KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE VIISUMITIETOJÄRJESTELMÄN (VIS) KEHITTÄMISESTÄ VUONNA 2010(neuvoston päätöksen 2004/512/EY 6 artiklan nojalla) /* KOM/2011/0346 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE VIISUMITIETOJÄRJESTELMÄN (VIS) KEHITTÄMISESTÄ VUONNA 2010 (neuvoston päätöksen 2004/512/EY 6 artiklan nojalla) 1. Johdanto 2 2. Viisumitietojärjestelmän oikeudellinen kehys 2 3. Edistyminen viitejakson aikana 2 3.1. Keskusyksikön kehittäminen 2 3.2. Biometrisen tunnistusjärjestelmän (BMS) kehittäminen 3 3.3. VIS Mail -viestintämekanismi 3 3.4. Valmistelut järjestelmän sijaintipaikoissa ja verkko 3 3.5. Jäsenvaltioiden kansalliset suunnittelutoimet 4 3.6. Viisumitietojärjestelmän uusi toteuttamisaikataulu 4 4. Tiedotuskampanja 5 5. Hankehallinto 5 5.1. Suunnittelu ja talousarvio 5 5.2. Riskienhallinta 6 6. VIS-tukiryhmä 6 7. Päätelmät 7 8. Liite: VIS-työryhmät 8 8.1. SISVIS-komitea 8 8.2. VIS-hankkeen kansallisten hankevastaavien (NPM) kokoukset 8 8.3. Testejä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä (TAG) 8 8.4. VIS Mail -asiantuntijaryhmä (VIS MEG) 8 1. Johdanto Komissio esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille viisumitietojärjestelmän (VIS) perustamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/512/EY[1] 6 artiklan mukaisesti seitsemännen seurantakertomuksen viisumitietojärjestelmän (VIS) kehittämisestä[2]. Kertomus kattaa komission toimet tammikuusta joulukuuhun vuonna 2010. 2. Viisumitietojärjestelmän oikeudellinen kehys Viisumisäännöstöä[3] alettiin soveltaa 5. huhtikuuta 2010. Sillä kumottiin yhteinen konsuliohjeisto, jota oli muutettu aiemmin biometristen tunnisteiden keruuta koskevan oikeudellisten kehyksen asettamiseksi. Viisumisäännöstössä on myös säännöksiä viisumihakemusten vastaanotto- ja käsittelyjärjestelyistä. Komissio hyväksyi 4. toukokuuta 2010 viisumitietojärjestelmän toimintaan liittyvän turvasuunnitelman[4]. Kyseistä päätöstä aletaan soveltaa päivänä, jonka komissio määrää asetuksen (EY) N:o 767/2008 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti, eli päivänä, jona viisumitietojärjestelmä otetaan käyttöön, ja päätöksen voimassaolo päättyy, kun tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan. Vuonna 2010 ei annettu muita viisumitietojärjestelmää koskevia säädöksiä. 3. Edistyminen viitejakson aikana 3.1. Keskusyksikön kehittäminen Viitejakson alkupuoliskolla jatkettiin toimia, jotta järjestelmäratkaisujen testaus (SST), joka on toinen neljästä keskusyksikön suuresta testauskampanjasta, saataisiin onnistuneesti päätökseen. Jäsenvaltioiden kanssa käytiin laajaa keskustelua korjaavista toimenpiteistä, joita päätoimeksisaaja ehdotti vuoden 2009 lopussa, kun kävi selväksi, ettei se pystynyt täyttämään SST-testauksessa kaikkia palvelutasosopimuksen alkuperäisiä vaatimuksia. Tarkistetusta palvelutasosopimuksesta sovittiin kesäkuussa 2010, ja sillä varmistetaan, että toiminta voi alkaa suunnitelman mukaisesti ja sitä voidaan pitää yllä, kunnes alueellinen käyttöönotto on saatu suoritettua. Jäsenvaltioiden ja viisumitietojärjestelmän välistä viestintää koskevien eritelmien muutamia yksityiskohtia muutettiin kyseiseen ajankohtaan mennessä toteutettujen testien perusteella. Rajapintaa koskevan asiakirjan (ICD) versio 1.85 saatiin käyttöön maaliskuussa 2010, ja sillä toteutettiin hakupalveluja koskevat jäsenvaltioiden kanssa tehdyt sopimukset. Pienten muutosten jälkeen lopullinen versio 1.87 toimitettiin jäsenvaltioille syyskuussa 2010. Jäsenvaltiot kehittävät omat kansalliset järjestelmänsä näiden teknisten eritelmien perusteella voidakseen liittyä viisumitietojärjestelmään. Yksityiskohtaisten teknisten eritelmien (DTS) versio 1.46 toimitettiin maaliskuussa 2010. Lopullinen versio 1.48 saatiin jäsenvaltioiden käyttöön syyskuussa 2010. Kun SST-testit oli saatu onnistuneesti päätökseen, järjestelmän testaus jäsenvaltioiden kanssa alkoi elokuussa 2010 ja jatkui edelleen viitejakson päättyessä. Tämän testaussuunnitelmassa tehdyn muutoksen vuoksi viisumitietojärjestelmän käyttöönoton määräaika, joulukuu 2010, ei enää pitänyt. Oikeus- ja sisäasioiden neuvostolle ilmoitettiin 7. lokakuuta 2010 tarkistetusta toteuttamisaikataulusta, jonka mukaan järjestelmä tulisi käyttöön kesäkuussa 2011, ja asiasta ilmoitettiin myös Euroopan parlamentille[5] (ks. 3.6 kohta). 3.2. Biometrisen tunnistusjärjestelmän (BMS) kehittäminen Biometrisen tunnistusjärjestelmän (BMS) avulla viisumitietojärjestelmässä tunnistetaan sormenjälkiä. Järjestelmän kehittämistyö saatiin päätökseen vuonna 2010 alustavan järjestelmänhyväksymistestauksen (PSAT) päätyttyä. Järjestelmä tuki ongelmitta koko viitejakson ajan viisumitietojärjestelmän SST-testausta ja operatiivista järjestelmätestausta (OST). Jäsenvaltiot jatkoivat BMS-järjestelmästä vastaavan toimeksisaajan antamien ohjelmistopakettien käyttöä sormenjälkien tallennuslaitteissaan. Joissakin jäsenvaltioissa sormenjälkien laatua saatiin parannettua huomattavasti konsuliedustustoissa toteutettujen pilottihankkeiden tuloksena. Kun toukokuulle 2011 suunnitellut käyttöryhmän kanssa toteutettavat lopulliset testit saadaan päätökseen, järjestelmä on toimintavalmis käyttöön otettavaksi. 3.3. VIS Mail -viestintämekanismi VIS Mail -viestintämekanismin testaus ja jäsenvaltioiden liittyminen viestintämekanismiin edistyivät huomattavasti koko vuoden 2010 ajan, eikä testejä tarvita enää kuin muutamissa Schengen-maissa. Sähköpostin keskusvälitysjärjestelmässä otettiin tämän viitejakson aikana käyttöön lisätoimintoja (tilastot ja raportointi, pitkälle kehitetty virustentorjunta). VIS Mail -asiantuntijaryhmän jäsenet olivat suurimmaksi osaksi yhtä mieltä siitä, että mekanismia oli testattu riittävästi ja että se oli osoittautunut toimivaksi perusvaatimusten mukaisesti. Asiantuntijaryhmässä käytettiin tällä viitejaksolla huomattavasti aikaa VIS Mail -hankkeen toisen vaiheen eritelmien laatimiseen. Toinen vaihe alkaa kahden vuoden kuluttua viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta, ja silloin VIS Mail -järjestelmään liitetään Schengenin konsultointiverkostoa koskeva toiminto. Tähän liittyvien eritelmien laatiminen on monimutkaista ja vie paljon aikaa. Asiassa on kuitenkin edistytty mainiosti, ja eritelmien odotetaan valmistuvan aiotun aikataulun mukaisesti. 3.4. Valmistelut järjestelmän sijaintipaikoissa ja verkko Koko vuoden 2010 ajan keskusyksikön ja varmuuskeskusyksikön henkilöstöt Strasbourgissa ja Salzburgissa saivat koulutusta viisumitietojärjestelmän laitteistojen käytöstä ja ylläpidosta. Bulgaria liitettiin sTESTA-verkkoon vuonna 2010, ja myös Romaniassa toteutetut toimet edistyivät. Viitejakson aikana verkkoa koskevien toimien pääasiallisena tarkoituksena oli (a) turvata varajärjestelmään siirtymistä pääsijaintipaikasta varasijaintipaikkaan koskevan valinnaisen mekanismin toiminnot sekä (b) testata VIS Mail Relay -viestinvälitysjärjestelmää (ks. 3.3 kohta). Varajärjestelmään siirtymistä koskevan mekanismin avulla jäsenvaltiot voivat siirtyä kansallisen järjestelmän kaatuessa varajärjestelmään ja varmistaa näin toiminnan jatkumisen. Mekanismi saatiin toteutettua onnistuneesti kolmessa jäsenvaltiossa vuonna 2010, ja näin se on toteutettu kaikkiaan kahdeksassa jäsenvaltiossa. Työt jatkuvat niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat kiinnostuneita tämän ratkaisun käyttöönotosta. 3.5. Jäsenvaltioiden kansalliset suunnittelutoimet Viisumitietojärjestelmän keskusyksikön käyttöön saamisen ohella viisumitietojärjestelmän käyttöönotto riippuu myös kansallisten hankkeiden etenemisestä. Jäsenvaltiot edistyvät eri tahtiin erilaisten kansallisten olosuhteiden vuoksi. VIS-tukiryhmässä kehitetyn kuukausittaisen raportointimekanismin (ks. 6 kohta) ansiosta kaikki jäsenvaltiot raportoivat johdonmukaisesti edistymisestään ja ilmoittivat olevansa aikataulussa asetettujen välitavoitteiden suhteen. VIS-hanke edistyi viitejaksolla myös jäsenvaltioiden kanssa toteutettavien vaatimustenmukaisuustestien ja lähes kaikkien kansallisten järjestelmien kehittämisen osalta. Viitejakson loppuun mennessä 23 nykyisistä 25 jäsenvaltiosta ja Schengen-maasta oli saanut vaatimustenmukaisuustestinsä päätökseen alkuperäisen suunnitelman mukaisesti.[6] Vaatimustenmukaisuustestejä on toteutettava enää vain muutamissa osallistujamaissa, joille on varattu ajat näitä testejä varten vuoden 2011 alkupuoliskolla. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella kaikki kansalliset järjestelmät saadaan täysin valmiiksi siihen mennessä, kun keskusyksikkö saadaan käyttöön, mutta raportoinnissa kävi säännöllisesti ilmi erinäisiä epävarmuustekijöitä (ks. 5.2 kohta), jotka liittyivät sekä konsuliedustustoissa että rajanylityspaikoilla tehtäviin valmisteluihin. On syytä huomata, että jäsenvaltio, jolla oli vuonna 2009 pahoja sopimuksiin liittyviä vaikeuksia, pystyi aloittamaan kansallisen järjestelmänsä kehittämisen lopulta vuonna 2010. Tämän jäsenvaltion vaatimustenmukaisuustestit oli määrä toteutettaa tammikuussa 2011. Ensimmäisellä käyttöönottoalueella (Pohjois-Afrikka) sijaitsevissa konsuliedustustoissa tehtävien valmistelujen arvioimiseksi järjestettiin joulukuussa 2010 arviointikäynti Kairoon. Arviointikäynnin tarkoituksena oli saada tietoa paikan päällä siitä, missä vaiheessa valmistelut jäsenvaltioiden konsuliedustustoissa olivat ja etenkin miten valmiita niissä oltiin keräämään viisuminhakijoiden biometrisiä tietoja ja siirtämään niitä viisumitietojärjestelmään. Käynnin aikana puheenjohtajavaltion ja komission edustajat tapasivat jäsenvaltioiden edustajia paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa järjestetyssä kokouksessa, ja ne käyttivät tilaisuutta vieraillakseen paikallisten konsuliedustojen tiloissa. Näytti siltä, että teknistä koulutusta ja tiedottamista olisi lisättävä. Näin ollen tämäntyyppisiä arviointikäyntejä tehdään lisää vuonna 2011 muihin kaupunkeihin eri puolilla Pohjois-Afrikkaa. 3.6. Viisumitietojärjestelmän uusi toteuttamisaikataulu SST-testauksen päättyminen myöhässä, joskin onnistuneesti, pani komission ja jäsenvaltiot arvioimaan koko hankkeen toteuttamisaikataulua uudelleen. Tämä tehtiin arvioimalla realistisesti sekä komission toimeksisaajan kykyä toimittaa keskusyksikkö että jäsenvaltioiden valmiuksia valmistella kansallista käyttöönottoa konsuliedustustoissa ja ulkorajojen rajanylityspaikoilla. Siihen sisällytettiin myös pieni joustovara uusien ennalta-arvaamattomien ongelmien varalta. Kun uusi kokonaisaikataulu oli esitelty kansallisille hankevastaaville (24. kesäkuuta 2010) ja VIS-tukiryhmälle (7. heinäkuuta 2010) ja kun se oli esitelty maahanmuutto-, raja- ja turvapaikka-asioiden strategisen komitean kokouksessa (22. heinäkuuta 2010), siitä ilmoitettiin oikeus- ja sisäasioiden neuvostolle 7. lokakuuta 2010 ja myös Euroopan parlamentille[7]: - operatiiviset järjestelmätestit (OST): 23.8.2010–14.2.2011 - alustavat järjestelmänhyväksymistestit (PSAT): 23.3.2011–15.6.2011 - keskusyksikkö käyttövalmis: 24.6.2011. Viitejakson päättyessä hanke oli edennyt uuden kokonaisaikataulun mukaisesti. 4. Tiedotuskampanja Komission ja tiedotukseen ja viestintään erikoistuneen toimeksisaajan kesken allekirjoitettiin 20. joulukuuta 2010 sopimus viisumitietojärjestelmää koskevan tiedotusmateriaalin suunnittelusta ja painosta. Ulkopuolinen toimeksisaaja suunnittelee, painaa ja kääntää komission ja jäsenvaltioiden käyttöön tulevat esitteet, julisteet ja muun tiedotusmateriaalin yhteistyössä komission kanssa sekä ennen viisumitietojärjestelmän käyttöönottoa että sen jälkeen. Jäsenvaltioita kuullaan tiedotusmateriaalin teksteistä ja ulkoasusta keskeisissä vaiheissa. Tämän on määrä tapahtua vuoden 2011 alkupuoliskolla. 5. Hankehallinto 5.1. Suunnittelu ja talousarvio Vuonna 2010 viisumitietojärjestelmään käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä oli 30,3 miljoonaa euroa. SST-testauksen aikana tapahtuneiden viivästysten vuoksi osa alun perin vuodelle 2010 suunnitelluista hankkeeseen sisältyvistä toimista siirrettiin vuoteen 2011, joten myös sitoumuksia siirrettiin vastaavasti: viitejakson loppuun mennessä 63,06 prosenttia viisumitietojärjestelmän kokonaismäärärahoista oli sidottu ja 85,10 prosenttia maksumäärärahoista oli maksettu. Viisumitietojärjestelmän budjettikohta on 18 02 05. Viisumitietojärjestelmän maksusitoumus- ja maksumäärärahat vuonna 2010 Käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat | Käytetyt maksusitoumusmäärärahat | Yhteensä % | Käytettävissä olevat maksumäärärahat | Käytetyt maksumäärärahat | Yhteensä % | 30 327 909,00 € | 19 124 611,00 € | 63,06 % | 27 619 392,52 € | 23 503 936,08 € | 85,10 % | SST-testien viivästymisestä vuonna 2009 määrätyn 7,6 miljoonan euron suuruisen sopimussakon perintämääräys annettiin maaliskuussa 2010. 5.2. Riskienhallinta Riskienhallinnan menetelmä säilyi ennallaan viitejakson aikana. Komissio erittelee joka kuukausi hankkeen merkittävimmät riskit (keskushankkeen tasolla ja kansallisella tasolla) ja esittelee ne jäsenvaltioille kuukausittain pidettävissä VIS-hankkeen kansallisten hankevastaavien kokouksissa. Laadunvarmistuksesta vastaava toimeksisaaja avustaa komissiota tässä tehtävässä. Riskeistä keskusteltiin aiempien vuosien tapaan myös VIS-tukiryhmässä. Komissio teki töitä yhdessä puheenjohtajavaltion kanssa pääasiallisten riskien arvioimiseksi ja niiden luokittelemiseksi sen mukaan, miten ne vaikuttavat hankkeeseen. Kunkin riskin vähentämiseksi määritetään erityisiä toimia. Komissio pitää myös yllä korkean tason rekisteriä ja seuraa toimien täytäntöönpanoa. Vuoden 2010 lopussa merkittävimmiksi riskeiksi arvioitiin seuraavat: (i) operatiivisten järjestelmätestien päätökseen saattamisen viivästyminen tarkistetusta aikataulusta, (ii) jäsenvaltioiden valmistelut alustaviin järjestelmänhyväksymistesteihin osallistumiseksi, (iii) viivästykset joidenkin jäsenvaltioiden konsuliedustustoissa ja rajanylityspaikoilla tehtävissä valmisteluissa järjestelmän käyttöönottoa varten ja (iv) viivästykset operatiivisen hallinnon valmisteluissa. Jokaisen riskin vähentämiseksi on määritetty toimia, ja komissio, jäsenvaltiot ja päätoimeksisaaja tekevät tiivistä yhteistyötä rajoittaakseen näiden riskien vaikutusta kokonaishankkeeseen. 6. VIS-tukiryhmä VIS-tukiryhmä tapasi viitejakson aikana seitsemän kertaa: kolmesti Espanjan puheenjohtajakaudella (vuoden 2010 alkupuolisko) ja neljästi Belgian puheenjohtajakaudella (vuoden 2010 jälkipuolisko). Korkean tason epävirallisissa kokouksissa voitiin keskustella avoimesti kaikista viisumitietojärjestelmään liittyvistä asioista. Esityslistan laati puheenjohtajavaltio yhdessä komission ja neuvoston pääsihteeristön kanssa. Tavallisesti aiheina olivat komission tilannekatsaus VIS-hankkeen etenemisestä, jäsenvaltioiden edistymistä koskevan raportointimekanismin tulokset ja riskiraportti. Vuoden 2010 alkupuoliskolla jäsenvaltioita pyydettiin lähettämään päivitetyt vastaukset kyselylomakkeeseen ennen jokaista VIS-tukiryhmän kokousta. Kysymykset koskivat kansallisen järjestelmän kehittämiseen liittyviä yleisiä teknisiä valmisteluja, konsuliedustustoissa tehtäviä valmisteluja järjestelmän käyttöön ottamiseksi ensimmäisillä alueilla ja rajanylityspaikoilla tehtäviä valmisteluja, jotka koskevat viisumitietojärjestelmään vertaamista sekä biometristen tietojen avulla että ilman niitä. Kyselyyn sisältyi myös tarkempia kysymyksiä koulutuksesta ja muista välitavoitteista. Moni jäsenvaltio ei kuitenkaan ilmoittanut selkeitä välitavoitteiden saavuttamispäivämääriä, joten puheenjohtajavaltio ja komissio eivät saaneet kokonaiskuvaa edistymisestä kaikissa jäsenvaltioissa. Vuoden 2010 jälkipuoliskolla otettiinkin käyttöön päivitetty kyselylomake, jossa keskityttiin yksinomaan ensimmäisiin käyttöönottoalueisiin ja ulkorajojen rajanylityspaikkoihin. Osa vastauksista oli jälleen epäselviä etenkin rajanylityspaikoilla tehtävien valmistelujen osalta. Näin ollen viitejakson lopulla puheenjohtajavaltio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan käyttöönottoa rajanylityspaikoilla koskevat kansalliset suunnitelmat, joiden avulla tilannetta voidaan seurata hyvin tarkkaan jokaisen jäsenvaltion ulkorajojen rajanylityspaikoilla. Tällä kertaa tulokset olivat tyydyttävämpiä. Tuleva puheenjohtajavaltio on päättänyt jatkaa tämän saman raportointimekanismin käyttöä vuonna 2011. 7. Päätelmät Vuoden aikana toinen keskusyksikön suurista testausvaiheista (SST) saatiin onnistuneesti päätökseen ja kolmas vaihe (OST) saatiin aloitettua seitsemässä jäsenvaltiossa. Kansallisten järjestelmien kehittäminen edistyi kansallisella tasolla merkittävästi suurimmassa osassa jäsenvaltioita koko vuoden ajan. Viitejakson lopussa kaikki maat ilmoittivat olevansa valmiita liittymään viisumitietojärjestelmään kesäkuuhun 2011 mennessä. Seuranta jatkuu siis tiiviinä vuonna 2011, ja arviointikäyntejä toteutetaan paikan päällä ensimmäisen käyttöönottoalueen konsuliedustustoissa jäsenvaltioiden hallinnollisten valmistelujen seuraamiseksi. Oikeus- ja sisäasioiden neuvostolle esiteltiin lokakuussa 2010 uusi kokonaisaikataulu, jonka mukaan viisumitietojärjestelmä on teknisesti valmis käyttöön otettavaksi kesäkuussa 2011. Kaikki hankkeen sidosryhmät ovat vahvistaneet sitoutuvansa tekemään tiivistä yhteistyötä viisumitietojärjestelmän käyttöön saamiseksi ja 5.2 kohdassa mainittuihin riskeihin puuttumiseksi. Komissio on tiedottanut myös Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle säännöllisesti viisumitietojärjestelmähankkeen etenemisestä ja tilanteesta ja tekee näin myös jatkossa. 8. Liite: VIS-työryhmät 8.1. SISVIS-komitea SISVIS-komitea ei pitänyt vuonna 2010 yhtään kokousta VIS-kokoonpanossa[8]. Komitea vastaa viisumitietojärjestelmään liittyvistä komiteamenettelyistä myös vuonna 2011. 8.2. VIS-hankkeen kansallisten hankevastaavien (NPM) kokoukset Komission yksiköt järjestivät viitejakson aikana kymmenen jäsenvaltioiden kansallisten hankevastaavien (NPM) asiantuntijaryhmän kokousta, joissa keskusteltiin VIS-hankkeen tilanteesta, yksityiskohtaisista teknisistä kysymyksistä, suunnittelusta, riskeistä ja toimista keskushankkeen ja kansallisten hankkeiden tasolla. 8.3. Testejä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä (TAG) Testejä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä TAG on (VIS-kokoonpanossa kokoontuvan) SISVIS-komitean neuvoa-antava työryhmä. Se kokoontui tai järjesti puhelinneuvotteluja melko usein viitejakson aikana intensiivisen testauksen vuoksi. TAG varmistaa, että testaukseen liittyvien kysymysten käsittelyyn ja ongelmien ratkaisemiseen sovelletaan jäsenneltyä prosessia, ja antaa neuvoja VIS-testauskampanjoiden saattamisesta päätökseen. Ryhmän jäsenet antavat suosituksia viisumitietojärjestelmän testauksesta etenkin kaikissa niissä testausvaiheissa, joihin jäsenvaltiot osallistuvat suoraan. 8.4. VIS Mail -asiantuntijaryhmä (VIS MEG) VIS Mail -asiantuntijaryhmä VIS MEG kokoontui viitejakson aikana kuukausittain, ja sen tavoitteena oli tukea viisumitietojärjestelmän viestintämekanismin (VIS Mail) toteutusta. Komission ja jäsenvaltioiden VIS Mail -mekanismia koskeva työ toteutetaan yhteistyössä verkon toimittajan kanssa, ja työtä tukee verkkotuesta ja laadunvarmistuksesta vastaava toimeksisaaja. [1] EUVL L 213, 15.6.2004, s. 5. [2] Kuudes kertomus, ks. komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille viisumitietojärjestelmän (VIS) kehittämisestä vuonna 2009, KOM(2010) 588 lopullinen, 22.10.2010. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2008, s. 1). [4] Komission päätös 2010/260/EU, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, viisumitietojärjestelmän toimintaan liittyvästä turvasuunnitelmasta (EUVL L 112, 5.5.2010, s. 25). [5] Komission jäsen Malmströmin kirje Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtajalle Lopez Aguilarille 12. lokakuuta 2010. [6] Myös Liechtenstein on saattanut omat vaatimustenmukaisuustestinsä teknisesti päätökseen, mutta se ei sovella vielä Schengenin säännöstöä. [7] Komission jäsen Malmströmin kirje Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtajalle Lopez Aguilarille 12. lokakuuta 2010. [8] Komitea perustettiin toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1987/2006 51 artiklan 1 kohdan nojalla.