[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 16.7.2009 KOM(2009) 361 lopullinen 2009/0106 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisön energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta {SEK(2009) 971}{SEK(2009) 972} PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Energiahuollon turvaamiseen, ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja kilpailukyvyn varmistamiseen tähtäävä uusi energiapolitiikka edellyttää suuria investointeja energiainfrastruktuuriin. Yksityisillä talouden toimijoilla on nyt entistä merkittävämpi asema infrastruktuuriin tehtävissä investoinneissa. Uudet poliittisesti sitovat vaatimukset, kuten polttoaineyhdistelmään vaikuttavat tavoitteet, ajavat jäsenvaltioita suuntaamaan energiapolitiikkaansa kohti uuden ja uudenaikaistetun energiainfrastruktuurin kehittämistä. Komission on seurattava tilannetta tiiviisti, jotta se voi ennakoida mahdollisia ongelmia ja taata riittävän avoimuuden kaikille markkinatoimijoille. Tätä varten komissio tarvitsee kuitenkin riittävät tiedot investointihankkeista. Nykyinen sääntelykehys, jossa jäsenvaltioille asetetaan energiainfrastruktuuria koskevia ilmoitusvelvollisuuksia, on hyvin hajanainen. Asianmukaisia ja validoituja tietoja ei ole riittävästi saatavilla, jotta kehitystä voitaisiin seurata monialaisesta näkökulmasta koko EU:n tasolla. Lisäksi EU:n energiainfrastruktuuriin liittyvien öljy-, maakaasu- ja sähköalan investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 736/96 täytäntöönpanoa ei enää valvota johdonmukaisesti, eikä asetus ole enää energia-alan viimeisimmän kehityksen tasalla. Tarkistuksen yleisenä tavoitteena on uudistaa ja lujittaa neuvoston asetuksella (EY) N:o 736/96 luotua järjestelmää ja keventää samalla siitä aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. Raportoinnin yleiset puitteet on saatettava ajan tasalle ja niitä on täydennettävä säännöllisellä tilannearvioinnilla, josta olisi keskusteltava sidosryhmien kanssa ja joka olisi julkaistava avoimuuden lisäämiseksi. Yleinen tausta Investointihankkeiden toteuttamiseen liittyy suuria epävarmuustekijöitä, ja nykyinen luottolama ja talouskriisi vaikeuttavat entisestään energia-alan investointihankkeiden toteuttamista. EU:n toimielimet ovat hyväksyneet EU:n energiainfrastruktuuriin tehtäville investoinneille parannetun kehyksen, johon liittyy selkeät uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteet ja uudet sisämarkkinasäännöt. Toimielimet ovat kuitenkin pyytäneet uusia toimia. Eurooppa-neuvoston vahvistamassa Euroopan energiapolitiikkaa koskevassa toimintasuunnitelmassa vuosille 2007–2009 komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan määrittelemään investoinnit, joita tarvitaan EU:n strategisten tarpeiden tyydyttämiseksi suhteessa kaasun ja sähkön tarjontaan ja kysyntään. Komission annettua vuonna 2008 toisen strategisen energiakatsauksen sekä Euroopan unionin neuvosto [1] että Euroopan parlamentti [2] olivat komission kanssa yhtä mieltä siitä, että investointeja on edistettävä ja avoimuutta lisättävä samalla kun tehostetaan toimia tarjonnan ja tuotannon riittävyyttä koskevien näkymien ja verkkojen kehityssuunnitelmien osalta. Voimassa olevat aiemmat säännökset Asiasta on annettu erinäisiä säännöksiä, mutta komissio ei saa niiden nojalla johdonmukaisia ja ennakoivia tietoja investointihankkeista ja niiden kehityksestä: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi **** maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta; Neuvoston direktiivi 2004/67/EY maakaasun toimitusvarmuuden takaavista toimenpiteistä; Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006/EY Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi **** sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/89/EY sähkön toimitusvarmuuden ja infrastruktuuri-investointien turvaamiseksi toteutettavista toimenpiteistä; Neuvoston asetus (Euratom) N:o 2587/1999 Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus vastaa kaikilta osin EU:n tavoitteita (mm. sisämarkkinoiden toteuttaminen ja Euroopan kestävä kehitys tasapainoisen talouskasvun ja hintavakauden pohjalta). Ehdotus on sopusoinnussa myös ilmasto- ja energiapolitiikan kanssa, jonka yhtenä peruspilarina on energiavarmuus. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Intressitahojen kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Eri intressitahojen (jäsenvaltioiden, eri energia-alojen edustajien, energia-alan sääntelyviranomaisten) mielipiteiden keräämiseksi järjestettiin julkinen kuuleminen helmi-maaliskuussa 2009. Ensimmäinen kuuleminen perustui osapuolille lähetettyyn kyselylomakkeeseen, jonka avulla pyrittiin erityisesti saamaan tietoja seurantaan liittyvistä kysymyksistä ja raportointimekanismin laajuudesta, rakenteesta ja vaikutuksista. Lopullinen kuuleminen järjestettiin 14. toukokuuta 2009 teknisessä seminaarissa, johon kutsuttujen osapuolten kanssa keskusteltiin yksityiskohtaisemmista kysymyksistä. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Useimmat vastaajat, niin jäsenvaltiot kuin teollisuuden edustajatkin, pitivät sopivana energia-alan infrastruktuureihin liittyvien investointihankkeiden asianmukaista seurantaa. Seurantaa pidetään yleisesti tarpeellisena avoimuuden, politiikan muotoilun ja yksittäisten hankkeiden tukemisen kannalta. Seurantaa koskevaa säädöstä tuetaan kuitenkin vain sillä edellytyksellä, että luotu väline on läpinäkyvä, antaa lisäarvoa eikä aiheuta suurta hallinnollista taakkaa. Nämä vaatimukset on otettu täysimääräisesti huomioon tätä ehdotusta laadittaessa. Asiantuntijatiedon käyttö Liikenteen ja energian pääosasto tapasi sähkön ja maakaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston edustajia. Verkosto vastaa kolmannessa sisämarkkinapaketissa säädetyn sähkö- ja kaasuverkkoja koskevan kymmenvuotisen investointisuunnitelman valmistelusta. Pääosasto kuuli myös tietopalvelujen toimittajia, jotka ovat kehittäneet simulointiin perustuvia tietojen analysointikeinoja, sekä luokituslaitosta, jolta saatiin tietoja energia-alalla toimivien eurooppalaisten julkisten palveluyritysten luottoluokituksesta. Pääosasto osallistui myös tarkkailijana jäsenvaltioiden viranomaisten järjestämiin kokouksiin, joissa suunniteltiin alustavasti sähkö-, kaasu- ja lämmityssektorien tulevia investointeja. Vaikutustenarvioinnin ja säädösehdotuksen laatimiseen ei osallistunut ulkoisia toimeksisaajia. Vaikutusten arviointi Ehdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin neljää eri vaihtoehtoa, joita koskevat päätelmät esitetään seuraavassa. Vaihtoehto 0: Tilanne säilyy nykyisellään – politiikan toteuttamisen seuranta ilman erityistä raportointimekanismia Tässä vaihtoehdossa komissio seuraa politiikan toteuttamista erilaisten tietojen pohjalta. Nämä voivat olla joko kaupallisten toimittajien toimittamia tietoja tai mahdollisesti tietoja, joita jäsenvaltiot tai yritykset toimittavat EU:n energialainsäädännön nojalla. Neuvoston asetus (EY) N:o 736/96 on yksi lisätietojen lähde. Koska toimintapolitiikka ei muutu, asianmukaisten tietojen EU:n laajuista keräämistä ja tietojen avoimuutta ja analysointia ei voida taata, ja seuranta olisi luultavasti vaikeaa joko alan erityislainsäädännön epäyhtenäisen luonteen takia (tietojen keräämistiheys, tietojen päivittäminen, luottamuksellisuus jne.) tai siksi, että kaupallisten tahojen toimittamat tiedot eivät ole kattavia. Vaihtoehto 1: Kumotaan neuvoston asetus (EY) N:o 736/96 Tässä vaihtoehdossa kumottaisiin neuvoston asetus (EY) N:o 736/96, koska se on pantu heikosti täytäntöön eikä enää vastaa EU:n uutta energiajärjestelmää. Jos oletetaan, että pidemmällä aikavälillä markkinat tasapainottavat tarjonnan ja kysynnän, säännöllinen seuranta voitaisiin korvata selvityksillä, joita voitaisiin tehdä tapauskohtaisesti, jos tietyt poliittiset päätökset edellyttäisivät energiaan liittyvien investointihankkeiden analysointia. Vaihtoehto 2: Politiikan toteuttamisen seuranta ja täydentävä raportointimekanismi Jäsenvaltiot, saatuaan mahdollisesti ensin ilmoitukset yrityksiltä, ilmoittavat komissiolle investointihankkeista. Ilmoituksen kattavuutta laajennettaisiin ja kynnysarvoja muutettaisiin siten, että ilmoitus olisi annettava kaikista infrastruktuurihankkeista, joilla on merkitystä energian toimitusvarmuuden ja vähähiiliseen talouteen siirtymisen kannalta. Päällekkäisten ilmoitusten välttämiseksi tässä vaihtoehdossa otettaisiin huomioon olemassa olevat raportointi- ja seurantavelvoitteet sillä edellytyksellä, että vastaavat tiedot annetaan käyttöön. Raportointi tapahtuisi joka toinen vuosi, mikä keventäisi hallinnollista taakkaa ja olisi linjassa muiden asiaan liittyvien säädöspuitteiden kanssa. Kootut tiedot julkaistaisiin kaupallisesti arkaluonteisia tietoja lukuun ottamatta. Komissio laatisi kerättyjen tietojen ja mahdollisten muiden lähteiden pohjalta säännöllisen analyysin EU:n energiajärjestelmän tulevasta kehityksestä monialaisesta näkökulmasta katsottuna. Analyysissä pyrittäisiin määrittelemään mahdollisia puutteita ja ongelmia sekä takaamaan riittävä avoimuus kaikille markkinatoimijoille. Tämä vaihtoehto tarjoaa tasapainoisen ja johdonmukaisen järjestelmän. Vaihtoehto 3: Politiikan toteuttamisen seuranta ja täysimittainen raportointimekanismi Vaihtoehdon 2 tavoin myös vaihtoehdossa 3 luotaisiin raportoinnin ja seurannan yhdistävä kattava ja yhdennetty kehys. Vaihtoehdossa 3 luotaisiin kuitenkin täysimittainen integroitu raportointijärjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi validoitava ja ilmoitettava komissiolle kaikki pyydetyt tiedot muista ilmoitusmekanismeista riippumatta. Tämä vaihtoehto ei ole suhteellisuusperiaatteen mukainen. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotettu asetus pohjautuu vaihtoehtoon 2, joka tarjoaa parhaan kompromissin, ja siinä vahvistetaan yhteinen kehys komissiolle tehtäville ilmoituksille, jotka koskevat energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita, joita toteutetaan öljy-, kaasu-, sähkö- ja biopolttoainesektoreilla, sekä hankkeita, jotka liittyvät näiden sektoreiden tuottamiin hiilidioksidipäästöihin. Jäsenvaltioiden tai elimen, jonka ne valtuuttavat toteuttamaan tämän tehtävän, olisi joka toinen vuosi koottava ja toimitettava tiedot tuotantoon, siirtoon ja varastointiin liittyvistä investointihankkeista. Hallinnollisen taakan minimoimiseksi järjestelmään sisältyy kaksi elementtiä, jotka tekevät siitä joustavamman ja yksinkertaisemman: - Elleivät jäsenvaltiot toisin päätä, yrityksillä olisi velvollisuus antaa jäsenvaltioille – tai toimivaltaiselle elimelle – tiedot investointihankkeistaan, myös käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista. - Jäsenvaltiot vapautettaisiin raportointivelvollisuudesta, jos ne jo antavat komissiolle vastaavat tiedot EU:n alakohtaisen energialainsäädännön nojalla. Näin olisi myös siinä tapauksessa, että sähkö- ja kaasuverkon kehityssuunnitelmista vastaavat elimet kokoavat asiaa koskevat tiedot. Tässä tapauksessa niitä pyydettäisiin toimittamaan tiedot komissiolle, tarvittaessa jäsenvaltioiden kommenteilla varustettuina. Kootut tiedot (investoinnin tyyppi, suunniteltu kapasiteetti, suuret esteet jne.) muodostaisivat kuvan EU:n energiainfrastruktuuriin liittyvien investointien laajoista kehityssuunnista. Asetukseen sisältyy säännöksiä, joilla varmistetaan, että komissiolle toimitetut tiedot täyttävät yleisesti hyväksytyt vaatimukset, että tiedot vastaanotetaan ja tallennetaan ja niitä käsitellään asianmukaisilla tietotekniikkavälineillä ja henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen ja että tiedot julkaistaan kaupallisesti arkaluonteisia tietoja lukuun ottamatta. Komissio tekee saamiensa tietojen pohjalta säännöllisen ja monialaisen analyysin EU:n energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä. Se voi tehdä myös muita mahdollisesti tarvittavia erityisanalyysejä. Analyyseissä voitaisiin määritellä mahdollisia tulevia aukkoja kysynnän ja tarjonnan välillä ja investointien esteitä. Analyysien ansiosta komissio voi paremmin edistää parhaita toimintatapoja ja taata suuremman avoimuuden markkinatoimijoille. Jotta näistä kysymyksistä voitaisiin muodostaa yhteinen näkemys, analyysien tuloksista keskustellaan sidosryhmien kanssa ja ne julkaistaan. Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperustana ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 284 artikla ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 187 artikla. Toissijaisuusperiaate Tällä ehdotuksella pyritään lujittamaan komission tehtäviin liittyvien tietojen keräämistä koskevaa sääntelykehystä. Asianmukaisten tietojen ansiosta komissio ja etenkin sen energiamarkkinoiden seurantakeskus voivat paremmin seurata EU:n energiajärjestelmän kehitystä monialaisesta näkökulmasta ja EU:n laajuisesti ja havaita mahdollisia ongelmia, jotka voisivat viivästyttää tai haitata investointihankkeita. Energiaan liittyvien alasektoreiden (esim. sähkö ja kaasu) tiiviin vuorovaikutuksen ja alan sisämarkkinoiden vuoksi EU:n laajuinen ulottuvuus on käymässä entistä merkittävämmäksi, joten EU:n toimielinten ja erityisesti komission toiminta on perusteltua. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on välttämätöntä sen tavoitteen saavuttamiseksi. Jäsenvaltiot voivat edelleen valita tietojen keräämisjärjestelyt varsin joustavasti. Sääntelytavan valinta Ehdotettu säädös on asetus, koska sillä muutetaan voimassa olevaa asetusta. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella on jonkin verran vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Kyse on erityisesti tietotekniikkakustannusten ja, komission niin päättäessä, tietojen ostoon ja asiantuntijoille maksettaviin korvauksiin liittyvien kustannusten kattamisesta. Ehdotuksella ei ennakoida olevan mitään merkittävää välitöntä vaikutusta jäsenvaltioiden talousarvioihin. LISÄTIEDOT Yksinkertaistaminen Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon olemassa olevat raportointivelvollisuudet ja seurantamekanismit, joten sillä ei lisätä tarpeettomasti hallinnollista taakkaa; ehdotuksen raportointiosaa sovelletaan ainoastaan siinä tapauksessa, ettei vastaavia tietoja ole saatavilla alakohtaisen lainsäädännön nojalla. Tarkistuslauseke Komissio tarkastelee viiden vuoden kuluttua uudelleen tällä asetuksella luotua raportointi- ja seurantamekanismia. 2009/0106 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisön energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 284 artiklan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[3], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4], sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisö on asettanut tavoitteekseen sellaisen yhteisen energiapolitiikan, jolla pyritään turvaamaan yhteisön energiansaanti, mahdollistamaan siirtyminen kohti vähähiilistä energiajärjestelmää ja varmistamaan kilpailtujen energiamarkkinoiden toiminta. (2) Yksi tällaisen politiikan edellytyksistä on yleiskuvan saaminen siitä, kuinka energiainfrastruktuuriin liittyvät investoinnit kehittyvät yhteisössä. Tällaisen yleiskuvan avulla yhteisön pitäisi voida tehdä tarvittavia vertailuja ja arviointeja tai toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä tarkkojen lukujen ja analyysien pohjalta etenkin energian kysynnän ja tarjonnan tulevan tasapainon suhteen. (3) Energiaympäristö on viime vuosina muuttunut merkittävästi niin yhteisössä kuin sen ulkopuolellakin, minkä vuoksi energiainfrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään varmistamaan yhteisön energiansaanti, sisämarkkinoiden toiminta ja yhteisön aloittama siirtyminen kohti vähähiilistä energiajärjestelmää. (4) Uusi energiaympäristö edellyttää huomattavia investointeja kaikkeen infrastruktuuriin kaikilla energiasektoreilla sekä uudentyyppisen infrastruktuurin ja markkinoilla yleistyvien uusien teknologioiden kehittämistä. Energiasektorin vapauttaminen ja sisämarkkinoiden lisääntyvä yhdentyminen kasvattavat talouden toimijoiden roolia investoinneissa samalla kun uudet poliittiset vaatimukset, kuten polttoaineyhdistelmään vaikuttavat tavoitteet, ajavat jäsenvaltioita suuntaamaan energiapolitiikkaansa kohti uuden ja/tai uudenaikaistetun energiainfrastruktuurin kehittämistä. (5) Uusien poliittisten tavoitteiden ja markkinoiden kehityksen vuoksi yhteisön energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja olisi seurattava tiiviimmin, erityisesti siksi, että voitaisiin ennakoida mahdollisia ongelmia, edistää parhaita toimintatapoja ja parantaa energiajärjestelmän tulevaan kehitykseen liittyvää avoimuutta yhteisössä. (6) Komissiolla ja erityisesti energiamarkkinoiden seurantakeskuksella olisi siksi oltava käytössään tarkat tiedot yhteisön energiajärjestelmän tärkeimpiin osatekijöihin liittyvistä investointihankkeista, myös käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista. (7) Tuotanto-, siirto- ja varastointikapasiteetin ennakoitavissa olevaa kehitystä ja eri energiasektoreiden hankkeita koskevat tiedot ovat tärkeitä yhteisölle. Siksi on tarpeellista varmistaa, että komissiolle ilmoitetaan investointihankkeista, joihin liittyvät työt on aloitettu tai on tarkoitus aloittaa viiden vuoden kuluessa tai joiden tarkoituksena on poistaa infrastruktuuria käytöstä kolmen vuoden kuluessa. (8) Euratomin perustamissopimuksen 41 ja 42 artiklan mukaan yritysten on ilmoitettava investointihankkeistaan. Näitä tietoja on tarpeen täydentää investointihankkeiden toteutusta koskevalla säännöllisellä raportoinnilla. Tämä lisäraportointi ei rajoita Euratomin perustamissopimuksen 41–44 artiklan soveltamista. (9) Jotta komissiolla olisi yhtenäinen näkemys koko yhteisön energiajärjestelmän kehityksestä, investointihankkeita koskevien tietojen ilmoittamiselle olisi luotava yhdenmukaistettu kehys, joka perustuu niiden virallisten tietojen ajan tasalle saatettuun luokitukseen, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava. (10) Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle tiedot alueellaan suunnitteilla tai rakenteilla olevista investointihankkeista, jotka liittyvät öljyn, maakaasun, sähkön, biopolttoaineiden ja hiilidioksidin tuotantoon, siirtoon ja varastointiin. Asianomaiset yritykset olisi velvoitettava ilmoittamaan kyseiset tiedot jäsenvaltiolle. (11) Energiasektorin investointihankkeiden toteutusaika huomioon ottaen on riittävää, että tiedot ilmoitetaan kahden vuoden välein. (12) Jotta jäsenvaltiolle ja yrityksille, etenkin pk-yrityksille, aiheutuva hallinnollinen taakka ja kustannukset pysyisivät mahdollisimman pieninä, tässä asetuksessa tulisi antaa mahdollisuus vapauttaa jäsenvaltiot ja yritykset ilmoitusvelvollisuudesta sillä edellytyksellä, että komissiolle toimitetaan vastaavat tiedot sellaisen Euroopan unionin toimielinten antaman EY:n alakohtaisen energialainsäädännön nojalla, jolla pyritään saavuttamaan kilpailtuihin eurooppalaisiin energiamarkkinoihin, Euroopan energiajärjestelmän kestävyyteen ja Euroopan yhteisön energiasaannin varmuuteen liittyvät tavoitteet. (13) Tietojen käsittelemiseksi ja varsinkin tietojen ilmoittamisen yksinkertaistamiseksi komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi voitava toteuttaa kaikki tätä varten tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät erityisesti integroitujen tietotekniikkavälineiden ja -menettelyjen käyttöön. (14) Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä jäsenvaltioissa säädetään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY[5], ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä komissiossa säädetään puolestaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001[6]. Tämä asetus ei vaikuta kyseisiin säännöksiin. (15) Komission ja erityisesti energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi annettava säännöllinen ja monialainen analyysi yhteisön energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä ja tarvittaessa tarkemmin rajattu analyysi tämän energiajärjestelmän tietyistä näkökohdista. Tässä analyysissä olisi erityisesti määriteltävä infrastruktuurin ja investointien mahdollisia puutteita energian tarjonnan ja kysynnän pitkäaikaisen tasapainon näkökulmasta. (16) Komissiota voivat avustaa jäsenvaltioiden asiantuntijat tai ketkä tahansa muut pätevät asiantuntijat; näin voidaan edistää yhteisen näkemyksen muodostamista ja lisätä avoimuutta tulevan kehityksen suhteen, mikä on erityisesti uusien markkinoille tulijoiden etujen mukaista. (17) Komission tulisi hyväksyä tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat tekniset toimenpiteet, mukaan luettuina täydentävät tekniset määritelmät. (18) Koska asetusta (EY) N:o 736/96 on muutettava sen mukauttamiseksi energia-alan nykyisiin haasteisiin, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde ja soveltamisala 1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteinen kehys komissiolle tehtäville ilmoituksille, jotka koskevat energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita, joita toteutetaan öljy-, maakaasu-, sähkö- ja biopolttoainesektoreilla, sekä investointihankkeita, jotka liittyvät näiden sektoreiden tuottamiin hiilidioksidipäästöihin. 2. Tätä asetusta sovelletaan liitteessä lueteltuihin investointihankkeiden tyyppeihin, joihin liittyvät työt on aloitettu tai on tarkoitus aloittaa viiden vuoden kuluessa tai joiden tarkoituksena on poistaa infrastruktuuria käytöstä kolmen vuoden kuluessa. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: (1) ’infrastruktuurilla’ minkä tyyppistä tahansa laitosta tai laitoksen osaa, joka liittyy energian tai hiilidioksidin tuotantoon, siirtoon ja varastointiin; (2) ’investointihankkeilla’ hankkeita, joiden tarkoituksena on a) uuden infrastruktuurin rakentaminen, b) olemassa olevan infrastruktuurin muuntaminen tai uudenaikaistaminen tai sen kapasiteetin lisääminen tai pienentäminen, c) olemassa olevan infrastruktuurin poistaminen käytöstä; (3) ’suunnitteilla olevilla investointihankkeilla’ investointihankkeita, joiden rakentaminen ei ole vielä alkanut ja jotka eivät ole aiheuttaneet pääomakustannuksia tai jotka eivät ole vielä johtaneet infrastruktuurin käytöstä poistamiseen, mukaan luettuina investointihankkeet, joiden keskeisiä ominaispiirteitä (kuten sijaintia, urakoitsijaa, yritystä ja teknisiä ominaisuuksia) voidaan, joko kokonaan tai osittain, tarkastella vielä uudelleen tai joille on vielä saatava lopullinen hyväksyntä; (4) ’rakenteilla olevilla investointihankkeilla’ investointihankkeita, joiden rakentaminen on alkanut ja jotka ovat aiheuttaneet pääomakustannuksia; (5) ’käytöstä poistamisella’ vaihetta, jossa infrastruktuuri poistetaan lopullisesti käytöstä; (6) ’tuotannolla’ sähköntuotantoa ja polttoaineiden, myös biopolttoaineiden, jalostusta; (7) ’siirrolla’ energialähteiden tai -tuotteiden tai hiilidioksidin siirtoa verkon kautta etenkin: a) putkistoissa, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkiverkkoa ja sitä putkistojen osaa, jota käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun; b) yhteenliitetyissä suurjännitejärjestelmissä, lukuun ottamatta järjestelmiä, joita käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun; (8) ’varastoinnilla’ energialähteiden tai hiilidioksidin pysyvää tai tilapäistä varastointia maanpäällisissä ja maanalaisissa infrastruktuureissa tai geologisilla varastointialueilla; (9) ’yrityksellä’ luonnollista tai oikeushenkilöä, sekä yksityistä että julkista, joka päättää investointihankkeesta tai toteuttaa sen; (10) ’energialähteellä’ a) primaarienergialähteitä, kuten öljyä, maakaasua ja hiiltä, tai muunnettuja energialähteitä, kuten sähköä; b) uusiutuvia energialähteitä, mukaan luettuina biomassa, aurinko-, tuuli- ja vesivoima, vuorovesienergia ja geoterminen energia; c) energiatuotteita, kuten jalostettuja öljytuotteita ja biopolttoaineita. 3 artikla Tietojen ilmoittaminen 1. Jäsenvaltioiden tai elinten, jotka ne valtuuttavat toteuttamaan niille kuuluvia tehtäviä, on kerättävä kaikki tässä asetuksessa määritellyt tiedot vuoden 2010 alusta lähtien ja sen jälkeen kahden vuoden välein; niiden on tällöin pidettävä tietojen keräämisestä ja toimittamisesta aiheutuva taakka oikeassa suhteessa toiminnan tavoitteeseen. Niiden on toimitettava koostetiedot ja asianmukaiset hanketiedot komissiolle vuonna 2010, joka on ensimmäinen raportointivuosi, ja sen jälkeen kahden vuoden välein. Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten on toimitettava koostetiedot ja asianmukaiset hanketiedot kyseessä olevan raportointivuoden heinäkuun 31 päivään mennessä. 2. Komissio vapauttaa jäsenvaltiot tai niiden valtuuttamat elimet 1 kohdassa tarkoitetusta velvollisuudesta, jos EY:n alakohtaisen energialainsäädännön nojalla: a) kyseinen jäsenvaltio tai sen valtuuttama elin on jo toimittanut pyydetyt tiedot ja on ilmoittanut tietojen toimittamisen ajankohdan sekä sen, minkä lainsäädännön nojalla tiedot on ilmoitettu; b) erityiselle elimelle on annettu tehtäväksi laatia yhteisön tasolla energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja koskeva monivuotinen investointisuunnitelma, ja se kerää tätä varten vastaavat tiedot; tässä tapauksessa erityiselimen on ilmoitettava kaikki asianmukaiset tiedot komissiolle 1 kohdassa asetetussa määräajassa. 4 artikla Tietolähteet 1. Asianomaisten yritysten on ilmoitettava ennen kunkin raportointivuoden toukokuun 31 päivää 3 artiklassa tarkoitetut tiedot niille jäsenvaltioille tai näiden valtuuttamille elimille, joiden alueella ne aikovat toteuttaa investointihankkeita. Ilmoitettujen tietojen on vastattava investointihankkeiden tilannetta kyseisen raportointivuoden maaliskuun 31 päivänä. Edellä olevaa 1 alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta yrityksiin, jos kyseinen jäsenvaltio päättää käyttää muita keinoja 3 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi komissiolle. 2. Jäsenvaltioiden on vältettävä tietojen keräämisen päällekkäisyyttä ja pidettävä yrityksille aiheutuvat kustannukset mahdollisimman pieninä. 5 artikla Ilmoituksen sisältö 1. Liitteessä lueteltuja investointihankkeita koskevissa 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on mainittava soveltuvin osin: a) suunnitteilla tai rakenteilla oleva kapasiteetti b) suunnitteilla tai rakenteilla olevan infrastruktuurin tai kapasiteetin sijaintipaikka, nimi, tyyppi ja keskeiset ominaispiirteet c) todennäköinen käyttöönottoajankohta d) käytettyjen energialähteiden tyyppi e) toimitusvarmuuden kannalta merkitykselliset teknologiat, kuten käänteiset virtaukset, mahdollisuudet vaihtaa polttoainetta tai muut asiaan kuuluvat laitteistot f) hiilidioksidin talteenottojärjestelmien laitteet tai jälkiasennusmahdollisuudet. 2. Ehdotettua kapasiteetin käytöstä poistamista koskevissa 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on mainittava: a) kyseessä olevan infrastruktuurin laatu ja kapasiteetti b) todennäköinen käytöstäpoistamisajankohta. 3. Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on ilmoitettava asennetun kapasiteetin määrä kyseessä olevan raportointivuoden alussa. Jäsenvaltioiden, niiden valtuuttamien elinten tai 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun erityiselimen on liitettävä ilmoituksiinsa mahdolliset huomautuksensa, kuten investointihankkeiden toteuttamisen viivästymistä tai esteitä koskevat huomautukset. 6 artikla Tietojen laatu ja julkisuus 1. Jäsenvaltioiden, niiden valtuuttamien elinten tai tilanteen mukaan elinten, joiden tehtäväksi on annettu EU:n energia-alan alakohtaisten investointisuunnitelmien laatiminen, on varmistettava, että niiden komissiolle ilmoittamat tiedot ovat laadukkaita, merkityksellisiä, tarkkoja, selkeitä, ajantasaisia ja johdonmukaisia. Jos tietojen ilmoittamisesta vastaavat elimet, joiden tehtäväksi on annettu EU:n energia-alan alakohtaisten investointisuunnitelmien laatiminen, tietojen mukana on toimitettava jäsenvaltioiden asianmukaiset huomautukset kerättyjen tietojen laadusta. 2. Komissio voi julkaista tämän asetuksen mukaisesti toimitetut tiedot, etenkin 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa analyyseissä, edellyttäen, että tiedot julkaistaan koostetussa muodossa eikä yksittäisiä yrityksiä koskevia tietoja paljasteta. Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten on pidettävä kaupallisesti arkaluonteiset tiedot luottamuksellisina. 7 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet Komissio hyväksyy tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset toimenpiteet, jotka koskevat erityisesti käytettäviä laskentamenetelmiä, teknisiä määritelmiä sekä 3 artiklan mukaisesti ilmoitettavien tietojen muotoa, sisältöä ja muita yksityiskohtia. 8 artikla Tietojenkäsittely Komissio vastaa sille tämän asetuksen mukaisesti toimitettujen tietojen vastaanotossa, tallentamisessa ja käsittelyssä tarvittavien tietotekniikkaresurssien kehittämisestä, isännöinnistä, hallinnoinnista ja ylläpidosta. 9 artikla Yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä Tämä asetus ei rajoita yhteisön oikeuden säännösten soveltamista eikä sillä varsinkaan muuteta direktiivin 95/46/EY mukaisia jäsenvaltioiden velvollisuuksia niiden suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia yhteisön toimielinten ja muiden elinten velvollisuuksia niiden käsitellessä henkilötietoja tehtäviensä yhteydessä. 10 artikla Seuranta ja raportointi 1. Komissio laatii toimitettujen tietojen ja tarvittaessa muiden tietolähteiden, kuten komission ostamien tietojen, pohjalta vähintään joka toinen vuosi monialaisen analyysin EU:n energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä, ja pyrkii siinä erityisesti a) määrittelemään mahdollisia tulevia aukkoja energian kysynnän ja tarjonnan välillä; b) määrittelemään investointien esteet ja edistämään parhaita toimintatapoja niiden voittamiseksi; c) takaamaan suuremman avoimuuden markkinatoimijoille. Komissio voi laatia näiden tietojen pohjalta myös tarpeellisiksi tai sopiviksi katsomiaan erityisanalyysejä. 2. Komissiota voivat avustaa edellä 1 kohdassa tarkoitettujen analyysien laadinnassa jäsenvaltioiden asiantuntijat ja/tai mitkä tahansa muut asiantuntijat, joilla on erityisosaamista kyseessä olevalta alalta. 3. Komissio voi keskustella analyyseistä niiden osapuolten kanssa, joita asia koskee. Se toimittaa analyysit Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja julkaisee ne. 11 artikla Uudelleentarkastelu Komissio tarkastelee uudelleen tämän asetuksen täytäntöönpanoa viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. 12 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (EY) N:o 736/96. 13 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE INVESTOINTIHANKKEET 1. ÖLJY 1.1. Jalostus - Tislauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään miljoona tonnia vuodessa; - Tislauskapasiteetin lisäys yli miljoonaan tonniin vuodessa; - Reformointilaitokset/krakkauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 500 tonnia päivässä; - Rikinpoistolaitokset raskaalle polttoöljylle, kaasuöljylle, syöttöaineille tai muille öljytuotteille. Huomioon ei oteta kemianteollisuuden laitoksia, jotka eivät tuota polttoöljyä tai moottoripolttonesteitä tai jotka tuottavat niitä vain sivutuotteina. 1.2. Siirto - Raakaöljyputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 3 miljoonaa tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen; - Öljytuoteputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen; - Putkistot, jotka muodostavat olennaisia yhteyksiä kansallisissa ja kansainvälisissä yhteenliitetyissä verkoissa, sekä EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet. Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä putkistoja eikä putkistoja, joilla toimitetaan öljyä 1.1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin laitoksiin. 1.3. Varastointi - Raakaöljyn ja öljytuotteiden varastointilaitokset (laitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 150 miljoonaa kuutiometriä, tai säiliöiden osalta vähintään 100 000 kuutiometriä). Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä säiliöitä eikä säiliöitä, joista toimitetaan öljyä 1.1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin laitoksiin. 2. KAASU 2.1. Siirto - Kaasun, mukaan luettuina maakaasu ja biokaasu, siirtoputkistot; - EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet. 2.2. LNG-terminaalit - Nesteytetyn maakaasun maahantuontiterminaalit. 2.3. Varastointi - Edellä 2.1 kohdassa tarkoitettuihin siirtoputkistoihin liitetyt varastointilaitokset. Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä kaasuputkistoja, terminaaleja ja laitoksia eikä putkistoja, terminaaleja ja laitoksia, joilla toimitetaan kaasua energiatuotteita tuottamattomiin tai niitä vain sivutuotteina tuottaviin kemianteollisuuden laitoksiin. 3. SÄHKÖ 3.1. Tuotanto - Lämpö- ja ydinvoimalaitokset (generaattorit, joiden yksikköteho on vähintään 100 MW); - Vesivoimalaitokset (voimalaitokset, joiden teho on vähintään 30 MW); - Tuulivoimapuistot ( offshore -tuulipuistot, joiden teho on vähintään 20 MW, ja maalla sijaitsevat tuulipuistot, joiden teho on vähintään 10 MW); - Keskittävät aurinkolämpöjärjestelmät, geotermiset laitokset ja aurinkosähkölaitokset (generaattorit, joiden yksikköteho on vähintään 10 MW); - Biomassa- ja jätevoimalaitokset (generaattorit, joiden yksikköteho on vähintään 10 MW); - Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset (yksiköt, joiden sähköntuotantokapasiteetti on vähintään 10 MW). 3.2. Siirto - Ilmassa kulkevat siirtojohdot, jotka on suunniteltu vähintään 150 kV:n jännitteelle; - Maan- tai merenalaiset siirtojohdot, jotka on suunniteltu vähintään 100 kV:n jännitteelle; - EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt yhteistä etua koskevat hankkeet. 4. BIOPOLTTOAINEET 4.1. Tuotanto - Biopolttoaineen tuotantolaitokset (jalostamot, joiden kapasiteetti on vähintään 50 000 tonnia vuodessa). 5. Hiilidioksidi 5.1. Siirto - Edellä 1.1 ja 3.1 kohdissa tarkoitettuihin tuotantolaitoksiin liittyvät hiilidioksidiputkistot. 5.2. Varastointi - Varastointilaitokset (varastointipaikka tai -kompleksi, jonka kapasiteetti on vähintään 100 kilotonnia). Huomioon ei oteta tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen käytettäviä varastointilaitoksia. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Tämä rahoitusselvityslomake on perusteluosaa täydentävä liite. Perusteluosaan sisältyviä tietoja ei sen vuoksi tarvitse mainita tässä toiseen kertaan. Lomaketta täytettäessä olisi kuitenkin varmistettava, että luettavuus säilyy. Yksittäisiä kohtia selvennetään lomakkeen täyttöohjeissa, joihin on hyvä tutustua ennen lomakkeen täyttämistä. 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: 06: Energia ja liikenne 06 04: Perinteiset ja uusiutuvat energialähteet 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 06 01 01: Menot energian ja liikenteen toimintalohkon palveluksessa olevasta henkilöstöstä 06 01 04 03: Perinteiset energialähteet — Hallintomenot 06 04 03: Perinteisten energialähteiden saannin turvaaminen 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Alkaa: 2010 Loppuu: ei määritelty 3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 06 01 01 | Ei pakoll. | Ei-JM | EI | EI | EI | Nro 5 | 06 01 04 03 | Ei pakoll. | Ei-JM | EI | EI | EI | Nro 1a | 06 04 03 | Ei pakoll. | JM | EI | EI | EI | Nro 1a | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | Yht. | Toimintamenot[7] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 | Maksumäärärahat (MM) | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[8] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 | Maksumäärärahat | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[9] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | Yht. | …………………… | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa x Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[10] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3 Vaikutukset tuloihin x Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta [2009] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot: 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Asetus edellyttää uuden tietotekniikkasovelluksen kehittämistä asetuksen mukaisesti ilmoitettavien tietojen vastaanottoa, tallentamista ja suojaamista varten. Asetuksen mukaan Euroopan yhteisön infrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden tilanneanalyysissa tarvittavia tietoja voidaan myös ostaa kaupallisilta toimittajilta. Ulkopuoliset asiantuntijat voivat avustaa komissiota analyysin tekemisessä. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Asetuksella luodaan uusi kehys, jossa yhdistetään EU:n energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita koskeva raportointi ja seuranta (analysointi). EU:n energiansaannin varmistamiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen liittyvien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää merkittäviä investointeja infrastruktuuriin. EU:n velvollisuutena on edistää energian toimitusvarmuutta, ja sen on varmistettava, että EU:n yhdennettyjen sisämarkkinoiden olosuhteissa investointipäätökset tehdään ja toteutetaan asianmukaisesti ja että markkinatoimijoilla on riittävästi tietoa EU:n energiajärjestelmän kehityksestä. Tätä kysymystä on asianmukaista käsitellä EU:n tasolla monialaisesta näkökulmasta (öljy, kaasu, sähkö jne.). Päällekkäisen tietojen keräämisen välttämiseksi tässä asetuksessa otetaan huomioon alakohtaisessa lainsäädännössä jo asetetut raportointivelvollisuudet, jotka koskevat EU:n infrastruktuuriin tehtäviä investointeja. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Ehdotuksen tavoitteena on tarjota komissiolle tietoja energiainfrastruktuuriin liittyvistä investointihankkeista. Nämä tiedot ovat välttämättömiä, jotta komissio voi toteuttaa tehtävänsä, jotka liittyvät EU:n energiapolitiikkaan ja erityisesti energiavarmuuteen ja kestävään kehitykseen. Energiainfrastruktuuriin liittyvien investointien tiiviimmän ja säännöllisen seurannan ja analysoinnin odotetaan tarjoavan luotettavaa tietoa poliittisen päätöksenteon ja EU:n politiikkojen arvioinnin tueksi; nämä politiikat ovat täysin muuttaneet markkinoiden rakenteen ja niissä on asetettu uusia poliittisia tavoitteita ilmastonmuutoksen lieventämiseksi. Tällaisen säännöllisen analysoinnin avulla komissiolla on paremmat edellytykset lisätä EU:n energiajärjestelmän kehityksen avoimuutta investointeja toteuttavien markkinatoimijoiden kannalta. Se voi myös edistää parhaita toimintatapoja ja ennakoida mahdollisia ongelmia. 5.4. Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä[12] käytetään toiminnan toteuttamisessa? x Keskitetty hallinnointi ٱx komissio hallinnoi suoraan 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Komissio arvioi asetuksen vaikutuksia viiden vuoden kuluttua. 6.2. Arviointi 6.2.3. Ennakkoarviointi Ei sovelleta 6.2.4. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Ei sovelleta 6.2.5. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Ei sovelleta 7. Petostentorjunta Erityisiä toimenpiteitä ei tarvita, sovelletaan tavanomaista kehystä. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[15] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[16] | YHTEENSÄ | 1 | 1 | 1 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus - Tietojen keräämisen valmistelu, toteuttaminen ja seuranta, kokoukset asiantuntijoiden sekä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa - Tietojen ostaminen lisätietolähteen saamiseksi analyysiä varten - Tietojärjestelmän kehittäminen ja ylläpito komissiolle ilmoitettujen tietojen vastaanottamiseksi, tallentamiseksi ja suojaamiseksi 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä) X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | YHT. | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen (asiantuntijat) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 | - ulkoinen (tietojärjestelmän ylläpito) | 0,01 | 0,01 | 0,02 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0,06 | 0,06 | 0,17 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (06 01 01) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. Vuosi n: 2 virkamiestä (1 kokoaikainen virka) (122 000 euroa/virkamies/vuosi) 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[18] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset.[pic] [1] Neuvoston (liikenne, televiestintä ja energia) päätelmät toisesta strategisesta energiakatsauksesta (6692/09). [2] Euroopan parlamentin päätöslauselma toisesta strategisesta energiakatsauksesta, 2/00/2009, (2008/2239(INI)). [3] [4] [5] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [6] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [7] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [8] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [9] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [10] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [11] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [12] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja. [13] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [14] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [15] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [16] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [17] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [18] Säädösehdotuksessa esitetty koordinointiryhmä ja (komiteamenettelyyn osallistuva) komitea.