Tiivistelmä Kyproksen oikeuslaitoksen rakenteellinen uudistus jatkuu, mutta se on viivästynyt. Parlamentin käsiteltävänä on lakiehdotus nykyisen korkeimman oikeuden jakamisesta perustuslakituomioistuimeksi ja korkeimmaksi oikeudeksi sekä näiden kahden uuden tuomioistuimen tuomareiden ja presidenttien nimitysmenettelyistä. Tasavallan presidentti päättää näistä nimityksistä neuvoa-antavan tuomarineuvoston antamien ei-sitovien lausuntojen perusteella. On tärkeää, että uudistuksella taataan oikeuslaitoksen riippumattomuus unionin oikeuden mukaisesti ja ottaen huomioon Euroopan neuvoston suositukset. Parlamentissa keskustellaan myös muutoksenhakutuomioistuimen perustamisesta. Erityistuomioistuinten perustaminen ja tuomioistuinten uudelleenjärjestely ovat käynnissä. Uudet siviiliprosessisäännöt on hyväksytty, ja niiden tarkoituksena on nopeuttaa oikeudenkäyntimenettelyjä. Syyttäjälaitoksen valmiuksien parantaminen jatkuu, mukaan lukien tehtävien eriyttäminen ja rekrytointimenettelyt. Lisäuudistuksilla pyritään ratkaisemaan oikeuslaitoksen tehokkuuteen ja laatuun, erityisesti digitaaliseen siirtymään, liittyviä merkittäviä haasteita. Siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudelliset menettelyt ovat edelleen hyvin pitkiä. Kypros jatkaa korruption torjuntaa koskevan lainsäädäntökehyksensä parantamista, vaikka jotkin tärkeät uudistukset, kuten korruptiontorjuntaviraston perustaminen, väärinkäytösten paljastajien suojelu sekä lobbauksen ja vaaleilla valittujen luottamushenkilöiden varallisuusilmoitusten sääntely, ovat vielä kesken. Läpinäkyvyydestä ja korruption ehkäisemisestä vastaavan viraston tehtävänä on valvoa vuosia 2021–2026 koskevan uuden korruptiontorjuntasuunnitelman täytäntöönpanoa. Korruptiotapausten tutkintaa on jatkettu, ja urheilukilpailujen manipulointi erottuu erityisenä riskialueena, vaikka korruptiotapauksiin liittyviä tuomioita on edelleen vähän. Ylimmän syyttäjän virasto on saanut uusia resursseja, ja rikoslain muutoksella on tiukennettu virka-aseman väärinkäytöstä määrättäviä rangaistuksia, mikä mahdollistaa erityisten tutkintamenetelmien käyttämisen tällaisen väärinkäytön tutkinnassa. Hallitus on käynnistänyt tutkimuksen sijoittajien kansalaisuusjärjestelyistä vastatakseen korruptioväitteisiin, joissa on osallisina ulkomaalaisia henkilöitä ja korkea-arvoisia virkamiehiä. Korruption torjuntaa koskevilla uusilla käytännesäännöillä pyritään parantamaan poliisin lahjomattomuutta. Covid-19-pandemian aikana on käynnistetty toimia taloudellisen avun antamiseksi sekä petos- ja korruptioriskin lieventämiseksi. Perustuslaissa taataan sananvapauden ja tiedonsaantioikeuden oikeudellinen ja muodollinen suoja. Johdetussa oikeudessa nimenomaisesti taataan toimittajien oikeus suojella lähteitään ja edistetään tiedotusvälineiden moniarvoisuutta radio- ja televisioalalla. Joulukuusta 2020 alkaen johdetussa oikeudessa on vahvistettu tietojen julkisen saatavuuden puitteet ja edellytykset, minkä lisäksi siinä säädetään tietovaltuutetun perustamisesta. Lakiehdotuksilla, jotka on tarkoitus hyväksyä vuoden 2021 jälkipuoliskolla, pyritään vahvistamaan Kyproksen radio- ja televisioviranomaisen riippumattomuutta siten, että parannetaan sananvapautta koskevia takeita ja lisätään omistajuuden läpinäkyvyyttä. Hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontaan sisältyy kuulemismenettely osana paremman sääntelyn hanketta. Lakiehdotuksia koskeva kuulemismenettely rajoittuu kuitenkin edustajainhuoneessa käytäviin keskusteluihin, ja kansalaisten oikeuteen tutustua ehdotuksiin liittyy ongelmia. Perustuslakiin kirjattua poikkeustilaa ei ole julistettu pandemian aikana. Kansalaisille ja yrityksille on kuitenkin asetettu karanteenilain mukaisia rajoituksia. Laissa annetaan ministerineuvostolle valtuudet antaa covid-19-pandemiaan liittyviä asetuksia. Joillakin kansalaisyhteiskunnan järjestöillä on edelleen tiettyjä rekisteröintikehystä koskevia haasteita, kuten vuoden 2020 oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa todetaan. Uudessa lainsäädännössä on kuitenkin havaittavissa parannuksia, joilla helpotetaan kansalaisjärjestöjen muodostamien liittojen rekisteröintiä.

I.Oikeuslaitos

Tuomioistuinjärjestelmä koostuu kuudesta aluetuomioistuimesta, kuudesta rikostuomioistuimesta, hallintotuomioistuimesta, kansainvälisen suojelun hallintotuomioistuimesta ja korkeimmasta oikeudesta. Perustuslakituomioistuimen perustaminen on käynnissä. Lisäksi on perhetuomioistuimia, vuokranvalvontatuomioistuimia, työtuomioistuimia ja sotilastuomioistuin. Kaikissa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa toimii yhteensä 113 tuomaria ja korkeimmassa oikeudessa 13 tuomaria. Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden tuomarit tuomioistuinlaitoksen tuomareiden keskuudesta korkeimman oikeuden suosituksesta. Presidentti ei ole velvollinen noudattamaan suositusta. Vakiintuneen käytännön mukaisesti tasavallan presidentti kuitenkin noudattaa korkeimman oikeuden suosituksia, joissa ehdotetaan virkaiän perusteella vanhinta tuomaria kuhunkin avoimeen virkaan. Samaa käytäntöä sovelletaan korkeimman oikeuden presidentin nimittämiseen, minkä osalta tasavallan presidentti noudattaa aina suositusta nimittää vanhin kyseisen tuomioistuimen palveluksessa toimiva tuomari. Ensimmäisen oikeusasteen tuomarit nimittää, siirtää ja ylentää ylin tuomarineuvosto, joka koostuu kaikista korkeimman oikeuden jäsenistä (presidentti ja 12 tuomaria). Syyttäjävirasto on riippumaton, ja se toimii tasavallan ylimmän syyttäjän alaisuudessa. Ylin syyttäjä johtaa tasavallan syyttäjälaitosta, joka on häntä avustava riippumaton virasto, joka ei ole minkään ministeriön alainen. Ylimmällä syyttäjällä on oikeus harkintansa mukaan yleisen edun nimissä panna vireille, hoitaa, ottaa vastuulleen ja lopettaa ketä tahansa (luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä) vastaan tehtyä rikosta koskeva menettely. Ylin syyttäjä on myös tasavallan, presidentin, ministerineuvoston ja yksittäisten ministerien oikeudellinen neuvonantaja. Hän hoitaa kaikkia muita perustuslaissa tai laissa hänelle annettuja tehtäviä. Kypros osallistuu Euroopan syyttäjänviraston toimintaan. Riippumattomalla kansallisella asianajajaliitolla on jäseniään koskeva sääntely- ja kurinpitovalta.

Riippumattomuus

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden tasoa pidetään keskinkertaisena. Kansalaisista 48 prosenttia pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta melko hyvänä tai erittäin hyvänä. Näiden vastausten osuus laski seitsemän prosenttiyksikköä vuonna 2021 verrattuna vuoteen 2020. Yritysten vastaava osuus on 45 prosenttia, ja se on laskenut kolme prosenttiyksikköä vuodesta 2020. Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuuden tasosta on ollut keskimäärin tällainen vuodesta 2016.

Parlamentin käsiteltävänä on nykyisen korkeimman oikeuden jakaminen perustuslakituomioistuimeen ja korkeimpaan oikeuteen. Lakiehdotus toimitettiin parlamentille vuoden 2020 lopussa, ja tekstin viimeistelemiseksi on perustettu tilapäinen komitea. Tässä lakiehdotuksessa säädetään, että ainoastaan tasavallan presidentti nimittää näiden tuomioistuinten tuomarit ja presidentit. Sillä on tarkoitus perustaa ylimmästä tuomarineuvostosta erillinen neuvoa-antava tuomarineuvosto, jonka tehtävänä on laatia soveltuvimpien ehdokkaiden luettelo, joka ei sido presidenttiä. On tärkeää, että tällä uudistuksella taataan oikeuslaitoksen riippumattomuus EU:n lainsäädännön mukaisesti ja ottaen huomioon Euroopan neuvoston suositukset. Venetsian komission kuuleminen lakiehdotuksesta antaisi varmuuden siitä, että ehdotuksella päästään tähän tavoitteeseen. Lakiehdotuksessa säädetään myös muutoksenhakutuomioistuimen perustamisesta, johon ylin tuomarineuvosto nimittäisi tuomarit ja presidentin. Parlamentti hajotettiin 14. huhtikuuta 2021, sillä 30. toukokuuta järjestettiin parlamenttivaalit, joten keskeneräisistä lakiehdotuksista keskustelee vastavalittu parlamentti.

Ylintä tuomarineuvostoa uudistetaan parhaillaan, jotta se edustaisi paremmin oikeuslaitoksen osia. Vuonna 2020 laaditussa lakiehdotuksessa säädetään ylimmän tuomarineuvoston laajentamisesta. Siihen kuuluisivat nykyisen korkeimman oikeuden jäsenet, uuden korkeimman oikeuden presidentti ja tuomarit, muutoksenhakutuomioistuimen presidentti, aluetuomioistuinten vanhin presidentti, tuomariyhdistyksen puheenjohtaja, ylin syyttäjä ja Kyproksen asianajajaliiton puheenjohtaja. Oikeuslaitos ilmaisi pitävänsä parempana uudistettua ylintä tuomarineuvostoa, joka koostuisi yksinomaan oikeuslaitoksen jäsenistä. Lakiehdotus on ollut vireillä vuoden 2020 lopusta lähtien, eikä sitä hyväksytty ennen parlamentin hajottamista, joka tapahtui aiemmin tänä keväänä. On tärkeää, että tässä uudistuksessa otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset.

Tasavallan syyttäjälaitoksen vahvistamista koskevaa toimintasuunnitelmaa pannaan täytäntöön, ja suunnitteilla on laki, jolla varmistetaan syyttäjälaitoksen talousarvion riippumattomuus. Uudistukseen sisältyy muun muassa syyttäjälaitoksen erillisten ja itsenäisten osastojen uudelleenjärjestely ja perustaminen ylimmän syyttäjän kahden päätehtävän erottamisen tehostamiseksi, uusien virkojen luominen, menettelyjen järkeistäminen sekä tehtävien ja rekrytointimenettelyjen eriyttäminen. Ylin syyttäjä ja valtiovarainministeriö keskustelevat edelleen syyttäjälaitoksen talousarvion riippumattomuutta koskevasta lakiehdotuksesta. Suunnitellun uudistuksen ennakoimiseksi tasavallan syyttäjälaitokseen rekrytoitiin vuoden 2020 lopussa huomattava määrä uusia asianajajia, joista osa käsittelee rikosasioita, muun muassa korruptiotapauksia.

Laatu

Oikeuslaitoksen digitaalisen siirtymän tehostamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, mutta tällä osa-alueella on edelleen vakavia ongelmia. Verkossa on suuren yleisön saatavilla hyvin vähän oikeuslaitokseen liittyvää tietoa. Saatavilla on myös hyvin vähän digitaalisia ratkaisuja siviili- tai kauppaoikeudellisten menettelyjen ja hallinto-oikeudellisten menettelyjen käynnistämiseksi ja seuraamiseksi. Yksi meneillään olevien uudistusten päätavoitteista on ottaa käyttöön sähköinen tuomioistuinten hallintojärjestelmä. Sen täytäntöönpano ja siihen liittyvät julkiset hankintamenettelyt ovat kuitenkin viivästyneet vuodesta 2017. Tällä välin kaikkiin väestörekistereihin ja korkeimpaan oikeuteen on luotu asioiden vireillepanoa varten sähköinen minirekisteri, joka otettiin käyttöön vuonna 2020 ja joka mahdollistaa hakemusten tehokkaamman käsittelyn odotettaessa sähköisen oikeudenkäyttöjärjestelmän kattavaa täytäntöönpanoa. Covid-19-pandemia on nopeuttanut rekisterin täytäntöönpanoa.

Yleisölle suunnattuja oikeuskäytäntöä ja lainsäädäntöä koskevia informatiivisia verkkosivustoja on kehitetty edelleen. Kyproksen asianajajaliiton ylläpitämältä verkkosivustolta yleisöllä on avoin ja maksuton pääsy useisiin tietoaineistoihin, kuten oikeuskäytäntö- ja lainsäädäntötietokantoihin. Sieltä on pääsy Kyproksen oikeuskäytäntöä, Kyproksen korkeimman oikeuden oikeuskäytäntöä, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja Kyproksen lainsäädäntöä koskevaan tietokantaan. Korkein oikeus myöntää Kyproksen tuomareille pääsyn kansallisiin ja ulkomaisiin verkkotietokantoihin ja vastaa siitä aiheutuvista kustannuksista.