Sen jälkeen kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, Euroopan unioniin on saapunut noin 3,5 miljoonaa ihmistä vain neljän viikon aikana. Valtaosa tulijoista on naisia ja lapsia. Tulijoiden määrä ja saapumisnopeus ovat ennennäkemättömiä. EU jatkaa väsymättä humanitaarisesta katastrofista kärsivien tukemista Ukrainassa. Tämä tiedonanto koskee kuitenkin toimia, joilla tuetaan Ukrainasta pakenevia ihmisiä EU:n sisällä.

Se, miten EU on ottanut vastaan kodeistaan pakenevia ihmisiä, on ollut keskeinen tekijä jäsenvaltioiden yhteisessä vastauksessa sotaan. EU:n tason toimet heijastavat ihmisten määrätietoisuutta, myötätuntoa ja solidaarisuutta kaikkialla EU:ssa samoin kuin kansallisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisjärjestöjen, erilaisten yhteisöjen järjestöjen ja yritysten valtavia ponnisteluja.

Tällä hetkellä keskitytään vastaamaan tulijoiden välittömiin vastaanotto- ja suojelutarpeisiin. EU antaa jäsenvaltioille jatkuvaa tukea rajalla annettavan avun, vastaanoton ja pelastuspalvelun yhteydessä. Tässä tiedonannossa hahmotellaan, miten EU jatkaa tämän työn tukemista ajan mittaan.

Paras esimerkki EU:n suhtautumisesta on se, että tilapäistä suojelua koskeva direktiivi aktivoitiin nyt ensimmäistä kertaa, jotta tulijoille voidaan tarjota nopeasti ja tehokkaasti apua sekä selkeä oikeudellinen asema. Ukrainan kansalaiset perheenjäsenineen sekä Ukrainaan kotiutuneet henkilöt, jotka joutuvat siirtymään konfliktin vuoksi, ovat ennennäkemättömällä tavalla oikeutettuja suojeluun kaikkialla EU:ssa. Heillä on mahdollisuus saada majoitusta sekä päästä koulutukseen, terveydenhuollon piiriin ja työmarkkinoille. Tätä tullaan noudattamaan, vaikka yhä useammat ihmiset joutuvat lähtemään Ukrainasta. Haasteena on nyt soveltaa näitä oikeuksia käytännössä.

Tulijoiden perheenjäsenet ovat joutuneet erilleen toisistaan. Erityisen huolestuttava on Ukrainasta saapuvien lasten suuri määrä, sillä heitä voi YK:n arvion mukaan olla puolet kaikista tulijoista. Nämä lapset ovat altistuneet hirvittäville kokemuksille ja he tarvitsevat erityistä suojelua, hoitoa ja psykososiaalista tukea. Monet ovat alaikäisiä vailla huoltajaa tai saapuvat ilman vanhempiaan. Kaikkien on saatava tuntea olonsa turvalliseksi. Lasten on päästävä kouluun, jotta vakauden tunne voi palautua. Tulijoita on suojeltava mahdollisilta hyväksikäytön ja ihmiskaupan riskeiltä.

Haasteeseen vastaaminen edellyttää yhteistä lähestymistapaa ja todellista solidaarisuutta. Tilapäistä suojelua koskevasta direktiivistä on annettu uudet toimintaohjeet. Niiden avulla maahan saapuvat voivat käyttää oikeuksiaan johdonmukaisesti ja tehokkaasti, ja jäsenvaltiot saavat niistä tukea uusien velvollisuuksiensa täyttämisessä. Toimintaohjeita päivitetään säännöllisesti, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea niiden päivittäisissä haasteissa ja uusissa tilanteissa.

Uusi solidaarisuusfoorumi on nyt käytössä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön koordinointia varten. Ensimmäisenä tehtävänä ovat siirrot Moldovasta, johon kohdistuu valtavia paineita. Solidaarisuusfoorumilla sovitetaan yhteen tarjontaa ja tarpeita, myös vastaanottokapasiteettia. Kun kaikki välineet jäsenvaltioiden tarpeisiin vastaamiseksi kootaan yhteen EU:n tasolla, voidaan varmistaa, että eri puolilla EU:ta tarjolla olevia tiloja ja palveluja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin, erityisesti lapsiin. Solidaarisuusfoorumin ensimmäisellä toimintaviikolla kuusi jäsenvaltiota ja Norja lupasivat ottaa vastaan Ukrainasta Moldovaan paenneita ihmisiä, sillä Moldovan vastaanottovalmiuksiin kohdistui valtavia paineita. Solidaarisuusfoorumin nopea täytäntöönpano ja tulokset edellyttävät kaikkien sidosryhmien, jäsenvaltioiden ja virastojen aktiivista osallistumista. Jäsenvaltioilta saadut avoimet ja ajantasaiset tiedot ovat keskeisessä asemassa koordinoinnin tehokkuuden kannalta. Tietojen perusteella ihmisiä voidaan ohjata jäsenvaltioihin, joilla on riittävät valmiudet.

Tarpeiden laajuuden vuoksi kaikki yhteiskunnan alat ovat sitoutuneet tarjoamaan tilapäiseen suojeluun liittyviä oikeuksia: majoitusta, koulutusta, terveydenhuoltoa ja pääsyä työmarkkinoille. Kansalaisyhteiskunnan, pakolaisjohtoisten järjestöjen ja maahanmuuttajayhteisöjen ohella merkittävä rooli on paikallis- ja alueviranomaisilla, yrityksillä, työmarkkinaosapuolilla, terveys-, sosiaali- ja työvoimapalveluilla, lastensuojelupalveluilla, lastenhoitopalveluilla ja kouluilla. Tätä sitoumusta tuetaan EU:n tasolla toteutettavilla merkittävillä uusilla toimilla, joilla maksimoidaan käytettävissä olevan rahoituksen vaikutus ja hyödynnetään monenlaisia asiantuntijaverkostoja.

Koska Ukrainan sotaa Eurooppaan pakenevia on paljon, heidän tukemisensa edellyttää inhimillisyyttä ja joustavuutta. Tämä on merkittävä haaste tehokkaalle organisoinnille ja koordinoinnille sekä EU:n sisällä että yhdessä Ukrainan viranomaisten ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa. EU:lla on edessään ennennäkemätön haaste, johon se vastaa kollektiivisen vahvuuden avulla: autamme apua tarvitsevia ihmisiä arvojemme ja eurooppalaisen elämäntapa-ajattelun mukaisesti.

Komissio aikoo

·ottaa käyttöön keskeiset verkostot, joilla tuetaan jäsenvaltioita solidaarisuusfoorumin kautta, jotta resurssit ja asiantuntemus saataisiin hyödynnettyä kaikkialla EU:ssa parhaalla mahdollisella tavalla;

·auttaa jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja nopeasti ja joustavasti, jotta räätälöity rahoitus siirtyy nopeasti tukemaan jäsenvaltioiden, keskeisten organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan pyrkimyksiä toteuttaa tilapäisen suojelun kautta myönnetyt oikeudet;

·ottaa käyttöön erityiset rakenteet, jotta sekä ensimmäiset maahantulojäsenvaltiot että määränpäänä olevat jäsenvaltiot ja muut keskeiset palveluntarjoajat voivat ottaa parhaat käytettävissä olevat välineet käyttöön mahdollisimman nopeasti.

I TURVASATAMAN TARJOAMINEN EUROOPASSA

Venäjän hyökkäys on pakottanut ukrainalaisia lähtemään maastaan vastoin tahtoaan, ja monet toivovat palaavansa lopulta kotiin. On edelleen hyvin epävarmaa, miten pian siihen on mahdollisuus. Tuen on oltava välitöntä, mutta on tarjottava myös mahdollisuutta pitkäaikaiseen oleskeluun. Tämä on otettu huomioon tilapäistä suojelua koskevassa direktiivissä, jossa säädetään, että suojelu myönnetään aluksi yhdeksi vuodeksi mutta sitä voidaan jatkaa automaattisesti kaksi kertaa aina kuudeksi kuukaudeksi kerrallaan. Jäsenvaltioille annettava tuki on yhdistelmä tukea nykyisiin haasteisiin ja ennakoitaviin tarpeisiin keskipitkällä aikavälillä.

Vankat puitteet tälle työlle esitetään kotouttamista ja osallisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa 2021–2027, jonka nojalla voidaan myös auttaa ylläpitämään Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden ja vastaanottavien yhteisöjen välisiä siteitä. Siinä korostetaan, että toimien suunnitteluun on tärkeää ottaa mukaan laaja joukko sidosryhmiä – myös uudet tulijat ja maahanmuuttajayhteisöt. Tämä on ratkaisevan tärkeää tehokkaan viestinnän, voimaannuttamisen ja vastuuntunnon kannalta. Myös koordinointi on tärkeää, jotta viranomaiset, hyväntekeväisyysjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta toimivat yhdessä mahdollisimman tehokkaasti. Koordinointia on tehtävä mahdollisuuksien mukaan myös Ukrainan viranomaisten kanssa. Komissio on pyytänyt Erasmus+-yhteisöä, Euroopan solidaarisuusjoukkoja ja kulttuuriyhteisöjä mukauttamaan toimintaansa tulijoiden tukemiseksi.

Uusien tulijoiden ja heitä vastaanottavien yhteisöjen olisi saatava kohdennettua apua mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Näin on jo toimittu, sillä Ukrainan lähinaapurit Puola, Romania, Unkari ja Slovakia ovat tarvinneet ja saaneet valtavasti tukea. Pian kuitenkin keskiöön nousee se, että siirtymään joutuneita henkilöitä autetaan asettautumaan. Silloin kun halutaan vähentää riippuvuutta ulkoisesta tuesta ja parantaa vuorovaikutusta vastaanottavien yhteisöjen kanssa, paras tapa on auttaa tulijoita saavuttamaan tietty taloudellinen itsenäisyys. Tämä tapahtuu luonnollisimmin niin, että tulija saa taitojaan ja pätevyyttään vastaavan työpaikan. Lisäksi on varmistettava, että tulijoilla on mahdollisuus asuntoon, koulutukseen, terveydenhuoltoon ja muihin sosiaalipalveluihin. Ukrainan viranomaiset voivat mahdollisuuksien mukaan myös toimittaa rekistereitä ja tietoja, joiden avulla jäsenvaltiot voivat kohdentaa tukea tehokkaammin. Myös niitä, joilla ei ole asiakirjoja, pyritään auttamaan kaikin tavoin.

Yksi keskeinen tulijoita auttava tekijä on tiedottaminen heidän oikeuksistaan. Rajalla annettu tieto on jo ollut erittäin arvokasta. Komissio on perustanut Ukrainasta pakenevien ihmisten tukemiseksi verkkosivuston, jolta tulijat saavat tietoa oikeuksistaan EU:ssa. Verkkosivustolla on tietoa rajan ylittämisestä, oikeuksista maahan tultua ja jatkomatkustuksesta. Komissio jatkaa yhteistyötä EU:n virastojen, jäsenvaltioiden, YK:n virastojen ja muiden kumppaneiden kanssa varmistaakseen, että ihmisillä on tarvitsemansa tiedot, sekä torjuakseen Venäjää tukevaa disinformaatiota, jonka tarkoituksena on levittää epäilyksiä ja epävarmuutta.