FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 5.1.2011 
KOM(2010) 805 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
muuttavien luonnonvaraisten eläinten suoj elemisesta tehdyn yleissopimuksen nojalla 
tehdyistä vaeltavia hailajeja ja muuttavia petolintuja koskevista 
yhteisymmärryspöytäkirjoista 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
muuttavien luonnonvaraisten eläinten suoj elemisesta tehdyn yleissopimuksen nojalla 
tehdyistä vaeltavia hailajeja ja muuttavia petolintuja koskevista 
yhteisymmärryspöytäkirjoista 
EU on ollut muuttavien luonnonvaraisten eläint en suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen 
(CMS-yleissopimus) osapuoli1 vuodesta 1983. Myös kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat 
yleissopimuksen osapuolia. Yleissopimuksen lisäyksessä I vahvistetaan uhanalaisten 
muuttavien lajien luettelo ja lisäyksessä II luetel laan ne muuttavat lajit, joiden suojelutilanne 
on epäsuotuisa ja joiden suojelu ja joista  huolehtiminen edellyttävät kansainvälisiä 
sopimuksia, sekä ne muuttavat lajit, joiden suojelutilannetta kansainvälisellä sopimuksella 
aikaansaatava kansainvälinen yht eistyö edistäisi merkittävästi. 
Näihin lajeihin kuuluvat Afrikan ja  Euraasian vaeltavat hailajit ja  muuttavat petolinnut, joiden 
osalta on tehty yleissopimuks en nojalla seuraavat kaksi oikeudellisesti sitomatonta 
yhteisymmärryspöytäkirjaa.  
1. Vaeltavien hailajien suojelua koskeva yhteisymmärryspöytäkirja 
Vaeltavia hailajeja koskeva yhteisymmärryspöytäkirja2 hyväksyttiin yleissopimuksen 
nojalla kolmannessa vaeltav iin hailajeihin liittyvää kansainvälistä yhteistyötä 
koskevassa kokouksessa Manilassa, Filippiineillä 12. helmikuuta 2010. Yhteisymmärryspöytäkirja avattiin  allekirjoitettavaksi, ja se n allekirjoitti välittömästi 
10 levinneisyysalueen valtiota (valtioita, jotka käyttävät lainkäyttövaltaa vaeltavien hailajien levinneisyysalueen millä tahansa osalla, tai valtioita, joiden lipun alla 
purjehtivat alukset pyytävät tai joilla on edellytykset pyytää vaeltavia hailajeja 
kyseisen valtion kansallisen lainkäyttöalueen  ulkopuolella) eli Costa Rica, Filippiinit, 
Ghana, Guinea, Kongo, Liberia, Palau, Senegal, Togo ja Yhdysvallat. Tämä 
merkitsee, että yhteisymmärryspöytäkirja  tuli voimaan 1. maaliskuuta 2010, sillä 
yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantul oon tarvittavien allekirjoitusten 
vähimmäismäärä on 10. Yhteisymmärryspöytäkirja  on avoin uusille al lekirjoituksille. 
Kyseinen yhteisymmärryspöytäkirja on oi keudellisesti sitomaton väline, jota 
sovelletaan seitsemään yleissopimuksen lis äyksissä I ja II lueteltuun hailajiin
3. Siihen 
voidaan lisätä uusia laje ja allekirjoittajien yhteisellä suostumuksella. 
EU vahvisti yhteensovitetun kannan ja os allistui yhteisymmärryspöytäkirjasta 
käytyihin neuvotteluihin. EU on yhteisymm ärryspöytäkirjan määritelmän mukainen 
                                                 
1 Muuttavien luonnonvaraisten eläinten suoj elemisesta tehdyn yleissopimuksessa eli CMS-
yleissopimuksessa, joka allekirjoitettiin Bonnissa 23. kesäkuuta 1979, edellytetään, että muuttavien 
lajien suojelemiseksi tehdään kansainvälistä yhteistyötä. Yleissopimuksen IV artiklan 4 kohdassa rohkaistaan allekirjoittajia tekemään sopimuksia, myös oikeudellisesti sitomattomia hallinnollisia 
sopimuksia, muuttavien lajien minkä tahansa populaation osalta. Euroopan unioni ja EU:n kaikki 
jäsenvaltiot ovat CMS-yleissopimuksen osapuolia, joita on yhteensä 113. Tämän kansainvälisen 
yleissopimuksen yhteydessä Euroopan unionia edustaa Euroopan komissio. 
2 http://www.cms.int/species/sharks/ MoU/Migratory_Shark_MoU_Eng.pdf. 
3 Valashai ( Rhincodon typus ), jättiläishai ( Cetorhinus maximus ), valkohai ( Carcharodon carcharias ), 
makohai  (Isurus paucus) , makrillihai  (Isurus oxyrinchus) , sillihai  (Lamna nasus)  ja piikkihai (pohjoisen 
pallonpuoliskon populaatiot)  (Squalus acanthias) . 
FI 3   FI alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö, joten siitä voi tulla 
yhteisymmärryspöytäkirjan alle kirjoittaja ja se voi osal listua allekirjoittajien 
kokoukseen, joka on yhteisymmärryspöytäkir jan hallinnointieli n. Useimmat EU:n 
jäsenvaltiot ovat myös levinneisyysalueen valtioita, joten myös ne voivat allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirjan. EU:n liittyminen kyseiseen yhteisymmärryspöytäkirjaan tuo lisäar voa biologisen monimuotoisuuden ja 
kalastuksen näkökulmasta ja ulkopolitiikan al alla. Sen vuoksi ehdotetaan, että EU:sta 
tulee yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoitt aja ja että tämä toteutetaan EU:ta CMS-
yleissopimuksen puitteissa edusta van Euroopan komission edustajan 
allekirjoituksella. Allekirjoitus ei tarko ita, etteikö komissiolla saisi olla omia 
näkemyksiä CMS-yleissopimuksen ja se n osapuolten tulevaa organisointia ja 
toimintaa koskevan, kokousten välillä toteut ettavan arviointiprosessin tuloksista. 
Tämä prosessi käynnistettiin ylei ssopimuksen osapuolten yhdeksännessä 
konferenssissa, ja sen tavoitteena on se lvittää mahdollisuuksia lujittaa CMS-
yleissopimusta ja siihen liittyviä sopimuksia.  
Yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetään suojelus uunnitelman yleiset tavoitteet sekä 
tarkemmat tavoitteet ja toimet, jotka alleki rjoittajien olisi tote utettava. Kokouksessa 
ei saatu valmiiksi yksityiskoht aisempaa ja kunnianhimoisempaa 
suojelusuunnitelmaa, mutta työtä on tarkoi tus jatkaa sähköpostin välityksellä, jotta 
suunnitelma saataisiin valmiiksi ennen en simmäistä allekirjoittajien kokousta, jonka 
olisi hyväksyttävä se yksimielisesti. Yhteis ymmärryspöytäkirjassa käsitellään tiettyjä 
merkittäviä haiden suojeluun liittyviä kysym yksiä, kuten eväpyyntiä, sivusaaliita, 
hallitusten välistä yhteistyötä, hallitusten vä lisiä järjestöjä ja valtiosta riippumattomia 
järjestöjä sekä yhteyksiä elintarvike- ja maatalousjärjestöön (FAO), alueellisia 
kalastusjärjestöjä, kalastusalan sidosr yhmiä, paikallisia yht eisöjä, alueellisia 
meriyleissopimuksia, luonnonvaraisen eläimi stön ja kasviston uhanalaisten lajien 
kansainvälistä kauppaa kos kevaa yleissopimusta (Cites-sopimus) ja 
biodiversiteettisopimusta. Yhteisymmärryspöyt äkirjan lisäarvo perustuu siihen, että 
siinä vahvistetaan yhteinen näkemys, jonka pohjalta parannetaan va eltavien hailajien 
suojelutilannetta tai palaut etaan se suotuisaksi varmis taen samalla, että sekä 
kohdennettu että kohdentamaton haiden pyynti tapahtuu kestävästi. Keskeisiä ovat 
myös tutkimukseen, seurantaan, tietojenvaih toon sekä kansalaisten tiedostamiseen ja 
osallistumiseen liittyvät tavoitteet. Yh teisymmärryspöytäkirjan menestyksen 
ratkaisee toimenpiteiden toteutus kansallisella tasolla.  
Yhteisymmärryspöytäkirja sopii täysin yhteen haiden säilyttämistä ja hoitoa 
koskevan Euroopan yhteisön toimintasuunnite lman kanssa, jonka komissio hyväksyi 
helmikuussa 2009 ja jota maatalous- ja kalastusneuvosto tuki 23. huhtikuuta 2009 
antamissaan päätelmissä. Se on lisäksi ensimmäinen CMS-yleissopimuksen nojalla tehty kaloihin liittyvä  sopimus, ja se koskee lajeja, jotka ovat kaupallisesti tärkeitä 
erityisesti kansainvälisen kaupan kannalta. Yhteisymmärryspöytäkirja edistää 
vaeltavien haikantojen suoj elua ja hoitoa viemällä ha iden pyynnin kansainvälisen 
politiikan asialistalle pysyvästi, ja se tukee Cites-sopimuksen ja alueellisten 
meriyleissopimusten puitteissa tehtävää työtä. 
Yhteisymmärryspöytäkirjaan liittyy mahdollis imman vähän hallinnollisia, rahoitusta 
koskevia ja menettelyllisiä seikkoja. Tämä tarkoittaa pienempiä henkilöstö- ja 
kokouskuluja ja sähköisten vies tintämuotojen suosimista. 
Yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti al lekirjoittajat pyr kivät rahoittamaan 
täytäntöönpanoa kansallisista ja muista lä hteistä, minkä lisäksi voidaan perustaa 
FI 4   FI rahasto, jonka varoilla katetaan kehitysm aiden osallistumisesta allekirjoittajien 
kokouksiin aiheutuvat kustannukset. Yhte isymmärryspöytäkirjan mukaisesti 
allekirjoittajien kokouksen olisi myös peru stettava sihteeristö ja ennen pysyvän 
sihteeristön perustamista yleissopimuksen sihteeristön olisi toimittava sen väliaikaisena sihteeristönä. Yleissopi muksen sihteeristön olisi kutsuttava 
allekirjoittajien kokouksen ensimmäinen istunto koolle mahdollisimman pian, ja 
kokouksen olisi vahvistettava ensimmäise ssä istunnossa oma työjärjestyksensä. 
Allekirjoittajien kokous määr ää tietyistä yksityiskohdista, kunnes päätökset CMS-
yleissopimuksen tulevasta rakenteesta on tehty. 
2. Muuttavien petolintuj en suojelua Afrikassa ja Euraasiassa koskeva 
yhteisymmärryspöytäkirja 
CMS-yleissopimukseen liittyvä muuttavien petolintujen suojelua Afrikassa ja 
Euraasiassa koskeva yhteisymmärryspöytäkirja
4 tehtiin 22. lokakuuta 2008 
Yhdistyneiden arabiemiirikuntien Abu Dhabissa. Yhteisymmärryspöytäkirjan 
allekirjoitti tuolloin 28 levinneisyysalu een valtiota, joiden joukossa viisi EU:n 
jäsenvaltiota: Alankomaat, Po rtugali, Suomi, Unkari ja  Yhdistynyt kuningaskunta. 
Luxemburg allekirjoitti sen kuudent ena jäsenvaltiona 19. heinäkuuta 2010. 
Yhteisymmärryspöytäkirja tuli voimaan  1. marraskuuta 2008. Tähän mennessä sen 
on allekirjoittanut 30 osapuolta ja yksi tuki organisaatio. EU vahvisti yhteensovitetun 
kannan ja osallistui yhteisymmärryspöytäk irjasta käytyihin neuvotteluihin. EU on 
yhteisymmärryspöytäkirjan määritelmän mukainen alueelli nen taloudellisen 
yhdentymisen järjestö, joten siitä voi tull a yhteisymmärryspöytäkir jan allekirjoittaja 
ja se voi osallistua alle kirjoittajien kokoukseen, joka on yhteisymmärryspöytäkirjan 
päättävä elin. EU voisi osaltaan edis tää yhteisymmärryspöytäkirjan onnistunutta 
täytäntöönpanoa tulemalla sen allekirjoittajaksi ja laatimalla EU:n strategian, joka 
olisi vahvistettava jäsenvaltioiden kan ssa koordinoidusti järjestettyjen teknisten 
kuulemisten pohjalta.  
Yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanoa EU :ssa helpottaa se, että suurin osa 
toimenpiteistä on jo pantu EU:ssa täytän töön lintu- ja luont otyyppidirektiivien 
säännösten kautta. Uutta EU:n lainsäädäntö ä ei tarvita. Tulevan työn olisi oltava 
EU:n lainsäädäntökehyksen mukaista, ja siinä olisi otettava  huomioon EU:n nykyiset 
eri lajeja koskevat to imintasuunnitelmat, Life-hankkeiden tulokset, 
erityissuojelualueisiin liittyvät suojelut oimet sekä sellaiset käynnissä olevat 
hankkeet, joissa tarkasteltavilla kysym yksillä voi olla vaikutuksia sekä 
suojelualueilla että niiden ulkopuolella. Esimerkkejä tällaisista kysymyksistä ovat 
tuuliturbiinien vaikutuksiin liittyvä tekninen työ, korppi kotkien ruokinta ja kestävä 
maatalous. 
Kyseinen yhteisymmärryspöytäkirja on oikeudellisesti sitomaton, ja siihen sisältyy 
muun muassa luettelo yleisi stä suojelutoimista, täytän töönpanoa ja raportointia 
käsittelevä jakso sekä loppumääräykset. Yhteisymmärryspöytäkirjaan on liitetty 
toimintasuunnitelma, jossa esitetään yksittäiset toimet allekirjoittajien 
toteutettavaksi. 
                                                 
4 http://www.cms.int/species/rap tors/MoU_&_AP/Eng/MoU_Birds_of_Prey_with_annexes_E.pdf. 
FI 5   FI Asianmukaisesti täytäntöön pantuna yhteisy mmärryspöytäkirjan odotetaan edistävän 
muuttavien petolintujen suojelua Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa ja näin edistävän 
myös EU:n politiikan tavoitte ita sekä EU:n sisällä että kansainvälisesti. Yhtenä 
tavoitteena on esimerkiksi lu jittaa lintudirektiivin 25. vuosipäivän juhlistamiseksi 
vuonna 2004 järjestetyn konferenssin päätelmissä esitet tyjä EU:n sitoumuksia ja 
toimia, jotka liittyvät maailmanlaajuiseen lintujen suojeluun, lentoreittien hallinnan 
parantamiseen sekä alan kansainväliste n yleissopimusten puitteissa tehtävään 
yhteistyöhön. Sen vuoksi ehdotetaan, että EU :sta tulee yhteisymmärryspöytäkirjan 
allekirjoittaja ja että tämä toteutet aan EU:ta CMS-yleissopimuksen puitteissa 
edustavan Euroopan komission edustajan alleki rjoituksella. Allekirj oitus ei tarkoita, 
etteikö komissiolla saisi olla omia nä kemyksiä CMS-yleissopimuksen ja sen 
osapuolten tulevaa organisointia ja  toimintaa koskevan, kokousten välillä 
toteutettavan arviointiprosessin tul oksista. Tämä prosessi käynnistettiin 
yleissopimuksen osapuolten yhdeksännessä konferenssissa, ja  sen tavoitteena on 
selvittää mahdollisuuksia lujittaa CMS-yleisso pimusta ja siihen liittyviä sopimuksia.  
Koska toimintasuunnitelma on oikeudellis esti sitomaton, osallistuminen sen 
täytäntöönpanoon on vapaaehtoista. Siitä ollaan kuitenkin yhtä mieltä, että 
ennakoitujen suojeluohjelmien tuek si tullaan pyytämään rahoitusta. 
Yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti jäsenvaltiot pyrkivät rahoittamaan 
kansallisilla tai muilla varoilla petolintujen suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteutusta omalla alueellaan.
 Lisäksi ne pyrkivät avustamaan toisiaan 
toimintasuunnitelman keskeisten kohtien täytäntöönpanossa ja rahoituksessa.  
Allekirjoittajilta ja levinneisyysalueen valtioilta olisi pyydettävä vapaaehtoisia 
rahoitusosuuksia käyttäen osuuden määrittämi sessä sisäisiä talousarviomenettelyjä. 
Yhdistyneet arabiemiirikunnat on luvannut huolehtia koordinointiyksikön kaikista 
hallinnollisista ja instit utionaalisista kustannuksist a kolmen ensimmäisen vuoden 
ajan. Kyseinen toimisto sijaitsee Abu Dhabissa, ja se aloitti toimintansa kesäkuussa 2009. Tarjous kattaa YK:n ympäristöohjelman (UNEP) CMS-henkilöstön palkat, kokoukset, toimitilat, varusteet, tietote kniikan, viestinnän, käännökset, matkat 
Bonnin ja Abu Dhabin välillä sekä pi enavustusohjelman toteutuksen. Koska 
Yhdistyneet arabiemiirikunnat rahoittaa ainakin tietyn ajan 
yhteisymmärryspöytäkirjan sihteeristön to iminnasta aiheutuvat kustannukset, muu 
vapaaehtoinen rahoitus kohdennetaan suoraan täytäntöönpanotoimiin. 
Tästä syystä komissio pyytää neuvostolta val tuutusta allekirjoi ttaa kyseiset kaksi 
yhteisymmärryspöytäkirjaa EU:n puolesta.