1.4.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla

Horisontti Eurooppa -ohjelman vaikutustenarvioinnissa havaittiin EU:n innovointivalmiuksissa yksittäisiä rakenteellisia heikkouksia, joihin on puututtava EU:n tasolla ja joihin EIT:n toimissa keskitytään. On erityisesti huolehdittava siitä, että eurooppalaiset korkeakoulut edistävät yrittäjyyttä, ylittävät tieteenalojen välisiä rajoja ja vakiinnuttavat vahvan EU:n laajuisen poikkitieteellisen yhteistyön yliopistojen ja teollisuuden välillä. Lahjakkaiden yrittäjien hyödyntäminen, asiantuntijapalvelujen, pääoman ja EU:n tason markkinoiden saatavuus sekä keskeisten innovaatiotoimijoiden tuominen yhteen yhteistä päämäärää varten ovat avaintekijöitä innovaatioekosysteemin ylläpitämisessä. EU:n ponnisteluja on koordinoitava, jotta voidaan luoda riittävä määrä yhteenliitettyjä EU:n laajuisia yrittäjäklustereita ja ekosysteemejä. Toimien mittavuus ja laajuus ylittävät sen, mitä jäsenvaltiot voivat tehdä yksin, ja tämän vuoksi tarvitaan EU-tason toimia.

1.4.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset

EIT perustettiin vuonna 2008 vastaamaan merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin parantamalla EU:n innovointivalmiuksia ja suorituskykyä. Vuonna 2017 tehdyssä EIT:n väliarvioinnissa todettiin, että EIT:llä on edelleen olennainen merkitys ja että se tuo selkeästi EU:n tason lisäarvoa. EIT on ainoa väline, jolla luodaan EU:n laajuisia koulutuksen, tutkimuksen, liike-elämän ja muiden sidosryhmien innovaatioverkostoja.

EIT on luonut eurooppalaisen innovaatioekosysteemin, johon kuuluu yli 1 200 kumppania liike-elämän, tutkimuksen ja koulutuksen alalta. Toiminta tapahtuu kahdeksan osaamis- ja innovaatioyhteisön kautta, jotka on järjestetty yli 40 yhteistoimintakeskittymän ympärille. Yli 50 prosenttia kumppaneista on yrityssektorilta (teollisuusyrityksiä, pk-yrityksiä ja startup-yrityksiä), mikä on osoitus välineen läheisyydestä markkinoihin. EIT-yhteisö tuottaa tuloksia: markkinoille saatettu yli 600 uutta tuotetta ja palvelua, tukea annettu yli 1 250:lle start up yritykselle ja innovatiiviselle yritykselle, ulkoisia investointeja tehty yli 890 miljoonalla eurolla ja uusia työpaikkoja luotu yli 6 000. Ensimmäiset EIT-luokitelluissa maisterinkoulutusohjelmissa tutkintonsa suorittaneet, joita on noin 1 700, ovat nyt tulossa työmarkkinoille.

EIT on riippumaton elin, minkä ansiosta se on joustava, itsenäinen, liiketoimintalähtöinen ja päätöksenteossaan nopea. Avustuksen myöntämisaika on vain 4 kuukautta, kun se Horisontti 2020 -ohjelmassa on keskimäärin 6 kuukautta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen innovointitoimintaa edistetään kilpailuun perustuvaa rahoitusta, taloudellista kestävyyttä ja yksinkertaistamista koskevilla säännöillä. EIT:n hallinnolliset kustannukset ovat hyvin alhaiset: niiden osuus koko talousarviosta on alle 2 prosenttia, kun vastaava luku Horisontti 2020 -ohjelman osalta on keskimäärin 4,6 prosenttia.

Kaudella 2021–2027 keskeisillä EIT:tä koskevilla parannuksilla pyritään erityisesti

– yksinkertaistamaan edelleen menettelyjä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnoinnin tehostamiseksi (esim. uuden yhteisrahoitusmekanismin käyttöönotto, avustusten monivuotisuus),

– tukemaan paremmin korkeakoulujen integroitumista innovoinnin arvoketjuihin ja innovaatioekosysteemeihin,

– ratkaisemaan enemmän maailmanlaajuisia haasteita käynnistämällä kaksi uutta osaamis- ja innovaatioyhteisöä,

– lisäämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuutta ja läpinäkyvyyttä sekä yhdenmukaistamista Horisontti Eurooppa -ohjelman mukaisia eurooppalaisia kumppanuuksia varten ehdotetun lähestymistavan kanssa,