Komission kertomus - Yhteinen tutkimuskeskus Vuosikertomus 1999 /* KOM/2000/0366 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUOSIKERTOMUS 1999 sisällys Esipuhe Johdanto Hallintoneuvoston huomautuksia Yhteinen tutkimuskeskus vuonna 1999 - Uusi EU:n eri alojen politiikkaa tukeva työohjelma - Komission yksiköille tehtävä työ - Hankeryhmät - Uusi instituutioiden välinen lähestymistapa - Muu kuin ydinenergia-alan tutkimustoiminta - Ydinenergia-alan tutkimustoiminta - Avaruusalan toimien koordinointi - Ohjelman avaaminen ehdokasmaille - Kansainväliset yhteydet - YTK kumppanina verkoissa - Kilpailutettu toiminta - Teknologian siirto - Tiedotus - YTK lukuina - YTK:n tutkimuslaitosten tieteellinen tarkastus - Laatujohtaminen - Tulevaisuudennäkymiä Tutkimuslaitosten tieteellinen toiminta vuonna 1999 - Vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitos (IRMM) - Transuraanien tutkimuslaitos (ITU) - Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM) - Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos (ISIS) - Ympäristöntutkimuslaitos (EI) - Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) - Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos (IHCP) - Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos (IPTS) Lyhenneluettelo YTK:n hallintoneuvosto YTK:n keskusorganisaatio esipuhe Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) on Euroopan unionin pääosasto, joka tekee tutkimusta ja tarjoaa teknistä taitotietoa Euroopan unionin (EU) eri alojen politiikan tueksi. YTK:n asema komission yksikkönä on tämän tehtävän toteuttamisen kannalta olennaisen tärkeä, sillä se takaa laitoksen riippumattomuuden yksityisistä tai kansallisista eduista. YTK toteuttaa tehtäväänsä erityisten tutkimusohjelmien avulla, jotka kuuluvat Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien puiteohjelmien piiriin ja joista neuvosto päättää yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa. Toiminta rahoitetaan Euroopan unionin talousarviosta ja siihen saadaan lisärahoitusta assosioituneilta mailta. YTK:n toimintaan sisältyy myös asiakaslähtöistä tutkimusta tieteellisenä ja teknisenä tukena yhteisön muulle politiikalle, kuten ympäristönsuojeluun, maatalouteen tai ydinturvallisuuteen liittyvälle politiikalle. Se harjoittaa kilpailuun perustuvaa toimintaa vahvistaakseen asiantuntemustaan ja lisätäkseen taitotietoaan toimintansa ydinalueilla. Sen sijaan että YTK pyrkisi kilpailemaan suoraan jäsenvaltioiden laitosten kanssa sen tavoitteena on pikemminkin lisäarvon luominen aina kuin se on mahdollista. Kahdeksan tutkimuslaitosta Euroopassa YTK:lla on kahdeksan tutkimuslaitosta viidellä eri paikkakunnalla Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Alankomaissa ja Espanjassa. Kullakin niistä on oma erikoisalansa. Tutkimuslaitokset ovat: * Vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitos (IRMM) * Transuraanien tutkimuslaitos (ITU) * Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM) * Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos (ISIS) * Ympäristöntutkimuslaitos (EI) * Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) * Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos (IHCP) * Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos (IPTS) Ohjelman ja laadun valvonta YTK:n päätoimipaikka sijaitsee Brysselissä, ja sen ohjelmista vastaava linja toimii yhdyssiteenä tutkimuslaitosten ja poliittisten päättäjien välillä. Linja koordinoi kahdeksan tutkimuslaitoksen tekemää työtä ja auttaa varmistamaan sen laadun toimimalla vuorovaikutussuhteessa kansainvälisen tiedeyhteisön ja teollisuuden kanssa. Yksi linjan tärkeä tehtävä on YTK:n oman tutkimustyön tuloksena syntyvän teknologian siirron edistäminen. Tällä pyritään sekä luomaan lisäarvoa teollisuudessa että tukemaan yhteisön tiede- ja teknologiapolitiikkaa. YTK:n palveluksessa on noin 2 500 työntekijää erilaisilla sopimuksilla, ja sen vuotuinen talousarvio on noin 300 miljoonaa euroa. Määrärahat saadaan Euroopan unionin talousarvioon sisältyvästä tutkimusbudjetista sekä kilpailuun perustuvista toimista saatavista tuloista. YTK:n kahdeksan tutkimuslaitosta julkaisevat kukin omat vuosikertomuksensa, joista saa yksityiskohtaisempaa tietoa. YTK julkaisee myös runsaasti tieteellisiä selvityksiä, laatii kirjoituksia tieteellisiin julkaisuihin ja konferensseihin sekä järjestää työryhmiä, seminaareja ja konferensseja levittääkseen tutkimustuloksiaan. Lisätietoja saa YTK:n kotisivuilta osoitteesta www.jrc.org johdanto Vuosi 1999 oli uuden komission nimittämisen vuoksi merkittävä ajankohta Euroopan unionin kehityksessä. Vuosi oli merkittävä myös Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) kannalta, kun Philippe Busquin nimitettiin tutkimuksesta vastaavaksi komission jäseneksi. Vuoden 1999 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana YTK käynnisti ja toteutti laajan valikoiman toimia, joilla pyrittiin kehittämään sen tehtävää EU:n politiikkaa tukevana tutkimuskeskuksena. Tähän sisältyivät riippumaton ulkopuolinen tarkastus keskuksen tieteellisestä suorituskyvystä ja voimavaroista, projektijohtamisen ja laatujohtamisen käyttöönotto, YTK:n uuden henkilöstöpolitiikan valmistelu ja siihen liittyvä rekrytointisuunnitelma ja koulutusohjelma sekä YTK:n tiedonhallintaa käsittelevä erityisryhmä. Uuden työohjelman määrittäminen Vuonna 1999 YTK sovelsi ensimmäistä vuotta Euroopan komission tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidettä puiteohjelmaa. Vuoden ensimmäisellä puoliskolla keskityttiin YTK:n vuosien 1999-2002 työohjelman määrittämiseen komission yksiköiden tarpeiden mukaisesti. Tämä merkitsi tiivistä vuoropuhelua asiakkaina toimivien pääosastojen kanssa painopistealueiden määrittämiseksi ja YTK:n toiminnan sovittamiseksi niitä vastaavaksi. YTK:n työohjelma hyväksyttiin 16. huhtikuuta 1999, ja siinä osoitettiin 1 020 miljoonaa euroa varoja yli 100 hankkeeseen, jotka on koottu tukemaan seuraavia neljää pääaihealuetta: 1. Kansalaisten palveleminen 2. Kestävän kehityksen edistäminen 3. Euroopan kilpailukyvyn tukeminen 4. Euratomin työohjelma Eri pääosastojen kanssa on luotu asiakas-toimeksisaaja -suhde allekirjoittamalla yhteisymmärryspöytäkirjoja. Näiden perusteella YTK suorittaa palveluja EU:n lainsäädännön ja politiikan tueksi eri laboratorioidensa kautta, joita ovat muun muassa Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio, Euroopan kemikaalivirasto ja suuronnettomuuksien riskejä tutkiva toimisto. Vahvistaakseen tiedonvälitystä asiakkaidensa kanssa YTK järjesti lokakuussa komission pääosastojen kanssa yksiköiden välisen työryhmätapaamisen, jossa esiteltiin kymmentä valikoitua nykyistä toiminta-aluetta. Työryhmissä keskityttiin tähän mennessä saavutetun edistyksen esittelyyn sekä keskusteluun uusista painopisteistä ja tulevista toimista. YTK on oleellisena osana toimintaansa luonut vankan perustan ulkopuolisten organisaatioiden kanssa toteutettavalle yhteistyölle aina kuin se on mahdollista. Uusi työohjelma esiteltiin Isprassa maaliskuussa 1999 järjestetyssä seminaarissa. Paikalle oli kutsuttu yli 100 johtavaa t&k-toiminnan hallinnosta vastaavaa henkilöä kaikkialta EU:sta keskustelemaan ohjelman sisällöstä ja luomaan yhteyksiä toistensa ja YTK:n kanssa. Strategisemman lähestymistavan omaksuminen YTK on vuoden kuluessa kehittänyt strategisempaa lähestymistapaa kumppanuussuhteisiinsa ja tehnyt suurten tiede- ja teollisuusyhteisöjen kanssa useita korkea tason sopimuksia uusista verkoista ja tutkimusyhteistyöstä. YTK toteutti myös erityistoimia Keski- ja Itä-Euroopan maiden yhdentämiseksi sen toimintaan. Uusia teknologiansiirtotoimia lisättiin edellisenä vuonna käynnistettyjen toimien pohjalta. Niissä hyödynnetään YTK:n toiminnan tieteellisiä tuloksia ja osoitetaan sen mahdollisuudet tuottaa innovaatioita. Isprassa järjestettiin keväällä 1999 yrittäjäkoulutusta koskeva kokeiluohjelma 20:lle määräaikaisessa työsuhteessa olevalle tutkijalle. Ohjelman tuloksena kehitellään parhaillaan kolmea spin off -hanketta. Vuoden huippukohtia Kaikki tutkimuslaitokset ovat osallistuneet erilaisiin toimiin, joilla on pyritty tekemään YTK:n paremmin tunnetuksi tutkimusyhteisön ja suuren yleisön piirissä. YTK:n henkilöstön jäsenet voittivat useita arvostettuja palkintoja vuoden aikana. Huippukohtina voidaan mainita seuraavat: * Ympäristöntutkimuslaitos (EI) järjesti osana ilmanlaadun kehysdirektiivin täytäntöönpanoa kaksi keskinäistä vertailua, jotka koskivat SO2:ta, NOx:a, O3:a ja CO:ta ja joihin osallistui 18 kansallista vertailulaboratoriota. Vertailujen tarkoituksena oli yhdenmukaistaa jäsenvaltioissa käytettäviä kalibrointimenettelyjä ja valvoa kansallisten vertailustandardien tarkkuutta. Ilman saastumista koskevia tuoreita tietoja ja tehokkaampia teknisiä ja poliittisia strategioita sen rajoittamiseksi esiteltiin Air Quality 2000 -konferenssissa, jonka EI järjesti toukokuussa Venetsiassa. Konferenssissa oli 550 osallistujaa. * Vaihtoehtoisia menetelmiä ja eläinten käyttöä biotieteissä käsittelevä kolmas maailmankonferenssi pidettiin Bolognassa Italiassa. Konferenssin järjesti Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM) ja siihen osallistui 800 tutkijaa kaikkialta maailmasta. In vitro -menetelmiä on nyt käytettävissä monoklonaalisten vasta-aineiden tuotannon kaikilla tasoilla - niitä voidaan käyttää esim. rokotteiden valmistuksessa ja immunobiologisten aineiden ja hormonien laadunarvioinnissa. ECVAM:in tieteellinen komitea (ESAC) on hyväksynyt ne korvaamaan eläintuotantojärjestelmät. * Polykloorattujen bifenyylien (PCB:t) esiintymisen määrittämiseksi on kehitetty yksinkertaistettuja menetelmiä. Tällä tuettiin belgialaisten laboratorioiden pyrkimyksiä käsitellä dioksiiniongelmaa ja Belgiassa äskettäin sattunutta elintarvikkeiden saastumistapausta. * Elintarvikkeiden jalostuksen aikana tapahtuvaa kulkeutumista koskevissa toimissa keskityttiin arvioimaan nikkelin ja kromin vapautumista teräksistä, joita käytetään glukoosisiirappien suurimittaisessa tuotannossa. Arvioinnissa käytettiin sähkökemiallista ohutkerrosaktivaatiolaitetta (ETLAF). * IRMM valmisti vuonna 1999 maailman ensimmäiset vertailumateriaalit geneettisesti muunnettujen organismien osoittamista varten ja valmistaa jatkossa vertailumateriaaleja erityyppisille geneettisesti muunnetuille organismeille, jotka on päästetty vapaaseen liikkeeseen ja joita käytetään elintarvikkeiden tuotannossa. * Patenttia on haettu innovatiiviselle mallille, joka perustuu geneettisesti muunnettujen hermosolulinjojen käyttöön farmakologis-toksikologisessa testauksessa ja joka mahdollistaa neurologisten häiriöiden tai neuromuskulaaristen tautien mekanismien kuvaamisen. * Ohjelmistojen tallennuspaikka opetuksessa käytettävää multimediaa koskevan komission aloitteen tukemien tuotteiden arkistointia varten. Prometheus-tietopalvelu perustettiin edistämään koulutusta kaikkialla Euroopassa. * Pettenin suurvuoreaktoriin (HFR) liittyvää boorineutronisieppaushoitoon (BNCT) perustuvaa laitosta on parannettu ostamalla ja asentamalla nestemäistä argonia käyttävän järjestelmän osat. Uudet vakiotoimintamenettelyt takaavat laitoksen sujuvamman ja luotettavamman toiminnan ja nostavat siten sen yleistä suorituskykyä. * Ensimmäinen ydinmateriaalivalvonnan analyyseihin tarkoitettu laitosaluelaboratorio otettiin käyttöön Sellafieldin (UK) jälleenkäsittelylaitoksessa lokakuussa 1999. Laboratoriossa tarvittiin pitkälle kehitettyä automaatiota 1000 näytteen vuosituotoksen saavuttamiseksi. HALLINTONEUVOSTON HUOMAUTUKSIA Vuosi 1999 oli muutosten vuosi YTK:lle. Uusi komissio alkoi hoitaa tehtäviään, ja YTK otti hyvin myönteisesti vastaan uuden tutkimuskomissaarin Philippe Busquinin. Vuoden aikana hyväksyttiin YTK:n uusi tehtävänmääritys sekä sen erityisohjelmat ja monivuotinen työohjelma. Hallintoneuvosto panee merkille toimet, joihin YTK:n hallinto on ryhtynyt täyttääkseen uudet tehtävänsä ja mukauttaakseen uusien ohjelmien toimet YTK:n pääasiakkaiden (komission eri yksiköiden) tarpeisiin. Hallintoneuvosto suhtautui myönteisesti pääjohtajan aloitteeseen toteuttaa tieteellinen tarkastus sen varmistamiseksi, että YTK:n tieteelliset resurssit vastaavat uusia tavoitteita. Hallintoneuvosto panee merkille myös vuoden aikana toteutetut hallintotoimet, joilla on määrä tehostaa YTK:n toimintaa. Neuvosto hyväksyi 25. tammikuuta 1999 YTK:n erityisohjelmat vuosiksi 1999-2003. YTK:n toiminnan tavoitteet määriteltiin monivuotisessa työohjelmassa, jonka laatimista hallintoneuvosto on seurannut tiiviisti. Komissio hyväksyi työohjelman virallisesti 16. huhtikuuta 1999. Hallintoneuvosto on tyytyväinen toimiin, joihin YTK:n hallinto on - komission pääosastojen järjestelmällisen kuulemisen jälkeen - ryhtynyt varmistaakseen YTK:n resurssien tehokkaan käytön EU:n politiikan tukena sekä YTK:n ohjelman riittävän joustavuuden, jonka ansiosta YTK:n toiminta voidaan mukauttaa unionin politiikan uusiin painopisteisiin ja tarpeisiin. Lisäksi hallintoneuvosto panee merkille toimet, joilla on pyritty varmistamaan hyvä yhteistyö teollisuuden ja tutkimusorganisaatioiden kanssa ja jotka ovat johtaneet useiden yhteisymmärryspöytäkirjojen allekirjoittamiseen. Tieteellisen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida YTK:n tieteellisiä resursseja, YTK:n vahvuuksia ja heikkouksia sekä YTK:n monivuotisten työohjelmasuunnitelmien tieteellistä toteutettavuutta. Hallintoneuvosto odottaa, että tarkastuksen tuloksia hyödynnetään YTK:n viisivuotisarvioinnissa. Lisäksi hallintoneuvosto odottaa, että YTK ryhtyy tarvittaviin toimiin tarkastuksen suositusten toteuttamiseksi. Hallintoneuvosto seuraa tätä kehitystä mielenkiinnolla. Arvioinnin pitäisi auttaa YTK:ta vastaamaan uuden vuosisadan haasteisiin poliittisen päätöksenteon tukemisessa ja myötävaikuttaa YTK:n pitkän aikavälin tieteellisen strategian suunnitteluun. Hallintoneuvosto panee merkille YTK:n teknologiansiirtoaloitteiden kehittämisen, suhtautuu myöteisesti yrittäjyyskurssin järjestämiseen ja tukee suunnitelmia perustaa hautomo (Ispraan) ja TT-rahasto. Hallintoneuvosto toteaa YTK:n hallinnon pyrkimykset parantaa ulkoista viestintää. Se pitää tervetulleena myös laatujärjestelmien (laatujohtamisen, TQM) käyttöönottoa koko YTK:n osalta. Hallintoneuvos rohkaisee TQM-aloitetta ja korostaa, että sen toteuttamiseen on tärkeää omaksua järjestelmällinen pitkän aikavälin lähestymistapa. Hallintoneuvosto panee merkille YTK:n suoritukset kilpailutetuissa toimissa ja odottaa mielenkiinnolla säännöllisiä uusia tietoja tästä aiheesta ja etenkin kilpailutettujen toimien käytöstä strategisina välineinä validoida, parantaa ja laajentaa YTK:n osaamista ja asiantuntemusta sen työohjelmaan liittyvillä aloilla. Hallintoneuvosto tukee komission kantaa, jonka mukaan vanhentuneiden ydinvoimalaitosten poistamiseksi käytöstä on ryhdyttävä välittömiin toimiin, ja suhtautuu myönteisesti tätä koskevaan komission aloitteeseen. Tässä se myötäilee neuvoston (tutkimus) 2. joulukuuta 1999 pidetyssä istunnossa annettua lausuntoa ja istunnon päätelmiä. Hallintoneuvosto pitää tervetulleena komission lupausta kehittää asianmukaisesti rahoitettu ja jäsennelty pitkän aikavälin käytöstäpoistosuunnitelma. Pettenin suurvuoreaktorin osalta hallintoneuvosto panee merkille suurvuoreaktorin uuden lisäohjelman, jonka neuvosto on hyväksynyt vuosiksi 2000-2003. Suurvuoreaktorilla on merkittävä rooli joissain EU:n tutkimuksen kannalta tärkeissä tekniikoissa erityisesti lääketieteellisessä tutkimuksessa, materiaalitieteissä ja ydinturvallisuudessa. Lisäksi hallintoneuvosto ehdottaa, että YTK:n tuleviin hallintoraportteihin sisällytetään kuvaus siitä, miten YTK noudattaa 20. toukokuuta 1999 annettua neuvoston päätöslauselmaa ("Naiset ja tiede") ja 9. maaliskuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin päätöslauselmaa tasavertaisten mahdollisuuksien huomioonotosta yhteisön politiikassa. Hallintoneuvosto haluaa kiittää komissaari Busquinia toimista, joihin hän on ryhtynyt otettuaan vastaan haastavan tehtävän tutkimuksesta vastaavana uuden komission jäsenenä. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUONNA 1999 Uusi EU:n eri alojen politiikkaa tukeva työohjelma Tehtävä Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikan laadinnalle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. YTK on Euroopan komission yksikkö, joka toimii EU:n tieteen ja teknologian tietokeskuksena. Se on lähellä päätöksentekoprosessia ja palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja ja on samalla riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. Tehtävänsä suorittamiseksi YTK:lla on käytössään ainutlaatuinen ja kansalliset rajat ylittävä yhdistelmä tutkimuslaitoksia, laitteistoja ja asiantuntemusta. Lisäksi YTK edistää verkostojensa avulla tutkimusyhteistyötä ja laajentaa omaa tietämystään. Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänmäärityksen tekemällä tammikuussa 1999 päätöksen kahdesta viidenteen puiteohjelmaan liittyvästä erityisohjelmasta: 1. tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva erityisohjelma, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan yhteisölle suorina toimina (1998-2002), ja 2. tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelma, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002). [Neuvoston päätökset 1999/174/EY ja 1999/176/Euratom] Näissä päätöksissä määrätään, että komissio laatii seuraavalle neljän vuoden jaksolle monivuotisen työohjelman, jossa määritellään kummankin erityisohjelman täytäntöönpanon tavoitteet, painopisteet ja toteuttamissuunnitelmat. Työohjelma hyväksyttiin 16. huhtikuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä. Se on laadittu YTK:n erityisohjelmien tieteellisten ja teknisten tavoitteiden mukaisesti ja toteutetaan erityisohjelmille osoitettujen varojen puitteissa: Euroopan yhteisön ohjelmalle on osoitettu 739 miljoonaa euroa ja Euratomin ohjelmalle 281 miljoonaa euroa. Työohjelma on hankekeskeinen ja perustuu yksityiskohtaisiin hankesuunnitelmiin, joita on tehty yhteensä 101 hankkeelle. Hankesuunnitelmien valmistelussa noudatettiin Euroopan komission sisäistä kattavaa kuulemismenettelyä. Kukin hanke esiteltiin käyttäjinä toimiville pääosastoille vuonna 1998 pidetyissä seminaareissa. Tätä seurasi vuoden 1999 alkupuolella järjestetty korkean tason tietojenvaihto YTK:n ja komission yksiköiden välillä. Tällä tavoin ohjelmassa otettiin huomioon käyttäjien antama palaute erityisistä TTK-toiminnan painopisteistä, hankkeiden tuotoksista ja aikatauluista. Prosessi huipentui viralliseen yksiköiden väliseen kuulemiseen ja lopulta siihen, että komissio hyväksyi ohjelman. YTK:n työohjelman hankkeet on järjestelty tukemaan viidennen puiteohjelman pääaihealueita: I. Kansalaisten palveleminen I.1. Kuluttajansuoja I.2. Lääketieteen ja terveysalan sovellukset I.3. Tietoyhteiskunnasta hyötyminen I.4. Kansalaisten turvallisuus: ihmisen aiheuttamat vaarat ja luonnonuhat II. Kestävän kehityksen edistäminen II.1. Ympäristönsuojelun sisällyttäminen yhteisön muuhun politiikkaan II.2. Ympäristön pilaantuminen II.3. Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos II.4. Energia ja liikenne II.5. Maatalous, maaseudun kehittäminen ja kalatalous III. Euroopan kilpailukyvyn tukeminen III.1. Työllisyys, teknologia ja teollisuuden kilpailukyky III.2. Kansainvälisen kauppajärjestelmän tukeminen normeilla III.3. Innovaatio ja teknologian siirto III.4. Unionin laajentuminen, jäsenyyttä edeltävät toimenpiteet ja kansainvälinen yhteistyö IV. Euratomin työohjelma IV.1. Fissioturvallisuus IV.2. Ydinmateriaalivalvonta IV.3. Laitosten purkaminen ja jätehuolto Huomattava osa ohjelmasta on omistettu EU:n säädösten mukaisiin suoriin palveluihin; tällaisia ovat muun muassa Euroopan kemikaaliviraston (ECB), Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimiston (EIPPCB) ja Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorion (ERLAP) toteuttamat toimet. YTK:n työohjelmaan liittyy kaksi horisontaalista piirrettä: * teknologian nykyisten suuntausten (kuten biotieteiden ja tietoyhteiskunnan) ja sosioekonomisten tekijöiden - mukaan lukien työllisyys, EU:n laajentuminen ja Välimeren alue - ennakointi * Verkkojen luominen EU:n muiden TTK-alan toimijoiden kanssa vertailustandardien luomiseksi (menetelmät, tiedot, materiaalit ja mittaukset) ja sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan avoimuuden takaamiseksi. Työohjelman muoto ja valittu menettelytapa, johon liittyy läheinen vuorovaikutus komission yksiköiden kanssa, merkitsevät suurta muutosta aiempaan käytäntöön verrattuna. Ohjelma on esitetty taulukkomuodossa, jotta voitaisiin osoittaa, kuinka se tukee eri alojen politiikkaa ja edistää monialaisia toimia ja YTK:n eri tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä. Jotta monivuotinen työohjelma olisi joustavampi, se on muunnettu vuotuisiksi työohjelmiksi, joita YTK ja komission pääosastot tarkistavat vuosittain muuttuvien tarpeiden ja uusien painopisteiden mukaisesti. Taulukossa 1 esitetään YTK:n kahdeksan tutkimuslaitoksen työohjelman mukaisesti suorittamat säännölliset tutkimustoimet. Taulukko 1: YTK:n säännöllinen tutkimustoiminta >TAULUKON PAIKKA> - Komission yksiköille tehtävä työ YTK:n työohjelma rakentuu komission pääosastojen tärkeinä pitämien aiheiden ympärille. Vuorovaikutus asiakaspääosastojen kanssa varmistettiin järjestämällä lukuisia kahdenvälisiä kokouksia ja virallistettiin tekemällä yhteistyösopimuksia yhteisymmärryspöytäkirjojen muodossa. Yhteisymmärryspöytäkirjoissa luodaan kehys kahden yksikön väliselle toiminnalliselle yhteydelle, asetetaan kuulemista ja tietojen jakamista koskevia molemminpuolisia velvoitteita ja määrätään YTK:n hankkeiden edistymisen ja suoritteiden seurannasta ja raportoinnista. Vuonna 1999 YTK allekirjoitti yhteisymmärryspöytäkirjat yritystoiminnan pääosaston, ympäristöasioiden pääosaston sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kanssa. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kanssa tehtävää yhteisymmärryspöytäkirjaa koskevat neuvottelut ovat nekin edenneet jo pitkälle. - Hankeryhmät - Uusi instituutioiden välinen lähestymistapa Monialainen lähestymistapa YTK on luonut joukon ohjelmalle yhteisiä hankeryhmiä, joihin on koottu jotain tarkasti rajattua tieteellistä, teknologista tai sosiaalista kysymystä koskevia hankkeita. Tarkoituksena on edistää monialaista lähestymistapaa tuomalla yhteen tutkimusryhmiä YTK:n eri tutkimuslaitoksista, tehdä YTK:ta tunnetummaksi ja lujittaa sen yhteyksiä asiakkaisiinsa. Hankeryhmät voivat toimia viitekehyksenä käsiteltäville kysymyksille. Hankeryhmillä ei toistaiseksi ole ollut budjettivaikutuksia. YTK on luonut seuraavat hankeryhmät vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon aikana: * Sähköinen kaupankäynti: hankeryhmässä keskitytään sähköisen kaupankäynnin luotettavuuteen ja kuluttajanäkökohtiin (IHCP, ISIS ja IPTS). * Päästöt ja niiden vaikutukset ihmisten ja ympäristön terveyteen: hankeryhmässä keskitytään päästöprosesseihin, liikenteen ja jätteidenpolton puhtaaseen teknologiaan ja päästöjen ominaispiirteisiin suhteessa terveysvaikutuksiin (EI, IAM, IHCP ja IPTS). * Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos: hiilinielujen mallintaminen ja ilmakehän ja biosfäärin hiilen seuranta, puhdas teknologia ja vaikutukset energiapolitiikkaan (SAI, IPTS, EI ja IAM). * Elintarvikkeet: hankeryhmässä keskitytään elintarvikkeiden turvallisuuteen, petostenvastaisiin toimenpiteisiin, bioteknologiaa käsittelevien direktiivien tukemiseen ja teollisuuden kilpailukykyä parantavien standardien kehittämiseen (IHCP, IRMM ja IPTS). * Maatalouden ympäristötoimet: avaruusgeologiset tiedot, maatalouden ympäristötoimenpiteiden yhtenäinen arviointi ja varmentaminen (SAI, EI, ISIS ja IPTS). * Ikääntyvien reaktoreiden hallinta: ydinvoimaloiden turvallisuus, unionin laajentumisen vaikutukset, teollisuuden kilpailukyvyn kohentaminen (IAM ja ISIS). Hankeryhmiin liittyvää kokeilua jatketaan kuluvan vuoden aikana ja sen tehokkuudesta ja vaikutuksista esitetään väliarviointi vuoden 2000 lopussa. - Muu kuin ydinenergia-alan tutkimustoiminta Muuhun kuin ydinenergia-alaan liittyvä YTK:n työohjelman osuus kasvaa tasaisesti ja on tällä hetkellä noin 73 prosenttia kaikesta toiminnasta. YTK:n tehtävän mukaisesti työssä keskitytään eri alojen politiikan edistämisen kannalta tärkeisiin tutkimusaiheisiin ja erityisesti kansalaisten terveyttä ja turvallisuutta koskeviin huolenaiheisiin, kestävään kehitykseen ja kilpailukykyyn. Yksityiskohtaisia tietoja työstä annetaan YTK:n tutkimuslaitosten toimintaa kuvaavissa jaksoissa. - Ydinenergia-alan tutkimustoiminta Säännöllinen ohjelma YTK:n juuret ovat Euratomin perustamissopimuksessa, vaikka ydinenergia-alaan osoitettu osuus sen budjetista onkin pienentynyt jo 23 prosenttiin. Vastauksena Euroopan ydinenergia-alan poliittisen ja teollisen toimintaympäristön muutoksiin on kehitetty YTK:n Euratom-ohjelmaa koskeva strategia, jossa korostetaan seuraavia kysymyksiä: * ydinmateriaalivalvontaan liittyvät toimet, joihin sisältyy laitteiden kehittäminen ja kvalifioiminen, vertailumateriaalien ja -menetelmien kehittäminen sekä tarkastajien koulutus, ja * ikääntyvien ydinlaitosten toimintaturvallisuuden tutkiminen; aktiniditutkimus polttoainekierron turvallisuuden tutkimiseksi. Vastaavat hankkeet toteutetaan neljässä YTK:n tutkimuslaitoksessa, jotka ovat IRMM, ITU, IAM ja ISIS - ITU on lähinnä YTK:n ydinenergia-alan toiminnasta vastaava laitos. Suurvuoreaktori (HFR) Euratom-sopimuksen toteuttaminen Komissio käyttää Pettenissä Alankomaissa sijaitsevaa suurvuoreaktoria (HFR) vuonna 1961 tehdyn Euratomin ja Alankomaiden välisen sopimuksen nojalla. YTK tekee suurvuoreaktorissa tutkimusta Euroopan atomienergiayhteisön hyväksi nelivuotisten lisätutkimusohjelmien perusteella. Suurvuoreaktoria hallinnoivat Alankomaat, Saksa ja Ranska, ja kukin osapuoli takaa tietyn prosenttiosuuden tarvittavasta rahoituksesta. Tutkimusneuvosto hyväksyi uuden nelivuotisohjelman (2000-2003) 2. joulukuuta 1999. Suurvuoreaktorin ohjelmassa jatketaan toimintaa nykyisten reaktorien turvallisuuden alalla sekä turvallisempien reaktorien ja uusien polttoaineiden kehittämiseksi. Suurvuoreaktoria käytetään yhä enemmän lääketieteellisen toiminnan tukemiseen. Suurvuoreaktori tuottaa tarvittavat isotoopit yli 60 prosenttiin Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Se on laatunsa ja luotettavuutensa takia korvaamaton väline kaikille alan eurooppalaisille lääkeyrityksille. Lisäksi reaktorin tuotteet voidaan sen sijainnin ansiosta toimittaa nopeasti lääketieteellisiin keskuksiin eri puolille Eurooppaa. Tämä on olennaisen tärkeää, koska useimmat nykyisin käytettävät isotoopit ovat lyhytikäisiä. Suurvuoreaktoria käyttää myös joukko eurooppalaisia tutkimuslaitoksia, jotka ovat kehittämässä hoitoa pahanlaatuisiin aivokasvaimiin hyödyntämällä boorineutronisieppaushoitotekniikkaa. Suurvuoreaktori tukee myös muuta lääketieteeseen liittyvää tutkimusta, kuten uusien isotooppien tuottamista, muiden teknisten boorineutronisieppaushoitosovellusten ja uusien alfa-immunoterapiatuotteiden kehittämistä ja lääketieteellisten proteesien materiaalien tutkimusta. Ydinlaitosten purkaminen Vanhentuneiden laitosten purkaminen Euratomin perustamissopimuksen nojalla allekirjoitettiin vuosina 1960-1962 ydinlaitoksia koskevia laitosaluesopimuksia yhteisön, Saksan, Belgian, Italian ja Alankomaiden välillä. Italian ja Alankomaiden kansalliset ydinlaitokset siirtyivät yhteisölle ja niissä rakennettiin ydinalan kehittämiseen tarkoitettu infrastruktuuri. Joitain näistä laitoksista käytetään vielä nykyäänkin. Toisten käyttö on lopetettu, joissain tapauksissa yli 20 vuotta sitten, ja ne ovat suurimmaksi osaksi vanhentuneita. YTK on laatinut ydinlaitostensa purkamista koskevan pitkän aikavälin toimintasuunnitelman. Suunnitelma jakautuu kolmeen osaan: 1. Niiden jätteiden huolto, jotka ovat syntyneet YTK:n toiminnasta vuodesta 1960 tähän päivään saakka; tähän vaiheeseen sisältyy myös vanhentuneiden laitosten turvallinen suojaaminen sekä kiinteiden ja nestemäisten jätteiden käsittelyssä, dekontaminaatiossa ja varastoinnissa tarvittavien laitosten parantaminen. 2. Suljettujen laitosten kuten reaktoreiden ja laboratorioiden purkaminen; tässä prosessissa syntyy uutta jätettä, joka on myös käsiteltävä. 3. Vielä käytössä olevien ydinlaitosten - kuten Ispran syklotronin, ITU:n Karlsruhen kuumakammioiden ja Pettenin suurvuoreaktorin - tulevassa purkamisessa tarvittavien voimavarojen arviointi. Neuvosto käsitteli ohjelmaa 20. toukokuuta 1999 ja se hyväksyttiin virallisesti 2. joulukuuta 1999 (KOM(1999) 114 final). - Avaruusalan toimien koordinointi Euroopan komissio on vuodesta 1997 lähtien toteuttanut erityisiä toimia sovittaakseen yhteen eurooppalaiset avaruuteen liittyvät toimet ja EU:n eri alojen politiikan. Tästä syystä YTK:n pääjohtaja on valtuutettu tehostamaan komission yksiköiden toimintaa ja yhteyksiä sekä sisäisesti että ulkoisesti erityisesti suhteessa Euroopan avaruusjärjestöön (ESA). Suoraan YTK:n pääjohtajan alaisuudessa toimiva avaruusalan toimien koordinointiyksikkö organisoi ja tukee komission yksiköiden välistä avaruusasioiden koordinointiryhmää (SCG) sekä komission avaruusalan neuvoa-antavaa ryhmää (SAG), johon osallistuu komission yksiköiden edustajia, jäsenvaltioiden avaruusalan asiantuntijoita sekä ESA:n, EUMETSAT:in ja Länsi-Euroopan unionin (WEU) edustajia. SAG on neuvoa-antava elin, jonka tarkoituksena on helpottaa poliittista keskustelua ja auttaa löytämään yksimielisyys tulevasta etenemistavasta. Yksikkö herättää keskustelua julkaisemalla tutkimuksia ja toimintatapoja koskevia asiakirjoja. Komissio antoi kesäkuussa 1999 työasiakirjan nimeltä 'Tavoitteena yhtenäinen eurooppalainen avaruusstrategia' [SEC(1999)789], jonka avaruusalan toimien koordinointiyksikkö oli laatinut pääjohtajan valvonnassa ja avaruusasioiden koordinointiryhmän avustuksella. Tämän komission asiakirjan välittömänä seurauksena 'avaruus' otettiin ensimmäistä kertaa EU:n ministerineuvoston esityslistalle 2. joulukuuta 1999 pidetyssä tutkimusneuvoston kokouksessa Avaruusalan toimien koordinointiyksikkö julkaisi vuonna 1999 lisäksi seuraavat asiakirjat: * Yhteinen raportti Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välisestä synergiasta (SAG/99/1) * Maailmanlaajuinen seuranta ympäristön ja turvallisuuden hyväksi (SAG/99/3) * Luettelo avaruusteknologian sovelluksiin liittyvistä hankkeista neljännessä puiteohjelmassa (EUR 18971) * Avaruusteollisuuden korkean tason yhteistyöelimen päätelmät (toukokuu 1999). Ohjelman avaaminen ehdokasmaille Isprassa järjestettiin 19. maaliskuuta 1999 kokous, johon osallistuivat 11 ehdokasmaan valtuuskunnat. Kokouksessa hyväksyttiin YTK:n strategia, joka liittyy kyseisten maiden äskettäin tapahtuneeseen assosioitumiseen viidenteen puiteohjelmaan. Strategia koostuu viidestä tekijästä: 1. Yhteisten tutkimushankkeiden ja aihepiirikohtaisten verkkojen perustaminen ottaen erityisesti huomioon EU:n ohjelmien ehdotuspyynnöt 2. YTK:hon liittyvän yhteisön säännöstön siirron edistäminen, mikä voi tapahtua EU:n lainsäädäntöä täytäntöönpanevien YTK:n eri toimistojen ja verkkojen kautta - tämä koskee erityisesti ympäristöalaa 3. Mahdollisuus käyttää YTK:n koelaitteistoja, jotka ovat useissa tapauksissa ainutlaatuisia Euroopassa 4. Ehdokasmaista tulevien vierailevien tutkijoiden ja stipendiaattien vastaanottaminen 5. Konferenssien, vierailujen ja tiedotuspäivien järjestäminen ehdokasmaissa ja YTK:ta koskevan tiedon levittäminen Tämän strategian mukaisesti YTK on perustanut tietyillä erityisaloilla lukuisia tutkimusyhteenliittymiä ehdokasmaiden organisaatioiden kanssa sekä järjestänyt erityisseminaareja laajentumiseen liittyvistä kysymyksistä. Kansainväliset yhteydet YTK teki maaliskuussa 1999 neuvostolle selkoa siitä, mitä seurauksia on sen uudesta tehtävänmäärityksestä sen kansainvälisissä suhteissa. Tutkimusta käsittelevä neuvoston työryhmä suhtautui yksimielisen myönteisesti uuteen strategiaan, jonka mukaan YTK keskittää kansainväliset toimensa työohjelman painospistealueisiin ja rajattuun määrään maita, joita ovat erityisesti IVY-maat, USA ja Japani. Tämän johdosta YTK:n pääjohtaja vieraili keväällä Japanissa ja Koreassa ja syksyllä Yhdysvalloissa. Yhdysvaltojen vierailun aikana allekirjoitettiin ydinturvallisuusalan sopimus Yhdysvaltojen ydinsääntelykomitean (Nuclear Regulatory Commission) kanssa. Samalla päätettiin myös virallistaa YTK:n ja US/FDA:n välinen nykyinen yhteistyö, mikä tapahtuu elintarvikkeiden turvallisuutta ja ravitsemusta käsittelevän yhteisen instituutin (JIFSAN) kanssa toteutettavan täytäntöönpanojärjestelyn kautta. Lisäksi vierailun aikana päätettiin laajentaa nykyistä ydinmateriaalivalvontayhteistyötä US/DoE:n kanssa siten, että siihen kuuluisi myös ydinteknologia uuden erillisen sopimuksen nojalla. Vastaava päätös tehtiin myös Tokiossa JAERI:n kanssa. Argentiinan ja Euratomin sopimuksen allekirjoittamisen lisäksi YTK allekirjoitti ydinmateriaalivalvontasopimuksen Argentiinan ja Brasilian ydinpolttoaineiden valvontatoimiston (ABACC) kanssa. Sopimus kattaa kaiken mahdollisen yhteistyön näiden kahden ydinmateriaalivalvontajärjestelmän välillä. Venäjän kanssa jatkettiin käynnissä olevia ydinmateriaalivalvontahankkeita TACIS-ohjelman puitteissa siten, että uutena painopisteenä oli plutoniumvalvonta. YTK:n osallistuminen ydinturvallisuustoimintaan lisääntyi huomattavasti, kun komission ulkomaanavun yhteinen toimiala (SCR) pyysi tarkastelemaan perusteellisesti 14 laajaa ns. paikan päällä toteutettavaa hanketta ja järjestämää Isprassa ensimmäisen TACIS:in teknisen työryhmätapaamisen komission, Venäjän viranomaisten ja (sekä Venäjää että EU:ta edustavien) teollisuuskumppaneiden välillä. Tämä kesäkuussa pidetty tekninen työryhmätapaaminen (TTW) onnistui hyvin, mikä vahvisti YTK:n roolia tässä asiassa. Myös Venäjän viranomaiset korostivat tätä vuoden 1999 TACIS:n valvontatyöryhmän tapaamisessa. YTK kumppanina verkoissa Laadun ja riippumattomuuden ylläpitäminen Yhteisön politiikka on monimutkaista ja monitahoista ja se kattaa yhä kasvavan määrän eri aloja. Tiedollisen tuen antamiseksi vaadittavat voimavarat ja taidot ovat suurempia kuin mitä YTK:lla on tai mitä se voi tulevaisuudessa saavuttaa. Siten jotta YTK voisi tarjota riippumatonta tieteellistä ja teknistä asiantuntemusta, sen on voitava hyödyntää ulkopuolisia 'asiantuntemuspörssejä' ja varmistua edelleen siitä, että tulokset ovat vaadittujen laatu- ja riippumattomuusvaatimusten mukaisia. YTK jakaa yhä kasvavassa määrin vastuun tiedon toimittamisesta jäsenvaltioiden kanssa. Useita tämän suuntaisia sopimuksia on jo neuvoteltu kansallisten tutkimusorganisaatioiden kuten Alankomaiden soveltavan tieteellisen tutkimuksen järjestön (TNO) ja Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusalan arviointi- ja tutkimusviraston (DERA) kanssa Yhteisymmärryspöytäkirjoja on allekirjoitettu myös sellaisten eurooppalaisten organisaatioiden kuin Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) kanssa. EEA:n kanssa tehty sopimus kattaa ympäristöalaa koskevan tieteellisen ja teknisen yhteistyön ja erityisesti ilmastonmuutokseen, kemikaalien ja niiden ympäristövaikutusten valvontaan ja Euroopan luonnonvarojen suojeluun liittyvät kysymykset. EMEA:n kanssa tehdyn sopimuksen avulla pyritään kehittämään lääkkeitä koskevaa sääntelypolitiikkaa tukevia telemaattisia aloitteita ja parantamaan niiden käyttöä. Teollisuuden osalta YTK pyrkii luomaan suhteita pikemminkin edustaviin teollisuusryhmittymiin kuin yksittäisiin yrityksiin säilyttääkseen riippumattomuutensa Euroopan kilpailukyvyn tukemisessa. Vuonna 1999 aloitettiin neuvottelut sellaisten eurooppalaisten teollisuusverkkojen kuin EUCAR:n (autoteollisuus) ja CONCAWE:n (öljyteollisuus) kanssa; tarkoituksena on tehdä ajoneuvojen päästöjä koskevaa yhteistä tutkimusta. YTK teki vuoden aikana arvioinnin kaikista standardointiin liittyvistä hankkeistaan, joilla tuetaan Euroopan standardointikomitean (CEN) kanssa vuonna 1998 allekirjoitettua yhteistyösopimusta. Standardoinnille omistettiin myös IPTS Report -julkaisun erikoisnumero. Kesäkuussa järjestettiin elinkaarianalyysiä koskeva yhteinen seminaari asiasta vastaavan CEN:in teknisen komitean kanssa. Lisäksi järjestettiin ympäristöstandardeja koskeva YTK:n ja CEN:in seminaari. Yhteistyössä Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa toteutettiin useita YTK:n hankkeita, joissa käsiteltiin Euro-Välimeri-alueen sosioekonomisen kehityksen kannalta kriittisiä kysymyksiä, kuten vettä, energiaa, maan käyttöä ja elintarvikevaroja. Työllä tuetaan suoraan Euro-Välimeri-alueen tiedettä ja teknologiaa käsittelevää hallitusten välistä komiteaa sekä asiasta vastaavien komission yksiköiden kautta toteutettua teollista yhteistyötä. Vuonna 1999 järjestetyissä ensimmäisissä asiantuntijaseminaareissa käsiteltiin muun muassa inhimillisten voimavarojen kehittämistä, sokeritautia, elintarviketuotantoa (IHCP:n kanssa) ja maatalouden teknologiaa ja kaukokartoitusta (SAI:n kanssa). Kilpailutettu toiminta Tavoitteeksi asetettu 15 prosenttia YTK:n erityisohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä todetaan, että YTK jatkaa kilpailutetun toiminnan kehittämistä viidennessä puiteohjelmassa. Hallintoneuvosto on asettanut alustavaksi tavoitteeksi 15 prosenttia vuosina 1999-2002.Tämä on hiukan vähemmän kuin edellisessä ohjelmassa ja sopusoinnussa sen kanssa, että YTK:n perustoiminta suunnataan EU:n eri alojen politiikan tukemiseen. Kilpailutettuun toimintaan sisältyvät Euroopan komissioon liittyvä kilpailutettu toiminta, ulkopuolisten tutkimusorganisaatioiden kanssa toteutettava yhteisrahoitteinen toiminta sekä Euroopan teollisuudelle suoritettavat ulkopuoliset työt. YTK osallistuu tällaiseen toimintaan lähinnä pitääkseen yllä korkeaa ammattitaitoa olemalla yhteydessä vaativiin asiakkaisiin, tehdäkseen vertailuanalyysejä ulkopuolisten kumppaneiden kanssa tai hankkiakseen uutta kokemusta yhteistyön avulla. Hankkeiden valinta perustuu yhdenmukaisuuteen (täydentääkö toiminta säännöllistä tutkimustoimintaa) ja lisäarvoon - saadaanko hankkeesta erikoisosaamista tai toteutetaanko se Euroopan laajuisesti. YTK osallistuu toimintaan ainoastaan jos pyydetty hanke tai palvelu liittyy sen tehtävään. YTK noudattaa toissijaisuusperiaatetta eikä siis tarjoa palveluja, joita voidaan paremmin tarjota kansallisella tasolla. Viidennen puiteohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana kaikki YTK:n tutkimuslaitokset osallistuivat yhteisrahoitteista toimintaa koskevaan ensimmäiseen ehdotuspyyntöön ja olivat mukana yli 250:ssä hanke-ehdotuksessa. Täydelliset tulokset eivät olleet vielä saatavilla 1. marraskuuta 1999, mutta näyttää siltä, että yli 80 näistä ehdotuksista on hyväksytty. Teknologian siirto Eurooppalaisen teknologian siirtoa koskevan aloitteen (ETTI) yhteydessä toteutettuihin toimenpiteisiin, jotka on rahoitettu YTK:n oman talousarvion ulkopuolelta, sisältyvät yrittäjyyttä koskeva opetusohjelma, 'laajennettu yrityshautomo', jonka on tarkoitus helpottaa spin off -yritysten syntyä ja parantaa YTK:n laboratorioiden käyttömahdollisuuksia, sekä alkupääomarahaston - Teknologiansiirtorahaston - toteuttaminen. Yrittäjäkoulutus on suunniteltu lyhyessä työsuhteessa oleville YTK:n tutkijoille. Sitä testattiin kokeiluhankkeessa, johon valittiin 20 tutkijaa 35:stä hakijasta. 18 seminaarissa (200 tuntia jäsenvaltioiden ammattilaisten antamaa koulutusta) opetettiin yrityshallinnon perustaitoja ja käytiin läpi yrityssuunnittelun kaikki vaiheet toteutettavuustutkimuksista rahoituksen kautta yrityksen käynnistämisen käytännön toimiin. Kolme osallistujaa tekee parhaillaan spin off -hanketta koskevaa yrityssuunnitelmaa. Teknologian menestyksekkääseen hyödyntämiseen sisältyy tulosten teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen, teknologian mahdollisuuksien arviointi sekä asiasta kiinnostuneiden tahojen löytäminen. Vuonna 1999 jätettiin 11 patenttihakemusta ja 12:ta muuta hakemusta valmisteltiin. Teknologian siirtoa koskevaa tiedostoa, johon sisältyy noin 50 dokumentoitua tekniikkaa, on pidetty yllä ja päivitetty. Lisenssisopimusten allekirjoittamiseksi on etsitty aktiivisesti kontakteja sekä käyty neuvotteluja. Yksityinen rahoitus siemenrahoituksena Vuonna 1999 kehitettiin toimintatapa, jossa yksityiset rahoittajat investoivat 50 % siemenpääomasta YTK:n tutkimuksesta syntyvien hankkeiden hyödyntämiseksi. Rahaston pääoma (tavoitteena 20 miljoonaa euroa) investoidaan uusien yritysten perustamisen lisäksi myös teknologian siirtoon nykyisiin yrityksiin. Yli 100:n rahastotoimijan laajan kuulemisen aikana monet näistä ilmaisivat kiinnostuksensa asiaan. Avoimen tarjouskilpailun kautta valitun ehdokasyrityksen kanssa on aloitettu neuvottelut. Yrityshautomo- ja teknologiansiirtotoiminnan yhdistävää laitosta - Euroopan innovaatio- ja spin off -yrityskeskusta (ECIS) - koskeva hankesuunnitelma saatiin valmiiksi. Hautomotoiminnalla autetaan valikoituja YTK:n tutkimuksesta syntyneitä spin off -hankkeita tarjoamalla konsulttiapua ja koulutusta yrityssuunnitelman laatimisessa ja toiminnan käynnistämiseen liittyvien käytännön toimien valmistelussa ennen uuden yrityksen laillista perustamista. Teknologian siirtoon liittyvällä toiminnalla pyritään löytämään, tukemaan ja konsultoimaan jäsenvaltioiden pieniä ja keskisuuria yrityksiä teknologian siirtämiseksi YTK:sta. ECIS:in rahoituksesta sovittiin aluepolitiikan pääosaston kanssa vuoden 1999 lopulla, ja keskus aloittaa toimintansa vuoden 2000 puolivälissä. YTK koordinoi myös Euroopan teknologiansiirtoverkkoa (ETTN) eli entisten pääosastojen III, XIII ja XXIII kokeiluhanketta, jossa pyritään käyttämään tieto- ja viestintätekniikkaa teknologian siirron edistämiseksi syrjäseuduilla sijaitseville pk-yrityksille. Hankkeen tavoitteena on nopeuttaa kansainvälistä teknologian siirtoa ja parantaa pk-yritysten kilpailukykyä helpottamalla niiden mahdollisuuksia hyödyntää asiantuntemusta. Välittäjäorganisaatioilla on tärkeä tehtävä pk-yritysten tarpeiden tunnistamisessa. Toiminnassa on mukana yli 300 pk-yritystä ja kansainvälinen teknologian siirtotoiminta on alkanut. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla ETTN:n kotisivuilta osoitteessa http://ettn.jrc.it. Julkisen tutkimustoiminnan spin off -hankkeet YTK on osa yhteenliittymää, joka valittiin uuden viidenteen puiteohjelmaan lähetetyn ehdotuksen perusteella edistämään julkisen tutkimustoiminnan spin off -hankkeita. Kumppanit edustavat noin 60 000 eurooppalaista tutkijaa. Kumppaneiden joukossa ovat muun muassa CEA (Ranskan atomienergiakomissio), CERN (Euroopan hiukkasfysiikkalaboratorio), CNRS (Ranskan kansallinen tieteellisen tutkimuksen keskus), CSIC-CNM (Espanjan kansallinen mikroelektroniikan keskus) ja DERA (Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusalan arviointi - ja tutkimusvirasto). Tavoitteena on soveltaa kumppaneiden asiantuntemusta ja kansainvälisiä verkkoja spin off -hankkeiden tukemiseen ja avustaa huippuosaamisen näyteikkunan luomisessa. Tiedotus Vuonna 1998 aloitettua YTK:n viestintästrategiaa jatkettiin vuonna 1999 ja YTK:n toiminta yritettiin saada laajemmin esille eri tiedotusvälineissä ja tärkeiden kohdeyleisöjen samoin kuin suuren yleisön piirissä. YTK:ta käsiteltiin laajasti eri tiedotusvälineissä ja etenkin lehdistössä ja radio- ja tv-lähetyksissä, millä oli huomattavia ja myönteisiä vaikutuksia. Erikoistunut tiedotus- ja suhdetoimintayksikkö perustettiin Tiedotustoimien sisällyttäminen YTK:n keskeiseen politiikkaan ja tieteelliseen työhön on saavutettu perustamalla erikoistunut tiedotus- ja suhdetoimintayksikkö, joka vastaa YTK:n viestintästrategian yleisestä koordinoinnista. Tunnettuuden parantaminen YTK on viime vuosina järjestänyt useita tapahtumia tai osallistunut niihin - tällaisia ovat konferenssit, seminaarit ja tieteelliset työryhmätapaamiset. Tällainen toiminta on auttanut tekemään YTK:ta tunnetummaksi kansainvälinen tieteellisen yleisön sekä yleis- ja erikoislehdistön piirissä. Tunnettuutta ovat lisänneet useat palkinnot, joita YTK:n henkilökunta on voittanut vuoden kuluessa. YTK:lla oli suuri tiedotusosasto Euroopan komission Essenissä Saksassa helmikuussa 1999 järjestämässä viidennen puiteohjelman avajaistapahtumassa. Tapahtuman pohjalta käynnistettiin lehdistötoimia eri tasoilla. YTK osallistui Budapestissa heinäkuussa järjestettyyn tiedejournalismin toiseen maailmankonferenssiin. Yli 146 tieteellistä kirjoittajaa 29 maasta tapasi keskustellakseen tiedejournalistien tehtävästä tieteen raportoijina. YTK:lla oli näyttelyosasto, jossa esiteltiin tiedotusmateriaalia, julisteita ja lehdistötiedotteita. Yli 550 teollisuuden, tutkimuslaitosten ja kansallisten ja kansainvälisten viranomaisten edustajaa osallistui toukokuussa järjestettyyn Air Quality 2000 -konferenssiin. Konferenssin järjestivät yhdessä YTK, ympäristöasioiden pääosasto ja Fondazione Mangeri Venetsiassa. ECVAM järjesti Bolognassa Italiassa 29. elokuuta - 2. syyskuuta 1999 toisen tärkeän kansainvälisen tapahtuman, johon osallistui noin 800 tutkijaa. Tässä kolmannessa maailmankonferenssissa käsiteltiin vaihtoehtoisia menetelmiä ja eläinten käyttöä biotieteissä. YTK esitteli viidenteen puiteohjelmaan liittyvän työohjelmansa tutkimuskumppaneille, viranomaisille ja komission edustajille Isprassa maaliskuussa järjestetyssä kansainvälisessä seminaarissa 'Tiede ja teknologia Euroopan eri alojen politiikan tukena - kohti uutta kumppanuutta'. Seminaariin liittyvä erityistapahtuma oli suunnattu assosioituneille maille ja se antoi Keski- ja Itä-Euroopan maiden edustajille mahdollisuuden saada lisää tietoa YTK:n toiminnasta. YTK:n henkilökunta voitti useita arvostettuja palkintoja vuonna 1999. Palkinnonsaajiin kuuluivat: * Elke Anklam ja Joerg Stroka (IHCP), joille virallisten analyyttisten kemistien liitto antoi nimityksen 'Associate Referee of the Year' * Aloïs Sieber (SAI), joka valittiin IEEE:n jäseneksi ansiostaan mikroaaltokaukokartoituksen tutkimuksen johtajana, ja * Maurice Whelan ja Colin Forno (ISIS), jotka voittivat 'Metrology for World Class Manufacturing Award 1999 - Innovative Metrology in the UK' -palkinnon työstään optisen interferometrian alalla. Julkaisut Vuoden aikana alettiin julkaista useita sekä suurelle että tieteelliselle yleisölle tarkoitettuja ja eri kohderyhmille suunnattuja uusia julkaisuja, muun muassa seuraavat: * Letter from the JRC, joka lähetetään Euroopan poliittisille päätöksentekijöille. * JRC in (kuukausi), kuukausittain julkaistava sisäinen tiedote YTK:n henkilöstölle kaikilla toimipaikoilla. * Yhteinen tutkimuskeskus -esitteessä annetaan yleiskuva YTK:n toiminnasta. * Kansalaisten palveleminen -esitteessä keskitytään suoraan Euroopan kansalaisia palveleviin YTK:n toimiin. * YTK:ta kuvaava video, johon sisältyy yleisesittely ja kutakin tutkimuslaitosta esittelevä osuus. * Uusi sähköinen julkaisu (CD-ROM 'viewcard'), jossa esitellään YTK:n toimintaa. Suuri määrä vierailuja YTK:n eri toimipaikoilla kävi paljon vierailijoita, joiden joukossa oli myös johtavia poliitikkoja ja tiedeyhteisön edustajia. Philippe Busquin vieraili Isprassa lokakuussa 1999 heti sen jälkeen kun hän oli ottanut vastuulleen tutkimuksen pääosaston ja YTK:n. Tämä oli Busquinin ensimmäinen vierailu YTK:n toimipaikalla ja hän aikoo käydä niillä kaikilla - seuraava vierailu suuntautui joulukuussa IAM:n toimipaikalle Petteniin. Useat toimittajat vierailivat YTK:ssa haastatellakseen henkilökunnan jäseniä ja kuvatakseen erilaisia hankkeita. Noin 60 tv-ohjelmassa ja päivälehdessä uutisoitiin YTK:n hankkeita. Tiedotusvälineille järjestettiin kymmenen lehdistö- ja tiedotustilaisuutta. YTK:n eri laitoksissa kävi yli 10 000 vierailijaa eri tapahtumissa, kuten kokousten ja konferenssien yhteydessä tai teollisuuden, korkeakoulujen ja muiden asiasta kiinnostuneiden tahojen tehdessä vierailuja laboratorioihin. YTK lukuina - Henkilöstö YTK:n henkilöstö (M = miehet, N =naiset) koostuu seuraavista henkilöstöluokista: >TAULUKON PAIKKA> Kokonaishenkilöstöstä noin 1 600 työntekijää voidaan pitää tutkimushenkilöstönä, josta noin 400:lla on lyhytaikainen (1-3 vuoden) työsopimus. Koska pätevän henkilöstön tarve YTK:ssa on kasvanut vuosien mittaan, budjettivallan käyttäjä on lisännyt vanhempien tutkijoiden (A-palkkaluokan henkilöstön) ja sitä kautta korkeakoulututkinnon suorittaneen henkilöstön määrää. Tämä muutos toteutettiin vuoden 1999 alussa, ja sen myötä A-palkkaluokassa voitiin palkata väliaikaista henkilöstöä. Vuonna 1999 jatkettiin komission uutta henkilöstöpolitiikkaa, jota noudatetaan palkattaessa henkilöstöä tutkimusbudjetin turvin. Tämän politiikan mukaan virkamiesten muodostamaa pysyvää perushenkilöstöä (40 % henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä) täydennetään joustavalla väliaikaisten toimihenkilöiden osuudella (60 % henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä, 35 prosentilla viiden vuoden ja 25 prosentilla kolmen vuoden työsopimus). Vuoden 1999 aikana YKT:n palveluksesta jäi pois (eläkkeelle siirtymisen tai työsopimuksen päättymisen vuoksi) 172 henkilöstösääntöjen alaista työntekijää, mikä on huomattavasti enemmän kuin edellisinä vuosina. Suuntaus jatkuu samanlaisena myös tulevina vuosina. YTK:n toiminnan alkuvaiheissa palkattu henkilöstö saavuttaa eläkeiän, ja heidät korvataan korkeatasoisilla tutkijoilla. Vuonna otettiin palvelukseen 92 uutta henkilöstösääntöjen alaista työntekijää. - Tasavertaiset mahdollisuudet YTK jatkoi vuonna 1999 miesten ja naisten tasavertaisiin mahdollisuuksiin tähtäävän komission politiikan toteuttamista kannustaakseen naisten palvelukseen ottamista ja urakehitystä. Tällöin otettiin huomioon myös komission "Naiset ja tiede" -aloite. YTK:ssa tämän politiikan edistämisestä vastaa virkamies, joka työskentelee suoraan pääjohtajan alaisuudessa. - Henkilöstöjakauma* >TAULUKON PAIKKA> * Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt ** Hallintolinja ja Ispran toimipaikan perusrakenteiden linja yhteensä - Vierailevat tutkijat, jäsenvaltioiden lähettämät kansalliset asiantuntijat, harjoittelijat, stipendiaatit >TAULUKON PAIKKA> - Talousarvio Talousarvio ja menot - säännöllinen toiminta YTK:n käytettävissä olevat määrärahat jakautuvat henkilöstömenoihin, yleismenoihin (kiinteistöjen ja laitteiden ylläpito, sähkö, vakuutukset, kulutustavarat jne.) sekä toimintamäärärahoihin (tieteelliset hankinnat). Määrärahat tulevat YTK:n säännöllisen toiminnan talousarviosta, johon saadaan varoja yhteisön talousarviosta, assosioituneilta mailta sekä kilpailutetusta toiminnasta. Säännöllisen toiminnan talousarviosta sidottiin seuraavat määrärahat: >TAULUKON PAIKKA> Sidottujen määrärahojen kasvu vuonna 1999 selittyy poikkeuksellisella 8 miljoonan euron investoinnilla uuteen laitteistoon Isprassa. Käytöstäpoistoon varattiin 3,8 miljoonaa euroa. - Kilpailutettu toiminta YKT:n kukin tutkimuslaitos laati vuoden 1999 alussa liiketoimintasuunnitelman, joka kattaa kilpailutetut toimet viidennen puiteohjelman kaikissa osissa. Suunnitelmissa keskityttiin strategisesti valittuihin viidennen puiteohjelman epäsuoriin toimiin. YTK jätti ensimmäisiin ehdotuspyyntöihin noin 270 ehdotusta, josta yli kolmasosa on valittu rahoitettavaksi. Yhteisrahoitteisten toimien 2,8 miljoonaa euroa on tuloa neljännen puiteohjelman sopimuksista eikä niinkään uudesta toiminnasta. 'Kilpailutetun tukitoiminnan' budjettikohta, jonka turvin muut pääosastot saattoivat tukea kilpailutettuja toimia taloudellisesti, on poistettu viidennestä puiteohjelmasta. Taulukossa mainittu 4,3 miljoonaa euroa viittaa parhaillaan meneillään oleviin neljännen puiteohjelman hankkeisiin. Vuonna 1999 suoritettiin 26,4 miljoonan euron edestä töitä ulkopuolisille asiakkaille, ja puiteohjelmaan kuulumattoman kilpailutetun toiminnan osuus oli 5 miljoonaa euroa. // Viety vuoden 1999 tileihin Yhteisrahoitteiset toimet // 2,8* Kilpailutettu tukitoiminta // 4,3 Puiteohjelmaan kuulumattomat kilpailutetut toimet // 5,0** Ulkopuolisille tehdyt työt // 26,4 YHTEENSÄ // 38,5 * Yhteisrahoitteisten toiminnan luvut osoittavat ainoastaan saadun ulkopuolisen lisärahoituksen määrän, eikä niihin sisälly YTK:n talousarviosta osoitettua vastarahoitusta ** Ei sisällä HFR-reaktoriin liittyvää toimintaa - Julkaisut >TAULUKON PAIKKA> * Konferenssit käsittävät suulliset esitykset, julisteet ja pöytäkirjat ** Artikkeleihin sisältyvät myös kausijulkaisuissa julkaistut konferenssiesitelmät YTK:n tutkimuslaitosten tieteellinen tarkastus YTK:n vuosien 1999-2002 työohjelman hyväksymisen yhteydessä pääjohtaja käynnisti erityisen tulevaisuuteen suuntautuvan arviointimenettelyn - tieteellisen tarkastuksen - jotta ohjelman toteuttamiselle voitaisiin varmistaa tehokkaat tieteelliset puitteet. Tarkastuksen tarkoituksena oli selvittää, onko YTK materiaalisesti ja henkisen pääoman kannalta tarpeeksi hyvin varustettu, jotta se voi täyttää sille viidennessä puiteohjelmassa osoitetut tehtävät. Tarkastuksen suorittamisesta vastaisivat arvostetut riippumattomat ulkopuoliset asiantuntijat, jotka kattavat suuren osan YTK:n asiantuntemuksesta ja toiminnasta. Neuvoja annettaisiin niistä aloista, joilla YTK:n nykyiset tieteelliset voimavarat vaikuttavat riittäviltä, tarvitsevat vahvistamista tai eivät ole ensisijaisen tärkeitä uuden ohjelman kannalta. Tarkoituksena oli myös esittää näkemyksiä YTK:n pitkän aikavälin tieteellisestä strategiasta. Tieteellinen tarkastus suoritettiin kesäkuun ja lokakuun välisenä aikana. Siinä käytettiin vierailevia ryhmiä, yksi kutakin laitosta kohden, ja siihen osallistui kaikkiaan 30 ulkopuolista asiantuntijaa. Menettelyn tulevaisuuteen suuntautuva luonne on johtanut joukkoon suosituksia, jotka kunkin laitoksen johto on sisällyttänyt keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmiinsa. Menettelyn alustavat yleiset päätelmät, jotka koskevat koko YTK:ta, voidaan tiivistää seuraavasti: * YTK:n uudelleenmääritelty tehtävä on otettu hyvin vastaan ja sitä tukevat sekä hallinto että henkilökunta. Verkottumista jäsenvaltioiden laboratorioiden kanssa, mikä on yksi olennainen tehtävään liittyvä tekijä, kannustetaan voimakkaasti. * Tehtävän tieteellinen perusta on elintärkeä ja se on pidettävä vahvana. Palvelujen ja tutkimuksen väliseen tasapainoon on kiinnitettävä huomiota. * Rajallista mutta merkittävää osallistumista yhteisiin toimiin teollisuuden kanssa kannustetaan samoin kuin teknologiansiirtotoimia. * Hankeryhmien merkitystä laitosten välisen yhteistyön kannalta korostetaan. Hankeryhmien toimivuutta on pyrittävä vahvistamaan. * YTK:n toimet ydinteknologian tukemiseksi tunnustetaan ja niitä kannustetaan; niiden toteuttamiskelpoisuus riippuu kuitenkin nykyisen rahoitustason säilyttämisestä. * YTK:n rekrytointistrategiaa on kehitettävä edelleen keskuksen pitkän aikavälin tieteellisen vahvuuden ja elinkelpoisuuden tukemiseksi. YTK:n toteuttaessa uutta tehtäväänsä tämä tieteellinen tarkastus parantaa YTK:n tuotosten laatua nykyisen työohjelmakauden alusta lähtien. Se helpottaa myös vuosia 1996-2000 koskevan lakisääteisen viisivuotisarvioinnin tekemistä - tätä perinteisempää arviointimenettelyä tarvitaan tukemaan seuraavan, kuudennen puiteohjelman suunnittelua. Tämän arvioinnin järjestämistä koskevat suunnitelmat olivat edenneet jo pitkälle vuoden 1999 lopussa; arvioinnin loppukertomus on määrä antaa vuoden 2000 kesäkuun loppuun mennessä Laatujohtaminen YTK aloitti vuonna 1999 laadun parantamista koskevan rakenteellisen ohjelman laatimisen. Ohjelman on tarkoitus koskea koko henkilöstöä. Siihen sisältyy joukko aloitteita, kuten projektijohtamisen käsikirja, kokonaisvaltainen laatustrategia, liiketoimintasuunnitelma sekä raportointijärjestelmän ja uusien hallintomenettelyjen soveltaminen. YTK:n laatujohtamista painottava lähestymistapa perustuu itsearviointiin. Uusi laatualoite vaatii YTK:n toiminnan ja tulosten kokonaisvaltaista, järjestelmällistä ja säännöllistä uudelleentarkastelua, jossa yksilöidään vahvuudet ja parannusta vaativat alueet. Se edellyttää myös asianmukaisia toimia, joiden avulla voidaan jatkuvasti parantaa suorituskykyä ja henkilökunnan tyytyväisyyttä. YTK:n lähestymistavan ydin on Euroopan laadunhallintajärjestön (EFQM) malli. Se perustuu parhaisiin käytäntöihin, tukee kestävää kehitystä ja siinä sovelletaan yhdeksää arviointiperustetta - johtajuus, ihmiset, toimintatavat ja strategia, kumppanuus ja voimavarat, prosessit ja tulokset suhteessa ihmisiin, asiakkaisiin, yhteiskuntaan ja keskeiseen suorituskykyyn. Tulevaisuudennäkymiä YTK aloitti vuonna 1999 suunnitteluprosessin, jonka tarkoituksena on luoda strateginen suunnitelma sen tulevaa toimintaa varten. Tässä prosessissa keskitytään YTK:n tieteelliseen profiiliin, toimintatapoihin, asiakassuhteisiin, rahoitukseen ja sisäiseen organisaatioon, ja siihen liittyy sekä sisäistä vuoropuhelua että ulkopuolisten kumppaneiden kuuleminen. Tämän toiminnan tuloksena syntyvät 'rakennuspalikat' sisällytetään YTK:n yleiseen strategiseen suunnitelmaan, joka ohjaa sen toimintaa nykyisen puiteohjelman toteuttamisen tuolle puolen. Suunnitelmassa käsitellään neljää pääkysymystä: 1. Millainen YTK:n tulevan tieteellisen profiilin pitäisi olla- 2. Minkälaiset suhteet sillä pitäisi olla tärkeimpiin asiakkaisiinsa eli komission yksiköihin ja Euroopan parlamenttiin- 3. Minkälaisia kumppanuussuhteita sen pitäisi luoda- 4. Minkälainen organisaatio sen pitäisi kehittää joustavuuden ja tehokkuuden takaamiseksi- Vuoden lopussa strategisen suunnitelman tieteelliseen osaan liittyivät YTK:n sisäiset aivoriihet, joita täydensi ulkopuolinen tieteellinen tarkastus. Tavoitteena oli esittää YTK:n tulevan tieteellisen profiilin pääsuuntaukset vuoden 1999 loppuun mennessä. Prosessissa yksilöitiin kahdeksan aihealuetta, joihin poliittiset päättäjät todennäköisesti kiinnittävät entistä enemmän huomiota tieteellisen ja teknisen tuen osalta: * maailmanlaajuinen ilmastonmuutos * vesi * elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu * geneettisesti muunnetut organismit * päästöt ja niiden terveysvaikutukset * sähköinen kaupankäynti ja tietotekniikkajärjestelmien luotettavuus * ympäristö ja turvallisuus * ydinturvallisuus ja ydinmateriaalivalvonta. Vuoden 2000 alkupuolella järjestetään joukko ulkoisia kuulemistilaisuuksia, joissa näistä suuntauksista keskustellaan tiedeyhteisön ja teollisuuden valikoitujen kumppaneiden kanssa. Lopullinen asiakirja YTK:n tulevasta profiilista, johon sisältyvät sekä tieteelliset että hallinnolliset näkökohdat, laaditaan ennen kesää 2000. Sisäisen strategian tarkastelun lisäksi käynnistettiin myös ulkoinen prosessi. Komissaari Busquin päätti marraskuussa 1999 perustaa ulkoisen paneelin (ns. korkean tason paneelin), jonka puheenjohtajana toimii varakreivi E. Davignon, Euroopan komission entinen varapuheenjohtaja. Paneelin tehtävänä on tarkastella seuraavia kysymyksiä ja laatia suosituksia. Mihin aloihin YTK:n tulisi keskittää toimintojaan, kun otetaan huomioon alat, joilla YTK on yltänyt tieteelliseen huippuosaamiseen ja uskottavuuteen, sekä komission politiikan painopisteet ja vastuualueet- Mitä seurauksia tästä olisi työn organisoinnille ja avainhenkilöstön palkkaamiselle- Miten inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja tulisi mukauttaa muuttuviin politiikan painopisteisiin- YTK:n tehtävänä on tukea EU:n poliittista päätöksentekoa mutta säilyttää tieteellinen riippumattomuutensa. Mitä seurauksia tästä on toiminnalle- Miten tämä vaikuttaa YTK:n suhteisiin Europan parlamentin, eri virastojen tai tiedekomiteoiden kanssa- Minkälaisia tarpeita on luoda kumppanuuksia jäsenvaltioiden huippuyksiköiden kanssa ja millä edellytyksin ja millä menetelmin tämä voidaan toteuttaa (mukaan luettuna mahdollinen kansainvälinen yhteistyö)- YTK:ta neuvoo tällä hetkellä hallintoneuvosto. Miten nykyisiä järjestelyjä tulisi mukauttaa, jotta voitaisiin ottaa huomioon muuttuvat yhteydet jäsenvaltioiden tutkimuskeskuksiin, sidosryhmiin sekä EU:n toimielimiin (ottaen huomioon YTK:n asema komission pääosastona)- Miltä pohjalta pitäisi järjestää YTK:n toimien rahoitus (tutkimusalan puiteohjelma, yhteydet pääosastoihin, oma rahoitus, tulot kaupallisesta toiminnasta)- Lisäksi paneelia pyydetään laatimaan suosituksia siitä, miten YTK tulisi integroida eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaan komission aloitteeseen. TUTKIMUSLAITOSTEN TIETEELLINEN TOIMINTA VUONNA 1999 Vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitos (IRMM) (Geel) Tutkimuslaitoksen johtaja // Manfred GRASSERBAUER 1. Hallinnon tuki // Michael-Francis FAHY 2. Vertailumateriaalit // Jean PAUWELS 3. Analyyttinen kemia // Adela RODRIGUEZ FERNANDEZ 4. Isotooppien mittaukset // Philip TAYLOR 5. Neutronifysiikka // Hermann WEIGMANN 6. Tietotekniikka ja elektroniikka // Richard ROSS 7. Materiaalien ja vertailumenetelmien kaupallinen käyttö ja yhteydet tiedemaailmaan // Doris FLORIAN Tehtävä IRMM:n tehtävä on edistää yhteistä eurooppalaista mittausjärjestelmää, joka tukee EU:n politiikan eri aloja, erityisesti sisämarkkina-, ympäristö- ja terveyspolitiikkaan ja kuluttajansuojaan liittyviä standardeja. IRMM:n keskeiset tavoitteet ovat kehittää ja suorittaa yksittäisiä vertailumittauksia, valmistaa varmennettuja vertailumateriaaleja, organisoida kansainvälisiä mittausten arviointiohjelmia, perustaa ylikansallisia tietokantoja ja tehdä tutkimusta normien laatimisen pohjaksi. Vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitos on Euroopan komission mittaustutkimuslaitos, joka vastaa jäsenvaltioiden kansallisia mittaustutkimuslaitoksia. Tässä asemassaan se tukee suoraan jäsenvaltioita toimittamalla vertailumateriaaleja ja tekemällä vertailumittauksia. IRMM:n toiminta keskittyy kahdelle pääalueelle: * elintarviketuotannon laadunvarmistuksessa ja ympäristön seurannassa tarvittavat vertailumateriaalit ja * elintarvikkeiden turvallisuutta tukevat vertailumittaukset ja neutronidosimetria ydinaineiden epäpuhtausjäämien määrittämiseksi elintarvikkeista ja kokeellisen tiedon saamiseksi neutronitietokannan kehittämistä varten. Ensimmäiset vertailumateriaalit maailmassa geneettisesti muunnettujen organismien osoittamiseen IRMM valmisti vuonna 1999 maailman ensimmäiset vertailumateriaalit geneettisesti muunnettujen organismien osoittamista varten ja valmistaa jatkossa vertailumateriaaleja erityyppisille geneettisesti muunnetuille organismeille, jotka on päästetty vapaaseen liikkeeseen ja joita käytetään elintarvikkeiden tuotannossa. Nautojen spongiforminen enkefalopatia (BSE) Nautojen spongiformisen enkefalopatian (BSE eli 'hullun lehmän tauti') alalla IRMM valmisti yli 14 000 näytettä ja arvioi neljästä ehdotetusta diagnostisesta BSE-testistä saatuja tuloksia. Arvioinnissa kävi ilmi, että kolmella näistä testeistä voidaan tunnistaa kliinisesti BSE-tartunnan saaneet eläimet. Vuoden 1999 kuluessa IRMM tuki edelleen EU:n politiikkaa esimerkiksi elintarvikkeiden turvallisuuden, ympäristön ja terveyden suojelun, ydinmateriaalivalvonnan, neutronimittausten ja mittaustieteiden erikoiskoulutuksen aloilla. Laajennetut verkkosopimukset IRMM:n yhteistyöverkkoa laajennettiin tekemällä uudet yhteistyösopimukset Iso-Britannian valtion kemiallisen laboratorion, Slovakian metrologisen instituutin, Iso-Britannian keskustiedelaboratorion ja Kansainvälisen paino- ja mittayksikköjen toimiston (BIPM, Ranska) kanssa. Euroopan komission virallinen edustus Euroopan metrologiajärjestössä (EUROMET) siirrettiin IRMM:lle. IRMM:n perusrakenteita parannettiin järjestämällä uudelleen analyyttisen kemian yksikkö, kunnostamalla 7 MV:n Van de Graaff-kiihdytin, rakentamalla uusi laboratorio ja toimistotilat isotooppien mittauksen yksikölle, uudistamalla hallinnon tuen yksikköä sekä laajentamalla materiaalien kaupallisesta käytöstä ja yhteyksistä tiedemaailmaan vastaavaa yksikköä. Ydinlaitosten poistaminen käytöstä alkoi IRMM:ssä ja edistyi huomattavasti, projektijohtaminen otettiin käyttöön ja sitä sovellettiin, uutta henkilöstökoulutusmenettelyä sovellettiin ja laatujohtamisen soveltamisessa edistyttiin merkittävästi. - Vertailumateriaalit IRMM otti laajemmin vastuulleen yhteisön vertailumateriaalitoimiston (BCR) varmentamien vertailumateriaalien varastoinnin, stabiilisuusvalvonnan, jakelun, myyntihallinnon ja uudelleen varmentamisen. IRMM:llä on nykyisin varastossa 500 000 näytettä, ja vertailumateriaalien myyntitulot ylittivät miljoona euroa vuonna 1999. BSE:n torjuminen BSE:n torjunnassa saavutettiin merkittävä edistysaskel [päätös 96/49/ETY]. Hankkeessa, jota koordinoi terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto [sopimus nro14366] ja joka toteutettiin yhteistyössä jäsenvaltioiden erityislaitosten kanssa, IRMM valmisti yli 14 000 näytettä neljää ehdotettua diagnostista BSE-testiä varten ja arvioi näiden testien tulokset. Komission tieteellisen ohjauskomitean tämän arvioinnin perusteella esittämä johtopäätös puhuu puolestaan: 'kolmella näistä testeistä voidaan tunnistaa kliinisesti BSE-tartunnan saaneet eläimet'. Muissa hankkeissa käsiteltiin kysymyksiä, jotka liittyvät BSE:n dekontaminointiin käytettäviin lämpökäsittelymenetelmiin ja eläimistä peräisin olevan jauhon havaitsemiseen kasviperäisessä rehussa, äskettäin kehitettyjen post mortem -testien (esim. prionit veressä) arviointiin, BSE-vapaista näytteistä koostuvan näytepankin perustamiseen, vertailumateriaalien valmistamiseen post mortem -BSE-testien kalibrointia varten sekä sellaisten testien arviointiin, joilla osoitetaan ja erotetaan toisistaan nautojen BSE ja lampaiden scrapie. Dioksiini, furaani ja polyklooratut bifenyylit (PCB-yhdisteet) [EY:n direktiivi 26/94; CEN-TC 264W61 -komitean pyynnöstä] Vuonna 1999 puhjenneen dioksiiniskandaalin vuoksi polykloorattujen bifenyylien (PCB-yhdisteiden) ja dioksiinin vertailumateriaalien myynti kasvoi jyrkästi - joissain tapauksissa yli 200 prosenttia. PCB:n varmennettua vertailumateriaalia nro 350 myytiin vuonna 1999 yli 120 yksikköä, kun vuonna 1998 niitä myytiin vain 17. IRMM käynnisti myös yhteistyössä Belgian ministeriöiden kanssa elintarvikkeissa esiintyvien PCB-yhdisteiden analysointiin osallistuvien laboratorioiden pätevyystestauksen. Sianihrassa olevien PCB-yhdisteiden osoittamista varten alettiin kehittää uutta vertailumateriaalivalikoimaa, jonka varmentaminen pitäisi saattaa loppuun vuoden 1999 loppuun mennessä. Lisäksi on suunniteltu uusien vertailumateriaalien valmistamista eläinrehulle, munakeltuaisjauheelle, maitojauheelle ja sianlihalle. Uudet varmennetut vertailumateriaalit Charpy-iskulujuustesteihin [Tutkimuksen PO/EN 10045-2/ASTM E-23] Charpy-iskukoetta käytetään yleisesti rakenteiden haurasmurtumalujuuden mittaukseen - tämä on olennaisen tärkeää minkä tahansa mekaanisen rakennetyypin kestävyyden määrittämiseksi paineastioista aina siltoihin asti. IRMM on tärkeä testilaitteiden kalibroinnissa tarvittavien varmennettujen vertailumateriaalien toimittaja. Charpy-näytteistä tehtiin neljä tilausta ja tämän seurauksena varmennettiin uudet 30 Joulen, 80 Joulen ja 120 Joulen näyte-erät. Charpy-näytteiden vertailumateriaaleja myytiin vuonna 1999 noin 1 000 yksikköä. Lisäksi IRMM osallistui menestyksekkäästi kansainväliseen arviointimenettelyyn, ja parhaillaan käydään neuvotteluja siitä, miten nämä tärkeät mittaukset voitaisiin yhdenmukaistaa kansainvälisesti. Toteutettavuusnäytteiden valmistaminen Antarktiksen krillissä esiintyvistä MURST-ISS-A3 PCB-yhdisteistä lähetettiin 20 näytettä Roomassa sijaitsevaan Istituto Superiore de Sanità (ISS) -tutkimuslaitokseen, jossa tutkitaan PCB-yhdisteiden havaitsemista krillissä. Kalojen sappinesteen tutkimuksiin valmistettiin ja lähetettiin 190 ampullia punakampelan sappinestettä ja 121 ampullia kampelan sappinestettä. Lisäksi valmistettiin kaksi erää laimennettuja hunajanäytteitä (noin 1 200 ampullia), jotka myös lähetettiin ISS:ään. Kliiniset vertailumateriaalit Monientsyymisiä vertailumateriaaleja käytetään merkkiaineina erilaisille häiriöille kuten aivovaurioille ja sydän- ja maksasairauksille. IRMM ja kansainvälinen kliinisen kemian järjestö (IFCC) ovat määritelleet uudet vakiomenetelmäohjeet (SOPs), ja neljän entsyymimateriaalin varmentaminen 37 oC lämpötilassa saatettiin menetyksellisesti päätökseen. Eräitä varmennettuja materiaaleja Naudanmaksan tärkeimpien alkuaineiden ja hivenaineiden varmentaminen saatettiin päätökseen [direktiivi 83/90/ETY ja asetus 194/97]. Vertailumateriaalien valmistuksessa kokojyvätuotteille ja rypsinsiementen rikille ja kokonaisglukosinolaatille [asetus 1470/68 ja 1864/90] edistyttiin huomattavasti. Neljä ainetta varmennettiin uudelleen sedimenttien hivenaineita varten maaliskuussa 1999. Homogeenisuuden valvontatutkimuksia jatketaan ja täysmaitojauheen aflatoksiinin varmentamisessa edistyttiin huomattavasti [neuvoston direktiivi 74/63/ETY ja komission direktiivit 91/126/ETY ja 97/8/EY]. Geneettisesti muunnettujen organismien vertailumateriaalit IRMM on uuselintarvikkeista annetun asetuksen (EY) 258/97 nojalla valmistanut maailman ensimmäiset vertailumateriaalit geneettisesti muunnettujen organismien osoittamista varten. Tällä hetkellä IRMM:ssä valmistetaan ja varmennetaan 10 000 varmennettua vertailumateriaalia geneettisesti muunnettujen organismien havaitsemiseksi soijassa ja maississa. Yhteistyössä Isprassa sijaitsevan IHCP:n kanssa on saatu valmiiksi kaksi arviointitestiä - DNA-polymeraasiketjureaktiotesti (DNA/PCR) ja entsyymi-immunologiseen määritykseen (ELISA) perustuva testi. IRMM tuottaa jatkossakin vertailumateriaaleja erityyppisille geneettisesti muunnetuille organismeille, jotka on päästetty vapaaseen liikkeeseen ja joita käytetään joko suoraan tai välillisesti elintarviketuotannossa. Esimerkiksi Bt-11- ja PMON 810 -maissille valmistetaan parhaillaan erilaisia geneettisesti muunnettuja organismeja sisältäviä vertailumateriaaleja. Lisäksi IRMM:llä ja IHCP:llä on tarvittava asiantuntemus ja voimavarat, jotta ne voivat perustaa kaikkien aikojen ensimmäisen näytepankin geneettisesti muunnetuille aineille - tästä strategiasta neuvotellaan parhaillaan. Isotooppien vertailumateriaalit (IRM:t) Raudan pisteväkevöinti-isotooppivertailumateriaali (IRM) valmistettiin ja pakattiin ampulleihin, boorin IRM:n 'emoliuokset' valmistettiin ja isotooppien suhteet tarkistettiin. 50Cr-IRM:a ja natCr-pisteväkevöintimateriaalia varten valmistettiin ja pakattiin ampulleihin kolme liuosta, saatettiin loppuun mittaukset ja kirjoitettiin todistukset. 202Hg-pisteväkevöinti-IRM:n valmistus ja pakkaus ampulleihin saatiin loppuun ja Cl:n pisteväkevöinti-IRM:ia varten valmistettiin ja pakattiin ampulleihin sekä 37Cl- että natCl-liuokset. Lisäksi käynnistettiin kaksi uutta hanketta S:n ja Zn:n pisteväkevöinti-IRM:ien valmistamiseksi. Primaarisia kaasumaisten isotooppien standardeja (PIGS) koskeva työ edistyi huomattavasti ja työ saatiin päätökseen seuraavien aineiden osalta: rikki, kryptoni, hiili CF4:n kautta, normaali hiili ja happi. Ydinmateriaalivalvonta Energian pääosastolle valmistettiin ja varmennettiin joukko pisteväkevöinti-isotooppien vertailumateriaaleja, joihin sisältyi luonnonuraanin pisteväkevöintimateriaali, uusi plutonium-240-pisteväkevöinti-isotooppi ja uraani-235-pisteväkevöinti-isotooppi. Joukko uraaniheksafluoridin raaka-aineita ostettiin ja karakterisoitiin tulevia sekoituspyyntöjä varten. Joukko uraanioksideja tuotettiin, ja ne käytetään uraanipitoisten lasien valmistukseen Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) tukiohjelmaa varten. Näiden toimien rinnalla IRMM:ssä järjestettiin (Tacis-ohjelmassa) kuukauden kestävä koulutus neljälle Moskovan Bochvar-instituutin mittauslaboratoriossa työskentelevälle venäläiselle tekniselle toimihenkilölle. Energian pääosaston puolesta otettiin vastaan pyyhkäisynäytteitä, ja valikoituja näytteitä analysoitiin maanalaisessa HADES-laboratoriossa. Neutronidosimetria Materiaaleja valmistettiin ydinenergiateollisuudelle ja koereaktoreita käyttäville tutkimuslaitoksille. Näitä annosmittareita käytetään reaktorin sisällä neutronien kokonaisvuon tiheyden mittaamiseen sekä turvavalvontaan ja reaktoritehon optimointiin. Vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon aikana myytiin 62 yksikköä. - Vertailumittaukset Kansainvälisen vastaavuuden takaaminen Kemiallisten mittausten kansainvälisen vastaavuuden takaaminen on tärkeää kansainvälisen kauppajärjestelmän tukemiseksi. Tähän liittyen saatettiin menestyksekkäästi päätökseen kaikkien aikojen ensimmäinen Kansainvälisen paino- ja mittayksikköjen toimiston (BIPM) suorittama vertailu kemiallisten mittausten alalla. IRMM toimi vertailua koordinoivana laboratoriona. Kansainvälisen mittausarviointiohjelman (IMEP) kierrokset 9 (hivenaineet vedessä) ja 10 (metallit ajoneuvojen katalysaattoreissa) saatettiin loppuun ja niihin osallistui yli 235 laboratoriota 40 maasta. Uudet IMEP-kierrokset käynnistettiin - IMEP-13 (metallit polymeereissä) ja IMEP-14 (metallit sedimenteissä). Jälkimmäistä pyysi BIPM:n ainemäärien mittayksikköjä käsittelevä neuvoa-antava komitea (CCQM), jotta määrityksiä voitaisiin käyttää vertailututkimuksen tekemiseen. Primaarit isotooppimittaukset Hiilen ja hapen isotooppisuhteiden mittaukset ovat erityisen kustannustehokas tapa tunnistaa elintarvikkeita, joihin on lisätty luvattomia aineita, sekä tutkia ympäristöön liittyviä kysymyksiä. CEN:n eurooppalaisten esistandardien ENV12141 (happi-18/happi-16 -suhteet hedelmämehussa olevassa vedessä) ja ENV12140 (hiili-13/hiili-12 -suhteet hedelmämehussa olevissa sokereissa), EY:n asetuksen EY/822/97 (happi-18/happi-16 -suhteet viinissä olevassa vedessä) sekä tulevan lainsäädännön, jossa määritellään hiili-13/hiili-12 -suhde hedelmälihassa ja sokereissa, oikean täytäntöönpanon kannalta olisi hyödyllistä, jos olisi olemassa absoluuttisia vertailuarvoja. IRMM on ottanut tämän tarpeen huomioon Kansainvälisen mittausarviointiohjelman (IMEP) kahdeksannella kierroksella, ja tätä kierrosta käytetään Euroopan akkreditointilaboratorioiden (EA) kokeiluhankkeena. Hankkeeseen osallistuvista laboratorioista on saatu tuloksia, ja niiden avulla on jo pystytty osoittamaan, että tähän saakka maailmanlaajuisesti käytetyissä hiilen vertailuarvoissa on noin 1,5 prosentin painotusvirhe. Antibiootit elintarvikkeissa IRMM aloitti tänä vuonna uuden elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan hankkeen, jolla tuetaan EY:n direktiivin 70/524/ETY (ja asetuksen 2821/98) täytäntöönpanoa ja johon sisältyy vertailumenetelmien kehittäminen kahdelle antibioottiryhmälle, makrolideille ja kinoloneille. Kaikki kaupallisesti saatavilla olevat standardit on tilattu ja kokeita ollaan juuri aloittamassa yhteistyössä Liègen yliopiston eläinlääketieteen laitoksen kanssa. Radionuklidit elintarvikkeissa IRMM kehittää vertailumenetelmää ydinaineiden epäpuhtausjäämien määrittämiseksi elintarvikkeissa ICP-MS-laitetta käyttäen (induktiivisesti kytketty plasma-massaspektrometri) uuttokromatografialla tapahtuvan erotuksen jälkeen. Matriisivaikutuksia, pylväskapasiteettia ja eluointiprofiileja on tutkittu tarkoin ja uusi uuttokromatografiaan perustuva erottelumenetelmä on kehitetty. Tätä seurasi alfaspektrometrianalyysi ja yksityiskohtainen tutkimus toriumin, uraanin, plutoniumin ja amerikiumin sorptioselektiivisyydestä vedestä (koska haluttiin aloittaa yksinkertaisesta matriisista). Metalleja sitovat proteiinit elintarvikkeissa Kyky analysoida metalleja sitovien proteiinien esiintymistä ja määrää on tärkeää maidon alkuperän tunnistamisen kannalta. Maaliskuussa 1999 IRMM:ää pyydettiin kehittämään tällainen menetelmä yhteistyössä maatalouden pääosaston ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kanssa. Kahdeksan kaseiinia ja heraproteiinia on jo tunnistettu. Avogadro-hanke Piitetrafluoridin uudet differentiaaliset isotooppien mittaukset osoittivat ja vahvistivat sen, että IRMM:n japanilaiselle Shin-Etsu-materiaalille tekemät moolimassamittaukset olivat erittäin korkealaatuisia. Neutronivertailumittaukset Neutronivertailumittauksia suoritetaan, jotta neutroneja koskevaa tietokantaa voidaan kehittää syöttämällä siihen kokeellisia tietoja niiden pyyntöjen mukaisesti, jotka sisältyvät Taloudellisen kehityksen ja yhteistyön järjestön (OECD) ensisijaisten pyyntöjen luetteloon. Uusia neutronivertailumittauksia tehtiin käyttämällä IRMM:n kahta monipuolista neutronilähdettä, 150 MeV:n lineaarikiihdytintä ja 7 MV:n Van de Graaff -kiihdytintä. Kiihdytinpohjaisten järjestelmien kehittämisen yhteydessä saatettiin päätökseen seuraavat vaikutusalojen mittaukset: 207,208Pb ja Bi(n,(), 208Pb(n,n'), 99Tc(n,p) ja (n,(). Jätteen transmutaatiotutkimuksen yhteydessä saatettiin päätökseen seuraavat vaikutusalojen mittaukset: 99Tc(n,T), (n,() ja 237Np(n,T), (n,(). Alhaisessa lämpötilassa tapahtuvan Doppler-levenemisen osalta saatettiin loppuun seuraavat mittaukset: U(metalli), UO2, NpO2 ja Hg2Cl2. Noin 30 lyhytikäisen tuotteen aktivaatiovaikutusalat mitattiin 16-21 MeV:ssa ja lisämittauksia tehtiin aktinideille samoin kuin vaikutusalamittauksia neutroneja absorboiville materiaaleille. Suojakuorisovellusten osalta edistyttiin 238U(n,f):n, 56Fe(n,n'):n ja Al(n,n'):n vaikutusalojen fissiofragmenttiominaisuuksien mittaamisessa. Lopuksi vielä neutronidatastandardien alalla saatettiin päätökseen 238U(n, f):n fissiofragmenttiominaisuuksien mittaus ja 10B(n, ():n haarautumissuhteen data-analyysi. Transuraanien tutkimuslaitos (ITU) (Karlsruhe) Tutkimuslaitoksen johtaja // Roland SCHENKEL* 1. Hallinnon tuki // Jean-Pierre MICHEL 2. Kuumakammioteknologia // Jean-Paul GLATZ 3. Materiaalitutkimus // Hans-Joachim MATZKE 4. Ydinpolttoaineet // Didier HAAS 5. Ydinkemia // Lothar KOCH 6. Aktiniditutkimus // Gerard LANDER 7. Ydinturvallisuus ja -infrastruktuuri // Werner WAGNER * Nimitetty virkaan vuonna 2000. Tehtävä ITU:n tehtävänä on suojella Euroopan kansalaisia erittäin radioaktiivisten aineiden käsittelyyn ja varastointiin liittyviltä riskeiltä. ITU:n tärkeimmät tavoitteet ovat toimia aktinidien perustutkimuksen vertailukeskuksena, myötävaikuttaa ydinpolttoainekierron toimivan turvallisuus- ja ydinmateriaalivalvontajärjestelmän edelleen kehittämiseen sekä tutkia transuraanien teknologisia ja lääketieteellisiä sovelluksia. Toiminnan painopiste muuttui huomattavasti siinä mielessä, että kaikista Tranuraanien tutkimuslaitoksen tutkimushankkeista keskusteltiin perinpohjaisesti EU:n eri alojen politiikan muotoilusta, seurannasta tai täytäntöönpanosta vastaavien Euroopan komission pääosastojen kanssa. Ympäristön radioaktiivisuutta koskeva hanke on suoraa seurausta tästä perusteellisesta kuulemis- ja yhteistyöprosessista. ITU:n uusi tutkimus- ja kehitysohjelma (1999-2002) koostuu seitsemästä tutkimushankkeesta: * Alfa-immunoterapia * Aktinidien perustutkimus * Ydinpolttoaineen turvallisuus * Käytetyn polttoaineen karakterisointi * Partitio ja transmutaatio * Ympäristön radioaktiivisuus * Ydinmateriaalivalvonta ITU teki edelleen tilaustöitä eri asiakkaille, joihin lukeutuivat muun muassa SIEMENS, British Nuclear Fuels, COGEMA, Commissariat à l' Energie Atomique, Swedish Nuclear Fuel and Waste Management Co sekä Central Research Institute of Electric Power Industry (CRIEPI). ISO 9001 -sertifikaattiin liittyvä jälkitarkastus suoritettiin menestyksellisesti maaliskuussa 1999. Samassa yhteydessä tehtiin niin sanottu delta-tarkastus, jossa tarkastettiin valmisteilla olevan uuden ISO 9001-2000 -standardin noudattaminen. Delta-tarkastusten tulosten perusteella esitettiin toimenpiteitä, joiden avulla voidaan parantaa ja laajentaa ITU:n laadunhallintajärjestelmää. - Alfa-immunoterapia Hankkeen tavoitteena on kehittää, testata ja validoida uudentyyppinen lääke erilaisten syöpien hoitoon. Tämä uusi hoitomuoto perustuu sopiviin alfasäteilijöihin, kullekin syöpätyypille ominaiseen kantajaan kuten vasta-aineeseen tai peptidiin sekä kelaatinmuodostajaan, joka yhdistää nuklidin kantajaan. Yksi hankkeen keskeisistä tavoitteista oli kehittää kyky tuottaa suuria määriä aktinium-225:tä. Generaattoreita kliinisiin testeihin Suurten aktinium-225-määrien tuottamiseksi radium-226:sta yksi ITU:n kuumakammio varusteltiin uudelleen siten, että siinä voidaan valmistaa radiumkohtioita Curie-tasolla, käsitellä FZK-syklotronista saatavia säteilytettyjä kohtioita ja suorittaa tämän jälkeen aktiniumin erottaminen. Uusi laitteisto mahdollistaa sen, että aktinium/vismutti-generaattoreita voidaan valmistaa ja jakaa riittäviä määriä EU:ssa ja muualla tehtäviä kliinisiä testejä varten. ITU:ssa kelatoitiin noin 1 gramma vasta-aineita vismutti-213:n kanssa, mikä riittää suunniteltuihin muuta kuin Hodgkinin lymfoomaa koskeviin 1-vaiheen testeihin. Näitä konjugaatteja käytetään esikliinisiin kokeisiin Saksan syöväntutkimuskeskuksessa Heidelbergissa, ja kliinisten testien odotetaan alkavan vuoden 2000 alkupuolella. Vismutti-213:n lyhyt puoliintumisaika (45 minuuttia) haittaa tiettyjen alfa-immunoterapian tehokkuutta koskevien arviointien tekemistä. Tämä koskee sellaisia parametrejä kuten konjugaatin vakaus, sen käyttäytymistä tietyissä olosuhteissa ja biologista hajaantumista. Forschungszentrum Karlsruhen (FZK) syklotronin avulla kehitettiin kyky valmistaa vismutti-205:n ja -206:n isotooppiseosta (ensin mainitun puoliintumisaika on 14 vuorokautta ja jälkimmäisen 7 vuorokautta). Tätä seosta on jo käytetty biologista hajaantumista koskevissa kokeissa Heidelbergin syöpäkeskuksessa . - Aktinidien perustutkimus Korkea-aktiivisen jätteen käsittely on tärkeä julkinen keskustelunaihe. Jäsenvaltioissa on käynnissä tärkeitä ohjelmia tällä alalla. Ne koskevat mm. uudenlaisia ja innovatiivisia polttoaineenkäsittelyprosesseja kuten partitiota ja transmutaatiota. Tällaisten polttoainekiertoon liittyvien toimien edellytyksenä on, että saatavilla on fysikaalista, kemiallista ja materiaalitieteellistä perusvertailutietoa aktinideista ja aktinideja sisältävistä uusista polttoaineista, tuotteista ja jätevirroista. Eräät aktinidien perustutkimukseen liittyvät toimet on suunnattu aktinidialkuaineiden ja -yhdisteiden elektronirakenteen selvittämiseen. Tähän liittyviä toimia ovat muun muassa alkuaineiden valmistus ja puhdistaminen yksinäiskiteiden tutkimiseksi kehittyneiden fysikaalisten tekniikoiden avulla, joista joihinkin sisältyy voimakkaiden synkrotroni-, neutroni- tai myonisuihkujen käyttö. Teoria on tärkeässä vuorovaikutussuhteessa kokeiden kanssa niiden tulosten selittämiseksi ja uusien tutkimusmahdollisuuksien osoittamiseksi. Toiminnalla on kaksi muuta huomionarvoista ominaispiirrettä: * siihen sisältyy runsaasti yhteistyötä korkeakoulujen ja muiden tutkimuslaitosten kanssa, ja joitain tutkijoita on tullut Karlsruheen tekemään kokeita ITU:n monikäyttäjälaitteistolla, ja * ryhmään kuuluu suuri joukko opiskelijoita ja tohtorintutkinnon suorittaneita stipendiaatteja (12 vuonna 1999), jotka viettävät kaksi tai kolme vuotta aktinidien perustutkimusryhmässä. Yksinäiskiteet Aineiden yksinäiskiteitä tarvitaan monien tärkeiden ominaisuuksien mittaamiseen. Uraania ja plutoniumia sisältävät oksidiseokset ovat tärkeitä aktiniditutkimuksessa. ITU:ssa on kehitetty höyrykuljetusmenetelmä, joka mahdollistaa yksinäiskiteiden kasvattamisen näistä oksidiseoksista, joita ovat mm. reaktoreissa käytetyt polttoaineet. Aiemmin tällaisia kiteitä on kasvatettu neptuniumdioksidista (NpO2). Uusi kidefaasi Amerikiumissa (Am) esiintyy epätavallinen - ja uusi - kiderakenne 7-16 GPa:n paineessa (1 GPa = 10 kilobaarin paine eli 10 000 kertaa ilmakehän paine). Yhteistyössä Oak Ridge National Laboratoryn (USA) kanssa ja Grenoblen eurooppalaisen synkrotronisäteilytyslaitoksen (Ranska) ainutlaatuista kapasiteettia hyödyntäen tämä uusi rakenne on havaittu alle 5 mikrogramman näytteessä erittäin puhdasta amerikiummetallia. Noin 7 prosentin tilavuushäviö tapahtuu 16 GPa:n paineessa, jossa kokonaistilavuus on vain 65 prosenttia näytteen tilavuudesta normaali-ilmanpaineessa. Nämä tulokset ovat ratkaisevan tärkeitä, kun pyritään selvittämään amerikiumin olotilayhtälöä ja kun tehdään vertailuja viimeisimpien teorioiden kanssa, joissa yritetään ennustaa aktinidialkuaineiden koheesioenergioita ja atomitilavuuksia. Neptuniumdioksidin magneettisuuden tutkimiseksi tehdyistä synkrotronikokeista saadut uudet tulokset ovat ratkaisseet erään aktiniditutkimuksen pitkäaikaisen ongelman. - Ydinpolttoaineen turvallisuus Ydinpolttoaineen turvallisuus on ensiarvoisen tärkeää ydinvoimareaktorien ja polttoaineenvalmistuslaitosten toiminnanharjoittajille, kansallisille ja kansainvälisille sääntelyviranomaisille ja luonnollisesti kansalaisille. ITU tekee erittäin tärkeää tutkimusta tekijöistä, jotka estävät palaman suurenemista kuten polttoaineen ja suojakuoren mekaaniset ja kemialliset vuorovaikutukset ja fissiokaasujen päästöjen lisääntyminen. Ydinpolttoaineen säteilytyksessä esiintyvien ilmiöiden tutkiminen parantaa sekä ydinpolttoainekierron turvallisuutta että sen tehokkuutta. Loppuraportit laadittiin PHEBUS-hankkeeseen liittyvistä reaktorisydämen sulamista koskevista tutkimuksista, etenkin sulanutta polttoainenippua ja ensiöpiirin aerosolimuodostumien käyttäytymistä koskevista tutkimuksista. Uusi dekontaminointikammio otettiin käyttöön. Tämä on merkittävä saavutus ITU:n perusrakenteiden uudistamisen kannalta. Nopeammat mittausmenetelmät Laitoksessa rakennettiin integroidusta pienoisvalodiodijärjestelmästä ja taivehilasta koostuva uusi mittari. Koko lämpöspektri voidaan mitata muutamassa millisekunnissa. Spektriä voidaan tämän jälkeen analysoida säteilevän pinnan lämpötilan määrittämiseksi. Lämpötilanarviointimenetelmä on hyvin tarkka ja sitä voidaan laajentaa värillisiin materiaaleihin, joilla on selvät absorptiokaistat. Mittari on pienikokoinen ja helppokäyttöinen ja se mahdollistaa tarkat mittaukset vaikeissa olosuhteissa, esim. aineista, joilla on suuri haihtumisnopeus. Haihtuva plutoniumtrioksidi Plutoniumdioksidille Knudsen-kammiossa tehtyjen effuusiomittausten aikana havaittiin trioksidimolekyyli. Tämä erittäin haihtuva molekyyli muodostuu hapen adsorboitumisen jälkeen ja vapautuu yli 1800 K:n lämpötilassa. Laboratoriokokeessa osoitettiin, että plutoniumdioksidin hapettuessa syntyy plutoniumtrioksidimääriä, joilla saattaa olla vaikutusta ilmateitse kulkeutuvan plutoniumin hajaantumiseen reaktorissa tai polttoaineenvalmistuslaitoksessa tapahtuvan onnettomuuden yhteydessä. - Käytetyn polttoaineen karakterisointi pitkän aikavälin varastointia varten Polttoaineen korroosio- ja liukoisuusominaisuuksia todenmukaisissa olosuhteissa koskevat turvallisuuteen liittyvät tiedot ovat ensiarvoisen tärkeitä säteilytetyn polttoaineen pitkäaikaisvarastoinnin kannalta. Noin 500 vuoden (säiliöiden taattu kestoikä) varastoinnin jälkeen polttoaineen radioaktiivisuus riippuu suurelta osalta alfa-hajoamisesta. Alfa-radiolyysi on siksi keskeinen muuttuja määritettäessä polttoaineen liukenemiskäyttäytymistä. Tutkimuksia alfa-radiolyysin vaikutuksista käytetyn polttoaineen liukenemiskäyttäytymiseen jatkettiin ja niitä laajennettiin tapaukseen, jossa suuremmat polttoainepinta-alat ovat alttiina vedelle. Samaan aikaan tutkittiin myös ominaisuuksien muutoksia, jotka johtuvat alfa-hajoamisesta polttoaineen rakenteeseen aiheutuvien vahinkojen kertymisestä. Molemmissa tutkimuksissa käytettiin uraanioksidinäytteitä, jotka sisälsivät erilaisia pitoisuuksia lyhytikäisiä aktinideja. Parhaillaan valmistetaan uusia näytteitä, joissa alfa-radiolyysin lähteenä käytetään uraani-233:a. Myös runsaasti plutoniumoksidia sisältävien agglomeraattien vaikutusta seospolttoaineiden liukenemismekanismeihin tutkittiin. - Partitio ja transmutaatio ITU osallistuu eurooppalaiseen toimintaan, jossa tutkitaan mahdollisuuksia pienentää korkea-aktiivisesta ydinjätteestä aiheutuvaa potentiaalisesti pitkäikäistä vaaraa, ja etsii vaihtoehtoisia jätehuoltomalleja. ITU osallistuu tähän eurooppalaiseen yhteistyöhön erityisesti partition eli pitkäikäisten radionuklidien erottamisen alalla ja valmistamalla polttoaineita näiden pitkäikäisten aktinidien ja fissiotuotteiden transmutaatiota tai polttamista varten. Koetuloksia verrataan teoreettisiin ennusteisiin, ja niiden avulla laaditaan vertailutietoa tällaisen jätehuoltojärjestelmän mahdollisten hyvien ja huonojen puolien arviointiin. Aktinidien erottaminen lantanideista Edistyminen aktinidien ja lantanidien erottamisessa oli huomattava saavutus partition alalla. Aitoa DIAMEX-prosessin (eli aktinidien ja lantanidein erottaminen fissiotuotteista) jätettä käyttävästä uudesta aktinidien ja lantanidien erotusmenetelmästä järjestettiin ensimmäinen kuumademonstraatio. Jatkuvalla vastavirtajärjestelmällä saavutettiin korkea aktinidien talteenotto ja hyvät lantanidien erottelutulokset (yli 100). Mahdollisena reagoimattomana täyteaineena käytettävän magnesiumoksidin sulamispiste määriteltiin. Tarkasti säädettäviä laserpulsseja käyttämällä tehdyistä uusista tarkoista mittauksista saatu arvo 3220 ± 10 K on huomattavasti korkeampi kuin kirjallisuudessa mainittu arvo 3100 K. Uutta tietoa fissiotuotteista Uuden poikkileikkauselektronimikroskopian avulla on määritelty fissiotuotteiden energiahäviön kynnysarvo spinellin amorfointia varten. Elektronimikroskoopin elektronisäteily aiheuttaa jälleenkiteytymistä ja tuottaa nanokiderakenteen. Näiden tulosten perusteella voidaan selittää spinelli-/amerikiumdioksidipolttoaineen käyttäytymistä reaktorisäteilytyksen aikana. Kevyempien aktinidien laboratorion rakentaminen jatkui; vesiseinät asennettiin, tärkeimmät laitteet toimitettiin ja ensimmäinen kymmenestä hansikaskaapista saatiin valmiiksi. Amerikiumkohtioiden valmistamista varten tehtiin valmistelevia töitä, joissa käytettiin sooli-geeliprosessia ja jossa amerikium oli korvattu keriumilla. - Ympäristön radioaktiivisuus Terveyden suojelua EU:ssa käsitellään Euratomin perustamissopimuksen III luvussa. Eräs tähän liittyvä näkökohta on ydinlaitosten radioaktiivisten päästöjen ja vuotojen valvonta. Uusi vaatimus on meriympäristön suojelua koskevan OSPAR-yleissopimuksen yhteydessä tehtyjen sitoumusten noudattamisen valvonta. Ympäristöasioiden pääosaston ilmoittamien tarpeiden perusteella on määritelty ja käynnistetty yhteinen kehitysohjelma. Tämän työn ja muiden ydinmateriaalivalvontaan liittyvien samankaltaisten toimien yhteydessä käytettiin uudessa pyyhkäisyelektronimikroskoopissa menestyksellisesti mikrokäsittelylaitetta pienten aktinideja sisältävien hiukkasten valitsemiseen ja erottamiseen kemiallista analyysiä varten. - Ydinmateriaalivalvonta Ydinmateriaalivalvontaan kuuluu erilaisia toimia, joilla Luxemburgissa sijaitseva Euratomin turvavalvonnasta vastaava komission yksikkö ja Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) pyrkivät varmistamaan, etteivät valtiot tai laitosten toiminnanharjoittajat käytä ydinmateriaaleja tai ydinlaitteita ydinaseiden kehittämiseen tai valmistamiseen. Testaustehokkuus Ensimmäinen laitosaluelaboratorio otettiin käyttöön lokakuussa 1999 Sellafieldin jälleenkäsittelylaitoksessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämän laboratorion rakentaminen ja käyttöönotto oli haasteellista kolmelta kannalta: 1. Testien määrä: Tarvittiin runsaasti automaatiota 1000 näytteen vuosituotoksen saavuttamiseksi siten, että paikan päällä tarvitaan ainoastaan neljä analyytikkoa. 2. Tarkkuus: Yhtä menetelmää varten oli tehtävä ydinfysiikan perusparametrien uudelleenmittauksia (parillisten plutoniumisotooppien spontaani fissiotaajuus), jotta asiakkaan määrittämät tarkkuusrajat voitiin saavuttaa 3. Kustannukset: Koska jätteiden käsittely osoittautui merkittäväksi kustannustekijäksi, jätteen tuotannon minimoimiseksi käytettiin uusia tekniikoita. La Hague'ssa Ranskassa sijaitsevaan laitosaluelaboratorioon liittyvät työt etenivät aikataulun mukaisesti. Ydinmateriaalien oikeusteknisten tutkimusten alalla ITU osallistui menestyksekkäästi P-8-ryhmän kansainvälisen teknisen työryhmän järjestämään monilaboratoriokokeeseen, jossa pyrittiin määrittämään tuntemattoman plutoniumnäytteen alkuperä. Tämän yhteistyön puitteissa kehitettiin myös ydinmateriaalin takavarikointiin liittyvä mallitoimintasuunnitelma, jota demonstroitiin Ukrainassa. Analyysitekniikoita kehitettiin plutoniumin iän määrittämiseksi sisäkasvuisten uraaninuklidien taajuuden avulla. Ydinmateriaaleja koskeva tietokantaa laajennettiin sisällyttämällä siihen EU:n teollisuudelta saadut tiedot. Ympäristön seurannan alalla tutkittiin yksityiskohtaisesti hiukkasten etsintämenetelmää SIMS-analyysiä varten ja tämän prosessin automatisoimiseksi kehitettiin tietokoneohjelma. Automaattisen näytteiden käsittelylaitteen prototyyppiä testattiin ja ensimmäiset kokeet aloitetaan pian. Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM) (Petten) Tutkimuslaitoksen johtaja // Kari TÖRRÖNEN 1. Hallinnon tuki // Michael CUNDY 2. Energian tuotanto ja muuntaminen // Johan BRESSERS 3. Teollisuuden tarvikkeiden turvallisuus // Roger HURST 4. Puhtaat teknologiat // Juha-Pekka HIRVONEN 5. Suurvuoreaktori // Joël GUIDEZ 6. Tieteellinen ja tekninen tuki // Edward BULLOCK Tehtävä IAM:n tehtävänä on tukea eurooppalaisen teollisuuden kestävää kehittämistä ja kilpailukykyä tekemällä materiaalien rakenne-eheys- ja suorituskykytutkimusta sellaisilla aloilla käytetyille komponenteille ja prosesseille, jotka ovat yleisesti tärkeitä. Tärkeimmät sovellukset ovat energian, liikenteen ja kemianprosessien alalla. IAM hallinnoi suurvuoreaktoria (HFR), joka palvelee Euroopan ydinteollisuutta, sekä tukee isotooppilääketieteen ja sädehoidon sovelluksia. Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos jatkoi materiaalien rakenne-eheys- ja suorituskykytutkimusta komponenteille ja prosesseille, joita käytetään sellaisilla aloilla kuin energia, liikenne ja kemianteollisuus. Se tarjosi asiantuntemusta liikenteen päästöjenvähennystekniikoiden ja energiantuotannon tehokkuuden parantamisen aloilla. Töitä jatkettiin myös isotooppilääketieteen ja sädehoidon sovellusten alalla, ja suurvuoreaktorin boorineutronisieppaushoitolaitosta kehitettiin ostamalla ja asentamalla nestemäistä argonia käyttävän järjestelmän osat. EU:n tutkimusohjelmasta rahoitettavat tutkimustoimet suoritetaan 12:ta hankkeena, jotka on ryhmitelty kolmeen pääryhmään: 1. teollisuuskomponenttien rakenne-eheys 2. päästöjenvähennystekniikat ja parannettu tehokkuus energian ja liikenteen alalla 3. isotooppilääketieteen ja sädehoidon sovellukset. Hankkeiden ryhmittelyn tarkoituksena on ohjata IAM:n kapasiteetin kehittämistä kohti sellaisia yleisesti tärkeitä kysymyksiä ja alueita, joilla tarvitaan tukea sekä EU:n eri alojen politiikan määrittelyssä että teollisuuden kilpailukyvyn edistämisessä. - Teollisuuskomponenttien rakenne-eheys Kaikissa rakenne-eheyteen liittyvän hankeryhmän hankkeissa yhdistetään kokeellisia ja teoreettisia tutkimustoimia eurooppalaisten verkkojen koordinointiin, hallintaan ja toimintaan. Verkkoihin sisältyy Euroopan vertailulaboratorioiden perustaminen ja ylläpito, ja niiden pääasiallisena tarkoituksena on luoda kansainväliset puitteet, joissa voidaan saavuttaa yksimielisyys teknisissä ja turvallisuutta koskevissa kysymyksissä, ja kehittää akkreditoituja testausmenetelmiä keskeisissä teollisuussovelluksissa käytettyjen komponenttien käyttöiän arviointiin. Kolmessa hankkeessa ja niihin liittyvissä verkoissa keskitytään ydinvoimaloihin liittyviin kysymyksiin (AMES, ENIQ ja NESC), kun taas kahdessa muussa hankkeessa (EPERC ja HYDANET) keskitytään petrokemian alaa koskeviin kysymyksiin. Sisäisen hallinnollisen päätöksen mukaisesti painelaitteisiin (EPERC) ja vetyvaurioon (HYDANET) liittyvät toimet toteutetaan ja niistä raportoidaan yhtenä hankkeena tammikuusta 2000 alkaen. Tämän hankeryhmän viiteen hankkeeseen sisältyvien toimien huippukohtina voidaan mainita seuraavat: * Euroopan painelaitteiden tutkimusneuvosto (EPERC). Vuonna 1999 saavutettuja virstanpylväitä olivat muun muassa palvelun eheyttä ja käyttöiän pidentämistä käsittelevän eurooppalaisen työryhmän perustaminen, tiedotteen 'A European Approach to Pressure Equipment Inspection' julkaiseminen ja tarkastusten pätevöintiä koskevan seminaarin järjestäminen. * Vetyvaurion ehkäisy ja verkottuminen (HYDANET). Tämä verkko on uusi hanke, jossa keskitytään korkeassa lämpötilassa syntyvän vetyvaurion tunnistamiseen ja ehkäisemiseen rakenneteräksissä. Hanke on tarkoitus käynnistää vuoden 2000 alussa yhteistyössä useiden teollisuusyritysten, tutkimuslaitosten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. IAM on perustanut ainutlaatuista eurooppalaista asiantuntemusta tarjoavan vertailulaboratorion tämän verkon tueksi. Vuoden 1999 tieteellisiin saavutuksiin lukeutuu erilaisten tekniikoiden kohdentaminen vedyn vaurioittamien materiaalien analysointiin ja tämän seurauksena edistyminen kyseessä olevien mekanismien ymmärtämisessä. * Tarkastusmenetelmien pätevöintiä käsittelevä eurooppalainen verkko (ENIQ) on laatinut ja julkaissut kaksi suositeltua toimintatapaa otsikoilla 'Qualification Dossier' ja 'How to Conduct Test Piece Trials'. Verkossa on haluttu kiinnittää erityistä huomiota sen varmistamiseen, että kansainvälisesti hyväksytyt tarkastusmenettelyt ovat pakollisia kaikissa asianomaisissa maissa, ja tätä varten verkon Itä-Eurooppaa koskeva osa (ENDEF) on julkaissut suuntaviivat sellaisia yksityiskohtaisia hanke-ehdotuksia varten, joissa pyritään parantamaan venäläisten WWER- ja RBMK-reaktorityyppien määräaikaistarkastuksia. * Teräskomponenttien arviointia käsittelevä verkosto (NESC). Ensimmäisen kierroksen hanke NESC I on nyt saatu päätökseen ja loppuraportit julkaistaan piakkoin. Toisen vaiheen hanke (NESC II) käynnistettiin vuonna 1998; eräs verkkokumppani on jo suorittanut kaksi paineistettua lämpöiskutestiä, joiden tuloksia arvioidaan parhaillaan. * IAM:n vanhenevien materiaalien arvioinnin ja tutkimuksen (AMES) vertailulaboratorio säteilytti onnistuneesti malliseoksia suurvuoreaktorissa (LYRA-03-hanke). AMES:ssa suunniteltiin ja käynnistettiin avainasemassa oleva tutkimusohjelma, joka koskee kemiallisen koostumuksen vaikutusta säteilyhaurastumiseen. Parhaillaan tutkitaan 33:n erilaisen malliseoksen matriisia, joiden kupari-, nikkeli- ja fosforipitoisuutta vaihdellaan hallitusti. Lisäksi Pettenissä järjestettiin yhdessä Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa asiantuntijakokous ainetta rikkomattomista seurantamenetelmistä, joiden avulla seurataan ominaisuuksien heikkenemistä. Kokouksessa oli 90 osallistujaa 25 maasta. Tacis- ja Phare-ohjelmien tuki YTK:n ja ulkosuhteiden pääosaston vuonna 1998 allekirjoittamassa hallinnollisessa puitesopimuksessa määritellään ohjelma, joka koskee teknisen tuen antamista ulkosuhteiden pääosastolle Tacis- ja Phare-ohjelman ydinturvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä. Ohjelmasta annetaan vuosittain yksityiskohtainen työsuunnitelma. Vuonna 1999 allekirjoitettiin sopimus teknisen asiantuntemuksen tarjoamisesta seuraavien kolmen vuoden ajan Tacis-ohjelman piiriin kuuluvien ydinvoimaloiden paikan päällä tapahtuvalla avustamiselle Venäjällä, Ukrainassa, Armeniassa ja Kazakstanissa. Sopimukseen sisältyy IAM:n asiantuntijoiden osallistuminen kaikkien turvallisuuteen liittyvien laitteiden hankintaprosesseihin. Lisäksi IAM valmisteli ulkomaanavun yhteisen toimialan pääosaston kanssa sopimuksen Tacis-hankkeiden tulosten levittämisestä. Näiden toimien kautta YTK voi avustaa Euroopan komission yksiköitä ydinturvallisuuteen liittyvien Tacis- ja Phare-ohjelmien valmistelun ja toteutuksen kaikissa vaiheissa sekä arvioida yksittäisten hankkeiden tuloksia edunsaajien kannalta. - Päästöjenvähennystekniikat ja parannettu tehokkuus energian ja liikenteen alalla Päästöjenvähennystekniikoihin liittyvä hankeryhmä muodostaa yli 50 prosenttia IAM:n toiminnasta ja koostuu kahdesta energiantuotantoon liittyvästä hankkeesta, kahdesta liikennettä koskevasta hankkeesta ja yhdestä jätteidenkäsittelyä koskevasta hankkeesta. Materiaalien käyttäytymisen määrittämiseen tarkasti simuloiduissa laitosolosuhteissa tarkoitettujen erityislaitteistojen täydentämiseksi rakennettiin ja otettiin käyttöön testausalusta, jossa putkiin voidaan kohdistaa taivutusrasitusta, sekä laitteisto, jossa voidaan arvioida viruman ja lämpöväsymisen yhteisvaikutusta lovetuissa putkikomponenteissa. Integroitu eliniän ennakointimalli on kehitetty ja se tullaan validoimaan käyttäen tietoja, jotka koskevat 316:n murtuneen ruostumattomasta teräksestä valmistetun komponentin lämpöväsymisen aiheuttamaa särönmuodostusta ja hitsattujen ferriittiseosputkien moniakselista virumakäyttäytymistä. Lämpöeristepinnoitteet IAM on perustanut käytössä olevia lämpöeristepinnoitteita koskevan verkon, johon osallistuu EU:n kaasuturbiinien valmistajia ja käyttäjiä ja jonka tarkoituksena on koota eurooppalaisia tutkimus- ja kehittämisvoimavaroja lämpöeristepinnoitteiden suorituskyvyn ja luotettavuuden parantamiseksi. Verkkosopimuksen ehdoista on sovittu ja verkon toiminnan on tarkoitus alkaa tammikuussa 2000. IAM antaa käyttöön koelaitteistoja mekaanista testausta, korroosiotutkimusta, sisäisen jännityksen mittaamista, lämpöominaisuuksien tutkimista ja rake