Talousarvion tulopuolelle maksetaan joitakin sakkoja, joista komissio on päättänyt hiljattain, ja vuoden 2016 lopussa kaikki muutoksenhakukeinot on käytetty noin 1 miljardin euron arvosta. Komissio ehdottaa, että talousarvion tulopuolen vastaaviin alamomentteihin lisätään kyseinen summa. Tämän myötä kansallisten talousarvioiden osalta vaadittua bruttokansantulon osuutta vähennetään samalla summalla.

Hedelmien ja vihannesten osalta alamomentin 05 02 08 03 Tuottajaorganisaatioiden toimintarahastot määrärahoja on lisätty hieman (+18 miljoonaa euroa) sen lisäksi, että määrärahoja on siirretty kahden alamomentin välillä (54 miljoonaa euroa alamomentista 05 02 08 03 alamomenttiin 05 02 08 99).

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä, joka arvioidaan saatavan käyttöön vuonna 2017, kasvaa 2 407 miljoonaan euroon, kun se vuoden 2017 talousarvioesityksessä oli 1 880 miljoonaa euroa (+527 miljoonaa euroa), siten että lisätarpeet katetaan täysin. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten ja sääntöjenvastaisuuksien perusteella saatavia määriä koskevien arvioiden päivitys on vähäinen eikä se muuta vuoden 2017 talousarvioesityksessä arvioitua kokonaismäärää (1 430 miljoonaa euroa). Lisäksi oikaisukirjelmässä nro 1/2017 otetaan huomioon odotettavissa olevat varainhoitovuodelta 2016 varainhoitovuodelle 2017 siirrettävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (977 miljoonaa euroa), joista vuoden 2017 talousarvioesitykseen sisältyi jo 450 miljoonan euron suuruinen summa, joka vastaa maataloustukirahaston odotettavissa olevaa vuoden 2016 ylijäämää. Tänä vuonna ylijäämän lopullista määrää on paljon vaikeampi ennustaa, sillä jäsenvaltioiden on vielä ilmoitettava suuria menomääriä syyskuun ja lokakuun 2016 osalta, mikä heijastaa viivästyksiä uuden suorien tukien järjestelmän täytäntöönpanossa sen ensimmäisenä soveltamisvuonna. Arvioituun ylijäämään ei sisälly vuoden 2016 maatalousalan kriisivarauksen (441,6 miljoonaa euroa) käyttämättömiä määrärahoja, joita ei aiota käyttää, sillä nämä käyttämättömät määrärahat siirretään takaisinmaksujen suorittamiseksi maataloustuottajille, joihin sovelletaan rahoituskurimekanismia vuonna 2017.

Kaiken kaikkiaan maataloustukirahaston vuoden 2017 määrärahatarpeiden arvioidaan nyt (rahoituskurimekanismia koskevien maataloustukirahaston säännösten huomioon ottamisen jälkeen) olevan 45 344,6 miljoonaa euroa, kun ne vuoden 2017 talousarvioesityksessä olivat 44 817,6 miljoonaa euroa (+527,0 miljoonaa euroa). Lisäys johtuu pääasiassa kotieläintuotantoalojen täydentävistä väliaikaisista tukitoimenpiteistä, jotka on otettu lukuun 05 02 Maatalousalan kilpailukyvyn parantaminen maatalousmarkkinoiden interventioiden avulla ja joiden määrä on yhteensä noin 500 miljoonaa euroa. Oikaisukirjelmään nro 1/2017 on kuitenkin sisällytetty myös vähäisiä muutoksia tavanomaisten markkinatoimenpiteiden määrärahoihin ja menoihin luvuissa 05 07 Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) rahoitettujen maatalousmenojen tarkastaminen ja 05 08 Toimintastrategia ja koordinointi. Lukuun 05 03 Suorat tuet, joiden tarkoituksena on parantaa maataloustuloja, rajoittaa maataloustulojen vaihtelua ja saavuttaa ympäristö- ja ilmastotavoitteet liittyvät tarpeet pysyvät lähes muuttumattomina vuoden 2017 talousarvioesitykseen verrattuna.

Oikaisukirjelmän nro 1/2017 tarkoituksena on päivittää maatalousmenoja koskevat arviot uusimman taloudellisen tiedon ja lainsäädäntökehyksen perusteella. Komissio saa syyskuun 2016 loppuun mennessä käyttöönsä ensimmäiset tiedot vuoden 2016 tuotannosta ja maatalousmarkkinoiden näkymistä, jotka muodostavat perustan päivitetyille arvioille vuoden 2017 määrärahatarpeista. Markkinatekijöiden lisäksi oikaisukirjelmässä nro 1/2017 otetaan huomioon kesäkuussa 2016 laaditun vuoden 2017 talousarvioesityksen jälkeen annettujen maataloutta koskevien lainsäädäntöpäätösten vaikutukset. Tämä liittyy erityisesti useisiin komission delegoituihin säädöksiin ja täytäntöönpanosäädöksiin, jotka koskevat kotieläintuotantoalojen täydentäviä väliaikaisia tukitoimenpiteitä, joiden pääasiallinen edunsaaja on maitoala.

Näin ollen otsaketta 2 varten vuodeksi 2017 esitetyn määrärahojen kokonaismäärän arvioidaan olevan 58 901,7 miljoonaa euroa. Maksusitoumusmäärärahojen määrä on 439,3 miljoonaa euroa pienempi kuin maksusitoumusmäärärahoille monivuotisessa rahoituskehyksessä määritetty enimmäismäärä, kun huomioon on otettu ennakoimattomiin menoihin varattuun liikkumavaraan kuuluva 650 miljoonan euron summa, jolla katetaan osa otsakkeen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) määrärahatarpeista vuoden 2017 talousarvioesityksen mukaisesti, ja lisäksi 200 miljoonan euron summa, jolla katetaan osa otsakkeen 4 (Globaali Eurooppa) määrärahatarpeista tämän oikaisukirjelmän mukaisesti. Oikaisukirjelmän nro 1/2017 maksumäärärahat ovat hieman alhaisemmat (–1,0 miljoonaa euroa) kuin vuoden 2017 talousarvioesityksessä.

(2) Maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä, joka on määritetty komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 367/2014 liitteessä, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24 päivänä helmikuuta 2016 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/257.

Horisontti 2020 ohjelmaan liittyviin ehdotuspyyntöihin on saatu huomattavasti enemmän ehdotuksia kuin on voitu rahoittaa. Ohjelman kasvua ja työllisyyttä koskevan tuen lisäämisen jatkamiseksi vuodelle 2017 ehdotetaan 50 miljoonan euron täydentäviä maksusitoumusmäärärahoja, jotka kohdennetaan rajattuun määrään painopistealueita parhaan mahdollisen vaikutuksen saamiseksi, seuraavasti:

Väliarvioinnissa/tarkistuksessa ehdotetaan myös otsakkeeseen 1 b sisältyvän nuorisotyöllisyysaloitteen jatkamista osoittamalla 1 miljardi euroa ajanjaksolle 2017–2020. Komissio ehdottaa, että vuodelle 2017 osoitetaan 500 miljoonaa euroa ja vuodelle 2018 osoitetaan 500 miljoonaa euroa ja että määrä rahoitetaan maksusitoumusten kokonaisliikkumavarasta. Tällä hetkellä vuonna 2017 saatavilla olevan maksusitoumusten kokonaisliikkumavaran määrä on ainoastaan 174,1 miljoonaa euroa Euroopan strategisten investointien rahaston rahoittamisen jälkeen. Kun otetaan huomioon maksusitoumusten liikkumavara vuoden 2016 talousarviossa, on kuitenkin todennäköistä, että maksusitoumusten kokonaisliikkumavara nousee teknisten mukautusten jälkeen vuoden 2017 alussa. Komissio ehdottaa, että nuorisotyöllisyysaloitteelle lisätään 500 miljoonaa euroa vuonna 2017 lisätalousarvioesityksessä, jota ehdotetaan heti teknisen mukautuksen tekemisen jälkeen.

Yksi väliarvioinnin/tarkistuksen päätelmistä on, että aiempaan kauteen verrattuna vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä kuluja on kohdennettu uudelleen merkittävällä tavalla sellaisiin toimiin, jotka edistävät työpaikkojen luomista ja kasvua. Osalla otsakkeesta 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) rahoitetuilla ohjelmilla on ollut runsaasti kysyntää, mikä on johtanut varojen tehokkaaseen käyttöön ja hankkeiden nopeaan valintaan: näin ollen ehdotetaan, että niiden alustavia määrärahoja täydennetään monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevalla kaudella. Komissio ehdottaa lisärahoituksen vaiheittaista käyttöönottoa vuodesta 2017 alkaen Horisontti 2020 ohjelmaa, yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaa ohjelmaa (COSME), Verkkojen Eurooppa välinettä (liikenne) ja Erasmus+ -ohjelmaa sekä uutta WiFi4EU-lainsäädäntöehdotusta varten.

Toimielinten sopimuksen II osan C kohdan mukaisesti komissio on tarkastellut tuoreimpia tietoja, joita on saatavilla kestävää kalastusta koskevista kumppanuussopimuksista. Koska Cookinsaarten kanssa tehdyn sopimuksen ja siihen liittyvän pöytäkirjan odotetaan tulevan voimaan vuoden 2016 loppuun mennessä, komissio ehdottaa, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoja siirretään 0,735 miljoonaa euroa varauksesta (momentti 40 02 41) momentille 11 03 01 Unionin kalastusalusten kolmansien maiden vesillä harjoittamaa kalastustoimintaa koskeva hallintokehys. Ehdotettu muutos on neutraali talousarvion kannalta.

Suurin oikaisukirjelmässä nro 1/2017 ehdotettu markkinatoimenpiteitä koskeva muutos koskee maitoa ja maitotuotteita (momentti 05 02 12), joiden määrärahoihin esitetään 501,4 miljoonan euron lisäystä. Suurin summa (+500 miljoonaa euroa) on tarkoitettu poikkeuksellisen lisätuen antamiseen maidontuotannon väliaikaiseen vähentämiseen kohdennetun tuen muodossa (150 miljoonaa euroa) sekä sellaisen poikkeuksellisen mukautustuen antamiseen maidontuottajille ja muiden kotieläintuotantoalojen viljelijöille (350 miljoonaa euroa), jonka käytössä jäsenvaltioilla on huomattava joustovara, jotta ne voivat kohdentaa tuen maataloustuottajille, jotka kärsivät tilanteen vaikutuksista erityisen paljon.

– Euroopan tutkimusneuvosto: Euroopan tutkimusneuvosto edistää tutkimusta tieteen eturintamassa uusilla ja lupaavilla aloilla, mikä on olennaisen tärkeää Euroopan tiedeperustan vahvistamiseksi. Tällä hetkellä monia huipputason hankkeita ei voida rahoittaa: EU:n osuudella voidaan kattaa vain 10 prosenttia tukikelpoisten hankkeiden ehdotetusta budjetista, ja on olemassa vaara, että määrä jää tämän kriittisen 10 prosentin yleisen onnistumisasteen alapuolelle. Mikäli näin käy, osa yksittäisistä huipputason tieteilijöistä voi päättää olla hakematta rahoitusta. Tähän mennessä Euroopan tutkimusneuvosto on myöntänyt rahoitusta merkittävästi alle 1 prosentille Euroopan tutkijoista. Lisäresurssien myötä Euroopan tutkimusneuvoston valintakomiteat voisivat myös ottaa suurempia riskejä arvioidessaan kaikkein kunnianhimoisimpia hankkeita.

– Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen: Laajentamista koskeva ohjelma on erittäin arvostettu, sillä sen avulla edistetään tutkimus- ja kehitysmahdollisuuksia maissa, joissa tutkimuksen ja kehityksen taso on alhaisin, kehittämällä instituutioita tai verkostoitumalla sekä hyödyntämällä edistyneiden kumppanien kokemusta. Nämä eivät ole tyypillisiä Horisontti 2020 ohjelman tutkimukseen ja kehitykseen liittyviä toimia. Erityisesti tiimiyttämiseen liittyvillä toimilla, joilla pyritään perustamaan huippuosaamiskeskuksia laajentamiseen liittyvissä maissa, on merkittävä vipuvaikutus, sillä niitä varten tarvitaan suurta määrää kansallisia varoja EU:n rahoitusosuuden täydentämiseksi (näin Euroopan rakennerahastojen ja Euroopan investointirahaston synergiaetuja voitaisiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti). Horisontti 2020 ohjelman laajentamista koskevaa osaa varten tarkoitettujen lisäresurssien avulla keskeisistä toimista, kuten tiimiyttämisestä, saadaan paras mahdollinen tulos. Lisäksi kyseisen osan keskimääräinen onnistumisaste on Horisontti 2020 ohjelman keskitasoa alempi, ja ainoastaan yksi viidestä laadukkaasta hankkeesta voidaan rahoittaa.

– ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ohjelmalla (LEIT-ICT) tuetaan investointeja suurteholaskentaan, joka on määritetty väliarvioinnissa digitaalialan ensisijaisen tärkeäksi painopistealueeksi. Jotta digitaalisiin yhteismarkkinoihin liittyviä mahdollisuuksia voitaisiin käyttää täysimääräisesti hyödyksi, rahoituksella edistetään eurooppalaisen suurteholaskennan infrastruktuurin luomista kehittämällä eksaluokan esittelyversion täysimittainen prototyyppi sekä tarvittava sovelluskerros.

(euroa) Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 08 02 01 01 Tutkimuksen lujittaminen tieteen eturintamassa – Euroopan tutkimusneuvosto 16 665 000 660 000 08 02 04 Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen 16 665 000 5 400 000 09 04 02 01 Johtoasema tieto- ja viestintäteknologiassa 16 670 000 830 000 Yhteensä 50 000 000 6 890 000

3.2 Yritysten kilpailukyky ja pienet ja keskisuuret yritykset (COSME)

Eurooppalaisten pk-yritysten tukeminen on keskeinen tekijä kilpailukyvyn, työpaikkojen luomisen ja kasvun edistämisessä. Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan (COSME) liittyvillä rahoitusvälineillä tuetaan niitä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joilla on vaikeuksia saada rahoitusta rahoituslaitoksilta niiden odotettujen suurempien riskien tai vakuuksien puuttumisen vuoksi. Komissio ehdottaa pk-yritysten rahoitusympäristön parantamiseksi maksusitoumusmäärärahojen lisäämistä 50 miljoonalla eurolla ohjelmaan sisältyvän lainantakausjärjestelyn ja pääomarahoitusvälineen vahvistamiseksi. Välineet on toteutettu menestyksekkäästi, mikä ilmenee myös pk-yritysten voimakkaasta kysynnästä. Tässä vaiheessa ei pyydetä täydentäviä maksumäärärahoja kyseisten hankkeiden toteuttamiseen tarvittavan ajan vuoksi.

(euroa) Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 02 02 02 Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoituksen saannin parantaminen pääoma- ja velkajärjestelyin 50 000 000 0 Yhteensä 50 000 000 0

3.3 Verkkojen Eurooppa väline – liikenne

Verkkojen Eurooppa välineen liikennettä koskevan osan yhteydessä käynnistetyt vuosien 2014 ja 2015 ehdotuspyynnöt olivat erittäin menestyksekkäitä. Määrärahojen korkean kysynnän ja tehokkaan käytön vuoksi komissio on ehdottanut väliarvioinnin/tarkistuksen yhteydessä Verkkojen Eurooppa välineen liikennettä koskevalle osalle alun perin osoitettujen määrärahojen lisäämistä 400 miljoonalla eurolla vuosina 2017–2020. Ehdotuksena on, että tästä määrästä 50 miljoonaa euroa kohdennetaan vuonna 2017 liikennemuotojen yhdentämiseen ja yhteenliittämiseen sekä liikennepalvelujen toimivuuden tukemiseen. Tässä vaiheessa ei pyydetä täydentäviä maksumäärärahoja kyseisten hankkeiden toteuttamiseen tarvittavan ajan vuoksi.

(euroa) Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 06 02 01 03 Liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikenteen yhteentoimivuuden tehostaminen 50 000 000 0 Yhteensä 50 000 000 0

3.4 Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

Komissio on ehdottanut Erasmus+ ohjelman budjetin lisäämistä 200 miljoonalla eurolla vuosina 2017–2020, kun otetaan huomioon Erasmus+ ohjelmaan liittyvien toimien aiempien vuosien suuri kysyntä, varojen tehokas käyttö nykyisessä rahoituskehyksessä sekä solidaarisuutta edistävät joukot, joista on ilmoitettu hiljattain. Tästä määrästä 50 miljoonaa euroa on tarkoitettu kohdennettavaksi jo vuonna 2017 toimiin, joilla pyritään parantamaan koulutukseen liittyviä liikkuvuusmahdollisuuksia (mukaan luettuina oppisopimuskoulutukset), toimiin, joiden kysyntä on suurempaa kuin on voitu rahoittaa (esimerkiksi sosiaaliseen osallisuuteen ja ääriliikkeiden torjuntaan liittyvät aloitteet), sekä toimiin, joista on ilmoitettu hiljattain.

Komissio kattaa kaikki kyseisistä lisäsitoumuksista johtuvat maksumäärärahatarpeet summista, jotka sisältyvät jo vuoden 2017 talousarvioesitykseen.

(euroa) Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 15 02 01 01 Eurooppalaisen koulutusalan huippuosaamisen ja yhteistyön ja sen työmarkkinoihin liittyvän merkityksen edistäminen 23 500 000 0 15 02 01 02 Eurooppalaisen nuorisoalan huippuosaamisen ja yhteistyön ja nuorten eurooppalaiseen demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen 26 500 000 0 Yhteensä 50 000 000 0

3.5 WiFi4EU

WiFi4EU-ehdotus ilmentää komission pyrkimystä edistää ilmaisia Wi-Fiyhteyksiä kaikille kansalaisille ja vierailijoille julkisissa tiloissa, kuten puistoissa, toreilla, julkisissa rakennuksissa, kirjastoissa, terveyskeskuksissa ja museoissa kaikkialla Euroopassa. Aloitteen budjetiksi ehdotettiin alun perin 120 miljoonaa euroa vuosiksi 2017–2019. Varoilla tuetaan uusimman kehityksen mukaisten laitteiden, kuten Wi-Fiantennien, asentamista yhteisöelämän keskuksiin. Asianomaisen budjettikohdan luominen on tarpeen vuodesta 2017 alkaen, jotta uudet WiFi4EU-ehdotukseen liittyvät toimet voidaan käynnistää. Kuten ehdotuksen liitteenä olevasta rahoitusselvityksestä käy ilmi, uusien toimien ensimmäisenä vuonna tarvitaan 20 miljoonaa euroa, jotta voidaan kattaa toimintamenot, komission hallinnollinen tuki sekä innovoinnin ja verkkojen toimeenpanoviraston (INEA) uusien toimien hallinnointi. Vastaavat maksusitoumus- ja maksumäärärahat katetaan kuitenkin muista Verkkojen Eurooppa välineen televiestintää koskevaan ohjelmaan liittyvistä budjettikohdista tehdyillä siirroilla, joten vaikutus talousarvioon on neutraali.





(euroa) Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 09 03 04 WiFi4EU – Tuki ilmaisia paikallisia Wi-Fi-yhteyksiä varten 19 330 000 0 06 01 06 01 Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto — Verkkojen Eurooppa välineen rahoitusosuus 580 000 580 000 09 01 04 01 Verkkojen Eurooppa välineen tukimenot 90 000 90 000 09 03 02 Suotuisamman ympäristön luominen televiestintäinfrastruktuurihankkeisiin kohdistuville yksityisille investoinneille – Verkkojen Eurooppa välineen laajakaista –19 422 150 0 09 03 03 Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuuden, kestävän käyttöönoton, ylläpidon ja ajanmukaistamisen edistäminen sekä Euroopan tason koordinointi –577 850 –670 000 Yhteensä 0 0

3.6 Maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran käyttö otsaketta 1 a varten

Kuten edellä mainittiin, maksusitoumusten kokonaisliikkumavaraa on vuonna 2017 jäljellä 174,1 miljoonaa euroa sen jälkeen, kun Euroopan strategisten investointien rahaston rahoittamiseen on käytetty 1 265 miljoonaa euroa. Näin ollen komissio ehdottaa, että ehdotetut COSME-ohjelman, Verkkojen Eurooppa välineen liikennettä koskevan osan, Erasmus+ ohjelman ja Horisontti 2020 ohjelman määrärahojen korotukset rahoitetaan maksusitoumusten kokonaisliikkumavaran käyttämättömästä osuudesta sekä otsakkeen 1 a kohdentamattomasta liikkumavarasta.

4.Muuttoliikeagendaan liittyvä uusi kumppanuuskehys, ulkoisia investointeja koskeva suunnitelma ja turvallisuus