LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 4 VUODEN 2015 YLEISEEN TALOUSARVIOON OHEISASIAKIRJA EHDOTUKSEEN EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTON VAROJEN KÄYTTÖÖN OTTAMISESTA ROMANIAA, BULGARIAA JA ITALIAA VARTEN /* COM/2015/0161 final */





LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 4 VUODEN 2015 YLEISEEN TALOUSARVIOON OHEISASIAKIRJA EHDOTUKSEEN EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTON VAROJEN KÄYTTÖÖN OTTAMISESTA ROMANIAA, BULGARIAA JA ITALIAA VARTEN Euroopan komissio ottaa huomioon – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, – unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[1] ja erityisesti sen 41 artiklan, – vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013[2] ja erityisesti sen 10 artiklan, – 17 päivänä joulukuuta 2014 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2015[3], – 13 päivänä tammikuuta 2015 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 1/2015[4], – 20 päivänä tammikuuta 2015 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 2/2015[5], – [15 päivänä huhtikuuta 2015] hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 3/2015[6], ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lisätalousarvioesityksen nro 4 vuoden 2015 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm). Muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto.. 3 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto.. 3 2.1. Kevättulvat Romaniassa.. 3 2.2. Kesätulvat Romaniassa.. 4 2.3. Kesätulvat Bulgariassa.. 5 2.4. Syystulvat Italiassa.. 6 3. Rahoitus. 8 4. Päätelmät.. 9 4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain.. 10 1. Johdanto Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 4 vuoden 2015 talousarvioon kattaa yhteensä 66 505 850 euron käyttöönoton Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’solidaarisuusrahasto’, maksusitoumus- ja maksumäärärahoina. Solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto liittyy kahteen tulvaan Romaniassa, yhteen tulvaan Bulgariassa ja yhteen tulvaan Italiassa. 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto Vuoden 2014 jälkipuoliskolla komissio sai neljä uutta hakemusta, jotka koskevat solidaarisuusrahastosta myönnettävää tukea. Hakemukset liittyvät luonnonkatastrofeihin Romaniassa (tulvat keväällä ja kesällä), Bulgariassa (tulvat kesällä) ja Italiassa (tulvat syksyllä). Komission yksiköt ovat tutkineet perusteellisesti kaikki neljä hakemusta Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[7], jäljempänä ’asetus’, ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto komission tekemien arviointien tärkeimmistä osatekijöistä. 2.1. Kevättulvat Romaniassa (1) Vuoden 2014 huhti- ja toukokuussa laajat alueet Romaniassa kärsivät tulvista, jotka aiheuttivat tuhoa julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille, asuintaloille ja maataloudelle. (2) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (3) Romanian hakemus vastaanotettiin 9. heinäkuuta 2014 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 19. huhtikuuta 2014. (4) Romania ei pyytänyt ennakkomaksua. (5) Hakemus koski naapurivaltiota kohdannutta katastrofia, josta säädetään asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa. Tämän säännöksen mukaan solidaarisuusrahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukea sellaiselle valtiolle, joka on kärsinyt naapurivaltiossa tapahtuneesta suureksi luonnonkatastrofiksi luokitellusta katastrofista, vaikka katastrofia ei kyseisen valtion tapauksessa voida luokitella suureksi tai alueelliseksi luonnonkatastrofiksi. Romania ilmoitti, että myös se oli kärsinyt Serbiassa 14. toukokuuta 2014 alkaneesta luonnonkatastrofista, jonka komissio oli jo hyväksynyt suureksi luonnonkatastrofiksi. (6) Komissio päätteli kuitenkin sääolosuhteista tekemänsä arvion perusteella, että kaikkien Romanian ilmoittamien vahinkojen (joista osa oli aiheutunut jo 19. huhtikuuta) ei sen viranomaisten antamien tietojen perusteella voitu katsoa johtuneen Serbiaa kohdanneesta luonnonkatastrofista. Komissio pyysi tämän vuoksi Romaniaa tarkistamaan ja päivittämään hakemustaan ja poistamaan siitä vahingot, jotka olivat aiheutuneet ennen toukokuun 14. päivää. Komissio sai Romanian tarkistetun hakemuksen 29. syyskuuta 2014. (7) Tarkistetussa hakemuksessa Romanian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 167,927 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 0,13 prosenttia Romanian bruttokansantulosta (BKTL) ja 21,43 prosenttia Romaniaan suurkatastrofien osalta vuonna 2014 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka oli 783,738 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia BKTL:sta vuoden 2012 tietojen perusteella). Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä oli pienempi kuin suurkatastrofille asetettu kynnysarvo ja koska asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa alueelliselle katastrofille asetettua kynnysarvoa ei saavutettu, hakemus arvioitiin asetuksen 2 artiklan 4 kohtaan sisältyvän naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla. (8) Katastrofin vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että katastrofi vaikutti 30:een Romanian 42 maakunnasta. Se johti asukkaiden evakuointiin ja merkittäviin vahinkoihin ja aiheutti lisäksi pahoja vahinkoja eri talouden aloilla. Romanian mukaan vahinkoja aiheutui etenkin suojaaville infrastruktuureille, liikenneinfrastruktuurille, vesi- ja jätevesihuollolle, energiahuollolle ja viestintäinfrastruktuureille. Maatalouden alalla menetettiin satoa viljelysmailla ja elämiä hukkui, ja metsätalouden alalla tuhoutui sisäänajoteitä ja taimitarhoja patojen murtumisen seurauksena. Lisäksi tulvien alle jäi yksityiskoteja, kouluja, sairaaloita, muita julkisia rakennuksia ja kulttuuriperintökohteita. (9) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Romanian viranomaisten mukaan arviolta 145,527 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 95 miljoonaa euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaustoimenpiteisiin. Toiseksi suurin, 44 miljoonan euron kustannuserä liittyy suojaavan infrastruktuurin turvaamiseen. (10) Tulvista kärsineet alueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) (2014–2020) annettujen säännösten mukaisia ”vähemmän kehittyneitä alueita”. Komissio ei ole saanut Romanian viranomaisilta ilmoitusta siitä, että ne aikoisivat suunnata uudelleen ERI‑rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. (11) Katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta Romania on parhaillaan panemassa täytäntöön tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/60/EY (ns. tulvadirektiivi). Romania on osana direktiivin toista täytäntöönpanovaihetta valmistellut maaliskuusta 2014 lähtien tulvavaara- ja tulvariskikarttoja alueista, joilla on katsottu olevan merkittäviä tulvariskejä. (12) Hakemuksen jättöpäivänä Romaniaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevaa rikkomusmenettelyä. (13) Romanian viranomaiset eivät ilmoittaneet, että tukikelpoiset kustannukset olisivat kuuluneet vakuutusturvan piiriin. 2.2. Kesätulvat Romaniassa (1) Vuoden 2014 heinäkuun lopun ja elokuun puolivälin välisenä aikana Romanian lounaisosat kärsivät rankkasateista ja niitä seuranneista tulvista ja maanvyörymistä, jotka aiheuttivat vahinkoa julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille, yrityksille ja maataloudelle sekä kulttuuriperinnölle ja yksityisasunnoille. (2) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (3) Romanian hakemus vastaanotettiin 3. lokakuuta 2014 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 28. heinäkuuta 2014. Lisätietoja, jotka sisälsivät myös tarkistetut vahinkomäärät, toimitettiin 13. tammikuuta 2015. (4) Romania ei pyytänyt ennakkomaksua. (5) Romanian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 171,911 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 0,13 prosenttia Romanian BKTL:sta ja 21,9 prosenttia Romaniaan suurkatastrofien osalta vuonna 2014 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka oli 783,738 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia BKTL:sta vuoden 2012 tietojen perusteella). (6) Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä oli pienempi kuin solidaarisuusrahastosta suurkatastrofin johdosta maksettavan tuen myöntämiselle asetettu kynnysarvo, hakemus tutkittiin asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista katastrofia koskevan kriteerin nojalla. Kyseisessä kohdassa alueelliseksi katastrofiksi määritellään sellainen luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Romanian hakemus koskee vain yhtä NUTS 2 -tason aluetta, joka on Sud-Vest Oltenia. Välittömien vahinkojen ilmoitettu määrä, joka on 171,911 miljoonaa euroa, on 1,64 prosenttia alueen BKT:stä (joka on vuoden 2011 tietojen mukaan 10 480 miljoonaa euroa), joten se ylittää asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa asetetun 1,5 prosentin kynnyksen. Romanialle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea solidaarisuusrahastosta. (7) Katastrofin vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että katastrofi vaikutti yli 126 000 asukkaaseen viidessä Sud-Vest Oltenian alueella sijaitsevassa maakunnassa. Se aiheutti vakavia vahinkoja julkiselle infrastruktuurille (patojen ja vallien murtuminen sekä teiden, siltojen, vedenpuhdistamojen ja viemäriverkostojen vahingoittuminen) ja tuhosi maatalouden tuotteita (viljelykasveja, vihanneksia ja viinitarhoja). Romanian mukaan tulvista aiheutui vahinkoa yli 2 300 yksityisasunnolle, 20 koululle, 9 lastentarhalle ja 11 kirkolle. (8) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Romanian viranomaisten mukaan arviolta 93,955 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa kustannuksista, arviolta yli 59 miljoonaa euroa, liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaamiseen, ja toiseksi suurin osuus, noin 26 miljoonaa euroa, suojaavan infrastruktuurin turvaamiseen. (9) Sud-Vest Oltenia on ERI-rahastoista vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”vähemmän kehittynyt alue”. Komissio ei ole saanut Romanian viranomaisilta ilmoitusta siitä, että ne aikoisivat suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. (10) Katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta Romania on parhaillaan panemassa täytäntöön tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/60/EY (ns. tulvadirektiivi). Romania on osana direktiivin toista täytäntöönpanovaihetta valmistellut maaliskuusta 2014 lähtien tulvavaara- ja tulvariskikarttoja alueista, joilla on katsottu olevan merkittäviä tulvariskejä. (11) Hakemuksen jättöpäivänä Romaniaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevaa rikkomusmenettelyä. (12) Romanian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset kustannukset kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.3. Kesätulvat Bulgariassa (1) Bulgaria kärsi Romanian tavoin voimakkaista rankkasateista vuoden 2014 heinäkuun lopussa ja elokuun alussa. Sateet aiheuttivat merkittäviä vahinkoja julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille, yrityksille, yksityisasunnoille ja -omaisuudelle sekä maataloudelle. (2) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (3) Bulgarian hakemus vastaanotettiin 23. lokakuuta 2014 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 31. heinäkuuta 2014. Bulgarian viranomaiset toimittivat päivitettyjä tietoja 12. marraskuuta 2014. (4) Bulgaria ei pyytänyt ennakkomaksua. (5) Bulgarian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 79,344 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 0,20 prosenttia Bulgarian BKTL:sta ja 34,1 prosenttia Bulgariaan suurkatastrofien osalta vuonna 2014 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka oli 232,502 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia BKTL:sta vuoden 2012 tietojen perusteella). (6) Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä oli pienempi kuin solidaarisuusrahastosta suurkatastrofin johdosta maksettavan tuen myöntämiselle asetettu kynnysarvo, hakemus tutkittiin asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista katastrofia koskevan kriteerin nojalla. Kyseisessä kohdassa alueelliseksi katastrofiksi määritellään sellainen luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Bulgarian hakemus koskee vain yhtä NUTS 2 -tason aluetta, joka on Bulgarian luoteisosassa sijaitseva Severozapadenin alue. Kyseinen alue on yksi EU:n köyhimmistä alueista. Välittömien vahinkojen ilmoitettu määrä, joka on 79,344 miljoonaa euroa, on 2,9 prosenttia alueen BKT:sta (joka on vuoden 2011 tietojen mukaan 2 732 miljoonaa euroa), joten se ylittää asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa asetetun 1,5 prosentin kynnyksen. Bulgarialle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea solidaarisuusrahastosta. (7) Katastrofin vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että suurin osa vahingoista aiheutui Mizian kaupungissa ja Krushovitsan kylässä. Tulvien alle jäi teitä, katuja ja maatalouskiinteistöjä sekä noin 700 yksityistä ja julkista rakennusta. Mizian pormestari julisti 2. elokuuta hätätilan, ja yli 800 ihmistä jouduttiin evakuoimaan. Tie- ja liikenneyhteydet Mizian kaupunkiin ja sitä ympäröiviin kyliin katkesivat. Tulvat aiheuttavat vakavia vahinkoja energia- ja vesihuollon, liikenteen ja koulutuksen alojen julkiselle infrastruktuurille sekä kulttuuriperintökohteille ja luonnonsuojelualueille. (8) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Bulgarian viranomaisten mukaan arviolta 69,108 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa kustannuksista (30 miljoonaa euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaamiseen. Lisäksi vesi- ja jätevesihuoltoinfrastruktuurin korjaamiseen tarvitaan arviolta 19 miljoonaa euroa. (9) Tulvista kärsinyt Severozapadenin alue on ERI-rahastoista vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”vähemmän kehittynyt alue”. Komissio ei ole saanut Bulgarian viranomaisilta ilmoitusta siitä, että ne aikoisivat suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. (10) Katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta Bulgaria on parhaillaan panemassa täytäntöön tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/60/EY (ns. tulvadirektiivi). Bulgarian vesilainsäädännön nojalla Bulgariassa on tehty kunkin vesipiirin osalta alustava tulvariskien arviointi alueilla, joilla on todettu merkittävä tulvariski. (11) Hakemuksen jättöpäivänä Bulgariaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevaa rikkomusmenettelyä. (12) Bulgarian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset kustannukset kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.4. Syystulvat Italiassa (1) Suuressa osassa Luoteis-Italiaa kärsittiin 9. lokakuuta ja 18. marraskuuta 2014 välisenä aikana toistuvasti ankarista sääolosuhteista. Rankkasateet ja niitä seuranneet tulvat ja maanvyörymät aiheuttivat vakavia vahinkoja julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille, yrityksille, yksityisasunnoille ja -omaisuudelle sekä maataloudelle. (2) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (3) Italian hakemus vastaanotettiin 23. joulukuuta 2014 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 9. lokakuuta 2014. Italian viranomaiset toimittivat päivitettyjä tietoja 3. helmikuuta 2015. (4) Italia ei pyytänyt ennakkomaksua. (5) Hakemuksessa kuvatut tapahtumat ajoittuivat lähes kuuden viikon pituiselle jaksolle ja kattoivat osia viidestä Italian alueesta, jotka olivat Emilia-Romagna, Liguria, Lombardia, Piemonte ja Toscana. Komission arvio hakemuksesta ja siinä esitetyistä väitteistä vahvisti kuitenkin sen, että kaikkien edellä tarkoitettujen tapahtumien voitiin katsoa johtuneen samasta sääilmiöstä. Kyseisiä tapahtumia voidaan sen vuoksi pitää yhtenä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 tarkoitettuna luonnonkatastrofina, joka kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (6) Italian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 2 241,052 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 70,4 prosenttia Italiaan suurkatastrofien osalta vuonna 2014 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka oli 3 184 miljoonaa euroa (eli 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina). (7) Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä oli pienempi kuin solidaarisuusrahastosta suurkatastrofin johdosta maksettavan tuen myöntämiselle asetettu kynnysarvo, hakemus tutkittiin asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista katastrofia koskevan kriteerin nojalla. Kyseisessä kohdassa alueelliseksi katastrofiksi määritellään sellainen luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Jos katastrofi koskee useita NUTS 2 -tason alueita, kuten tässä tapauksessa, kynnysarvoa sovelletaan näiden alueiden keskimääräiseen BKT:hen painotettuna sen mukaan, mikä on kunkin alueen osuus kokonaisvahingosta. Italian viranomaisten esittämien lukujen perusteella vahingot viidellä katastrofista kärsineellä alueella ovat 1,84 prosenttia alueiden painotetusta BKT:sta, joten ne ylittävät asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa asetetun 1,5 prosentin kynnysarvon. Italialle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea solidaarisuusrahastosta. (8) Katastrofin vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että katastrofi vaikutti viiteen alueeseen eri tavoin paikallisista olosuhteista riippuen. Se aiheutti muun muassa lukuisia maanvyörymiä ja mutavyöryjä sekä jokitulvia ja vesistöalueiden tulvia. Myös siltoja ja muita infrastruktuureja jäi tulvien alle. Joissakin tapauksissa arvioitiin, että sateet olivat pahimpia sataan ja jopa satoihin vuosiin. Kaiken kaikkiaan katastrofi johti 11 ihmisen kuolemaan, ja sen vuoksi jouduttiin evakuoimaan noin 3 000 henkilöä. Ympäristölle, julkiselle infrastruktuurille (tiet, vesi- ja jätevesihuolto, kaasu- ja sähköverkko), maataloudelle sekä taloudelle ja tuotannonaloille aiheutui laajamittaista vahinkoa, koska tulvat vahingoittivat useita tiheään asuttuja kaupunkialueita (joista pahiten vahingoittui Genovan alue). Noin 42 prosenttia vahingoista aiheutui Ligurian alueella, joka kärsi suurimmat vahingot. Loput vahingoista jakautuivat seuraavasti: 21 prosenttia Emilia Romagnan, 17 prosenttia Piemonten, 12 prosenttia Lombardian ja 8 prosenttia Toscanan alueella. (9) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Italian viranomaisten mukaan arviolta 434,314 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (250 miljoonaa euroa) liittyy energia-alan, vesi- ja jätevesihuollon, televiestinnän, liikenteen, terveydenhuollon ja koulutuksen infrastruktuurien ja laitosten korjaustoimenpiteisiin. Toiseksi suurin, 135 miljoonan euron kustannuserä liittyy suojaavan infrastruktuurin turvaamiseen ja kulttuuriperinnön suojeluun. (10) Vahingoista kärsineet alueet ovat ERI-rahastoista vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukaisia ”kehittyneempiä alueita”. Italian viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. (11) Hakemuksessa esitetään tarkempia tietoja katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanosta. Italia ilmoitti, että se on parhaillaan panemassa täytäntöön direktiiviä 2007/60/EY (ns. tulvadirektiivi) 23. helmikuuta 2010 annetun asetuksen nro 49 nojalla. Se ilmoitti myös tehneensä kunkin vesipiirin osalta alustavan tulvariskien arvioinnin alueilla, joilla on todettu merkittävä tulvariski. (12) Hakemuksen jättöpäivänä Italiaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevaa rikkomusmenettelyä. (13) Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 3. Rahoitus Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia. Edellä mainittua osuutta on sovellettu kaikissa jäljempänä mainituissa neljässä tapauksessa, koska suurkatastrofin kynnysarvo ei yhdessäkään niistä ylittynyt. Komissio ehdottaa sen vuoksi, että kyseisissä tapauksissa sovelletaan edellä mainittua prosenttiosuutta ja myönnetään seuraavat tukimäärät: || || || || || || || (euroa) Katastrofi || Välittömät vahingot (milj. euroa) || Sovellettu alueellisen katastrofin kynnysarvo (milj. euroa) || Suurkatas­trofin kynnysarvo (milj. euroa) || Tukikel­poisten toimien kokonais­kustan­nukset (milj. euroa) || 2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta (euroa) || Tuki­kattoa sovelle­taan || Ehdotetun tuen kokonais­määrä (euroa) ROMANIA, kevättulvat || 167,927 || ~ || 783,738 || 145,527 || 4 198 175 || Ei || 4 198 175 ROMANIA, kesätulvat || 171,911 || 157,200 || 783,738 || 93,955 || 4 297 775 || Ei || 4 297 775 BULGARIA || 79,344 || 40,980 || 232,502 || 69,108 || 1 983 600 || Ei || 1 983 600 ITALIA || 2 241,052 || 1 832,944 || 3 183,624 || 434,314 || 56 026 300 || Ei || 56 026 300 YHTEENSÄ || || || || || || || 66 505 850 Tämä on ensimmäinen rahaston varojen käyttöönottoa koskeva päätösehdotus vuonna 2015. Edellä ehdotettu tuen kokonaismäärä on monivuotisesta rahoituskehyksestä annetussa asetuksessa[8] säädetyn enimmäismäärän (541 216 080 euroa eli 500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina) mukainen. Lisäksi vuoden 2014 määrärahoista jäi käyttämättä 403 879 032 euroa, jotka voidaan käyttää vuonna 2015. Koska rahastosta on jo otettu 50 miljoonaa euroa mahdollista ennakoiden maksua varten ja koska kyseiset varat on otettu vuoden 2015 talousarvioon solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 a artiklan 4 kohdan mukaisesti, rahastosta voidaan vuonna 2015 ottaa vielä käyttöön yhteensä 895 095 112 euroa. 4. Päätelmät Komissio ehdottaa solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa kaikissa edellä esitetyissä neljässä tapauksessa, jotka koskevat Romaniaa, Bulgariaa ja Italiaa, ja esittää, että vuoden 2015 talousarviota muutetaan tekemällä momentin 13 06 01 (Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Jäsenvaltiot) maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin molempiin 66 505 850 euron lisäys. Koska Euroopan unionin solidaarisuusrahasto on monivuotisesta rahoituskehyksestä annetussa asetuksessa tarkoitettu erityisrahoitusväline, sen määrärahoja ei pitäisi sisällyttää monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuihin asianomaisiin enimmäismääriin. 4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain Otsake || Talousarvio 2015 || Lisätalousarvioesitys nro 4/2015 || Talousarvio 2015 (ml. LTE:t nro 2/2015 ja 3/2015) || (ml. LTE:t nro 1–4/2015) MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM 1. || Älykäs ja osallistava kasvu || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 || || || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 josta joustoväline || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Enimmäismäärä || 77 986 000 000 || || || || 77 986 000 000 || Liikkumavara || 114 605 911 || || || || 114 605 911 || 1 a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 || || || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 Enimmäismäärä || 17 666 000 000 || || || || 17 666 000 000 || Liikkumavara || 114 311 575 || || || || 114 311 575 || 1 b || Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 || || || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 josta joustoväline || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Enimmäismäärä || 60 320 000 000 || || || || 60 320 000 000 || Liikkumavara || 294 336 || || || || 294 336 || 2. || Kestävä kasvu: luonnonvarat || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 || || || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 Enimmäismäärä || 64 692 000 000 || || || || 64 692 000 000 || Liikkumavara || 790 039 815 || || || || 790 039 815 || josta: Euroopan maatalouden tukirahasto – Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 || || || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 Alaenimmäismäärä || 44 313 000 000 || || || || 44 313 000 000 || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 123 215 000 || || || || 123 215 000 || Liikkumavara || 734 004 238 || || || || 734 004 238 || 3. || Turvallisuus ja kansalaisuus || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 || || || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 Enimmäismäärä || 2 456 000 000 || || || || 2 456 000 000 || Liikkumavara || 98 923 153 || || || || 98 923 153 || 4. || Globaali Eurooppa || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 || || || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 Enimmäismäärä || 8 749 000 000 || || || || 8 749 000 000 || Liikkumavara || 338 100 971 || || || || 338 100 971 || 5. || Hallinto || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 || || || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 Enimmäismäärä || 9 076 000 000 || || || || 9 076 000 000 || Liikkumavara || 415 530 937 || || || || 415 530 937 || josta: toimielinten hallintomenot || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 || || || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 Alaenimmäismäärä || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Liikkumavara || 114 811 337 || || || || 114 811 337 || 6. || Korvaukset || || || || || || Enimmäismäärä || || || || || || Liikkumavara || || || || || || Yhteensä || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 || || || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 josta joustoväline || 83 285 595 || 11 315 595 || || || 83 285 595 || 11 315 595 Enimmäismäärä || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 || || || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 Liikkumavara || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || || || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || Muut erityisrahoitusvälineet || 515 365 000 || 351 724 968 || 66 505 850 || 66 505 850 || 581 870 850 || 418 230 818 Kaikki yhteensä || 161 800 449 808 || 141 214 040 563 || 66 505 850 || 66 505 850 || 161 866 955 658 || 141 280 546 413 [1] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] EUVL L 69, 13.3.2015, s. 1. [4] COM(2015) 11 final, 13.1.2015. [5] COM(2015) 16 final, 20.1.2015. [6] COM(2015) [XXX final, 15.4.2015]. [7] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014 (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 143). [8] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.