[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.3.2007

SEK(2007) 292 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 1 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Romanian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Yleistä taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman).

Romania liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 ja toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa 25 päivänä tammikuuta 2007. Asetuksen mukaisesti neuvosto antaa ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).

2. TAUSTAA OHJELMAN ARVIOIMISEKSI

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä lähentymisohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, tässä jaksossa esitetään tiivistelmä talouden ja finanssipolitiikan kehityksestä kymmenen viime vuoden aikana.

Romanian talouskasvu on ollut vahvaa viiden viime vuoden aikana, mutta maan BKT asukasta kohden (ostovoimakorjattuna) on edelleen alhainen eli 34 prosenttia EU-25:n keskiarvosta vuonna 2005. Romanialla on näin ollen vielä paljon kiinnikurottavaa ja kiinnikuromisprosessi onkin maan ehdottomasti tärkein keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite. Makrotalouden vakaus koheni vuosina 2001–2005, mitä näkyy inflaation jyrkkänä ja pysyvänä hidastumisena ja julkisen talouden vakautumisena. Sijoitustoiminnan lisääntymistä tuki suorien ulkomaisten nettosijoitusten huomattava kasvu, joka auttoi suuntaamaan tuotantoa teknologiavaltaisimmille aloille. Teollisuustuotannon rakenteessa ja viennissä suuntauduttiin korkeamman lisäarvon tuotteisiin, minkä ansiosta ulkoinen kilpailukyky säilyi yksikkötyökustannusten kasvusta huolimatta. Taloudellisen toiminnan huomattava elpyminen johti vain hienoiseen parannukseen työllisyysasteessa, joka on suhteellinen alhainen eli noin 58 prosenttia. Samaan aikaan maastamuutto ja väestön ikääntyminen on ollut huomattavaa. Henkilökohtaisessa tuloverossa otettiin käyttöön tasavero tammikuussa 2005, mikä on auttanut pienentämään epävirallisia työmarkkinoita, joiden osuus on kuitenkin edelleen hyvin suuri.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[2]; onko noudatettu käytännesääntöjä[3], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 1 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Romanian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tutki [27 päivänä maaliskuuta 2007] Romanian lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

2. Romanian talouskasvu on ollut vahvaa viiden viime vuoden aikana, mutta maan BKT asukasta kohden (ostovoimakorjattuna) on edelleen alhainen eli 34 prosenttia EU-25:n keskiarvosta vuonna 2005. Romanialla on näin ollen vielä paljon kiinnikurottavaa ja kiinnikuromisprosessi onkin maan ehdottomasti tärkein keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite. Makrotalouden vakaus koheni vuosina 2001–2005, mitä näkyy inflaation jyrkkänä ja pysyvänä hidastumisena ja julkisen talouden vakautumisena. Keskimääräinen inflaatio oli 6,6 prosenttia vuonna 2006.

3. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu asteittain vuoden 2006 huomattavasti potentiaalia korkeammasta 8 prosentista edelleen vahvaan 5,9 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta, sillä niissä oletetaan luotonannon ja yksityisen kulutuksen kasvun hidastuvan jatkuvasti, eivätkä nämä oletukset ehkä toteudukaan. Tosin kuin ohjelmassa, komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa ennustetaan ulkoisen vajeen syvenevän edelleen vuosina 2007 ja 2008 tuonnin ylittäessä edelleen viennin voimakkaan yksityisen kulutuksen ja sijoitusten vetämänä.

4. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa mainitun vuoden julkisen talouden alijäämäksi arvioitiin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun liittymistä valmistelevassa joulukuun 2005 talousohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa alijäämä arvioidaan 2,3 prosentiksi suhteessa BKT:hen, mutta alustavat tiedot viittaavat tätäkin huonompaan toteutumaan. Alkuperäisestä tavoitteesta lipsuminen johtuu huomattavista lisämenoista, erityisesti juoksevista menoista, jotka osittain johtuvat käyttämättömien investointimenojen kohdentamisesta uudelleen ja ylittävät tulojen kasvun, joka sekin on ennakoitua suurempi.

5. Ohjelman pääasiallisena tavoitteena on jatkaa julkisen talouden vakauttamista, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaan 0,9 prosentin rakenteellisen alijäämään suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) päästäisiin vuonna 2011, toisin sanoen ohjelmakauden jo päätyttyä. Ohjelman tavoitteena on supistaa hieman julkisen talouden alijäämää vuoden 2006 2,3 prosentista 2 prosenttiin vuonna 2009 suhteessa BKT:hen, kun alijäämä on ensin kasvanut 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Perusalijäämän odotetaan seuraavan samanlaista uraa ja olevan 1 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden lopussa.

6. Julkisen talouden hienoinen ja takapainotteinen sopeuttaminen perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat hieman enemmän kuin menot suhteessa BKT:hen (lähes 4 prosenttiyksikköä verrattuna 3 ½ prosenttiyksikköön). Tulopuolella kasvu perustuu enimmäkseen veroihin (varsinkin vuonna 2007) ja ”muihin tuloihin” (oletettavasti kyseessä ovat EU:n maksamat varat). Menosuhteen kasvu johtuu suurelta osin julkisten investointien hyvin huomattavasta lisääntymisestä, sillä näiden investointien odotetaan enemmän kuin kaksinkertaistuvan prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen, koska EU:n varojen käytön odotetaan lisääntyvän huomattavasti. Verrattuna liittymistä valmistelevaan joulukuun 2005 talousohjelmaan julkisen talouden tavoitteet ovat paljon vaatimattomampia, vaikka perustana olevat kasvuoletukset ovat samanlaiset.

7. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden alijäämän ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan kasvavan vuoden 2006 3 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 3 ½ prosentin alijäämään vuonna 2007 ennen kuin se supistuu 2 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Kuten edellä on mainittu, ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,9 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2011 mennessä eli ohjelmakauden jo päätyttyä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu 1 ¾ prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävällä tavalla velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

8. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Sekä menot että tulot saattavat osoittautua suunniteltua pienemmiksi vuonna 2007: menot sen vuoksi, että on epätodennäköistä saada julkisia investointeja koskevat suunnitelmat toteutettua, ja tulot sen vuoksi, että oletukset talouden toimeliaisuuteen perustuvista verotuloista vaikuttavat hyvin suotuisilta. Finanssipoliittista strategiaa vuodesta 2008 alkaen ei ole täsmennetty riittävästi, sillä monien menoerien kehitysura on epävakaa ja finanssipolitiikan kiristäminen vuonna 2009 jää näyttämättä toteen. Menopuolella on viime vuosina tapahtunut lipsumisia toistuvien talousarviomuutosten vuoksi, lisäksi vallitsee epävarmuutta niiden korvausten kokonaismäärästä, joita julkisyhteisöjen on tarkoitus maksaa kansalaisille kommunistivallan aikana kansallistettujen kiinteistöjen palauttamatta jättämisen vuoksi. On myös mahdollista, että maksamattomia velkoja, joita julkisilla yrityksillä on julkisyhteisöille, peruutetaan. Kaikki tämä viittaa menojen ylitysten riskiin siitäkin huolimatta, että investointipuolen menosuunnitelmista luultavasti jäädään. Lisäksi investointeihin osoitetut ylibudjetoidut varat saatetaan siirtää kulutukseen, kuten aikaisemmin on tehty, millä olisi negatiivisia seurauksia julkisten varojen käytön laatuun.

9. Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakaudella, kuten ohjelmassakin todetaan. Se ei myöskään näytä olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelmassa esitetty vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on selkeästi riittämätön, ja sitä olisi kiristettävä huomattavasti, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellinen parannus on varsinkin suhdannetilanteen ollessa hyvä vähäinen ja kokonaisuudessaan takapainotteinen, sillä alijäämä kasvaa vuonna 2007 ja suunnitellun sopeutuksen tueksi ei eritoten vuonna 2009 esitetä toimenpiteitä.

10. Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen noin 13 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella.

11. Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Romaniassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään muiden jäsenvaltioiden osalta (joiden osalta tällaiset ennusteet ovat käytettävissä). Väestön ikääntymisellä voi kuitenkin olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen alijäämä eivät riitä velan vakaannuttamiseen, ja tällöin ei edes ole otettu huomioon väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hillitsemistä.

12. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Julkisen talouden sopeuttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on erityisesti selkeästi riittämätöntä, ja sitä olisi tiukennettava huomattavasti ohjelmakaudella. Lisäksi ohjelmassa esitetty finanssipoliittinen strategia, varsinkin finanssipoliittisen virityksen keventäminen vuoteen 2007 saakka, aiheuttaa huolta nopean kasvun ja ulkoisen vajeen kestävyyden suhteen. Ulkoisen vajeen arvellaan olleen 10,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006.

13. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja[5].

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että kasvunäkymien jatkuessa vahvoina ja ulkoisen vajeen syvetessä ohjelmassa suunnitellaan finanssipolitiikan myötäsyklistä keventämistä vuonna 2007 ja selkeästi riittämätöntä ja takapainotteista etenemistä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on tarkoitus saavuttaa vasta ohjelmakauden jo päätyttyä. Lisäksi julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä vuodesta 2008 alkaen. Edellä olevan arvion perusteella Romaniaa kehotetaan:

(i) hyödyntämään hyvää suhdannetilannetta kiristääkseen huomattavasti sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta tiukentamalla julkisen talouden tavoitteita vuonna 2007 ja sen jälkeisinä vuosina;

(ii) hillitsemään julkisten varojen käytön suunniteltua huomattavaa kasvua, tarkistamaan menokoostumusta kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja parantamaan julkisten menojen suunnittelua ja toteutusta sitovalla keskipitkällä aikavälillä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (% muutos) | LO tammikuu 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

KOM marraskuu 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO tammikuu 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |

KOM marraskuu 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 20062 | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |

KOM marraskuu 20066 | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | -1,5 | -2,3 | -2,7 | -2,6 | -2,0 |

KOM marraskuu 2006 | -1,5 | -1,4 | -2,6 | -2,6 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | -0,4 | -0,7 | -1,0 | -1,6 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -1,5 | -1,0 |

KOM marraskuu 2006 | -0,3 | -0,4 | -1,7 | -1,7 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | -0,6 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 20062 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

KOM marraskuu 2006 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema3 (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 20064 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

KOM marraskuu 20065 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |

KOM marraskuu 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | Tieto puuttuu |

PEP joulukuu 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | Tieto puuttuu |

Huom. 1 Eurostat ei ole vielä virallisesti arvioinut Romanian julkisen talouden tilinpidon laatua kokonaisuudessaan. Eurostat julkaisee ja validoi julkisen talouden rahoitusasemaan ja velkaan liittyvät numerotiedot pian 1 päivänä huhtikuuta 2007 esitettävän ilmoituksen jälkeen. 2 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 3 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 5 Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 6 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,6 prosenttia vuonna 2005, 5,7 prosenttia vuonna 2006, 6,1 prosenttia vuonna 2007 ja 6,2 prosenttia vuonna 2008. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), liittymistä valmisteleva talousohjelma (PEP), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006.

[3] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Varsinkin virta–varanto-korjauserien alakomponentit sekä työvoiman, pääoman ja kokonaistuottavuuden vaikutukset BKT:n potentiaaliseen kasvuun puuttuvat.