EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 26.6.2015 COM(2015) 313 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE saavutettuihin tuloksiin perustuvasta unionin varoja koskevasta arvioinnista {SWD(2015) 124 final}

{SWD(2015) 125 final}



Sisällys Lyhenteet: JOHDANTO 318 artiklan nojalla annettavan kertomuksen merkitys Tämän vuoden kertomus 1. Eurooppa 2020 -strategia ja EU:n talousarvion lisäarvo 1.1 Yhteenveto edistymisestä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa 1.2 Esimerkkejä EU:n talousarviovarojen käyttämisestä sisäisiin ja ulkoisiin poliittisiin prioriteetteihin Esimerkki 1 – KASVU- JA TYÖLLLISYYSSOPIMUS: Miten hankejoukkolainoja koskevalla aloitteella on saatu lisärahoitusta merkittäviin infrastruktuurihankkeisiin Esimerkki 2 – Ebolan torjunta: EU:n koordinoitujen toimien ansiosta voitiin antaa nopeasti taloudellista, organisatorista ja humanitaarista apua Afrikan Ebola-epidemian torjumiseen 2. YHTEENVETO SAAVUTETUISTA TULOKSISTA 2.1 Älykäs ja osallistava kasvu (talousarvion otsake 1) A) KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ EDISTÄVÄ KILPAILUKYKY (otsake 1 a) B) TALOUDELLINEN, SOSIAALINEN JA ALUEELLINEN KOHEESIO (otsake 1 b) 2.2 Kestävä kasvu: luonnonvarat (otsake 2) 2.3 Turvallisuus ja kansalaisuus (talousarvion otsake 3) 2.4 Globaali Eurooppa (talousarvion otsake 4) 3. Päätelmät





Lyhenteet: COSME Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma DCI Kehitysyhteistyön rahoitusväline EAKR Euroopan aluekehitysrahasto EIP Euroopan investointipankki EKR Euroopan kehitysrahasto EKTR Euroopan kalatalousrahasto EMKR Euroopan meri- ja kalatalousrahasto ENI Euroopan naapuruusväline ERI Euroopan rakenne- ja investointirahastot ESIP Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma ESR Euroopan sosiaalirahasto FEAD Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto Horisontti 2020 Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2014–2020). IcSP Vakautta ja rauhaa edistävä väline INSC Väline ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten IPA Liittymistä valmisteleva tukiväline YKP Yhteinen kalastuspolitiikka

YMP Yhteinen maatalouspolitiikka YUTP Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka



JOHDANTO 318 artiklan nojalla annettavan kertomuksen merkitys Komission on esitettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 318 artiklan nojalla Euroopan parlamentille ja neuvostolle unionin varoja koskeva vuotuinen arviointikertomus, joka perustuu saavutettuihin tuloksiin, jäljempänä ’318 artiklan kertomus’ tai ’kertomus’. Kertomus on osa EU:n talousarvion toteuttamista koskevaa vuosittaista vastuuvapausmenettelyä. Se antaa Euroopan parlamentille mahdollisuuden tutkia EU:n talousarvion avulla saatuja tuloksia talousarvion toteuttamisen sääntöjenmukaisuuteen, laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien kysymysten lisäksi. Viimeksi mainittuja seikkoja käsitellään yhteenvedossa komission hallintosaavutuksista. EU:n talousarviosta noin 80 prosenttia kuuluu jaetun hallinnoinnin piiriin (komissio ja jäsenvaltiot) ja 20 prosenttia suoran hallinnoinnin piiriin (komissio). Jäsenvaltioiden edellytetään toimivan yhteistyössä komission kanssa ohjelmien toteuttamisessa, niiden arvioinnissa ja niistä raportoitaessa. Komissio on vastuussa parlamentille ja neuvostolle EU:n talousarvion toteuttamisesta, josta Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden. Seuranta- ja arviointijärjestelmät (myös tulostavoitteet ja -indikaattorit sekä arviointi- ja raportointijärjestelyt) esitetään Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymään vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvissa meno-ohjelmissa. Komissio on sisällyttänyt nämä tulostavoitteet ja -indikaattorit – samoin kuin hallintoa koskevat tavoitteet ja indikaattorit – pääosastojensa hallintosuunnitelmiin. Niistä on raportoitava vuotuisissa toimintakertomuksissa. Komissio raportoi menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta ja EU:n talousarvion toteutuksen hallinnoinnista vuotuisessa yhteenvetokertomuksessaan, joka perustuu vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyihin tietoihin. On siis monia erilaisia tietoja, jotka vaikuttavat vuosittaiseen vastuuvapausmenettelyyn. Näitä ovat tilit ja tase, johon on merkitty unionin varat ja vastuut, tiedot menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta, tiedot edistymisestä rahoitusohjelmien toteutuksessa ja hallinnoinnissa ja tiedot saavutetuista tuloksista. Junckerin komissio on ilmoittanut varmistavansa, että ”kaikki toimet, joita toteutamme, ovat mahdollisimman tuloksellisia ja tuottavat mahdollisimman suurta lisäarvoa”. Tämä yhdistettynä sääntelyn parantamista koskevaan politiikkaan merkitsee vahvaa sitoutumista tuloksiin keskittyvään EU:n talousarvioon. Parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin ovat pyytäneet, että 318 artiklan kertomuksessa esitetään vuosittain päivitetyt tiedot edistymisestä ohjelmien tavoitteiden saavuttamisessa ja siitä, miten ohjelmat ovat vaikuttaneet EU:n yleisiin tavoitteisiin. Komissio on vastannut antamalla tietoja sekä EU:n politiikkatavoitteiden että ohjelmien tavoitteiden saavuttamisesta. Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon useita tekijöitä. Ensinnäkin se, kuinka lähellä vuotuinen vastuuvapausmenettely on vastuuvapausmenettelyn kohteena olevien menojen toteutusvuotta, määrittää sen, missä määrin ajantasaista tietoa ohjelman tuloksista voidaan toimittaa. Tämä johtuu siitä, että vaikka vuositasolla on mahdollista raportoida käytetyistä varoista, EU:n varoin rahoitetuista toimista ja näiden toimien välittömimmistä ja suorimmista tuloksista, näin lyhyellä aikavälillä ei ole mahdollista raportoida EU:n toimien laajemmista tuloksista eli niiden vaikutuksista talouteen ja yhteiskuntaan. Monivuotisen rahoituskehyksen arviointi- ja raportointikehyksessä tunnustetaan, että laajempia tulostietoja alkaa olla saatavilla vasta noin puolivälissä kutakin ohjelmaa eli silloin, kun varojen käytöstä on kulunut riittävästi aikaa ja niillä toteutetut toimet ovat vaikuttaneet. Myös toimien vaikutuksen vahvuutta ja kestävyyttä voidaan arvioida vasta joitakin vuosia myöhemmin, kun tarkastellaan kehitystrendejä. Esimerkiksi taloudellisen tuen tarjoaminen pitkäaikaistyöttömien uudelleenkoulutukseen yhtenä vuotena voi parantaa tarjolla olevan koulutuksen laatua tai lisätä sen määrää seuraavana vuonna. Tämän pitäisi johtaa siihen, että työmarkkinoilla on ehkä sitä seuraavana vuonna tarjolla pätevämpää työvoimaa. Näiden asioiden kestävää vaikutusta eli sitä, saivatko kyseiset henkilöt pysyvän uuden työpaikan, voidaan arvioida joitakin vuosia tämän jälkeen, vuotuisen raportoinnin pohjalta havaittujen trendien perusteella. Tämän vuoksi EU:n varojen käytön tuotoksista ja tuloksista annetaan säännöllisesti tietoja vuosittaisessa raportoinnissa, mutta rahoitustoimien kokonaistuloksista raportointi alkaa vasta suunnilleen seitsenvuotisen rahoituskehyksen puolivälissä väliarvioinneilla ja se päättyy vasta monivuotisen rahoituskehyksen päättymistä seuraavina vuosina jälkiarviointeihin. Toiseksi on myös vaikeaa todeta yhteys toteutettujen toimien ja EU:n politiikkatavoitteiden saavuttamisen välillä, koska myös erilaisilla ulkoisilla tekijöillä on vaikutusta. Jatketaan pitkäaikaistyöttömien koulutusta koskevalla esimerkillä. Niillä moninaisilla tekijöillä, jotka vaikuttavat maailmanlaajuisen kaupankäynnin edellytyksiin ja yksityisen sektorin päätöksiin siitä, mihin päin maailmaa tuotanto sijoitetaan, voi olla voimakas vaikutus työllisyyteen eri maissa ja eri alueilla riippumatta tarjottavan koulutuksen laadusta ja määrästä. Kolmanneksi on otettava huomioon se seikka, että EU:n menojen osuus on ainoastaan noin 2 prosenttia yhteenlasketuista julkisista menoista EU:ssa ja 1 prosentti bruttokansantulosta. Vaikka EU:n varojen käytöllä voidaan tuoda lisäarvoa kansallisten varojen käyttöön, edistää tehokkaita sisämarkkinoita, vähentää alueellisia kehitys- ja tuloeroja jne., EU:n rahoitusohjelmien kautta kanavoitavien varojen vaikutus on rajallinen, koska kyse on suhteellisen vähäisistä summista verrattuna koko julkiseen talouteen ja markkinatilanteeseen. Kaikki nämä tekijät on otettava huomioon, kun tarkastellaan 318 artiklan kertomuksen panosta EU:n vuotuisessa vastuuvapausmenettelyssä. Tämän kertomuksen jatkokehityksessä on otettava huomioon työ, jota komissio tekee jatkuvasti koko budjettikierroksen ajan varmistaakseen, että varojen kohdentamispäätösten tukena on parhaat mahdolliset tiedot; vähentääkseen hallinnollista rasitusta, yksinkertaistaakseen ja nopeuttaakseen EU-rahoituksen saantia; ja soveltaakseen kustannustehokkaampaa valvontaa. Myös toimielinten välinen viestintä ja vuoropuhelu siitä, miten voidaan päästä parhaisiin tuloksiin ja parhaiten tiedottaa suurelle yleisölle, ovat vahvoja painopisteitä. Parlamentin pyynnöstä perustettavan toimielinten välisen tulosbudjetointityöryhmän on määrä lisätä tulevien päätösten perustaksi yhteisymmärrystä siitä, mikä on paras tapa edetä tulossuuntautuneen EU:n talousarvion suhteen. Tämän vuoden kertomus

Unionin talousarvio kaudeksi 2014–2020 (monivuotinen rahoituskehys 2014–2020) on jaettu menoluokkiin (talousarvion otsakkeisiin), jotka vastaavat EU:n toiminnan osa-alueita: 1) Älykäs ja osallistava kasvu 2) Kestävä kasvu: luonnonvarat, 3) Turvallisuus ja kansalaisuus, ja 4) Globaali Eurooppa. Näihin osa-alueisiin sidottujen varojen enimmäismäärä on 960 miljardia euroa seitsemän vuoden aikana. Uuden monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien toteuttaminen alkoi varainhoitovuona 2014. Samaan aikaan jatkui aiemmasta vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä rahoitettaviin ohjelmiin kuuluvien hankkeiden rahoittaminen. Kuten viimevuotisessa 318 artiklan kertomuksessa todettiin, vuoden 2014 raportoinnissa käsitellään sekä ensimmäisiä merkkejä edistymisestä vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien toteuttamisessa että palautetta, joka on käytettävissä aiempaan monivuotiseen rahoituskehykseen 2007–2013 kuuluvien ohjelmien puitteissa rahoitettujen hankkeiden tuloksista ja vaikutuksista. Raportointi perustuu komission osastojen vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyihin tietoihin, joissa yhdistetään seurantatietoja, arviointeja ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toiminnantarkastuksista saatua näyttöä. Vuotuisissa toimintakertomuksissa on yksityiskohtaista tietoa indikaattoreista, joilla mitataan edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa EU:n eri politiikan aloilla. Koko komission kattava katsaus edistymiseen keskeisten suorituskykyindikaattoreiden osalta esitetään yhteenvedossa komission hallintosaavutuksista vuonna 2014. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä rahoitettujen tärkeimpien meno-ohjelmien jälkiarvioinnit eivät ole vielä saatavilla. Siksi tämän vuoden kertomus sijoittuu välivaiheeseen aikaisemman monivuotisen rahoituskehyksen tulosten jatkoraportoinnin ja uuden monivuotisen rahoituskehyksen varojen käytön alkamisen välillä. Kertomuksessa noudatetaan parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen pyyntöjä keskittyä raportoinnissa enemmän siihen, miten talousarvio vaikuttaa Eurooppa 2020 -strategiaan ja mikä on talousarvion tuoma EU:n lisäarvo. Kertomuksessa esitetään yhteenveto etenemisestä kohti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita. Yksi hyvä esimerkki tästä on se, miten varoja mobilisoitiin, kun valtionpäämiehet tekivät vuonna 2012 aloitteen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden edistämiseksi kasvu- ja työllisyyssopimuksen avulla. Sopimuksella rahoitetaan aloitteita talouden taantuman torjumiseksi. Yhdestä tällaisesta, hankejoukkolainoja koskevasta aloitteesta, saatiin tuloksia käyttöön vuonna 2014. Kertomus sisältää myös esimerkkejä EU:n talousarvion luomasta lisäarvosta, ja siihen liittyy komission valmisteluasiakirja (SWD1), jossa käsitellään EU:n toimien tehokkuutta ja tuloksellisuutta sekä synergiaa, jota ne luovat tuottaen EU:n lisäarvoa. Kuten viime kerralla, on laadittu myös toinen valmisteluasiakirja (SWD2), jossa kerrotaan, miten komissio on toteuttanut 318 artiklan perusteella annettavan arviointikertomuksen kehittämistä koskevaa toimintasuunnitelmaa vuodelta 2013. Kertomuksen rakenne: Kertomuksen 1 jaksossa on yhteenveto edistymisestä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa, ja siinä kerrotaan, miten EU:n talousarviovaroja on käytetty sisäisiin ja ulkoisiin poliittisiin painopisteisiin. Esimerkki 1 osoittaa, miten EU:n talousarvion avulla on vivutettu rahoitusta tärkeisiin infrastruktuurihankkeisiin hankejoukkolainoja koskevan aloitteen avulla. Esimerkki 2 osoittaa EU:n talousarvion tuoman lisäarvon koordinoitaessa taloudellista, organisatorista ja humanitaarista apua Afrikan Ebola-epidemian torjumiseen. Jaksossa 2 esitetään kokonaisvaltainen katsaus unionin varoilla saatuihin tuloksiin, joita tarkastellaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain. Jakso on jaettu kahteen päälukuun – unionin sisäisiin politiikkoihin ja unionin ulkoisiin politiikkoihin. Komissio kertoo tätä rakennetta noudattaen ohjelmien avulla saavutetuista tuloksista ja vaikutuksista ja ohjelmien tuloksiin liittyvistä toiminnallisista näkökohdista. Jaksossa 3 esitetään yhteenvero tärkeimmistä havainnoista ja esitetään päätelmiä.





1. Eurooppa 2020 -strategia ja EU:n talousarvion lisäarvo 1.1 Yhteenveto edistymisestä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa Eurooppa 2020 on Euroopan unionin kymmenvuotinen kasvu- ja työllisyysstrategia, joka käynnistettiin vuonna 2010. Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteiden saavuttamiseksi strategiassa asetetaan viisi yleistavoitetta, jotka liittyvät työllisyyteen, tutkimukseen ja kehittämiseen, ilmastoon ja energiaan, koulutukseen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. Kukin jäsenvaltio asettaa niiden perusteella kansalliset tavoitteensa. Vuosien 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys on yksi keino, jolla EU voi vaikuttaa näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Kansalliset hallitukset ovat keskiössä tuloksien aikaansaamisessa. Useimmilla osa-alueilla kansalliset tavoitteet eivät ole tarpeeksi kunnianhimoisia, jotta ne yhdessä olisivat yhtä kunnianhimoisia kuin EU:n tavoitteet, eikä EU:n talousarvio, jonka osuus kaikista julkisista menoista EU:ssa on noin 2 prosenttia, riitä ratkaisemaan tätä ongelmaa. Seuraavassa kaaviossa esitetään edistyminen vuodesta 2008 ja ero Eurooppa 2020 -strategian keskeisiin tavoitteisiin. Lähde: Eurostatin julkaisu 2. maaliskuuta 2015. Tämän kertomuksen lukujen rakenne pohjautuu mahdollisuuksien mukaan Eurooppa 2020 -strategian prioriteetteihin, jotka ovat älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, ja EU:n ohjelmien tulokset kytketään Eurooppa 2020 -tavoitteisiin. Eri luvuissa raportoituja tuloksia olisi tulkittava ottaen huomioon edellä kuvattu yleinen edistyminen Eurooppa 2020 -tavoitteissa. EU:n talousarviovaroilla sekä tuetaan pitkän aikavälin Eurooppa 2020 -tavoitteita että vastataan lyhyen aikavälin haasteisiin. Seuraavat kaksi esimerkkiä kertovat siitä, miten EU:n rahoitus kohdennetaan lyhyen aikavälin poliittisiin prioriteetteihin sekä sisäisissä että ulkoisissa toimissa. 1.2 Esimerkkejä EU:n talousarviovarojen käyttämisestä sisäisiin ja ulkoisiin poliittisiin prioriteetteihin Esimerkki 1 – KASVU- JA TYÖLLLISYYSSOPIMUS: Miten hankejoukkolainoja koskevalla aloitteella on saatu lisärahoitusta merkittäviin infrastruktuurihankkeisiin EU:n valtionpäämiehet hyväksyivät kesäkuussa 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen antaakseen lisäpontta Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseen. Aloite sisältää useita toimia, jotka jäsenvaltiot, komissio ja EIP toteuttavat. Yksi näistä toimista on hankejoukkolainoja koskevan aloitteen käynnistäminen EIP:n ja EU:n rahoittamana pilottihankkeena, jossa EU:n talousarviosta tuleva osuus on 230 miljoonaa euroa. On arvioitu, että hankejoukkolainapilotilla saataisiin jopa 4,5 miljardin euron lisäinvestoinnit pilottihankkeisiin, jotka kohdistuvat keskeiseen liikenne-, energia- ja laajakaistainfrastruktuuriin, ja samalla edistettäisiin talouskasvua ja työllisyyttä. Vuonna 2014 hankejoukkolainoja koskevasta aloitteesta saatu näyttö osoitti, että aloitteella oli mahdollisuus mobilisoida lisärahoitusta. Hankkeiden 4,5 miljardin euron pääomakustannuksista noin 2,1 miljardia on katettu rahoituksella, jossa on käytetty EU:n/EIP:n toteuttamaa infrastruktuurihankkeiden luottoriskiä vähentävää järjestelyä kaikilla kolmella sektorilla, ja lähitulevaisuudessa katetaan vielä noin 2 miljardia euroa tulevien hankkeiden pääomakustannuksia. Tähän mennessä on saatu valmiiksi neljän EU:n talousarviosta rahoitusta saavan hankkeen rahoitussopimukset: 1.Belgian uusi A11-moottoritie (hankkeen kokonaiskustannukset 657,5 miljoonaa euroa): Valmistuttuaan A11-moottoritie yhdistää Zeebruggen sataman suoraan Euroopan moottoritieverkostoon. 2.Saksan Bordesholmin ja Hampurin välisen A7-moottoritien jatko (hankkeen kokonaiskustannukset 772 miljoonaa euroa): A7 on Saksan pisin moottoritie ja yksi tärkeimmistä pohjois-eteläsuuntaisista yhteyksistä Skandinavian ja Keski-Euroopan välillä. Hankkeen ansiosta moottoritien liikennemäärää on mahdollista lisätä. 3.Laajakaistainfrastruktuurihanke (Axione) Ranskassa (hankkeen kokonaiskustannukset 189,1 miljoonaa euroa): EIP:n annettua EU:n talousarvion tukemana luottoriskiä vähentävän remburssin yritys pystyi toteuttamaan Euroopan ensimmäisen pörssissä noteeratun ja luokitetun hankejoukkolainan televiestintäalalla. Hankkeella tuetaan laajakaistaverkon ylläpitoa ja laajentamista sellaisilla Ranskan alueilla, joilla on pääasiassa alhainen väestöntiheys.

4.Greater Gabbardin 504 megawatin offshore-siirtohanke (OFTO) Yhdistyneessä kuningaskunnassa (hankkeen kokonaiskustannukset 420 miljoonaa euroa): Kyseessä on ensimmäinen OFTO-hanke, joka on riittävän suuri pääomamarkkinoiden kiinnostuksen herättämiseksi. Greater Gabbardin joukkolainan liikkeeseenlasku osoitti, että yleisöannissa voidaan hankejoukkolainoja koskevan aloitteen mukaista luottoriskin vähentämisjärjestelyä käyttäen saada merkittävä hintaetu perinteiseen pankkirahoitukseen verrattuna. Saavutettu vipuvaikutustähän mennessä allekirjoitetuissa transaktioissa on noin yhdeksän. EIP:llä on hankejoukkolainoja koskevan aloitteen yhteydessä EIP:n etuoikeutettuun luotonantoon verrattuna heikompi etuoikeusasema, mikä on selvästi houkutellut yksityisiä sijoittajia hankkeisiin. EIP:n rooli luottoriskin vähentäjänä on antanut yksityisille sijoittajille varmuuden siitä, että pankki tulee jo varhaisessa vaiheessa mukaan hankkeeseen liittyviin hankintoihin. Sen ansiosta hankkeita toteuttaneiden yritysten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen riskiprofiili on houkutellut laajasti institutionaalisia sijoittajia. Hankejoukkolainavaihtoehto, johon liittyy luottoriskiä vähentävä järjestely, antoi viranomaisille huomattavan hintaedun verrattuna pankkirahoitukseen, mikä taas antoi kuluttajille enemmän lisäarvoa. Kasvu- ja työllisyyssopimuksesta huomattava osuus kohdennettiin rakennerahastojen (nyttemmin Euroopan rakenne- ja investointirahastot eli ERI-rahastot) kautta kasvua lisääviin toimenpiteisiin, kuten tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseen, pk-yrityksille ja työllisyyden lisäämiseen. Tämän kertomuksen 2.1 B luvussa kerrotaan tarkemmin ERI-rahastojen tuloksista näillä osa-alueilla sekä investoinneista, jotka on mobilisoitu uuden monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Esimerkki 2 – Ebolan torjunta: EU:n koordinoitujen toimien ansiosta voitiin antaa nopeasti taloudellista, organisatorista ja humanitaarista apua Afrikan Ebola-epidemian torjumiseen Vuoden 2014 Ebola-pandemia on käynnissä oleva kriisi, joka koskettaa ja huolestuttaa koko maailmaa. Ebolaa on esiintynyt kolmessa Länsi-Afrikan maassa (Liberia, Sierra Leone ja Guinea), ja vuoden 2014 loppuun mennessä tautiin oli kuollut noin 8 800 ja sairastunut yli 22 000 potilasta. Ebolan kitkeminen edellyttää paikallisia toimia, jotka ovat hyvin riippuvaisia kansainvälisestä rahoituksesta. EU mobilisoi nopeasti joulukuuhun 2014 mennessä yli 1,1 miljardia euroa epidemian torjuntaan osana laajempaa kansainvälistä toimintaa. EU:n talousarviosta tuleva rahoitusosuus oli noin 417 miljoonaa euroa, ja se jakautui eri budjettikohtiin seuraavasti. EU:n talousarviosta tuetaan epidemian seurantaa, diagnostiikkaa, hoitoa ja lääkintätarvikkeita; lääkäreiden, sairaanhoitajien ja siirrettävien laboratorioiden lähettämistä; terveydenhuollon työntekijöiden koulutusta ja tietoisuutta lisääviä toimia. Koordinoinnin lisäksi EU:n roolina on parantaa kolmansien maiden valmiuksia vastata näihin uhkiin. EU on tukenut kyseisten maiden vakauttamista ja auttaa tällä hetkellä niitä elpymään. Euroopan unionin lisäarvo osoitettiin vuonna 2014 monin tavoin: Tuloksellisuus: EU:n toiminta oli ainoa keino saada aikaan nopeita ja vaikuttavia tuloksia koordinoidusti. EU esimerkiksi koordinoi EU:n sisällä ennalta ehkäiseviä toimia, kuten tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, koulutti terveydenhuollon ammattilaisia ja ylläpiti laajaa humanitaarisen avun asiantuntijoiden verkostoa. Tehokkuus: EU:n tason toiminta antoi parempaa vastinetta rahoille kokoamalla resursseja ja asiantuntemusta yhteen. EU pystyi hyödyntämään mittakaavaetuja, jotka toivat lisäarvoa. Esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelman avulla kehitetään kustannustehokkaita hoitoja, rokotteita ja nopeita diagnosointimenetelmiä. Synergia: EU:n toiminta täydensi jäsenvaltioiden toimintaa ja synnytti vipuvaikutusta vähentämällä eroja ja luomalla . Seuraavassa esitetään EU:n eri ohjelmien panos kokonaisuuteen. Henkilöstö ja laitteet EU:n hätäavun koordinointikeskus (ERCC) seuraa tiiviisti ebolatilannetta ja on ebolakoordinaattorina toimivan komissaarin Christos Stylianideksen alainen toimintakeskus. ERCC tarjoaa foorumin, jolla helpotetaan EU:n avun tehokasta koordinointia. On myös perustettu päivittäin kokoontuva ebolatyöryhmä määrittelemään yhteisiä toimia. Toinen ratkaiseva tekijä on ollut lentoliikenne terveydenhuollon työntekijöiden ja tavaroiden kuljettamisessa. Alankomaiden laivaston alus on ERCC:n tuella toimittanut ebola-alueelle yhdeksästä jäsenvaltiosta 5 000 tonnia avustustarvikkeita, kuten ambulansseja, kuorma-autoja, kenttäsairaaloita ja suojavarusteita. EU on myös ottanut käyttöön evakuointijärjestelmän sairastuneita kansainvälisiä avustustyöntekijöitä varten, mikä on olennainen edellytys sille, että alueelle voi matkustaa enemmän terveydenhuollon työntekijöitä.

Tutkimus Maailman terveysjärjestön (WHO) kehotettua kansainvälistä yhteisöä etsimään keinoja auttaa Ebolan torjunnassa komissio otti käyttöön rahoitusta Horisontti 2020 -ohjelmasta ja onnistui ennennäkemättömän nopeasti käynnistämään tutkimushankkeita lokakuussa 2014. Samaan aikaan innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI), joka on Euroopan komission ja Euroopan lääketeollisuuden kumppanuushanke, sai kerättyä 101 miljoonaa euroa lääketeollisuudelta. Komissio auttaa myös epidemian seurannassa ja jäljittämisessä. Yhteisen tutkimuskeskuksen kautta EU auttaa WHO:ta kehittämään vaarojen havaitsemisen ja riskinarvioinnin järjestelmäänsä, jota käytetään tautitapausten seuraamiseen siellä, missä ebolaa jo esiintyy, taudin leviämisen havaitsemiseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja vastatoimien määrittämiseen. Koordinoidut tutkimustoimet sekä hätätilanteissa että epidemioiden välillä ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta tulevia tautitapauksia voidaan torjua tehokkaasti ja nopeasti. Tästä syystä komissio on ottanut johtavan roolin ja käynnistänyt tartuntatautien maailmanlaajuisen tutkimusyhteistyön, joka luo yhteyksiä tutkimusrahoittajien välillä ympäri maailmaa. Sen tavoitteena on käynnistää tulokselliset tutkimustoimet 48 tunnin kuluessa taudinpurkauksesta. Kansanterveys ja varautuminen Euroopassa Terveysalan toimintaohjelman kautta useat laboratoriot ovat yhdistäneet voimansa parantaakseen diagnosointivalmiuksia toimilla, joihin on kuulunut operatiivisten valmiussuunnitelmien laatiminen, materiaaliostoja (diagnostiikkasarjat), henkilöstön koulutusta ja ulkoista laadunvarmistusta. Yli 220 näytettä on testattu verkostossa, joka on toimittanut osaavaa henkilöstöä vastaaviin laboratoriotoimintoihin myös Länsi-Afrikassa (Guinea, Liberia). Tämä kokemus on hyvin tärkeää, sillä sitä tullaan käyttämään mallina Euroopan tason toimille vastaavissa tapauksissa. Valmisteluja tehtiin myös mahdollisten EU:ssa todettavien Ebola-tapausten varalta. Näihin kuuluvat eri puolille EU:ta nimetyt noin 50 keskusta, joissa on yli 20 000 vuodepaikkaa, erikoistuneiden laboratorioiden, ambulanssien ja lentoliikenteen verkosto, tuhansien lääkintätyöntekijöiden koulutus ja tiedotteiden julkaiseminen lentokentillä ja satamissa sekä tiedotusvälineissä. Lisäksi lokakuussa 2014 perustettiin yhteistyössä Maailman terveysjärjestön kanssa EU:n mekanismi ebolaan sairastuneiden evakuoimiseksi Afrikasta Eurooppaan. Sen puitteissa neljä ebolapotilasta on siirretty sairaalaan Eurooppaan. Alueellinen varautuminen Vakautta ja rauhaa edistävällä välineellä (IcSP) ja muilla käynnissä olevilla EU:n ohjelmilla tuetaan ebolaan varautumista Länsi-Afrikassa (ja laajemmin) – esimerkiksi auttamalla Norsunluurannikon keskussairaalan ebolanhoitoyksikön kunnostamisessa ja varustamisessa, auttamalla hygieniatietoa välittävässä Guinea-Bissaun vesi- ja sanitaatio-ohjelmassa ja perustamalla Burkina Fasoon elimen kansallisen varautumissuunnitelman tukemiseksi. Ebolaepidemian torjuntatoimista saatujen kokemusten ja EU:n osallistumisen vaikutusten analysointi on jo aloitettu sekä EU:n yksiköissä että jäsenvaltioiden kanssa ja myös YK:n tasolla, jossa YK:n pääsihteeri on nimittänyt tähän korkean tason paneelin. Analyysien tulokset tulevat käyttöön vuonna 2015.

2. YHTEENVETO SAAVUTETUISTA TULOKSISTA Tässä luvussa luodaan katsaus tuloksiin, joita tärkeimmissä rahoitusohjelmissa on vuonna 2014 saavutettu. Ne esitetään budjettiotsakkeittain. Luvuissa 2.1–2.3 käsitellään unionin sisäisiä politiikkoja ja luvussa 2.4 unionin ulkoisia politiikkoja. Painopiste on alustavissa tuloksissa, sillä pitkän aikavälin tuloksia ja vaikutuksia ei ole vielä saatu. Kukin luku rakentuu seuraavista jaksoista: 1.Jakso, jossa käsitellään otsakkeesta rahoitettuja vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmia, niiden rahoituksen kattavuutta ja soveltuvin osin sitä, kuinka ne vaikuttavat Eurooppa 2020 -strategian toteutumiseen. Jos mahdollista, esitetään yleiskatsaus toteuttamisen edistymisestä alkuvaiheessa. 2.Jakso, jossa esitellään vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvien ohjelmien tuloksia ja vaikutuksia ja annetaan esimerkkejä EU:n lisäarvosta. 3.Toiminnan tuloksellisuutta koskeva jakso, jossa esitetään näyttöä operatiivisista näkökohdista sekä komission toimista, joilla pyritään parantamaan ohjelman hallinnointia ja toteutusta ohjelmien tulosten edistämiseksi. 2.1 Älykäs ja osallistava kasvu (talousarvion otsake 1)

A) KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ EDISTÄVÄ KILPAILUKYKY (otsake 1 a) Vuonna 2014 tärkeimmät otsakkeeseen 1 a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” kuuluvat ohjelmat (95 % sidotusta rahoituksesta) ovat Horisontti 2020, suuret infrastruktuurihankkeet (Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS) ja Galileo, kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER) ja Copernicus), Verkkojen Eurooppa -väline ja Erasmus+-ohjelma, josta tuetaan koulutusta, nuorisoa ja urheilua. Vaikka yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevasta COSME-ohjelmasta rahoitettujen toimien määrärahat ovatkin absoluuttisesti pienemmät, ne ovat merkittäviä eurooppalaisille pk-yrityksille. Muiden pienempien ohjelmien osuus on 5 prosenttia rahoituksesta, ja niissä keskitytään erityiskysymyksiin, joihin tarvitaan EU:n tason ratkaisu. Edellä mainitun otsakkeen 1 a ohjelmiin on vuonna 2014 osoitettu talousarvion maksusitoumusmäärärahoja 15,97 miljardia euroa eli 12 prosenttia EU:n talousarvion otsakkeiden 1–4 yhteenlasketuista määrärahoista vuonna 2014. Ohjelma Vuoden 2014 talousarvion maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa euroa) Horisontti 2020, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma 9 023,1 Suuret infrastruktuurihankkeet (ITER, EGNOS ja Galileo, Copernicus) 2 418,9 Verkkojen Eurooppa -väline 1 976,2 Koulutus, nuoriso ja urheilu (Erasmus+) 1 558,8 Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) 254,1 Muut (esim. sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva Euroopan unionin ohjelma (PSCI), Tulli, Fiscalis, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (EaSI), Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)) 743,6 YHTEENSÄ 15 974,7 Näillä tärkeimmillä rahoitusohjelmilla edistetään älykästä ja kestävää kasvua koskevia Eurooppa 2020 –strategian painopisteitä. Niillä tuetaan investointeja Euroopan tulevaisuuteen useilla eri ohjelmilla, joilla pyritään lisäämään tutkimusta ja innovointia, parantamaan osaamistasoa ja (elinikäistä) oppimista, edistämään yrittäjyyttä, helpottamaan älykkäiden verkkojen käyttöä ja digitaalitaloutta, rakentamaan toisiinsa kytkeytyviä Euroopan laajuisia verkkoja, investoimaan yleiseurooppalaiseen infrastruktuuriin ja lisäämään energia- ja resurssitehokkuutta. Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitetta nostaa T&K-investoinnit 3 prosenttiin BKT:sta ei voida saavuttaa – eikä ollut tarkoituskaan saavuttaa – yksin EU:n rahoituksella, koska sen osuus on noin 10 prosenttia julkisista T&K-menoista, joista suurimman osan rahoittavat jäsenvaltiot. EU:n talousarviolla pyritään maksimoimaan EU:n rahoituksen vaikutukset edistämällä kumppanuuksia jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin organisaatioiden kanssa ja niiden keskuudessa yhteisen ohjelmasuunnittelun ja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien avulla sekä luomalla EU:n rahoitukselle vipuvaikutuksia Horisontti 2020:n, Verkkojen Eurooppa -välineen ja COSME-ohjelman rahoitusvälineiden kautta. Tähän otsakkeeseen kuuluvia ohjelmia toteutetaan suoran hallinnoinnin kautta. Vuodesta 2014 niiden toteutus on osittain ulkoistettu viidelle toimeenpanovirastolle: tutkimuksen toimeenpanovirastolle (REA), Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirastolle (ERCEA), pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavalle toimeenpanovirastolle (EASME), innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirastolle (INEA) ja koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle (EACEA). Kaikkien tämän otsakkeen ohjelmien toteutus alkoi vuonna 2014. Horisontti 2020 -ohjelman vuoden 2014 ehdotuspyynnöt herättivät jo runsaasti kiinnostusta. Ehdotuspyyntöjä oli 79, ja avustussopimuksia allekirjoitettiin 1 410. Erityisesti Erasmus+-ohjelmasta rahoitettua liikkuvuutta koskeva kysyntä oli odotettua suurempaa (noin 21 000 esitettyä koulutushanketta ja yli 11 000 nuorisohanketta), ja yhteistyöhankkeiden osalta (noin 12 000 esitettyä hanketta) kysyntä oli käytettävissä oleviin määrärahoihin suhteutettuna erittäin suurta (useimmissa tapauksissa valittujen osuus noin 15 % tai vähemmän). Tutkimuksen puiteohjelman houkuttelevuudesta kertoo myös se, että monet EU:n ulkopuoliset maat ovat pyytäneet päästä mukaan. Vuonna 2014 allekirjoitettiin Horisontti 2020 -assosiaatiosopimukset 12 maan kanssa ja kaksi muutakin maata on pyytänyt assosiaatiota. Yhdysvaltojen, Ukrainan ja Kiinan kanssa tehtyjen tieteen ja teknologian yhteistyösopimusten uusiminen saatiin myös päätökseen. Galileon, EGNOSin ja Copernicuksen osalta komission haasteena on vuosina 2015–2020 kysynnän ja kaupallisen hyödyntämisen edistäminen käyttäjäyhteisöjen ja kaupallisten toimijoiden keskuudessa. Ollaan vielä alkuvaiheessa, mutta näyttää edelleen siltä, että tarjottavat palvelut voivat laajentua edelleen suunnitellulla tavalla ja että tarjottujen palvelujen kaupallinen käyttöönotto tulee olemaan tyydyttävää. Vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset ja vaikutukset Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma EU:n tutkimuspolitiikalla edistettiin seitsemännen puiteohjelman kautta Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitetta, jonka mukaan investoinnit tutkimus- ja kehittämistoimintaan on nostettava kolmeen prosenttiin suhteessa BKT:hen (2,02 prosenttia vuonna 2013). Käynnissä olevan jälkiarviointityön tuloksia odotetaan vielä, mutta viimeisimmät saatavilla olevat seitsemännen puiteohjelman osallistumistilastot osoittavat, että vuosina 2007–2013 saatiin 487 ehdotuspyyntöön lähes 136 000 ehdotusta, joihin osallistui yli 600 000 hakijaorganisaatiota ja henkilöä. Noin 20 prosentille ehdotuksista myönnettiin rahoitusta. Valittuihin ehdotuksiin perustuvien hankkeiden kokonaiskustannukset kaudella 2007–2013 oli 64,3 miljardia euroa, ja vastaava EU:lta pyydetty rahoitusosuus oli 45,4 miljardia euroa käytettävissä olleista yhteensä 55,5 miljardin euron varoista. Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osuus kaikista kaudella 2007–2013 hankkeisiin osallistuvista elinkeinoelämän organisaatioista on 46 prosenttia. Pk-yritysten osallistuminen tutkimusyhteistyöhankkeisiin nousi 17,4 prosenttiin (lokakuuhun 2013 mennessä) ja ylitti näin 15 prosentin tavoitteen. EU:n keskimääräinen rahoitusosuus seitsemänteen puiteohjelmaan osallistuville pk-yrityksille kaudella 2007–2013 on 259 772 euroa pk-yritystä kohti. Joulukuuhun 2014 mennessä seitsemännen puiteohjelman hankkeista oli saatu päätökseen 48 prosenttia. Niistä syntyi yli 38 600 tieteellistä julkaisua, joista lähes 40 prosenttia julkaistiin vaikutusvaltaisissa, vertaisarvioiduissa julkaisuissa. Seitsemännen puiteohjelman hankkeita saatiin päätökseen 7 288. Teknologisena tuotoksena syntyi 1 586 immateriaalioikeushakemusta, joista 1 291 oli patenttihakemuksia (81 %). Patenttihakemusten suhteellisen suuri osuus on osoitus tehdyn tutkimustyön hyödynnettävästä innovointipotentiaalista. Osallistuminen seitsemänteen puiteohjelmaan on vaikuttanut myös tutkijoiden kestävään työllisyystasoon Euroopassa. Vuonna 2014 toteutetun arviointitutkimuksen mukaan tukea saaneet tutkimusryhmät palkkasivat noin 142 000 uutta tutkijaa toteuttaessaan seitsemännen puiteohjelman hankkeita. Noin 43 prosenttia jäi tutkimusryhmiinsä hankkeen päättymisen jälkeen (nettomääräisesti 1 tutkija 2,3:a palkattua tutkijaa kohti). Tämä vastaa suoraan arviolta 61 000:tta uutta työpaikkaa osallistuvissa organisaatioissa hankkeen päättymisen jälkeen. Puiteohjelmaan osallistuminen on myös auttanut lisäämään naistutkijoiden ja kansainvälisten tutkijoiden osuutta tukea saavissa tutkimusryhmissä. Kauden 2007–2013 Marie Skłodowska-Curie -toimilla tuettiin noin 50 000:tta tutkijaa (joista noin 10 000 tohtorintutkintoa suorittavia), jotka edustivat 136:tta eri kansallisuutta ja työskentelivät yli 81:ssä eri maassa. Useammassa kuin yhdessä viidestä seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelman hankkeesta on osallistuja kolmannesta maasta (22 %). Näitä kolmansia maita oli 105. Tärkeimmät tutkimusalat, joihin kolmannet maat osallistuvat, ovat terveys; elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia; tieto- ja viestintätekniikka; ja ympäristö. Viisi eniten osallistunutta kolmatta maata ovat Yhdysvallat ja BRIC-maat. Vuonna 2014 tehty selvitys, joka tehtiin seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelmaan osallistuneiden kansainvälisten osallistujien keskuudessa, osoitti, että seitsemännen puiteohjelman kansainvälisen yhteistyön edut ovat suuremmat kuin kansallisten rahoitusmekanismien, koska osallistuminen puiteohjelmaan tarjoaa: • paremmat yhteydet kansainväliseen tiedeyhteisöön/verkostoon; • yhteyden alan johtaviin tutkijoihin; • osallistuville tutkijoille/organisaatioille mainetta, aseman ja statuksen; • käytettävissä olevan ja lisärahoituksen vipuvaikutuksen; • edellytykset kansainvälisten yhteenliittymien perustamiselle. Suuret infrastruktuurihankkeet

Vuonna 2014 Sveitsi allekirjoitti EU:n ja Euratomin kanssa assosiaatiosopimuksen, joka kattaa joitakin Horisontti 2020 -ohjelman, Euratomin tutkimusohjelman ja ITERin osia kaudella 2014–2020. Sopimuksella varmistetaan Sveitsin osallistuminen ITERin toimiin ja annetaan Sveitsille mahdollisuus täysivaltaiseen jäsenyyteen ITER-yhteisyrityksessä (F4E), jonka tehtävänä on antaa EU:n panos ITER-organisaatioon. Eurooppalaisia satelliittinavigointijärjestelmiä (EGNOS ja Galileo) ja Euroopan maanseurantajärjestelmää GMES-Copernicusta tukevat rahoitusohjelmat tuottivat tuloksia myös vuonna 2014. Noin 65 prosenttia kaikista olemassa olevista satelliittinavigointivastaanotinmalleista on nyt EGNOSin kanssa yhteensopivia, mikä tarkoittaa, että nämä vastaanottimet voivat vastaanottaa EGNOS-viestejä. Euroopassa on tällä hetkellä käytössä yli 170 EGNOS-pohjaista laskeutumisjärjestelmää yli 110 lentoasemalla 15 maassa. Ne mahdollistavat paremman navigoinnin laskeuduttaessa lentokentälle olosuhteissa, joissa näkyvyys on huono. Airbus A350 on ensimmäinen suuri kaupallisessa liikenteessä käytettävä lentokone, jolla on mahdollisuus käyttää EGNOSia laskeutumiseen. Useimmat niistä 750 yrityksestä, jotka ovat tilanneet koneen, ovat sopineet EGNOS-vaihtoehdosta. EGNOSia käytetään myös sisävesiliikenteessä sillä 400 kilometrin matkalla, jonka Tonava virtaa Unkarin läpi. Monikansallinen kaasu- ja öljy-yhtiö valmistelee kaikkien Italiassa olevien 1 500 rekkansa ja 400:n Italian ulkopuolella olevan rekkansa varustamista EGNOS-yhteensopivilla laitteilla voidakseen seurata hiilivetykuljetuksia. Johtavan maatalouskonevalmistajan tällä hetkellä myymistä huipputason leikkuupuimureista noin 90 prosenttia on varustettu EGNOS-yhteensopivilla vastaanottimilla. Korjaavien toimenpiteiden ansiosta Galileo-ohjelma on viivästysten jälkeen jälleen radallaan. Elokuussa 2014 kaksi Galileo-satelliittia laukaistiin väärälle kiertoradalle laukaisussa tapahtuneen häiriön vuoksi. Ne on sittemmin siirretty paremmalle kiertoradalle, ja niiden testitulokset ovat osoittautuneet positiivisiksi. Galileo-satelliittien laukaisut aloitettiin uudelleen maaliskuussa 2015, ja näin Galileo-järjestelmän käyttöönottoa koskeva kokonaissuunnitelma saatiin pidettyä raiteillaan. Copernicuksen Sentinel 1A -satelliitti laukaistiin huhtikuussa 2014. Neljä kuukautta myöhemmin sen avulla saatiin tietoa, jota on käytetty suurimman Pohjois-Kaliforniaa viimeisten 25 vuoden aikana vavisuttaneen maanjäristyksen aiheuttaman repeämän kartoittamiseen. Tämä osoittaa, että Euroopan satelliittiteollisuus pystyy toimimaan maailmanlaajuisessa mittakaavassa. Euroopan laajuisille liikenneverkoille tarkoitettu lainavakuus Euroopan laajuisille liikenneverkoille tarkoitettu lainavakuusväline (LGTT) on vuonna 2008 perustettu kommission ja EIP:n rahoittama väline, jonka avulla nopeutetaan ja toteutetaan TEN-T-infrastruktuurihankkeita. Komission 250 miljoonan euron pääomaosuudella on vuoden 2014 loppuun mennessä vivutettu yhteensä yli 12 miljardin euron pääomainvestoinnit kuuteen tulopuolen riskejä sisältävään satama-, maantie- ja rautatieliikennealan TEN-T-hankkeeseen Ranskassa, Saksassa, Portugalissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Erasmus ja Marie Skłodowska-Curie Liikkuvuutta lisäävät EU:n toimet auttoivat osaltaan lähestymään Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitetta, jonka mukaan vähintään 40 prosentilla 30–34-vuotiaista pitäisi olla korkea-asteen tutkinto (tällä hetkellä 36,9 %). Erasmus-ohjelmalla on sen toiminta-aikana edistetty yli 3 miljoonan ihmisen liikkuvuutta. Vuonna 2014 tehdyssä selvityksessä arvioitiin liikkuvuuden vaikutuksia opiskelijoiden taitoihin ja työllistettävyyteen ja todettiin, että ulkomaan kokemuksen ansiosta työllistettävyyttä lisäävät taidot lisääntyivät Erasmus-opiskelijoista 52 prosentilla. Työnantajat arvostavat tällaisia taitoja suuresti ja pitävät ulkomailla saatua kokemusta tärkeänä työllistettävyyden kannalta. Selvityksessä todettiin, että Erasmus-opiskelijoilla on paremmat mahdollisuudet löytää ensimmäinen työpaikkansa ja edistää urakehitystään. COSME (yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma) ja sen alaohjelma Erasmus nuorille yrittäjille EU:n toimilla parannettiin yritysten liiketoimintaympäristöä auttamalla vähentämään yrityksen perustamiseen kuluvaa aikaa 5,4 työpäivästä (vuonna 2012) 3,5 päivään (vuonna 2014) eli 35 prosenttia ja alentamaan keskimääräisiä kustannuksia 372 eurosta (vuonna 2012) 313 euroon (vuonna 2014) eli 15 prosenttia. Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman arviointi osoitti, että 36,5 prosenttia mahdollisista yrittäjistä perusti yrityksen vaihdon jälkeen. Kun otetaan huomioon, että yritysten perustaminen on vuosina 2009–2011 vähentynyt Euroopassa 5 prosenttia ja mikroyritysten lukumäärä on vuosina 2010–2012 vähentynyt 3 prosenttia, tulos on myönteinen ja rohkaiseva. Muita huomionarvoisia näkökohtia, joita arviointitutkimuksessa esitettiin, on uusien yrittäjien suhteellisen korkea selviytymisaste verrattuna eurooppalaisten pk-yritysten keskiarvoon ja kyky palkata uusia työntekijöitä. Eurooppalaisista start-up-yrityksistä on kahden vuoden kuluttua toiminnan käynnistämisestä jäljellä vain 79 prosenttia ja kolmen vuoden kuluttua vain 57 prosenttia. Sen sijaan Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaan osallistuneiden yrittäjien yrityksistä on kolmen vuoden kuluttua jäljellä 87 prosenttia. Muut ohjelmat Pienempien ohjelmien (Fiscalis, Tulli ja Herkules) tuloksista saatiin näyttöä vuonna 2014. Näiden ohjelmien tavoitteet eivät liity suoraan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, vaan ne koskevat jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön liittyviin erityistarpeisiin verotus- ja tulliasioissa ja unionin taloudellisten etujen suojaamisessa. Fiscalis-ohjelman ulkoisessa arvioinnissa todettiin, että ohjelma antoi jäsenvaltioiden verohallinnoille keinoja tulokselliseen tietojenvaihtoon (esim. vakiomuotoisista sähköisistä verolomakkeista ym.). Noin 75 % määrärahoista sidottiin verohallintojen välistä tietojenvaihtoa tukevien tietojärjestelmien toimintaan ja tukemiseen. Yksi esimerkki on alv-tietojen vaihtojärjestelmä (VIES), joka toi talouden toimijoille ja jäsenvaltioiden hallinnoille 160 miljoonan euron säästöt. Mittavia tehokkuusetuja saatiin, kun tietojenvaihtoa ja seurantaa virtaviivaistettiin ja yksinkertaistettiin ohjelman avulla standardoimalla, digitoimalla ja lisäämällä yhteentoimivuutta. Fiscalis-ohjelman tuloksellisuudesta kertoo se, että sen ansiosta voitiin todeta noin 3,26 miljardin euron suuruiset erääntyneet verotulot ja näin vaikuttaa suoraan veronkierron torjuntaan. Tulli 2013 -ohjelman arvioinnissa todettiin, että ohjelma vaikutti merkittävästi turvallisuuden paranemiseen, EU:n taloudellisten etujen suojeluun sekä kaupan helpottamiseen. Rahoitettujen Euroopan laajuisten tietojärjestelmien ansiosta on mahdollista jakaa kustannuksia Euroopan unionin ja ohjelmaan osallistuvien maiden välillä. Lisäksi rahoitetut riskinhallintajärjestelmät paransivat vaarallisten aineiden valvontaa ja tuloksellista tullien toteamista ja kantamista. Tulliliitosta on tullut luotettavampi, millä oli välitön myönteinen vaikutus EU:n taloudellisten etujen suojaamiseen. Arvioinnissa todettiin myös, että rahoitetut verkottumistoimet olivat erittäin tärkeitä ja niiden avulla voitiin varmistaa tullilainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen, levittää parhaita käytäntöjä ja rakentaa luottamusta, jota tarvitaan, jotta tullilaitokset voivat toimia ikään kuin ne olisivat osa yhtä ja samaa kokonaisuutta. Arvioinneissa annettiin suosituksia, joista useimmat ovat luonteeltaan operatiivisia (kuten parannukset tietojärjestelmiin ja sovelluksiin). Parhaillaan laaditaan toimintasuunnitelmaa, jossa esitetään, kuinka operatiiviset suositukset otetaan huomioon nykyisellä ohjelmakaudella.

Herkules-ohjelman arvioinnissa todettiin, että ohjelma saavutti tavoitteensa ja sen suunniteltu vaikutus eli unionin taloudellisten etujen suojaaminen toteutui ja että sillä saatiin aikaan tuloksia i) tukemalla lainvalvonta- ja tulliviranomaisia; ii) lisäämällä yhteistyötä ja iii) tietojen ja analyysien avulla. Arvioinnissa kuitenkin ilmeni myös, että tehokkuusedut ovat mahdollisia, jos jäsenvaltiot jakavat parhaita käytäntöjä laitteiden ostoissa ja hankinnoissa. Tulosten toiminnallisia näkökohtia Vuonna 2014 komissio siirtyi käyttämään intensiivisemmin toimeenpanovirastoja saatuaan myönteisiä kokemuksia edellisen monivuotisen rahoituskehyksen tutkimus- ja innovointiohjelmien joidenkin osien toteuttamisesta. Vuoden 2014 yhteenvetokertomuksessa määritettiin haasteita, jotka liittyvät hallinnon valvontaan ja/tai vastuuvelvollisuuteen, kun ohjelmien hallinnointia siirretään toimeenpanovirastoille ja yhteisyrityksille, ja ehdotettiin asianmukaisia korjaavia toimia. Tutkimusalan pääosastot toteuttivat vuonna 2014 kolme suurta muutosta, joilla pyrittiin lisäämään toteutuksen tuloksellisuutta ja tehokkuutta: Yhteisen tukikeskuksen perustaminen: Seitsemännen puiteohjelman toteuttaminen eri pääosastojen ja muiden elinten kautta johti joissakin tapauksissa toisistaan poikkeaviin käytäntöihin ohjelman eri osissa. Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti tähän huomiota ja kehotti kohtelemaan tuensaajia johdonmukaisesti ja yhdenmukaisesti ja toteuttamaan puiteohjelmaa johdonmukaisesti. Komissio on ottanut nämä suositukset huomioon: yhteisen tukikeskuksen tehtävänä on koordinoida, valvoa ja varmistaa, että toteutuksesta vastaavat elimet toimivat johdonmukaisesti ja mahdollistavat näin tuensaajien yhdenmukaisen kohtelun. Yhteisen tarkastusyksikön perustaminen: Yhteinen tarkastusyksikkö suorittaa kaikki Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevat tarkastukset, myös toimeenpanovirastojen ja yhteisyritysten osalta. Tämä on merkittävä edistysaskel pyrittäessä varmistamaan, että lähestymistapa on yhdenmukainen ja että tarkastuksista tuensaajille aiheutuva rasitus on mahdollisimman pieni. Vuonna 2014 perustettiin uusi sähköinen osallistujaportaali, johon kootaan kaikki olennainen tieto EU:n tutkimus-, innovaatio- ja kilpailukykyohjelmista. Portaali tarjoaa Horisontti 2020 -hakijoille ja tuensaajille mahdollisuuden saada yhdestä ja samasta paikasta tiedot kaikista alan tukijärjestelmistä ja ehdotuspyynnöistä. Jotta järjestelmä olisi mahdollisimman käyttäjäystävällinen, komissio tekee jatkuvasti käyttäjäkyselyjä. B) TALOUDELLINEN, SOSIAALINEN JA ALUEELLINEN KOHEESIO (otsake 1 b) Rahoituskehyksen otsake 1 b kattaa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston, Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja siihen sisältyvän nuorisotyöllisyysaloitetta varten tarkoitetun vastaavan lisämäärän sekä vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston. Kaikkia näitä ohjelmia hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. EAKR, koheesiorahasto ja ESR muodostavat EU:n koheesiopolitiikan. Sen tärkein tavoite on vahvistaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta alueiden ja jäsenvaltioiden välillä keskittämällä resursseja vähemmän kehittyneille alueille ja jäsenvaltioille. Koheesiopolitiikka on myös EU:n merkittävin investointiväline, jolla EU:n tasolla pyritään kasvua ja työpaikkojen luomista edistäviin Eurooppa 2020 -tavoitteisiin ja kansallisella tasolla rakenneuudistuksiin. Koheesiorahaston osuus on yli 50 prosenttia joidenkin jäsenvaltioiden (Unkari, Slovakia ja Latvia) investointibudjetista, mikä kertoo sen merkityksestä niiden strategisten investointien tukemisessa. Muissa jäsenvaltioissa osuus on vaatimattomampi, erityisesti kehittyneemmillä (kilpailukyky)alueilla ja kehittyneemmissä jäsenvaltioissa. Vähävaraisimmille suunnattu eurooppalaisen avun rahasto (FEAD) on uusi rahasto, joka perustuu lopetettuun vähävaraisimmille suunnattuun elintarvikejakeluohjelmaan. Sen varoin vaikutetaan osaltaan köyhyyden poistamiseen ja keskitytään elintarvike- ja perushyödykeapuun sekä vähävaraisimpien sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen. Otsakkeen 1 b ohjelmiin on vuonna 2014 osoitettu talousarvion maksusitoumusmäärärahoja 47,5 miljardia euroa eli 35,9 prosenttia EU:n talousarvion otsakkeiden 1–4 yhteenlasketuista määrärahoista vuonna 2014. Ohjelma Vuoden 2014 talousarvion maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa euroa) Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) 23 243,6 Siirtymäalueet 4 695,8 Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) 7 400,5 Koheesiorahasto 7 936,2 Euroopan alueellinen yhteistyö 505,7 Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet 209,1 Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto 514,3 Nuorisotyöllisyysaloite (lisämäärä) 1 804,1 Muut 1 187,1 OHJELMAT YHTEENSÄ 47 496,4 Koheesiopolitiikan investointeihin on vuosina 2014–2020 käytettävissä yhteensä 351,8 miljardia euroa. Vuosia 2014–2020 koskevan lainsäädännön hyväksyminen vasta joulukuussa 2013 viivästytti kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien tekemistä. Kumppanuusohjelmat sisältävät jäsenvaltioiden strategiset investointiprioriteetit, jotka muunnetaan investoinneiksi toimenpideohjelmien avulla. Tämän vuoksi toteutusta ei voitu aloittaa suunnitellusti vuoden 2014 alussa. Komissio kuitenkin vauhditti jatkotyötä sen varmistamiseksi, että kaikki kumppanuussopimukset hyväksyttiin vuoden 2014 loppuun mennessä. Keskustelut toimenpideohjelmista jäsenvaltioiden kanssa jatkuivat vuonna 2015. Komissio hyväksyi kaikki vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston toimenpideohjelmat maaliskuuhun 2015 mennessä. Koheesiopolitiikan osalta (EAKR, koheesiorahasto ja ESR) 241 toimenpideohjelmaa 311:stä (77 %) hyväksyttiin huhtikuuhun 2015 mennessä. Nuorisotyöllisyysaloitteen osalta tukikelpoisia jäsenvaltioita oli 20, ja 34 toimenpideohjelmassa on nuorisotyöllisyysaloitteen komponentti. Näistä toimintaohjelmista 33 on jo hyväksytty. Lisäksi 24 EAKR:stä tuettavaa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmaa on hyväksytty. Kaikki toimenpideohjelmat on hyväksytty 20 jäsenvaltion osalta, mutta Espanjan, Italian ja Tšekin osalta useita ohjelmia on vielä hyväksymättä. Tämä tarkoittaa sitä, että näistä ohjelmista on uuden ohjelmakauden ensimmäisinä vuosina saatavilla vain vähän tuloksia. Vuosina 2014–2020 koheesiopolitiikan ohjelmissa keskitetään voimavarat muutamaan Eurooppa 2020 -strategiaan vaikuttavaan toimintalohkoon ja pyritään näin maksimoimaan EU:n investointien vaikutus. Keskusteltaessa toimenpideohjelmista komissio pyrki kytkemään toimenpideohjelmien investointiprioriteetit ongelmiin, jotka on havaittu talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetuissa maakohtaisissa suosituksissa. Esimerkiksi Bulgariassa koheesiopolitiikan investoinnit kohdennetaan liiketoimintaympäristön parantamiseen ja erityisesti pk-yritysten rahoituksen saantiin, joka on Bulgarialle annetuissa maakohtaisissa suosituksissa toistuvasti (2012–2014) mainittu rakenteellinen ongelma. Maaliskuun 2015 puolivälissä käytettävissä olevien tietojen perusteella tähän mennessä hyväksytyistä EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmista 86,1 miljardia euroa investoidaan älykkääseen kasvuun (40,2 miljardia euroa T&K:hon ja innovointiin, 13,5 miljardia euroa digitaalistrategiaan, 32,4 miljardia euroa pk-yrityksiin) ja 88,2 miljardia euroa kestävään kasvuun (37,6 euroa vähähiiliseen talouteen, 33,5 miljardia euroa liikenne- ja energiainfrastruktuuriin ja 17,1 miljardia euroa ympäristön säilyttämiseen ja suojelemiseen). ESR:llä on neljä temaattista tavoitetta, joilla se edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteena olevia työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden torjuntaa. Huhtikuun loppuun mennessä hyväksytyissä 150:ssä Euroopan sosiaalirahaston ja nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelmassa (187:stä) on ohjelmoitu 73,7 miljardia euroa toimiin, joilla edistetään kestävää ja laadukasta työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta, koulutusta, institutionaalisten valmiuksien vahvistamista ja tehokasta julkishallintoa, ja näin myötävaikutetaan älykkääseen ja kestävään kasvuun. Vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset ja vaikutukset Vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikan ohjelmien toiminta jatkuu vuoden 2015 loppuun, mikä tarkoittaa, että merkittävää edistymistä kohti lopullisia tavoitteita tapahtuu edelleen. Raportoidut koheesiopolitiikan saavutukset vuoteen 2013 asti perustuvat ensisijaisesti viimeisimpiin käytettävissä oleviin seurantatietoihin, jotka on saatu jäsenvaltioiden vuoden 2014 puolivälissä toimittamista vuotuisista kertomuksista. Saavutuksia tarkasteltaessa pitäisi ottaa huomioon tämän kertomuksen 1.1 jaksossa kuvattu yleinen edistyminen Eurooppa 2020 -strategiassa. Seuraavissa kaavioissa esitetyt EAKR:ää ja koheesiorahastoa koskevat tiedot perustuvat keskeisiin indikaattoreihin, jotka voidaan yhdistää EU:n tasolle. ESR:n osalta tiedot ovat pääasiassa tuensaajia koskevia tietoja ja ESR:n asiantuntijaverkoston tekemän, jäsenvaltioiden keräämään näyttöön perustuvan yhteenvetoraportin havaintoja.

On huomattava, että kaudella 2007–2013 ei ollut pakko käyttää indikaattoreita, joiden tiedot voidaan yhdistää EU:n tasolla. Raportointi ei siis ole kattavaa, lukuun ottamatta pakollista ESR:n osallistujia koskevaa raportointia . Nämä keskeiset indikaattorit kuvaavat vain joitakin politiikan tuotoksia eivätkä ohjelmakohtaisia tuloksia. Ne kertovat koheesiopolitiikan avulla toteutettujen, Eurooppa 2020 -painopisteisiin (vaatimattomasti) vaikuttavien toimien mittakaavasta. Älykäs kasvu (EAKR ja ESR) Jäsenvaltioiden raportoimien tietojen perusteella koheesiopolitiikan investoinnit älykkään kasvun osa-alueella ovat osaltaan parantaneet korkeaa osaamista vaativaa ja nuorten työllisyyttä, yrittäjyyttä ja digitaalista liitettävyyttä EU:ssa. Esimerkiksi vuosina 2007–2013 EAKR ja koheesiorahasto vaikuttivat lukuisten työpaikkojen luomiseen (kuvio 1) ja helpottivat 26 700 yrityksen yhteistyötä tutkimuslaitosten kanssa (kuvio 2). Työpaikkojen luomisen osalta luku oli 59 prosenttia vuonna 2007 asetetusta tavoitteesta, mistä käy ilmi maailmanlaajuisen taloudellisen taantuman rajoittava vaikutus. Kun lukua tarkastellaan laajemmassa yhteydessä, voidaan todeta että vuosien 2007 ja 2013 välillä luotujen työpaikkojen osuus on 4,7 prosenttia siitä työllisyyden lisäyksestä, jota Eurooppa 2020 -tavoitteen – 75 prosentin työvoimaosuuden – saavuttaminen edellyttää. Niiden yritysten määrä, joita on tuettu tutkimuslaitosten kanssa tehtävää yhteistyötä varten, oli 87 prosenttia alkuperäisestä tavoitteesta. Tämä viittaa siihen, että tavoite saavutetaan kokonaan vuoteen 2015 mennessä. Tämäkin luku kuitenkin edustaa vain hyvin pientä osaa EU:n yrityksistä. Kuvio 1: Luodut työpaikat Lähde: EAKR:n ja koheesiorahaston vuotuiset täytäntöönpanokertomukset Kuvio 2: Tukea saavien tutkimuslaitosten kanssa yhteistyötä tekevien yritysten määrä Lähde: EAKR:n vuotuiset täytäntöönpanokertomukset EAKR:n rahoituksen avulla toteutettiin noin 74 100 tutkimuksen, teknologisen kehityksen ja innovoinnin (TTK) hanketta, joista suurin osa kehittyneemmillä alueilla (kilpailukykyalueet). Niiden seurauksena luotiin lähes 34 800 kokoaikaista tutkimustyöpaikkaa, jotka jakaantuivat melko tasaisesti vähemmän kehittyneiden alueiden (lähentymisalueet) ja kilpailukykyalueiden välillä. Suurikapasiteettiset tietoliikenneverkot ovat keskeinen kilpailukyvyn ja taloudellisen kasvun tekijä. EAKR investoi, erityisesti vähemmän kehittyneillä alueilla laajakaistan kattavuuden laajentamiseen. Laajakaistan saatavuus on nyt lähes 100 prosenttia lähes kaikilla EU:n alueilla, mikä parantaa vähemmän kehittyneiden alueiden asemaa yritystoiminnassa, kun voidaan hyödyntää digitaalisia verkkoja. Laajakaistan kattavuus on kuitenkin suurempi kuin sen käyttöönottoaste kotitaloukissa, vaikkakin viimeksi mainittu on kasvanut huomattavasti viime vuosina (56 % vuonna 2009, 76 % vuonna 2013). Koheesiopolitiikan tukemana laajakaista on vuoden 2013 loppuun mennessä tullut noin 5 miljoonan uuden kotitalouden ulottuville. Kreikalla, Ranskalla, Portugalilla ja Puolalla on ollut toteutusvaikeuksia, joihin komissio puuttuu vuosien 2014–2020 ohjelmissa. EAKR:n yhteisrahoittamista toimista yritystuen avulla on tähän mennessä luotu eniten työpaikkoja. Vuoden 2013 loppuun mennessä EU:ssa toteutettiin yhteensä yli 209 000 EAKR-hanketta, joilla tuettiin investointeja pk-yrityksiin (82 % tavoitteesta). Ne johtivat suoraan vähintään 274 000 työpaikan luomiseen pk-yrityksissä (monet ohjelmat eivät ilmoita tämä indikaattoria). Lisäksi noin 98 000:ta uutta yritystä eri puolilla EU:ta tuettiin niiden käynnistysvaiheessa (105 % alkuperäisestä tavoitteesta). EAKR:n tukimuotoja olivat avustusmuotoinen ja muu rahoitustuki sekä EAKR-rahoitteisten yritystukikeskusten tarjoama neuvonta. EAKR:n ja koheesiorahaston käynnissä olevan jälkiarvioinnin yhteydessä tehtävästä yritystuen analysoinnista on jo saatavilla alustavia tietoja: tähän mennessä analysoiduista 394 politiikkavälineestä myönnettiin rahoitusta lähes 240 000 yritykselle, joista 54 prosenttia oli mikroyrityksiä (alle 10 työntekijää), 30 prosenttia pienyrityksiä (10–49 työntekijää) ja 16 prosenttia keskisuuria yrityksiä (50–249 työntekijää). Niistä 115 000 yrityksestä, joiden toimiala voitiin määrittää, 43 prosenttia edusti teollisuutta, 17 prosenttia tukku- ja vähittäiskauppaa, 9 prosenttia tieto- ja viestintätekniikkaa, 6 prosenttia matkailualaa, 7 prosenttia rakennusalaa ja 25 prosenttia muita aloja. Käynnissä olevassa EAKR:n jälkiarvioinnissa tarkastellaan myös tukea suurille yrityksille ja todetaan, että niissä seitsemässä maassa, joissa suurten yritysten tuki on absoluuttisin luvuin suurinta, 13 prosenttia (4,6 miljardia euroa) yritystuesta myönnetään suurille yrityksille. Kolmessa maassa – Puolassa, Portugalissa ja Saksassa – tuen osuus on puolet menoista. Jos suurille yrityksille menevän tuen osuutta verrataan EAKR-tuen kokonaismäärään, tuki keskittyy suuriin yrityksiin selvimmin Itävallassa, Portugalissa ja Tšekissä. Tutkituissa seitsemässä maassa 2 800 suurta yritystä sai tukea. Keskimääräinen tuki oli 1,6 miljoonaa euroa yritystä kohden. Ekstrapoloimalla nämä luvut voidaan arvioida, että koko EU:ssa noin 4 000 suurta yritystä sai EAKR:n tukea (kun pk-yrityshankkeita oli 230 000). EAKR:n tuesta 79 prosenttia menee teollisuudelle. ESR:n asiantuntijaverkoston vuosien 2007–2013 saavutuksista tekemän yhteenvetoraportin tietojen mukaan monissa ESR:stä rahoitetuissa toimissa keskityttiin nuoriin. Yli 20,9 miljoonassa hankkeessa (31 %) oli mukana nuoria. Työllistymisen osa-alueella lähes 5,6 miljoonaa (29 %) osallistujista oli nuoria. Suurimman osan näistä tuotoksista saivat aikaan Espanja, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Henkisen pääoman vahvistamisen osa-alueella osallistujista yli 10,3 miljoonaa (40 %) oli 15–24-vuotiaita. Tämä kuvastaa koulutuksen suurta osuutta, sillä monet näistä nuorista ovat vielä koulussa tai yliopistossa. Kestävä kasvu (EAKR ja ESR) Jäsenvaltioiden ilmoittamien tuoreimpien lukujen perusteella koheesiopolitiikan investointien edistyminen kestävän kasvun osalta on ollut erilaista eri toiminta-aloilla. Syyt tähän ja komission toteuttamat korjaavat toimet esitellään jäljempänä. Koheesiopolitiikalla on investoitu tulvien ja metsäpalojen torjuntatoimenpiteisiin pyrkien varmistamaan, että kehitys ja talouskasvu on kestävää. Vuoden 2013 loppuun mennessä yli 7 miljoonaa ihmistä on hyötynyt tulvantorjuntatoimenpiteistä ja yli 28 miljoonaa ihmistä on hyötynyt metsäpalojen torjuntahankkeista. Viimeksi mainittu luku ylittää jo vuoden 2015 tavoitteen (24 miljoonaa ihmistä), mikä kertoo investointien etenevän hyvin tällä alalla.

Uusiutuvan energian tuotantokapasiteettia on lisätty 2 700 MW vuoden 2013 loppuun mennessä (kuvio 3), mikä vaikuttaa osaltaan Eurooppa 2020 -tavoitteen saavuttamiseen. Tämä on 0,72 prosenttia arvioidusta vähimmäiskapasiteetista, joka tarvitaan sähköntuotantoon koko EU:ssa (kuvio 3). Kuvio 3: Uusiutuvien energialähteiden tuotantokapasiteetin lisäys (MW) Lähde: EAKR:n ja koheesiorahaston vuotuiset täytäntöönpanokertomukset Lisäksi on toteutettu monia hankkeita asuinkerrostalojen ja julkisten rakennusten energiatehokkuuden lisäämiseksi erityisesti EU12-maissa, joissa molemmat rakennustyypit ovat suuria energian kuluttajia. Näiden investointien tuloksellisuutta ja tehokkuutta arvioidaan osana käynnissä olevaa jälkiarviointia. EU:n yhteisrahoittamien investointien ansiosta vuoden 2013 loppuun mennessä yli 4,2 miljoonan ihmisen vesihuoltoa on parannettu ja yli 5,5 miljoonan ihmisen jätevedet käsitellään paremmissa jäteveden käsittelylaitoksissa. Nämä saavutukset ovat kuitenkin vain 25 prosenttia vuoden 2015 kokonaistavoitteista eli on vaarana, että tavoitteita ei saavuteta. Hankkeiden toteutus on viivästynyt huomattavasti Bulgariassa, Sloveniassa ja Espanjassa. Tähän ovat syynä pitkäkestoiset julkisten hankintojen menettelyt, rakennusalan taloudellinen taantuma ja siitä seuranneet urakoitsijoiden konkurssit, pitkäkestoiset kansalliset kaavoitusmenettelyt ja useissa tapauksissa tuensaajien (pääasiassa paikallisviranomaisia) vähäiset tekniset ja taloudelliset valmiudet. Uudessa koheesiopolitiikan lainsäädäntökehyksessä käyttöön otetut ennakkoehdot auttavat poistamaan näitä esteitä vuosien 2014–2020 ohjelmilta, ja niiden pitäisi myös vaikuttaa myönteisesti hankkeiden toteuttamiseen kauden 2007–2013 toimenpideohjelmien viimeisinä vuosina. Näillä ennakkoehdoilla pyritään ratkaisemaan ongelmia, joilla aiemman kokemuksen mukaan on erityistä merkitystä ohjelman toteutuksen kannalta. Tällaisia ovat EU:n lainsäädännön siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, EU:n strategisten hankkeiden rahoitus ja hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet. Liikenteen alalla on rakennettu yli 3 700 km uusia teitä, joista 1 800 kilometriä on osa TEN-T-verkkoa. Lisäksi EU:n rahoituksella on parannettu yli 3 000 kilometriä rautateitä (72 % tavoitteesta). Puola, Tšekki, Portugali ja Bulgaria ovat vaikuttaneet eniten saavutettuun edistymiseen. Sama pätee myös Unkariin, vaikka hankkeiden valintaperusteiden sääntöjenmukaisuus onkin viime aikoina herättänyt huolta. Viivästykset julkisissa hankintamenettelyissä ja kaavoituksessa vaikuttavat kuitenkin edelleen joihinkin hankkeisiin. Tämä koskee erityisesti rautatiehankkeita koheesiomaissa, joissa raportoidut saavutukset vuoden 2013 loppuun mennessä ovat vain noin 20 prosenttia kokonaistavoitteista. Ongelmia käsitellään vuosina 2014–2016 toimintasuunnitelmissa, jotka laaditaan tiiviissä yhteistyössä komission ja kansallisten viranomaisten välillä. EAKR:n ja koheesiorahaston jälkiarvioinnissa esitettiin kysymys, antavatko vuosittaiset täytäntöönpanokertomukset riittävästi tietoa suurhankkeista (joista monet liikenne- ja ympäristöalalla). Tämän tiedon todettiin yleensä puuttuvan tai tieto oli heikkolaatuista. Hallintoviranomaisille tehdyn kyselyn perusteella selvityksen laatijat havaitsivat yhteensä 50 hyväksyttyä suurhanketta, joissa fyysinen työ ei ollut vielä alkanut lokakuussa 2014. Tämä on noin 7 prosenttia hyväksytyistä suurhankkeista. Yli puolet näistä toteutetaan EU15:ssä. EAKR on edistänyt myös kestävää julkista liikennettä, josta seuraava esimerkki: Viisi suurta eurooppalaista julkisen liikenteen harjoittajaa on yhdistänyt voimansa kansainvälisessä hankkeessa nimeltä ”Ticket to Kyoto” (lippu Kiotoon). Yhdessä ne innovoivat ja kokeilevat käytännön ratkaisuja julkisen liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja jakavat nämä ratkaisut keskenään. Viiden suuren julkisen liikenteen harjoittajan koordinointi on aivan uutta, ja se on hyvä osoitus EU:n laajuisten yhteistyöhankkeiden lisäarvosta. Se on vähentänyt suunnittelukustannuksia, kun mahdollisten toimittajien lukumäärä on lisääntynyt, on järjestetty yhteisiä tarjouksia ja määritetty olosuhteet optimaaliselle toteutukselle ja kehitetty yhteinen lähestymistapa, joka on suoraan toistettavissa muilla toimialoilla. Hankkeen kokonaisinvestoinnit olivat 12 miljoonaa euroa, joista puolet (6 miljoonaa euroa) tuli EAKR:ltä. Osallistava kasvu (EAKR ja ESR) EAKR ja ESR toimivat läheisessä vuorovaikutuksessa, jotta voidaan varmistaa, että ongelmiin puututaan kokonaisvaltaisella tavalla investoimalla sekä kovaan infrastruktuuriin että ”pehmeisiin” toimenpiteisiin, joihin liittyy esimerkiksi koulutustoimia. ESR:n asiantuntijaverkoston yhteenvetoraportissa esitetyt tulokset kaudelta 2007–2013 osoittavat rahoitettujen ohjelmien laajan ulottuvuuden. Joulukuuhun 2012 mennessä niihin osallistui 68 miljoonaa ihmistä. Näiden toimenpiteiden ansiosta yli 5,7 miljoonaa osallistujaa löysi työpaikan. Näistä työpaikoista 79 prosenttia syntyi Espanjassa, Ranskassa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Lähes 8,6 miljoonaa ihmistä suoritti tutkinnon. Alankomaiden, Espanjan, Italian, Puolan, Ranskan, Saksan, Slovakian, Tšekin ja Yhdistyneen kuningaskunnan osuus tuloksesta oli 78 prosenttia. Tutkinnoista yli 3,4 miljoonaa koski työssä käyvien osaamistason nostamista. Lähes 550 000 osallistujaa loi itselleen työpaikan (itsenäinen ammatinharjoittaminen) tai perusti uuden yrityksen. Espanjan, Kreikan, Ranskan, Saksan ja Suomen osuus tuloksesta oli suurin. Jäsenvaltioiden toimittamien täytäntöönpanokertomusten analyysista käy ilmi, että ESR:n toimilla laajennetaan käynnissä olevia toimia tukemalla ryhmiä (kuten iäkkäitä (50 +), etnisiä vähemmistöjä, vankeja ja romaneja) tai sellaisia osa-alueita, jotka eivät muuten saa tukea (ulottuvuusvaikutus). Tämä koskee esimerkiksi Yhdistynyttä kuningaskuntaa, jossa kansalliset viranomaiset katsovat, että ESR-rahoitus laajentaa tarjonnan ulottuvuutta, sillä se kohdentuu ryhmiin, joita tarjonnan valtavirta ei koske, ja laajentaa toimien kirjoa sekä tukee tehokkaammin niitä, joilla on eniten vaikeuksia päästä työmarkkinoille (esim. syrjityt vähemmistöjen edustajat, mielenterveysongelmaiset, henkilöt, joilla on fyysisiä toimintarajoitteita, tai entiset vangit). Työllistymisen osa-alueella ESR:n tukitoimien vaikutuksia mitataan niiden ihmisten määrällä, jotka työllistyvät tai päätyvät itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi tai joiden mahdollisuudet saada työpaikka paranevat. Jäsenvaltioiden tekemistä arvioinneista käy ilmi, että ESR-toimiin liittyy merkittäviä nettomääräisiä työllisyyttä ja työttömyyttä koskevia eroja. Esimerkiksi ESR-tuettuihin toimiin osallistuneet henkilöt löytävät todennäköisemmin töitä kuin kontrolliryhmiin kuuluvat. Joissakin arvioinneissa nousee esiin myös ”pehmeitä” tuloksia, jotka liittyvät työllistymistä edistäviin tukitoimiin, kuten itsenäisempi ja tuloksellisempi työnhaku, itseluottamuksen lisääminen, parempi työmotivaatio ja yleisen sosiaalisen osallisuuden lisääminen. Sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ESR-toimet kohdistuivat henkilöryhmiin, jotka ovat erityisen heikossa asemassa työmarkkinoilla. Näitä ovat maahanmuuttajat (7 %), etniset vähemmistöt (12 %) vammaiset (14 %) ja henkilöt, joilla on perusasteen koulutus (45 %). Koska kohderyhmät ovat erilaisia, tuloksellisimpia ESR-toimia ovat sellaiset, jotka on suunniteltu nimenomaan näiden ryhmien tarpeisiin. Henkisen pääoman vahvistamisessa ESR on auttanut laajentamaan erityisesti nuorten, maahanmuuttajien ja heikosti koulutettujen osallistumista koulutukseen (46 prosentilla osanottajista oli enintään ylempi perusasteen koulutus). ESR:ää on käytetty eräissä jäsenvaltioissa myös työssä käyvien osaamisen parantamiseen tai olemassa olevan osaamisen tunnistamismekanismien käyttöönottoon (Tanska ja Espanja). Hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen on osallistunut yli 913 000 henkilöä. Valtaosa osallistujista eli lähes 891 000 (98 %) on ollut julkishallinnon, julkisen sektorin ja työmarkkinaosapuolten palveluksessa olevia työntekijöitä. Tärkein tulos tällä osa-alueella on tutkinnon suorittaneiden henkilöiden – useimmiten julkisen sektorin työntekijöiden – määrä. Pelkästään viiden jäsenvaltion (Kypros, Kreikka, Unkari, Malta ja Romania) lukujen perusteella tutkintoja suoritettiin yli 157 000. EAKR:n osalta tällä hetkellä käytettävissä olevien seurantatietojen mukaan investoinnit koulutus- ja lastenhoitoinfrastruktuuriin edistyvät hyvin ja tuetulla infrastruktuurilla tavoitetaan lähes 6,2 miljoonaa ihmistä, mikä jo ylittää vuotta 2015 koskeneen 5,2 miljoonan tavoitteen. Tulosten toiminnallisia näkökohtia Komissio toteuttaa parhaillaan useita toimia, joilla varmistetaan vakaammat toteutuspuitteet, mikä helpottaa ohjelmien tavoitteiden saavuttamista. Näillä toimilla on myös tarkoitus ratkaista ongelmat, jotka tilintarkastustuomioistuin on havainnut viidessä vuonna 2014 antamassaan erityiskertomuksessa EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmien kautta tuetuista investoinneista vuosien 2000–2006 ja 2007–2013 ohjelmakausilla. Tilintarkastustuomioistuin suositteli kertomuksissa sen varmistamista, että määrittäessään investointiprioriteetteja ohjelmaviranomaiset painottavat enemmän hankkeiden vaikuttavuutta, tehokkuutta ja taloudellisuutta ja että hankkeiden toteuttamisen seurannassa käytetään soveltuvia ja läpinäkyviä tulosindikaattoreita. Toimista yksi on komission aloite, jonka se on esittänyt jaetun hallinnoinnin puitteissa toimivaltansa rajoissa. Sillä korjataan puutteita jäsenvaltioiden hallinnollisissa valmiuksissa. Toteutusvälineinä ovat tekniset kokoukset, kohdennettu neuvonta ja kansallisten viranomaisten kanssa käytävä vuoropuhelu. Lisäksi komissio esitti vuonna 2014 uuden julkisia hankintoja koskevan käsikirjan, joka sisältää yksityiskohtaisia ohjeita tuensaajille, ja koulutusohjelman, joka toteutetaan vuonna 2015. On odotettavissa, että tämä uusi käsikirja auttaa osaltaan yleisesti parantamaan julkisia hankintoja koskevia käytäntöjä, jotka ovat tärkeimpiä välineitä rahastojen kautta osarahoitettavien toimien kustannustehokkuuden varmistamiseksi. Komissio on kehittänyt jäsenvaltioiden väliseen käytäntöjen ja neuvojen jakamiseen perustuvan vertaistukivälineen, jonka tarkoituksena on tehostaa rahastojen toteutusta kentällä. Siihen liittyy vuonna 2015 pilottihankkeena toteutettava asiantuntijavaihto. Näiden toimien on tarkoitus vaikuttaa merkittävästi vuosien 2014–2020 ohjelmien toteutukseen.

Uudessa vuosien 2014–2020 lainsäädäntökehyksessä on uusia elementtejä, kuten tuloshakuisuuden vahvempi painottaminen ja rahoitettavien toimien kytkeminen talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettuihin maakohtaisiin suosituksiin; ennakkoehdot, joilla varmistetaan alusta alkaen vahvat toteuttamispuitteet; vuosittainen tuotos- ja tulosindikaattoreiden raportointi toimintalinjatasolla sekä vahvat säännökset jäsenvaltioiden tehtävänä olevista vaikutusten arvioinneista. Komission sisäisen tarkastuksen toimiala on suorittanut toiminnantarkastuksen, jossa arvioidaan ERI-rahastoja koskevien komission alkuperäisten ehdotusten ja lainsäädäntöprosessin lopullisten tulosten välisiä eroja ja niistä johtuvia ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen liittyviä riskejä. Tämän tarkastuksen tulokset tulevat saataville lähikuukausina komission vuosikertomuksessa sisäisistä tarkastuksista. 2.2 Kestävä kasvu: luonnonvarat (otsake 2) Rahoituskehyksen otsake 2 kattaa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) molemmat pilarit. Ensimmäiseen pilariin kuuluvat markkinoihin liittyvät menot ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) rahoitettavat suorat tuet ja toiseen pilariin maaseudun kehittämistuki, joka rahoitetaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto). YMP:tä toteutetaan jaetulla hallinnoinnilla. Otsakkeeseen kuuluvat myös Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) (yhteistyössä toteutettava ja suora hallinnointi) ja kansainväliseen ulottuvuuteen osoitettavat yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) määrärahat sekä suoraan hallinnoitavan ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) kautta toteutettavat ilmasto- ja ympäristötoimet. Tämän otsakkeen toimilla tuetaan pääasiassa kestävää kasvua koskevia Eurooppa 2020 -tavoitteita. Niillä on jonkin verran yhteyksiä myös älykkääseen ja osallistavaan kasvuun työpaikkojen luomista ja innovointia edistävien investointien osalta. Elintarviketurva ja EU:n maatalouden ja maaseutualueiden älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen ovat YMP:n tärkeimmät tavoitteet vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä. Maataloustukirahaston toimenpiteissä keskitytään parantamaan alkutuottajien asemaa elintarvikeketjussa, saamaan EU:n raaka-ainehinnat lähemmäs maailmanmarkkinahintoja sekä tukemaan maatilojen tuloja suorilla tuilla, jotka ovat nykyisin pitkälti tuotannosta riippumattomia. YMP:n toisessa pilarissa maaseudun kehittämisrahaston toimet kohdistuvat edelleen maaseudun taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristöön liittyvään hyvinvointiin sekä maaseutuympäristön kestävään kehitykseen. Maaseudun kehittämisrahasto vaikuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin uudessa yhteisessä strategiakehyksessä, jota sovelletaan myös EAKR:ään, ESR:ään, koheesiorahastoon ja EMKR:ään. EMKR:n keskeiset painopisteet uudessa rahoituskehyksessä ovat ympäristön kannalta kestävän, resurssitehokkaan, innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan kalastuksen ja vesiviljelyn edistäminen, YKP:n täytäntöönpanon edistäminen, työllisyyden ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen, markkinoille saattamisen ja jalostuksen edistäminen sekä yhdennetyn meripolitiikan täytäntöönpanon edistäminen. Uudessa Life-ohjelmassa on ympäristö- ja ilmastotoimiin tarkoitettu rahoitusväline. Se täydentää vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä omaksuttua valtavirtaistamiseen tähtäävää lähestymistapaa, mikä tarkoittaa sitä, että ympäristö- ja ilmastotoimet ovat olennainen osa kaikkia keskeisiä välineitä ja toimia. Otsakkeeseen 2 on vuonna 2014 osoitettu talousarvion maksusitoumusmäärärahoja 59 miljardia euroa eli 44,6 prosenttia EU:n talousarvion otsakkeiden 1–4 yhteenlasketuista määrärahoista vuonna 2014. Ohjelma Vuoden 2014 talousarvion maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa euroa) Euroopan maatalouden tukirahasto – Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet 43 778,1 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) 13 990,3 Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) 861 Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) 403,4 YHTEENSÄ 59 032,7 Vuosi 2014 oli siirtymävuosi, jolloin vuonna 2013 toteutetun YMP:n uudistuksen seurauksena alettiin soveltaa tarkistettua markkinatoimenpiteiden järjestelmää. Vuonna 2015 taas alettiin soveltaa uudistettuja suoria tukia. Komissio keskittyi työssään vuosien 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmien tutkimiseen ja hyväksymiseen ja uuden suorien tukien järjestelmän täytäntöönpanon varmistamiseen. Komission on määrä hyväksyä toukokuun 2015 loppuun mennessä 118:sta maaseudun kehittämisohjelmasta yhteensä 51 ja loput vuoden 2015 aikana. Huomattavan työpanoksen vaati myös EMKR:n toimenpideohjelmien hyväksymisen nopeuttaminen, jota tarvittiin, koska monivuotista rahoitusta koskevan asetuksen hyväksyminen oli viivästynyt toukokuuhun 2014. Huhtikuuhun 2015 mennessä komissio oli hyväksynyt 17 toimenpideohjelmasta viisi . Life-asetuksen ja sen jälkeen esitetyn monivuotisen työohjelman (2014–2017) hyväksymisen viivästyminen on hieman viivästyttänyt uuden Life-ohjelman alkua. Ensimmäinen ehdotuspyyntö onnistuttiin kuitenkin käynnistämään vuonna 2014. Vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset ja vaikutukset Seuraavassa raportoidut saavutukset perustuvat pääasiassa viimeisimpiin käytettävissä oleviin tietoihin ohjelmien toteutuksesta. Vuonna 2014 maatalousalaan vaikutti maataloustuotteiden ja energian hintojen lasku sekä Venäjän elokuussa 2014 EU:n elintarvikkeille asettama tuontikielto. Vaikka taloudelliset olosuhteet olivat vaikeat, YMP:n avulla varmistettiin, että maataloustulot laskivat EU:ssa vain vähäisessä määrin. Suorat tuet edesauttoivat tässä, kuten myös välittömät YMP-toimenpiteet, jotka toteutettiin Venäjän asettaman tuontikiellon jälkeen markkinoiden vakauttamiseksi. Maataloustulo on EU27:ssä laskenut 8 prosenttia vuosien 2003 ja 2013 välillä ja jää alle EU:n keskiarvon. Vaikka maataloustulo on pienentynyt EU15:ssä, se on samaan aikaan kasvanut EU12:ssa 43 prosenttia (tosin paljon alemmalta lähtötasolta). On arvioitu, että maataloustulo olisi EU27:ssä 22 prosenttia pienempi ilman YMP:n suoraa tukea, vaikkakin erot jäsenvaltioiden välillä ovat tilarakenteesta riippuen suuret. YMP on edelleen edistänyt luonnonvarojen kestävää hoitoa ja ilmastotoimia niihin liittyvillä vaatimuksilla, joissa edellytetään, että suoria tukia saadakseen viljelijöiden on noudatettava ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta, eläinten ja kasvien terveyttä sekä eläinten hyvinvointia koskevia perusnormeja, sekä kohdennetuilla maaseudun kehittämistoimenpiteillä, kuten maatalouden ympäristötoimenpiteillä ja luonnonmukaisella maataloudella. Maatalouden ympäristöohjelmiin kuuluvan pinta-alan laajeneminen ohjelmakaudella 2007–2013 (46,9 miljoonaa hehtaaria, mikä on yli 25 % EU27:ssä käytössä olevasta maatalousmaasta vuonna 2013) on ollut keskeisessä asemassa parannettaessa EU:n maatalouden ympäristönsuojelun tasoa. Maatalouden päästöt ovat edelleen vähentyneet. Vuosien 2001 ja 2012 välillä vähennys on ollut vuosittain keskimäärin 1,7 prosenttia. Maatalouden osuus yhteenlasketuista nettopäästöistä on myös edelleen vähentynyt. YMP on myös edistänyt tasapainoista aluekehitystä EU:ssa monin eri välinein. Esimerkiksi tulotuki, jota suuri enemmistö 12 miljoonasta maatilasta ja niillä työskentelevistä 25 miljoonasta henkilöstä saa, on keskeinen tekijä työpaikkojen säilyttämisessä. Lisäksi innovointitukea on tähän mennessä kanavoitu 136 000 tilalle, jotka ovat maatalousliiketoiminnassaan ottaneet käyttöön uusia tuotteita tai teknologioita. Esimerkkinä voidaan mainita Virosta uusi korkean teknologian bioetanolilaitos, jossa käsitellään kasviperäistä jätettä ja sokerijuurikkaita. Uusi tehdas on luonut 20 uutta työpaikkaa ja se pystyy tällä hetkellä tuottamaan 5 000 litraa bioetanolia vuorokaudessa jalostamalla kasviperäistä jätettä ja sokerijuurikkaita, mikä on selkeä merkki investoinnin tuloksellisuudesta. EMKR:n edeltäjän, Euroopan kalatalousrahaston (EKTR), toteuttaminen hidastui erityisesti useimmissa Välimeren ja Mustanmeren jäsenvaltioissa talouden taantuman vuoksi. Tästä kertoo se, että toukokuun 2014 loppuun mennessä jäsenvaltiot olivat sitoneet ainoastaan 85 prosenttia kaikista määrärahoista. Merkittävä osa EKTR:stä on siis vielä sitomatta. Tämä viittaa siihen, että ohjelman tavoitteiden saavuttaminen kaikilta osin on epätodennäköistä, vaikka komissio onkin toteuttanut korjaavia toimia heinäkuusta 2012 lähtien. Näistä voidaan mainita toimenpideohjelmiin tehdyt muutokset, joilla on mukautettu osarahoitusosuuksia, siirretty resursseja painopistealueiden välillä ja otettu huomioon automaattiset vapauttamiset.

Jalostustoimien osuus on lähes 17 prosenttia EKTR:n sitoumuksista ja eniten käytetty EKTR-toimenpide. EKTR on antanut taloudellista tukea lähes kolmasosaan alan kaikista investoinneista ja näin vaikuttanut EU:n kalanjalostusalan hyvään taloudelliseen suoriutumiseen. Vuoden 2014 tietojen mukaan ala tuottaa 27,9 miljardin euron tulot. EKTR:n toimintalinjaa 4 koskeva selvitys osoittaa, että kalastus- ja vesiviljelyalueiden kestävän kehityksen tulokset ovat lupaavia ja myönteisiä. Suurin osa 312 paikallisesta kalastusalan toimintaryhmästä säilyy aktiivisena, ja vuoden 2014 loppuun mennessä oli hyväksytty yli 9 800 hanketta. Vuoden 2013 loppuun mennessä hyväksyttyjä hankkeita oli 6 363, joten lisäys on huomattava . On myös arvioitu, että tämä johtaisi yli 200 uuden yrityksen perustamiseen toimintalinjan 4 tuella sekä noin 7 300 uuden työpaikan luomiseen ja 12 500 työpaikan säilymiseen. Kustannukset luotua tai säilytettyä työpaikkaa kohti ovat arviolta 32 000 euroa. EKTR on auttanut myös saavuttamaan paremman tasapainon kalastuskapasiteetin ja kalavarojen välillä edistämällä toukokuuhun 2014 mennessä lähes 4 100 kalastusaluksen toiminnan pysyvää lopettamista, mikä merkitsee 2,5 prosentin lisäystä vuodessa. Life + -ohjelman (joka on Life-ohjelman edeltäjä) viimeisen ohjelmavuoden osalta komissio hyväksyi 225 uuden hankkeen rahoituksen vuonna 2014. Rahoitettavaksi valittiin hankkeita kaikista 28 jäsenvaltioista. Hankkeet liittyvät luonnonsuojeluun, ilmastonmuutokseen, ympäristöpolitiikkaan sekä ympäristötiedotukseen ja -viestintään. Hankkeiden kokonaiskustannukset ovat noin 589,3 miljoonaa euroa, josta EU:n osuus on 282,6 miljoonaa euroa. Tulosten toiminnallisia näkökohtia Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2014 neljä erityiskertomusta, jotka koskevat komission tehtäviä maatalouden ja maaseudun kehittämisen osa-alueilla. Tilintarkastustuomioistuin suositteli muun muassa investointien tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamista sekä YMP:n puitteissa sovellettavien seuranta- ja arviointijärjestelmien vahvistamista. Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen suositukset huomioon valmistellessaan vuosien 2014–2020 ohjelmia. YMP:tä varten on otettu käyttöön vahvistettu seuranta- ja arviointikehys, jonka avulla on mahdollista seurata paremmin rahoitettujen toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Seuranta- ja arviointikehys kattaa ensimmäistä kertaa koko YMP:n (molemmat pilarit), ja siihen sisällytetään tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida politiikan yleisten tavoitteiden saavuttamista. ERI-rahastojen yleistä kehitystä vastaavasti myös EMKR on entistä tuloshakuisempi vuosina 2014–2020. Ohjelmasuunnittelu järjestetään systemaattisemmin selkeän toimintalogiikan avulla unionin painopisteiden, tavoitteiden ja toimenpiteiden hierarkiaa noudattaen. Ne puolestaan näkyvät yhteisissä taloutta, tuotosta ja tuloksia koskevissa indikaattoreissa, joita seurataan vahvistetun seuranta- ja arviointijärjestelmän puitteissa tarkasti. EKTR:ää koskevassa tilintarkastustuomioistuin kertomuksessa paljastui, että välineellä ei pystytty tuottamaan vastinetta rahalle eikä tukemaan tuloksellisesti vesiviljelyn kestävää kehitystä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hankkeilla ei yleensä saavutettu tavoiteltuja tuloksia. Varmistaakseen, että vesiviljelyyn myönnettäviä EU:n varoja käytetään kohdennetusti, komissio on pyytänyt kansallisia viranomaisia valmistelemaan strategisten suuntaviivojen perusteella monivuotisia kansallisia suunnitelmia, jotka koskevat vesiviljelyn kehitystä kussakin jäsenvaltiossa. Vesiviljelyä koskevaa ennakkoehtoa noudattaen komissio ei hyväksy EMKR:n toimenpideohjelmia, elleivät jäsenvaltiot ole toimittaneet asianmukaisia monivuotisia kansallisia strategiasuunnitelmia kestävän vesiviljelyn edistämiseksi. Jotta tähän otsakkeeseen kuuluvat uudet ohjelmat käynnistyisivät sujuvasti, komissio on tehnyt myös joitakin toiminnallisia muutoksia käytännön tasolla. Vuonna 2012 perustettiin työryhmä maaseudun kehittämiselle vuoden 2013 jälkeen avustamaan jäsenvaltioita maaseudun kehittämisohjelmien valmistelussa kaudelle 2014– 2020. Työryhmä on kokoontunut säännöllisesti vuodesta 2012 lähtien muun muassa laatimaan ohjeasiakirjoja sekä jäsenvaltioille politiikan sisällöstä että komission virkamiehille esitettyjen ohjelmien arvioinnista (esim. tarkistuslistat kutakin maaseudun kehittämistoimenpidettä varten). Lisäksi perustettiin johdonmukaisuudesta huolehtiva komitea. Se on varmistanut, että tiettyjä tärkeitä kysymyksiä koskeva lähestymistapa on johdonmukainen. Tällaisia kysymyksiä ovat suunniteltujen tukitoimien synergia ja täydentävyys suhteessa YMP:n ensimmäisen pilarin ja unionin muiden rahastojen tukitoimiin, yksittäisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden toteuttamiseen ehdotettu lähestymistapa jne. Vuonna 2014 komissio delegoi suuren osan suoraan hallinnoitavista määrärahoista pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavalle toimeenpanovirastolle (EASME) valvonnan, tieteellisen neuvonnan ja yhdennetyn meripolitiikan osalta. Kustannus-hyötyanalyysin perusteella toimeenpanoviraston käytöstä odotetaan saatavan ohjelmakaudella 2014–2020 lähes 5 miljoonan euron säästöt siihen verrattuna, että komissio hoitaisi hallinnoinnin. Myös osa Life-ohjelmasta delegoitiin EASME:lle 1. toukokuuta 2014 lukien. Virastolle delegoitu ohjelman osa koskee ns. perinteisiin ja valmiuksien kehittämishankkeisiin myönnettävien toiminta-avustusten ja kansalaisjärjestöille uuden oikeusperustan nojalla myönnettävien toiminta-avustusten toteuttamista. Delegoinnin ansioista EASME voi saada synergiaetuja Life-ohjelman, Horisontti 2020 -ohjelman ja muiden hallinnoimiensa ohjelmien välillä. 2.3 Turvallisuus ja kansalaisuus (talousarvion otsake 3) Otsakkeen 3 ohjelmien osuus EU:n talousarviosta on pieni (1,2 % EU:n vuoden 2014 talousarvion otsakkeista 1–4). Niitä toteutetaan joko suoran tai jaetun hallinnoinnin avulla. Ohjelmilla on tarkoitus tukea korkean tason poliittisia tavoitteita, kuten avoimen ja turvallisen EU:n luomista, Euroopan oikeusalueen perustamista, EU:n kansalaisten terveydentilan parantamista, kuluttajansuojaa, nuorison tukemista sekä kulttuurin ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun edistämistä. Koska määrärahat ovat pienet, ne eivät ole suoraan verrannollisia näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Otsakkeeseen 3 osoitettiin 1,49 miljardia euroa talousarvion maksusitoumusmäärärahoja vuodeksi 2014. Ohjelma Vuoden 2014 talousarvion maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa euroa) Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto 403,3 Sisäisen turvallisuuden rahasto 399,1 Elintarvikkeet ja rehut 253,4 Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma 55,3 Oikeusalan ohjelma 47,0 Unionin pelastuspalvelumekanismi 28,2 Kansalaisten Eurooppa 25,6 Kuluttajaohjelma 24,1 Muut toimet ja ohjelmat, tietojärjestelmät, erillisvirastot 259,1 Yhteensä 1 495 Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston toteuttaminen on kärsinyt viivästyksistä oikeudellisten kehysten hyväksymisessä: perussäädökset, delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset hyväksyttiin huhtikuussa ja heinä-/lokakuussa 2014. Vuotuiset työohjelmat, joissa kummastakin rahastosta myönnettävän rahoituksen painopisteet määritellään, hyväksyttiin elokuussa 2014. Komissio hyväksyy tältä pohjalta jäsenvaltioiden kansallisia ohjelmia: huhtikuuhun 2015 mennessä 58 kansallisesta ohjelmasta on hyväksytty yhteensä 22, ja loput on tarkoitus hyväksyä vuoden 2015 loppuun mennessä. Luova Eurooppa -ohjelma otettiin käyttöön lähes suunnitellusti, ja ensimmäiset hankkeet voitiin syöttää VALOR-järjestelmään (tulosten levittämiseen tarkoitettu tietojärjestelmä) vuoden viimeisellä neljänneksellä. Muissa ohjelmissa, kuten oikeusalan ohjelmassa ja perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmassa onnistuttiin vuonna 2014 allekirjoittamaan vain muutamia avustussopimuksia. Tämän ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa vuoden 2014 määrärahojen kokonaistoteutukseen, joka jatkuu vuonna 2015. Vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset ja vaikutukset

Unionin pelastuspalvelumekanismin edeltäjien, pelastuspalvelun rahoitusvälineen ja yhteisön pelastuspalvelumekanismin, jälkiarvioinnissa todettiin, että EU:n tasolla koordinoitu apu hätätilanteissa on ollut tehokasta ja koordinoitua. Eurooppalaisen lisäarvon osalta arvioinnissa todettiin, että ilman EU:n osarahoitusta 83 prosenttia hankkeista olisi jäänyt toteuttamatta, vaikka ne ovat erityisen tärkeitä, koska ne vahvistavat osallistuvien valtioiden välistä yhteistyötä. Arvioinnissa todettiin myös, että hankkeilla paikataan puutteita kansallisessa valmiudessa ja tuodaan EU:lle näkyvyyttä. Myös ohjelmista ”Koulutuksen parantaminen elintarvikkeiden turvallisuuden lisäämiseksi” ja ”Euroopan kansalaisten teemavuosi 2013” tehtiin arvioinnit. Ensimmäisessä todettiin, että koulutuksen laatu on korkea (85 % osallistujista ilmoittaa olevansa hyvin tyytyväinen) ja ohjelman kustannukset vastaavat pitkälti muiden samantapaisten ohjelmien kustannuksia. Arvioinnissa korostettiin kuitenkin myös, että tuloksellisuutta voitaisiin parantaa kohdentamalla koulutus paremmin osallistujien tarpeisiin ja lisäämällä tulosten levittämistä. Toisessa arvioinnissa todettiin, että kansalaisten teemavuoden 2013 määrärahat eivät vastanneet hankkeen tavoitteita, mikä haittasi hankkeen kestävyyttä. Yksittäisten toimien havaittiin kuitenkin tehokkaasti lisänneen kansalaisten tietoisuutta EU:n kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista. Tulosten toiminnallisia näkökohtia Kaksi tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusta koski maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden ja sisäisen turvallisuuden osa-alueella rahoitettuja ohjelmia. Ulkorajarahaston todettiin myötävaikuttaneen ulkorajavalvontaan ja edistäneen rahoituksellista yhteisvastuuta. Kertomuksessa kuitenkin korostettiin myös sitä, että EU:n tuoma lisäarvo oli vähäinen ja että sen tuloksellisuutta heikensi jäsenvaltioiden osittain tehottomat hallinnointijärjestelmät ja seurannan puute. Toinen tarkastuskertomus koski Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) toteuttamista. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio toteutti keskusjärjestelmän yli kuusi vuotta alun perin suunniteltua myöhemmin ja kahdeksan kertaa alkuperäistä talousarviolaskelmaa korkeammin kustannuksin. Viivästyminen ja kustannusten ylittyminen oli suurelta osin seurausta haastavasta hallinnollisesta ympäristöstä, joka heikensi komission mahdollisuuksia puuttua operatiivisiin kysymyksiin. Komissio toteutti useita toimenpiteitä vuonna 2014 hyödyntääkseen aiemmista ohjelmista saatuja kokemuksia ja parhaita käytäntöjä. Esimerkiksi sisäisen turvallisuuden rahaston oikeusperustaan komissio sisällytti pakollisia indikaattoreita, joilla seurataan tuloksellisuutta ja tehokkuutta. Näin on tarkoitus vahvistaa näytön keräämistä ja varmistaa, että tulevia arviointeja varten on olemassa määrällistä tietoa, johon arviointi voidaan perustaa. Pelastuspalvelun rahoitusvälineeseen kohdistuneen ulkoisen arvioinnin suositukset on otettu huomioon, ja osa niistä on sisällytetty unionin pelastuspalvelumekanismiin. Esimerkiksi harjoituksia, koulutusta, hankkeita ja asiantuntijoiden vaihtoa painotetaan nyt enemmän, minkä pitäisi vahvistaa pelastuspalvelumekanismin toimintaa. Myös muissa ohjelmissa toteutettiin konkreettisia toimia niiden tuloksellisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi. Esimerkiksi terveys- ja kuluttajaohjelmat otettiin mukaan avustusten hallinnointiin tarkoitettuun Horisontti 2020 -ohjelman tietotekniikkajärjestelmään. Tästä saatiin arviointi- ja hanke-ehdotusvaiheessa noin 60 työpäivän kustannussäästöt (noin 2 % koko yksikön henkilöresurssikustannuksista). Kaiken kaikkiaan toteutettiin myös toimia osallistujiin kohdistuvan hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi ja komission puolella kustannusten ja virheiden vähentämiseksi.

2.4 Globaali Eurooppa (talousarvion otsake 4) Talousarvion otsakkeeseen 4 kuuluvista ohjelmista ja Euroopan kehitysrahastosta rahoitetaan unionin ulkoisten politiikkojen eri ulottuvuuksia. Kolmannet tahot, kuten YK:n järjestöt, hallinnoivat välillisesti ja toteuttavat merkittävää osaa otsakkeen 4 rahoituksesta, Loppuosa rahoituksesta on joko komission suoraan hallinnoimaa rahoitusta (lähinnä avustuksia) tai tuensaajamaiden välillisesti hallinnoimaa rahoitusta tai niiden yhteistyössä hallinnoimaa rahoitusta. Otsakkeeseen 4 on vuonna 2014 osoitettu talousarvion maksusitoumusmäärärahoja 8,3 miljardia euroa eli 6,3 prosenttia EU:n talousarvion otsakkeiden 1–4 yhteenlasketuista määrärahoista vuonna 2014. Ohjelma Vuoden 2014 talousarvion maksusitoumusmäärä-rahat (miljoonaa euroa) Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) 2 345,0 Euroopan naapuruusväline (ENI) 2 315,0 Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) 1 478,6 Humanitaarinen apu 1 081,7 Vakautta ja rauhaa edistävä väline (IcSP) 276,8 Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) 301,1 Muut 515,3 YHTEENSÄ 8 313,5 Euroopan kehitysrahasto ei sisälly EU:n talousarvioon. Suurimmilla rahoitusohjelmilla edistetään EU:n kehitysavun ensisijaista tavoitetta, joka on ”köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen” (SEUT-sopimuksen 208 artikla). Nämä ohjelmat ovat kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI), Euroopan kehitysrahasto (EKR) ja Euroopan naapuruusväline (ENI). Näistä viimeksi mainittuun sisältyy myös monenlaisia uudistustavoitteita, jotka edistävät poliittisia uudistuksia, taloudellista yhdentymistä ja maahanmuuttovirtojen hallintaa. Muita taloudellisesti merkittäviä ohjelmia ovat liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA), josta tuetaan liittymistä edeltävässä vaiheessa olevien maiden valmistautumista EU:n jäsenyyteen, humanitaarinen apu, jota annetaan tapauskohtaisesti luonnonkatastrofien tai ihmisen aiheuttamien kriisien seurauksena heikoimpaan asemaan joutuneille, sekä välineet, joilla tuetaan konfliktien ehkäisyä ja kansainvälisen turvallisuuden vahvistamista (vakautta ja rauhaa edistävä väline IcSP ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) operaatiot). Tässä luvussa keskitytään tärkeimpiin ohjelmiin. Vuonna 2014 rahoitusta jatkettiin edeltävien ohjelmien puitteissa (monivuotinen rahoituskehys 2007–2013). Sen jälkeen, kun tärkeimmät säädökset oli hyväksytty maaliskuussa 2014, laadittiin uuteen vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat monivuotiset suuntaa-antavat ohjelmat, mutta useimpien ohjelmien tosiasiallinen toteuttaminen oli mahdollista aloittaa vasta vuonna 2015 tai myöhemmin. Vahvistetun tuloshakuisuuden mukaisesti ohjelma-asiakirjoissa on systemaattisesti selkeä toimintalogiikka, ja niissä määritellään erityistavoitteet ja niihin liittyvät tulosindikaattorit kullekin alalle, joihin keskitytään. Näistä tulee osa tulosketjua, joka muodostuu ohjelmia toteutettaessa ja jota on seurattava vahvistettujen seuranta- ja arviointijärjestelmien puitteissa. Koska 11. Euroopan kehitysrahaston hyväksyminen viivästyi niin, että se tuli voimaan maaliskuussa 2015, ja aiempi ohjelma taas päättyi vuoden 2013 viimeisellä neljänneksellä, perustettiin 10. EKR:n puitteissa siirtymävaiheen rahoitusjärjestely toimien jatkuvuuden varmistamiseksi. Vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset ja vaikutukset EU:n kehitysapu tukee Yhdistyneiden kansakuntien asettamia vuosituhannen kehitystavoitteita, joissa edistymistä mitataan muun muassa köyhyys-, koulutus- ja terveysindikaattoreilla ja jotka oli määrä saavuttaa vuonna 2015. Vaikka näihin indikaattoreihin vaikuttavatkin lukuisat muutkin tekijät kuin EU:n kehitysapu, ne kertovat EU:n kumppanimaiden kehityksestä pitkällä aikavälillä.

Vuosituhattavoite – köyhyyttä koskeva vaikutusindikaattori Puolitetaan äärimmäisessä köyhyydessä elävien osuus väestöstä vuodesta 1990 vuoteen 2015 Tavoite saavutettiin vuonna 2010 – Itä-Aasiassa ja Tyynenmeren alueella on saatu hyviä tuloksia köyhyyden lievittämisessä, mutta Saharan eteläpuolinen Afrikka on edelleen jäänyt jälkeen. Vuosituhattavoite – koulutusta koskeva vaikutusindikaattori Varmistetaan, että vuoteen 2015 mennessä lapset – niin tytöt kuin pojatkin – voivat kaikkialla maailmassa saada alemman perusasteen koulutuksen Tavoitetta ei ole saavutettu – koulutuksen aloittaa 90 %, mutta suorittaa loppuun 73 %. Vaikka huomattavaa edistymistä on tapahtunut, ainoastaan Itä-Aasia ja Tyynenmeren alue, Eurooppa ja Keski-Aasia ovat saavuttaneet tavoitteen tai ovat lähellä sitä. Vuosituhattavoite – terveyttä koskeva vaikutusindikaattori: Vähennetään alle viisivuotiaiden kuolleisuutta kahdella kolmasosalla vuodesta 1990 vuoteen 2015 Tavoitetta ei ole saavutettu, mutta alle viisivuotiaiden kuolleisuus väheni lähes puolella. Kehitysmaat eivät kokonaisuutena tarkasteltuna todennäköisesti saavuta tavoitetta. Itä-Aasiassa, Tyynenmeren alueella, Latinalaisessa Amerikassa ja Karibialla tavoite on saavutettu. EU ja sen jäsenvaltiot antavat yhdessä puolet maailman kehitysavusta. Jos tarkastellaan nimenomaan koulutukseen ja terveyteen suunnattua rahoitusta, EU tuki vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa koulutusta 42 maassa 4,2 miljardilla eurolla ja terveyttä 43 maassa 3,2 miljardilla eurolla. Seuraavassa on esimerkkejä, jotka kuvaavat EU:n toimien yhteyttä vuosituhattavoitteita mittaavien indikaattoreiden kohenemiseen eri maissa. Mosambikissa tehdyssä arvioinnissa todettiin, että talousarviotuen avulla hallitus on vuosina 2005–2012 voinut käyttää keskimäärin noin 20 % kaikista menoista koulutukseen. Tämän seurauksena vuonna 2012 lapsia opiskeli peruskoulussa 40 prosenttia enemmän ja toisen asteen oppilaitoksessa 65 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Eniten olivat hyötyneet köyhemmät kotitaloudet. Maassa ei kuitenkaan ole tapahtunut oikeastaan mitään muutosta absoluuttisen köyhyyden suhteen. Yksi tärkeimmistä syistä tähän on se, että maatalouspolitiikalla ei ole onnistuttu merkittävästi parantamaan maataloustuotantoa. Bangladeshissa, jossa absoluuttinen köyhyys väheni 50 prosentista hieman yli 30 prosenttiin vuosien 1990 ja 2015 välisenä aikana, EU myönsi 38 miljoonaa euroa elintarvikkeiden saatavuuden turvaamista koskevaan ohjelmaan, jonka avulla lähes 325 000 haavoittuvassa asemassa olevaa ja naisjohtoista kotitaloutta on noussut äärimmäisestä köyhyydestä ja saanut ravitsemusturvan. El Salvadorissa EU myönsi 47 miljoonaa euroa sektoritukea hallituksen 690 miljoonan euron ohjelmaan, jolla lisättiin julkisten palvelujen tarjontaa köyhimmille ja heikoimmassa asemassa oleville (tavoitteena oli saavuttaa 750 000 henkilöä eli 13 % koko väestöstä). Tähän mennessä on saatu seuraavat tulokset: peruseläkettä saavien yli 70-vuotiaiden määrä on lisääntynyt 30 prosentilla (tavoite 51 %); 226 000 perhettä on ehkäisevän terveydenhuollon piirissä (tavoite 260 000); naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä varten on perustettu seitsemän toimistoa (tavoite 15); 70 prosenttia kuntien väestöstä kuuluu juomaveden saannin ja perussanitaation piiriin (tavoite 80 %); yli 84 prosenttia väestöstä kuuluu sähkönjakelun piiriin (tavoite 95 %). Koska hanke on edelleen käynnissä, on odotettavissa, että tavoitteet saavutetaan. EU:hun liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) puitteissa ehdokasmaiden (Länsi-Balkan ja Turkki) edistyminen poliittisten uudistusten toteuttamisessa ja EU:n säännöstön täytäntöönpanossa on vaihtelevaa. Kohokohtia ovat liittymisneuvottelujen aloittaminen Serbian kanssa, ehdokasmaan aseman myöntäminen Albanialle ja analyyttisen tarkastelun saaminen päätökseen ja uusien neuvottelualojen avaaminen Montenegron kanssa. Vuonna 2014 Turkin liittymisprosessiin vaikuttivat kuitenkin kielteisesti pidätykset ja tiedotusvälineiden vapauden rajoittaminen Turkissa. Bosnia ja Hertsegovinan yhdentyminen EU:hun oli edelleen pysähdyksissä ja IPA-rahoitusta on supistettu, koska ei ole päästy sopimukseen koordinointimekanismin perustamisesta eikä syrjivistä säännöksistä annetun Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomion täytäntöönpanosta. Syrjivät säännökset koskevat vähemmistöjen oikeuksia asettua ehdokkaaksi vaaleissa. Viidessä maassa infrastruktuurihankkeisiin vuosina 2005–2011 annetun IPA-tuen arvioinnissa todettiin, että rahoitetut hankkeet olivat hyvin kohdennettuja ja vastasivat todelliseen kysyntään. Useimpien hankkeiden kohdalla todettiin, että infrastruktuuri ja laitteet ovat kaikilta osin ja asianmukaisesti käytössä hankkeen tavoitteiden mukaisesti. Arvioinnissa saatiin näyttöä siitä, että IPA-hankkeilla saatiin vastaaviin kansallisiin toimiin verrattuna hyvin vastinetta rahalle, koska tehokkaan valvonnan ja riippumattoman tarjousarvioinnin ansiosta niihin liittyy vähemmän korruptiota. Arvioinnissa havaittiin rahoituksen tuovan EU:n lisäarvoa eri tavoin, joista voidaan mainita parempi strateginen suunnittelu, tekninen apu ja tuensaajien valmiuksien kehittäminen; täydentävät tai yksinomaiset rahoituslähteet; ja EU:hun yhdentymisen etujen tuominen esiin. Humanitaaristen kriisien lisäännyttyä huomattavasti vuonna 2014 komissio antoi humanitaarista apua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ihmisille yli 80 maassa. Esimerkkinä on Syyria, jossa EU:n talousarviosta tuleva tuki kasvoi 80 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2014 eli 515 miljoonasta eurosta 817 miljoonaan euroon. Näin voitiin antaa ensiavun, suojelun, ravinnon, veden, sanitaation ja hygienian, suojan ja logististen palveluiden muodossa tukea 12,2 miljoonalle humanitaarista apua tarvitsevalle ihmiselle Syyriassa sekä miljoonille syyrialaisille pakolaisille ja heidät vastaanottaneille yhteisöille alueella. EU kuuluu johtaviin humanitaarisen avun antajiin Syyrian kriisissä: EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot ovat antaneet humanitaarista sekä vakautus- ja kehitysapua yhteensä noin 3,6 miljardia euroa. Myös Itä-Ukrainassa humanitaarisella avulla on vastattu yli miljoonan kotiseudultaan siirtymään joutuneen ihmisen perustarpeisiin ja annettu heille suojaa, ruokaa, vettä, terveydenhoitoa, psykososiaalista apua ja suojaa talven varalle. Keski-Afrikan tasavallassa, missä yli puolet 4,6 miljoonan väestöstä on humanitaarisen avun ta