PERUSTELUT

Kypros pyysi 25. kesäkuuta 2012 rahoitustukea Euroopan vakautusmekanismista, jäljempänä ’EVM’. Neuvosto päätti 25. huhtikuuta 2013 (neuvoston päätös 2013/236/EU), että Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma, jolla on puututtava riskeihin, joita Kypros aiheuttaa euroalueen rahoitusvakaudelle, ja pyrittävä palauttamaan Kyprokseen nopeasti terve ja kestävä talous- ja rahoitustilanne. Asetuksen (EU) N:o 472/2013 voimaantulon jälkeen neuvoston päätös 2013/236/EU korvattiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2013/463/EU.

EVM:n hallintoneuvosto päätti 24. huhtikuuta 2013 periaatteessa myöntää Kyprokselle vakaustukea ja hyväksyi talouspoliittiset ehdot vahvistavan yhteisymmärryspöytäkirjan sekä sen, että komissio allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirjan EVM:n puolesta. EVM:n johtokunta hyväksyi rahoitustukiohjelman 8. toukokuuta 2013. Kolmivuotinen ohjelma kattaa ajanjakson vuoden 2013 puolivälistä vuoden 2016 maaliskuun 31. päivään.

Makrotalouden sopeutusohjelman tavoitteena on palauttaa rahoitusmarkkinoiden luottamus ja terve makrotalouden tasapaino ja mahdollistaa kestävän kasvun palauttaminen talouteen. Tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelma perustuu kolmeen pilariin. Ensimmäinen pilari on rahoitussektorin strategia, joka perustuu rahoituslaitosten uudelleenjärjestelyyn ja supistamiseen, sektorin valvonnan vahvistamiseen sekä toimiin, joilla puututaan pääoma- ja likviditeettivajeisiin. Toisen pilarin muodostaa kunnianhimoinen julkisen talouden vakauttamisstrategia, joka perustuu vuonna 2012 aloitettuihin vakauttamistoimiin. Toimenpiteillä on tarkoitus erityisesti vähentää juoksevia perusmenoja, lisätä valtion tuloja, parantaa julkisen sektorin toimintaa ja ylläpitää julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä. Tavoitteena on korjata liiallinen julkisen talouden alijäämä ja saattaa julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen keskipitkällä aikavälillä vakaalle lasku-uralle. Viranomaiset ovat sitoutuneet supistamaan alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2016. Rakennerahastojen ja muiden EU:n rahastojen sekä työllisyyden ja kasvun lisäämiseen tähtäävien EU:n politiikka-aloitteiden moitteetonta toteuttamista olisi ylläpidettävä. Tämä edistää osaltaan Kyproksen pitkän aikavälin kasvu-uraa. Kolmas pilari muodostuu kunnianhimoisesta rakenneuudistusohjelmasta, jolla on tarkoitus tukea kilpailukykyä ja kestävää ja tasapainoista kasvua Kyprokselle vuonna 2012 annettujen maakohtaisten suositusten mukaisesti ja mahdollistaa makrotaloudellisten epätasapainojen purkaminen. Nuorten mahdollisuuksia ja heidän työllistymisnäkymiään olisi parannettava ottaen huomioon 22. huhtikuuta 2013 annettu neuvoston suositus nuorisotakuun perustamisesta.

Komissio on tarkastellut täytäntöönpanopäätöksen 2013/463/EU 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdessä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, ja – tarpeen mukaan – Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa kuudetta kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa sekä toimenpiteiden tuloksellisuutta ja niiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tarkastelun perusteella yhteisymmärryspöytäkirjan päivityksestä on sovittu virkamiestasolla rahoitussektorin uudistamisen, finanssipolitiikan ja rakenneuudistusten osalta. Rahoitussektorin osalta viranomaiset sitoutuivat jatkamaan pankkisektorin maksuvalmiustilanteen tiivistä seurantaa sen jälkeen, kun ulkoiset rajoittavat toimenpiteet poistettiin kokonaan 6. huhtikuuta 2015. Tarkistetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään myös lisätoimenpiteitä, joilla puututaan yritys- ja kotitaloussektorien velkaantuneisuuteen ja vahvistetaan edelleen yksityisen velan pitkäaikaisia ja kestäviä uudelleenjärjestelyjä koskevaa säännöstöä, järjestämättömien lainojen uudelleenjärjestelytavoitteet ja strategista maksujen laiminlyöntiä koskeva selvitys mukaan lukien. Lisäksi edellytetään toimenpiteitä eläke- ja vakuutusvalvonnan uudistamiseksi. Tarkistetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään, että viranomaiset jatkuvasti seuraavat uuden maksukyvyttömyys- ja ulosmittaussäännöstön täytäntöönpanoa ja toimintaa sekä varmistavat, että se tukee yhteisymmärryspöytäkirjan tavoitteita ja periaatteita, ja tekevät säännöstöön tarvittaessa muutoksia. Siihen sisältyy myös kaksi aikaisempaa toimenpidettä, nimittäin lainojen myynnin mahdollistavan lainsäädäntöesityksen antaminen ja sellaisen lainsäädäntöesityksen antaminen, joka mahdollistaa saantokirjojen siirtämisen kiinteistön ostajalle viipymättä estäen samalla väärinkäytökset.

Finanssipolitiikan osalta vuoden 2015 perusjäämätavoitetta olisi tarkistettava ylöspäin vähintään 264 miljoonan euron ylijäämään (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja vuosien 2016–2018 perusylijäämätavoitetta olisi mukautettava, jotta julkisen talouden tulos vuoden 2015 ensimmäiseltä neljännekseltä voidaan ottaa huomioon, myös siksi, että se vastaisi edelleen vakaus- ja kasvusopimuksessa esitettyä sopeutusuraa. Finanssipoliittisten rakenneuudistusten ja rakenteellisten uudistusten osa-alueella kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä on tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pantava täytäntöön viimeistään vuonna 2017. Verohallinnon ja verosäännösten noudattamisen osalta yhteisymmärryspöytäkirjaan on kirjattu uuden integroidun veroviraston toiminnan käynnistäminen luomalla yhteinen rekisteröintiprosessi ja hyväksymällä uusi verotusmenettelylaki. Tarkistetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään julkisen hallinnon uudistuksen osalta, että horisontaalisen uudelleentarkastelun jälkeen vuonna 2015 hyväksytään uudistussuunnitelma, jossa puututaan palkanasetantamekanismiin, otetaan käyttöön uusi arviointi- ja ylennysjärjestelmä ja lisätään henkilöstön liikkuvuutta. Sosiaaliturvauudistuksen osalta yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään etuuksien kokonaiskartoituksen esittämisestä. Sen perusteella seurantayksikkö viimeistelee sosiaaliturvajärjestelmän uudistamista koskevan arviointiraportin. Yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään myös, että viranomaiset tekevät ehdotuksia työkyvyttömyys- ja opiskelijaetuuksien yhdistämiseksi. Asuntomarkkinoiden sääntelyn osalta yhteisymmärryspöytäkirjaan sisältyy lisävaatimuksia saantokirjojen antamisen nopeuttamiseksi. Matkailun osalta valmistellaan selvitys kansallista matkailustrategiaa varten osana kasvuun tähtäävää toimintasuunnitelmaa. Energian osalta viranomaiset valitsevat parhaan vaihtoehdon kaasu- ja sähkösektorin sääntelyjärjestelmäksi ja markkinajärjestelyksi ottaen huomioon edistymisen Kyproksen sähköviranomaisen erottamisessa omaksi yksikökseen.

Ehdotetulla päätöksellä varmistetaan, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella perustettu monenvälinen valvontakehys ja talouden sopeutusohjelmaa koskevat talouspoliittiset ehdot ovat kaikilta osin johdonmukaisia. Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklassa säädetään johdonmukaisuudesta kertomusten toimittamista ja seurantaa koskevissa velvollisuuksissa.

2015/0122 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS

Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/463/EU muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 ja erityisesti sen 7 artiklan 2 ja 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Asetusta (EU) N:o 472/2013 sovelletaan jäsenvaltioihin, jotka sen tullessa voimaan saavat jo rahoitustukea, Euroopan vakausmekanismista, jäljempänä ’EVM’, tukea saavat jäsenvaltiot mukaan lukien.

(2)Asetuksessa (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan rahoitustukea saavien jäsenvaltioiden makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymistä koskevat säännöt, joiden on oltava EVM:n perustamisesta tehdyn sopimuksen määräysten mukaisia.

(3)Kyproksen pyydettyä 25 päivänä kesäkuuta 2012 rahoitustukea EVM:stä neuvosto päätti 25 päivänä huhtikuuta 2013 päätöksellä 2013/236/EU, että Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma.