Ehdotus: neuvoston päätös Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kumppanuussopimuksen tekemisestä /* KOM/2000/0324 lopull. - AVC 2000/0124 */



Virallinen lehti nro 240 E , 28/08/2001 s. 0005 - 0040



Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kumppanuussopimuksen tekemisestä (kommission esittämät) PERUSTELUT Yleistä (1) Neuvosto valtuutti 29. kesäkuuta 1998 tehdyllä päätöksellä komission aloittamaan neuvottelut AKT-valtioiden kanssa Lomén yleissopimusta seuraavan kumppanuussopimuksen tekemiseksi ja hyväksyi asianomaiset neuvotteluohjeet. (2) Neuvotteluja käytiin 30. syyskuuta 1998 - 3. helmikuuta 2000 välisenä aikana. (3) Komissio katsoo, että sopimus on neuvoston 29. kesäkuuta 1998 antamien neuvotteluohjeiden mukainen. (4) Uudessa sopimuksessa on kyse AKT-valtioiden sekä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisten suhteiden perusteellisesta uudistamisesta. Sopimus perustuu aikaisempien peräkkäisten Lomén yleissopimusten säännöstöön. (5) Sopimus on määrä tehdä 20 vuodeksi ja sitä on mahdollisuus tarkistaa viiden vuoden välein. Rahoituspöytäkirja tehdään viideksi vuodeksi kerrallaan. AKT-EY-ministerineuvosto tarkastelee ja mukauttaa tarvittaessa tiettyjä sopimuksen osia kuten taloudellista tukea tai alakohtaisten politiikkojen suuntaviivoja koskevia täytäntöönpanomenettelyjä. Kyseinen ministerineuvosto kokoontuu pääsääntöisesti kerran vuodessa. Tämän uuden lähestymistavan pitäisi lisätä joustavuutta ja antaa tilaisuus mukauttaa yhteistyöjärjestelmää muuttuviin olosuhteisiin. (6) Kauppajärjestelyjen osalta on sovittu erillisestä aikataulusta, jota käsitellään jäljempänä (13 kohta). (7) Uudessa sopimuksessa yhdistetään politiikat, kauppa ja kehitys. Sen perustana on viisi toisistaan riippuvaista asiakokonaisuutta: - laaja-alainen poliittinen ulottuvuus, - osallistuvien lähestymistapojen edistäminen, - aikaisempaa voimakkaampi keskittyminen köyhyyden vähentämiseen, - uuden kehyksen luominen taloudelliselle ja kaupalliselle yhteistyölle, ja - rahoitusyhteistyön uudistaminen. (8) Sopimukseen sisältyy määräyksiä sopimuspuolten välisestä vahvistetusta poliittisesta vuoropuhelusta. Ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen ovat kumppanuuden olennaisia tekijöitä. Kuulemismenettely otetaan käyttöön sellaisia tapauksia varten, joissa näitä sopimuksen olennaisia tekijöitä rikotaan. Erityisen kiireellisissä tapauksissa aiheellisia toimenpiteitä voidaan toteuttaa ilman ennalta tapahtuvaa kuulemista. (9) Sopimukseen sisältyy myös hyvää hallintoa koskeva sitoumus kumppanuuden perustekijänä sekä kuulemismenettely, jos kyse on vakavista korruptiotapauksista. (10) Sopimukseen sisältyy innovatiivisia määräyksiä, joilla jäljempänä luetelluin toimin edistetään osallistuvia lähestymistapoja kansalaisyhteiskunnan sekä talouden ja yhteiskunnan toimijoiden osallistumisen varmistamiseksi: - AKT-EY-kumppanuussopimusta koskevan asianmukaisen tiedon välittäminen edellä mainituille tahoille erityisesti AKT-valtioissa, - kansalaisyhteiskunnan kuulemisen varmistaminen sellaisten taloudellisten, sosiaalisten ja institutionaalisten uudistusten ja politiikkojen osalta, joita EU:n on määrä tukea, - muiden kuin valtiollisten toimijoiden osallistumisen helpottaminen ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoon, - muiden kuin valtiollisten toimijoiden tukeminen asianmukaisesti valmiuksien lisäämisessä, ja - AKT:n ja EU:n toimijoiden välisen verkottumisen ja yhteyksien luomisen edistäminen. (11) Köyhyyden vähentäminen on uuden kumppanuuden keskeinen tavoite. Siitä määrätään sopimuksen yleisissä määräyksissä sekä määräyksissä, joilla säännellään kehitysstrategioita. Yhteistyöstrategioihin vaikuttavat kansainväliset sitoumukset, mukaan lukien YK:n konferenssien päätelmät, kansainväliset kehitystavoitteet ja erityisesti OECD:n kehitysapukomitean strategia. (12) EU ja AKT-valtiot ovat sopineet prosessista, jolla otetaan käyttöön uusia kauppajärjestelyjä kaupan vapauttamiseksi sopimuspuolten välillä ja määräysten laatimiseksi kauppaan liittyvissä asioissa. Taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön tavoitteena on: - edistää AKT-valtioiden talouksien sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen, - edistää tuotantoa, tarjontaa ja kaupankäyntivalmiuksia, - luoda uutta dynamiikkaa kaupankäyntiin ja edistää investointeja, - varmistaa, että WTO:n määräyksiä noudatetaan kaikilta osin. (13) Talouden alan kumppanuussopimusten neuvottelut aloitetaan viimeistään syyskuussa 2002. Nykyinen järjestelmä pidetään voimassa valmisteluajanjakson (vuodet 2000-2008 enintään) ajan. (14) Sopimuksessa on määräyksiä kauppaan liittyvillä aloilla harjoitettavasta yhteistyöstä. (15) Kehitysrahoitusyhteistyö pannaan täytäntöön sekä kansallisella että alueellisella tasolla AKT-valtioiden vahvistamien kehitystavoitteiden, -strategioiden ja -prioriteettien mukaisesti. Yhteistyö perustuu seuraaviin periaatteisiin: (a) paikallisen itsehallinnon vastuun edistäminen kehitysprosessin kaikilla tasoilla; (b) yhteisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin perustuvan kumppanuuden korostaminen; (c) ennakoitavuuden ja varmuuden tärkeyden korostaminen erittäin edullisin ehdoin ja uusiutuvasti myönnettävien varojen osalta; (d) kunkin AKT-valtion tilanteen huomioiminen joustavasti ja asianmukaisesti sekä mukautuminen asianomaisen hankkeen tai ohjelman erityiseen luonteeseen; (e) tehokkuuden, koordinaation ja yhdenmukaisuuden varmistaminen. (16) Välineitä on ryhmitelty uudelleen ja järkiperäistetty. Kaikki käytössä olevat EKR-varat ohjataan kahden välineen kautta - yksi kokonaismääräraha myönnettäviä avustuksia varten ja toinen myönnettävää riskipääomaa ja yksityiselle sektorille myönnettäviä luottoja varten. Ehdotus (17) Komissio katsoo edellä esitetyistä syistä, että sopimus olisi tehtävä yhteisön puolesta. Tämän perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy sopimuksen tekstin ja liitteenä olevat ehdotukset. Koska tämä sopimus on sekasopimus, jäsenvaltioiden on ratifioitava se perustuslakiensa säännösten mukaisesti. (18) Komissio katsoo, että kuuden Tyynenmeren valtion esittämään pyyntöön saada liittyä AKT-EY-kumppanuussopimukseen on suostuttava. Nämä valtiot (Mikronesia, Marshallinsaaret, Palau, Nauru, Cookinsaaret ja Niuesaari) olisi lisättävä päätösasiakirjan allekirjoittajavaltioiden luetteloon. (19) Sopimuksen allekirjoittamista koskevassa päätösehdotuksessa valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään sopimuksen allekirjoittamiseen yhteisön puolesta valtuutettu henkilö. (20) Sopimuksen tekemistä koskevassa päätösehdotuksessa valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilö, jolla on valtuudet tallettaa hyväksymiskirja Euroopan yhteisön puolesta. Kyseisen ehdotuksen 3 artiklassa viitataan menettelyyn, jota on sovellettava, jos sopimuksen jotakin olennaista tekijää rikotaan tai jos kyse on vakavasta korruptiotapauksesta. Päätösehdotus noudattaa neuvoston päätöksen 1999/214/EY (EYVL L 75, 20.3.1999) säännöksiä. Euroopan parlamenttia pyydetään antamaan puoltava lausuntonsa sopimuksen tekemisestä. 2000/0124 (AVC) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kumppanuussopimuksen tekemisestä EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen ja 3 kohdan toisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Sopimuspuoli, joka katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole täyttänyt jotain 9 artiklassa tarkoitettua olennaista tekijää koskevaa velvoitetta, voi kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojalla kutsua toisen sopimuspuolen neuvotteluihin ja se voi tietyissä olosuhteissa toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä kuten tarvittaessa keskeyttää kumppanuussopimuksen soveltamisen asianomaiseen sopimuspuoleen osittain tai kokonaan. (2) Sopimuspuoli, joka katsoo, että kyse on vakavasta korruptiotapauksesta, voi kumppanuussopimuksen 97 artiklan nojalla kutsua toisen sopimuspuolen neuvotteluihin ja se voi tietyissä olosuhteissa toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä kuten tarvittaessa keskeyttää kumppanuussopimuksen soveltamisen asianomaiseen sopimuspuoleen osittain tai kokonaan. (3) Olisi otettava käyttöön tehokas menettely, kun aiotaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä kumppanuussopimuksen 96 ja 97 artiklan nojalla. (4) Komissio vahvistaa yhteisön kannan, joka koskee pyyntöä AKT-EY-kumppanuussopimuksen pöytäkirjassa nro 1 lueteltuihin alkuperäsääntöihin tehtävistä poikkeuksista, ... päivänä ...kuuta ..... tehdyn neuvoston päätöksen N:o ...... säännösten mukaisesti. (5) Olisi hyväksyttävä ......ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ..... allekirjoitettu Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kumppanuussopimus, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kumppanuussopimus, siihen kuuluvat liitteet ja pöytäkirjat sekä päätösasiakirjaan liitetyt yhteisön yksipuolisesti tai yhdessä muiden sopimuspuolten antamat julistukset. Sopimuksen, liitteiden, pöytäkirjojen ja päätösasiakirjan tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilö, jolla on valtuudet tallettaa hyväksymiskirja yhteisön puolesta sopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3 artikla 1. Jos neuvosto katsoo komission tai jäsenvaltion aloitteesta, että AKT-valtio ei ole täyttänyt jotakin kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettua olennaista tekijää koskevaa velvoitetta tai jos kyse on vakavasta korruptiotapauksesta, asianomainen AKT-valtio kutsutaan neuvotteluihin kumppanuussopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisesti, jollei erityisen kiireellinen tapaus muuta edellytä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Neuvoston puheenjohtajavaltio ja komissio edustavat yhteisöä kyseisissä neuvotteluissa. 2. Jos 96 ja 97 artiklassa neuvotteluille asetetut määräajat ovat umpeutuneet ja ratkaisuun ei ole päästy kaikista pyrkimyksistä huolimatta tai jos kyse on erityisen kiireellisestä tapauksesta tai kieltäytymisestä neuvotteluista, neuvosto voi edellä tarkoitettujen artiklojen nojalla päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä kuten keskeyttää osittain sopimuksen soveltamisen. Neuvoston on päätettävä yksimielisesti kumppanuussopimuksen soveltamisen täydellisestä keskeyttämisestä asianomaiseen AKT-valtioon. Nämä toimenpiteet ovat voimassa, kunnes neuvosto on käyttänyt ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua menettelyä tehdäkseen päätöksen aikaisemmin vahvistettujen toimenpiteiden muuttamisesta tai kumoamisesta, tai kyseisessä päätöksessä tarkoitetun ajan. Tätä varten neuvosto tarkastelee säännöllisesti ja vähintään kuuden kuukauden välein edellä mainittuja toimenpiteitä. Neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa näistä toimenpiteistä asianomaiselle AKT-valtiolle ja ministerineuvostolle ennen niiden voimaantuloa. Neuvoston päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jos toimenpiteet toteutetaan välittömästi, siitä ilmoitetaan asianomaiselle AKT-valtiolle ja ministerineuvostolle samanaikaisesti, kun esitetään neuvottelupyyntö. 3. Euroopan parlamentille ilmoitetaan välittömästi ja kattavasti 1 ja 2 kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä. 4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN SEKÄ EUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISESTÄ KUMPPANUUSSOPIMUKSESTA SISÄLLYS JOHDANTO 1. OSA: YLEISET MÄÄRÄYKSET I osasto - Tavoitteet, periaatteet ja toimijat 1 luku: Tavoitteet ja periaatteet 2 luku: Kumppanuuden toimijat II osasto - Poliittinen ulottuvuus 2. OSA: INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET 3. OSA: YHTEISTYÖSTRATEGIAT I osasto - Kehitysstrategiat 1 luku: Yleinen toimintakehys 2 luku: Tukialat 1 jakso: Talouskehitys 2 jakso: Sosiaalialan ja yksilön kehitys: 3 jakso: Alueellinen yhteistyö & yhdentyminen 4 jakso: Aihepiirikohtaiset ja monialaiset kysymykset II osasto - Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö 1 luku: Tavoitteet ja periaatteet 2 luku: Uudet kaupankäyntijärjestelyt 3 luku: Yhteistyö kansainvälisissä yhteyksissä 4 luku: Palvelujen kauppa 5 luku: Kauppaan liittyvät alat 6 luku: Yhteistyö muilla aloilla 4. OSA: KEHITYSRAHOITUSYHTEISTYÖ I osasto - Yleiset määräykset 1 luku: Tavoitteet, periaatteet, suuntaviivat ja tukikelpoisuus 2 luku: Rahoituksen soveltamisala ja luonne II osasto - Rahoitusyhteistyö 1 luku: Varat 2 luku: Velka- ja rakennesopeutustuki 3 luku: Vientitulojen lyhytaikaisten vaihtelujen takia myönnettävä tuki 4 luku: Alakohtaisten politiikkojen tuki 5 luku: Pienhankkeet ja hajautettu yhteistyö 6 luku- Humanitaarinen ja hätäapu 7 luku: Investoinnit ja yksityisen sektorin kehitystuki III osasto - Tekninen yhteistyö IV osasto - Menettelyt ja hallintojärjestelyt 5. OSA: VÄHITEN KEHITTYNEITÄ AKT-VALTIOITA, AKT-SISÄMAAVALTIOITA JA AKT-SAARIVALTIOITA KOSKEVAT YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 Luku: Yleiset määräykset 2 luku: Vähiten kehittyneet AKT-valtiot 3 luku: AKT-sisämaavaltiot 4 luku: AKT-saarivaltiot 6. OSA: LOPPUMÄÄRÄYKSET JOHDANTO ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sekä Georgetownin sopimuksen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän perustamisesta, vahvistavat sitoumuksensa pyrkiä yhdessä köyhyyden poistamista, kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden saavuttamiseen, vakuuttavat päättäväisyyttään osallistua yhteistyönsä kautta merkittävällä panoksella AKT-valtioiden talouden, yhteiskunnan ja kulttuurin kehittämiseen sekä niiden väestön hyvinvoinnin lisäämiseen; auttavat niitä vastaamaan globaalistumisen haasteisiin ja lujittavat AKT-EU-kumppanuutta pyrkiessään antamaan globaalistumiselle nykyistä vahvemman sosiaalisen ulottuvuuden, vahvistavat uudelleen tahtonsa antaa uutta pontta erityissuhteelleen ja soveltaa kattavaa ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa poliittiseen vuoropuheluun, kehitysyhteistyöhön sekä talous- ja kauppasuhteisiin perustuvan kumppanuuden vahvistamiseksi, tunnustavat sen, että rauhan, turvallisuuden ja vakauden, ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen sekä hyvän hallintotavan takaava poliittinen toimintaympäristö on olennainen osa pitkän aikavälin kehitystä; tunnustavat sen, että tällaisen ympäristön luominen on ensisijaisesti asianomaisten maiden vastuulla, tunnustavat sen, että järkevä ja kestävä talouspolitiikka on kehityksen ennakkoedellytys, viittaavat Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteisiin ja palauttavat mieleen ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, vuoden 1993 Wienin ihmisoikeuskonferenssin päätelmät, kansainväliset yleissopimukset kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista sekä taloudellisista, sosiaalisista ja sivistyksellisistä oikeuksista, yleissopimuksen lapsen oikeuksista, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, vuoden 1949 Geneven yleissopimukset ja muut kansainvälisen humanitaarisen oikeuden asiakirjat, valtiottomien henkilöiden oikeusasemaa koskevan vuoden 1954 yleissopimuksen, pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1967 pöytäkirjan, pitävät Euroopan neuvoston yleissopimusta ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevaa afrikkalaista peruskirjaa (African Charter on Human and Peoples' Rights) sekä ihmisoikeuksia koskevaa amerikkalaista yleissopimusta (American Convention on Human Rights) myönteisinä alueellisina ilmaisuina ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseksi Euroopan unionissa ja AKT-valtioissa, palauttavat mieleen AKT-valtioiden ja niiden hallitusten päämiesten julistukset Librevillen (1997) ja Santo Domingon (1999) huippukokouksissa, katsovat, että Yhdistyneiden Kansakuntien konferensseissa sovitut kehitystä koskevat tavoitteet ja periaatteet sekä OECD:n kehitysapukomitean asettama tavoite vähentää vuoteen 2015 mennessä äärimmäisessä köyhyydessä elävien ihmisten määrä puoleen muodostavat selkeän tulevaisuudenkuvan, ja tähän sopimukseen perustuvan AKT-EU-yhteistyön on rakennuttava niille, kiinnittävät erityistä huomiota YK:n Rion, Wienin, Kairon, Kööpenhaminan, Pekingin, Istanbulin ja Rooman konferensseissa esitettyihin vetoomuksiin ja tunnustavat tarpeen toteuttaa lisätoimia tavoitteiden saavuttamiseksi ja kyseisissä konferensseissa laadittujen toimintaohjelmien täytäntöön panemiseksi, pyrkivät kunnioittamaan työntekijöiden perusoikeuksia Kansainvälisen työjärjestön asiaa koskevissa sopimuksissa vahvistetut periaatteet huomioon ottaen, palauttavat mieleen Maailman kauppajärjestössä tehdyt sitoumukset, ovat päättäneet tehdä tämän sopimuksen: 1. OSA: YLEISET MÄÄRÄYKSET I osasto - Tavoitteet, periaatteet ja toimijat 1 luku: Tavoitteet ja periaatteet 1 artikla Kumppanuuden tavoitteet Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot yhtäältä ja AKT-valtiot toisaalta, jäljempänä 'sopimuspuolet', tekevät tämän sopimuksen AKT-valtioiden taloudellisen, kulttuurisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi ja jouduttamiseksi tavoitteen ollessa rauhan ja turvallisuuden sekä vakaan ja demokraattisen poliittisen toimintaympäristön edistäminen. Kumppanuus rakentuu köyhyyden vähentämisen ja lopulta poistamisen tavoitteelle kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti. Nämä tavoitteet ja sopimuspuolten kansainväliset sitoumukset ohjaavat kaikkia kehitysstrategioita, ja niihin sovelletaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan samanaikaisesti huomioon kehityksen poliittiset, taloudelliset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset sekä ympäristöön liittyvät näkökohdat. Kumppanuus luo yhtenäisen tukikehyksen kunkin AKT-valtion omaksumalle kehitysstrategialle. Kestävä talouskasvu, yksityissektorin kehittäminen, työllisyyden lisääminen ja tuotantoresurssien saannin parantaminen ovat kaikki osa tätä kehystä. Yksilön oikeuksien kunnioittamista ja perustarpeiden tyydyttämistä tuetaan, samoin edistetään yhteiskunnallista kehitystä ja edellytyksiä kasvun tulosten oikeudenmukaiselle jaolle. Alueiden ja pienalueiden yhdentymisprosesseja, jotka edistävät AKT-valtioiden integroitumista maailmantalouteen kaupan ja yksityisinvestointien osalta, rohkaistaan ja tuetaan. Kehitystyön toimijoiden edellytysten vahvistaminen samoin kuin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, demokraattisen yhteiskunnan ja markkinatalouden toiminnan sekä osallistuvan ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan syntymisen edellytyksenä olevan toimielinjärjestelmän kehittäminen on olennainen osa tätä lähestymistapaa. Naisten asema ja sukupuolikysymykset otetaan järjestelmällisesti huomioon kaikilla politiikan, talouden ja yhteiskunnan osa-aloilla. Luonnonvarojen ja ympäristön kestävän hallinnan ja hoidon periaatteita sovelletaan ja ne sisällytetään toiminnan osaksi kaikilla kumppanuuden eri tasoilla. 2 artikla Perusperiaatteet AKT-EY-yhteistyössä, jonka perustana on oikeudellisesti sitova järjestelmä ja yhteiset toimielimet, sovelletaan seuraavia perusperiaatteita: - kumppaneiden yhdenvertaisuus ja kehitysstrategioiden itsehallinta: kumppanuuden tavoitteiden toteuttamiseksi AKT-valtiot määrittelevät niiden talouden ja yhteiskunnan kehitysstrategiat täysivaltaisesti jäljempänä 9 artiklassa kuvatut olennaiset tekijät asianmukaisesti huomioon ottaen; kumppanuudella rohkaistaan sitä, että asianomaiset maat ja niiden kansalaiset ottavat kehitysstrategiat omaan hallintaansa, - osallistuminen: vaikka pääasiallisena kumppanina onkin maan keskushallinto, kumppanuus on avoin muunkinlaisille toimijoille kaikkien yhteiskuntaryhmien, myös yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, rohkaisemiseksi liittymään politiikan, talouden ja yhteiskuntaelämän valtavirtaan, - vuoropuhelun avainasema ja keskinäisten velvoitteiden täyttäminen: sopimuspuolten vuoropuhelunsa yhteydessä omaksumat velvoitteet ovat keskeisellä sijalla niiden kumppanuus- ja yhteistyösuhteissa, ja - erilaistaminen ja alueellistaminen: yhteistyön järjestelyt ja painopisteet vaihtelevat kumppanin kehitystason, tarpeiden, suorituskyvyn ja pitkän aikavälin kehitysstrategian mukaan; alueellista ulottuvuutta painotetaan erityisesti, vähiten kehittyneille maille suodaan erityiskohtelu, ja sisämaa- ja saarivaltioiden haavoittuvuus otetaan huomioon. 3 artikla Sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen Sopimuspuolet toteuttavat kukin osaltaan tarvittavat, yleiset tai erityiset toimenpiteet varmistaakseen tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttymisen ja helpottaakseen sen tavoitteiden saavuttamista. Ne pidättyvät kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan kyseiset tavoitteet. 2 luku: Kumppanuuden toimijat 4 artikla Yleinen lähestymistapa AKT-valtiot määrittelevät kehitystä koskevat periaatteet ja strategiat sekä talous- ja yhteiskuntamallit täysivaltaisesti. Ne laativat Euroopan yhteisön kanssa tässä sopimuksessa tarkoitetut yhteistyöohjelmat. Sopimuspuolet kuitenkin tunnustavat valtiosta riippumattomien toimijoiden täydentävän roolin ja vaikutusmahdollisuudet kehitysprosessissa. Tästä syystä ja tässä sopimuksessa määrätyin edellytyksin ja tarpeen mukaan - valtiosta riippumattomille toimijoille tiedotetaan ja niitä kuullaan yhteistyöpolitiikoista ja -strategioista, yhteistyön painopisteistä erityisesti niitä koskevilla tai niihin suoraan vaikuttavilla aloilla sekä poliittisesta vuoropuhelusta, - niille myönnetään tässä sopimuksessa määrätyin edellytyksin rahoitusta paikallisen kehityksen tukemiseen, - ne osallistuvat yhteistyöhankkeiden ja -ohjelmien täytäntöönpanoon aloilla, jotka koskevat niitä tai joilla niillä on suhteellinen etu, - niitä tuetaan suorituskyvyn lisäämisessä kriittisillä aloilla niiden edellytysten vahvistamiseksi erityisesti organisaation ja edustuksen sekä kuulemismekanismien, myös viestintä- ja vuoropuhelukanavien, luomisen osalta ja strategisten liittoutumien edistämiseksi. 5 artikla Tiedotus Yhteistyöllä tuetaan toimia tietojen antamiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi AKT-EY-kumppanuuden perustekijöistä. Lisäksi yhteistyöllä - tuetaan kumppanuutta ja luodaan yhteyksiä AKT-valtioiden ja EU:n toimijoiden välille sekä - vahvistetaan verkottumista ja asiantuntemuksen ja kokemusten vaihtoa toimijoiden kesken. 6 artikla Määritelmät 1. Yhteistyön toimijoita ovat (a) hallinto (paikallinen, kansallinen ja alueellinen) ja (b) valtiosta riippumattomat tahot eli - yksityissektori, - taloudelliset ja sosiaaliset kumppanit, myös ammattijärjestöt, sekä - kansalaisyhteiskunta kansallisine piirteineen sen kaikissa ilmentymissä. 2. Valtiosta riippumattomien toimijoiden tunnustaminen sopimuspuolten taholta riippuu siitä, miten kyseiset toimijat vastaavat väestön tarpeisiin, niiden erityisosaamisesta sekä siitä, onko ne järjestetty ja johdetaanko niitä demokraattisesti ja avoimesti. 7 artikla Toimintaedellytysten kehittäminen Kansalaisyhteiskunnan panosta kehitykseen voidaan edistää vahvistamalla yhteiskunnallisia järjestöjä ja voittoa tavoittelemattomia, valtiosta riippumattomia järjestöjä kaikilla yhteistyön aloilla. Tämä edellyttää - mainitunlaisten järjestöjen perustamisen ja kehittämisen rohkaisemista ja tukemista sekä - järjestelyjen luomista mainitunlaisten järjestöjen ottamiseksi mukaan kehitysstrategioiden ja -ohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin. II osasto - Poliittinen ulottuvuus 8 artikla Poliittinen vuoropuhelu 1. Sopimuspuolet käyvät säännöllisesti kattavaa, tasapainoista ja perusteellista poliittista vuoropuhelua, joka johtaa molemmin puolin tehtäviin sitoumuksiin. 2. Vuoropuhelun tavoitteena on vaihtaa tietoja, edistää keskinäistä ymmärtämystä ja helpottaa painopisteistä sopimista ja yhteisten asialistojen laatimista erityisesti tunnustamalla olemassa olevat yhteydet sopimuspuolten välisten suhteiden eri osatekijöiden ja tässä sopimuksessa määriteltyjen yhteistyön eri osa-alueiden välillä. Vuoropuhelulla helpotetaan sopimuspuolten välisiä keskusteluja kansainvälisissä yhteyksissä. Vuoropuhelun tavoitteena on myös estää sellaisten tilanteiden syntyminen, joissa jokin sopimuspuoli katsoisi tarpeelliseksi soveltaa sopimuksen täyttämättä jättämistä koskevaa lauseketta. 3. Vuoropuhelu kattaa kaikki sopimuksessa asetetut tavoitteet sekä kaikki kysymykset, joihin sisältyy yhteinen, yleinen, alueellinen tai pienalueita koskeva ulottuvuus. Vuoropuhelun kautta sopimuspuolet edistävät rauhaa, turvallisuutta, vakautta sekä vakaata ja demokraattista poliittista toimintaympäristöä. Vuoropuhelua käydään yhteistyöstrategioista sekä yleisistä ja alakohtaisista politiikoista ympäristöön, sukupuoleen, maahanmuuttoon ja kulttuuriperintöön liittyvät kysymykset mukaan luettuina. 4. Vuoropuhelussa keskitytään muun muassa poliittisiin erityiskysymyksiin, jotka askarruttavat molempia sopimuspuolia tai joilla on yleistä merkitystä sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, kuten asekauppaan, kohtuuttomiin sotilasmenoihin, huumeisiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen tai etniseen alkuperään, uskontoon tai rotuun perustuvaan syrjintään. Lisäksi vuoropuhelun osana arvioidaan säännöllisesti tilanteen kehittymistä ihmisoikeuksien kunnioittamisen, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen sekä hyvän hallintotavan osalta. 5. Laaja-alaiset politiikat, joilla edistetään rauhaa sekä ehkäistään, hallitaan ja ratkaistaan väkivaltaisia selkkauksia, ovat tärkeä osa tätä vuoropuhelua samoin kuin tarve ottaa rauhan ja demokratiaan perustuvan vakauden tavoite täysimääräisesti huomioon yhteistyön ensisijaisia aloja määriteltäessä. 6. Vuoropuhelua käydään joustavasti. Se on tarpeen mukaan joko virallista tai epävirallista, ja sitä käydään sekä toimielinjärjestelmän puitteissa että sen ulkopuolella tarkoituksenmukaisessa muodossa ja tarkoituksenmukaisella tasolla eli alue-, pienalue- tai kansallisella tasolla. 7. Alueelliset ja pienaluetta edustavat organisaatiot sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajat otetaan mukaan vuoropuheluun. 9 artikla Olennaiset tekijät ja perustekijä 1. Yhteistyö ohjataan yksilöön keskittyvään kestävään kehitykseen, koska yksilö on kehityksen tärkein liikkeellepaneva voima ja hyötyy siitä eniten; tämä edellyttää kaikkien ihmisoikeuksien kunnioittamista ja edistämistä. Kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, myös sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittaminen, demokratiaan perustuva oikeusvaltio sekä avoin ja vastuullinen hallintotapa, ovat olennainen osa kestävää kehitystä. 2. Sopimuspuolet viittaavat tekemiinsä ihmisoikeuksien kunnioittamista koskeviin kansainvälisiin velvoitteisiin ja sitoumuksiin. Ne toistavat voimakkaan sitoutumisensa kunnioittaa ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia, joihin yksilöillä ja kansoilla on oikeus. Ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia ja toisiinsa sidoksissa. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään ja suojelemaan kaikkia perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, olivatpa ne kansalaisuuteen liittyviä ja poliittisia tai taloudellisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia. Sopimuspuolet vahvistavat tässä yhteydessä toistamiseen miesten ja naisten tasa-arvon. Sopimuspuolet vahvistavat sen, että demokratisointi, kehitys sekä perusvapauksien ja ihmisoikeuksien suojaaminen ovat toisiinsa sidoksissa ja toisiaan vahvistavia. Demokratian periaatteet tunnustetaan yleismaailmallisesti valtiokoneiston perustana oleviksi periaatteiksi, joilla varmistetaan valtiovallan laillisuus, sen valtiosääntö-, lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmässä ilmenemismuodon saavien toimien laillisuus sekä osallistumismekanismien olemassaolo. Kukin maa kehittää demokratian kulttuurinsa yleismaailmallisesti tunnustettujen periaatteiden pohjalta. Hallitusmuoto ja eri vallankäyttäjien valtaoikeudet perustuvat oikeusvaltioperiaatteelle, mikä käsittää erityisesti tehokkaat ja kaikkien ulottuvilla olevat oikeussuojakeinot, riippumattoman ja yhdenvertaisuuden lain edessä takaavan oikeusjärjestelmän sekä täysin lain alaisuudessa toimivan toimeenpanovallan käyttäjän. AKT-EY-kumppanuuden perustana olevat ihmisoikeudet, demokratian periaatteet ja oikeusvaltioperiaate muodostavat sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja ovat tässä sopimuksessa tarkoitettuja olennaisia tekijöitä. 3. Poliittisessa ja institutionaalisessa ympäristössä, joka vaalii ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta, hyvä hallintotapa tarkoittaa luonnonvarojen, inhimillisten ja taloudellisten resurssien sekä rahoitusvarojen avointa ja vastuullista hallintaa osana oikeudenmukaista ja kestävää kehitystä. Se edellyttää selkeitä päätöksentekomenettelyjä viranomaisilta, avoimia ja vastuullisia instituutioita, lainsäädännön ensisijaisuutta resurssien hallinnassa ja jakamisessa sekä toimintaedellytysten kehittämistä erityisesti korruption ehkäisemiseen ja kitkemiseen tarkoitettujen toimien suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi. AKT-EY-kumppanuuden perustana oleva hyvä hallintotapa muodostaa sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja tässä sopimuksessa tarkoitetun perustekijän. Sopimuspuolet sopivat, että ainoastaan jäljempänä 97 artiklassa määritellyt vakavat korruptiotapaukset, myös korruptioon johtava lahjonta, rikkovat kyseistä tekijää. 4. Kumppanuudella tuetaan aktiivisesti ihmisoikeuksien edistämistä, demokratisointia, oikeusvaltion vakiinnuttamista sekä hyvää hallintotapaa. Nämä alat ovat tärkeitä poliittisen vuoropuhelun aiheita. Tässä vuoropuhelussa sopimuspuolet kiinnittävät erityishuomiota käynnissä oleviin muutoksiin ja saavutetun edistyksen jatkumiseen. Säännöllisessä arvioinnissa otetaan huomioon kunkin maan taloudellinen, yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja historiallinen tausta. Nämä alat ovat myös kehitysstrategioille annettavan tuen keskipisteessä. Euroopan yhteisö tukee poliittisia, institutionaalisia ja oikeudellisia uudistuksia sekä julkisten ja yksityisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten kehittämistä osana asianomaisen valtion ja yhteisön kesken sovittuja strategioita. 10 artikla Poliittisen toimintaympäristön muut osatekijät 1. Sopimuspuolet katsovat seuraavien tekijöiden edistävän vakaan ja demokraattisen poliittisen toimintaympäristön säilymistä ja vahvistumista: - kestävä ja oikeudenmukainen kehitys, johon kuuluu muun muassa tuotantoresurssien ja olennaisten palvelujen saanti sekä oikeussuoja, - aktiivisen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin osallistuminen nykyistä enemmän. 2. Sopimuspuolet tunnustavat, että markkinatalouden periaatteet yhdessä avointen kilpailusääntöjen ja järkevän talous- ja sosiaalipolitiikan kanssa edistävät kumppanuuden tavoitteiden saavuttamista. 11 artikla Rauhaa rakentavat politiikat sekä selkkausten ehkäiseminen ja ratkaiseminen 1. Sopimuspuolet jatkavat aktiivista, kattavaa ja kokonaisvaltaista politiikkaa rauhan rakentamiseksi sekä selkkausten ehkäisemiseksi ja ratkaisemiseksi osana kumppanuutta. Tämä politiikka perustuu itsehallinnan periaatteelle. Siinä keskitytään erityisesti alueiden, pienalueiden ja kansakunnan toimintaedellytysten kehittämiseen sekä väkivaltaisten selkkausten ehkäisemiseen varhaisessa vaiheessa ratkomalla niiden perussyitä kohdennetusti ja yhdistelemällä tarkoituksenmukaisesti kaikkia käytettävissä olevia välineitä. 2. Rauhanrakentamisessa sekä selkkausten ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa tuetaan erityisesti poliittisten, taloudellisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen osallistumismahdollisuuksien jakamista tasapuolisesti kaikkien yhteiskuntaryhmien kesken, hallinnon demokratiaan perustuvan laillisuuden ja tehokkuuden vahvistamista, tehokkaiden mekanismien luomista eri ryhmien etujen sovittamiseksi yhteen rauhanomaisesti, eri yhteiskuntaryhmiä erottavien kuilujen kuromista umpeen sekä osallistumista ja järjestäytyneisyyttä kansalaisyhteiskunnassa. 3. Muita kyseeseen tulevia toimia ovat muuan muassa seuraavien tukeminen: välitys-, neuvottelu- ja sovittelutoimet, yhteisten ja niukkojen luonnonvarojen tehokas alueellinen hallinta, entisten taistelijoiden demobilisointi ja uudelleen sopeuttaminen yhteiskuntaan, lapsisotilasongelman ratkaiseminen sekä tarkoituksenmukaiset toimet vastuullisten rajojen asettamiseksi sotilasmenoille ja asekaupalle muun muassa tukemalla sovittujen normien ja toimintasääntöjen edistämistä ja noudattamista. Tässä yhteydessä korostetaan erityisesti jalkaväkimiinojen vastaista toimintaa sekä käsiaseiden ja kevyiden aseiden liiallisen ja valvomattoman leviämisen, laittoman kaupan ja keskittymisen estämistä. 4. Väkivaltaisissa selkkauksissa sopimuspuolet toteuttavat kaikki tarkoituksenmukaiset toimet väkivallan voimistumisen ehkäisemiseksi, sen alueellisen leviämisen rajoittamiseksi ja riitojen rauhanomaisen ratkaisun helpottamiseksi. Erityishuomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, että yhteistyöhön tarkoitettuja rahoitusvaroja käytetään kumppanuuden periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti ja että varoja ei käytetä sotilaallisiin tarkoituksiin. 5. Selkkauksen jälkeisessä tilanteessa sopimuspuolet toteuttavat kaikki tarkoituksenmukaiset toimet helpottaakseen paluuta väkivallattomaan, vakaaseen ja pysyvään tilanteeseen. Sopimuspuolet huolehtivat tarpeellisten yhteyksien luomisesta hätätoimien, kunnostuksen ja kehitysyhteistyön välille. 12 artikla Yhteisön politiikkojen johdonmukaisuus ja niiden vaikutus kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoon Jos yhteisö aikoo toimivaltaansa käyttäessään toteuttaa toimenpiteen, jolla voisi olla vaikutusta AKT-valtioiden tämän sopimuksen tavoitteisiin liittyviin etuihin, se tiedottaa kyseisille valtioille aikeistaan riittävän ajoissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 96 artiklan soveltamista. Tätä tarkoitusta varten komissio antaa AKT-valtioiden sihteeristölle samanaikaisesti tiedoksi tällaisia toimenpiteitä koskevan ehdotuksensa. Myös AKT-valtiot voivat tarvittaessa esittää tiedonsaantia koskevan pyynnön omasta aloitteestaan. Neuvottelut käydään AKT-valtioiden pyynnöstä viipymättä, jotta niiden huoli kyseisten toimenpiteiden vaikutuksista voidaan ottaa huomioon ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Tällaisten neuvottelujen jälkeen AKT-valtiot voivat myös toimittaa huolenaiheensa kirjallisina yhteisölle ja tehdä muutosehdotuksia siitä, miten niiden huolenaiheisiin pitäisi vastata. Jos yhteisö ei suostu AKT-valtioiden ehdotuksiin, se antaa niille mahdollisimman pian asiasta tiedon ja perustelee kantansa. Lisäksi AKT-valtioille annetaan riittävät tiedot tällaisten päätösten voimaantulosta, mahdollisuuksien mukaan ennen niiden voimaantuloa. 13 artikla Maahanmuutto 1. Maahanmuuttokysymyksestä käydään perusteellista vuoropuhelua osana EU-AKT-kumppanuutta. Sopimuspuolet vahvistavat voimassa olevat, kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa ja sitoumuksensa ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi ja kaikkinaisen alkuperään, sukupuoleen, rotuun, kieleen ja uskontoon perustuvan syrjinnän poistamiseksi. 2. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että kumppanuus tarkoittaa maahanmuuton osalta niiden alueella laillisesti asuvien kolmannen maan kansalaisten oikeudenmukaista kohtelua, kotouttamispolitiikkaa, jonka tavoitteena on oman maan kansalaisten oikeuksiin verrattavien oikeuksien myöntäminen ja velvollisuuksiin verrattavien velvollisuuksien edellyttäminen, syrjimättömyyden edistämistä talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämässä sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaisten toimenpiteiden laatimista. 3. Kunkin jäsenvaltion alueellaan laillisesti työssä oleville AKT-valtioiden työntekijöille myöntämään kohteluun ei saa sisältyä minkäänlaista kansallisuuteen perustuvaa syrjintää työehtojen, palkkauksen ja irtisanomisen osalta suhteessa sen omiin kansalaisiin. Myös kukin AKT-valtio myöntää vastaavanlaisen syrjimättömyyskohtelun työntekijöille, jotka ovat yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisia. 4. Sopimuspuolet katsovat, että köyhyyden vähentämiseen, elin- ja työolosuhteiden parantamiseen, työpaikkojen luomiseen ja koulutuksen kehittämiseen pyrkivät strategiat osaltaan tasoittavat muuttovirtoja pitkällä aikavälillä. Sopimuspuolet ottavat kehitysstrategioissa sekä kansallisessa ja alueellisessa suunnittelussa huomioon muuttovirtoihin liittyvät rakenteelliset rasitteet voidakseen tukea niiden alueiden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, joista siirtolaiset ovat lähtöisin, ja vähentää köyhyyttä. Yhteisö tukee kansallisten ja alueellisten yhteistyöohjelmien kautta AKT-valtioiden kansalaisten koulutusta omassa maassaan, toisessa AKT-valtiossa tai Euroopan unionin jäsenvaltiossa. Jos koulutus tapahtuu jäsenvaltiossa, sopimuspuolet huolehtivat siitä, että toimien tavoitteena on AKT-valtioiden kansalaisten ammattiin sijoittuminen omassa maassaan. Sopimuspuolet laativat erityisesti uusia viestintätekniikoita käyttämällä yhteistyöohjelmia helpottaakseen AKT-valtioiden opiskelijoiden pääsyä koulutukseen. 5. (a) Ministerineuvosto tarkastelee osana poliittista vuoropuhelua laittomaan siirtolaisuuteen liittyviä kysymyksiä luodakseen tarpeen mukaan keinot ennalta ehkäisevälle politiikalle. (b) Tässä yhteydessä sopimuspuolet sopivat huolehtivansa erityisesti siitä, että yksilön oikeuksia ja ihmisarvoa kunnioitetaan kaikissa laittomien siirtolaisten palauttamista omaan maahansa koskevissa menettelyissä. Tällöin asianomaiset viranomaiset soveltavat heihin heidän paluunsa helpottamiseksi välttämättömiä hallinnollisia järjestelyjä. (c) Lisäksi sopimuspuolet sopivat, että (i) - kukin Euroopan unionin jäsenvaltio hyväksyy niiden kansalaistensa palauttamisen, jotka oleskelevat laittomasti jonkin AKT-valtion alueella, ja ottaa heidät vastaan kyseisen valtion pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia, ja - kukin AKT-valtio hyväksyy niiden kansalaistensa palauttamisen, jotka oleskelevat laittomasti jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion alueella, ja ottaa heidät vastaan kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia. Jäsenvaltiot ja AKT-valtiot myöntävät kansalaisilleen näihin tarkoituksiin asianmukaiset henkilöllisyystodistukset. Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta tämän kohdan velvoitteita sovelletaan ainoastaan sellaisiin henkilöihin, joiden katsotaan yhteisön kannalta olevan niiden kansalaisia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen julistuksessa N:o 2 esitetyn mukaisesti. AKT-valtioiden osalta tämän kohdan velvoitteita sovelletaan ainoastaan sellaisiin henkilöihin, joiden katsotaan olevan niiden kansalaisia asianomaisen maan oikeusjärjestelmän mukaisesti. (ii) Sopimuspuolen pyynnöstä AKT-valtioiden kanssa aloitetaan neuvottelut sellaisten kahdenvälisten sopimusten tekemiseksi, joilla säännellään niiden kansalaisten takaisinottoa ja palauttamista koskevia erityisvelvoitteita; neuvottelut käydään hyvässä uskossa ja kansainvälisen oikeuden asiaa koskevat säännöt asianmukaisesti huomioon ottaen. Näillä sopimuksilla säännellään myös kolmannen maan kansalaisten ja ilman minkään valtion kansalaisuutta olevien henkilöiden takaisinottojärjestelyjä, jos jokin sopimuspuoli katsoo sen tarpeelliseksi. Tällaisissa sopimuksissa vahvistetaan kyseisten järjestelyjen piiriin kuuluvia henkilöryhmiä koskevat yksityiskohdat sekä niihin kuuluvien henkilöiden takaisinottoa ja palauttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. AKT-valtioille annetaan tarkoituksenmukaista apua näiden sopimusten täytäntöön panemiseksi. (iii) Tässä artiklassa 'sopimuspuolella' tarkoitetaan yhteisöä, mitä tahansa yhteisön jäsenvaltiota ja mitä tahansa AKT-valtiota. 2. OSA: INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET 14 artikla Yhteiset toimielimet Tämän sopimuksen toimielimiä ovat ministerineuvosto, suurlähettiläskomitea ja yhteinen edustajakokous. 15 artikla Ministerineuvosto 1. Ministerineuvoston muodostavat EU:n neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenet sekä yksi jäsen kunkin AKT-valtion hallituksesta. Ministerineuvoston puheenjohtajana toimivat vuorotellen Euroopan unionin neuvoston jäsen ja AKT-valtion hallituksen jäsen. Neuvosto kokoontuu kerran vuodessa ja aina tarvittaessa käsiteltävien asioiden kannalta tarkoituksenmukaisessa muodossa ja maantieteellisessä kokoonpanossa. 2. Ministerineuvoston tehtävänä on (a) johtaa poliittista vuoropuhelua, (b) hyväksyä politiikan suuntaviivat ja tehdä tämän sopimuksen määräysten täytäntöön panemiseksi tarvittavat päätökset erityisesti tämän sopimuksen erityisalojen tai minkä tahansa muun, merkitykselliseksi osoittautuvan alan kehitysstrategioiden osalta sekä menettelyjen osalta, (c) tarkastella kaikkia tämän sopimuksen tehokasta ja toimivaa täytäntöönpanoa tai sen tavoitteiden saavuttamista haittaavia kysymyksiä ja ratkaista ne, ja (d) huolehtia kuulemismekanismien moitteettomasta toiminnasta. 3. Ministerineuvosto tekee päätöksensä sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella. Ministerineuvoston päätökset katsotaan päteviksi ainoastaan, jos puolet Euroopan unionin neuvoston jäsenistä, yksi komission jäsen ja kaksi kolmasosaa AKT-valtioiden hallituksia edustavista jäsenistä on läsnä. Jos jokin ministerineuvoston jäsen on estynyt osallistumasta, hän voi lähettää tilalleen edustajan. Edustajalla on kaikki edustamansa jäsenen oikeudet. Ministerineuvosto voi tehdä sopimuspuolia sitovia päätöksiä ja antaa päätöslauselmia, suosituksia ja lausuntoja. Se tarkastelee yhteisen edustajakokouksen antamia päätöslauselmia ja suosituksia ja ottaa ne huomioon. Ministerineuvosto käy jatkuvaa vuoropuhelua sosiaalisten ja taloudellisten kumppaneiden edustajien sekä muiden AKT-valtioiden ja EU:n kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa. Tätä tarkoitusta varten voidaan sen kokousten ohella järjestää kuulemisia. 4. Ministerineuvosto voi siirtää osan toimivallastaan suurlähettiläskomitealle. 5. Ministerineuvosto vahvistaa työjärjestyksensä kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta. 16 artikla Suurlähettiläskomitea 1. Suurlähettiläskomitea muodostuu kunkin jäsenvaltion pysyvästä edustajasta EU:ssa ja komission edustajasta sekä kunkin AKT-valtion EU:ssa olevan edustuston päälliköstä. Suurlähettiläskomitean puheenjohtajana toimivat vuorotellen yhteisön nimittämä jäsenvaltion pysyvä edustaja ja AKT-valtioiden nimittämä AKT-valtion edustuston päällikkö. 2. Komitea avustaa ministerineuvostoa sen tehtävien hoidossa ja suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot. Tähän liittyen se seuraa tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja siinä asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Suurlähettiläskomitea kokoontuu säännöllisesti, erityisesti valmistellakseen neuvoston istuntoja, ja aina tarvittaessa. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta. 17 artikla Yhteinen edustajakokous 1. Yhteinen edustajakokous muodostuu yhtä monesta EU:n kuin AKT-valtioidenkin edustajasta. Yhteisen edustajakokouksen jäsenet ovat Euroopan parlamentin jäseniä ja kunkin AKT-valtion parlamentin jäseniä tai, jos tämä ei ole mahdollista, kunkin AKT-valtion parlamentin nimeämiä edustajia. Jos maassa ei ole parlamenttia, asiaomaisen AKT-valtion edustajan osallistumiselle on saatava yhteisen edustajakokouksen ennakkohyväksyntä. 2. Yhteisen edustajakokouksen tehtävä neuvoa-antavana elimenä on - edistää demokratiakehitystä vuoropuhelun ja kuulemisen kautta, - lisätä Euroopan unionin ja AKT-valtioiden kansojen keskinäistä ymmärrystä sekä yleistä tietoisuutta kehitysasioista, - keskustella kehitykseen ja AKT-EU-kumppanuuteen liittyvistä kysymyksistä, - antaa ministerineuvostolle päätöslauselmia ja suosituksia tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. 3. Yhteinen edustajakokous kokoontuu kahdesti vuodessa EU:ssa ja AKT-valtiossa vuorotellen järjestettävään täysistuntoon. EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden parlamenttien jäsenten välisiä kokouksia voidaan järjestää alue- ja pienaluetasolla alueellisen yhdentymisen vahvistamiseksi ja kansallisten parlamenttien välisen yhteistyön edistämiseksi. Yhteinen edustajakokous pitää yllä säännöllisiä yhteyksiä AKT-valtioiden EU:n taloudellisten ja sosiaalisten kumppaneiden edustajien ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa saadakseen selville heidän näkemyksensä tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisesta. 4. Yhteinen edustajakokous vahvistaa työjärjestyksensä kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta. 3. OSA: YHTEISTYÖSTRATEGIAT 18 artikla Yhteistyöstrategiat perustuvat kehitysstrategioihin sekä taloudelliseen ja kaupalliseen yhteistyöhön, jotka ovat toisiinsa sidoksissa ja toisiaan täydentäviä. Sopimuspuolet huolehtivat siitä, että molemmilla edellä mainituilla aloilla toteutettavat toimet ovat toisiaan vahvistavia. I osasto - Kehitysstrategiat 1 luku: Yleinen toimintakehys 19 artikla Periaatteet ja tavoitteet 1. AKT-EU-yhteistyön päätavoitteita ovat köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen, kestävä kehitys ja AKT-valtioiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen. Tähän liittyen yhteistyön toimintakehys ja suuntaviivat määritellään kunkin AKT-valtion olosuhteiden mukaan, niillä edistetään talous- ja yhteiskuntauudistusten paikallistason itsehallintaa sekä yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ottamista mukaan kehitysprosessiin. 2. Yhdistyneiden Kansakuntien konferenssien päätöslauselmat sekä kansainvälisellä tasolla sovitut tavoitteet ja toimintaohjelmat samoin kuin niiden jatkotoimet muodostavat kehitystä koskevien periaatteiden perustan yhteistyössä. Yhteistyössä otetaan myös huomioon kehitysyhteistyön kansainväliset tavoitteet erityishuomion ollessa kehityksen laatua ja määrää osoittavien indikaattoreiden käyttöönotossa. 3. Kunkin AKT-valtion hallitukset ja valtiosta riippumattomat toimijat käyvät keskusteluja maan kehittämisstrategioista ja yhteiskunnan siihen antamasta tuesta. 20 artikla Lähestymistapa 1. AKT-EU-kehitysyhteistyön tavoitteisiin pyritään kokonaisvaltaisten strategioiden avulla, joissa yhdistyvät taloudelliset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset, institutionaaliset ja ympäristöön liittyvät tekijät, joita on hallittava paikallisesti. Näin yhteistyöllä luodaan yhtenäinen, toiminnan mahdollistava tukikehys AKT-valtioiden omille kehitysstrategioille, millä varmistetaan eri tekijöiden välinen täydentävyys ja vuorovaikutus. Tätä taustaa vasten ja osana AKT-valtioiden kehityspolitiikkoja ja uudistuksia AKT-EU-yhteistyöstrategioilla pyritään (a) saavuttamaan nopeaa ja kestävää, työpaikkoja luovaa talouskasvua, kehittämään yksityissektoria, lisäämään työllisyyttä, parantamaan tuotantotoimintaan pääsyä ja tuotantoresurssien saantia sekä edistämään alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä, (b) edistämään yksilön ja yhteiskunnan kehitystä, huolehtimaan siitä, että kasvun tulokset jaetaan laajasti ja oikeudenmukaisesti, sekä edistämään sukupuolten tasa-arvoa, (c) edistämään yhteisöjen kulttuuriarvoja ja niiden erityistä vuorovaikutusta eri taloudellisten, poliittisten ja yhteiskunnallisten tekijöiden kanssa, (d) edistämään institutionaalisia uudistuksia ja instituutioiden kehittämistä, vahvistamaan demokratian, hyvän hallintotavan sekä tehokkaan ja kilpailukykyisen markkinatalouden vakiinnuttamisen edellyttämiä instituutioita sekä lisäämään kehityksen ja kumppanuuden toimintaedellytyksiä, ja (e) edistämään ympäristön kannalta kestävää kehitystä, uudentumista ja parhaita toimintatapoja sekä luonnonvarojen säilyttämistä. 2. Seuraavat aihepiirit tai monialaiset aiheet otetaan järjestelmällisesti huomioon kaikilla yhteistyöaloilla: sukupuoli, ympäristö sekä instituutioiden ja toimintaedellytysten kehittäminen. Näille aloille myönnetään myös yhteisön tukea. 3. Kehitysyhteistyön tavoitteita ja strategioita, erityisesti alakohtaisia politiikkoja ja strategioita koskevista yksityiskohtaisista teksteistä laaditaan yhteenveto, jossa annetaan yhteistyön erityisaloja tai osa-alueita koskevat toimintaohjeet. Ministerineuvosto voi tarkistaa, tarkastella ja/tai muuttaa näitä tekstejä AKT-EY-kehitysrahoitusyhteistyökomitean tekemän suosituksen perusteella. 2 luku: Tukialat 1 jakso: Talouskehitys 21 artikla Investoinnit ja yksityissektorin kehittäminen 1. Yhteistyöllä tuetaan tarvittavia taloudellisia ja institutionaalisia uudistuksia ja politiikkoja kansallisella ja/tai alueellisella tasolla, ja niillä pyritään luomaan yksityisinvestointeja suosiva toimintaympäristö ja tekemään yksityissektorista dynaaminen, elinkelpoinen ja kilpailukykyinen. Lisäksi yhteistyöllä tuetaan (a) julkisen ja yksityisen sektorin välisen vuoropuhelun ja yhteistyön edistämistä, (b) yrittäjyyteen liittyvän osaamisen ja liiketoimintakulttuurin kehittämistä, (c) yksityistämistä ja yritystoiminnan uudistamista, ja (d) sovittelu- ja välimiesmenettelyjen kehittämistä ja ajanmukaistamista. 2. Yhteistyöllä tuetaan myös sekä virallisella että epävirallisella sektorilla toimiville yksityisyrityksille tarkoitettujen rahoituspalvelujen ja muiden palvelujen laadun, tarjonnan ja saannin parantamista (a) ohjaamalla ja houkuttelemalla sekä koti- että ulkomaisten yksityissäästöjen virtoja yksityisyritysten rahoittamiseen tukemalla nykyaikaisen rahoitussektorin, myös pääomamarkkinoiden, rahoituslaitosten ja kestävien mikrorahoitustoimien, kehittämiseen tähtäävää politiikkaa, (b) kehittämällä ja lujittamalla liikealan instituutioita ja välittäjäorganisaatioita, yhdistyksiä, kauppakamareita ja yksityissektorin paikallisia tarjoajia, jotka tukevat ja toimittavat yrityksille muita kuin rahoituspalveluja, esimerkiksi ammatillisia, teknisiä, liikkeenjohdollisia, koulutuksellisia ja kaupallisia tukipalveluja, ja (c) tukemalla instituutioita, ohjelmia, toimia ja aloitteita, joilla edistetään kaikkiin liikkeenjohdon osa-alueisiin liittyvien teknologioiden, taitotiedon ja parhaiden käytänteiden kehittämistä ja siirtoa. 3. Yhteistyöllä edistetään liiketoiminnan kehittämistä tarjoamalla rahoitustakuujärjestelyjä ja teknistä tukea, joiden tarkoituksena on rohkaista ja tukea dynaamisten, elinkelpoisten ja kilpailukykyisten yritysten samoin kuin rahoituksen välittäjien, kuten kehitysrahoitukseen ja pääomasijoittamiseen erikoistuneiden laitosten, sekä liisausyhtiöiden perustamista, laajentamista, toiminnan monipuolistamista, tervehdyttämistä, rakenteen uudistamista, nykyaikaistamista tai yksityistämistä kaikilla talouselämän sektoreilla (a) luomalla ja/tai vahvistamalla pääomasijoittamiseen käytettäviä rahoitusvälineitä, (b) parantamalla keskeisten panosten saantia kuten liike-elämän tietopalveluja, neuvontaa ja teknistä apua, (c) edistämällä vientitoimintaa erityisesti kehittämällä toimintaedellytyksiä kaikilla kauppaan liittyvillä aloilla, ja (d) rohkaisemalla yritysten välisiä, myös kansallisella, alueellisella ja AKT-EU-tasolla tapahtuvaa teknologian ja taitotiedon siirtoa edellyttäviä kytkentöjä, verkostoja ja yhteistyötä sekä AKT-EY-kehitysyhteistyön tavoitteiden ja suuntaviivojen mukaisia kumppanuuksia ulkomaisten yksityissijoittajien kanssa. 4. Yhteistyöllä tuetaan mikroyritysten kehittämistä parantamalla rahoituspalvelujen ja muiden palvelujen saantia, niiden kehittämistä koskevan tarkoituksenmukaisen politiikan ja sääntelykehyksen avulla sekä tarjoamalla mikrorahoituksen parhaita käytänteitä koskevia koulutus- ja tietopalveluja. 5. Investointeja ja yksityissektorin kehittämistä tuetaan yhdistämällä makro-, meso- ja mikrotaloustason toimia ja aloitteita. 22 artikla Makrotaloudelliset ja rakenteelliset uudistukset ja politiikat 1. Yhteistyöllä tuetaan AKT-valtioita seuraavien toimien toteuttamisessa: (a) makrotalouden kasvu ja vakauttaminen harjoittamalla kurinalaista finanssi- ja rahapolitiikkaa, jotka hidastavat inflaatiota, parantavat ulkoista tasapainoa ja julkisen talouden rahoitusasemaa, vahvistavat julkisen talouden hoidon kurinalaisuutta, lisäävät julkisen talouden avoimuutta ja tehokkuutta sekä parantavat finanssipolitiikan laatua, oikeudenmukaisuutta ja rakennetta, ja (b) rakennepolitiikat, joiden tavoitteena on vahvistaa eri toimijoiden, erityisesti yksityissektorin asemaa sekä kehittää toimintaympäristöä yritysten ja investointien määrän ja työllisyyden lisäämiseksi i. kaupan ja valuuttakurssijärjestelmien vapauttaminen sekä vaihtotaseen erien vaihdettavuuden toteuttaminen kunkin maan erityisolosuhteet huomioon ottaen, ii. työ- ja tavaramarkkinoiden uudistusten tukeminen, iii. sellaisten rahoitusjärjestelmiä koskevien uudistusten tukeminen, joiden avulla voidaan kehittää elinkelpoisia pankkijärjestelmiä ja muita järjestelmiä, pääomamarkkinoita ja rahoituspalveluja, myös mikrorahoitusta, iv. yksityisten ja julkisten palvelujen laadun parantaminen, ja v. alueellisen yhteistyön ja asteittaisen yhdentymisen tukeminen talous- ja rahapolitiikan keinoin. 2. Talouspolitiikan ja rakennesopeutusohjelmien suunnittelussa otetaan huomioon asianomaisten maiden yhteiskunnallis-poliittinen tausta ja institutionaaliset valmiudet, sillä varmistetaan niiden köyhyyden vähentämistä ja sosiaalipalvelujen saantia edistävä vaikutus, ja se perustuu seuraaville periaatteille: (a) AKT-valtioilla on ensisijainen vastuu ratkaistavien ongelmien analysoimisesta sekä uudistusten suunnittelusta ja toteutuksesta, (b) tukiohjelmat mukautetaan kunkin AKT-valtion tilanteeseen, ja niissä otetaan huomioon kyseisten valtioiden yhteiskuntaolot, kulttuuri ja ympäristö, (c) AKT-valtioiden oikeus määritellä kehitystä koskevien strategioiden ja painopisteiden suunta ja järjestys tunnustetaan ja sitä kunnioitetaan, (d) uudistusten tahdin on oltava realistinen ja kunkin AKT-valtion edellytysten ja voimavarojen mukainen, ja (e) taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia ja politiikkoja koskevan, kansalaisille suunnatun tiedotuksen vahvistaminen. 23 artikla Talouden eri sektorien kehittäminen Yhteistyöllä tuetaan kestävän kehityksen politiikkaa, institutionaalisia uudistuksia ja tarpeellisia investointeja, joilla varmistetaan oikeudenmukaisuus tuotantotoimintaan pääsyssä ja tuotantoresurssien saannissa. Erityisesti tuetaan (a) sellaisten koulutusjärjestelmien kehittämistä, joiden avulla tuottavuutta voidaan parantaa sekä virallisilla että epävirallisilla sektoreilla, (b) pääomaa, luottoja ja maa-omaisuutta erityisesti maan omistusoikeuden ja maan käytön osalta, (c) sellaisten maaseutustrategioiden laatiminen, joilla pyritään luomaan kehys osallistuvalle ja hajautetulle suunnittelulle sekä resurssien jakamiselle ja hallinnalle, (d) maatalouden tuotantostrategioita, kansallisia ja alueellisia elintarviketurvapolitiikkoja, vesivarojen, kalatalouden ja meren luonnonvarojen kestävää kehitystä AKT-valtioiden yksinomaisilla talousvyöhykkeillä; kaikissa yhteisön ja AKT-valtioiden välillä mahdollisesti neuvoteltavissa kalastusalan sopimuksissa on otettava alan kehitysstrategiat asianmukaisesti huomioon, (e) talouden alan ja tekniikan infrastruktuuria ja palveluja, myös liikennettä, televiestintäjärjestelmiä ja viestintäpalveluja, sekä tietoyhteiskunnan kehittämistä, (f) kilpailukykyisen teollisuuden, kaivostoiminnan ja energia-alan kehittämistä rohkaisemalla yksityissektorin osallistumista ja kehittämistä, (g) kaupan kehittämistä, myös oikeudenmukaisen kaupan edistämistä,; (h) yritysten, rahoitus- ja pankkialan sekä puiden palvelualojen kehittämistä, (i) matkailun kehittämistä, (j) tieteen, tekniikan ja tutkimuksen infrastruktuurin ja palvelujen kehittämistä, myös uusien teknologioiden parantamista, siirtämistä ja käyttöönottoa, ja (k) tuotannonalojen toimintaedellytysten vahvistamista erityisesti julkisella ja yksityisellä sektorilla. 24 artikla Matkailu Yhteistyöllä pyritään matkailualan kestävään kehittämiseen AKT-valtioissa ja niiden pienalueilla tunnustamalla matkailun kasvava merkitys AKT-valtioiden palvelualan kasvulle ja niiden osuuden laajenemiselle maailmankaupasta, sen kyky vireyttää talouden muita sektoreita ja siihen sisältyvät mahdollisuudet vaikuttaa köyhyyden poistamiseen. Yhteistyöohjelmilla ja -hankkeilla tuetaan AKT-valtioiden pyrkimyksiä oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen luomiseksi ja kehittämiseksi, niiden edellytyksiä laatia ja panna täytäntöön matkailualan kestävän kehityksen politiikkoja ja ohjelmia sekä muun muassa alan kilpailuaseman parantamista erityisesti pk-yritysten osalta, investointien tukemista ja edistämistä, tuotekehitystä, myös AKT-valtioiden alkuperäiskulttuurien kehittämistä, sekä matkailualan ja talouden muiden sektorien välisten kytkentöjen vahvistamista. 2 jakso: Sosiaalialan ja yksilön kehitys: 25 artikla Sosiaalialan kehittäminen 1. Yhteistyöllä tuetaan AKT-valtioiden pyrkimyksiä kehittää yleisiä ja alakohtaisia politiikkoja ja uudistuksia, joilla parannetaan perusinfrastruktuurin ja -sosiaalipalvelujen kattavuutta, laatua ja saantia ja otetaan huomioon paikalliset tarpeet sekä yhteiskunnan kaikkein huono-osaisimpien erityistarpeet ja vähennetään siten eriarvoisuutta kyseisten palvelujen saannin osalta. Erityishuomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, että yhteiskunnan varoja käytetään riittävässä määrin sosiaalialoihin. Tässä yhteydessä yhteistyöllä pyritään (a) parantamaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä kehittämään teknisiä edellytyksiä ja taitoja, (b) parantamaan terveydenhoitojärjestelmiä ja ravintoa, poistamaan nälkä ja aliravitsemus sekä huolehtimaan elintarviketurvasta, (c) sisällyttämään väestökysymykset kehitysstrategioihin lisääntymisterveyden, perusterveydenhuollon ja perhesuunnittelun parantamiseksi ja naisten sukupuolielinten silpomisen ehkäisemiseksi, (d) edistämään HI-viruksen ja aidsin torjuntaa, (e) parantamaan talousveden turvallisuutta ja puhtaan veden saantia sekä huolehtimaan asianmukaisesta viemäröinnistä, (f) varmistamaan, että kaikille on tarjolla heidän maksukykynsä mukainen ja riittävä suoja tukemalla kustannuksiltaan alhaisia ja vähätuloisille tarkoitettuja asunto-ohjelmia ja parantamalla kaupunkisuunnittelua, ja (g) rohkaisemaan sosiaalisen vuoropuhelun tarjoamien osallistumiskeinojen edistämistä ja sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamista. 2. Yhteistyöllä tuetaan myös sosiaalialan toimintaedellytysten kehittämistä, kuten sosiaalipolitiikan suunnittelua sekä sosiaalialan hankkeiden ja ohjelmien nykyaikaisia johtamismenetelmiä koskevia koulutusohjelmia, tekniseen innovointiin ja tutkimukseen kannustavia politiikkoja, paikallisen asiantuntemuksen kehittämistä ja kumppanuuksien edistämistä sekä kansallisen ja/tai alueellisen tason pyöreän pöydän keskusteluja. 3. Yhteistyöllä edistetään ja tuetaan sosiaaliseen suojeluun ja sosiaaliturvaan liittyvien politiikkojen ja järjestelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi sekä oman avun ja yhteisöllisen yhteisvastuun edistämiseksi. Tuen antamisessa keskitytään muun muassa taloudelliseen yhteisvastuuseen perustuvien aloitteiden laatimiseen erityisesti perustamalla paikalliset tarpeet ja toimijat huomioon ottavia sosiaalialan kehitysrahastoja. 26 artikla Nuorisoasia Yhteistyöllä tuetaan myös johdonmukaisen ja kattavan politiikan laatimista nuorten voimavarojen hyödyntämiseksi, jotta he yhteiskuntaan paremmin sopeutuneina voisivat hyödyntää kykyjään maksimaalisesti. Tässä yhteydessä yhteistyöllä tuetaan politiikkoja, toimenpiteitä ja toimintaa, joiden tavoitteena on (a) suojella lasten ja nuorten, erityisesti tyttöjen oikeuksia, (b) edistää nuorten taitoja, energiaa, kekseliäisyyttä ja kykyjä heidän taloudellisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen mahdollisuuksien vahvistamiseksi ja heidän työllistymismahdollisuuksien laajentamiseksi tuotantoalalla, (c) auttaa yhteiskunnan instituutioita antamaan lapsille mahdollisuus kehittää fyysisiä, psyykkisiä, sosiaalisia ja taloudellisia voimavarojaan, ja (d) sopeuttaa selkkausten jälkeisissä olosuhteissa elävät lapset uudelleen yhteiskuntaan kuntoutusohjelmien avulla. 27 artikla Kulttuurin kehittäminen Kulttuurialan yhteistyöllä pyritään (a) sisällyttämään kulttuuriulottuvuus kaikkiin kehitysyhteistyön tasoihin, (b) tunnustamaan, säilyttämään ja edistämään kulttuuriin perustuvia arvoja ja identiteettejä kulttuurienvälisen vuoropuhelun mahdollistamiseksi, (c) tunnustamaan, säilyttämään ja edistämään kulttuuriperinnön arvo ja tukemaan alan toimintaedellytysten kehittämistä, ja (d) kehittämään kulttuuriteollisuutta ja parantamaan kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen markkinoille pääsyä. 3 jakso: Alueellinen yhteistyö & yhdentyminen 28 artikla Yleinen lähestymistapa Yhteistyöllä tuetaan tehokkaasti niiden tavoitteiden ja painopisteiden toteutumista, jotka ATK-valtiot ovat asettaneet itselleen osana alueiden ja pienalueiden yhteistyötä ja yhdentymistä alueiden välinen ja AKT-valtioiden keskinäinen yhteistyö mukaan luettuina. Alueelliseen yhteistyöhön voivat osallistua myös merentakaiset maat ja alueet sekä syrjäisimmät alueet. Tässä yhteydessä yhteistyötuella pyritään (a) edistämään AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen, (b) nopeuttamaan taloudellista yhteistyötä ja kehitystä AKT-valtioiden alueilla ja niiden välillä, (c) edistämään henkilöiden, tavaroiden, palvelujen, pääoman, työvoiman ja teknologian vapaata liikkuvuutta AKT-valtioiden kesken, (d) nopeuttamaan AKT-valtioiden talouksien monipuolistumista sekä alueita ja pienalueita koskevien yhteistyöpolitiikkojen koordinointia ja yhdenmukaistamista, ja (e) edistämään ja laajentamaan AKT-valtioiden sisäistä ja niiden välistä kauppaa sekä kauppaa kolmansien maiden kanssa. 29 artikla Alueellinen taloudellinen yhdentyminen Alueellista taloudellista yhdentymistä koskevalla yhteistyöllä tuetaan (a) seuraavien tahojen toimintaedellytysten kehittämistä ja vahvistamista: i. AKT-valtioiden alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen edistämiseksi perustamat alueellista yhdentymistä toteuttavat instituutiot ja järjestöt, ja ii. kansalliset hallinnot ja parlamentit alueellista yhdentymistä koskevissa kysymyksissä, (b) vähiten kehittyneiden AKT-valtioiden osallistumista alueellisten markkinoiden luomiseen ja siitä saatavien hyötyjen jakamista, (c) alakohtaisten uudistuspolitiikkojen täytäntöönpanoa aluetasolla, (d) kaupan ja maksujen vapauttamista, (e) rajat ylittävien, sekä kotimaisten että ulkomaisten investointien sekä muiden alueiden tai pienalueiden taloudellista yhdentymistä koskevien aloitteiden edistämistä, ja (f) alueelliseen yhdentymiseen liittyvän siirtymäkauden nettokustannusten huomioon ottamista talousarvion tulopuolella ja maksutaseessa. 30 artikla Alueellinen yhteistyö 1. Alueellisen yhteistyön alalla tuetaan monia, varsin erilaisia toiminnallisia ja aihepiirikohtaisia aloja, joilla ratkotaan erityisesti yhteisiä ongelmia ja hyödynnetään mittakaavaetuja, kuten (a) infrastruktuuria, erityisesti liikenteen ja tietoliikenteen aloilla, niiden käyttövarmuutta ja niihin liittyviä palveluja, myös alueellisten mahdollisuuksien kehittämistä tieto- ja viestintätekniikan alalla, (b) ympäristöä, vesivarojen hallintaa ja energia-alaa, (c) terveyttä sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, (d) tutkimusta ja teknologista kehittämistä, (e) suuronnettomuuksien estämistä ja niiden vaikutusten lieventämistä koskevia alueellisia aloitteita, ja (f) muita aloja, kuten asevalvontaa sekä huumeiden, järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, lahjonnan ja korruption torjuntaa. 2. Yhteistyöllä tuetaan myös AKT-valtioiden välisiä ja niiden sisäisiä yhteistyöjärjestelyjä ja -aloitteita. 3. Yhteistyöllä voidaan helpottaa aluetason poliittisen vuoropuhelun edistämistä ja kehittämistä seuraavilla aloilla: selkkausten estäminen ja ratkaiseminen, ihmisoikeudet ja demokratisointi, kehityksen eri toimijoiden välinen vaihto, verkottuminen ja liikkuvuuden edistäminen erityisesti kansalaisyhteiskunnassa 1.1.1.1. 4 jakso: Aihepiirikohtaiset ja monialaiset kysymykset 31 artikla Sukupuolikysymykset Yhteistyöllä autetaan vahvistamaan sellaisia politiikkoja ja ohjelmia, joilla parannetaan ja laajennetaan miesten ja naisten yhdenvertaista osallistumista ja pyritään varmistamaan se kaikilla politiikan, talouden, yhteiskunnan ja kulttuurin osa-aloilla. Yhteistyöllä parannetaan kaikkien niiden resurssien saantia, joita naiset tarvitsevat perusoikeuksien hyödyntämiseksi täysimääräisesti. Erityisesti yhteistyöllä luodaan tarkoituksenmukainen kehys (a) sukupuolisensitiivisen lähestymistavan ja sukupuoliskysymysten sisällyttämiseksi kaikkiin kehitysyhteistyön tasoihin, myös kansantaloutta koskeviin politiikkoihin, strategioihin ja toimiin, ja (b) naisia suosivien erityistoimenpiteiden käyttöönoton kannustamiseksi, esimerkiksi: i. osallistuminen kansalliseen ja paikalliseen politiikantekoon, ii. tuki naisjärjestöille, iii. perussosiaalipalvelujen, erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, terveydenhoidon ja perhesuunnittelun saanti, iv. tuotantoresurssien, erityisesti maaomaisuuden ja luoton saanti sekä työmarkkinoille pääsy, ja v. naisten ottaminen erityishuomioon hätäapu- ja jälleenrakennustoimissa. 32 artikla Ympäristö ja luonnonvarat 1. Yhteistyössä ympäristönsuojelun sekä luonnonvarojen kestävän käytön ja hallinnan aloilla pyritään (a) ottamaan huomioon ympäristön kestävä kehitys kaikilla kehitysyhteistyön osa-alueilla sekä eri toimijoiden toteuttamissa tukiohjelmissa ja -hankkeissa, (b) kehittämään ja/tai vahvistamaan ympäristönhoidon tieteellisiä, teknisiä, inhimillisiä ja institutionaalisia toimintaedellytyksiä kaikkien ympäristöalan toimijoiden edun mukaisesti, (c) tukemaan erityistoimia ja -järjestelyjä, joilla ratkotaan kestävän kehityksen kannalta kriittisiä kysymyksiä, ja ottamaan huomioon nykyiset ja myöhemmin tehtävät, mineraali- ja luonnonvaroja koskevat alueelliset ja kansainväliset sitoumukset, jotka koskevat esimerkiksi i. trooppisia metsiä, vesivaroja, rannikkojen ja meren luonnonvaroja sekä kalavaroja, luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä, maalajikerrostumia ja luonnon monimuotoisuutta, ii. herkästi haavoittuvien ekosysteemien (esim. koralliriuttojen) suojelua, iii. uusiutuvia energialähteitä, erityisesti aurinkoenergiaa ja energiatehokkuutta, iv. maaseudun ja kaupunkien kestävää kehittämistä, v. aavikoitumista, kuivuutta ja metsien häviämistä, vi. innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä kaupunkien ympäristöongelmiin, ja vii. kestävään kehitykseen perustuvan matkailun edistämistä. (d) ottamaan huomioon vaarallisen jätteen kuljetus- ja käsittelykysymykset. 2. Yhteistyössä otetaan huomioon myös (a) pienten AKT-saarivaltioiden haavoittuvuus erityisesti ilmastonmuutoksen suhteen, (b) kuivuus- ja aavikoitumisongelman paheneminen erityisesti vähiten kehittyneissä ja sisämaavaltioissa, ja (c) instituutioiden ja toimintaedellytysten kehittäminen. 33 artikla Instituutioiden ja toimintaedellytysten kehittäminen 1. Yhteistyössä otetaan järjestelmällisesti huomioon institutionaaliset näkökohdat, ja sillä tuetaan AKT-valtioiden pyrkimyksiä kehittää ja vahvistaa sellaisia rakenteita, instituutioita ja menettelyjä, joiden avulla (a) edistetään ja tuetaan demokratiaa, ihmisarvoa, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja moniarvoisuutta yhteiskuntien sisäistä ja keskinäistä monimuotoisuutta kunnioittaen, (b) edistetään ja tuetaan kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallista ja ehdotonta kunnioittamista ja suojelua, (c) kehitetään ja vahvistetaan oikeusvaltiota ja parannetaan oikeussuojaa niin, että samanaikaisesti taataan oikeuslaitosten korkea taso ja riippumattomuus, ja (d) varmistetaan kaikkien julkisten laitosten avoin ja vastuullinen hallinto. 2. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä lahjonnan ja korruption torjumiseksi yhteiskunnissaan. 3. Yhteistyöllä tuetaan AKT-valtioiden pyrkimyksiä kehittää julkisista laitoksistaan kasvun ja kehityksen moottoreita ja parantaa merkittävästi julkisten palvelujen tehokkuutta, koska niillä on vaikutusta tavallisten ihmisten elämään. Tässä yhteydessä yhteistyöllä tuetaan julkisen sektorin uudistamista, järkeistämistä ja nykyaikaistamista. Yhteistyöllä tuetaan erityisesti (a) julkishallinnon uudistamista ja ajanmukaistamista, (b) oikeudellisia uudistuksia ja oikeusjärjestelmien nykyaikaistamista, (c) julkistalouden hoidon parantamista ja vahvistamista, (d) pankki- ja rahoitusalan uudistusten nopeuttamista, (e) julkisen varainhoidon parantamista ja julkisten hankintamenettelyjen uudistamista, ja (f) politiikan, hallinnon, talouden ja rahoituksen hajauttamista. 4. Yhteistyöllä tuetaan myös julkisen sektorin kriittisten toimintaedellytysten palauttamista ja/tai vahvistamista sekä sellaisia instituutioita, joita markkinatalouden toiminta edellyttää. Erityisesti tuetaan (a) markkinatalouden toiminnan mahdollistavien oikeudellisten ja sääntelyyn liittyvien valmiuksien kehittämistä kilpailu- ja kuluttajapolitiikka mukaan luettuina, (b) politiikan analysointi-, suunnittelu-, muotoilu- ja täytäntöönpanovalmiuksien parantamista erityisesti talouden, yhteiskunnan, ympäristön, tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla, (c) rahoitus- ja rahalaitosten nykyaikaistamista, vahvistamista ja uudistamista sekä menettelyjen kehittämistä, (d) niiden toimintaedellytysten kehittämistä paikallis-- ja kuntatasolla, joita tarvitaan hajauttamispolitiikan täytäntöön panemiseksi ja kansalaisten osallistumiseksi kehitysprosessiin nykyistä enemmän, ja (e) toimintaedellytysten kehittämistä muilla kriittisillä aloilla, esimerkiksi: i. kansainväliset neuvottelut, ja ii. ulkopuolelle suuntautuvan tuen hallinnointi ja koordinointi. 5. Yhteistyö käsittää kaikki alat ja osa-alueet valtiosta riippumattomien toimijoiden mukaantulon edistämiseksi ja niiden toimintaedellytysten kehittämiseksi sekä niiden ja kansallisten viranomaisten välisten tiedotus-, vuoropuhelu ja neuvottelumekanismien vahvistamiseksi myös aluetasolla. II osasto - Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö 1 luku: Tavoitteet ja periaatteet 34 artikla Tavoitteet 1. Taloudellisella ja kaupallisella yhteistyöllä pyritään edistämään AKT-valtioiden sujuvaa ja asteittaista integroitumista maailmantalouteen niin, että niiden poliittiset valinnat ja ensisijaiset kehitystavoitteet otetaan asianmukaisesti huomioon ja siten edistetään kestävää kehitystä ja köyhyyden poistamista AKT-valtioissa. 2. Taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön perimmäisenä tavoitteena on mahdollistaa AKT-valtioiden täysipainoinen osallistuminen kansainväliseen kaupankäyntiin. Tässä yhteydessä otetaan erityisesti huomioon AKT-valtioiden tarve osallistua aktiivisesti monenvälisiin kauppaneuvotteluihin. AKT-valtioiden nykyinen kehitystaso huomioon ottaen taloudellisessa ja kaupallisessa yhteistyössä pyritään siihen, että AKT-valtiot pystyvät hallitsemaan maailmanlaajuistumisen asettamia haasteita ja mukautumaan asteittain kansainvälisen kaupan uusiin ehtoihin; näin helpotetaan niiden siirtymistä vapaaseen maailmantalouteen. 3. Tästä varten taloudellisessa ja kaupallisessa yhteistyössä pyritään parantamaan AKT-valtioiden tuotanto-, toimitus- ja kaupankäyntivalmiuksia sekä niiden edellytyksiä houkutella investointeja. Lisäksi yhteistyöllä pyritään luomaan uutta kaupankäyntidynamiikkaa sopimuspuolten välille, vahvistamaan AKT-valtioiden kauppa- ja investointipolitiikkaa sekä parantamaan niiden valmiuksia käsitellä kaikkia kaupan alan kysymyksiä. 4. Taloudellisessa ja kaupallisessa yhteistyössä noudatetaan täysin WTO:n määräyksiä erityis- ja erilliskohtelu mukaan luettuina, sopimuspuolten molemminpuoliset edut ja niiden kehitystaso huomioon ottaen. 35 artikla Periaatteet 1. Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö perustuu todelliseen, vahvistettuun ja strategiseen kumppanuuteen. Se perustuu myös kattavaan lähestymistapaan, joka rakentuu aiempien AKT-EU-sopimusten vahvuuksille ja saavutuksille ja jossa hyödynnetään kaikkia käytettävissä olevia keinoja edellä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi kohdistamalla tarkastelu tarjonnan ja kysynnän ongelmiin. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityishuomiota kaupan kehittämistoimiin keinona vahvistaa AKT-valtioiden kilpailukykyä. Yhteisön tukemissa AKT-valtioiden kehitysstrategioissa kaupan kehittämistä painotetaankin asian edellyttämällä tavalla. 2. Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö rakentuu alueellista yhdentymistä koskeville AKT-valtioiden aloitteille, ja siinä otetaan huomioon se, että alueellinen yhdentyminen on avainasemassa integroitaessa AKT-valtioita maailmantalouteen. 3. Taloudellisessa ja kaupallisessa yhteistyössä otetaan huomioon AKT-valtioiden ja niiden alueiden erilaiset tarpeet ja kehitystaso. Tässä yhteydessä sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa varmistaa kaikille ATK-valtioille erityis- ja erilliskohtelu, jatkaa vähiten kehittyneiden AKT-valtioiden erityiskohtelua ja ottaa pienten valtioiden, sisämaavaltioiden ja saarivaltioiden haavoittuva asema asianmukaisesti huomioon. 2 luku: Uudet kaupankäyntijärjestelyt 36 artikla Yksityiskohtaiset säännöt 1. Edellä esitetyt tavoitteet ja periaatteet huomioon ottaen sopimuspuolet sopivat tekevänsä uusia WTO:n sääntöjen mukaisia kaupankäyntijärjestelyjä, joilla poistetaan asteittain niiden välisen kaupan esteet ja vahvistetaan yhteistyötä kaikilla kauppaan liittyvillä aloilla. 2. Sopimuspuolet sopivat, että uudet kaupankäyntijärjestelyt otetaan käyttöön asteittain, ja tunnustavat, että valmisteluvaiheelle on näin ollen tarve. 3. Helpottaakseen uusiin kaupankäyntijärjestelyihin siirtymistä neljännen AKT-EY-yleissopimuksen nojalla sovelletut muut kuin vastavuoroiset kauppaedut pidetään valmisteluvaiheen ajan voimassa kaikkien AKT-valtioiden osalta tämän sopimuksen liitteessä V määritellyin ehdoin. 4. Tässä yhteydessä sopimuspuolet vahvistavat tämän sopimuksen liitteeseen V liitettyjen perustuotteita koskevien pöytäkirjojen merkityksen. Ne ovat yhtä mieltä tarpeesta tarkastella kyseisiä pöytäkirjoja uusien kaupankäyntijärjestelyjen yhteydessä, erityisesti sitä, miten yhteensopivia ne ovat WTO:n sääntöjen kanssa; tarkoituksena on suojata niiden suomat edut pitäen mielessä sokeria koskevan pöytäkirjan erityinen oikeusasema. 37 artikla Menettelyt 1. Talouskumppanuussopimukset neuvotellaan valmisteluvaiheessa, joka päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. Uusia kaupankäyntijärjestelyjä koskevat viralliset neuvottelut alkavat syyskuussa 2002, ja järjestelyt tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008, paitsi jos sopimuspuolet sopivat aiemmasta ajankohdasta. 2. Kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan sen varmistamiseksi, että neuvottelut saadaan menestykselliseen päätökseen valmisteluvaiheen kuluessa. Tätä tarkoitusta varten uusia kaupankäyntijärjestelyjä koskevien virallisten neuvottelujen alkamista edeltävä aika käytetään tehokkaasti neuvottelujen alkuvalmistelujen tekemiseen. 3. Valmisteluvaihetta käytetään myös AKT-valtioiden julkisen ja yksityisen sektorin toimintaedellytysten kehittämiseen kilpailukykyä vahvistavat toimenpiteet mukaan luettuina, alueellisten järjestöjen vahvistamiseen ja alueellista kaupallista yhdentymistä koskevien aloitteiden, tarvittaessa rahoitusaseman sopeuttamisen ja julkisen talouden uudistamisen tukemiseen, infrastruktuurin nykyaikaistamiseen ja kehittämiseen sekä investointien edistämiseen. 4. Sopimuspuolet tarkastelevat säännöllisesti valmistelujen ja neuvottelujen etenemistä ja suorittavat vuonna 2006 kaikille maille suunniteltujen järjestelyjen virallisen ja kattavan tarkastelun sen varmistamiseksi, että valmisteluihin tai neuvotteluihin ei tarvita lisäaikaa. 5. Talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut aloitetaan niiden AKT-valtioiden kanssa, jotka katsovat olevansa valmiita, niiden tarkoituksenmukaisena pitämällä tasolla ja AKT-valtioiden ryhmän sopimien menettelyjen mukaisesti AKT-valtioiden alueellinen yhdentymisprosessi huomioon ottaen. 6. Yhteisö arvioi vuonna 2004 niiden muiden kuin vähiten kehittyneiden maiden tilannetta, jotka yhteisön kanssa neuvoteltuaan päättävät, että ne eivät ole valmiita tekemään talouskumppanuussopimuksia, ja tarkastelee kaikkia vaihtoehtoisia mahdollisuuksia luoda näitä maita varten uusi kaupan alan kehys, joka vastaa niiden senhetkistä tilannetta ja on WTO:n sääntöjen mukainen. 7. Talouskumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa pyritään erityisesti vahvistamaan aikataulu sopimuspuolten välisen kaupan esteiden asteittaiselle poistamiselle WTO:n asianomaisten sääntöjen mukaisesti. Yhteisön osalta kaupan vapauttaminen perustuu yhteisön säännöstöön, ja sen tavoitteena on AKT-valtioiden markkinoille pääsyn parantaminen nykyisestään muun muassa alkuperäsääntöjä tarkistamalla. Neuvotteluissa otetaan huomioon kehitystaso ja kaupan alan toimenpiteiden sosio-ekonomiset vaikutukset AKT-valtioille sekä niiden edellytykset mukauttaa taloutensa vapauttamisprosessiin. Tästä syystä neuvottelut ovat mahdollisimman joustavat vahvistettaessa riittävän siirtymäkauden kesto ja lopullinen tuotekate, ja niissä otetaan huomioon herkät alat sekä vaihtelevuus tariffien poistamista koskevissa aikatauluissa niin, että kulloinkin voimassa olevia WTO:n sääntöjä noudatetaan. 8. Sopimuspuolet tekevät tiivistä yhteistyötä WTO:ssa puolustaakseen sovittuja järjestelyjä erityisesti käytettävissä olevan joustovaran osalta. 9. Yhteisö aloittaa vuoteen 2000 mennessä prosessin, jonka ansiosta monenvälisten kauppaneuvottelujen loppuun mennessä ja viimeistään vuonna 2005 kaikista vähiten kehittyneistä maista peräisin olevat lähes kaikki tuotteet saavat tullittoman pääsyn markkinoille. Prosessi rakentuu neljännen AKT-EY-yleissopimuksen voimassa oleviin kaupan alan määräyksiin, ja sen avulla yksinkertaistetaan ja tarkistetaan niiden vientiin sovellettavia alkuperäsääntöjä, myös kumulaatiomääräyksiä. 38 artikla Yhteinen kaupan alan ministerikomitea 1. Perustetaan AKT:n ja EY:n yhteinen kaupan alan ministerikomitea. 2. Kaupan alan ministerikomitea kiinnittää erityishuomiota käytäviin monenvälisiin kauppaneuvotteluihin ja tarkastelee pidemmälle menevien vapauttamista koskevien aloitteiden vaikutuksia AKT:n ja EY:n väliseen kauppaan sekä AKT-valtioiden talouskehitystä. Se tekee tarvittavia suosituksia AKT-EY-kaupankäyntijärjestelyihin perustuvien etujen säilyttämiseksi. 3. Kaupan alan ministerikomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Ministerineuvosto vahvistaa sen työjärjestyksen. Komitea koostuu ministerineuvoston nimittämistä AKT-valtioiden ja yhteisön edustajista. 3 luku: Yhteistyö kansainvälisissä yhteyksissä 39 artikla Yleiset määräykset 1. Sopimuspuolet korostavat sitä, miten tärkeää on, että ne toimivat aktiivisesti Maailman kauppajärjestössä ja muissa asianmukaisissa kansainvälisissä organisaatioissa liittymällä niiden jäseniksi ja seuraamalla tiiviisti niiden asialistoja ja toimintaa. 2. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä tiivistä yhteistyötä yhteisten etujensa määrittelemiseksi ja edistämiseksi kansainvälisessä talouden ja kaupan alan yhteistyössä, erityisesti WTO:ssa, muun muassa osallistumalla tulevien monenvälisten kauppaneuvottelujen esityslistan laatimiseen ja käsittelyyn. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityishuomiota AKT-valtioista peräisin olevien tuotteiden ja palvelujen pääsyn parantamisessa yhteisöön ja muille markkinoille. 3. Sopimuspuolet ovat yksimielisiä myös siitä, että WTO:n sääntöjen on oltava joustavia AKT-valtioiden kehitystason ja sen huomioon ottamiseksi, mitä vaikeuksia niillä on velvoitteidensa täyttämisessä. Ne ovat yhtä mieltä myös siitä, että AKT-valtiot tarvitsevat teknistä apua sitoumustensa täytäntöönpanoon. 4. Yhteisö sopii auttavansa AKT-valtioita niiden pyrkimyksissä liittyä tämän sopimuksen määräysten mukaisesti kyseisten organisaatioiden aktiivisiksi jäseniksi kehittämällä tarvittavia valmiuksia osallistua asianmukaisten sopimusten neuvotteluun, tekemiseen, valvomiseen ja täytäntöönpanoon. 40 artikla Perustuotteet 1. Sopimuspuolet tunnustavat tarpeen varmistaa perustuotteiden kansainvälisten markkinoiden nykyistä parempi toiminta ja lisätä niiden avoimuutta. 2. Ne vahvistavat valmiutensa vauhdittaa keskinäisiä neuvottelujaan perustuotteita käsittelevissä kansainvälisissä yhteyksissä ja organisaatioissa. 3. Tätä tarkoitusta varten kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä vaihdetaan näkemyksiä - voimassa olevien kansainvälisten sopimusten tai hallitustenvälisten erityistyöryhmien toiminnasta niiden parantamiseksi ja tehostamiseksi markkinoilla vallitsevien suuntausten mukaisesti, ja - silloin, kun ehdotetaan kansainvälisen sopimuksen tekemistä tai uusimista tai hallitustenvälisen erityistyöryhmän perustamista. Tällaisen näkemystenvaihdon tavoitteena on kunkin sopimuspuolen etujen huomioon ottaminen, ja sitä voidaan tarvittaessa harjoittaa kaupan alan ministerikomiteassa. 4 luku: Palvelujen kauppa 41 artikla Yleiset määräykset 1. Sopimuspuolet korostavat palvelujen kasvavaa merkitystä kansainvälisessä kaupassa ja niiden merkittävää osuutta taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa kehityksessä. 2. Sopimuspuolet vahvistavat palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) yhteydessä tekemänsä sitoumukset ja korostavat tarvetta soveltaa palvelujen AKT-toimittajiin erityis- ja erilliskohtelua. 3. Kaupan ja palvelujen asteittaista vapauttamista koskevissa neuvotteluissa EU sitoutuu GATS-sopimuksen XIX artiklan mukaisesti suhtautumaan myönteisesti AKT-valtioiden ensisijaisiin, EY:n järjestelyjen kehittämistä koskeviin tavoitteisiin niiden erityistarpeiden täyttämiseksi. 4. Sopimuspuolet sopivat tavoitteekseen laajentaa kumppanuuttaan talouskumppanuussopimusten mukaisesti ja sen jälkeen, kun ne ovat saaneet kokemusta GATS-sopimuksen mukaisen suosituimmuusvelvoitteen soveltamisesta, palvelujen vapauttamisen sisällyttämiseksi siihen GATS-sopimuksen määräysten mukaisesti; erityisesti kyseeseen tulevat määräykset kehitysmaiden liittymisestä vapauttamista koskeviin sopimuksiin. 5. Yhteisö tukee AKT-valtioiden pyrkimyksiä vahvistaa niiden edellytyksiä tarjota palveluja. Erityishuomiota kiinnitetään työvoimaan, liiketoimintaan, jakeluun, rahoitukseen, matkailuun, kulttuuriin ja rakentamiseen liittyviin palveluihin sekä niihin liittyviin teknisiin palveluihin niiden kilpailukyvyn parantamiseksi ja sitä kautta niiden tavara- ja palvelukaupan arvon ja määrän lisäämiseksi. 42 artikla Merikuljetus 1. Sopimuspuolet tunnustavat turvallisessa ja puhtaassa meriympäristössä harjoitettavien, tehokkaiden ja kustannustehokkaiden merikuljetuspalvelujen merkityksen pääasiallisena kuljetusmuotona, jolla helpotetaan kansainvälistä kauppaa ja joka toimii siten yhtenä talouden ja kaupan kehittämisen taustavoimista. 2. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään merikuljetusten vapauttamista ja tässä tarkoituksessa soveltavat tehokkaasti periaatetta, joka koskee rajoittamatonta pääsyä kansainvälisille merikuljetusmarkkinoille syrjintää harjoittamatta ja kaupallisin perustein. 3. Kukin sopimuspuoli myöntää toisen sopimuspuolen kansalaisten tai yritysten liikennöimille laivoille ja jommankumman sopimuspuolen alueella rekisteröidyille laivoille vähintään samat etuudet kuin omille laivoilleen satamiin pääsyn, satamien infrastruktuurin ja muiden meriliikenteen oheispalvelujen käytön, niihin liittyvien maksujen ja tullipalvelujen sekä lastaukseen ja purkuun tarkoitettujen ankkuripaikkojen ja muiden tilojen osoittamisen osalta. 4. Yhteisö tukee AKT-valtioiden pyrkimyksiä kehittää ja edistää tehokkaita ja kustannustehokkaita merikuljetuspalveluja AKT-valtioissa niiden toimijoiden osuuden kasvattamiseksi kansainvälisissä laivauspalveluissa. 43 artikla Tieto- ja viestintätekniikat sekä tietoyhteiskunta 1. Sopimuspuolet tunnustavat tieto- ja viestintätekniikoiden tärkeän aseman sekä aktiivisen osallistumisen tietoyhteiskunnassa ennakkoedellytyksinä sille, että AKT-valtiot onnistuvat integroitumaan maailmantalouteen. 2. Näin ollen ne toistavat voimassa olevien monenvälisten sopimusten, erityisesti GATS-sopimukseen liitetyn perusteleviestinnästä tehdyn pöytäkirjan, yhteydessä tekemänsä sitoumukset ja kehottavat niitä AKT-valtioita, jotka eivät vielä ole kyseisten sopimusten sopimuspuolia, liittymään niihin. 3. Lisäksi sopimuspuolet sopivat osallistuvansa täysimääräisesti ja aktiivisesti kaikkiin alalla jatkossa mahdollisesti käytäviin kansainvälisiin neuvotteluihin. 4. Tätä varten sopimuspuolet toteuttavat toimenpiteitä, joilla tieto- ja viestintätekniikoiden hyödyntäminen tehdään AKT-valtioiden kansalaisille helpoksi, esimerkiksi - kehittämällä ja kannustamalla uusiutuvien ja kohtuuhintaisten energialähteiden käyttöä, ja - kehittämällä ja hyödyntämällä kustannuksiltaan edullisia ja nykyistä laajempia langattomia verkkoja. 5. Lisäksi sopimuspuolet sopivat vauhdittavansa keskinäistä yhteistyötään tieto- ja viestintätekniikoiden sekä tietoyhteiskunnan aloilla. Yhteistyössä keskitytään erityisesti viestintäjärjestelmien nykyistä parempaan täydentävyyteen ja yhdenmukaisuuteen kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla sekä niiden mukauttamiseen uuden teknologian vaatimuksiin. 5 luku: Kauppaan liittyvät alat 44 artikla Yleiset määräykset 1. Sopimuspuolet tunnustavat uusien kauppaan liittyvien alojen kasvavan merkityksen pyrittäessä helpottamaan AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen. Näin ollen ne sopivat vahvistavansa näiden alojen yhteistyötään osallistumalla täysimääräisesti ja koordinoidusti asianomaisiin kansainvälisiin foorumeihin ja sopimuksiin. 2. Tämän sopimuksen määräysten ja sopimuspuolten sopimien kehitysstrategioiden mukaisesti yhteisö tukee AKT-valtioiden pyrkimyksiä vahvistaa niiden valmiuksia toimia kaikilla kauppaan liittyvillä aloilla, mihin tarvittaessa sisältyy niiden institutionaalisen järjestelmän kehittäminen ja tukeminen. 45 artikla Kilpailupolitiikka 1. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tehokkaiden ja järkevien kilpailupolitiikkojen ja -sääntöjen laatiminen ja soveltaminen ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä parantamaan ja turvaamaan investointien kannalta suotuisa toimintaympäristö, kestävä teollistamisprosessi ja avoimuus markkinoille pääsyssä. 2. Terveen kilpailun vääristymien poistamiseksi ja kunkin AKT-valtion kehitystaso ja erilaiset taloudelliset tarpeet asianmukaisesti huomioon ottaen sopimuspuolet sitoutuvat panemaan täytäntöön kansallisia ja alueellisia sääntöjä ja politiikkoja. Tähän kuuluu sellaisten yritysten välisten sopimusten, yritysten yhteenliittymien päätösten ja yritysten yhteisten toimintatapojen valvonta ja joissakin tapauksissa kieltäminen, joiden tavoitteena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Edelleen sopimuspuolet sopivat kieltävänsä sen, että yksi tai useampi yritys käyttäisi määräävää asemaansa väärin yhteisön yhteismarkkinoilla tai AKT-valtioiden alueella. 3. Sopimuspuolet sopivat myös vahvistavansa alan yhteistyötään tehokkaiden kilpailupolitiikkojen laatimiseksi ja tukemiseksi tarkoituksenmukaisten kansallisten kilpailuelinten toimesta, jotka asteittain varmistavat sen, että niin yksityiset kuin valtion yrityksetkin soveltavat kilpailusääntöjä tehokkaasti. Tämän alan yhteistyöhön kuuluu erityisesti avustaminen tarkoituksenmukaisen lainsäädäntökehyksen muotoilussa ja sen hallinnollisessa toimeenpanossa vähiten kehittyneiden maiden erityistilanne erityisesti huomioon ottaen. 46 artikla Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen 1. Sopimuspuolet tunnustavat tarpeen varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien, kaupallisen omaisuuden oikeuksien sekä muiden, teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS-sopimus) soveltamisalaan kuuluvien oikeuksien, myös maantieteellisten merkintöjen, riittävän ja tehokkaan suojan kansainvälisten standardien mukaisesti kahdenvälisen kaupan vääristymien ja esteiden vähentämiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuspuolten kannanottoja monenvälisissä neuvotteluissa. 2. Sopimuspuolet korostavat tässä yhteydessä sitä, miten tärkeää on liittyä WTO:n TRIPS-sopimukseen ja biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen. 3. Ne ovat myös yksimielisiä tarpeesta liittyä kaikkiin TRIPS-sopimuksen I osassa mainittuihin, teollis- ja tekijänoikeuksista sekä kaupallisen omaisuuden oikeuksista tehtyihin kansainvälisiin sopimuksiin niiden kehitystason mukaisesti. 4. Yhteisö, sen jäsenvaltiot ja AKT-valtiot voivat harkita sopimusten tekemistä sellaisia tuotteita koskevien tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen suojelemiseksi, joilla on erityistä merkitystä jommallekummalle sopimuspuolelle. 5. Tässä sopimuksessa teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin luetaan erityisesti tekijänoikeus mukaan luettuina tietokoneohjelmien tekijänoikeus ja lähioikeudet, myös taiteelliset mallit, ja teollinen omaisuus, johon kuuluvat hyödyllisyysmallit, patentit, myös bioteknisiä keksintöjä ja kasvilajikkeita tai muita tehokkaita erityisjärjestelmiä koskevat patentit, teollismallit, maantieteelliset merkinnät, myös suojatut alkuperänimitykset, tavaroiden tai palvelujen tavaramerkit, integroitujen piirien piirimallit sekä tietokantojen oikeudellinen suoja ja epäterveeltä kilpailulta suojautuminen taitotietoa koskevien julkaisemattomien tietojen suojaamista sekä teollisuusomistusoikeuden suojelemista koskevan Pariisin sopimuksen 10 a artiklassa esitetyn mukaisesti. 6. Lisäksi sopimuspuolet sopivat vahvistavansa alan yhteistyötään. Pyynnöstä ja yhteisesti sovituin ehdoin yhteistyö voidaan ulottaa muun muassa seuraaville aloille: teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa ja noudattamista koskevien lakien ja asetusten valmistelu, kyseisten oikeuksien oikeudenhaltijan toimesta tapahtuvan väärinkäytön ja niiden kilpailijoiden toimesta tapahtuvien rikkomisten estäminen, kansallisten ja alueellisten virastojen ja muiden elinten perustaminen ja vahvistaminen, myös tuki toimeenpanosta ja suojelusta vastaaville alueellisille teollis- ja tekijänoikeusjärjestöille henkilöstön koulutus mukaan luettuna. 47 artikla Standardointi ja sertifiointi 1. Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä yhteistyötään standardoinnin, sertifioinnin ja laadunvarmistuksen aloilla poistaakseen tarpeettomat tekniset esteet ja vähentääkseen kyseisillä aloilla vallitsevia keskinäisiä eroavuuksia kaupan helpottamiseksi. Tässä yhteydessä sopimuspuolet vahvistavat WTO:n perustamissopimukseen liitetyn kaupan teknisistä esteistä tehdyn sopimuksen (TBT-sopimus) nojalla tekemänsä sitoumuksen. 2. Yhteistyössä standardoinnin ja sertifioinnin aloilla pyritään edistämään sopimuspuolten välillä yhteensopivia järjestelmiä, erityisesti: - TBT-sopimuksen mukaisia, myös alakohtaisia toimenpiteitä kansainvälisten teknisten määräysten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käytön lisäämiseksi AKT-valtioiden talouden kehitystaso huomioon ottaen, - yhteistyötä laatujohtamisen ja laadunvarmistuksen aloilla tietyillä AKT-valtioiden kannalta merkittävillä aloilla, - tukea AKT-valtioiden aloitteille toimintaedellytysten kehittämiseksi vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, mittaustoiminnan ja standardoinnin aloilla, ja - toimivien yhteyksien kehittämistä AKT-valtioiden ja eurooppalaisten standardointi-, vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja sertifiointilaitosten välille. 3. Sopimuspuolet sopivat harkitsevansa ajallaan vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten neuvottelemista aloilla, joilla on niille molemmille taloudellista merkitystä. 48 artikla Terveys- ja kasvinsuojelutoimet 1. Sopimuspuolet tunnustavat kunkin sopimuspuolen oikeuden ottaa käyttöön tai saattaa voimaan terveys- ja kasvinsuojelutoimia, jotka ovat tarpeen ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi, edellyttäen, että kyseiset toimet eivät yleisesti ottaen toimi mielivaltaisen syrjinnän tai kaupan peitellyn rajoittamisen muotona. Tätä tarkoitusta varten sopimuspuolet vahvistavat WTO-sopimukseen liitetyn, terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn sopimuksen (SPS-sopimus) yhteydessä tekemänsä sitoumukset sopimuspuolten kehitystaso huomioon ottaen. 2. Edelleen sopimuspuolet sitoutuvat SPS-sopimuksen mukaisesti vahvistamaan koordinointia, kuulemista ja tiedottamista ehdotettuja terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien ilmoitusten ja niiden soveltamisen osalta aina, kun kyseiset toimet voivat vaikuttaa jommankumman sopimuspuolen etuihin. Ne myös sopivat ennalta järjestettävästä kuulemisesta ja koordinoinnista Codex Alimentariuksen, kansainvälisen eläintautiviraston ja kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen yhteydessä yhteisten etujen edistämiseksi. 3. Sopimuspuolet sopivat lujittavansa yhteistyötään AKT-valtioiden julkisen ja yksityisen sektorin toimintaedellytysten vahvistamiseksi tällä alalla. 49 artikla Kauppa ja ympäristö 1. Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa edistää kansainvälisen kaupan kehittämistä niin, että varmistetaan ympäristön kestävä ja järkevä hoito alan kansainvälisten sopimusten ja sitoumusten mukaisesti ja sopimuspuolten kehitystaso asianmukaisesti huomioon ottaen. Ne ovat yhtä mieltä siitä, että AKT-valtioiden erityistarpeet ja -vaatimukset on otettava huomioon ympäristöalan toimien suunnittelussa ja toteutuksessa. 2. Rio de Janeiron periaatteet mielessä pitäen ja sen lujittamiseksi, että kauppa ja ympäristö tukisivat toisiaan, sopimuspuolet sopivat vahvistavansa yhteistyötään tällä alalla. Yhteistyön erityistavoitteita ovat johdonmukaisten kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten politiikkojen laatiminen, ympäristöön liittyvien tuotteiden ja palvelujen laadunvalvonnan vahvistaminen sekä ympäristöä säästävien tuotantomenetelmien kehittäminen asianomaisilla aloilla. 50 artikla Kauppaa ja työelämää koskevat säännökset 1. Sopimuspuolet vahvistavat sitoutumisensa keskeisimpiin kansainvälisesti tunnustettuihin, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asianomaisissa sopimuksissa määriteltyihin työelämää koskeviin säännöksiin. Erityisesti kyseeseen tulevat järjestäytymisoikeus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus, pakkotyön poistaminen, lapsityövoiman pahimpien esiintymismuotojen poistaminen sekä syrjimättömyys työhönotossa. 2. Sopimuspuolet sopivat vahvistavansa yhteistyötään erityisesti seuraavilla osa-alueilla: - lainsäädäntöä ja työelämää koskevia säännöksiä koskeva tietojenvaihto, - kansallisen työlainsäädännön laatiminen ja voimassa olevan lainsäädännön vahvistaminen, - kasvatukselliset ja tietoisuutta lisäävät ohjelmat, ja - kansallisen lainsäädännön ja työelämää koskevien säännösten noudattaminen. 3. Sopimuspuolet sopivat, että työelämää koskevia säännöksiä ei saa käyttää kaupan protektionistisiin tarkoituksiin. 51 artikla Kuluttajapolitiikka ja kuluttajien terveyden suojelu 1. Sopimuspuolet sopivat vauhdittavansa yhteistyötään kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla niin, että kansallinen lainsäädäntö otetaan asianmukaisesti huomioon kaupan esteiden välttämiseksi. 2. Yhteistyöllä pyritään erityisesti parantamaan alan institutionaalisia ja teknisiä toimintaedellytyksiä, perustamaan keskinäiseen tiedotukseen tarkoitettuja, vaarallisia tuotteita koskevia nopeita varoitusjärjestelmiä, vaihtamaan tietoja ja kokemuksia tuotteita ja tuoteturvallisuutta koskevan, markkinoille saattamisen jälkeisen valvonnan käyttöönotosta ja toiminnasta, parantamaan kuluttajille annettavia tietoja hinnoista, tarjolla olevien tuotteiden ja palvelujen ominaisuuksista, kannustamaan riippumattomien kuluttajajärjestöjen ja kuluttajien edustajien välisten yhteyksien luomista, parantamaan kuluttajapolitiikkojen ja -järjestelmien yhteensopivuutta, ilmoittamaan toimeenpanosta ja edistämään yhteistyötä haitallisten tai sopimattomien liiketapojen tutkimisessa sekä panemaan täytäntöön vientikieltoja sopimuspuolten välisessä sellaisten tavaroiden ja palvelujen kaupassa, joiden markkinoille saattaminen on kielletty niiden tuotantomaassa. 52 artikla Verotusta koskeva poikkeuslauseke 1. Tämän sopimuksen määräysten mukaisesti myönnetty suosituimmuuskohtelu tai mikä tahansa tämän sopimuksen nojalla tehty järjestely ei koske nykyisiä tai tulevia veroetuisuuksia, joita sopimuspuolet myöntävät kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten tai muiden verotusjärjestelyjen tai kansallisen verolainsäädännön perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä IV olevan 32 artiklan 1 kohdan määräysten soveltamista. 2. Mikään tässä sopimuksessa tai sen nojalla tehdyssä järjestelyssä ei voi estää minkään sellaisen toimenpiteen käyttöönottoa tai toteuttamista, jonka tarkoituksena on estää verojen kiertäminen kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten tai muiden verotusjärjestelyjen tai kansallisen verolainsäädännön verotusta koskevien määräysten ja sääntöjen mukaisesti. 3. Mikään tässä sopimuksessa tai sen nojalla tehdyssä järjestelyssä ei voi estää sopimuspuolten verolainsäädäntönsä asiaa koskevia säännöksiä soveltaessaan tekemästä eroa eri tilanteessa olevien veronmaksajien välillä erityisesti näiden asuinpaikan osalta tai sen osalta, minne ne ovat sijoittaneet pääomansa. 6 luku: Yhteistyö muilla aloilla 53 artikla Kalastusalan sopimukset 1. Sopimuspuolet ilmoittavat valmiudestaan neuvotella kalastusalan sopimuksia, joiden tavoitteena on kestävien ja molempia osapuolia tyydyttävien edellytysten takaaminen AKT-valtioiden kalastustoiminnalle. 2. Tällaisia sopimuksia tehtäessä tai täytäntöön pantaessa AKT-valtiot eivät harjoita syrjintää yhteisöä kohtaan tai jäsenvaltioiden kesken sanotun kuitenkaan rajoittamatta kehitysmaiden välisiä erikoisjärjestelyjä samalla maantieteellisellä alueella vastavuoroiset kalastusalan järjestelyt mukaan luettuina. Myöskään yhteisö ei harjoita AKT-valtioita kohtaan syrjintää. 54 artikla Elintarviketurva 1. Yhteisö sitoutuu saatavilla olevien maataloustuotteiden osalta huolehtimaan siitä, että vientituet voidaan vahvistaa nykyistä aiemmin kaikille AKT-valtioille tietyn tuotevalikoiman osalta, joka on määritelty kyseisten valtioiden ilmoittamien elintarviketarpeiden perusteella. 2. Ennakkovahvistus tehdään vuodeksi, ja sitä sovelletaan joka vuosi tämän sopimuksen voimassaolon ajan niin, että tukitaso määritellään komission tavallisesti noudattamien menetelmien mukaisesti. 3. Niiden AKT-valtioiden kanssa voidaan sopia erityisjärjestelyistä, jotka sitä pyytävät osana elintarviketurvapolitiikkaansa. 4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut erityisjärjestelyt eivät saa vaarantaa AKT-valtioiden alueiden tuotantoa ja kauppavirtoja. 4. OSA: KEHITYSRAHOITUSYHTEISTYÖ I osasto - Yleiset määräykset 1 luku: Tavoitteet, periaatteet, suuntaviivat ja tukikelpoisuus 55 artikla Tavoitteet Kehitysrahoitusyhteistyön tavoitteena on riittäviä rahoitusvaroja ja tarkoituksenmukaista teknistä apua antamalla tukea ja edistää AKT-valtioiden pyrkimyksiä saavuttaa tässä sopimuksessa asetetut tavoitteet yhteisen edun mukaisesti keskinäisen riippuvuuden hengessä. 56 artikla Periaatteet 1. Kehitysrahoitusyhteistyötä toteutetaan AKT-valtioiden vahvistamien kehitystä koskevien tavoitteiden, strategioiden ja painopisteiden perusteella ja niiden mukaisesti sekä kansallisella että alueellisella tasolla. Niiden maantieteelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset erityispiirteet samoin kuin niiden erityiset voimavarat otetaan huomioon. Lisäksi yhteistyöllä (a) edistetään paikallista itsehallintaa kaikilla kehitysprosessin eri tasoilla, (b) ilmennetään keskinäisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin perustuvaa kumppanuutta, (c) korostetaan ennustettavuuden ja varmuuden merkitystä varojen jakamisessa, joka toteutetaan erittäin edullisin ehdoin ja jatkuvasti, (d) pyritään joustavuuteen ja siihen, että kunkin AKT-valtion tilanne sekä asianomaisen hankkeen tai ohjelman erityisluonne otetaan huomioon, ja (e) varmistetaan tehokkuus, koordinointi ja johdonmukaisuus. 2. Yhteistyöllä varmistetaan vähiten kehittyneiden AKT-valtioiden erityiskohtelu ja otetaan asianmukaisesti huomioon sisämaa- ja saarivaltioiden haavoittuvuus. Lisäksi pyritään vastaamaan selkkausten jälkeisessä tilanteessa olevien maiden erityistarpeisiin. 57 artikla Suuntaviiva 1. AKT-valtiot ja Euroopan yhteisö panevat tiiviissä yhteistyössä täytäntöön tämän sopimuksen yhteydessä rahoitettavat toimet ja tunnustavat kumppanien olevan yhdenvertaisia. 2. AKT-valtioiden vastuulla on (a) niiden tavoitteiden ja painopisteiden määrittely, joille maaohjelmat perustuvat, (b) hankkeiden ja ohjelmien valinta, (c) hankkeita ja ohjelmia koskevien asiakirjojen valmistelu ja esittely, (d) sopimusten valmistelu, neuvottelu ja tekeminen, (e) hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpano ja hallinnointi, ja (f) hankkeiden ja ohjelmien toiminnassa ylläpito. 3. Myös tukikelpoiset valtiosta riippumattomat toimijat