EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 6.2.2023 COM(2023) 74 final 2023/0034(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Pohjois-Makedonian tasavallalle {SWD(2023) 42 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Pohjois-Makedonia on vahvasti riippuvainen tuontienergiasta, joten kaasun ja sähkön tuntuva hinnannousu johti vuonna 2022 maan ulkoisen tasapainon merkittävään heikkenemiseen. Vakaan talous- ja rahapolitiikan ja uudistusten päättäväisen toteuttamisen seurauksena Pohjois-Makedonian talous oli elpymässä covid-19-pandemian aiheuttamasta takaiskusta. Elintarvikkeiden ja energian hintojen maailmanlaajuinen jyrkkä nousu alkoi kuitenkin heikentää kotimaista kysyntää ja maan ulkoista tasapainoa. Maan kauppa- ja vaihtotaseen alijäämä on kasvanut merkittävästi vuoden 2022 alun jälkeen huolimatta huomattavista ulkomailta tulevista rahalähetyksistä. Valuuttavarannot pienenivät vuoden 2022 alkupuolella lähinnä tuontihintojen nousun ja ulkomaisten velkojen takaisinmaksun vuoksi, mutta tilanne on kesän jälkeen vakautunut. BKT:n vuotuinen kasvu oli vuoden 2022 alkupuoliskolla edelleen keskimäärin 2,6 prosenttia, mutta kolmannella neljänneksellä se hidastui 2 prosenttiin. Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan taloudellisiin seurauksiin liittyvä suuri epävarmuus, kiihtyvä inflaatio ja tiukentuneet rahoitusehdot vähentävät kotimaista kysyntää entisestään. Vientiin vaikuttavat ulkoisen kysynnän heikkeneminen ja jatkuvat toimitusketjun häiriöt. Nämä häiriöt vaikuttavat erityisesti autoteollisuuden komponenttien tuotantoon, joka on yksi maan tärkeimmistä vientialoista. Kun globaalit rahoitusehdot kiristyivät, energian hinnat nousivat ja valtion omistaman sähköntuottajan tappiot osoittautuivat odotettua suuremmiksi, Pohjois-Makedonian hallitus uusi makrotaloudellista rahoitusapua koskevan pyyntönsä 18. lokakuuta 2022. Komissio oli keskeyttänyt hallituksen 19. huhtikuuta 2022 jättämän alkuperäisen pyynnön käsittelyn lähinnä siksi, että vuonna 2022 maan talous oli edelleen suhteellisen häiriönsietokykyinen ja että käytettävissä oli muitakin vaihtoehtoja ulkoisen rahoituksen tarpeiden tyydyttämiseksi. Hallitus oli jo huhtikuussa saanut Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) henkilöstön hyväksynnän 24 kuukauden ajaksi enintään 530 miljoonan euron suuruiselle varaukselliselle ja likviditeettijärjestelylle, jonka IMF:n johtokunta hyväksyi virallisesti 22. marraskuuta 2022. IMF arvioi, että maan ulkoisen rahoituksen tarve vuonna 2023 on noin 1,5 miljardia euroa. Se johtuu vaihtotaseen suuresta alijäämästä ja ulkomaisten velkojen suurista takaisinmaksueristä (mukaan lukien heinäkuussa 2023 erääntyvä eurobond-joukkovelkakirjalaina). Koska ulkoisen markkinarahoituksen (jonka oletetaan kattavan yli puolet maan vuoden 2023 ulkoisen rahoituksen tarpeista) saatavuuteen ja kustannuksiin liittyy huomattavaa epävarmuutta, komissio esittää nyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle enintään 100 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä lainana Pohjois-Makedonialle. Ehdotettuna oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artikla. Ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapu auttaisi Pohjois-Makedoniaa kattamaan osan maan vuonna 2023 jäljellä olevasta ulkoisen rahoituksen tarpeesta, jonka määräksi IMF:n perusskenaariossa arvioidaan 800 miljoonaa euroa. Toimenpide lievittäisi lyhyellä aikavälillä maan maksutaseen ja julkisen talouden haavoittuvuutta sekä osoittaisi, että EU tukee Pohjois-Makedoniaa tämän haastavan tilanteen ratkaisemisessa. Sen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa otettaisiin huomioon toimintapoliittiset ohjeet, joista sovittiin 24. toukokuuta 2022 EU:n sekä Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välillä käydyn talous- ja rahoitusalan vuoropuhelun yhteisissä päätelmissä, sekä myös Pohjois-Makedonian IMF:n kanssa sopima ohjelma. Rahoitusapu maksettaisiin kahdessa erässä. Kunkin erän maksamisen ehtona olisi edistyminen komission ja viranomaisten kesken sovittavien ja yhteisymmärryspöytäkirjassa lueteltujen politiikkatoimien täytäntöönpanossa sekä tyydyttävät tulokset IMF:n ohjelman täytäntöönpanossa. Yhteisymmärryspöytäkirjassa keskitytään todennäköisesti poliittisiin uudistuksiin, jotka koskevat julkisen talouden ohjausta, veropolitiikkaa, julkisten investointien hallinnointia, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, liiketoimintaympäristöä, valtiontukien läpinäkyvyyttä, energiatehokkuutta, oikeuslaitoksen uudistamista ja korruption torjuntaa. Politiikkatoimilla pyritään puuttumaan joihinkin Pohjois-Makedonian talouden ja sen ohjausjärjestelmän suurimpiin heikkouksiin. Kuten tähän ehdotukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa täsmennetään, komissio katsoo muun muassa poliittisen tilanteen arvioinnin perusteella, että ehdotetulle makrotaloudelliselle rahoitusavulle asetetut poliittiset ja taloudelliset edellytykset täyttyvät. •Yleinen tausta Pohjois-Makedonia on toipunut pandemian aiheuttamasta taantumasta osittain mutta kärsii vakavasti Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksista. Maan BKT supistui 4,7 prosenttia vuonna 2020 mutta kasvoi jälleen 3,9 prosenttia vuonna 2021 kotimaisen kysynnän ansiosta. Ulkomailta tulevat rahalähetykset palasivat kriisiä edeltäneelle tasolle ja kasvattivat kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja. Covid-19-pandemiaan liittyneet rajoitukset poistettiin asteittain. Kasvu hidastui vuoden 2021 loppupuolella, kun ulkoinen kysyntä heikkeni, häiriöt globaaleissa toimitusketjuissa lisääntyivät ja elintarvikkeiden ja energian hinnat alkoivat maailmanlaajuisesti nousta nopeasti (mitä Venäjän Ukrainaa vastaan vuonna 2022 aloittaman hyökkäyssodan seuraukset kiihdyttivät entisestään). Pohjois-Makedonialla on vain vähän suoria yhteyksiä Venäjälle tai Ukrainaan. Silti hyödykkeiden hintojen nousu vaikuttaa maan talouteen. Hallituksen pyrkimykset lieventää kotitalouksiin ja pienyrityksiin kohdistuvia vaikutuksia ovat johtaneet siihen, että julkisen talouden menot ovat ylittäneet selvästi alkuperäiset määrärahat. Elintarvikkeiden ja energian hintojen jyrkkä nousu nosti inflaation lähes 20 prosenttiin syksyllä 2022. BKT kasvoi 2,6 prosenttia vuoden 2022 alkupuoliskolla osittain investointien kasvun ansiosta, mutta kasvu johtui kuitenkin pääasiassa yritysten varastojen kasvusta. Vuotuinen kasvu hidastui 2 prosenttiin vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä. Ulkoinen rahoitusasema alkoi heikentyä vuoden 2021 lopussa, kun tuontihinnat nousivat jyrkästi. Vaihtotaseen alijäämä oli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (sama kuin vuonna 2020). Tämä oli enemmän kuin vuosina 2017–2019 keskimäärin (1,5 %). Tavarakaupan tase on kuitenkin heikentynyt tasaisesti vuoden 2021 viimeisestä neljänneksestä lähtien, mikä johtuu pääasiassa energian hintojen noususta ja heijastaa maan suurta riippuvuutta tuontienergiasta. Tuonnin osuus kotimaisesta energiatarpeesta on 30 prosenttia, ja kaasun ja öljyn osalta maa on täysin riippuvainen tuonnista. Energiataseen jyrkän heikkenemisen vuoksi vaihtotaseen alijäämän neljän neljänneksen liukuva keskiarvo kasvoi 7,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä, kun se vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä oli ollut 1 prosentti. Tämä tapahtui huolimatta yksityisten siirtojen (rahalähetysten) ja palvelukaupan ylijäämän huomattavasta kasvusta, jota matkailun elpyminen edisti. Ulkoinen velkasuhde oli pienentynyt joka vuosi vuosien 2016 ja 2019 välillä, mutta vuonna 2020 se kasvoi 7,3 prosenttiyksikköä 80,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2021 edelleen 81,4 prosenttiin, mikä johtui pitkälti kriisin aiheuttaman ulkomaisen rahoituksen tarpeen jatkumisesta. Valuuttavarannot pienenivät voimakkaasti vuoden 2022 alkupuoliskolla, mikä johtui pääasiassa energiantuonnin lisääntymisestä ja ulkomaisten velkojen takaisinmaksusta. Valuuttavarannot pienenivät vuoden 2022 alkupuoliskolla yli 14 prosenttia. Tämä johtui kotimaisten denaarimääräisten säästöjen lisääntyneestä muuntamisesta euroiksi, energiantuonnin voimakkaasta kasvusta, ulkomaisten velkojen maksusta ja arvopaperiomistusten arvostuksen laskusta. Vuoden 2022 alussa, jolloin energiantuonti oli suurta, Pohjois-Makedonian keskuspankki turvautui valuuttamarkkinainterventioon tukeakseen käytännössä denaarin kiinnittämistä euroon. Valuuttamarkkinat vakautuivat jonkin verran kesän aikana, mikä johtui siitä, että valuuttavirrat ylittivät keskuspankin odotukset kyseiselle kaudelle. Tätä tuki myös syyskuussa toteutettu 250 miljoonan euron arvoinen valtion joukkovelkakirjojen suunnattu anti Saksaan. Valuuttavarannot kasvoivat kuukausittain heinäkuun ja joulukuun välisenä aikana niin, että ne saavuttivat 100 prosenttia IMF:n valuuttavarantojen riittävyydelle vahvistamasta mittarista ja vastaavat nyt 3,9 kuukauden tuontia. Varantojen odotetaan kuitenkin supistuvan jälleen lämmityskauden edetessä ja energiantuonnin lisääntyessä. Pohjois-Makedonian keskuspankki on kiristänyt rahapolitiikkaa vastatakseen kasvaviin inflaatio-odotuksiin ja suojatakseen valuuttakurssikiinnitystä. Kuluttajahintainflaatio kiihtyi 19,8 prosenttiin lokakuussa 2022, mikä johtui energian ja elintarvikkeiden maailmanlaajuisesta hintasokista, mutta hidastui jonkin verran marras–joulukuussa. Huhtikuun 2022 jälkeen ohjauskorkoa on nostettu 350 peruspistettä kahdeksassa peräkkäisessä korotuksessa 4,75 prosenttiin, mikä on kasvattanut korkoeroa Euroopan keskuspankkiin (EKP) nähden. Pohjois-Makedonian keskuspankki tarkisti varantovelvoitetasoa kesä- ja syyskuussa poistaakseen kannustimen siirtyä euromääräisiin talletuksiin, mikä oli merkittävä syy varantojen pienenemiseen vuoden 2022 alussa. Nämä toimet ovat alentaneet inflaatio-odotuksia ja vähentäneet valuuttakurssiin kohdistuvia paineita. Viranomaiset ovat reagoineet ulkoisiin häiriöihin merkittävällä finanssipoliittisella tuella. Energia-alan tukiin ja kotitalouksien tuettujen sähkönhintojen ylläpitämiseen liittyvien menojen lisäksi Pohjois-Makedonian viranomaiset hyväksyivät maaliskuussa 2022 yhteensä 400 miljoonan euron toimenpidepaketin ja lokakuussa vielä 350 miljoonan euron toimenpidepaketin suojellakseen kotitalouksia elintarvikkeiden ja energian hintojen nousulta ja auttaakseen yrityksiä säilyttämään maksuvalmiutensa. Vuoden 2022 julkisen talouden alijäämä, joka oli 4,3 prosenttia suhteessa hallituksen ennakoimaan BKT:hen, jäi alle tarkistetun tavoitteen (5,3 %) ja oli hallituksen alkuperäisen tavoitteen mukainen. Tämä johtui pitkälti siitä, että pääomamenoihin varattuja määrärahoja jäi käyttämättä. Hallitus aikoo jatkaa tappiollisen kotimaisen sähköntuottajan ja loppuasiakkaiden tukemista myös vuonna 2023, mutta kohdennetummin. Julkisyhteisöjen velka ja julkinen velka (mukaan lukien valtionyhtiöiden velka) pysyivät maltillisina mutta kasvoivat huomattavasti vuosina 2020 ja 2021. Tämä johtui suuresta julkisen talouden alijäämästä ja vuonna 2020 myös BKT:n supistumisesta. Vuoden 2023 talousarviossa, jonka parlamentti hyväksyi joulukuussa 2022, julkisen talouden alijäämätavoitetta nostetaan (verrattuna toukokuussa 2022 julkaistussa keskipitkän aikavälin finanssipoliittisessa strategiassa esitettyyn alkuperäiseen tavoitteeseen) 4,2 prosentista 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Samalla hallitus alensi vuotta 2023 koskevaa reaalisen BKT:n kasvuennustettaan 2,9 prosenttiin. Vuoden 2023 talousarvioon sisältyy pieni vakauttamisvaikutus, joka johtuu joidenkin finanssipoliittisten elvytystoimenpiteiden lopettamisesta ja valtion omistamalle sähköyhtiölle annetun tuen määrän pienentämisestä. Se perustuu useisiin julkisen talouden vakauttamistoimenpiteisiin, erityisesti verojärjestelmän tuloja lisääviin uudistuksiin, jotka hallitus hyväksyi joulukuussa 2022. Toukokuussa 2022 annetuissa yhteisissä päätelmissä hyväksyttyjen toimintapoliittisten ohjeiden mukaisesti kriisiin liittyvä finanssipoliittinen tuki on määrä kohdistaa paremmin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. Komission syksyn talousennusteen mukaan kasvu hidastuu ja julkisen talouden alijäämä supistuu jonkin verran vuoden 2022 jälkeen, ja heikkenemisriskit ovat selviä. BKT:n kasvun odotetaan hidastuvan 2,3 prosenttiin vuonna 2022 ja 2,5 prosenttiin vuonna 2023, koska korkea inflaatio heikentää kotimaista kysyntää. Julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän suurena vuonna 2023, koska taloutta on edelleen tuettava energiakriisin aikana. Hallitus saattaa siksi joutua lykkäämään julkisen talouden vakauttamissuunnitelmiaan vielä vuodella. Samaan aikaan hallitus on sitoutunut toteuttamaan julkisen varainhoidon uudistusohjelmansa. Parlamentin heinäkuussa 2022 hyväksymässä uudessa talousarviota täydentävässä laissa asetetaan ylärajat julkisen talouden alijäämälle (3 % suhteessa BKT:hen muina kuin kriisiaikoina) ja julkiselle velalle (60 % suhteessa BKT:hen). Lain soveltamisen alettua se muodostaa perustan maan finanssipolitiikalle keskipitkällä aikavälillä. Kasvunäkymät voivat kuitenkin vaarantua, jos geopoliittiset haasteet johtavat uusiin energian ja elintarvikkeiden hintasokkeihin mahdollisesti samalla, kun maailmanlaajuinen rahoitustilanne kiristyy ja kehittyvien markkinatalouksien pääoman saanti vaikeutuu. Toisaalta EU:hun liittymiseen tähtäävä prosessi voi auttaa tukemaan uudistuksia, julkista taloutta ja ulkoista kestävyyttä muun muassa lisäämällä suorien ulkomaisten investointien määrää. Ulkoisen rahoituksen tarve on vuonna 2023 suuri, ja markkinaolosuhteet ovat edelleen epävakaat. IMF on arvioinut, että maan ulkoisen bruttorahoitustarpeen määrä vuonna 2023 on 1,5 miljardia euroa. Tähän sisältyy merkittävä velkojen jälleenrahoitustarve, joka johtuu pääasiassa siitä, että hallituksen on maksettava takaisin vuonna 2016 liikkeeseen laskettu eurobond-joukkovelkakirjalaina, jonka arvo on 450 miljoonaa euroa. Kaiken kaikkiaan IMF olettaa, että hallitus kerää 800 miljoonaa euroa ulkoisilta markkinoilta otettavina lainoina. Tämä voi osoittautua haastavaksi, kun otetaan huomioon nykyiset geopoliittiset epävarmuustekijät ja vaikea rahoitusympäristö. Pohjois-Makedonia on kuitenkin aiemminkin saanut rahoitusta kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta suotuisin ehdoin. Valtionlainojen korkoerot ovat silti viime kuukausina kasvaneet huomattavasti rahoitusehtojen maailmanlaajuisen kiristymisen myötä, ja eurobond-joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua koskevat suunnitelmat on keskeytetty kaikkialla Länsi-Balkanilla. Tämä tausta huomioiden ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapu auttaisi Pohjois-Makedoniaa täyttämään jäljellä olevat rahoitustarpeensa. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 25. toukokuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/701 makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä laajentumis- ja naapuruuskumppaneille covid-19-pandemian yhteydessä. Tämän myötä Pohjois-Makedonialle myönnettiin 160 miljoonaa euroa lainoina, jotka maksettiin kokonaisuudessaan vuosina 2020 ja 2021. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa EU ja Pohjois-Makedonia tekivät vuonna 2001 vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, joka tuli voimaan vuonna 2004. Neuvosto myönsi maalle ehdokasmaan aseman vuonna 2005. Komissio on lokakuusta 2009 lähtien jatkuvasti suositellut liittymisneuvottelujen aloittamista Pohjois-Makedonian kanssa, ja Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2020 päätöksen liittymisneuvottelujen aloittamisesta Pohjois-Makedonian kanssa. Ensimmäinen liittymisneuvotteluja koskeva hallitustenvälinen konferenssi Pohjois-Makedonian kanssa järjestettiin 19. heinäkuuta 2022 sen jälkeen, kun neuvosto oli hyväksynyt neuvottelukehyksen. Komissio käynnisti välittömästi EU:n säännöstön analyyttisen tarkastelun, joka on neuvotteluprosessin ensimmäinen vaihe. EU on Pohjois-Makedonian tärkein kauppakumppani. Vuonna 2021 EU:n osuus maan kokonaisviennistä oli 77,3 prosenttia ja kokonaistuonnista 46,2 prosenttia. EU-maat ovat myös Pohjois-Makedonian tärkeimpiä sijoittajia. Niiden osuus kaikista suorista ulkomaisista sijoituksista oli 56 prosenttia vuonna 2021 ja 62 prosenttia vuonna 2020. EU:n ehdokasmaat voivat saada makrotaloudellista rahoitusapua, jos ne täyttävät tietyt edellytykset. EU:n makrotaloudellinen rahoitusapu täydentäisi ja tehostaisi maalle annettavaa muuta rahoitusapua, kuten liittymistä valmistelevan tukivälineen puitteissa tarjottua apua, budjettituki mukaan luettuna. Tähän sisältyy 80 miljoonaa euroa EU:n budjettitukea uudesta, Länsi-Balkanille suunnatusta 1 miljardin euron energiatukipaketista. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 212 artikla. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska jäsenvaltiot eivät voi yksin riittävällä tavalla saavuttaa Pohjois-Makedonian ulkoisen rahoitusaseman vakauttamista koskevaa tavoitetta vaan se voidaan saavuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla. Pääasiallisia syitä tähän ovat kansallisen tason budjettirajoitteet ja tarve avunantajien vahvaan koordinointiin rahoitusavun ja sen vaikutusten maksimoimiseksi. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen makrotalouden lyhyen aikavälin vakautta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuten komissio on todennut, IMF:n varauksellisen ja likviditeettijärjestelyn yhteydessä tehtyjen arvioiden perusteella ehdotetun uuden makrotaloudellisen rahoitusavun määrä vastaa noin 12,5:tä prosenttia Pohjois-Makedonian ulkoisen rahoituksen tarpeesta vuonna 2023. Koska IMF:n ohjelma on luonteeltaan varauksellinen (tukea on tarkoitus maksaa vuonna 2023 ja ”ainoastaan tarvittaessa” vuonna 2024), tämä järjestely vastaa muiden makrotaloudellisten rahoitusaputoimien taakanjakokäytäntöjä. •Toimintatavan valinta Hankerahoitus tai tekninen apu ei soveltuisi tai riittäisi makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Tärkein lisäarvo, joka makrotaloudellisesta rahoitusavusta saadaan verrattuna muihin EU:n välineisiin, on se, että sillä helpotetaan ulkoisia rahoitusvaikeuksia sekä autetaan luomaan vakaa makrotalouskehys – muun muassa parantamalla maksutaseen ja julkisen talouden tilanteen kestävyyttä – ja asianmukainen kehys rakenneuudistuksille. Makrotaloudellisella rahoitusavulla helpotetaan tarkoituksenmukaisen yleisen toimintakehyksen käyttöönottoa, mikä voi lisätä EU:n muista, kapea-alaisemmista rahoitusvälineistä rahoitettavien toimien tuloksellisuutta Pohjois-Makedoniassa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Makrotaloudellinen rahoitusapu on olennainen osa Pohjois-Makedonian talouden vakautukseen myönnettävää kansainvälistä tukea. Komission yksiköt ovat tätä ehdotusta laatiessaan kuulleet IMF:ää ja Maailmanpankkia. Komissio on myös ollut säännöllisesti yhteydessä Pohjois-Makedonian viranomaisiin. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Komission yksiköt tekivät kesäkuussa 2020 varainhoitoasetuksen vaatimuksia noudattaen ja covid-19-pandemiaan liittyvän makrotaloudellisen rahoitusaputoimen yhteydessä toiminnan arvioinnin Pohjois-Makedonian hallintomenettelyistä ja rahoitusketjuista selvittääkseen, tarjoavatko menettelyt riittävät takeet ohjelmapohjaisen avun, mukaan lukien makrotaloudellisen rahoitusavun, hallinnointiin. Arviointi perustui vakiintuneisiin menetelmiin. Siinä hyödynnettiin aiempia asiakirjoja, jotka koskivat komission Pohjois-Makedonian kanssa toteuttamia budjettitukiohjelmia ja komission antamaa teknistä apua julkisen varainhoitojärjestelmän parantamiseksi. Arvioinnissa todettiin, että Pohjois-Makedonia täyttää EU:n budjettitukea koskevan kelpoisuusvaatimuksen, jonka mukaan maalla on oltava riittävän vakuuttava ja asianmukainen ohjelma julkisen varainhoidon parantamiseksi. Toukokuussa 2022 julkaistussa viimeisimmässä julkisia menoja ja taloudellista vastuuvelvollisuutta käsittelevässä raportissa vahvistettiin, että maan julkinen varainhoitojärjestelmä täyttää budjettituen perusvaatimukset. Vuoden 2021 riskinhallintakehyksessä Pohjois-Makedonian julkisen varainhoidon riski arvioitiin kohtalaiseksi. •Vaikutustenarviointi Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu on poikkeuksellinen hätäavun väline, jolla pyritään ratkomaan vakavia maksutasevaikeuksia EU:n ulkopuolisissa maissa. Komission paremman sääntelyn suuntaviivojen mukaisesti tästä makrotaloudellista rahoitusapua koskevasta ehdotuksesta ei tarvitse tehdä vaikutustenarviointia, koska tällaisessa nopeaa reagointia edellyttävässä tilanteessa on poliittisesti välttämätöntä toimia nopeasti. Yleisesti ottaen makrotaloudellista rahoitusapua koskevat komission ehdotukset perustuvat EU:n ehdokasmaissa aiemmin toteutettujen toimien jälkiarvioinneista saatuihin kokemuksiin. Uusi makrotaloudellinen rahoitusapu ja siihen liittyvä talouden sopeutus- ja uudistusohjelma auttavat helpottamaan Pohjois-Makedonian lyhyen aikavälin rahoitustarpeita. Ne tukevat politiikkatoimenpiteitä, joilla vahvistetaan keskipitkän aikavälin maksutasetta, julkisen talouden kestävyyttä ja kestävää kasvua, ja täydentävät näin IMF:n johtokunnan marraskuussa 2022 hyväksymää varauksellista ja likviditeettijärjestelyä koskevaa ohjelmaa. Tiettyjä maan talouden ja sen ohjausjärjestelmän suurimpia heikkouksia olisi pyrittävä korjaamaan asetettavilla toimintapoliittisilla ehdoilla. Ehtoja voitaisiin periaatteessa asettaa niiden uudistusten osa-alueille, joilla pyritään vahvistamaan julkisen talouden ohjausta, veropolitiikkaa, julkisten investointien hallinnointia, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, liiketoimintaympäristöä, valtiontukien läpinäkyvyyttä, energiatehokkuutta, oikeuslaitoksen uudistamista sekä korruption torjuntaa. •Perusoikeudet EU:n ehdokasmaat voivat saada EU:lta makrotaloudellista rahoitusapua. Makrotaloudellisen rahoitusavun edellytyksenä on, että tukikelpoinen maa noudattaa toimivia demokratian mekanismeja – kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää – ja oikeusvaltioperiaatetta sekä takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen. Kuten EU:n laajentumispolitiikasta vuonna 2022 annetussa komission tiedonannossa todetaan, EU:n liittymisneuvotteluprosessin käynnistäminen Pohjois-Makedonian kanssa vuonna 2022 oli merkittävä läpimurto ja merkitsi uutta vaihetta EU:n ja Pohjois-Makedonian suhteissa. Lisäksi tiedonannossa todetaan, että Pohjois-Makedonian perusoikeuksien suojelua koskeva oikeudellinen kehys on pääpiirteissään EU:n normien mukainen, mutta sen täytäntöönpanoa on parannettava. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotettu enintään 100 miljoonan euron makrotaloudellinen rahoitusapu Pohjois-Makedonialle on tarkoitus maksaa kahtena samansuuruisena eränä vuosina 2023 ja 2024. Tarvittava varaus 100 miljoonan euron lainaa varten, johon sovelletaan ulkosuhdetoimien takuujärjestelyn 9 prosentin rahoitusastetta, on suuruudeltaan yhteensä 9 miljoonaa euroa, ja se tehdään liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA III) (budjettikohta 15.020203 IPA III – Rahoitusosuus yhteiseen vararahastoon (ulkosuhdetoimien takuujärjestely – makrotaloudellinen rahoitusapu)). 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Euroopan unioni myöntää Pohjois-Makedonialle makrotaloudellista rahoitusapua yhteensä enintään 100 miljoonaa euroa. Se myönnetään keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoina. Rahoitus auttaa kattamaan Pohjois-Makedonian jäljellä olevat rahoitustarpeet vuosina 2023 ja 2024. Rahoitusapu on tarkoitus maksaa kahdessa erässä säännöllisin väliajoin makrotaloudellisen rahoitusavun voimassaoloaikana edellyttäen, että kuhunkin erään liittyvät politiikkatoimenpiteet on toteutettu kokonaisuudessaan. Makrotaloudellista rahoitusapua hallinnoi komissio. Siihen sovelletaan EU:n varainhoitoasetuksen mukaisia petosten torjuntaa ja muita väärinkäytöksiä koskevia säännöksiä. Komissio ja Pohjois-Makedonian viranomaiset tekevät yhteisymmärryspöytäkirjan, joka sisältää ehdotettuun makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät rakenneuudistustoimenpiteet sekä niiden ajoitukseen ja järjestykseen liittyvät näkökohdat. Lisäksi, kuten yleensäkin makrotaloudellisen rahoitusavun yhteydessä, erien maksamiseen sovelletaan useita ehtoja, mukaan lukien IMF:n ohjelman tyydyttävä toteuttaminen. Komissio aikoo tehdä tiivistä yhteistyötä Pohjois-Makedonian viranomaisten kanssa seuratakseen politiikkatoimien edistymistä ja edellä määritettyjä edellytyksiä. 2023/0034 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Pohjois-Makedonian tasavallalle EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionin, jäljempänä ’unioni’, ja Pohjois-Makedonian tasavallan, jäljempänä ’Pohjois-Makedonia’, välisiä suhteita kehitetään edelleen osana EU:n ja Pohjois-Makedonian välistä vakautussopimusta ja heinäkuussa 2022 käynnistettyjä liittymisneuvotteluja. (2)Covid-19-pandemian aiheuttama vuoden 2020 taantuma ja viimeaikainen energiakriisi ovat vaikuttaneet merkittävästi Pohjois-Makedonian talouteen. Tilanne on vaikuttanut osaltaan maan huomattavaan rahoitusvajeeseen, ulkoisen rahoitusaseman heikkenemiseen sekä kasvaviin julkisen talouden tarpeisiin. (3)Pohjois-Makedonian hallitus on osoittanut vahvan sitoutumisensa lisäuudistuksiin, joissa keskitytään toukokuussa 2022 annetuissa ministeritason yhteisissä päätelmissä yksilöityihin keskeisiin ja perustavanlaatuisiin politiikan aloihin, kuten oikeuslaitokseen, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan, hyvään hallintotapaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen. (4)Pohjois-Makedonia on saattanut onnistuneesti päätökseen covid-19-pandemiaan liittyneen makrotaloudellisen rahoitusapuoperaation, koska kaikki unionin kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitut uudistustoimet on toteutettu. (5)Pohjois-Makedonian hallitus ja IMF pääsivät huhtikuussa 2022 virkamiestason sopimukseen 24 kuukautta kestävästä, enintään 530 miljoonan euron suuruisesta varauksellisesta ja likviditeettijärjestelystä, jonka IMF:n johtokunta hyväksyi virallisesti 22 päivänä marraskuuta 2022. IMF:n ohjelmalla pyritään lieventämään maan heikentyvää ulkoista rahoitusasemaa, tukemaan julkisen talouden vakauttamista ja nopeuttamaan rakenneuudistuksia useilla aloilla, kuten veropolitiikassa ja julkisissa investoinneissa. (6)Taloustilanteen ja ‑näkymien heikentyessä Pohjois-Makedonia pyysi unionilta huhtikuussa 2022 täydentävää makrotaloudellista rahoitusapua. Komissio kuitenkin keskeytti pyynnön käsittelyn, koska Pohjois-Makedonian talous oli vuonna 2022 edelleen varsin häiriönsietokykyinen ja käytettävissä oli muitakin rahoitusvaihtoehtoja ulkoisen rahoituksen tarpeiden tyydyttämiseksi. Pohjois-Makedonian hallitus uusi makrotaloudellista rahoitusapua koskevan pyyntönsä lokakuussa 2022. (7)Koska Pohjois-Makedonia on EU:n ehdokasmaa, jota koskevat liittymisneuvottelut käynnistettiin heinäkuussa 2022, maan katsotaan olevan oikeutettu saamaan makrotaloudellista rahoitusapua unionilta. (8)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun olisi oltava poikkeuksellinen rahoitusväline, jolla myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea avunsaajan välittömiin ulkoisen rahoituksen tarpeisiin. Sillä olisi tuettava sellaisen toimenpideohjelman toteuttamista, joka sisältää tiukkoja ja välittömiä sopeutus- ja rakenneuudistustoimia maksutasetilanteen parantamiseksi lyhyellä aikavälillä. (9)Koska maan maksutaseessa on IMF:n myöntämistä varoista huolimatta edelleen huomattava ulkoisen rahoituksen vaje, Pohjois-Makedonialle myönnettävää makrotaloudellista rahoitusapua pidetään nykyisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa asianmukaisena vastauksena maan pyyntöön saada tukea taloutensa vakauttamiseen yhdessä IMF:n ohjelman kanssa. Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla on tarkoitus tukea Pohjois-Makedonian talouden vakauttamista ja rakenneuudistusohjelmaa sekä täydentää IMF:n rahoitusjärjestelyn puitteissa käytettävissä olevia varoja. (10)Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava kestävän ulkoisen rahoitusaseman palauttamista Pohjois-Makedoniaan ja siten sen taloudellista ja sosiaalista kehitystä. (11)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun suorittamisen odotetaan toteutuvan rinnan liittymistä valmistelevasta tukivälineestä rahoitettavien budjettitukitoimien maksujen suorittamisen kanssa. (12)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun suuruuden määrittäminen perustuu Pohjois-Makedonian jäljellä olevien ulkoisen rahoituksen tarpeiden määrälliseen arviointiin. Siinä otetaan huomioon maan kyky rahoittaa itseään omista varoistaan ja erityisesti sen käytössä olevat kansainväliset varannot. Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi täydennettävä IMF:n ja Maailmanpankin ohjelmia ja rahoitusta. Avun määrää määritettäessä huomioon otetaan myös monenvälisiltä avunantajilta odotetut rahoitusosuudet, tarve varmistaa unionin ja muiden avunantajien välinen oikeudenmukainen taakanjako, unionin muiden ulkoisten rahoitusvälineiden aiempi käyttäminen Pohjois-Makedoniassa sekä unionin kaikkien toimenpiteiden tuottama lisäarvo. (13)Komission olisi varmistettava, että unionin makrotaloudellinen apu vastaa oikeudellisesti ja sisällöltään unionin ulkoisen toiminnan eri alojen ja muiden asiaankuuluvien politiikkojen keskeisiä periaatteita, tavoitteita ja toteutettuja toimenpiteitä. (14)Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava unionin Pohjois-Makedoniaan soveltamaa ulkopolitiikkaa. Komission ja korkean edustajan olisi työskenneltävä tiiviisti yhdessä koko makrotaloudellisen rahoitusapuoperaation keston ajan unionin ulkopolitiikan yhteensovittamiseksi ja sen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. (15)Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava Pohjois-Makedonian sitoutumista arvoihin, jotka ovat yhteisiä unionin kanssa – kuten demokratia, oikeusvaltioperiaate, hyvä hallintotapa, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, kestävä kehitys ja köyhyyden vähentäminen –, sekä avoimen, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan periaatteisiin. (16)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun ennakkoedellytyksenä olisi oltava, että Pohjois-Makedoniassa noudatetaan tehokkaita demokraattisia mekanismeja – kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää – ja oikeusvaltioperiaatetta sekä taataan ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Lisäksi unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erityistavoitteina olisi oltava julkisten varainhoitojärjestelmien tehokkuuden, läpinäkyvyyden ja vastuullisuuden lisääminen, finanssisektorin ohjauksen, hallinnan ja valvonnan vahvistaminen sekä sellaisten rakenneuudistusten edistäminen, joilla pyritään tukemaan kestävää ja osallistavaa kasvua, työpaikkojen luomista ja julkisen talouden vakauttamista. Komission olisi säännöllisesti seurattava sekä ennakkoedellytysten täyttymistä että näiden tavoitteiden saavuttamista.

(17)Sen varmistamiseksi, että unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät unionin taloudelliset edut suojataan tehokkaasti, Pohjois-Makedonian olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät petosten, korruption ja muiden rahoitusapuun mahdollisesti liittyvien sääntöjenvastaisuuksien estämiseen ja torjumiseen. Lisäksi olisi säädettävä, että komissio huolehtii tarkastuksista ja tilintarkastustuomioistuin tilintarkastuksista. (18)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen ei rajoita Euroopan parlamentin eikä neuvoston valtuuksia budjettivallan käyttäjinä. (19)Lainan muodossa myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun edellyttämien määrärahojen määrien olisi vastattava monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuja talousarviomäärärahoja. (20)Komission olisi hallinnoitava unionin makrotaloudellista rahoitusapua. Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat seurata tämän päätöksen täytäntöönpanoa, komission olisi annettava niille säännöllisesti tietoja rahoitusavun täytäntöönpanosta ja toimitettava niille asiaan liittyvät asiakirjat. (21)Jotta tämän päätöksen täytäntöönpanolle voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Näitä valtuuksia olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (22)Unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun olisi sovellettava talouspoliittisia ehtoja, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. Yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja tehokkuussyistä komissio olisi valtuutettava neuvottelemaan tällaisista ehdoista Pohjois-Makedonian viranomaisten kanssa jäsenvaltioiden edustajista muodostuvan komitean valvonnassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Mainitun asetuksen mukaan neuvoa-antavaa menettelyä olisi sovellettava pääsääntöisesti kaikkiin muihin kuin mainitussa asetuksessa säädettyihin tapauksiin. Kun otetaan huomioon yli 90 miljoonan euron suuruisen avun mahdollisesti huomattava vaikutus, olisi asianmukaista käyttää tarkastelumenettelyä kyseisen raja-arvon ylittävien toimien osalta. Lisäksi kun otetaan huomioon Pohjois-Makedonialle myönnettävän unionin makrotaloudellisen rahoitusavun määrä, yhteisymmärryspöytäkirjan hyväksymiseen sekä avun vähentämiseen, keskeyttämiseen tai peruuttamiseen olisi sovellettava tarkastelumenettelyä. (23)Kun otetaan huomioon rahoitusavun vähäinen määrä (100 miljoonaa euroa), sen kertaluonteisuus ja toivottu maksuaikataulu, lainanottotoimien joustavuus ja tehokkuus hajautettuun rahoitusstrategiaan verrattuna varmistettaisiin back-to-back-järjestelyllä. Sen vuoksi komission olisi poikkeuksellisesti rahoitettava lainaerät pääomamarkkinoilta back-to-back-järjestelyllä eikä käyttämällä varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädettyä hajautettua rahoitusstrategiaa. Näin ollen rahoitustuki olisi aiheellista rahoittaa yksittäisillä rahoitustoimilla, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1.Unioni myöntää Pohjois-Makedonialle enintään 100 miljoonaa euroa makrotaloudellista rahoitusapua, jäljempänä ’unionin makrotaloudellinen rahoitusapu’, tukeakseen maan talouden vakauttamista ja sen huomattavaa uudistusohjelmaa. Koko määrä myönnetään lainoina. Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen edellyttää, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät unionin talousarvion asiaankuuluvaksi vuodeksi. Rahoitusavulla katetaan IMF:n ohjelmassa määritettyjä Pohjois-Makedonian maksutasetarpeita. 2.Lainan rahoittamiseksi komissiolle annetaan valtuudet lainata tarvittavat varat unionin puolesta pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta sekä lainata vastaavat määrät edelleen Pohjois-Makedonialle lainanottoa koskevien ehtojen mukaisesti. Lainojen keskimääräinen takaisinmaksuaika on enintään 15 vuotta. 3.Komissio hallinnoi unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksamista IMF:n ja Pohjois-Makedonian välisten sopimusten sekä EU:n ja Pohjois-Makedonian välisessä vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa vahvistettujen talousuudistuksia koskevien keskeisten periaatteiden ja tavoitteiden kanssa yhteensopivalla tavalla. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti tietoja unionin makrotaloudellisen rahoitusavun kehityksestä, myös sen maksamisesta, ja toimittaa kyseisille toimielimille asiaan liittyvät asiakirjat hyvissä ajoin. 4.Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu on saatavilla kahden ja puolen vuoden ajan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen. 5.Jos Pohjois-Makedonian rahoitustarpeet vähenevät alkuperäisiin ennusteisiin nähden olennaisesti unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksukaudella, komissio vähentää avun määrää taikka keskeyttää tai peruuttaa avun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 2 artikla 1.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisen ennakkoedellytyksenä on, että Pohjois-Makedonia noudattaa tehokkaita demokratian mekanismeja – kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää – ja oikeusvaltioperiaatetta sekä takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen. 2.Komissio valvoo tämän ennakkoedellytyksen täyttymistä unionin makrotaloudellisen rahoitusavun elinkaaren ajan. 3.Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovelletaan neuvoston päätöksen 2010/427/EU mukaisesti.

3 artikla 1.Komissio sopii 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen Pohjois-Makedonian viranomaisten kanssa unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun liitettävistä, selkeästi määritellyistä talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevista ehdoista, joissa keskitytään rakenneuudistuksiin ja vakaaseen julkiseen talouteen; nämä ehdot vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, johon sisältyy mainittujen ehtojen täyttämisen aikataulu. Yhteisymmärryspöytäkirjassa esitettyjen talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevien ehtojen on oltava yhdenmukaisia 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai yhteisymmärryspöytäkirjojen kanssa, mukaan lukien Pohjois-Makedonian IMF:n tuella toteuttamat makrotalouden sopeutusohjelmat ja rakenneuudistusohjelmat. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla ehdoilla pyritään erityisesti parantamaan Pohjois-Makedonian julkisten varainhoitojärjestelmien tehokkuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta muun muassa unionin makrotaloudellisen rahoitusavun käytön osalta. Toimenpiteitä suunniteltaessa on otettava asianmukaisesti huomioon myös edistyminen markkinoiden vastavuoroisessa avaamisessa, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan kehittyminen sekä muut unionin ulkopolitiikan painopisteet. Komissio seuraa säännöllisesti, miten näiden tavoitteiden saavuttamisessa edistytään. 3.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun yksityiskohtaiset rahoitusehdot vahvistetaan komission ja Pohjois-Makedonian välisessä lainasopimuksessa. 4.Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin, että 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät edelleen, mukaan lukien sen, onko Pohjois-Makedonian talouspolitiikka unionin makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteiden mukaista. Tätä tarkistusta varten komissio sovittaa toimintansa tiiviisti yhteen IMF:n ja Maailmanpankin sekä tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa. 4 artikla 1.Komissio asettaa unionin makrotaloudellisen rahoitusavun saataville kahtena samansuuruisena lainaeränä edellyttäen, että 3 kohdan edellytykset täyttyvät. 2.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun määrät rahoitetaan tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 mukaisesti. 3.Komissio tekee päätöksen erien maksamisesta sen perusteella, täyttyvätkö seuraavat edellytykset: a)2 artiklassa säädetty ennakkoedellytys; b)jatkuva tyydyttävä edistyminen sellaisen politiikkaohjelman täytäntöönpanossa, joka sisältää IMF:n luottojärjestelyllä tukemia tiukkoja sopeutus- ja rakenneuudistustoimia; c)yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittujen talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevien ehtojen täyttyminen tyydyttävällä tavalla. Toinen erä voidaan periaatteessa maksaa aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta. Jos 3 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, komissio keskeyttää tilapäisesti tai peruuttaa unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksamisen. Tällöin se ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle keskeyttämisen tai peruuttamisen syyt. 4.Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan Pohjois-Makedonian keskuspankille. Ellei yhteisymmärryspöytäkirjassa toisin sovita ja edellyttäen, että siinä vahvistetaan jäljellä oleva julkisen talouden rahoitustarve, unionin varoja voidaan siirtää Pohjois-Makedonian valtiovarainministeriölle, joka on lopullinen avunsaaja. 5 artikla 1.Unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainanotto- ja lainanantotoimet toteutetaan euromääräisinä ja käyttäen samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua unionille tilannetta, jossa anto- ja ottolainauksen erääntymisajat poikkeavat toisistaan, eikä unionia saa asettaa alttiiksi valuuttakurssi- tai korkoriskeille tai muille kaupallisille riskeille. 2.Olosuhteiden salliessa ja Pohjois-Makedonian pyynnöstä komissio voi toteuttaa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että lainaehtoihin sisältyy aikaistettua takaisinmaksua koskeva lauseke ja että vastaava lauseke sisältyy myös lainanottotoimien ehtoihin. 3.Jos olosuhteet sallivat edullisemman lainakoron ja jos Pohjois-Makedonia sitä pyytää, komissio voi päättää jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset lainansa tai osan niistä tai se voi järjestellä rahoitusehdot uudelleen. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimet toteutetaan 1 ja 4 kohdan mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan erääntymisaikaa tai kasvattaa jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana jäljellä olevan pääoman määrää.

4.Pohjois-Makedonia vastaa kaikista kustannuksista, joita unionille aiheutuu tämän päätöksen mukaisista lainanotto- ja lainanantotoimista. 5.Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien etenemisestä. 6 artikla 1.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046. 2.Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu pannaan täytäntöön suoran hallinnoinnin avulla. 3.Pohjois-Makedonian viranomaisten kanssa tehtävään lainasopimukseen sisällytetään määräykset, joilla a)varmistetaan, että Pohjois-Makedonia tarkistaa säännöllisesti, että unionin talousarviosta myönnettyä rahoitusta on käytetty oikein, toteuttaa tarkoituksenmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi ja tarpeen mukaan ryhtyy oikeudellisiin toimenpiteisiin periäkseen takaisin mahdolliset tämän päätöksen nojalla myönnetyt varat, joita on käytetty väärin; b)varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja etenkin määrätään erityistoimenpiteistä unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun kohdistuvien petosten, korruption ja muiden sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja torjumiseksi neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti sekä neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat Euroopan syyttäjänvirastoa koskevaan tiiviimpään yhteistyöhön; tätä varten Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) on nimenomaisesti annettava valtuudet suorittaa tutkimuksia, erityisesti paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, joihin sisältyy digitaalista rikostutkintaa ja haastatteluja; sekä annetaan komissiolle tai sen edustajille nimenomainen lupa suorittaa tarkastuksia, kuten paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia; c)annetaan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle nimenomainen lupa suorittaa tarkastuksia – mukaan lukien asiakirjatarkastukset ja paikalla tehtävät tarkastukset, kuten toiminnan arvioinnit – unionin makrotaloudellisen rahoitusavun saatavuusaikana ja sen jälkeen; d)varmistetaan, että unionilla on oikeus lainan aikaistettuun takaisinmaksuun, jos on osoitettu, että Pohjois-Makedonia on unionin makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnoinnissa sekaantunut petokseen tai korruptioon tai mihin tahansa muuhun unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan; e)varmistetaan, että Pohjois-Makedonia maksaa kaikki unionille aiheutuvat rahoitusapuun liittyvät kustannukset. 4.Ennen unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanoa komissio selvittää operatiivisen arvioinnin avulla, ovatko rahoitusavun kannalta merkitykselliset maan rahoitusjärjestelyt, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit moitteettomia. 7 artikla 1.Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 8 artikla 1.Komissio antaa vuosittain viimeistään 30 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta edellisen vuoden aikana, täytäntöönpanoa koskeva arviointi mukaan lukien. Kertomuksessa a)tarkastellaan edistymistä unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa; b)arvioidaan Pohjois-Makedonian taloudellista tilannetta ja näkymiä sekä edistymistä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen politiikkatoimenpiteiden toteuttamisessa; c)osoitetaan yhteys yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen talouspoliittisten ehtojen, maassa meneillään olevan talous- ja finanssipoliittisen kehityksen sekä unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erien maksamista koskevien komission päätösten välillä.

2.Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kahden vuoden kuluttua 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun saatavuusajan päättymisestä jälkiarviointikertomuksen, jossa arvioidaan päätökseen saadun unionin makrotaloudellisen rahoitusavun tuloksia ja tehokkuutta sekä sitä, missä määrin rahoitusapu on myötävaikuttanut avun tavoitteiden saavuttamiseen. 9 artikla Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Pohjois-Makedonian tasavallalle 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) Toimintalohko: Talous- ja rahoitusasiat Toiminto: Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ◻ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

Ihmisten hyväksi toimiva talous Vahvempi EU maailmannäyttämöllä 1.4.2.Erityistavoite (Erityistavoitteet) a) vakaan makrotalouden ja kasvua edistävien uudistusten tukeminen EU:n ulkopuolella muun muassa käymällä tärkeimpien kumppaneiden kanssa säännöllistä vuoropuhelua taloudesta ja myöntämällä makrotaloudellista rahoitusapua; ja b) laajentumisprosessin, EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikan täytäntöönpanon ja muiden EU:n painopistealojen tukeminen kumppanimaissa ja ‑kohteissa laatimalla taloudellisia analyyseja ja politiikkatoimien arviointeja sekä antamalla neuvoja. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen 1)Pohjois-Makedonian ulkoisten rahoitustarpeiden kattamiseen osallistuminen ottaen huomioon sen maksutaseen merkittävä heikkeneminen covid-19-pandemian ja energiakriisin johdosta 2)Pohjois-Makedonian julkisten rahoitustarpeiden lievittäminen 3)julkisen talouden tervehdyttämisen ja ulkoisen vakauttamisen tukeminen IMF:n ohjelman yhteydessä 4)makrotalouden hallinnoinnin parantamiseen, talouden hallinnan ja läpinäkyvyyden lujittamiseen sekä kestävän kasvun edellytysten parantamiseen tähtäävien rakenneuudistusten tukeminen. 1.4.4.Tulosindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen etenemistä ja tuloksia seurataan. Pohjois-Makedonian viranomaisten on raportoitava säännöllisesti tietyistä talouden indikaattoreista komission yksiköille ja toimitettava kattava kertomus sovittujen toimintapoliittisten ehtojen noudattamisesta ennen rahoitusapuerien maksamista. Komission yksiköt jatkavat julkisen varainhoidon seurantaa heinäkuussa 2020 toimitetun Pohjois-Makedonian rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen operatiivisen arvioinnin jälkeen. Myös EU:n edustusto Pohjois-Makedoniassa raportoi säännöllisesti rahoitusavun seurannan kannalta olennaisista asioista. Komission yksiköt ovat tiiviissä yhteydessä IMF:ään ja Maailmanpankkiin hyötyäkseen näkemyksistä, joita niillä on Pohjois-Makedoniassa parhaillaan toteuttamistaan toimista. Ehdotetussa päätöksessä säädetään neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuosittain annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän rahoitusapuoperaation täytäntöönpanosta. Kahden vuoden kuluessa toteutuksen päättymisestä laaditaan riippumaton jälkiarviointi. 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Rahoitusavun maksamisen ehtona on, että Pohjois-Makedonia täyttää poliittiset ennakkoehdot ja edistyy tyydyttävästi IMF:n kanssa sopimansa talousohjelman toteutuksessa. IMF:n johtokunta hyväksyi ohjelman 22. marraskuuta 2022 Pohjois-Makedonian viranomaisten toteutettua useita etukäteistoimia. Lisäksi komissio sopii Pohjois-Makedonian viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa luetelluista täsmällisistä toimintapoliittisista ehdoista. Rahoitusapu on tarkoitus maksaa kahtena eränä. Ensimmäinen erä on tarkoitus maksaa syksyllä 2023. Toinen erä voitaisiin maksaa vuoden 2024 alussa edellyttäen, että kuhunkin erään liittyvät politiikkatoimet on toteutettu ajallaan.

1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla. Makrotaloudellisen rahoitusavun väline on politiikkalähtöinen väline, jonka tarkoituksena on lieventää lyhyen ja keskipitkän aikavälin ulkoisia rahoitustarpeita. Energiakriisin aikana makrotaloudellinen rahoitusapu antaa viranomaisille talous- ja finanssipoliittista liikkumavaraa, jotta ne voivat vastata kriisiin tehokkaasti. Ehdotetulla makrotaloudellisella rahoitusavulla autetaan Pohjois-Makedoniaa selviytymään energiakriisin ja covid-19 pandemian myötä lisääntyneistä taloudellisista vaikeuksista ja edistetään siten Pohjois-Makedonian makrotaloudellista ja poliittista vakautta. Makrotaloudellisella rahoitusavulla täydennetään kansainvälisten rahoituslaitosten, kahdenvälisten avunantajien ja muiden EU:n rahoituslaitosten käyttöön asettamia resursseja. Näin sillä edistetään kansainvälisen yhteisön antaman rahoitustuen sekä muun EU:n rahoitustuen, myös budjettitukitoimien, yleistä vaikuttavuutta. Lisäksi makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma tarjoaa pitkäaikaista rahoitusta erittäin edullisin ehdoin, yleensä edullisemmin kuin muut kansainväliset tai kahdenväliset rahoittajat. Ohjelman odotetaan tukevan hallitusta sen talousarvion toteuttamisessa julkiselle taloudelle asetetuista tavoitteista poikkeamatta ja edistävän velkakestävyyttä. Makrotaloudellisesta rahoitusavusta syntyvien rahoitusvaikutusten lisäksi ehdotetulla ohjelmalla vahvistetaan hallituksen sitoutumista uudistuksiin. Näihin tavoitteisiin päästään muun muassa siten, että rahoitusavun maksamiselle asetetaan asianmukaiset ehdot. Laajemmassa yhteydessä ohjelma osoittaa, että EU on valmis tukemaan talousvaikeuksien koettelemia kumppaneitaan ehdokasmaissa ja laajemmin itäisellä naapurialueella. 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Kumppanimaissa ja -kohteissa toteutettavista makrotaloudellisista rahoitusaputoimista tehdään jälkiarviointi. Tähän mennessä tehdyissä (päätökseen saatettuja makrotaloudellisia rahoitusapuohjelmia koskevissa) arvioinneissa todetaan, että makrotaloudellinen rahoitusapu edistää, vaikkakin toisinaan vaatimattomasti ja välillisesti, ulkoisen kestävyyden kohentumista, makrotalouden vakautta ja rakenneuudistusten toteuttamista kumppanimaassa ja -kohteessa. Useimmissa tapauksissa makrotaloudellinen rahoitusapu vaikutti myönteisesti kumppanin maksutaseeseen ja auttoi lieventämään budjettirajoitteita. Makrotaloudellisen rahoitusavun ansiosta talouskasvu oli myös hieman nopeampaa. 1.5.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa Vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä makrotaloudellisen rahoitusavun lainat katetaan ulkosuhdetoimien takuujärjestelyllä Globaali Eurooppa ‑välineen (naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen) puitteissa. Makrotaloudellisen rahoitusavun ennakoitu (viitteellinen) lainanantokapasiteetti riittää kattamaan tämän rahoitustoimen sekä muut parhaillaan toteutettavat makrotaloudelliset rahoitusaputoimet. Mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin EU on Pohjois-Makedonian suurimpia avunantajia ja tukee maan taloudellisia, rakenteellisia ja institutionaalisia uudistuksia sekä kansalaisyhteiskuntaa. Tässä yhteydessä tämä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma täydentää EU:n muita ulkoisia toimia tai välineitä, erityisesti liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) toimia, joita käytetään Pohjois-Makedonian tukemiseen. Tärkein lisäarvo, joka makrotaloudellisesta rahoitusavusta saadaan verrattuna EU:n muihin välineisiin, on se, että sillä autetaan luomaan vakaa makrotalouskehys – muun muassa parantamalla maksutaseen kestävyyttä ja julkisen talouden tilannetta – ja asianmukainen kehys rakenneuudistusten edistämiselle. Makrotaloudellinen rahoitusapu ei tarjoa säännöllistä rahoitustukea, ja sen maksaminen lopetetaan heti, kun kumppanin ulkoisen rahoitusaseman kestävyys on saatu palautettua. Makrotaloudellisella rahoitusavulla on tarkoitus myös täydentää kansainvälisen yhteisön suunnittelemia toimia, erityisesti IMF:n ja Maailmanpankin tukemia sopeutus- ja uudistusohjelmia. Arvio käytettävissä olevista rahoitusvaihtoehdoista, mukaan lukien mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen Tämä lainarahoitusta hyödyntävä makrotaloudellinen rahoitusapu lisää EU:n talousarvion vaikuttavuutta vipuvaikutuksen kautta ja tarjoaa kustannustehokkaimman vaihtoehdon. Komissiolla on valtuudet lainata pääomamarkkinoilta varoja EU:n takausta käyttäen sekä Euroopan unionin että Euratomin puolesta. Tavoitteena on hankkia varoja markkinoilta parhaalla mahdollisella korkotasolla EU:n/Euratomin parhaan luottoluokituksen (AAA-luokitus luokituslaitoksilta Fitch, Moody’s ja DBRS, AA-luokitus luokituslaitokselta S&P, kaikissa vakaat näkymät) ansiosta ja sen jälkeen lainata ne edelleen tukikelpoisille lainanottajille Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin, maksutaselainojen, makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratom-lainojen lainanannon puitteissa. Varainhankinta ja lainananto toteutetaan back-to-back-järjestelyllä, jolla voidaan varmistaa, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttakurssiriskiä. Tavoite varojen saamisesta lainanoton ja lainanannon kannalta parhailla mahdollisilla koroilla on saavutettu, sillä korot ovat yhtenevät vastaavien laitosten (Euroopan investointipankki, Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ja Euroopan vakausmekanismi) kanssa. 1.6.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset X kesto on rajattu –◻ toiminta alkaa vuonna 2022 ja päättyy vuonna 2024

–◻ rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2022 ja päättyvät vuonna 2024 maksusitoumusmäärärahojen osalta ja alkavat vuonna 2022 ja päättyvät vuonna 2025 maksumäärärahojen osalta ◻ kestoa ei ole rajattu –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Suunniteltu talousarvion toteuttamistapa / Suunnitellut talousarvion toteuttamistavat X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, joille annetaan riittävät rahoitustakuut; –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja joille annetaan riittävät rahoitustakuut; –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”. Huomautukset:

2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimet pannaan täytäntöön komission päätoimipaikan suoraan hallinnoimina ja unionin edustustojen tuella. Apu on luonteeltaan makrotaloudellista, ja sen rakenne on yhdenmukainen IMF:n tukeman ohjelman kanssa. Komission yksiköt seuraavat toimenpidettä IMF:n järjestelyn ja kumppanien viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittavien uudistustoimenpiteiden toteuttamisen edistymisen perusteella tiheydellä, joka vastaa erien määrää (ks. myös kohta 1.4.4). 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t) 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle Tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimet pannaan täytäntöön komission päätoimipaikan suoraan hallinnoimina ja unionin edustustojen tuella. Makrotaloudellisen rahoitusavun maksujen suorittamisen ehtona on tarkasteluista suoriutuminen, ja se on sidottu kuhunkin toimeen liittyvien ehtojen täyttämiseen. Komissio seuraa tarkasti ehtojen täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä unionin edustustojen kanssa. 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä Todetut riskit Pohjois-Makedonian kyvystä hoitaa velkaansa kertovat luotettava näyttö ulkoisten velvoitteiden takaisinmaksusta ajallaan, hyvät luottoluokitukset, toimiva makrotalous- ja finanssipolitiikka sekä maltillinen velkataso (sekä velkarakenteen paraneminen maturiteettien pitenemisen myötä), vaikka julkisen velan määrä ja korkomaksut ovatkin kasvamassa. Kaiken kaikkiaan Pohjois-Makedonia saa valtiollisena lainanottajana kansainvälisillä pääomamarkkinoilla yleensä suotuisat ehdot. Maan luottoluokitus on Standard and Poor’sin mukaan BB–/B (elokuu 2022), ja näkymät ovat vakaat. Koska julkisen varainhoidon institutionaalisten valmiuksien kehittämisessä ja korruption torjunnassa on jo edistytty, ei ole todennäköistä, että makrotaloudellista rahoitusapua (jota ei kohdenneta tiettyihin menoihin toisin kuin hankerahoitusta) voitaisiin käyttää vilpillisesti. Pohjois-Makedonian keskuspankin ja valtiovarainministeriön johtamisjärjestelmät, hallinnolliset menettelyt, valvonta- ja seurantatoiminnot, tietojärjestelmien turvallisuus sekä sisäisen ja ulkoisen tarkastuksen valmiudet ovat huomattavan edistyneitä. Ulkoiset riskit ovat kohtalaisia. Ne liittyvät Euroopan ja maailmanlaajuisen talousympäristön mahdolliseen heikkenemiseen ja Ukrainaan kohdistuvan hyökkäyssodan huomattavaan pitkittymiseen, joka vaikuttaisi edelleen kansainvälisiin energian hintoihin (kun otetaan huomioon Pohjois-Makedonian riippuvuus energiantuonnista, sen täysi riippuvuus kaasuntuonnista Venäjältä ja maan läheiset kauppayhteydet EU:n markkinoihin). Sisäiset valvontajärjestelmät Makrotaloudellisen rahoitusavun käyttöön sovelletaan todentamis-, valvonta- ja tarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, mukaan lukien Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), ja Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuimen vastuulla, kuten varainhoitoasetuksen 129 artiklassa säädetään. Ennakointi: Komission arvio hallinnointi- ja valvontajärjestelmästä edunsaajamaassa. Komissio suorittaa tarvittaessa teknistä tukea tarjoavien konsulttien avulla rahoitusketjuja ja valvontaympäristöä koskevan operatiivisen ennakkoarvioinnin kussakin edunsaajamaassa. Kirjanpitomenetelmiä, tehtävien eriyttämistä sekä keskuspankin ja valtiovarainministeriön sisäisiä/ulkoisia tilintarkastuksia analysoimalla varmistetaan moitteettoman varainhoidon kohtuullinen varmuus. Mahdolliset havaitut puutteet muutetaan ehdoiksi, jotka on täytettävä ennen avun maksamista. Tarvittaessa otetaan käyttöön myös maksuja koskevia erityisjärjestelyjä (esim. erillisiä tilejä). Täytäntöönpanon aikana: Kumppanin määräaikaisia ilmoituksia koskevat komission tarkastukset. Maksun suorittamisen edellytyksenä on 1) talouden ja rahoituksen pääosaston henkilöstön suorittama sovittujen ehtojen täyttämisen valvonta tiiviissä yhteistyössä EU:n edustustojen ja ulkoisten sidosryhmien (esim. IMF:n) kanssa, ja 2) talouden ja rahoituksen pääosastossa käytössä olevan rahoitusketjun (malli 2) mukainen tavanomainen valvontamenettely, johon sisältyy se, että rahoitusyksikkö varmistaa edellä mainitun avun maksamisen edellytyksenä olevien ehtojen täyttymisen. Talouden ja rahoituksen pääosaston jälkitarkastusryhmän virkamiehet voivat suorittaa makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyviä maksuja koskevia ylimääräisiä riippumattomia (asiakirjoja koskevia ja/tai paikalla tehtäviä) jälkitarkastuksia. Tällaiset tarkastukset voidaan käynnistää myös vastuussa olevan edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän pyynnöstä. Tarvittaessa voidaan tehdä maksujen keskeytyksiä ja lykkäyksiä, rahoitusoikaisuja (komission toteuttamia) ja takaisinperintätoimia (toistaiseksi niitä ei ole tehty), ja ne on nimenomaisesti mainittu kumppanin kanssa tehdyissä rahoitussopimuksissa. 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista Käytössä olevien valvontajärjestelmien, kuten operatiivisten ennakkoarviointien ja jälkiarviointien, ansiosta makrotaloudellisen rahoitusavun maksujen tosiasiallinen virhetaso oli 0 prosenttia. Tiedossa ei ole tapauksia, joissa olisi esiintynyt petoksia, lahjontaa tai laitonta toimintaa. Makrotaloudellisen rahoitusavun operaatioilla on selkeä toimintalogiikka, jonka avulla komissio voi arvioida niiden vaikutuksia. Valvonta takaa varmuuden ja mahdollistaa toimintapoliittisten tavoitteiden ja painopisteiden saavuttamisen. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta Varojen petollisen käytön riskin pienentämiseksi on toteutettu ja toteutetaan useita toimia. Lainasopimukseen sisällytetään ensinnäkin määräykset tilintarkastuksista ja muista tarkastuksista, petostentorjunnasta sekä varojen takaisinperinnästä petosten ja korruption yhteydessä. Rahoitusapuun aiotaan liittää toimintapoliittisia erityisehtoja, jotka liittyvät muun muassa julkiseen varainhoitoon ja joilla on tarkoitus lisätä tehokkuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta. Rahoitusapu maksetaan erilliselle tilille kumppanin keskuspankkiin. Varainhoitoasetuksen mukaisesti komission yksiköt ovat tehneet lisäksi operatiivisen arvioinnin selvittääkseen, tarjoavatko ohjelmaan sisältyvän tuen, mukaan lukien makrotaloudellisen rahoitusavun, hallinnoinnin kannalta merkitykselliset Pohjois-Makedonian hallintomenettelyt ja rahoitusketjut riittävät takeet. Arviointi tehtiin vuonna 2020, ja se koskee muun muassa talousarvion valmistelua ja toteutusta, sisäistä julkisen varainhoidon valvontaa, sisäistä ja ulkoista tarkastusta, julkisia hankintoja, käteisvarojen ja julkisen velan hoitoa sekä keskuspankin riippumattomuutta. Myös EU:n edustustot kyseisissä kumppanimaissa ja -kohteissa seuraavat kehitystä tiiviisti. Komissio käyttää myös budjettitukea auttaakseen kumppanien viranomaisia parantamaan julkisia varainhoitojärjestelmiään, ja näitä toimia tukevat voimakkaasti myös muut avunantajat. Lisäksi rahoitusavun käyttöön sovelletaan todentamis-, valvonta- ja tarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, mukaan lukien Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), ja Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuimen vastuulla, kuten varainhoitoasetuksen 129 artiklassa säädetään. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Menolaji Rahoitusosuudet Numero

JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 15.020203 JM EI EI EI EI ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat – Ei sovelleta 3.2.Arvioidut vaikutukset määrärahoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista toimintamäärärahoihin –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. –X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 6 Otsake 6 – Naapurialueet ja muu maailma Pääosasto: talouden ja rahoituksen pääosasto (ECFIN) Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 Vuosi

2027 YHTEENSÄ • Toimintamäärärahat Budjettikohta 15.020203 Sitoumukset (1) 9 9 Maksut (2) 9 9 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Budjettikohta 14.20.03.01 (3) 0,15 0,15 ECFIN-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1 +3 0,15 9 9,15 Maksut =2 +3 0.15 9 9,15







• Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 9 9 Maksut (5) 9 9 • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (6) 0,15 0,15 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 6 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =4+ 6 0.15 9 9,15 Maksut =5+ 6 0.15 9 9,15



Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen, toistetaan edellä oleva osa: (milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 7 Otsake 7 – EU:n yleinen hallinto Pääosasto: talouden ja rahoituksen pääosasto (ECFIN) Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 YHTEENSÄ Henkilöresurssit 0,262 0,262 0,262 0,786 Muut hallintomenot 0,005 0,005 0,010 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Määrärahat 0,267 0,267 0,262 0,796 (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 0,267 0,267 0,262 0,796 Tämän osan täyttämisessä on käytettävä rahoitusselvityksen liitteessä (sisäisten sääntöjen liite V) olevaa hallintomäärärahoja koskevaa selvitystä, joka on laadittava ennen rahoitusselvityksen laatimista. Liite ladataan DECIDE-tietokantaan komission sisäistä lausuntokierrosta varten.

Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 Vuosi

2027 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Viitemäärä) Sitoumukset =4+ 6 0,267 0,267 0,417 9,000 9,951 Maksut =5+ 6 0,267 0,267 0,417 9,000 9,951 –Arvioidut toimintamäärärahoista rahoitetut tuotokset maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ⇩ Vuosi 2022 Vuosi 2023 Vuosi 2024 Vuosi 2026 Vuosi 2027 YHTEENSÄ Tyyppi Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lukumäärä yhteensä Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1 – Tuotos 1 Maksetut avustukset – Tuotos 2 Ulkosuhdetoimien takuujärjestelyn rahoittaminen 2 9 2 9 – Tuotos 3 Jälkiarviointi 1 0,15 1 0,15 Välisumma, erityistavoite 1 - - - - - - 1 0,15 2 9 3 9,15 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ - - - - - - 1 0,15 2 9 3 9,15 3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin –X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7 Henkilöresurssit 0,262 0,262 0,262 0,786 Muut hallintomenot 0,005 0,005 0,010 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma 0,267 0,267 0,262 0,796 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät Henkilöresurssit Muut hallintomenot Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma YHTEENSÄ 0,267 0,267 0,262 0,796 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla. 3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve