EHTY:n varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus sekä komission vastaukset



Virallinen lehti nro C 366 , 20/12/2001 s. 0001 - 0011



EHTY:n varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus sekä komission vastaukset (EHTY:n perustamissopimuksen 45 c artiklan 4 kohta ja 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 762/2001, 88 artikla) (2001/C 366/01) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> EHTY:N VAKAVARAISUUS JA PÄÄTOIMINTOJEN KEHITYS Johdanto 1. Tässä luvussa käsitellään EHTY:n vakavaraisuutta 31. joulukuuta 2000 sekä varainhoitovuoden 2000 talousarvioon ja rahoitustoimintaan liittyvien EHTY:n päätoimintojen kehitystä. 2. EHTY:n vakavaraisuudella on ollut viime aikoihin asti erityisen tärkeä merkitys etenkin seuraavista syistä: - Omista varoista myönnettäviä, määrältään vähäisiä lainoja lukuun ottamatta EHTY:n lainat rahoitettiin lainanotolla pankeista tai laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjoja. EHTY:n vakavaraisuusasteen oli oltava erittäin korkea, jotta se saattoi saada parhaan mahdollisen luokituksen rahoitusmarkkinoilla. - EHTY:n myöntämien lainojen ehdot ovat korkojen, valuuttojen ja erääntymisaikataulujen osalta enimmäkseen samat kuin niitä varten otettujen lainojen ehdot. Näin ollen suurin riski on myönnettyjen lainojen takaisinmaksun saamatta jääminen. - Koska EHTY:n perustamista koskeva Pariisin sopimus päättyy vuonna 2002, erityisesti EHTY:n varojen kehitystä olisi tarkkailtava vakavaraisuuden varmistamiseksi sopimuksen päättymiseen asti ja vielä sen jälkeenkin, jotta jäljellä olevien ottolainojen hoito olisi turvattu. EHTY:n vakavaraisuus Vakavaraisuussuhde 3. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/12/EY(1) tarkoitettu vakavaraisuussuhde on keskeinen väline EHTY:n vakavaraisuutta arvioitaessa. Kyseisen suhdeluvun nimittäjään sisältyvät riskitasonsa perusteella painotettuina sekä varojen erät että taseen ulkopuoliset erät. Komissio sisällyttää suhdeluvun osoittajaan takuurahaston ja voittovarat (ks. taulukko 1). Vakavaraisuussuhteen laskennassa käytetty omien varojen määritelmä vastaa direktiivin tulkintaa, toisin sanoen arviointia voidaan pitää varovaisena. 4. Direktiivin 2000/12/EY 47 artiklan 1 kohdan mukaan luottolaitosten vakavaraisuussuhteen on oltava vähintään 8 prosenttia. EHTY:n tapauksessa, jossa ei enää ole kyse jatkuvuuteen liittyvistä näkökohdista, vakavaraisuussuhde kehittyi 31. joulukuuta 1999 vallinneesta 37,8 prosentista 41,4 prosenttiin 31. joulukuuta 2000. Kuten edellisten vuosien tapauksessa, nytkin on kyse takuurahaston kasvusta ja etenkin pankeille myönnettyjen lainojen jäljellä olevan määrän pienentymisestä. 5. On huomattava, että vakavaraisuussuhde tulee nousemaan aina EHTY:n selvittämiseen saakka. Koska anto- ja ottolainat tulevat vähitellen maksetuiksi, koska uusia anto- ja ottolainaustoimia ei enää aloiteta ja koska suhdeluvun osoittajaan liittyvät tekijät pysyvät jokseenkin ennallaan (kun otetaan huomioon takuurahaston ennustettavissa oleva kehitys), vakavaraisuussuhde tulee koko ajan nousemaan. 6. Komissio päätti muuttaa otto- ja antolainauspolitiikkaansa, sillä EHTY:n perustamissopimuksen voimassaoloaika päättyy vuonna 2002(2). Se aikoo nostaa rahastot kyseiseen ajankohtaan mennessä sellaiselle tasolle, että ne kattavat sataprosenttisesti yhä voimassa olevat lainat, joille ei ole myönnetty valtiontakausta. Joulukuun lopussa 2000 kyseiset lainat katettiin 98,8-prosenttisesti; niiden kokonaismäärä on 23. heinäkuuta 2002 noin 572 miljoonaa euroa. Suuria riskikeskittymiä varten tehty varaus 7. Luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/121/ETY(3) mukaisesti komissio teki vuonna 1995 varauksen suuria riskikeskittymiä varten. Varauksen määrä lasketaan käyttämällä perusteena molempien neuvoston direktiivin 93/6/ETY(4) liitteessä VI mainittujen rajoitusten ylityksiä. Varaus koskee lainoja, joilla ei ole ensiluokkaisia takuita ja joiden määrä on yli 25 prosenttia EHTY:n omista varoista. Varauksen tarkoituksena on näin ollen kattaa nämä riskikeskittymät ja varautua mahdolliseen lainan takaisinmaksun laiminlyöntiin. Vaikka EHTY ei kuulukaan direktiivin oikeudelliseen soveltamisalaan, direktiivin säännösten noudattaminen johtaa varovaiseen menettelyyn aiemmista toimista aiheutuneiden ylitysten suhteen. 8. Varauksen määrä pienenee jatkuvasti: 31. joulukuuta 1998 se oli 23 miljoonaa euroa, 31. joulukuuta 1999 se oli 18 miljoonaa euroa ja 31. joulukuuta 2000 se oli 17 miljoonaa euroa. Varausmäärän muuttuminen johtuu kyseisten taseen vastaavaa-puolen erien pienentymisestä, joka on seurausta vuoden 1999 aikana toteutuneista takaisinmaksuista. EHTY:n taseen kehitys 9. EHTY:n tilit tarkastaa yksityinen tilintarkastustoimisto. Tarjouskilpailumenettelyn jälkeen tarkastuksesta on varainhoitovuodesta 2000 vastannut uusi toimisto. Koska tilinpäätöstiedot on esitetty entisestä poikkeavalla tavalla varainhoitovuodesta 2000 alkaen ja koska direktiivi 2000/12/EY julkaistiin, joitakin liitteenä olevien taulukoiden varainhoitovuotta 1999 koskevia lukuja on käsitelty uudelleen. Tärkeimmät muutokset koskevat EHTY:n toimintatalousarvion määrärahoja sekä saatujen sitoumusten kirjaamista ja valuutanvaihtotoimia (swaps) koskevia tietoja. Toimintatalousarvion määrärahat on koottu vuodesta 2000 alkaen yhteen ainoaan otsakkeeseen "EHTY:n toimintatalousarvio", kun ennen käytettiin kahta eri otsaketta: "EHTY:n toimintatalousarvioon osoitetut määrärahat" ja "varaus EHTY:n toimintatalousarvion rahoittamiseksi". 10. Vuoteen 1999 asti kyseiset sitoumukset kirjattiin taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin sekä taseeseen. Saatujen ja annettujen sitoumusten saldo laskettiin mukaan taseen loppusummaan, minkä seurauksena loppusumma esitettiin liian suurena (varainhoitovuoden 1999 osalta liikasumma oli noin 12 miljoonaa euroa). Varainhoitovuodesta 2000 lähtien kyseiset sitoumukset kirjataan ainoastaan taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin. Varainhoitovuotta 2000 koskevassa EHTY:n tilinpäätöksessä komissio huomauttaa, että tilinpäätöksen esittämistapaa on muutettu, mutta ei esitä perusteluja muutokselle. Koska perusteluja ei esitetä, on vaikea ymmärtää, miksi varainhoitovuotta 1999 koskevia tietoja on muutettu sen mukaan, onko kyseessä varainhoitovuoden 1999 julkaistu tilinpäätös tai varainhoitovuoden 2000 tilinpäätös. 11. EHTY:n taseen loppusumma on pienentynyt 503,6 miljoonaa euroa (11,25 prosenttia) 31. joulukuuta 1999 ja 31. joulukuuta 2000 välisenä aikana ja on siten muuttunut 4475,6 miljoonasta eurosta 3972 miljoonaan euroon(5) (ks. lisätietoja taulukosta 2). Vastaavaa-puolella vähennys on 88-prosenttisesti peräisin erästä "saamiset asiakkailta": 363 miljoonaa euroa luottolaitoksilta ja 81 miljoonaa euroa yrityksiltä. Vastattavaa-puolella vähennys johtuu 85-prosenttisesti erän "velat luottolaitoksille" pienenemisestä (427,2 miljoonaa euroa). 12. EHTY:n taseessa käteisvaratilien osuus vastaavaa-puolen eristä oli 44,3 prosenttia eli käteisvarat muodostivat toiseksi suurimman erän annettujen lainojen jälkeen. Nämä tilit ovat pienentyneet 87 miljoonaa euroa (4,7 prosenttia). Kyseiset käteisvaratilit ja niiden vastaerät vastattavaa-puolella esitetään taulukossa 3. EHTY:n varojen ja niiden käytön muuttuminen 13. EHTY:n perustamissopimuksen päättymisen lähetessä EHTY:n toimintatalousarviota koskevat määrärahat vähenivät vuonna 2000 edelleen (15,7 miljoonaa euroa, ks. taulukko 4), joten vähennys on lähes kaksinkertainen vuoteen 1999 verrattuna. Budjettimenot olivat jo kolmantena peräkkäisenä vuonna huomattavasti ennakoitua pienemmät (27,4 prosenttia vuonna 1998, 23 prosenttia vuonna 1999 ja 24,2 prosenttia vuonna 2000). Kuten aiempien varainhoitovuosien osalta, oli nytkin syynä se, että rakennemuutokseen liittyviä tukitoimenpiteitä, mukaan lukien sosiaalisia avustuksia hiilityöntekijöille, tarvittiin todellisuudessa ennakoitua vähemmän (30 prosenttia vuonna 1998, 50 prosenttia vuonna 1999 ja 46 prosenttia vuonna 2000). Komissio vastaa ennakoinnista jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. 14. Myös varojen määrä aleni vuonna 2000 enemmän kuin vuonna 1999 (vuonna 2000 vähennys oli 31,1 miljoonaa euroa, ja vuonna 1999 se oli 28,3 miljoonaa euroa). Pääasialliset syyt tähän ovat muiden varojen väheneminen (16,5 miljoonaa euroa) ja sitoumusten peruuntuminen (13,8 miljoonaa euroa). Muiden varojen vähenemisen syynä on ensinnäkin se, että vuonna 1999 EHTY:lle maksettiin 16,6 miljoonaa euroa sakkoina, joista komissio oli päättänyt EHTY:n perustamissopimuksen 58 ja 65 artiklan mukaisesti, ja toiseksi se, että vuonna 1999 EHTY sai viivästyskorkoja, kun taas vuonna 2000 ei kyseisenlaisia tapahtumia ollut lainkaan. 15. Talousarvioon liittyvä toiminta oli jo viidettä peräkkäistä vuotta ylijäämäinen, minkä vuoksi oli mahdollista lisätä takuurahaston varoja 565 miljoonaan euroon (12 miljoonaa euroa) ja suurentaa EHTY:n toimintatalousarviota varten käytettävissä olevaa varausta 401 miljoonaan euroon (8 miljoonaa euroa, ks. lisätietoja taulukosta 5). Osa varauksesta käytetään EHTY:n kahden viimeisen varainhoitovuoden (2001 ja 2002) rahoittamiseen. Varainhoitovuosien 2003 ja 2004 määrärahat sekä varaus ennakoimattomia menoja varten(6) sisältyvät "hiili- ja terästutkimusrahastoon", joka perustetaan EHTY:n selvitystyön päätyttyä, ja varat otetaan toimintatalousarviota varten käytettävissä olevan varauksen saldosta sellaisena kuin se on 23. heinäkuuta 2002. EHTY:N SELVITTÄMINEN 16. EHTY:n selvittämistyön seurauksista on keskusteltu yhteisössä 90-luvun alusta saakka. Nizzan pöytäkirjan mukaan "EHTY:n selvityksessä oleviin varoihin" perustuva omaisuus, joka pohjautuu pääosin EHTY:n perustamissopimuksen 49 artiklan määräyksiin hiilen ja teräksen tuottamiseen liittyvistä maksuista, tullaan käyttämään näiden kahden talouden alan hyväksi: molempien alojen tutkimustoimia rahoitetaan siten, että varoista 27,2 prosenttia osoitetaan hiilialan tutkimukseen ja 72,8 prosenttia teräsalan tutkimukseen(7). "EHTY:n selvityksessä oleviin varoihin" perustuvat nettotulot, joiden komissio arvioi olevan noin 45 miljoonaa euroa vuodessa(8), ovat siis tuloja, jotka kohdennetaan yleiseen talousarvioon(9). 17. Neuvoston päätösten panemiseksi täytäntöön perustetaan "hiili- ja terästutkimusrahasto". Rahastoon käytetään ensin "EHTY:n selvityksessä oleviin varoihin" liittyvästä varallisuudesta kertyneitä nettotuloja, ja varojen selvitystyön päätyttyä "hiili- ja terästutkimusrahaston varoiksi" kutsuttuja varoja. 18. Jotta EHTY:n selvitystyössä käytettävät menettelyt voidaan vahvistaa ja rahasto perustaa, komissio on esittänyt neuvostolle kolme eri päätösehdotusta: - ensimmäinen koskee Nizzan pöytäkirjan täytäntöön panemiseksi tarvittavien säännösten antamista(10), - toinen koskee monivuotisten rahoituksellisten suuntaviivojen vahvistamista "EHTY:n selvityksessä olevien varojen" hallinnoimiseksi(11), - kolmas koskee monivuotisten teknisten suuntaviivojen vahvistamista tutkimusohjelmaa varten(12). Koska EHTY:n perustamissopimuksen voimassaoloajan päättyminen lähestyy, tilintarkastustuomioistuin haluaa kiinnittää huomiota siihen, että tähän mennessä ainoa päätös on tehty Nizzan pöytäkirjan avulla. AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA Varainhoidon tehokkuus 19. Asianomaisessa vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1999(13) tilintarkastustuomioistuin esitti, että komissio sisällyttäisi EHTY:n vuosikertomukseen "tiedot, joita tarvitaan arvioitaessa käteisvarojen hallinnoinnin taloudellista tehokkuutta markkinoilla vallitsevat olosuhteet huomioon ottaen". Vastauksessaan komissio sitoutui ilmoittamaan varainhoitovuodesta 2000 lähtien käteisvaroja hallinnoitaessa saadun keskimääräisen tuoton. Varainhoitovuoden 2000 osalta kyseinen luku oli 4,72 prosenttia. Mahdollisesti uudelleen käytettävissä olevien maksusitoumusten peruuntuminen 20. Varainhoitovuonna 2000 toteutettujen korjaavien toimenpiteiden perusteella komissio peruutti vuoden mittaan yhteensä 35,2 miljoonaa euroa. Peruuntunut määrä olisi voinut olla vielä suurempi, jos komissio olisi käynyt järjestelmällisesti läpi kaikki maksattamatta olevat maksusitoumukset, joiden perusteella ei ole vuosiin suoritettu maksuja. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan vuonna 2000 olisi ollut mahdollista peruuttaa vielä noin 12 miljoonaa euroa. 21. Silloin kun komissio saa selville, että luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrä on pienempi kuin sopimuksessa edellytetty määrä, se tarkistaa vastaavia korkotukiaan alaspäin ja pyytää samalla tarvittaessa liikaa maksettujen määrien maksamista takaisin. Komissio voisi peruuttaa myös luomatta jääneiden työpaikkojen määrää vastaavan osan maksusitoumuksesta, mitä se ei kuitenkaan tee. Määrärahat peruutetaan vasta joitakin vuosia myöhemmin eli siinä vaiheessa, kun vastaava lainaerä on saatu päätökseen. Lainat virkamiehille 22. Virkamiehille myönnettäviä lainoja koskevien soveltamissäännösten 11 artiklassa säädetään, että komission on laadittava vuosittain toimintakertomus. Jo joidenkin vuosien ajan kyseinen kertomus on esitetty joka toinen vuosi. Tällä hetkellä viimeinen käytettävissä oleva kertomus käsittelee vuosia 1994 - 1995. Komissio on asettanut työryhmän, jonka tarkoituksena on tutkia lainapolitiikkaa ja esittää siihen muutoksia ottaen huomioon, että lainoja myönnetään ainoastaan EHTY:n voimassaolon aikana. Tähän mennessä yhtään ehdotusta ei ole esitetty. Lähdeveron takaisinmaksu 23. EHTY:n taseeseen 31 päivältä joulukuuta 1999 (muut saamiset) on merkitty 2,4 miljoonan euron saaminen, joka liittyy maaliskuun 1989 ja kesäkuun 1996 välisenä aikana esitettyyn kolmeen lähdeveroa koskevaan hakemukseen. Hakemukset lähetettiin keskimäärin kuuden vuoden ja yhden kuukauden viiveellä. Viiveen vuoksi EHTY:ltä jäi saamatta lainmukaiset korot vastaavalta ajalta. Tapaus ei ole edennyt suotuisasti varainhoitovuonna 2000. PÄÄTELMÄT 24. Varainhoitovuonna 2000 talousarvioon ja rahoitukseen liittyvä toiminta oli, kuten jo aiemmin, läheisesti sidoksissa EHTY:n tulossa olevaan selvitykseen. Talousarvioon liittyvä toiminta oli jo viidettä peräkkäistä vuotta ylijäämäinen varainhoitovuonna 2000, mikä johtui sitoumusten peruuntumisesta ja budjettimenojen (pääasiassa rakenneuudistukseen liittyvien tukien) toteutumisesta odotettua pienempinä. Ylijäämän ansiosta EHTY on voinut nostaa vakavaraisuussuhdettaan ja varausten määrää ja tehdä tarvittavat arvonkorjaukset. 25. Koska EHTY:n selvitystyö lähestyy, tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että huolimatta komission neuvostolle tekemistä ehdotuksista ainoa tähän mennessä tehty päätös on saatu aikaan Nizzan pöytäkirjan avulla. Pöytäkirjassa vahvistetaan ainoastaan seuraavat periaatteelliset seikat: - Oikeusperusta, - EHTY:n varallisuuden siirtäminen, - tulojen käyttäminen yksinomaan tutkimukseen. EHTY:Ä KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA 26. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) tilit EHTY:n perustamissopimuksen 45 c artiklan mukaisesti antaakseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. 27. Kyseisillä tileillä tarkoitetaan 31. joulukuuta 2000 päivättyä EHTY:n tilinpäätöstä, joka on laadittu komission vastuulla ja julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(14). 28. Kertomuksessaan EHTY:n tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2000(15), joka vastaa tilien luotettavuudesta annettavaa tarkastuslausumaa ja joka julkaistaan yhdessä kyseisen tilinpäätöksen kanssa, tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tilinpäätös "antaa oikean kuvan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoista ja taloudellisesta tilanteesta 31 päivänä joulukuuta 2000 sekä yhteisön toiminnan tuloksesta samana päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta". 29. EHTY:n varainhoitovuotta 2000 koskevien tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut kansainvälisellä tasolla yleisesti hyväksytyn tilintarkastuskäytännön mukaisesti. Tarkastus pohjautui erityisesti järjestelmien arviointiin ja suoritettuihin testeihin. 30. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että toimien laillisuus ja asianmukaisuus on kaiken kaikkiaan varmistettu riittävästi. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 10. lokakuuta 2001 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. Karlsson presidentti (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, luottolaitosten toiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (EYVL L 126, 26.5.2000, s. 1). (2) Otto- ja antolainauspolitiikan muutos perustamissopimuksen päättymisen (23. heinäkuuta 2002) vuoksi (EYVL C 175, 28.6.1994, s. 5). (3) Neuvoston direktiivi 92/121/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1992, luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta (EYVL L 29, 5.2.1993, s. 1). (4) Neuvoston direktiivi 93/6/ETY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1993, sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä (EYVL L 141, 11.6.1993, s. 1). (5) Tilinpäätöksen esittämistavan muututtua vuonna 2000 on vuotta 1999 koskevia lukuja käsitelty uudelleen, jotta luvut olisivat vertailukelpoisia. (6) Komission työasiakirja menettelyistä nettotulojen määrän määrittämiseksi niiden kohdentamiseksi hiili- ja terästutkimukseen sellaisena kuin kyseiset menettelyt on esitetty asiakirjan "Luonnos neuvostossa kokoontuneiden Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi" liitteessä (KOM(2000) 519 lopullinen, 6.9.2000) (asiakirja SEC(2000) 2207, 7.12.2000, s. 2). (7) SEC(1998) 1948, s. 11: 31. joulukuuta 1997 vallinneen arvon mukaan laskettuna hiilialan osuudeksi tulee 27,2 prosenttia ja teräsalan osuudeksi 72,8 prosenttia. (8) Laskennan yksityiskohdat, ks. KOM(2000) 518 lopullinen. Kyseinen 45 miljoonan euron määrä perustuu 4 prosentin tuottoon lyhytaikaisten sijoitusten osalta ja 5,5 prosentin tuottoon keskipitkien ja pitkäaikaisten sijoitusten osalta (vuoden 2000 osalta sijoitusten tuottoaste oli 4,72 prosenttia - ks. EHTY:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2000, s. 17). (9) Tulojen kohdentamisessa poiketaan näin ollen yleiseen talousarvioon sovellettavasta yleiskattavuuden periaatteesta; varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa kyseinen poikkeus sallitaan: "Kaikkia tuloja käytetään kattamaan kaikkia maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta XI osaston erityissäännösten soveltamista, tietyt tulot, erityisesti seuraavat, säilyvät käyttötarkoitukseensa sidottuina edellyttäen, että talousarviossa on asianmukainen budjettitilirakenne...". (10) Ehdotus neuvoston päätökseksi Nizzan sopimukseen liitetyn EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisia seurauksia ja hiili- ja terästutkimusrahastoa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä (KOM(2000) 519 lopullinen, 6.9.2000, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(2001) 121 lopullinen, 7.3.2001). (11) Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisista rahoitussuuntaviivoista selvityksessä olevan EHTY:n varojen hallinnoimisesta (KOM(2000) 520 lopullinen, 6.9.2000, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(2001) 121 lopullinen, 7.3.2001). (12) Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisista teknisistä suuntaviivoista terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten (KOM(2000) 521 lopullinen, 6.9.2000, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(2001) 121 lopullinen, 7.3.2001). (13) EHTY:n varainhoitovuotta 1999 koskeva vuosikertomus (EYVL C 347, 4.12.2000). (14) EHTY:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2000 (EYVL C 185, 30.6.2001). (15) Kertomus EHTY:n tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 (EYVL C 185, 30.6.2001 ja oikaisu EYVL C 363, 19.12.2001). Taulukko 1 EHTY:n omien varojen kehitys vuonna 2000 >TAULUKON PAIKKA> Huom. Tilinpäätöksen esittämistavan muututtua vuonna 2000 on vuotta 1999 koskevia lukuja käsitelty, jotta luvut ovat vertailukelpoisia. Näin ollen tässä taulukossa ja varainhoitovuotta 1999 koskevassa vuosikertomuksessa olevassa taulukossa esitetyt luvut poikkeavat jossakin määrin toisistaan. Katso kohta 10. Taulukko 2 Yhteenveto EHTY:n taseen kehityksestä ennen voiton käyttöä 31.12.1999 - 31.12.2000 >TAULUKON PAIKKA> Huom. Tilinpäätöksen esittämistavan muututtua vuonna 2000 on vuotta 1999 koskevia lukuja käsitelty, jotta luvut ovat vertailukelpoisia. Näin ollen tässä taulukossa ja varainhoitovuotta 1999 koskevassa vuosikertomuksessa olevassa taulukossa esitetyt luvut poikkeavat jossakin määrin toisistaan. Katso kohta 10. Lähde: EHTY:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2000. Taulukko 3 EHTY:n likvidien varojen ja niiden vastaerien kehitys 31.12.1999 - 31.12.2000 >TAULUKON PAIKKA> Lähde: EHTY:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2000. Taulukko 4 Varojen ja niiden käytön muuttuminen vuosina 1993 - 2000 >TAULUKON PAIKKA> Lähde: EHTY:n tilinpäätökset kyseisiltä varainhoitovuosilta. Taulukko 5 EHTY:n toimintatalousarvion rahoittamiseen tarkoitetun varauksen muutokset vuonna 2000 >TAULUKON PAIKKA> Lähde: EHTY:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2000, liitetiedot 13 ja 14.3. Komission vastaukset EHTY:N VAKAVARAISUUS JA PÄÄTOIMINTOJEN KEHITYS 4 - 6. Vakavaraisuusssuhteen kehitys kuvastaa hyvin strategiaa, jonka komissio on omaksunut EHTY:n varojen hoitamiseksi varovaisuusperiaatteen mukaisesti EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka. 10. Tilinpäätöksen esittämisessä komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja perustelee mahdolliset esittämistavan muutokset tulevaisuudessa entistä yksityiskohtaisemmin. EHTY:N SELVITTÄMINEN 18. Komissio muistuttaa, että teollisuusministerien kokouksessa 14. toukokuuta 2001 saavutettiin huomattavaa edistystä. Lopullinen päätös tehdään, kun Nizzan sopimus on ratifioitu ja Euroopan parlamentti on antanut lausuntonsa. AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA 20. Oikeudelliset sitoumukset toteutuvat tilinpidossa maksuerien tasolla, ja niitä koskevat EHTY:n lainojen tilinpitomenettelyt. Niiden mukaan näiden sitoumusten peruuttaminen on toteutettava lepäävissä lopullisissa tileissä (yhteen rahoituserään liittyvinä) eli tileissä, joissa ei ole tapahtunut muutoksia yli kahteen vuoteen. Näitä menettelyjä on noudatettu. Tilintarkastustuomioistuimen edellisten tarkastusten yhteydessä ei ole esitetty erityishuomautuksia tukien tiliöinnistä maksuerien tasolla. Lainojen seuranta antaa komissiolle mahdollisuuden havaita tapaukset, joissa tuet voidaan todennäköisesti laskea uudelleen tai niitä maksetaan takaisin. Koska peruutukset ovat aina lopullisia, on varoja varovaisuusperiaatteen vuoksi pidettävä käytettävissä sellaisten tapausten varalta, joissa lainasaaja esittää lisätietoja ja vaatii tuen maksamista myöhemmin. Lopuksi komissio korostaa, että näiden maksusitoumusten peruuttamisella ei ole rahoitusvaikutusta, koska ne eivät vaikuta kassatoimien loppusaldoon. 22. Asianomainen yksikkö on henkilöstöpulasta huolimatta yrittänyt ottaa tämän myöhästymisen kiinni. Tutkiakseen käytettävissä olevat tiedot pitävästi yksikön on tarkastettava yksittäisiä asiakirjoja ajassa pitkälle taaksepäin. Lainojen hoitoon osallistuvien yksiköiden hallintomenettelyjen selkeyttäminen mahdollistanee sen, että komissio esittää puuttuvat kertomukset ennen vuoden 2001 loppua. Työryhmä on päättänyt selvityksensä todeten, ettei se voi ehdottaa mitään muuta ratkaisua. 23. Komission pyrkimykset maksettujen lähdeverojen perimiseksi takaisin eivät johtaneet tulokseen vuonna 2000. Sen vuoksi komissio on aloittanut rikkomismenettelyn jäsenvaltiota vastaan ja lähettänyt sille virallisen ilmoituksen vuonna 2001. PÄÄTELMÄT 25. Komissio antoi muutettuja ehdotuksia tältä pohjalta 7. maaliskuuta 2001, ja asiassa tapahtui huomattavaa edistystä teollisuusneuvoston kokouksessa 14. toukokuuta 2001.