Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Taloudellinen kertomus vuodelle 1997 Kasvu, työllisyys ja lähentyminen siirryttäessä EMUun"

(97/C 206/18)

Komissio päätti 22. huhtikuuta 1997 pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Taloudellinen kertomus vuodelle 1997 Kasvu, työllisyys ja lähentyminen siirryttäessä EMUun".

Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto hyväksyi lausuntonsa 8. huhtikuuta 1997. Esittelijänä oli Harry Byrne.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 345. täysistunnossaan 24. huhtikuuta 1997 yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Johdanto

1. Käsillä oleva lausunto tarjoaa talous- ja sosiaalikomitealle tervetulleen mahdollisuuden osallistua "jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen" valmistelutyöhön. Suuntaviivat on yksilöity perustamissopimuksen 103 artiklan 2 kohdassa. Jäsenvaltioissa on itse asiassa tapahtunut huomattavaa edistystä, joka olisi ohjattava vakauden ja "nimellisen" lähentymisen tielle (Maastrichtin kriteerit). Komitea huomauttaa, että todellinen taloudellinen lähentyminen on yhä vajavaista, kun otetaan huomioon sellaiset kriteerit kuin työpaikat henkilöä kohden laskettuna ja alueidenvälinen yhteenkuuluvuus. Komitea on edelleen sitä mieltä, että vuoden 1997 talouden näkymiä on tarkasteltava realistisen varovaisesti.

1.1. Komission arviot syistä vuoden 1990 ensimmäisen puoliskon riittämättömiin kasvulukuihin ja työttömyystilanteen huononemiseen ovat komitean mielestä oikeat. Ne ovat tuotantokapasiteetin riittämätön kasvu, julkisten menojen ja palkkapolitiikan kurinalaisuuden puute eräissä jäsenvaltioissa mikä on vakausperiaatteiden vastaista rahamarkkinoiden häiriöt ja useiden valuuttojen devalvointi. Makrotaloudellisten toimintaperiaatteiden uudelleenarvioinnin vuoksi näyttää vuonna 1996 tapahtuneen täyskäännös.

Kohti talous- ja rahaliittoa

2. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että Maastrichtin lähentymiskriteerit, jotka laadittiin jäsenvaltioiden EMUun osallistumiseksi erityisesti ajatellaan tässä yhteydessä sen kolmatta vaihetta eli euron käyttöönottoa ovat saaneet aikaan merkittävää lähentymistä jäsenvaltioiden kansantalouksissa. Yhteensovittamisen määrä vaihtelee eri maiden välillä. Toiset niistä seuraavat muodollisia kriteerejä tarkemmin kuin toiset, mutta poikkeuksetta kaikki jäsenvaltiot ovat edistyneet lähentymisessä huomattavasti.

2.1. Euroopan yhteisö on täten saavuttanut ennennäkemättömän vakauden rahamarkkinoilla: inflaatio on pudonnut 2 %:iin, valuuttakurssit ovat erittäin vakaat mitä vahvistaa Italian palaaminen EMS:n valuuttakurssijärjestelmään ja Suomen siihen liittyminen ja sekä lyhyt- että pitkäaikaiset korot ovat laskeneet.

2.2. Huomattavaa edistystä on saavutettu budjettipolitiikassa velkaantumisen ja vuosittaisen budjettialijäämän suhteen. Jäsenvaltioilla on silti vielä tehtävää tässä suhteessa. Budjettipolitiikan aiempaa parempi koordinointi tai pikemminkin vakauttaminen ei ole välttämätöntä ainoastaan siksi, että mahdollisimman useat maat voisivat täyttää Maastrichtin kriteerit, vaan myös siksi, että yhteisön eri alueiden välinen yhteenkuuluvuus voisi jatkua ja vahvistua.

Työpaikat: musta tahra

3. Talous- ja sosiaalikomitea on syvästi huolissaan sen vuoksi, että yhtenäismarkkinoiden luominen ja toimintaperiaatteet yhtenäisvaluuttaan siirtymisen valmistelemiseksi eivät ole johtaneet kasvun ja työmarkkinoiden elpymiseen. Työllisyys on eurooppalaisten mielissä jatkuvasti ykkössijalla.

4. EY-sopimuksessa viitataan usein työllisyyspäämäärään. Sen 2 artiklassa sanotaan erittäin selvästi, että yhteisön päämääränä on "työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkea taso" Talous- ja rahapolitiikan johdantoartiklassa 102a mainitaan: "Jäsenvaltiot harjoittavat talouspolitiikkaansa niin, että ne myötävaikuttavat 2 artiklassa määriteltyjen yhteisön tavoitteiden toteuttamiseen 103 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut laajat suuntaviivat huomioon ottaen." EKPJ:n, jonka ensisijaisena tavoitteena on ylläpitää yhteisössä vakaata hintatasoa, on määrä osallistua 2 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden korkea työllisyystaso yhtenä näistä toteuttamiseen (105 artikla). Komitea on vahvasti sitä mieltä, että meneillään olevassa hvk:ssa olisi huolehdittava siitä, että EY-sopimukseen liitetään työllisyyttä koskeva erityisluku. Siinä muotoiltaisiin toimintaperiaatteet, joissa esitettäisiin selvät päämäärät ja niille riittävät toteuttamiskeinot.

5. Komitea on tyytyväinen toimenpide-ehdotuksiin, jotka komissio esitti alunperin kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassaan sekä komission puheenjohtajan Jacques Santerin äskettäin kaikille asianosaisille esittämään laajamittaiseen yhteistyövetoomukseen, työllisyyden luottamussopimukseen. Nyt on kuitenkin tarpeen, että jäsenvaltiot ja Euroopan unioni todella panevat nämä toimenpiteet täytäntöön, jotta saavutetaan konkreettisia tuloksia ja luodaan lisää työpaikkoja. Huolimatta joissain jäsenmaissa saavutetuista tuloksista yhteisön kokonaistyöttömyys on yhä liian korkea ja sekä sosiaalisesti että taloudellisesti sietämätön.

Taloudellinen katsaus

6. Komitea on yhtä mieltä komission vuosikatsauksessa mainitun toteamuksen kanssa siitä, että tarjontapuolen perusasiat ovat yhteisössä järjestyksessä (vakaa hintataso, vakaat korko- ja valuuttakurssit ja kansainväliset yhteydet). Niiden avulla kansantalouden pitäisi pystyä asteittain kohentumaan.

7. Vain Alankomaat ja Irlanti näyttävät pystyneen onnistuneesti yhdistämään lähentymiskriteerien täyttämisen ja työpaikkojen luomisen, samoin kuin Luxemburg, jossa ei pitkään ole ollut ongelmia. Itävallan työttömyysaste on Luxemburgin jälkeen EU:n alhaisin ja maa toteuttaa kaikkien osapuolten hyväksymää budjettivakautuspolitiikkaa. Alankomaissa tehtävästä on suoriuduttu erityisen kiitettävästi, koska siellä on pystytty yhdistämään palkkamaltti, julkisen talouden vakauttaminen, verojen alentaminen ja työmarkkinoiden joustot. Näin on pystytty rohkaisevasti parantamaan työllisyystilannetta, joka vielä muutamia vuosia sitten oli joidenkin tarkkailijoiden mielestä täysin toivoton. Edelleen on onnistuttu säilyttämään maan sosiaalisen mallin ydinpiirteet ja myös kehittämään niitä. Kaikki nämä maat osoittavat, kuinka tehokasta konsensuspolitiikka voi olla, kun siinä ovat mukana talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirit. Komitea korostaa myös Tanskan talouden erittäin hyviä tuloksia, erityisesti työttömyyden merkittävää alenemista.

8. Irlannin menestys perustuu konsensukseen, jonka avulla saatiin aikaan hallituksen ja työmarkkinaosapuolien välinen laajapohjainen sopimus tiukoista budjettipoliittisista vakautuskeinoista. Niiden taustalla on myös nähtävä Euroopan yhteisön koheesiorahaston ja rakennerahastojen tarjoamien kehitysmahdollisuuksien tehokas hyödyntäminen. Voidaankin todeta, että yhteisö voi vaikuttaa erittäin positiivisesti alueiden ja jäsenvaltioiden kehitykseen ja että Irlannin toimet tässä suhteessa ovat esimerkillisiä. Italia voisi hyötyä yhteisörahoituksesta enemmän, jos se vahvistaisi kapasiteettiaan käyttää hyväksi olemassaolevia yhteisrahoitusresursseja ().

8.1. On tunnustettava, että monissa jäsenmaissa lähentymiskriteerien tavoittelu tuo mukanaan tiukan budjettipolitiikan, joka kaventaa hallitusten mahdollisuuksia kansantalouden elvyttämiseen, ja näin deflatoriset piirteet saattavat korostua. Siksi on tärkeää ottaa käyttöön samanaikaisesti useita erilaisia toimintaperiaatteita, jolloin voidaan yhdistää vakaa valuutta, kasvu, työpaikkojen luominen ja budjetin vakauttaminen.

8.2. Komitea toivoo, että jäsenvaltioiden talouspoliittinen koordinointi etenee edelleen ja ne saavuttavat Maastrichtin kriteerit niin, että EMUn kolmas vaihe voi alkaa 1. tammikuuta 1999 mahdollisimman monen jäsenmaan osalta.

Heikkoudet kysyntä ratkaisut?

9. Paras keino saada noususuhdanne alkamaan uudelleen on investointien lisääminen kysyntää lisäämällä. Lisäinvestointien tekniset edellytykset, ts. matalat pitkäaikaiset korot, ovat olemassa lähes kaikissa jäsenmaissa. Sen lisäksi yritysten kannattavuus on rohkaisevasti parantunut. Ainoa vaaratekijä kannattavuudelle on tuotteiden ja palvelujen kysynnän kasvunäkymien heikkous. Tässä yhteydessä komitea korostaa, että komission tulevissa taloudellisissa vuosikertomuksissa on syytä kiinnittää huomiota reaalikorkotasoon, joka on investointihalukkuuden kannalta tärkeä tekijä.

10. Maltillisiin palkkasopimuksiin pohjautuvan politiikan jatkuva noudattaminen on ehdoton edellytys talous- ja rahaunionin viimeisen vaiheen vakaudelle. Siihen pitäisi välittömästi liittää kysynnän vilkastamistoimia. Kysyntää olisi tuettava tuottavuusrajoja ylittämättömillä reaalipalkan korotuksilla sekä toimilla, jotka vilkastuttavat vientiä, rohkaisevat innovaatiokapasiteettia ja lisäävät työllisyyttä. Kysynnän, työllisyystason ja investointinäkymien väliset yhteydet huomioon ottaen on tarkasti varottava joutumasta noidankehään. Niin pian kuin budjettinäkymät sen sallivat, jäsenvaltiot voisivat elvyttää taloudellista toimintaa ja edistää siten työllisyyttä toteuttamalla verotoimia tietyillä aloilla. Tällaisia voisivat olla sektorikohtaiset toimet, esimerkiksi talonrakennuksen ja -kunnostuksen verohelpotukset.

11. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että komission taloudelliseen katsaukseen vuodelle 1997 on liitetty mukaan erityinen maailmanlaajuistamista koskeva luku, ja viittaa tässä yhteydessä lausuntoonsa "Työllisyys, kilpailukyky ja talouden maailmanlaajuistuminen" (). Komitea korostaa, että yhteisön taloudessa ei pidä pelätä taloudellisen toiminnan (tavaroiden ja palvelujen tuotannon) maailmanlaajuistumista, vaan katsoa se pikemminkin haasteeksi ja edistyksen voimanlähteeksi.

12. Joka tapauksessa maailmanlaajuistumisen ei pitäisi saada yhteisöä hylkäämään "sosiaalista malliaan" (), vaan pikemminkin tehdä tarvittavat muutokset sen tehokkuuden lisäämiseksi. Maailmanlaajuistumisesta esittämänsä lausunnon lisäksi komitea otti muutama kuukausi sitten kantaa uuden teknologian vaikutuksiin työllisyystilanteeseen (). Lausunnossa esitetyt luvut osoittavat, että viimeisten viidentoista vuoden aikana tuottavuus on lisääntynyt aivan yhtä nopeasti Euroopan unionissa kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa. Siksi komitea katsoo, että maailmanlaajuistuminen ja uusi teknologia tuovat talouselämän toimijoille sekä haasteita että mahdollisuuksia pyrkimyksessä taata kestävä taloudellinen kasvu Euroopan unionissa.

12.1. Lisäksi EU:n on tehtävä kaikki mahdollinen, jotta estetään yhteisön alueen ulkopuolella esiintyvä "sosiaali- ja ympäristöpolkumyynti" ja edistettävä siten "rehtiä" kauppaa maailmanlaajuisesti. Tällaisia toimia voitaisiin toteuttaa esimerkiksi WTO:n tai ILOn kautta.

Joustamattomuus

13. Työttömyyden syyt ovat kuitenkin jatkuvasti syvästi rakenteellisia. Makrotaloudelliset sekä raha- ja finanssipoliittiset ratkaisut eivät riitä. Yksi useimmin mainituista rakenteellisista ongelmista on työmarkkinoiden joustamattomuus, vaikka useissa jäsenmaissa on yhteisymmärryksessä edistytty kohti myönteistä joustavoittamista.

13.1. Komitea katsoo, että työpaikkojen luomista voidaan tehostaa kysyntään ja investointeihin perustuvan kasvun sekä joustavien, neuvotteluihin perustuvien työmarkkinaolojen avulla sekä vähentämällä Euroopassa tällä hetkellä esiintyvää suuntausta korvata työvoimaa pääomalla enemmän kuin Yhdysvalloissa. Pakollisten maksujen alentaminen ja tämän seurauksena palkkakustannusten alentuminen edistäisi myöskin työllisyyttä joskin tämä voisi vaatia vaihtoehtoista verotuslähdettä sosiaalikustannusten rahoittamiseksi.

13.2. Vaikkakaan USA:n talousmallia ei sellaisenaan voida soveltaa Euroopan yhteiskunnallis-taloudelliseen malliin erityisesti tässä vaiheessa, kun EU:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tiukkaan politiikkaan lähentymisen vuoksi Yhdysvaltain talouden esimerkki osoittaa, että on mahdollista saavuttaa merkittäviä tuloksia työpaikkojen luomisessa, kun toimitaan laajoilla sisämarkkinoilla ja käytössä on vahva yhtenäisvaluutta.

13.3. Komitea on piakkoin laatimassa lausuntoa tuottavuuden ja työpaikkojen luomisen suhteesta.

13.4. Lisäksi komitea kehottaa jatkuviin toimiin työpaikkojen luomista estävää byrokratiaa vastaan. Monet sietämättömät tilanteet (monimutkaisten hallintomenettelyjen monimutkaistaminen entisestään, lupien myöntämiseen kuluva liian pitkä aika jne.) voidaan välttää parantamalla liiketoiminnan olosuhteita niin, että ne ovat suotuisammat uusien työpaikkojen luomiselle.

Rakenteelliset toimet

14. Rakenteellisista erityistoimista komitea ajattelee ensiksi erilaisia osa-aikatyömalleja, työajan uudelleenjärjestämistä ja vähentämistä (), työkokemussuunnitelmia, ammatillista koulutusta ja kokeneiden työntekijöiden käyttämistä kouluttajina niin, että tietyillä aloilla kerätty tietotaito ei häviä.

14.1. Komitea huomauttaa, että taloudelliset rajoitteet ovat estäneet tärkeiden perusrakennehankkeiden, nimittäin euroopanlaajuisten verkkojen aloittamisen. Komitea korostaa suhteellisen työvoimavaltaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten julkisten töiden tärkeyttä. Komitean mielestä myös ympäristöpolitiikka on tärkeä ala uusien työpaikkojen luomisen kannalta.

Pienet ja keskisuuret yritykset

15. Huomiota on jatkuvasti kiinnitettävä mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen. Komitea korostaa joustojen lisäämistä esim. sellaisissa asioissa kuin markkinoillepääsyn esteet sekä mahdollisuus riskisijoituspääoman ja pankkilainojen saamiseen. Olisi erityisen tärkeää luoda myös edellytykset, joilla edistetään yritysten oman pääoman muodostamista. Yhtiöveron alentaminen tietyn kynnysarvon alittavien voittojen osalta edellyttäen että ne käytetään yrityksen investointeihin helpottaisi uusien yritysten perustamista ja kehittämistä. Edelleen on tärkeää parantaa elinkeinonharjoittajien tai pienyritysten toimintamahdollisuuksia vähentämällä byrokratiaa; päämääränä pitäisi olla sukupolvenvaihdoksen helpottaminen sekä elinkeinonharjoittajien ja pienyritysten eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien parantaminen. Lisäksi pitäisi helpottaa työntekijöiden mahdollisuuksia ryhtyä yrittäjiksi ja päinvastoin.

Nuoret

16. Komitea kannattaa tehokkaampia toimia nuorten työharjoitteluohjelmien ja työpaikkojen lisäämiseksi. Komitea ei kuitenkaan usko, että minimipalkkaa tai nuorten yleistä palkkatasoa olisi laskettava. Eurooppalaiseen sosiaalimalliin kuuluu korkea palkkataso yhdistyneenä korkeaan tuottavuuteen. Useat jäsenvaltioista ovat jo ottaneet käyttöön onnistuneita toimia, joista niiden kannattaisi keskustella muiden jäsenvaltioiden kanssa (mallianalyysi).

Poliittinen ilmasto: talous- ja rahaunioni

17. Talous- ja sosiaalikomitea on sitä mieltä, että euron käyttöönotto v. 1999 tarjoaa jäsenvaltioille ainutlaatuisen mahdollisuuden Euroopan yhdentymisen tärkeyden selvittämiseen kansalaisilleen niin, että he kokevat ajatuksen omakseen. Kansallisten valuuttojen korvaaminen eurolla vaikuttaa jokaisen yksittäisen Euroopan kansalaisen elämään välittömästi. Viimeaikaiset mielipidemittaukset osoittavat osuivatpa ne sitten oikeaan tai eivät että kansalaisista vain vähemmistö kannattaa yhtenäisvaluuttaa ja EMUa. Jäsenvaltioilla on tässä yhteydessä tärkeä velvollisuus valistaa kansalaisiaan.

17.1. Hallitusten täytyy erityisesti pystyä selvittämään kansalaisilleen, että lähentymiskriteerien saavuttamiseksi tehdyt ponnistelut eivät ole turhia. Julkisten menojen leikkauksesta aiheutuvaa kysynnän supistumista tulisi seurata taloudellinen nousukausi, jonka sijoittajat ja kuluttajat voisivat tulkita uudeksi rohkaisevaksi merkiksi luottamuksen palautumisesta ja talouselämän vakauttamisesta. Komitea toivoo, että suuntaus alkaa niin nopeasti kuin komissio on ennustanut (vuoden 1997 jälkipuoliskolla).

Päätelmät

18. Hallituksilla sekä talous- ja yhteiskuntaelämän edustajilla on erittäin tärkeä tehtävä edessään talouden elvyttämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi. Niiden tulee jatkuvasti yhdistää erilaisia vakautustoimia niin, että uusien työpaikkojen luominen helpottuu. Yhteisön on puututtava työttömyyteen yhtä päättäväisesti kuin se noudattaa rahapoliittisen lähentymisen linjaa. Täten jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajat suuntaviivat tulevat yhä tärkeämmiksi. Tarvitaan todellakin monipuolista talouspolitiikkaa EU:n tasolla, jotta päästäisiin työllisyystavoitteeseen vaarantamatta eurooppalaisen mallin ydintä ja luotaisiin samanaikaisesti rehdit kilpailuolosuhteet. Yritysten ja työvoiman on kehitettävä vahva poliittinen tahto luoda neuvottelujärjestelmien avulla työpaikat, joita Euroopan kansalaiset vaativat.

Bryssel, 24. huhtikuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

() Ks. talous-, raha- ja valuutta-asiain jaoston tiedonanto Italian taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta tilanteesta, CES775/96 fin, lokakuu 1996, esittelijä Gérard Dantin.

() 19. maaliskuuta 1997 hyväksytty oma-aloitteinen lausunto, esittelijä Ursula Konitzer (EYVL N:o C 159, 26.5.1997).

() Sosiaalinen malli vaihtelee maittain, mutta kaikkialla siihen sisältyvät työehtosopimukset, konsensus ja korkeatasoinen sosiaaliturva.

() EYVL N:o C 66, 3.3.1997

() EYVL N:o C 18, 22.1.1996