Euroopan parlamentin päätöslauselma Natura 2000 -verkoston rahoittamisesta (2004/2164(INI))



Virallinen lehti nro 320 E , 15/12/2005 s. 0267 - 0271



P6_TA(2005)0078 Natura 2000 -verkoston rahoittaminen Euroopan parlamentin päätöslauselma Natura 2000 -verkoston rahoittamisesta (2004/2164(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Natura 2000 -verkoston rahoittaminen (KOM(2004)0431), - ottaa huomioon biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn yleissopimuksen, - ottaa huomioon 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY luonnonvaraisten lintujen suojelusta ("lintudirektiivi") [1], - ottaa huomioon 20. lokakuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille biologista monimuotoisuutta koskevasta Euroopan yhteisön strategiasta [2], - ottaa huomioon 17. tammikuuta 2001 antamansa päätöslauselman luontotyyppien suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanosta [3], - ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1600/2002/EY kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta [4], - ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille biologista monimuotoisuutta koskevista toimintasuunnitelmista luonnonvarojen säilyttämisen, maatalouden, kalastuksen sekä talous- ja kehitysyhteistyön alalla [5], - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0049/2005), A. ottaa huomioon, että Euroopan valtioiden ja hallitusten päämiehet sitoutuivat Göteborgissa kesäkuussa 2001 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa [6] pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen vuoteen 2010 mennessä, B. ottaa huomioon, että kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman tavoitteena on suojella ja tarvittaessa saattaa ennalleen luonnollisten järjestelmien rakenteet ja perusteet sekä pysäyttää biologisen monimuotoisuuden häviäminen niin Euroopan unionissa kuin maailmanlaajuisesti vuoteen 2010 mennessä, C. ottaa huomioon, että Johannesburgissa vuonna 2001 järjestetty kestävän kehityksen maailmankokous tunnusti, että biologisella monimuotoisuudella on ratkaiseva osuus kaikessa kestävässä kehityksessä ja köyhyyden poistamisessa ja että se on olennaisen tärkeä planeetallemme, ihmisten hyvinvoinnille ja toimeentulolle ja kulttuuriselle integriteetille; ottaa huomioon, että Johannesburgin täytäntöönpanosuunnitelmassa vahvistettiin maailmanlaajuiseksi tavoitteeksi biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä, D. katsoo, että lintudirektiivin ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY [7] mukaisesti nimetyistä alueista muodostuva suojelualueiden Natura 2000 -verkosto on biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi toteutettavien yhteisön toimien keskeinen osa, E. ottaa huomioon, että useimmat jäsenvaltiot ovat aikaisemmin hyödyntäneet rajoitetusti nykyisen maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen suomia mahdollisuuksia Natura 2000 -verkoston täytäntöönpanossa; katsoo, että maaseudun ja alueellisen kehittämisen ohjelmat ovat usein toimineet vastoin EU:n ensisijaisia luonnonsuojelutavoitteita, F. ottaa huomioon, että maanviljelijät ja metsänomistajat voivat hoitotoimenpiteitä toteuttamalla edistää merkittävästi biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää käyttöä maaseutualueilla ja että monissa tapauksissa hoitotoimenpiteistä koituu ylimääräisiä kustannuksia, jotka on korvattava asianmukaisesti, G. ottaa huomioon, että EU:n 111,3 miljardin euron kokonaistalousarviosta maatalousmarkkinoiden menoihin ja suoraan tukeen on osoitettu 40,2 miljardia euroa, kun taas maaseudun kehittämispolitiikkaan on varattu 6,5 miljardia euroa; ottaa huomioon, että nykyinen maaseudun kehittämispolitiikka on edelleen suuntautunut rakennepolitiikan tavoitteisiin pikemminkin kuin luonnonsuojelun tai ympäristöä säästävien ja kestävien maatalouskäytänteiden edistämiseen, H. katsoo, että komission ehdotukset rahoitusnäkymiksi vuosille 2007—2013 noudattavat neuvoston Brysselissä vuonna 2002 tekemää päätöstä jäädyttää maatalousmenot vuoden 2006 tasolle, mikä sallii yhden prosentin vuotuisen inflaation; ehdotusten mukaan maatalouden markkinointimenoihin ja suoriin maksuihin otetaan siis 301 miljardia euroa (keskimäärin 43 miljardia vuodessa) ja maaseudun kehittämiseen 88,75 miljardia euroa (keskimäärin 12,6 miljardia euroa vuodessa); ottaa huomioon, että maaseudun kehittämiseen tarkoitettu määrä sisältää EMOTR-toimia, jotka rahoitettiin aiemmin rakennerahastoista, I. huomauttaa, että vaikka Eurooppa-neuvosto ei vuonna 2002 asettanut mitään ylärajaa maatalouden kehittämistoimille, niiden talousarvio on jäädytetty vuoden 2006 tasolle, ja ainoastaan Bulgariaa ja Romaniaa koskevia määrärahoja on lisätty; katsoo, että näin ollen niihin ei voida lisätä esimerkiksi sellaista uutta mittavaa tehtävää kuin Natura 2000 -verkoston hallinnoinnin yhteisrahoittaminen ilman vastaavaa talousarvion korotusta, J. ottaa huomioon, että komissio arvioi Natura 2000 -verkoston hallinnoinnin vuosittaisiksi kustannuksiksi 6,1 miljardia ilman, että siinä on otettu huomioon suojeltuja merialueita, K. ottaa huomioon, että jäsenvaltiot sopivat Malahidessa ( 27. toukokuuta 2004) siitä, että on otettava käyttöön järjestelyjä, joilla varmistetaan riittävä ja varma yhteisön yhteisrahoitus Natura 2000 -verkostolle, ja että Malahiden viestissä todetaan vielä, että niihin olisi sisällyttävä muun muassa LIFE Luonto -rahoituksen lisääminen uudessa ympäristörahoitusvälineessä sen lisäksi, että lisärahoitusta saadaan rakenne- ja maaseudun kehittämisrahastoista, L. ottaa huomioon, että komission tiedonannossa rahoitusnäkymistä 2007—2013 (KOM(2004)0487) todetaan, että "komissio edellyttää jäsenvaltioiden osoittavan, miten ne ovat ottaneet huomioon ympäristöä koskevat, muun muassa Natura 2000 -verkkoon liittyvät rahoitustarpeet kansallisissa rakennerahasto-ohjelmissaan ...", M. ottaa huomioon, että komissio analysoi tiedonannossaan kolme erilaista skenaariota Natura 2000 -verkoston rahoittamiseksi tulevaisuudessa, N. palauttaa mieliin, että komissio ja neuvosto sitoutuivat luontotyyppidirektiivin vuonna 1992 hyväksyessään sen varmistamiseen, että maanomistajat ja -käyttäjät eivät joutuisi kantamaan direktiivin sisältämien toimien kustannuksia; kehottaa voimakkaasti pitämään tämän lupauksen; 1. toteaa, että EU:n laajuinen suojelualueiden Natura 2000 -verkosto on biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi toteutettavien yhteisön toimien keskeinen osa, ja että suuri osa Euroopan luonnon monimuotoisuudesta on jo menetetty; 2. toteaa, että terveet ekosysteemit sisältävät merkittäviä sosiaalisia ja taloudellisia resursseja sekä virkistysmahdollisuuksia ja tukevat maataloutta ja kalastusta; 3. pitää myönteisenä komission aloitetta Natura 2000 -verkoston yhteisrahoittamista koskevan strategisen lähestymistavan käyttöönotosta sekä komissaari Dimasin lausumaa Pariisissa 24. tammikuuta 2005 järjestetyssä kansainvälisessä konferenssissa, jossa käsiteltiin biologista monimuotoisuutta, tiedettä ja hallintotapaa; 4. huomauttaa, että Natura 2000 -alueiden rahoittaminen rakennerahastojen varoista on ympäristönäkökohtien huomioon ottamista kaikilla tärkeimmillä toimintalohkoilla koskevan Cardiffin prosessin mukaista ja että joka tapauksessa on varmistettava riittävä rakennerahastojen tavoitteita koskeva rahoitus; 5. pitää myönteisenä komission toteamusta, että EU:n rakennerahastojen ja maaseudun kehittämisvarojen arvioidaan mahdollistavan huomattavan yhteisrahoituksen Natura 2000 -verkoston täytäntöönpanoon; on tyytyväinen myös mahdollisuuteen rahoittaa Natura 2000 -verkostoa maaseudun kehittämis- ja rakennerahastovaroista; toteaa kuitenkin asianomaisia ehdotuksia (rakennerahastot, maaseudun kehittäminen ja Life+) tarkasteltuaan, että ne ovat riittämättömiä Natura 2000 -verkoston tyydyttävään yhteisrahoittamiseen, ja korostaa sen vuoksi, että tarkoitusta varten olisi perustettava erityinen rahasto; 6. katsoo, että koska huomattava osa Natura 2000 -verkostosta aiheutuvista menoista sisällytetään maaseudun kehittämisrahastoon ja/tai rakennerahastoihin, niiden rahastojen rahoitusta on lisättävä vastaavasti; 7. pyytää perustamaan vuoden 2006 jälkeen Life+-ehdotuksen puitteissa biologista monimuotoisuutta tukevan rahaston, josta rahoitetaan Natura 2000 -ohjelman hallintotoimia, joita ei voida rahoittaa rakennerahastoista tai maaseudun kehittämisrahastosta; 8. katsoo, että maaseudun kehittämisrahastoja voidaan käyttää Natura 2000 -kohteiden aiheuttamien maanviljelyn lisäkustannusten kompensoimiseksi sillä edellytyksellä, että tämä ei vähennä muualle maaseudun kehittämiseen, eläinten hyvinvointiin, maatalouden ympäristötoimiin ja muihin maaseudun kehittämisrahastoa koskevassa asetuksessa ehdotettuihin tavoitteisiin liittyviin toimiin tarvittavia varoja; 9. myöntää, että vaikka integroitu lähestymistapa voi olla tehokas, jos se pannaan täytäntöön tehokkaasti, kokemus osoittaa saavutusten jääneen rajallisiksi; katsoo, että ehdotetut maaseudun kehittämis- ja rakennerahastoja koskevat asetukset eivät heijasta riittävästi Natura 2000 -määräyksiä eivätkä ole tiedonannon tavoitteiden tasolla, vaan vaarana on, ettei tavoitetta biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämisestä vuoteen 2010 mennessä saavuteta, muun muassa seuraavista syistä: - luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ei ole tähän mennessä ollut tärkeä maaseudun kehittämis- ja rakennerahastojen tavoite, ja se saattaa paikallisella ja aluetasolla olla jopa ristiriidassa muiden sosioekonomisten kehitystavoitteiden kanssa, - Natura 2000 -verkoston yhteisrahoittaminen kilpailisi suoraan muiden talous- ja sosiaalihankkeiden, kuten Euroopan laajuisten verkkojen ja maatalouden rakennesopeutukseen liittyvien hankkeiden kanssa, - maaseudun kehittämis- ja rakennerahastojen suunnittelu ja hallinnointi on suunnattu alueellisen sosioekonomisen kehityksen edistämiseen, eivätkä rahastojen hallinnoinnista vastaavat viranomaiset ole vielä riittävän perehtyneitä luonnonsuojeluasioihin, vaan heiltä puuttuu tarvittavaa asiantuntemusta ja taitoa luonnonsuojelutavoitteisiin tähtäävien hankkeiden johtamiseen, - minkäänlaisia takeita, kuten Natura 2000 -verkostoa koskevien asianmukaisten kansallisten rahoitussuunnitelmien asettaminen ehdoksi rakennerahastovarojen saamiselle, ei ole annettu, vaikka rahoitusnäkymiä koskevassa tiedonannossa sitä vaaditaan, - rakennerahastoja, maaseudun kehittämistä ja Life+-välinettä koskevat ehdotukset eivät nykymuodossaan takaa Natura 2000:lle vähimmäisrahoitusta eivätkä lisärahoitusta samoja asioita priorisoiville muille välineille, - Natura 2000 -merialueita ja muita Natura 2000 -alueita sekä erityyppisissä omistussuhteissa olevilla alueilla sijaitsevia lajeja varten ei ole kaavailtu rahoitustukea; 10. korostaa, että Natura 2000 -alueet ja luonnonvarat tarjoavat suuria etuja kansalaisille, usein taloudellisesti eristyksissä oleville alueille, mukaan lukien huomattava paikallisen kulutuksen kasvu, matkailun lisääntyminen, merkittävät terveyteen liittyvät edut, kasvavat työmarkkinat, joilla on nykyään arviolta noin 125000 työpaikkaa 15 jäsenvaltion EU:ssa — uusissa jäsenvaltioissa edut olisivat vastaavat —, koulutusresurssit ja arvokkaat ekologista elämänmuotoa tukevat järjestelmät; 11. katsoo, että kyseessä olevat varat olisi jaettava suhteellisesti kaikkien jäsenvaltioiden (vanhojen ja uusien) kesken ja että jaon olisi heijastettava valtioiden alueen kokoa ja alueiden biologisen monimuotoisuuden astetta; 12. pyytää komissiota mukauttamaan ympäristörahoitusvälinettä Life+ koskevaa ehdotustaan niin, että tämän rahaston tavoitteena on erityisesti biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, että siitä rahoitetaan Natura 2000 -alueiden hallinnointi ja että se täydentää maaseudun kehittämis-, rakenne- ja kalastusrahastoja sekä jäsenvaltioiden osoittamia varoja, mukaan lukien varat, jotka osoitetaan erityisesti luonnonsuojelua edistäviin investointeihin, hankkeisiin ja hätätilanteita varten, luonnonsuojelututkimukseen, opetukseen ja valistukseen sekä rajat ylittävään, luonnonsuojeluhankkeita koskevaan yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa; 13. vaatii, että ehdotusta neuvoston asetukseksi, jolla määrätään Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä määräyksistä, on muutettava siten, että siinä viitataan Natura 2000 -ohjelmaan, jotta varmistetaan Natura 2000 -toimien rahoittaminen rakennerahastojen varoista; 14. painottaa, että komission laskelma Natura 2000 -verkoston 6,1 miljardin vuosikustannuksista näyttää merkittävästi alhaisemmalta kuin verkoston hallinnoinnin kokonaiskustannukset, ja katsoo, että tätä summaa olisi pidettävä välttämättömänä vähimmäismääränä; korostaa lisäksi, että laskelmassa ei oteta huomioon uusien jäsenvaltioiden (Romania, Bulgaria ja Kroatia) liittymistä ja että rahoitustarpeet on laskettava uudelleen, jotta voidaan kattaa Natura 2000 -verkosto koko EU:ssa; 15. pyytää komissiota tiedottamaan Euroopan parlamentille integroidun lähestymistavan täytäntöönpanosta, kun maaseudun kehittämis-, rakenne- ja kalastusrahastoja koskevat asetusehdotukset on käsitelty, ja jos Natura 2000 -verkoston hallinnointiin ei ole varattu erityisiä määrärahoja, pyytää laatimaan tätä tarkoitusta varten perustettavasta rahastosta ehdotuksen, johon olisi sisällytettävä menettelytavat, joiden mukaisesti annetaan tietoja ja lisätään suuren yleisön tietämystä luonnonsuojelukysymyksistä ja joiden tarkoituksena on korostaa kehityspohjaisia taloudellisia ja sosiaalisia etuja, jotka ovat peräisin ehdotettujen toimenpiteiden soveltamisesta; 16. panee tyytyväisenä merkille komission aikeen liittää luonnonsuojelupolitiikka Euroopan unionin laajempiin kestävän taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen puitteisiin; katsoo, että lopullisessa ehdotuksessa ei kuitenkaan ole selkeästi nähtävissä sen valmius myöntää riittävästi rahoitusta ja soveltaa tätä politiikkaa menestyksellisesti; 17. kannattaa komission aikomusta julkistaa yksityiskohtaiset ohjeet siitä, miten rakennerahastoja voidaan käyttää Natura 2000 -verkoston tukemiseen, ja kehottaa komissiota täyttämään lupauksensa siitä, että Natura 2000 -ohjelman rahoitus kirjataan prioriteettina tuleviin koheesiopolitiikkaa koskeviin yhteisön strategisiin suuntaviivoihin; 18. pyytää antamaan tunnustuksen, parhaita käytäntöjä edistämällä ja levittämällä, alueille, jotka osoittautuvat kykeneviksi hallinnoimaan Natura 2000 -verkostoon kuuluvia alueita kustannustehokkaasti sekä ympäristön että talouden kannalta; 19. korostaa, että on tärkeätä ottaa kansalliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunta sekä alueelliset ja paikalliset viranomaiset mukaan kyseisten tavoitteiden täytäntöönpanoon edistämällä asianmukaista kansalaisten kuulemista; 20. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. [1] EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. [2] EYVL C 341, 9.11.1998, s. 41. [3] EYVL C 262, 18.9.2001, s. 132. [4] EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1. [5] EUVL C 47 E, 27.2.2003, s. 575. [6] Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmät 15. ja 16. kesäkuuta 2001. [7] EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. --------------------------------------------------