EU on osoittanut Ukrainan sodan uhreille 85 miljoonan euron hätärahoituspaketin humanitaarisiin tarkoituksiin, ja sen täytäntöönpano ruoan, veden, terveydenhuollon, majoituksen ja suojelun tarjoamiseksi on käynnissä. Lisäksi EU tukee Moldovaan paenneiden henkilöiden perustarpeita 5 miljoonalla eurolla. Samaan aikaan 27 maata on alkanut toimittaa yli 100 miljoonan euron arvosta tarvikkeita unionin pelastuspalvelumekanismin kautta. Ensimmäiset, yli neljästä miljoonasta esineestä koostuvat toimitukset ovat jo saapuneet Ukrainaan. Mukana on ajoneuvoja, lääkintäpakkauksia, telttoja, huopia ja makuupusseja. Terveydenhuollon erikoislaitteita, kuten hengityskoneita ja happea, on jo matkalla rescEU:n strategisista varmuusvarastoista.

Sota ei saa estää uhreille tarkoitetun avun perillepääsyä. Kipeästi kaivatun humanitaarisen avun on ulotuttava kaikkiin Ukrainan osiin. Myös siviilien on kansallisuudestaan riippumatta voitava paeta saarretuista kaupungeista. Sen vuoksi humanitaarisen avun perillepääsy humanitaaristen käytävien kautta on ehdoton prioriteetti. Turvallisen ja esteettömän pääsyn mahdollistaminen humanitaarisille avustustyöntekijöille ja tarvikkeille on kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukainen oikeudellinen velvoite. EU jatkaa yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja kumppaneiden kanssa, jotta voidaan varmistaa avun perillepääsy ja saada humanitaariset käytävät käyttöön mahdollisimman pian.

Siviiliuhrien määrä kasvaa Ukrainassa päivittäin. Vaikka ihmiset pystyisivät suojautumaan hyökkäyksiltä, he ovat vaarassa asunnoille, vesihuollolle ja sähkölle aiheutuneiden tuhojen vuoksi. Vihamielisyydet vaikeuttavat elintarvikkeiden saatavuutta. Kriittisiin sairaalapalveluihin kohdistuu jatkuvia sähkökatkoja, ja ambulanssit ja terveydenhuollon työntekijät ovat vaarassa joutua tulitaistelujen keskelle. Avustusjärjestöillä on yhä enemmän vaikeuksia toimittaa tarvikkeita apua tarvitseville ihmisille, ja tämä ongelma kärjistyy sodan levitessä.

·Vastaanottokapasiteetti on asianmukaisella tasolla, ottaen huomioon että monet jatkavat nopeasti matkaansa perheenjäsentensä ja ystäviensä luo. Puola, Romania, Unkari ja Slovakia ilmoittavat, että kapasiteettia on edelleen käytettävissä.

·Ukrainan sotaa pakenevista henkilöistä ainakin neljä viidesosaa on ukrainalaisia. Joukossa on EU-kansalaisten lisäksi myös EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia, kuten intialaisia, nigerialaisia ja turkkilaisia.

EU on horjumattomasti sitoutunut auttamaan avun tarpeessa olevia. Noudatamme arvojamme ja otamme kaikki Venäjän hyökkäystä pakenevat ihmiset vastaan arvokkaasti ja ihmisarvoa kunnioittaen. Pyrimme edelleen tehostamaan hätäavun ja humanitaarisen avun toimittamista. Solidaarisuus on EU:n peruskivi, kun vastaamme pakolaishaasteeseen tulevina kuukausina.

Näiden dynaamisten toimenpiteiden vaikutusta moninkertaistaa miljoonien eurooppalaisten henkilökohtainen myötätunto pakolaisten ahdinkoa kohtaan. Perheet ovat valmiita ottamaan pakolaisia koteihinsa, yhteisöt ovat valmiita järjestämään ruokaa ja majoitusta, yritykset ovat valmiita tarjoamaan palveluja ja työpaikkoja ja ihmiset eri puolilla EU:ta ja sen ulkopuolella ovat valmiita tarjoamaan tarvikkeita ja tukea. Tämä kaikki osoittaa, miten eurooppalaisia arvoja toteutetaan käytännössä. Se on osoitus myös sitoumuksesta, joka muodostaa perustan, kun pakolaiskriisi laajenee entisestään ja on tarpeen tarjota ihmisille vakautta sodan aiheuttaman trauman jälkeen. Komissio lisää Europa-sivustolleen tarvittavaa tietoa, jotta kansalaiset ja yksityissektori voivat varmistaa, että heidän tukensa sotaa pakeneville ihmisille ohjataan perille luotettavien organisaatioiden kautta ja että tuki on tarpeiden mukaista. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että tarjolla on laadukasta tietoa. Sen avulla torjutaan disinformaatiota, jolla pyritään horjuttamaan Euroopan solidaarisuutta.

Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamat sotatoimet ja hyökkäys Ukrainaan ovat järkyttäneet maailmaa. YK:n jäsenmaiden ylivoimainen enemmistö on tuominnut nämä toimet maailmanlaajuisesti . Venäjä on rikkonut sääntöpohjaista kansainvälistä järjestystä ja pyrkii toimillaan horjuttamaan Euroopan turvallisuusrakenteita. Summittaiset siviileihin kohdistuneet hyökkäykset ovat johtaneet valtaviin ihmishenkien menetyksiin, jotka ovat aiheuttaneet lukemattomia tragedioita perheille ja tuhonneet rauhanomaisia yhteisöjä. Ukrainan kansan päättäväisyys tehdä kaikkensa demokratian ja oman maansa puolustamiseksi on ollut vaikuttavaa.

Komissiosta on tehty paikan päälle useita vierailuja, joiden aikana on nähty toiminnassa ne valtavat tukiohjelmat, joita Puola, Slovakia, Unkari ja Romania sekä naapurimaa Moldova ovat luoneet rajoilleen saapuvien pakolaisten hyväksi. Kun näihin toimiin yhdistyvät kansalaisten anteliaisuus ja myötätunto, pakolaiset ja kotiseudultaan siirtymään joutuneet ihmiset saavat tukea heti saavuttuaan.

Suoraa tukea solidaarisuuspyrkimyksille

Tämä työ tarvitsee kaiken mahdollisen tuen EU:lta. Puola ja Slovakia ovat aktivoineet unionin pelastuspalvelumekanismin majoitus- ja terveydenhoitopalveluja varten. Valtava tulijamäärä synnyttää erityisiä terveyshaasteita, ja tarjolla olisi oltava perustason terveystarkastuksia. Tulijat voivat olla loukkaantuneita tai heillä voi olla kroonisia sairauksia, jotka vaativat välitöntä sairaanhoitoa. Lisähaastetta tuo covid-19-pandemia. Komissio ja sen virastot tekevät tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta tarjolla olisi terveydenhuoltoa ja lääkkeitä. Yhteistyötä tehdään myös tarpeiden määrittämiseksi ja avun sovittamiseksi yhteen esimerkiksi sairaalapaikkojen, palovammojen hoitoon liittyvien kirurgisten valmiuksien ja apua tarvitsevien potilaiden kuljetusten osalta.

Koska jäsenvaltiot voivat joutua järjestämään majoitusta, tarvikkeita ja palveluja hyvin nopeasti, voidaan soveltaa kiireellisiä julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, kuten vuosien 2015–2016 muuttoliikekriisin ja covid-19-pandemian aikana.

EU:n rahoitus on välittömästi jäsenvaltioiden saatavilla näiden vuosien 2014–2020 kansallisten sisäasioiden ohjelmien kautta. Niiden avulla voidaan edelleen tarjota rahoitustukea esimerkiksi majoituksen, elintarvikkeiden ja terveydenhuollon kattamiseksi, myös lisäämällä henkilöstöä. Komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että nykyiset varat ovat helposti ja nopeasti käytettävissä ja että ne voidaan käyttää täysimääräisesti. Komissio ehdottaa näiden välineiden täytäntöönpanokauden pidentämistä, jotta jäsenvaltioilla olisi enemmän joustovaraa: Euroopan parlamentin ja neuvoston nopea hyväksyntä antaisi noin 420 miljoonaa euroa lisätukea. Tilanteesta eniten kärsivien jäsenvaltioiden tukeminen myös on turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston vuosien 2021–2027 hätärahoituksen painopiste.

3. HAASTE RAJALLA

Kriisi aiheuttaa äärimmäisiä paineita EU:n ja Ukrainan väliselle rajalle. Saapuvat ihmiset on rekisteröitävä, heille on tarjottava apua välittömiin tarpeisiin ja heidät on ohjattava turvallisesti seuraavaan majoituspaikkaansa. Prosessi on toteutettava nopeasti, ja samalla on pidettävä yllä järjestystä ja sallittava välttämättömät turvatarkastukset. EU:lla on yhteinen vastuu auttaa yhteistä rajaansa tukemalla niitä jäsenvaltioita, joihin lisäpaineet kohdistuvat.

Rajavalvonnan tukeminen Ukrainassa

Ensimmäinen hankaluus on ruuhkautuminen Ukrainan puolella rajaa. Ukrainan rajaviranomaisten on noudatettava sääntöjään, vaikka henkilöstöstä on pulaa, tietotekniikkajärjestelmissä ongelmia ja hylättyjä autoja paljon. Ukraina on yrittänyt hallita ihmisvirtoja tehokkaasti ohjaamalla ihmisiä eteenpäin ja yksinkertaistamalla menettelyjä. Jäsenvaltiot ja EU tekevät yhteistyötä Ukrainan viranomaisten kanssa pullonkaulojen poistamiseksi. Erityisen tärkeää on pyrkiä siihen, että avustustoimitukset kulkevat vapaasti Ukrainaan.

Suurin osa Ukrainan ja EU:n jäsenvaltioiden välisille rajoille saapuvista on Ukrainan kansalaisia. Jos saapujalla on biometrinen passi, hän pääsee EU:n alueelle ilman viisumia 90 päivän ajaksi ja voi myös käyttää sähköisiä maahantulopaikkoja rajavartijatarkastuksen sijaan. Monet jäävät perheenjäsentensä tai ystäviensä luo, ja jotkut matkaavat ensimmäisestä maahantulomaasta toisiin jäsenvaltioihin. On tärkeää, että tällaiset jäsenvaltioiden välisten rajojen ylitykset voivat tapahtua mahdollisimman jouhevasti. Tulijoita on kuitenkin erilaisia: on EU:hun palaavia EU:n kansalaisia, Ukrainalta kansainvälisen suojelun saaneita henkilöitä (mukaan lukien lukuisat Lukashenkan hallintoa paenneet valkovenäläiset) sekä eri maista tulevia opiskelijoita ja työntekijöitä. On äärimmäisen tärkeää, että niitä, jotka pakenevat sen vuoksi, että Venäjä on hyökännyt Ukrainaan, kohdellaan poikkeuksetta kunnioittavasti ja arvostavasti.

Turvaa ihmisvirroille

Kaikki nämä ihmiset tarvitsevat erityistä kohtelua, ja saapujien valtava määrä asettaa jäsenvaltioille haasteita. Pelkästään Puolan rajalle saapuu päivittäin noin 100 000 ihmistä. Jäsenvaltiot ovat reagoineet lisäämällä henkilöstöä ja yksinkertaistamalla menettelyjä. On olennaisen tärkeää varmistaa, että EU:hun saapuminen on hallittua ja yhteisten normien mukaista. Raja on pidettävä avoinna ihmisille, jotka ovat paenneet aseellisista konflikteista kärsiviltä alueilta ja jotka saattavat tarvita pääsyä EU:hun humanitaarisista syistä tai kansainvälisen suojelun vuoksi. Komissio on jo antanut toimintaohjeita , joilla autetaan jäsenvaltioiden rajavartijoita hoitamaan tulijamäärät tehokkaasti mutta korkea turvallisuustaso säilyttäen. Toimintaohjeissa esitetään, miten haavoittuvassa asemassa oleville annettavaa tukea voidaan nopeuttaa hätäapukaistojen kaltaisin välinein ja miten tiettyjä menettelyjä voidaan virtaviivaistaa, yksinkertaistetut tullimenettelyt mukaan lukien.

Rahoitustukea ja EU:n virastojen apua

EU lisää myös rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineestä jäsenvaltioille myönnettävää taloudellista tukea edistääkseen rajaturvallisuutta, kuten maahantulijoiden tunnistamista, ensivastaanottoa ja lääkinnällistä hoitoa.

EU:n virastot tarjoavat jäsenvaltioiden tueksi myös lisähenkilöstöä ja asiantuntemusta. Ensimmäinen, 49 Frontexin työntekijää käsittävä ryhmä on lähetetty EU:n ja Ukrainan rajoille, ja Moldovan vastaiselle rajalle Romaniaan lähetetään 162 työntekijää. Frontex on valmis tukemaan yli 2 600:aa työntekijää EU:n ja Ukrainan rajoilla. EU:n turvapaikkavirasto (EUAA) on valmis tukemaan seulontaa, rekisteröintiä, tietojen toimittamista ja turvapaikkahakemusten käsittelyä jopa 130 asiantuntijalla. Europol tarjoaa muun muassa mahdollisiin vierastaistelijoihin tai muihin tunnettuihin turvallisuusuhkiin liittyvää tilannetukea. Europol toimii paikan päällä Slovakiassa ja Puolassa ja pian myös Romaniassa ja Unkarissa. Myös muut EU:n virastot, kuten eu-LISA ja perusoikeusvirasto ovat nopeasti järjestäneet työnsä uudelleen jäsenvaltioiden auttamiseksi.

Tukea naapurimaille

Moldova on 24. helmikuuta jälkeen joutunut käsittelemään yli 368 000 saapumista. Moldovalle tarkoitetun hätäapupaketin ja pelastuspalvelumekanismin kautta myönnettävän tuen lisäksi toteutetaan lisätoimia, joilla vastataan kehittyvään tilanteeseen, mukaan lukien 15 miljoonan euron tuki pakolaiskriisin hallintaan.

Komissio myöntää tukea, jotta kolmansien maiden kansalaiset voisivat siirtyä turvallisesti ja kotiutua naapurimaista omiin alkuperämaihinsa. Tätä varten otetaan käyttöön uusi toimi, jossa tarjotaan operatiivista tukea ja valmiuksien kehittämistä. Komissio aikoo arvioida nopeasti, onko Moldovassa käynnissä olevia hankkeita tarpeen laajentaa, ja myöntää tapauksen mukaan tukea esimerkiksi EU:n virastojen kautta.

4. EU TOIVOTTAA PAKOLAISET JA SIIRTYMÄÄN JOUTUNEET HENKILÖT TERVETULLEIKSI

Nykyinen pakolaiskriisi edellyttää, että EU hyödyntää kaikkia valmiuksiaan ja vastaa haasteeseen nopeilla ja päättäväisillä toimilla. Haaste heijastuu kaikkialle EU:ssa, ja kaikkien jäsenvaltioiden on valjastettava voimavaransa uusien tulijoiden tukemiseksi. Taloudellisen tuen lisäksi tarvitaan yhteistyötä erilaisten apua tarjoavien ryhmien kesken aina kansalaisyhteiskunnasta maahanmuuttajayhteisöihin asti. Meidän on myös ryhdyttävä yhteisponnistuksiin kumppaneiden kanssa eri puolilta maailmaa. EU:n aikoo ottaa nopeasti käyttöön järjestelmiä – myös koordinoidusti kumppaneiden kanssa – jotta voidaan tarjota sotaa pakeneville ihmisille vakaat saapumisolosuhteet sekä auttaa kansallisia viranomaisia, kun ne jatkavat työtään valtavan paineen alla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, joita ovat syrjäytymisvaarassa olevien ohella kaikkein riskinalaisimmat henkilöt. Suuri osa saapuvista on naisia, ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja muita lapsia. Yksi kiireisimmistä prioriteeteista on varmistaa asianmukainen tiedonsaanti ja majoitus, estää sukupuolistunut hyväksikäyttö, tukea lastenhoitoa ja mahdollistaa nopea koulutukseen pääsy.