ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 muuttamisesta"

(2000/C 51/21)

Neuvosto päätti 12. marraskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Talous- ja sosiaalikomitea nimesi David Evansin yleisesittelijäksi laatimaan aiheesta komitean lausunnon.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 368. täysistunnossaan (joulukuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 40 ääntä puolesta, 1 vastaan, 4:n pidättyessä äänestyksestä.

1. Yleistä

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmästä sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 820/97 säädetään, että pakollinen naudanlihan merkintäjärjestelmä otetaan käyttöön 1. tammikuuta 2000. Komission uudessa ehdotuksessa naudanlihan pakollisen merkintäjärjestelmän käyttöönotto lykätään tapahtuvaksi ensi vuoden alun jälkeen - rajoituksia sisältävien merkintäsääntöjen käyttöönottoa lykätään enintään tammikuun 1. päivään 2001 ja varsinaisten sääntöjen vuoden 2003 alkuun. Lykkäämiselle on kaksi käytännön syytä. Ensiksikin Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tekee piakkoin päätöksen asetuksen 820/97 oikeusperustasta, koska komissio ja Euroopan parlamentti pitävät oikeana oikeusperustana uuden perustamissopimuksen 152 artiklaa eikä perustamissopimuksen entistä 43 artiklaa (kyseessä on pikemminkin yhteispäätösmenettely kuin kuuleminen). Toiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ei ole merkintävaatimusten kannalta keskeisiä täydellisiä tietokantoja, ja sääntöjen kanssa yhteensopivat järjestelmät eivät todennäköisesti toimisi kunnolla eräissä jäsenmaissa lähitulevaisuudessa. Niinpä asetuksen hyväksymismenettelyä ei voida saattaa päätökseen ennen 1. tammikuuta 2000.

Edellä mainitun vuoksi käsiteltävänä olevan ehdotuksen tavoitteena on yksinkertaisesti pidentää nykyisen vapaaehtoisuuteen perustuvan merkintäjärjestelmän voimassaoloa enintään yhdellä vuodella, kunnes pakolliset säännöt astuvat voimaan. Näin vältetään muutoin syntyvä oikeudellisesti sääntelemätön tila, joka aiheuttaisi sekaannusta niin tavaratoimittajien kuin kuluttajien keskuudessa.

2. Erityistä

Komitean mielestä pakollinen naudanlihan merkintäjärjestelmä on erittäin tärkeä väline, jonka avulla voidaan ylläpitää ja vahvistaa kuluttajan luottamusta naudanlihasektoriin. Tässä mielessä komitea pahoittelee lykkäystä. Edellä mainituista käytännön syistä se kuitenkin kannattaa ehdotusta lykätä naudanlihan pakollisen merkitsemisjärjestelmän käyttöönottoa, ja kehottaa päätöksentekoelimiä hyväksymään järjestelmän mahdollisimman pian.

Bryssel 9. joulukuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitea

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista annetun direktiivin 95/2/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 051 , 23/02/2000 s. 0027 - 0027



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista annetun direktiivin 95/2/EY muuttamisesta" (2000/C 51/06) Neuvosto päätti 6. lokakuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 15. marraskuuta 1999. Esittelijä oli Clive Wilkinson. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 8. ja 9. joulukuuta 1999 pitämässään 368. täysistunnossa (joulukuun 8. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 102 puolesta, 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Direktiivi 95/2/EY perustuu sallittujen aineiden luettelon periaatteeseen. Direktiivi sisältää luettelon sallituista elintarvikkeista ja elintarvikkeista, joissa niitä voidaan käyttää, sekä aineiden käytön edellytykset. Järjestely takaa avoimuuden ja elintarvikkeiden turvallisuuden sekä mahdollistaa näin elintarvikkeiden vapaan kaupan koko EU:ssa. 1.2. Luettelossa mainitsemattomia lisäaineita ei saa käyttää elintarvikkeissa. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin voineet sallia omalla alueellaan uusien elintarvikelisäaineiden käytön kahden vuoden ajaksi. Mikäli komissio ehdottaa tänä aikana kyseisten lisäaineiden sallimista EU:n tasolla, niiden käyttöä voidaan jatkaa 18 kuukautta tarpeellisten oikeudellisten muutosten päätökseen saamiseksi. 1.3. Ehdotettu direktiivi muuttaisi alkuperäistä direktiiviä 95/2/EY kolmannen kerran. Nyt tehtävillä muutoksilla sallittaisiin sekä uusia lisäaineita että joidenkin sallittujen lisäaineiden käyttö uusiin valmisteisiin. 2. Huomioita 2.1. Komitea huomauttaa, että tiettyjä käsillä olevan ehdotuksen kattamia aineita käytetään muina kuin lisäaineina, mutta muuta käyttöä ei tarkastella tässä lausunnossa. 2.2. Komitea toteaa myös, että komissio on jo arvioinut kaikkien ehdotettujen lisäaineiden teknistä tarpeellisuutta. Elintarvikealan tiedekomitea on tutkinut niiden soveltuvuutta elintarvikkeiden turvallisuuden kannalta ja määritellyt sallitut päivittäiset enimmäisannokset (Acceptable Daily Intakes, ADI), jotka ovat hyväksyttäviä ehdotetuissa käyttötarkoituksissa. 2.3. Komitea kannattaa näin ollen ehdotusta direktiiviksi. Bryssel 8. joulukuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi rehuissa olevien entsyymien, mikro-organismien ja niistä saatavien valmisteiden käytöstä ja kaupan pitämisestä annetun direktiivin 93/113/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 133 , 28/04/1997 s. 0026



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi rehuissa olevien entsyymien, mikro-organismien ja niistä saatavien valmisteiden käytöstä ja kaupan pitämisestä annetun direktiivin 93/113/EY muuttamisesta" (97/C 133/09) Neuvosto päätti 14. helmikuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 6. helmikuuta 1997. Esittelijänä oli Sergio Colombo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. helmikuuta 1997 pitämässään 343. täysistunnossa (helmikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 96 puolesta, 3 vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä. Komitea panee merkille niiden lupahakemusten suuren määrän, jotka jäsenvaltiot lähettivät komissiolle 14. joulukuuta 1993 annetun direktiivin 93/113/EY mukaisesti ennen 1. tammikuuta 1996 ja jotka koskevat rehuissa olevien entsyymien, mikro-organismien ja niistä saatavien valmisteiden väliaikaista käyttöä ja kaupan pitämistä. Komitea on komission tavoin huolissaan vaikeuksista tarkastaa näin suurta asiakirjamäärää niin tarkasti ja perusteellisesti kuin vaikea aihe edellyttäisi. Monia asiakirjoja on täydennettävä lisätiedoilla kyseisen direktiivin 5 artiklassa mainitun 12 kuukauden määräajan kuluessa (1. tammikuuta 1996 ja 1. tammikuuta 1997 välisenä aikana). Komitea hyväksyy siis komission ehdotuksen siirtää 1. päivään tammikuuta 1998 määräaikaa, johon mennessä on todettava, ovatko tuotteet käyttöturvallisuuden ja tehokkuuden osalta 23. marraskuuta 1970 annetussa direktiivissä 70/524/ETY vahvistettujen edellytysten mukaisia, jotta ne voidaan hyväksyä lisäaineiksi. Määräajan siirtäminen ei kuitenkaan saa merkitä tällaisen lykkäysmenettelyn jatkamista kerran toisensa jälkeen. Bryssel, 26. helmikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä" (kodifiointi)



Virallinen lehti nro C 153 , 28/05/1996 s. 0050



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä" (kodifiointi) (96/C 153/12) Neuvosto päätti 30. tammikuuta 1996 Euroopan unionin perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 8. helmikuuta 1996. Esittelijänä oli Jesús Muñiz Guardado. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. helmikuuta 1996 pitämässään 333. täysistunnossa (helmikuun 28. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. Komitea hyväksyy komission ehdotuksen kodifioida (ETY) N:o 3094/86 tiettyjä kalavarojen teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskeva neuvoston asetus, jota on muutettu useita kertoja antamisen jälkeen. Komitea toteaa, että kyseessä on ehdotus, jolla muutetaan 20. kesäkuuta 1991 esitettyä kodifikaatiota ja joka ei tähän mennessä ole edennyt neuvostossa. Komitea kehottaakin neuvostoa hyväksymään ehdotuksen mahdollisimman pikaisesti vastatakseen alan vaatimukseen saada helppotajuisia lakitekstejä. Bryssel, 28. helmikuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
4.8

ETSK katsoo, että sosiaali- ja terveyspalveluihin olisi sovellettava korkeampaa ja eritasoista kolmen verovuoden aikaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää kuin yleistä taloudellista etua koskeville palveluille on säädetty asetuksessa (EU) N:o 360/2012 (500 000 euroa). Tämä tuli selvästi esille myös komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa. Enimmäismäärää on perusteltua korottaa, koska sosiaali- ja terveyspalveluilla on merkitystä suuren yleisön kannalta ja ne ovat yleisen edun mukaisia ja koska niillä on vain vähäistä vaikutusta kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sosiaali- ja terveyspalvelujen de minimis -kynnyksen korottaminen laajentaisi mahdollisuuksia soveltaa asetusta (EU) N:o 360/2012 ja helpottaisi siten kyseisen asetuksen ja sen tarjoamien yksinkertaistettujen menettelyjen käyttöä.
2.7

Elpymisstrategia, joka perustuu EU:n teollisuusstrategiaan ja sen vuoden 2021 päivitykseen, auttaa saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteen, vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen ja tarkistetun vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen. Elpymis- ja palautumistukivälineellä on keskeinen rooli tartuttaessa valtaviin investointeihin, joita resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen on tehtävä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n elpymistä edistävien sisämarkkinoiden vahvistamisen edellyttämiä toimia on tuettava EU:n, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten, teollisuuden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välisillä vahvoilla kumppanuuksilla. Elpymisstrategialla vahvistetaan myös oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia niiden resurssi- ja energiaintensiivisistä teollisuudenaloista riippuvaisten alueiden tukemiseksi, joilla on parhaillaan käynnissä rakennemuutos.
2.2

NAIADES III on toimintasuunnitelma sisävesiliikenteen edistämiseksi 35 kohdan avulla. Sen lähtökohta on yksinkertainen, kuten liikenteestä vastaava komission jäsen Adina Vălean on todennut: sisävesiliikenne on yksi niistä liikennemuodoista, jotka aiheuttavat vähiten hiilidioksidipäästöjä, ja sisävesiväylillä voi olla merkittävä rooli Euroopan liikennejärjestelmien irrottamisessa hiilestä. Kuitenkin vain 6 prosenttia EU:n rahdista kulkee jokia ja kanavia pitkin, vaikka sisävesiväyläverkosto on 41 000 kilometrin pituinen.
4.6

Next Generation EU -väline on tarkoitettu yhdeksi EU:n pääasiallisista välineistä, joilla lievitetään kriisin kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, vahvistetaan sosiaalista selviytymiskykyä ja parannetaan työllisyyttä. Sen menestys riippuu kuitenkin siitä, miten se pannaan täytäntöön. On tärkeää, että erilaiset resurssit käytetään tehokkaasti ja oikea-aikaisesti, jotta elpyminen voi toteutua. Resurssienkäytön tehokkuus luo myös luottamusta jäsenvaltioiden välille. Kaiken kaikkiaan on olennaisen tärkeää, että Next Generation EU -välinettä ei käytetä vain jo ennen pandemiaa kaavailtujen investointien jatkamiseen, vaan sen avulla reagoidaan selkeästi tilanteeseen ja toteutetaan uudistuksia, joiden ansiosta covid-19-pandemian pahimmat seuraukset yhteiskunnassa voidaan jatkossa välttää.
4.2

Kumppanuus jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa : Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä Euroopan komission asiantuntijaryhmä on vahvistanut yhteyttä jäsenvaltioihin. Sen oman rakenteen vuoksi prosessissa menetetään kuitenkin huomattavasti arvokasta asiantuntemusta ja tietoa. Ryhmän tekemä työ ansaitsee sen, että havainnoista ja suosituksista viestitään paremmin, mikä edellyttää myös entistä vahvempia ja säännöllisempiä yhteyksiä sisäisiin neuvoa-antaviin ryhmiin ja ETSK:hon. Kauppapolitiikan pääosaston toimintaa on laajennettava jäsenvaltioissa kauppaa ja kestävää kehitystä pääasiallisesti käsitteleviin yksiköihin. Tämä voitaisiin järjestää ottamalla omien verkostojensa osalta mukaan muita asiaankuuluvia pääosastoja, kuten työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja ilmastotoimien pääosasto ja työskentelemällä kansainvälisten organisaatioiden kanssa tähän informaatio- ja palautevirtaan liittyen. Kun Euroopan parlamentille tiedotetaan kaupan ja kestävän kehityksen kannalta merkittävistä asioista, sisäisten neuvoa-antavien ryhmien on oltava tasavertaisesti osallisina, eikä tiedottaminen saa tapahtua suljetuin ovin. Euroopan parlamentilla on oltava oma roolinsa kaupan ja kestävän kehityksen seurannassa ja täytäntöönpanossa, ja sille on tiedotettava kokonaisvaltaisesti kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän alakomitean ja muiden asiaankuuluvien yhteisten hallintoelinten päätöksistä. Se on myös osallistettava päätöksentekoon. Tämä on erityisen tärkeää tasavertaisten toimintamahdollisuuksien mekanismin toteuttamiseksi EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen yhteydessä.
2.1

Taloudellinen, sosiaalinen, ekologinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on ollut yksi EU:n rakentamisen peruspilareista. Todellisuus on silti se, että huolimatta aiemmista ja nykyisistä toimista alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi ja huolimatta saavutuksista, joihin on päästy eri vaiheissa ja eri aikakausina, Euroopan alueiden välillä on edelleen eritasoisia ja hyvin monenlaisia eroja. Esimerkiksi Bulgarian, Romanian, Espanjan, Unkarin ja Puolan maaseutualueet kärsivät monista ja suurista eriarvoisuuksista muun muassa tulojen, viestintäyhteyksien, terveydenhuollon ja palvelujen saannin suhteen.
3.2

Nykyisellä hyvinvoinnilla on kovin vähän merkitystä, jos sen vuoksi eloonjääminen on tulevaisuudessa epävarmaa. Bkt:llä mitattu menestys on harhaanjohtavaa, jos kasvun vaikutukset johtavat peruuttamattomiin ja katastrofaalisiin muutoksiin ilmaston, maaperän, metsien, jokien ja valtamerien tilassa.
2.7

On varmistettava, että erilaiset yritysmuodot voivat toimia rinnakkain ja integroitua kaikissa edellä mainituissa toimintaympäristöissä, joista kuhunkin on kuitenkin kiinnitettävä erityishuomiota lainsäädäntötoimien ja julkisten investointien kannalta. Tämän vuoksi on tärkeää, etteivät yrityksiin, talouteen ja sisämarkkinoihin liittyvät säädösehdotukset ja talouden sääntelyä koskevat ehdotukset ole täysin samanlaisia ja ettei niissä sovelleta kaikille sopivan ratkaisun (one size fits all) periaatetta.
2.1

Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistamisella on merkittävä vaikutus rakennusalan taloudelliseen toimintaan, koska se lisää vuotuisen korjaustoiminnan keskimääräistä volyymia. Yksi direktiivin tarkistamisen merkittävimmistä muutoksista on tavoitetason kohottaminen: keskimääräisen vuotuisen korjausasteen on määrä nousta 1 prosentista 3 prosenttiin. Tällä on myönteinen vaikutus työllisyyteen ja se antaa mahdollisuuden edistää uusien taitojen ja pätevyyksien hankkimista sekä varmistaa alan työpaikkojen pysyvyys ja laadukkuus ja alan kilpailukyky.
2.8.1

Koulutus on sosioekonomisen liikkuvuuden ja elämänlaadun mahdollisen paranemisen tärkein väylä. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) (10) on osoittanut, että vaikka monissa alueen maissa alemman perusasteen koulutuksessa on saavutettu yleismaailmallinen taso ja edistytty merkittävästi myös ylemmän perusasteen koulutuksessa, on koulutuksen laatu puutteellista. Maailmanpankki on kehittänyt aluetta varten ohjelmia yhteistyössä muiden elinten kanssa, ja olisi hyödyllistä, jos Euroopan komissio toimisi samalla tavoin. Lisäksi ohjelmassa on osoitettu, että huomattava koulutukseen liittyvien mahdollisuuksien eriarvoisuus heikentää yhteiskuntasopimusta arabimaissa.
1.3.1

ETSK toteaa, että neljä vuotta strategian julkaisemisen jälkeen näiden eri suositusten toteutus on ollut epätasaista edistymisasteen ollessa keskimäärin 25 prosenttia. Tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin pilarin suosituksia on toteutettu verrattain hyvin. Myönteiseltä, joskin vähemmän valoisalta vaikuttaa osaamisen ja työllisyyden pilarin suositusten toteuttaminen arkioppimisen alaa lukuun ottamatta. Tätä heikommin on suoriuduttu markkinoillepääsyn ja oikeudenmukaisten kilpailuehtojen pilarin suositusten toteuttamisesta. Edistymisasteeksi arvioitiin vain 20 prosenttia. Kaikkein heikoin toteuttamisaste – keskimäärin 15 prosenttia – on rahoituksen saannin pilarissa, poikkeuksena Euroopan investointipankin myöntämää rahoitusta edistävät toimet. ETSK kehottaa komissiota ja sidosryhmiä työskentelemään tiiviimmin strategian toteuttamiseksi ja siirtämään keskeiset jäljellä olevat suositukset toteutettaviksi toimialan uuteen strategiaan, LeaderSHIP 2030:een, jota sidosryhmät ovat ehdottaneet.
3.7.4

Suunnitellun palveludirektiivin uudistuksen yhteydessä ETSK korostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan oikeudellisesti sitovaa tulkintaa eli EU:n perussopimuksen pöytäkirjaa N:o 26 yleishyödyllisistä palveluista: jäsenvaltioiden kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla on kulttuuristen, yhteiskunnallisten ja maantieteellisten erojen vuoksi paljon harkintavaltaa yleishyödyllisten palvelujen suhteen. Näissä palveluissa, joita tarjotaan käyttäjien tarpeiden mukaan, on varmistettava korkea laatu, turvallisuus, kohtuullinen hinta ja yhdenvertainen kohtelu sekä edistettävä yleistä saatavuutta ja käyttäjien oikeuksia sekä varmistettava myös niiden tehokkuus ja asianmukainen hallinta.
5.4

Hoivaa tarvitsevia ja heidän perheitään olisi myös valveutettava kotitalouksissa asuvien hoivatyöntekijöiden tarpeista. Heitä tulisi kohdella työntekijöinä, joita on kunnioitettava ja joilla on oikeuksia. Hoivatyö on sekä fyysisesti että henkisesti erittäin vaativaa. Kotitalouksissa asuville hoivatyöntekijöille on tarjottava asianmukainen majoitus ja oma tila, ja palkattujen hoitajien työ- ja päivystysaikoja on kunnioitettava.
2.2

Euroopan komission mukaan tavoitteena on parantaa terveydenhuoltoa potilaiden hyväksi, antaa heille enemmän päätösvaltaa hoitojensa suhteen sekä vähentää kustannuksia. Samalla kun potilaat, terveysalan ammattilaiset ja muut kansalaiset käyttävät jo innostuneesti etälääketieteen sovelluksia ja miljoonat eurooppalaiset ovat ladanneet älypuhelinsovelluksia terveytensä ja hyvinvointinsa seuraamiseksi, digitaalisessa terveydenhuollossa on vielä otettava käyttöön suuret mahdollisuudet terveydenhoitojärjestelmien parantamiseksi ja kustannusten säästämiseksi tehokkuutta lisäämällä. ETSK viittaa tässä yhteydessä siihen, että tässä on otettava huomioon myös henkilö- ja muiden tietojen suojaa koskevat kysymykset.
—

Kun vastaajia on vähän, edustavuus on eittämättä heikko, sekä maantieteellisesti että vastaajakategorioiden suhteen. Jos vastauksia on enemmän, maantieteellinen edustavuus vaikuttaa paremmalta, mutta vastausten laatu on silti usein epätasainen. Havaittavissa on kuitenkin, että selkeänä suuntauksena on ”suurista” jäsenvaltioista olevien vastaajien hallitsevuus. Lisäksi Brysseliin sijoittautuneiden organisaatioiden vastausten katsotaan olevan peräisin Belgiasta, vaikka ne tulevat monissa tapauksissa eurooppalaisilta liitoilta tai organisaatioilta, joilla ei ole sidettä Belgiaan jäsenvaltiona.
3.3

Seuraavassa kuvaillaan eräillä keskeisillä lasiteollisuuden aloilla vallitsevia investointitrendejä: — Tasolasialan konserneilla on rakennusalalla maailmanlaajuisia investointistrategioita. Niissä on viime vuosina painotettu Euroopan ulkopuolelle suuntautuvia investointeja lähinnä siksi, että kysyntä on EU:ssa vähäistä. Lisäksi ala kohdentaa investointeja sinne, missä voidaan kohtuudella olettaa olevan kasvupotentiaalia ja liiketoiminnalle suotuisa valmistusympäristö. — Se, minne autolasialan investoinnit ohjautuvat, riippuu lähinnä autonvalmistajista. Investointikohteiden sijainti lähellä autonvalmistajia on logistisista syistä ratkaiseva tekijä. — Pakkauslasiala investoi vuosittain keskimäärin 610 miljoonaa euroa. Lyhyen välimatkan tarpeen takia pakkauslasiteollisuus on elintarvike- ja juoma- sekä lääketeollisuuteen kytkeytyvää paikallista teollisuutta (yli 50 % lasipulloista ja -purkeista toimitetaan asiakkaille, joiden toimipaikka on 300 kilometrin säteellä). Näillä markkinoilla on kuitenkin vahvoja paineita kilpailevien materiaalien takia. — Suurin osa käyttölasiteollisuuden investoinneista tapahtuu muualla kuin Euroopassa, koska kustannuspaineet ovat äärimmäisen kovat. Tilannetta pahentaa laajamittainen tuonti Aasiasta ja Lähi-idästä. — Vahvikekuituala on todella globaalia, ja sillä esiintyy toistuvasti polkumyyntiä (Kiina). Kustannuksilla on näin ollen erittäin suuri merkitys tehtäessä päätöksiä investointikohteista.
18.2

Lissabonin sopimuksessa vahvistetaan, että komitean roolina on toimia siltana kansalaisyhteiskunnan ja EU:n toimielinten välillä, mikä on keskeinen osa ETSK:n ja komission välistä tiivistä yhteistyötä. Kun otetaan huomioon kumppanuussopimuksen mahdollinen merkitys, on ensiarvoisen tärkeää, että — komissio tunnustaa tämän roolin ja pitää komitean ajan tasalla kaikista neuvotteluprosessiin liittyvistä näkökohdista; tässä yhteydessä ETSK pitää tervetulleena sitä, että komitean kolmijäseniselle seurantaryhmälle annetaan yhtäläiset mahdollisuudet saada käyttöönsä kaikki kauppapolitiikan pääosaston neuvoa-antavalle ryhmälle toimitettavat asiakirjat — kansalaisyhteiskunnalle annetaan osallistava rooli koko neuvotteluprosessin ajaksi — luodaan vankka ja kaikilta osin edustava kansalaisyhteiskunnan yhteinen seurantamekanismi sopimuksen solmimisen jälkeisestä tilanteesta riippumatta; ETSK:lla tulee olla keskeinen rooli tässä mekanismissa.
4.8.2

Koska vesi on elintärkeää, sitä tulee suojella haavoittuvana luonnonvarana ja yhteisenä omaisuutena. On otettava huomioon, että mahdollisuus käyttää vettä on ensiarvoisen tärkeä ihmisten perustarpeiden kannalta. Euroopan komission pitäisi käsittää, että veden ja jätevesihuollon riittävä saatavuus on tunnustettava ihmisten perusoikeudeksi, sillä ne ovat luonteeltaan elintärkeitä ja tukevat ihmisarvoa, ja samassa yhteydessä on suljettava ne pysyvästi pois sisämarkkinasääntöjen soveltamisalasta ja ehdotettava niiden uudelleenluokittelemista muuksi kuin yleistä taloudellista etua koskeviksi palveluksi (3).