FI Euroopan unionin virallinen lehti C 44/118

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pk-yrityksiä ja etenkin mikroyrityksiä koskevan Euroopan unionin energiapolitiikan tehostaminen” (oma-aloitteinen lausunto)

2011/C 44/19

Esittelijä: Francis DAVOUST

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. heinäkuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Pk-yrityksiä ja etenkin mikroyrityksiä koskevan Euroopan unionin energiapolitiikan tehostaminen.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta ” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. heinäkuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. heinäkuuta 2010 pitämässään 464. täysistunnossa (heinäkuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 157 puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan unionin tasolla toteutettavat toimet

— Otetaan energiapolitiikassa käyttöön ”pienet ensin” -periaate, jolla varmistetaan pien- ja mikroyrityksiä edustavien organisaatioiden osallistuminen lainsäädäntäprosessiin sekä vaikutustenarviointien tekeminen myös pienimmistä yrityksistä alakohtaisen lähestymistavan mukaisesti.

— Perustetaan pysyvä vuoropuhelufoorumi, jolla voidaan keskustella pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa EU:n energiapolitiikan vaikutuksista erityisesti kaikkein pienimpiin yrityksiin.

— Määritellään yhdessä yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa toimenpiteet, jotka on otettava huomioon EU:n ohjelmissa, jotta kyseiset yritykset voisivat mukautua mahdollisimman hyvin Euroopan unionin suuntaviivoihin.

— Arvioidaan ekotehokkuusohjelmien vaikutuksia eri pk-yrityskategorioihin sekä levitetään parhaiden käytäntöjen opasta.

— Yksinkertaistetaan mahdollisuuksia osallistua pk-yrityksille suunnattuihin Euroopan unionin nykyisiin energiatehokkuusohjelmiin ja hyödyntää niitä.

— Hyväksytään energiatehokkaiden innovaatioiden tukiohjelma sekä luodaan pien- ja mikroyritysten tarpeisiin mukautettu rahoitusväline innovaatioiden tukemiseksi.

— Luodaan puitteet energiapalveluyhtiöiden aseman ja toiminnan lujittamiseksi kansallisella tasolla pienyhtiöiden hyväksi.

— Yksinkertaistetaan pienyritysten mahdollisuuksia hyödyntää rakennerahastoja etenkin niitä edustavien organisaatioiden välityksellä.

— Luodaan suotuisat puitteet pienimuotoisen energiantuotannon (”mikrotuotannon”) yleistymiselle jäsenvaltioissa.

1.2 Jäsenvaltiotasolla toteutettavat toimet

— Perustetaan valtakunnallinen foorumi pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa käytävää vuoropuhelua varten.

— Laaditaan koulutus- ja tiedotusohjelmia ja toteutetaan ne alakohtaisten kampanjoiden sekä ensisijassa yritysten välittäjäorganisaatioihin sijoitettujen keskitettyjen palvelupisteiden avulla.

— Tuetaan investointien rahoittamista, alennetaan vakuutuskustannuksia ja otetaan käyttöön verokannustimia.

— Luodaan synergiaetuja EU:n, jäsenvaltioiden ja yrityksiä edustavien organisaatioiden rahoitukseen ja otetaan käyttöön erilaisia pienyrityksille suunnattuja tukimuotoja.

— Perustetaan välittäjäorganisaatioihin ympäristö- ja energia-asiamiesten tehtävänimikkeitä sekä riippumattomia energia-alan analysointi- ja neuvontayksiköitä.

1.3 Aluetasolla toteutettavat toimet

— Nostetaan alueellisten ohjelmien ensisijaisiksi tavoitteiksi energia-alan tuki- ja neuvontatoiminta, koulutus, innovaatioiden tukeminen sekä investointien rahoitus.

— Tuetaan rakennerahastovaroin pienimuotoista energiantuotantoa.

2. Johdanto

2.1 Lausunnon tausta

2.1.1 Euroopan unioni on ryhtynyt toteuttamaan energiatehokkuuden lisäämiseen tähtäävää politiikkaa. Energiatehokkuus on myös yksi Eurooppa 2020 -strategian osa-alueista. Politiikka on vaikuttanut pk-yrityksiin eniten niin, että se on saanut aikaan perusteellisen muutoksen niiden energiansaannissa ja järkiperäistänyt yritysten sisäistä energiankäyttöä. Energiatehokkuuteen liittyvissä Euroopan unionin toimissa ei toistaiseksi ole korostettu erikseen pien- tai mikroyritysten asemaa, eikä toimien vaikutuksista niihin ole tietoa.

2.1.2 Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että ETSK on suositellut 1. lokakuuta 2009 antamassaan lausunnossa ”Edistetään energiatehokkuuspolitiikkaa ja -ohjelmia loppukäyttäjien tasolla” (1) lisäämään ponnisteluja, joilla loppukäyttäjät ja etenkin pienyritykset otetaan järjestelmällisesti mukaan muun muassa seuraaviin toimiin: 1) lujittamaan Euroopan unionin alakohtaisia politiikanlohkoja, 2) yksinkertaistamaan EU:n energia-alan ohjelmia, 3) analysoimaan energiatehokkuuspolitiikan vaikutuksia loppukäyttäjiin, etenkin pk-yrityksiin, ja arvioimaan niiden tuloksia sekä 4) perustamaan EU:hun asiantuntijaryhmä sekä riippumattomien elinten verkosto, jonka avulla pyritään parantamaan energiatehokkuutta ja joka on suunnattu loppukäyttäjille, erityisesti pk-yrityksille ja käsityöläisyrityksille.

2.2 Lausunnon tarkoitus

2.2.1 ETSK pitää tärkeänä, että aihetta lähestytään eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) sekä ”pienet ensin” -periaatteen mukaisesti, koska Euroopan unionin politiikanalat ja ohjelmat suunnitellaan ja laaditaan näistä lähtökohdista käsin. Tässä lausunnossa tarkastellaan Euroopan unionin energiapolitiikan vaikutuksia pien- ja mikroyrityksiin, joita on 92 prosenttia Euroopan unionin kaikista yrityksistä (2).

2.3 Lausunnon aiheen rajaaminen

2.3.1 ETSK:n lausunnon tavoitteena on tarjota perustiedot, joilla EU:n viranomaisia voidaan kannustaa ottamaan pk-yritykset sekä varsinkin pien- ja mikroyritykset huomioon Euroopan unionin tulevissa politiikanaloissa. Lausunnossa ei käsitellä työllisyyden ympäristönäkökohtia, mutta siinä otetaan palkansaajia tukevat toimenpiteet huomioon osana kysymyksiä, jotka liittyvät yritysten sopeutumiseen energiapolitiikan painopistealoihin.

3. Yleistä

3.1 Energiapolitiikan yleiset vaikutukset pienyrityksiin

ETSK korostaa, että Euroopan energiapoliittiset tavoitteet ovat omiaan tarjoamaan tietynlaisille pk-yrityksille huomattavia kehitysmahdollisuuksia ja siis tilaisuuksia luoda uusia työpaikkoja. Energiapolitiikan kannalta tarkasteltuina on olemassa neljänlaisia pien- ja mikroyrityksiä:

3.1.1 Energiaa käyttävät yritykset: Useimmat pien- ja mikroyritykset kamppailevat neljän ongelman kanssa: 1) ne eivät vielä tunne energiankäytön järkiperäistämisen hyviä puolia; 2) ne eivät arvioi energiansäästötoimenpiteiden vaikutuksia toimintaansa eivätkä työvoimaansa; 3) ne eivät osaa tehdä valintoja eivätkä tiedä, minkä tahon kanssa ne voisi toteuttaa; 4) niillä ei ole tarpeeksi taloudellisia resursseja energiatehokkaiden investointien tekemiseen, ja investoinneista saatava tuotto näkyy kaiken lisäksi vasta liian pitkällä aikavälillä.

3.1.1.1 Tiedonpuute johtuu erityisesti siitä, että pien- ja mikroyrityksillä ei kokonsa vuoksi ole omaa henkilökuntaa, joka olisi erikoistunut energia- ja ympäristökysymyksiin.

3.1.1.2 Investoinneista saatavan tuoton ongelma: Energiankulutuksen vähentämiseen tähtäävät investoinnit voivat tulla hyvin kalliiksi ja niistä saatava lyhyen aikavälin tuotto voi olla hyvin alhainen. Kustannuksia ei useimmiten voi siirtää tuotanto- tai palvelutoimintaan, ja aikaansaadulla energiansäästöllä investointeja voidaan tasata vasta hyvin pitkällä aikavälillä.

Investointien tuotto näkyy yleensä vasta yli viiden vuoden kuluttua, mikä toimii jarruna pienyrityksille.

3.1.2 Energiankäytön tehostamiseen tarkoitettuja laitteita ja järjestelmiä asentavat yritykset tai huoltopalveluja tarjoavat yritykset tekevät energiatehokkaita tekniikoita tunnetuksi kuluttajien keskuudessa. Niiden päätoimialoja ovat seuraavat:

3.1.2.1 Rakennustoiminta sekä ekorakentamiseen ja energiatehokkaiden tuotteiden käyttöön tai uusiutuvan energian järjestelmien asentamiseen liittyvien laitteistojen saattaminen käyttökuntoon: innovatiivisia tuotteita asentavat pienyritykset valittavat vakuutusyhtiöiden haluttomuutta myöntää tarvittavia vakuuksia, esimerkiksi kymmenen vuoden vakuuksia, sillä verukkeella, ettei tuotteiden kestävyydestä eikä pitkäaikaisesta tehosta ole näyttöä. Tällainen haluttomuus hidastaa ekotekniikoiden käyttöönottoa kuluttajien keskuudessa. ETSK ehdottaa seuraavaa: 1) laaditaan rakennusalan ammattilaisille suunnattuja koulutusohjelmia ekorakentamisen uusista tekniikoista, ekomateriaaleista sekä uusista tavoista arvioida rakennusten energiatehokkuutta ja 2) alennetaan vakuutuskustannuksia ottamalla käyttöön Euroopan unionin rahoitusväline tai muu väline, jolla mahdollistetaan vakuutuksenantajien riskikustannusten alentaminen.

3.1.2.2 Energiankulutuksen vähentämiseen tarkoitettujen laitteiden asennus- ja huoltopalvelut yksityishenkilöille ja yrityksille. Tämän alan pk-yritykset joutuvat kilpailemaan suoraan sellaisten suurten energiantuottajien kanssa, jotka toimivat koko maan alueella ja hyödyntävät ilman välikäsiä itse luomiaan ja valvomiaan rakenteita. Koska nämä pk-yritykset ovat täysin riippuvaisia niitä valvovista suurryhmittymistä, ne myyvät mieluummin perinteistä energiaa kuin pyrkivät parantamaan asiakkaidensa energiatehokkuutta. ETSK 1) katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten on valvottava näitä markkinoita niiden täydellisen avoimuuden varmistamiseksi sekä määräävien markkina-asemien hyväksikäytön estämiseksi, sekä 2) kehottaa laatimaan pk-yrityksille tarkoitettuja koulutusohjelmia, joilla tehostetaan niiden mielipidevaikuttajan ja neuvonantajan roolia yksityishenkilöiden ja yritysten keskuudessa.

3.1.3 Energiansäästöihin tarkoitettuja tuotteita suunnittelevat ja valmistavat pienyritykset ovat erityisen innovatiivisia kestävän kehityksen mukaisten materiaalien ja laitteiden alalla.

3.1.3.1 Pienillä innovatiivisilla yrityksillä on lukuisia käytännön vaikeuksia tuotteensa kehittelyssä, patentoinnissa (eurooppapatentti?) ja markkinoille saattamisessa. Pienyritykset joutuvat usein vastatusten suurten teollisuusyritysten tai -laitosten monopoliasemaa lähentelevän aseman sekä sellaisten yhä monimutkaisempien sertifiointijärjestelmien kanssa, jotka tukahduttavat innovaatiot ja tosiasiassa estävät pienyritysten pääsyn innovaatiomarkkinoille.

3.1.3.2 ETSK katsoo tarpeelliseksi muun muassa seuraavien toimien käynnistämisen:

— Pannaan alulle Yhdysvalloissa käytössä olevan SBIRE-ohjelman kaltainen Euroopan unionin suunnitelma, jonka tavoitteena on auttaa pienyritysten välittäjäorganisaatioita (3) löytämään energiatehokkaita innovaatioita sekä tukea niiden kehittelyä, sertifiointia ja patentointia ja helpottaa niiden pääsyä markkinoille.

— Luodaan joustava ja helposti hyödynnettävissä oleva rahoitusväline kestävän kehityksen mukaisten materiaali- ja laiteinnovaatioiden tukemiseksi korottoman tai hyvin halpakorkoisen rahoituksen avulla.

— Otetaan käyttöön yksinkertaistettuja, puolueettomia ja edullisia teknisiä standardointi- ja sertifiointimenettelyjä pienyritysten energiatehokkaille innovaatioille sekä varmistetaan, ettei standardointia tai sertifiointia käytetä estämään pääsyä energiatehokkaiden tuotteiden markkinoille. Tämä olisi vältettävissä siten, että vaaditaan laatimaan vaikutustenarviointi kaikista yhdenmukaistetuista EU:n teknisistä normeista ennen niiden lopullista hyväksyntää.

3.1.4 Energiaa tuottavat pienyritykset: pienimuotoinen energiantuotanto (”mikrotuotanto”)

3.1.4.1 Yksi vaihtoehtoinen mutta aliarvioitu menetelmä, joka kuitenkin valtaa alaa useissa jäsenvaltioissa, on yritysten pienimuotoinen energiantuotanto (”mikrotuotanto”). Energiantuotantolaitos voi toimia uusiutuvien energialähteiden avulla paikallisesti. Tässä erityisesti pienyrityksille sopivassa tekniikassa energiaa hyödynnetään entistä järkevämmin, minkä ansiosta voidaan 1) alentaa yleiskustannuksia, 2) taata energiansaanti myös energiakatkosten aikana, 3) lisätä EU:n omaa energiantuotantoa, 4) antaa panos ilmaston lämpenemisen torjuntaan ja 5) edistää työpaikkojen syntymistä paikallisesti.

3.1.4.2 ETSK kehottaa komissiota laatimaan asianmukaiset lainsäädäntö- ja toiminnalliset puitteet järjestelmän levittämiseksi niin, että jäsenvaltioita kannustetaan poistamaan sen kehittämistä hidastavia erityyppisiä esteitä. Komission olisi erityisesti 1) tarkasteltava nykyisiä parhaita käytänteitä ja tehtävä niitä tunnetuksi sekä 2) sisällytettävä pienimuotoinen energiantuotanto ja sen kehittäminen toimenpiteisiin, joita voidaan rahoittaa rakennerahastoista sekä muista maaseudun kehittämisrahastoista.

4. Erityistä

4.1 EU:n toimielinten sekä eri pk-yrityskategorioita edustavien organisaatioiden välisen pysyvän vuoropuhelufoorumin puuttuminen

4.1.1 ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on käynnistänyt vuoropuhelun pk-yritysten edustajien kanssa. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole strategista eikä jäsenneltyä toimintakehystä, joka olisi tarkoitettu erityisesti pien- ja mikroyrityksille. (4) Tällä puutteella on kolme haittavaikutusta:

— Ei voida tietää, sopivatko nykyiset ja tulevat aloitteet sovellettaviksi pienyrityksiin.

— Ei tiedetä, millä tasolla aloitteet olisi pantava täytäntöön, ja sen selville ottaminen on vaikeaa, jos pitäydytään nykyisessä kokonaisvaltaisessa poliittisessa lähestymistavassa, jossa ei ole tietoa käytännön tilanteesta.

— Vaikka useat jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimenpiteisiin yhdessä yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa, toimenpiteistä ei ole tietoa, minkä vuoksi hyvistä käytännöistä ja onnistumisista tai epäonnistumisista on mahdotonta ottaa oppia.

4.1.2 ETSK ei kiistä yrityspaneelien hyödyllisyyttä, mutta niillä ei voida missään tapauksessa korvata yritysten kanssa toimivien ja niille räätälöityä neuvontaa tarjoavien yleisten välittäjäorganisaatioiden, kuten käsityöläiskiltojen, kauppakamarien tai toimialajärjestöjen, kokemusta. Komission onkin määriteltävä ensisijaiset tavoitteet juuri välittäjäorganisaatioiden kanssa.

4.1.3 ”Ylhäältä alas” -lähestymistapa (top down) on Euroopan unionissa liian yleinen, ja se johtaa päätöksiin, jotka eivät ole sovellettavissa. ETSK suosittaakin uudenlaisen yhteistyökulttuurin omaksumista ”alhaalta ylös” -lähestymistavan avulla eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act for Europe) mukaisesti. Eräs kiireellisimmistä toimenpiteistä on perustaa Euroopan unioniin ja jäsenvaltioihin foorumi, joka kokoaa yhteen EU:n toimielimet ja yrityksiä (etenkin pien- ja mikroyrityksiä) edustavat organisaatiot.

4.2 EU:n ohjelmien vaikutuksista kaikkein pienimpiin yrityksiin ei ole saatavilla tietoja

4.2.1 Monilla Euroopan unionin ohjelmilla edistetään yleisesti pk-yritysten energiatehokkuutta. ETSK panee merkille, ettei näiden ohjelmien vaikutuksia pien- tai mikroyrityksiin tunneta eikä yhdessäkään EU:n selvityksessä kerrota, miten nämä yritykset ovat hyötyneet niistä. Tämä on harmillinen puute, sillä se estää yhtäältä parhaiden käytäntöjen tunnetuksi tekemisen ja hyvien käytäntöjen oppaiden laatimisen sekä vie toisaalta komissiolta mahdollisuuden ehdottaa pienyritysten todellisuuteen soveltuvia ohjelmia ja toimia.

4.2.2 ETSK kehottaa komissiota 1) laatimaan pikimmiten puolueettoman selvityksen Euroopan unionin ohjelmien vaikutuksesta pk-yrityksiin siten, että arvioinnissa keskitytään etenkin pien- ja mikroyrityksiin, ja tarkastelemaan havaittuja ongelmia sekä 2) laatimaan parhaiden käytänteiden oppaan.

4.3 Alueiden keskeinen rooli

4.3.1 Ilmastonmuutoksen torjunta sekä energiankäytön hallinta on sisällytettävä keskeisiksi tavoitteiksi tulevaan alueelliseen koheesiopolitiikkaan. Alueelliset ilmasto-ohjelmat ja innovaatioita tukevat toimet – energiansäästö mukaan luettuna – toteutetaan juuri alueyhteisöissä alueellisten klusterien, innovaatiokeskusten ja resurssikeskusten muodossa, ja niiden toiminta on suunnattu etenkin kaikkein pienimmille yrityksille.

4.3.2 Hallintoviranomaiset ja alueyhteisöt tuntevat silti usein huonosti eri pk-yrityskategorioiden ongelmia ja tarpeita.

ETSK kehottaa alueiden päättäjiä käynnistämään tai parantamaan yhteistoimintaa alueiden talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa energiatehokkuusasioissa sekä suuntaamaan rakennerahastojen prioriteetit varsinkin kaikkein pienimpien yritysten energianhuoltoa koskeviin toimiin. Euroopan aluekehitysrahaston EAKR:n keskeisiin tavoitteisiin olisi kuuluttava pienyrittäjien ja heidän työntekijöittensä valistaminen ja koulutus, välittäjäorganisaatioiden ja pk-yrityksiä alakohtaisesti edustavien järjestöjen tarjoamien tukipalveluiden ja neuvonnan käynnistäminen tai parantaminen, helposti saatavilla olevien rahoituslähteiden käyttöönotto sekä kaikenmuotoisten innovaatioiden yksilöllinen tai ryhmätuki.

4.3.3 ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että pienyrityksiä tuetaan hyvin vähän rakennerahastoista, joiden osuus tuesta on joillakin alueilla hädin tuskin 1–2 prosenttia. Tämä johtuu varsinkin epätarkoituksenmukaisista hallinnollisista ja taloudellisista vaatimuksista. Näyttää siltä, että rakennerahastojen nykyinen hallintatapa ei anna pienyrityksille mahdollisuutta hyödyntää rakennerahastovaroja asianmukaisesti. ETSK kehottaa Euroopan unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita määrittämään tarvittavat yksinkertaistamistoimet yhdessä pk-yrityksiä (erityisesti pien- ja mikroyrityksiä) edustavien organisaatioiden kanssa.

4.4 Vaikeudet saada investoinneille rahoitusta

4.4.1 Lähes kaikilla pk-yrityksillä on suuria vaikeuksia saada rahoitusta energiankäytön järkiperäistämiseen ja ympäristön huomioon ottavan tuotannon mahdollistamiseen tarkoitettuja investointejaan varten. Pankit eivät ole nykyisin kovin halukkaita myöntämään rahoitusta tällaisiin hankkeisiin, koska ne ovat hyvin pienimuotoisia (20 000–25 000 €). Toinen syy on se, ettei näiden riskialttiiksi katsottujen hankkeiden arviointiin ole saatavilla asiantuntevaa henkilöstöä.

4.4.2 Euroopan unionin ohjelmista myönnettävien tukien hyödyntämisen tiellä olevat esteet: Vaikka monilla Euroopan unionin ohjelmilla voidaan tukea pk-yrityksiä, todellisuudessa pien- ja mikroyrityksillä ei ole mahdollisuutta hakea tukea suoraan ilman välikäsiä. Yritysten on tukea saadakseen osallistuttava välittäjäorganisaatioiden kanavoimiin yhteisiin toimiin. Mutta myös tällöin hallinnolliset ja taloudelliset vaatimukset sekä se, että komission yksiköt tuntevat usein huonosti pien- ja mikroyritysten todellisuutta, johtavat liian usein tukihakemusten hylkäämiseen.

4.4.2.1 Tässä yhteydessä ETSK korostaa, että tarve turvata jäsenvaltioiden julkisten varojen riittävyys vaikuttaa haitallisesti kansalaisten ja pienyritysten taloudelliseen ja sosiaaliseen toimintaan sekä alueiden työllisyysasteeseen. Komitea esittää toivomuksen, että varainhoitoasetusta tarkistettaessa komissio pohtii yleisesti tätä seikkaa.

4.4.3 ETSK kehottaa yksinkertaistamaan investointien rahoituksensaantia ja rationalisoimaan rahoitusjärjestelmiä kaikilla investointitukien tasoilla. Tätä varten olisi käynnistettävä useita aloitteita:

— Olisi helpotettava keskinäisten pankkien, lähipankkien ja eri rahoituslaitosten mahdollisuuksia saada Euroopan investointipankin EIP:n ja Euroopan investointirahaston EIR:n varoja energiankäytön rationalisointiin tähtäävien hankeinvestointien rahoittamiseksi.

— Olisi parannettava pk-yrityksille tarkoitettuja pankkitakausjärjestelmiä edellä mainittujen investointien edistämiseksi ja perustettava riskivakuusjärjestelmä, jotta vakuutusyhtiöt voisivat kattaa energiatehokkuusinvestointeja.

— Olisi edistettävä mikroluottojen hyödyntämistä vähäisissä investoinneissa sekä koulutettava paikallispankkien työntekijöitä arvioimaan objektiivisesti pk-yritysten ehdottamia hankkeita.

— Olisi tarkistettava Euroopan unionin varainhoitoasetusta vaatimusten lieventämiseksi tai mukauttamiseksi sekä ryhdyttävä rahoittamaan valmistelutoimia ja toteutettavuustutkimuksia.

— Olisi tehostettava energiapalveluyhtiöiden energiahyötysopimusten käyttöönottoa etenkin mikroyrityksissä.

5. Tuki- ja neuvontapolitiikka

5.1 Tiedotus ja koulutus

5.1.1 Yritystiedotuksen on oltava ensisijainen tavoite Euroopan unionin toimintaohjelmissa, mutta tiedotuksen on oltava kohdennettua ja toimialakohtaista ja siinä on hyödynnettävä kaikkia kanavia, etenkin yrityksiä edustavia organisaatioita. Monissa jäsenvaltioissa viranomaiset, välittäjäorganisaatiot sekä ammatilliset toimialajärjestöt ovat jo käynnistäneet tiedotuskampanjoita. Tavoite voidaan saavuttaa siten, että

— järjestetään EU:n laajuinen tiedotuskampanja, josta valtakunnalliset ja alueelliset organisaatiot huolehtivat vuorotellen, ja laaditaan opas parhaista käytännöistä

— tuetaan ammattialajärjestöjen alakohtaisia tiedotuskampanjoita

— luodaan tai parannetaan ympäristö- ja energia-asioiden keskitettyjä palvelupisteitä, jotka sijaitsevat alueilla mahdollisimman lähellä yrityksiä

— tuetaan aluetasolla ympäristö- ja energia-asiamiesten ottamista alueellisten välittäjäorganisaatioiden palvelukseen.

5.1.2 Yrittäjien kouluttaminen sekä työllisyyden ympäristönäkökohdat ovat keskeisiä tavoitteita sopeuduttaessa kestävän kehityksen mukaiseen toimintaan. ETSK toivoo, että Euroopan sosiaalirahastosta ESR:stä varataan erityinen osa pien- ja mikroyritysten johdon sekä työntekijöiden kouluttamiseen energiatehokkuusasioissa.

5.2 Yritysten tukeminen ja neuvonta

5.2.1 Energiatehokkuuteen pyrkivää politiikkaa voidaan soveltaa tehokkaasti pien- ja mikroyrityksiin räätälöityjen tukitoimien avulla. Useilla alueilla viranomaiset tukevat suoraan tai rakennerahastovaroin yritysten riippumattomia energia-alan tarkastus- ja neuvontayksiköitä.

ETSK:n ensisijaisena tavoitteena on tukea riippumattomien energia-alan analyysi-, tarkastus- ja neuvontayksiköiden perustamista erityisesti yritysten välittäjäorganisaatioihin ja ammattialajärjestöihin.

5.3 Kannustavan veropolitiikan käynnistäminen

5.3.1 Jotta pienyrityksiä voidaan kannustaa panostamaan toiminnassaan energiatehokkuuden parantamiseen, ETSK kehottaa jäsenvaltioita 1) tukemaan laiteinvestointeja sekä konsultointiin, tarkastuksiin ja koulutukseen tehtäviä investointeja ja 2) ulottamaan yksityishenkilöille jo myönnettävät taloudelliset kannustimet kattamaan pienyritykset, jotka tekevät energiansäästöihin tähtääviä investointeja.

Bryssel 14. heinäkuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) EUVL C 318, 23.12.2009, s. 39.

(2) Vuonna 2007 EU27:ssa oli 24,104 miljoonaa yritystä. Niistä mikroyrityksiä (alle 10 työntekijää) oli 18,16 miljoonaa, pienyrityksiä (10–25 työntekijää) 1,49 miljoonaa, keskisuuria yrityksiä (26–250 työntekijää) 303 400 sekä suuryrityksiä (yli 250 työntekijää) 159 000. Mikroyritysten osuus oli 30 prosenttia kaikista työpaikoista, pienyritysten 21 prosenttia, keskisuurten yritysten 17 prosenttia ja suuryritysten 33 prosenttia. Lähde: EIM Business & Policy Research, Eurostat.

(3) Pienyrityksiä edustavia välittäjäorganisaatioita ovat jäsenvaltiosta riippuen muun muassa käsityöläiskillat, kauppakamarit, toimialajärjestöt ja yritysorganisaatiot. Julkinen valta on tunnustanut ne edustaviksi organisaatioiksi, ja ne toimivat kaikkien alueellaan sijaitsevien yritysten hyväksi sekä ajavat niiden etuja ryhmä- ja yhteistoiminnan avulla.

(4) Maaliskuun 23. ja 24. päivänä 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin ottamaan huomioon erilaiset pk-yritykset ja asettamaan pienyritykset etusijaan soveltamalla kaikessa unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädännössä ”pienet ensin” -periaatetta.