FI Euroopan unionin virallinen lehti C 347/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kotouttaminen ja sosiaalinen toimintaohjelma”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2010/C 347/03)

Esittelijä: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Apulaisesittelijä: Pedro ALMEIDA FREIRE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. heinäkuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Kotouttaminen ja sosiaalinen toimintaohjelma.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. tammikuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.–18. helmikuuta 2010 pitämässään 460. täysistunnossa (helmikuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 158 puolesta, 3 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja ehdotukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on instituutiona vankasti sitoutunut sekä tukemaan ja kehittämään sosiaalipoliittista ohjelmaa että edistämään maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen kotouttamista. Niinpä komitea on päättänyt laatia käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon, jotta Euroopan unioni sitoisi kotouttamispolitiikat ja sosiaalipoliittisen ohjelman aiempaa tiiviimmin toisiinsa.

1.2 Vuosi 2010 on EU:n sosiaalipolitiikkojen kannalta erittäin tärkeä: Se on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen teemavuosi. Silloin laaditaan EU 2020 -strategia ja hyväksytään uusi sosiaalinen toimintaohjelma.

1.3 Komitea katsoo, että vuoden 2010 jälkeisen sosiaalisen toimintaohjelman tarkistuksessa on otettava entistä paremmin huomioon maahanmuuton sosiaaliset vaikutukset.

1.4 Koska maahanmuutto ja kotouttaminen sekä sosiaalinen toimintaohjelma kuuluvat komission eri jäsenten ja pääosastojen vastuualueeseen, ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio tehostaisi sisäistä poliittista ja hallinnollista yhteistyötään.

1.5 Kotouttamispolitiikat on nivottava EU:n sosiaalipolitiikan keskeisiin tavoitteisiin. Näin niiden tarjoamia mahdollisuuksia voivat hyödyntää kaikki ihmiset, myös unionin ulkopuolisten maiden kansalaiset, maahanmuuttajataustaiset Euroopan kansalaiset ja vähemmistöt. Samoin sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on huomioitava kaikki ihmiset, myös maahanmuuttajat, olivatpa he EU:n tai unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia.

1.6 ETSK:n mielestä on ensiarvoisen tärkeää lujittaa kotouttamista Euroopan laajuisesti. Tällöin on otettava huomioon talouskriisi, maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen työllisyystilanne, sosiaalinen osallistaminen, tasa-arvo, köyhyys, perus- ja ammatillinen koulutus, terveydenhoito, sosiaalinen suojelu ja syrjinnän torjunta.

1.7 Maahanmuuton mukanaan tuoma monimuotoisuus on sisällytettävä laaja-alaisesti sosiaalipolitiikkojen muotoiluun ja täytäntöönpanoon ja laadittava samalla erityispolitiikkoja ja -toimia maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen kotouttamiseksi.

1.8 Muista toimintalinjoista saatujen kokemusten perusteella komitea ehdottaa, että kotouttaminen nivotaan valtavirtaistamisprosessin avulla EU:n erinäisiin poliittisiin, lainsäädäntö- ja rahoitusvälineisiin, jotta edistettäisiin kotouttamista, yhdenvertaista kohtelua ja syrjimättömyyttä.

2. Johdanto

2.1 Euroopan unionille laaditaan parhaillaan yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa, johon komitea antaa lausunnoillaan oman panoksensa korostamalla kotouttamisen merkitystä maahanmuuton onnistumisen keskeisenä osatekijänä. Unioni toteaa, että Euroopan yhteiskuntien on tehostettava kykyään hallinnoida maahanmuuttoon kiinteästi liittyvää monimuotoisuutta sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi.

2.2 Viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana maahanmuuttajat ovat antaneet Euroopan talous- ja yhteiskuntakehitykseen erittäin tärkeän panoksen. (1) Unionin ulkopuolisista maista on tullut Euroopan työmarkkinoille lukuisia naisia ja miehiä, ja he ovat omalla panoksellaan olleet mukana kasvattamassa taloutta, työpaikkojen määrää, sosiaalivakuutusmaksuja ja verotuloja.

2.3 ETSK on ehdottanut ”yhteiskuntaan integroimista”, joka pohjimmiltaan tarkoittaa ”maahanmuuttajien asteittaista rinnastamista muuhun väestöön siten, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muilla ja että tavarat, palvelut ja kansalaisten osallistumisväylät ovat yhtäläisesti niin heidän kuin muidenkin ulottuvilla ja heitä kohdellaan tasavertaisesti muiden kanssa” (2).

2.4 Vuonna 2010 on määrä uudistaa Lissabonin strategia EU 2020 -strategialla ja sosiaalinen toimintaohjelma, ja samalla arvioidaan kotouttamisrahaston toimintaa. EU:lla on lisäksi Lissabonin sopimus ja perusoikeuskirja, unionilla on uusi komissio (3) ja parlamentissa on meneillään nykyisen vaalikauden ensimmäinen istuntokausi.

2.5 Vuosi 2010 on niin ikään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen teemavuosi, jolloin yhteisvastuuseen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja osallisuuden lisäämiseen sitoudutaan jälleen kerran.

2.6 Kotouttamispolitiikat on nivottava EU:n sosiaalipolitiikan keskeisiin tavoitteisiin. ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio tehostaisi poliittista ja hallinnollista koordinointiaan.

2.7 Talouskriisin vallitessa monet maahanmuuttajat kuuluvat kaikkein suojattomimpiin väestöryhmiin, ja he ovat kriisin ensimmäisiä uhreja: he menettävät työpaikkansa ensimmäisten joukossa, heillä on muita suurempia vaikeuksia työllistyä uudelleen ja he ovat vaarassa ajautua köyhyyteen; maahanmuuttajanaisten keskuudessa tilanne on entistä kärjistyneempi. (4)

2.8 Monissa tapauksissa myös maahanmuuttajien lapset keskeyttävät todennäköisesti opintonsa muita useammin.

2.9 ETSK katsoo, että syrjinnän torjuntaa on tehostettava kehittämällä nykyisiä säädöksiä sekä vahvistamalla julkisia politiikkoja ja integroitumiseen tähtääviä sosiaalipoliittisia sitoumuksia.

2.10 Talouskriisin myötä eräiden jäsenvaltioiden poliittisessa ja yhteiskuntakeskustelussa hyökätään yhä järeämmin sanakääntein maahanmuuttajien oikeuksia vastaan, mikä johtaa lainsäädännön kiristämiseen ja lietsoo muukalaisvihaa.

2.11 Muutamat hallitukset myös leikkaavat kotouttamispolitiikkoihin tarkoitettuja julkisia varoja, vaikka kriisiaikoina sosiaalipoliittisia investointeja on lisättävä eikä supistettava.

2.12 ETSK:n mielestä asianmukainen kotouttamispolitiikka on yksi taloudellista tehokkuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta tukeva tekijä tarkoituksenmukaisen yhteisen maahanmuuttopolitiikan puitteissa toteutettuna.

2.13 Euroopan kotouttamispolitiikat poikkeavat suuresti toisistaan, sillä sosiaaliset ja poliittiset toimintakulttuurit ja oikeusjärjestelmät ovat erilaisia. Mutta kaikissa jäsenvaltioissa kotouttamiselle asetetut tavoitteet liittyvät sosiaalipolitiikkoihin.

2.14 Maahanmuuttajia otetaan Euroopan unionissa vastaan eri tahtiin. Muuttoprosessit suuntautuvat nykyisin vähäisemmässä määrin keski- ja itäeurooppalaisiin uusiin jäsenvaltioihin ja runsaammin eteläisiin ja läntisiin jäsenvaltioihin. Mutta kokemus osoittaa, että vastaisuudessa maahanmuutto on vilkasta unionin kaikissa jäsenvaltioissa.

2.15 Komitea muistuttaa, että eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan mukainen kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää maahanmuuton ja kehityksen välisten yhteyksien lujittamista. ETSK on laatinut kaksi tähän lähestymistapaan perustuvaa lausuntoa (5).

3. Kotouttaminen

3.1 Sosiaalisena prosessina kotoutuminen toteutuu ihmisen eri elämänpiireissä: perheessä, lähiössä ja kaupungissa, työpaikalla, työntekijä- ja työnantajajärjestössä, koulussa, oppilaitoksessa, yhdistyksissä, uskonnollisissa instituutioissa, urheiluseuroissa, puolustusvoimissa jne.

3.2 Koska kotoutuminen on yhteiskunnan rakenteissa toteutuva prosessi, tarvitaan hyvää hallintotapaa, jotta tätä sosiaalista prosessia tuetaan viranomaisten toteuttamilla asianmukaisilla politiikoilla. Kun paikallis- ja alueviranomaiset käyttävät valtuuksia, jotka niille on annettu useissa jäsenvaltioissa, niillä on käytössään poliittiset, lainsäädäntö- ja budjettivälineet, joita niiden on hyödynnettävä tuloksekkaasti kotouttamispolitiikoissa.

3.3 Yhteisen perusperiaatteen n:o 10 mukaan (liite 1) kotouttaminen on otettava huomioon kaikilla politiikan osa-alueilla ja kaikilla hallinnon tasoilla (valtavirtaistaminen).

3.4 ETSK on laatinut useita oma-aloitteisia lausuntoja (6) ja vauhdittanut EU:ssa sellaisten ennakoivien kotouttamispolitiikkojen toteuttamista, joiden lähestymistapa on kaksisuuntainen ja suunnattu sekä maahanmuuttajille että heitä vastaanottavalle yhteiskunnalle, jotta saadaan aikaan yhteiskunta, jossa kaikilla kansalaisilla on alkuperästään riippumatta samat oikeudet ja velvollisuudet sekä yhteiset demokraattisen, avoimen ja moniarvoisen yhteiskunnan arvot.

3.5 Komitea katsoo, että kansalaisyhteiskuntaa edustavilla järjestöillä on kotouttamisessa olennainen tehtävä. Sekä maahanmuuttajien että vastaanottavien yhteiskuntien on osoitettava suhtautuvansa kotouttamiseen myönteisesti. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on saatava osallistumaan aktiivisesti kotouttamispolitiikkoihin ja syrjinnänvastaisiin toimenpiteisiin.

3.6 Kotoutuminen on sosiaalinen prosessi, jonka osapuolia ovat maahanmuuttajat ja vastaanottava yhteiskunta. Julkishallinnon eri tahojen ja yhteiskuntaelämän toimijoiden on sitouduttava prosessiin. EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten on laadittava toimivaltuuksiensa mukaisia ohjelmia. Jotta ohjelmat ja toimenpiteet olisivat tehokkaita ja yleisesti johdonmukaisia, niitä on tuettava ja koordinoitava asianmukaisesti.

3.7 ETSK on eräässä toisessa lausunnossaan (7) ehdottanut paikallisviranomaisten sitoutumisen vahvistamista, sillä kotouttaminen on haaste ennen kaikkea paikallis- ja aluetasolla. Kotouttamispolitiikat ovat tuloksekkaampia, jos alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat niihin ja tekevät aktiivisesti yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

3.8 Kotouttaminen on kaksisuuntainen prosessi, jonka lähtökohtana ovat kolmansien maiden kansalaisten oikeudet ja velvollisuudet sekä heitä vastaanottava yhteiskunta, joka mahdollistaa maahanmuuttajien täysimääräisen osallistumisen. Toisessa yhteydessä antamassaan lausunnossa ETSK määrittelee kotouttamisen seuraavasti: ”– – maahanmuuttajien asteittainen rinnastaminen muuhun väestöön siten, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muilla ja että tavarat, palvelut ja kansalaisten osallistumisväylät ovat yhtäläisesti niin heidän kuin muidenkin ulottuvilla ja heitä kohdellaan tasavertaisesti muiden kanssa” (8).

3.9 Komitea katsoo, että maahanmuuttajien on suhtauduttava kotouttamiseen myönteisesti. Kaksisuuntainen lähestymistapa tarkoittaa sitä, ettei kotouttaminen koske ainoastaan maahanmuuttajia vaan myös heitä vastaanottavaa yhteiskuntaa.

3.10 Kotouttamispolitiikkojen ja sosiaaliseen osallistamiseen tähtäävien politiikkojen on oltava monisuuntaisia. Niissä on huomioitava muun muassa maahanmuuttajien vastaanotto, kielenopetus, lait ja tapakulttuuri, syrjinnänvastaiset toimet, työllisyys- ja koulutustoimenpiteet, tasa-arvokysymykset, alaikäisten oppivelvollisuus, perhepolitiikka, nuorisopolitiikka, asuminen, terveydenhoitopalvelut, köyhyyden torjuminen, sosiaalipalvelujen laajentaminen ja maahanmuuttajataustaisten kansalaisten kansalaisaktiivisuuden tukeminen.

3.11 Kotouttamispolitiikkojen avulla maahanmuuttajataustaisia henkilöitä on autettava elämään sopusoinnussa heitä vastaanottavissa eurooppalaisissa yhteiskunnissa, joiden etninen ja kulttuurinen monimuotoisuus lisääntyy jatkuvasti.

3.12 ETSK ehdotti vuonna 2002 komission kanssa yhteistyönä järjestetyssä konferenssissa (9), että EU:n toimielimet laatisivat eurooppalaisen kotouttamisohjelman ja perustaisivat kotouttamisrahaston. Komissio käynnisti kotouttamisen kokeiluohjelman (INTI) ja teki vuonna 2006 ehdotuksen kotouttamisrahaston perustamisesta. Neuvosto hyväksyi ehdotuksen, ja siihen on nyt varattu määrärahoja vuosien 2007–2013 budjetista.

3.13 Neuvosto antoi marraskuussa 2004 maahanmuuttajien kotouttamispolitiikkaa Euroopan unionissa koskevat yhteiset perusperiaatteet. (10) Perusperiaatteet täydentävät ihmisoikeuksista, syrjimättömyydestä ja yhtäläisistä mahdollisuuksista sekä sosiaalisesta osallistamisesta annettuja lainsäädäntöpuitteita.

3.14 Komitea korostaa, että yhteinen eurooppalainen lähestymistapa on tärkeä, sillä se merkitsee huomattavaa lisäarvoa kotouttamispolitiikoille ja -prosesseille, joilla on laaja-alainen yhteys EU:n muihin politiikkoihin: (muun muassa) EU 2020 -strategiaan, sosiaaliseen toimintaohjelmaan ja koheesiopolitiikkaan. Näin myös lujitetaan kotouttamisen sekä Euroopan perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa ilmaistujen EU:n arvojen ja periaatteiden välisiä siteitä.

3.15 Kotouttamisrahasto on kotouttamispolitiikkojen toteuttamiseen tarkoitettu rahoitusväline, joka perustuu eurooppalaiseen lähestymistapaan ja lisäarvoon ja jonka toiminta pohjautuu yhteisiin perusperiaatteisiin. Kotouttamispolitiikkojen oikeusperustana on perussopimuksen 63 artikla, ja ne on suunnattu unionin ulkopuolisten maiden kansalaisille. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on puolestaan tarkoitettu EU:n koko väestölle, johon kuuluvat myös maahanmuuttajat. Niinpä kotouttamisrahasto ja ESR täydentävät toisiaan.

3.16 ETSK kannattaa kotouttamisrahaston kaikkia kuutta poliittista tavoitetta. Komitea toivoo, että rahaston toiminnasta julkaistaan vuonna 2010 väliarviointi, jotta siihen voidaan ehdottaa tiettyjä muutoksia.

3.17 Hiljattain on perustettu Euroopan kotouttamisfoorumi. Sen tarkoituksena on edistää kansalaisyhteiskunnan ja maahanmuuttajien etujärjestöjen osallistumista EU:n kotouttamispolitiikkojen muotoiluun. Komitea osallistuu aktiivisesti foorumin toimintaan.

3.18 Eurooppa-neuvosto katsoi kesäkuussa 2007 antamissaan kotouttamista koskevissa päätelmissä, että vuonna 2005 laadittua yhteistä kotouttamisohjelmaa on kehitettävä edelleen yhteisten perusperiaatteiden pohjalta.

3.19 ETSK on halukas täydentämään edellä mainittua lähestymistapaa. Komitean mielestä on ensiarvoisen tärkeää lujittaa kotouttamista Euroopan laajuisesti. Tällöin on otettava huomioon maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen työllisyystilanne, sosiaalinen osallistaminen, tasa-arvo, köyhyys, perus- ja ammatillinen koulutus, terveydenhoito, sosiaalinen suojelu ja syrjinnän torjunta.

4. Sosiaalipoliittinen toimintaohjelma

4.1 Kansainvälisen finanssikriisin seurauksena Euroopan unioni kärsii parhaillaan vakavasta talouskriisistä, joka nakertaa pahoin sosiaalista toimintaympäristöä. Kriisillä on kotouttamisen kannalta erittäin kielteisiä vaikutuksia.

4.2 Uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa (11) (2008) ei sen laatimisajankohdan vuoksi ole voitu huomioida talouskriisissä, työttömyyden lisääntymisessä eikä budjettivarojen ja sosiaalisen toimintaympäristön heikkenemisessä tapahtunutta todella kielteistä kehitystä.

4.3 Euroopan komission ennusteiden mukaan talouden elpyminen on hidasta ja uusien työpaikkojen synty pitkittyy.

4.4 ETSK:n näkemyksen mukaan sosiaalinen elpyminen on vielä paljon hitaampaa kuin talouden. Tätä taustaa vasten unionin sosiaalipolitiikan panos on elintärkeä.

4.5 Vuosi 2010 on EU:n sosiaalipolitiikkojen kannalta erittäin tärkeä: Se on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen teemavuosi. Silloin laaditaan EU 2020 -strategia ja hyväksytään uusi sosiaalinen toimintaohjelma tarvittavine toimineen ja välineineen.

4.6 Uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa (2008), jossa myönnetään maahanmuuton merkittävä panos Euroopan työllisyyteen, ehdotetaan kotouttamisen tehostamista ja sosiaalipolitiikkojen täytäntöönpanoa peruskoulutuksen, terveydenhuollon ja asumisen osa-alueilla.

4.7 Uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta tammikuussa 2009 antamassaan lausunnossa (12) ETSK toteaa tämän uuden lähestymistavan tuottaneen tulosta. Lausunnossa tarkastellaan eräitä muuttovirtojen lisääntymisestä ja sosiaalipolitiikkojen riittämättömyydestä johtuvia ongelmia.

4.8 EU:n puheenjohtajavaltiona toiminut Ranska pyysi komiteaa laatimaan heinäkuussa 2008 hyväksytystä uudesta sosiaalisesta toimintaohjelmasta valmistelevan lausunnon (13). ETSK katsoo, että uudesta sosiaalisesta toimintaohjelmasta saattaa olla hyötyä puututtaessa vaikeaan taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen. Komitea ehdotti, että uudessa ohjelmassa otettaisiin huomioon kotouttamispolitiikat, yhdenvertainen kohtelu, avoimen koordinointimenetelmän kehittäminen sekä kotouttamisrahaston määrärahojen lisääminen.

4.9 Parlamentti antoi sosiaalisesta toimintaohjelmasta 6. toukokuuta 2009 päätöslauselman (14), jossa se toteaa, että kotouttamispolitiikan lähtökohdaksi on otettava ihmisoikeudet ja sen on omalta osaltaan vahvistettava syrjinnän vastaista lainsäädäntöä ja edistettävä kotouttamiseen ja yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin tähtäävää strategiaa.

4.10 Vaadittavia asiakirjoja vailla olevat henkilöt ovat hallinnossa hyvin suojattomia; he voivat ajautua työvoimaa hyväksi käyttäviin verkostoihin ja köyhyyteen ja joutua mitä pahimmassa määrin sosiaalisesti syrjäytyneiksi. Tällaisten henkilöiden hallinnollinen asema voidaan, kuten komitea on ehdottanut, laillistaa Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen puitteissa siten, että otetaan huomioon, millä tavoin henkilö on kotoutunut yhteiskuntaan ja sijoittunut työelämään. ETSK katsoo toisaalta, ettei EU:n sosiaalipolitiikoissa saa sulkea vailla vaadittavia asiakirjoja olevia henkilöitä sosiaalista osallistamista koskevien tavoitteiden ja ohjelmien eikä ESR:n soveltamisalan ulkopuolelle.

4.11 Lähivuosina unionin kansalaisten liikkuvuus ja monien unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten maahanmuutto Eurooppaan lisääntyvät. Nämä prosessit kasvattavat kansallisuudesta, etnisestä alkuperästä, uskonnosta ja kulttuurista peräisin olevaa Euroopan unionin monimuotoisuutta.

4.12 Nykyisessä uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa otetaan kuitenkin huomioon vain rajallisesti eurooppalaisten yhteiskuntien monimuotoisuus, maahanmuuttajien ja vähemmistöjen kotoutuminen, yhdenvertainen kohtelu ja syrjinnän torjuminen. Komitea katsoo, että vuoden 2010 jälkeisen sosiaalisen toimintaohjelman tarkistuksessa on otettava entistä paremmin huomioon maahanmuuton sosiaaliset vaikutukset sekä itse maahanmuuttajiin että heitä vastaanottaviin yhteiskuntiin.

4.13 Sosiaalinen toimintaohjelma ja kotouttaminen onkin nivottava entistä tiiviimmin toisiinsa. ETSK ehdottaa, että kotouttamisen valtavirtaistaminen sisällytetään EU:n erinäisiin poliittisiin, lainsäädäntö- ja rahoitusvälineisiin ja edistetään näin kotouttamista.

5. Tiettyjä politiikan osa-alueita

5.1 Lapset ja nuoret

5.1.1 Nuorisopolitiikoissa on huomioitava maahanmuuttajanuorten tarpeet ja olosuhteet heidän varttuessaan aikuisiksi ja kotoutuessaan yhteiskuntaan.

5.1.2 Monet nuoret, joiden vanhemmat ovat maahanmuuttajia, menestyvät työelämässä, ja heistä tulee yhteisössään erittäin aktiivisia kansalaisia. Mutta on myös paljon jopa toisen ja kolmannen polven siirtolaisia, joiden tilanne on hyvin suojaton tai jotka ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta, jotka epäonnistuvat usein koulunkäynnissään ja jotka ovat siis muita suuremmassa vaarassa jäädä työttömiksi.

5.1.3 On äärimmäisen tärkeää tukea perheitä. Komitea on esittänyt (15), että EU:n perhepolitiikan on oltava nykyistä aktiivisempaa.

5.1.4 Nuorisoasioihin sovellettavaan avoimeen koordinointimenetelmään on sisällytettävä indikaattoreita, joilla tilannetta tarkastellaan monimuotoisuuden, maahanmuuton ja syrjimättömyyden näkökulmasta.

5.1.5 Olisi hyödynnettävä nuorten jatkuvaan oppimiseen, liikkuvuuteen, yrittäjähenkisyyteen ja kansalaistaitoihin tähtäävien eurooppalaisten ohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia ja pyrittävä näin voittamaan maahanmuuttajanuorten kohtaamat esteet ja vauhdittamaan kokemustenvaihtoa.

5.2 Perus- ja ammatillinen koulutus

5.2.1 Perus- ja ammatillinen koulutus ovat jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikoissa prosessin keskeisiä osatekijöitä. Maahanmuuttajalapset ja -nuoret sekä vähemmistöt joutuvat kuitenkin kohtaamaan muista poikkeavia esteitä ja haasteita, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.

5.2.2 Kouluilla on usein yllin kyllin ongelmia ja haasteita, joita ne eivät pysty ratkaisemaan asianmukaisesti. On lisättävä koulujen resursseja ja parannettava avointa suhtautumistapaa sekä autettava opettajia kouluttautumaan kulttuurienvälisyyteen ja hallinnoimaan monimuotoisuutta.

5.2.3 On kehitettävä riittävän joustavia peruskoulutuksen laatuindikaattoreita, jotta ne voidaan mukauttaa yhä monimuotoisemmaksi käyvän oppilasaineksen tarpeisiin.

5.2.4 Peruskoulutukseen sovellettavan avoimen koordinointimenetelmän puitteissa on kartoitettava hyviä käytänteitä, joilla voidaan puuttua maahanmuuttajataustaisten nuorten koulunkäynnin epäonnistumiseen.

5.2.5 Niinpä onkin määriteltävä seuraavanlaisia indikaattoreita: sosioekonominen status, (oppivelvollisuuden edellyttämien) opintojen saattaminen päätökseen, opettajien moninaisuus, opettajien kulttuurienvälinen ammattipätevyys, koulujärjestelmän sosiaalinen sallivuus, maahanmuuttajataustaisten oppilaiden koulunkäynnin keskeyttämisaste, monikielisyyden edistäminen koulutusjärjestelmässä, kaikkien lasten ja nuorten mahdollisuus hyödyntää koulutusjärjestelmää jne.

5.2.6 Maahanmuutosta, liikkuvuudesta ja kotouttamisesta antamassaan lausunnossa (16) ETSK korosti sitä, miten maahanmuuttajien tai maahanmuuttajataustaisten henkilöiden epäsuotuisa tilanne heijastuu aikuiskoulutukseen: tällaiset henkilöt osallistuvat muita harvemmin täydennyskoulutukseen, ja heille tarjotaan vain kieltenopetusta. Jotta kotoutuminen sujuisi nykyistä paremmin, täydennyskoulutusta on ryhdyttävä tarjoamaan koko väestölle ja painotettava maahanmuuttajataustaisten henkilöiden yhdenvertaisia mahdollisuuksia hakeutua koulutukseen.

5.2.7 Unionissa tarjottavaan perus- ja ammattikoulutusohjelmistoon on sisällytettävä ohjelmia, joilla välitetään eurooppalaisten demokratioiden tapakulttuuria, historiaa, arvoja ja periaatteita sekä tietoa maahanmuuttajaväestön lähtöyhteiskuntien kulttuurista ja arvoista (aina kun kyseinen väestöryhmä on riittävän suuri).

5.3 Työllisyys

5.3.1 ETSK laatii parhaillaan puheenjohtajavaltio Espanjan pyynnöstä valmistelevaa lausuntoa siirtotyöläisten kotouttamisesta. (17) Myös tämä lausunto sisältää Euroopan sosiaalista toimintaohjelmaa koskevia ehdotuksia.

5.3.2 Työllistyminen on olennainen osa kotoutumisprosessia, sillä työpaikka ja asialliset työolot ovat keskeisiä maahanmuuttajien taloudellisen omavaraisuuden kannalta, ja ne edistävät sosiaalisia suhteita sekä vastaanottavan yhteiskunnan ja maahanmuuttajien tutustumista toisiinsa.

5.3.3 Siirtotyöläiset ovat kuitenkin usein muita heikommassa asemassa, ja heitä syrjitään suoraan tai epäsuorasti. Heidän on myös vaikea saada tutkintojaan tunnustetuksi laillisesti, ja joissakin siirtolaislainsäädännöissä rajoitetaan maahanmuuttajien etenemistä uralla ja tehtävänvaihtoa.

5.3.4 Niinpä siirtotyöläisten työpaikat ovat usein huonolaatuisia, niistä maksetaan muita huonompaa palkkaa ja töitä tehdään epävarmoissa oloissa. Erityisesti juuri naiset ovat tällaisessa hankalassa tilanteessa.

5.3.5 Ne, joilla ei ole vaadittavia asiakirjoja ja joiden asema ei ole sääntöjen mukainen, kärsivät kaikkein kehnoimmista olosuhteista: he tekevät työtä pimeästi ja joutuvat toisinaan työvoiman hyväksikäytön uhreiksi.

5.3.6 Uuden sukupolven työllisyyspolitiikkoihin sekä Euroopan sosiaalirahaston ja Progress-ohjelman toimiin olisi sisällytettävä erityisperusteita ja -indikaattoreita, jotta maahanmuuttajat voivat hyödyntää nykyistä paremmin työelämään ja yhteiskuntaan sopeutumiseen tähtäävien kokonaisvaltaisten etenemissuunnitelmien tarjontaa, itse itsensä työllistäminen mukaan luettuna. Ne voisivat sisältää kieli- ja kulttuuriopintojen lisäksi muun muassa toimenpiteitä, joilla tehostetaan maahanmuuttajien perehdyttämistä uusiin teknologioihin ja työtapaturmien ennaltaehkäisyyn.

5.3.7 ETSK katsoo, että lainsäädäntöä ja julkista politiikkaa tulee täydentää työmarkkinaosapuolten yhteistyöllä, sillä työelämään integroitumisella on yhtymäkohtia myös sosiaalisiin asenteisiin sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välisiin sopimuksiin.

5.3.8 Siirtotyöläiset ovat muita valmiimpia liikkumaan, vaikka monet kansalliset lainsäädännöt estävät liikkuvuuden ja rajoittavat sitä. Pitkään oleskelleen henkilön asemasta annettu direktiivi (18) (jonka eräät jäsenvaltiot ovat siirtäneet heikosti osaksi omaa lainsäädäntöään) saattaa helpottaa liikkuvuutta. Myös EURES-verkoston käyttöä voidaan tehostaa siirtotyöläisten liikkuvuuden helpottamiseksi EU:ssa.

5.4 Maahanmuuttajien yrittäjähenkisyys

5.4.1 Monet toteuttavat muuttosuunnitelmansa työllistämällä itse itsensä tai perustamalla yrityksen. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden alulle panemien yritysten määrä kasvaa jatkuvasti.

5.4.2 ETSK katsoo, että EU:n on tuettava maahanmuuttajien yrittäjyyttä: yrittäjyyden edistämiseen tarkoitetuissa ESR:n välineissä on otettava huomioon maahanmuuttajataustainen väestö.

5.4.3 Myös yrittäjien etujärjestöjen ja kauppakamarien on avattava ovensa maahanmuuttajataustaisille yrittäjille ja tuettava aktiivisesti heidän pääsyään johtoasemiin.

5.4.4 Maahanmuuttajat toteuttavat monia yritysideoitaan myös osuus- ja yhteisötalouden puitteissa. Komitea katsookin, että niille on annettava kannustusta ESR:n välineistä ja jäsenvaltioiden viranomaisten on tuettava niitä.

5.5 Sosiaalinen suojelu

5.5.1 Euroopassa on monenlaisia kansallisia eläkejärjestelmiä. On taattava, että maahanmuuttajat maksavat järjestelmien edellyttämät eläkevakuutusmaksut ja että heillä on oikeus niiden mukaisiin etuihin ilman syrjintää.

5.5.2 On taattava, että eläkkeet ovat siirrettävissä, mikä parantaa liikkuvuutta, ja että paluuprosesseissa kunnioitetaan saavutettuja eläkeoikeuksia.

5.5.3 Avoimeen koordinointimenetelmään on sisällytettävä indikaattoreita, joiden avulla arvioidaan, kuuluvatko siirtotyöläiset eläkejärjestelmien piiriin kattavasti ja syrjimättömästi.

5.6 Asuminen

5.6.1 Talouskriisin seurauksena asunnottomien määrä on monissa kaupungeissa lisääntynyt, ja suurin osa asuntoa vailla olevista on maahanmuuttajataustaisia.

5.6.2 Monien, varsinkin nuorten, on nykyisin hankala saada asuntoa.

5.6.3 Maahanmuuttajilla ja vähemmistöillä on niin ikään runsaasti erityisvaikeuksia saada kunnollinen asunto. ETSK katsookin, että jäsenvaltioiden asuntopolitiikat on yhdistettävä kotouttamispolitiikkoihin sekä köyhyyden ja syrjäytymisen torjuntaan.

5.6.4 Suurin osa eurooppalaisista ja myös maahanmuuttajista ja vähemmistöistä asuu juuri kaupungeissa ja lähiöissä. ETSK on eräässä toisessa lausunnossaan (7) korostanut paikallis- ja alueviranomaisten roolia kotouttamispolitiikoissa. Hyvällä kaupunkipolitiikalla voidaan helpottaa kotoutumista ja välttää kurjistuneet kaupunkighetot, joita joihinkin kaupunkeihin on syntynyt.

5.6.5 Asuntopolitiikkoihin onkin sisällytettävä kriteereitä, toimenpiteitä ja indikaattoreita, joiden avulla poistetaan nykyiset esteet. Tähän tarvitaan ennakoivaa lähestymistapaa, joka kattaa koko yhteiskunnan julkisen vallan edustajineen ja yhteiskuntaelämän toimijoineen.

5.7 Terveydenhoito ja muut palvelut

5.7.1 Muutamien jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan terveydenhuoltojärjestelmät eivät ole aina maahanmuuttajien ulottuvilla, joten he ovat äärettömän suojattomia.

5.7.2 Terveydenhoidon koordinointijärjestelmässä ja unionin maahanmuuttolainsäädännössä on taattava, että maahanmuuttajaväestöllä on oikeus hyödyntää julkisen terveydenhuollon etuuksia ja laadukasta terveydenhoitoa muiden kanssa tasavertaisin ehdoin. Terveydenhuolto on niin ikään mukautettava sosiaaliseen monimuotoisuuteen.

5.7.3 Komitea korostaa, että muutamissa jäsenvaltioissa suuri osa terveydenhuollon ja huollettavien henkilöiden hoitopalveluja tarjoavasta henkilöstöstä on maahanmuuttajia.

5.7.4 On myös tarpeen vahvistaa työterveyden hyväksi tehtäviä ponnisteluja, sillä siirtotyöläiset ovat usein muita alttiimpia riskeille eivätkä he tunne hyvin lainsäädäntöä eivätkä ennaltaehkäisyohjelmia.

5.7.5 Muutamissa jäsenvaltioissa maahanmuuttajataustaiset henkilöt ei voi kaikilta osin hyödyntää sosiaalipalveluja, eivätkä sosiaalitoimen palvelut vastaa valmiuksiltaan väestön monimuotoisuutta. Komitea ehdottaa komissiolle, että se arvioisi julkisten palvelujen laatua ja tarkastelisi sitä kotouttamisen, monimuotoisuuden ja syrjimättömyyden näkökulmasta.

5.7.6 ETSK katsoo, ettei maahanmuuttajia saa syrjiä terveydenhuolto- ja sosiaalipolitiikoissa, sillä he maksavat veroja ja sosiaalivakuutusmaksuja samaan tapaan kuin muukin väestö. Nykyisessä talouskriisissä ja hankalassa budjettitilanteessa verot ja sosiaalivakuutusmaksut on pystyttävä keräämään kaikilta, jotta julkisten palvelujen kestäväpohjaisuus voidaan taata.

5.8 Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen

5.8.1 Monet maahanmuuttajataustaiset henkilöt ovat vaarassa ajautua köyhyyteen tai elävät köyhyydessä. Nykyinen talouskriisi sekä työttömyyden kasvu ja vajaatyöllisyys kärjistävät tilannetta entisestään. Maahanmuuttajien ja vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden on voitava osallistua uudelleenkoulutusohjelmiin, nauttia työttömyysturvaa sekä saada asunto ja muita julkisia sosiaalipalveluja.

5.8.2 EU:ssa vietetään vuonna 2010 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaista teemavuotta. Komitea katsoo, että maahanmuuttajien ja vähemmistöjen aktiivista osallistamista on tehostettava, jotta taataan vähimmäistulot, helpotetaan julkisten varojen ja palvelujen saantia sekä edistetään työllistymistä.

5.8.3 ETSK kiinnittää huomiota joidenkin rikollisverkostojen toimintaan, sillä ne käyttävät sääntöjen vastaisesti maahan tulleita siirtolaisia hyväkseen työvoimana varsinkin alaikäisiin ja naisiin kohdistuvassa ihmiskaupassa ja prostituutiossa. Tällaisten mafioiden vastaista poliisivoimien ja oikeuslaitoksen toimintaa on täydennettävä uhreille suunnattavilla tuki- ja suojelupolitiikoilla.

5.9 Syrjinnän torjunta

5.9.1 Parlamentti on hiljattain antanut päätöslauselman (19) uudesta syrjinnän vastaisesta direktiivistä, jolla täydennetään jo aiemmin annettuja kolmea direktiiviä (20). Myös ETSK antoi aiheesta lausuntonsa (21) kannattaen komission ehdotusta ja esitti, että asiassa huomioitaisiin moninkertainen syrjintä.

5.9.2 Kun uusi direktiivi vihdoin hyväksytään, syrjimättömyysperiaatteen soveltamisala laajenee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklan mukaisesti koskemaan peruskoulutusta, terveydenhoitoa, sosiaalista suojelua ja asumista. ETSK kehottaa neuvostoa hyväksymään direktiivin ja ottamaan huomioon komitean lausunnon.

5.9.3 Maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin, naisiin, miehiin, vanhuksiin ja alaikäisiin, kohdistuu usein syrjintää, joka kärjistyy, koska heillä on unionin ulkopuolisten maiden kansalaisina muita heikompi oikeussuoja. Monet kärsivät moninkertaisesta syrjinnästä.

5.9.4 ETSK ehdottaa Euroopan komissiolle, että se laatisi moninkertaisen syrjinnän torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, ja tarjoutuu tekemään yhteistyötä suunnitelmaa laadittaessa.

5.9.5 Euroopan perusoikeusviraston on laadittava myös vastaisuudessa selontekoja (22) monien maahanmuuttajien kärsimästä suorasta ja epäsuorasta syrjinnästä.

5.10 Sukupuolten tasa-arvo

5.10.1 Maahanmuuttajataustaisilla naisilla on erityisvaikeuksia sen vuoksi, että he ovat naisia. Siksi kotouttamispolitiikoissa on omaksuttava oikeanlainen sukupuoliperspektiivi.

5.10.2 ETSK katsoo, että sekä kotouttamista koskevissa yhteisissä perusperiaatteissa että sosiaalisessa toimintaohjelmassa tasa-arvokysymyksiin on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota, jotta maahanmuuttajanaisilla ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla naisilla on muiden kanssa yhdenvertaiset mahdollisuudet eivätkä he joudu syrjinnän kohteiksi.

5.11 Muuttoliikkeen ja kehityksen yhteys

5.11.1 ETSK on muissa lausunnoissaan (23) esittänyt, että maahanmuuttopolitiikalla voidaan tukea lähtömaiden taloudellista ja yhteiskuntakehitystä. Se edellyttää kuitenkin EU:n maahanmuuttolainsäädännön joustavoittamista.

5.11.2 Euroopan unionin on ulkopolitiikassaan tuettava Yhdistyneissä Kansakunnissa kansainvälisiä siirtolaislainsäädäntöpuitteita ja liityttävä nykyisin voimassa olevaan yleissopimukseen (24).

6. Sosiaalisen toimintaohjelman välineet

6.1 Valtavirtaistaminen (Mainstreaming)

6.1.1 Kotouttamisen valtavirtaistaminen merkitsee poliittisten prosessien organisoimista (ja uudelleenorganisointia), kehittämistä ja arvioimista siten, että maahanmuuttajien kotouttamisnäkökohta, yhdenvertaiset mahdollisuudet ja tasavertainen kohtelu sekä syrjimättömyys sisällytetään kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa kaikkiin sosiaalisen toimintaohjelman tavoitteisiin, toimiin ja välineisiin ja että tämä vaatimus koskee kaikkia toimintaohjelmaan osallistuvia toimijoita.

6.1.2 Koska Euroopan unionissa vallitsevat kulttuurimallit poikkeavat toisistaan, valtavirtaistamisella on taattava kokonaisvaltaisesti, että ihmisten kokemuksia, ammattitaitoa, intressejä ja tarpeita tarkastellaan kotouttamisen ja monimuotoisuuden näkökulmasta ottamalla ne huomioon kaikissa aloitteissa niiden tyypistä ja sosiaalisesta ulottuvuudesta riippumatta ja että toimia arvioidaan.

6.1.3 Prosessi olisi aloitettava vaikutustenarvioinnista, jonka avulla tarpeet voitaisiin ennakoida, jotta sosiaalinen monimuotoisuus otettaisiin varmasti huomioon kaikissa asiaankuuluvissa toimintayhteyksissä. Olisikin syytä nopeuttaa prosessia, jossa määritellään kotouttamista kuvaavat indikaattorit siten, että ne täydentävät avoimen koordinaatiomenetelmän mukaisia sosiaalisen osallistamisen indikaattoreita. Euroopan kotouttamisfoorumi voi olla mukana laatimassa indikaattoreita.

6.1.4 Valtavirtaistamisen toteuttamisen kannalta on keskeistä, että poliittiset päättäjät ottavat ohjat käsiinsä ja että kaikki asianomaiset julkiset ja yksityiset toimijat osallistuvat prosessiin. Niinpä olisikin laadittava yhteistyöpuitteet, joissa muutokseen tähtäävät päätöksentekoprosessit nivelletään toisiinsa.

6.2 Lainsäädäntö

6.2.1 Komitea katsoo, että unionin yhteisen maahanmuuttolainsäädännön laatua on parannettava ja että direktiiveillä on suojeltava tarkoituksenmukaisesti maahanmuuttajia. Komitea on laatinut tässä tarkoituksessa oma-aloitteisen lausunnon (25), jossa se esittää, että unionin maahanmuuttopolitiikoissa ja -lainsäädännössä on kunnioitettava asianmukaisesti ihmisoikeuksia.

6.2.2 ETSK katsoo, että maahanmuutto- ja turvapaikkalainsäädännön yhdenmukaistamisessa on helpompi edetä nyt, kun Tukholman ohjelma on hyväksytty.

6.2.3 Uusi syrjinnän vastainen lainsäädäntö, jota laaditaan parhaillaan perussopimuksen 13 artiklan nojalla, on otettava huomioon unionin maahanmuuttolainsäädäntöä laadittaessa.

6.3 Sosiaalidialogi

6.3.1 Työmarkkinaosapuolet ovat vuoropuhelun ja neuvottelujen muodossa vastuussa yhdenvertaisen kohtelun edistämisestä työpaikoilla. ETSK ja Dublinin säätiö järjestivät asiasta kuulemistilaisuuden erään komitean lausunnon (7) laatimisen yhteydessä. Liitteessä 3 esitetyistä kuulemistilaisuuden päätelmistä saattaa olla työmarkkinaosapuolille ja komissiolle runsaasti hyötyä pyrittäessä kohtelemaan oman maan kansalaisia ja maahanmuuttajia työhönottotilanteessa yhdenvertaisesti ja syrjimättä.

6.3.2 Eri yhteyksissä käytävällä sosiaalidialogilla voidaan edistää maahanmuuttajataustaisten ja vähemmistöihin kuuluvien työntekijöiden aktiivista osallistamista. Maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden aktiivinen osallistuminen onnistuu helpommin työpaikoilla.

6.3.3 Uutta sosiaalista toimintaohjelmaa laadittaessa on kuultava asianmukaisesti eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia, ja niiden on annettava asiasta lausuntonsa.

6.3.4 EU:n puheenjohtajavaltio Espanja on pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon siirtotyöläisten kotouttamisesta (26). Komitea tekee lausunnossa ehdotuksia useiksi aloitteiksi kotouttamisen tehostamiseksi työnteon näkökulmasta tarkasteltuna.

6.4 Kansalaiskeskustelu

6.4.1 Kansalaiskeskustelu on työmarkkinavuoropuhelun ohella erinomainen tapa hallita asioita, ja se kuuluu eurooppalaiseen sosiaalimalliin. ETSK:n mielestä se on unionin sosiaalisen toimintaohjelman laadinnassa ja kotouttamisen kannalta välttämätön väline.

6.4.2 Toteutettaessa kotouttamispolitiikkaa Euroopan laajuisesti ja laadittaessa sosiaalista toimintaohjelmaa on tehostettava ihmisoikeuksiin sekä maahanmuuttajien ja vähemmistöjen avustamiseen erikoistuneiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista.

6.4.3 Asiassa on kuultava eurooppalaista kotouttamisfoorumia, ja sen on oltava mukana laatimassa EU:n uutta sosiaalista toimintaohjelmaa.

6.4.4 Euroopan unionin on tuettava edelleen kulttuurienvälistä vuoropuhelua, jolla täydennetään kotouttamista ja sosiaalipoliittisia tavoitteita.

6.5 Avoin koordinointimenetelmä

6.5.1 On käynnistettävä kotouttamisen avoin koordinointimenetelmä, samaan tapaan kuin komissio ja ETSK ehdottivat maahanmuuttopolitiikan yhteydessä.

6.5.2 Neuvosto on päättänyt tehostaa nykyistä koordinointia ja antaa komissiolle nykyistä keskeisemmän aseman. Komitea kannattaa päätöstä, mutta katsoo, että sen olisi oltava vieläkin kunnianhimoisempi.

6.5.3 Koordinointimenetelmään on liitettävä erityisiä laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita, joiden määrittämisessä ETSK ja Euroopan kotouttamisfoorumi voivat olla mukana

6.5.4 Erinäisillä nykyisin käytössä olevilla sosiaalipoliittisilla avoimilla koordinointimenetelmillä on pyrittävä parantamaan kotouttamisen tavoitteita ja indikaattoreita työllisyyspolitiikoissa, sosiaalisessa suojelussa, terveydenhoidossa sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.

6.6 Rahoitus

6.6.1 Komitea katsoo, että sosiaalirahaston ja kotouttamisrahaston synergiaa ja täydentävyyttä on parannettava.

6.6.2 Euroopan sosiaalirahaston toimet on suunnattu henkilöille, joilla on erityisiä vaikeuksia löytää työtä, kuten naiset, nuoret ja ikääntyneet työntekijät. Se auttaa myös yrityksiä ja työntekijöitä sopeutumaan uusien teknologioiden ja yhteiskunnan ikääntymisen mukanaan tuomiin muutoksiin. ETSK:n on meneillään olevalla ohjelmakaudella (2007–2013) ja vastaisuudessa sisällytettävä tavoitteisiinsa ja ohjelmiinsa nykyistä painokkaammin maahanmuutosta johtuvan monimuotoisuuden perspektiivi.

6.6.3 Vuoden 2013 jälkeen kotouttamisrahaston määrärahoja on lisättävä ja annettava komissiolle nykyistä enemmän hallintavaltaa.

6.6.4 Progress-ohjelman tavoitteena on myöntää rahoitusta Euroopan unionin työllisyys- ja sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen. Myös sen on tuettava kotouttamista ja monimuotoisuutta kaikilla viidellä keskeisellä toiminta-alalla: työllisyys, sosiaalinen suojelu ja yhteiskuntaan integroituminen, työolot, syrjimättömyys sekä monimuotoisuus ja sukupuolten tasa-arvo.

7. Entistä osallistavampi unionin kansalaisuus

7.1 Eurooppalaiset demokratiat ovat vapaita ja avoimia yhteiskuntia, ja niiden on perustuttava kaikkien ihmisten osallisuuteen. Kotouttamispolitiikkoja ja maahanmuuttolainsäädäntöä ei pidä koskaan käyttää poliittisina perusteina kansalaisoikeuksien epäämiseksi maahanmuuttajilta ja vähemmistöiltä.

7.2 ETSK katsoo, että demokratioidemme perustuksia on laajennettava sisällyttämällä niihin uudet kansalaiset, joilla on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muilla. Jäsenvaltioiden ja unionin kansalaisten oikeuksissa on otettava huomioon moninaisuuden kaikki muodot syrjimättömästi.

7.3 ETSK palauttaa mieliin eräässä toisessa lausunnossa (27) tekemänsä ehdotuksen, jonka mukaan unionin kansalaisuus myönnettäisiin sellaisille unionin ulkopuolisten maiden kansalaisille, joilla on unionissa pitkään oleskelleen henkilön asema. Komitea ehdottaa, että komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto sisällyttävät kyseisen ehdotuksen uuden toimikauden tavoitteisiin.

7.4 Euroopan komission on tehtävä uusi aloite unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten ”yhteiskunnan kansalaisuus”" -käsitteen edistämiseksi ja tuettava heidän yhteiskunnallista ja poliittista osallistumistaan.

8. Uusi Euroopan komissio

8.1 ETSK katsoo, ettei kotouttamistavoitteelle ole hyväksi, että komission uudessa kokoonpanossa kotouttamisasiat ovat samassa osastossa kuin turvallisuus, kun samalla on perustettu toinen oikeusasioiden ja perusoikeuksien salkku.

8.2 Yhdistettäessä kotouttaminen turvallisuuteen välitetään eurooppalaiselle yhteiskunnalle ja maahanmuuttajille kielteinen viesti, joka ei vastaa kotouttamiselle määriteltyä ensimmäistä yhteistä perusperiaatetta eli prosessin kaksisuuntaisuutta. Maahanmuutto kriminalisoidaan Euroopassa liian monissa viesteissä.

8.3 Kotouttamisesta viestisi myönteisesti se, että maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat kuuluisivat oikeusasioiden ja perusoikeuksien salkkuun, kuten komitea on ehdottanut.

8.4 Tässä yhteydessä on erityisen tähdellistä vahvistaa kotouttamisen valtavirtaistamista sosiaalisessa toimintaohjelmassa ja muissa yhteisön politiikoissa, varsinkin maahanmuuttajien perusoikeuksien puolustamiseksi ja suojelemiseksi.

Bryssel 17. helmikuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) KOM(2008) 758 lopullinen.

(2) EYVL C 125, 27.5.2002.

(3) Kotouttamisasiat ja sosiaalinen toimintaohjelma kuuluvat komissiossa eri jäsenten ja pääosastojen vastuualueeseen.

(4) Eurostat.

(5) Ks. seuraavat ETSK:n lausunnot:

EUVL C 44, 16.2.2008, s. 91

EUVL C 120, 16.5.2008, s. 82.

(6) Ks. seuraavat ETSK:n lausunnot:

EUVL C 27, 3.2.2009, s. 95

EYVL C 125, 27.5.2002, s. 112

EUVL C 80, 30.3.2004, s. 92

EUVL C 318, 23.12.2006, s. 128.

(7) EUVL C 318, 23.12.2006, s. 128.

(8) EYVL C 125, 27.5.2002, kohta 1.4 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

(9) Konferenssi aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan rooli kotouttamisessa”, Bryssel 9. ja 10. syyskuuta 2002.

(10) Asiakirja 14615/04, 19. marraskuuta 2004.

(11) KOM(2008) 412 lopullinen.

(12) EUVL C 182, 4.8.2009, s. 65.

(13) EUVL C 27, 3.2.2009, s. 99.

(14) 2008/2330 (INI).

(15) EUVL C 161, 13.7.2007, s. 66 ja EUVL C 120, 16.5.2008, s. 66.

(16) EUVL C 218, 11.9.2009, s. 85.

(17) ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”"Siirtotyöläisten kotouttaminen”.

(18) Direktiivi 2003/109/EY.

(19) Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2009 antama lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta.

(20) Direktiivi 2000/43/EY, direktiivi 2004/113/EY ja direktiivi 2000/78/EY.

(21) EUVL C 182, 4.8.2009, s. 19 ja EUVL C 77, 31.3.2009, s. 102.

(22) EU-MIDIS-kysely (Euroopan unionin kyselytutkimus vähemmistöistä ja syrjinnästä) toteutettiin yli 23 000:n etnisiin vähemmistöihin ja maahanmuuttajaryhmiin kuuluvan henkilön keskuudessa. Heiltä kysyttiin kokemuksia syrjinnästä, rodun perusteella tehdyistä rikkomuksista ja poliisin toiminnasta EU:ssa.

(23) EUVL C 44, 16.2.2008, s. 91.

(24) YK:n yleissopimus siirtotyöläisten oikeuksien suojelemisesta.

(25) EUVL C 128, 18.5.2010, s. 29.

(26) ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Siirtotyöläisten kotouttaminen”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños.

(27) Oma-aloitteinen lausunto, EUVL C 208, 3.9.2003.