Vuonna 2017 komissio jatkoi kiertotalouspaketin yhteydessä käyttöön otettujen innovaatiosopimusten kokeiluvaiheen toteuttamista. Ensimmäiset innovaatiosopimukset hyväksyttiin 21. marraskuuta 2017 (”Sustainable wastewater treatment combining anaerobic membrane technology (AnMBR) and water reuse” ja ”From E-Mobility to recycling: The virtuous loop of electric vehicle: Reuse of batteries from electric cars for stationary energy storage systems”).

Euroopan komissio käynnisti Euroopan innovointineuvoston ensimmäisen vaiheen vuosien 2018–2020 työohjelman puitteissa, jotta voitaisiin edistää läpimurtoinnovaatioita ja markkinoita luovia innovaatioita ja siten lisätä Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta. Ensimmäisen vaiheen budjetti on 2,7 miljardia euroa, ja se kokoaa yhteen useita innovoinnin tukijärjestelmiä, joita ovat esimerkiksi pk-yrityksille kohdennettu väline, nopeutetun innovoinnin väline, tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita koskevat avoimet FET-toimet sekä Horisontti-palkinnot. Riippumaton innovoijien korkean tason asiantuntijaryhmä on avustanut Euroopan komissiota suunnittelemaan täysimittaisen Euroopan innovointineuvoston muodon ja esittänyt suosituksia raportissa, joka julkaistiin 24. tammikuuta 2018 (Europe is back: Accelerating breakthrough innovation ).

Geopoliittiset tapahtumat ovat pitäneet energia- ja ilmastoasiat asialistan kärjessä vuonna 2017. Euroopan komissio jatkoi EU:n energia- ja ilmastositoumusten täytäntöönpanoa vuonna 2015 hyväksytyn ilmastonmuutosta koskevan Pariisin sopimuksen jatkotoimina ja ottaen huomioon kestävän kehityksen tavoitteet. Kolmas energiaunionin tilaa koskeva kertomus esitettiin marraskuussa 2017, ja siinä osoitettiin, että Euroopan siirtymisestä vähähiiliseen yhteiskuntaan on tulossa totta. Tämä kehitys on näkynyt hyvin Horisontti 2020 -ohjelman vuosien 2018–2020 työohjelmassa. Siinä investoidaan pääasiassa ilmastotoimiin ja kestävyyteen liittyvään tutkimukseen esimerkiksi käyttämällä 3,3 miljardia euroa lisärahoitusta vähähiilisen, ilmastonmuutoksen kestävän tulevaisuuden alalla.

EU on myös edistynyt merkittävästi yhdennettyjen digitaalisten sisämarkkinoiden luomisessa. Komissio esitti uusia sääntöjä henkisen omaisuuden, kulttuurisen monimuotoisuuden ja henkilötietojen suojaamiseksi, jotta voitaisiin helpottaa terroristisen propagandan ja radikalisoitumisen torjuntaa verkossa. Euroopan komissio edisti tätä poliittista painopistettä osoittamalla vuosina 2016 ja 2017 yhteensä 3 miljardia euroa tieto- ja viestintäteknologiaan Horisontti 2020 -ohjelman kaikissa osissa. Yli 6 miljardia euroa on varattu digitaaliseen tutkimukseen ja innovointiin ohjelman viimeisessä vaiheessa (2018–2020), ja tästä 1,7 miljardia euroa on osoitettu digitalisaatiota koskevaan erityisalaan.

Avoin tiede

Vuonna 2017 Euroopan komissio käynnisti eurooppalaisen avoimen tieteen pilvipalvelualoitteen eri osia datavallankumouksen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Tieteen pilvipalvelu tarjoaa Euroopan tiedeyhteisölle, teollisuudelle ja viranomaisille maailmanluokan digitaalisen infrastruktuurin, joka tuo uusinta tekniikkaa hyödyntävän laskenta- ja datantallennuskapasiteetin Euroopan unionin jokaisen tutkijan ja insinöörin ulottuville.

Avoimen tiedepolitiikan foorumi toimitti ensimmäiset raporttinsa: altmetriikkaa koskevan raportin maaliskuussa 2017 ja avointa koulutusta ja taitoja, palkintoja ja kannustimia koskevan raportin heinäkuussa 2017. Komissio julkaisi syyskuussa 2017 Euroopan tutkimusinfrastruktuurien pitkän aikavälin kestävyyttä käsittelevän valmisteluasiakirjan, jossa jäsenvaltioita kehotetaan jatkamaan investoimista näihin järjestelmiin, jotka ovat välttämättömiä, jotta tutkijat voivat laajentaa tiedon rajoja.

Avoin kansainvälinen yhteistyö

Vuoden 2017 aikana EU:n kansainvälinen yhteistyö tutkimuksen ja innovoinnin alalla on edistänyt merkittävällä tavalla komission painopistettä ”Eurooppa vahvempana maailmanlaajuisena toimijana”, ja se on ollut ratkaisevan tärkeä avointa kansainvälistä yhteistyötä koskevan tutkimus- ja innovaatiopolitiikan painopisteen kannalta. Yhteistyömahdollisuuksien laajentamiseksi on järjestetty monia yhteisiä tieteen ja teknologian alan yhteistyökomiteoiden tapaamisia ja alueellisia vuoropuheluita. Toimiin sisältyi myös EU:n roolin vahvistaminen maailmanlaajuisissa monenvälisissä aloitteissa ja kansainvälisten kumppanimaiden ottaminen mukaan yhteisiin ohjelmiin, Euro-Välimeri-yhteistyön vahvistamista tutkimuksen ja innovoinnin avulla koskeva ministerikonferenssi, osallistuminen Our Ocean -konferenssiin Maltalla, Atlantin valtameren tutkimusyhteenliittymän laajentaminen Belémin julkilausuman kautta koskemaan Etelä-Atlantin rannikkovaltioita, erityisesti Brasiliaa ja Etelä-Afrikkaa, sekä Mission Innovation -aloitteen tukeminen. Aiheesta on käyty myös EU:n ja Afrikan unionin välistä korkean tason vuoropuhelua. EU on myös toteuttanut lopulliset vaiheet osallistuakseen PRIMAan (Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuus). Kyseessä on SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukainen aloite, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät heinäkuussa 2017. Aloitteen määrärahat ovat tällä hetkellä 494 miljoonaa euroa (josta 274 miljoonaa euroa osallistuvilta valtioilta ja 220 miljoonaa euroa EU:lta).

Muut toimenpiteet

Osana vuoden 2017 EU-ohjausjaksoa komissio julkisti 22. helmikuuta 2017 maakohtaiset raportit, joihin sisältyi merkittäviä ja olennaisia tutkimusta ja innovointia käsitteleviä osia. Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa annettiin useita tutkimusta ja innovointia koskevia maakohtaisia suosituksia.

Tieteellisen neuvonannon mekanismin puitteissa toimiva korkean tason työryhmä julkaisi useita julkaisuja vuonna 2017. Maaliskuussa 2017 julkaistiin tieteellinen lausunto kyberturvallisuudesta Euroopan digitaalisilla sisämarkkinoilla, ja se muodosti osan näyttöpohjaa, jota käytettiin Euroopan komission ja korkean edustajan syyskuussa 2017 julkaisemassa yhteisessä tiedonannossa ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle”. Tiedonannossa esitettiin toimenpiteitä, joilla EU:n kyberturvallisuusrakenteita ja -valmiuksia voidaan entisestään lujittaa. Tieteellisen neuvonannon mekanismin puitteissa toimivan korkean tason työryhmän muistio ”New Techniques in Agricultural Biotechnology” julkaistiin huhtikuussa 2017. Tieteellisen neuvonannon mekanismin puitteissa toimivan korkean tason työryhmän tieteellinen lausunto ”Food from the Oceans” julkaistiin marraskuussa 2017.

Euroopan tutkimusneuvosto juhlisti 10-vuotispäiväänsä vuonna 2017. Tämän tapahtuman yhteydessä järjestettiin yli 160 eri juhlatilaisuutta eri puolilla maailmaa. Merkkipäivän viettoon osallistuivat tutkimuslaitokset, korkeakoulut, kansalliset hallitukset, tiedemuseot, EU:n edustustot ja muut toimijat.

Vuosi oli myös Marie Skłodowska-Curie -toimien (MSCA) 20-vuotisjuhlavuosi. Toimesta on myönnetty rahoitusta yli 100 000 tutkijalle, ja vuonna 2017 siitä tuettiin noin 9 000:n huippututkijan liikkuvuutta, koulutusta ja urakehitystä. Jopa 14 MSCA-rahoitusta saanutta jatko-opiskelijaa oli mukana gravitaatioaaltojen tutkimuksessa. Tämä löytö sai vuonna 2017 fysiikan Nobel-palkinnon. Lisäksi kolme tuensaajaa, jotka toimivat aiemmin johtavina tutkijoina kahdeksasta MSCA-hankkeesta, saivat kemian Nobel-palkinnon vuonna 2017.

Syyskuussa 2017 komissio julkaisi yhdessä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kanssa yhteisen tiedonannon kyberturvallisuudesta, jotta EU:ssa voitaisiin vastata paremmin kyberuhkiin. Euroopan teollisuuden digitalisointia koskeva aloite jatkoi menestyksekkäästi toimintaansa.

Komissio liittyi vuonna 2017 kansainväliseen foorumiin, jolla edistetään pelastustoimiin liittyviä innovaatioita (International Forum to Advance First Responder Innovation). Sen tavoitteena on varmistaa EU:n turvallisuusalan tutkimuksen johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa alalla toteutettaviin maailmanlaajuisiin toimiin. Komissio toimii tällä hetkellä foorumin puheenjohtajana. Foorumissa on 14 jäsentä, mukaan lukien useita jäsenvaltioita ja kansainvälisiä kumppaneita.

Lokakuussa 2017 komissio käynnisti yhdessä kaukokartoitusta käsittelevän hallitustenvälisen ryhmän (GEO) eurooppalaisten jäsenten kanssa EuroGEOSS-aloitteen. EuroGEOSS-aloitteessa yhdistetään Copernicus-ohjelma ja Horisontti 2020 -ohjelman maapallon havainnointia koskevat tutkimus- ja innovointitoimet. Tarkoituksena on tukea tarjontaketjun loppupään palvelujen ja tuotteiden kehittämistä.

Marraskuussa 2017 komissio esitti vuonna 2012 annetun Euroopan biotalousstrategian ja toimintasuunnitelman uudelleentarkastelun (komission yksiköiden valmisteluasiakirja). Strategian ja sen toimintasuunnitelman tarkistamista koskevat toimet on aloitettu, ja tarkistus on tarkoitus hyväksyä vuonna 2018.

Toteutettavilla ennakointitoimilla on tarkoitus tukea puiteohjelmaa ja sen kaksivuotisia työohjelmia koskevien ehdotusten laatimista. Vuonna 2017 ennakointitoimissa keskityttiin tukemaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman (PO9) tarkastelua. Vuoden keskeisiin saavutuksiin kuuluu muun muassa kolmen raportin julkaiseminen: EU-politiikan strategista ennakointia käsittelevän asiantuntijaryhmän julkaisu sekä kaksi BOHEMIA-hankkeen raporttia, joiden tarkoituksena on tukea EU:n tulevaa tutkimus- ja innovointipolitiikkaa koskevien komission ehdotusten valmistelua.

Vuoden 2020 jälkeistä puiteohjelmaa silmällä pitäen perustettiin myös teollisuuden teknologiastrategioita käsittelevä korkean tason ryhmä, jonka tehtävänä on tarkastella keskeisiä mahdollistavia teknologioita koskevaa poliittista lähestymistapaa. Sen raportti on tarkoitus julkaista huhtikuussa 2018.

4. Horisontti 2020 -puiteohjelman toteuttaminen

4.1 Ehdotuspyyntöihin saadut vastaukset

Komissio perusti syyskuussa 2017 Horisontti 2020 -ohjelman uuden Dashboard-sivuston , joka tarjoaa seurantatietoja hankkeista ja ehdotuksista interaktiivisella tavalla. Joitakin näistä esitetään lyhyesti jäljempänä.

Vuoden 2017 loppuun mennessä oli toteutettu 457 Horisontti 2020 -ehdotuspyyntöä. Niihin oli saatu 151 067 tukikelpoista ehdotusta, joissa haettiin EU:lta yhteensä 232 miljardin euron rahoitusosuutta. Näistä 18 059 ehdotukselle myönnettiin rahoitusta, mikä tarkoittaa sitä, että ensimmäisten neljän vuoden aikana rahoitettavaksi valittiin yhteensä 12 prosenttia tukikelpoisista lopullisista ehdotuksista. Joulukuun 2017 loppuun mennessä oli allekirjoitettu yhteensä 16 514 avustussopimusta, joihin liittyvät EU:n määrärahat olivat yhteensä 29,8 miljardia euroa.