Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen toimintaan"



Virallinen lehti nro C 329 , 17/11/1999 s. 0006



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen toimintaan"(1) (1999/C 329/02) Neuvosto päätti 5. heinäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 6. syyskuuta 1999. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 22. ja 23. syyskuuta 1999 pitämässään 366. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 104 puolesta ja kaksi vastaan. 1. Johdanto 1.1. Jäsenvaltioiden audiovisuaalialan teollisuus, erityisesti televisiotoiminta ja elokuvatuotanto, on yksi Euroopan strategisesti merkittävimmistä talouselämän aloista. Seuraavassa muutamia alaa kuvaavia tärkeimpiä lukuja: - Audiovisuaalialan osuus Euroopan BKT:sta on suunnilleen yhdestä kahteen prosenttia. - Ala työllistää nykyisin noin 1,8 miljoonaa ihmistä, ja sen vuotuinen kasvuvauhti on 7 %. Tämä luonteeltaan eksponentiaalinen kasvu, joka on talouden kannalta erittäin tärkeää, tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia liiketoimintaan. 1.2. Alan eurooppalaiselle teollisuudelle ovat kuitenkin vielä ominaisia moninaiset, pirstoutuneet markkinat, sopimattomat tuotanto- ja jakeluinfrastruktuurit sekä riittämättömät investoinnit audiovisuaalisten hankkeiden kehittämiseen. Lisäksi on ratkaistava alan ammattilaisten ja tuottajien, luovaa työtä tekevien ja johtohenkilöiden erilaiset mahdollisuudet osallistua päätöksentekoon. 1.2.1. Verrattaessa alan tilannetta Euroopassa ja Yhdysvalloissa huomataan, että USA tuo Eurooppaan markkina-arvoltaan kymmenkertaisesti audiovisuaalisia teoksia. Eurostatin tietojen mukaan EU:n kauppataseen vaje Yhdysvaltoihin nähden oli vuonna 1995 kyseisellä alalla lähes 1,6 miljardia euroa. Ja audiovisuaalialan seurantakeskuksen arvioiden mukaan EU:n ja Yhdysvaltain välisen ohjelmavaihdon vaje oli vuonna 1997 runsaat 5 miljardia euroa. 1.3. Euroopan kannalta katsottuna audiovisuaalisen teollisuuden merkitys ei rajoitu pelkästään yritysnäkökulmaan, vaan sillä on myös tärkeä tehtävä eurooppalaisen kulttuurin ja demokraattisten arvojen välittäjänä. 1.3.1. Audiovisuaalinen teollisuus on paitsi taloudellisesti merkittävä teollisuudenala myös kulttuuriteollisuutta, jonka tuotos on erityisen luonteensa vuoksi "ainutlaatuista". Euroopassa on suhtauduttu audiovisuaaliseen viestintään perinteisesti siten, että on pyritty säilyttämään seuraavien seikkojen tasapaino: - yhtäältä oikeus sananvapauteen ja tiedonsaannin vapauteen, mikä liittyy erottamattomasti demokraattiseen yhteiskuntaan - toisaalta yleisen edun puolustaminen, millä perustellaan alaikäisten suojelua, rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa, yksityisyyden suojan turvaamista tai sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kehittämistä. 1.3.2. Euroopassa voidaan näin todeta olevan yhteiskuntamalli, joka pohjautuu seuraaviin seikkoihin liittyviin arvoihin: - demokratian ja ihmisoikeuksien syvä kunnioittaminen - oikeusvaltion puolustaminen - julkisen ja yksityisen sekä taloudellisten etujen ja yhteiskunnallisen vastuun välinen tasapaino. 1.4. Euroopassa ei ole koskaan katsottu, että audiovisuaaliala tulisi jättää sääntelyn ulkopuolelle ja että se kehittyisi itsestään luonnollisesti ja takaisi samalla moniarvoisuuden. Alalla on alun perin ollut Euroopassa kaksi keskeistä lähtökohtaa: alan omalaatuisuus sekä sen sosiaalinen ja kulttuurinen tehtävä. 1.4.1. Niinpä jäsenvaltioiden kaikkien audiovisuaalialan politiikkojen avaintekijöitä on aina ollut paitsi viestinnän informatiivisen funktion turvaaminen, myös sen tehtävä katsojan sivistämisessä ja kasvatuksessa yli puhtaasti kaupallisten näkökohtien(2). 1.5. Euroopan unioni on politiikassaan tähdännyt kahteen päämäärään: - pyritään luomaan oma eurooppalainen audiovisuaaliala, jolla taataan audiovisuaalisten palveluiden vapaa liikkuvuus, ja - pyritään lujittamaan ja parantamaan eurooppalaisen audiovisuaalituotannon kilpailukykyä. 1.6. Luodakseen yhteisön tilastotietojen perusrakenteet, joita tarvitaan yhteisön toimintaperiaatteen laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuudessa ja markkinoilla, neuvosto hyväksyi äskettäin asiaa koskevan päätöksen(3). 2. Komission ehdotus 2.1. Euroopan neuvosto perusti Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen 15. joulukuuta 1992 Strasbourgissa. Tuon kokouksen jälkeen, johon komissiokin osallistui, seurantakeskuksen jäsenvaltioiden määrä on kasvanut 29:stä 34:ään. Keskuksen tarkoituksena on parantaa audiovisuaalialan tiedonvälitystä, antaa selkeä kuva alan markkinoista ja lisätä avoimuutta. Seurantakeskuksen tehtävänä on kerätä ja työstää tiettyjä audiovisuaalialan osa-alueita koskevia tietoja ja tilastoja (erityisesti juridisia, taloudellisia ja ohjelmia koskevia tietoja). 2.1.1. Seurantakeskus perustettiin alun perin kokeiluhankkeeksi, ja kolmen vuoden jälkeen keskuksen toimintaa ryhdyttiin arvioimaan. Euroopan neuvoston ministerikomitea antoi 20 maaliskuuta 1997 päätöslauselman, jossa vahvistettiin seurantakeskuksen toiminnan jatkaminen. Päätöslauselman liitteenä olevissa uusissa säännöissä vahvistettiin seurantakeskuksen tavoitteet siten, että keskuksen palveluiden on suuntauduttava ensisijaisesti tyydyttämään alan ammattilaisten tarpeita. Toimivallan ulkopuolelle jätetään nimenomaisesti kaikki standardointi- ja sääntelytoimet. 2.1.2. Komissio on toteuttanut kokeilutoimia, jotka liittyvät tilastotietojen ensisijaisia toimenpiteitä koskevaan puiteohjelmaan(4). Audiovisuaalialan katsotaan olevan eräs ensisijaisista palvelualoista yhteisön tasolla, ja toimilla pohjustetaan alakohtaiseen lähestymistapaan ja toimintatilastoihin perustuvan uuden tietojärjestelmän luomista. 2.1.3. Yksimielisyys vallitsee siitä, että Eurostatin ja seurantakeskuksen toiminta täydentävät ja vahvistavat toisiaan, sillä - Eurostat huolehtii ennen kaikkea käyttäjiensä - toisin sanoen komission ja yhteisön muiden toimielinten, jäsenvaltioiden hallitusten sekä sisämarkkinoiden eri toimijoiden ja suuren yleisön - tilastotarpeiden tyydyttämisestä, - seurantakeskuksen tehtävänä ei ole harjoittaa standardointi- tai sääntelytoimintaa vaan antaa toiminnallisia tietoja, toisin sanoen alan yritysten ja ammattilaisten operatiivisia tarpeita vastaavia tietoja. Seurantakeskuksen palveluiden virallinen kohderyhmä ovat ensisijaisesti eri osa-alueiden ammattilaiset sekä toissijaisesti hallitukset ja julkishallinnon viranomaiset, sillä keskuksen luonnolliseen toimialaan kuuluu välittää sellaista erityistietoutta markkinoista, josta voi olla hyötyä toimijoille. 2.2. Komission tekemän päätösehdotuksen tarkoituksena on tarjota vakaa oikeusperusta yhteisön rahoitusosuudelle ja yhteisön osallistumiselle seurantakeskuksen toimintaan sekä ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1998 tekemä, oikeudellisia perustoja koskeva päätös (asia C-106/96). 2.2.1. Yhteisön rahoitusosuus on 12,25 prosenttia seurantakeskuksen kokonaisbudjetista. Muun rahoituksen hoitavat seurantakeskuksen toimintaan osallistuvat Euroopan neuvoston jäsenvaltiot audiovisuaalialan Eurekan jakoperusteen mukaisesti(5). 3. Yleistä 3.1. Komitea kannattaa komission päätösehdotusta, sillä se lisää omalta osaltaan Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa taloudellisen ja juridisen tiedon välitystä, tarjoaa entistä selkeämmän kuvan markkinoista ja edistää avoimuutta sekä perusrakenneinvestointeja. Komitea katsoo, että hyväksymällä ehdotus edistetään Euroopan audiovisuaalista teollisuutta. 3.1.1. Komission ehdotus ei myöskään kasvata yrityksille lankeavaa taakkaa eikä lisää instituutioiden ja hallintoviranomaisten työmäärää tilastoinnin osalta. 3.2. Komitea yhtyy komission kantaan seuraavista syistä: - Näin edistetään vertailukelpoisten tietojen saatavuutta seurantakeskuksen jäsenvaltioiden välillä. Tiedot ovat erityisen mielenkiintoisia audiovisuaalialan teollisuudelle, yhteisön toimielimille, hallituksille, talous- ja yhteiskuntaelämän vaikuttajille, tutkimuslaitoksille, viestimien käyttäjille, korkeakouluille ja tiedotusvälineille. - Toimenpide täydentää yhteisön välineitä, joiden avulla luodaan audiovisuaalialaa ja sen lähialoja koskevan teollisuuden ja markkinoiden tilastotietoja koskevat perusrakenteet. Yhteisön on kerättävä audiovisuaalialasta sellaisia tilastotietoja, jotka poikkeavat Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen tekemistä tilastotutkimuksista. 3.2.1. Komitea toteaa toistamiseen(6), että tiedon saatavuus edellyttää pääsyä arkistoihin ja rekistereihin, kaikkien toimijoiden tasavertaista osallistumista ja julkista velvoitetta suojella tiedon saatavuuden vapautta. Seurantakeskuksen tuottamien tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä koskevan hinnoittelupolitiikan on lisäksi oltava kohtuullista, ja palveluiden hinnan on perustuttava tietojen painatuksesta, päivityksestä, hausta ja välityksestä koituviin kustannuksiin. 3.3. Komitea pitää tärkeänä, että yhteisön teollisuudella ja käyttäjillä on saatavillaan luotettavaa ja ajantasaista tietoa, mikä on olennaista myös yhteisöohjelmia valvottaessa, arvioitaessa ja laadittaessa. 3.4. Laadittavien tilastojen tulee joka tapauksessa pohjautua puolueettomuuden, luotettavuuden ja asianmukaisuuden periaatteisiin, kustannustehokkuussuhteeseen, henkilökohtaisten tilastotietojen salassapitovelvollisuuteen sekä avoimuuteen. 3.5. Yhteisön on arvioitava audiovisuaalialan merkitys ja sitä koskevat tulevat tilastotarpeet erityisesti sellaisten tietojen osalta, jotka ovat tarpeen unionin sosiaalisen ulottuvuuden syventämisessä eli kehitettäessä ja seurattaessa työllisyyttä, ammattikoulutusta sekä yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskevaa politiikkaa. 3.6. Komitea toistaa analyysinsa, jossa korostetaan audiovisuaalialan strategista merkitystä Euroopan unionissa ja alan vaikutusta työllisyyteen(7). Koska audiovisuaalialan teollisuus ja sen osa-alueet kehittyvät ripeästi kaikkialla maailmassa, on entistä tärkeämpää ja strategisempaa parantaa aloilta saatavaa tilastotietoa. 3.7. Komitea toivoo komission edistävän sellaista audiovisuaalialan politiikkaa, jolla taataan todellinen eurooppalainen lisäarvo, käynnistämällä yhteisötasoisia audiovisuaalialan ohjelmia ja toimia, etenkin Media III -ohjelman. Lisäksi komitea toivoo komission ylipäätään valvovan yhteisön oikeuden noudattamista ja täytäntöönpanoa ja erityisesti Amsterdamin sopimukseen sisältyvän, julkisen palvelun yleisradiotoimintaa koskevan pöytäkirjan oikeanlaista täytäntöönpanoa. 3.8. Komitea toteaa toistamiseen(8), että kulttuurialan toiminnan konkretisoimiseksi ja "eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin" puolustamiseksi ja edistämiseksi ja sille annettavan poliittisen ulottuvuuden luomiseksi siitä olisi kerrottava käyttäjille samalla kun palvellaan teollisuutta ja jäsenvaltioita. Siksi komissioon tulisi perustaa "Euroopan tietoyhteiskuntakeskus", joka edistäisi myös multimedia-alan lähentymistä(9) koskevien aloitteiden koordinointia. Bryssel 22. syyskuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI (1) EYVL C 110, 21.4.1999, s. 14. (2) EYVL C 301, 13.11.1995, s. 35, komitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta". (3) EYVL L 117, 5.5.1999, s. 39, neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1999, audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevien yhteisön tilastotietojen perusrakenteesta. (4) EYVL L 19, 18.8.1993, neuvoston päätös N:o 93/464/ETY. (5) Ks. liite. (6) EYVL C 169, 16.6.1999, s. 30, komitean lausunto aiheesta "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa". (7) EYVL C 204, 15.7.1996, s. 5, komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan elokuva- ja televisiotuotannon edistämisen takuurahaston perustamisesta". (8) EYVL C 256, 2.10.1995, s. 24, komitean lausunto aiheista "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisten ohjelmien teollisuuden ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media II - Koulutus) (1996-2000)" ja "Ehdotus neuvoston päätökseksi 95/0027 (CNS) audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media II - Kehittäminen ja levitys) (1996-2000)". (9) Lähentyminen voidaan määritellä viestinnän, teknologian ja viestimien leikkauspisteeksi. LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen rahoitusosuudet >TAULUKON PAIKKA>