Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto jäsenvaltioille kriisissä olevien kaupunkien ja lähiöiden taloudelliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseksi tähtäävän yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Urban)"

(2000/C 51/19)

Komissio päätti 19. lokakuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta tiedonannosta.

Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää Gianni Vinayn lausunnon yleisesittelijäksi.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 8. ja 9. joulukuuta 1999 pitämässään 368. täysistunnossa (joulukuun 9. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Nyt käsiteltävä lausunto Urban-yhteisöaloitteen muodossa annettavista suuntaviivoista kriisissä olevien kaupunkien ja lähiöiden taloudelliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi on annettava kiireellisenä, sillä komissio aikoo hyväksyä kyseisen asiakirjan hyvin pian. Urban-aloite on määritelty asetuksessa (EY) N:o 1260/99 olevassa 20 artiklassa.

1.2. Aloite on jatkoa komission asiakirjalle "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys". Siinä käsitellään voimakkaan innovatiivisesti neljän toimintalinjan pohjalta kaupunkien perusongelmien selvittämistä myös rakennerahastouudistuksen valossa. Komitea on äskettäin antanut toimintakehyksestä myönteisen lausunnon(1).

2. Komission ehdotus

2.1. Komissio korostaa, että Urban-aloitteen puitteissa toteutetut hankkeet ovat huomattavasti parantaneet elämän laatua kohdealueilla, sekä painottaa, että näin saatujen kokemusten perusteella on tehty päätös kaupunkiulottuvuuden asettamisesta keskeiselle sijalle yhteisön politiikoissa ja erityisesti kyseiseen toimintakehykseen sisällytettävistä rakennerahastojen tukitoimista.

2.1.1. Toimintakehyksen pääkohdat tiivistäen komissio korostaa, että uuden Urban-aloitteen tulee tarjota uutta lisäarvoa, ja samalla on varmistettava, että se täydentää pääohjelmia. Käytännössä Urban-aloite voi toimia yhdyssiteenä pienimuotoisten innovatiivisten lähestymistapojen, joita on aiemmin kehitelty kaupunkeja koskevissa kokeiluhankkeissa ja Life-ohjelmassa, ja rakennerahastojen pääohjelmien välillä.

2.1.2. Urban-aloitteen päätavoitteena on siis edistää erityisen innovatiivisten strategioiden suunnittelua ja toteuttamista vaikeuksissa olevien pienten ja keskisuurten kaupunkien ja suurkaupunkilähiöiden hyväksi.

2.2. Kaupunkien uudistamisstrategioissa noudatettavia periaatteita on ennen kaikkea, että väestö ja tukirakenteet muodostavat riittävän suuren kokonaisuuden ("kriittinen massa"). Vankkaa paikallistason kumppanuutta tarvitaan haasteiden, strategioiden, painopisteiden, varojen kohdentamisen ym. määrittelemiseksi. Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden, kansalaisjärjestöjen, asukasyhdistysten ja ympäristöalan ryhmien sekä muiden asianomaisten tahojen tulisi osallistua kyseisiin kumppanuuksiin.

2.2.1. Strategioiden on täydennettävä rakennerahastojen ensisijaisia toimia.

2.3. Uuden aloitteen on tarkoitus kattaa noin 50 aluetta, joista kullakin tulee asua vähintään 10000 henkeä. Kyseisillä alueilla on oltava jokin erityislaatuinen sisäinen ongelma, johon tukitoimet kohdistetaan. Jäsenvaltioiden tilastollisten indikaattorien perusteella on voitava osoittaa, että kohdealueella vallitsee taloudellisen ja sosiaalisen uudistuksen tarve tai kriisitilanne. Tukikelpoisten alueiden on täytettävä tiedonannossa luetelluista valintaperusteista vähintään kolme, ja ne voivat sijaita tavoitteiden 1 ja 2 tukeen oikeutetuilla alueilla tai niiden ulkopuolella.

2.4. Tukitoimissa on lisäksi noudatettava tiettyjä painopisteitä. Näitä ovat rakennuskannan saneeraus, turvallisuuden parantaminen, rikollisuuden ehkäisy, kaupunkien suunnittelemattoman laajenemisen torjuminen, työllisyyssopimukset, syrjäytyneiden koulutusmahdollisuudet, integroidut joukkoliikennejärjestelmät, yksityisliikenteen vähentäminen, jätteenkäsittelyyn tai vesi- ja energiahuoltoon liittyvät toimet jne. Tiedonannon liitteenä on yksityiskohtainen luettelo tukikelpoisista hankkeista.

2.5. Tämän jälkeen tiedonannossa esitellään yksityiskohtaisesti yksittäisten ohjelmien valmistelu-, esittämis- ja hyväksymismenettelyt sekä tukitoimien seuranta-, toteutus- ja arviointimenettelyt.

2.5.1. Aloitteen rahoitus kaudeksi 2000-2006 on yhteensä 700 miljoonaa euroa. Rahoitus on tarkoitus jakaa jäsenvaltioiden kesken erilaisten kriteerien perusteella, joita ovat kaupunkien väestötiheys sekä työttömyyttä ja pitkäaikaistyöttömyyttä koskevat tiedot. Liitteessä lueteltuja tukitoimia on yhteensä 56, joista kutakin varten ehdotetaan keskimäärin 12 miljoonan euron rahoitusta. Toimet on tarkoitus kohdistaa yksittäisiin kaupunginosiin tai, mikäli ne täyttävät asetetut ehdot, 30000-40000 asukkaan kaupunkeihin, jotka silloin yhdistäisivät useisiin eri jäsenvaltioihin kuuluvia tukikelpoisia alueita. Horisontaaliseen koordinointiin, kokemusten vaihtoon sekä indikaattorien arviointiin ja valmisteluun ym. on tarkoitus suunnata 2 % kokonaisrahoituksesta, ja komissio hallinnoisi tätä osuutta suoraan.

3. Yleistä

3.1. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen erityisesti siksi, että se on aiemmin rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä kehottanut Euroopan parlamentin ja alueiden komitean tavoin vahvistamaan erittäin myönteiseksi katsomaansa Urban-yhteisöaloitetta. Komissio on niin ikään todennut aloitteen merkityksen ja jo periaatteessa noudattanut kehotusta. Onkin erityisen ilahduttavaa, että kyseinen aloite kuuluu uuden komission ensimmäisiin toimiin.

3.1.1. Kehotus aloitteen uusimiseksi perustuu vuonna 1994 käynnistetyn aiemman Urban-aloitteen saamaan erityisen myönteiseen huomioon. Sen suunnitteluun ja toteutukseen liittyi tiettyjä merkittäviä erityispiirteitä. Ensinnäkin se kohdistettiin suurissa sosiaalisissa ja taloudellisissa vaikeuksissa oleviin kaupunkialueisiin, ja omaksutussa lähestymistavassa yhdistyivät sosiaalis-taloudelliset ja perusrakenteita koskevat näkökohdat. Toinen merkittävä piirre oli voimakas kannustaminen kumppanuuteen niin paikallishallinnossa sekä julkisissa ja yksityisissä organisaatioissa kuin asukkaiden keskuudessa.

3.1.2. Urban-aloitteen olemus voidaan tiivistää siten, että sen puitteissa toteutettavia toimia ei niinkään kohdisteta kaupunkirakenteisiin - joihin se luonnollisesti myös vaikuttaa - vaan asukkaisiin.

3.1.3. Edellisestä Urban-ohjelmasta rahoitettiin yhteensä 116 hanketta 900 miljoonalla eurolla. Hankkeet onnistuivat yleensä erittäin hyvin sekä laadun että jatkuvuuden kannalta.

3.1.4. Päätös jatkaa tätä yhteisöaloitetta osoittaa nimenomaan, että se on edellä mainittujen ominaisuuksiensa vuoksi osoittautunut hyödylliseksi ja innostavaksi. Se on käytännönläheinen mutta palvelee myös poliittista tavoitetta EU:n lähentämiseksi kansalaisiin.

3.2. Ehdotetun uuden aloitteen parannuksia on ensi sijassa pienten ja keskikokoisten kaupunkien asettaminen tärkeimmäksi vaikkei ainoaksi kohderyhmäksi. Edellisessä tekstissä ne mainittiin vain ohimennen, vaikka niiden osuus Euroopan kaupungeista on huomattava.

3.2.1. Merkittävää on myös hyvien käytänteiden levittämisen erityinen painottaminen sekä komission hallinnoimien rahoitusvälineiden myöntäminen arviointia, luokittelua ja luokittelumenetelmiä varten. Edellisessä Urban-ohjelmassa kyseisiä toimia ei varojen puutteen vuoksi pystytty kehittämään.

3.2.2. Myös liitteen I tarkennus asumiseen kohdistettavista toimista on merkittävä. Kyseisiä toimia ei voi rahoittaa suoraan Euroopan aluekehitysrahastosta, josta tuetaan Urban-aloitetta. Mikäli nämä toimet ovat välttämättömiä asianomaisen alueen kehittämisen kannalta, ohjelmista on käytävä ilmi alueen tai jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten myöntämät määrärahat asuntojen parantamiseen Urban-ohjelmasta hankkeeseen myönnetyn kokonaissumman lisäksi. Näin vältetään vaara, että sopivina ja tarpeellisina pidetyt ohjelmat jäävät tehottomiksi sen vuoksi, että välttämättömiä rinnakkaishankkeita ei ole voitu toteuttaa.

3.2.3. Urban-aloitteen nojalla tukikelpoisten hankkeiden luettelon huomattava laajentaminen olisi paikallaan myös siksi, että luettelo on esimerkinomainen eikä tyhjentävä. Samalla korostetaan, että luetteloon sisältyvät myös sekä edellisen Urban-aloitteen että kaupunkeja koskevien kokeiluhankkeiden yhteydessä hyväksytyt toimet.

3.3. Komitea katsoo kuitenkin aiheelliseksi tarkentaa muutamia uuden aloitteen menettelytapa- ja sisältönäkökohtia.

3.3.1. Komitea on useaan otteeseen korostanut, että yhteistyö- ja kumppanuusperiaate tulisi yhdistää rakennerahastotoimiin(2). Myös Euroopan parlamentti on esittänyt tämänsuuntaisia näkemyksiä(3). Käsillä olevassa ehdotuksessa juuri tämä Urban-aloitteen "lisäarvoa" luova tekijä vaikuttaa jääneen vähälle huomiolle.

3.3.2. Urban-aloitteen aiemmat ensisijaiset tavoitteet näyttävät myös jääneen lukuisten ehdotettujen toimien ja tavoitteiden varjoon. Erityisesti näyttää hämärtyvän aiemman aloitteen tarkoitusperät kiteyttävä vaatimaton mutta tärkeä toivomus "katalysaattorin roolista laaja-alaisen suunnitelman yhteydessä sellaisten avaintoimien avulla, joilla parannetaan kestävästi asukkaiden elinoloja - - etenkin köyhillä ja sosiaalisesti rappeutuneilla kaupunkialueilla".

3.3.3. Käsillä oleva ehdotus tuntuu keskittyvän toimiin, jotka liittyvät kaupunkien kestävän kehittämisen toimintakehykseen. Kyseiset toimet ovat sinänsä tärkeitä, mutta ne liittyvät laajempaan ja kokonaisvaltaisempaan yhteyteen kuin Urban-aloite on tai sen tulisi olla. Uuden Urban-aloitteen kehys on sitä paitsi selvästi määritelty alueiden tukikelpoisuuskriteereissä.

3.3.4. On vältettävä vaara, että Urban-aloitteesta muodostuisi eräänlainen toimintakehyksen "pienoismalli", sillä sen lähestymistapa on kokonaisvaltainen. Aloitteeseen perustuvien toimien tulisi säilyä selkeästi kohdennettuina ja kannustavina, ja niitä tulisi soveltaa äärimmäisen syrjäisissä oloissa, jotta asianomaiset alueet voisivat sosiaalisen ja taloudellisen elvytyksen ansiosta hyötyä välittömästi tai välillisesti suurempien ja laajavaikutteisimpien aloitteiden kuten kaupunkien kestävän kehittämisen toimintakehyksen neljän toimintalinjan pohjalta saavutetuista tuloksista.

3.3.5. On tuskin ajateltavissa, että kaupunkialueille, jotka ei-byrokraattisessa kielenkäytössä määriteltäisiin sosiaalisesti ja taloudellisesti lohduttomiksi, voitaisiin tarjota ratkaisevaa parannusta innovatiivisen jätehuoltopolitiikan tai jalankulkuväylien rakentamisen avulla. Kyseiset toimet ovat tästä huolimatta toivottavia ja niitä tulisi toteuttaa kaikissa kaupungeissa.

3.3.6. Komitea on sitä mieltä, että uuden aloitteen tavoitteet ja toimenpiteet tulisi mukauttaa kelpoisuusperusteisiin, jotka luetellaan käsiteltävän tekstin 11 kohdassa toimien hyväksymisen edellytyksinä.

4. Erityistä

4.1. Komitea arvostaa erityisesti hankkeita, joilla tuetaan ja kannustetaan yhteiskunnallista aktiivisuutta ja välitöntä osallistumista myös järjestäytyneiden yhteiskunnallisten eturyhmien kumppanuuksien muodossa erilaisten yhteisöaloitteiden puitteissa. Komitean mielestä onkin aiheellista sisällyttää tukikelpoisten hankkeiden luetteloon edelliseen Urban-aloitteen otsake: "Tuki paikallisille päättäjille (korttelikomiteat, vuorovaikutusryhmät, kunnallisviranomaisten ja paikallisten toimijoiden osallistuminen jne.)". On muistettava, että kansalaisten tai järjestäytyneiden yhteiskunnallisten ryhmien aktiivinen osallistuminen sosiaalis-taloudelliseen elvyttämiseen ja sen hallintoon on ollut merkittävä tekijä niin edellisen Urban-ohjelman kuin Leader-yhteisöaloitteen onnistumisessa.

4.1.1. Osallistumismuotojen suhteen on myös erityisesti muistettava tukialueilla toimivien työmarkkinaosapuolten merkittävä rooli. Ne toimivat Urban-aloitteen kohteena olevassa sosiaalis-taloudellisessa ympäristössä, jossa työllisyysongelmat ovat polttavia ja sidoksissa taloudellisen rakenteen elvyttämiseen.

4.1.2. Myös pk- ja käsiteollisuusyritysten roolia tulisi korostaa, sillä ne muodostavat usein kaupunkien todellisen taloudellisen peruskudoksen. Koska pienet ja keskisuuret kaupungit ovat uuden Urban-aloitteen pääkohteita, kyseiset yritykset ovat työn ja vaurauden luomisen ensisijaisia lähteitä.

4.2. Tukitoimiin kuuluvat asianmukaisesti turvallisuusnäkökohdat ja rikollisuuden ehkäisy. Tässä yhteydessä tulisi korostaa myös kaupalliseen toimintaan tai julkiseen käyttöön tarkoitettuihin yksityisalueisiin kohdistettavia toimia.

4.3. Menetelmiä koskevat ohjeet ovat hyvin laajoja ja yksityiskohtaisia. Tästä voi olla etua, mutta seurauksena voi olla myös raskasta byrokratiaa. Eräitä välttämättömiä erityisohjeita lukuunottamatta riittänee, että viitataan yleisesti uuteen rakennerahastoasetukseen, johon miltei kaikki mainitut määräykset sisältyvät.

4.4. Urban-aloitteelle varatun kokonaisrahoituksen vähentäminen saattaa johtua rakennerahastojen tarkoitusperien tarkistuksesta. Komission tulisi tehdä kaikki mahdollinen määrärahojen lisäämiseksi, sillä on korostettava, että uuden aloitteen puitteissa toteutettaviksi ehdotetut 56 uutta tukihanketta kattavat ohjelmakauden 2000-2006. Näin suppeana aloite ei vastaa edes komission omaa tavoitetta Urban-aloitteen voimakkaasta näkyvyydestä sekä paikallisella että EU:n tasolla. Komitean mielestä suunniteltujen hankkeiden määrää olisikin lisättävä.

4.5. Lopuksi komitea muistuttaa huomioidensa tueksi - toimintakehyksestä antamansa lausunnon(4) ohella - äskettäin pidetyn, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ensimmäisen konventin päätelmistä. Konventin aiheet liittyvät monilta osin nyt käsiteltävään aloitteeseen sekä kaupunkipolitiikkoihin yleensä. Jokaisen aloitteen arvo mitataan sen vuorovaikutussuhteen laadukkuutena, jonka EU luo kansalaisiinsa, toisin sanoen todellisuuteen, jossa he elävät ja järjestäytyvät ja joka myös määrää kaikesta, mikä vaikuttaa uusien sukupolvien kohtaloihin.

Bryssel 9. joulukuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EYVL C 368, 20.12.1999. "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys".

(2) TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä", EYVL C 407, 28.12.1998, ks. myös alaviite 1.

(3) Ehdotukset neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, KOM(98) 131 - C4-0285/98/0090 (AVC).

(4) Ks. alaviite 1.