Virallinen lehti nro C 287 , 30/10/1995 s. 0233



A4-0170/95 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kehitysmaita koskevien koulutusohjelmien yhteensovittamisesta yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä (KOM(94)0399 - C4-0158/94) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille kehitysmaita koskevien koulutusohjelmien yhteensovittamisesta yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä (KOM(94)0399 - C4-0158/94) ja 25 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston päätöslauselman, - ottaa huomioon kehitys- ja yhteistyövaliokunnan mietinnön sekä kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0170/95), A. Katsoo, että koulutus kuuluu ihmisen perusoikeuksiin, B. Ottaa huomioon koulutuksen merkityksen kansanvaltaistumisessa ja oikeusvaltion ja sen elimien perustamisessa, C. On erittäin huolestunut sosiaalipolitiikkaa ja koulutusta koskeviin talousarvioihin kohdistuneista huomattavista säästötoimenpiteistä tietyissä kehitysmaissa, jotka velkaantumisen tai vakavan taloudellisen laskusuhdanteen vuoksi ovat taloudellisesti lähes toimintakyvyttömiä, D. Katsoo, että on tarpeen järjestää asianmukainen peruskoulutus, jotta sekä lapsille että aikuisille voitaisiin antaa sellaisia tietoja ja taitoja, joita he tarvitsevat voidakseen käyttää parhaalla mahdollisella tavalla hyväkseen nykyisten elinolosuhteidensa tarjoamat mahdollisuudet, ja ottaa lisäksi huomioon tällaisen peruskoulutuksen merkityksen sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja yksilön sopeutumiselle yhteiskuntaan, E. Ottaa huomioon koulutuksen merkityksen välttämättömänä perustana muiden kehitysyhteistyömuotojen kuten terveydenhuollon, perhesuunnittelun ja työllisyyden toteuttamiselle ja väestön laajemman hyväksymisen saamiselle näille toimille, F. Ottaa huomioon koulutuksen merkityksen köyhyyden torjumisessa tuottavuutta ja luovuutta edistämällä sekä ensisijaisena edellytyksenä elinolojen ja hyvinvoinnin tason pysyvälle parantamiselle, G. Katsoo, että koulutus parantaa työllistymismahdollisuuksia vaatimuksiltaan ja edellytyksiltään nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla ja että maan oman pätevän ja ammattitaitoisen työvoiman kouluttaminen edistää sen omaehtoista kehitystä, H. On huolestunut siitä, että lukuisat opiskelijat ja ammattitaitoiset työntekijät, jotka ovat päättäneet suurin ponnistuksin rahoitetut opintonsa, lähtevät kotimaastaan osittain sopivien työllisyys- ja toimeentulonäkymien puuttuessa ja asettavat tietonsa ja taitonsa teollisuusmaiden käyttöön, joiden tarjoamat taloudelliset etuudet ylittävät kehitysmaiden mahdollisuudet; osa lähtee maasta myös poliittisen, etnisen tai uskonnollisen vainon vuoksi, I. On huolestunut ongelmista, jotka aiheutuvat joidenkin maiden asenteesta tavoitteeseen, jonka tarkoituksena on taata oikeus koulutukseen kaikille, erityisesti tytöille ja uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluville, J. Ottaa huomioon, että miljoonien pakolaisten ja hätäsiirtolaisten tilanne on huonontunut merkittävästi (sotien, kriisien ja köyhyyden vuoksi) ja että näiden ihmisten koulutus on keskeytynyt ja he ovat rasituksena usein yhtä köyhille naapurimaille, samalla kun heidän kykynsä jäävät käyttämättä, K. Ottaa huomioon alkuperäisen väestön oikeuden koulutukseen, jolloin otetaan huomioon heidän kulttuurinsa, perintönsä, kielensä, historiansa ja perinteensä, L. Ottaa huomioon tyttöjen ja poikien tasa-arvoisuuden ja tyttöjen ja naisten koulutuksen suotuisan vaikutuksen heidän sosiaaliseen asemaansa ja väestönkehitykseen, kansanterveyteen, lapsikuolleisuuteen ja perheen tulotasoon, M. Katsoo, että peruskoulutuksen tarjoaminen kaikille ja mahdollisuus alueen oloihin ja työllisyystilanteeseen paremmin mukautettuun ammatilliseen koulutukseen voi vähentää maaltapakoa ja samalla edistää maaseudun kehitystä, N. Ottaa huomioon valtiosta riippumattomien järjestöjen huomattavan aseman kehitysmaiden muutos- ja uudistusstrategioiden tärkeinä osatekijöinä, 1. Katsoo, että kaikilla lapsilla on sukupuoleen tai syntyperään katsomatta oltava mahdollisuus osallistua asianmukaiseen peruskoulutukseen ja mahdollisuuksien mukaan vähintään viisi vuotta kestävään muodolliseen koulutukseen, että on jatkettava ponnisteluja aikuisväestön mahdollisimman täydellisen lukutaidon saavuttamiseksi ja että uusia menestyksellisiä pyrkimyksiä on tuettava ja lisättävä ja että on tehostettava erityisesti sellaisia ponnisteluja, joiden avulla tähän asti koulutuksen alalla syrjityssä asemassa olleet naiset saadaan mukaan koulutuksen piiriin; 2. Suosittaa lakisääteisen oppivelvollisuuden käyttöönottoa, joka pätee ilman poikkeuksia ja johon ei sisälly minkäänlaisia «porsaanreikiä», esimerkiksi mahdollisuutta ostaa vapautusta oppivelvollisuudesta, jotta väestön tietoisuuteen juurtuisi käsitys koulutuksen tärkeydestä lapsen tulevaisuudelle ja koko yhteiskunnalle; katsoo, että lasten kouluun lähettämistä olisi edistettävä taloudellisin kannustein - kuten korvauksin ja stipendein taloudellisten mahdollisuuksien rajoissa - ja näin estettävä se, ettei lapsia lähetetä kouluun vaan käytetään työvoimana; vaatii, että peruskoulutuksen institutionaalinen ja taloudellinen asema varmistetaan uusilla rahoitusjärjestelyillä, joissa otetaan huomioon kyseessä olevien maiden sosiaalis-taloudellinen todellisuus: 3. Katsoo, että erityisesti peruskoulutuksessa on välttämätöntä käyttää hyväksi joustavia opetusmenetelmiä, kuten kiertokouluja ja kiertäviä opettajia, jotta voitaisiin tyydyttää erityiset tarpeet sellaisilla yksittäisillä alueilla ja yksittäisissä maissa, joissa asuu kiertolaisia ja katulapsia; 4. Korostaa, että on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, joilla estetään lapsityövoiman käyttö ja joiden ansiosta lapset voivat käydä koulua, samalla kun varmistetaan vanhempien vähimmäistoimeentulo; 5. Vaatii, että peruskoulutusta käsiteltäessä otettaisiin huomioon myös katastrofi- ja kurjuusalueiden sekä pakolaisleirien lasten tilanne; 6. Vaatii myös erityistä tukea pakolaisten ja hätäsiirtolaisten koulutukselle, jolloin koulutusta olisi annettava mahdollisuuksien mukaan heidän äidinkielellään, jotta mahdollinen paluu kotimaahan helpottuisi; 7. Korostaa mahdollisuutta yhdistää peruskoulutus tärkeitä elämänaloja kuten terveyttä, lisääntymisterveydenhoitoa, ravitsemusta, ympäristöä, käsiteollisuutta ja maataloutta koskevien perustietojen hankkimiseen; pitää lisäksi tarpeellisena ihmisoikeuksiin liittyvän koulutuksen tehostamista komission vaatimuksen mukaisesti; 8. Korostaa, että suurella osalla kehitysmaiden väestöstä on riittämättömät kädentaidot, mikä johtuu riittämättömästä kädentaitojen harjoituksesta lapsuusiässä ja korostaa tämän vuoksi asianmukaisen harjoituksen tärkeyttä jo peruskoulutuksen aikana, esimerkiksi järjestämällä käsityö- ja askartelutunteja; 9. Vaatii, että huolehditaan ensisijaisesti siitä, että kaikille lapsille tarjotaan mahdollisuus opiskella äidinkielellään sekä maansa virallisella tai virallisilla kielillä heidän ollessaan pieniä ja jo ensimmäisten peruskouluvuosien aikana ja että paikallisten ja julkisten viranomaisten on annettava tällaisten toimenpiteiden vaikutuksille niille kuuluva merkitys sekä kerrottava niistä asianomaiselle väestölle; pitää valitettavana niiden valtioiden harjoittamaa politiikkaa, jotka kieltäytyvät tunnustamasta eri kansallisuutta olevien lasten perusoikeutta saada koulutusta äidinkielellään, minkä oikeuden kansainväliset järjestöt takaavat ja joka on sisällytetty kansainvälisiin sopimuksiin; 10. Kehottaa kehitysmaita tekemään yhteistyössä paikallisyhteisöjen kanssa käytännön aloitteita sen selvittämiseksi, miten julkisilla varoilla rahoitetulle peruskoulutukselle voidaan antaa huomattavampi etusija ilman, että huono-osaisten väestöryhmien tyttöjä ja poikia syrjitään; 11. On sitä mieltä, että opetussuunnitelmien ja opetusmateriaalin suunnitteleminen sekä opetuksen tavoitteiden ja opetusmenetelmien määritteleminen on kehitysmaiden oma asia ja että niiden kulttuurien tila ja erityisesti alkuperäisväestön oikeudet on otettava huomioon; on tietoinen siitä, että toisaalta on tärkeää edistää ajattelukykyä ja itsenäistä arvostelukykyä ja toisaalta korostaa kansalaistaidon ja demokratian ymmärtämisen opetusta; korostaa tarvetta ottaa paikallisyhteisöt mukaan päätöksentekoon, esimerkiksi silloin, kun käsitellään äidinkielellä annettavaa opetusta; 12. Korostaa tarvetta määrätietoisempaan yhteistyöhön kaikissa koulutukseen liittyvissä suunnitteluvaiheissa ja pitemmän aikavälin suunnittelussa erityisesti siten, että toimivaltuuksia hajautetaan ja että paikallisyhteisöjen annetaan kiinteämmin osallistua toimintaan, ja varoittaa niistä seuraamuksista, joita näihin sosiaalisiin ohjelmiin tehtävillä suhdannetilanteen mukaisilla leikkauksilla olisi, jos julkisia menoja supistettaisiin tai sidottaisiin uusiin käyttötarkoituksiin; 13. Pyytää koulutusjärjestelmän laadullisten ja määrällisten puutteiden vuoksi etusijan antamista toimenpiteille, joiden avulla koulutusjärjestelmien kapasiteettia voidaan kehittää järjestelmien sisällä ja jotka johtavat koulutuksen hallinnon paranemiseen kaikilla tasoilla paikallisyhteisöjen osallistuessa enemmän toimintaan, jotta käytettävissä olevat voimavarat voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla koulua käyvän väestön osuuden ja koulutuksen tason nostamiseksi mahdollisemman korkealle; samalla on varmistettava asianmukaisten toimenpiteiden avulla, ettei tyttöjen osuus jää poikien osuutta pienemmäksi; 14. Pitää tarkoituksenmukaisena edistää ensisijaisesti sellaista koulutustarjontaa, joka parhaiten soveltuu kunkin maan väestön luonnollisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin olosuhteisiin, jotta ne tuottaisivat eniten hyötyä maan kehitykselle; 15. Pitää olennaisena vaihtoehtoisten ja vapaamuotoisten koulutusmahdollisuuksien järjestämistä sellaisille lapsille ja aikuisille, jotka eivät voi käyttää hyväkseen tavanomaista koulutusta tai jotka ovat keskeyttäneet tavanomaisen koulunkäynnin ennenaikaisesti; 16. Antaa arvoa vanhempien, opetushenkilökunnan sekä paikallisjärjestöjen aktiiviselle osallistumiselle perustettaessa parasta mahdollista koulutusjärjestelmää ja kehottaa niitä osallistumaan toimintaan myös tulevaisuudessa; 17. Suosittaa eri sukupolvet huomioon ottavan lähestymistavan omaksumista koulutuskysymyksissä, jolloin ylitetään sukupolvien väliset rajat ja tunnustetaan kiinteä yhteys aikuisten luku- ja kirjoitustaitoon ja lasten koulutukseen tehtyjen investointien välillä ja erityisesti naisten luku- ja kirjoitustaidon ja tyttöjen koulutuksen välillä; 18. Katsoo, että opettajien perus- ja jatkokoulutus ja heidän pätevyytensä mukainen ja asianmukainen palkkauksensa, joka houkuttelee opetusalasta vakavissaan kiinnostuneita ja motivoi heitä laadullisesti korkean tason saavuttamiseen, on ennakkoedellytys koulutusjärjestelmän parantamiselle; 19. Korostaa keskiasteen koulutuksen ja teknisiin, käsityöläis- ja hallinnollisiin ammatteihin kouluttavan oppisopimuskoulutuksen tärkeyttä ja suosittelee normien kehittämistä näiden alojen asianmukaisen koulutuksen, sosiaalisen suojelun ja työsuojelun järjestämiseksi; korostaa erityisten maatalouden koulutusohjelmien merkitystä; 20. Katsoo, että on ensisijaisen tärkeää toisaalta luoda tarkoituksenmukaisia työpaikkoja johtajiksi koulutetuille ja toisaalta koulutusmahdollisuuksia satunnaisesti työskenteleville aikuisopiskelijoille kansalaisten perustarpeiden tyydyttämiseksi ja maaltapaon ehkäisemiseksi; 21. Vaatii, että naisten työelämään siirtymistä on tuettava erityisesti paikallishallintoon ja keskushallintoon siirtyvien sekä omaa yritystä perustavien naisten osalta, jolloin erityistä huomiota on kiinnitettävä taitotiedon välittämiseen naisten perinteisillä toiminta-alueilla, kuten harjoitettaessa (pienimuotoista) liiketoimintaa sekä tuotettaessa ja jalostettaessa elintarvikkeita; 22. Suosittaa käytettävissä olevien varojen vähäisyyden vuoksi laatimaan keskiasteen koulutuksen, yliopistokoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen realistisen tarvesuunnitelman, jossa otetaan huomioon talouselämän ja julkisen hallinnon tarpeet ja joka on laadittava siten, että maailmanlaajuinen ulottuvuus ja kestävän sosiaalisen kehityksen merkitys otetaan huomioon; 23. Ilmoittaa kannustavansa yliopistoja ja muita korkeakouluja harjoittamaan alueellista yhteistyötä toteuttaakseen tällä tasolla mahdolliset huomattavat säästöt ja edistääkseen naapurikansojen välistä solidaarisuutta; katsoo, että tätä yhteistyötä voidaan edistää myös kumppanuusjärjestelyillä sekä oppilaitosten välisellä opiskelija- ja harjoittelijavaihdolla ja paikallisilla aloitteilla; 24. Pitää suotavana paikallisten elinten ja järjestöjen sekä asiantuntijoiden ja työntekijöiden ottamista mukaan, mikäli mahdollista, yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoittamien hankkeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen; naisten edut ja tarpeet on otettava huomioon kaikissa suunnittelun eri vaiheissa tasavertaisen osallistumisen avulla; korostaa, että yhteistyöhön valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa olisi pyrittävä aina silloin, kun niiden paikallisten olojen tuntemus auttaa koulutusohjelmien sovittamisessa paikallisen väestön tarpeisiin, ja että olisi pyrittävä arvioimaan valtiosta riippumattomien järjestöjen uudistuksia sekä niiden vaikutuksia; 25. Katsoo, että koulutusalan uudistukset ja parannukset ovat pitkän aikavälin tavoitteita, jotka vaativat viranomaisilta pitkän aikavälin toimenpiteitä, ja korostaa yhteisön ja jäsenvaltioiden tarvetta sitoutua niihin pitkäaikaisesti, jotta koulutuksen alalla toteutetuilla toimenpiteillä saavutettaisiin myönteisiä tuloksia; 26. On sitä mieltä, että on varmistettava, että yhteisön ja jäsenvaltioiden koulutustoimen tukemiseksi toteuttamat toimenpiteet johtavat sellaiseen kestävään kehitykseen, josta paikallinen hallinto voi pitkällä aikavälillä ottaa vastuun sekä käytännön että rahoituksen osalta; 27. Korostaa, että on välttämätöntä käyttää koulutukseen sidottuja paikallisia varoja tehokkaammin hyväksi ja katsoo, että on yhä laajemmin edistettävä etäopetuksen kaltaisia uusia opetusmenetelmiä, joilla parannetaan kouluopetuksen tasoa ja koulutukseen pääsyä; 28. Suosittaa laajempaa yhtenäisyyttä ja tehokkuutta, tietojen ja kokemusten vaihtoa, inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen mahdollisimman järkevää käyttöä ja kehitysmaiden koulutusjärjestelmän parantamiseen tähtäävän politiikan yhteensovittamista asianomaisten elinten toimesta rahoittajien päätoimipaikoissa ja paikallistoimistoissa ottaen samalla huomioon myös Euroopan unionin ulkopuolisten maiden kokemukset; 29. Katsoo näin ollen, että tietojen ja kokemusten vaihto sekä ohjelmien toteuttamiseen liittyvien työtehtävien jako on lupaava lähtökohta ja pyytää, että koulutuksen alalla toimivat kansainväliset järjestöt, valtiosta riippumattomat järjestöt ja rahoittajavaltiot sekä Euroopan parlamentti voisivat osallistua toimintaan; 30. Suosittaa, että Euroopan kehitysrahaston varoista huomattava osuus osoitettaisiin yksinomaan koulutukseen muun muassa sellaisten toimenpiteiden, vaihtotoimintojen ja koulutusohjelmien toteuttamiseksi tai tukemiseksi, jotka toteutetaan yhteistyössä edunsaajavaltioiden ja paikallisten valtiosta riippumattomien kehitys- tai hyväntekeväisyysjärjestöjen kanssa; 31. Suosittaa, että tutkittaisiin tarkoin mahdollisuutta muuttaa joidenkin kehitysmaiden velkojen takaisinmaksut «koulutusluotoksi», jotta laajemman taloudellisen turvallisuuden takaava uusi taloudellinen elpyminen olisi mahdollinen; 32. Kehottaa puhemiestään toimittamaan tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.