususta vuonna 2018 julkiselle taloudelle aiheutuvat kustannukset. Lisäksi vuoden 2018 talousarvioon sisältyy eläkejärjestelmän toiseen pilariin siirrettyjen sosiaaliturvamaksujen osuuden supistaminen, jolla on myönteinen vaikutus julkisen talouden tuloihin.

Komissio suoritti tehostetun valvontakäynnin 10.–11. huhtikuuta 2018, eli ennen edellä mainitun selonteon toimittamista. Lainsäädännöllisten vaatimusten mukaisia myöhempiä selontekoja ei sen vuoksi oteta huomioon tässä valvontakäyntikertomuksessa. Käynti perustui asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 2 kohtaan. Käynnillä tavattiin valtiovarainministeri Eugen Teodorovici, Romanian keskuspankin johtaja Mugur Isărescu sekä Romanian finanssipoliittisen neuvoston jäseniä. Käynnin tarkoituksena oli perehtyä yksityiskohtaisesti viranomaisten suunnittelemiin julkisen talouden toimiin, tuoda julkisen talouden riskit paremmin näkyviin ja rohkaista vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamiseen.

2. Käynnillä tehdyt havainnot

Käynnin aikana kävi ilmi, ettei Romanian viranomaisten aikomuksena ole noudattaa merkittävää poikkeamaa koskevasta menettelystä annettua suositusta. Ministeri Teodorovici vahvisti valtiovarainministeriön ja hallituksen puolesta, että vuonna 2018 tavoitteena on edelleen julkisen talouden alijäämä, joka on hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Positiivisen ja yhä levenevän tuotantokuilun vuoksi tämä tarkoittaa rakenteellisen alijäämän lisääntymistä neuvoston suosituksen vastaisesti. Ministeri Teodorovici selitti, että häntä sitovat hallitusohjelmaan sisältyvät toimenpiteet, jotka on täysin huomioitu talousarviossa sekä tulojen että menojen osalta. Lisäksi hän ilmaisi luottavansa siihen, että EU-varojen käyttö parantuu tänä vuonna vuoteen 2017 verrattuna (mikä kuitenkin lisäisi yhteisrahoitusvelvoitteita). Ministeri Teodorovici lisäsi, että julkisen talouden alijäämän 3 prosentin rajan noudattaminen vuonna 2018 edellyttää lisätoimenpiteitä, jotka Romania täsmentäisi toteutettuja toimia koskevassa selonteossa. Ministeri Teodorovici ilmoitti, että nämä toimenpiteet koskisivat vero- ja tullihallinnon toimivuuden parantamista, erityisesti ottamalla käyttöön uusi tietotekninen järjestelmä. Valvontakäynnillä painotettiin, että 15. huhtikuuta mennessä toimitettavassa toteutettuja toimia koskevassa selonteossa on annettava yksityiskohtaisia ja kvantifioituja tietoja suunnitelluista toimenpiteistä. Lisäksi valvontakäynnillä todettiin, että talousarvion toteutusta vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä koskevat tiedot osoittavat rahoitusaseman heikentyneen verrattuna samaan ajanjaksoon edellisenä vuonna (0,5 %:n alijäämä suhteessa BKT:hen vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä verrattuna 0,2 %:n ylijäämään suhteessa BKT:hen vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä). Ministeri Teodorovici esitti, että alijäämä on ennusteiden mukainen ja johtuu pääasiassa kertaluonteisista menoista puolustusalalla. Lopuksi ministeri Teodorovici ilmoitti, että hän pyrkii muuttamaan käytäntöä hyväksyä valtion talousarvio myöhään (tavallisesti edellisen vuoden joulukuussa) ja pyrkii hyväksymään vuoden 2019 talousarvion jo aikaisemmin.

Hallitus harkitsee tekevänsä täyskäännöksen vuonna 2008 toteutetussa eläkejärjestelmän systeemisessä uudistuksessa, jossa otettiin käyttöön toinen eläkepilari. Viranomaiset ovat jo vähentäneet vuoden 2018 talousarvion yhteydessä toiseen eläkepilariin siirrettyjen sosiaaliturvamaksujen osuutta. Julkisten lausumien mukaan hallitus aikoo tehdä siirroista toiseen eläkepilariin vapaaehtoisia. Asiasta on tarkoitus tehdä päätös kesäkuun 2018 loppuun mennessä sidosryhmien kuulemisen jälkeen. Näiden siirtojen määrä on vuosittain noin 7 miljardia Romanian leuta (noin 1,5 miljardia euroa; 0,8 % suhteessa BKT:hen). Tällainen toimenpide supistaisi julkisen talouden alijäämää lyhyellä aikavälillä, sillä toinen eläkepilari luokitellaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä julkisyhteisöjen sektorin ulkopuolelle. Tällainen julkisen talouden voitto haihtuisi kuitenkin pitkällä aikavälillä, kun toisesta pilarista siirrettyjen sosiaaliturvamaksujen mukana tulisi velvoite maksaa vanhuuseläkkeitä tulevaisuudessa. Lisäksi tällainen täyskäännös haittaisi eläkejärjestelmän elinkelpoisuutta ja pääomamarkkinoiden kehittymistä. Toisen eläkepilarin tekeminen vapaaehtoiseksi poistaisi Romanialta mahdollisuuden vedota eläkejärjestelmän systeemistä uudistusta koskevaan lausekkeeseen vakaus- ja kasvusopimuksen nojalla.

Romanian keskuspankki ilmaisi huolensa elvyttävän, myötäsyklisen finanssipolitiikan vaikutuksesta nykyiseen politiikkayhdistelmään. Romania on keskellä suurta taloudellista nousukautta, ja samaan aikaan Romanian finanssipolitiikan viritys on ollut hyvin elvyttävää. Romanian finanssipolitiikka vaikuttaa varomattomalta ja sanelee vahvasti rahapolitiikan ehdot. Romanian keskuspankin ennusteiden mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaisi yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, jos politiikka säilyy ennallaan. Romanian keskuspankki korosti, että julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo ymmärretään hyvin Romaniassa, mutta vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevä osio ei ole yleisesti tunnettu. Tulopuolella on mahdollisuus verotuksellisiin toimenpiteisiin, koska keskipitkän aikavälin tavoitteesta poikkeaminen johtui välillisten verojen alennuksista, veroasteet ovat alhaisia ja veronkiertäminen on yleistä.

Finanssipoliittinen neuvosto jakoi komission huolen julkisen talouden näkymistä. Finanssipoliittisen neuvoston mukaan rakenteellinen alijäämä tulee kasvamaan huomattavasti vuonna 2018 ja julkisen talouden alijäämän ennustetaan ylittävän 3 prosentin rajan suhteessa BKT:hen, jos finanssipoliittisiin vastatoimiin ei ryhdytä. Mahdollisuudet vähentää julkisia investointeja vuonna 2018 ovat rajoitetut, koska julkiset investoinnit olivat ennätyksellisen alhaisella tasolla jo vuonna 2017 ja EU-varojen käyttö on sen jälkeen elpynyt vuonna 2018, mikä merkitsee suurempia yhteisrahoitusvelvoitteita.





TILASTOLIITE