Erityiskertomus nro 19/2013 ”Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksiin liittyvä seurantakertomus vuodelta 2012”





LYHENTEET EKR : Euroopan kehitysrahasto ESR : Euroopan sosiaalirahasto EUSR : Euroopan unionin sosiaalirahasto RAD : (Recommendations, Actions, Discharge); suosituksiin, toimiin ja vastuuvapausmenettelyyn liittyviä tietoja sisältävä RAD-tietokanta SMART-tavoitteet : Tarkasti määritellyt, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, relevantit ja ajallisesti määrätyt tavoitteet (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely) TIIVISTELMÄ I. Kertomuksessa käsitellään tilintarkastustuomioistuimen nyt toista kertaa suorittaman seurantatarkastuksen tuloksia. Tarkastuksessa arvioitiin, kuinka komissio on pannut täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa erityiskertomuksissa esittämät suositukset. II. Tarkastuksessa haettiin vastausta seuraavaan yleiseen kysymykseen: Paneeko komissio riittävällä tavalla täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esittämät tarkastussuositukset? Yleinen kysymys jakautui kahteen osakysymykseen: Onko komissio laatinut kunnolliset ohjeet ja menettelyt suositusten täytäntöönpanotoimia varten ja onko komissiolla riittävät ja luotettavat hallintotiedot tarkastussuosituksista ja niiden täytäntöönpanotilanteesta? III. Tarkastuksessa tutkittiin muun muassa, kuinka komissio oli pannut täytäntöön 62 tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jotka oli poimittu otannalla kymmenestä tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2006–2010 antamasta erityiskertomuksesta. Tilintarkastustuomioistuin kartoitti otokseen sisältyvien suositusten tämänhetkisen täytäntöönpanotilanteen ja arvioi komission omia hallintotietoja, jotka koskivat kyseisten suositusten tilannetta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti pääosastojen asiaankuuluvat menettelyt ja kävi läpi etenkin RAD-sovellukseen (Recommendation, Action, Discharge) liittyvät käsikirjat, ohjeet, suunnitelmat ja julkaistut kertomukset. RAD-sovellus on tietotekniikkaväline, jolla komissio seuraa tilintarkastustuomioistuimen tarkastussuositusten täytäntöönpanoa ja vastuuvapauden myöntävän viranomaisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä esittämien pyyntöjen täytäntöönpanoa. IV. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastuksensa perusteella, että komissio panee tilintarkastustuomioistuimen suositukset riittävällä tavalla täytäntöön. Suosituksista poimitun otoksen tarkastuksessa ilmeni, että komissio on pannut täytäntöön 83 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen suosituksista joko kokonaan tai suurimmaksi osaksi. Tämä on osaltaan edistänyt varainhoidon parantamista monilla EU:n talousarvioaloilla. V. Tilintarkastustuomioistuin toteaa lisäksi, että komissiolla on käytössä asianmukaiset ohjeet ja menettelyt suositusten täytäntöönpanotoimia varten. VI. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että RAD-tietotekniikkasovellus sisältää hallintotiedot tarkastussuosituksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on esittänyt vuonna 2008 ja sen jälkeen julkaistuissa erityiskertomuksissa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että RAD-sovellus ei anna varmuutta siitä, että komissiolla on riittävät ja luotettavat hallintotiedot sellaisten suositusten täytäntöönpanotilanteen osalta, jotka on pantu täytäntöön vain osittain. Tämä johtuu siitä, että komissio soveltaa varsin ehdotonta luokittelua suositusten täytäntöönpanotilanteen kirjaamisessa. VII. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa näin ollen, että komissio kehittää RAD-sovellusta siten, että sovelluksesta näkyy selvemmin, mitkä suositukset on pantu täytäntöön vain osittain. JOHDANTO 1. Tarkastuskertomusten seurantaa pidetään kansainvälisissä tarkastusstandardeissa tuloksellisuustarkastusprosessin (suunnittelu, toteutus ja seuranta) viimeisenä vaiheena [1]. Tilintarkastustuomioistuimen tuloksellisuustarkastuksia koskevien kertomusten seuranta on välttämätön osa tilivelvollisuusprosessia, sillä seurannalla kannustetaan komissiota panemaan kertomusten suositukset vaikuttavalla tavalla täytäntöön. 2. Tilintarkastustuomioistuin antoi ensimmäisen seurantakertomuksensa vuonna 2012 (erityiskertomus nro 19/2012). Tilintarkastustuomioistuin pani tällöin merkille, että komission oli aiheellista tehostaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastussuositusten täytäntöönpanoa. 3. Nyt annettavassa kertomuksessa esitetään tulokset, jotka tilintarkastustuomioistuin sai arvioidessaan toista kertaa, kuinka komissio oli pannut täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa erityiskertomuksissa esittämät suositukset. TARKASTUKSEN LAAJUUS JA LÄHESTYMISTAPA 4. Tilintarkastustuomioistuimen tämänkertainen tarkastus, jossa arvioitiin tarkastussuositusten täytäntöönpanoa komissiossa, perustui komission sisäisen tarkastuksen yksiköiden vuonna 2011 suorittamaan järjestelmätarkastukseen. Sisäisen tarkastuksen yksikköjen toimittamassa tarkastuksessa todettiin, että asianomaisissa pääosastoissa käytössä oleva sisäisen valvonnan järjestelmä antoi kohtuullisen varmuuden tilintarkastustuomioistuimen esittämien suositusten täytäntöönpanon toteutumisesta. Sisäisen tarkastuksen yksiköt havaitsivat kuitenkin myös seikkoja, joihin on syytä puuttua. Ne suosittelivat tehostamaan RAD-sovellukseen sisältyviä toimintoja ja raportointimekanismeja. 5. Tarkastuksessa haettiin vastausta seuraavaan yleiseen kysymykseen: Paneeko komissio riittävällä tavalla täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esittämät tarkastussuositukset? Yleinen kysymys jakautui kahteen osakysymykseen: Onko komissio laatinut kunnolliset ohjeet ja menettelyt suositusten täytäntöönpanotoimia varten? Onko komissiolla riittävät ja luotettavat hallintotiedot tarkastussuosituksista ja niiden täytäntöönpanotilanteesta? 6. Vastatakseen näihin kysymyksiin tilintarkastustuomioistuin arvioi 1. tammikuuta – 31. maaliskuuta 2013 välisenä aikana 62 tarkastussuosituksesta koostuvan otoksen, joka oli poimittu kymmenestä tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2006–2010 julkaisemasta erityiskertomuksesta. Tarkoituksena oli määrittää, oliko komissio pannut kyseiset suositukset täytäntöön. Otos poimittiin kertomuksista, jotka on julkaistu vähintään kaksi vuotta sitten ja joiden kohdalla suositukset olivat edelleen voimassa. Otosta käytettiin lisäksi testattaessa, kuinka riittäviä ja luotettavia kyseessä oleviin suosituksiin liittyvät komission hallintotiedot olivat. Otoksen poiminnassa käytetyt erityiskertomukset esitetään taulukossa 1. 7. Tilintarkastustuomioistuin käyttää suositusten täytäntöönpanotilannetta arvioidessaan seuraavaa luokittelua: pantu täytäntöön kokonaan, pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi, pantu täytäntöön joiltakin osin, ei ole pantu täytäntöön, ei enää relevantti, ei pystytty tarkistamaan. Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että suositus oli pantu kokonaan täytäntöön, jos komissio oli toteuttanut kaikki toimivaltaansa kuuluvat tarkoituksenmukaiset ja oikeasuhteiset korjaavat toimet ja olennaisia asioita ei ollut enää käsiteltävänä. Täytäntöönpanon tilanteesta hankittiin vahvistus asianomaisissa pääosastoissa haastattelujen ja todentavan aineiston avulla, mutta tällöin ei saatu tietoa jäsenvaltioiden tai edunsaajamaiden tasolta. Tarkastuksen tarkoituksena on selvittää, mitä toimia komissio on toteuttanut tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella, mutta kyseisten toimien vaikutuksia ei ole arvioitu, sillä se vaatisi erillisiä perusteellisia seurantatarkastuksia asiaankuuluvilla aloilla. 8. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti pääosastojen asiaankuuluvat menettelyt [2] ja kävi läpi käsikirjat, ohjeet, suunnitelmat ja julkaistut kertomukset. Tarkastuksessa keskityttiin etenkin komission RAD-tietotekniikkasovellukseen, jota käytetään komission suorittamia täytäntöönpanotoimia koskevien tietojen kirjaamiseen ja seurantaan. TAULUKKO 1 SEURANTATARKASTUKSEN KOHTEENA OLLEET ERITYISKERTOMUKSET Erityiskertomus [1111] | Talousarvioala | Analysoitujen tarkastussuositusten lukumäärä [1112] | Erityiskertomus nro 8/2006Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus | Maatalous | 9 | Erityiskertomus nro 6/2009 Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma: tavoitteiden, resurssien ja toimintamenetelmien arviointi | Maatalous | 8 | Erityiskertomus nro 5/2010 Leader-lähestymistavan sisällyttäminen maaseudun kehittämiseen | Maatalous | 6 | Erityiskertomus nro 3/2008 Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto? | EUSR | 2 | Erityiskertomus nro 17/2009 Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut naisten ammatillista koulutusta koskevat toimet | Koheesiopolitiikka | 3 | Erityiskertomus nro 6/2008 Euroopan komission antama kunnostusapu hyökyaallon ja Mitch-pyörremyrskyn jälkeen | Ulkoiset toimet | 6 | Erityiskertomus nro 18/2009 Alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuus Itä- ja Länsi-Afrikassa | Ulkoiset toimet | 11 | Erityiskertomus nro 1/2009 MEDA-ohjelmaan ja aiempiin pöytäkirjoihin liittyvä pankkitoiminta Välimeren alueella | Ulkoiset toimet | 5 | Erityiskertomus nro 5/2009 Komission varainhallinta | Tulot | 7 | Erityiskertomus nro 9/2007 Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien EU:n puiteohjelmien arviointi – voidaanko komission lähestymistapaa parantaa? | Tutkimus | 5 | Suositusten kokonaismäärä | | 62 | TARKASTUSOTOKSEEN KUULUNEIDEN 62 SUOSITUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO KOMISSIOSSA JOHDANTO 9. Komissio toteuttaa toimia tilintarkastustuomioistuimen tarkastussuositusten sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston (EU:n talousarvion vastuuvapausviranomaiset) pyyntöjen perusteella. Komissio laatii varainhoitoasetuksen 166 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain kertomuksen edellä mainituista pyynnöistä EU:n talousarviota koskevan vastuuvapausmenettelyn puitteissa. 10. Kertomuksen tässä osassa esitetään tulokset tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta, jossa tutkittiin, kuinka komissio oli pannut täytäntöön otokseen sisältyvät 62 suositusta. Suositukset olivat peräisin kymmenestä tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2006–2010 antamasta erityiskertomuksesta. Tarkastuksessa ei arvioitu, mitä neuvoston ja parlamentin esittämien pyyntöjen osalta oli tehty. Liitteessä I esitetään yleiskatsaus jokaisen tilintarkastustuomioistuimen arvioiman 62 suosituksen osalta. Liitteissä II–XI esitetään lyhyt yhteenveto asianomaisista tarkastuksista, suosituksista, komission suositusten perusteella toteuttamista toimista sekä mahdollisista vielä käsittelemättä olevista seikoista. KOMISSIO KOHDISTAA SUURIMPAAN OSAAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN SUOSITUKSISTA RIITTÄVÄSTI SEURANTAA JA PANEE NE TÄYTÄNTÖÖN 11. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 62 suosituksesta kolmen kohdalla ei suosituksen täytäntöönpanotoimia pystytty tarkistamaan, sillä tarvittava evidenssi oli saatavilla ainoastaan edunsaajamaissa, joihin asti tarkastus ei ulottunut (ks. kohta 7). Komissio ei ollut pannut täytäntöön kolmea suositusta (jotka kaikki liittyivät elintarvikeapua koskevaan tarkastukseen – liite III). Kaksi muuta suositusta hylättiin aluksi, mutta lopulta ne pantiin täytäntöön kokonaan (elintarvikeapuun liittyvä suositus – liite III) tai suurimmaksi osaksi (varainhallintaan liittyvä suositus – liite X). 12. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että niistä 59 suosituksesta, jotka olivat arvioitavissa, 49 suositusta (83 prosenttia) oli pantu täytäntöön joko kokonaan tai suurimmaksi osaksi ja seitsemän suositusta (12 prosenttia) oli pantu täytäntöön joiltakin osin. Kolmea suositusta (viisi prosenttia) ei ollut pantu täytäntöön. ESIMERKKEJÄ VARAINHOIDOSSA HAVAITUISTA PARANNUKSISTA JA ALOISTA, JOILLA PARANNUKSET OVAT AIHEELLISIA 13. Hedelmiä ja vihanneksia koskevan EU:n tukiohjelman (maatalous) ja myös Euroopan unionin solidaarisuusrahaston kohdalla pantiin merkille, että tukiohjelmia oli yksinkertaistettu ja tuenmyöntämismenettelyjä (esimerkiksi tukikelpoisuusperusteita) oli selvennetty. Solidaarisuusrahaston tapauksessa hakemusten laatu oli parantunut, minkä ansiosta komissio sai aiempaa vähemmän hakemuksia, joiden kohdalla se joutui pyytämään lisätietoja. Lisäksi Euroopan sosiaalirahaston osarahoittamien ammatillista koulutusta koskevien ohjelmien (koheesiopolitiikka) kohdalla saatiin näyttöä siitä, että komissio oli parantanut hankkeiden valintamenettelyjä koskevia jäsenvaltioille tarkoitettuja ohjeitaan ja ottanut käyttöön pakolliset tulosindikaattorit. Samoin Intian valtameren hyökyaallon seurauksia koskevan tarkastuksen (ulkoiset toimet) jälkeen otettiin käyttöön paremmat menettelyt, joiden avulla arvioidaan hakuvaiheessa hankkeiden kestävyyttä. Tällaiset parannukset voivat johtaa siihen, että tuki on paremmin kohdennettu ja sen toimittaminen tapahtuu siten vaikuttavammin ja tehokkaammin. 14. EU:n ohjelmien ja toiminnan täytäntöönpanoa ja tulosten arviointia koskeva seuranta edellyttää luotettavia tuloksellisuutta koskevia tietoja. Tässä suhteessa havaittiin parannuksia tietyillä tarkastuksen kohteena olleilla aloilla. Ensinnäkin, vaikka koheesiorahastoa koskevat asetusluonnokset ovat ohjelmakauden 2014–2020 osalta olennaisesti panospainotteisia, niissä on säännöksiä, joissa vaaditaan vahvemmin tulossuuntautunutta lähestymistapaa ja muun muassa tuotosindikaattoreita ja odotettuja tuloksia koskevia indikaattoreita (koheesiopolitiikka). Toiseksi, EU:n hedelmä- ja vihannesohjelman (maatalous) yhteydessä tietojenkeruu jäsenvaltioilta on parantunut komission uusien ohjeiden, mallien ja tietokoneohjelmistojen myötä. Lisäksi parannuksia ilmeni myös niiden tahojen suorittamassa raportoinnissa, seurannassa ja viestinnässä, jotka toteuttivat kunnostusohjelmaa Intian valtameren hyökyaallon jälkeen (ulkoiset toimet). 15. On kuitenkin varmistettava, että tukiohjelmat kohdennetaan paremmin sisällyttämällä ohjelmiin SMART [3]-tavoitteet ja paremmat tulosindikaattorit (maatalous). Lisäksi täytäntöönpanosta ja seurannasta vastaavien tahojen (ulkoiset toimet) on saatava vertailukelpoisempia tietoja kuluista. Nämä parannukset auttaisivat lisäämään jäsenvaltioiden ja edunsaajien tilivelvollisuutta EU-rahoituksen osalta. 16. EU:n menojen tehokkuuden ja vaikuttavuuden varmistaminen edellyttää myös, että koordinointia ja valmiuksien kehittämistä parannetaan sidosryhmien keskuudessa. Euroopan kehitysrahaston (EKR) tuen tapauksessa pantiin merkille, että komission tuen avulla pyrittiin aiempaa voimakkaammin Afrikan alueelliseen yhdentymiseen: parannettiin esimerkiksi alueellisten elinten välistä koordinointia sekä komission päätoimipaikan ja kumppanimaissa sijaitsevien EU:n edustustojen välistä ohjeiden vaihtoa. Lisäksi otettiin käyttöön järjestelyjä, joiden avulla lisättiin komission ja muiden rahoituksen sidosryhmien, kuten Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin välistä koordinointia (ulkoiset toimet). 17. Lisäksi pantiin merkille, että Välimeren alueen pankkitoiminnan alalla oli lisätty hallinnollisia valmiuksia perustamalla erikoistuneita yksiköitä komissioon (EuropeAid). Tämän pitäisi helpottaa innovatiivisten rahoitusvälineiden edistämistä ja hallinnointia (ulkoiset toimet). KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOMENETTELYJÄ KOSKEVA KATSAUS 18. Komission budjettipääosasto seuraa ja koordinoi suositusten täytäntöönpanoprosessia. Tätä varten pääosastot käyttävät yhteisesti RAD-tietotekniikkasovellusta rekisteröidessään tarkastussuosituksia ja vastuuvapausmenettelyyn liittyviä pyyntöjä koskevia hallintotietoja. RAD-sovellus sisältää komission virallisen vastauksen suosituksiin ja pyyntöihin sekä tiedot niiden pääosastojen suorittamista täytäntöönpanotoimista, jotka ovat ensi kädessä vastuussa suositusten täytäntöönpanosta. 19. RAD-sovellus kehitettiin vuonna 2003. Sen avulla kohdistetaan seurantaa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitettyihin suosituksiin ja vastuuvapauden myöntävän viranomaisen vastuuvapausmenettelyn yhtey-dessä esittämiin pyyntöihin. Vuodesta 2008 lähtien RAD-sovellusta on käytetty myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esittämien suositusten seurantaan. RAD-sovellus on tärkeä osatekijä komission seuranta- ja täytäntöönpanojärjestelmässä; se on yhtäältä hallintotietoväline, jonka avulla budjettipääosasto ja yksittäiset pääosastot voivat seurata suositusten ja pyyntöjen perusteella toteutettuja toimia, ja toisaalta keskeinen tiedonlähde vastuuvapausviranomaiselle annettavan vuosikertomuksen valmistelussa [4]. 20. Tietotekniikan pääosasto on RAD-sovelluksen järjestelmäntoimittaja. Budjettipääosasto puolestaan on järjestelmänhaltija, ja se antaa lopullisen hyväksynnän sovellukseen kirjatuille tiedoille. KOMISSIO ON LAATINUT ASIANMUKAISET OHJEET JA MENETTELYT TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMIA VARTEN 21. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti suositusten täytäntöönpanotoimia koskevat komission ohjeet ja menettelyt. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että komissio on edennyt merkittävällä tavalla täytäntöönpanotoimia koskevien ohjeidensa ja menettelyjensä vahvistamisessa sisäisen tarkastuksen yksiköiden huomautusten ja tilintarkastustuomioistuimen ensimmäisessä seurantakertomuksessa [5] esitettyjen huomautusten jälkeen. Komissio on muun muassa parantanut käytössä olevien menettelyjen dokumentointia ja ottanut käyttöön suositusten täytäntöönpanon suunnittelua, toteuttamista, seurantaa ja raportointia koskevia uusia ohjeita. Komissio on asettanut etusijalle "erittäin tärkeiden" tai "kriittisten" suositusten/pyyntöjen täytäntöönpanon, ja lisäksi pääosastojen on raportoitava vähintään vuosittain suositusten ja pyyntöjen täytäntöönpanon edistymisestä. 22. RAD-sovelluksen käyttöopas on päivitetty osana budjettipääosaston laatimaa toimintasuunnitelmaa "RAD-toiminta vuonna 2013". Lisäksi on käynnistetty kursseja, alettu laatia oikea-aikaisuutta koskevia raportteja, parannettu hakutoimintoja ja korjattu RAD-sovelluksen ohjelmavirheitä. 23. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että RAD-sovelluksessa on käytössä menettelyt ja linkit asianomaisiin pääosastojen yksiköihin ja ne on dokumentoitu riittävällä tavalla. Näin varmistetaan, että sovelluksessa on jäljitysketju kaikista suosituksista ja tieto täytäntöönpanotilanteen päivityksestä. Tarkastuksessa havaittiin myös, että budjettipääosastossa on käytössä menettelyt, joilla varmistetaan tehtävien erottaminen selvästi toisistaan ja turvataan näin RAD-sovellukseen kirjattujen tietojen eheys. RAD-SOVELLUS EI ANNA VARMUUTTA SIITÄ, ETTÄ KOMISSIOLLA ON RIITTÄVÄT JA LUOTETTAVAT HALLINTOTIEDOT SELLAISTEN SUOSITUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANOTILANTEESTA, JOTKA ON PANTU TÄYTÄNTÖÖN VAIN OSITTAIN 24. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, kuinka riittäviä ja luotettavia RAD-sovelluksen sisältämät tarkastettuihin 62 suositukseen liittyvät tiedot ovat. 25. RAD-sovellukseen tallennetaan kunkin tarkastussuosituksen ja pyynnön osalta keskeiset tiedot, joita ovat muun muassa tieto suosituksen/pyynnön tärkeydestä (kriittinen, hyvin tärkeä, tärkeä, toivottava), täytäntöönpanon tilanteesta (hylätty, hyväksytty, peruttu, toteutettu), loppuun saattamisen ajankohdasta (oletettu ja tosiasiallinen päivämäärä) sekä komission virallinen vastaus kokonaisuudessaan. Komission säännöissä vaaditaan, että komissio vastaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin tiettyjen kriteerien mukaan. Vastauksessa on erityisesti ilmaistava selvästi, millä käytännön toimenpiteillä komissio aikoo korjata havaitut puutteet [6]. 26. Tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyneistä 62 suosituksesta 46 suositusta oli kirjattu RAD-sovellukseen. Ne 16 suositusta, joita ei ollut kirjattu RAD-sovellukseen, liittyivät kaikki ennen vuotta 2008 annettuihin erityiskertomuksiin (ks. kohta 20). Komission virallinen vastaus oli kirjattu asianmukaisesti kaikkien 46:n RAD-järjestelmään sisältyneiden suositusten osalta. Komissio oli kirjannut mainituista 46 suosituksesta "suoritetuiksi" 38 suositusta. Tilintarkastustuomioistuimen pääosastoissa suorittamassa todentavan aineiston analyysissä kuitenkin ilmeni, että ainoastaan 20 näistä suosituksista voitiin katsoa kokonaan täytäntöönpannuiksi. 27. Komission kirjauksen ja tilintarkastustuomioistuimen arvion havaittiin poikkeavan toisistaan 18 suosituksen kohdalla. Tämä koskee tapauk-sia, joissa komissio oli pannut suosituksen täytäntöön vain osittain. RAD-sovelluksessa käytetään luokittelua, jossa ei ole mahdollista kirjata osittaista täytäntöönpanoa, joten tällaiset suositukset kirjataan "suoritetuiksi". 28. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komission soveltama suositusten täytäntöönpanotilanteen luokittelutapa on niin ehdoton, että sillä on haitallinen vaikutus ilmoitettujen tietojen riittävyyteen ja luotettavuuteen ta-pauksissa, joissa on kyse ainoastaan osittain täytäntöönpannuista tarkastussuosituksista. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 29. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastet-tuaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esitettyihin suosituksiin perustuvat komission toimet, että komissio panee tilintarkastustuomioistuimen suositukset riittävällä tavalla täytäntöön. 30. Näin ollen tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koski tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksista poimittujen 62 suosituksen täytäntöönpanoa, osoittaa, että komissio on pannut täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen suosituksista 49 (83 prosenttia) joko kokonaan tai suurimmaksi osaksi. Tämä on osaltaan edistänyt varainhoidon parantamista monilla EU:n talousarvioaloilla (ks. kohdat 9–17). (Ks. liitteet II–XI). 31. Tilintarkastustuomioistuin totesi komission täytäntöönpanotoimia koskevien ohjeiden ja menettelyjen tarkastuksessa, että käytössä oli yleensä asianmukaiset ohjeet ja menettelyt (ks. kohdat 21–23). 32. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että RAD-tietotekniikkasovellus sisältää hallintotiedot tarkastussuosituksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on esittänyt vuonna 2008 ja sen jälkeen julkaistuissa erityiskertomuksissa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että RAD-sovellus ei anna varmuutta siitä, että komissiolla on riittävät ja luotettavat hallintotiedot sellaisten suositusten täytäntöönpanotilanteesta, jotka on pantu täytäntöön vain osittain. Tämä johtuu siitä, että komissio soveltaa ehdotonta luokittelua suositusten täytäntöönpanotilanteen kirjaamisessa (ks. kohdat 24–28). SUOSITUS Komission olisi kehitettävä RAD-sovellusta siten, että sovelluksesta näkyy selvemmin, mitkä suositukset on pantu täytäntöön vain osittain. Tilintarkastustuomioistuimen CEAD-jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Igors LUDBORŽSIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 17. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Ylimpien tarkastuselinten kansainväliset ISSAI-standardit nro 3000 ja 3100. [2] Tarkastetut menettelyt liittyivät budjettipääosastoon ja viiteen suurimpaan pääosastoon, joita suurin osa tilintarkastustuomioistuimen suosituksista koskee (maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO, aluepolitiikan PO, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO, kehitys- ja yhteistyöpääosasto EuropeAid sekä tutkimuksen ja innovoinnin PO). [1111] Tilintarkastustuomioistuimen kaikki erityiskertomukset ovat saatavilla sivustolla http://eca.europa.eu [1112] Julkaistujen suositusten osa-alueet on tarvittaessa numeroitu tässä kertomuksessa erillisinä suosituksina, jotta komission toteuttamien toimien kunnollinen analysointi ja raportointi on mahdollista (ks. liite I). [3] Tarkasti määritellyt, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, relevantit ja ajallisesti määrätyt tavoitteet (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely). [4] Asiakirjassa "RAD: File - Discharge Follow-up Scope" luetellaan RAD-sovellukselle seuraavat tavoitteet: tarkoituksena on luoda sovellus, johon voidaan syöttää suositukset ja jossa voidaan luoda toimintasuunnitelmia ja kohdistaa niihin seurantaa, sekä täyttää seurantavaatimukset Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle suoritettavan raportoinnin osalta paitsi vuosittain myös siihen saakka, kunnes suositukset on pantu kokonaan täytäntöön tai ne on peruttu. [5] Erityiskertomus nro 19/2012 (http://eca.europa.eu). [6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html -------------------------------------------------- LIITE I YLEISKATSAUS TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTAMIIN SUOSITUKSIIN Erityiskertomus | Suositus | Kohta | Pantu kokonaan täytäntöön | Pantu täytäntöön | Ei ole pantu täytäntöön | Ei enää relevantti | Ei pystytty tarkistamaan | suurimmaksi osaksi | joiltakin osin | Erityiskertomus nro 8/2006 Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus (liite II) | 1 | 94 | x | | | | | | 2 | 95 (i) | | x | | | | | 3 | 95 (ii) | x | | | | | | 4 | 95 (iii) | x | | | | | | 5 | 96 | x | | | | | | 6 | 97 | x | | | | | | 7 | 98 | x | | | | | | 8 | 99 | x | | | | | | 9 | 100 | x | | | | | | Erityiskertomus nro 6/2009 Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma: tavoitteiden, resurssien ja toimintamenetelmien arviointi (liite III) | 1 | 1 | x | | | | | | 2 | 2 | | x | | | | | 3 | 3 | | | | x | | | 4 | 4 | x | | | | | | 5 | 5 | | | | x | | | 6 | 6 | | | x | | | | 7A | 7 | | | x | | | | 7B | 7 | | | | x | | | Erityiskertomus nro 5/2010 Leader-lähestymistavan sisällyttäminen maaseudun kehittämiseen (liite IV) | 1 | 1 | | | x | | | | 2 | 2 | | x | | | | | 3 | 3 | | x | | | | | 4 | 4 | | | x | | | | 5 | 5 | | | | | | x | 6 | 6 | | | x | | | | Erityiskertomus nro 3/2008 Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto? (liite V) | 1 | 46 | x | | | | | | 2 | 47 | x | | | | | | Erityiskertomus nro 17/2009 Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut naisten ammatillista koulutusta koskevat toimet (liite VI) | 1 | 50 (a) | | | x | | | | 2 | 50 (b) | | x | | | | | 3 | 53 | | | x | | | | Erityiskertomus nro 6/2008 Euroopan komission antama kunnostusapu hyökyaallon ja Mitch-pyörremyrskyn jälkeen (liite VII) | 1 | 1 | x | | | | | | 2 | 2 | x | | | | | | 3 | 3 | | x | | | | | 4 | 4 | | x | | | | | 5 | 5 | x | | | | | | 6 | 6 | x | | | | | | Erityiskertomus nro 18/2009 Alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuus Itä- ja Länsi-Afrikassa (liite VIII) | 1 | 1 | | x | | | | | 2 | 2 | | x | | | | | 3 | 3 | x | | | | | | 4 | 4.1 | x | | | | | | 5 | 4.2 | x | | | | | | 6 | 4.3 | | | | | | x | 7 | 4.4 | x | | | | | | 8 | 5.1 | x | | | | | | 9 | 5.2 | | x | | | | | 10 | 6.1 | | x | | | | | 11 | 6.2 | | | | | | x | Erityiskertomus nro 1/2009 MEDA-ohjelmaan ja aiempiin pöytäkirjoihin liittyvä pankkitoiminta Välimeren alueella (liite IX) | 1 | 45 (a) | x | | | | | | 2 | 45 (b) | x | | | | | | 3 | 45 (c) | x | | | | | | 4 | 46 | x | | | | | | 5 | 49 | x | | | | | | Erityiskertomus nro 5/2009 Komission varainhallinta (liite X) | 1 | 43, 1.1 | | x | | | | | 2 | 43, 1.2 | x | | | | | | 3 | 47, 2.1 | x | | | | | | 4 | 47, 2.2 | x | | | | | | 5 | 47, 2.3 | | x | | | | | 6 | 47, 2.4 | x | | | | | | 7 | 19 | x | | | | | | Erityiskertomus nro 9/2007 Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien EU:n puiteohjelmien arviointi – voidaanko komission lähestymistapaa parantaa? (liite XI) | 1 | V (i) | x | | | | | | 2 | V (ii) | | x | | | | | 3 | V (iii) | x | | | | | | 4 | V (iv) | x | | | | | | 5 | V (v) | x | | | | | | YHTEENSÄ | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 | -------------------------------------------------- LIITE II MAATALOUS: TUKI HEDELMIEN JA VIHANNESTEN TUOTTAJIEN TOIMINTAOHJELMILLE 1. Erityiskertomuksessa nro 8/2006 käsiteltiin hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuutta. 2. EU on vuodesta 1996 myöntänyt tukea, joka kattaa 50 prosenttia niiden hedelmien ja vihannesten tuottajien toteuttamien toimenpiteiden kustannuksista, joiden tavoitteena on muun muassa parantaa tuotteiden laatua, alentaa tuotantokustannuksia ja kohentaa ympäristökäytäntöjä. Tukea myönnetään ainoastaan tuottajille, jotka ryhmittyvät tuottajaorganisaatioihin ja pitävät tuotantoaan kaupan niiden kautta. Jäsenvaltiot vastaavat tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmissa ehdottamien toimenpiteiden hyväksymisestä ja tuen maksamisesta. Vuonna 2004 tuen määrä oli 500 miljoonaa euroa. (Lähde: Lehdistötiedote ECA/06/21) 3. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tukijärjestelmän vaikuttavuuden ensisijaisesti tutkimalla satunnaisotoksen, joka koostui kahdeksassa jäsenvaltiossa toteutuneeseen 30 toimintaohjelmaan kuuluneista 104 toimenpiteestä, sekä arvioimalla jäsenvaltioiden ja komission menettelyjä ja perehtymällä komission tietoihin. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 4. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio yksinkertaistaisi toimintaohjelmien tukijärjestelmää ja lisäisi sen vaikuttavuutta seuraavin keinoin: 1) esittämällä uusia arviointituloksiin perustuvia ehdotuksia 2) selkiyttämällä menojen tukikelpoisuuskriteereitä ja poistamalla ohjelmointia koskevat vaatimukset 3) tarkistamalla toimintaohjelmien tavoitteita ja tukikelpoisuusluetteloita 4) yhdenmukaistamalla järjestelmän menettelyt ja menojen tukikelpoisuussäännöt maaseudun kehittämisen investointitoimenpiteisiin liittyvien menettelyiden ja sääntöjen kanssa 5) keräämällä enemmän tietoa toimintaohjelmista ja tuottajaorganisaatioista keskittyen muutamiin keskeisiin indikaattoreihin 6) hankkimalla paremman käsityksen siitä, miksi tarjonnan keskittyminen tuottajaorganisaatioille ei ole edistynyt tarkoitetulla tavalla 7) kohdentamalla politiikka paremmin keskittämistä ja mukauttamista koskevien yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi 8) pohtimalla kysymystä, onko se hyöty, joka syntyy nyt harjoitetun politiikan avulla aikaansaadusta tarjonnan keskittymisestä, riittävän suuri tasapainottamaan sitä epätasapuolisuutta, joka aiheutuu tuen rajoittamisesta tuottajaorganisaatioihin 9) tarkastelemalla uudelleen EU:n hedelmien ja vihannesten tuottajiin sovellettavaa tukimekanismia. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 5. Yhdeksästä tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta kahdeksan pantiin täytäntöön kokonaan (suositukset 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, ja 9) ja yksi pantiin täytäntöön suurimmaksi osaksi (suositus 2). Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat TUKIOHJELMAN YKSINKERTAISTAMINEN JA SEN VAIKUTTAVUUDEN LISÄÄMINEN 6. Pääasiallisiin parannuksiin kuului tukiohjelman yksinkertaistaminen seuraavien toimien avulla: 1) useiden täytäntöönpanoasetusten sijaan sovelletaan nyt yhtä ainoaa asetusta, 2) jalostustuki on poistettu, 3) kaikki tuki kohdennetaan tuoretuotteita tuottaville tai jalostettavaksi tarkoitettuja tuoretuotteita tuottaville tuottajaorganisaatioille, 4) hedelmä- ja vihannesala on sisällytetty mukaan tila-tukijärjestelmään, ja 5) toimintaohjelmien tukiohjelmien vaikuttavuutta on lisätty keskittämällä tuottajaorganisaatioiden tarjontaa. 7. Toimintaohjelmaa hyväksyttäessä viitataan nykyisin kansalliseen strategiaan ja toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus ehkäistä liian suuria korvauksia. Komissio on myös selkiyttänyt toimintaohjelmien menojen tukikelpoisuusperusteita. 8. Keskimääräinen osallistumisaste tuottajaorganisaatioissa on jatkuvasti noussut (43 prosenttia vuonna 2010 EU-27:n osalta), mutta osallistumisaste jää siitä huolimatta edelleen alle 60 prosentin tavoitteen, joka asetettiin yhteisen markkinajärjestelyn yhteydessä vuoden 2007 uudistuksessa. OHJELMOINNIN, SEURANNAN JA ARVIOINNIN PARANTAMINEN 9. Komissio on ottanut käyttöön uusia välineitä, joiden avulla tuesta pyritään saamaan aiempaa houkuttelevampi: 1) tuottajaryhmät ovat toimineet onnistuneesti EU:n uusissa jäsenvaltioissa – erityisesti Puolassa, 2) uudet kriisintorjunta- ja hallintatoimenpiteet (sadonkorjuu raakana ja sadonkorjuun suorittamatta jättäminen) ovat osoittautuneet tehokkaiksi E.coli-kriisissä vuonna 2011, 3) satovakuutuksen merkitys tärkeänä tulonmenetysten estämisvälineenä on kasvamassa, ja 4) organisaatioiden osuus (tuottajaorganisaatioiden tarjonnasta hoitamaprosenttiosuus) EU:ssa on noussut 10 prosenttia vuodesta 2007. 10. Komissio on ylläpitänyt maaseudun kehittämisen toimintaohjelmien johdonmukaisuutta varmistamalla, että jäsenvaltiot osoittavat varoja eri aloille ja eri painopistealueille vaikuttavalla tavalla. 11. Komissio on myös kehittänyt ohjeita, malleja ja tietokoneohjelmistoja, joilla kerätään tietoja tukiohjelman vaikuttavuuden seurantaa varten. Lisäksi se käytti vuoden 2008 arviointituloksia ja sittemmin tehtyjä selvityksiä osoittaessaan, että tuottajaorganisaatioille myönnetty tuki todella vahvistaa viljelijöiden neuvotteluasemaa. Parantamisen varaa on kuitenkin vielä siinä, miten tuottajaorganisaation jäsenyys saadaan houkuttelevammaksi. -------------------------------------------------- LIITE III MAATALOUS: VÄHÄVARAISILLE HENKILÖILLE SUUNNATTU ELINTARVIKEAPUOHJELMA 1. Erityiskertomuksessa nro 6/2009 käsiteltiin Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattua elintarvikeapuohjelmaa. 2. Talvi 1986/1987 oli poikkeuksellisen kylmä, minkä seurauksena komissio hyväksyi ohjelman, jonka tarkoituksena oli luovuttaa hyväntekeväisyysjärjestöille yhteisön interventiovarastoista maataloustuotteita jaettaviksi maksutta avun tarpeessa oleville henkilöille. Toimenpide sai laajan hyväksynnän, ja sitä sovelletaan edelleen. Toimenpiteellä on kaksi päätavoitetta: sosiaalinen tavoite (edistää merkittävästi vähävaraisten henkilöiden hyvinvointia) ja markkinatavoite (säännellä maataloustuotemarkkinoita vähentämällä interventiovarastoja). Ohjelmaan osallistuminen on jäsenvaltioille vapaaehtoista. Vuonna 2008 ohjelman budjetti oli 307 miljoonaa euroa ja vuonna 2009 talousarviomäärärahojen lisäyksen jälkeen 500 miljoonaa euroa kahdeksantoista jäsenvaltion osalta. (Lähde: Lehdistötiedote ECA/09/51) 3. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti muuttuvassa markkina- ja yhteiskunnallisessa tilanteessa, oliko ohjelman varainhoito moitteetonta vuosina 2005–2008 ja kuinka ohjelma oli pantu täytäntöön niissä neljässä jäsenvaltiossa (Espanja, Ranska, Italia ja Puola), jotka käyttivät merkittävimmän osan EU:n määrärahoista. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 4. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio 1) harkitsee, onko asianmukaista jatkaa kyseisen toimenpiteen rahoittamista yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä 2) kannustaa jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta ohjelmasta tulisi osa sosiaalipoliittista kehystä ja jotta koordinointia ja yhteistyötä muiden keskeisten sosiaalialan toimijoiden kanssa parannettaisiin 3) määrittää painopistealueet tuensaajien ja tuen välittäjien valintaan 4) harkitsee jaettavia elintarvikkeita koskevaa lakisääteistä rajoitetta uudelleen 5) harkitsee standardisoinnin käyttöönottoa 6) kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ohjelman täytäntöönpanolle erityisiä mitattavissa ja toteutettavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti määritettyjä (SMART) tavoitteita 7) tekee kilpailusta avoimempaa ja varmistaa, että tuotteet saadaan markkinoilla mahdollisimman hyvään hintaan a) määrittelemällä paremmin oikeusperusta sekä vähävaraisille henkilöille tarkoitettujen elintarviketuotteiden hankintaa koskevat soveltamissäännöt, ja b) luopumalla vaihtokauppajärjestelyistä. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 5. Komissio pani täytäntöön kaksi suositusta kokonaan (suositukset 1 ja 4) ja yhden suosituksen suurimmaksi osaksi (suositus 2); kaksi suositusta pantiin täytäntöön joiltakin osin (suositukset 6 ja 7 a) ja kolmea suositusta ei ole pantu täytäntöön (suositukset 3, 5 ja 7 b). Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat KOHEESIORAHASTOSTA PERÄISIN OLEVA RAHOITUS KORVAA TULEVAISUUDESSA YHTEISEN MAATALOUSPOLITIIKAN 6. Asetuksella (EU) N:o 121/2012 [1] muutettiin nykyistä elintarvikkeiden jakeluohjelmaa käynnistämällä asteittaisen käytöstäpoiston kausi. Käytöstäpoistokausi päättyy vuoden 2013 vuosisuunnitelman päättyessä, minkä jälkeen nykyisen järjestelmän toiminta lakkaa. 7. Ehdotetussa asetuksessa (KOM(2012) 617 lopullinen, 24. lokakuuta 2012) otetaan käyttöön kaudelle 2014–2020 vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto, joka täydentää nykyisiä koheesiovälineitä ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa. SYNERGIAN LISÄÄNTYMINEN 8. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto esitti nykyisen ohjelman puitteissa etenemissuunnitelman vähävaraisimmille henkilöille suunnattujen elintarvikkeiden vuoden 2012 jakelusuunnitelman muuttamiseksi. Komissio antoi maaliskuussa 2012 jäsenvaltioille lisää täytäntöönpanoa koskevia ohjeita. 9. Uudessa ehdotuksessa KOM(2012) 617 esitetään muun muassa seuraavaa: vähävaraisimmille henkilöille elintarvikkeita tai muita tavaroita toimittavien hyväntekeväisyysjärjestöjen on myös toteutettava toimia, joiden avulla pyritään edistämään apua saavien henkilöiden sopeutumista yhteiskuntaan. Ehdotus odottaa tällä hetkellä hyväksyntää EU:n lainsäädäntöelimissä. TOIMENPITEEN VAIKUTUSTEN MITTAAMINEN 10. Komissio ei kuitenkaan ole toteuttanut lisätoimenpiteitä varmistaakseen, että ohjelma kohdennetaan paremmin (suositus 3) ja tilivelvollisuus saadusta elintarvikeavusta lisääntyy sillä perusteella, että jäsenvaltiot pystyvät huolehtimaan tästä velvoitteesta entistä paremmin. Komissio myös hylkäsi suosituksen 5, joka koski standardisoinnin käyttöönottoa ohjelmien yhteydessä, sillä standardisointi vähentäisi ohjelmatyön joustavuutta. SMART-tavoitteet ja niihin liittyvät tulosindikaattorit sekä jäsenvaltioille osoitetut sitovat täytäntöönpano-ohjeet ovat vielä laatimatta. Lisäksi ohjelman raportointijärjestelmän tarkistus on vielä suorittamatta; tarkistuksen tavoitteena on parantaa hallintotietoja, jotka ovat komission saatavilla täytäntöönpanosääntöjen muututtua. 11. Komission toteuttamien rajallisten korjaavien toimien jälkeen jäljellä ovat seuraavat puutteet: 1) hankintadirektiiviä ei ole aina siirretty kunnolla osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, ja näin ollen menettelyt eivät takaa yhtäläistä pääsyä kaikille EU:n toimijoille; menettelyiden avulla ei myöskään pystytä takaamaan parhaita mahdollisia ehtoja ja hintoja 2) komissio ei ole ottanut huomioon suositusta 7 b vaihtokauppajärjestelyistä luopumisesta interventiovarastojen avulla, ja siten on edelleen olemassa riski, että kyseiset järjestelyt eivät aina ole kustannustehokkaita. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 121/2012, annettu 15 päivänä helmikuuta 2012, neuvoston asetusten (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden jakelun osalta (EUVL L 44, 16.2.2012, s. 1). -------------------------------------------------- LIITE IV MAATALOUS: LEADER-LÄHESTYMISTAVAN TÄYTÄNTÖÖNPANO 1. Erityiskertomus nro 5/2010 koski Leader-lähestymistavan sisällyttämistä maaseudun kehittämiseen. 2. "Leader-lähestymistapa tarkoittaa EU:n maaseudun kehittämispolitiikan toteuttamista paikallisen tason kumppanuuksien (paikallisten toimintaryhmien) kautta. Leader-lähestymistapa perustuu oletukseen, jonka mukaan se tuottaa lisäarvoa perinteiseen ylhäältä alaspäin suuntautuvaan täytäntöönpanoon verrattuna. Alhaalta ylöspäin suuntautuvien lähestymistapojen ja paikallisella tasolla tapahtuvan eri alojen vuorovaikutuksen tarkoituksena on saada liikkeelle paikallinen potentiaali. 3. Paikalliset toimintaryhmät ovat päävastuussa Leader-ohjelman lisäarvon saavuttamisesta ja varainhoidon moitteettomuudesta. Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ovat yhdessä vastuussa paikallisten toimintaryhmien toiminnan valvonnasta ja sen varmistamisesta, että toimintaryhmät noudattavat Leader-lähestymistapaa ja vastaavat johdonmukaisesti moitteettoman varainhoidon tiukimpiin vaatimuksiin." (Lähde: Lehdistötiedote ECA/10/27) 4. Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko Leader-lähestymistapaa pantu täytäntöön tavalla, joka tuo lisäarvoa ja samalla minimoi moitteettomaan varainhoitoon kohdistuvat riskit. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 5. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio 1) varmistaisi, että lainsäädännössä määritellään riittävän selvästi Leader-ohjelmaa koskevan erityistapauksen vaatimukset kulujen tukikelpoisuuden, menopäätösten oikeudenmukaisuuden ja paikallisten toimintaryhmien päätöksentekokomiteoiden kokoonpanon osalta 2) varmistaisi jäsenvaltioiden kanssa, että tehokkaat eturistiriitojen välttämiseen tarkoitetut varokeinot ovat käytössä, ja tarkistaisi, että ne toimivat asianmukaisesti 3) tarkastelisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa paikallisia toimia rajoittavia tekijöitä, tarkoituksena mahdollistaa innovatiivisemmat, monialaiset ja paikalliset strategiat 4) varmistaisi, että jäsenvaltiot vaativat paikallisia toimintaryhmiä asettamaan erityiset, mitattavissa ja saavutettavissa olevat tavoitteet kauden 2007–2013 paikallisille kehittämisstrategioille 5) tarkistaisi riittävän yksityiskohtaisesti tulevien ohjelmien osalta ne erityiset osatekijät, jotka ovat Leader-ohjelman lisäarvon, vaikuttavuuden ja tehokkuuden kannalta olennaisia 6) varmistaisi, että se voi vastata Leader-ohjelman lisäarvosta ja varainhoidon moitteettomuudesta, ja koordinoisi jäsenvaltioiden toimet, jotta voidaan varmistua siitä, että valvontajärjestelmät antavat varmuuden menettelyiden oikeudenmukaisuudesta ja avoimuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 6. Kuudesta suosituksesta kaksi pantiin täytäntöön suurimmaksi osaksi (suositukset 2 ja 3) ja kolme joiltakin osin (suositukset 1, 4 ja 6); yhdessä tapauksessa (suositus 5) saatavilla oleva evidenssi oli riittämätöntä kannanoton esittämisen kannalta, sillä kauden 2014–2020 ohjelmat eivät ole vielä käytettävissä. Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat SELVÄT STANDARDIT 7. Pääasiallinen parannus oli, että paikallisten toimintaryhmien päätöksentekokomiteoille annettiin selvemmät säännöt. 8. Suurimpana puutteena on, että ennen avustushakemusten hyväksymistä aiheutuneet menot voivat olla edelleen tukikelpoisia. ETURISTIRIITA 9. Täytäntöönpanoa koskevaan asetukseen N:o 1974/2006 [1] on sisällytetty eturistiriitojen välttämistä koskeva vaatimus. Siinä ei kuitenkaan nimenomaisesti vaadita, että etunäkökohtia koskevat ilmoitukset on dokumentoitava ja julkistettava, mikä olisi vaikuttava suojakeino. SEURANTA 10. Vaikka tämänhetkinen arviointityö ja jälkiarviointi todennäköisesti parantuvat komission toimittamien ohjeiden myötä, nykyisin saatavissa olevien tietojen pohjalta ei ole vielä mahdollista osoittaa Leader-ohjelmalla saavutettua lisäarvoa. [1] Komission asetus (EY) N:o 1974/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 15). -------------------------------------------------- LIITE V KOHEESIOPOLITIIKKA: SOLIDAARISUUSRAHASTO 1. Erityiskertomuksessa nro 3/2008 käsiteltiin Euroopan solidaarisuusrahastoa ja arvioitiin, kuinka nopea, tehokas ja joustava solidaarisuusrahasto on. 2. "Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) perustettiin vuonna 2002 Saksan, Itävallan, Tšekin tasavallan ja Ranskan tuhoisien tulvien takia. Rahaston tarkoituksena oli osoittaa solidaarisuutta luonnonkatastrofien seurauksista kärsiville jäsenvaltioille. Vuoden 2006 loppuun mennessä sen kautta oli myönnetty tukea yli miljardi euroa 23 katastrofiin." (Lähde: Lehdistötiedote ECA/08/10) 3. Neuvosto halusi Euroopan sosiaalirahastosta nopean, tehokkaan ja joustavan tukivälineen. Solidaarisuusrahastoa koskevassa tarkastuksessa tutkittiin, onko rahasto saavuttanut nämä tavoitteet ja ovatko tuensaajavaltiot olleet tyytyväisiä rahastoon. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 4. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että 1) komissiolla olisi käytössä menettelyt sen varmistamiseksi, että hakijavaltio saa hakemusehtoja koskevat seikkaperäiset ohjeet mahdollisimman pian 2) komissio olisi suoraan yhteydessä niihin jäsenvaltioiden tai liittymisneuvotteluja käyvien valtioiden elimiin, jotka vastaavat hakemuksen laatimisesta. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 5. Kumpikin suositus on pantu täytäntöön kokonaan. Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat OHJEET HAKIJAVALTIOILLE 6. Hakemusten laatu parantui. Tästä oli osoituksena se, että hylättyjen hakemusten lukumäärä väheni ja hakemusten yhteydessä jouduttiin aiempaa harvemmin pyytämään lisätietoja. 7. Euroopan sosiaalirahastoa koskevan asetuksen tarkistamisen avulla voidaan saada aikaan lisäparannuksia, jotka liittyvät arviointivaiheeseen ja myöhempiin, maksujen suorittamista helpottaviin vaiheisiin. -------------------------------------------------- LIITE VI KOHEESIOPOLITIIKKA: NAISTEN AMMATILLINEN KOULUTUS 1. Erityiskertomuksen nro 17/2009 aiheena olivat Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut toimet naisten ammatillista koulutusta varten. 2. Naisten ammatillinen koulutus muodostaa pääasiallisen tavan edistää Euroopan sosiaalirahaston rahoituksella naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla; sen yhteisarvo oli noin 3 miljardia euroa kaudella 2000–2006. Kyseiset toimenpiteet täydentävät ohjelmia tai toimia, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa ilman EU:n osarahoitusta. Ohjelmakauden 2007–2013 erityistoimille varattuja talousarviomäärärahoja vähennettiin merkittävästi, koska tällä kaudella painotetaan enemmän sukupuolten välisen tasa-arvon valtavirtaistamista. (Lähde: Lehdistötiedote ECA/10/06) 3. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko Euroopan sosiaalirahastosta ohjelmakaudella 2000–2006 osarahoitetut naisten ammatillista koulutusta koskevat toimet valittu asianmukaisesti ja kohdistettiinko niihin riittävää seurantaa. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 4. Tilintarkastustuomioistuin antoi ammatillista koulutusta koskevien toimien valinnan osalta seuraavat suositukset: 1) tulevien jäsenvaltioissa valmisteltavien ja komission hyväksymien toimenpideohjelmien laadinnassa otetaan huomioon työmarkkinaolojen analyysi 2) jäsenvaltioissa otetaan käyttöön huolellisesti suunniteltu hankevalintamenettely ja sitä sovelletaan asianmukaisesti 3) komissio vastaisuudessakin seuraa, käyttävätkö jäsenvaltiot asianmukaisia ja toteuttamiskelpoisia indikaattoreita ja kokoavatko ne luotettavia tietoja. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 5. Komissio pani täytäntöön yhden suosituksen suurimmaksi osaksi (suositus 2) ja kaksi joiltakin osin (suositukset 1 ja 3). Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat TYÖMARKKINAOLOJEN ANALYYSI 6. Työmarkkinaolojen analyysi ei ole systemaattinen osa nykyisten toimenpideohjelmien analyysejä tai raportointia. Ohjelmakaudella 2014–2020 Eurooppa 2020 -strategian noudattamisen ja toimenpideohjelmien valmisteluun liittyvien erityisvaatimusten pitäisi kuitenkin johtaa työmarkkina-analyysien laatimiseen. Ohjelmakautta 2014–2020 koskevissa, hyväksyntää odottavissa asetusluonnoksissa on säännöksiä vahvemmin tulospainotteisesta lähestymistavasta, jonka yhteydessä käytetään tuotosindikaattoreita sekä määritetään odotetut tulokset ja menettely tukitoimien ja kohderyhmien valintaan. HANKKEIDEN VALINTAMENETTELY 7. Komissio antoi ohjeen avoimista hankevalintamenettelyistä ja arvioi tarkastustensa avulla, miten ohjetta oli noudatettu. Ohjeessa ei kuitenkaan ollut viittausta suositeltuun työmarkkina-analyysiin. ASIANMUKAISET JA TOTEUTTAMISKELPOISET INDIKAATTORIT 8. Komissio antoi ohjeet nykyistä ohjelmakautta varten ja ehdotti seuraavalle ohjelmakaudelle ohjeita ja pakollisia indikaattoreita, jotka sisältyvät asetusluonnokseen. -------------------------------------------------- LIITE VII ULKOISET TOIMET: KUNNOSTUSAPU 1. Erityiskertomuksessa nro 6/2008 käsiteltiin Intian valtameren hyökyaallon ja Mitch-pyörremyrskyn jälkeen annettua kunnostusapua. 2. "Intian valtameressä 26. joulukuuta 2004 syntynyt hyökyaalto surmasi yli 200000 henkeä ja aiheutti noin 10 miljardin euron vahingot. Komissio antoi hyökyaallon jälkeen humanitaarista apua, jonka tarkoituksena oli ihmishenkien pelastaminen ja välittömien tarpeiden tyydyttäminen. Humanitaarista apua seurasi pidemmän aikavälin kunnostusapu; noin 300 miljoonan euron avun tavoitteena oli kunnostaa perusinfrastruktuurit ja luoda perusta kestävälle kehitykselle." (Lähde: Lehdistötiedote ECA/08/13) 3. Tilintarkastustuomioistuin raportoi komission hyökyaallon jälkeen antamasta ensivaiheen humanitaarisesta avusta erityiskertomuksessa nro 3/2006. Nyt käsiteltävässä myöhemmässä tarkastuksessa (erityiskertomus nro 6/2008) tarkasteltiin myöhempää kunnostusapuvaihetta sekä 250 miljoonan euron kunnostusapua, jota komissio antoi Keski-Amerikkaan lokakuussa 1998 iskeneen Mitch-pyörremyrskyn jälkeen. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 4. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio 1) suunnittelee kunnostushankkeet nopeasti ja edunsaajat osallistuvat toimintaan 2) jatkaa yhteistyössä muiden rahoittajien kanssa toimiaan rahaston raportoinnin avoimuuden lisäämiseksi ja riippumattoman laadunarvioinnin järjestämiseksi 3) varmistaa, että kustannuksia koskevien vertailujen tiedot ovat saatavilla ja että laaditaan selkeät hanketavoitteet 4) ennakoi paremmin luonnonmullistusten jälkeen ilmenevät huomattavat hintojen nousut 5) varmistaa EU:n rahoittamien hankkeiden riittävän näkyvyyden 6) varmistaa hankkeiden kestävyyden EU:n rahoituksen päättymisen jälkeen. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 5. Komissio pani täytäntöön neljä suositusta kokonaan (suositukset 1, 2, 5 ja 6) ja loput kaksi suositusta suurimmaksi osaksi (suositukset 3 ja 4). Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat HALLINNON JA YHTEISTYÖN PARANTAMINEN 6. Komissio perusti EuropeAidiin epävakauteen liittyvistä kysymyksistä ja kriisinhallinnasta vastaavan yksikön ja edisti sen toimintaa. Lisäksi se antoi muun muassa seuraavat tiedonannot: muutossuunnitelma (Agenda for Change), katastrofiriskin vähentämistä koskeva EU:n strategia (Disaster Risk Reduction (DRR) Strategy) ja sen täytäntöönpanosuunnitelma sekä häiriönsietokykyä koskeva tiedote (Resilience Communication); tämä on huomattava edistysaskel vietäessä eteenpäin lähestymistapaa, jossa hätäapu, kunnostustoimet ja kehitysyhteistyö nivelletään toisiinsa (Linking Relief, Rehabilitation and Development (LRRD)). 7. Lisäksi parannettiin useiden avunantajien yhteisen rahaston sihteeristön kautta tapahtuvaa raportointia ja seurantaa sekä riippumattoman teknisen asiantuntijan avulla tapahtuvaa raportointia ja seurantaa. KULUJEN VERTAILU JA SELVÄT HANKETAVOITTEET 8. Vaikka komissio varmistaa edelleen, että sen hankkeiden täytäntöönpanoa arvioidaan, EuropeAid ei varmista, että vertailukelpoiset tiedot kuluista ovat saatavilla ja käytettävissä vertailukohtana hankekulujen seurannassa. EU:N RAHOITUKSEN NÄKYVYYS 9. Päätoimipaikan henkilöstön Euroopan unionin edustustoihin tekemien tarkastuskäyntien yhteydessä sovellettuja EuropeAidin vakiomenetelmiä muutettiin niin, että EU:n rahoituksen näkyvyys tarkastetaan nyt useilla tarkastuksilla. Lisäksi laatutukiryhmä arvioi EU:n näkyvyyden kaikkien hankkeiden ja avustushakemusten osalta. Kansainvälisille järjestöille osoitetuissa ohjeissa vaaditaan myös EU:n näkyvyyttä silloin, kun ne auttavat komissiota toteuttamaan ohjelmia. KESTÄVYYS 10. Kestävyysnäkökohdat tarkastetaan hankkeen suunnitteluvaiheessa laatutukiryhmän käyttämien hankkeiden yksilöintiä ja laatimista koskevien tarkistuslistojen avulla. Myös muilla tarkastuksilla varmistetaan, että kestävyys on periaatteena kaikissa tukitoimenpiteissä. -------------------------------------------------- LIITE VIII ULKOISET TOIMET: EKR:N TUKI 1. Erityiskertomuksessa nro 18/2009 käsiteltiin alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuutta Itä- ja Länsi-Afrikassa. 2. "Alueellinen yhdentyminen on naapuruusmaiden yhteistyömuoto, jonka avulla pyritään lisäämään poliittista vakautta ja edistämään taloudellista kehitystä tietyllä alueella. Laajat yhdenmukaistetut markkinat helpottavat tavaroiden, palvelujen, pääoman sekä ihmisten vapaata liikkuvuutta, mikä edistää kauppaa sekä investointeja. Alueellinen taloudellinen yhdentyminen kehitysmaiden kesken on näin ollen talou-dellisen kasvun väline, jonka avulla voidaan tukea köyhyyden vähentämistä." (Lähde: Erityiskertomus nro 8/2006, tiivistelmä) 3. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen Itä- ja Länsi-Afrikassa suunnattu Euroopan kehitysrahaston tuki ollut vaikuttavaa. Tuki vastaa reilusti yli 50:tä prosenttia EKR:n alueellisille ohjelmille osoitetusta kokonaismäärästä. Tilintarkastustuomioistuin tutki Euroopan komission soveltamaa lähestymistapaa sekä tuen hallinnointia komissiossa, ja lisäksi tarkastettiin yksittäisistä hankkeista poimittu otos. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että alueelliseen ja taloudelliseen yhdentymiseen suunnattu EKR:n tuki on kaikkiaan ollut toistaiseksi ainoastaan osittain vaikuttavaa, mikä johtuu useista eri tekijöistä. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 4. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio 1) asettaisi alueellisen yhdentymisen tuen ehdoksi alustavan sopimuksen siitä, miten alueellisten järjestöjen välillä saavutetaan tarvittava lähentyminen 2) lisäisi alueellisten ja kansallisten strategioidensa välistä yhdenmukaisuutta 3) tutkisi, onko alueellisiin ohjelmiin suunnattavan rahoituksen määrä liian suuri 4) määrittäisi selkeästi alueilla toimivien lähetystöjen vastuualueet 5) perustaisi alueella toimivien lähetystöjen välille asianmukaisen koordinointimekanismin 6) uudelleenarvioisi lähetystöille alueellisten ohjelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa varten suunnattavat resurssit 7) tekisi alueellisten järjestöjen kanssa rahoitusosuutta koskevia sopimuksia ainoastaan tapauksissa, joissa varainhoidon on todettu vastaavan kansainvälisiä standardeja 8) auttaisi alueellisia järjestöjä parantamaan keskinäistä koordinointiaan sekä järjestöjen ja niiden jäsenmaiden välistä koordinointia 9) auttaisi alueellisia järjestöjä perustamaan seurantajärjestelmiä 10) laatisi hanketavoitteita, jotka ovat tarkasti määriteltyjä, mitattavissa ja saavutettavissa olevia, relevantteja ja aikataulultaan realistisia (SMART) 11) kiinnittäisi enemmän huomiota säännölliseen ja laadukkaaseen hankkeiden edistymistä koskevaan raportointiin sekä hanketulosten systemaattiseen seurantaan ja arviointiin. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 5. Komissio pani viisi suositusta täytäntöön kokonaan (suositukset 3, 4, 5, 7 ja 8) ja neljä suositusta suurimmaksi osaksi (suositukset 1, 2, 9 ja 10); kahdessa tapauksessa (suositukset 6 ja 11) tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt tekemään johtopäätöstä täytäntöönpanon edistymisasteesta. Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat ALUEELLINEN YHDENTYMINEN 6. Alueelliset järjestöt ja järjestöjen jäsenet jatkavat molemmilla alueilla toimintaansa alueellisen yhdentymisen lisäämiseksi muun muassa siten, että alueellisella tasolla sovittuja yhdentymistä koskevia sitoumuksia pannaan täytäntöön kansallisella tasolla. Komissio on jatkanut alueellisen yhdentymisprosessin tukemista tarkoituksenaan edistää alueellisten järjestöjen välistä koordinointia ja lähentymistä sekä parantaa seurantaa ja arviointia. Osa kyseisten järjestöjen jäsenistä ei kuitenkaan ole edelleenkään kiinnostunut alueellisesta yhdentymisestä, ja lisäksi alueellisten järjestöjen hallinnolliset valmiudet ovat heikot. ALUEELLISTEN/KANSALLISTEN STRATEGIOIDEN YHDENMUKAISUUS JA RAHOITUKSEN JAKAMINEN 7. Komissio on suorittanut toimia, joilla parannetaan alueellisten yhdentymisstrategioiden yhdenmukaisuutta alueellisen tason ja kansallisen tason toimien kanssa. Tämän pitäisi tulla näkyvämmin esille 11. EKR:n yhteydessä. Varoja on myös uudelleenjaettu realistisemmalta pohjalta eri alueiden kesken: osa kymmenennen EKR:n varoista on jaettu uudelleen ja osoitettu kestävää energiaa koskevalle aloitteelle (Sustainable energy for all). EDUSTUSTOT 8. Vuonna 2010 komissio laati ja pani kiertoon alueellisten ohjelmien hallinnointia koskevan ohjeen, jonka avulla päätoimipaikan ja edustustojen välisen sekä edustustojen keskinäisen koordinoinnin pitäisi parantua. Ohjeissa myös määritettiin selvästi, milloin rahoitussopimus voidaan tehdä alueellisen järjestön kanssa. Neljän asianomaisen alueellisen edustuston henkilöstön vahvistamista koskeva näyttö riippuu siitä, koska lisähenkilöstöä todellisuudessa saapuu (suunnitelman mukaan vuosina 2013 ja 2014). HANKE-EHDOTUSTEN ARVIOINTI JA HANKKEIDEN SEURANTA JA ARVIOINTI 9. Komission laatutukiryhmät arvioivat ehdotetut hankkeet/ohjelmat järjestelmällisesti. Alueellisten hankkeiden/ohjelmien valmistelussa käytettäviä aihekohtaisia ohjeita ei kuitenkaan ole vielä saatu valmiiksi. Komissio tarkistaa myös parhaillaan seuranta- ja arviointijärjestelmäänsä. -------------------------------------------------- LIITE IX ULKOISET TOIMET: PANKKITOIMINTA 1. Erityiskertomuksessa nro 1/2009 käsiteltiin pankkitoimintaa Välimeren alueella. 2. "EU:n ja EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen maiden välinen yhteistyö alkoi noin 30 vuotta sitten ja on vuosien mittaan vähitellen kehittynyt. Rahoituksellisilla ja teknisillä toimenpiteillä (MEDA) pyritään tukemaan yhteistyökumppaneiden taloudellista ja yhteiskunnallista rakenneuudistusta Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden (1996–2006) puitteissa. 3. MEDA-asetusten ja aiempien pöytäkirjojen mukaisesti EU rahoittaa talousarviostaan kolmenlaisia pankkitoimia, joiden täytäntöönpanosta vastaa Euroopan investointipankki (EIP): FEMIP:n (Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusväline) teknisen avun tukirahaston kautta annettava tekninen apu, korkotuet tietyille EIP-lainoille ja riskipääomatoimet." (Lähde: Lehdistötiedote ECA/09/18) 4. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti MEDA-ohjelmaan liittyvän pankkitoiminnan ja aiemmat pöytäkirjat arvioidakseen, oliko komission ja EIP:n suorittama käynnissä olevien hankkeiden seuranta riittävää ja oliko hanketavoitteet saavutettu. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 5. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komission olisi 1) perustettava varta vasten pankkitoiminnan arviointiin ja seurantaan tarkoitettu ohjelma 2) varmistettava, että tukitoimintaa koordinoidaan tehokkaasti 3) neuvoteltava asianmukaiset hallinnointisopimukset 4) varmistettava, että EIP:n suorittama seuranta takaa, että kaikki hankkeet toteutetaan asianmukaisesti ja että rahoituksen välittäjät/hankkeen toteuttajat huolehtivat rahoitus- ja raportointivelvoitteistaan 5) määritettävä riskipääomatoiminnan osalta yleisstrategia ja valittava paras mahdollinen täytäntöönpanoprosessi. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 6. Komissio pani kaikki viisi suositusta kokonaan täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat ARVIOINTI- JA SEURANTAOHJELMA 7. Komissio suoritti esimerkiksi seuraavia keskeisiä organisatorisia ja menettelyihin liittyviä muutoksia: 1) EuropeAid perusti vuonna 2008 Välimeren alueen pankkitoiminnasta vastaavaan yksikköön uuden osaston, jonka tarkoituksena on käsitellä tilintarkastustuomioistuimen esittämiä huomautuksia mahdollisimman pian 2) EuropeAidin uudelleenorganisoinnin yhteydessä vuonna 2011 perustettiin uusi yksikkö, jonka tehtävänä on edistää, koordinoida, hallinnoida ja seurata ulkosuhteiden alan sijoitussalkkujen innovatiivisia rahoitusvälineitä EuropeAidin tuen kattamilla alueilla. 3) EuropeAid laati vuoden 2009 lopussa yksityiskohtaiset ohjeet EIP:lle; ohjeiden tavoitteena on selkeästi määritellä, mitä uusia tukitoimia rahoitetaan EU:n talousarviosta. TUEN KOORDINOINTI 8. EuropeAidin, EIP:n ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välistä koordinointia on merkittävästi parannettu vuodesta 2010 lähtien. Lisäksi EuropeAid järjesti tiedotustilaisuuksia ja koulutusta EU:n edustustojen henkilöstölle, joka on työssään tekemisissä kyseisten välineiden kanssa; tarkoituksena oli selkiyttää täytäntöönpanoa, seurantaa ja raportointia paikallisella tasolla. HALLINNOINTISOPIMUKSET 9. EU:n ja EIP:n välillä tehtiin vuoden 2012 lopussa uusi hallinnointisopimus, joka koski EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettujen toimien täytäntöönpanoa. Sopimus toi mukanaan parannuksia ympäristövaatimusten noudattamiseen ja seurantaan, EU:n rahoituksen näkyvyyteen ja raportointiin. -------------------------------------------------- LIITE X TULOT: VARAINHALLINTA 1. Erityiskertomuksessa nro 5/2009 käsiteltiin komission varainhallintaa. 2. "Komission varainhallinnan päätehtävät ovat seuraavat: a) varainhallintatoimintojen suunnittelu ja ennusteet (kassaennusteiden laadinta ja nostot omien varojen tileiltä), b) varainhallintatoimintojen hallinnointi (tulot ja maksut), ja c) pankkitilien hallinnointi. 3. Komissiossa varainhallinnasta vastaa kaksi pääosastoa: budjettipääosasto sekä talouden ja rahoituksen pääosasto. Budjettipääosasto vastaa komission hallinnoiman koko talousarvion varainhallinnasta sekä Euroopan kehitysrahastosta. Talouden ja rahoituksen pääosaston vastuulla on puolestaan muiden talousarvion ulkopuolisten varojen hallinta sekä yhteisön varojen sijoittaminen". (Lähde: Lehdistötiedote ECA/09/30) 4. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida komission varainhallinnan laatua sekä erityisesti seuraavia asioita: a) onko komissio noudattanut varainhallintaan sovellettavia sääntöjä ja säännöksiä, ja b) onko komissio perustanut sisäiset valvontajärjestelmät, joilla taataan moitteeton varainhallinta. Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 5. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komission olisi 1) analysoitava nykyisen omien varojen tilien järjestelmän toimintaa, jotta näiden tilien saldoja saadaan pienennettyä 2) parannettava kassaennusteidensa laadintamenettelyjen dokumentointia. 6. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin suositti sisäisen valvonnan järjestelmien osalta, että 1) komissio parantaisi varainhallintatoimintojensa valvontaa 2) komissio parantaisi riskinhallintansa dokumentointia 3) sijoitustilien avaamista varten luotaisiin yhtenäiset käytännöt ja asianmukaiset ohjeistot 4) komission olisi pyrittävä löytämään optimaalinen ratkaisu alustavasti perittyjen sakkojen käsittelyyn. 7. Tilintarkastustuomioistuin suositti lisäksi ennakkomaksujärjestelmän osalta, että 1) olisi noudatettava vaatimuksia, jotka perustuvat pankkien valinnassa käytettävistä tarjouskilpailuista annettuihin ohjeisiin, ja dokumentoitava valintamenettely asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 8. Komissio pani viisi suositusta täytäntöön kokonaan (suositukset 2, 3, 4, 6 ja 7) ja kaksi suurimmaksi osaksi (suositukset 1 ja 5). Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat OMIEN VAROJEN TILEJÄ KOSKEVA ANALYYSI 9. Budjettipääosasto onnistui pienentämään vuoden lopun saldoja vuosina 2008, 2009 ja 2011 huolimatta siitä, että jäsenvaltioilta kannettavien omien varojen keräysjärjestelmään ei tehty muutoksia. Koska järjestelmästä säätää neuvosto, komissiolla ei ole toimivaltaa muuttaa sitä. KASSAVIRTAENNUSTEIDEN LAADINTAMENETTELYT 10. Kassavirta- ja kassaennusteisiin liittyvät raportointivälineet tarkistettiin vuonna 2009 ja ajantasaistettu kassavirtahallinta käsittää nyt kuukausittaiset kirjalliset tiedonannot. Myös vuodelta 2010 peräisin olevia kassavirtaa koskevia raportointi- ja ennustemenettelyjä ajantasaistetaan parhaillaan. TEHOSTETTU VALVONTA 11. Budjettipääosaston riskinhallintapolitiikkaa tarkistetaan säännöllisesti ja rajoja ja vaatimuksia mukautetaan. Budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston välillä on myös käyty keskusteluja riskinhallinnan ja sakkojen hallinnoinnin parantamisesta. 12. Rahoitusriskien hallintaa koskevat komission toimintaperiaatteet julkaistiin vuonna 2012. Budjettipääosasto laati lisäksi riskinhallinnan toimintaperiaatteet kassavirta- ja maksutoiminnoille. Lisäksi käytössä on operatiivisia riskejä koskevat menettelyt toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. 13. Komissio on laatinut varanhallintatoiminnoille indikaattorit. Näitä indikaattoreita seurataan säännöllisesti ja poikkeamat tavoitearvoista analysoidaan ja niihin kohdistetaan seurantaa. ALUSTAVASTI PERITTYJEN SAKKOJEN KÄSITTELY 14. Budjettipääosasto ja talouden ja rahoituksen pääosasto tekivät palvelutasosopimuksen vuoden 2009 lopussa. Lisäksi perustettiin rahasto hiljattain alustavasti perittyjä sakkoja varten; rahastoa on tammikuusta 2010 lähtien hallinnoinut talouden ja rahoituksen pääosasto. Lisäksi vuonna 2011 talouden ja rahoituksen pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö tarkasti alustavasti perittyjen sakkojen käsittelyyn käytetyt tarkistetut järjestelyt. Yksikkö totesi, että toimintaa hallinnoitiin vaikuttavasti. ENNAKKOTILIEN HALLINNOINTI 15. Budjettipääosasto ehdottaa tiiviissä yhteistyössä EU:n edustustojen kanssa taloudellisimpia ratkaisuja ennakkotilien hallinnointiin. Asianomaiset valintamenettelyt dokumentoidaan ja menettelyjen noudattaminen tarkastetaan budjettipääosaston tarkastuskäyntien aikana. Näiden tarkastuskäyntien seurauksena saatetaan antaa suosituksia, jotka esitetään Euroopan ulkosuhdehallinnolle toimitettavissa tarkastuskertomuksissa. SIJOITUSTILIT 16. Useimpia varainhoitoasetuksen säännöksiä on sovellettu 1. tammikuuta 2013 alkaen, mutta rahoitusvälineitä ja välillistä hallinnointia koskevia uusia sääntöjä sovelletaan vasta 1. tammikuuta 2014 alkaen. EIP:n ja komission välinen rahoitusta ja hallintoa koskeva puitesopimus ("FAFA" – tiettyjen sijoitustilien toimintaa koskevat periaatteet ja ohjeet) sekä sijoitustilejä koskevat erityiset ohjeet ovat vielä allekirjoittamatta. -------------------------------------------------- LIITE XI TUTKIMUS: TTK-PUITEOHJELMAT 1. Erityiskertomuksessa nro 9/2007 käsiteltiin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien puiteohjelmien arviointia. Tarkoituksena oli selvittää, voidaanko komission lähestymistapaa parantaa. 2. "Euroopan unioni toteuttaa lukuisia innovaatioita ja kilpailukykyä tukevia politiikkoja. Puiteohjelmat ovat yhteisön tasolla Lissabonin strategian ja Barcelonan tavoitteiden kannalta tärkein rahoitusväline. Yhteisö rahoittaa puiteohjelmien avulla Euroopan unionin alueella, assosioituneissa maissa sekä muualla toimivia tutkijoita. Puiteohjelmien määrärahat ovat vuosien kuluessa kasvaneet huomattavasti. Vuotuinen kokonaismäärä on seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) yhteydessä 7217 miljoonaa euroa. 3. Peruslähtökohtana tarkastuksessa oli tutkia, oliko komission lähestymistapa puiteohjelmien tulosten arviointiin riittävän kattava. Tätä silmällä pitäen tilintarkastustuomioistuin tarkasti, täyttikö komissio arvioinnille asetetut oikeudelliset vaatimukset, ja tutki, vastasiko komission arviointi- ja seurantajärjestelmä osallistujien odotuksia." (Lähde: Lehdistötiedote ECA/07/40) 4. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi komission käytössä olevat seuranta- ja arviointijärjestelyt vuodesta 1995 alkaen – kolmen viimeisimmän ohjelmakauden ajalta (neljäs, viides ja kuudes puiteohjelma) – ja sen yhteydessä luotiin katsaus myös nykyiseen seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013). Tilintarkastustuomioistuimen suositukset 5. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että 1) toimintalogiikka olisi tuotava tulevaisuudessa selkeästi esille lainsäädännössä 2) olisi kehitettävä kattava arviointistrategia 3) olisi harkittava yhteisen arviointiyksikön perustamista koordinoimaan tutkimusalan pääosastojen puiteohjelmia koskevia arviointitoimintoja kokonaisuudessaan 4) tietojenkeruu, arviointi ja raportointi olisi optimoitava 5) komission olisi määritettävä, minkätyyppistä ja -laajuista arviointia voidaan perustellusti odottaa, ja selvitettävä, miten arviointeja voidaan hyödyntää. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano 6. Komissio pani neljä suositusta täytäntöön kokonaan (suositukset 1,3, 4 ja 5) ja yhden suosituksen suurimmaksi osaksi (suositus 2). Tilintarkastustuomioistuimen seurannassa havaitsemat keskeiset seikat TOIMINTALOGIIKKA 7. Uudet lainsäädäntöehdotukset sisältävät selvän ja perusteellisen kuvauksen tutkimuksen rahoittamista koskevista erityistavoitteista sekä rajallisen määrän keskeisiä indikaattoreita, joiden avulla voidaan ar-vioida tuloksia ja vaikutusta. Lainsäätäjä ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt näitä ehdotuksia. ARVIOINTI JA SEURANTA 8. Komissio on luonut järjestelmän, jolla kerätään joukko koko seitsemännen puiteohjelman kattavia keskeisiä tulosindikaattoreita. Indikaattorit muodostavat seitsemättä puiteohjelmaa koskevien vuotuisten seurantakertomusten selkärangan. Lisäksi on laadittu tutkimusohjelmien arviointia koskeva käsikirja, joka muodostaa osan sisäisen valvonnan standardeista tutkimuksen ja innovoinnin pääosastossa. Asiakirjaa, jossa esitettäisiin konkreettinen arviointistrategia, ei ole kuitenkaan vielä laadittu. 9. Komission sisäinen TTK-arviointiverkosto koordinoi nyt tutkimuksen pääosaston arviointitoimintaa puiteohjelman osalta, mutta kyseessä ei ole yhteinen arviointiyksikkö. 10. Komissio perusti yhteisen tutkimuksen tietovaraston, joka tarjoaa käyttäjille tietoa päätökseen saatujen seitsemännen puiteohjelman tarjouspyyntöjen tuloksista, mukaan lukien seitsemänteen puiteohjelman osallistumista koskevat tilastot ja puiteohjelman tuloksellisuutta koskevat tilastot. --------------------------------------------------