PERUSTELUT

1. Suosituksen tausta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä. Julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevat tiedot, jotka ovat merkityksellisiä sovellettaessa SEUT-sopimuksen 121 ja 126 artiklaa tai perussopimusten liitteenä olevaa, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehtyä pöytäkirjaa, ovat olennaisia unionissa talouspolitiikan koordinoinnin kannalta.

Julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 vahvistetaan seuraamusjärjestelmä julkisen talouden valvonnan täytäntöönpanon tehostamiseksi euroalueella. Asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että neuvosto voi komission suosituksesta päättää määrätä sakon jäsenvaltiolle, joka on vastuussa julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevien tietojen tahallisesta tai törkeän tuottamuksellisesta vääristelystä, jotta voidaan ehkäistä tällainen vääristely.

Asetuksen (EU) N:o 1173/2011 8 artiklan 3 kohdassa komissio valtuutetaan toteuttamaan kaikki tarvittavat tutkinnat, jos se toteaa olevan vahvoja viitteitä tosiseikoista, jotka todennäköisesti vastaavat kyseisten tietojen vääristelyä. Komissio käynnisti 3. toukokuuta 2016 tutkinnan tilastojen väärentämisestä Itävallassa.

Tilastojen väärentämiseen liittyvän tutkinnan alustavat havainnot lähetettiin Itävallalle 20. joulukuuta 2016 komission delegoidun päätöksen 2012/678/EU 6 artiklan mukaisesti, jotta Itävalta saattoi esittää niistä huomautuksensa. Komissio kehotti Itävaltaa toimittamaan alustavia havaintoja koskevat kirjalliset huomautuksensa viimeistään 19. tammikuuta 2017. Itävalta toimitti kirjalliset huomautuksensa 25. tammikuuta 2017.

Komissio antoi 22. helmikuuta 2017 kertomuksen, jäljempänä ’kertomus’, joka koski asetuksen (EU) N:o 1173/2011 mukaista tutkintaa tilastojen väärentämisestä Itävallassa ja jossa otettiin huomioon Itävallan esittämät huomautukset.

Kertomuksessa todetaan, että Landesrechnungshof (LRH) sekä Salzburgin osavaltion virasto ja osavaltion hallinto, eli Itävallan tasavallan julkissektoriin kuuluvat yksiköt toimivat törkeän tuottamuksellisesti, koska ne eivät varmistaneet asianmukaisia tietojen laatimisen tarkistuksia ja raportointimenettelyjä. Siten kyseiset yksiköt edesauttoivat sitä, että Salzburgin osavaltion viraston talousarvioyksikkö saattoi vääristellä ja peitellä rahoitustoimia, mikä johti vuosia 2008–2012 koskevien Itävallan velkatietojen vääristelyyn Eurostatille vuosina 2012 ja 2013 eli asetuksen (EU) 1173/2011 voimaantulon jälkeen.

Lisäksi kertomuksessa todettiin, että Itävallan tilastolaitos, jäljempänä ’STAT’, oli tietoinen Salzburgin osavaltion kirjanpidon vääristelystä ainakin 6. joulukuuta 2012 lähtien, mutta ilmoitti asiasta asianmukaisesti komissiolle (Eurostatille) vasta 10. lokakuuta 2013.

Asetuksen (EU) N:o 1173/2011 8 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset, joilla voidaan suosittaa neuvostolle, että tämä määrää jäsenvaltiolle sakon, ovat olemassa, kun on kyse velkatietojen vääristelystä, jota esiintyi Itävallan ilmoittaessa virheelliset tiedot Eurostatille maaliskuussa ja syyskuussa 2012 sekä maaliskuussa ja syyskuussa 2013 eli sen jälkeen, kun asetus oli tullut voimaan 13. joulukuuta 2011.

2. Sakon laskeminen

Asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 tarkoitetuista tilastojen väärentämiseen liittyvistä tutkinnoista ja sakoista 29. kesäkuuta 2012 annetun komission delegoidun päätöksen 2012/678/EU 14 artiklan mukaan komission on varmistettava, että suositeltava sakko on tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava. Sakko vahvistetaan kaksivaiheisella menetelmällä. Ensiksi komissio määrittää viitemäärän. Sen jälkeen se voi tarkistaa viitemäärää ylös- tai alaspäin ottaen huomioon tapaukseen liittyvät erityisolosuhteet.

Viitemäärä on delegoidun päätöksen 2012/678/EU 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti 5 prosenttia vääristelyn vaikutuksesta Itävallan julkisen talouden velkaan liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvän ilmoituksen kattamina vuosina. Tarkistus, joka tehtiin vuodelle 2012 velkaan, jonka Itävallan tasavalta oli ilmoittanut huhtikuussa 2014 julkaistussa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa, oli 1 192 miljoonaa euroa. Tämän perusteella viitemäärä on 59,6 miljoonaa euroa.

Delegoidun päätöksen 2012/678/EU 14 artiklan 3 kohdan d alakohdassa vahvistettujen edellytysten perusteella lähtökohtana on, että viitemäärän on oltava suurin havaittu vääristelyn määrä kerrottuna niiden vuosien lukumäärällä, joiden kuluessa olennaista vääristelyä tapahtui, neljän vuoden aikana viimeisestä ilmoituksesta. Kuten edellä mainittiin, suurin havaittu vääristelyn määrä oli 1 192 miljoonaa euroa vuonna 2012. Lisäksi viimeinen ilmoitus, jossa kyseinen vääristely esiintyi, oli lokakuussa 2013 julkaistu liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukainen ilmoitus, joka kattaa vuodet 2009–2012. Ottaen kuitenkin huomioon, että asetus (EU) N:o 1173/2011 tuli voimaan vasta 13. joulukuuta 2011 ja että sitä ennen julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevien tietojen vääristelystä ei määrätty seuraamuksia, merkityksellisiä ovat vain vuosien 2011 ja 2012 vääristelyt, jotka ilmoitettiin vuosina 2012 ja 2013 julkaistuissa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisissa ilmoituksissa. Sen vuoksi viitemäärä on kerrottava kahdella, jolloin se on 119,2 miljoonaa euroa.

Ottaen huomioon delegoidun päätöksen 2012/678/EU 14 artiklan 3 kohdan a alakohdassa vahvistetut edellytykset komission kertomuksessa todetaan, ettei tietojen vääristelyllä ollut merkittävää vaikutusta unionin talouspolitiikan vahvistetun ohjausjärjestelmän toimintaan, koska sen vaikutus Itävallan tasavallan koko velkaan oli rajallinen. Siksi komissio katsoo, että Itävallan tasavallan sakkoa voidaan alentaa konkreettisten olosuhteiden perusteella.

Ottaen huomioon delegoidun päätöksen 2012/678/EU 14 artiklan 3 kohdan b alakohdassa vahvistetut edellytykset kertomuksessa todetaan, että tietojen vääristely johtui törkeästä tuottamuksesta. Kertomuksessa ei todeta vääristelyn olleen tahallista liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä (katso erityisesti kertomuksen osa 4). Sen vuoksi sakon määrää ei tarkisteta näiden konkreettisten olosuhteiden perustella.

Ottaen huomioon delegoidun päätöksen 2012/678/EU 14 artiklan 3 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset kertomuksessa todetaan, että tietojen vääristelyä edesauttoi se, että kolme Itävallan tasavallan julkissektorin yksikköä toimi törkeän tuottamuksellisesti, koska ne eivät varmistaneet asianmukaisia tietojen laatimisen tarkistuksia ja raportointimenettelyjä (ks. erityisesti kertomuksen 3 ja 4 jakso). Komissio ei kuitenkaan katso tämän olevan kyseisten yksiköiden yhteistä toimintaa, ja siten Itävallan tasavallalle määrättävää sakkoa voitaisiin alentaa tästä syystä konkreettisten olosuhteiden perusteella.

Ottaen huomioon delegoidun päätöksen 2012/678/EU 14 artiklan 3 kohdan e alakohdassa vahvistetut edellytykset komission kertomuksessa todetaan, että STAT ja kaikki asianomaiset yksiköt ovat osoittaneet suurta yhteistyökykyä tutkinnan aikana. Tässä yhteydessä komissio on ottanut jossain määrin huomioon käytännön, jota se noudattaa kilpailun alalla, jolla sakkoja voidaan vähentää merkittävästi, jos komission kanssa tehdään yhteistyötä tutkinnan aikana.

On kuitenkin varmistettu, että vaikka STAT oli saanut osavaltion virastolta täysin ja suoraan tiedot ja oli ainakin 22. tammikuuta 2013 jälkeen tietoinen siitä, että tietojen vääristelyä oli tapahtunut Salzburgin osavaltion kirjanpidossa, se ei heti ilmoittanut näitä tietoja komissiolle (Eurostatille). Yleensä tämän seikan perusteella sakon määrää olisi aiheellista korottaa. Edellä mainittujen seikkojen yhteisvaikutuksen vuoksi komissio katsoo, että Itävallan tasavallalle määrättävää sakkoa voitaisiin silti tietyssä määrin alentaa näistä syistä.