neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/1998 14 artiklan 2 kohdan mukainen kertomus lyhyen aikavälin tilastoista

Kolmen viime vuoden aikana lyhyen aikavälin tilastojen kansalliset viitemetatiedot on luotu ja päivitetty käyttäen Eurostatin metatietostandardeja. Kutakin pääindikaattoria varten on luotu vähintään yksi kansallinen metatietotiedosto ja lisätiedostoja muita indikaattoreita varten. Useimmat tiedot toimittaneista maista saivat lyhyen aikavälin tilastojen metatietotiedostonsa valmiiksi vuoteen 2014 mennessä, täydensivät tarkistuksia ja tasoituksia koskevia käsitteitä vuonna 2015 ja paransivat metatietojensa tarkkuutta entisestään vuonna 2016. Tiedot toimittaneiden maiden kansalliset viitemetatiedot julkaistaan myös verkossa Eurostatin lyhyen aikavälin tilastojen metatietotiedoston lopussa olevissa liitteissä.

Käyttöön on otettu kattavampi lyhyen aikavälin tilastotietojen laadun seuranta nykyisin vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi säännöllisesti toteutettavan seurannan täydentämiseksi. Kansallisten tilastolaitosten Eurostatille lähettämien tietojen täydellisyyden ja ajantasaisuuden lisäksi laajennetussa laadun seurannassa keskitytään myös lyhyen aikavälin tilastojen tarkkuuteen (eli luotettavuuteen ja lähdetietoihin). Aloitteessa perehdytään erityisesti tarkistusten kokoon ja ajoitukseen ja lähdetietojen saatavuuteen ensimmäisten tietojen ajankohtana.

Eurostat on toteuttanut useita aloitteita edellisen, kesäkuussa 2014 annetun lyhyen aikavälin tilastoja käsittelevän kertomuksen jälkeen, jotta voidaan varmistaa lyhyen aikavälin tilastojen merkitys niiden käyttäjille ja entisestään parantaa tietojen laatua.

Lyhyen aikavälin tilastojen tärkeimpiä käyttäjiä ovat Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit, mutta tiedoilla on suuri merkitys myös Euroopan komissiolle, kansallisille hallituksille, tutkimuslaitoksille sekä yrityksille ja elinkeinoelämän järjestöille. On lisäksi tärkeää huomata, että lyhyen aikavälin tilastoista saadaan myös tärkeää aineistoa muihin tilastoihin, kuten kansantalouden tilinpitoon.

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisen kehityksen (suhdannevaihtelu) seuraamiseksi ja erityisesti euroalueen rahapolitiikan ohjaamiseksi kehitetyistä 22:sta Euroopan talouden pääindikaattorista kahdeksan on peräisin lyhyen aikavälin tilastoista. Nämä indikaattorit ovat teollisuustuotanto, teollisuuden tuottajahinta kotimaan markkinoilla, teollisuuden tuontihinta, rakennustoiminnan tuotanto, vähittäiskaupan volyymi, palvelujen (lukuun ottamatta vähittäiskaupan palveluja) liikevaihto, palvelujen tuottajahinta ja rakennusluvat.

Tämä kertomus on jatkoa edellä mainitun artiklan mukaisille edellisille kertomuksille, jotka annettiin kesäkuussa 2008, kesäkuussa 2011 ja kesäkuussa 2014.

Lyhyen aikavälin tilastojen oikeusperusta on neuvoston asetus (EY) N:o 1165/1998, jäljempänä ’lyhyen aikavälin tilastoista annettu asetus’, sellaisena kuin se on muutettuna myöhemmillä asetuksilla. Asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:

Lyhyen aikavälin indikaattoreiden tulosten on jossakin määrin perustuttava alustaviin, arvioituihin ja epätäydellisiin tietoihin. Tietojen ensimmäisen julkaisukerran jälkeen kyselytutkimusten tuloksia tarkistetaan, koska niitä täydennetään myöhään toimitetuilla vastauksilla. Tietoja kuitenkin tarkistetaan useista syistä. Tällaisia syitä ovat muun muassa kausitasaukset, esikuva-analyysit, uudet ja/tai paremmat tietolähteet, virheiden korjaaminen tai menetelmissä tapahtuneet muutokset. Tarkistukset ovat yleensä varsin vähäisiä, varsinkin EU:ta koskevien aggregaattien ja euroalueen osalta.

c) Päivät viitekauden päättymisen ja levityksen välillä (esimerkiksi tiedotteet, tietojen julkaiseminen).

a) Määräaika tietojen toimittamiselle Eurostatille lyhyen aikavälin tilastoista annetussa asetuksessa; pienillä mailla on usein pidemmät määräajat.

Kaikkien euroalueen tietojen levitys c)

Lyhyen aikavälin tilastot ovat ensimmäisiä virallisia tietoja, joista saadaan osviittaa tuoreimmasta taloudellisesta kehityksestä. Lyhyen aikavälin tilastoista annetussa asetuksessa asetetaan erittäin lyhyet määräajat, joiden puitteissa kansalliset tiedot on toimitettava Eurostatille. Taulukosta 2 käyvät ilmi tämänhetkiset määräajat tietojen toimittamiselle Eurostatille (kolmas sarake) sekä talous- ja rahoituskomitean (TRK) tavoiteajat, jotka asetettiin viimeisimmässä tilannekatsauksessa tietojen antamista koskevista vaatimuksista EMU:ssa. Viimeisessä sarakkeessa esitetään tämänhetkiset määräajat tietojen levittämiselle (esimerkiksi erityisten tiedotteiden ja yleisen verkossa julkaisemisen kautta).

Komission asetuksella (EY) N:o 1503/2006 otettiin käyttöön yhteiset määritelmät lyhyen aikavälin tilastoja varten tietojen yhtenäisyyden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset tekevät tiivistä yhteistyötä säilyttääkseen lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreiden tarkkuuden, luotettavuuden ja yhtenäisyyden korkealla tasolla ja parantaakseen indikaattoreita näiltä osin. Lyhyen aikavälin tilastoista annetussa asetuksessa vahvistettua menetelmäkehystä pyritään jatkuvasti parantamaan teknisten asiantuntijoiden neuvotteluissa ja temaattisissa työryhmissä.

Eurostat seuraa lyhyen aikavälin tilastoista annetun asetuksen noudattamista jäsenvaltioissa ajantasaisuuden ja täydellisyyden osalta. Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä esitettyjen laatuominaisuuksien perusteella kullekin maalle lasketaan kaksi kertaa vuodessa kaikki indikaattorit käsittävä yleinen noudattamisaste. Seurannan tuloksista on yleensä käynyt ilmi, että asetusta noudatetaan hyvin. EU-28:n keskimääräinen noudattamisaste 1. huhtikuuta 2016 oli 9,5 (10:stä), ja suurin osa jäsenvaltioista noudatti asetusta täysimääräisesti.

Maaliskuussa 2016 Euroopan lyhyen aikavälin tilastojen kausitasoituksessa otettiin käyttöön uusi ohjelmisto. Viitevuodesta 2016 alkaen on käytetty uutta ohjelmistoa JDemetra+. Tämän muutoksen myötä lyhyen aikavälin tilastot noudattavat Eurostatin ja Euroopan keskuspankin suosituksia virallisten tilastojen EU:ssa tehtävien kausi- ja kalenteritasoitusten osalta. Uudella ohjelmistolla parannetaan kalenteri- ja kausitasoitusten laatua ja avoimuutta lyhyen aikavälin tilastoissa. Siirtyminen uuteen kausitasoituksessa käytettävään ohjelmistoon ei ole aiheuttanut muutoksia tärkeimpiin aikasarjoihin, niiden tulkintaan tai käyttöön. JDemetra+:ssa käytetään myös aiempia kausitasoitusten määrittelyjä. Näin varmistetaan kausitasoitusprosessin vakaus ja minimoidaan tarkistukset.

Taulukossa 3 esitetään tiedotteessa julkaistavien neljän lyhyen aikavälin tilastojen indikaattorin euroaluetta koskevien aggregaattien kasvuvauhdin tarkistusten keskimääräinen suuruusluokka ensimmäisen ja toisen julkaisemisen välillä kuukautta myöhemmin (toinen sarake). Luku on nolla tai lähes nolla, mikä tarkoittaa sitä, että kasvuvauhdin tarkistukset ylös- ja alaspäin kumoavat toisensa eli tulosten järjestelmällistä yli- tai aliarviointia ei näytä esiintyvän.

Taulukko 3: Neljän lyhyen aikavälin tilastojen pääindikaattorin tarkistusasteikko, 2014–2016 a)

1 2 3 4 5 Keskimääräinen tarkistus b) Keskimääräinen absoluuttinen tarkistus c) Keskimääräinen absoluuttinen kasvuvauhti Suhteellinen keskimääräinen tarkistus d) Teollisuustuotanto 0,1 0,2 0,7 0,2 Teollisuuden tuottajahinnat, kotimaan markkinat 0,0 0,0 0,4 0,1 Rakennustoiminnan tuotanto 0,0 0,4 0,7 0,5 Vähittäiskaupan volyymi 0,0 0,2 0,4 0,5

a) Kausitasoitettu indikaattoreiden kasvuvauhti euroalueella.

b) Keskimääräinen kasvuvauhdin ero toisen ja ensimmäisen julkaisemisen välillä, 2014–2016.

c) Keskimääräinen absoluuttinen kasvuvauhdin ero toisen ja ensimmäisen julkaisemisen välillä, 2014–2016.

d) Absoluuttisen tarkistuksen (kolmas sarake) ja toisen julkaisemisen aikaisen absoluuttisen kasvuvauhdin (neljäs sarake) välinen keskimääräinen suhde, 2014–2016. Eroja syntyy pyöristysvirheistä.

Absoluuttisesti ilmaistuna (kolmas sarake) keskimääräiset tarkistukset vaihtelevat lähes nollan (teollisuuden tuottajahinnat) ja 0,4 prosenttiyksikön (rakennustoiminnan tuotanto) välillä. Indikaattoreiden erot johtuvat pääasiassa erilaisista keruu- ja tarkistusmenetelmistä. Teollisuuden tuottajahintoja ei usein tarkisteta lainkaan, kun taas tuotannon indikaattoreita saatetaan tarkistaa vielä useita vuosia niiden ensimmäisen julkaisemisen jälkeen.

Sarakkeessa 4 ilmoitetaan keskimääräinen kasvuvauhti (absoluuttisesti ilmaistuna toisen julkaisemisen aikaan). Viimeisestä sarakkeesta käy ilmi kasvuvauhdin tarkistuksen ja itse kasvuvauhdin välinen suhde (toisen julkaisemisen aikaan). Tällä luvulla kuvataan tarkemmin tarkistusten laajuutta, sillä on varsin eri asia, sovelletaanko x prosenttiyksikön tarkistusta suhteellisen korkeaan vai suhteellisen matalaan kasvuvauhtiin.

3.4.Saatavuus, selkeys ja metatietojen käytettävyys

Eurostat julkaisee lyhyen aikavälin tilastojen alalla vuosittain 48 tiedotetta, eli kuukausittaiset neljää pääindikaattoria (teollisuustuotanto, teollisuuden tuottajahinnat, rakennustoiminnan tuotanto ja vähittäiskaupan volyymi) koskevat tiedotteet. Viime vuosina kaikki tiedotteet on julkaistu aikataulun mukaisesti.

Kaikkiin eurooppalaisiin lyhyen aikavälin tilastotietoihin voi tutustua maksutta Eurostatin verkkosivuilla. Lyhyen aikavälin tilastoja koskevasta osiosta pääsee täydelliset lyhyen aikavälin tilastot sisältävään tietokantaan mutta myös useisiin ennalta määriteltyihin tilastotaulukkoihin. Tästä osiosta saa lisäksi tietoa lyhyen aikavälin tilastojen oikeusperustasta, ja se sisältää useita menetelmäjulkaisuja. Siitä pääsee tutustumaan myös EU:ta koskevien aggregaattien metatietoihin ja kansallisiin metatietoihin useista lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreista.

Lyhyitä artikkeleita kaikista lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreista sekä useita menetelmiin liittyviä tausta-artikkeleita on julkaistu wiki-tyyppisellä verkkoalustalla Statistics Explained -verkkosivuilla. Useita lyhyen aikavälin tilastoja koskevia artikkeleita on aiemmin julkaistu Statistics in focus -julkaisuissa.

4.Tilastojärjestelmälle nykyisin aiheutuvat kustannukset ja yrityksille aiheutuva rasite

Lyhyen aikavälin tilastoihin liittyvien (tilastojärjestelmille tietojen keräämisestä, käsittelemisestä ja levittämisestä aiheutuvien) kustannusten ja (tiedot antaville yrityksille aiheutuvan) rasitteen mittaaminen on osoittautunut äärimmäisen vaikeaksi. Tilastolaitokset käyttävät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti erilaisia menetelmiä tietojen keräämisessä ja tuottamisessa. Esimerkiksi tietolähteet vaihtelevat: jotkin maat käyttävät kyselytutkimuksista saatuja tietoja, toiset toissijaisia hallinnollisia lähteitä ja jotkin maat yhdistävät kyselytutkimukset ja hallinnolliset tiedot. Myös kyselymenetelmät ja tiedonkeruuvälineet vaihtelevat. Näin ollen kustannuksia ja rasitetta koskevien arvioiden vertailu jäsenvaltioiden välillä on tehtävä erittäin varovaisesti. Lyhyen aikavälin tilastoihin liittyviä kustannuksia ja rasitetta arvioitaessa on lisäksi otettava huomioon hyödyt, koska näistä tiedoista saadaan tärkeää aineistoa myös muihin tilastoihin (erityisesti kansantalouden tilinpitoon).

Jäsenvaltioilta aiemmin kerätyt rasitetta koskevat tiedot osoittivat, että keskimääräisen yrityksen on käytettävä noin 20 minuuttia kuukaudessa tuotantotietojen (teollisuus ja rakennustoiminta) keruuseen liittyvien tilastointipyyntöjen täyttämiseen, kun taas liikevaihtotietojen toimittaminen on helpompaa (5–10 minuuttia kuukaudessa), ja hintatietojen toimittaminen vie noin 15 minuuttia kuukaudessa. Nämä luvut ovat kuitenkin vain suuntaa antavia, koska jäsenvaltioiden väliset erot ovat varsin suuret.

Saatavilla oleva näyttö osoittaa, että tilastoinnista koituva rasite on hieman pienentynyt viime vuosina. Yhä useammat tilastolaitokset tekevät tietojen toimittamisesta yrityksille helpompaa esimerkiksi mahdollistamalla sähköisen keruun paperikyselyjen sijasta. Tilastotoimistot pyrkivät myös pienentämään otosten kokoa ja tukeutumaan mahdollisuuksien mukaan hallinnollisiin tietoihin.