4.2. Miten ISA2-ohjelma on vaikuttanut kansalaisiin ja yrityksiin?

3. Miten tilanne on muuttunut arviointijakson aikana?

Komissio antoi helmikuussa 2020 tiedonannon ” Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa ” Euroopan digitaalinen valmius ‑tavoitteen mukaisesti. Siinä määritetään keskeiseksi toimeksi sellaisen ”tehostetun EU:n hallitusten yhteentoimivuusstrategian” kehittäminen, jonka tavoitteena on parantaa koordinointia ja hyväksyä yhteiset standardit julkisille palveluille ja datavirroille.

Arviointijakson aikana jäsenvaltioiden poliittinen tuki on kasvanut tasaisesti. Sähköisiä viranomaispalveluja koskevasta politiikasta eri EU-maissa vastaavat ministerit vahvistivat sähköistä hallintoa koskevassa Tallinnan julkilausumassa sitoutuvansa useisiin periaatteisiin, joista yksi on ”yhteentoimivuus oletusarvona”. Sitoumus uudistettiin hiljattain digitaaliyhteiskunnasta ja arvopohjaisesta digitaalisesta hallinnosta annetussa Berliinin julistuksessa , jossa määritettiin tarve omaksua teknologisen suvereniteetin ja yhteentoimivuuden kattava arvopohjainen lähestymistapa julkisen sektorin digitalisaatioon.

Digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa Euroopalle koskevan tiedonannon ja sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman 2016–2020 mukaisesti eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita päivitettiin ja laajennettiin vuonna 2017. Uudet eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet määritettiin tiedonannossa, ja niiden mukana on yhteentoimivuuden toimintasuunnitelma. Uudet yhteentoimivuusperiaatteet antoivat ISA2-ohjelmalle uuden, ohjelman tavoitteita vastaavan poliittisen kehyksen. Helmikuussa 2020 komissio ilmoitti tiedonannossaan ”Euroopan datastrategia ”, että se aikoi esittää lujitetut eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet.

Arviointijakson aikana digitalisaatiosta ja erityisesti yhteentoimivuudesta on tullut entistä tärkeämpää kaikilla yhteiskunnan tasoilla. Tämän seurauksena se on jatkossakin Euroopan komission painopisteala.

3.Miten tilanne on muuttunut arviointijakson aikana?

ISA2 oli käynnissä 1. tammikuuta 2016 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana, ja sen kokonaistalousarvio oli 130,9 miljoonaa euroa. Osa toimista on yhä kesken. Ohjelmasta rahoitettiin vuosittaisessa työohjelmassa määritettyjä toimia. ISA2 oli avoin EU:n jäsenvaltioille, muille Euroopan talousalueen maille ja EU:n jäsenehdokasvaltioille. EU:n 28 jäsenvaltion (27 vuonna 2020) lisäksi ohjelmaan osallistui neljä muuta maata.

Tässä kertomuksessa esitellään ISA2-ohjelman loppuarvioinnin tulokset ja suositukset. ISA2-päätöksen 13 artiklan 3 kohdan mukaan komission on tehtävä tämä arviointi ja esitettävä sen tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31. joulukuuta 2021.

ISA2-päätöksellä käynnistettiin 1. tammikuuta 2016 eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskeva viisivuotinen ohjelma (ISA2-ohjelma). Se on viides Euroopan komission ohjelma, joka käsittelee julkisen sektorin yhteentoimivuusratkaisuja. Eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa (EIF) määritelty yhteentoimivuus ei ole tekninen kysymys, vaan siinä on pikemminkin kyse oikeudellisista, organisatorisista, semanttisista ja teknisistä vaatimuksista integroitujen julkisten palvelujen mahdollistamiseksi.

ISA2-päätöksessä viitataan monenlaisiin alakohtaisiin ja monialaisiin EU:n yhteentoimivuustoimiin EU:n tasolla. Ohjelman alkamisen jälkeen on hyväksytty uusia keskeisiä EU:n aloitteita:

·2016 – Voimaan tulivat yleinen tietosuoja-asetus ja verkkopalvelujen saavutettavuusdirektiivi.

·2018 – Voimaan tulivat yhteistä digitaalista palveluväylää koskeva asetus ja muiden kuin henkilötietojen vapaasta liikkuvuudesta annettu asetus.

·2019 – Voimaan tulivat EU:n kyberturvallisuusasetus ja muu siihen liittyvä lainsäädäntö sekä avointa dataa koskeva direktiivi.

·2020 – Komissio antoi ehdotuksen digipalvelusäädöksestä ja datahallintosäädöksestä sekä teki vastauksena covid-19-kriisiin useita sähköisiin terveyspalveluihin liittyviä yhteentoimivuusaloitteita.

3.4.Investoinnit digitalisaatioon

Julkishallinnot eri puolilla EU:ta investoivat voimakkaasti palvelujensa ja taustatoimintojensa digitalisointiin. Covid-19-kriisi on tuonut yhä selvemmin esiin digitaalisten ratkaisujen merkityksen. ISA2-ohjelman lisäksi digitalisaatiota edistivät arvioidulla ajanjaksolla seuraavat muut EU-ohjelmat:

· Rakenneuudistusten tukiohjelma , joka toteutettiin vuosina 2017–2020 ja jota seuraa vuosien 2021–2027 teknisen tuen väline .

· Horisontti 2020 (jonka kohteena olivat tutkimus ja innovointi), Euroopan sosiaalirahasto ja Euroopan aluekehitysrahasto , joista rahoitettiin digitalisaatiota. Elpymis- ja palautumistukiväline on tulevaisuudessa uusi tärkeä rahoituslähde, koska 20 prosenttia sen talousarviosta on osoitettava digitaalisiin menoihin.

4.Arvioinnin tulokset

ISA2-ohjelman arviointi perustui eri menetelmillä kerättyihin määrällisiin ja laadullisiin tietoihin. Menetelminä käytettiin muun muassa aineistotutkimuksia, julkista kuulemista, kohdennettuja verkkokyselyjä, syvähaastatteluja ja kahta sidosryhmätyöpajaa. Kuulemistoimilla voitiin konsultoida laaja-alaisesti ISA2-ohjelman eri sidosryhmiä, kuten EU:n jäsenvaltioiden ja komission yksiköiden edustajia, kansalaisia ja standardointielimiä.

Tiedonkeruun parantamiseksi valittiin 21 toimen otos 54:sta yhdeksään pakettiin ryhmitellystä toimesta, joita oli rahoitettu ISA2-ohjelmasta. Otannassa käytettiin kolmea ennalta määritettyä kriteeriä sen varmistamiseksi, että valitut toimet edustivat yleisesti ohjelmaa. Koko tiedonkeruuta täydennettiin myös ohjelman asiantuntija-arvioinnilla, jonka suoritti viisi teknistä yhteentoimivuuden asiantuntijaa.

Arvioinnissa keskityttiin seuraaviin seitsemään keskeiseen kriteeriin: merkityksellisyys, tuloksellisuus, tehokkuus, johdonmukaisuus, eurooppalainen lisäarvo, hyödyllisyys ja kestävyys.

4.1.Missä määrin ISA2-ohjelman tavoitteet saavutettiin?

Arviointi vahvistaa 102 kuullulta sidosryhmältä kerättyjen tietojen, laajan aineistotutkimuksen ja asiantuntija-arviointien perusteella, että ISA2-ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty jonkin verran. Kuullut ISA2-ratkaisujen käyttäjät ja toimista vastaavat tahot, jotka tuntevat ohjelman paremmin, katsovat yleisesti ottaen, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty huomattavasti. Kaikista kuulluista sidosryhmistä kansalliset ja alueelliset viranomaiset antoivat alhaisimmat pisteet sille, miten ohjelman tavoitteet on saavutettu.

Yleisten ja erityisten tavoitteiden osalta useimmat vastaajat sekä aineistotutkimus vahvistavat, että seuraavat tavoitteet on saavutettu jossakin määrin tai suurelta osin:

·Sellaisten yhteentoimivuusratkaisujen yksilöiminen, luominen ja käyttäminen, joilla tuetaan unionin eri alojen politiikan ja toimien toteuttamista (keskimääräinen kokonaispistemäärä 3,43/5). ISA2-toimet ovat edistäneet eri tavoin seuraavien täytäntöönpanoon: eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet , yhteinen digitaalinen palveluväylä , avointa dataa koskeva direktiivi , sähköiset hankinnat, INSPIRE-direktiivi, Euroopan tilastojärjestelmä ja rahoitusalan säädökset .

·Yhteentoimivuusratkaisujen uudelleenkäytön helpottaminen (keskimääräinen kokonaispistemäärä 3,43/5). Joinup -toimi ja samanniminen foorumi tarjoavat kattavan yhteenvedon käytössä olevista yhteentoimivuusratkaisuista, jotka ovat saatavilla uudelleenkäyttöä varten. Tähän sisältyy myös pääsy useisiin kansallisiin ja paikallisiin portaaleihin. ISA2-verkkosivustolla oleva interaktiivinen kartta kuvaa ISA2-ratkaisujen käyttöönottoa EU:ssa. Ratkaisujen käyttöönoton vauhdittamiseksi ja niiden uudelleenkäytön edistämiseksi voitaisiin tehdä enemmän varsinkin alueellisesti ja paikallisesti.

·Yhteentoimivuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittäminen, ylläpitäminen ja edistäminen EU:ssa (keskimääräinen kokonaispistemäärä 3,39/5). ISA2-ohjelmalla on tärkeä tehtävä yhteentoimivuudesta tiedottamisessa, sillä se on laatinut rakenteita EU-maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten (ISA2-komitea) ja tukenut eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanon edistämistä ja seurantaa.

ISA2-ohjelma ei ole onnistunut yhtä hyvin edistämään toimivamman, yksinkertaisemman ja käyttäjäystävällisemmän sähköisen viranomaisasioinnin kehittämistä julkishallinnon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla (keskimääräinen kokonaispistemäärä 3,20/5). Arvioinnista kävi ilmi, että alueellisella ja paikallisella tasolla ratkaisuista tiedetään yhä vähän ja ratkaisujen käyttöönotto on näillä tasoilla vähäistä. Lisäksi strateginen ja kokonaisvaltainen lähestymistapa puuttuu.