EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 6.6.2018 COM(2018) 438 final 2018/0228(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2018) 292 final}

{SWD(2018) 312 final}

{SWD(2018) 313 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Tämän ehdotuksen tavoitteena on luoda oikeusperusta Verkkojen Eurooppa -välineelle vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. Ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio esitti 2. toukokuuta 2018 vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen, johon sisältyvät muun muassa yhteensä 42 265 miljoonan euron määrärahat Verkkojen Eurooppa -välineelle. Työpaikkojen luomisen edistämiseksi ja älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi unioni tarvitsee ajanmukaisen ja tehokkaan infrastruktuurin, joka edistää unionin ja sen eri alueiden välisiä yhteyksiä ja niiden yhdentymistä liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen osalta. Nämä yhteydet ovat olennaisia henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen vapaan liikkuvuuden kannalta. Euroopan laajuiset verkot helpottavat rajat ylittäviä yhteyksiä, lujittavat taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistävät kilpailukykyisemmän sosiaalisen markkinatalouden luomista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. Euroopan visiona on päästä kokonaan eroon liikennekuolemista, saavuttaa päästötön ja paperiton liikenne sekä nousta maailmanlaajuiseen johtoasemaan uusiutuvan energian alalla ja olla edelläkävijänä digitaalitalouden alalla. Nykyaikainen, puhdas, älykäs, kestävä, osallistava, turvallinen ja varma infrastruktuuri tarjoaa konkreettisia etuja Euroopan kansalaisille ja yrityksille. Sen ansiosta matkustaminen, tavaroiden kuljetus sekä energian ja laadukkaiden digitaalipalvelujen käyttö on mahdollisimman tehokasta. Verkkojen Eurooppa -välineestä tuetaan sen vuoksi investointeja liikenne-, energia- ja digitaalisiin infrastruktuureihin kehittämällä Euroopan laajuisia verkkoja (TEN-verkkoja). Vuosiksi 2021–2027 ehdotetaan, että välineellä edistetään myös rajat ylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian tuottamisessa. Verkkojen Eurooppa -välineessä keskitytään merkittävintä EU:n tason lisäarvoa tuottaviin hankkeisiin ja edistetään investointeja vaikutuksiltaan rajat ylittäviin hankkeisiin sekä Euroopan laajuisesti yhteentoimiviin järjestelmiin ja palveluihin, joiden kannalta rahoitustuen jatkuminen vuoden 2020 jälkeen on välttämätöntä. Verkkojen Eurooppa -välineen toimintatapa on tehokas, ja välineellä ratkaistaan markkinoiden toimintapuutteita ja autetaan lisäämään investointeja muista lähteistä, etenkin yksityissektorilta, synergiassa InvestEU:n ja muiden unionin ohjelmien kanssa ja näitä täydentäen. Verkkojen Eurooppa “on suunniteltu edistämään investoimista Euroopan laajuisiin verkkoihin, jotka yhdessä rajatylittävän yhteistyön kanssa ovat paitsi ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden toiminnalle myös strategisesti merkittäviä energiaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen ja kestävien liikennemuotojen kehittämisen kannalta. Ilman EU:n toimia yksityisillä toimijoilla ja kansallisilla viranomaisilla ei ole riittävästi kannustimia investoida rajatylittäviin infrastruktuurihankkeisiin”. Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteita koskevan sitoumuksen mukaisesti, komission ehdotuksessa vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi ilmastotoimien valtavirtaistamisen tavoitetaso. Tavoitteena on, että kaikissa EU:n ohjelmissa vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Verkkojen Eurooppa -välineen odotetaan edistävän merkittävästi tämän tavoitteen saavuttamista, kun 60 prosenttia sen määrärahoista edistää ilmastotavoitteita. Tämän ohjelman vaikutusta mainitun kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla asianmukaisella jaottelutasolla ja käyttämällä myös tarkempia menetelmiä, jos sellaisia on tarjolla. Komissio esittää jatkossakin asiaa koskevat tiedot vuosittain maksusitoumusmäärärahoina vuosittaisen talousarvioesityksen yhteydessä. Tukeakseen ohjelman koko potentiaalin hyödyntämistä ilmastotavoitteiden täyttämisessä komissio pyrkii määrittelemään tämän kannalta olennaisia toimia ohjelman valmistelu-, toteutus-, uudelleentarkastelu- ja arviointivaiheissa. Euroopan talouden hiilestä irtautumiseen ja digitalisaatioon liittyvät tulevat tarpeet edellyttävät liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen jatkuvaa lähentymistä. Näiden kolmen alan välinen synergia olisi näin ollen hyödynnettävä kokonaan, jotta unionin tuen tehokkuus ja toimivuus voitaisiin maksimoida. Esimerkkinä synergiasta ovat verkotettu ja automatisoitu liikkuminen, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin perustuva puhdas liikenne, energian varastointi ja älykkäät verkot. Niiden hankkeiden edistämiseksi, joissa aloja on enemmän kuin yksi, kannustimiin lukeutuu mahdollisuus soveltaa korkeinta kyseisiä aloja koskevaa yhteisrahoituksen enimmäisosuutta. Avustuskelpoisiksi kustannuksiksi voidaan kunkin alan osalta hyväksyä myös johonkin toiseen alaan liittyvät lisäelementit, kuten uusiutuvan energian tuottaminen liikennehankkeessa. Ehdotetun toimen synergiaulottuvuutta arvioidaan myöntämisperusteiden mukaisesti monialaisten ehdotusten edistämiseksi ja priorisoimiseksi. Synergiaa luodaan asianmukaiset alat kattavilla yhteisillä työohjelmilla ja yhteisellä rahoituksella. Liikenteen alalla Verkkojen Eurooppa -välineellä pyritään edistämään TEN-T:n kummankin tason valmiiksi saamista: strateginen selkäranka (ydinverkko) vuoteen 2030 mennessä ja laajempi taso (kattava verkko) vuoteen 2050 mennessä. Siitä myös tuetaan Euroopan liikenteenhallintajärjestelmien käyttöönottoa kaikissa liikennemuodoissa, erityisesti lento- ja rautatieliikenteessä, ja sillä autetaan EU:ta siirtymään kohti älykästä, kestävää, osallistavaa, turvallista ja varmaa liikkuvuutta (esimerkiksi perustamalla vaihtoehtoisten polttoaineiden latausinfrastruktuurin eurooppalainen verkosto). TEN-T-ydinverkon valmiiksi saattaminen vuoteen 2030 mennessä luo unioniin arvioiden mukaan 7,5 miljoonaa työvuotta vuosina 2017–2030 ja saa aikaan unionin BKT:n 1,6 prosentin lisäkasvun vuonna 2030. Sotilaallisen liikkuvuuden parantamisesta Euroopan unionissa marraskuussa 2017 annetun yhteisen tiedonannon sekä komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. maaliskuuta 2018 antaman sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelman mukaan unionin rahoitusta siviili- ja sotilastarkoituksiin toteutettaville liikennealan kaksikäyttöhankkeille on määrä myöntää Verkkojen Eurooppa -välineestä. Energia-alalla painopisteenä on Euroopan laajuisten energiaverkkojen valmiiksi saattaminen kehittämällä sellaisia yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla edistetään energian sisämarkkinoiden yhdentymistä sekä rajat ylittävää ja eri alojen välistä verkkojen yhteentoimivuutta. Muita painopisteitä ovat kestävä kehitys, johon pyritään tukemalla hiilestä irtautumista erityisesti uusiutuvien energialähteiden verkkoon integroinnin avulla, sekä energian toimitusvarmuus muun muassa infrastruktuurin älyllistämisen ja digitalisoinnin avulla. Välineen avulla liitetään uusiutuvia energialähteitä verkkoon kehittämällä asianmukaista infrastruktuuria sekä tuetaan vähäistä määrää rajat ylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla. Näin edistetään kustannustehokkaalla tavalla myös Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden sekä vuoden 2030 energia- ja ilmastotavoitteiden ja hiilestä irtautumista koskevien pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista. Digitaalialalla Verkkojen Eurooppa auttaa kaikkia kansalaisia, yrityksiä ja julkishallintoja saamaan mahdollisimman paljon hyötyä digitaalisista sisämarkkinoista. Turvallisuudeltaan korkeatasoisten erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen käyttöönotto tukee kaikkia innovatiivisia digitaalipalveluja ja myös verkkoyhteyksillä varustettua liikkumista sekä muita yleistä etua koskevia palveluja. Lisäksi se auttaa varmistamaan, että kaikilla tärkeimmillä sosioekonomisilla vaikuttajilla kuten kouluilla, sairaaloilla, tärkeillä liikenteen keskuksilla, keskeisillä julkisen palvelun tarjoajilla ja laajasti digitalisoituneilla yrityksillä on käytettävissään tulevaisuussuuntautuneet laajakaistayhteydet (1 Gbit/s) vuoteen 2025 mennessä. Sen avulla myös tuetaan yleisesti Euroopan alueiden, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, yhteyksiä internetiin. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Verkkojen Eurooppa -välineen yleisenä tavoitteena on tukea EU:n liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen poliittisten tavoitteiden saavuttamista Euroopan laajuisten verkkojen osalta helpottamalla tai nopeuttamalla investointeja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin. Toisena tavoitteena on tukea rajat ylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian tuottamisessa. Välineellä pyritään maksimoimaan sen kattamien alojen välinen synergia sekä synergia EU:n muiden ohjelmien kanssa.

Liikenteen alalla Verkkojen Eurooppa -välineellä edistetään EU:n pitkän aikavälin tavoitteita, jotka liittyvät TEN-T-ydinverkon valmiiksi saamiseen vuoteen 2030 mennessä ja etenemiseen kohti kattavan TEN-T-verkon valmistumista vuoteen 2050 mennessä. Tämä käsittää siirtymisen puhtaaseen, kilpailukykyiseen ja verkotettuun liikkuvuuteen, SESARin ja Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönoton sekä siirtymisen vähähiiliseen talouteen käyttämällä innovatiivista infrastruktuuria, kuten latauksen perusinfrastruktuuria EU:lle vuoteen 2025 mennessä. Energia-alalla Verkkojen Eurooppa -väline edistää ensisijaisten TEN-E-käytävien ja aihealueiden valmiiksi saamista tiedonannon Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille tavoitteiden mukaisesti. Tavoitteena on varmistaa unionin energian sisämarkkinoiden toiminta, turvata energiahuolto (muun muassa infrastruktuurin älyllistämisen ja digitalisoinnin avulla) sekä edistää kestävää kehitystä ja ilmastotavoitteita integroimalla uusiutuvia energialähteitä verkkoon. Uusiutuvien energialähteiden alalla Verkkojen Eurooppa edistää ehdotetun EU:n vuoden 2030 tavoitteen saavuttamista kustannustehokkaalla tavalla energiakäänteen ja uusiutuvaa energiaa koskevien politiikkojen valtavirtaistamisen sekä alojen yhdistämisen osalta. Digitaalitalouden alalla Verkkojen Eurooppa edistää gigabittiyhteiskunnan digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin toteuttamista, joka on perusedellytys toimiville digitaalisille sisämarkkinoille. Lisäksi se edistää tarpeellisen infrastruktuurin tarjoamista EU:n laajuisen talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiokehityksen tukemiseksi. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Liikenne-, energia- ja digitaalisia infrastruktuureja tuetaan eriasteisesti EU:n eri rahoitusohjelmista ja -välineistä, joita ovat muun muassa Verkkojen Eurooppa, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) sekä koheesiorahasto, Euroopan horisontti, InvestEU ja Life. On tärkeää käyttää unionin eri rahoitusohjelmia ja -välineitä mahdollisimman tehokkaasti ja siten maksimoida unionin tukemien investointien täydentävyys ja lisäarvo. Tämä tavoite voitaisiin saavuttaa yksinkertaistamalla investointiprosessia sekä edistämällä liikennehankejatkumon näkyvyyttä ja asiaan liittyvien unionin ohjelmien välistä yhdenmukaisuutta tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Ohjelman toimilla olisi pyrittävä oikeasuhteisesti ratkaisemaan markkinoiden toimintapuutteita tai epätyydyttäviä investointitilanteita ilman päällekkäisyyttä yksityisen rahoituksen kanssa ja syrjäyttämättä yksityistä rahoitusta. Toimilla olisi myös oltava selkeä EU:n tason lisäarvo. Näin varmistetaan ohjelman toimien ja EU:n valtiontukisääntöjen välinen yhdenmukaisuus ja vältetään kilpailun kohtuutonta vääristymistä sisämarkkinoilla. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Euroopan laajuisista verkoista määrätään SEUT-sopimuksen 170 artiklassa, jonka mukaan ”unioni myötävaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen liikenteen, teletoiminnan ja energian infrastruktuurien aloilla”. EU:n oikeudesta toimia infrastruktuurirahoituksen alalla määrätään 171 artiklassa, jonka mukaan unioni ”voi erityisesti toteuttamiskelpoisuutta koskevilla selvityksillä, lainatakuilla tai korkotuella tukea (…) jäsenvaltioiden tukemia yhteistä etua koskevia hankkeita…”. SEUT-sopimuksen 172 artiklassa täsmennetään, että ”Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat 171 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut suuntaviivat ja muut toimenpiteet tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan”. Uusiutuvien energialähteiden edistämisestä määrätään SEUT-sopimuksen 194 artiklassa, jossa niiden edistäminen mainitaan nimenomaisesti yhtenä EU:n energiapolitiikan tavoitteena. Koska uusiutuvaan energiaan liittyvillä rajat ylittävillä hankkeilla edistetään vuodelle 2030 ehdotetun unionin tavoitteen saavuttamista kustannustehokkaalla tavalla, säädöksen olisi perustuttava myös SEUT-sopimuksen 194 artiklaan. Säädös ja toimenpiteen tyyppi (rahoitus) on määritelty SEUT-sopimuksessa, joka on Verkkojen Eurooppa -välineen oikeusperusta ja jonka mukaan Euroopan laajuisten verkkojen tehtävät, ensisijaiset tavoitteet ja rakenteet voidaan määritellä asetuksilla. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Niiden ongelmien laajuus, joita Verkkojen Eurooppa -välineellä pyritään ratkaisemaan, edellyttää erityisesti EU:n toimia, koska ongelmat ovat luonteeltaan EU:n laajuisia ja ne voidaan ratkaista tehokkaammin unionin tasolla. Näin voidaan kaiken kaikkiaan tuottaa enemmän hyötyä, nopeuttaa täytäntöönpanoa ja vähentää kustannuksia, jos jäsenvaltiot toimivat yhdessä. Euroopan laajuisten verkkojen investointitarpeet ovat vuoden 2020 jälkeisenä aikana hyvin huomattavat ja jäsenvaltioiden tasolla käytettävissä olevia resursseja suuremmat. Markkinoidenkin odotetaan tulevaisuudessa rahoittavan yhä enemmän uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita. Näin saatavalla mahdollisella tuella voitaisiin korvata vain kustannuksia, jotka aiheutuvat esteiden poistamisesta ja kannustimien puutteen korjaamisesta jäsenvaltioiden välisen rajat ylittävän yhteistyön alalla ja/tai alakohtaisen yhdentymisen esteiden poistamisesta. Tällaisella jäsenvaltioiden välisellä koordinoinnilla voidaan saada aikaan mittakaavaetuja, välttää infrastruktuurien päällekkäisyyttä ja edistää uusiutuvan energian käyttöönottoa. Tällä tavoin voidaan ottaa paremmin huomioon käytettävissä olevat mahdollisuudet sekä edistää politiikkojen lähentämistä ja sen myötä markkinoiden yhdentämistä, osaamisen siirtoa ja innovatiivisten teknologioiden käyttöönottoa ja toistettavuutta Euroopan kotimarkkinoilla. •Suhteellisuusperiaate Ehdotuksessa noudatetaan suhteellisuusperiaatetta, ja se kuuluu SEUT-sopimuksen 170 artiklan mukaisten Euroopan laajuisten verkkojen toiminta-alaan sekä uusiutuvan energian alan rajat ylittävien hankkeiden osalta SEUT-sopimuksen 194 artiklan soveltamisalaan. Ehdotuksessa vahvistetut toimet koskevat pelkästään liikenne-, energia- ja digitaalisten infrastruktuurien eurooppalaista ulottuvuutta sekä uusiutuvien energialähteiden rajat ylittävää käyttöönottoa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Komission on Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevan nykyisen asetuksen mukaisesti laadittava yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten tuensaajien kanssa kertomus Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnista ja esitettävä se Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio antoi tämän kertomuksen ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD) 13. helmikuuta 2018. Arvioinnissa tarkasteltiin ohjelman kokonaistehokkuutta sen yleisten ja alakohtaisten tavoitteiden kannalta sekä verrattuna siihen, mitä on saavutettu kansallisen tai EU:n toiminnan avulla. Arviointi perustui komission paremman sääntelyn suuntaviivojen mukaisesti viiteen kriteeriin, jotka olivat tuloksellisuus, tehokkuus, merkityksellisyys, johdonmukaisuus ja EU:n tasolla saatava lisäarvo.

Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnin päätelmät olivat kaiken kaikkiaan seuraavat: ”Arviointi on osoittanut, että Verkkojen Eurooppa välineen täytäntöönpanon ensimmäisten 3,5 vuoden jälkeen ohjelma on aikataulussaan, vaikka onkin aivan liian aikaista mitata tuloksia, sillä ohjelman täytäntöönpano on alkuvaiheessa. Lisäksi asetuksessa säädetystä suorituskykyä koskevasta kehyksestä puuttuvat tarkasti määritellyt tai luotettavat indikaattorit. Tämän huomioon ottaen arviointi on osoittanut seuraavaa: ·Verkkojen Eurooppa -väline on tehokas ja kohdennettu väline, jolla investoidaan Euroopan laajuiseen infrastruktuuriin (TEN) liikenne-, energia- ja digitaalialoilla. Välineestä on vuodesta 2014 lähtien investoitu 25 miljardia euroa, mikä on johtanut noin 50 miljardin euron kokonaisinvestointeihin infrastruktuureihin EU:ssa. Verkkojen Eurooppa -välineellä edistetään komission painopisteitä, joita ovat työpaikat, kasvu ja investoinnit, sisämarkkinat, energiaunioni ja ilmasto sekä digitaaliset sisämarkkinat, ja vahvistetaan siten EU:n talouden kilpailukykyä ja nykyaikaistamista. ·Verkkojen Eurooppa -väline tuo merkittävää EU:n tason lisäarvoa kaikille jäsenvaltioille, sillä välineestä tuetaan yhteyksiä lisääviä hankkeita, joilla on rajat ylittävä ulottuvuus. Suurin osa rahoituksesta myönnetään hankkeisiin, joissa rakennetaan puuttuvia yhteyksiä, poistetaan pullonkauloja ja pyritään siten varmistamaan EU:n sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja jäsenvaltioiden alueellinen yhteenkuuluvuus liikenne-, energia- ja digitaalialoilla. Energiahankkeilla lisätään myös toimitusvarmuutta ja mahdollistetaan talouden hiilestä irtautuminen ja nykyaikaistaminen kustannustehokkaasti. Verkkojen Eurooppa -välineellä edistetään uusien EU:n laajuisten liikenteen hallinta- ja turvallisuusjärjestelmien käyttöönottoa (esim. SESAR lentoliikenteessä ja ERTMS rautateillä) ja lisätään suuritehoisten sähkölinjojen ja älykkäiden verkkojen käyttöä, jota hiilettömien uusiutuvien energialähteiden nopea käyttöönotto edellyttää, sekä tuetaan laajakaistaverkkojen ja yhteenliitettyjen digitaalipalvelujen käyttöönottoa (esim. avoin data, sähköiset terveyspalvelut, sähköiset hankinnat, sähköinen tunnistaminen ja sähköiset allekirjoitukset). ·Verkkojen Eurooppa -avustusten suora hallinnointi on osoittautunut erittäin tehokkaaksi, sillä se tuo mukanaan vahvan hankejatkumon ja kilpailuun perustuvan valintaprosessin, asettaa etusijalle EU:n poliittiset tavoitteet ja mahdollistaa koordinoidun täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden täysimääräisen osallistumisen. Toimeenpanovirasto INEA on onnistunut erittäin hyvin Verkkojen Eurooppa -välineen taloudellisessa hallinnoinnissa ja talousarvion tehokkaassa käytössä, mikä johtuu erityisesti sen kyvystä ohjata nopeasti ja joustavasti tiettyjen toimien käyttämättömiä varoja uusien toimien rahoittamiseen. ·Koheesiotalousarviosta käytettiin ensimmäisen kerran tietty osuus (11,3 miljardia euroa – liikenne) Verkkojen Eurooppa -välineen suoran hallinnoinnin puitteissa. Määrärahat jaettiin kokonaisuudessaan ohjelmakauden alkupuoliskolla, ja niillä tuettiin lähes yksinomaan kestäviä liikennemuotoja. Varojen nopeaa jakoa edesauttoivat osaltaan kohdennettu tekninen apu, jäsenvaltioiden pienemmät hallinnolliset kustannukset, rahoituksen selkeät painopisteet ja vahva hankejatkumo, joka on aiemmin TEN-T-ohjelmasta tai koheesiopolitiikan välineistä tuettujen hankkeiden ja tutkimusten jatkuvuuden ansiota. ·Verkkojen Eurooppa -välineessä on jatkettu innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä ja kehittämistä. Niiden käyttöönotto on kuitenkin ollut vähäistä Euroopan strategisten investointien rahaston tarjoamien uusien mahdollisuuksien vuoksi. Verkkojen Eurooppa -rahoitusvälineiden käytön ennakoidaan pääsevän vauhtiin ohjelman jälkipuoliskolla, kun näiden rahoitusvälineiden ja ESIR-rahaston välinen täydentävyys on varmistettu.” Verkkojen Eurooppa -välineen laajakaistainvestointirahasto, joka perustuu Verkkojen Eurooppa -välineen ja ESIR-rahaston rahoitusosuuksiin, aloittanee toimintansa vuonna 2018, ja siitä rahoitetaan erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa heikompaan asemaan jääneillä alueilla, mikä johtaa merkittävään vipuvaikutukseen. ·”Lisäksi liikennealalla saatiin vuonna 2017 erittäin hyviä ensimmäisiä kokemuksia avustusten yhdistämisestä rahoitusvälineisiin, sillä ehdotuspyynnössä, jonka alustava talousarvio oli miljardi euroa, haettiin rahoitusta 2,2 miljardia euroa. Avustusten käytöllä voidaan siten maksimoida yksityisten tai julkisten varojen vipuvaikutus. ·Verkkojen Eurooppa välineen liikenne- ja energiatuella edistetään merkittävästi EU:n tavoitetta osoittaa vähintään 20 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta ilmastotoimien rahoittamiseen.” Energia-alalla yli 50 prosenttia Verkkojen Eurooppa -välineen energiabudjetista osoitettiin sähkön siirtoon ja älykkäisiin verkkoihin energiakäänteen edistämiseksi. ·”Televiestintäalalla Verkkojen Eurooppa -välineen kaksitahoinen keskittyminen rajat ylittäviin yleishyödyllisiin digitaalipalveluihin sekä viestintä- ja tietojärjestelmäinfrastruktuuriin on osoittanut, että ohjelmalla voidaan tärkeällä tavalla edistää EU:n digitaalisia sisämarkkinoita koskevien tavoitteiden saavuttamista ja mahdollistaa laadukkaiden digitaalipalvelujen käyttö kansalaisille ja yrityksille koko Euroopassa. Välineen avulla on kehitetty ja pantu täytäntöön yhteisiä politiikkoja, joilla vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten terveydenhuollon ja julkishallintojen digitalisaatioon sekä kyberturvallisuuteen. Resurssien vähäisyyden vuoksi Verkkojen Eurooppa -välineen televiestintäosiosta voitiin kuitenkin tukea vain ensimmäisiä alustavia toimia, joilla pyritään kokonaisvaltaiseen rajat ylittävään digitaaliseen infrastruktuuriin yleishyödyllisillä aloilla.” Koska Verkkojen Eurooppa -välineestä laajakaistaa varten osoitetut määrärahat olivat investointivajeeseen nähden vähäiset, tehokkuuden varmistaminen edellytti innovatiivista täytäntöönpanoa ja vipuvaikutuksen maksimointia. Asianomaisten rahoitusvälineiden monimutkaisen rakenteen vuoksi investoinnit toteutuvat paikan päällä kuitenkin vasta ohjelman täytäntöönpanon loppuvaiheessa. ·”Verkkojen Eurooppa -välineessä on myös testattu monialaisia synergioita, mutta ne ovat jääneet vähäisiksi nykyisen lainsäädäntö-/talousarviokehyksen rajoitusten vuoksi. Alakohtaisia poliittisia suuntaviivoja ja Verkkojen Eurooppa -välinettä olisi joustavoitettava huomattavasti, jotta lisätään synergiaa ja reagoidaan nopeammin uuden teknologian kehitykseen ja uusiin painopisteisiin, kuten digitalisaatioon, samalla kun vauhditetaan hiilestä irtautumista ja ratkaistaan kyberturvallisuuden kaltaisia yhteisiä yhteiskunnallisia haasteita. ·TEN-verkon loppuun saattaminen, joka määritellään EU:n poliittisissa painopisteissä, vaatii edelleen huomattavia investointeja, jotka riippuvat osittain jatkuvasta EU:n tuesta. Verkkojen Eurooppa -välineellä pystytään sen koon vuoksi puuttumaan ainoastaan osaan määritetyistä markkinoiden toimintapuutteista kaikilla kolmella alalla. Näin ollen julkisia ja yksityisiä investointeja voitaisiin edelleen saada enemmän, jos EU:n talousarviosta myönnettäisiin lisärahoitusta markkinoiden toimintapuutteiden ratkaisemiseen.” Uusiutuvia energialähteitä koskevasta direktiivistä vuonna 2016 tehdyn REFIT-arvioinnin asiaan liittyvät havainnot tukevat ehdotusta, jonka mukaan uusiutuvan energian alan rajat ylittävän yhteistyön olisi voitava saada rahoitusta Verkkojen Eurooppa -välineestä. •Sidosryhmien kuuleminen Julkinen verkkokuuleminen, joka toteutettiin osana EU:n tulevan rahoituksen kaikkia eri muotoja koskevien julkisten kuulemisten sarjaa, käynnistettiin 10. tammikuuta 2018 ja pysyi avoimena kahdeksan viikon ajan 9. maaliskuuta 2018 saakka. Vaikka julkisen kuulemisen aiheena oli (Verkkojen Eurooppa -välineestä, Galileosta ja ITERistä koostuva) strategisten infrastruktuurien rahoitus, yli 96 prosenttia vastauksista koski Verkkojen Eurooppa -välinettä. Sidosryhmät toivat toistuvasti esille tukensa Verkkojen Eurooppa -välineelle ja korostivat välineen keskeistä tehtävää niiden EU:n tavoitteiden tukemisessa, jotka koskevat muun muassa TEN-verkon loppuun saattamista, talouskasvua ja uusia työpaikkoja koko EU:ssa sekä vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta sietävään talouteen ja yhteiskuntaan siirtymistä. Sidosryhmät kehottivat lisäämään uuden ohjelman joustavuutta uusien synergioiden edistämiseksi ohjelman kolmen alan välillä. Liikennealan vastaajat korostivat Verkkojen Eurooppa -välineen merkitystä rajat ylittävien hankkeiden helpottamisessa sekä pullonkaulojen poistamisessa ja puuttuvien yhteyksien rakentamisessa. Energia-alaan liittyvissä vastauksissa vahvistettiin pääosin, että Verkkojen Eurooppa -välineellä edistetään merkittävästi Euroopan laajuisen energiainfrastruktuuriverkon valmiiksi saattamista ja niitä energiaunionin tavoitteita, jotka toteutuessaan tuovat huomattavia etuja kaikille Euroopan kansalaisille. Yhtenä suurimmista tulevaisuuden haasteista pidettiin vähähiiliseen talouteen siirtymistä. Sidosryhmät vaativat talousarvion kasvattamista, jotta voidaan nopeuttaa hiilestä irtautumista ja digitalisaatiota sekä energia- että liikennealalla ja lisätä samalla yhteyksiä koko EU:ssa. Digitaalialan vastaajat korostivat laajakaistayhteyksien keskeistä asemaa taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen vauhdittajana koko yhteiskunnassa ja eri aloilla. EU:n kilpailukyvyn parantamiseksi he vaativat verkkoyhteyksiin ja 5G-palveluihin kohdistuvien investointien lisäämistä, jolla autettaisiin parantamaan taloudellista suorituskykyä, luomaan työpaikkoja EU:hun ja tukemaan digitaaliseen yhteiskuntaan siirtymisen laadullista edistymistä.

Sidosryhmät antoivat samalla hyödyllistä palautetta aloista, joilla vaaditaan lisäparannuksia tai -kehittämistä. Yksityiskohtaisia tietoja tästä aiheesta on ehdotukseen liittyvän vaikutustenarvioinnin liitteessä 2 olevassa kuulemisraportissa. •Vaikutustenarviointi Komission ehdotus perustuu vaikutustenarviointiin, joka toimitettiin sääntelyntarkastelulautakunnalle 21. maaliskuuta 2018 ja josta lautakunta antoi myönteisen lausunnon (viitenumero ”MFF – CEF”) tietyin varauksin. Lautakunta suositteli erityisesti ohjelman seurantaan ja arviointiin liittyvien järjestelyjen kuvauksen parantamista siten, että siinä selitetään paremmin johdonmukaisuus suhteessa muihin EU:n ohjelmiin ja täsmennetään, miten Verkkojen Eurooppa -välineen rajat ylittävää luonnetta vahvistetaan laajentamalla ohjelman soveltamisalaa. Lautakunnan antamassa lausunnossa esitetyt suositukset on otettu huomioon vaikutustenarviointikertomuksen lopullisessa versiossa. Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevassa vaikutustenarvioinnissa keskityttiin säädösehdotuksen mukaisiin muutoksiin ja poliittisiin valintoihin kaikkiin monivuotista rahoituskehystä (MRK) koskeviin vaikutustenarviointeihin sovellettavan yleisen lähestymistavan mukaisesti. Kertomuksessa kuvattiin erityisesti Verkkojen Eurooppa -ohjelman ehdotetun jatkamisen rakennetta ja painopisteitä sekä tarkasteltiin vaihtoehtoja, joilla sen tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman hyvin. Vaikutustenarviointikertomuksessa esiteltiin nykyisestä Verkkojen Eurooppa -välineestä saatuja kokemuksia. Siinä käytettiin pääasiallisena tietolähteenä Verkkojen Eurooppa -välineen tuoretta väliarviointia (niiden tulosten lisäksi, jotka saatiin julkisesta verkkokuulemisesta, joka toteutettiin EU:n tulevan rahoituksen kaikista eri muodoista pidettyjen julkisten kuulemisten puitteissa, sekä synergioiden ja uusiutuvan energian osalta paremmin kohdennetusta tietojenvaihdosta sidosryhmien kanssa). Jatkettavan ohjelman tavoitteiden mukauttamistarpeita arvioitiin saatujen kokemusten pohjalta ja ottaen huomioon uudet haasteet ja uusi kehitys (erityisesti digitaalitalouden alalla). Uuden Verkkojen Eurooppa -välineen tulevat haasteet määriteltiin. Lisäksi arvioitiin, miten Verkkojen Eurooppa -väline voi auttaa saavuttamaan MRK:n yhteiset tavoitteet, joita ovat yksinkertaistaminen sekä joustavuuden ja tehokkuuden parantaminen. Ohjelmalle asetettujen tavoitteiden tehokkaan täyttämisen näkökulmasta käsiteltiin edelleen ohjelman rakennetta ja painopisteitä, tarkistamista suhteessa nykyiseen Verkkojen Eurooppa -välineeseen sekä uudelta ohjelmalta odotettavaa täytäntöönpanomekanismia. Muita täytäntöönpanovaihtoehtoja arvioitiin erityisesti ohjelman toimien soveltamisalan laajentamisen osalta sekä digitaalisessa pilarissa että uusiutuvan energian alan rajat ylittävissä hankkeissa. Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin myös vaihtoehtoja ja valmiuksia alojen välisen synergian vahvistamiseksi ohjelmassa. Siinä arvioitiin erityisesti mahdollisuutta hyväksyä eri alojen erityistavoitteita kattavia yhteisiä työohjelmia ja poistaa kuluvalla ohjelmakaudella synergioita haitanneita esteitä erityisesti tukikelpoisuussääntöjen osalta. Komission ehdotus vastaa kaikilta osin arvioinnissa määriteltyä parasta toimintavaihtoehtoa. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Yksinkertaistamiseen tähtäävien toimien kokonaisuus, joka toteutetaan vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä (MRK) koskevien komission yleisten yksinkertaistamistoimenpiteiden puitteissa, vaikuttaa Verkkojen Eurooppa -ohjelman täytäntöönpanoon. Komissio aloitti seuraavan MRK:n valmistelun julkaisemalla valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta maaliskuussa 2017. Seuraavana vuorossa olivat kesäkuussa 2017 julkaistu EU:n rahoituksen tulevaisuutta koskeva pohdinta-asiakirja ja budjettipääosaston marras-/joulukuussa 2017 antamat ohjeasiakirjat ohjelmia koskevista yksinkertaistetuista perussäädöksistä. Tämän poliittisen prosessin tulokset tarjosivat seuraavaa MRK:ta varten ylhäältä alas suuntautuvaa ohjausta, joka vaikuttaa vuoden 2020 jälkeisen Verkkojen Euroopan ohjelmakauden muotoon. Vuoden 2020 jälkeistä Verkkojen Eurooppa -asetusta koskevia yleisiä yksinkertaistamistoimia on toteutettu edellä mainittujen horisontaalisten ohjeiden mukaisesti. Näin on tehty myös kaikissa muissa rahoitusohjelmissa, ja ohjeiden vaikutus näkyy uudessa Verkkojen Eurooppa -välineessä erityisesti kustannusvaihtoehtojen, yhteisrahoitusosuuksien ja sidosryhmien osallistumisen yksinkertaistamisena sekä ohjelman tavoitteiden, seurannan ja raportoinnin kehittämisenä. Myös Verkkojen Eurooppa -välineen oikeudellista kehystä on määrä yksinkertaistaa keventämällä Verkkojen Eurooppa -asetusta ja antamalla mahdollisuus delegoida säännöksiä ja ehtoja työohjelmille. Näin edistetään ohjelman kolmen alan välistä synergiaa ja tuetaan Verkkojen Euroopan mukautumista tuleviin tarpeisiin. Yksinkertaistamalla ohjelmaa kevennetään sääntelytaakkaa ja vähennetään ohjelmaan osallistuville sidosryhmille säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Yksinkertaistamisella on siis myönteinen vaikutus EU:n kilpailukykyyn asianomaisilla aloilla. Sillä edistetään myös uusia digitalisointitoimia, joita toteutetaan parempien sääntelyohjeiden mukaisesti ja ohjelman täytäntöönpanoa varten jo käytössä olevien digitaalisten tukipalvelujen (esim. Tentec-tietojärjestelmä) mukaisesti. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Verkkojen Eurooppa -välinettä koskeva komission ehdotus kattaa seuraavat määrät: Verkkojen Eurooppa -väline 2021–2027 (määrät euroina ja käypinä hintoina) Liikenne, johon sisältyvät yleiset määrärahat koheesiorahaston rahoitusosuus: sotilaallisen liikkuvuuden tuki: 30 615 493 000 12 830 000 000 11 285 493 000 6 500 000 000 Energia 8 650 000 000 Digitaaliala 3 000 000 000 Yhteensä 42 265 493 000 Komissio ehdottaa nykyisen Verkkojen Eurooppa -ohjelman toteutuksesta saatujen hyvien kokemusten perusteella, että Euroopan komissio ja sen innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) käyttävät uuden ohjelman toteutuksessa suoraa hallinnointitapaa kaikilla kolmella Verkkojen Eurooppa -välineen alalla. Kuten säädösehdotukseen liittyvästä rahoitusselvityksestä käy ilmi, ehdotettu talousarvio kattaa kaikki tarvittavat ohjelman täytäntöönpanosta aiheutuvat toimintamenot sekä henkilöstökustannukset ja muut ohjelman hallinnointiin liittyvät hallintomenot. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Vastuu ohjelman täytäntöönpanosta siirretään INEAlle lukuun ottamatta tiettyjä ohjelman tukitoimia, joita vastaavat pääosastot hallinnoivat suoraan. Nykyisen Verkkojen Eurooppa 2014–2020:n väliarvioinnissa todettiin, että ”Verkkojen Eurooppa -avustusten suora hallinnointi on osoittautunut erittäin tehokkaaksi, sillä se tuo mukanaan vahvan hankejatkumon ja kilpailuun perustuvan valintaprosessin, asettaa etusijalle EU:n poliittiset tavoitteet ja mahdollistaa koordinoidun täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden täysimääräisen osallistumisen. Toimeenpanovirasto INEA on onnistunut erittäin hyvin Verkkojen Eurooppa -välineen taloudellisessa hallinnoinnissa ja talousarvion tehokkaassa käytössä, mikä johtuu erityisesti sen kyvystä ohjata nopeasti ja joustavasti tiettyjen toimien käyttämättömiä varoja uusien toimien rahoittamiseen”.

Siksi ehdotetaan, että nykyinen toteutusmekanismi säilytetään. Sitä on kuitenkin määrä yksinkertaistaa ja muuttaa entistä joustavammaksi. Verkkojen Eurooppa 2014–2020 -välineeseen verrattuna otetaan käyttöön yksinkertaisempi mutta luotettavampi tuloskehys, jonka avulla seurataan, miten ohjelman tavoitteet saavutetaan ja miten ohjelmalla edistetään EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Ohjelman täytäntöönpanon ja edistymisen seurantaan käytettävillä indikaattoreilla seurataan erityisesti seuraavia seikkoja: ·tehokkaat ja yhteenliitetyt verkot ja infrastruktuuri älykästä, kestävää, osallistavaa, turvallista ja varmaa liikkuvuutta varten sekä sopeuttaminen sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin ·yhteenliitettävyyden ja markkinoiden yhdentämisen edistäminen, energian toimitusvarmuuden ja kestävän kehityksen edistäminen mahdollistamalla hiilestä irtautuminen; rajat ylittävän yhteistyön edistäminen uusiutuvan energian alalla ·digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin käyttöönoton edistäminen kaikkialla Euroopan unionissa. INEA kerää tarvittavat tiedot tuettavien toimien toteuttamisen ja arvioinnin aikana. Tätä tarkoitusta varten avustuksen hakuehdoissa ja avustussopimusmallissa on hakijoille ja tuensaajille asetettavia oikeasuhteisia vaatimuksia tarvittavien tietojen antamisesta. Komissio suorittaa ohjelman väliarvioinnin ja jälkiarvioinnin arvioidakseen sen tehokkuutta, tuloksellisuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja lisäarvoa varainhoitoasetuksen 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset 1 artikla – Kohde Artiklassa säädetään, että asetuksen kohteena on Verkkojen Eurooppa -välineen perustaminen. 2 artikla – Määritelmät Artiklassa vahvistetaan asetukseen liittyvät määritelmät. 3 artikla – Tavoitteet Artiklassa määritellään ohjelman yleinen tavoite painottaen erityisesti liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välisiä synergioita ja kunkin alan eritystavoitteita. 4 artikla – Talousarvio Artiklassa vahvistetaan ohjelman kokonaisbudjetti. Se jakautuu liikenteen, energian ja digitaalitalouden osioon. Liikenteen osioon sisältyy siirto koheesiorahastosta ja sotilaallisen liikkuvuuden tuki puolustuksen klusterista. Artiklaan sisältyvä säännös kattaa kaikki välttämättömät kustannukset, jotka aiheutuvat valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus-, arviointi- ja muusta toiminnasta sekä tarvittavista tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista, organisaation tietoteknisistä työkaluista ja ohjelman hallinnoinnissa tarvittavasta teknisestä ja hallinnollisesta avusta. Artiklassa todetaan myös, että toimista aiheutuvat kulut voivat olla avustuskelpoisia 1. tammikuuta 2021 alkaen ensimmäisten työohjelmien osalta. Artiklassa vahvistetaan, että koheesiorahastosta liikennealalle siirrettävistä määristä 70 prosenttia on kansallisia määrärahoja ja että kansallista määrärahajakoa on noudatettava 31. joulukuuta 2023 asti. Lisäksi siinä säädetään, että jäsenvaltiot voivat pyytää niille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjen varojen siirtämistä Verkkojen Eurooppa -välineen käyttöön.

5 artikla – Kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan Artiklassa määritellään edellytykset, joilla kolmannet maat voivat osallistua ohjelmaan. 6 artikla – EU:n rahoituksen toteutus ja muodot Artiklassa määritellään Verkkojen Eurooppa -välineen hallinnointitavaksi suora hallinnointi ja rahoitusmuodoksi erityisesti avustukset ja hankinnat sekä rahoitusta yhdistäviin toimiin kuuluvat rahoitusvälineet. Valtuudet ohjelman toteuttamiseen voidaan siirtää toimeenpanovirastolle. 7 artikla – Rajat ylittävät hankkeet uusiutuvan energian alalla Artikla koskee uusiutuvan energian alan rajat ylittävien hankkeiden yksilöintiä sekä näihin hankkeisiin sovellettavia erityisiä kelpoisuusehtoja. 8 artikla – Yhteistä etua koskevat hankkeet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla Artiklassa säädetään digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla toteutettavien yhteistä etua koskevien rajat ylittävien hankkeiden yksilöinnistä sekä erityisistä kelpoisuus- ja priorisointiperusteista, joita sovelletaan hankkeiden tukemiseen ohjelmasta. 9 artikla – Avustuskelpoiset toimet Artiklassa esitetään kuhunkin erityistavoitteeseen liittyvät toimet, jotka ovat oikeutettuja saamaan asetuksen mukaista rahoitustukea. Artiklaan sisältyy säännös, jonka mukaan joustavaa lähestymistapaa voidaan soveltaa toimiin, joilla edistetään ohjelman jonkin erityistavoitteen lisäksi myös liikenteen, energian tai digitaalitalouden alan välisiä synergioita. 10 artikla – Synergiat Artiklassa säädetään ohjelman eri alojen välisiin synergiatoimiin sovellettavista säännöksistä, joiden mukaan toimet on toteutettava joko erityisillä monialaisilla työohjelmilla tai yhteisrahoittamalla toimiin sisältyviä lisäelementtejä, joiden on täytettävä tietyt artiklassa säädetyt vaatimukset. 11 artikla – Avustuskelpoiset yhteisöt Artiklassa vahvistetaan ohjelman avustuksia koskevat avustuskelpoisuusperusteet henkilöiden ja yhteisöjen osalta. Sen mukaan työohjelmissa voidaan määrätä tietyistä lisäehdoista, kuten jäsenvaltioiden suostumuksesta ehdotukseen. 12 artikla – Avustukset Artiklassa säädetään, että avustusten myöntämiseen Verkkojen Eurooppa -ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetusta. 13 artikla – Myöntämisperusteet Artiklassa säädetään kaikille kolmelle alalle yhteisestä myöntämisperusteiden viitepohjasta, jota käytetään ehdotusten arvioinnissa. Artiklalla otetaan käyttöön erityisvaatimuksia, joiden ansiosta liikenteen alalla voidaan ottaa paremmin huomioon käytäviin perustuva lähestymistapa sekä tarpeen mukaan erityisesti asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklan mukaiset käytävän työsuunnitelmat ja täytäntöönpanosäädökset sekä mainitun asetuksen 45 artiklan 8 kohdan mukaisen käytävästä vastaavan eurooppalaisen koordinaattorin lausunto.

14 artikla – Yhteisrahoitusosuudet Artiklassa määritetään kuhunkin alaan sovellettavat yhteisrahoitusosuuksien enimmäismäärät. Siinä säädetään myös yhteisrahoitusosuuksien enimmäismääristä sellaisten monialaisten työohjelmien yhteydessä, jotka kattavat useamman kuin yhden alan synergioiden tukemiseksi. Artiklalla otetaan käyttöön myös poikkeus, joka koskee koheesiorahastosta siirrettäviä määriä. 15 artikla – Avustuskelpoiset kustannukset Artiklassa säädetään kustannusten avustuskelpoisuutta koskevista perusteista, joita sovelletaan varainhoitoasetuksen 186 artiklassa säädettyjen edellytysten lisäksi. 16 artikla – Avustusten ja muiden rahoituslähteiden yhdistäminen Artiklassa vahvistetaan mahdollisuus yhdistää avustuksia rahoitukseen Euroopan investointipankista, kansallisista kehityspankeista tai muista kehitysrahoituslaitoksista tai julkisista rahoituslaitoksista sekä yksityisen sektorin rahoituslaitoksista ja yksityisen sektorin sijoittajilta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet mukaan lukien. 17 artikla – Avustusten määrän pienentäminen tai avustusten lopettaminen Artiklassa määritellään avustusten määrän pienentämistä tai avustusten lopettamista koskevat ehdot moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja suurten infrastruktuurihankkeiden yhteydessä mahdollisesti esiintyviin viiveisiin liittyvien riskien lieventämiseksi. Sen mukaan avustusten määrää voidaan pienentää tai avustukset voidaan lopettaa, jos toimi ei ole käynnistynyt yhden vuoden kuluessa avustussopimuksessa mainitusta alkamispäivästä tai jos toimen etenemistä koskevan arvioinnin perusteella todetaan, että toimen toteutuksessa on esiintynyt merkittäviä viiveitä, joiden takia toimen tavoitteita ei todennäköisesti saavuteta. 18 artikla – Kumulatiivinen, täydentävä ja yhdistetty rahoitus Artiklalla varmistetaan, että toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös muusta unionin ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Artiklassa säädetään, että ehdotettu toimi, joka on arvioitu hyväksytysti Verkkojen Eurooppa -välineessä mutta jota ei voida rahoittaa talousarviorajoitteiden vuoksi, voi saada rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tai koheesiorahastosta. 19 artikla – Työohjelmat Artiklassa säädetään, että ohjelma pannaan täytäntöön työohjelmilla, jotka komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä tarkastelumenettelyä noudattaen. 20 artikla – Seuranta ja raportointi Artiklassa viitataan liitteeseen, jossa esitetään Verkkojen Eurooppa -ohjelman seurantaan käytettävät indikaattorit. Artiklan mukaan indikaattoreja voidaan muuttaa delegoidulla säädöksellä. Lisäksi laaditaan seuranta- ja arviointipuitteet, joilla arvioidaan edistymistä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. 21 artikla – Arviointi Artiklan mukaan komission on suoritettava ohjelman väliarviointi ja jälkiarviointi sekä toimitettava arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 22 artikla – Komiteamenettely Artiklassa määritellään, että Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. Siinä täsmennetään, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan mukaista tarkastelumenettelyä sovelletaan.

23 artikla – Delegoidut säädökset Artiklan mukaan komissio voi antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä olevaa I, II, III, IV ja V osaa. 24 artikla – Siirretyn säädösvallan käyttäminen Artiklassa on vakiosäännöksiä säädösvallan siirtämisestä. 25 artikla – Tiedotus, viestintä ja julkisuus Artiklan mukaan Verkkojen Eurooppa -rahoituksen saajien on varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys toteuttamiensa toimien osalta ja komission on tiedotettava Verkkojen Eurooppa -toimista ja niiden tuloksista. 26 artikla – Unionin taloudellisten etujen suojaaminen Artikla koskee Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaa suhteessa ohjelmaan osallistuviin kolmansiin maihin. 27 artikla – Kumoaminen ja siirtymäsäännökset Artiklalla kumotaan edellinen Verkkojen Eurooppa -asetus (asetus (EU) N:o 1316/2013) ja Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista annettu asetus (EU) N:o 283/2014. Artiklaan sisältyy myös siirtymäsäännöksiä, jotka koskevat Verkkojen Eurooppa -toimia sekä teknistä ja hallinnollista apua. 28 artikla – Voimaantulo Artiklassa säädetään, että asetusta sovelletaan 1. tammikuuta 2021 alkaen. Liite – I osa – Indikaattorit Tässä liitteen osassa esitetään indikaattorit, joilla seurataan ohjelman edistymistä suhteessa sen yleisiin ja erityisiin tavoitteisiin. Liite – II osa – Liikennealan ohjeelliset prosenttiosuudet Tässä liitteen osassa esitetään liikennealan talousarviovarojen jakautumisen ohjeelliset prosenttiosuudet. Liite – III osa – Liikenteen ydinverkkokäytävät ja ennalta yksilöidyt osuudet; kattavan verkon ennalta yksilöidyt osuudet Tässä liitteen osassa määritellään ydinverkkokäytävien ja niiden ennalta yksilöityjen osuuksien suuntaus sekä annetaan alustava luettelo kattavan verkon rajat ylittävistä osuuksista. Liite – IV osa – Rajat ylittävien hankkeiden yksilöinti uusiutuvan energian alalla

Tässä liitteen osassa määritellään perusteet ja menettely uusiutuvan energian alan rajat ylittävien hankkeiden yksilöinnille. Liite – V osa – Digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin yhteistä etua koskevat hankkeet Tässä liitteen osassa esitetään alustava luettelo yhteistä etua koskevista ennalta yksilöidyistä digitaalisen yhteenliitettävyyden hankkeista. 2018/0228 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 ja 194 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi unioni tarvitsee ajanmukaisen ja tehokkaan infrastruktuurin, joka edistää unionin ja sen eri alueiden välisiä yhteyksiä ja yhdentymistä liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Näillä yhteyksillä on määrä helpottaa henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. Euroopan laajuisilla verkoilla olisi helpotettava rajatylittäviä yhteyksiä, lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistettävä kilpailukykyisemmän sosiaalisen markkinatalouden luomista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. (2)Verkkojen Eurooppa -välineen, jäljempänä ’ohjelma’, tavoitteena on nopeuttaa investointeja Euroopan laajuisten verkkojen alalla ja luoda vipuvaikutusta rahoituksen hankkimiseksi sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta samalla, kun parannetaan oikeusvarmuutta ja noudatetaan teknologianeutraaliuden periaatetta. Ohjelman pitäisi auttaa hyödyntämään täysin liikenne- ja energia-alojen ja digitaalitalouden välinen synergia, mikä tehostaisi unionin toimia ja mahdollistaisi käyttöönottokustannusten optimoinnin. (3)Ohjelmalla olisi pyrittävä tukemaan ilmastonmuutoksen ja ympäristön kannalta kestäviä sekä sosiaalisesti kestäviä hankkeita ja tarvittaessa toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi. Erityisesti olisi vahvistettava ohjelman osuutta Pariisin sopimuksen tavoitteiden, vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiatavoitteiden sekä hiilestä irtautumista koskevan pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen.

(4)Koska Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien unionin sitoumusten vuoksi on tärkeää torjua ilmastonmuutosta, ilmastotoimet olisi valtavirtaistettava tässä asetuksessa siten, että voidaan saavuttaa yleistavoite, jonka mukaan 25 prosenttia EU:n talousarvion menoista käytetään ilmastotavoitteiden tukemiseen. Ohjelmasta rahoitettavilta toimilta odotetaan, että 60 prosentilla ohjelman määrärahoista edistetään ilmastotavoitteiden saavuttamista, muun muassa seuraavien Rion tunnusmerkkien perusteella: i) 100 prosenttia niiden menojen osalta, jotka liittyvät rautatieinfrastruktuuriin, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen, sähkön siirtoon ja varastointiin, älykkäisiin verkkoihin, hiilidioksidin siirtoon ja uusiutuvaan energiaan; ii) 40 prosenttia sisävesiliikenteen, multimodaalikuljetusten ja kaasuinfrastruktuurin osalta – jos se mahdollistaa uusiutuvan vedyn tai biometaanin käytön lisäämisen. Tähän liittyviä toimia yksilöidään ohjelman valmistelun ja toteuttamisen yhteydessä, ja niitä arvioidaan uudelleen myöhemmissä arviointi- ja tarkasteluprosesseissa. Jotta voidaan ehkäistä infrastruktuurin haavoittuvuus mahdollisille ilmastonmuutoksen pitkän aikavälin vaikutuksille ja varmistaa, että hankkeesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästökustannukset otetaan mukaan hankkeen taloudelliseen arviointiin, ohjelmasta tuettavien hankkeiden ilmastokestävyys olisi tarvittaessa varmistettava niiden ohjeiden mukaisesti, joita komission olisi laadittava yhdenmukaisesti muita unionin ohjelmia koskevien ohjeiden kanssa. (5)Jotta voidaan noudattaa tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta annetun direktiivin 2016/2284/EU 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädettyjä raportointivaatimuksia, jotka koskevat unionin varojen käyttöönottoa tukemaan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimenpiteitä, tämän direktiivin mukaisten ilman epäpuhtauksien vähennysten kustannuksia seurataan. (6)Yksi tämän ohjelman tärkeistä tavoitteista on lisätä synergiaa liikenteen, energian ja digitaalitalouden välillä. Tätä varten ohjelmassa olisi hyväksyttävä monialaisia työohjelmia, joilla voidaan puuttua tiettyihin tukitoimien aloihin, joita ovat esimerkiksi verkotettu ja automatisoitu liikkuvuus tai vaihtoehtoiset polttoaineet. Lisäksi kullakin alalla olisi ohjelman mukaisesti voitava pitää avustuskelpoisina lisätekijöitä toiselta alalta, jos tällainen lähestymistapa parantaa investoinnin sosioekonomista hyötyä. Alojen väliseen synergiaan olisi kannustettava toimien valinnan myöntämisperusteissa. (7)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 vahvistetuissa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivoissa, jäljempänä ’TEN-T-suuntaviivat’, yksilöidään TEN-T-verkon infrastruktuuri, täsmennetään siltä edellytettävät vaatimukset sekä säädetään täytäntöönpanoa koskevista toimenpiteistä. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ydinverkko olisi saatava valmiiksi vuoteen 2030 mennessä siten, että luodaan uutta infrastruktuuria ja parannetaan merkittävästi olemassa olevan infrastruktuurin tasoa ja palautetaan sitä ennalleen. (8)TEN-T-suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen tukea ensi sijassa rajatylittävien ja puuttuvien yhteyksien toteuttamista sekä varmistaa tarvittaessa, että tuetut toimet ovat yhdenmukaisia asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklan mukaisesti laadittujen käytäviä koskevien työsuunnitelmien kanssa ja vastaavat verkon yleistä kehittämistä toimintavarmuuden ja yhteentoimivuuden osalta. (9)Jotta voidaan ottaa huomioon lisääntyvät liikennevirrat ja verkon kehittyminen, ydinverkon käytävien suuntausta ja ennalta yksilöityjä osuuksia olisi mukautettava. Mukautusten olisi oltava oikeasuhteisia, jotta voidaan säilyttää käytävien kehittämisen ja koordinoinnin johdonmukaisuus ja tehokkuus. Sen vuoksi ydinverkon käytävien pituutta ei pitäisi lisätä yli 15 prosentilla. (10)On tarpeen edistää investointeja älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen kaikkialla unionissa. Komissio antoi vuonna 2017 tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä”. Siinä esitettiin laaja valikoima aloitteita, joiden tavoitteena oli tehdä liikenteestä turvallisempaa, kannustaa ottamaan käyttöön älykkäitä tiemaksujärjestelmiä, vähentää hiilidioksidipäästöjä, ilmansaasteita ja ruuhkia, edistää verkottunutta ja automatisoitua liikkumista sekä turvata työntekijöille asianmukaiset olosuhteet ja lepoajat. Näihin aloitteisiin olisi varattava unionin rahoitustukea, tarvittaessa myös tämän ohjelman kautta. (11)TEN-T-suuntaviivoissa edellytetään uusien teknologioiden ja innovoinnin osalta, että TEN-T mahdollistaa hiilestä irtautumisen kaikissa liikennemuodoissa edistämällä energiatehokkuutta ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/94/EU luodaan yhteinen toimenpidekehys vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle unionissa, jotta voidaan minimoida liikenteen riippuvuus öljystä ja lieventää liikenteen ympäristövaikutuksia. Lisäksi kyseisen direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisia lataus- ja tankkauspisteitä on saatavilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Marraskuussa 2017 annettujen komission ehdotusten mukaan tarvitaan laaja joukko toimenpiteitä, joilla edistetään vähäpäästöistä liikkuvuutta, mukaan lukien rahoitustuki, jos markkinaolosuhteet eivät tarjoa riittävästi kannustimia. (12)Antamassaan tiedonannossa ”Kestävä liikkuvuus Euroopassa: turvallinen, verkottunut ja puhdas liikenne” komissio korosti, että ajoneuvojen automatisoinnin ja edistyneiden yhteyksien ansiosta ajoneuvoista tulee turvallisempia ja paremmin yhteiskäyttöön soveltuvia, minkä vuoksi ne tulevat olemaan myös paremmin kaikkien saatavilla, mukaan lukien esimerkiksi vanhukset tai vammaiset, jotka nykyisin voivat olla liikkuvuuspalvelujen saavuttamattomissa. Samassa yhteydessä komissio esitti tieliikenneturvallisuutta koskevan EU:n strategisen toimintasuunnitelman ja ehdotti tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY tarkistamista. (13)Jotta voidaan tehostaa liikennehankkeiden toteuttamista verkon vähemmän kehittyneissä osissa, ohjelmaan olisi siirrettävä koheesiorahastosta varoja liikennehankkeiden rahoittamiseen koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa. Rahoituskelpoisten hankkeiden valinta olisi alkuvaiheessa ja siirrettävän määrärahan 70 prosentin rajoissa toteutettava noudattaen koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Jäljelle jäävä 30 prosenttia siirrettävästä määrärahasta olisi jaettava kilpailun pohjalta etupäässä rajatylittäville ja puuttuvien yhteyksien rakentamista koskeville hankkeille jäsenvaltioissa, jotka voivat saada rahoitusta koheesiorahastosta. Komission olisi tuettava koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen oikeutettuja jäsenvaltioita niiden pyrkiessä laatimaan asianmukaisia hankesuunnitelmia, erityisesti parantamalla asianomaisten julkishallintojen institutionaalisia valmiuksia. (14)Sotilaallisen liikkuvuuden parantamisesta Euroopan unionissa marraskuussa 2017 annetun yhteisen tiedonannon jälkeen komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja hyväksyivät 28 päivänä maaliskuuta 2018 sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman, jossa korostettiin, että liikenneinfrastruktuuripolitiikka tarjoaa hyvän tilaisuuden parantaa synergioita puolustustarpeiden ja TEN-T-verkon välillä. Toimintasuunnitelmassa todetaan, että neuvostoa pyydetään käsittelemään ja hyväksymään liikenneinfrastruktuuriin liittyvät sotilaalliset vaatimukset vuoden 2018 puoliväliin mennessä ja että vuoteen 2019 mennessä komission yksiköt määrittelevät sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvat Euroopan laajuisen liikenneverkon osat, mukaan lukien nykyiseen infrastruktuuriin tarvittavat parannukset. Unionin rahoitus kaksikäyttöhankkeiden täytäntöönpanoon olisi toteutettava tämän ohjelman kautta erityisillä työohjelmilla, joissa täsmennetään sovellettavat vaatimukset siten kuin työohjelman yhteydessä määritellään. (15)Tiedonannossaan ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” komissio toi esiin syrjäisimpien alueiden erityisiä liikennetarpeita ja korosti, että näihin tarpeisiin vastaamiseksi tarvitaan unionin rahoitusta, myös tästä ohjelmasta. (16)Ottaen huomioon merkittävät investoinnit, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan edetä kohti koko TEN-T-ydinverkon toteuttamista vuoteen 2030 mennessä (arviolta 350 miljardia euroa vuosina 2021–2027) ja kattavan TEN-T-verkon toteuttamista vuoteen 2050 mennessä, sekä hiilestä irtautumisen, digitalisaation ja kaupunkiliikenteen vaatimat investoinnit (arviolta 700 miljardia euroa vuosina 2021–2027), on syytä varmistaa unionin rahoitusohjelmien ja -välineiden mahdollisimman tehokas käyttö ja siten maksimoida unionin tukemien investointien lisäarvo. Tämä olisi saavutettavissa virtaviivaistamalla investointiprosessi ja mahdollistamalla näkyvyys liikenteen hankesuunnitelmissa sekä johdonmukaisuus kaikissa unionin tukiohjelmissa, erityisesti Verkkojen Eurooppa -välineessä, Euroopan aluekehitysrahastossa, koheesiorahastossa ja InvestEU-rahastossa. Tarvittaessa olisi erityisesti otettava huomioon mahdollistavat edellytykset, jotka luetellaan [Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä] annetun asetuksen (EU) XXX liitteessä IV. (17)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 yksilöidään Euroopan laajuiset ensisijaiset energiainfrastruktuurit, joiden toteuttaminen on olennaisen tärkeää unionin energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, yksilöidään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tarpeen näiden ensisijaisten infrastruktuurien toteuttamiseksi, sekä säädetään lupien myöntämistä, julkisen sektorin osallistumista ja sääntelyä koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja/tai helpottaa tällaisten hankkeiden toteuttamista, mukaan lukien perusteet, joilla määritetään näiden hankkeiden kelpoisuus saada unionin rahoitustukea. (18)Direktiivissä [uudelleen laadittu uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] painotetaan tarvetta luoda puitteet, jotka mahdollistavat unionin varojen tehostetun käytön. Erityisesti mainitaan toimet uusiutuvaa energiaa koskevan yhteistyön tukemiseksi yli rajojen. (19)Verkkoinfrastruktuurin täydentäminen on edelleen keskeinen tekijä uusiutuvaa energiaa koskevassa kehitystyössä, ja uusiutuvaa energiaa koskevan rajatylittävän yhteistyön mukaan ottaminen vastaa Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille -aloitteen yhteydessä omaksuttua lähestymistapaa, jossa tarkoituksena on yhteisvastuullisesti saavuttaa uusiutuvan energian tavoite vuoteen 2030 mennessä, sekä hiilestä irtautumisen pitkän aikavälin tavoitteiden myötä muuttunutta toimintapoliittista ympäristöä. (20)Innovatiivinen infrastruktuuriteknologia, joka mahdollistaa siirtymisen vähähiilisiin energia- ja liikkuvuusjärjestelmiin ja auttaa parantamaan toimitusvarmuutta, on välttämätön unionin hiilestä irtautumisen tavoitteiden kannalta. Komissio painotti 23 päivänä marraskuuta 2017 antamassaan tiedonannossa Euroopan energiaverkkojen vahvistamisesta” erityisesti, että sähkön roolin vahvistuminen, jossa uusiutuvat energialähteet muodostavat puolet sähköntuotannosta vuoteen 2030 mennessä, edistää entistä enemmän hiilestä irtautumista tähän asti fossiilisten polttoaineiden hallitsemilla aloilla, kuten liikenteessä, teollisuudessa ja lämmityksessä ja jäähdytyksessä, ja että Euroopan laajuisen energiainfrastruktuurin politiikassa keskitytään yhä enemmän sähkön yhteenliitäntöihin, sähkön varastointiin ja älykkäitä verkkoja koskeviin hankkeisiin. Unionin hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden tukemiseksi olisi harkittava vakavasti ja käsiteltävä tärkeysjärjestyksessä ensisijaisina sellaisia teknologioita ja hankkeita, joilla edistetään siirtymistä vähähiiliseen talouteen. Komission tavoitteena on lisätä ohjelmasta tuettavia hankkeita, jotka koskevat älykkäitä verkkoja, innovatiivista varastointia ja hiilidioksidin siirtoa. (21)Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseen tarvitaan digitaalisten yhteyksien infrastruktuuria. Euroopan teollisuuden digitalisaatio sekä liikenteen, energian, terveydenhuollon ja julkishallinnon kaltaisten alojen uudenaikaistaminen riippuvat luotettavien ja edullisten suuren ja erittäin suuren kapasiteetin verkkoyhteyksien saatavuudesta. Digitaalisista yhteyksistä on tullut yksi ratkaisevista tekijöistä, joilla voidaan edistää taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen kaventamista sekä tukea paikallistalouksien uudenaikaistamista ja taloudellisen toiminnan monipuolistamista. Ohjelman tuki digitaalisten yhteyksien infrastruktuuria koskeville toimille olisi suhteutettava tällaisen infrastruktuurin kasvavaan tärkeyteen talouden ja koko yhteiskunnan kannalta. Sen vuoksi on tarpeen säätää yhteistä etua koskevista digitaalisen yhteenliitettävyyden infrastruktuurihankkeista, jotka ovat tarpeen unionin digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ja kumota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014. Tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla - Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (gigabittiyhteiskuntastrategia) esitetään vuoteen 2025 ulottuvat strategiset tavoitteet digitaaliyhteyksien infrastruktuurin optimoimiseksi. Direktiivin (EU) 2018/XXXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] tavoitteena on muun muassa luoda sääntely-ympäristö, joka luo kannustimia yksityisille investoinneille digitaalisiin verkkoihin. On kuitenkin selvää, että verkkojen käyttöönotosta ei tule kaupallisesti kannattavaa monilla alueilla eri puolilla unionia. Syitä tähän ovat esimerkiksi kaukainen sijainti ja alueelliset tai maantieteelliset erityispiirteet, alhainen väestötiheys ja monet erilaiset sosioekonomiset tekijät. Sen vuoksi ohjelmaa olisi mukautettava näiden gigabittiyhteiskuntastrategiassa esitettyjen strategisten tavoitteiden saavuttamiseen täydentämällä tukea, jota myönnetään erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon muista ohjelmista, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja InvestEU-rahastosta. (22)Kaikki internetiin yhteydessä olevat digitaalisten yhteyksien verkot ovat pääasiassa niiden mahdollistamien sovellusten ja palvelujen toiminnan vuoksi lähtökohtaisesti Euroopan laajuisia. Ohjelman tuen osalta etusijalle olisi kuitenkin asetettava toimet, joilla on eniten vaikutusta digitaalisiin sisämarkkinoihin – esimerkiksi gigabittiyhteiskuntastrategiaa koskevan tiedonannon tavoitteiden osalta – sekä talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiokehitykseen, ottaen huomioon todetut markkinoiden toimintapuutteet ja täytäntöönpanon esteet.

(23)Muun muassa koulut, yliopistot, kirjastot ja paikalliset, alueelliset ja kansalliset hallintoelimet, keskeiset julkisten palvelujen tarjoajat, sairaalat ja terveyskeskukset, tärkeät liikenteen keskukset ja laajasti digitalisoituneet yritykset ovat tahoja ja paikkoja, jotka voivat edistää merkittävää sosioekonomista kehitystä alueellaan. Tällaisten sosioekonomisten vaikuttajien on tarpeen olla gigabittiyhteyksien eturintamassa, jotta Euroopan kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille voidaan turvata parhaat mahdolliset palvelut ja sovellukset. Ohjelmasta olisi tuettava gigabittiyhteyksien saatavuutta näille sosioekonomisille vaikuttajille, jotta voidaan maksimoida positiiviset laajentumisvaikutukset talouteen ja yhteiskuntaan laajemminkin, myös tuottamalla lisää kysyntää yhteyksille ja palveluille. (24)WiFi4EU-aloitteen hyvien tulosten pohjalta ohjelmasta olisi jatkettava tukea maksuttoman ja laadukkaan langattoman yhteyden tarjoamiseen paikallisissa julkisen elämän keskuksissa, mukaan lukien julkisen palvelun tehtävää suorittavat yhteisöt, kuten viranomaiset ja julkisten palvelujen tarjoajat, sekä julkiset yleisölle avoimet ulkotilat. Näin voidaan edistää unionin digitaalista näkyvyyttä paikallisyhteisöissä. (25)Nyt ennakoidaan jo seuraavan sukupolven digitaalisia palveluja, kuten esineiden internetin palvelut ja sovellukset, joiden odotetaan tuottavan merkittäviä hyötyjä monille eri aloille ja koko yhteiskunnalle. Niiden elinkelpoisuus vaatii 5G-verkkojen keskeytymätöntä rajatylittävää kattavuutta erityisesti, jotta käyttäjät ja esineet voivat säilyttää yhteydet myös liikkuessaan paikasta toiseen. 5G:n käyttöönoton kustannusten jakamista eri alojen välillä ei ole kuitenkaan vielä selkiytetty, ja kaupalliseen käyttöönottoon liittyy joillakin keskeisillä aloilla hyvin suuria riskejä. Maantieliikennekäytävien ja junayhteyksien odotetaan olevan merkitykseltään keskeisiä verkotetun liikkuvuuden uusien sovellusten ensimmäisessä vaiheessa. Sen vuoksi niitä pidetään tämän ohjelman rahoituksen kannalta olennaisen tärkeinä hankkeina. (26)Ilman yhteyksiä olevat alueet kaikkialla unionissa, myös sen keskeisillä alueilla, muodostavat pullonkauloja ja tarkoittavat digitaalisille sisämarkkinoille hyödyntämättä jäävää potentiaalia. Korkealaatuiset internetyhteydet voivat useilla maaseutu- ja syrjäisillä alueilla olla tärkeässä asemassa, kun pyritään estämään digitaalisen kuilun syntymistä, eristyneisyyttä ja väestökatoa, sillä yhteyksien avulla voidaan vähentää sekä tavaroiden että palvelujen jakelukustannuksia ja jossain määrin kompensoida etäisyyttä. Korkealaatuiset internetyhteydet ovat välttämättömiä uusille taloudellisille mahdollisuuksille, jollaisia ovat esimerkiksi täsmäviljely tai biotalouden kehittäminen maaseutualueilla. Ohjelmalla olisi edistettävä erittäin suuren kapasiteetin kiinteiden tai langattomien yhteyksien saamista kaikille Euroopan kotitalouksille sekä maaseudulla että kaupungeissa ja keskityttävä sellaisiin yhteyksiin, joiden osalta on havaittu markkinoiden toimintapuutteita, joita voidaan käsitellä matalan intensiteetin avustuksilla. Tässä yhteydessä ohjelmalla olisi tavoiteltava kattavuutta kaikkien kotitalouksien ja alueiden osalta , sillä puuttuminen jo katetun alueen katveisiin myöhemmin ei ole taloudellisesti järkevää. (27)Sähköisen viestinnän runkoverkkojen käyttöönotto – myös merenalaisilla kaapeleilla, jotka yhdistävät Euroopan alueet kolmansiin maihin toisilla mantereilla taikka Euroopan saaret tai merentakaiset alueet mantereeseen – on tarpeen, jotta voidaan turvata tämän elintärkeän infrastruktuurin vikasietoisuus ja lisätä unionin digitaalisten verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä. Usein tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan ole kaupallisesti kannattavia ilman julkista tukea. (28)Yhteistä etua koskevissa digitaalisen yhteenliitettävyyden infrastruktuurihankkeissa olisi hyödynnettävä kuhunkin hankkeeseen parhaiten sopivaa teknologiaa ja tarjottava paras mahdollinen huipputeknologioiden välinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon kestävyyden ja kustannustehokkuuden suhteen, ja niiden tärkeysjärjestyksestä olisi päätettävä työohjelmilla, joissa otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetyt perusteet. Erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon voi sisältyä passiivista infrastruktuuria sosioekonomisten ja ympäristöhyötyjen maksimoimiseksi. Toimien tärkeysjärjestyksessä olisi otettava huomioon myös yhteyksien positiiviset laajentumisvaikutukset, esimerkiksi jos hanke toteutuessaan voi luoda toimintamallin kattavuuden laajentamiselle alueille tai väestönosiin alueilla, joilla yhteyksiä ei aikaisemmin ole ollut. (29)Unioni on kehittänyt omaa satelliittiperusteista paikannus-, navigointi- ja ajanmääritysteknologiaansa (EGNOS/Galileo) ja myös oman maanhavainnointijärjestelmänsä (Copernicus). Sekä EGNOS/Galileo että Copernicus tarjoavat kehittyneitä palveluja, jotka tuottavat merkittäviä taloudellisia hyötyjä julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille. Sen vuoksi kaikkien ohjelmasta rahoitettavien liikenteen, energian tai digitaalitalouden infrastruktuurien, joissa käytetään paikannus-, navigointi- ja ajanmääritys- tai maanhavainnointipalveluja, olisi oltava teknisesti yhteensopivia EGNOS/Galileo- ja Copernicus-järjestelmien kanssa. (30)Myönteiset tulokset ensimmäisestä nykyisen ohjelman vuonna 2017 käynnistetystä ehdotuspyynnöstä, jossa oli kyse rahoituksen yhdistämisestä, osoittivat olevan hyödyllistä ja lisäarvoa tuottavaa yhdistää EU:n avustuksia rahoitukseen Euroopan investointipankista, kansallisista kehityspankeista tai muista kehitysrahoituslaitoksista tai julkisista rahoituslaitoksista sekä yksityisen sektorin rahoituslaitoksista ja yksityisen sektorin sijoittajilta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet mukaan lukien. Sen vuoksi ohjelmaan olisi edelleenkin sisällytettävä kohdennettuja ehdotuspyyntöjä, jotka mahdollistavat EU:n avustusten yhdistämisen muihin rahoituslähteisiin. (31)Tämän ohjelman toimintatavoitteisiin pyrittäessä hyödynnetään myös rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita InvestEU-rahaston investointi-ikkunan/-ikkunoiden [...] mukaisesti. Ohjelman toimilla olisi käsiteltävä markkinoiden toimintapuutteita tai epäoptimaalisia investointitilanteita oikeasuhteisesti, välttämällä päällekkäisyyttä yksityisen rahoituksen kanssa taikka sen syrjäyttämistä, ja niillä olisi oltava selkeää eurooppalaista lisäarvoa. (32)Innovaatiosyklin integroidun kehittämisen edistämiseksi on tarpeen varmistaa unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien yhteydessä kehitettyjen innovatiivisten ratkaisujen ja Verkkojen Eurooppa -välineen tuella toteutettujen innovatiivisten ratkaisujen välinen täydentävyys. Tätä varten synergialla Euroopan horisontti -ohjelman kanssa varmistetaan, että a) liikenne-, energia- ja digitaalialan tutkimus- ja innovointitarpeet EU:ssa yksilöidään ja vahvistetaan Euroopan horisontti -ohjelman strategisessa suunnitteluprosessissa; b) Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen – erityisesti Euroopan horisontti -ohjelman avulla saavutettujen ratkaisujen –laajamittaista käyttöönottoa ja yleistymistä liikenteen, energian ja digitaalitalouden infrastruktuurin aloilla; c) helpotetaan tietojen ja datan vaihtamista Euroopan horisontti -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen välillä esimerkiksi yksilöimällä Euroopan horisontti -ohjelman avulla toteutettuja markkinavalmiita teknologioita, joiden käyttöönottoa Verkkojen Eurooppa -välineen avulla voidaan edistää. (33)Tässä asetuksessa vahvistetaan koko ohjelmakauden 2021–2027 rahoituspuitteet, joita pidetään ensisijaisena rahoitusohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viite täydennettävä uuden toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti ]. (34)Unionin tasolla talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on kehys, jonka puitteissa voidaan yksilöidä tärkeimmät kansalliset uudistustarpeet ja seurata niiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot laativat omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa näiden uudistustavoitteiden tukemiseksi. Nämä strategiat olisi esitettävä kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta voidaan hahmotella ja koordinoida kansallisella ja/tai unionin rahoituksella tuettavia ensisijaisia investointihankkeita. Niiden olisi myös autettava käyttämään unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoimaan tapauksen mukaan erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston, Euroopan investointien vakautusjärjestelyn, InvestEU:n ja Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitustuesta saatava lisäarvo. Rahoitustukea olisi myös käytettävä tavalla, joka on yhdenmukainen unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa. (35)Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan etenkin menettely, jota käytetään vahvistettaessa talousarviota ja toteutettaessa sitä käyttämällä avustuksia, hankintoja, palkintoja sekä välillistä toteutusta, ja järjestetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. (36)Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja noudattamatta jättämisen riski. Olisi myös harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusta, joka ei perustu toimien kustannuksiin. (37)Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat kolmannet maat voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksen mukaisen yhteistyön puitteissa. Sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta sen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden nojalla. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityinen säännös, jolla annetaan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja oikeus käyttää toimivaltaansa kattavasti. (38)Avustusten myöntämistä koskevat säännöt vahvistetaan varainhoitoasetuksessa. Ohjelmasta tuettavien toimien erityisluonne huomioon ottaen ja jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen toteutus ohjelman kattamilla eri aloilla, on tarpeen säätää avustuskelpoisuutta ja myöntämisperusteita koskevista lisätiedoista. (39)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/193 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muuta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (40)[Viittaus päivitettävä tarvittaessa merentakaisia maita ja alueita koskevan uuden päätöksen mukaisesti: Neuvoston päätöksen 2013/755/EU 94 artiklan] nojalla merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (41)Unionin olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen ja synergiaan unionin ulkoisia politiikkoja koskevien ohjelmien kanssa, mukaan lukien tiedonannon ”Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille” mukaisesti annettuihin sitoumuksiin perustuva liittymistä valmisteleva tuki. (42)Kun kolmannet maat tai kolmansiin maihin sijoittautuneet yhteisöt osallistuvat yhteistä etua koskevia hankkeita tai uusiutuvaa energiaa koskevia rajatylittäviä hankkeita edistäviin toimiin, rahoitustukea olisi oltava saatavilla vain, jos se on välttämätöntä näiden hankkeiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(43)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 mukaisesti tätä ohjelmaa on tarpeen arvioida erityisiä seurantavaatimuksia soveltamalla kerättyjen tietojen pohjalta välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Komission olisi tehtävä arviointeja ja tiedotettava niiden tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arvioidakseen rahoituksen tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta ohjelman yleistavoitteisiin. (44)Olisi toteutettava asianmukaisia seuranta- ja raportointitoimenpiteitä, joihin sisältyy indikaattoreita ja joiden avulla voidaan raportoida ohjelman edistymisestä tässä asetuksessa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa. Tällä tulosraportointijärjestelmällä olisi varmistettava, että ohjelman toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. On tarpeen asettaa unionin varojen saajille oikeasuhteiset raportointivaatimukset ohjelmaa koskevien merkityksellisten tietojen keräämiseksi. (45)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa työohjelmien hyväksymisen osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (46)Jotta voidaan tarvittaessa mukauttaa ohjelman seurannassa käytettäviä indikaattoreita, kuhunkin liikennealan erityistavoitteeseen osoitettujen talousarviovarojen ohjeellisia prosenttiosuuksia ja ydinverkon liikennekäytävien määrittelyä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteessä olevien I, II ja III osan muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (47)Asetukset (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 olisi selvyyden vuoksi kumottava Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 29 artiklan, jolla muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 913/2010 liitettä tavaraliikennekäytävien luettelon osalta, vaikutukset olisi kuitenkin pidettävä voimassa. (48)Jotta tässä asetuksessa säädetyt delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset voidaan hyväksyä hyvissä ajoin, sen on tarpeen tulla voimaan heti, kun se on julkaistu, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla

Kohde Tällä asetuksella perustetaan Verkkojen Eurooppa -väline, jäljempänä ’ohjelma’. Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a)’toimella’ mitä tahansa rahoituksellisesti ja teknisesti riippumattomaksi määriteltyä, ajallisesti rajattua toimintaa, joka on tarpeen hankkeen toteuttamiseksi; b)’vaihtoehtoisilla polttoaineilla’ direktiivin 2014/94/EU 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä vaihtoehtoisia polttoaineita; c)’assosioituneella maalla’ kolmatta maata, joka on osapuolena sellaisessa unionin kanssa tehdyssä sopimuksessa, joka mahdollistaa sen osallistumisen ohjelmaan 5 artiklan mukaisesti; d)’rahoitusta yhdistävällä toimella’ EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa asetuksen (EU, Euratom) 2018/XXX, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, [2 artiklan 6 alakohdassa] tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; e)’kattavalla verkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria; f)’ydinverkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria;

g)’ydinverkkokäytävillä’ välinettä, joka helpottaa sen ydinverkon koordinoitua täytäntöönpanoa, josta säädetään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 IV luvussa ja joka esitetään tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa esitetyssä luettelossa; h)’rajatylittävillä hankkeilla uusiutuvan energian alalla’ uusiutuvaa energiaa koskevaan suunnitteluun tai käyttöönottoon liittyvää hanketta, joka on valittu tai voi tulla valituksi jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaisesti, siten kuin ne määritellään direktiivin 2009/82/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklassa, tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistettuja perusteita noudattaen; i)’digitaalisella yhteenliitettävyysinfrastruktuurilla’ erittäin suuren kapasiteetin verkkoja, 5G-järjestelmiä, erittäin korkealaatuisia paikallisia langattomia yhteyksiä, runkoverkkoja sekä liikenne- ja energiainfrastruktuuriin suoraan yhteydessä olevia operatiivisia digitaalisia alustoja; j)’5G-järjestelmillä’ joukkoa digitaalisen infrastruktuurin osatekijöitä, jotka perustuvat matkaviestinnän ja langattoman viestinnän yhteisten vaatimusten mukaiseen teknologiaan, jota käytetään sellaisissa yhteenliitettävyys- ja lisäarvopalveluissa, joihin liittyy edistyneitä suorituskykyominaisuuksia – kuten hyvin suuret datanopeudet ja kapasiteetti, lyhyt vasteaika ja korkea luotettavuusaste – taikka tukemaan suurta määrää verkkoon liitettyjä laitteita; k)’5G-käytävällä’ liikenneväylää, tietä tai rautatietä, joka on kokonaan digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin ja erityisesti 5G-järjestelmien kattama ja mahdollistaa keskeytymättömät digitaaliset synergiapalvelut, kuten verkotettu ja automatisoitu liikkuminen tai vastaavat älykkäät liikkuvuuspalvelut rautateillä; l)’liikenne- ja energiainfrastruktuuriin suoraan yhteydessä olevilla operatiivisilla digitaalisilla alustoilla’ viestintäinfrastruktuurin päällä käytettäviä fyysisen ja virtuaalisen tieto- ja viestintäteknologian resursseja, jotka tukevat liikenne- ja/tai energiainfrastruktuureja koskevan datan virtaamista, säilyttämistä, käsittelyä ja analysointia; m)’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta, joka yksilöidään asetuksessa (EU) N:o 1315/2013, asetuksessa (EU) N:o 347/2013 tai tämän asetuksen 8 artiklassa; n)’tutkimuksilla’ hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset, kartoitukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan lukien ohjelmistojen muodossa olevat tutkimukset, sekä muut tekniset tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen kokonaissuunnittelussa ja -kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu; o)’sosioekonomisilla vaikuttajilla’ yhteisöjä, jotka voivat tehtävänsä, luonteensa tai sijaintinsa vuoksi tuottaa suoraan tai välillisesti merkittäviä sosioekonomisia hyötyjä kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille lähialueellaan; p)’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole Euroopan unionin jäsenvaltio; q)’erittäin suuren kapasiteetin verkolla’ direktiivin (EU) 2018/XXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] [2 artiklan XX alakohdassa] määriteltyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoa; r)’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien kehitys-, rakennus- ja asennustöiden toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä; 3 artikla

Tavoitteet 1.Ohjelman yleinen tavoite on kehittää ja uudenaikaistaa Euroopan laajuisia verkkoja liikenteen, energian ja digitaalitalouden aloilla sekä helpottaa rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian alalla, ottaen huomioon hiilestä irtautumista koskevat pitkän aikavälin sitoumukset ja painottaen synergiaa edellä mainittujen alojen välillä. 2.Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: a)liikenteen alalla: i)edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi; ii)sopeuttaa TEN-T-verkko sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin; b)energia-alalla edistää sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka liittyvät energian sisämarkkinoiden yhdentämisen jatkamiseen ja verkkojen yhteentoimivuuteen yli rajojen ja eri alojen välillä, helpottavat hiilestä irtautumista ja toimitusvarmuuden turvaamista sekä rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian alalla; c)digitaalitalouden alalla edistää erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen ja 5G-järjestelmien käyttöönottoa ja runkoverkkojen parempaa häiriönsietokykyä ja kapasiteettia EU:n eri alueilla yhdistämällä niitä naapurialueisiin sekä liikenne- ja energiaverkkojen digitalisaatiota.

4 artikla

Talousarvio 1.Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 42 265 493 000 euroa käypinä hintoina. 2.Tämä määrä jakautuu seuraavasti: a)enintään 30 615 493 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin, josta: i)12 830 000 000 euroa Euroopan strategisten investointien klusterista; ii)11 285 493 000 euroa siirretään koheesiorahastosta käytettäväksi tämän asetuksen mukaisesti ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston rahoitukseen; iii)6 500 000 000 euroa puolustuksen klusterista 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen; b)enintään 8 650 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin, josta enintään 10 prosenttia rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla; c)enintään 3 000 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin. 3.Komissio ei saa poiketa 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa mainitusta määrästä. 4.Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista ja alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tieto- ja teknologiajärjestelmät. Tätä määrää voidaan käyttää myös hankkeiden valmistelua tukevien liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseen. 5.Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi. 6.Menot, jotka aiheutuvat ensimmäiseen työohjelmaan sisältyvien hankkeiden toimista, voivat olla avustuskelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista. 7.Koheesiorahastosta siirrettävä määrä on käytettävä tämän asetuksen mukaisesti, ellei 8 kohdasta muuta johdu ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamista. 8.Koheesiorahastosta siirrettävistä määristä 30 prosenttia annetaan välittömästi kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja siten, että etusijalla ovat rajatylittävät ja vielä puuttuvat yhteydet. Rahoituskelpoisten hankkeiden valinnassa on 31 päivään joulukuuta 2023 asti noudatettava siirrettävien varojen 70 prosentin osuuden osalta koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen, asetetaan 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti. 9.Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan a alakohdan] mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. 5 artikla

Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat 1.Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat: a)Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; b)liittyvät maat, ehdokkaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

c)Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; d)muut kolmannet maat sellaisessa erityissopimuksessa määrätyin edellytyksin, joka kattaa kolmannen maan osallistumisen unionin ohjelmiin, jos sopimuksella –varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvien kolmansien maiden rahoitusosuuksien ja niille koituvien hyötyjen suhteen; –vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen ehdot, mukaan lukien yksittäisten ohjelmien rahoitusosuuksien laskenta ja niiden hallinnolliset kustannukset. Nämä rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen [21 artiklan 5 kohdan] mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. –ei anneta kolmannelle maalle päätösvaltaa ohjelmassa; –turvataan unionin oikeudet varmistaa moitteeton varainhoito ja unionin taloudellisten etujen suojelu. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kolmannet maat ja kyseisiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit eivät voi saada tämän asetuksen mukaista rahoitustukea paitsi jos se on välttämätöntä tietyn yhteistä etua koskevan hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi ja ainoastaan 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa esitettyjen edellytysten mukaisesti. 6 artikla

EU:n rahoituksen toteutus ja muodot 1.Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen [61 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] tarkoitettujen elinten kanssa. 2.Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset ja hankinnat. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. Tämän ohjelman mukaisesti päätetyt rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan InvestEU-asetuksen ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti. 3.Komissio voi varainhoitoasetuksen 69 artiklan mukaisesti siirtää toimeenpanovirastoille valtuudet toteuttaa osa ohjelmasta, jotta ohjelman hallinnointi olisi mahdollisimman tehokasta ja ottaen huomioon tehokkuusvaatimukset liikenteen, energian ja digitaalitalouden aloilla. 4.Keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavat maksut voivat kattaa riskit, jotka liittyvät varojen takaisinperintään vastaanottajilta, ja niitä on pidettävä riittävänä takeena varainhoitoasetuksen mukaisesti. Asetuksen XXX [takuurahastoa koskevan asetuksen seuraaja] [X artiklan] säännöksiä sovelletaan. 7 artikla

Rajatylittävät hankkeet uusiutuvan energian alalla 1.Rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota, ja ne on sisällytettävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti. 2.Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä tämän asetuksen 23 artiklan d alakohdan mukaisesti delegoidun säädöksen, jossa täsmennetään valintaperusteita ja säädetään hankkeiden valintamenettelyn yksityiskohdista, sekä julkaisee menetelmät, joilla arvioidaan hankkeen osuutta suhteessa yleisiin perusteisiin sekä sen kokonaiskustannuksia ja hyötyjä liitteessä olevan IV osan mukaisesti. 3.Tutkimukset, joiden tarkoituksena on kehittää ja yksilöidä rajatylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla, ovat oikeutettuja tämän asetuksen mukaiseen rahoitukseen. 4.Rajatylittävät hankkeet uusiutuvan energian alalla ovat oikeutettuja töitä varten myönnettävään unionin rahoitukseen, jos seuraavat lisäperusteet täyttyvät: a)liitteessä olevan IV osan 3 kohdan mukainen hankekohtainen kustannus-hyötyanalyysi antaa näyttöä merkittävistä kustannussäästöistä ja/tai hyödyistä toimitusvarmuuden, yhteisvastuun tai innovoinnin suhteen; ja b)hakija osoittaa, että hanketta ei voitaisi toteuttaa ilman avustusta tai että hanke ei voisi olla kaupallisesti kannattava ilman avustusta. Analyysissa on otettava huomioon kaikki tukijärjestelmistä mahdollisesti saatavat tulot. 5.Töitä varten myönnettävän avustuksen määrän on oltava oikeassa suhteessa liitteessä olevan IV osan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kustannussäästöihin ja/tai hyötyihin eikä se saa ylittää määrää, joka on tarpeen sen varmistamiseksi, että hanke toteutuu tai siitä tulee kaupallisesti kannattava.

8 artikla

Yhteistä etua koskevat hankkeet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla 1.Digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla toteutettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden on edistettävä 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn erityistavoitteen saavuttamista. 2.Tutkimukset, joiden tarkoituksena on kehittää ja yksilöidä rajatylittäviä hankkeita digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla, ovat oikeutettuja tämän asetuksen mukaiseen rahoitukseen. 3.Rajoittamatta 13 artiklassa säädettyjen myöntämisperusteiden soveltamista rahoituksen ensisijaisuudesta on päätettävä ottaen huomioon seuraavat perusteet: a)toimet, joilla edistetään sosioekonomisten vaikuttajien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin, jotka kykenevät tarjoamaan gigabittiyhteyksiä, on asetettava etusijalle ottaen huomioon sosioekonomisten vaikuttajien tehtävät, yhteyksien mahdollistamien digitaalisten palvelujen ja sovellusten merkittävyys sekä mahdolliset sosioekonomiset hyödyt kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille, mukaan lukien mahdolliset positiiviset vaikutukset yhteyksien laajenemiseen, liitteessä olevan V osan mukaisesti; b)toimet, joilla edistetään erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä, liitteessä olevassa V osan mukaisesti; c)5G-järjestelmien käyttöönottoa edistävien toimien osalta etusija on annettava 5G-käytävien käyttöönotolle keskeisten maaliikenneväylien varrella, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot. Lisäksi on otettava huomioon, missä määrin toimi edistää kattavuutta keskeisillä liikenneväylillä ja mahdollistaa digitaalisten synergiapalvelujen keskeytymättömän tarjoamisen sekä maksimoi mahdolliset positiiviset laajentumisvaikutukset alueisiin ja väestöön hankkeen lähiympäristössä. Suuntaa-antava luettelo mahdollisesti avustuskelpoisista hankkeista on liitteessä olevassa V osassa; d)hankkeet, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön rajatylittäviä runkoverkkoja unionin yhdistämiseksi kolmansiin maihin ja yhteyksien lujittamiseksi unionin alueella, myös merenalaisten kaapelien avulla, on asetettava etusijalle sen mukaan, missä määrin ne edistävät merkittävällä tavalla sähköisen viestinnän verkkojen häiriönsietokykyä ja kapasiteettia unionin alueella; e)erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kattavuuden osalta etusija on annettava toimille, joilla laajennetaan alue- ja väestöpeittoa käänteisessä suhteessa hankkeen toteutuksen edellyttämään avustustuen intensiteettiin ottaen huomioon 14 artiklassa säädetyt yhteisrahoituksen enimmäismäärät. Lisäksi on otettava huomioon, missä määrin toimi edistää laajaa alue- ja väestöpeittoa tietyllä hankkeen käyttöönottoalueella sekä maksimoi laajentumisen mahdolliset positiiviset vaikutukset alueisiin ja väestöön hankkeen lähiympäristössä; f)operatiivisten digitaalisten alustojen käyttöönottoa koskevien hankkeiden osalta etusija on annettava toimille, jotka perustuvat uusimpaan huipputeknologiaan, ottaen huomioon sellaiset seikat kuin yhteentoimivuus, kyberturvallisuus, tietosuoja ja uudelleenkäyttö; g)se, missä määrin hyödynnetty teknologia soveltuu kyseiseen hankkeeseen siten, että voidaan tarjota paras mahdollinen tasapaino huipputeknologioiden välillä tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon kestävyyden ja kustannustehokkuuden suhteen. II LUKU AVUSTUSKELPOISUUS 9 artikla

Avustuskelpoiset toimet 1.Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimet, joilla edistetään 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista. Tällaisia toimia ovat erityisesti tutkimukset, työt ja muut liitännäistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen ohjelman ja alakohtaisten suuntaviivojen hallinnoimiseksi ja toteuttamiseksi. 2.Liikennealalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea: a)Tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin liittyvät toimet: i)ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä ydinverkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet. Ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin voi sisältyä niihin liittyviä osatekijöitä kattavassa verkossa, jos se on tarpeen investointien optimoimiseksi ja tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti; ii)toimet kattavan verkon rajatylittävien yhteyksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa tarkoitettujen osuuksien toteuttamiseksi; iii)syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet;

iv)yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet Euroopan laajuisen verkon yhdistämiseksi naapurimaiden infrastruktuuriverkkoihin asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti; b)Älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvat