FI Euroopan unionin virallinen lehti C 260/1

Päätöslauselma Euroopan alueiden komitean painopisteistä kuudentena toimikautena 2015–2020

(2015/C 260/01)

Euroopan alueiden komitea (AK) keskittyy nykyisen viisivuotisen toimikautensa (2015–2020) aikana seuraaviin painopisteisiin:

I Uusi alku Euroopan taloudelle: työpaikkojen ja kestävän kasvun luominen kunnissa ja alueilla kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi

Tarvitaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa – johon sisältyy alue- ja paikallisyhteisöjen osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin – jotta voidaan kannustaa kohdennettuja investointeja reaalitalouteen ja edistää parhaiden käytänteiden vaihtoa. Näin voidaan ottaa huomioon kansalaisten vaatimukset laadukkaasta varojen käytöstä ja julkisten toimintapolitiikkojen moitteettomasta toteuttamisesta. Uudenlainen yrittäjähenki yhdistettynä toimiviin digitaalisiin sisämarkkinoihin ja älykkääseen erikoistumiseen saattaa luoda uutta taitoa, osaamista, innovointia ja työllisyyttä.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

1. Hyödynnetään myönteisiä talouden suuntauksia, muunnetaan ne pysyviksi työpaikoiksi ja kiinnitetään erityishuomiota koulutukseen sekä osaamisen ja koulutuksen yhteensovittamiseen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Erityisesti on tarjottava laadukasta perus- ja ammatillista koulutusta, laajennettava harjoittelupaikkojen tarjontaa sekä parannettava liikkuvuutta, jotta kohennetaan korkeasta työttömyydestä kärsivien nuorten elämäntilannetta. Tässä yhteydessä voivat harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevistä ammattikoulutusjärjestelmistä saadut myönteiset kokemukset olla avuksi.

2. Seurataan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston täytäntöönpanoa yhdessä Euroopan investointipankin kanssa ja pidetään kiinni yhteisvastuullisuudesta kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden kanssa.

3. Vahvistetaan EU:n ja talous- ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta kehittämällä kannusteita uudistuksia varten, jotta voidaan nopeuttaa Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista sekä automaattisten vakauttajien välistä koordinointia talous- ja rahaliiton tasolla.

4. Annetaan panos monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 väliarviointiin ja tulevaan koheesiopolitiikkaan, kehotetaan EU:n omien varojen uudelleentarkasteluun ja tuetaan julkisen vallan talousarvioiden mukauttamista alue- ja seutukohtaisiin, laadukasta varojen käyttöä edistäviin tavoitteisiin ja riittävien maksumäärärahojen käyttöön asettamista.

5. Parannetaan paikallis- ja alueviranomaisten investointikapasiteettia tukemalla joustavuutta EU:n talouden ohjausjärjestelmän hallintaa koskevien sääntöjen soveltamisessa. Samalla on otettava huomioon terveen julkistalouden tarve sekä vakaus- ja kasvusopimuksen määräykset.

6. Edistetään käytettävissä olevien EU:n eri rahastojen yhteisvaikutusta vahvistamalla Euroopan strategisten investointien rahaston ja nykyisten rahastojen yhteenliittämistä rahoituksellisten kerrannaisvaikutuksen aikaansaamiseksi. Keskitytään EU:n rahoitusvälineiden yksinkertaistamiseen.

7. Vahvistetaan yrittäjähenkeä: parannetaan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä ja edistetään yhteisötaloutta parantamalla rahoituksen saantia, kannustamalla innovointia ja edistämällä kohdennettua infrastruktuuria sekä vähentämällä byrokratiaa.

8. Otetaan huomioon kieli, kulttuuri ja kulttuuriperintö inhimillisenä arvona ja tuetaan kansallista, alueellista ja paikallista identiteettiä.

9. Luodaan oikeanlaiset edellytykset digitaalisten verkkojen ja palvelujen menestymistä varten. Maksimoidaan digitaalitalouden kasvupotentiaali investoimalla nopeaan ja luotettavaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintaan, jotta vahvistetaan teollisuuden kilpailukykyä, julkisia palveluita, digitaalista osallisuutta ja osaamista.

10. Vahvistetaan alueiden tutkimus- ja innovointikapasiteettia ja kurotaan umpeen niiden välistä digitaali- ja innovointikuilua. Parannetaan alueiden kilpailukykyä edistämällä älykästä erikoistumista ja jakamalla parhaita käytänteitä. Tätä varten on edistettävä johtavia alueiden välisiä verkostoja, kuten Vanguard-aloitetta, jossa on asetettu teollinen renessanssi S3-toiminnan keskiöön tarkoituksena edistää kokemusten vaihtoa, huippuosaamiseen johtavan tien luomista sekä hankeanomusten yhteistä käsittelyä.

11. Hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, jotka kattavat innovointiketjun, sekä keskeisiä mahdollistavia teknologioita keinona olla eturintamassa ohjattaessa siirtymistä vähähiiliseen ja osaamiseen perustuvaan talouteen.

12. Tuetaan verkkotuotteiden ja -palvelujen saannin parantamista kuluttajien ja yritysten keskuudessa koko Euroopassa poistamalla keskeiset erot verkko- ja reaalimaailman välillä sekä purkamalla rajatylittävän verkkotoiminnan esteitä. Samalla on varmistettava, että keskinäisen vaihdannan uusiin muotoihin, kuten jakamistalouteen, tähtääviä sääntelystrategioita koordinoidaan unionin tasolla.

13. Tuetaan innovatiivisen sähköisen hallinnon lisäämistä, jotta helpotetaan ihmisten ja yritysten elämää ja vähennetään näiden riippuvaisuutta byrokratiasta.

14. Varmistetaan paremmat lainsäädäntöä ja rahoitusta koskevat edellytykset, jotta helpotetaan nykyisen energiainfrastruktuurin ajanmukaistamista ja laajentamista osana EU:n uusia, vuoteen 2030 tähtääviä energia- ja ilmastonmuutostavoitteita, joista mainittakoon etenkin selviytymiskykyisen ja ilmastomyönteisen energiaunionin toteuttaminen, ja tähdätään oikeudenmukaisiin kilpailuedellytyksiin energia-alalla.

15. Varmistetaan vakaa lainsäädäntökehys, jotta voidaan tukea investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja myös kiertotalouteen ja ekologisen suunnittelun aloitteisiin. Painotetaan tarvittavien resurssien käyttöön asettamisen merkitystä, jotta alueet ja kunnat voivat olla johtavassa asemassa toteutettaessa kestäväpohjaisia energiahankkeita.

16. Vahvistetaan kykyä selviytyä katastrofeista yhtenä kestävän kasvun ja työllisyyden perustekijänä. Korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia.

II EU:n lainsäädännön alueellinen ja paikallinen ulottuvuus: toiminta kaikkien kansalaisten hyväksi riippumatta siitä, missä he ovat päättäneet asua ja työskennellä

EU:n politiikoilla olisi kurottava umpeen alueiden ja kuntien välimatkaa ja osaamiseroja muuttamalla alueelliset ja paikalliset, taloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset, maantieteelliset ja väestökehitykseen liittyvät ominaispiirteet vahvuuksiksi sekä kaupungeissa että maaseudulla.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

17. Luodaan vahvempi alueulottuvuus EU:n politiikoissa ja hankkeissa koko Euroopan unionissa myös osana Eurooppa 2020 -strategian tarkistusta.

18. Edistetään sitä, että väestöhaasteiden myönnetään olevan uhkana kaikkialla Euroopan unionissa ja että laaditaan eurooppalainen strategia näiden haasteiden ratkaisemiseksi.

19. Tutkitaan ja arvioidaan EU:n lainsäädännön alueellisia ja paikallisia vaikutuksia sisämarkkinoilla sekä niiden aloitteiden yhteydessä, jotka on suunniteltu vaikuttamaan alueellisesti ja paikallisesti (esimerkiksi energiaunioni, digitaaliset sisämarkkinat, työvoiman liikkuvuutta koskeva paketti, pääomamarkkinaunioni ja tuleva liikennepolitiikka). Erityistä huomiota on kiinnitettävä keskeisiin aloihin, joita ovat valtiontuki ja sen ajanmukaistaminen, teollisuuspolitiikka, julkiset hankinnat sekä yleishyödyllisten palvelujen tarjonta.

20. Vaikutetaan tulevan koheesiopolitiikan sekä eurooppalaisen aluesuunnittelun kehittämiseen ja keskitytään etenkin kaupunkeja koskevan toimintaohjelman lujittamiseen ja kaupunkien ja maaseudun tasapainon parantamiseen sekä kehitetään edelleen koheesiopolitiikan rahoitusvälineitä. Edistetään keskustelua ”bkt:tä pidemmälle menevistä” tekijöistä sekä hyvinvointia ja kestävää kehitystä koskevien vaihtoehtoisten indikaattorien kehittelyä.

21. Kiinnitetään huomiota rahoitukseen ja varojen alkuperään liittyviin kysymyksiin ja edistetään niihin liittyvää valveutuneisuutta. Pohditaan ajoissa alueiden tukemisen sekä vuoden 2020 jälkeisten rakennerahastojen tulevaisuutta kuntien ja alueiden intressien mukaisesti.

22. Kiinnitetään uudelleen huomiota sellaisten kunta- ja kaupunkikeskusten elvyttämiseen, jotka on lyöty laimin luotaessa suuria ostoskeskuksia kaupunkien laitamille.

23. Osallistutaan maataloutta, maaseudun kehittämistä ja kalataloutta koskevista EU:n tulevista toimintalinjoista käytäviin periaatekeskusteluihin.

24. Annetaan paikallis- ja alueyhteisöille valmiudet valvoa pitkäkestoisesti luonnonvarojaan, kuten vettä, ja varmistetaan, että ne kykenevät valmistautumaan äärimmäisiin olosuhteisiin, kuten ylenmääräisiin resursseihin tai niiden puutteeseen, ja jaetaan näitä parhaita käytänteitä kautta Euroopan.

25. Edistetään rajatylittävien ratkaisujen kehittämistä, alueiden välistä verkottumista ja makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa laajentamalla eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymien käyttöä.

26. Edistetään erityisiä alueellisia ja paikallisia ominaispiirteitä osana TEN-T-runkoverkon loppuun saattamista ja vuoden 2020 jälkeistä tulevaa liikennepolitiikkaa sekä tuetaan uusia aloitteita, jotka koskevat rautatie- ja lentoliikenteen melupäästöjen vähentämistä.

III Yksinkertaisempi ja paremmin yhteenliitetty Eurooppa: yhteyden palauttaminen kansalaisten ja yritysten välille paikallis- ja aluetasolla

AK:n on edistettävä keskustelua siitä, miten eurooppalaiset voivat nykyistä helpommin hyötyä EU:n tarjoamasta lisäarvosta ja miten yrityksiä voidaan auttaa menestymään. On tärkeää, että uudet aloitteet ovat läpinäkyviä. Byrokratian vähentämisen, pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisen ja innovatiivisten julkisten hankintojen edistämisen on edelleen kuuluttava komitean painopisteiden ytimeen.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

27. Seurataan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamista ja varmistetaan, että toimet toteutetaan asianmukaisella tasolla. Kehotetaan tekemään alueellisten vaikutusten arvioinneista vakiokäytäntö, jota Euroopan komissio edistää.

28. Edistetään avoimuutta ja päätöksentekoon osallistumista alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla, jotta vahvistetaan paikallis- ja alueyhteisöjen toiminta- ja vaikutusmahdollisuuksia sekä parannetaan kansalaisten Euroopan unionia kohtaan tuntemaa luottamusta ja läheisyyttä.

29. Edistetään monitasoista hallintoa tulevassa lainsäädännössä sekä keskusteluissa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kehittämisestä ja Euroopan rahaliiton laajentamisesta.

30. Annetaan panos toimielinten väliseen sopimukseen lainsäädännön parantamisesta ja osallistutaan REFIT-ohjelmaan, jotta voidaan osallistua EU:n lainsäädännön arviointiin alueellisesta ja paikallisesta näkökulmasta, lisätä avoimuutta ja ehdottaa EU:n lainsäätäjälle tarvittaessa lainsäädännön yksinkertaistamista.

31. Kannustetaan vähentämään byrokratiaa ja sääntelystä johtuvia rasitteita kaikilla julkisen vallan tasoilla, jotta yritykset voivat menestyä ja kansalaiset hyötyä täysimääräisesti EU:n tarjoamasta lisäarvosta.

32. Edistetään Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) periaatteita tehokkaista julkisista investoinneista.

33. Parannetaan avoimuusrekisteriä varmistamalla, ettei paikallis- ja alueyhteisöihin eikä niitä edustaviin järjestöihin kohdistu sen kautta minkäänlaisia rekisteröintivaatimuksia, sillä ne ovat kiinteä osa EU:n institutionaalista kehystä ja niiden edustajat ovat kansalaisten demokraattisesti vaaleilla valitsemia.

IV Vakaus ja yhteistyö Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella: naapurimaiden tukeminen niiden omaksuessa eurooppalaisia arvoja

AK:n tulisi varmistaa, että pyrkimykset yhteistyöhön naapurimaiden kanssa perustuvat paikallis- ja alueyhteisöjen väliseen yhteistyöhön ja ihmisten välisiin yhteyksiin. Naapurimaita on aikaisemmin onnistuttu sitouttamaan eurooppalaisiin arvoihin instituutioiden ja valmiuksien kehittämisen, poliittisen yhteisvastuun ja kaupunkidiplomatian avulla, ja näiden olisi oltava tärkeimmät välineet myös vastaisuudessa.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

34. Kehitetään alueellista ja paikallista ulottuvuutta ja hallinnonhajauttamisperiaatetta EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikoissa. Hyödynnetään AK:n kumppanuuksia Välimeren unionin (ARLEM) ja itäisen kumppanuuden (CORLEAP) piiriin kuuluvien ehdokasmaiden kanssa.

35. Tuetaan kokonaisvaltaisen EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämistä sekä vahvistetaan paikallisia ja alueellisia kriisinhallintavalmiuksia. Edistetään parhaisiin käytänteisiin liittyvien esimerkkien vaihtoa ja vahvistetaan yhteistyötä kunta- ja aluetasolla riippumatta komission luomista puitteista. Osallistutaan Dublin III -asetuksen tarkistuksesta käytävään keskusteluun, jotta luodaan oikeudenmukainen taakanjako EU:ssa ja puututaan laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan perimmäisiin syihin humanitaariset ja kehitysyhteistyöpoliittiset näkökohdat huomioon ottaen.

36. Perustetaan alkuperä- ja kohdemaiden kuntien ja alueiden välisiä ”muuttoliike- ja kotouttamiskumppanuuksia”. Näin lisätään keskinäistä luottamusta ja edistetään hajautettua yhteistyötä – etenkin sellaisilla aloilla kuin kaupungistuminen, ilmastonmuutos ja resurssien niukkuus.

37. Tuetaan toimia, joilla puututaan sellaisiin turvallisuuteen ja sosiaaliseen vakauteen paikallis- ja aluetasolla liittyviin – myös rajojen yli ulottuviin – haasteisiin kuin radikalisoituminen ja muukalaisviha, rasismi ja väkivalta erillisenä ilmiönä tai organisoidussa muodossa, kuten terrorismi.

38. Korostetaan alue- ja paikallisulottuvuutta keskeisten kansainvälisten toimijoiden kanssa käytävissä, EU:n strategisia kumppanuuksia koskevissa neuvotteluissa, esimerkkeinä etenkin transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus sekä palvelukauppaa koskeva sopimus. On varmistettava, että lopullisissa sopimuksissa noudatetaan unionin sosiaali- ja ympäristönormeja, esimerkkinä kysymys muuntogeenisistä organismeista tai yleishyödyllisten palvelujen suojasta.

V Kansalaisten Eurooppa on tulevaisuuden Eurooppa: Euroopan unionin ja sen kansalaisten kaukokatseisten kumppanuuksien vahvistaminen

AK:n on autettava vahvistamaan EU:n ja sen kansalaisten välisiä yhteyksiä edistämällä vuoropuhelua paikallis- ja aluetason edustajien ja kaikenikäisten kansalaisten kanssa. Komitean olisi myös tehtävä tehokkaasti työtään tunnetuksi ja keskityttävä esittelemään EU:n tuomaa lisäarvoa ja toiminnan tuloksia kotiseuduilla.

AK korostaa seuraavia toimia tämän painopistetavoitteen toteuttamiseksi:

39. Tiedotetaan unionista ja sen arvoista, edistetään julkista keskustelua kansalaisten kanssa ja tuodaan esiin vaikutus, joka unionilla on kansalaisten hyvinvointiin.

40. Parannetaan tiedotusta AK:n lisäarvosta Euroopan unionissa ja vahvistetaan komitean suhteita muihin toimielimiin. Syvennetään ja kehitetään toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaa ja kehitetään edelleen jatkotoimia arvioimalla lausuntojen vaikutuksia objektiivisesti mitattavin kriteerein.

41. Osallistutaan käynnissä olevaan keskusteluun Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanosta ja pyritään olemaan mukana perussopimusten mahdollisista tulevista tarkistuksista käytävissä institutionaalisissa keskusteluissa.

AK antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma EU:n toimielimille ja vuosien 2015–2020 EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille.