Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuodeksi 2001 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 071 , 03/03/2001 s. 0004 - 0014



Terästeollisuuden ennusteohjelma vuodeksi 2001 (2001/C 71/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Euroopan yhteisön taloudessa on ollut vuoden 1999 puolestavälistä asti kestävä kasvukausi ja vuonna 2000 BKT kehittyi erinomaisesti. Talouskehitys näyttää edelleen erittäin myönteiseltä vuonna 2001, vaikka kasvuluvut ovat hieman vaatimattomampia. Vuoden 2000 ensimmäisen puoliskon aikana sekä yritysmaailman että kuluttajien luottamus oli huipussaan ja se on säilynyt edelleen hyvänä, vaikka kesän 2000 jälkeen on ollut havaittavissa hienoista luottamuksen vähenemistä, joka on johtunut öljyn hinnan huimasta noususta. EU:n talousnäkymät vuodeksi 2001 ovat täysin tyydyttävät, ja ne lupaavat teollisen toiminnan vilkastumista entisestään. Tilannetta tukevat voimakas sisäinen kysyntä ja maailmantalouden hyvä tila. Tälle on kuitenkin edellytyksenä se, että Yhdysvaltojen talouskasvu ei hidastu alle 2 prosentin. Loistavaa tulosta vuonna 2000 tehneet teräksen käyttäjäsektorit säilyttävät toimintansa intensiivisenä vuonna 2001, mikä takaa kulutuksen vakiintumisen edellisvuoden ennätystasolle. Yhteisön teräsmarkkinoilla kysynnän väliaikainen heikentyminen ja hintojen lasku syksyllä 2000 näyttävät muuttavan suuntaa sen jälkeen, kun varastoja on saatu pienennettyä. Tässä on kuitenkin otettava huomioon tuonnin näkyvissä oleva supistuminen ja viennin myönteisen suuntauksen säilyminen. Yhteisön terästeollisuus päässee hyötymään parantuneesta markkinatilanteesta ja saavuttanee hyviä taloudellisia tuloksia. Terästeollisuuden olisi kuitenkin vahvistettava kilpailuasemiaan ja parannettava kilpailukykyään, jotta se voisi paremmin vastata tulevaisuuden mahdollisiin suhdannemuutoksiin. 1 EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLISEN TILANTEEN KEHITTYMINEN Taloudellinen tilanne on EU:ssa paras kymmeneen vuoteen. Se johtuu sekä sisäisistä talouden vahvoista perustekijöistä että maailmanlaajuisen kysynnän kasvusta. Teollisuustuotannon kasvu nousi EU:ssa toukokuussa 2000 7,3 prosentin huippulukuihin ja palasi sitten 4-5 prosentin vuositasolle. Mielipidetutkimusten kuvastama kuluttajien luottamus heikentyi jonkin verran syyskuussa, mutta lasku ei jatkunut lokakuussa. Tästä johtuen, vaikka luottamus on yleisesti ottaen edelleen miltei ennennäkemättömän vahva, nämä indikaattorit viittaavat siihen, että EU:n talouden kasvu saavutti todennäköisesti huippunsa vuoden 2000 toisella neljänneksellä ja sen voidaan odottaa hidastuvan, kun öljylasku rasittaa taloutta. Komission yksiköiden tekemien syksyn ennusteiden mukaisesti BKT:n keskimääräisen kasvun arvioidaan olevan vuonna 2000 EU:ssa 3,4 prosenttia. Tämä on suurin kasvuprosentti vuoden 1989 jälkeen. Kasvu perustuu laajalti voimakkaaseen sisäiseen kysyntään, jota vakaat pitkät korot ovat osaltaan voimistaneet. Lisäksi maailmanlaajuinen talouskasvu on pitänyt viennin voimakkaana. Vaikka keskimääräisen kasvun odotetaan EU:ssa hidastuvan 3,1 prosenttiin vuonna 2001, näkymät ovat edelleen erittäin myönteiset. Yksityisen kulutuksen odotetaan kasvavan vuodessa 2,8 prosenttia ja laiteinvestointien kasvu hidastuu hieman 6,3 prosentin tasolle, kun se vuonna 2000 oli 6,6 prosenttia. Rakennusinvestointien ennustetaan kasvavan 3,5 prosenttia vuodessa. EU:ssa luodaan vuonna 2000 noin 2,6 miljoonaa työpaikkaa, ja työllisyyden odotetaan kasvavan 1,6 prosenttia. Kasvu on voimakkaimmillaan vuoden 1990 jälkeen. Työpaikkojen syntymisen odotetaan jatkuvan samassa tahdissa vuonna 2001 mutta hieman hidastuen. Työttömyyden ennustetaan laskevan tämän vuoden 8,4 prosentista 7,8 prosenttiin vuonna 2001. Yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi nousi vuonna 1999 euroalueella vuositasolla vain 1,1 prosenttia, mutta vuonna 2000 nousun arvioidaan olevan 2,3 prosenttia. Inflaatiota aiheuttavat tuontihintojen voimakas nousu, jota öljyn hinta on nostanut, ja euron arvon heikkeneminen. Pohjainflaatio on paljon hitaampi. Ensi vuonna inflaation ennustetaan tasoittuvan euroalueella 2,2 prosenttiin. Julkisen talouden rahoitusasema oli vuonna 1999 0,7 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen, mistä se kohentui 1,2 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2000, mikä on suurelta osin selitettävissä UMTS-toimilupien tuotoilla. Ensi vuonna julkisen talouden ylijäämä kaventuu 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen koko EU:ssa. Vuosien 2000 ja 2001 hyvät tulokset lisättynä jo edellä mainittuihin muihin positiivisiin seikkoihin johtuvat suurelta osin ennusteita suuremmista verotuloista. Tämän myötä useissa jäsenvaltioissa mennään kohti verotuksen keventämistä. 2 TERÄSMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA NÄKYMÄT 2.1 Raakateräksen tuotanto Euroopan unionissa Vuoden 1999 viimeisellä vuosineljänneksellä yhteisön terästuotanto otti loppukirin ja koko vuoden tuotanto oli yhteensä 155 milj. tonnia. Loppukirin ansiosta terästuotanto supistui ainoastaan 2,9 prosenttia verrattuna 1998 huippulukuihin. Vuoden 2000 alusta lähtien kuukausittaiset tilastotutkimukset kaikissa muissa jäsenvaltioissa paitsi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat osoittaneet tuotannon selkeätä kasvua. Ensimmäisen puolen vuoden aikana kasvu on ollut noin 8 prosenttia vuoden 1999 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Kolmannella ja osalla neljättä vuosineljännestä oli kuitenkin havaittavissa huomattavaa hidastumista. Siten yhteisön kokonaisterästuotannon vuoden 2000 yhdentoista kuukauden aikana saavutettu kasvu oli 5,4 prosenttia verrattuna vuoden 1999 vastaavaan ajanjaksoon. Jäsenvaltiokohtaiset tilastot osoittavat mainittuna ajanjaksona voimakasta terästuotannon kasvua Saksassa (+ 12 prosenttia), moitteetonta edistymistä Italiassa (+ 7,5 prosenttia), Ranskassa (+ 5,5 prosenttia) ja Espanjassa (+ 7,5 prosenttia). Sen sijaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotanto supistui 8,5 prosenttia. Koska teräksen tärkeimmillä käyttäjäsektoreilla ei ole havaittavissa selviä merkkejä käänteestä, jos ei oteta lukuun rakennusalan ennustettavissa olevaa tasaantumista ja autoteollisuuden hienoista toiminnan supistumista, teräksen kysyntä pysyy periaatteessa vakaana tulevina kuukausina. Tämä takaa tuotannon pysymisen hyvällä tasolla. On otettava huomioon myös se mahdollisuus, että tarve mukauttaa varastoja, jotka ovat tällä hetkellä täynnä koko tuotantoketjussa, voi hidastaa tilauksia. Tämä puolestaan voi heikentää asteittain terästuotantoa, joka kuitenkin näyttää vakiintuvan erittäin tyydyttävälle tasolle ainakin lyhyellä aikavälillä. On siis odotettavissa, että yhteisön vuoden 2000 teräksen kokonaistuotanto ylittää edellisessä ennusteessa arvioidut 159 milj. tonnia(1), ja se voi jopa saavuttaa 163 milj. tonnin huippulukemat, mikä vastaa 5,2 prosentin kasvua verrattuna vuoden 1999 tuloksiin. Suotuisten talousnäkymien ja vakaan maailmantalouden ansioista EU:n talouselämän luottamus on vakiintunut huipputasolle, mikä antaa olettaa, että vuoden 2001 kuluessa teräksen kulutuksessa ei tapahdu mainittavia muutoksia. Tuonnin ennustetaan hieman supistuvan, ja vaikka tuotanto väliaikaisesti vähenisikin varastojen pienenemisen myötä, yhteisön vuoden 2001 terästuotannon arvioidaan olevan noin 162 milj. tonnia. Tällainen tuotantovolyymi, jossa on hienoinen 0,6 prosentin notkahdus verrattuna vuodeksi 2000 ennustettuun ennätystuotantoon, takaa edellisvuoden erittäin hyvän käyttökapasiteetin säilymisen. Edellä esitetyt näkymät eivät kuitenkaan saa estää näkemästä vaaraa, joka piilee siinä, että viimeaikaiset suuntaukset muuttavat yllättäen suuntaa ja samanaikaisesti ilmenee muita häiritseviä tekijöitä. Muutokset voivat nopeastikin laajeta liiallisiin mittasuhteisiin, kuten on käynyt lähimenneisyydessä. Itse asiassa on havaittavissa tiettyä pelkoa Yhdysvaltojen talouden hidastumisen laajuudesta ja Yhdysvaltojen protektionististen toimenpiteiden tuomasta vaarasta kansainvälisten tavaravirtojen uudelleensuuntautumiselle. Huolimatta erinomaisesta kilpailukyvystään yhteisön terästeollisuuden on pysyttävä hyvin valppaana, jotta se voisi reagoida nopeasti pienimpiinkin suoriin tai epäsuoriin muutoksiin yhteisön teräsmarkkinoilla ja hillitä näin kielteisiä vaikutuksia. Liitteenä olevassa taulukossa 1 "Raakateräksen tarjonta ja kysyntä" tehdään yhteenveto viime vuosien ajalta Euroopan unionin teräksen kulutuksen, ulkomaankaupan, tuotannon ja varastojen määristä ja suuntauksista ja esitetään lukumääräisiä arvioita vuonna 2001 odotettavissa olevasta kehityksestä. 2.2 Vuoden 2001 näkymät Maailmantalouden elpyminen on antanut uutta vauhtia yhteisön talouskehitykselle vuoden 1999 puolivälistä lähtien. Tämä näkyi varsinkin Euroopan unionin BKT:n huomattavan nopeana kasvuna vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla. Kuluttajien optimismi yhdessä teollisuuden kasvaneen luottamuksen kanssa ovat selvästi olleet näiden tulosten pohjana. Ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa tilanne on ollut muista poikkeava, koska teollisuuden kilpailukyky on siellä ollut vähäisempi punnan vahvuuden vuoksi. Myös yleisten suhdanteiden muuttuminen suotuisammiksi EU:ssa on vaikuttanut asiaan. Tiettyjen sisäisten ja ulkoisten tekijöiden vaikutus on alkanut tuntua yhteisön taloudellisessa tilanteessa kesän 2000 jälkeen. Teollisuustoiminta on hieman supistunut ja investointien kasvussa on ollut väliaikainen pysähdys, mikä on aiheuttanut yleistä suhdannelaskua vuoden lopulla. EU:n vuoden 2001 talousnäkymien osalta on pakko todeta, että ne ovat täysin tyydyttävät, kuten jo tuoreimmat suhdannekatsaukset ovat antaneet ymmärtää. Tilanne on sama niin liike-elämässä kuin kuluttajienkin keskuudessa, joiden luottamus on edelleen vahva. Jopa terästä käyttävän teollisuuden edustajat ovat viimeaikaisissa kokouksissaan osoittaneet tiettyä optimismia, johon kuitenkin on sekoittunut energian hinnanmuutosten tuomaa epävarmuutta. Ne ovat myös raportoineet olevansa tilanteessa, jossa kapasiteetin käyttö lähestyy rajojaan ja ammattitaitoisen työvoiman löytämisessä on vakavia ongelmia. Myös teräskaupan edustajat ovat näissä tapaamisissa suhtautuneet optimistisesti EU:n vuoden 2001 talousnäkymiin, vaikka ne katsovatkin ylitarjonnan ja varastojen kasvattamisen voivan väliaikaisesti vaikuttaa teräksen hintoihin. Suotuisa taloudellinen tilanne EU:n sisällä ja parantunut maailmantalouden tilanne ovat vaikuttaneet teollisen toiminnan jatkumiseen voimakkaana teräksen tärkeimmillä käyttäjäsektoreilla (joista tiettyjä käsitellään myöhemmin tässä ennusteohjelmassa) vielä vuonna 2001. Tämä takaa terästuotteiden kysynnän korkean tason. Näyttää siltä, että vuosiennusteessa voidaan odottaa vielä huomattavaa kasvua vuoden 2000 tuloksissa jälkeen jääneessä vientiteollisuudessa kuten koneenrakennusteollisuudessa sekä sähkötekniikka- ja elektroniikkateollisuudessa, joiden tulokset näyttävät erittäin hyviltä. Rakennusala sen sijaan näyttää antavan hidastumisen tai ainakin vakiintumisen merkkejä vuonna 2001. Autoteollisuuden tilanne näyttää hieman heikentyvän. Alakohtaiset muutokset antavat olettaa, että teräksen todettavissa oleva kulutus vakiintuu vuonna 2001 edeltävän vuoden huipputasolle. Tällainen oletus pitää paikkansa, ellei Yhdysvaltojen talouskasvu hidastu alle 2 prosentin. Yhteisön terästeollisuus voisi siten tulevaisuudessa entistä paremmin hyötyä korkeasta kulutuksen tasosta ja kansainvälisten markkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista. Vuoden 2000 huomattavan kasvun jälkeen tuonti näyttää supistuvan hieman vuonna 2001. Tuontia haittaa erityisesti markkinatilanteen muuttuminen epäsuotuisammaksi mutta yhteisön terästuotteiden vienti näyttää voimistuvan entisestään. Liitteenä olevissa taulukoissa 2 ja 2 a on annettu tärkeimpien terästä käyttävien alojen toimintaa koskevat tunnusluvut vuodeksi 2001. Kyseisten lukujen analyyseissä on kuitenkin oltava varovainen, koska ne perustuvat eri maiden asianomaisten alojen toimittamiin tietoihin, joiden validiteetista ei vallitse yksimielisyyttä. 2.2.1 Perusterästeollisuus Perusterästeollisuuteen kuuluvien teollisuudenalojen toiminta on kokonaisuudessaan elpynyt. Elpyminen alkoi vuoden 1999 lopussa ja jatkui voimakkaana vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla. Tilanteen huomattavaan parantumiseen kyseisenä ajanjaksona on vaikuttanut autoteollisuudessa, rakennusalalla ja koneenrakennusteollisuudessa ilmennyt kysynnän tuntuva kasvu kaikissa muissa maissa paitsi Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Hyötyä on tuonut myös EU:n sisällä ja ulkopuolella toteutunut yleinen taloudellisen tilanteen elpyminen. Jo kesästä 2000 lähtien ilmassa tuntuu kuitenkin olleen hidastumisen merkkejä, mikä johtuu kysynnän heikentymisestä ja siitä, että teräksen käyttäjät pyrkivät mukauttamaan varastojaan. On todennäköistä, että suuntaus antaa sijaa väliaikaiselle vakautumiselle, joka jatkuu vuoden 2000 loppuun asti. Tämän vuoden tulokset ovat joka tapauksessa paljon paremmat kuin vuoden 1999 vastaavat. Koska vuodeksi 2001 on vielä odotettavissa vakaata talouskasvua, sen pitäisi pystyä takaamaan tästä toiminnasta saatujen tuotteiden kysynnän hienoinen kehittyminen. Suurin osa käyttäjäsektoreista näyttää säilyttävän hyvät tuotantotasot ja vaikka autoteollisuudessa voidaan ennakoida hienoista tuotannon laskua ja rakennusalalla tulee ilmenemään hidastumista, muiden sektoreiden paremmat vientinäkymät toimivat korvaavina tekijöinä. A Saumattomien ja hitsattujen teräsputkien valmistus Vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon erittäin negatiiviseen tulokseen vaikuttivat kysynnän romahtaminen ja tuonnin aiheuttamat paineet. Tämän jälkeen EU:n teräsputkien kokonaistuotanto on asteittain parantunut, ja vuoden lopulla se osoitti 9 prosentin taantumista. Vuoden 1999 lopulla alkanut myönteinen kehitys voimistui vuoden 2000 ensimmäisinä kuukausina. Tähän vaikuttivat öljyalan elpynyt toiminta ja viennin vauhdittuminen. Vientiä vauhditti varsinkin dollarin vahvistuminen euroon nähden. Tilanne on parantunut niin paljon, että yhteisön teräsputkien tuotanto on kasvanut 4,3 prosenttia vuoden 2000 ensimmäisen puoliskon kuluessa, vaikka tuonti samanaikaisesti voimistui. Se, että lyhyen ajan näkymät ovat vielä suotuisat, johtuu edellä mainituista tekijöistä ja jo vuoden 1999 lopulla ilmenneestä elpymisestä. Tilanne antaa olettaa tiettyä vakiintumista teräsputkien tuotannossa tulevina kuukausina, mikä voi taata koko vuoden 2000 tuotannon kasvuksi 5 prosenttia. Koska ennakoimattomista tapahtumista ei ole mitään merkkejä, voidaan odottaa pientä enintään 1,5 prosentin nousua vuoden 2001 putkien kokonaistuotannossa. Tuotanto näyttää nousevan 13 milj. tonniin, sillä öljynetsintä näyttää säilyttävän kysynnän edelleen hyvällä tasolla. Saumattomien putkien tuotanto romahti uskomattomat 25 prosenttia vuonna 1999, mutta pudotus arvioidaan kurottavan umpeen vuonna 2000, sillä vuoden ensimmäistä puoliskoa koskevat luvut osoittavat voimakasta 25,2 prosentin kasvua. Öljynetsinnän tarpeet ovat vaikuttaneet voimakkaasti saumattomien porauksessa käytettävien teräsputkien ja putken osien (ns. Oil Country Tubular Goods, OCTG) kysyntään ja näyttää siltä, että kehitys jatkuu suotuisana myös tulevaisuudessa. Näiden tekijöiden ja viennin onnistuneen kohdentamisen ansiosta voidaan odottaa yhteisön teräsputkien tuotannon kasvavan noin 21 prosenttia vuonna 2000. Näiden tekijöiden suotuisa kehittyminen ja saumattomien putkien tuotannon viimeaikainen kasvu antavat aihetta olettaa tuotannon jälleen kasvavan vuonna 2001. Kasvun arvioidaan olevan 7 prosenttia verrattuna vuoden 2000 tuotantoon. Pienten hitsattujen putkien (< 406,4 mm) tuotanto lisääntyi 5 prosenttia vuonna 1999 ja parani edelleen 3,5 prosenttia vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla. Samaan aikaan kuitenkin tuonti kasvoi 44 prosenttia, mikä antaa aihetta epäillä keinotteluvarastojen kokoamista, koska samaan aikaan käyttö kasvoi vain 7 prosenttia. Tällä ilmiöllä on kielteisiä seurauksia toisen vuosipuoliskon kehitykseen, ja se voi vaikuttaa tuotannon laskuun 3 prosentilla vuonna 2000. Vuonna 2001 voidaan varautua autoteollisuuden ja rakennusalan kysynnän hienoiseen laskuun, joka voi näkyä teräsputkien tuotannon arvioituna 3 prosentin vähenemisenä, jos onnistutaan suojaamaan yhteisön markkinat uudelta tuontiaallolta. Usien laajojen investointihankkeiden puuttuminen vaikutti suurten hitsattujen putkien ( > 406,4 mm) tuotantoon vuonna 1999 ja yhteisön tuotanto laski 18 prosenttia. Vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla kirjattiin jälleen tuotannon lasku, mikä näyttää kuitenkin tekevän tilaa tuotannon vakiintumiselle tai jopa hienoiselle nousulle, jos onnistutaan tietyn protektionismin ehkäisemisessä. Vaikka jotkut öljyalan investoinnit ovat toteutumassa, ne eivät kuitenkaan anna toivoa putkien kysynnän ja tuotannon myönteisemmästä kehityksestä vuodeksi 2001. Tuotannon arvioidaan vakiintuvan 2 milj. tonniin vuonna 2000. B Langanvetäminen ja langan kirkkaaksi vetäminen Langanvetämisen alalla tulokset vastasivat vuonna 1999 odotuksia. Vedettyjen lankojen käyttö kasvoi 5 prosenttia, mikä johtui erityisesti hitsattujen ristikkojen kasvaneesta kysynnästä. Tämän teollisuudenalan toiminnan vilkastumista on voitu havaita vuoden 2000 ensimmäisen puoliskon aikana ja kulutuksen kasvua on kirjattu 6 prosenttia. Kasvu on tasapainottunut paremmin hitsattujen ristikkojen ja vedettyjen lankojen välille, mikä johtuu rakennusalan, autoteollisuuden ja koneenrakennusteollisuuden kovasta kysynnästä. Näyttää kuitenkin siltä, että kysynnän lakipiste saavutettiin kesän jälkeen. Tasaantuminen näyttää jatkuvan ja se johtaa vaatimattomampaan, arviolta 3 prosentin, kasvuun vedettyjen lankojen kulutuksessa vuonna 2000. Vuodeksi 2001 on odotettavissa kulutuksen vakiintumista tai hienoista laskua, jonka on arvioitu olevan enintään 1 prosentin luokkaa. Tämä aiheutuu autoteollisuudessa ja rakennusalalla ennakoitavasta toiminnan heikentymisestä, jota kuitenkin korvaa vientivetoisen koneenrakennusteollisuuden dynaamisempi ote. Langan kirkkaaksi vetäminen, joka on kiinteästi sidoksissa autoteollisuuteen, ei täyttänyt odotuksia vuonna 1999. Tämän teollisuudenalan tuotteiden kulutuksen kehitys jäi alle 1 prosentin. Mutta vuoden 2000 alusta alkaen kirkkaaksi vedettyjen tuotteiden kysyntä on kasvanut huomattavasti ja tuloksena on noin 7 prosentin kasvu todettavissa olevassa kulutuksessa ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Vuoden toiselle puoliskolle odotettu autoteollisuuden toiminnan hidastuminen tai jopa pieni lasku vaikuttaa siihen, että vedettyjen tankojen todettavissa oleva kulutus hidastuu huomattavasti ja parhaimmillaankin koko vuoden 2000 kasvu on enintään 3-4 prosenttia Kun otetaan huomioon autoteollisuuden epäsuotuisammat näkymät vuodeksi 2001, voidaan vain varautua kirkkaaksi vedettyjen tuotteiden kulutuksen noin 3-4 prosentin laskuun. Näin päädyttäisiin vuoden 1999 tasolle, jota tuolloin pidettiin täysin tyydyttävänä. C Kapeiden teräsnauhojen kylmävalssaus ja -profilointi Vastoin kaikkia alan asiantuntijoiden ja ammattilaisten odotuksia EHTY:n ulkopuolisen kylmävalssausteollisuuden tuotanto näyttää olevan vuonna 2000 noin 10 prosenttia korkeampi kuin vuoden 1999 tuotanto, joka ylitti jo vuodeksi 1998 ennakoidut edelliset huippulukemat. Kapeiden teräsnauhojen kysynnän kasvu yhteisössä on ollut erittäin nopeaa vuoden 2000 alusta lähtien. Tämä on aiheuttanut väliaikaisia vaikeuksia raaka-aineiden toimituksissa, mikä on vaikuttanut välillisesti jalostettujen tuotteiden toimituksiin. Kun otetaan huomioon tämän hetkinen tilauskanta, joka takaa teollisuudenalan kapasiteetin täyden käytön vähintään vuoden 2001 kesäkuuhun asti, voidaan ennakoida, että vuoden 2001 kokonaistuotannon taso pysyy vähintään samana, kuin mihin päästään vuonna 2000. Vaikka ennakoitavaan käyttäjien aloittamaan varastojen kasvattamiseen sisältyvät riskit voivat viedä tulevaisuudessa kohti laskusuhdannetta, vuodeksi 2001 ennakoidut tulokset määrien osalta ovat epäilemättä erittäin tyydyttävät. Koska tuotantoketjussa tämä teollisuudenala tuottaa välituotteita, se joutuu edelleen toteamaan voittomarginaaliensa pienenevän, sillä se ei voi siirtää raaka-aineiden hintojen nousua kokonaisuudessaan asiakkaana olevan teollisuudenalan maksettavaksi. Leveiden tuotteiden kylmäprofilointiteollisuus on vuoden 1999 puolivälistä lähtien jatkanut myönteistä kehitystään. Tähän on vaikuttanut sandwich-paneelien kysyntä, joka on kasvattanut alan kokonaistuotantoa noin 6 prosenttia. Tämän toimialan vilkastuminen vuonna 2000 osoittaa lopulta tuotannon noin 8 prosentin kasvua. Näin näyttää tapahtuvan, vaikka poimulevyjen kysynnän kasvu oli paljon verkkaisempaa. Vuotta 2001 silmällä pitäen näkyvillä ei ole ainoatakaan selvää merkkiä, josta voitaisiin päätellä, että leveiden tuotteiden kulutus voisi mahdollisesti laskea. Tämän takaa se, että rakennusala, joka on näiden tuotteiden suurin käyttäjä, näyttää säilyttävän noususuuntansa, vaikkakin hienoista hidastumista on odotettavissa. Huolimatta siitä, että suuntaus korvata leveät terästuotteet muilla materiaaleilla on vain vahvistumassa, rakennusalalla löydetään yhä uusia sovelluksia tämän alan tuotteiden käytössä. Kehitystyö on käynnissä ja se tarjoaa alalle suotuisat tulevaisuudennäkymät ja takaa galvanoitujen levyjen kasvavan kulutuksen. Pitkien tuotteiden profilointiteollisuuden toiminta on säilynyt vakaana vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla, mihin on vaikuttanut kysynnän tasainen kasvu vuoden 1999 toiselta puoliskolta lähtien. Tilausten tämänhetkinen taso takaa varmasti sen, että pitkien profiloitujen tuotteiden kokonaistuotannon kasvu on vuonna 2000 noin 5 prosenttia enemmän verrattuna vuoteen 1999. Näin ennakoidaan tapahtuvan, vaikka raaka-aineiden ja erityisesti galvanoitujen levyjen toimituksissa saattaa ilmetä ajoittaisia vaikeuksia. Alan ennusteet vuodeksi 2001 antavat odottaa kysynnän myöhempää kasvua ja sitä myöten pitkien profiloitujen tuotteiden tuotannon uuden kasvun arvioidaan olevan 3 prosenttia. Vaikka rakennusalalla toiminta hidastuisi varsinkin talvella, profiiliteollisuuden on helppo suunnata tuotantoaan muille markkinoille, kuten auto- ja koneenrakennusteollisuuteen. 2.2.2 Rakennusalan suuntaukset Vuosien 1997 ja 1998 vaatimattomien tulosten jälkeen EU:n rakennusalan kokonaistilanne on seurannut yleistä talouskehitystä, vaikkakin pienellä viiveellä. Tuotantomäärien vaihtelut olivat vuoden 1999 aikana paljon selvempiä ja kehitystä oli yli 2,5 prosenttia. Yhä myönteisempi kehitys vain vahvistui vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla ja huolimatta ennakoidusta vakiintumisesta, jonka ensimmäiset merkit näkyivät vuoden 2000 kesän jälkeen, tulokset osoittavat kasvua rakennusalan volyymissa miltei 3 prosentin verran. EU:n talousnäkymät vuodeksi 2001 ovat kiistatta suotuisat. Kuitenkin kun otetaan huomioon alalla tällä hetkellä vallitseva julkisen vallan toimia kohtaan tunnettu epävarmuus sekä korkojen asteittainen nousu, jolla on pyritty hillitsemään inflaatiota, on varauduttava huomattavaan kasvun hidastumiseen alalla. Kasvuksi on arvioitu 1,5 prosenttia. Muu kuin asuntorakentaminen ja peruskorjaustyöt pysyvät epäilemättä kasvualoina vielä vuonna 2001. Asuntorakentamisen alalla myönteinen kokonaiskehitys on remontointi- ja huoltotöiden ansiota, joihin on joissain maissa kannustettu julkisen sektorin toimin. Suuntaus aikaisemman veroylijäämän jakamiseen soveltamissääntöjen mukaisesti voi vauhdittaa rakennusalaa uusien asuntojen rakentamisella varsinkin Saksassa ja Italiassa. Muun kuin asuntorakentamisen alalla yksityisen sektorin investoinnit jatkavat viime vuosien myönteistä kehitystä vuonna 2001, vaikka pientä heikentymistä on näköpiirissä johtuen talouden yleisestä hidastumisesta. Alan ennakoidut tulokset vuodeksi 2001 voivat vielä parantua, jos julkisen sektorin osuus kasvaa. Jäsenvaltioista Saksa vauhdittaa kasvua eniten tällä alalla vuonna 2001 ja sen jälkeen tulevat Ranska, Italia ja Espanja. Maa- ja vesirakennustöiden alan kehitys on suurelta osin riippuvaista kansallisten ja paikallisviranomaisten investoinneista. Vaikka toiminta tällä alalla on vuodesta 1999 vilkastunut, tulevaisuudennäkymät ovat epävarmemmat. Tällä alalla vuoden 2001 tulokset riippuvat suurten julkisten töiden aloittamisesta ja hallitusten yleislinjauksista infrastruktuuria koskevissa investoinneissa. Toiminta säilyttää hienoisesti myönteisen kehityssuuntansa vuonna 2001, kun otetaan huomioon tiettyjen rakennushankkeiden saaminen päätökseen ja joidenkin uusien hankkeiden toteutuminen. 2.2.3 Autoalan markkinoiden kehitys Viime vuosien suhdanteiden vaikutuksesta EU:n autoalan markkinat saavuttivat erittäin myönteisen tuloksen vielä vuonna 1999. Autojen rekisteröinnit lisääntyivät 4,9 prosenttia verrattuna vuoden 1998 huipputulokseen. Vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla rekisteröinnit EU:ssa kehittyivät edelleen suotuisasti erittäin vakaan kysynnän ansiosta. Kuitenkin jo muutaman kuukauden ajan henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen rekisteröintien kehitys on ollut epävakaista ja muutokset ovat tuntuvia ja suunta on selkeästi laskeva. Heinäkuussa todettiin selkeä noin 16 prosentin lasku, elokuussa tulos pysyi vakaana, syyskuussa laskua tuli lisää 5 prosenttia, lokakuussa 4 prosenttia, marraskuussa yksi prosentti ja 8,2 prosenttia joulukuussa. Lopputulos vuodelta 2000 osoittaa 2,2 prosentin laskua, kun ensimmäisen puoliskon tulokset olivat vielä plussan puolella (+ 3,2 prosenttia). On kuitenkin muistettava mainita, että tilausten ja toimitusten kehitykseen ovat mitä ilmeisimmin olleet vaikuttamassa öljyn hinnan nousun aiheuttamien protestien tuomat häiriöt ja hyväkuntoisten käytettyjen autojen suuret varastot, mikä on vaikuttanut puolestaan tuloksiin. Tästä seuraa, että tulosta voidaan pitää hyvin tyydyttävänä, sillä on kyseessä sektorin toiseksi paras tulos kautta aikojen. Alkuvuoden 2000 erittäin suotuisan taloudellisen tilanteen asteittainen huononeminen vaikuttaa kielteisesti kuluttajien luottamukseen, jota ovat jo murentaneet polttoaineiden hinnan ja korkojen nousu sekä uusien automallien rajallisempi tarjonta. Näiden tekijöiden kielteinen vaikutus näyttää kuitenkin vain väliaikaiselta ja korvautuu sillä, että EU:n yleiset keskipitkän ajan talousnäkymät ovat hyvin myönteiset. Vuoden 2001 osalta voidaan olettaa, että autojen myynti EU:ssa pysyy pikemminkin vakaana. Pientä ehkä 1-2 prosentin laskua voi ilmetä. Mutta tuloksen ei kuitenkaan pitäisi saada sektoria uudelleen pessimismin valtaan, kun otetaan huomioon tuotannon ja kapasiteetin optimaalisen käyttöasteen tasot. Lisäksi autovienti näyttää jatkavan vuosien 1999 ja 2000 myönteistä kehitystään ja lisääntyvän vielä 9 prosenttia vuonna 2001, mikä tukee yhteisön uusien autojen tuotantoa. 2.3 Terästuotteiden tuonti- ja vientinäkymät 2.3.1 Euroopan unionin ulkomaankaupan tilastot Tämän ennusteohjelman laatimisen aikaan saatavilla olevat Euroopan unionin teräksen ulkomaankaupan tilastot kattavat vuoden 2000 ensimmäiset kymmenen kuukautta. Tilastojen avulla kauppaa voidaan verrata vuoden 1999 samalla ajanjaksolla käytyyn EU:n kansainväliseen teräskauppaan ja tilastot helpottavat yhteisön teräksen volyymien sekä tuonnin että viennin suuntausten ennustamista vuodeksi 2000. Yleisesti ottaen tilastot osoittavat terästuonnin huomattavaa 27 prosentin kasvua ja samanaikaista yhteisön viennin kasvua, joka kuitenkin rajoittuu 16 prosenttiin. Viennin osalta tilastotiedot osoittavat edellisessä ennusteessa arvioidun suuntauksen oikeaksi: tuonnin osalta tilastot puolestaan osoittavat tuntuvaa myönteistä kehitystä, vaikka ennusteissa odotettiin lievää laskua. Vaikka kyseessä ovat vain osittain suuntaa-antavat tekijät, tietoja analysoitaessa käy ilmi muun muassa, että EU:n teräsalan alijäämä yleistyy sekä levytuotteiden ja pitkien tuotteiden että aihioiden osalta. Tämä vain todistaa mahdollisen rakenteellisen alijäämän olemassaolon, mikä juontaa juurensa vuodelta 1998. Analysoituna ajanjaksona yhteisön kauppavaihdossa tuonti vahvistui seuraavista maista; Kiina, Japani, tietyt Latinalaisen Amerikan maat, joista erityisesti mainittakoon Brasilia, sekä Venäjä. Yhteisön teräksen viennin samana ajanjaksona todettu 16 prosentin kokonaiskasvu johtui pääosin kauppavaihdon suotuisasta kehittymisestä Yhdysvaltojen, Kanadan, KIE-maiden ja tiettyjen Kaakkois-Aasian maiden kanssa. Yhteisön ja maailmanlaajuisen teräskaupan kehittymiseen on epäilemättä vaikuttanut edellisen kriisin jäljiltä parantunut ilmapiiri. EU:hun suuntautunutta terästuontia on vauhdittanut kova kysyntä ja sisämarkkinahintojen taso, kun taas vientipuolen myönteiseen kehitykseen on vaikuttanut pääasiassa euron heikentyminen dollariin nähden. Vuoden 2000 viimeisinä kuukausina yhteisön terästuonti näyttää hidastuvan hintojen ja sisäisen kysynnän vakautumisen myötä. Vuoden 2000 lopulla arvioidaan saavutettavan 24,5 milj. tonnin määrä eli kasvua on noin 18 prosenttia verrattuna vuoteen 1999. Yhteisön vienti saattaa kasvaa voimakkaammin vuoden 2000 lopulla ja päätyä noin 22 milj. tonniin. Tulokseen vaikuttavat edelleen suotuisa ulkoinen kehitys ja euron heikko kurssi, joka parantaa yhteisön teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä. Koska näköpiirissä ei ole vuodeksi 2001 öljyn hinnan mahdollista mutta epätodennäköistä nousua ja sen aiheuttamaa kansainvälisen taloudellisen tilanteen huononemista, yhteisön teräskauppa voimistuu tuonnin vakiintumisen tai hienoisen laskun ja viennin myönteisen kehityksen ansiosta. Näiden suotuisien näkymien myötä ei kuitenkaan saisi unohtaa, että markkinoille voi ilmaantua yhteisön markkinoilla jo entuudestaan tuttuja epävakaisuutta aiheuttavia tekijöitä, joilla on raskaita kielteisiä vaikutuksia yritysten tuloksiin ja välillisesti terästeollisuuden työllisyyteen. On aihetta korostaa, että kasvavan protektionismin uhka sekä Yhdysvaltojen talouden ennustettua voimakkaamman hidastumisen riski ovat sellaisia kielteisiä tekijöitä, joiden seuraukset ovat haitallisia teräsmarkkinoiden ja teräksen hintojen tasapainolle. 2.3.2 Maailmantalouden kehitys vuonna 2001 Maailmantalous oli vahvassa kasvussa vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana, jota on seurannut asteittainen hidastuminen. Hidastumisen aiheuttajia ovat öljyn hinnan nousu, lyhyiden korkojen nousu ja osakemarkkinoiden epäsuotuisa tilanne. Tästä johtuen luottamusta osoittavat indikaattorit ovat näyttäneet laskua heinäkuusta lähtien ensin Yhdysvalloissa, sitten Japanissa ja sen jälkeen tietyissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Teollistuneen maailman talouskasvu kipuaa kuitenkin hyvään 4,3 prosentin kasvutulokseen vuonna 2000. Vuodeksi 2001 arvioidaan hitaampaa kehitystä eli 3,3 prosenttia. Talouden kasvunäkymiä häiritsevät edelleen energiakustannusten muutoksiin ja euron heikkouteen liittyvät riskit sekä Yhdysvaltojen talouskasvun hidastuminen. Mutta joka tapauksessa teollistuneiden maiden talouden perusteet pysyvät edelleen riittävän terveinä, mikä antaa olettaa, että tämänhetkinen hidastuminen on vain lyhytaikaista. Terästeollisuuden alalla todettavissa oleva kulutus ylittää 750 milj. tonnia vuonna 2000 koko maailman tasolla, mikä vastaa 5-6 prosentin kasvua verrattuna edelliseen vuoteen. Vuonna 2001 talouden hidastumisen vaikutuksesta teräksen todettavissa oleva kulutus paranee ainoastaan 2 prosenttia. Yhdysvalloissa ja Euroopan unionissa varaudutaan kulutuksen vakiintumiseen, kun taas Etelä-Amerikassa ja Aasiassa on odotettavissa merkittävämpää kehitystä. Terästeollisuuden tuotteiden kaupassa arvioidaan vuonna 2001 tapahtuvan pientä muutosta tavaravirroissa ja erityisesti Yhdysvaltojen tuonnissa on huomattavaa laskua, kun taas supistuma tuonnissa yhteisön markkinoille on pienempi. On todettava, että vientimaiden ylitarjonta, jolle etsitään uusia markkinoita, uhkaa horjuttaa maailman teräsmarkkinoiden vakautta ja teräksen hintoja. 2.3.2.1 Yhdysvallat Yhdysvaltojen talouskasvu hidastuu asteittain mutta pysyy edelleen vakaana, koska öljyn hinta ei liiemmin vaikuta hintoihin ja tuotannon kasvu korvaa työvoimakustannusten kallistumisen. Vuoden 2000 toisella puoliskolla ilmennyt pehmeä lasku on yhä ilmeisempi, vaikka muun muassa työttömyys on pienentynyt ja on jo alle 4 prosenttia. Joka tapauksessa Yhdysvaltojen BKT:n kasvu vuonna 2001 on 2,5 prosentin luokkaa, mikä on selkeästi pienempi kuin vuodeksi 2000 odotettu 5 prosentin kasvu. Ainoastaan luottamuksen romahtaminen voi aiheuttaa tuloksiin muutoksia. Yhdysvaltojen teräksen kulutus supistuu vuonna 2001 noin 5 prosenttia. Pienentyminen johtuu investointien ja toiminnan vähenemisestä rakennusalalla ja autoteollisuudessa. Kun vielä otetaan huomioon uuden kapasiteetin käyttöönotosta johtuva terästuotannon kasvu, tuonti Yhdysvaltoihin näyttää pienenevän jonkin verran. 2.3.2.2 Japani Vuoden 2000 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana saavutetut rohkaisevat tulokset antavat uskoa, että Japanin talous on lopullisesti selvinnyt lamasta. Japanin BKT:n kasvu on 2 prosentin luokkaa vuonna 2000, mikä toteutuu varsinkin julkisen sektorin investointien ansiosta. Näkymät vuodeksi 2001 pysyvät edelleen myönteisinä. Niitä pitää vakaina yritysten rakenneuudistuksen tarve, joka vauhdittaa yksityisiä investointeja sekä valtiovallan uudet tukiohjelmat, joilla edistetään maan taloudellista toimintaa. Kasvu asettuu 2,5 prosenttiin. Teräksen kulutus Japanissa kasvaa noin 2 prosenttia vuonna 2001. Kasvuun vaikuttavat talouden elpyminen ja käyttäjäsektoreiden kuten rakennusalan, autoteollisuuden ja laiteteollisuuden vilkastunut toiminta. Japanin kotimaisen teräksen tuotanto kasvaa vuonna 2001 ja ylijäämän markkinakohteena ovat suurelta osin Kaakkois-Aasian maat. 2.3.2.3 Kiinan ja Kaakkois-Aasian talouskehitys Kaakkois-Aasian maiden keskimääräinen kasvu, jonka arvioidaan olevan 7 prosenttia vuonna 2000, notkahtaa alaspäin vuonna 2001 ja asettuu noin 6 prosenttiin. Tässä yhteydessä voidaan mainita Korean talouden selkeä kohentuminen. Sen kasvu on miltei 8,5 prosenttia vuonna 2000 ja vuonna 2001 nousua on 6,5 prosenttia. Terästeollisuuden alalla Kaakkois-Aasian alueella kulutuksen kasvua vuonna 2000 on 3,5 prosenttia ja kokonaismäärä on 122 milj. tonnia. Samoin terästuotanto kasvaa uuden kapasiteetin käyttöönoton myötä noin 2,5 prosenttia. Kun otetaan samalla huomioon vuoden 2001 odotettavissa oleva kehitys, jossa kulutus kasvaa vielä 3,5 prosenttia, terästeollisuuden alijäämä tällä alueella on 20 milj. tonnia huolimatta uudesta odotetusta 1-2 prosentin kasvusta kotimaisessa tuotannossa. Kiinassa suhdanteet ovat erittäin myönteiset, sillä vuoden 1999 huomattavan kasvun jälkeen kehitys vain paranee vuonna 2000 8,3 prosenttia ja jopa 8,5 prosenttia vuonna 2001. Vuoden 2000 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana Kiinan talouskasvu on ollut 8,2 prosenttia, mikä oli paljon suurempi kuin minkä paikallisviranomaiset olivat asettaneet tavoitteeksi (+ 7 prosenttia). Tähän vaikuttivat investointien ja kulutuksen dynaamisuus sekä pääomien virtaaminen alueelle ja koko Aasian alueen taloudellisen tilanteen paraneminen. Suotuisassa taloudellisessa tilanteessa teräksen kulutus nousee 5 prosenttia vuonna 2000 ja vuonna 2001 kehitystä on vieläkin enemmän eli noin 7 prosenttia. Kun otetaan huomioon Kiinan kotimaisen tuotannon vakaa kehitys, maan terästuonti vähenee hieman vuonna 2001 verrattuna kahden edellisen vuoden huomattavaan kasvuun. 2.3.2.4 Latinalaisen Amerikan maat Latinalaisen Amerikan maat päätyvät Brasilian talouden huomattavan elpymisen siivittäminä vuonna 2000 4,3 prosentin keskimääräiseen kasvuun, joka vauhdittuu hieman vuonna 2001 saavuttaen 4,5 prosenttia. Talouden sisäisestä myönteisestä kehityksestä johtuva teräksen kulutuksen kasvu on noin 11 prosenttia vuonna 2000 ja vuoden 2001 kasvun arvioidaan olevan vielä 6 prosenttia. Tämä on ainoastaan Brasilian teräksen kulutuksen huomattavan kasvun ansiota, kun taas Argentiinassa kulutus on laskenut. Kansainvälisessä teräskaupassa Latinalaisen Amerikan teräksen ylituotanto asettuu noin 8 milj. tonniin, vaikka ennusteissa povataan tuonnin hienoista kasvua ja viennin huomattavampaa laskua. 2.3.2.5 Suhdanteet KIE- ja IVY-maissa Jo vuonna 1994 näissä maissa alkanut taloudellisen tilanteen elpyminen jatkui vieläkin voimakkaampana koettuaan kuitenkin vuosina 1998-1999 tiettyä hidastumista. KIE-maiden keskimääräisen kasvun odotetaan olevan vuonna 2000 4,9 prosenttia. Vuonna 2001 tuloksen arvioidaan olevan taas paranemaan päin eli 4,1 prosenttia. Terästeollisuudessa kotimaisesta tuotannosta, jonka kasvuksi arvioidaan 4 prosenttia vuonna 2000 ja 2 prosenttia vuonna 2001, menee yhteisön markkinoille suuntautuvaan vientiin noin 25 prosenttia. KIE-maiden kotimainen kulutus näyttää kehittyvän suhteellisen hitaasti. Venäjällä taloudellinen tilanne on parantunut huomattavasti sitten ruplan devalvoinnin ja vuoden 2000 kasvuvauhti on noin 7 prosenttia, mutta vuonna 2001 vauhti hiljenee ja kasvu jää 4 prosenttiin. Terästeollisuudessa tuotanto kasvoi 13 prosenttia vuonna 1999 ja sama suunta jatkuu vuonna 2000. Voidaan kuitenkin varautua siihen, että terästuotanto supistuu Venäjällä jonkin verran vuonna 2001. Tämä johtuu vientimarkkinoiden pienenemisestä, joille yli puolet kotimaisesta tuotannosta on tarkoitettu. 2.4 Hintakehitys Vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana raakateräksen tuotanto maailmassa on kasvanut 11 prosenttia verrattuna samaan ajankohtaan edellisenä vuonna. Vaikka taloudellinen tilanne on erityisen suotuisa, ei voida kuitenkaan kuvitella, että teräksen todettavissa oleva kulutus olisi yhtä suuri. On aihetta olettaa, että tänä ajanjaksona on kasvatettu hyvinkin suuria varastoja tuotantoketjun kaikissa lenkeissä. Tämä selittäisi erityisesti kansainvälisillä markkinoilla havaitun kuumavalssattujen kelojen hinnan laskun. Aluksi ilmiö havaittiin Aasiassa, sen jälkeen Yhdysvalloissa ja muualla. Yhteisön markkinoilla tilanne on kehittynyt samansuuntaisesti ja tulos on se, että varastojen kasvattaminen, johon lisätään teräksen massiivinen tuonti, on aiheuttanut hintapaineita. Ne ovatkin laskeneet useimpien tuotteiden osalta vuoden 2000 kesän jälkeen. Kuumavalssattujen kelojen hinnat ovat romahtaneet sitten viime touko-kesäkuun, jolloin niiden hinnat olivat kaikkein korkeimmillaan. Lasku on 15-20 euroa tonnilta eli 8-10 prosenttia ja vuoden loppua kohden ne ovat edelleenkin supistuneet ilman mitään merkkiä vakiintumisesta. Lisäksi tarve mukauttaa varastoja on edelleen riski hintojen vakaudelle tulevaisuudessa varsinkin, jos suuntaus yleistyy kysynnän heikoimpina hetkinä ja tuonnin kasvaessa. Tämä näyttää kuitenkin poissuljetulta ainakin yhteisön markkinoiden lyhyen aikavälin näkymien osalta. 2.5. Tuotekohtaiset suuntaukset Levytuotteet - kuumavalssatut kelat Kuumavalssattujen kelojen tarve on edelleen pysynyt korkeana yhteisön markkinoilla, joilla tarjonta on kuitenkin riittävää. Tuonnin kasvu ja suurempien varastojen kasvattaminen sekä tarjonnan ja kysynnän epätasapaino ovat vaikuttaneet siihen, että kesän jälkeen hintojen noususuuntaus on tehnyt täyskäännöksen. Alun laskun jälkeen tilanne on kuitenkin vakiintunut. Näyttää kuitenkin siltä, että vuoden 2001 ensimmäisten kuukausien aikana ei ilmenisi hintapaineita, paitsi jos vienti jatkuvasti kasvaa ja ilmenee ylitarjontaa. - kylmävalssatut levyt Vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla ilmenneiden kylmävalssattujen levyjen toimitusvaikeuksien jälkeen on vuoden 2000 syksystä lähtien saavutettu parempi tasapaino kysynnän ja tarjonnan välillä. Tähän on vaikuttanut varsinkin korkean hintatason houkuttelema tuonti ja sen kasvu. Kaikesta huolimatta näiden tuotteiden hinnat näyttävät pysyvän vakaina tai jopa nousevan. - pinnoitetut levyt Pinnoitettujen levyjen kysyntä, jota pitävät yllä kaksi pääsektoria eli autoteollisuus ja rakennusala, pysyy edelleen voimakkaana vuoden 2000 loppupuoliskolla. Hinnat ovat nousussa erityisesti mitä tulee elektrolyyttisesti sinkkipinnoitettujen levyjen ja orgaanisesti pinnoitettujen levyjen hintoihin. Viennin määrä ja uuden tuotantokapasiteetin käyttöönotto erityisesti galvanoitujen levyjen tuotannossa voi vaikuttaa hintojen kehitykseen lyhyellä aikavälillä, jos tarjonta edelleen selkeästi kasvaa. - kvarttolevyt Kvarttolevyjen kulutuksen nousu on ollut huomattavaa vuoden 2000 aikana laivanrakennusteollisuuden, koneenrakennusteollisuuden ja rakennusalan tilausten suotuisan kehityksen ansiota. Kaksi ensin mainittua teollisuudenalaa ovat hyötyneet vientimahdollisuuksista. Kvarttolevyjen markkinat eivät ole heikentyneet vuoden 2000 kesän jälkeen ja sisämarkkinahinnat ovat pysyneet hyvinä, koska muun muassa tuonti yhteisön markkinoille on vakiintunut ja vientinäkymät ovat hieman parantuneet. Vuoden 2001 aikana suuntauksissa ei odoteta suuria muutoksia, koska joka tapauksessa investoinnit kaasuputki- ja öljysektorille sekä laivanrakennusteollisuuden toiminta tukevat sisäistä kysyntää. Pitkät tuotteet - profiiliteräkset ja palkit Palkkien kulutus on kehittynyt myönteisesti vuoden 2000 aikana ja markkinahinnat ovat jatkaneet noususuhdannettaan loppuvuotta kohti. Palkkien varastot ovat kasvaneet, mutta ne ovat tasapainossa yhteisön markkinatilanteen kanssa, jolla ei näy merkkejä kysynnän heikentymisestä, ei varsinkaan suurten palkkien osalta. Tuontimäärien kasvu ei ole juurikaan tähän mennessä vaikuttanut sisämarkkinoiden hintoihin ja vienti Amerikan markkinoille on edelleen houkuttelevaa euron heikkouden ansiosta. Palkkimarkkinoiden myönteiset suhdanteet näyttävät säilyvän vuoden 2001 aikana. - valssilanka Samaan aikaan kun Amerikan markkinoilla on tiettyjä erityisesti voimakkaan tuonnin aiheuttamia vaikeuksia, Euroopan markkinat jatkavat suotuisissa oloissa. Tilanne on hyvä rakennusalalle menevän langan osalta mutta erityisesti myös koneenrakennus- ja autoteollisuuteen tarkoitetun langan osalta. Tämän ansiosta sisämarkkinahinnat ovat nousseet vuoden 1999 keväästä lähtien. Ympäröivän protektionismin nousu voi kuitenkin lähitulevaisuudessa aiheuttaa häiriöitä vientivirtoihin, millä on vaikutusta kyseisen tuotteen hintoihin jopa yhteisön markkinoilla. - betoniterästangot Betoniterästankojen kysyntä vuoden 2000 aikana on kehittynyt erittäin hyvin suurimmassa osassa Euroopan unionin maita, huolimatta siitä, että tiettyä varastojen mukautusta on ilmennyt sitten kesän. Hidastusvaikutus kysyntään nähden oli kuitenkin hyvin lyhytaikainen. Betoniterästankojen hinnat, joiden suuntaus oli aikaisemmin hyvä, kärsivät tuontipaineista varsinkin vuoden 2000 toisella puoliskolla. Paine voi kasvaa tulevaisuudessa, jos Atlantin takaiset protektionistiset toimenpiteet kasvattavat vientiä yhteisön markkinoille, ja jos kulutus niillä pysyy korkeana. - kauppaterästangot Muiden pitkien tuotteiden tavoin kauppaterästangot ovat hyötyneet vuoden 2000 aikana kilpailuedusta, jota euron heikentyminen dollariin nähden on tuonut. Toisin kuin muilla maailmanmarkkinoilla sisämarkkinahinnat ovat pysyneet nousujohteisina jo puolentoista vuoden ajan. 2.6 Yhteenveto raakateräksen tilanteesta vuodeksi 2001 Yhteisön talousnäkymät lupaavat edelleen kestävää kasvua, jonka ensimmäiset merkit ilmaantuivat jo vuoden 1999 aikana. Luottamuksen vahvistumiseen EU:ssa on vaikuttanut myös muun maailman taloustilanteen suotuisa kehitys. Vuotta 2001 koskevat sisämarkkinoiden talouskasvuennusteet ovat edelleen hyvin myönteisiä. Ne antavat odottaa muun muassa teollisuustuotannon kasvua, jota vauhdittavat investointien ja varastojen kasvattamisen voimakas tarve sekä sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kysynnän vakaus. Terästä käyttävien pääsektoreiden toiminta pysyy edelleen vilkkaana ja se takaa teräksen kulutuksen säilymisen suhteellisen korkealla tasolla EU:ssa. Nämä odotukset luovat hyvät olosuhteet yhteisön teräsmarkkinoille. Mutta on kuitenkin otettava huomioon näkyvissä oleva tuonnin lasku, joka on jo tuntunut vuonna 2000, ja viennin noususuuntaus. Mutta teräksen markkinatilanteen heikentyminen syksyllä 2000 näyttää olevan vain lyhytaikainen. Taloudellisen tilanteen kehittyessä tämän suuntaisesti vuonna 2001 teräksen kulutus EU:ssa sijoittuu 163 milj. tonniin, mikä merkitsee 0,6 prosentin nousua vuoden 2000 kulutukseen. Teräksen todettavissa oleva kulutus puolestaan pysyy pikemminkin vakaana verrattuna vuoden 2000 lukuihin ja päätyy 162,5 milj. tonniin. Ulkomaankaupan taseen ennustetaan olevan hieman negatiivinen; tuonti on laskussa 4,2 prosenttia ja vienti nousussa 2,3 prosenttia. Yhteisön tuotanto näyttää vakiintuvan käytännössä vuonna 2000 eli 162 milj. tonniin. 3 RAAKA-AINEET 3.1 Romuraudan markkinat Romuraudan hinnat alkoivat laskea yhteisön markkinoilla vuoden 2000 puolivälissä. Tähän vaikutti mitä ilmeisimmin kysynnän heikentyminen, mikä puolestaan johtui teräksen tuotannon hidastumisesta. Romuraudan hintojen laskusuunta kuitenkin pysähtyi syyskuussa ja hienoisen nousun jälkeen ne vakiintuivat useimmissa EU:n jäsenvaltioissa, myös Espanjassa. Sisämarkkinahintojen vakaus näyttää johtuvan IVY-maista peräisin olevan tuonnin pienentymisestä sekä yhteisön viennin kasvusta. Vienti pysyy kilpailukykyisenä heikon euron vaikutuksesta. Vuonna 2001 romuraudan tarjonta ja hinnat eivät joudu suurten muutosten kohteeksi, jos ei oteta huomioon tavanomaista vaihtelua, joka johtuu kysynnän kausiluonteisuudesta. Näin sillä ehdolla, että tiettyjen maiden romuraudan viennille asettamat esteet eivät vähennä tarjontaa kansainvälisillä markkinoilla. 3.2 Rautamalmi Rautamalmin toimitukset kasvoivat huomattavasti maailmanmarkkinoilla vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana, mutta kesän loppupuolelta lähtien ne ovat supistuneet, koska kysyntä on vähentynyt asteittain. Laskusuuntauksen ei kuitenkaan uskota jatkuvan kuin muutaman kuukauden, koska kulutuksen vähentyminen on lyhytaikainen. Itse asiassa tarve tasapainottaa varastoja on johtanut hidastumiseen ja sen myötä terästuotannon laskuun Yhdysvalloissa, Japanissa ja Euroopassa, mikä liittyy rautamalmin kysynnän väliaikaiseen pienentymiseen. Tällä epäsuotuisalla kehityksellä ei ole mitään tekemistä suhdanteiden kanssa, sillä vuoden 2001 keväästä lähtien varastojen kasvattaminen on vauhdittanut terästuotantoa ja sen myötä vauhdittanut myös kulutusta ja tämän terästeollisuuden raaka-aineen kysyntää. Rautamalmin tuottajien keskittyminen aiheuttaa voimasuhteiden muutoksia markkinoilla, mikä voi aiheuttaa hintojen vaihtelua tulevaisuudessa. Tähän mennessä hinnat ovat seuranneet kysynnän kehitystä. 3.3 Tina, sinkki ja nikkeli Tinan tuotanto jatkoi kasvuaan koko vuoden 2000, koska sen kysyntä maailmanmarkkinoilla kasvoi. Vuodeksi 2001 ennustetun kulutuksen hidastumisen ei kuitenkaan pitäisi aiheuttaa suuria eroja hinnoissa, koska tarjonta on riittävää markkinoiden toimitusten kattamiseksi. Sinkin tuotanto, joka kasvoi huomattavasti vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla, supistui kesän aikana, vaikka kysyntä pysyi samanaikaisesti vakaana. Sinkkivarastot pienentyivät tuntuvasti ja olivat alimmillaan sitten vuoden 1988. Vaikka Kiinan vienti kasvoi, sinkin hinta nousi syyskuuhun asti. Sen jälkeen on ilmennyt hienoista laskua. Kulutuksen odotetaan vakiintuvan erittäin korkeaksi vielä vuonna 2001, ja onkin ilmeistä, että sinkin hinta lähtee nopeasti nousuun. Nikkelin hinta on kohonnut ennätyksellisen korkeaksi vuonna 2000, vaikka lyhytaikaisia hinnan laskujakin on ollut. Nikkelin hinnan huima nousu johtuu ruostumattoman teräksen tuotannon voimakkaasta elpymisestä ja markkinoiden toimituksiin vaikuttavista kapasiteetin ja varastojen rajallisuudesta. Hinnat ovat tuntuvasti laskeneet syksystä 2000, mutta markkinoiden perusta pysyy vakaana ja ruostumattoman teräksen tuotantoalan kasvunäkymät ovat hyvät. Hintataso on vaihtelevuudestaan huolimatta kannustanut uuden kapasiteetin käyttöönottoa ja parantanut nikkelin tarjontaa yleisesti. Vuonna 2001 nikkelin hintakehitys riippuu kysynnän ja tarjonnan tasapainosta sekä ruostumattoman teräksen tuottajien mahdollisuuksista hankkia tätä raaka-ainetta. 4 TYÖLLISYYS Jatkuva tarve parantaa yhteisön terästeollisuuden kilpailukykyä saa yritykset järjestämään toimintojaan uudestaan, pyrkimään rakennemuutokseen tai yhdistymään muiden teollisuuden toimijoiden kanssa, jotta ne pääsisivät paremmin hyötymään sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista. Yhteisön terästeollisuus on tekniikan kehityksen ja globalisoitumisen vaikutuksesta säilyttänyt suunnan, joka vie kohti vieläkin selkeämpää erikoistumista, yhä laadukkaampien ja lisäarvoa omaavien tuotteiden valmistamista. Lähimenneisyyden rakennemuutosohjelmat, joista aiheutui useita työpaikkojen menetyksiä tällä sektorilla, ovat muuttaneet rakenteiden lisäksi myös työmenetelmiä, yritysten sisäistä organisaatiota ja yritysten sosiaalisia vaatimuksia sekä nuorentaneet terästeollisuudessa työskentelevien keski-ikää. Kaikki nämä muutokset, jotka toteutetaan yhteisön terästeollisuuden kilpailukyvyn vahvistamisen yhteydessä, vaativat parhaiden toimintatapojen käyttöönottoa myös sosiaalialalla. On aivan välttämätöntä pitää huolta siitä, että työvoiman ammattipätevyys säilyy korkeana. Tämä saadaan aikaan kaikille tarjottavalla jatkuvalla koulutuksella ja varsinkin perehdyttämisellä sen uuteen tekniikkaan ja tietoyhteiskunnan kehityksen tarjoamiin uusiin teknisiin mahdollisuuksiin. Tilanteessa, jossa työn organisoinnissa tapahtuu perustavanlaatuisia muutoksia, on välttämätöntä, että asiasta käydään laajaa keskustelua yrityksissä sekä työmarkkinaosapuolten sekä paikallistason toimijoiden kesken. Tässä työmarkkinaosapuolten tehostetussa vuoropuhelussa on erityisesti löydettävä tehokkaampia strategioita työllisyyden turvaamiseksi ja sen kestävän kehityksen takaamiseksi terästeollisuudessa, jotta voidaan paremmin varautua alan ennakoitavaan kehitykseen. Vielä tarvittavassa rakenneuudistuksen sosiaalisten seurausten käsittelyssä sovelletaan edelleen EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan mukaisia kansallisia ja yhteisön ohjelmia. Rakenneuudistuksen arvioidaan aiheuttavan vuonna 2001 noin 5000 työpaikan menetyksen yhteisön terästeollisuudessa ja tämä koskee varsinkin Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Työpaikan menetysten määrä ei kuitenkaan vastaa EHTY-tukeen oikeutettujen työntekijöiden määrää. Yksi monista syistä on se, että tietyt jäsenvaltiot eivät osallistu mukautuspolitiikkaan. Vuoden 2001 EHTY:n toimintatalousarvioon kirjatut määrärahat hiili- ja terästeollisuuden perinteisiin mukautustukiin ovat 80000000 euroa. Koska EHTY:n perustamissopimus on päättymässä, on päätetty, että tällä määrällä katetaan vuoden 2000 menojen lisäksi vuoden 2001 ensimmäinen osa. (1) EYVL C 27, 29.1.2000. LIITE TAULUKKO 1 Raakateräksen tarjonta ja kysyntä((Lopputuotteiden muuntokerroin raakateräkseksi: 1,11.)), EU-15 >TAULUKON PAIKKA> TAULUKKO 2 Toiminnan tunnusluvut - EU-12((Teräksen kulutuksen alakohtaisten tietojen puuttuessa Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta tunnusluvut perustuvat 12 jäsenvaltiota käsittävän yhteisön odotettuun kehitykseen. Terästä käyttävien alojen toimintaa kuvaavat suhdeluvut on saatu painottamalla terästä käyttäviä aloja edustavien järjestöjen toimittamia kansallisia tietoja. Tiettyjen maiden tietojen puuttuessa luvut on osittain arvioitu.)) (kausivaihtelujen vaikutusta ei ole otettu huomioon) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan komissio.. TAULUKKO 2a Tärkeimpien maiden terästä käyttävien alojen suuntaukset((Lähde: terästä käyttävien alojen kansalliset järjestöt.)) (Toiminnan tunnusluvut((Viiteindeksi: 2000 = 100.))) >TAULUKON PAIKKA> TAULUKKO 3 Terästeollisuuden työntekijämäärän muutokset (harjoittelijat mukaan luettuina) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: EUROSTAT.