INVESTOINTI EUROOPAN NUORISOON

”Euroopan unionin sisälle on syntymässä 29. valtio. Se on valtio, jota asuttavat työttömät. Valtio, jossa nuoret jäävät ilman työtä; valtio, jossa ihmiset syrjäytyvät ja jätetään ulkopuolelle. Toivoisin, että tämä 29. jäsenvaltio muuttuisi takaisin tavalliseksi jäsenvaltioksi.”

Jean-Claude Juncker

Avauspuheenvuoro Euroopan parlamentin täysistunnossa 15. heinäkuuta 2014

”Yhtä lailla kuin panostamme olosuhteiden parantamiseen EU:n ulkopuolella meidän on vastattava humanitaarisiin kriiseihin myös EU:n sisällä. Ennen kaikkea meidän on panostettava nuoriin. En voi hyväksyä enkä tule hyväksymään sitä, että Eurooppa on ja pysyy nuorisotyöttömyyden maanosana. En voi hyväksyä enkä tule hyväksymään sitä, että vuosituhannen taitteessa syntyneet, Y-sukupolvi, voi olla 70 vuoteen ensimmäinen sukupolvi, joista tulee köyhempiä kuin vanhempansa. Tämä on tietysti pääasiassa jäsenvaltioiden hallitusten asia, mutta Euroopan unioni voi tukea niiden pyrkimyksiä.”

Jean-Claude Juncker

Puhe unionin tilasta 14. syyskuuta 2016

Euroopan unioni on hanke paremman tulevaisuuden rakentamiseksi Euroopan kansalaisille. Tämä tarkoittaa myös investoimista nuoriin, uusien mahdollisuuksien tarjoamista heille ja heidän auttamistaan näihin mahdollisuuksiin tarttumisessa. Siinä on kyse parhaan mahdollisen alun antamisesta nuorten elämälle panostamalla heidän osaamiseensa, taitoihinsa ja kokemuksiinsa, auttamalla heitä löytämään ensimmäisen työpaikkansa tai kouluttautumaan ammattiin ja tarjoamalla heille mahdollisuuden saada äänensä kuuluville. Tämä investoiminen nuorisoon on perusta oikeudenmukaiselle, avoimelle ja demokraattiselle yhteiskunnalle, sosiaaliselle liikkuvuudelle ja osallisuudelle sekä kestävälle kasvulle ja työllisyydelle.

1. Euroopan nuorisoon investoimisella on kiire



Nuorison tilanne on parantunut viime vuosina monin tavoin: nuorisotyöttömyys on vähentynyt huippuvuoden 2013 luvuista eli 24,4 prosentista 18,9 prosenttiin vuonna 2016. Pudotuksesta 10 prosenttia on tapahtunut pelkästään viimeksi kuluneen vuoden aikana. Koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on pienentynyt. Osuus oli 17 prosenttia vuonna 2002 ja 11 prosenttia vuonna 2015. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus 32–34-vuotiaista on kasvanut. Se oli 23,6 prosenttia vuonna 2002 ja 38,7 prosenttia vuonna 2015.

Kriisi on kuitenkin koetellut ankarasti nuorta väestöä, ja nuorisotyöttömyyden torjunta on edelleen ensisijaisen tärkeää. EU:ssa on yli neljä miljoonaa työtöntä nuorta. Talouskriisi on koetellut erityisesti eurooppalaista nuorisoa, ja monien tilanne on edelleen vaikea. EU:n nuorisotyöttömyysaste on edelleen kaksinkertainen verrattuna kokonaistyöttömyysasteeseen. Joissakin jäsenvaltioissa se on yli 40 prosenttia. Luvut eivät paljasta koko totuutta, sillä monet nuoret eivät ole rekisteröityneet työttömiksi eivätkä etsi työtä. Tähän on erilaisia syitä, kuten perhevelvoitteet ja terveysongelmat mutta myös lannistuminen ja työttömäksi rekisteröitymisen hyödyttömyys. Kaikkiaan 6,6 miljoonaa nuorta on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella, ja osa heistä on ollut tässä tilanteessa useita vuosia.

Toinen huolenaihe on se, että laadukas koulutus ei vielä toteudu kaikkien kohdalla, vaan suurella osalla oppilaista on heikot perustaidot. Nuorista 11 prosenttia on jättänyt koulun kesken eikä heillä ole tutkintotodistusta. Tutkinnon puute rajoittaa heidän työllistymismahdollisuuksiaan. Noin 60 prosenttia koulunkäynnin keskeyttäneistä on työttömänä tai työvoiman ulkopuolella. Keskimäärin todennäköisemmin koulunkäynnin keskeyttävät ja koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle jäävät siirtolaistaustaiset nuoret (joiden osuus nuorisosta kasvaa useimmissa EU:n jäsenvaltioissa ). Viimeisimpien PISA-tulosten mukaan niiden oppilaiden osuus kasvaa, joilla on hyvin heikot luonnontieteiden tiedot ja lukutaito. Luonnontieteiden osalta heikosti pärjäävien osuus kasvoi neljä prosenttiyksikköä (16,6 prosenttia vuonna 2012 ja 20,6 prosenttia vuonna 2015) ja lukemisen osalta lähes kaksi prosenttiyksikköä (17,8 prosenttia vuonna 2012 ja 19,7 prosenttia vuonna 2015). Vielä suurempi oli matematiikassa heikosti pärjäävien osuus (22,2 prosenttia vuonna 2015, mikä on hieman enemmän kuin vuonna 2012, jolloin se oli 22,1 prosenttia). Tämä on merkittävä muutos huonompaan ja korostaa kiireellistä tarvetta tarkistaa Euroopan koulutusjärjestelmien suorituskykyä. Yli 20 prosentilla koululaisista on vaikeuksia yksinkertaisissa matematiikan tehtävissä. Yli 16 prosentilla on vaikeuksia luonnontieteissä ja yli 17 prosentilla lukemisessa. Vain joka neljäs nuori ilmoittaa saaneensa joitakin tietoteknisiä taitoja virallisen koulutuksen yhteydessä. Heikoista sosioekonomista oloista tulevat nuoret ovat yliedustettuina niiden oppilaiden joukossa, joiden heikot suoritukset johtavat riskiin, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen periytyvät sukupolvelta toiselle.