Virallinen lehti nro C 320 , 28/10/1996 s. 0208



A4-0248/96 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille standardoinnin laajemmasta käytöstä yhteisön politiikassa (KOM(95)0412 - C4- 0504/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon standardoinnin laajemmasta käytöstä yhteisön politiikassa (KOM(95)0412 - C4-0504/95), - ottaa huomioon komission vihreän kirjan eurooppalaisen standardoinnin kehittämisestä (KOM(90)0456), - ottaa huomioon komission tiedonannon standardoinnista Euroopan taloudessa (KOM(91)0521) ((EYVL C 96, 15.4.1992, s. 2)), - ottaa huomioon tutkimuksen pääosastonsa alustavan esityksen ympäristönsuojelusta ja eurooppalaisista standardeista (PE 165.735), - ottaa huomioon neuvoston 18. kesäkuuta 1992 antaman päätöslauselman eurooppalaisen standardoinnin roolista Euroopan taloudessa ((EYVL C 173, 9.7.1992, s. 1)), - ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A4- 0248/96), A. katsoo, että eurooppalainen standardointi on ollut tärkeä osa Euroopan rakentamista erityisesti tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkumisen toteutumisessa ja että standardien lukumäärä on lähes kymmenkertaistunut viimeisten 10 vuoden aikana, B. katsoo, että vapaaehtoisuus on yksi yhtenäisen eurooppalaisen standardoinnin perusedellytys ja että standardien demokraattinen laillistaminen edellyttää ehdottomasti mahdollisimman laajaa julkista konsensusta myös silloin, kun se hidastaa standardien aikaansaamista, C. katsoo, että kansainvälisen ja eurooppalaisen standardoinnin välillä on jo kiinteä yhteys ja että yli 40 % CEN-standardeista - CENELECissä jopa noin 75 % - on identtisiä ISO-standardien kanssa, D. katsoo, että useiden eturyhmien osallistuminen standardointiin vaikeutuu työhön liittyvien taloudellisten kustannusten ja ajantarpeen sekä kieliongelmien vuoksi; 1. On tyytyväinen tähän komission tiedonantoon, jossa esitellään yksityiskohtaisesti standardointiin liittyvät politiikan osa-alueet, jotka käsittävät muutakin kuin klassista teollisuuspolitiikan standardointia; 2. Pitää tarpeellisena, että myös tulevaisuudessa vältetään standardoinnin riippuvuutta viranomaisista tai näitä lähellä olevista instituutioista; 3. Korostaa, että eurooppalaisten standardointi-laitosten tehokkuuden lisäämiseksi yhteistyötä kolmen standardointi-järjestön välillä on edelleen tehostettava ja mahdolliset koordinointiongelmat ratkaistava; 4. Korostaa, että standardointijärjestöjen organisatorinen tehokkuus on noussut viime vuosina esimerkiksi CEN-optimointiohjelmien avulla; 5. Katsoo, että kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen sekä asianomaisten julkisten etujärjestöjen olisi osallistuttava standardien kehittämiseen, niiden sopivuuden arviointiin ja niiden myöhempään tarkistamiseen, jotta taataan avoimuus kansalaisiin nähden; 6. Pitää tarpeellisena, että kuluttaja- ja ympäristöjärjestöille annetaan käyttöön sekä kansallisesti että EU:n tasolla aiempaa huomattavasti enemmän resursseja, jotta ne voivat osallistua standardisointiprosessiin riittävässä määrin; 7. Ehdottaa, että erityisesti standardointityöhön osallistuvien kuluttajajärjestöjen tieteellistä taustaa ja tieteellistä neuvoa-antavaa roolia pitäisi edistää esimerkiksi perustamalla yhteiseurooppalainen tieteellinen keskus, joka toimisi kuluttajajärjestöjen neuvonantajana; 8. Kiinnittää huomiota sen budjettikohdan onnistumiseen, joka luotiin Euroopan parlamentin aloitteesta pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi niiden osallistuessa Euroopan standardointiprosessiin, ja vaatii tässä yhteydessä riittävää rahoituksellista tukea myös tulevaisuudessa; 9. Esittää, että pk-yritysten ja kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen pitäisi saada enemmän varoja matka-, oleskelu- ja käännöskustannustensa kattamiseen; 10. Vaatii, että eurooppalaisen standardoinnin taloudellista tukea varten laaditaan oma budjettikohta; 11. Korostaa pk-yrityksissä havaitun tiedonpuutteen perusteella informaatiokampanjan ja siihen liittyvien koulutusohjelmien tarpeellisuutta pk-yrityksissä; 12. Katsoo, että uusien teknologioiden hyödyntäminen on tärkeää avoimuuden ja osallistumismahdollisuuksien parantamiselle; 13. Vaatii yrityksiä hyödyntämään standardoinnin mahdollisuuksia sen tärkeyden vuoksi myös taloudellisesti vaikeina aikoina ja pitää tarpeellisena, että yritykset tarkistavat osallistumistaan standardointitoimiin ja varmistavat, että heidän edustajansa tuntevat standardien syntymisprosessin; 14. Vaatii eurooppalaisia standardointi-laitoksia tarkistamaan suhteitaan Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja edistämään integraatiota jatkossa ottaen huomioon yksittäisten maiden oikeudellisten ja taloudellisten reunaehtojen vertailtavuuden; 15. Katsoo, että standardit ympäristönsuojelun alalla, esimerkiksi ympäristöystävällisyystestausten korkeat standardit, johtavat parempaan vertailtavuuteen, ja korostaa standardien merkitystä yhtenäisille standardien testausmenetelmille ja ympäristönsaastumisen mittaamis- ja valvontakeinoille; 16. Korostaa tutkimuksen ja innovaation merkitystä Euroopan talouden kilpailukyvylle ja painottaa tutkimuksen ja kehitystoimien sekä standardoinnin välisten kiinteiden suhteiden tärkeyttä; 17. Painottaa, että standardien ei pitäisi kuitenkaan olla innovaatioiden esteenä; 18. Kiinnittää huomiota standardointia edeltävän tutkimuksen merkitykseen Euroopan standardoinnille ja painottaa, että ennen standardointia tehtävän tutkimuksen on liityttävä kiinteästi standardointiin osallistuvien esittämiin vaatimuksiin; 19. Katsoo, että standardointia edeltävä tutkimus on tärkeää standardointipolitiikassa ja että erityinen teknisesti korkealuokkainen ja työvoimavaltainen teollisuudenhaara on tarpeellinen varmentamista ja tyyppihyväksyntää varten; 20. On sitä mieltä, että yhteisön toiminnan periaatteelliseen rajoittamiseen yleisiin suuntaviivoihin ja ehtoihin, joihin vapaaehtoinen standardointi perustuu, on suhtauduttava joustavasti eli markkinoiden vaatimusten mukaan ja Euroopan standardointi- ja varmentamislaitosten tuella; 21. Huomauttaa, että teollisuus ja standardointi-, varmentamis- ja muut tarkistuslaitokset saattavat tulkita mielivaltaisesti yhteisön standardointipolitiikan uuden lähestymistavan aikaansaamia standardeja, jos näille standardeille ei ole yksityiskohtaisia teknisiä eritelmiä; 22. Suosittaa, että Euroopan standardointipolitiikka laaditaan siten, että se on yhdenmukainen kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden kanssa; 23. Katsoo, että olisi esitettävä ehdotus siitä, olisiko Euroopan standardointi- ja sertifiointielinten CEN:in, CENELEC:in, ETSI:n ja EOTC:in edun mukaista, jos ne saisivat yhteisön elimen aseman, ja olisiko komission julkaistava yhteinen julkilausuma, jolla se osoittaisi uudelleen siteensä kyseiseen standardointielimeen mahdollisimman suuren avoimuuden saavuttamiseksi; pyytää perustamaan Euroopan standardointielimen, joka olisi myös vastuussa ilmailukomponenttien, lentokoneiden runkojen ja lentoelektroniikkajärjestelmien standardoinnista Euroopan tasolla; 24. Viittaa kiireelliseen tarpeeseen yhdenmukaistaa EHTY-sopimuksen mukaan säädeltyjä toimia niissä jäsenvaltioissa, joilla on kehittymättömät tieteellis-tekniset infrastruktuurit mittausta ja tarkistusta varten; 25. Vaatii komissiota selvittämään ne perusteet, jotka koskevat standardointijärjestelmien välistä yhteensopivuutta toisaalta sotavarusteiden osalta ja toisaalta siviiliteollisuudessa noudatettavien säännösten osalta; 26. Vaatii komissiota tukemaan edelleen horisontaalisten standardien kuten laatutakuun ja ympäristön hoidon kehitystä institutionaalisesti ja organisatorisesti, jotta vältetään sisäisiä riitoja ja saavutetaan kilpailuetu muihin talousryhmittymiin nähden; 27. Vaatii komissiota huolehtimaan yhteisymmärryksestä Euroopan standardointielinten tasolla sen välttämiseksi, että tiettyjen maiden teollisen johtoaseman vuoksi niiden kansallisista standardeista tulee perusta Euroopan tai kansainvälisen tason standardeille; 28. Vaatii komissiota vahvistamaan toimenpiteitä aiheittain suuntautuneita laatuverkkoja varten uudessa ehdotuksessa, joka koskee standardien, mittauksen ja tarkistuksen erityisohjelmaa viidennen puiteohjelman yhteydessä, jotta käytännön ongelmat tekniikassa ja teollisuudessa ratkaistaan, pieniä ja keskisuuria yrityksiä tuetaan ja samalla luodaan viitekehys kansallista tarvetta koskeville selvityksille, perustetaan keskus teknisen tiedon levittämistä ja vastaavaa koulutusta varten ja edistytään kestävän kehityksen mallin toteutuksessa; 29. Vaatii komissiota tekemään alakohtaista tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevassa seuraavassa erityisohjelmassa ehdotuksia rikosoikeudellisten toimenpiteiden laatimiseksi ja yhdenmukaistamiseksi radioaktiivisen materiaalin laittoman kaupan torjumiseksi; 30. Tukee tutkimustoimenpiteitä, jotka sallivat tullilaboratorioiden tarkistaa etikettien ja sisällön välisen vastaavuuden, sillä se on kuluttajasuojan ja ympäristön suojelun mukaista; 31. Suhtautuu myönteisesti komission tiedonannossa tehtyyn toteamukseen, että eurooppalaiset standardit tulevat yhä enemmän kansallisten standardien tilalle, ja pitää tätä sisämarkkinoiden ja eurooppalaisten tavarantoimittajien kilpailuaseman voimistamisena maailmanmarkkinoilla; 32. Puoltaa Euroopan standardointijärjestöjen ja kansainvälisten standardointijärjestöjen läheistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että Euroopan edut otetaan tarkoituksenmukaisesti huomioon laadittaessa maailmanlaajuisesti voimassa olevia standardeja ja että erilaisten eurooppalaisten standardien kehitys vältetään; 33. Kiinnittää huomiota Euroopan ja kansainvälisten standardien erityismerkitykseen tietotekniikan ja televiestinnän aloilla, jotka mahdollistavat avoimen pääsyn maailmanlaajuisiin tieto- ja televiestintäverkkoihin ja varmistavat niiden yhteentoimivuuden; 34. Viittaa tässä yhteydessä erityisesti standardointitoimien merkitykseen liikennealalla Euroopan laajuisten verkkojen luomista varten; 35. Vaatii tehokasta Euroopan standardointijärjestelmää, jolla pystytään laatimaan Euroopan teollisuudelle nopeasti standardeja, jotka vastaavat viimeisimmän teknisen tiedon tasoa; 36. On komission tavoin huolissaan kilpailupolitiikan suhteen siitä, että standardeja voitaisiin käyttää sopimattomasti tiettyjen tavarantoimittajien markkina-aseman suojelemiseksi, ja sen vuoksi puoltaa sellaista lähestymistapaa teknisiin standardeihin, joka tähtää ennemmin suoritus- ja tarkistustunnuspiirteisiin kuin erityisiin teknisiin menettelyihin; 37. On sitä mieltä, että sellaisen eurooppalaisen merkin käyttöönotto, jonka kuluttajat näkisivät yhdenmukaisena vastaavien Euroopan standardien kanssa, olisi Euroopan laatupolitiikan sopiva osatekijä, joka voi auttaa parantamaan eurooppalaisten tuotteiden kansainvälistä kilpailukykyä; 38. Pitää kansainvälisten standardien laatimista ympäristönsuojelun ja työturvallisuuden alalla tärkeänä Maailman kauppajärjestössä ympäristö- ja sosiaalilausekkeista käytävässä keskustelussa; 39. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenmaiden hallituksille ja parlamenteille.