ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

on samaa mieltä siitä, että Raxen on asetettava ehdottomasti etusijalle. Seurantakeskuksen seurantatehtävä on erittäin tärkeä. Tiedon järjestelmällinen keruu on tärkeää ratkaistaessa rasismiin ja muukalaisvihaan liittyviä seikkoja: puutteellinen välikohtauksista ilmoittaminen tai ilmoittamatta jättäminen, joihin on useita syitä; syrjivien suuntausten ja käytänteiden kehityksen kartoittaminen sekä niiden torjuntatoimenpiteiden tehokkuus ja erilaisista lähteistä saatujen tietojen vertailtavuuden parantaminen käyttämällä yhteisiä formaatteja, indikaattoreita ja menetelmiä. Seurantakeskuksen suorittama seuranta keräämällä, kokoamalla, analysoimalla ja levittämällä asianmukaista tietoa tarjoaa EU:lle paremman kuvan siitä, missä ja miten rasismi ja muukalaisviha ilmenevät. Unioni voi näin parantaa strategioitaan ja menetelmiään, joiden ansiosta yhteisöä koskevat tiedot ovat entistä vertailukelpoisempia, objektiivisempia, kattavampia ja luotettavampia. Seurantakeskuksen toiminta lisää myös jäsenvaltioiden korkeakoulujen tutkimuskeskusten, kansalaisjärjestöjen ja alan erityisten tukiryhmittymien/keskusten välistä yhteistyötä.
12)

koko yhteiskunta on kutsuttava mukaan valmistelemaan jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisten, valtiosta riippumattomien järjestöjen, yksityissektorin ja kansalaisten välistä kumppanuutta, sillä rikollisuuden syyt ovat moninaisia ja niihin on näin ollen puututtava eri yhteiskuntaryhmien eri tasoilla hyväksymin toimin yhteistyössä sellaisten aktiivisten osapuolten kanssa – kansalaisyhteiskunta mukaan luettuna – joilla on kokemusta ja erilaisia toimivaltuuksia,
3.

ETSK:n mielestä nykyinen tilanne edellyttää, että EU avaa turvallisia humanitaarisia käytäviä sotaa käyvistä ja terrorismin uhkaamista maista lähteneille pakolaisille. Tämä on tehtävä yhteistyössä niiden maiden kanssa, joihin pakolaisia on kerääntynyt eniten. Lisäksi on luotava aito yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, joka perustuu yhdenmukaistettuihin menettelyihin kaikkialla EU:n alueella. Se käsittää yhdenmukaisen turvapaikka-aseman ja turvapaikkapäätösten vastavuoroisen tunnustamisen, jaetun vastuun ja solidaarisuuden, yhteiset toimet siirtojen ja uudelleensijoittamisen osalta sekä Dublinin-asetuksen tarkistamisen. Lisäksi tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestäviä taakantasaamisjärjestelmiä, ja pysyvä, oikeudenmukainen ja sitova jakoperuste suojelua hakevien jakamiseksi kaikkien EU-maiden kesken olisi ensimmäinen askel tähän suuntaan. Pakolaisten vastaanotosta aiheutuvia lisäkustannuksia ei poikkeuksellisen olosuhteiden vuoksi ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti pidä lukea osaksi jäsenvaltioiden julkistalouksien alijäämiä, kunhan asia ensin tutkitaan perusteellisesti.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston asetus tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1626/94 muuttamisesta neljännen kerran ja kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta neljännen kerran"



Virallinen lehti nro C 075 , 15/03/2000 s. 0013 - 0013



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston asetus tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1626/94 muuttamisesta neljännen kerran ja kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta neljännen kerran" (2000/C 75/04) Neuvosto päätti 18. tammikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto hyväksyi 12. tammikuuta 2000 lausunnon, jonka esittelijä on Eduardo Chagas. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa (tammikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 113 puolesta, yksi vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Neuvoston asetuksissa (EY) 1626/94(1) ja (EY) 850/98(2) säädetään teknisistä toimenpiteistä Välimeren kalavarojen ja nuorten meren eliöiden suojelemiseksi. 1.2. Atlantin tonnikalojen kansainvälinen suojelukomissio (ICCAT) on suosittanut tiettyjä teknisiä toimenpiteitä, minkä vuoksi yhteisön on mukautettava kyseisiä asetuksia, koska se on ICCAT:n jäsen ja järjestön suositukset sitovat yhteisöä. 2. Yleistä 2.1. TSK kannattaa tehtyä päätösehdotusta. 2.2. Asetuksen muuttamisella neljännen kerran pyritään kieltämään ICCAT:n yhdennessätoista ylimääräisessä kokouksessa hyväksymän tieteellisen suosituksen mukaisesti alle vuoden ikäisten ja alle 3,2 kiloa painavien tonnikalojen purkaminen aluksesta, kun kielto aikaisemmin koski 1,8 kilon painoisia tonnikaloja. 2.2.1. Muutosehdotuksessa esitetään niin ikään muutettavaksi asetuksen (EY) 1626/94 3 a artiklan 1 kohdan sanamuotoa, joka koskee Välimerellä harjoitettavan yhteisön kurenuottakalastuksen nykyisiä pyyntikieltoaikoja. 2.2.2. Myös Välimeren yleinen kalastusneuvosto (CGPM) on hyväksynyt kyseisen toimenpiteen, minkä vuoksi kaikkien Välimerellä kalastavien järjestöön kuulumattomien valtioiden toivotaan noudattavan näitä pyyntikieltoaikoja, jottei tonnikalakantaa rasitettaisi kohtuuttomasti. Bryssel 26. tammikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) EYVL L 171, 6.7.1994, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella 782/98, EYVL L 113. (2) EYVL L 125, 27.4.1998.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annetun direktiivin 64/432/ETY muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle 17 päivänä maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/12/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 407 , 28/12/1998 s. 0230



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annetun direktiivin 64/432/ETY muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle 17 päivänä maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/12/EY muuttamisesta" () (98/C 407/41) Neuvosto päätti 4. syyskuuta 1998 perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto hyväksyi lausuntonsa 23. heinäkuuta 1998. Esittelijä oli Cornelius Scully. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. 10. syyskuuta 1998 pitämässään 357. täysistunnossa (syyskuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 112 ääntä puolesta, kaksi vastaan, ja neljä pidättyi äänestämästä. Ehdotuksen tavoitteena on tarjota riittävästi aikaa nautojen tuberkuloosin, luomistaudin ja tarttuvan leukoosin seurantaa ja valvontaa koskevien uusien sääntöjen saattamiselle osaksi jäsenvaltioiden omaa lainsäädäntöä. Komitea tukee ehdotusta varauksetta. Bryssel 9. syyskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 217, 11.7.1998, s. 21.
ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen parempaa mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, erityisesti kun on kyse energiajärjestelmän hiilestä irtautumisesta, siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, uusiutuvien energiamuotojen kehittämisestä, energiatehokkuudesta ja energiaköyhyysriskin vähentämisestä. Koska energiaverkoilla on keskeinen merkitys energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, ETSK toivoo, että asiasta annettavalla asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajaantuminen. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen neuvoston ja Euroopan parlamentin aloitteeseen määritellä uusiutuvien energiamuotojen lisäksi myös jakeluverkot erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi.

ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen parempaa mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, erityisesti kun on kyse energiajärjestelmän hiilestä irtautumisesta, siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, uusiutuvien energiamuotojen kehittämisestä, energiatehokkuudesta ja energiaköyhyysriskin vähentämisestä. Koska energiaverkoilla on keskeinen merkitys energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, ETSK toivoo, että asiasta annettavalla asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja ydinvoima mukaan lukien ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajaantuminen. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen neuvoston ja Euroopan parlamentin aloitteeseen määritellä uusiutuvien energiamuotojen lisäksi myös jakeluverkot erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi.
3.4

Digitaalisten alustojen käyttö työntekijöiden rekrytoinnin välineenä on monissa tapauksissa johtanut siihen, että työsopimuksia on tehty itsenäisen ammatinharjoittamisen mallin mukaan myös silloin, kun toiminta ei ole täysin riippumatonta ja itsenäistä. On myös esiintynyt tapauksia, joissa tämä toimintamalli on vastannut pikemmin tarpeeseen hillitä työvoimakustannuksia kuin tarpeeseen optimoida itsenäisyys työn organisoinnissa. Näin myös oikeusriitojen määrä on lisääntynyt Euroopan eri maiden tuomioistuimissa. On kuitenkin selvää, että näin nopeasti muuttuvaa ilmiötä ei ole mahdollista säännellä oikeusteitse ja oikeudenkäynneissä, vaan tarvitaan toteuttamiskelpoisia ratkaisuja, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon käynnissä olevat perusteelliset muutokset ja osataan tulkita niitä.
7.1

ETSK kannattaa kannustimiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa luotetaan mainostajien omaan vastuunkantoon, koska ala on ottanut edistysaskeleita erityisesti harhaanjohtavien ympäristöväittämien torjunnassa ja edistystä on tapahtunut myös sääntelyn alalla. Tällaista lähestymistapaa puoltaa myös tarve tukea kasvua ja työpaikkoja luovaa alaa nykyisinä erityisen tukalina aikoina. ETSK on sitä mieltä, että kaikenlainen eurooppalaisen mainosalan toiminnan hankaloittaminen saattaa hyödyttää digitaalista mainostamista, jonka alustat ovat pitkälti neljän suuren teknologiayrityksen (Google, Amazon, Facebook ja Apple) hallussa. Ne taas ovat edelleen suurelta osin eurooppalaisen verotuksen ulottumattomissa. Tämän toimintamallin itsensä on muututtava tulevaisuudessa evästesääntöjen kehityksen vuoksi. ETSK toteaa kuitenkin, että fossiilisten polttoaineiden kaltaisille tuotteille, joilla on erityisen suuri vaikutus, voidaan harkita vahvempaa sääntelyä.
1.2

ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan komission esittelemillä EU:n päivitetyllä teollisuusstrategialla ja 55-valmiuspaketilla tuetaan ”oikeudenmukaista siirtymää”. ETSK suhtautuu tässä mielessä myönteisesti uuteen sosiaaliseen ilmastorahastoon sosiaalisten haittojen tasapainottamiseksi osana pakettia. Covid-19-pandemia on myös osoittanut, että siirtymistä kestävämpään, digitaalisempaan ja vankempaan sosiaaliseen, taloudelliseen ja teolliseen malliin on nopeutettava. ETSK toteaa erityisesti, että alueellisilla eroilla ja sosiaalisella eriarvoisuudella on tässä yhteydessä iso merkitys.
2.6

Kestävyysperiaatteiden mukaisten yritysten on luotava kilpailukykyä ja tarjottava mahdollisuuksia ihmisarvoiseen työhön ja tuloihin sopeutumiskykyisissä paikoissa ja terveellisissä ympäristöissä. Tämä on yksi EU:n tavoitteiden ja arvojen keskeisistä ennakkoedellytyksistä toteuttaessa muutos kohti oikeudenmukaista siirtymää, joka hyödyttää koko kansalaisyhteiskuntaa. Siirtymä- ja kriisiaikoina työntekijöiden ja sidosryhmien osallistuminen on tärkeää, ja se voi luoda vankan perustan työntekijöiden tukemiselle yrityksissä ja yhteiskunnissa ja siten edistää turvallisuutta ja vakautta. Tämä on keskeistä yrityksen kilpailuedun kannalta globalisoituneessa yhteiskunnassa.
2.1.1

Eurooppa on saavuttanut uuden käännekohdan. Syvästä talouskriisistä on kulunut kymmenen vuotta. Vaikka EU on elpynyt vahvasti, elämme yhä poliittisen ja yhteiskunnallisen myllerryksen ja uuden lisääntyvän maailmanlaajuisen epävarmuuden keskellä. Yksi kriisin jälkimainingeissa viime aikoina harjoitetun EU:n talouspolitiikan hallinnan merkittävimmistä kokemuksista – ja myös saavutuksista – on ollut talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson käyttöönotto ja soveltaminen käytännössä. Tähän uudenlaiseen talouspolitiikan koordinointiin kuuluvat perusteellinen seuranta ja analysointi, käytännöllinen koordinoitu hallinta ja erilaiset rajoitukset ja seuraamukset, jotka liittyvät tiiviisti jäsenvaltioiden talouden tuloksellisuuteen. Sen annin on määrä näkyä tiukempana kurina, suurempana vastuunkantona ja selkeämpänä keskittymisenä keskeisiin strategisiin kysymyksiin. Näin ollen se voisi palvella luotettavana perustana uusille koheesiopolitiikkaan liittyville toimille.
1.4

On vaikea nimetä EU:n johdonmukaista talousstrategiaa, joka koskisi Afrikkaa kokonaisuudessaan. ETSK korostaa, että järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavana elimenä ja aktiivisena kumppanina kaikissa tällaisissa EU:n sopimuksissa se on sitoutunut olemaan osallinen tällaisessa avoimessa ja johdonmukaisessa lähestymistavassa. Euroopan ulkosuhdehallinto on ilmoittanut, että EU on jo nyt Afrikan vahva poliittinen kumppani ja että seuraavan vaiheen on oltava se, että niistä tulee todellisia talouskumppaneita ja että syvennetään niiden keskinäisiä kauppa- ja investointisuhteita. ETSK:lla on ollut merkittävä rooli kansalaisyhteiskuntasuhteiden määrittämisessä Cotonoun sopimuksen puitteissa. Nyt on tärkeää, että ETSK:n ja sen rakenteiden jatkuvasta ja jopa entistä tiiviimmästä osallistumisesta tulee Cotonoun sopimuksen jälkeisen sopimuksen olennainen osa. Tällä tavoin EU:n kansalaisyhteiskunnalla on mahdollisuus tukea Afrikan maiden kansalaisyhteiskuntaa niin, että siitä tulee luotettava ja luottamuksen arvoinen kumppani investoijille. Tähän päästään ainoastaan edistämällä tasavertaista kumppanuutta ja ottamalla tosiasiallisesti huomioon taloudellisen tilanteen nykyiset epäsymmetriat.
1.4

Jotta periaate ”jokaisella on oikeus laadukkaisiin peruspalveluihin” voisi toteutua, on toteutettava kestävää kehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviä konkreettisia toimenpiteitä ja on samalla varmistettava, että a) oikeus taataan laeissa tai asetuksissa, joissa se selitetään ja joissa määritetään oikeuden toteuttamistavat kaikilla aloilla b) määritellään hyvitykset, joita henkilöt voivat vaatia, jos oikeutta ei kunnioiteta c) turvataan mahdollisuus tehdä valitus tai kantelu tai käyttää oikeudellista muutoksenhakua.
3.3

etuusoikeuksien kesto vaikuttaa suoraan työttömien köyhyysvaaraan. Jäsenvaltiot, joissa on anteliaammat työttömyysvakuutusjärjestelmät ja jotka käyttävät enemmän määrärahoja aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja -toimenpiteisiin, onnistuvat paremmin integroimaan työttömät pysyvästi takaisin työmarkkinoille suuria eroja : työttömyysetuuksien enimmäiskesto on lyhin Unkarissa, missä se on 90 päivää, ja pisin Belgiassa, missä sitä ei ole rajoitettu ETSK kiinnittää huomiota komission toteamukseen, että työttömyysvakuutustenvaikuttaa suoraan työttömien köyhyysvaaraan. Jäsenvaltiot, joissa on anteliaammat työttömyysvakuutusjärjestelmät ja jotka käyttävät enemmän määrärahoja aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja -toimenpiteisiin, onnistuvat paremmin integroimaan työttömät pysyvästi takaisin työmarkkinoille ( 17 ) . Jäsenvaltioiden välillä on: työttömyysetuuksien enimmäiskesto on lyhin Unkarissa, missä se on 90 päivää, ja pisin Belgiassa, missä sitä ei ole rajoitettu ( 18 )
5.3.1

Vaikka viime vuosina on yhä laajemmin tunnustettu, että kansalaisyhteiskunnan mukanaolo on olennaisen tärkeää alueiden välisen strategian vahvistamisen kannalta, kansalaisyhteiskunta kärsii tosiasiassa edelleen rajoituksista, jotka heikentävät sen mahdollisuuksia tehokkaampaan ja vaikuttavampaan osallistumiseen. Tämä johtuu erityisesti siitä, että: — järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen ei ole riittävän vakiintunutta — on puutetta taloudellisista resursseista, jotka mahdollistavat säännöllisen osallistumisen toimintaan ja toimiin — säännönmukaisessa ja avoimessa vuoropuhelussa viranomaisten kanssa on vaikeuksia — sopimuksia ja etenkään kaupallisia sopimuksia ei neuvotella avoimesti, mikä vaikeuttaa merkittävästi mahdollisuuksia arvioida näitä sopimuksia ja esittää yhteiskunnan ehdotuksia ja vaatimuksia asianomaisille viranomaisille — allekirjoitettujen sopimusten lukuisten seurantarakenteiden johdosta sopimusten valvonta on monimutkaista ja vaikeaa.
3.2

Eurooppalaisten yhteiskuntien kehitys on niin ikään tuonut mukanaan suuria muutoksia ruokaan, makutottumuksiin ja ruoanvalmistustapoihin. Kulutusmallit ja elämäntyylit ovat muuttuneet YMP:n alkuajoista. Ruokatalouden siirtymä koskee erityisesti naisia, sillä heillä on ollut ennen ja on usein vielä nykyisinkin päävastuu ruoanlaitosta kotona. Elintarviketeknologian muutoksilla on ollut sekä myönteisiä että kielteisiä yhteiskunnallisia vaikutuksia. Valikoimat ovat ehkä parantuneet, mutta Euroopan monimuotoinen ja rikas kulttuuriperintö on paikoitellen köyhtynyt. Elintarvikealan yritykset ovat suurten markkinointibudjettiensa turvin kannustaneet kuluttajia yleisesti syömään hyvin pitkälle jalostettuja elintarvikkeita. Alan tilastojen mukaan esimerkiksi belgialaiset saavat kaksi kolmasosaa – eli jopa brittejä enemmän – kaloreistaan pakatuista elintarvikejalosteista (5). Kansanterveysviranomaiset ovat huolissaan paljon suolaa, sokeria ja rasvaa sisältävien jalostettujen elintarvikkeiden liiallisesta kulutuksesta. Tällaiset elintarvikkeet saattavat olla halpoja, mikä houkuttaa pienituloisia ihmisiä, joiden terveydentila on jo valmiiksi keskimääräistä huonompi. Ruokavalio on siis Euroopan sosiaaliseen eriarvoisuuteen osaltaan vaikuttava tekijä (6). Hyväntekeväisyyteen perustuvien ruokalahjoitusten määrä on kasvanut Euroopassa vajaan kymmenen vuoden takaisen taantuman alusta lähtien. Tällainen elintarvikehätäapu ei saa tulla sellaisten EU-toimien tilalle, joiden avulla pyritään vähentämään sosiaalista eriarvoisuutta, joka johtaa terveyden huonontumiseen ruokavalion takia.
1.5

Liikenteen digitalisaatio ja robotisaatio muuttavat syvällisesti työn luonnetta ja taitojen kysyntää. ETSK korostaa, että näihin rakenteellisiin muutoksiin on tärkeä vastata edistämällä oikeudenmukaista ja sujuvaa siirtymää sekä puuttumalla osaamisvajeeseen. Lisäksi tässä tarvitaan asianmukaista edistymisen seurantaa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla sekä työntekijöille tiedottamisella ja heidän kuulemisellaan on keskeinen rooli siirtymäprosessissa. Jäsenvaltioiden on myös mukautettava koulutusjärjestelmiään vastaamaan uusiin pätevyysvaatimuksiin.
2.3

Yhtä tuloksekasta on sähkön kehittäminen tuulivoimalla, eli kyseessä on sama lähde, aurinko, joka maapalloa lämmittämällä panee ilmamassat liikkeelle. Sama koskee biomassaa, koska fotosynteesi on pääasiallinen syy sen uusiutumiseen.
3.5

Tähän on lisättävä huomio, että tekoälyä kehitetään nykyisin homogeenisessa ympäristössä, joka koostuu valtaosaltaan nuorista valkoihoisista miehistä, jolloin (oli tämä sitten tietoista tai ei) tekoälyyn muokkautuu kulttuurista ja sukupuoleen liittyvää eriarvoisuutta muun muassa siksi, että tekoälyjärjestelmät oppivat koulutusdatan pohjalta. Tämän datan täytyy olla paikkansapitävää, minkä lisäksi sen tulee olla laadukasta, monipuolista, kyllin seikkaperäistä ja puolueetonta. Yleensä on taipumusta uskoa, että data on lähtökohtaisesti objektiivista, mutta se on väärinkäsitys. Dataa on helppo peukaloida, se voi olla puolueellista, heijastaa kulttuurisia, sukupuoleen liittyviä ja muita ennakkoluuloja ja mieltymyksiä sekä sisältää virheitä.
3.10.5

Tässä yhteydessä Kiina on pannut alulle ”uutta silkkitietä” koskevan aloitteen (One Belt, One Road – OBOR), jossa toteutetaan liikenneinfrastruktuuria (rautatiet, moottoritiet ja meriliikenne) Euroopan ja Aasian alueelle. Aloitteen pääasiallisena tavoitteena on varmistaa Kiinan omien yritysten pääsy aloitteeseen osallistuvien Euroopan ja Aasian maiden markkinoille kilpailunvastaisin edellytyksin ja käyttää näitä markkina-alueita ylituotantoalojen uusina myyntimarkkinoina. Markkinatalousaseman myöntäminen merkitsisi huomattavaa riskiä eurooppalaisille yrityksille niissä jäsenvaltioissa, jotka osallistuvat aloitteeseen.
3.2.23

Kansallisten toimeenpanoelinten vaikuttavuutta tulee parantaa: niiden toimivaltuuksia on yhdenmukaistettava ja lisättävä, jotta matkustajien oikeuksien toteutumista voidaan valvoa paremmin kaikissa liikennemuodoissa, ja valitusmenettelyä on yksinkertaistettava. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota takaamaan kaikille hoitajille oikeuden matkustaa maksutta kaikissa liikennemuodoissa, lentomatkat mukaan luettuina, kuten asetuksen (EY) N:o 1371/2007 (7) ja asetuksen (EU) N:o 1177/2010 (8) puitteissa jo tapahtuu.
4.4.3

EU:n ja Georgian suhteita on ohjannut kumppanuus- ja yhteistyösopimus, joka on korvattu EU:n ja Georgian välisellä, pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen (DCFTA) käsittävällä assosiaatiosopimuksella, joka allekirjoitettiin 27. kesäkuuta 2014 ja jota on sovellettu väliaikaisena 1. syyskuuta 2014 lähtien. Maataloustuotteiden kaupan osalta vapaakauppa-aluetta koskevassa sopimuksessa on tehty merkittäviä myönnytyksiä. EU:n maataloustuotteiden tuonti Georgiaan on vapautettu kokonaan.
1.6.1

Yhteiskunnan nykyinen kehitys synnyttää teknisen alan ulkopuolella lukuisia uusia työpaikkoja, jotka tiedotusvälineiden vaikutuksesta ja toivotun sosiaalisen suosion takia houkuttelevat nuoria, jotka tavoittelevat nopeaa ja arvostettua uraa. Tästä näkökulmasta insinöörin ammattia pidetään perinteisenä työnä, joka ei tarjoa mahdollisuuksia helppoon ja nopeaan urakehitykseen. Insinööritieteiden alat eivät näin ollen ole houkuttelevia tuleville sukupolville, mikä on vakava uhka Euroopan uudelleenteollistamisen onnistumiselle ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvylle. Tämä on suuri haaste nykyisille koulutusjärjestelmille ja osoittaa, että alemman perusasteen koulutusta on suunnattava merkittävästi kohti matematiikkaa, fysiikkaa ja tekniikkaa ja että on huolehdittava näiden oppiaineiden houkuttelevasta esille tuonnista, jotta herätetään nuorten sukupolvien uteliaisuus. Harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevään koulutusmalliin ja alan parhaisiin käytäntöihin (Saksa, Sveitsi ja Itävalta) on myös syytä kiinnittää erityistä huomiota kaikissa jäsenvaltioissa, joissa tällaista järjestelmää ei ole.
1.12.1

Erityisesti on taattava uhreille aktiivisempi rooli tunnustamismenettelyissä. Heille on annettava oikeudellista, taloudellista ja henkilökohtaista tukea, jotta he saavat käyttöönsä tarvittavaa tietoa ja tilaisuuden saada äänensä kuuluviin. On perustettava asbestin uhreja edustavia yhdistyksiä. Näin voidaan keventää tunnustamismenettelyjen heille aiheuttamaa henkilökohtaista taakkaa, joka aina lisää heidän sairaudesta johtuvaa henkilökohtaista kärsimystään. Sen vuoksi ETSK — kehottaa vakuutus- ja korvauslaitoksia ottamaan käyttöön asbestiperäisten ammattitautien yhdenmukaiset tunnustamis- ja korvauskäytännöt — vaatii yksinkertaistamaan ja helpottamaan tunnustamismenettelyjä — toteaa, että erittäin pitkän latenssiajan vuoksi asbestin uhrit eivät useissa tapauksissa pysty näyttämään toteen työssä asbestille altistumisen ja sairastumisen syy-yhteyttä — kehottaa komissiota tukemaan tapahtumia, joissa tarjotaan asiantuntija-apua asbestin uhrien ryhmille ja tukea niiden jäsenille.
4.6

Koulutuksen laadun ja tarkoituksenmukaisuuden takaamiseksi opettajien ja oppilaitosten on valvottava opetuksen sisältöä. ETSK katsoo, että on kiinnitettävä huomiota EFQUEL-säätiön (European Foundation for Quality in e-Learning) suosituksiin, jotka koskevat mm. lainsäädäntötoimia, yhdenmukaistamista ja immateriaalioikeuksia.