PERUSTELUT

1.Ehdotuksen kohde

Tämä ehdotus koskee päätöstä komission unionin puolesta ottaman kannan vahvistamisesta, kun on kyse julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, liitteeseen VI sisältyvän hiilipohjaisia sähköntuotantohankkeita koskevan alakohtaisen sopimuksen, jäljempänä ’alakohtainen sopimus’, uudelleentarkastelusta.

Alakohtaisen sopimuksen ajan tasalle saattamisesta keskustellaan parhaillaan järjestelyn osallistujien tasolla 21. huhtikuuta 2021 toimitetun Euroopan unionin ehdotuksen, jäljempänä ’ehdotus’, pohjalta. Ehdotuksessa kehotetaan järjestelyn osallistujia mukauttamaan järjestelyä yhteisiä ilmastotavoitteita vastaavaksi – koska kaikki osallistujat ovat allekirjoittaneet Pariisin sopimuksen – muuttamalla alakohtaisen sopimuksen sääntöjä siten, ettei jää minkäänlaista mahdollisuutta myöntää järjestelyn sääntöjen mukaisten julkisesti tuettujen vientiluottojen tai sidotun avun muotoista tukea hiilivoimalaitosten ja niihin liittyvien hankkeiden vientiin.

Ilmastoon liittyviin kysymyksiin ja erityisesti hiilen käytön lopettamiseen sähköntuotannossa kiinnitetään tällä hetkellä paljon huomiota, minkä vuoksi osallistujat saattavat päästä asiasta yhteisymmärrykseen ennen marraskuussa 2021 pidettävää COP26-kokousta, jonka puheenjohtaja kehottaa valtioita luopumaan hiilivoiman tuotannosta. G7-maat sitoutuivat 21. toukokuuta 2021 lopettamaan vuoden 2021 loppuun mennessä kansainväliselle päästövähennystekniikoita hyödyntämättömälle hiilivoimantuotannolle esimerkiksi julkisen kehitysavun, vientirahoituksen, investointien tai kaupanedistämis- ja rahoitustuen muodossa maksettavat uudet suorat valtiontuet. Jotta Euroopan unioni voi edelleen pitää esillä kunnianhimoisia tavoitteitaan, on erittäin tärkeää, että unioni on valmis muodostamaan kantansa tästä kysymyksestä mahdollisesti saavutettavaan yhteisymmärrykseen hyvissä ajoin ennen 1.–12. marraskuuta 2021 järjestettävää COP26-kokousta.

2.Ehdotuksen tausta

2.1.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskeva järjestely

Järjestely on EU:n, Yhdysvaltojen, Kanadan, Japanin, Korean, Norjan, Sveitsin, Australian, Uuden-Seelannin, Turkin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen herrasmiessopimus, jonka tavoitteena on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. Käytännössä järjestelyllä halutaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset (joissa kilpailu perustuu vietävien tuotteiden ja palveluiden hintaan ja laatuun eikä rahoitusehtoihin) ja torjua julkisesti tuettuihin vientiluottoihin liittyviä tukia ja kaupan vääristymiä. Järjestely tuli voimaan huhtikuussa 1978, ja se on voimassa toistaiseksi. Vaikka OECD:n sihteeristö osallistuu järjestelyn hallinnollisten asioiden hoitoon, se ei ole OECD:n sitova määräys.

Järjestelyä päivitetään säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon julkisesti tuettujen vientiluottojen tarjontaan vaikuttava rahoitusmarkkinoiden ja politiikan kehitys. Järjestelystä on tehty EU:ssa oikeudellisesti sitova Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011, ja se on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä. Järjestelyn ehtojen tarkistukset sisällytetään EU:n lainsäädäntöön delegoiduilla säädöksillä mainitun asetuksen 2 artiklan nojalla.

2.2.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujat

Euroopan komissio edustaa unionia järjestelyn osallistujien kokouksissa ja järjestelyn osallistujien kirjallisissa päätöksentekomenettelyissä. Järjestelyn kaikista muutoksista päätetään yksimielisesti. Neuvosto hyväksyy unionin kannan, ja jäsenvaltiot keskustelevat siitä neuvoston vientiluottotyöryhmässä.

2.3.Alakohtaista sopimusta koskeva suunniteltu säädös

Osallistujat sopivat alakohtaisesta sopimuksesta ensimmäisen kerran vuonna 2016, jolloin tarkoituksena oli kannustaa viejiä ja ostajia luopumaan tehottomista hiilivoimaloista. Alakohtainen sopimus muodostuu järjestelyn horisontaalisten ehtojen lisäksi alakohtaisista säännöistä. Alakohtaisessa sopimuksessa sallitaan vain suurten (yli 500 MW), ultraylikriittistä teknologiaa käyttävien tai päästöintensiteetiltään matalien (alle 750 g hiilidioksidia tuotettua kilowattituntia kohti tuottavien) laitosten rahoittaminen ja määrätään, että pieniä laitoksia, jotka eivät täytä korkeita tehokkuusvaatimuksia, voidaan rahoittaa vain Kansainvälisen kehitysjärjestön apuun oikeutetuissa maissa.

Alakohtaiseen sopimukseen kirjatun tarkistuslausekkeen nojalla ehtoja on mahdollista tiukentaa entisestään. Alakohtaisen sopimuksen 6 artiklan a alakohdan mukaan ”[t]ätä alakohtaista sopimusta on tarkasteltava viimeistään 30. kesäkuuta 2020. Tavoitteena on vahvistaa entisestään sen ehtoja toisessa vaiheessa, joka käynnistyy viimeistään 1. tammikuuta 2021, jotta voidaan edistää yhteistä tavoitetta ilmastomuutoksen torjumisesta ja jatkaa virallisen tuen asteittaista poistamista hiilipohjaisilta voimalaitoksilta, mukaan luettuna vähentämällä vähemmän tehokkaiden hiilipohjaisten voimalaitosten käyttöä.” Lisäksi 6 artiklan mukaan ”[t]arkastelussa on otettava huomioon seuraavat: 1) ilmastonmuutokseen liittyvät tuoreimmat tieteelliset raportit ja globaalien infrastruktuuri-investointipäätösten vaikutukset siihen, miten pysytään tavoitteessa, jonka mukaan ilmasto saisi lämmetä alle kaksi celsiusastetta verrattuna esiteollisen ajan tasoon”.

Alakohtainen sopimus hyväksyttiin vuonna 2016, minkä jälkeen merkittävissä tarkasteluissa on osoitettu, että hiilivoimalat on poistettava käytöstä nopeasti ja laajasti, jotta lämpeneminen saadaan pidettyä alle kahdessa celsiusasteessa: ennusteissa ollaan pitkälti yksimielisiä siitä, että lähes kaikki hiilivoimalat on suljettava ennen vuotta 2040. Vuonna 2016 hyväksytyn alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaan hiiltä käyttäville voimaloille voidaan kuitenkin edelleen myöntää suoraa ja välillistä tukea. Epäjohdonmukaisuus on ilmeinen. Neuvoston vientiluottotyöryhmä on työstänyt vuodesta 2020 saakka alakohtaisen sopimuksen uudelleentarkastelua koskevaa ehdotusta, jolla ongelmaan puututtaisiin.

3.Unionin puolesta otettava kanta

Euroopan komissio toimitti unionin puolesta järjestelyn osallistujille 21. huhtikuuta 2021 alakohtaisen sopimuksen uudelleentarkastelua koskevan ehdotuksen, josta neuvoston vientiluottotyöryhmä oli keskustellut ja jonka se oli alustavasti hyväksynyt. Ehdotuksen mukaan hiilivoima-alan vientirahoituksesta olisi luovuttava maailmanlaajuisesti. Ehdotuksessa vaaditaan etenkin seuraaviin tarkoituksiin myönnettävien julkisesti tuettujen vientiluottojen ja sidotun avun välitöntä lakkauttamista:

–uusien päästövähennystekniikoita hyödyntämättömien hiilipohjaisten voimalaitosten ja niiden osien vienti,

–laitteiden toimittaminen olemassa oleville päästövähennystekniikoita hyödyntämättömille hiilipohjaisille sähköntuotantolaitoksille, paitsi jos toimitettavilla laitteilla vähennetään saasteita eikä niillä pidennetä laitoksen käyttöikää tai kasvateta sen kapasiteettia, sekä