[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 23.4.2009

KOM(2009) 193 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto Vuosikertomus 2008 sekä kertomus uuden välineen soveltamisesta kuuden vuoden aikana saaduista kokemuksista

SISÄLLYSLUETTELO

1 osa: Vuosikertomus 2008 3

1. Johdanto 3

2. Keskeneräiset hakemukset ja vuonna 2008 vastaanotetut uudet hakemukset 3

3. Rahoitus 5

4. Päätökseen saatetut tukitoimenpiteet 6

2 osa: Kertomus uuden välineen soveltamisesta kuuden vuoden aikana saaduista kokemuksista 7

1. Johdanto 7

2. Yleisarvio rahaston täytäntöönpanosta 7

3. Rahaston toiminnan rajoitukset ja heikkoudet 8

4. Tilintarkastustuomioistuimen kertomus solidaarisuusrahastosta 9

5. Päätelmät: Välineen toiminnan parantaminen 10

Liite 1: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston hakemukset vuonna 2008 12

Liite 2: Euroopan solidaarisuusrahaston hakemukset vuodesta 2002 lähtien 13

1 OSA: VUOSIKERTOMUS 2008

1. johdanto

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto perustettiin 15. marraskuuta 2002.[1] Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (jäljempänä ’solidaarisuusrahastoasetus’) 12 artiklassa säädetään, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitetään kertomus rahaston toiminnasta kuluneelta vuodelta. Tämän kertomuksen ensimmäisessä osassa esitellään rahaston toiminta vuonna 2008, ja siinä tarkastellaan aiempien kertomusten tapaan keskeneräisten ja uusien hakemusten käsittelyä ja täytäntöönpanokertomusten arviointia niiden käsittelyn päätökseen saattamisen valmistelemiseksi.

2. Keskeneräiset hakemukset ja vuonna 2008 vastaanotetut uudet hakemukset

Komissio käsitteli vuonna 2008 neljää vuonna 2007 jätettyä hakemusta ja sai kaksi uutta hakemusta, joissa haettiin solidaarisuusrahastolta tukea. Liitteessä 1 esitetään yksityiskohtaisesti nämä tapaukset, jotka arvioitiin solidaarisuusrahastoasetuksessa vahvistettujen edellytysten ja hakijavaltioiden toimittamien tietojen perusteella.

Yhdistynyt kuningaskunta

Eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa kesä- ja heinäkuussa 2007 sattuneiden mittavien tulvien seurauksena Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat 20. elokuuta 2007 taloudellista tukea koskevan hakemuksen, jota täydennettiin 26. lokakuuta 2007. Koska yli 4,6 miljardin euron välittömät kokonaisvahingot ylittivät 3,267 miljardia euroa, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla se kynnys, jonka ylittyessä voidaan hakea tukea solidaarisuusrahastolta, näitä tulvia pidettiin ”suurena luonnonkatastrofina”, joten ne kuuluivat rahaston pääasiallisen soveltamisalan piiriin. Komissio päätti 10. joulukuuta 2007 ehdottaa budjettivallan käyttäjälle solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa ja 162,388 miljoonan euron tuen myöntämistä. Talousarviomenettely neuvostossa ja Euroopan parlamentissa saatiin päätökseen vuonna 2008, ja tuki myönnettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle 27. lokakuuta 2008.

Ranska (Martinique ja Guadeloupe)

Elokuussa 2007 Ranskan merentakaisiin alueisiin kuuluvat Ranskan Antillien saaret Martinique ja Guadeloupe kärsivät hurrikaani Deanin aiheuttamista vakavista vahingoista infrastruktuureille ja talouden eri sektoreille. Ranska toimitti 26. lokakuuta 2007 solidaarisuusrahaston taloudellista tukea koskevan hakemuksen, jota täydennettiin 8. tammikuuta 2008. Myrskyn aiheuttamien vahinkojen määrä oli 511 miljoonaa euroa, joten se ei täyttänyt solidaarisuusrahastoasetuksessa ”suurkatastrofille” asetettuja arviointiperusteita. Otettuaan kuitenkin huomioon tämän syrjäisimmän alueen erityisen heikon aseman (tähän viitataan solidaarisuusrahastoasetuksessa) ja vakavat seuraukset ja vaikutukset komissio katsoi, että hakemus täyttää solidaarisuusrahastoasetuksessa poikkeukselliselle alueelliselle katastrofille asetetut erityiskriteerit. Komissio ehdotti 10. syyskuuta 2008, että rahastosta myönnetään 12,780 miljoonan euron edestä taloudellista tukea. Neuvostossa ja Euroopan parlamentissa toteutetun talousarviomenettelyn seurauksena tuki maksettiin Ranskalle 24. joulukuuta 2008.

Kreikka

Metsäpalot raivosivat verrattain laajoilla alueilla Kreikassa elokuussa 2007, mistä aiheutui merkittävää vahinkoa talouden eri osa-alueille ja luonnolle. Kreikan viranomaiset pyysivät solidaarisuusrahaston apua 30. lokakuuta 2007 ja täydensivät hakemusta 24. tammikuuta 2008. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 2,118 miljardia euroa. Koska tämä määrä ylitti 1 066,497 miljoonaa euroa (0,6 prosenttia bruttokansantulosta) eli Kreikkaan sovellettavan kynnysarvon, katastrofia pidettiin ”suurena luonnonkatastrofina”. Komissio ehdotti 8. huhtikuuta 2008, että rahastosta myönnetään 89,769 miljoonan euron edestä taloudellista tukea. Neuvostossa ja Euroopan parlamentissa toteutetun talousarviomenettelyn seurauksena tuki maksettiin Kreikalle 29. syyskuuta 2008.

Slovenia

Sloveniassa puolestaan rankkasateet ja myrskyt aiheuttivat syyskuun 2007 puolessa välissä vakavia tulvia ja maanvyöryjä osassa maata. Katastrofi aiheutti huomattavia vahinkoja infrastruktuurille, julkisille ja yksityisille rakennuksille, liike-elämälle ja maataloudelle. Slovenian viranomaiset jättivät solidaarisuusrahaston tukea koskevan hakemuksen 19. marraskuuta 2007. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 233,39 miljoonaa euroa. Koska tämä määrä ylitti 164,27 miljoonaa euroa (0,6 prosenttia bruttokansantulosta) eli Sloveniaan sovellettavan kynnysarvon, katastrofia pidettiin ”suurena luonnonkatastrofina”. Komissio ehdotti 3. maaliskuuta 2008, että rahastosta myönnetään 8,254 miljoonan euron edestä taloudellista tukea. Neuvostossa ja Euroopan parlamentissa toteutetun talousarviomenettelyn seurauksena tuki maksettiin Slovenialle 12. joulukuuta 2008.

Kypros

Kyproksella satoi vuonna 2008 hyvin vähän, millä on ollut vakavia vaikutuksia elinoloihin, talouteen ja luontoon. Kyproksen viranomaiset toimittivat 1. heinäkuuta 2008 solidaarisuusrahaston tukea koskevan hakemuksen, jota täydennettiin 16. lokakuuta 2008. Tämä oli ensimmäinen kuivuuteen liittyvä hakemus. Solidaarisuusrahastoasetuksessa edellytetään, että hakemus on tehtävä viimeistään kymmenen viikon kuluessa katastrofiin liittyneen ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä. Sateiden puutteen aiheuttama kuivuus kärjistyi huhtikuussa 2008 kolmea poikkeuksellisen vähäsateista vuotta seuranneen sadekauden päättyessä. Komissio katsoi tämän vuoksi, että katastrofin voidaan katsoa alkaneen 22. huhtikuuta 2008 eli kymmenen viikkoa ennen hakemuksen jättämistä.

Kyproksen viranomaisten arvion mukaan 22. huhtikuuta 2008 jälkeen aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 176,15 miljoonaa euroa. Koska tämä määrä ylitti 84,673 miljoonaa euroa (0,6 prosenttia bruttokansantulosta) eli Kyprokseen sovellettavan kynnysarvon, kuivuutta pidettiin ”suurena luonnonkatastrofina”. Komissio totesi, että kriisissä oli kyse ”suurkatastrofista”, joka vaikutti maan koko alueeseen. Viranomaiset olivat huhti-/toukokuusta 2008 lähtien toteuttaneet merkittäviä hätätoimenpiteitä siihen vastaamiseksi. Olennaisten hätätoimien kustannukset liittyvät Kreikasta tuodun veden kuljetuksiin sekä vedenjakelujärjestelmään tehtyihin välittömiin investointeihin, joilla on pyritty varmistamaan, että vedenjakeluverkosto toimii jakelukatkoksista huolimatta. Komissio ehdotti 24. lokakuuta 2008, että rahastosta myönnetään 7,605 miljoonan euron edestä taloudellista tukea.

Romania

Varsin suuressa osassa Romaniaa oli heinäkuussa 2008 rankkasateita, jotka aiheuttivat pahoja tulvia ja maanvyörymiä. Romanian viranomaiset hakivat solidaarisuusrahaston tukea 1. lokakuuta 2008. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 471,41 miljoonaa euroa. Koska tämä määrä jäi alle Romanialle määritetyn ”suurkatastrofien” kynnysarvon (566,84 miljoonaa euroa eli 0,6 prosenttia Romanian bruttokansantulosta) – mutta oli kuitenkin noin 83 prosenttia siitä – hakemuksen arviointi perustui niin kutsuttuun ”poikkeuksellisen alueellisen katastrofin” kriteeriin.

Rankkasateiden koettelema alue on yhtenäinen viidestä piirikunnasta muodostuva alue Romanian koillisosassa. Sen väestömäärä on 3,046 miljoonaa. Rankkasateet vaikuttivat suureen osaan alueen väestöstä, sillä ne tuhosivat osittain tai kokonaan koteja ja maatalouskasveja. Romanian viranomaiset ovat esittäneet todisteita, jotka osoittavat rankkasateilla olleen vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Perusinfrastruktuuri, maa-, metsä- ja karjatalous sekä yksityiskodit kärsivät vakavia vahinkoja. Katastrofilla on pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin alueella, koska noin 14 644 yksityiskotia tuhoutui. Lisäksi perusinfrastruktuuriin kuuluva veden ja energian jakelu katkesi pitkäksi ajaksi, ja liikenneinfrastruktuurin vakavat vauriot eristivät noin 100 kuntaa kokonaan. Komissio tuli 22. tammikuuta 2009 siihen tulokseen, että hakemus täytti poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevat kriteerit, ja ehdotti, että Romanialle myönnetään tukea 11,785 miljoonaa euroa.

3. Rahoitus

Niitä neljää vuodelta 2007 peräisin olevaa tapausta, joiden osalta talousarviomenettelyä ei ollut vielä saatu päätökseen vuoden lopussa (tulvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Sloveniassa, metsäpalot Kreikassa ja hurrikaani Ranskassa – Martiniquella ja Guadeloupella), käsiteltiin kolmessa lisätalousarviossa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi alustavan lisätalousarvioesityksen nro 1/2008[2] huhtikuun 9. päivä 2008, nro 3/2008[3] kesäkuun 5. päivä 2008 ja nro 7/2008[4] lokakuun 21. päivä 2008. Maksut suoritettiin, kun asiasta oli tehty tukipäätös ja täytäntöönpanosopimus oli allekirjoitettu.

Vuonna 2008 rahastosta käytettiin varoja yhdessä uudessa tapauksessa (kuivuus Kyproksella).[5] Tukimäärät määritettiin kussakin tapauksessa komission jo aikaisemmin kehittämällä vakiomenettelyllä, jota kuvataan tarkemmin vuosikertomuksessa 2002–2003. Vuonna 2008 tukea maksettiin seuraavasti:

Edunsaaja | Katastrofi | Luokka | Tuen määrä (euroa) |

Yhdistynyt kuningaskunta | Tulvat | suurkatastrofi | 162 387 985 |

Kreikka | Metsäpalot | suurkatastrofi | 89 769 009 |

Slovenia | Tulvat | suurkatastrofi | 8 254 203 |

Ranska (Martinique ja Guadeloupe) | Hurrikaani | alueellinen/syrjäisimpien alueiden katastrofi | 12 780 000 |

Kypros | Kuivuus | suurkatastrofi | 7 605 445 |

Yhteensä | 280 796 642 |

Vuonna 2008 vastaanotetun Romanian hakemuksen (tulvat) osalta talousarviomenettelyä ei voitu saattaa päätökseen ennen vuoden loppua. Komissio esitti tämän hakemuksen osalta alustavan lisätalousarvioesityksen nro 1/2009[6]. Asiaa käsitellään ensi vuoden vuosikertomuksessa.

4. Päätökseen saatetut tukitoimenpiteet

Solidaarisuusrahastoasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että edunsaajavaltion on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen maksamista seuraavan yhden vuoden määräajan päättymisestä kertomus tuen käyttämisestä (jäljempänä ’täytäntöönpanokertomus’) siihen liittyvine selvityksineen tuen käyttöön liittyvistä menoista (jäljempänä ’selvitys’). Tämän menettelyn jälkeen komissio päättää rahaston tukitoimenpiteen.

Ruotsia koskevan tukitoimenpiteen (Gudrun-myrsky vuonna 2005) osalta vastaanotettiin täytäntöönpanokertomus 17. ja 20. lokakuuta 2007, ja komissio totesi ilmoitettujen menojen määräksi 66 455 534 euroa. Tuen kokonaismäärä oli 81 724 975 euroa, joten menojen ja tuen erotus (15 269 441 euroa) perittiin takaisin. Komissio päätti tukitoimenpiteen 8. heinäkuuta 2008.

Komissio vastaanotti vuonna 2008 lopulliset vuonna 2006 myönnettyä tukea koskevat täytäntöönpanokertomukset Bulgarialta (touko- ja elokuussa 2005 tapahtuneista tulvista), Romanialta (huhti- ja heinäkuussa 2005 tapahtuneista tulvista) ja Itävallalta (elokuussa 2005 tapahtuneista tulvista). Tämän vuosikertomuksen kattaman jakson päättyessä näiden täytäntöönpanokertomusten käsittely oli vielä kesken.

2 osa: KERTOMUS UUDEN VÄLINEEN SOVELTAMISESTA KUUDEN VUODEN AIKANA SAADUISTA KOKEMUKSISTA

1. johdanto

EU:n solidaarisuusrahasto perustettiin vuonna 2002 Keski-Euroopan suurtulvien jälkeen vastaaviin tapahtumiin reagoimiseksi EU:ssa ja liittymisneuvottelut aloittaneissa maissa. Rahasto on kuuden ensimmäisen toimintavuotensa aikana auttanut lievittämään taloudellista taakkaa katastrofien runnomissa maissa, ja se on näin ollen parantanut unionin kuvaa sen kansalaisten silmissä tarjoamalla apua ja lisäresursseja erityisen vaikeina aikoina.

Analysoituaan perusteellisesti rahaston toimintaa komissio ehdotti huhtikuussa 2005 tarkistettua solidaarisuusrahastoasetusta. Ehdotuksen keskeisiä piirteitä ovat seuraavat: laajennettu soveltamisala, jotta yhteisö voi toimia muissakin kuin luonnonkatastrofeissa, ennakkomaksujen suorittaminen, jotta voidaan nopeuttaa reagoimista ja lisätä unionin tuen näkyvyyttä, sekä yksinkertaistamistoimenpiteet ottamalla käyttöön selkeämmät kriteerit rahaston varojen käyttöönotolle.

2. Yleisarvio rahaston täytäntöönpanosta

Rahasto perustettiin vuonna 2002, minkä jälkeen komissio on saanut 62 tukihakemusta 21:stä eri maasta. Näistä hakemuksista 21 kuului ”suurkatastrofien” ja 39 ”alueellisten katastrofien” luokkaan ja kaksi koski ”naapurivaltioita”. Tukea myönnettiin 31 hakemuksen perusteella yhteensä yli 1,5 miljardia euroa. Komissio hylkäsi 29 pyyntöä, ja hakijavaltiot vetivät takaisin kaksi hakemusta. Pyynnöt koskivat hyvin erityyppisiä luonnonkatastrofeja, kuten myrskyjä, tulvia, maanjäristyksiä, tulivuorenpurkausta, metsäpaloja ja kuivuutta. Liitteessä 2 esitetään yleiskatsaus kaikkiin vuodesta 2002 lähtien saatuihin hakemuksiin.

Kuten jäljempänä esitetystä tilastokatsauksesta käy ilmi, vuodesta 2002 lähtien saatu kokemus on osoittanut, että suurin osa rahaston tukea koskevista hakemuksista ei koske suurkatastrofeja, jotka muodostavat rahaston pääasiallisen toiminta-alan, vaan suurin osa hakemuksista esitetään alueellisia katastrofeja koskevien poikkeuksellisten kriteerien nojalla. Näitä kriteerejä, jotka komission on asetuksen mukaan tutkittava ”erittäin tarkasti” on edelleenkin suhteellisen vaikea täyttää. Alueellisen (poikkeuksellisen) kriteerin nojalla tehdyistä hakemuksista hylätään edelleen suuri osa – noin kaksi kolmannesta. Suurkatastrofeja koskevista hakemuksista, joihin sovelletaan yhtä määrällistä kriteeriä, on toistaiseksi hyväksytty 100 prosenttia.

Tilastollinen katsaus

Saatujen hakemusten kokonaismäärä suurkatastrofeja alueellisia katastrofeja naapurimaahan liittyvä kriteeri | 62 21 39 2 | 34 % hakemuksista 63 % 3 % |

Hyväksytyt hakemukset Hylätyt hakemukset Poisvedetyt hakemukset | 31 29[7] 2 | 50 % hakemuksista 47 % 3 % |

3. RAHASTON TOIMINNAN RAJOITUKSET JA HEIKKOUDET

Rahasto on yleisesti ottaen toiminut hyvin, mutta sen kuuden ensimmäisen toimintavuoden aikana saadut kokemukset osoittavat kuitenkin, että sen toimintaan liittyy merkittäviä rajoituksia ja heikkouksia. Nämä puutteet liittyvät seuraaviin seikkoihin: varojen saanti rahastosta ei ole tarpeeksi nopeaa, ne kriteerit, joita käytetään rahaston varojen käyttöönotossa alueellisten katastrofien tapauksessa, eivät ole avoimia, ja rahaston toiminnassa rajoitutaan vain luonnonkatastrofeihin.

Nopeus

Nopeuteen liittyvät näkökohdat kytkeytyvät olennaisella tavalla solidaarisuusrahastoasetuksesta johtuviin edellytyksiin ja menettelyihin. EU:n solidaarisuusrahastoa pidetään usein erheellisesti nopean toiminnan välineenä kriisinhallinnassa, mihin sitä ei suinkaan ole tarkoitettu. Se on väline, jolla autetaan uudelleenrahoittamaan hätätoimia, jotka kyseisen maan viranomaiset ovat alun perin rahoittaneet. On huomattava, että komissio ei voi ottaa solidaarisuusrahaston varoja käyttöön omasta aloitteestaan. Sen on odotettava, että kansalliset viranomaiset esittävät virallisen hakemuksen. Niiltä kuluu usein hakemuksensa tekemiseen asetuksessa sallitut täydet kymmenen viikkoa katastrofin alkamispäivästä. Komission on useimmissa tapauksissa pyydettävä täydentäviä tietoja. Solidaarisuusrahaston varat eivät toisekseen ole suoraan käytettävissä EU:n talousarviossa. Ne on kerättävä jäsenvaltioilta ylimääräisinä rahoitusosuuksina niiden tavanomaisten EU-rahoitusosuuksien lisäksi. Ennen kuin tuki voidaan maksaa, komission on pyydettävä neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään lisätalousarvio, johon liittyy varsin raskas menettely (joka kestää tavallisesti kahdesta neljään kuukautta).

Avoimuus

”Alueellisen katastrofin” määritelmä solidaarisuusrahastoasetuksessa on varsin epämääräinen, ja on vaikea esittää hakemus, joka täyttäisi sitä koskevat edellytykset. Jos ”suurkatastrofin” ehdot eivät täyty, rahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää varoja, mikäli poikkeuksellinen alueellinen katastrofi vaikuttaa suureen osaan alueen väestöstä ja jos sillä on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia alueen elinoloille ja talouden vakaudelle. Komission edellytetään solidaarisuusrahastoasetuksen mukaisesti tutkivan ”erittäin tarkasti” kaikki alueellista katastrofia koskevat tukipyynnöt. Jäsenvaltiot ja komissio käyttävät näin ollen runsaasti aikaa ja vaivaa valmistellakseen ja arvioidakseen hakemuksia, jotka liittyvät pienehköihin alueellisiin katastrofeihin ja tulevat kuitenkin valtaosin hylätyiksi.

Soveltamisala

Asianmukainen reagoiminen EU:n tasolla suuronnettomuuksiin, jotka eivät ole luonnon aiheuttamia, on nykyisillä välineillä erittäin vaikeaa tai jopa mahdotonta, mikä kävi ilmi esimerkiksi Prestigen öljyvuodon aiheuttaman teollisuusonnettomuuden ja Madridissa maaliskuussa 2004 tapahtuneen terroristi-iskun yhteydessä. Nykyisin EU:n solidaarisuusrahastosta ei myöskään ole mahdollista myöntää apua vakavissa kansanterveydellisissä kriisitilanteissa (esim. SARS-epidemian leviäminen Eurooppaan tai Tshernobylin kaltaiset onnettomuudet), jotka voivat helposti ylittää yksittäisten valtioiden reagointivalmiudet.

Riskien ehkäiseminen

Komissio aikoo tarkastella sitä, miten riskien ehkäisemiseen liittyvät näkökohdat voitaisiin paremmin nivoa solidaarisuusrahastoasetukseen.

4. Tilintarkastustuomioistuimen kertomus solidaarisuusrahastosta

Euroopan tilintarkastustuomioistuin esitti vuonna 2008 solidaarisuusrahastosta tehdyn toiminnantarkastuksen tulokset. Tarkastuksessa selvitettiin, antaako rahasto apua nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti ja ovatko edunsaajavaltiot tyytyväisiä rahastoon. Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli tämän vuoksi kaikkia vuoden 2006 loppuun mennessä saatuja hakemuksia ja toteutti kyselytutkimuksen osoittamalla hakijavaltioille kyselylomakkeet. Tilintarkastustuomioistuin julkaisi kertomuksen 18. kesäkuuta 2008 (Erityiskertomus nro 3/2008[8]).

Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että komissiolle koituu rahaston hallinnasta vain vähäisiä välittömiä kustannuksia, joten rahaston katsottiin toimivan tehokkaasti. Hallinnolliset menettelyt oli typistetty sellaiselle tasolle, jolla varmistetaan niiden olevan tehokkaita myös edunsaajavaltioiden kannalta. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut yhtään tapausta, jossa komissio ei olisi käsitellyt tukihakemuksia joustavalla tavalla. Pienempiä ”alueellisia katastrofeja” koskevien kriteerien täyttämisen havaittiin kuitenkin olevan vaikeampaa (verrattuna ”suurkatastrofeihin”). Kertomuksessa mainitaan lisäksi alueellisten katastrofien epäselvä määritelmä solidaarisuusrahastoasetuksessa ja se, että näiden katastrofien hylkääminen ei mahdollisesti tapahdu selkeällä tavalla. Tilintarkastustuomioistuin kritisoi etupäässä välineen hitautta. Hakemuksesta maksun suorittamiseen kului yleensä noin vuosi. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan rahasto ei näin ollen tarjonnut nopeaa ratkaisua. Huolimatta siitä, että tuen saanti rahastosta kesti kauan, varoja saaneet valtiot olivat rahastoon tyytyväisiä tai erittäin tyytyväisiä. Tuomioistuin katsoi tämän vuoksi, että rahasto täytti toimintansa perustavoitteen eli osoitti solidaarisuutta niitä jäsenvaltioita kohtaan, joita katastrofit olivat koetelleet. Se suositteli, että komissio esittäisi hakijoille yksityiskohtaista opastusta ja neuvoja siitä, miten hakemukset voidaan jättää nopeasti.

Komissio kannattaa täysin tilintarkastustuomioistuimen suosituksia. Se julkaisi hakijajäsenvaltioille ohjeet ja selitti yksityiskohtaisesti sitä, miten se soveltaa solidaarisuusrahastoasetuksen säännöksiä. Menettelyn yksinkertaistamiseksi ja viivästysten välttämiseksi tietojen toimittamisessa komissio kehitti vakiomuotoisen hakulomakkeen sekä yksityiskohtaiset ohjeet hakijoille. Molemmat asiakirjat löytyvät solidaarisuusrahastoa koskevalta verkkosivustolta osoitteessa (http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/solidar/solid_en.htm). Komissio aikoo lisäksi olla suoraan yhteydessä hakemuksen laatimisesta vastaavaan elimeen, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti. Hakemuksia on kuitenkin monissa tapauksissa aiemmin jätetty tapauskohtaisesti ilman, että hakijavaltiot olisivat etukäteen olleet yhteydessä komissioon. Auttaakseen mahdollisia hakijamaita niiden ottaessa ensimmäisen kerran yhteyttä komissio ilmoitti solidaarisuusrahastoa koskevilla verkkosivuillaan komission yhteystiedot.

Komissio katsoo kaiken kaikkiaan, että tilintarkastustuomioistuimen kriittiset huomautukset välineen hitaudesta ja alueellisten katastrofien käsittelystä antavat lisäpontta komission aikeille uudistaa välinettä niin, että saadaan yksinkertaistettua ja selkeytettyä niitä kriteereitä, joiden pohjalta rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön nopeammin.

5. Päätelmät: Välineen toiminnan parantaminen

Rahasto on yleisesti ottaen toiminut hyvin, erityisesti niiden suurten luonnonkatastrofien osalta, joita varten se alun perin perustettiin, mutta sitä on tähän mennessä saatujen kokemusten valossa tarpeen kehittää lisää. Tämä koskee erityisesti rahoituksen hidasta päätymistä edunsaajavaltioille ja niiden perusteiden avoimuutta, joita käytetään rahaston varojen käyttöönottoon alueellisten katastrofien yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin toi esiin molemmat näkökohdat. Välinettä voitaisiin lisäksi parantaa, jotta EU:n tasolla voitaisiin vastata asianmukaisesti sellaisiin suurkriiseihin, jotka eivät ole luonnosta johtuvia. Tämän vuoksi komissio antoi 6. huhtikuuta 2005 ehdotuksensa uudesta solidaarisuusrahastoasetuksesta (KOM(2005) 108), jolle Euroopan parlamentti antoi suurelta osin tukensa. Ehdotuksella laajennetaan rahaston toiminta-alaa ja muutetaan sen toimintaa erinäisiltä osin.

Rahaston avoimuuden lisääminen

Komissio kannattaa edelleen solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevien kriteerien avoimuuden lisäämistä ja niiden yksinkertaistamista. Tämä auttaisi jäsenvaltioiden viranomaisia saamaan selkeämmän kuvan siitä, milloin rahastosta voisi saada tukea katastrofista toipumiseen. Tämän vuoksi on tärkeää määritellä uudelleen se kriteeri, jonka pohjalta rahaston varat voidaan ottaa käyttöön. Ehdotukset alentaa kynnystä (1 miljardiin euroon tai 0,5 prosenttiin bruttokansantulosta, sen mukaan kumpi on alempi) ja poistaa rahaston varojen poikkeuksellinen käyttöönotto alueellisten katastrofien yhteydessä lisäisivät kaiken kaikkiaan rahaston avoimuutta ja auttaisivat välttämään hakemusten hylkäämisestä johtuvat pettymykset. Vaihtoehtoisena ratkaisuna on – nykyisen asetuksen pohjalta – säilyttää mahdollisuus ottaa rahaston varoja käyttöön alueellisten katastrofien yhteydessä mutta ottaa samalla käyttöön selkeä määrällinen kynnys alueellisten katastrofien tapauksessa eli prosenttiosuus alueellisesta bruttokansantuotteesta (NUTS I tai NUTS II). Molempien vaihtoehtojen ansiosta rahaston varat voitaisiin ottaa käyttöön yhden selkeän kriteerin turvin – eli vahingon suuruusluokan mukaan – kaikissa niissä tapauksissa, joissa todella tarvitaan eurooppalaista solidaarisuutta. Tämä koskee myös niitä katastrofeja, joiden osalta nykyisin käytetään vaikeaa alueellista kriteeriä. Tällaisen muutoksen ansiosta voitaisiin varmistaa tasapuolinen kohtelu, ja jäsenvaltiot voisivat paremmin arvioida hakemuksen mahdollisuuksia tulla hyväksytyksi. Seurauksena olisi myös se, että komissio ei joutuisi hylkäämään niin monia hakemuksia (alueellisten katastrofien osalta lähes kaksi kolmasosaa hakemuksista). Tämä puolestaan parantaisi kuvaa solidaarisuusrahastosta solidaarisuutta edistävänä välineenä.

Nopeampi reagoiminen katastrofeihin

Nopeamman reagoinnin mahdollistamiseksi voitaisiin harkita tiettyjä parannuksia rahaston toimintaan. Näiden parannusten ansiosta voitaisiin toteuttaa välittömiä solidaarisuustoimia suorittamalla ennakkomaksuja heti, kun katastrofista kärsivä jäsenvaltio hakee tukea. Maksun katsottaisiin olevan ennakkoa tuesta, joka myönnetään, kun arvioinnit ja talousarviomenettelyt on saatu päätökseen. Tällaiset nopeat toimet ovat kuitenkin mahdollisia ainoastaan, jos on olemassa selkeät ja avoimet kriteerit rahaston varojen käyttöönotolle, sillä hakijavaltion on maksettava ennakko takaisin komissiolle siinä tapauksessa, että hakemusta ei hyväksytä.

Soveltamisalan laajentaminen

Kun on kyse muista merkittävistä katastrofeista kuin luonnonkatastrofeista, kansalaiset odottavat oikeutetusti EU:n osallistumista ja avunantoa – tämä näkyy EU:n aktiivista osallistumista vaativista poliittisella tasolla esitetyistä pyynnöistä. Komissio katsoo tämän vuoksi, että solidaarisuusrahaston pitäisi voida toimia minkä tahansa suuren kriisin yhteydessä olipa sitten kyse luonnonkatastrofista tai ei. Vuonna 2005 tehdyssä uudessa asetusehdotuksessa laajennetaan rahaston toiminta-alaa siten, että siihen kuuluvat terveyteen liittyvät uhkat, terrorismi ja teolliset tai teknologiset katastrofit (rahaston vuotuisen menojen enimmäismäärän rajoissa).

Jatkotoimet

Ehdotettu solidaarisuusrahastoasetuksen tarkistus ei ole edennyt neuvostossa sitten vuoden 2005, mutta komissio on edelleen valmis aktiivisesti tukemaan yrityksiä kompromissin löytämiseksi. Tavoitteena olisi kartoittaa ne alat, joilla voidaan löytää kompromissi, jotta komissio voisi muuttaa ehdotustaan. Se pyytää tämän vuoksi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tutkimaan uudelleen komission vuonna 2005 tekemää ehdotusta tämän kertomuksen pohjalta, jotta komissio voisi vuonna 2009 antaa asiasta muutetun ehdotuksen.

LIITE 1: EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTON HAKEMUKSET VUONNA 2008

Hakemuksen tekopäivä* | 20.8.2007 | 26.10.2007 | 30.10.2007 | 19.11.2007 | 1.7.2008 | 1.10.2008 |

Päivä, jona täydelliset tiedot olivat saatavilla | 22.10.2007 | - | 20.12.2007 | - | - | - |

Suurkatastrofin kynnys (milj. euroa) | 3 266,629 | 3 266,629 | 1 066,497 | 164 272 | 84 673 | 566,84 |

Välittömien vahinkojen kokonaiskustannukset (milj. euroa)** | 4 612 | 511,2 | 2 118,27 | 223,28 | 176,15 | 471,41 |

Luokka | suurkatastrofi | alueellinen katastrofi | suurkatastrofi | suurkatastrofi | suurkatastrofi | alueellinen katastrofi |

Vahingot/kynnys | 141,19% | 15,65% | 198,62% | 135,92% | 208,03 % | 83,16% |

Tukikelpoisten hätätoimien kustannukset (milj. euroa)** | 356,7 | 119,9 | 1 007 | 154,39 | 59,45 | 390,81 |

Tukikelpoiset kustannukset / kokonaisvahingot | 7,73% | 23,45% | 47,52% | 69,15% | 33,74% | 82,9% |

Tuki / tukikelpoiset kustannukset | 45,53% | 10,66 | 8,91% | 4,95% | 12,79% | 3,01% |

Tukiosuus (% kokonaisvahingoista) | 3,52% | 2,5 | 4,24% | 3,42% | 4,31% | 2,49% |

Tukipäätöksen päivämäärä | 17.6.2008 | 25.11.2008 | 8.9.2008 | 22.9.2008 | 2009 | 2009 |

Täytäntöönpanosopimuksen päivämäärä | 7.8.2008 | 11.12.2008 | 8.9.2008 | 7.11.2008 | 2009 | 2009 |

2 | CZ | Tulvat | 2 300 | suurkatastrofi | 129 |

3 | FR | Tulvat (Le Gard) | 835 | alueellinen katastrofi | 21 |

4 | DE | Tulvat | 9 100 | suurkatastrofi | 444 |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2002 hakemuksille | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | Öljyvuoto (Prestige) | 436 | alueellinen katastrofi | 8,626 |

2 | IT | Maanjäristys (Molise/Apulia) | 1 558 | alueellinen katastrofi | 30,826 |

3 | IT | Tulivuoren purkautuminen (Etna) | 894 | alueellinen katastrofi | 16,798 |

4 | IT | Tulvat (Pohjois-Italia) | 1 900 | (suurkatastrofi)) | Hylätty (määräaika) |

5 | GR | Äärimmäiset sääolosuhteet talvella | ei selvillä | (suurkatastrofi)) | Hylätty (määräaika) |

6 | PT | Metsäpalot | 1 228 | suurkatastrofi | 48,539 |

7 | FR | Metsäpalot (Etelä-Ranska) | 531 | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

8 | ES | Metsäpalot (Portugalin rajalla) | 53 | naapurimaa | 1,331 |

9 | MT | Tulvat | 30 | suurkatastrofi | 0,961 |

10 | IT | Tulvat (Friuli-Venezia Giulia) | 525 | alueellinen katastrofi | Hylätty |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2003 hakemuksille | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | Tulvat (Rhonen suistoalue) | 785 | alueellinen katastrofi | 19,625 |

2 | ES | Tulvat (Malaga) | 73 | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

3–9 | ES | Metsäpalot (7 hakemusta) | (480) | (alueellinen katastrofi) | Kaikki 7 hylätty |

10 | SK | Tulvat | 29 | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

11 | SI | Maanjäristys | 13 | (alueellinen katastrofi) | Peruutettu |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2004 hakemuksille | 19,625 |

2 | IT | Tulvat (Sardinia) | (223, arvioitu yläkanttiin) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

3 | EE | Myrsky | 48 | suurkatastrofi | 1,29 |

4 | LV | Myrsky | 193 | suurkatastrofi | 9,487 |

5 | SE | Gudrun-myrsky | 2 297 | suurkatastrofi | 81,725 |

6 | LT | Myrsky | 15 | naapurimaa | 0,379 |

7 | EL | Evros-joen tulvat | (112) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

8 | RO | Kevättulvat | 489 | suurkatastrofi | 18,798 |

9 | BG | Kevättulvat | 222 | suurkatastrofi | 9,722 |

10 | BG | Kesätulvat | 237 | suurkatastrofi | 10,632 |

11 | RO | Kesätulvat | 1 050 | suurkatastrofi | 52,4 |

12 | AT | Tulvat (Tiroli/Vorarlberg) | 592 | alueellinen katastrofi | 14,799 |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2005 hakemuksille | 204,891 |

2 0 0 6 | 1 | UK | Buncefieldin polttoainevaraston räjähdys | (700) | (alueellinen katastrofi) | Peruutettu |

2 | EL | Evros-joen tulvat | 372 | alueellinen katastrofi | 9,306 |

3 | HU | Tulvat | 519 | suurkatastrofi | 15,064 |

4 | ES | Galician metsäpalot | (91) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2006 hakemuksille | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | Kyrill-myrsky | 4 750 | suurkatastrofi | 166,9 |

2 | FR | Réunion, sykloni Gamede | 211 | alueellinen katastrofi | 5,29 |

3 | ES | El Hierron tulvat | (18) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

4 | ES | La Manchan tulvat | 66 | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

5 | UK | Tulvat | 4 612 | suurkatastrofi | 162,387 |

6 | CY | Metsäpalot | 38 | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

7 | ES | Kanariansaarten metsäpalot | 144 | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

8–16 | IT | 9 hakemusta metsäpaloista 9 alueella | - | (alueellinen katastrofi) | Ei hyväksyttävissä, määräaika ylittyi |

17 | FR | Hirmumyrsky Dean / Martinique | 509 | alueellinen katastrofi | 12,78 |

18 | EL | Metsäpalot | 2 118 | suurkatastrofi | 89,769 |

19 | SI | Tulvat | 233 | suurkatastrofi | 8,254 |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2007 hakemuksille | 445,38 |

2 0 0 8 | 1 | CY | Kuivuus | 165,4 | suurkatastrofi | 7,605 |

2 | RO | Tulvat | 471,4 | alueellinen katastrofi | 11,785 |

[1] EYVL L 311, 14.11.2002.

[2] KOM(2008) 15; lisätalousarvio 1/2008, hyväksytty 9.4.2008, EUVL L 175, 4.7.2008, s. 1.

[3] KOM(2008) 201; lisätalousarvio 3/2008, hyväksytty 5.6.2008, EUVL L 208, 5.8.2008, s. 1.

[4] KOM(2008) 556; lisätalousarvio 7/2008, hyväksytty 21.10.2008, EUVL L 315, 25.11.2008, s. 1.

[5] KOM(2008) 732; lisätalousarvio 10/2008, hyväksytty 18.12.2008, EUVL L 27, 30.1.2009, s. 91.

[6] KOM(2009) 22.

[7] 29 hylätystä hakemuksesta 27 koski ”alueellisia katastrofeja”.

[8] ”Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto?” EUVL C 153, 18.6.2008.

[9] Komission on vielä todennettava/vahvistettava kursiivilla esitetty tieto.