EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.12.1997 
KOM(97) 661 lopull. 
97/0340 (COD) 
97/0341 (SYN) 
KOMISSION TIEDONANTO 
IDA-ohjelman arvioinnista ja IDA ohjelman toisesta vaiheesta 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
eräistä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) 
suuntaviivoista sekä yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimisestä 
Ehdotus 
NEUVOSTON PAATOKSEKSI 
eräiden toimien ja toimenpiteiden hyväksymisestä hallintojen välisten Euroopan laajuisten 
sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) yhteentoimivuuden 
ja niihin pääsyn varmistamiseksi 
(Komission esittämät) 

KOMISSION TIEDONANTO 
IDA-ohjelman arvioinnista ja IDA-ohjelman toisesta vaiheesta 
O MÄÄRITELMÄT 
Telemaattinen verkko on kattava tietoliikennejärjestelmä, joka käsittää fyysisen 
perusrakenteen ja verkkoyhteyksien lisäksi myös tälle perustalle rakentuvat palvelu- ja 
sovelluskerrokset, jotka mahdollistavat organisaatioiden ja yksilöiden välisen sähköisen 
tiedonvaihdon. 
IDA-verkko on IDA-ohjelmassa hallintoja varten perustettu Euroopan laajuinen telemaattinen 
verkko. 
Alakohtainen verkko on Euroopan laajuinen hallintojen telemaattinen verkko, joka on 
tarkoitettu yhteisön politiikan jonkin tietyn osa-alueen tai toimen, jäljempänä hallinnon alan, 
täytäntöönpanoon tai hallinnolliseen tukemiseen. 
Hallintojen välistä telematiikkaa käsittelevä komitea (TAC) on jäsenvaltioiden edustajista 
koostuva komitea, joka avustaa komissiota IDA-ohjelman toteuttamisessa ja varmistaa 
yhteensovittamisen jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä komission kanssa. 
1 JOHDANTO 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on tiedottaa neuvostolle nykyisen IDA-ohjelman 
(Interchange of Data between Administrations, hallintojen välinen tiedonvaihto) saavutusten 
arvioinnin tuloksista ja arvioijien suositusten mukaisesti ehdottaa ohjelman jatkamista 
tulevaisuudessa. Tässä asiakirjassa kuvattu uusi ohjelma rakentuu kuluneiden kolmen vuoden 
aikana luodulle vahvalle perustalle samalla kun siinä käsitellään nykyisessä ohjelmassa 
huomattuja heikkouksia. 
Hallintojen välistä tiedonvaihtoa koskevasta yhteensovittamisesta annetun neuvoston 
päätöslauselman1 mukaisesti neuvoston päätöksessä kolmivuotisen IDA-ohjelman 
hyväksymisestä määritettiin yhteisön rahoitusosuus tietyille hallintojen välistä telemaattista 
tiedonvaihtoa koskeville hankkeille niiden välisen yhteistyön helpottamiseksi. 
IDA-ohjelmassa on jo otettu tärkeät ensiaskeleet kannustettaessa hallintoja vaihtamaan tietoja 
sähköisesti. IDA on tarjonnut hallinnoille uusia mahdollisuuksia parantaa Euroopan tasolla 
yleistä avoimuuttaan, tehokkuuttaan ja kykyään mukautua helpommin ja nopeammin tuleviin 
muutoksiin. 
Näin IDAn avulla on toteutettu monia tärkeitä Euroopan laajuisia verkkoja monilla eri aloilla. 
Näillä järjestelmillä helpotetaan yhteisön päätöksentekomenettelyä, taistellaan petoksia 
vastaan, parannetaan jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välistä 
viestintää ja ymmärtämystä ja palvellaan EU:n virastoja ja laitoksia. 
2 TULEVAT VAATIMUKSET JA KEHITYSSUUNNAT 
2.1 IDA on edelleen tarpeen 
Tietotekniikassa nykyään käytetyt välineet ja tekniikat vanhenevat nopeasti, tai häviävät 
käytöstä muutaman vuoden kuluessa. Tekniikan muutosnopeus vain kasvaa, mistä ovat 
osoituksena Internetin käytön valtava lisääntyminen muutaman viime vuoden aikana ja tätä 
uutta välinettä hyödyntävien lähes päivittäin markkinoille tulevien uusien tuotteiden ja 
palvelujen suuri määrä. Business Research Groupin jokin aika sitten tekemän tutkimuksen 
mukaan uusimmissa arvioissa ennustetaan USA:n hallituksen toimielinten lisäävän Internetin 
ja sisäisten verkkojen käyttöä seuraavien kolmen vuoden aikana kymmenkertaiseksi 
nykytasoon nähden. 
Juuri tämä muuttuva ympäristö ja viimeaikainen kehitys sekä Euroopan hallintojen tarve 
hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla uusia tekniikan mahdollisuuksia sisämarkkinoita 
toteutettaessa tekevät IDA-ohjelman uudesta vaiheesta välttämättömän. Internetin ja sen 
liitännäistekniikoiden käyttö aiheuttaa myös ongelmia, vaikkakin se edistää suuresti 
telemaattisten verkkojen luomista ja maailmanlaajuisten yhteyksien tarjoamista. Verkon 
alustava toteuttaminen on nyt suhteellisen yksinkertainen asia, mutta vastaavien 
verkkopalvelujen hallinnolliseen käyttöön liittyviä kysymyksiä kuten turvallisuutta ja 
oikeudellisia esteitä sekä vaatimusta yhteentoimivista ratkaisuista, jotka täyttävät 
monikielisyyden ja -kulttuurisuuden vaatimukset erityisesti sovellusten tasolla, ei voida 
käsitellä alakohtaisesti, vaan yhteisön on ratkaistava ne. 
Lisäksi kustannusten alentuessa ja uusien telematiikan käyttömahdollisuuksien ilmaantuessa 
yhä suurempi osa viestinnästä tapahtuu sähköisesti, jolloin yleisen koordinaation tarve 
yhteentoimivuuden parantamiseksi on vieläkin suurempi. Telematiikka on jo 
Neuvoston päätöslauselma, 20.6.1994, EY VL C 181, 2.7.1994, s. 1. 
Neuvoston päätös 95/468/EY, 6.11.1995, EY VL L 269, 11.11.1995, s. 23. 
4 
lähtökohtaisestikin luonteeltaan maailmanlaajuista. Tilannetta, jossa tiedot virtaavat 
kitkattomasti Euroopan hallintojen välillä, uusia tiedonsiirtoyhteyksiä voidaan helposti luoda 
ja uudet organisaatiot voivat nopeasti alkaa tiedonvaihdon, ei saavuteta sattumalta, vaan sen 
synty on huolellisesti suunnittelemalla varmistettava. 
Euroopan laajuisen koordinaation tarpeessa ei ole kyse ainoastaan yhteentoimivuudesta vaan 
myös kustannusten alentamisesta ja tehokkuuden lisäämisestä. Teknisten ratkaisujen 
yhdenmukaisen toteuttamisen olisi lopulta johdettava alhaisempiin kustannuksiin koko 
telemaattisen järjestelmän elinkaaren aikana kehittämisvaiheesta ylläpitoon ja toimintaan sekä 
lisäksi helpotettava eri alojen välistä tiedonvaihtoa ja mittakaavaetujen saavuttamista. Sekä 
jäsenvaltioilla että EU:n toimielimillä on yhtäläiset mahdollisuudet hyötyä johdon­
mukaisemmasta teknisestä lähestymistavasta ja välttää tarve asentaa ja pitää yllä suurta 
joukkoa erilaisia ohjelmia ja laitteistoja. 
IDAn uudessa vaiheessa painopiste olisi tämän vuoksi siirrettävä verkkojen perusrakenteiden 
kehittämisestä koordinaation ja tuen tarjoamiseen eri alojen hallinnoille ja ohjattava 
aikaisempaa enemmän varoja toimiin, joiden avulla IDA-verkkoja on helpompi luoda, käyttää 
ja ylläpitää ja joiden ansiosta ne ovat edullisempia, tehokkaampia ja ennen kaikkea 
yhteentoimivampia. IDAn olisi pystyttävä tarjoamaan opastusta ja apua hallinnoille 
telemaattisten ratkaisujen koko toteuttamisen ajan alkuvaiheen vaatimusten määrittelystä, 
sopivia teknisiä ratkaisuja koskevista päätöksistä, telemaattisten palvelujen ja tuotteiden 
hankinnasta, nykyisten hallintomenettelyjen uudelleenjärjestelystä ja tietosisällön 
yhdenmukaistamisesta lähtien aina toimivien järjestelmien lopulliseen hallinnointiin asti. 
Lähitulevaisuudessa on edelleen tarvetta toteuttaa telemaattisia verkkoja, jotka tarjoavat 
olennaista tukea sisämarkkinoiden ja yhteisön politiikan osa-alueiden hallinnoinnille. Toimet, 
joissa IDAa käytetään horisontaalisella tasolla, eivät ole päämäärä sinänsä, vaan niiden 
tarkoituksena on palvella olemassa olevaa tarvetta. Niiden ainoa päämäärä on auttaa 
toteuttamaan alakohtaisia verkkoja, joissa telemaattisten verkkojen todelliset edut 
saavutetaan. Kuten aikaisemmin mainittiin, on erittäin tärkeätä varmistaa, että Euroopan 
laajuiset hallintojen telemaattiset verkot ovat johdonmukaisia sekä keskenään että kansallisiin 
verkkoihin nähden. Tämä voidaan saavuttaa vain yhteisön tasolla suoritettavilla toimilla, ja se 
vaatii eri alojen vahvaa ja jatkuvaa osallistumista. Euroopan toimielinten ja jäsenvaltioiden 
hallintojen välinen välttämätön koordinaatio ja yhteistyö on varmistettava laajan ja kattavan 
yhteisön ohjelman, IDA 2:n avulla. 
Samalla IDA 2:ssa toissijaisuus on aina tärkeä periaate. IDA-toimet on suunniteltu 
kannustamaan yhteentoimivuutta samalla, kun jäsenvaltioiden hallintojen toimiala ja 
valinnanvapaus säilyy täysin ennallaan. IDAsta on eniten hyötyä, jos siinä otetaan huomioon 
telemaattisiin verkkoihin vaikuttavat kansalliset hankkeet, mutta sen avulla ei pyritä 
vaikuttamaan näihin toimiin, vaan pikemminkin varmistamaan, että kansainväliset verkot 
hyötyvät niistä parhaalla mahdollisella tavalla. IDAn tehtävänä on tukea toimivaltaista 
hallintoa jokaisella politiikan alalla, mutta ei koskaan korvata sitä. 
2.2 Parannettu ohjelma: välivaiheen arvioinnin suositusten vaikutus 
Uuden ohjelman tavoitteisiin, strategiaan ja hallinnointiin liittyviä lisänäkökohtia on esitetty 
nykyisen IDA-ohjelman välivaiheen arvioinnissa, jota edellytettiin neuvoston päätöksen 
6 artiklassa. Tämän arvioinnin tavoitteena oli tarkastella kaikkia, päätöksen piiriin kuuluvia 
toimia kustannusten, hyötyjen ja sijoituksen tuoton kannalta. 
Arvioinnin suoritti komissio yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, ja siinä avustivat riippumattomat 
arvioijat. 
Arvioinnissa todettiin, että IDAn ensimmäinen vaihe on ollut arvokas ohjelma, joka on 
edistänyt Euroopan laajuisten telemaattisten järjestelmien kehittämistä ja hallinnollista 
yhteistyötä jäsenvaltioiden hallintojen ja EU:n toimielinten välillä. 
Huomattava osa IDA-hankkeista liittyy telemaattisten sovellusten tarjoamiseen tietyille 
aloille. IDAn ensimmäisen vaiheen aikana rahoitetut hankkeet ovat: 
Tulli ja verotus: VIES/Sites, Excises Control, Quota, Scent-
CIS/Fiscal, Tarie, EBTI ja Transit 
Kalatalous: FIDES 
Maatalous: Animo, Physan ja Shift 
Sosiaaliturva: TESS (entinen Sosenet) ja EURES 
Julkiset hankinnat: SIMAP 
Terveysala: EUPHIN (entinen CARE), EUDRA (lääkevalvonta) ja 
REITOX 
Tilastointi: SISR/DSIS, Extracom ja SERT 
Kauppapolitiikka: SIGL 
Kilpailupolitiikka: Fourcom 
Kulttuuri: ITCG (kulttuuriesineiden laiton vienti ja tuonti) 
Näiden hankkeiden avulla IDA on edistänyt huomattavasti: 
sellaisten järjestelmien kehittämistä, ylläpitoa ja käyttöä, jotka tukevat EU:n neljää 
vapauttaja yhtenäismarkkinoita koskevan politiikan tärkeiden osien toteuttamista, ja 
tarvittavien telemaattisten palvelujen perustamista EU:n uusia virastoja ja laitoksia 
varten ja toimielinten välisen viestinnän ja yhteisön päätöksentekomenettelyn 
tukemiseksi. 
Kun otetaan huomioon IDAn ytimen alusta alkaen muodostaneiden hankkeiden lukumäärä, 
koko, monimutkaisuus ja tulosten laaja-alaisuus, olisi kohtuutonta odottaa merkittäviä 
tuloksia suhteellisen lyhyessä ajassa eli kolmen vuoden kuluessa. Pelkästään hankkeen 
alkuvaiheen suunnittelusta sopimuksen allekirjoittamisvaiheeseen voi usein kulua puolitoista 
vuotta. Arviointi on kuitenkin osoittanut, että kaikissa tarkastelluissa hankkeissa on 
tapahtunut selvää edistystä, ja monet hankkeet ovat myös tuoneet tärkeitä toiminnallisia etuja, 
muun muassa suoria säästöjä tietyissä tilanteissa. 
IDAssa on toteutettu myös monia hankkeita, jotka eivät ole alakohtaisia, vaan niin sanottuja 
horisontaalisia toimia, ja joiden tuloksena on syntynyt esimerkiksi tietoliikennepalveluita ja 
yleisluonteisia sovelluksia muun muassa virallisten asiakirjojen jakeluun ja hallinnointiin 
liittyen, otettu käyttöön X.400 -järjestelmään perustuva sähköposti sekä laadittu 
verkkorakenteisiin ja oikeudellisiin kysymyksiin liittyviä suuntaviivoja. Nämä tulokset ovat 
tähän asti olleet vain rajoitetusti käytettävissä, koska monet näistä toimista ovat vasta 
alkuvaiheessa. Erityisesti TESTA-hanketta, joka alkaa tarjota palveluja vuoden 1997 aikana, 
pidetään myönteisenä kehityksenä, koska siinä keskitytään paremminkin tietoliikenne­
palvelujen tarjoamiseen kuin fyysisten verkkojen rakentamiseen. 
Ohjelman hallinnon parantaminen 
Koska IDA-hankkeisiin kuuluu telemaattisten verkkojen toteuttaminen ainakin 15 eri 
jäsenvaltion hallinnon välillä ja koska tarvitaan paljon koordinaatiota monien eri osallistujien 
ja erilaisten painotusten ja näkemysten välillä, ohjelman hallinto on tähän asti ollut sekä 
monimutkaista että aikaa vievää. Arvioinnin tulokset ovat osoittaneet monia mahdollisuuksia 
parantaa ohjelman yleistä hallinnointia tulevaisuudessa. 
Ohjelman hallinnossa olisi keskityttävä ohjelmapolitiikkaan, tavoitteisiin ja strategiaan 
sekä vältettävä liian yksityiskohtaista puuttumista hankintaprosessiin ja yksittäisiin 
sopimuksiin. Hallinnon osallistuminen näihin alemman tason toimiin vaatii suuria 
ponnisteluja eikä olennaisesti paranna lopputulosta. Tämän vuoksi on suositeltavaa keskittyä 
johtotehtäviin tasolla, jolla niistä on eniten hyötyä, ja IDA 2:ta koskevissa ehdotuksissa 
todetaankin, että olisi perustettava hallintokomitea pikemminkin kuin sääntelykomitea ja että 
komitean vastuulla olisi oltava vuosittaisen työohjelman hyväksyminen ja yksittäisten IDA-
hankkeiden yleiset toteutussuunnitelmat. Näin varmistetaan, että komiteaa kuullaan 
täysimääräisesti hankkeiden teknisen strategian ja tehtävien valintojen osalta. Tällä 
hallintokomitealla olisi käytännössä suurempi toimintavapaus kuin nykyisellä, koska 
kielteinen lausunto ei merkitsisi tietyn verkon kaiken toiminnan pysähtymisen vaaraa. 
On suositeltu, että IDA 2:n olisi oltava säännöllisesti tarkistettava ohjelma, jonka 
ihanteellinen kesto olisi viisi vuotta. Tämä aikaväli olisi sopiva, kun otetaan huomioon 
hankkeiden kesto, alan sijoitusten kannustamiseksi tarvittava jatkuvuus sekä pyrkimys luoda 
julkisen ja yksityisen alan kumppanuussuhteita sellaisina, kuin ne mainitaan Euroopan 
laajuisia televerkkoja koskevissa suuntaviivoissa, sekä tällaisen ohjelman perustamiseksi 
vaadittavat ponnistelut ja niihin kuluva aika. Komissio uskoo kuitenkin, että on tarpeen tutkia, 
mitä nimenomaisia hankkeita tuetaan ohjelmasta kiinteämmin, jotta voitaisiin vakiinnuttaa 
uudet painopistealueet. Komissio esittää tämän vuoksi, että luettelo, jossa yksilöidään 
yleishyödylliset hankkeet, tarkistetaan kolmen vuoden välein. 
Arvioinnissa on voimakkaasti kyseenalaistettu kaikkien IDA-hankkeiden ja -järjestelmien 
rahoittamisen (mukaan lukien sekä kehitys- että käyttökustannukset) jatkaminen yhdestä 
talousarviosta, jolloin yksittäiset määrärahat joudutaan käsittelemään sääntelykomiteassa. 
Tällaisesta toimintatavasta on esitetty sekä puoltavia että vastustavia mielipiteitä, ja tässä 
nimenomaisessa kysymyksessä ohjelmaan osallistujat ovat ilmaisseet hyvin toisistaan 
poikkeavia näkemyksiä. Vaikka nykyjärjestelmä toimii hyödyllisenä johdonmukaisuutta 
edistävänä mekanismina varsin erilaisten hankkeiden välillä, se luo myös jonkin verran 
hajaannusta hallinnon alojen ja niitä tukevien telemaattisten järjestelmien hallintojen välille. 
Lisäksi se, että IDA-hankkeet kilpailevat keskenään rajallisista budjettivaroista, voi suunnata 
arvokkaita voimavaroja pois hankkeen toteutuksesta ja viivästyttää tärkeitä toimia 
entisestään. 
On erittäin tärkeää tarjota rahoituskehys, joka helpottaa alakohtaisten telemaattisten 
järjestelmien kehittämistä, antaa mahdollisuuden vastata nopeasti sähköisen tiedonvaihdon 
uusiin vaatimuksiin ja josta voidaan rahoittaa verkkojen välistä yhteentoimivuutta ja niihin 
pääsyä kannustavia toimenpiteitä. On kuitenkin myös välttämätöntä määrittää perusteet, joilla 
määritellään tarkat ehdot IDA-rahoituksen myöntämiselle ja joilla asetetaan selkeät rajat 
tämän rahoituksen kestolle. Uusiin hanke-ehdotuksiin olisi tämän vuoksi aina liitettävä 
lausunto siitä, miten käyttökustannukset katetaan. 
Kun tiettyyn politiikan osa-alueeseen tai toimeen liittyvä hanke tai hankeryhmä on 
täysimääräisesti toteutettu ja sen katsotaan näin olevan toiminnassa tai kun se on muutoin 
saavuttanut tietyn koon, jonka perusteella sitä voidaan pitää itsenäisenä ohjelmana, 
budjetti viranomaisen olisi mieluiten osoitettava tarvittavat budjettivarat politiikan kunkin 
osa-alueen tai toimen kehyksessä. Molemmissa tapauksissa on noudatettava yleisiä 
periaatteita, ja siksi on erittäin tärkeätä, että IDA koordinoi vankasti hallinnollisissa 
telemaattisissa verkoissa tehtyjä teknisiä valintoja ja vaikuttaa niihin. 
Siirtyminen alakohtaiseen itsenäisyyteen hankkeiden talousarvioiden laatimisessa ja 
hallinnoinnissa ei voi tapahtua heti. On tehtävä tarvittavia järjestelyjä mahdollisen 
siirtymävaiheen kattamiseksi erityisesti käyttökustannusten osalta. 
Mahdollisten tulevien päätösten sanamuodon osalta arvioinnissa on suositeltu, että viittauksia 
erityisten teknisten standardien käyttöön on parasta välttää, jolloin tehdään mahdolliseksi 
joustavampi lähestymistapa alalla, jonka markkinat kehittyvät nopeasti. Samoin 
yleishyödyllisten hankkeiden määrittelyssä on suotavaa suhtautua melko joustavasti 
yleishyödyllisten hankkeiden yksilöintiin, jotta voitaisiin tarvittaessa tukea erityisen tärkeitä 
politiikan uusia aloja. 
Hankkeiden tulosten parantaminen 
Vaikka IDA on ollut olemassa vasta kolme vuotta, siinä on jo pystytty yksilöimään monia 
aloja, joilla ohjelman tulosten laatua voidaan parantaa. Niinpä myönteistä edistystä on jo 
saavutettu toteuttamalla laadunvalvontaa, tarjoamalla suuntaviivoja ja yhteisiä telemaattisia 
palveluja, helpottamalla ihmisten verkottumista ja kokemusten jakamista sekä lisäämällä 
hankkeiden tulosten avoimuutta ja näkyvyyttä. 
On selvää, että IDA-hankkeet voivat lopulta onnistua vain jos varmistetaan, että käyttäjien 
tarpeet ymmärretään ja otetaan huomioon, ja käyttäjät saadaan osallistumaan toimintaan 
varhain ja jatkuvasti kunkin hankkeen koko keston ajan. Erityisesti on tärkeää varmistaa, että 
horisontaalisten tuotteiden ja palvelujen alakohtaiset vaatimukset ja edut yksilöidään 
selkeästi, ennen kuin ryhdytään kehittämään mahdollista uutta horisontaalista hanketta. Nämä 
ovat erityisen haastavia tehtäviä IDA-toiminnassa, ja seuraavassa ohjelmassa kohdistetaan 
suuria ponnisteluja vaatimusten määrittelyn, yksimielisyyden luomisen ja käyttäjäfoorumien 
perustamisella saavutettavan vuorovaikutuksen parantamiseen. 
Tulevat kehityssuunnat 
Arvioinnissa todetaan, että IDAn päätavoitteena olisi oltava edistää kaikkien yhteisön 
hallintojen välisten telematiikkapohjaisten tiedonvaihtojärjestelmien tehokasta ja 
yhdenmukaistettua kehittämistä. Tämä merkitsee sitä, että seuraavassa ohjelmassa olisi 
yksiselitteisesti otettava IDAn piiriin kaikki kyseiset verkot (eli kaikki yhteisön politiikkaa ja 
toimia tukevat hallintojen väliset verkot), eikä ainoastaan niitä, jotka rahoitetaan suoraan 
IDAn budjetista. Tätä laajennusta ehdotetaan komission eri yksiköiden toteuttamien 
monenlaisten telemaattisten verkkojen ja hallintoihin liittyvien toimien koordinaation ja 
yhteistyön toteuttamiseksi. Yhtenäistämistä yhteisön muiden ohjelmien, erityisesti Euroopan 
laajuisen televerkon (TEN Telecom) kanssa olisi jatkettava, jotta ponnisteluista ja yhteisön 
voimavaroista saataisiin suurin mahdollinen hyöty. 
IDAn pyrkimystä horisontaalisiin hankkeisiin tuetaan yleisesti, ja sitä pidetään 
tulevaisuudessa painopisteenä. IDAn olisi edelleen korostettava markkinoilta saatavien 
palvelujen ja tuotteiden hyväksikäyttöä omien ratkaisujen kehittämisen asemesta. IDAn on 
myös keskityttävä telemaattisissa verkoissa siirrettävän tiedon sisällön yhdenmukaistamiseen. 
Arvioinnin aikana useat osallistujat totesivat, että tietojen vaihtoa koskevien standardien 
koordinointi ja niistä sopiminen on ensisijaisen tärkeää ja että käytettävän teknologian 
merkitys on suhteessa vähäisempi. 
Arvioinnissa on myös vahvistunut se käsitys, että tulevaisuudessa tarvitaan edelleen 
Euroopan hallinnollisten telemaattisten verkkojen välistä koordinointimekanismia ja 
tarpeellisen tiedon ja asiantuntemuksen lähdettä, jotta vältyttäisiin turhilta laitehankinnoilta, 
erilaisten lähestymistapojen aiheuttamilta ongelmilta ja samojen asioiden tutkimiselta 
moneen kertaan. 
Sen lisäksi, että varmistetaan alakohtaisten verkkojen luominen tai parantaminen yhteisön 
politiikan osa-alueiden ja toimien asettamien vaatimusten täyttämiseksi, arvioinnissa on 
suositeltu, että IDA 2 -ohjelman päätavoitteiden olisi oltava seuraavat: 
määritetään käyttäjien teknisiä valintoja ja standardeja koskevat vaatimukset sekä 
määritetään tällaisten teknisten valintojen ja standardien toteuttamista koskeva 
alakohtaisten hankkeiden toimintakehys ja säännellään toimintaa, 
varmistetaan, että yleiset palvelut, rakenneosat ja eritelmät ovat Euroopan hallintojen 
käytettävissä, ja edistetään näiden palvelujen tuomien etujen hyödyntämistä, 
edistetään tietojen yhdenmukaistamista, 
yksilöidään uusia hallinnollisia vaatimuksia ja uusia nämä vaatimukset täyttäviä 
yleisluonteisia palveluja, 
edistetään hankkeiden koordinointia ja niiden välistä vuorovaikutusta keräämällä, 
yhdistämällä ja levittämällä tietoja. 
Sisämarkkinoiden hallinnoiminen velvoittaa myös jatkossa Euroopan hallintoja vaihtamaan 
tietoja muiden maiden vastaavien viranomaisten kanssa. Vaikka monet hallinnot vaihtavat jo 
vastaavia tietoja kansallisella tasolla, eurooppalainen ulottuvuus aiheuttaa aivan uusia 
ongelmia, jotka voidaan ratkaista vain välttämättömän kansainvälisen koordinointi-
mekanismin avulla. 
Tietotekniikan markkinat tarjoavat valtavan valikoiman tuotteita ja palveluja, mutta 
markkinoilta puuttuu vahva kannustin tuotteiden välisen yhteentoimivuuden varmistamiseksi, 
joten tuotteiden ja palvelujen merkitys hallinnon vaatimusten kannalta vaihtelee. Jotta 
saatavilla olisi hyviä vaihtoehtoja, Euroopan hallintojen on puhuttava yhdellä suulla. Tämä 
lisää myös vahvan kansainvälisen koordinaation ja yhteistyön tarvetta. Kokemuksensa ja 
tietonsa sekä jo luomansa perustan kautta IDA 2 -ohjelmalla on parhaat mahdollisuudet 
tarjota tällaista koordinaatiota ja varmistaa yhteistyö yhteisön tasolla. 
3 POLIITTINEN YHTEYS 
3.1 Sisämarkkinoiden tukeminen 
Sisäisten rajojen poistaminen ja neljän liikkuvuutta koskevan vapauden toteuttaminen 
aiheuttaa lisävaatimuksia Euroopan hallinnoille, jotta ne parantaisivat, laajentaisivat ja 
koordinoisivat tiedonvaihto- ja hallintomenettelyitään ja monissa tapauksissa integroisivat 
suuren osan niistä. Mahdollisen uuden IDA-ohjelman päätavoitteena on edelleen oltava 
sisämarkkinoiden toiminnan käytännön tukeminen yhdistämällä Euroopan eri osien hallinnot 
toisiinsa telemaattisten verkkojen avulla, mikä mahdollistaa nopean, tehokkaan ja turvallisen 
tietojen vaihdon ja parantaa hallinnollista yhteistyötä. Näin IDA 2 -toimet ovat itsessään 
tärkeitä sisämarkkinoiden toimintaohjelman kannalta. 
On myös tärkeää huomata, että varmistamalla kattavat telemaattiset palvelut hallinnoille koko 
unionissa ja kannustamalla tällaisten palvelujen tarjontaa EU:n tasolla IDA-toimet tukevat 
taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. 
Hallintojen tarve lisätä tiedonsaantimahdollisuuksiaan ja tietojen tarjoamiskykyään 
sisämarkkinoiden vaatimusten mukaisesti ei ole säilynyt ennallaan. Uusia vaatimuksia syntyy 
ja painotuksia tarkistetaan yhteisön politiikan eri osa-alueita toteutettaessa. Jo nyt voidaan 
yksilöidä monia keskeisiä politiikan aloja, joilla IDA-ohjelman seuraavalla vaiheella on 
tärkeä merkitys. 
3.2 Euroopan rahaliiton käytännön toteutus 
Euroopan rahaliiton toteuttaminen on yksi yhteisön tulevien vuosien tärkeimmistä haasteista, 
ja onnistuneeseen tulokseen vaaditaan telemaattisten verkkojen tuki. Samalla kun 
europohjaisten tietojen käsittelytarve lisääntyy valtavasti, esille nousee myös se, että uusien 
tiedonvaihtoyhteyksien ja niitä tukevien tietoverkkojen on täytettävä euron käyttöönoton ja 
hallinnoinnin mukanaan tuomat lisävaatimukset. 
3.3 Laajentumisen tukeminen 
Sisämarkkinoiden rajojen odotetaan lähitulevaisuudessa laajentuvan Keski- ja Itä-Euroopan 
uusien jäsenvaltioiden myötä. On tarpeen valmistautua laajentumiseen sekä kannustamalla 
yhteentoimivien telemaattisten palveluiden ja ratkaisujen toteuttamista kyseisissä maissa että 
parantamalla tiedonvaihtoyhteyksiä. Toimien koordinoiminen aloilla, jotka vaihtelevat 
kaupan valvonnasta petosten ehkäisyyn, terveydenhuoltoon ja ympäristönsuojeluun, voi 
parantaa sekä näiden maiden taloudellista ja yhteiskunnallista tilannetta että omaamme. 
Heinäkuun 16. päivänä 1997 antamassaan Agenda 2000 -tiedonannossa komissio toteaa, 
miten tärkeää laajentumisprosessin kannalta on vahvistaa hakijamaiden hallinnon 
toimivuutta. Näiden maiden osallistuminen yhteisön ohjelmiin ja yhteisön menettelytapojen 
käyttö maiden soveltaessa yhteisön säännöstöä (acquis communautaire) ovat liittymistä 
edeltävän strategian keskeisiä osia. 
3.4 Pääpaino kansalaisilla ja yksityisellä alalla 
Hallintoviranomaisten asiakkaita ovat viime kädessä kansalaiset. Suuremman avoimuuden 
varmistamiseksi sekä uusien ja parempien palvelujen tarjoamiseksi kansalaisille hallinnot 
tarvitsevat parempia tiedonsaantimahdollisuuksia ja alhaisempia tietojenkäsittelykuluja. 
Tietyt jo IDAn piiriin kuuluvat alat ovat erityisen tärkeitä kansalaisille. Näihin kuuluvat ne 
telemaattiset verkot, jotka tukevat sosiaaliturvaan, terveydenhuoltoon ja työllisyyteen 
liittyvien tietojen vaihtoa. 
Samalla tavoin Euroopan hallintojen kehittäminen niin, että ne pystyvät lisäämään 
tehokkuuttaan ja vastaamaan nopeasti uusiin haasteisiin, on erityisen tärkeätä aikana, jolloin 
tietoyhteiskunnan kehittyminen sekä uusien tekniikoiden ja käytäntöjen käyttöönotto 
todennäköisesti muuttaa perinpohjin yhtä lailla sekä julkista että yksityistä alaa. 
Tähän mullistukseen liittyy se, että hallinnot eivät voi jättää huomiotta vaikutustaan 
yksityiseen alaan, olipa se sitten eduksi tai haitaksi. Tärkein kysymys on, päättävätkö 
hallinnot jättäytyä jälkeen, jolloin ne aiheuttavat tarpeettomia yleiskuluja yksityisen alan 
kanssa harjoitettavan hallinnollisten tietojen vaihdon kustannusten ja viiveiden muodossa ja 
ovat tietoketjun heikoin lenkki, vai päättävätkö ne johtaa kehitystä toimimalla esimerkkinä eri 
10 
alojen välisen tiedonvaihdon kannustamissa ja edistämisessä. Yritysten ja hallintojen välisten 
tehokkaampien tiedonvaihtomenetelmien käyttö (esimerkiksi tullialalla, verotuksessa ja 
ympäristönsuojelussa) voi vaikuttaa suuresti yksittäisen organisaation kapasiteettiin, 
vastekykyyn ja kustannuksiin, ja sillä voi lopulta olla myönteinen vaikutus yleisesti Euroopan 
teollisuuden ja varsinkin pk-yritysten kilpailukykyyn. 
IDA voi myös vaikuttaa suoraan Euroopan tietotekniikka- ja viestintäalaan. IDA kokoaa ja 
vertailee hallintojen yhteisiä telemaattisia vaatimuksia koko Euroopassa. Esittämällä nämä 
vaatimukset suoraan alan edustajille, kuten tehtiin äskettäin pidetyssä IDAn yritys-
seminaarissa, IDA tarjoaa selvän kuvauksen hallinnollisista tarpeista ja itse asiassa takaa 
määritellyille tuotteille ja palveluille suuret markkinat. 
Näin ollen yhteentoimivuuden varmistamiseksi tarkoitettujen IDAn toimien on myös 
autettava poistamaan hallintojen ja yksityisen alan välisen viestinnän esteitä. Hankkeita on 
kannustettava ottamaan huomioon julkisen alan ulkopuolelta tulevat tarpeet suunniteltaessa ja 
kehitettäessä hallinnollisia telemaattisia ratkaisuja, ja hankkeita on tuettava, jotta niiden edut 
laajenisivat koskemaan myös teollisuutta ja kansalaisia, kun tätä koskeva selkeä tarve on 
yksilöity. Sama pätee myös julkiseen alaan vaikuttaviin yksityisen alan hankkeisiin. Tällä 
nimenomaisella alalla olisi huolehdittava synergian luomisesta IDAn, Euroopan laajuisen 
televerkon ja pk-yrityksiin liittyvien toimien välille, jotta varmistettaisiin, että kansalaisille 
sekä pk-yrityksille yleishyödylliset hankkeet määritellään parhaalla mahdollisella tavalla. 
3.5 Toimielinten uudistus 
EU:n toimielimiin samoin kuin niiden kansallisiin vastineisiin kohdistuu jatkuva paine 
parempien palvelujen tarjoamiseksi kansalaisille ja yksityiselle alalle mahdollisimman 
alhaisilla kustannuksilla. Niiden ainoa vaihtoehto on ottaa käyttöön uusia tieto- ja 
viestintätekniikan kehityksen mahdollistamia tietojenkäsittelymenetelmiä. Hallintojen 
lisääntyvässä telemaattisten verkkojen hyväksikäytössä, joka perustuu helposti saataviin 
markkinapalveluihin ja -tuotteisiin, olisi tietyssä määrin löydettävä tasapaino tilanteessa, 
jossa toisaalta kustannuksia alennetaan teettämällä hallinnollisia tehtäviä ulkopuolisilla, 
mutta jossa toisaalta siitä on seurauksena valvonnan sekä sovellusasiantuntemuksen ja 
tietojen menettäminen. 
Tällä hetkellä EU:n hallintojen työskentelykäytännöt aiheuttavat suunnattomia vaatimuksia 
asiakirjojen laadinnalle, käsittelylle, jakelulle ja arkistoinnille, jotka suurimmaksi osaksi 
perustuvat vielä paperityöhön. Asiakirjojen jakelu suoritetaan yleensä tavallisten lähettien, 
teleksin tai faksien välityksellä. Komission työhön liittyy yli 1 200 komiteaa EU:n 
toimielinten ja jäsenvaltioiden hallintojen lisäksi. 
Päätavoitteena tässä asiassa on oltava varmistaa, että tarvittavat telemaattiset välineet ja 
tekniikat, erityisesti työtehtävien hallinnoinnin ja asiakirjojen siirron välineet ovat saatavilla 
hallinnollisen tiedonvaihdon tukemiseksi komission sisällä, toimielinten välillä ja 
jäsenvaltioiden hallintojen välillä. Perimmäinen tavoite on, että EU:n toimielimet ovat 
johtava esimerkki sähköisen viestinnän ja tietojenkäsittelyn tarjoamista eduista. 
4 TULEVAISUUS - TAVOITTEET, STRATEGIA, TOIMET 
Alunperin ohjelmapolitiikan ja -strategian muotoutumiseen vaikuttanut markkinatilanne ja 
tekninen ympäristö ovat muuttuneet suunnattomasti viimeksi kuluneiden kolmen vuoden 
aikana. Toisin kuin edeltäjällään, IDA 2:11a ei enää ole edessään aivan uutta tilannetta, ja 
tämän vuoksi siinä pystytään hyödyntämään olemassa olevia runsaita tietoja ja jo hankittuja 
kokemuksia sekä nykyisiä alakohtaisia verkkoja. Samalla ohjelman on pyrittävä myös 
11 
mukautumaan yhä epävarmempaan tulevaisuuteen tekniikan muutosten suunnan ja nopeuden 
osalta. Niinpä IDAn toisessa vaiheessa toteutettavaksi ehdotetuissa strategioissa ja toimissa 
painotetaan enemmän yhteentoimivuutta ja yhteisyyttä ja keskitytään vähemmän yksittäisten 
alakohtaisten hankkeiden vaatimuksiin, samalla kun kuitenkin varmistetaan, että 
alakohtaisten verkkojen tarpeisiin edelleen vastataan. 
4.1 Tavoitteet 
Yhteisön toimet IDA-ohjelman ehdotetun toisen vaiheen aikana keskittyvät seuraavien 
käytännön tulosten saavuttamiseen kolmen vuoden aikana: 
- toimivien, yhteentoimivien, Euroopan laajuisten telemaattisen viestinnän perus­
rakenteiden luominen jäsenvaltioiden hallintojen välille sekä hallintojen ja Euroopan 
toimielinten välille niin, että ne antavat mahdollisuuden tehokkaaseen ja 
kustannustehokkaaseen tietojen vaihtoon sisämarkkinoiden hallinnollisten vaatimusten 
tukemiseksi, 
- telemaattisten ratkaisujen käyttö kiinteänä osana Euroopan unionin politiikan ja 
toiminnan päivittäistä hallinnointia ja yhteisön päätöksentekomenettelyä, 
- sellaisten Euroopan laajuisten hallinnollisten verkkopalvelujen tarjoaminen hallinnon 
eri aloilla ja niiden välillä sekä yksityisellä alalla, joille on luonteenomaista erittäin 
suuri yhteentoimivuus, kustannustehokkuus, joustavuus ja nopea mukautumiskyky 
tekniikan muutoksiin ja markkinoiden kehitykseen, 
- kaikkien Euroopan hallintojen mahdollisuus päästä helposti hyödyntämään 
telemaattisia verkkoja koskevia kansainvälisiä ja ajanmukaisia tietoja ja kokemuksia. 
4.2 Strategia 
- Markkinoihin suuntautuminen Palvelut ostetaan markkinoilta, vältetään sijoituksia 
infrastruktuuriin, tiettyihin yksittäisiiin tekniikoihin ja omien ratkaisujen kehittämiseen 
silloin kun se ei ole välttämätöntä. 
- Palveluihin suuntautuminen Tuetaan ja opastetaan hallintoja mahdollisimman 
toimivien, joustavien ja kustannuksiltaan alhaisten ratkaisujen löytämisessä ja 
käyttöönotossa. 
- Keskittyminen yhteentoimivuuteen Keskitytään toimiin, jotka johtavat verkkojen ja 
niiden osien väliseen sekä näiden verkkojen kautta välitettyjen tietojen parempaan 
yhteentoimivuuteen. 
Jotta jatkuvasti muuttuva ympäristö voitaisiin ottaa huomioon ja jotta tekniikan muutoksista 
selviydyttäisiin parhaalla mahdollisella tavalla, käytännössä ainoa tulevaisuudessa 
mahdollinen IDAn kehityssuunta on edistää palveluiden ostamista suoraan markkinoilta sen 
sijaan, että sijoitettaisiin omien ratkaisujen kehittämiseen, välttää sitoutumista 
erityistekniikoihin ja -tuotteisiin ja keskittyä yhteisiin alakohtaisiin vaatimuksiin. Tämän 
hahmotelman mukaan IDA auttaa julkisia hallintoja valitsemaan välineet ja tuotteet, joilla 
rahalle saa parhaan vastineen, pääsemään välittömästi mukaan uusimpaan kehitykseen, 
järkeistämään verkonhallintaa sekä hyötymään mittakaavaeduista, joita niillä suurina ostajina 
on oikeus odottaa. 
Sisämarkkinoilla tapahtuvan hallintojen välisen tiedonkulun parantamisen perusta on 
telematiikan käyttöönotto viestintämenetelmänä. 
12 
Kaikkeen viestintään vaaditaan luonnollisesti ainakin kaksi osapuolta, lähettäjä ja 
vastaanottaja, joiden kummankin täytyy pystyä ymmärtämään, mitä viestitään. Jos viestintä 
tapahtuu harvojen, läheisesti tekemisissä olevien yksilöiden välillä, kunkin osallistujan 
viestintämenetelmien yhteentoimivuuskysymys ei nouse esille. Mahdollisten kumppaneiden 
suuri määrä ja erilaisuus yhdessä tekniikan ja telematiikan markkinoiden osoittaman 
puutteellisen vakauden ja johdonmukaisuuden kanssa ovat pakottaneet kaikki ID A-verkon 
käyttäjät keskittämään telemaattisissa ratkaisuissaan huomiota yhteentoimivuuskysymykseen. 
Verkkojärjestelmän eri osien välistä yhteentoimivuutta vaaditaan kaikilla jäljempänä kuvatun 
telemaattisen pyramidin tasoilla. Jokaisen verkkojärjestelmän perustana toimivat fyysiset 
verkot on yhdistettävä toisiinsa, verkkoa käyttävien palveluiden on oltava johdonmukaisia, 
palvelujen kautta vaihdettavat tiedot on yhdenmukaistettava, ja näitä tietoja viime kädessä 
loppukäyttäjän hyödyksi käsittelevien sovellusten on oltava yhteentoimivia sekä keskenään 
että sen paperiin ja ihmisiin pohjautuvan maailman kanssa, jossa ne toimivat. 
IDAn yhteensopivuuspyramidi 
Yleensä yhteentoimivuuden varmistamiseen sisältyy käytännössä paljon enemmän kuin 
pelkkä sopimus käytettävistä standardeista ja eritelmistä tai niiden yhdenmukaistamisesta. On 
myös varmistettava näiden standardien yhteentoimiva toteutus, oikeudellisten järjestelmien ja 
turvajärjestelmien välinen johdonmukaisuus sekä uuden sähköisen ympäristön, menetelmien 
ja perinteisten toimintatapojen kokonaisvaltainen yhdentäminen. 
Standardien hyväksyminen on tärkeä keino yhteentoimivuuden saavuttamiseksi verkon 
kaikilla tasoilla. Tämän vuoksi IDA on standardien tärkeä käyttäjä ja täten niihin vaikuttaja, ja 
ohjelman yhtenä päätehtävänä on oltava standardien käytön tunnustaminen ja edistäminen. 
IDA toimii välittäjänä standardointielinten ja julkishallinnon alan suuren käyttäjäyhteisön 
välillä. Näin IDA voi osaltaan edistää standardien julkistamista ja levittämistä sekä 
varmistaa, että IDA-hankkeissa saadut standardien käytännön sovelluksiin liittyvät 
kokemukset ja kysymykset välittyvät standardointielimille, jolloin se edistää yksittäisten 
standardien kehittymistä ja toimii standardointiketjun tärkeänä osana. 
13 
Hallintojen välisten Euroopan laajuisten verkkojen yksi lisänäkökohta on velvollisuus 
maksimoida yhteentoimivuus kansallisten verkkojärjestelmien kanssa ja edistää näin 
kansallisten verkkojen välisiin yhteyksiin perustuvien kansainvälisten verkkorakenteiden 
luomista. On mahdollista, että nämä toimet lisäävät huomattavasti niiden hallintojen 
lukumäärää, joilla on pääsy tiettyyn verkkoon suhteellisen alhaisin kustannuksin. 
5 OIKEUDELLISEN PERUSTAN VALINTA. UUDEN IDA-HANKKEEN SISÄLTÖ JA 
RAKENNE. 
Oikeudellinen toimintaympäristö on muuttunut olennaisesti sen jälkeen, kun alkuperäiset 
IDA-ehdotukset tehtiin vuonna 1993. Neuvosto hyväksyi alkuperäisen ohjelman3 vuosille 
1995 -1997 yhteisön perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla. 
Vuoden 1996 maaliskuussa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi päätöksensä EDICOM-
asiassa, joka oli olennainen ennakkotapaus hallintojen välisten Euroopan laajuisten 
telemaattisten verkkojen kannalta. Tärkeä tapahtuma on myös niin sanotun TEN-
rahoitusasetuksen hyväksyminen , sillä siinä säädetään säännöt yhteisön osallistumisesta 
Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden rahoitukseen. Euroopan laajuisten 
televerkkojen suuntaviivat on myös hyväksytty jokin aika sitten . 
Koska 
IDA edustaa yhteisön osuutta hallintojen välisten Euroopan laajuisten telemaattisten 
verkkojen luomisessa ja kehittämisessä, ja koska 
sen tavoitteena on varmistaa verkkojen välinen yhteentoimivuus ja pääsy niihin, 
yhteisön perustamissopimuksen XII osaston ja erityisesti 129 d artiklan katsotaan olevan 
uuden IDA-ohjelman sopiva oikeudellinen perusta. 
Toisin kuin muut verkot kuten rautatieverkot, jotka vaativat (jäsenvaltion suvereniteettiin 
kuuluvaa) fyysistä tilaa, telemaattiset verkot erottuvat toisistaan sen mukaan kenellä on pääsy 
niihin ja mihin tarkoituksiin niitä käytetään. Näin yhteisöllä on kaksoisrooli niiden 
telemaattisten verkkojen suhteen, jotka. tukevat suoraan sen politiikkaa ja toimia: sitä 
koskevat sekä XII osastossa annetut valtuudet verkkojen luomiseksi ja kehittämiseksi, 
toisaalta se on myös näiden verkkojen käyttäjä tai edunsaaja, eli asemassa, joka on suurelta 
osin verrattavissa minkä tahansa muun osallistujan asemaan. 
Kun otetaan huomioon tämä yhteisön erityisasema IDA-verkkojen osalta, käsite 
jäsenvaltioiden hankkeet on riittämätön, eikä se voi muodostaa yhteisön rahoitusosuuden 
ainoata perustetta. Lisäksi yhteisön rahoitusosuus pitäisi myös kohdentaa verkkojen välisen 
yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn edistämiseen, ja sen olisi oltava keino edistää yhteisön ja 
jäsenvaltioiden välisten toimien koordinointia. 
Neuvoston päätös 95/468/EY, 6.11.1995, EYVL N:o L 269, 11.11.1995, s. 23. 
Asia C- 271/94, Euroopan parlamentti v. neuvosto, tuomio 26.3.1996. 
Neuvoston asetus (EY) 2236/95, 18.9.1995, EYVL L 228, 23.9.1995. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1336/97/EY, 17.6.1997, EYVL N:o L 183, 11.7.1997, s. 12. 
14 
Niinpä IDAn toisella vaiheella luodaan erityinen rahoituskehys, jolla varmistetaan, että 
yhteisön varoja käytetään asianmukaisella tavalla, ryhdytään toimenpiteisiin verkkojen 
välisen yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja yhteisö ja jäsenvaltiot jakavat kulut sen 
mukaan, kuka niistä hyötyy. 
Komissio ehdottaa IDA-ohjelman hyväksymistä kahden päätöksen perusteella, jotka 
kuvastavat yhteisön perustamissopimuksen artiklan 129c ja 129d rakennetta EDICOM-
tuomion mukaisesti. Yhdessä nämä kaksi päätöstä johtavat ohjelmaan, jossa säilyy sisäinen 
johdonmukaisuus ja synergia. Komissiota avustaa molempien päätösten täytäntöönpanossa 
yksi ja sama komitea, joka keskittyy ohjelman yleisstrategiaan, horisontaalisten hankkeiden 
valvontaan ja alakohtaisten hankkeiden seurantaan. Ehdotettu komitealaji on hallintokomitea 
(versio 2a) IDAn välivaiheen arvioinnin suositusten mukaisesti. 
Suuntaviivat ja yleishyödylliset hankkeet 
On tärkeää luoda johdonmukainen kehys, jonka avulla yhteisö voi määrittää, millä 
painopistealoilla verkot luodaan, ja varmistaa, että verkot toteutetaan yhteisten periaatteiden 
mukaisesti. 
Ensimmäinen päätösehdotus koskee eräiden suuntaviivojen hyväksymistä, joilla määritetään 
tavoitteet, sovellettavat ensisijaiset poliittiset tavoitteet ja ohjeelliset periaatteet 
(toimenpiteiden yleiset linjat), joita kaikkien yhteisön toimia ja politiikan osa-alueita tukevien 
telemaattisten verkkojen on noudatettava. Näissä suuntaviivoissa myös yksilöidään 
yleishyödylliset hankkeet, joita varten erityistä yhteisön rahoituskehystä pidetään 
välttämättömänä, ja määritellään tällainen kehys. 
Toimenpiteet yhteentoimivuuden varmistamiseksi 
IDAn avulla on pyrittävä saavuttamaan mahdollisimman laaja yhteentoimivuus 
hallinnollisten telemaattisten ratkaisujen välillä toteuttamalla toimenpiteitä, jotka käsittelevät 
hallinnolliselle telematiikalle kullakin tasolla tärkeitä kysymyksiä: 
— Verkkoinfrastruktuurin käyttäminen Edistetään telemaattisten ratkaisujen johdon­
mukaisuutta ja kannustetaan hallintoja telematiikan innovatiiviseen käyttöön 
levittämällä tietoa ja parhaita käytäntöjä. 
— Yleisluonteisten palvelujen valinta ja käyttöönotto Kerätään ja yhdistetään 
hallintojen vaatimukset kokonaisuudeksi sekä valitaan yleisluonteisiksi palveluiksi 
sopivat ratkaisut markkinoilta. 
— Tietosisällön yhdenmukaistaminen Varmistetaan mahdollisimman johdonmukainen 
ja automatisoitu tietojenkäsittely tutkimalla hallintojen tiedonvaihtoa ja sen sisältöä 
sekä yksilöidään mahdollisuudet mallintamiseen, yhdenmukaistamiseen ja 
jäsentämiseen. 
— Yhteisen kehyksen kehittäminen sovelluksille Keskitytään hallintojen sovelluksille 
asettamiin yhteisiin vaatimuksiin, joihin kuuluvat muun muassa oikeudelliset tarpeet ja 
turvallisuustarpeet. 
Toinen ehdotettu päätös koskee näin ollen monien luonteeltaan horisontaalisten 
toimenpiteiden hyväksymistä, mikä edistää suuresti verkkojen ja niiden osien välistä 
yhteentoimivuutta. Toisaalta IDA-verkkojen kehittämisen tulee noudattaa tätä 
toimenpidekokonaisuutta. Toisaalta ne taas ovat erinomainen perusta jäsenvaltioiden 
15 
hallinnoissa olemassa olevien järjestelmien yhteentoimivuuden edistämiseksi ja yritysten tai 
kansalaisten pääsyn helpottamiseksi nykyisen verkon tarjoamaan tietoon. 
6. TOIMET 
Parhaiden käytäntöjen yleistymisen edistäminen ja innovaation kannustaminen 
Tällä hetkellä julkisella alalla on edessään monia samoja haasteita kuin yksityiselläkin alalla 
telematiikan ottamisessa osaksi päivittäistä toimintaa. Yksityinen ala on kuitenkin ehkä 
paremmin varustautunut vastaamaan näihin haasteisiin, kun otetaan huomioon, että suurin osa 
tällä alalla kehitettävistä uusista käsitteistä, tuotteista ja palveluista suunnitellaan lähinnä 
kaupallista kilpailuympäristöä varten. 
Hallinnot käyttävät usein telemaattisia verkkoja korvaamaan nykyisiä sisäisiä, manuaalisia 
menetelmiä. Vaikka manuaalisen tietojenkäsittelyn korvaaminen sähköisillä tiedonsiirto­
järjestelmillä yleensä lisää tehokkuutta ja alentaa kustannuksia, yhteisten, yhteentoimivien 
ratkaisujen käyttöönotto ja näiden järjestelmien innovatiivinen käyttöönotto yhdessä 
työtapojen uudelleenjärjestelyn kanssa voi johtaa paljon suurempiin hyötyihin, koska tietoja 
voidaan käsitellä hyvin erilaisilla tavoilla, viestintä on mahdollista uusien organisaatioiden tai 
asiakkaiden kanssa, ja voidaan tarjota täysin uusia palveluja. Tärkein vaatimus on tämän 
vuoksi se, että hallinnoilla on mahdollisuus saada asiasta tietoa ja halu hyödyntää sitä. 
IDA-ohjelma, johon liittyy suuri määrä viime vuosien toimien aikana hankittua osaamista ja 
kokemusta, voi toimia tällaisen tiedon lähteenä. Hallinnoilla on keskitetysti vaivaton pääsy 
tietoihin, jotka koskevat monien IDAn telemaattisten hankkeiden ja sovellusten, jäsen­
valtioiden hallintojen vastaavien kansallisten hankkeiden ja aiheeseen liittyvien komission 
tutkimus- ja kehitysohjelmien sekä tietoyhteiskuntahankkeiden edistymistä, saavutuksia ja 
kokemuksia. Vastaavasti Euroopan hallinnot saavat IDAn kautta tietoa niitä hyödyttävistä 
IDAn yleisluonteisista palveluista, suuntaviivoista ja suosituksista. 
Uuteen ohjelmaan sisältyvissä edistämistoimissa on keskityttävä myös telematiikan yleisen 
näkyvyyden lisäämiseen hallinnoissa havainnollistamalla konkreettisesti kansainvälisessä 
hallintoympäristössä, mitä mahdollisia sovelluksia ja etuja sähköisellä viestinnällä 
telemaattisten verkkojen kautta on ja kannustamalla tuloksia ja kokemuksia koskevaan 
vuorovaikutukseen. 
Tämän strategian tärkeä osa ovat tietojen keräämistä, seurantaa ja palautetta koskevat 
järjestelmät, joilla varmistetaan, että tarjolla olevia tietoja täydennetään ja päivitetään 
jatkuvasti. 
Kustannusten alentaminen ja yhteisten ratkaisujen tarjoaminen yleisluonteisten palvelujen 
avulla 
Nopeasti kehittyvässä telematiikan maailmassa tarjolla on yhä kasvava määrä ratkaisuja, 
jotka on koostettu käyttäjille helposti saatavilla oleviksi 'yleisluonteisiksi' palveluiksi. Tämä 
on johtanut tilanteeseen, jossa telemaattisen verkon toteuttamisessa on lähinnä päätettävä, 
mikä yleisluonteinen palvelu täyttää vaatimukset parhaiten, ja muokattava paikallisia 
olosuhteita sen mukaisesti. 
Yleisluonteisiin palveluihin liittyvien IDA-toimien päätavoitteena on tarjota jatkuvia 
kustannussäästöjä yhteisön telemaattisille verkoille järkeistämällä ja yleistämällä yhteisiä 
ratkaisuja kollektiivisia vaatimuksia varten. Hallintojen on voitava valita markkinoilta rahalle 
eniten vastinetta antavat palvelut, päästävä hyödyntämään uutuuksia heti, kun ne ovat 
16 
saatavilla, voitava järkeistää toimivien verkkojensa hallintaa ja valvontaa ja saavutettava 
mittakaavaetuja, joita niillä suurina monen käyttäjän yhteisöinä on oikeus odottaa. 
Markkinoilla olevia yleisluonteisia palveluja yksilöidään, eritellään, tarkistetaan ja seurataan 
jatkuvasti. Näin tarjotaan hallinnoille yksinkertaisia ja yhteismitallisia kuvauksia palveluista, 
jotka on luokiteltu laadun ja luotettavuuden, saatavuuden, suorituskyvyn, jatkuvuuden, 
käyttökelpoisuuden ja yhteentoimivuuden kaltaisten valintaperusteiden, jotta kaikkien 
osallistuvien käyttäjien olisi mahdollista saada telemaattisten palvelujen hankintaan 
hyväksyttäviä ja tasoltaan vertailukelpoisia palveluja koko unionissa. 
Yleisemmällä tasolla tällä strategialla odotetaan olevan myönteinen vaikutus telemaattisten 
tuotteiden ja palvelujen markkinoihin siten, että se edistää palvelujen yhdenmukaistamista ja 
eri palveluntarjoajien välistä yhteentoimivuutta, parantaa tarjottujen palvelujen yleistä laatua 
ja varmistaa, että hinnoittelu on kilpailukykyistä. 
Hanke, joka voi olla tässä yhteydessä erityisen kiinnostava, koskee Internet-tekniikoihin 
perustuvan runkoverkkopalvelun tarjoamista Euroopan hallintojen käyttöön. Osa tästä 
verkkokapasiteetista voitaisiin käyttää videoneuvotteluihin jäsenvaltioiden hallintojen ja 
yhteisön toimielinten välisten komiteoiden kokouksia varten. 
Tietosisällön yhdenmukaistaminen 
Hallintojen välisen tiedonvaihdon varsinaisen sisällön erot muodostavat merkittävän esteen 
tehokkaalle tiedonkululle. Nämä erot voivat johtua erilaisista kielistä, tavoista ja 
käytännöistä, ja vaikka niitä usein esiintyykin myös maiden sisäisesti, ne moninkertaistuvat 
kansainvälisellä tasolla. Telematiikan tuomat hyödyt näkyvät usein tietojenkäsittelyn 
helpottumisena ja nopeutumisena. Jos vastaanotetut tiedot eivät ole helposti tietokoneen 
tunnistettavissa ja käsiteltävissä tai ne ovat puutteellisia, tehokkuushyödyt voivat vähentyä 
olennaisesti. 
Nämä ongelmat vaativat ratkaisuja, joissa tiedot jäsennellään niin, että ne voidaan käsitellä 
automaattisesti, sekä sopimusta yhteisistä työskentelymenetelmistä. Hallinnot käyttävät yhä 
enemmän aikaa ja vaivaa näihin ratkaisuihin, ja ovat todenneet, että tietojen rakenne ja 
vaihdettavan tiedon sisältö vaihtelevat luonnostaan vähemmän kuin käytettävät 
viestintätekniikat ja että merkittävää hyötyä voidaan aikaa myöten saavuttaa. Vaikka monet 
seikat ovatkin alakohtaisia, IDAlla on oma tehtävänsä näiden ratkaisujen yleisen kehyksen, 
suunnan ja strategian määrittelyssä, useilla aloilla käytettävän tiedon esitysmuodosta 
sopimisessa, yhteisten toimintaprosessien mallintamisessa ja markkinoilla oleviin ratkaisuihin 
kohdistuvien yhteisten vaatimusten määrittämisessä. 
Yhteisten välineiden ja tekniikoiden kehittäminen sovelluksia varten 
Telemaattisten sovellusten yhdistäminen yleisluonteisiin palveluihin tuo sekä lisäarvoa 
uusinta tekniikkaa edustavien viestintätapojen käytön kautta että kustannussäästöjä 
vaatimusten yhdistämisen ja tähän liittyvien mittakaavaetujen kautta. On siis myös 
varmistettava, että IDA-verkkoja voidaan toiminnan, niihin pääsyn ja käytettävien 
tekniikoiden osalta muokata ja kehittää. Tämä voidaan saavuttaa parhaiten soveltamalla 
verkon ja sovellusten kehittämisessä mahdollisuuksien mukaan moduuleihin perustuvaa 
lähestymistapaa, jolloin markkinoilta ja muilta aloilta voidaan tarvittaessa ottaa käyttöön 
uusia tuotteita ja palveluja aina, kun se on mahdollista. 
17 
Edelleen tulee olemaan tarvetta kehittää erityissovelluksia, jotka täyttävät tiettyjen alojen 
erityistarpeet. Tietyt IDA-verkkosovelluksilla suoritetut hallinnolliset toiminnot voidaan 
kuitenkin hoitaa 'yleisluonteisemmilla' sovelluksilla tai moduuleilla samalla tavoin kuin 
ohjelmia on helposti saatavissa ohjelmistojen toimittajilta 'suoraan hyllyltä' perustoimintojen 
kuten laskentatoimen ja henkilöstöhallinnon suorittamiseksi. 
Voi siis olla mahdollista määritellä keskitetysti sellaisia ratkaisuja tai palveluja yksittäisten 
hallintojen ongelmien voittamiseksi, joita voidaan käyttää monien eri alojen telemaattisissa 
järjestelmissä. Tällaisten ratkaisujen onnistuminen riippuu paljolti siitä, kuinka helposti ne 
voidaan liittää nykyisiin järjestelmiin ja nykyiseen infrastruktuuriin, onko markkinoilla 
tarjolla sopivia ratkaisuja ja miten paljon kustannukset laskevat kun käytetään yhteisiä tiettyjä 
hallinnollisia tarpeita varten räätälöityjä tuotteita. Yleisluonteisia sovelluksia voidaan myös 
tarvita rajapintana IDAn yleisluonteisten palvelujen ja erikoistuneempien alakohtaisten 
sovellusten välillä. 
Tämän lähestymistavan etuihin kuuluu teknisten ratkaisujen suunnittelun järkeistäminen, 
tiettyjen riskien minimointi käyttämällä vakiintuneita, päteviksi osoittautuneita ratkaisuja, 
käyttäjiä koskevien vaatimusten määrittelyn ja toimivan järjestelmän käyttöönoton välisen 
viiveen lyhentäminen, sovellusohjelmien laadun parantaminen ja mahdollisuus ylläpitää yhtä 
yleissovellusta lukuisten eri sovellusten sijaan. 
Sovellusten kehittämisen yhteisiä välineitä ja tekniikoita määriteltäessä ei voida sivuuttaa 
oikeudellisiin kysymyksiin ja tietoturvaan liittyviä vaatimuksia. IDA-verkkojärjestelmät 
vaativat muiden verkkojen tavoin käytännön ratkaisuja sähköisen tiedonvaihdon 
turvallisuuteen ja oikeudelliseen pätevyyteen liittyvien nykyisten ongelmien ratkaisemiseksi. 
Hallinnollisten tietojen luottamuksellisuus ja se kansainvälinen ympäristö, jossa Euroopan 
laajuisten verkkojen on toimittava, vaikeuttavat kuitenkin molemmat näiden ratkaisujen 
kehittämistä ja lisäävät saavutettavien ratkaisujen monimutkaisuutta. 
Oikeudellisia ja turvallisuuskysymyksiä koskevassa kehyksessä on pyrittävä asteittaiseen 
kehitykseen, joka perustuu nykyisten ongelmien ja tarpeiden käytännön arvioimiseen ja 
tekniikan vaiheittaiseen kehitykseen sen sijaan, että pyrittäisiin luomaan lopullinen, laaja-
alainen kehys, joka voisi itse asiassa vaikuttaa kielteisesti ehkäisemällä uusien tuotteiden ja 
tekniikoiden kehitystä. Tarvitaan käytännönläheistä toimintamallia, jossa otetaan yhtä lailla 
huomioon asiaan liittyvien toimien kiireellisyys sekä tarve löytää yhteinen ratkaisu, jolla 
taataan hallinnollisten tietojen telemaattisen vaihdon turvallisuus ja oikeudellinen pätevyys. 
Tarvitaan toimia verkon käyttäjien välistä sujuvaa tiedonvaihtoa haittaavien oikeudellisten 
esteiden ja sopimusesteiden yksilöimiseksi ja poistamiseksi ja sellaisen oikeudellisen 
kehyksen luomiseksi, jolla varmistetaan vaihdettujen tietojen todistusarvo, tietosuoja sekä 
käyttäjien oikeudet ja velvollisuudet ja jolla lujitetaan turvallisuutta. 
7. LOPPUHUOMAUTUKSET 
Tästä näkökulmasta katsottuna ID Asta on tultava väline, jonka avulla Euroopan hallinnot 
voivat hyötyä uusista tekniikoista. Vaikka IDA on teknologiaohjelma, on kuitenkin selvää, 
että IDAn seuraavan vaiheen lopullinen menestys riippuu sen kyvystä huolehtia lukuisten 
osapuolten välisestä koordinaatiosta ja tiedonvaihdosta. IDAn avulla on ennen kaikkea 
varmistettava, että alakohtaiset tarpeet yksilöidään selvästi ja että päästään yksimielisyyteen 
sekä alakohtaisten verkkojen luomisesta että erityisten alakohtaisten vaatimusten 
täyttämisestä ja että samalla voidaan määritellä tarvittavat yhteisiä alakohtaisia tarpeita 
vastaavat horisontaaliset toimet. IDAn on sen jälkeen pystyttävä välittämään nämä 
vaatimukset markkinoille. 
18 
Erityistä huomiota on kiinnitettävä yhteisön toimiin t&k:n ja Euroopan laajuisen televerkon 
(TEN Telecom) alalla. Telematiikan sovellusohjelma (Telematics Applications Programme, 
TAP) sisältää useita menestyneitä hankkeita, jotka voivat tarjota innovatiivisia ratkaisuja ja 
uusia mahdollisuuksia telematiikan käytön lisäämiseksi ja parantamiseksi hallinnossa. 
Vastaavasti Euroopan laajuinen televerkko edistää yleisluonteisten palvelujen kehittämistä ja 
luo näin tuotteille ja palveluille perustan, jolle yhteentoimivuuteen tähtäävät IDAn toimet 
voivat rakentua. Lisäksi Euroopan laajuisten verkkojen suuntaviivojen mukaisissa 
yleishyödyllisissä hankkeissa käsitellään aiheita, jotka ovat merkityksellisiä myös yhteisön 
politiikan ja toimien toteuttamisen kannalta. 
Niinpä onkin tärkeää ottaa käyttöön koordinointimekanismeja, joilla varmistetaan täysi hyöty 
tällaisista yhteisön toimista ja hyödynnetään täysimittaisesti niiden synergiavaikutukset ja 
niiden yhteisten alojen suoma joustavuus. 
IDA on ainutlaatuinen ja arvokas ohjelma, jonka etuja ovat erityisesti suuntautuminen 
käytännöllisiin, markkinapohjaisiin ratkaisuihin, kustannusten alentaminen, mittakaavaedut ja 
yhteisiä piirteitä korostamalla saavutettava suurempi tehokkuus, käytännön toteutuksen 
painottaminen tutkimuksen sijasta ja lukuisten keskitetysti koordinoitujen eri alojen 
mukanaolo. Nämä piirteet on säilytettävä, ja niitä on tehostettava tulevaisuutta varten. 
19 
97/0340 (COD) 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
eräistä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) 
suuntaviivoista sekä yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimisestä 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 d artiklan 
ensimmäisen kohdan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen , 
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon , 
oltavat huomioon alueiden komitean lausunnon , 
toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti10. 
sekä katsovat seuraavaa, 
1) neuvosto korosti 20 päivänä kesäkuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa 
hallintojen välisen tiedonvaihdon yhteensovittamistarvetta, 
2) neuvosto määritteli 21 päivänä marraskuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa12 
tietoyhteiskuntaa koskevan politiikan uudet painopisteet, 
3) komissio ehdotti 19 päivänä heinäkuuta 1994 antamassaan tiedonannossa1", 
tietoyhteiskunnan toimintasuunnitelmaa 
4) komissio on ehdottanut yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmaa . 
5) Euroopan parlamentti kehotti 12 päivänä kesäkuuta 1997 antamassaan 
päätöslauselmassa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin 
uusien tieto- ja viestintätekniikoiden (ICT) kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi ensi 
vuosikymmenellä, 
6) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksessään 2717/95/EY16 joukon 
suuntaviivoja Euro-ISDN:n kehittämiseksi Euroopan laajuiseksi verkoksi. 
EYVLN:oC 181, 2.7.1994, s. 1. 
EYVL N:oC 376, 12.12.1996, s. 1. 
KOM(94) 347 lopullinen. 
KOM(97) 184 lopullinen. 
EYVL N:o C 200, 30.6.1997, s. 196. 
EYVL N:o L 282, 24.11.1995, s. 16. 
20 
7) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksessä N:o 1336/97/EY17 joukon 
Euroopan laajuisia televerkkoja koskevia suuntaviivoja, 
8) talous- ja rahaliiton luomiseksi ja yhteisön politiikan ja toimien toteuttamiseksi 
jäsenvaltioiden hallintojen ja yhteisön on voitava käyttää, vaihtaa ja käsitellä yhä 
suurempia määriä tietoa, 
9) yhteisön toimielinten on niille annetun toimivallan käyttämiseksi voitava käyttää, 
vaihtaa ja käsitellä yhä suurempia määriä tietoa, 
10) käsittelykelpoisten tietojen tehokas, toimiva ja turvallinen vaihtaminen edellyttää 
integroituja tietoliikennejärjestelmiä, jäljempänä telemaattisia verkkoja, 
11) telemaattiset verkot, jotka yhdistävät jäsenvaltioiden hallintojen ja yhteisön tieto­
järjestelmät koko Euroopassa ovat Euroopan laajuisia hallintojen televerkkoja, 
12) sisämarkkinoiden kitkaton toiminta ja julkisen hallinnon ja yksityisen alan välisen 
viestinnän esteiden poistaminen ovat yhteisön teollisuuden menestyksen ja 
kilpailukyvyn tärkeitä tekijöitä, 
13) telemaattisten verkkojen käyttö voi osaltaan edistää yhteisön taloudellisten etujen 
valvontaa ja petosten vastaista taistelua, 
14) Euroopan unionin laajentumisvalmistelujen aikana saatetaan telemaattisia verkkoja 
joutua muuttamaan ja parantamaan, 
15) yhteistyökykyinen ja avoin julkinen hallinto rohkaisee Euroopan unionin kansalaisia 
hyödyntämään tietoyhteiskuntaa, 
16) yhteisö on niiden telemaattisten verkkojen käyttäjä tai edunsaaja, jotka tukevat yhteisön 
politiikkaa ja toimia, toimielinten välistä viestintää sekä talous- ja rahaliittoa, 
17) näiden verkkojen perustaminen on sekä yhteisön että jäsenvaltioiden velvollisuus, 
18) mahdollisimman hyvä yhteentoimivuus on olennaista mittakaavaetujen saavuttamiseksi 
ja näistä verkoista saatavan hyödyn lisäämiseksi, 
19) yhteisön rahavarojen tehokkaan käytön kannalta on tarpeen jakaa näiden verkkojen 
kustannukset jäsenvaltioiden ja yhteisön kesken oikeudenmukaisesti, ja samalla välttää 
tarpeetonta laitteistokannan monimuotoistumista, päällekkäistä tutkimustyötä ja 
toimintatapojen hajanaisuutta, 
tämän vuoksi on tarpeen määritellä näille verkoille yleisesti sovellettavat suuntaviivat 
sekä erityinen rahoituskehys näiden suuntaviivojen mukaisesti aloitetuille yleis­
hyödyllisille hankkeille, 
jäsenvaltiot eivät voi perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistettujen toissijaisuus-
ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti riittävällä tavalla toteuttaa tavoitetta luoda 
nämä verkot, joten se voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia 
toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; ehdotus sisältää vain sellaisia toimia, jotka ovat 
tarpeen mainitun tavoitteen saavuttamiseksi, 
22) Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön assosiaatio­
sopimusten täytäntöönpano edellyttää asiaan liittyvien telemaattisten verkkojen 
muuttamista ja parantamista. 20 
21 
17 EYVL N:oL 183, 11.7.1997, s. 12. 
21 
23) telemaattisilla verkoilla ja sähköisellä viestinnällä on luonnostaan kansainvälinen 
ulottuvuus, 
24) hallintojen välisten telemaattisten verkkojen yhteentoimivuuden varmistamiseen 
tarkoitetut toimenpiteet ovat Euroopan laajuisia televerkkoja varten annettujen 
suuntaviivojen yhteydessä hyväksyttyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisia ja 
18 
25) neuvosto antoi päätöksen 95/468/EY yhteisön rahoitusosuudesta hallintojen väliseen 
telemaattiseen tietojenvaihtoon yhteisössä (IDA), 
26) tällä päätöksellä asetetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, joka on 
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman 
julistuksen19 1 kohdassa tarkoitettu ensisijainen ohje budjettivallan käyttäjälle 
vuosittaisessa talousarviomenettelyssä; 
OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
artikla 
Soveltamisala ja tavoitteet 
1. Yhteisö toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallintojen Euroopan laajuisten 
telemaattisten verkkojen alalla ja suorittaa 3-10 artiklassa sekä 9 ja 11 artiklassa 
säädetyt toimenpiteet, joiden tavoitteena on 
a) luoda sellaiset toimivat, yhteentoimivat, Euroopan laajuiset telemaattiset verkot 
jäsenvaltioiden kansallisten tai alueellisten hallintojen välille sekä näiden 
hallintojen ja tarvittaessa yhteisön toimielinten ja elinten välille, joilla 
mahdollistetaan tietojen tehokas ja turvallinen vaihto talous- ja rahaliiton 
perustamiseksi ja joiden avulla jäsenvaltiot ja yhteisö voivat toteuttaa kumpikin 
oman toimivaltansa piirissä perustamissopimuksen 3 ja 3 a artiklassa tarkoitettuja 
yhteisön politiikkaa ja toimia; 
b) luoda integroidut telemaattiset verkot yhteisön toimielinten välisen viestinnän 
helpottamiseksi ja yhteisön päätöksentekomenettelyn tukemiseksi. 
2. Tämä päätös on osa IDA-ohjelmaa. 
2 artikla 
Määritelmät 
Tässä päätöksessä noudatetaan seuraavia määritelmiä: 
a) Telemaattinen verkko on kattava tietoliikennejärjestelmä, joka käsittää fyysisen 
perusrakenteen ja verkkoyhteyksien lisäksi myös tälle perustalle rakentuvat palvelu- ja 
sovelluskerrokset, jotka mahdollistavat organisaatioiden ja yksilöiden välisen sähköisen 
tiedonvaihdon. 
EYVL N:oL 269, 11.11.1995, s. 23. 
EYVLN:oC 102, 4.4.1996, s. 4. 
22 
b) IDA-verkko on tämän päätöksen nojalla luotava tai jatkettava Euroopan laajuinen 
hallintojen telemaattinen verkko. Tällainen verkko on perustettu yhteisön aloitteesta, ja 
yhteisö on verkon käyttäjä, osapuoli tai edunsaaja, jonka etujen mukaista on varmistaa 
verkon toteuttaminen. 
c) Alakohtainen verkko on Euroopan laajuinen hallintojen telemaattinen verkko, joka on 
tarkoitettu yhteisön politiikan tietyn osa-alueen tai toimen, jäljempänä hallinnon alan, 
toteuttamiseen tai hallinnon tukemiseen 
d) IDA-hanke on liitteessä yksilöity hanke, joka koostuu joukosta tämän päätöksen 
perusteella aloitettavia tai jatkettavia alakohtaisten verkkojen luomista tai parantamista 
koskevia toisiinsa liittyviä toimia. 
3 artikla 
Yhteistä etua koskevat hankkeet 
1. Edellä 1 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö ja jäsenvaltiot 
toteuttavat yhteistä etua koskevia liitteessä yksilöityjä hankkeita. 
2. Näiden hankkeiden toteuttaminen on suoritettava IDAn työohjelman ja 5 artiklassa 
kuvattujen yleisten toteutussuunnitelmien mukaisesti. 
3. Yhteisö ja jäsenvaltiot osoittavat IDA-hankkeiden toteuttamiseksi tarpeellisen 
rahoituksen sekä tekniset ja hallinnolliset voimavarat ja toteuttavat tarvittavat 
järjestelytoimenpiteet. 
4 artikla 
Ensisijaiset tavoitteet 
IDAn työohjelman laatimisessa ja myönnettäessä IDA-hankkeille yhteisön rahoitusta etusija 
on annettava hankkeille, jotka luomalla alakohtaisen verkon tai parantamalla sitä: 
a) suoraan edistävät tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden 
esteiden poistamista, tai 
b) suoraan edistävät talous- ja rahaliiton onnistunutta toteuttamista tai sen tyydyttävää 
toimintaa, tai 
c) tukevat yhteisön toimielinten välistä viestintää, tai 
d) edistävät yhteisön taloudellisten etujen valvontaa tai petoksien torjumista, tai 
e) muutoin edistävät valmistautumista Euroopan unionin laajentumiseen, tai 
0 muutoin edistävät yhteisön teollisuuden ja varsinkin pk-yritysten kilpailukykyä, tai 
g) muutoin tarjoavat suoraa hyötyä Euroopan unionin kansalaisille. 
23 
5 artikla 
Pääperiaatteet 
1. Toteutettaessa IDA-hankkeita on noudatettava 2-8 kohdassa esitettyjä periaatteita: 
2. IDA-hankkeisiin on soveltuvin osin sisällyttävä kaikki alakohtaisten verkkojen 
luomiseksi tai parantamiseksi tarpeelliset toimet mukaan lukien muun muassa 
toteutettavuustutkimukset ja esittelyt, jäsenvaltioiden ja yhteisön 
asiantuntijatyöryhmien perustaminen sekä tavaroiden ja palvelujen hankkiminen 
yhteisölle. 
3. IDA-hankkeisiin on sisällyttävä valmisteluvaihe, toteutettavuustutkimusvaihe, 
kehittely- ja varmentamisvaihe sekä toteutusvaihe. 
Valmisteluvaiheen on johdettava hankkeen tavoitteiden, laajuuden ja perustelujen 
määrittelyyn sekä tarvittavan sitoutumisen ja yhteisymmärryksen saavuttamiseen 
osallistujien kesken riittävien neuvottelujen avulla. 
Toteutettavuustutkimusvaiheen on johdettava sellaisen yleisen toteutussuunnitelman 
luomiseen, jossa: 
a) hankkeen perusteella tai luotavat verkot on kuvattava tavoitteiden, toimintojen, 
osallistujien ja teknisen lähestymistavan osalta, 
b) yhteisölle ja jäsenvaltioille on annettava tehtävät seuraavia kehitys- ja 
varmentamis- sekä toteutusvaiheita varten, 
c) on laadittava odotettavista hyödyistä yksityiskohtainen kuvaus, johon on 
sisällyttävä arviointiperusteet näiden hyötyjen arvioimiseksi toteutusvaiheen 
jälkeen, 
d) on tarjottava malli, jolla määritellään verkkojen toteutusvaiheen jälkeisten käyttö­
jä ylläpitokustannusten oikeudenmukainen jako yhteisön ja jäsenvaltioiden 
kesken. 
Kehitys- ja varmentamisvaiheen aikana verkkoja varten ehdotettu ratkaisu on 
toteutettava, testattava ja arvioitava ja sitä on seurattava pienimuotoisesti, ja tuloksia 
on käytettävä hyväksi muutettaessa yleistä toteutussuunnitelmaa tarpeellisella tavalla. 
Toteutusvaiheen aikana on luotava yleisen toteutussuunnitelman mukaisesti kyseinen 
täysin toimivat verkot. 
4. IDA-hankkeiden on perustuttava horisontaalisiin toimiin ja toimenpiteisiin, joita 
yhteisö suorittaa [eräistä toimista ja toimenpiteistä hallintojen välisten Euroopan 
laajuisten sähköisten tiedonvaihtoverkkojen (IDA) yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn 
varmistamiseksi annetun | neuvoston päätöksen 98/XXX/1ÏY" muodostamassa 
kehyksessä; erityisesti on käytettävä yhteisiä yleisluonteisia palveluja ja sovelluksia 
silloin kun ne soveltuvat käytettäviksi. 
5. Alakohtaisen IDA-verkon käyttäjävaatimukset on määriteltävä yhteisön politiikan 
kyseisen osa-alueen tai toimen yhteydessä ja erityisesti tällaiseen politiikkaan tai 
toimeen mahdollisesti sovellettavan komiteamenettelyn mukaisesti. 
EYVLN:o 
24 
6. Kukin IDA-hanke on soveltuvin osin eriteltävä teknisesti viittaamalla eurooppalaisiin 
standardeihin tai julkisesti saatavilla oleviin eritelmiin, jotta varmistetaan kansallisten 
ja yhteisön järjestelmien hyvä yhteentoimivuus hallinnon eri aloilla ja niiden välillä 
sekä yksityisen alan kanssa. Erityisesti tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien ja 
palveluiden hankinnoissa on otettava huomioon julkisten hankintojen standardointiin 
liittyvät yhteisön suuntaviivat ja tuki, esimerkiksi SPRITE - S2. 
7. Kunkin IDA-hankkeen yksilöinnissä ja toteutuksessa on huolehdittava siitä, että otetaan 
huomioon muilla asiaan liittyvillä yhteisön toimilla, erityisesti yhteisön tutkimus- ja 
kehitysohjelmilla ja yhteisön toimilla Euroopan laajuisten televerkkojen alalla 
saavutetut tulokset. 
8. Kunkin IDA-hankkeen toteutuksen jälkeinen katsaus laaditaan vuoden kuluessa 
toteutusvaiheen päättymisestä. Näiden katsausten havainnoista on ilmoitettava 
jäsenvaltioille. 
6 artikla 
Yhteisön rahoitusosuus 
1. IDA-hankkeiden toteuttamisessa yhteisö vastaa kuluista saamansa hyödyn mukaisessa 
suhteessa. 
2. Yhteisön rahoitusosuus kussakin IDA-hankkeessa määritetään 3-7 kohdan mukaisesti: 
3. Hankkeen valmistelu- ja toteutettavuustutkimusvaiheessa yhteisön rahoitusosuus voi 
kattaa kaikki tarvittavien tutkimusten kustannukset. 
4. Hankkeen kehitys- ja varmentamisvaiheessa sekä toteutusvaiheessa yhteisö vastaa 
niiden tehtävien kustannuksista, jotka sille on annettu kyseisen hankkeen yleisessä 
toteutussuunnitelmassa. 
5. Yhteisö voi osallistua suorien avustusten kautta yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle 
aiheutuneisiin kustannuksiin, jotta nämä jäsenvaltiot 
a) voisivat toteuttaa IDA-hankkeeseen tai -verkkoon liittyviä toimenpiteitä, 
joiden katsotaan hyödyttävän muita osallistujia tai muita alakohtaisia verkkoja, 
b) voisivat tehdä kansalliseen järjestelmään sellaisia parannuksia, joita pidetään 
tarpeellisina tietyn verkkojärjestelmän yleisen toteuttamisen edistämiseksi tai 
yksinkertaistamiseksi. 
Tarkoitetut avustukset yksilöidään IDAn kyseisen budjettivuoden työohjelmassa. 
Poikkeustapauksia lukuun ottamatta avustukset eivät saa ylittää puolla kullekin 
edunsaajajäsenvaltiolle aiheutuneista varsinaisista kustannuksista niiden tehtävien 
toteuttamisessa, joihin avustusta annetaan. 
6) Tämän päätöksen perusteella myönnettävä yhteisön rahoitus lakkaa IDA-
hankkeen toteutusvaiheen päättyessä; lisärahoitusta voidaan kuitenkin 
poikkeuksellisesti myöntää tämän päätöksen nojalla IDA-verkon käyttö- tai 
ylläpitokustannusten kattamiseksi osittain tai kokonaan verkon 
toteuttamisvuotta seuraavan vuoden loppuun asti. 
7) Yhteisö voi myös tämän päätöksen rajoissa ja vuoden 1999 loppuun asti 
vastata niiden IDA-verkkojen käyttö- tai ylläpitokustannuksista, joita tämän 
päätöksen nojalla jatketaan ja jotka ovat jo toiminnassa tämän päätöksen 
tullessa voimaan. 
25 
7 artikla 
Täytäntöönpano 
1. Komissio toteuttaa 3-6 artiklassa säädetyt yhteisön toimet. 
2. Jäljempänä 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudatetaan hyväksyttäessä komission 
vuoden välein laatima, IDAn työohjelman tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskeva 
osa hyväksytään tämän päätöksen 4 artiklan asetettujen ensisijaisten tavoitteiden ja 
5 artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti; 
3. Jäljempänä 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudatetaan hyväksyttäessä sen 
perusteella miten se vastaa 5 artiklassa säädettyjä periaatteita. Kunkin IDA-hankkeen 
yleinen toteutussuunnitelma toteutettavuustutkimusvaiheen lopussa sekä kehitys- ja 
varmentamisvaiheen lopussa sekä mainitun toteutussuunnitelman mahdolliset 
myöhemmät merkittävät muutokset. 
8 artikla 
Komiteamenettely 
1. Komissiota avustaa komitea, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana 
komission edustaja. Komitean nimi on hallintojen välistä telematiikkaa käsittelevä 
komitea (TAC). 
Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea 
antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian 
kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 
kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto 
tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet 
painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu 
äänestykseen. 
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät 
kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä 
neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: 
Komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä 
kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. 
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kappaleessa 
tarkoitetun määräajan kuluessa. 
2. Komissio laatii TAC: lie säännöllisesti kertomukset tämän päätöksen 
täytäntöönpanosta. 
9 artikla 
Tarkistaminen ja arviointi 
1. Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkistavat liitettä kolmen vuoden välein. 
2. Kahden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta tai liitteen mahdollisesta 
sitä myöhemmästä muuttamisesta ja kolmen vuoden välein sen jälkeen komissio 
suorittaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioinnin tämän päätöksen 
täytäntöönpanosta. 
26 
3. Tässä arvioinnissa on selvitettävä liitteessä yksilöityjen yhteistä etua koskevien 
hankkeiden edistyminen ja nykytila, 
siinä on myös tutkittava yhteisölle aiheutuneiden kustannusten perusteella IDA-
verkoista yhteisölle, jäsenvaltioille, yhteisön teollisuudelle ja Euroopan unionin 
kansalaisille koituneet hyödyt ja yksilöitävä mahdolliset parantamista kaipaavat seikat 
ja tarkistettava yhteisvaikutus muiden yhteisön toimien kanssa Euroopan laajuisten 
televerkkojen alalla. 
4. Komissio toimittaa arvionsa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhdessä liitteen 
muuttamista koskevan ehdotuksensa kanssa. 
10 artikla 
Laajentaminen ETAan ja assosioituneisiin maihin 
1. IDA-ohjelma voidaan avata Euroopan talousalueen maille, assosioituneille Keski- ja 
Itä-Euroopan maille sekä Kyprokselle niiden Euroopan yhteisön kanssa tekemien 
sopimuksien mukaisesti kyseisten sopimusten kannalta merkityksellisten 
yleishyödyllisten hankkeiden osalta. 
2. IDA-hankkeiden toteuttamisessa on tarpeen yhteistyötä kolmansien maiden sekä 
kansainvälisten organisaatioiden ja elinten k mukaan edistettävä anssa. 
11 artikla 
Muut alakohtaiset verkot 
1. Jäsenvaltioiden ja komission on kaikkien muiden kuin IDA-hankkeisiin kuuluvien 
alakohtaisten verkkojen (jäljempänä muut alakohtaiset verkot) perustamisen ja 
parantamisen osalta kyseisten alakohtaisten verkkojen toteuttamista koskevan 
yhteisön lainsäädännön mukaisesti varmistettava, että 2-6 kohtaa noudatetaan: 
2. Kyseiset muut alakohtaisissa verkoissa hyödynnetään [eräiden toimien ja 
toimenpiteiden hyväksymisestä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen 
tiedonvaihdon verkkojen (IDA) yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi 
tehdyn] päätöksen 98/XXX/EY nojalla toteutettuja yhteisön horisontaalisia toimia ja 
toimenpiteitä siinä määrin kuin ne auttavat täyttämään kyseisten toisten alakohtaisten 
verkkojen käyttäjien vaatimuksia. 
3. Kaikista kyseisistä alakohtaisista verkoista on laadittava tekniset eritelmät, joissa 
viitataan soveltuvin osin eurooppalaisiin standardeihin tai julkisesti saatavilla oleviin 
eritelmiin, jotta voidaan varmistaa hyvä yhteentoimivuus kansallisten ja yhteisön 
järjestelmien välillä hallinnon aloilla ja niiden kesken sekä yksityisen alan kanssa. 
Erityisesti on otettava huomioon tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien ja 
palveluiden julkisten hankintojen standardointiin liittyvät yhteisön suuntaviivat ja 
tuki, esimerkiksi SPRITE - S2. 
4. Kyseisiä muita alakohtaisia verkkoja määriteltäessä ja toteutettaessa on tarkasti 
pyrittävä hyödyntämään muiden yhteisön toimien avulla saavutettuja tuloksia, 
varsinkin yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmia sekä yhteisön 
toimia Euroopan laajuisten televerkkojen alalla. 
27 
5. Jokaisesta kyseisestä muusta alakohtaisesta verkosta on laadittava toteutuksen 
jälkeinen katsaus. 
6. Kyseisiä muita alakohtaisia verkkoja toteutettaessa yhteisö vastaa kustannuksista 
saavuttamansa hyödyn mukaisessa suhteessa. 
12 artikla 
Rahoituspuitteet 
Rahoituspuitteet tämän ohjelman toteuttamiseksi kaudella 1998-2000 ovat 38.5 MECUa. 
Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoituskehyksien asettamissa 
rajoissa. 
13 artikla 
Voimaantulo 
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
14 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja Puheenjohtaja 
28 
Liite 
Hallintojen välisten Euroopan laajuisten tiedonvaihtoverkkojen alaan kuuluvat 
yleishyödylliset hankkeet 
Seuraavat hankkeet ovat IDA-ohjelman yleishyödyllisiä hankkeita: 
A) Yleisesti 
1. Niiden alakohtaisten hankkeiden ja toimenpiteiden jatkaminen, joihin on ryhdytty 
neuvoston 6 päivänä marraskuuta 1995 tekemän päätöksen 95/468/EY nojalla 
lukuun ottamatta seuraavia verkkoja, jotka on aiemmin rahoitettu IDA-
ohjelmasta, mutta jotka nyt on nimenomaisesti jätetty pois uudesta ohjelmasta: 
SIGL 
VIES 
TRANSIT 
QUOTA 
EBTI 
TARIC 
SCENT CIS/FISCAL 
SEED - EXCISE CONTROL 
CCN/CSI 
2. Niiden verkkojen toteuttaminen, joita tarvitaan Euroopan unionin virastojen ja 
laitosten toimimiseksi ja niiden luomisesta syntyneen oikeudellisen kehyksen 
tukemiseksi; 
3. Niiden verkkojen toteuttaminen, joita yhteisön politiikan ja toimien yhteydessä ja 
ennalta-arvaamattomissa olosuhteissa tarvitaan kiireellisesti tukemaan yhteisön ja 
jäsenvaltioiden toimia ihmisten, eläinten ja kasvien elämän ja terveyden. 
Euroopan kuluttajien oikeuksien tai yhteisön perimmäisten etujen valvomiseksi. 
B) Nykyisten IDA-hankkeiden parantaminen: 
1. Virallisten asiakirjojen siirtämistä ja hallintaa koskevan hankkeen laajentaminen 
kaikkeen Euroopan toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten sekä hallintojen 
väliseen tiedonvaihtoon ja komission itsenäisten toimien levittäminen, 
2. SIMAP-hankkeen parantaminen sellaisen telemaattisen palvelun tarjoamiseksi, 
joka käsittää koko hankintaprosessin, 
3. EUPHIN-terveydenhuolto verkon (entinen CARE) rakenteen laajentaminen 
koskemaan esimerkiksi verensiirtoketjuun, uusiin sairauksiin sekä kodissa ja 
vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvien uudenlaisten terveystietojen 
vaihtoa, 
4. TESS-kehyksen laajentaminen uusia sosiaaliturvan aloja kuten työttömyyttä ja 
lapsilisiä koskevien tietojen vaihtoon, 
5. EURESin laajentaminen ja kehittäminen keskittyen rajat ylittävään avoimia 
työpaikkoja ja työnhakijoita koskevien tietojen vaihtoon, hajauttamiseen ja 
yleisön parempaan pääsyyn näihin tietoihin, 
29 
6. Ympäristötietojen vaihto EIONET-ohjelmaa varten, 
7. Kansalaisten ympäristöä koskevan tiedonsaannin parantaminen, 
8. Uusien kansallisten yhteistyökumppaneiden ja huumausaineisiin liittyvän 
kaupunkirikollisuuden kaltaisten uusien aiheiden ottaminen mukaan 
huumausaineiden seurantaa koskevaan EMCDDA-REITOX -järjestelmään, 
9. Maatalous verkkojen edistäminen ja niitä koskevan tietoisuuden lisääminen, 
1.0. Nykyisten lääkevalmisteverkkojen laajentaminen muille tieteen ja sääntelyn 
aloille ja muihin käyttäjäyhteisöihin kuten teollisuuteen ja kansalaisten 
keskuuteen. 
C) Uudet EMU a sekä yhteisön politiikkaa ja toimia tukevat erityisverkot 
1. Telemaattiset verkot, jotka helpottavat lähentymisvaatimusten täyttymisen 
seurantaa, euron käyttöönottoa sekä talous-ja rahapolitiikkaa, 
2. Telemaattiset verkot tilastojen vaihtamiseksi yhteisön poliittisten 
painopistealueiden mukaisesti, 
3. Telemaattiset verkot tilastotietojen tarjoamiseksi kansalaisille, 
4. Uudet telemaattiset verkkojärjestelmät tilastotietojen keräämiseksi ja 
levittämiseksi, 
5. Uudet telemaattiset hankkeet maatalousmarkkinoiden ja maatalouden rakenteen 
hallinnan, tehokkaamman taloushallinnon ja maatalouden alan petosten vastaisen 
taistelun tukemiseksi, 
6. Telemaattiset verkot maatilojen kirjanpitotietojen vaihtamiseksi (RICA) 
kansallisten viranomaisten ja komission välillä, 
7. Horisontaalisten telemaattisten tiedonvaihtojärjestelmien parantaminen 
maatalouden alalla, 
8. Telemaattiset verkot alue- ja koheesiopolitiikkaa koskevien tietojen keräämisen, 
hallinnan ja levittämisen helpottamiseksi keskus- ja alueellisten hallintojen 
tasolla, 
9. Hallintojen välinen autojen tyyppihyväksyntätietojen vaihto mukaan lukien 
interaktiivinen teknisten palvelujen tietokanta (L1STEC) ja viitteet direktiiveihin, 
10. Telemaattinen verkko teollisuusviranomaisten välistä sekä 
teollisuusviranomaisten ja teollisuuden liittojen välistä tiedonvaihtoa varten, 
11. Telemaattinen verkkoyhteys nykyisiin yhteisön tietokantoihin, joka helpottaa 
eurooppalaisten organisaatioiden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten 
pääsyä yhteisön rahoituslähteille, 
12. Telemaattinen verkko kosmetiikkaa koskevien tietojen vaihtamiseksi, 
13. Teollisuudelle suunnatut telemaattiset palvelut hallinnollisten kaavakkeiden 
täyttämisen aiheuttaman vaivan vähentämiseksi, 
14. Telemaattiset palvelut uusista synteettisistä huumeista varoittavan järjestelmän 
(EMCDDA) luomiseksi, 
30 
15. Telemaattiset palvelut avointen verkkojen sisältökysymyksiä koskevien tietojen 
vaihtamiseksi ja uusien audiovisuaalisten palvelujen ja tietopalvelujen 
kehittämisen ja vapaan levityksen edistämiseksi. 
16. Telemaattinen verkko kuljettajia, ajoneuvoja ja kuljetusliikkeitä koskevien 
tietojen vaihdon tukemiseksi jäsenvaltioiden välillä. 
17. EU:n laajentumista tukevat telemaattiset verkot, joilla toteutetaan tehokas 
sähköinen tiedonvaihto komission ja neuvoston käännöspalvelun ja hakijamaihin 
mahdollisesti perustettavien tilapäisten käännös- tai käännösten tarkastus -
yksiköiden välillä. 
D) IDA-verkkojen yleistäminen: 
1. TESSin tiedonvaihtorakenteen laajentaminen vanhuuseläkkeiden osalta maihin, 
joihin monet jäsenvaltioiden kansalaiset ovat muuttaneet, 
2. Kansainvälisten organisaatioiden, ETAn, EFT An, KIE-maiden ja muiden 
assosioitujen maiden sekä G7-maiden pääsyn helpottaminen EU:n 
terveydenhuoltoa ja lääkevalmisteita koskeviin telemaattisiin verkkoihin, 
3. Ympäristö verkkojen yhteentoimivuuden varmistaminen kolmansien maiden 
ympäristönsuojeluelinten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa, 
4. Telemaattiseen EMCDDA-REITOX - verkkoon pääsyn laajentaminen KIE-
maihin, EFTA-valtioihin ja Välimeren maihin sekä EMCDDA:n ja REITOX-
järjestelmän kanssa tietoja vaihtaviin kolmansiin maihin ja kansainvälisiin 
organisaatioihin. 
E) Toimielinten väliset hankkeet: 
1. Komission, neuvoston, muiden toimielinten ja EU:n puheenjohtajamaan välisen 
telemaattisen yhteyden toteuttaminen, 
2. Unionin virastojen ja laitosten sekä niiden ja yhteisön toimielinten välinen 
verkottuminen ja asiakirjojen yhteiskäyttö, 
3. Telemaattiset verkkopalvelut toimielinten välisen maataloutta koskevan 
tiedonvaihdon tukemiseksi. 
4. Yhteisön toimielinten välisen viestinnän tukeminen telemaattisin keinoin 
jakamalla/vaihtamalla monikielisyyteen liittyviä resursseja ja järjestämällä 
yleinen pääsy termitietokantoihin. 
5. Toimielinten välisen tiedonvaihdon tukeminen parantamalla käännöstyön 
hallintaa ja kääntämisen apuvälineitä. 
31 
Ehdotus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
97/0341 (SYN) 
eräiden toimien ja toimenpiteiden hyväksymisestä hallintojen välisten Euroopan laajuisten 
sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn 
varmistamiseksi 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 d artiklan 
kolmannen kohdan, 
21 
ottaa huomioon komission ehdotuksen , 
• • 22 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon , 
23 
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon , 
toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti Euroopan 
parlamentin kanssa y 
sekä katsoo seuraavaa: parlamentin kanssa yhdessä toimien 
1) neuvosto korosti 20 päivänä kesäkuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa 
hallintojen välisen tiedonvaihdon yhteensovittamistarvetta, 
2) neuvosto määritteli 21 päivänä marraskuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa 
tietoyhteiskuntaa koskevan politiikan uudet painopisteet, 
77 
3) komissio ehdotti 19 päivänä heinäkuuta 1994 antamassaan tiedonannossa 
tietoyhteiskunnan toimintasuunnitelmaa, 
4) komissio on ehdottanut yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmaa , 
5) Euroopan parlamentti kehotti 12 päivänä kesäkuuta 1997 antamassaan 
päätöslauselmassa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin 
uusien tieto- ja viestintätekniikoiden (ICT) kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi ensi 
vuosikymmenellä, 
EYVLN:oC 181, 2.7.1994, s. 1. 
EYVL N:oC 376, 12.12.1996, s. 1. 
KOM (94) 347 lopullinen. 
KOM(97) 184 lopullinen. 
EYVL N:oC 200, 30.6.1997, s. 196. 
32 
6) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksessään 2717/95/EY30 
suuntaviivoja Euro-ISDN:n kehittämiseksi Euroopan laajuiseksi verkoksi, 
7) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät tekemässään päätöksessä 
N:o 1336/97/EY31 Euroopan laajuisia televerkkoja koskevia suuntaviivoja, 
8) talous- ja rahaliiton luomiseksi, yhteisön politiikkojen ja toimien toteuttamiseksi sekä 
yhteisön toimielinten ja elinten välisen viestinnän tukemiseksi on tarpeen luoda 
hallintojen välille integroituja tietoliikennejärjestelmiä, jäljempänä "telemaattiset 
verkot", 
9) näiden verkkojen on yhdistettävä sekä nykyiset että tulevat jäsenvaltioiden hallintojen 
ja yhteisön tietojärjestelmät koko Euroopassa, ja tämän vuoksi ne ovat hallintojen 
välisiä Euroopan laajuisia televerkkoja, 
10) näiden tietojärjestelmien tehokas yhdistäminen vaatii mahdollisimman hyvää 
yhteentoimivuutta eri järjestelmien ja niiden osien välillä, 
11) mahdollisimman hyvä yhteentoimivuus on olennaista mittakaavaetujen 
saavuttamiseksi ja näistä verkoista saatavan hyödyn lisäämiseksi, 
12) parempi yhteys julkisiin hallintoihin rohkaisee Euroopan unionin kansalaisia 
hyödyntämään tietoyhteiskuntaa, 
13) julkisen hallinnon ja yksityisen alan välisen viestinnän esteiden poistaminen on 
yhteisön teollisuuden menestyksen ja kilpailukyvyn tärkeä tekijä, 
14) yhteisö on niiden telemaattisten verkkojen käyttäjä tai edunsaaja, jotka tukevat 
yhteisön politiikkaa ja toimia, toimielinten välistä viestintää sekä talous-ja rahaliittoa, 
15) näiden verkkojen perustaminen on sekä yhteisön että jäsenvaltioiden velvollisuus, 
16) yhteisön rahavarojen tehokkaan käytön kannalta on tarpeen välttää tarpeetonta 
laitteistokannan monimuotoistumista, päällekkäistä tutkimustyötä ja toimintatapojen 
hajanaisuutta, 
17) kustannustehokkuus, vastekyky, joustavuus ja mukautumiskyky teknisiin muutoksiin 
näitä verkkoja luotaessa ja niiden toimiessa voidaan parhaiten saavuttaa omaksumalla 
markkinapohjainen lähestymistapa, 
18) näiden verkkojen yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseen pyrkivissä 
toimenpiteissä on säilytettävä oikeudellinen tasapaino yhteisten vaatimusten 
täyttämisen ja kansallisten erityispiirteiden säilyttämisen välillä, 
19) siksi on tarpeen toteuttaa erityisiä horisontaalisia toimia ja toimenpiteitä näiden 
verkkojen yhteentoimivuuden varmistamiseksi, 
20) jäsenvaltiot eivät voi perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistettujen toissijaisuus-
ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti riittävällä tavalla toteuttaa tavoitetta suorittaa 
tällaiset horisontaaliset toimet ja toimenpiteet, joten se voidaan suunnitellun 
toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; ehdotus 
sisältää vain sellaisia toimia, jotka ovat tarpeen mainitun tavoitteen saavuttamiseksi, 
M EYVL N:oL 282, 9.11.1995, s. 16. 
EYVLN:oL 183, 11.7.1997, s. 12. 
33 
21) Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön 
assosiaatiosopimusten täytäntöönpano edellyttää hyvää yhteentoimivuutta asiaan 
liittyvien telemaattisten verkkojen sisällä ja niiden kesken, 
22) telemaattisilla verkoilla ja sähköisellä viestinnällä on luonnostaan kansainvälinen 
ulottuvuus, 
23) hallintojen välisten telemaattisten verkkojen yhteentoimivuuden varmistamiseen 
tarkoitetut toimenpiteet ovat Euroopan laajuisia televerkkoja varten annettujen 
suuntaviivojen yhteydessä hyväksyttyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaiset ja 
32 
24) neuvosto antoi päätöksen 95/468/EY yhteisön rahoitusosuudesta hallintojen väliseen 
telemaattiseen tiedonvaihtoon yhteisössä (IDA), 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Soveltamisala ja tavoitteet 
1. Yhteisö toimii hallintojen Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen alalla ja 
suorittaa 3-10 artiklassa ja 13 artiklassa säädetyt toimenpiteet tavoitteenaan 
a) saavuttaa hyvä yhteentoimivuus hallinnon eri aloilla ja niiden välillä, 
jäsenvaltioiden telemaattisten verkkojen välillä sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden 
välillä talous- ja rahaliiton perustamiseksi sekä perustamissopimuksen 3 ja 3a 
artiklassa tarkoitettujen yhteisön politiikan ja toimien toteuttamiseksi, 
b) saavuttaa suurempi kustannustehokkuus, vastekyky, joustavuus ja 
sopeutumiskyky teknisiin muutoksiin ja markkinoiden kehitykseen näitä verkkoja 
luotaessa j a niiden toimiessa, 
c) laajentaa näiden verkkojen hyötyjä koskemaan myös yhteisön teollisuutta ja 
Euroopan unionin kansalaisia, 
d) edistää parhaiden käytäntöjen leviämistä ja kannustaa innovatiivisia telemaattisia 
ratkaisuja hallinnoissa. 
2. Tämä päätös on osa IDA-ohjelmaa. 
2 artikla 
Määritelmät 
Tässä päätöksessä noudatetaan seuraavia määritelmiä: 
a) Telemaattinen verkko on kattava tietoliikennejärjestelmä, joka käsittää 
fyysisen perusrakenteen ja verkkoyhteyksien lisäksi myös tälle perustalle 
rakentuvat palvelu- ja sovelluskerrokset, jotka mahdollistavat organisaatioiden 
ja yksilöiden välisen sähköisen tiedonvaihdon. 
EYVL L 269, 11.11.1995, s. 23. 
34 
b) Alakohtainen verkko on Euroopan laajuinen hallintojen telemaattinen verkko, 
joka on tarkoitettu yhteisön politiikan tietyn osa-alueen tai toimen, jäljempänä 
hallinnon alan, toteuttamista tai hallinnollista tukea varten. 
e) Yleisluonteiset palvelut ovat telemaattisen verkon toimintoja, jotka vastaavat 
käyttäjien yhteisiä tarpeita, jollaisia ovat esimerkiksi tiedonhaku, tietojen 
levittäminen, tietojen vaihto ja tietoturva. Kunkin palvelun ominaispiirteet on 
selvästi yksilöityjä niille taataan tietty laatutaso. 
3 artikla 
Horisontaaliset toimet ja toimenpiteet 
1. Edellä 1 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö suorittaa 
4-10 artiklassa säädettyjä horisontaalisia toimia ja toimenpiteitä IDA-työohjelman 
mukaisesti. 
2. Näihin horisontaalisiin toimiin sisältyvät tarpeen mukaan muun muassa 
toteutettavuustutkimukset ja esittelyt, jäsenvaltioiden ja yhteisön 
asiantuntijatyöryhmien perustaminen sekä tavaroiden ja palvelujen hankkiminen 
yhteisölle. 
3. Näitä horisontaalisia toimia ja toimenpiteitä toteutettaessa on huolehdittava siitä, että 
otetaan huomioon muiden asiaan liittyvien yhteisön toimien tulokset, erityisesti 
yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat ohjelmat sekä yhteisön 
toimet Euroopan laajuisten televerkkojen alalla. 
4. Horisontaalisissa toimissa ja toimenpiteissä on soveltuvin osin viitattava 
eurooppalaisiin standardeihin tai julkisesti saatavilla oleviin eritelmiin, jotta 
varmistetaan kansallisten ja yhteisön järjestelmien hyvä yhteentoimivuus hallinnon eri 
aloilla ja niiden välillä sekä yksityisen alan kanssa. Erityisesti tieto- ja 
viestintäteknisten järjestelmien ja palveluiden hankinnoissa on otettava huomioon 
julkisten hankintojen standardointiin liittyvä tukija opastus, esimerkiksi SPRITE - S". 
4 artikla 
Yleisluonteiset palvelut 
Yhteisö toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteat, jotta telemaattisten palvelujen 
tarjoajat voivat tarjota laajan valikoiman yhteisiä, alakohtaiset käyttäjien vaatimukset 
täyttäviä yleisluonteisia palveluja alakohtaisille verkoille kilpailukykyisesti. Näihin 
toimenpiteisiin sisältyy tarpeen mukaan muun muassa sellaisten aiheellisten 
toimenpiteiden jatkaminen, joihin on ryhdytty päätöksen 95/468/EY nojalla. 
Jotta alakohtaisten verkkojen käyttäjät voisivat yksilöidä tekniset vaatimuksensa ja 
saatavilla olisi laaja valikoima yhteisiä, alakohtaiset käyttäjien vaatimukset täyttäviä 
yleisluonteisia palveluja, yhteisö erityisesti 
a) määrittää alakohtaisten verkkojen rakenteelliset suuntaviivat, joiden tarkoituksena 
on edistää erilaisten fyysisten verkkorakenteiden ja palvelujen välistä 
yhteentoimivuutta, 
35 
b) määrittelee ja julkaisee hallintojen välisissä telemaattisissa verkoissa yleensä 
tarvittavien yleisluonteisten palvelujen eritelmät, joissa määritellään myös 
palvelun laatu ja usean laitetoimittajan käyttämisestä johtuvat 
yhteentoimivuusvaatimukset, 
c) määrittelee ja toteuttaa järjestelmän, jonka avulla telemaattisten palvelujen 
tarjoajien tarjoamien palvelujen yhteentoimivuus voidaan arvioida ja arvioinnin 
tulokset julkaista, 
d) yksilöi tai määrittää sopivat standardoidut rajapinnat, jotta sovelluskehityksessä 
otettaisiin paremmin huomioon sovellusten toistettavuus ja mahdollisuus siirtää 
niitä eritasoisiin laiteympäristöihin, 
e) varmistaa yhteisten vaatimusten jatkuvan kehittämisen ja mainittujen 
palveluntarjoajien tarjoamien telemaattisten palvelujen jatkuvan seurannan. 
5 artikla 
Yleisluonteiset sovellukset 
Yhteisö varmistaa yhteisten välineiden ja tekniikoiden kehittämisen alakohtaisia 
verkkosovelluksia varten tavoitteenaan vähentää sovelluskehitykseen liittyviä 
kokonaiskustannuksia, järkeistää ja parantaa teknisiä ratkaisuja, lyhentää toimivien 
järjestelmien käyttöönottoon kuluvaa aikaa ja tehostaa järjestelmien ylläpitoa. 
Tässä tarkoituksessa yhteisö yksilöi ja määrittää alakohtaisten verkkojen osalta 
perustoiminnot ja toistuvat toiminnot, jotka voivat muodostaa yleisluonteisten sovellusten tai 
moduulien perustan, 
Se edistää myös näiden yleisluonteisten sovellusten ja moduulien kehittämistä ja käyttöä 
alakohtaisissa verkoissa; erityisesti on varmistettava, että alakohtaisen verkon sisällä 
kehitettyjen hyvien ratkaisujen käyttö yleistyy. 
6 artikla 
Tietosisällön yhteensopivuus 
1. Yhteisö edistää sekä hallinnon aloilla ja niiden välillä että yksityisen alan kanssa 
vaihdettavien tietojen sisällön yhteensopivuutta. Tässä tarkoituksessa ja alakohtaisten 
käyttäjien oikeudelliset sekä tietoturvaan ja luottamuksellisuuteen liittyvät 
vaatimukset huomioon ottaen yhteisö ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin ja erityisesti 
a) tukee jäsenvaltioiden hallintojen ponnisteluja tämän yhteensopivuuden 
lisäämiseksi, hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja tiedonvaihdon 
parantamiseksi, 
b) Sovittaa yhteen alakohtaisten verkkojen jäsennellyn tiedon vaihdolle asettamia 
vaatimuksia, ja varmistaa hyvien ratkaisujen käytön yleistymisen, 
c) seuraa asiaan liittyvän tekniikan kehitystä sähköisen tiedonsiirron alalla mukaan 
lukien myös innovatiiviset tietojen haku- ja esittämismenetelmät, tutkii niiden 
vaikutuksia ja edistää niiden käyttöönottoa alakohtaisissa verkoissa. 
36 
Noudatettaessa 1 kertaa suositaan eri sanomamuotojen välistä yhteentoimivuutta 
edistäviä ratkaisuja kuitenkaan sulkematta täysin pois yhdenmukaistettujen 
sanomamuotojen kehittämistä, 
Lisäksi suositaan ratkaisuja, joiden avulla hallinnolliset vaatimukset on helppo 
sovittaa yhteen yksityisen alan liiketoiminnan kanssa. 
7 artikla 
Oikeudellinen ja tietoturvaan liittyvä kehys 
Yhteisö edistää sellaisten oikeudellisten esteiden ja sopimusesteiden yksilöintiä ja 
poistamista, jotka estävät tietojen kitkattoman vaihdon verkon käyttäjien välillä, ja varmistaa 
alakohtaisten verkkojen tarpeellisen tietoturvan. Erityisesti yhteisö 
a) laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa oikeudellisen ja tietoturvaan liittyvän 
kehyksen mallin hallintojen sekä hallintojen ja yksityisen alan välistä Euroopan 
laajuista tiedonvaihtoa varten yhteisen lähestymistavan helpottamiseksi, 
b) tukee jäsenvaltioiden ponnisteluja tällaisen alakohdassa mainitun kehyksen 
noudattamiseksi niiden omassa hallintoympäristössä ja varsinkin antaa 
tarpeellisia suosituksia, 
c) varmistaa alakohtaisten verkkojen osalta ja alakohdassa mainitun kehyksen 
mukaisesti: vaihdettavien tietojen todistusarvon tunnustamisen yhteisön 
hallintoympäristössä, menetelmien luomisen henkilötietojen suojaamiseksi, 
käyttäjien oikeuksien ja vastuiden määrittelyn, vaihdettavien tietojen 
luottamuksellisuuden, yhtenäisyyden, oikeaksi todistamisen ja kiistattomuuden 
sekä toimenpiteet, joilla valvotaan pääsyä verkkoihin, 
d) yksilöi ja analysoi tietoturvan eri tasot alakohtaisten verkkojen luonteen ja 
tarkoituksen perusteella, 
e) muotoilee suuntaviivat ja tarjoaa yhteisiä ratkaisuja yksilöityjen tietoturvan eri 
tasojen edellyttämien välineiden, osien ja järjestelmien valintaa ja käyttöönottoa 
varten. 
8 artikla 
Laadunvarmistus ja -valvonta 
Yhteisö määrittelee ja toteuttaa tämän päätöksen mukaisiin horisontaalisiin toimiin ja 
toimenpiteisiin ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 98/XXX/EY mukaisiin 
yleishyödyllisiin hankkeisiin sovellettavan laatuohjelman sekä päivittää sitä jatkuvasti. Tähän 
laatuohjelmaan sisältyvät tarpeelliset toimenpiteet, joilla 
a) parannetaan käyttäjien vaatimusten ja hankkeiden määrittelyä, 
b) parannetaan hankkeiden tuloksia vastaamaan paremmin sekä hankkeen määritelmää 
että käyttäjien odotuksia, 
c) varmistetaan, että saaduista kokemuksista otetaan oppia ja niistä tiedotetaan 
levittämällä parhaita käytäntöjä 10 artiklan mukaisesti. 
37 
9 artikla 
Yhteentoimivuus kansallisten ja alueellisten hankkeiden kanssa 
Toteuttaessaan IDA-ohjelmaa yhteisö pyrkii helpottamaan yhteentoimivuutta ja 
vuorovaikutusta jäsenvaltioiden hallintojen väliseen tiedonvaihtoon liittyvien samantapaisten 
hankkeiden kanssa. 
10 artikla 
Parhaiden käytäntöjen levittäminen 
1. Yhteisö huolehtii näkemysten, tiedon ja kokemusten yhteensovittamista ja 
vaihtamisesta alakohtaisissa verkoissa ja niiden välillä edistääkseen hyvien 
ratkaisujen laajempaa käyttöönottoa ja innovaatioita. 
2. Yhteisö huolehtii siitä, että IDA-ohjelman saavutukset ja edut ovat yleisesti tiedossa 
sekä vastaa IDAn suuntaviivojen ja suositusten levittämisestä ja käyttäjien 
vaatimusten ja kokemusten koordinoimisesta standardointielinten ja yhteisön 
standardointiin liittyvien toimien kanssa. 
11 artikla 
Täytäntöönpano 
1. Komissio toteuttaa 3-10 artiklassa säädetyt yhteisön toimet. 
2. Komission vuoden välein laatima, IDAn työohjelman tämän päätöksen 
täytäntöönpanoa koskeva osa hyväksytään 12 artiklassa tarkoitettua menettelyjä 
noudattaen 
3. Yhteiset säännöt ja menettelyt teknisen ja hallinnollisen yhteentoimivuuden 
saavuttamiseksi hyväksytään 12 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 
12 artikla 
Komiteamenettely 
1. Komissiota avustaa komitea, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana 
komission edustaja. Komitean nimi on hallintojen välistä telematiikkaa käsittelevä 
komitea (TAC). 
Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea 
antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian 
kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 
kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jonka neuvosto 
tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet 
painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu 
äänestykseen. 
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät 
kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä 
neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: 
38 
Komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä 
kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. 
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kappaleessa 
tarkoitetun määräajan kuluessa. 
2. Komissio laatii TAC:lle säännöllisesti kertomukset tämän päätöksen 
täytäntöönpanosta. 
13 artikla 
Arviointi 
1. Kahden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta tai mahdollisen sitä 
myöhemmästä päätöksen muuttamisesta ja kolmen vuoden välein sen jälkeen 
komissio suorittaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioinnin tämän päätöksen 
täytäntöönpanosta. 
2. Tässä arvioinnissa on selvitettävä tämän päätöksen nojalla säädettyjen 
horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden edistyminen ja nykytila, 
Siinä on myös tutkittava yhteisölle aiheutuneiden kustannusten perusteella näistä 
horisontaalisista toimista ja toimenpiteistä yhteisölle, jäsenvaltioille, yhteisön 
teollisuudelle ja Euroopan unionin kansalaisille koituneet hyödyt, ja yksilöitävä 
mahdolliset parantamista kaipaavat seikat ja tarkastettava yhteisvaikutus muiden 
yhteisön toimien kanssa Euroopan laajuisten televerkkojen alalla. 
3. Komissio luovuttaa arvionsa neuvostolle yhdessä tämän päätöksen tarkistamista 
koskevan ehdotuksensa kanssa. 
14 artikla 
Laajentaminen ETAan ja assosioituneisiin maihin 
1. IDA-ohjelma voidaan avata Euroopan talousalueen maille, assosioituneille Keski- ja 
Itä-Euroopan maille sekä Kyprokselle niiden Euroopan yhteisön kanssa tekemien 
sopimusten mukaisesti tämän päätöksen perusteella aloitetuissa horisontaalisissa 
toimissa ja toimenpiteissä. 
2. Tätä päätöstä täytäntöönpantaessa on tarpeen mukaan edistettävä yhteistyötä 
kolmansien maiden sekä kansainvälisten yhteisöjen ja elinten kanssa. 
Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
39 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
Hallintojen väliset Euroopan laajuiset telemaattiset verkot (IDA) 
1.1. Yleishyödylliset hankkeet Euroopan laajuisiksi verkoiksi hallintojen välistä 
tiedonvaihtoa varten Euroopassa. 
1.2. Toimet ja toimenpiteet hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen 
tiedonvaihdon verkkojen (IDA) yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi. 
2. BUDJETTIKOHTA 
B5-7210. EUROOPAN LAAJUISET HALLINTOJEN TELEMAATTISET VERKOT (IDA) 
3. OIKEUSPERUSTA 
Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PAATOS eräistä 
hallintojen Euroopan laajuisia sähköisen tiedonvaihdon verkkoja 
(IDA) koskevista suuntaviivoista sekä yleishyödyllisten hankkeiden 
yksilöimisestä 
Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS eräiden toimien ja toimenpiteiden 
hyväksymisestä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen 
tiedonvaihdon verkkojen (IDA) yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn 
varmistamiseksi 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1 TOIMENPITEEN YLEISTAVOITTEET:33 
4.1. HALLINTOJEN VÄLISTEN EUROOPAN LAAJUISTEN TIEDONVAIHTOVERKKOJEN LI OMISES 
EUROOPPAAN 
a) toimivien, yhteentoimivien, Euroopan laajuisten, jäsenvaltioiden välisten sekä 
näiden hallintojen ja yhteisön toimielinten ja soveltuvin osin elinten välisten 
telemaattisten verkkojen luominen, jolla mahdollistetaan tietojen tehokas ja 
turvallinen vaihtaminen talous- ja rahaliiton luomiseksi sekä yhteisön 
politiikan ja toimien toteuttamiseksi jäsenvaltioiden ja yhteisön toimesta 
kunkin toimivallan rajoissa, 
b) integroitujen telemaattisten verkkojen luominen yhteisön toimielinten välisen 
viestinnän helpottamiseksi ja yhteisön päätöksentekomenettelyn tukemiseksi. 
Tiettyjä politiikan osa-alueita, esim. tulleja ja epäsuoraa verotusta koskevissa yhteisön hankkeissa 
käsitellään myös hallintojen välisten telemaattisten verkkojen perustamista yhteisön politiikan ja toimien 
tukemiseksi. Jotta turhilta päällekkäisyyksiltä vältyttäisiin ja hankkeista saataisiin synergiaetuja, ryhdytään 
tarvittaviin yhdensuuntaistamismenettelyihin. Vastaavanlaisia yhdensuuntaistamismenettelyjä toteutetaan 
IDAn ja muiden asiaan liittyvien toimien, varsinkin Euroopan laajuisen televerkon ja T&K:n alalla. 
40 
4.1.1. EHDOTETUT TOIMENPITEET 1 
1) Uudet hankkeet: valmistelu, toteutettavuustutkimukset, kehittäminen, kokeiluhankkeet 
j a verkkoj en toteuttaminen. 
2) Nykyisten IDAn telemaattisten järjestelmien jatkaminen ja parantaminen. IDA-
ohjelman ensimmäisessä vaiheessa aloitettujen hankkeiden saattaminen loppuun, ja 
nykyisten järjestelmien siirtyminen käyttämään yhteisiä yleisluonteisia telemaattisia 
palveluja. Tarvittaessa yhteyden tarjoaminen teollisuudelle ja kansalaisille. 
3) IDA-verkkojen yleistäminen: yhteisten vaatimusten, standardien sekä uusia osallistujia 
koskevien sääntöjen ja suuntaviivojen laatiminen tai kehittäminen, yksittäisten 
maiden/organisaatioiden avustaminen niiden liittämisessä tiettyihin verkkoihin. 
4) Toimielinten väliset järjestelmät, joilla varmistetaan, että telemaattisia apuvälineitä ja 
tekniikoita, erityisesti sellaisia, joita käytetään työnhallinnassa, sähköpostijärjestelmissä 
ja asiakirjojen vaihdossa, voidaan käyttää apuna hallinnollisessa tiedonvaihdossa 
komissiossa, Euroopan toimielinten välillä sekä niiden ja jäsenvaltioiden pysyvien 
edustustojen välillä. 
4.1,1,2 TOIMIEN UJ1T 
1) Toteutettavuustutkimukset ja esittelyt, asiantuntijakokoukset sekä tavaroiden ja 
palvelujen hankinta yhteisölle. 
2) Avustukset jäsenvaltioille. 
4.1.2 EUROOPAN HALLINTOJEN VÄLISEEN TIEDONVAIHTOON LIITTYVÄT YHTEENTOIMIVUUTTA 
KOSKEVAT TOIMENPITEET 
a) hyvän yhteentoimivuuden saavuttaminen hallinnon eri aloilla ja niiden välillä 
sekä yksityisen alan kanssa, jäsenvaltioiden telemaattisten verkkojen välillä 
sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä yhteisön politiikan ja toimien 
toteuttamiseksi, 
b) paremman kustannustehokkuuden, vastekyvyn, joustavuuden ja tekniikan 
muutoksiin ja markkinoiden kehitykseen sopeutumisen saavuttaminen näiden 
verkkojen luomisessa ja niiden toiminnassa, 
c) näistä verkoista saatavan hyödyn laajentaminen koskemaan Euroopan 
teollisuutta ja kansalaisia, 
d) parhaiden käytäntöjen leviämisen edistäminen ja hallintojen kannustaminen 
innovatiivisiin telemaattisiin ratkaisuihin. 
4.1.2.1 EHDOTETUT TOIMENPITEET 
1) TESTA-aloitteen yhteisten yleisluonteisten telemaattisten palvelujen tarjoamisen 
jatkaminen. Rakenteellisten suuntaviivojen muotoileminen. Yhteisten yleisluonteisten 
telemaattisten palvelujen kehittäminen: yhteiset vaatimukset täyttävien yhteisten 
ratkaisujen järkeistäminen ja yleistäminen; yleisluonteisten palvelujen yksilöiminen ja 
valitseminen markkinoilta, järjestelmien hoitajien ja loppukäyttäjien tukeminen. 
Nykyisten verkkojen auttaminen siirtymään käyttämään yleisluonteisia palveluja. 
Tietoliikennepalvelujen luokitusjärjestelmän toteuttaminen useita laitetoimittajia 
käsittävässä ympäristössä. Sopivien standardoitujen rajapintojen yksilöiminen tai 
41 
määritteleminen, jotta sovelluskehityksessä otettaisiin paremmin huomioon sovellusten 
siirrettävyys ja toistettavuus. 
2) Parhaiden käytäntöjen levittäminen: käyttöönottoa helpottavien oivallusten, 
tekniikoiden ja ratkaisujen kehittämisen ja lisäämisen sekä alakohtaisten hankkeiden 
välisen vuorovaikutuksen edistäminen. 
3) Yhteentoimivuus kansallisten ja alueellisten aloitteiden kanssa: menetelmän luominen 
tietojen hakemiseksi ja levittämiseksi eri kansallisista hankkeista hallintojen välisten 
telemaattisten verkkojen alalla laajan yhteentoimivuuden edistämiseksi. 
4) Sovellusten kehittäminen: Yleisluonteisten sovellusten kehittäminen mittakaavaetujen 
saavuttamiseksi. Niiden perustoimintojen ja toistuvien toimintojen yksilöinti ja 
määrittäminen alakohtaisissa verkoissa, jotka voivat muodostaa yleisten sovellusten tai 
moduulien perustan. Sopivien ratkaisujen levittäminen alakohtaisissa verkoissa. 
5) Toimet tietosisällön yhteensopivuuden parantamiseksi: Yhdessä sovittujen eritelmien 
luominen soveltuvilta osin sähköisten asiakirjojen vaihtoon, tietokantahakuja, 
tietokantoihin pääsyä ja sovellustenvälistä suoraa viestintää varten; hallinnollisiin 
uudelleenjärjestelyihin ja uusien työtapojen käyttöönottoon sekä innovatiivisiin tietojen 
haku- ja esittämismenetelmiin liittyvien suuntaviivojen ja esimerkkien kehittäminen, 
niiden vaikutusten tutkiminen ja niiden käyttöönoton edistäminen alakohtaisissa 
verkoissa. 
6) Oikeudellisten esteiden poistaminen: Nykyisten verkkojen tutkiminen tavoitteena 
määritellä käytännönläheisesti verkkojen sujuvaa toimintaa rajoittavat oikeudelliset 
kysymykset ja sopimuskysymykset; suuntaviivojen laatiminen sen oikeudellisen 
ympäristön ja sopimusympäristön parantamiseksi, jossa verkot toimivat. 
7) Tietoturvaan liittyvät toimenpiteet: Johdonmukaisten alkutoimenpiteiden määrittely 
vähennettäessä välittömiä riskejä hyväksyttävälle tasolle; turvallisuusanalyysien, 
turvallisuustilanteen kartoituksen ja vastaavien tarvittavien turvallisuuteen liittyvien 
prosessien määritteleminen; tarkastuslaitosten käytön kannattavuuden tutkiminen 
tiettyjen tietosuojamenetelmien toteuttamisessa. 
8) Laadunvarmistus: laatuohjelman suunnitteleminen ja toteuttaminen kaikkia 
toimenpiteitä sekä hankekehittelyä varten. 
4.1.2.2 TOIMIEN LAJIT 
1) Toteutettavuustutkimukset ja esittelyt, asiantuntijakokoukset sekä tavaroiden ja 
palvelujen hankinta yhteisölle. 
2) Julkaisut, tietojen levittäminen sähköisesti, konferenssit. 
4.1.3 HALLINTOJEN VÄLISIEN TELEMAATTISTEN VERKKOJEN KÄYTTÖKUSTANNUKSET. ERITYISET 
KÄYTTÖKUSTANNUKSET. 
IDA-verkkojen normaalissa toiminnassa tarvittavat palvelut mukaan lukien ylläpito, 
käyttäjätuki ja siirtokustannukset tarjotaan yleisluonteisina palveluina. 
Yleisluonteisten palvelujen tarjoaminen on välttämätöntä jo hankkeen toteutuksen 
aikana. 
Kun toteutusvaihe on saatettu päätökseen, alakohtaiset talousarviot kattavat yhteisön 
osuuden käyttökustannuksista. Jotta kuitenkin sekä jäsenvaltioissa että yhteisössä 
voitaisiin tehdä tarvittavat talousarviota koskevat järjestelyt, IDA budjetti kattaa 
42 
käyttökustannukset siirtymävaiheessa, joka on korkeintaan kahden vuoden mittainen 
kunkin verkon osalta. 
Siirtymävaihetta sovelletaan myös niissä verkoissa, joita jatketaan IDA II:n perusteella 
ja jotka jo toimivat ohjelman toisen vaiheen tullessa voimaan. Teknisistä ja 
sopimussyistä nämä verkot voivat siirtyä käyttämään yleisluonteisia palveluja vain 
asteittain. Täten 'vanhoista' käyttökustannuksista (eli kunkin kyseisen verkon omista ja 
usein vain vähän yhteisön ja jäsenvaltioiden väliseen kustannusten jakamiseen 
mahdollisuuksia antavista kustannuksista) luovutaan vähitellen vuoden 1999 loppuun 
mennessä. Näihin kustannuksiin viitataan jäljempänä termillä 'Erityiset 
käyttökustannukset'. 
4.2 KESTO 
Vuodesta 1998 vuoteen 2000 
4.3 KOHDERYHMÄ 
Yhteisön toimielimet ja elimet, jäsenvaltioiden hallinnot. 
5. MENOJEN LUOKITUS 
DNO (ei-pakolliset); CD (jaksotetut). 
6. MENOLAJI 
IDAn talousarvion on tuettava IDAn työohjelmaan sisältyviä toimia, ovatpa ne uusia tai 
vuoden 1997 työohjelman jatkoa. Niihin sisältyvät kaikki aiheelliset tutkimukset (erityisesti 
toteutettavuus- ja arviointitutkimukset), asiantuntijakokoukset, konferenssit, paperilla olevat 
julkaisut ja sähköiset julkaisut sekä yleisesti tavaroiden ja palvelujen hankkiminen yhteisölle 
verkkojen luomiseksi, horisontaalisten toimenpiteiden toteuttamiseksi ja ohjelman hallinnon 
tukemiseksi. 
Hankkeiden yhteisrahoitus koskee vain julkista alaa eli jäsenvaltioiden hallintoja. 
Voimakkaasti markkinoihin suuntautunut lähestymistapa siirtää kuitenkin yksityisen alan 
hoidettaviksi varsinkin yleisluonteisiin palveluihin liittyviä sellaisia sijoituksia ja riskejä, 
joista yhteisö on aiemmin vastannut. 
Yhteistyökumppanuus julkisen alan kanssa toteutetaan yhteistyömallin avulla, joka perustuu 
jokaiselle hankkeeseen osallistujalle (eli yhteisölle ja jäsenvaltioiden hallinnoille) 
yksittäisten hankkeiden toteutussuunnitelmien perusteella annettaviin tehtäviin. IDAn 
vuotuinen työohjelma sisältää yhteisölle kullekin vuodelle annetun tehtäväkokonaisuuden, 
joka suoritetaan pääasiallisesti hankintoina. 
Jäsenvaltioiden hallinnot toteuttavat omalla kustannuksellaan niille kunkin hankkeen 
toteutussuunnitelmassa annetut tehtävät, joihin kuuluu täysimääräisen tai osittaisen tuen 
antaminen tietoliikennekustannuksiin, ylläpitokustannuksiin, välineiden 
ostoon/vuokraukseen, jne. 
Kyseeseen voivat kuitenkin tulla myös avustukset jäsenvaltioiden hallinnoille (enintään 
50 prosenttia kyseisten tehtävien kustannuksista), mikäli ne osoittautuvat tehokkaaksi 
keinoksi edistää verkon kokonaisvaltaista toteuttamista tai alentaa siihen liittyviä kuluja. 
Tällaiset mahdolliset avustukset ja niiden kohteena olevat tehtävät yksilöidään vuotuisessa 
työohjelmassa. 
43 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 
Arvio rahoitustarpeesta kaudelle 1998 - 2000 on tehty seuraavin perustein: 
• On arvioitu, että nykyisten hankkeiden välttämättömän jatkamisen lisäksi IDAn uuden 
vaiheen aikana aloitetaan noin 15-25 uutta alakohtaista hanketta ohjelman tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Hankkeiden kustannukset vaihtelevat puolesta miljoonasta ecusta 
kolmeen miljoonaan ecuun (vaadittavien toimintojen mukaan), kunnes niistä tulee täysin 
toimivia kokeiluvaiheen jälkeen. Osa näiden hankkeiden kokonaiskuluista katetaan 
käyttämällä yleisluonteisia palveluja (noin 30 prosenttia). 
• On myös arvioitu, että yhteisön päätöksenteon ja toimielinten välisen tietojen/asiakirjojen 
vaihdon tukemiseen tarvittavien toimielinten välisten hankkeiden toteutuskustannukset 
ovat 11,5 miljoonaa ecua kolmen vuoden aikana, mistä 3,7 miljoonaa varataan 
telemaattisille palveluille, jotka siis kuuluvat yleisluonteisiin palveluihin. Loput 
7,8 miljoonaa ecua käytetään toimielinten välisen perusjärjestelmän toteuttamiseen ja 3-5 
lisätoimenpiteisiin, jotka koskevat kääntämisen apuvälineitä tai toimielinten välistä 
viestintää yksittäisillä aloilla. Lisätoimenpiteiden kustannuksiksi on arvioitu 1,8 miljoonaa 
ecua kolmen vuoden aikana olettaen että ne perustuvat yleisluonteisiin palveluihin ja 
perusjärjestelmään, jotka mahdollistavat kunkin kohdalla alhaiset, noin 0,4 - 0.5 miljoonan 
ecun kehityskustannukset. Perusjärjestelmän kustannuksiksi arvioidaan 6 miljoonaa ecua 
kolmen vuoden aikana, ja se koostuu seuraavista osista: sähköisten asiakirjojen tuotannon 
lisäkehittäminen ja toteuttaminen toimielimissä (miljoona ecua), työnhallintajärjestelmien 
asentaminen, sovittaminen paikallisiin oloihin ja käyttöönotto toimielimissä ja niiden 
välillä (2 miljoonaa ecua), viite- ja tiedonlevitysympäristön kehittäminen toimielimissä 
(1,2 miljoonaa ecua), parlamentin kyselyissä käytettävän sovelluksen parantaminen 
(0,6 miljoonaa ecua) sekä SEI-LEG -sovelluksen toimintatuki (0,4 miljoonaa ecua) ja 
käyttäjäkoulutus (0,8 miljoonaa ecua). 
• Ehdotetut yhteentoimivuustoimenpiteet on arvioitu aiempien kokemusten perusteella. 
Kustannusten pääosan muodostaa yleisluonteisten palvelujen tarjoaminen, joka lisääntyy 
toteutettaessa uusia hankkeita ja tarjottaessa verkoille uusia palveluja. Kasvu on 
nykyecuina noin 20 prosenttia vuodessa, kun otetaan huomioon telemaattisten palvelujen 
ennakoitu hintojen lasku. 
• Nykyisten verkkojen erityisten käyttökustannusten on aiempien kustannusten perusteella 
arvioitu olevan yhteensä 8,7 miljoonaa ecua. Ennakoidaan, että nämä erityiset 
käyttökustannukset poistuvat vähitellen vuoden 1999 loppuun mennessä, sikäli kun 
siirtyminen yleisluonteisten palvelujen käyttöön ja kustannusten jakamiseen 
jäsenvaltioiden kanssa sen sallii. 
44 
7.2 Kustannusten jakautuminen ohjelman eri tekijöiden mukaan (miljoonaa ecua, 
nykyiset hinnat) 
Laji 
Yleishyödylliset hankkeet 
Välisumma 
Yhteentoimivuustoimenpiteet 
Välisumma 
Erityiset käyttö­
kustannukset 
YHTEENSÄ Hanke 
Uudet alakohtaiset hankkeet 
Toimielinten väliset 
Yleistäminen 
Nykyisten hankkeiden 
parantaminen ja jatkaminen 
Yleisluonteiset palvelut 
Parhaiden käytäntöjen 
levittäminen 
Sovellusten kehittäminen 
Yhteentoimivuus kansallisten ja 
alueellisten kanssa 
Tietosisällön yhteentoimivuus ja 
standardointi 
Oikeudelliset esteet 
Tietoturva 
Laadunvarmistus 1998 
2,50 
2,50 
0,50 
3,70 
9,20 
4,80 
0,50 
1,00 
0,30 
0,80 
0,40 
0,40 
0,50 
8,70 
5,70 
23,60 1999 
3,80 
2,50 
1,00 
2,00 
9,30 
5,50 
1,00 
3,00 
0,30 
0,60 
0,40 
0,40 
0,50 
11,70 
3,00 
24,00 2000 
5,50 
2,80 
1,00 
2,00 
11,30 
6,50 
1,00 
3,00 
0,30 
0,60 
0,40 
0,40 
0,50 
12,70 
0,00 
24,00 YhtL 
11,80 
7,80 
2,50 
7,70 
29,80 
16,80 
2,50 
7,00 
0,90 
2,00 
1,20 
1,20 
1,50 
33,10 
8,70 
71,60 
7.3 Viitteellinen määrärahojen aikataulu 
7.3.1 Aikataulu ehdotetulle uudelle toiminnalle (luvut miljoonaa ecua) 
Maksusitoumus­
määrärahat 1998 
23,60 1999 
24,00 2000 
24,00 2001 
~ 2002 
-YHT. 
7K60 
Maksu­
määrärahat 
1998 
1999 
2000 
YHTEENSÄ 4,00 
-
-
4M 5,00 
5,50 
-
i(5,$ö 5,00 
14,50 
5,50 
25,00 9,60 
4,00 
14,50 
2$,Ï8 -
-
4,00 
48DÖ 23,60 
24,00 
24,00 
?i,6ö 
Jokaisesta vuotuisesta talousarviosta kohdennetaan 23 prosenttia kuluvan vuoden (n) 
maksuihin, 62 prosenttia kohdennetaan vuodelle n+1 ja 15 prosenttia vuodelle n+2. Tämä 
johtuu nykyisestä hankemallista ja sektoreiden toimintatavoista. 
45 
7.4 Monivuotisten toimien aikataulu: 
VIITTELLINEN SUUNNITELMA 
Miljoonaa ecua 
1998 
23,60 1999 
24,00 2000 
24,00 YHTEENSÄ 
1998 -2000 
71,60 
PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
Tavaroiden ja palvelujen hankkimista yhteisölle sääntelevien sääntöjen ja käytäntöjen 
huolellinen noudattaminen varmistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 
sovellettavan rahoitusasetuksen, rahoitusasetuksen täytäntöönpanoa koskevien 
yksityiskohtaisten sääntöjen ja komission sisäisten sääntöjen mukaisesti. Kaikkiin 
komission ja maksujen edunsaajien välisiin sopimuksiin sisällytetään asianmukaiset 
suojalausekkeet. Käytössä on ainoastaan virallisesti hyväksyttyjä sopimusmalleja ja 
tarkistuksia suoritetaan useaan otteeseen hankintaprosessin aikana moitteettomuuden 
ja avoimuuden varmistamiseksi. Kaikkiin sopimuksiin liitetään järjestelmällisesti 
valvontatoimenpiteitä, jollaisia ovat muun muassa välikertomusten laatiminen ja 
ennalta määritellyn tyyppisten tulosten tuottaminen ennakkoon määrätyissä 
sopimuksen vaiheissa. Tuet ja työsuoritus tarkistetaan ennen maksujen hyväksymistä; 
tämä toteutetaan vierailukäynnein sekä määrittelemällä ja vahvistamalla suoritusta 
mittaavat muuttujat jne. 
KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
DAn strategia korkean tehokkuusasteen saavuttamiseksi perustuu kolmeen tekijään: 
yleisluonteisten telemaattisten palvelujen hankintaan markkinoilta ja yleisluonteisten 
sovellusten käyttöön integroitujen, räätälöityjen verkkojen kehittämisen sijaan, 
parhaiden käytäntöjen levittämiseen alakohtaisten verkkojen kesken sekä kaikki 
alakohtaiset hankkeet kattavien laatu- ja arviointiohjelmien toteuttamiseen. Näin 
pyritään alentamaan verkkojen luomisen ja käytön kokonaiskustannuksia, 
järkiperäistämään ja parantamaan teknisiä ratkaisuja, lyhentämään toimivien 
järjestelmien toteuttamiseen kuluvaa aikaa, tehostamaan järjestelmien ylläpitoa ja 
helpottamaan verkkojen parantamista, ja samalla varmistamaan mahdollisimman hyvä 
yhteentoimivuus. 
Yleisluonteisia palveluja tarjotaan jo TESTA-hankkeen kautta. Ennakoidaan, että 
IDAn toisessa vaiheessa siirrytään kohti kilpailumallia. Markkinoilla olevia 
yleisluonteisia palveluja yksilöidään, määritetään, tarkistetaan ja seurataan jatkuvasti. 
Nämä toimet tarjoavat hallinnoille yksinkertaisia, yleisiä palvelukuvauksia, jotka on 
luokiteltu laadun ja valintaperusteiden, esimerkiksi luotettavuuden, saatavuuden, 
suorituskyvyn, jatkuvuuden, käyttökelpoisuuden ja yhteentoimivuuden perusteella, 
jotta kaikki telemaattisten palvelujen hankinnassa mukana olevat käyttäjät voisivat 
saada hyväksyttävän ja vertailukelpoisen palvelutason koko unionissa. Kuvausten 
avulla on yksinkertaista valita paras ja edullisin tarjous laajasta palveluvalikoimasta, 
samalla kun taataan vaadittu suorituskyky, turvallisuus ja yhteentoimivuus. Näin 
46 
voidaan saavuttaa jatkuvia kustannussäästöjä järkeistämällä ja yleistämällä yhteiset 
vaatimukset täyttäviä ratkaisuja, jolloin myös riskit pienevät ja saavutetaan 
mittakaavaetuja. Vastaavasti pyritään yksilöimään ja määrittämään alakohtaisten 
verkkojen osalta perustoiminnot ja toistuvat toiminnot, jotka voivat muodostaa 
yleisluonteisten sovellusten tai moduulien perustan. Lisäksi edistetään näiden 
yleisluonteisten sovellusten ja moduulien kehittämistä ja käyttöä alakohtaisissa 
verkoissa. 
IDA-ohjelman hallinto määrittelee laadunvarmistus- ja -valvontaperiaatteet, jotka 
horisontaalisina koskevat kaikkia IDA-hankkeita, ja laatii laatuohjelman, jolla näitä 
periaatteita noudatetaan hankkeiden kehityksen aikana. Periaatteiden mukaisesti 
seurataan ja tarkistetaan jatkuvasti IDAn laadunarviointimenetelmää, jota sovelletaan 
jokaiseen hankkeeseen järjestelmän integroinnin, tietoliikennepalvelujen tarjoamisen, 
ohjelmistojen kehittämisen, järjestelmien toiminnan ja käyttäjätuen osalta. 
Kunkin hankkeen yleinen toteutussuunnitelma sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen 
odotetuista hyödyistä sekä arviointiperusteet (esimerkiksi toteutuksen valmiusaste ja 
laatu, tiedonkäsittelynopeus, siirtonopeus, saatavuus, asiakastyytyväisyys, 
kustannukset jne.), joilla näitä hyötyjä mitataan toteutusvaiheen jälkeen. Kunkin IDA-
hankkeen toteutuksen jälkeinen tarkastelu on suoritettava vuoden kuluessa 
toteutusvaiheen päättymisestä. Näiden tarkastelujen havainnot muodostavat koko 
ohjelman säännöllisen kolmen vuoden välein suoritettavan arvioinnin perustan. 
Parhaiden käytäntöjen levittäminen on myös avaintekijä pyrittäessä tekniseen 
johdonmukaisuuteen sekä välttämään tarpeetonta päällekkäisyyttä ja 
lähestymistapojen eriytymistä. Pyrkimyksenä on kaikin tarpeellisin tavoin tukea 
sellaisten ajatusten, tekniikoiden ja ratkaisujen kehittämistä ja levittämistä, jotka 
voisivat helpottaa toteutusta ja maksimoida telemaattisten verkkojen kautta 
tapahtuvan sähköisen viestinnän mahdolliset soveltamistavat ja hyödyt, edistää 
sopivien ratkaisujen leviämistä ja yleensä helpottaa alojen välistä vuorovaikutusta 
paremman kustannustehokkuuden saavuttamiseksi. 
Lopulta on tarkoitus suorittaa säännöllisesti (kolmen vuoden välein) arviointi 
toimenpiteen toteutuksesta. 
Tässä arvioinnissa on 
a) selvitettävä tämän päätöksen nojalla säädettyjen horisontaalisten toimien ja 
toimenpiteiden edistyminen ja nykytila, 
h) tutkittava yhteisölle aiheutuneisiin kustannuksiin verrattuna näistä 
horisontaalisista toimista ja toimenpiteistä yhteisölle, jäsenvaltioille, Euroopan 
teollisuudelle ja Euroopan kansalaisille koituneet hyödyt, ja 
e) yksilöitävä mahdolliset parantamista kaipaavat seikat ja todettava synergia 
muiden yhteisön toimien kanssa Euroopan laajuisten televerkkojen alalla. 
Arvioinnin tulosten pohjalta on määrä laatia ehdotuksia toiminnan tarkistamiseksi. 
47 
10. HALLINTOMENOT 
10.1 VAIKUTUKSET KOMISSION HENKILÖSTÖN MÄÄRÄÄN 
Tämä toimenpide ei merkitse komission henkilöstön määrän lisääntymistä. Tarvittava 
henkilöstö voidaan kohdentaa nykyisistä varoista, mahdollisesti sisäisten siirtojen 
kautta. 
Tarvittavien hallinnollisten voimavarojen tarjonta riippuu voimavarojen 
kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä ja varsinkin talousarvion 
sisältämistä ylimääräisistä taloudellisista ja henkilöstövoimavaroista. 
10.2 EHDOTETTUUN TOIMENPITEESEEN LIITTYVÄT HENKILÖSTÖ- JA HALLINTOKULUT 
Tästä toimenpiteestä suoraan aiheutuvien hallinnollisten kulujen enimmäismäärä on 
arvioitu seuraavasti: 
• Hankkeet on jaettu alakohtaisiin ja muihin kuin alakohtaisiin. Riippuen siitä, miten paljon 
tukea kukin ala tarvitsee IDAlta alakohtaisten hankkeiden toteuttamisessa, hankehall intoa 
delegoidaan mahdollisuuksien mukaan vastaavalle yksikölle. Alakohtaiset hankkeet on 
siksi edelleen jaettu delegoituihin ja clelegoimattomiin. Hankehallinto on jaoteltu 
hankekohtaisesti tärkeimpien toiminnan osa-alueiden mukaan. Ohjelman kokonaishallinta 
ja -hallinto on laskettu erikseen. 
48 
TOSIASIALLINEN HANKEKUORMITUS 
j| I ; | I 
! ARVIOT 
-IANKELAJIT: 1 
/ 
III 
III. 
| 
i 
! Alakoht. - delegoitu talousarvio 
Alakoht. - delegoimaton talousarvio 
Muu kuin alakohtaim n 
TAC yhteensovitt. I/II/III 
Hankkeen yhteensov. (TAC) I/Il) 
Hallinnollinen tuki II/III - B 
Laskun hyv. laji II/III 
Sihteerituki laii II/III - C 
TAC-sihteeristö II Vlaks. henkilötyöv. /hank 
0.25 A 
0.35 A 
0.5 A 
0.02 A 
0.01 B 
0.05 B 
0.05 C 
0.2 C 
0.01 C 
HALLINTOJEN EUROOPAN LAAJUISTEN \ 
TEtEMAATT. VERKKOJEN TOTEUTTAMINEN 16,25 
I Hankehallinto & tekninen yhteensovittaminen: 
Laji i Määrä : ! ! 
I. ! 17 I | | 
II. i 11 ; | 
fît "4 ' 
YLEISLUONTEISET PALVELUT ja SOVELLUKSET 4,90 
Hankehallinto & tekninen yhteensovittaminen: 
Laji Määrä 
III. 6 
PARHAIDEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITTÄMINEN 1,95 
I Hankehallinto & tekninen yhteensovittaminen: 
: Laji I Määrä i \ \ 
DIKE 
I III. ; 3 
EUDELLISET ESTEET JA TIETOTURVA ! 2,50 
ILajiiMäärä! ! 
Erityinen! 2 ! \ 
MUUT HORISONTAALISET TOIMET! 2,40 
\ 
\ 
HAL 
> Laji j Määrä i ! ! 
Erityinen j 6 - 8 ! 
LINTO 5,50 
Henkilöstöhallinto & kehitys 
Käyttöön ja hallintoon liittyvät menettelyt \ 
: Talousarvio 
Logistiikka/Arkisto 
ISisäinen laatu 
| Tieto- ja sihteerituki 
YHTEENSÄ 33.50 
I 1 -KA Inhimilliset voimavarat, henkilötyövuotta 
ABC 
0,25 
0,25 
0,25 
0,25 11,14 
3,10 
1,50 
2,00 
1,75 
1,00 
0,50 
1.00 1,04 
0,30 
0,20 
0,25 
0,25 
1,50 
1.00 
2,00 4,07 
1,50 
0,25 
0,25 
0,40 
3,00 
20.49 3.54 9.47 
20 A m 
Henkilöstökulujen kokonaismäärä 34 x 103 000 ecua/vuosi 3,5 miljoonaa 
eeua/vuosi. 
Valtuuskunnat: 47 500 ecua/vuosi, mikä perustuu arvioon, että hankehallintoon 
osallistuvaa A-tason virkamiestä kohti myönnetään 2 500 ecua/vuosi. 
Komitean kokoukset: 66 000 ecua/vuosi, mikä perustuu kolmeen vuosittaiseen 
komitean kokoukseen, joiden kunkin arvioidut kustannukset ovat 10 000 ecua, lisättynä 
kuudella vuosittaisella alaryhmän kokouksella, joiden kunkin arvioidut kustannukset 
ovat 6 000 ecua. 
Tarjouspyyntöarviot: 30 000 ecua/vuosi, mikä perustuu yhteen vuosittaiseen yleiseen 
arviointimenettelyyn. 
49 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 661 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 15 16 
LucUcloniimcro : CB-CO-97-678-H-C 
ISBN 92-78-28626-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg