TUONTILIHAAN  KOHDISTETTAVIEN 
ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN TARKASTUSTEN 
HALLINNOINTI KOMISSIOSSA
VUONNA 2004 TOTEUTETTUJEN
HYGIENIALAINSÄÄDÄNNÖN
UUDISTUSTEN JÄLKEEN
ISSN 1831-0958
FI
2010Erityiskertomus  nro 14EUROOPAN  
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

TUONTILIHAAN 
KOHDISTETTAVIEN 
ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN 
TARKASTUSTEN 
HALLINNOINTI 
KOMISSIOSSA VUONNA 
2004 TOTEUTETTUJEN 
HYGIENIALAINSÄÄDÄNNÖN 
UUDISTUSTEN JÄLKEENErityiskertomus  nro 14  2010
(annettu EY:n perustamissopimuksen 287 artiklan 4 kohdan  
toisen alakohdan nojalla)
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenEUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxemburg
LUXEMBURG
P. +352 4398-1
F. +352 4398-46410
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus nro 14  2010
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä  
Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2011
ISBN 978-92-9207-986-4
doi:10.2865/72304
© Euroopan unioni, 2011
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
3
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
SISÄLLYS
Kohta
 LYHENTEET
I–VI TIIVISTELMÄ
1–11 JOHDANTO
12–15  TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
16–86  HUOMAUTUKSET
16–32  TUONTILIHAA KOSKEVIEN YHTEISÖN HYGIENIASÄÄNNÖSTEN TARKISTUS
17  SOVELLETTAVASTA LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ LAADITUT KONSOLIDOIDUT VERSIOT HELPOTTAISIVAT SÄÄNTÖJEN 
YHTENÄISTÄ JA VIRHEETÖNTÄ SOVELTAMISTA
18–19   PÄÄTÖKSIIN TEHTÄVIEN MUUTOSTEN AJOITUS VAIKUTTAA TUONTILIHAN YHTEYDESSÄ TOIMITETTAVIIN 
ELÄINLÄÄKÄRINTODISTUKSIIN
20–26  EU:N ALUEELLE TAPAHTUVAA VIENTIÄ KOSKEVIEN VIENTILUPIEN TARKISTUS
27–29  ELÄINLÄÄKINTÄSOPIMUSTEN ARVIOINTIIN TARVITAAN YHTENÄISIÄ INDIKAATTOREITA
30–31   TARKASTUSTEN MÄÄRÄN VÄHENTÄMINEN OLISI PERUSTELTAVA KATTAVAMMIN
32  ELÄINLÄÄKINTÄSOPIMUSTEN AVULLA EI OLE KYETTY EHKÄISEMÄÄN ERI JÄSENVALTIOIDEN KOHTELUA ERI 
TAVOIN
33–45  ELÄINLÄÄKINNÄLLISIIN TARKASTUKSIIN LIITTYVÄT TIETOJÄRJESTELMÄT
34–37   TRACES-TIETOKANNAN KÄYTÖN OPTIMOINTI
38–40  NOPEAN HÄLYTYSJÄRJESTELMÄN HYÖDYNTÄMINEN PARHAALLA MAHDOLLISELLA TAVALLA
41–42   TRACES-JÄRJESTELMÄN JA RELEVANTTIEN KANSALLISTEN TIETOKANTOJEN VÄLILLE ON TARPEEN LUODA 
YHTEYS
43–45   UUSI TIETOKONEISTETTU PASSITUSJÄRJESTELMÄ – RISKI ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN TARKASTUSTEN 
VÄLTTÄMISESTÄ
4
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen46–75   KOMISSION KANSALLISIIN ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN TARKASTUSTEN 
HALLINTAJÄRJESTELMIIN KOHDISTAMA VALVONTA
47–56   VALVONTASUUNNITELMIEN VALMISTELUA JA ARVIOINTIA VARTEN TARVITAAN EU:N STRATEGIA
57–59  MAKSUJA JA SEURAAMUKSIA EI OLE YHDENMUKAISTETTU
60–61  JOIDENKIN RAJATARKASTUSASEMIEN TOIMINTATEHO ON HYVIN ALHAINEN
62–64  SISÄISEN TARKASTUKSEN VÄHÄINEN MERKITYS KANSALLISISSA VALVONTAJÄRJESTELMISSÄ
65 HYGIENIAPAKETIN TAVOITTEIDEN TOTEUTUMISEN SEURANTAAN TARVITAAN TULOSINDIKAATTOREITA
66–73   RAJATARKASTUSASEMIA JA LÄHETYKSIÄ KOSKEVAT TARKASTUKSET ON KOHDENNETTAVA PAREMMIN 
RISKIANALYYSIN AVULLA
74–75  USEIDEN ERI TARKASTUSKÄYNTIEN YHTEYDESSÄ TOISTETUT SUOSITUKSET
76–86  ELÄINLÄÄKINNÄLLISEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄN KOORDINOINTI JA ARVIOINTI
77–83   JÄSENVALTIOIDEN ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN TARKASTUSJÄRJESTELMIEN KOORDINOINTIA ON 
PARANNETTAVA
84–86  TIUKEMPIEN EU-STANDARDIEN VAIKUTUS EU:N ALUEEN TUOTTAJIEN KILPAILUKYKYYN
87–91 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
KOMISSION VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
5
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
BSE: Naudan spongiforminen enkefalopatia ( Bovine spongiform encephalopathy )
CIRCA : Toimintaympäristö, jonka tarkoituksena on helpottaa yhteistyötä EU:n toimielinten yhteistyökumppa -
neiden kanssa ( Communication & Information Resource Centre Administrator ) 
Comext : Viitetietokanta, jota Eurostat käyttää EU:n ulkopuolelle suuntautuvan kaupan alalla
ETA: Euroopan talousalue
EUR-Lex : EU:n lainsäädäntöä koskeva tietokantaLYHENTEET
6
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenEurostat : Euroopan unionin tilastotoimisto
Hygieniapaketti : Uusi, vuonna 2004 hyväksytty lainsäädäntö, joka tuli olennaiselta osin voimaan 
vuonna 2006; paketin avulla luotiin uusi Euroopan unionissa sovellettava elintarviketurvallisuusalan 
lainsäädäntökehys 
ISO: Kansainvälinen standardisoimisjärjestö ( International Organisation for Standardisation )
NCTS : Uusi tietokoneistettu passitusjärjestelmä ( New Computerised Transit System )
Potsdamin ryhmä : Eläinlääkintäasiantuntijoiden työryhmäLYHENTEET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen7
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenRASFF : Elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä ( Rapid Alert System for Feed and Food ); kan -
sallisten viranomaisten verkko, jota komissio hallinnoi 
TARIC : Online-muodossa toimiva tullitariffitietokanta 
TRACES : Yhdennetty eläinlääkinnällinen tietojärjestelmä ( TRAde Control and Expert System )
WTO : Maailman kauppajärjestöLYHENTEET
Irlannissa sijaitseva elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on asiantuntijaelin,  
jossa työskentelee lähinnä eläinlääkintäalan asiantuntijoita 
© Euroopan komissio
8
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenTIIVISTELMÄ
I.
Tuontilihaan ja tuontilihavalmisteisiin koh -
distettavat eläinlääk innälliset tark astukset 
ovat tärkeä osa Euroopan unionin (EU) elin -
t a r v i k e t u r v a l l i s u u s p o l i t i i k k a a .  R i s k i n ä  o n , 
e t t ä  t u o n t i l i h a n  v ä l i t y k s e l l ä  v o i  s i i r t y ä 
sairauk  sia sek ä kuluttajiin että kotieläimiin, 
mikä vaikuttaa EU:n tuotantoon.
II.
Tuonnin osuus EU:n lihankulutuksesta on alle 
n e l j ä  p ro s e nt t i a  –  e i k ä  o l e  o s o i t u s t a  s i i t ä , 
että viimeisten 15 vuoden aikana ilmenneet 
suuret ter veyskriisit olisivat johtuneet tuon -
tituotteiden eläinlääk innällisiin tar k astuk -
siin liitt yneistä puutteista – mutta yleinen 
t i e to i s u u s  j a  h u o l i  e l ä i nte n  te r ve yd e s t ä  j a 
e l i n t a r v i k e t u r v a l l i s u u d e s t a  o v a t  l i s ä ä n t y -
neet huomattavasti. EU:n talousar viosta on 
yleensä suunnattu 300 miljoonaa euroa eläin -
tautien ennaltaehkäisyyn ja hävittämiseen ja 
100 miljoonaa euroa rehujen ja elintar vik -
keiden tur vallisuuteen liittyviin toimenpitei -
siin, mutta viimeisin, 1990-luvulla puhjennut 
kriisi (lähinnä naudan spongiforminen enke -
falopatia (BSE)) edellytti erittäin huomatta -
via lisämenoja sekä EU:n että jäsenvaltioiden 
talousar vioihin.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen99
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenTIIVISTELMÄ
III.
Ta r k a s t u k s e s s a  t u t k i t t i i n ,  k u i n k a  k o m i s s i o 
va l vo o  E U : n  j ä r j e s te l m ä ä ,  j o t a  s ove l l e t a a n 
tuontilihan eläinlääkinnällisiin tarkastuksiin 
ra j at a r k a s t u s a s e m i l l a  u u d e n ,  v u o n n a  2 0 0 4 
laadittuihin säännöksiin perustuvan kehyk -
sen mukaisesti; säännökset ovat osa niin kut -
suttua hygieniapakettia, jok a tuli voimaan 
v u o n n a  2 0 0 6 .  Ta r k a s t u k s e n  a i k a n a  t e h t i i n 
tarkastuskäynti neljän jäsenvaltion (Ranska, 
Alankomaat, Espanja ja Romania) viranomais -
t e n  l u o  s e k ä  r a j a t a r k a s t u s a s e m i l l e,  m i n k ä 
lisäksi tilintark astustuomioistuimen tark as -
tajat osallistuivat komission elintar vike - ja 
eläinlääk intätoimiston tar k astusk äynneille 
kolmessa jäsenvaltiossa (Liettua, Yhdistynyt 
kuningaskunta ja Kreikka). Lisäksi suoritettiin 
haastatteluja eräissä keskeisissä osallistuja -
tahoja (tuottajat, tuojat, yrit ykset ja kulut -
tajat) edustavissa järjestöissä. Elintar vike - ja 
eläinlääkintätoimiston suunnittelu- ja rapor -
tointimenettelyjä tutk ittiin perusteellisesti, 
sillä toimistolla on keskeinen asema komis -
sion EU:n eläinlääk innällisiin tar k astuksiin 
kohdistamassa valvonnassa.
IV.
Ta r k a s t u k s e n  p e r u s t e e l l a  t o d e t t i i n ,  e t t ä 
vuonna 2004 laaditun hygieniapaketin täy -
täntöönpano on viiväst ynyt ja sitä on vielä 
t ä y d e n n e t t ä v ä  k e s k e i s t e n  s ä ä n t e l y n ä k ö -
kohtien osalta. Eräissä kolmansien maiden 
k a n s s a  t e h d y i s s ä  v a s t a a v u u s s o p i m u k s i s s a 
hy väksyttiin lisäksi huomattavat tuontitar -
kastusten vähennykset, joita ei ole perusteltu 
asianmukaisesti.V.
T i e t o j ä r j e s t e l m ä t  ( y h d e n n e t t y  e l ä i n l ä ä -
k i n n ä l l i n e n  t i e t o j ä r j e s t e l m ä  ( T R A d e  a n d 
C o n t r o l  E x p e r t  S y s t e m ,  T R AC E S )  j a  e l i n t a r -
v i k k e i t a  j a  re h u j a  k o s k e v a  n o p e a  h ä l y t y s -
järjestelmä ( Rapid Aler t System for Feed and 
Food , RASFF)), joihin tuontilihaan kohdistet -
tavat eläinlääkinnälliset tarkastukset perus -
tuvat, ovat laajassa ja hyödyllisessä käytössä 
k a i k k i a l l a  E U : s s a .  K o l m e s s a  j ä s e nv a l t i o s s a 
osa rajatarkastusasemista ei kuitenkaan vie -
läkään kirjaa järjestelmiin kaikkia olennaisia 
tietoja. Tilanne vaikuttaa etenk in tallennet -
tujen tietojen ja samalla koko tietojärjestel -
mien kattavuuteen ja luotettavuuteen.
VI.
Komissio valvoo jatkuvasti tuontilihaan koh -
d i s te t t av i a  e l ä i n l ä ä k i n n ä l l i s i ä  t a r k a s t u k s i a 
lähinnä elintar vike - ja eläinlääk intätoimis -
tonsa avulla. Jotta havaitut puutteet kyetään 
korjaamaan, komission olisi kuitenkin ryhdyt -
tävä lisätoimiin ja:
— viimeisteltävä hygieniapakettiin liitty vät 
säännökset ja konsolidoitava ne kodifioi -
tuun, käyttäjäystävälliseen muotoon
— jatkettava TRACES-tietokannan ja elintar -
vik keita ja rehuja koskevan nopean häly -
tysjärjestelmän ja niiden toimintojen ke -
hittämistä
— annettava lisäohjeita ja laadittava tulosin -
dikaattorit, jotka ovat tarpeen eläinlääkin -
nällisiä tarkastuksia koskevan EU-strate  gian 
t ä y t ä n t ö ö n p a n o a  s e k ä  h y g i e n i a p a k e t i n 
t a v o i t t e i d e n  s a a v u t t a m i s e n  t o t e a m i s t a 
varten 
— kehitettävä elintar vike - ja eläinlääk intä -
toimiston tark astustyönsä suunnitteluun 
käyttämiä riskinar viointimalleja
— o n n i s t u t t a v a  v a r m i s t a m a a n ,  e t t ä  j ä s e n -
valtiot oik aisevat tuontilihaa koskevissa 
e l ä i n l ä ä k i n n ä l l i s i s s ä  t a r k a s t u k s i s s a  h a -
vaitut puutteet mahdollisimman lyhyessä 
ajassa.TIIVISTELMÄ
10
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen1. Elintarviketurvallisuudesta on muodostunut moderneissa yhteis -
kunnissa keskeinen poliittinen huolenaihe, sillä se on ensisijaisen 
tärkeä k ansanter veyden k annalta maissa, joissa on teollistunut 
maatalous ja pitkälle kehittynyt maatalous- ja elintarvikeala. Mah -
dollisimman korkeatasoisen elintarviketurvallisuuden takaaminen 
on näin ollen selkeä poliittinen painopisteala Euroopan unionissa. 
2. Vakavia ter veyskriisejä nousi esiin 1990-luvulla (BSE ja kanoissa 
ilmenneet dioksiinisaasteet), ja niiden seurauksena elintar vike -
tur vallisuutta koskevat säännökset uudistettiin perusteellisesti. 
Komissio julkaisi vuonna 2000 valkoisen kirjan1, jonka perusteella 
laadittiin uusi, ”hygieniapaketin” nimellä tunnettu lainsäädäntö -
kehys; uudella lainsäädäntökehyksellä on korvattu aiempia sään -
nöksiä tai laajennettu niitä. Suurin osa uusista säännöksistä tuli 
voimaan 1. tammikuuta 2006.
3. Tuontilihavalmisteet ovat jo lähtökohtaisesti mahdollinen tar -
tunnanlevittäjä sekä kuluttajille että eläimille, eli näin ollen koko 
EU:n tuotannolle. Erilaisia eläintautiepidemioita puhkeaa eri puo -
lilla maailma, eivätk ä tuotanto - olosuhteet muualla välttämättä 
ole EU-standardien mukaisia.
4. EU:n alueelle tuotaviin tuotteisiin kohdistettavista eläinlääkinnäl -
lisistä tark astuksista vastaavat sek ä EU:ssa että viejinä olevissa 
kolmansissa maissa kansalliset viranomaiset (ks. kaavio 1 ); tarkas -
tusten kustannuksista vastaavat lähinnä toimijat ja viime kädessä 
kuluttajat. Yhteisölle tällä alalla aiheutuvat menot muodostuvat 
lähinnä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston – erityisesti sen 
elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston – hallintomenoista sekä me -
noista, jotka aiheutuvat kansallisille tarkastajille järjestettävistä 
kursseista. EU:n talousar viosta on rahoitettu myös eläinperäis -
ten tuotteiden tuonnin seurantaan käytettävän tietojärjestelmän 
( TRACES) sekä elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytys -
järjestelmän (RASFF) perustamista ja ylläpitoa.1 Valkoinen kirja elintarvikkeiden 
turvallisuudesta, KOM(1999) 
719 lopullinen, 12.1.2000.JOHDANTO
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen11
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen5. Ter veyskriiseistä, jotka voivat periaatteessa olla seurausta puut -
teellisista eläinlääkinnällisistä tarkastuksista, voi aiheutua erittäin 
korkeat kustannukset EU:n talousarvioon, sillä kriisien yhteydessä 
joudutaan toteuttamaan luonteeltaan hyvin laajamittaisia hätätoi -
menpiteitä. Tietyissä kriisivaiheissa EU:n talousarvioon aiheutuvat 
menot voivat hyvink in olla yli 500  miljoonaa euroa, kun epide -
mian hävittämiseen liittyvistä eläinlääkinnällisistä toimenpiteistä 
aiheutuviin kustannuksiin lisätään maanviljelijöille suunnatta -
van kor vausjärjestelmän aiheuttamat menot. Käytännössä ei ole 
kuitenkaan osoitusta siitä, että yksikään EU:n alueella viimeisten 
15 vuoden aikana ilmenneistä suurista terveyskriiseistä olisi ollut 
seurausta tuontituotteisiin kohdistettaviin eläinlääkinnällisiin tar -
kastuksiin liittyneistä puutteista. Epidemiat ovat joko syntyneet 
EU:n alueella tai liittyneet laittomiin toimiin (petoksiin) taik k a 
siihen, että talousjätteiden hävittämisestä ei ole huolehdittu 
asianmukaisella tavalla kansainvälisissä kuljetuksissa.
6. Lihan kulutus ja tuonti ovat kasvaneet, ja suuntauksen odotetaan 
jatkuvan ainakin vuoteen 2015 saakka (ks. kaaviot 2  ja 3).
12
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenPÄÄASIALLINEN LIHAN JA LIHAVALMISTEIDEN TUONTI VUONNA 2009K A AV I O  1
Argentiina
33 %
Uruguay
26 %Brasilia
18 %Australia
5 %Uusi-Seelanti
5 %Namibia
4 %Botswana
4 %Yhdysvallat 
     3 %Chile
1 %Paraguay
1 %
Kroatia
1 %Naudanliha
(225 838 tonnia)
Brasilia
85 %Argentiina
7 %Chile
6 %Israel
1 %Siipikarjanliha 
(196 801 tonnia)
Australia
8 %Argentiina
3 %Chile
2 %Uruguay
1 %
Islanti
1 %Entinen
Jugoslavia
tasavalta
Makedonia
1 %Lampaan- ja vuohenliha
(220 986 tonnia)
Uusi-Seelanti
84 %
Lähde : Comext-tietokanta – Tuontia koskevat tilastotiedot ( Trade Statistics  (Imports )) EU-27.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen13
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenLIHAN KULUTUS EU:SSA: ENNUSTE VUOSILLE 2006–2015  
(*TUHAT TA TONNIA TEUR ASPAINOEKVIVALENT TINA)K A AV I O  2 
40 00040 50041 00041 50042 00042 50043 00043 50044 00044 50045 000
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
K A AV I O  3 Lähde : Tiedot asiakirjasta Prospects for agricultural markets and income , 2008–2015, maatalouden pääosaston.
1 3501 4001 4501 5001 5501 6001 6501 7001 7501 8001 850
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015LIHAN TUONTI EU:HUN: ENNUSTE VUOSILLE 2006–2015  
(*TUHAT TA TONNIA TEUR ASPAINOEKVIVALENT TINA)
Lähde : Tiedot asiakirjasta Prospects for agricultural markets and income , 2008–2015, maatalouden pääosaston. 
14
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen7. Neljästä pääasiallisesta eläinr yhmästä peräisin olevasta lihasta 
on tuonnin osuus yhteisön alueen kulutuksesta kaiken kaikkiaan 
3,6 prosenttia. Tuonnin osuus on suuri lampaan- ja vuohenlihan 
kohdalla, huomattava naudan- ja siipikarjanlihan tapauksessa ja 
sianlihan osalta vähäinen (ks. taulukko 1 ). Tuonnin kokonaisarvo 
k aik k ien er i r yhmien osalta oli 3  375  miljoonaa euroa vuonna 
2009.
8. Tuontilihaan kohdistettavia eläinlääkinnällisiä tarkastuksia kos -
kevan EU:n järjestelmän perusperiaatteen mukaan EU:n alueelle 
tulevien tuotteiden on täytettävä ter veysvaatimukset, jotka vas -
taavat vähintään EU:n sisäiselle tuotannolleen asettamia vaati -
muksia. Tämän periaatteen noudattamista valvotaan kahdella eri 
tasolla.
TA U L U K K O  1 
LIHAN TUONTI JA KULUTUS EU:SSA: ENNUSTE VUODELLE 2010  
(*TUHAT TA TONNIA TEUR ASPAINOEKVIVALENT TINA1)
Lihalaji TuontiennusteProsenttiosuus  
kokonaistuonnistaKulutusennusteTuonnin osuus ennuste -
tusta kulutuksesta 
Naudanliha 391 26,4 8 126 4,8
Lampaan- ja vuohenliha 264 17,8 1 100 24,0
Sianliha 32 2,2 20 428 0,2
Siipikarjanliha 795 53,6 11 601 6,9
LIHALAJIT YHTEENSÄ 1 482  41 255 3,6
1 Tuhatta  tonnia teuraspainoekvivalenttina hyväksyttyjen standardien perusteella laskettuna.
Lähde: maatalouden pääosasto, Short-term outlook for the arable crop, meat and dairy markets , lokakuu 2010.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen15
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen2 Ks. KOM(1997) 183 lopullinen 
(30.4.1997) ja KOM(1998) 
32 lopullinen (28.1.1998) 
elintarvike- ja eläinlääkintätoimistoa 
koskevista järjestelyistä.
3 http://ec.europa.eu/food/fvo/
ir_search_en.cfm9. Jotta eläinperäisiä tuotteita voidaan tuoda EU:n alueelle, niiden 
on ensinnäkin oltava peräisin komission hyväksymältä laitoksel -
ta, jok a sijaitsee niin ik ään hy väksytyssä kolmannessa maassa; 
tuotteilla on myös oltava viejämaan eläinlääkintäviranomaisten 
hyväksyntä siitä, että yhteisön asettamat vaatimukset on täytetty. 
Kaupankäyntiä helpottaa se, että asianomaisen kolmannen maan 
kanssa on tehty ”vastaavuutta” koskeva sopimus, mikä tarkoittaa, 
että EU on hyväksynyt asianomaisen maan valvontajärjestelmän 
omaansa vastaavaksi.
10.  Toisen tason tark astukset tapahtuvat jäsenvaltioissa. K aik k i ta -
v a r a l ä h e t y k s e t  o n  e s i te t t äv ä  k o m i s s i o n  hy v ä k s y m i l l ä  r a j a t a r -
k astusasemilla; asemilla suoritetaan tark astukset, ja k ansalliset 
eläinlääkintäviranomaiset myöntävät tuotteille todistukset. Kun 
lähetykset on hyväksytty rajatarkastusasemalla, niitä voidaan siir -
tää vapaasti jäsenvaltioiden välillä.
11.  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoon kuuluva elintarvike- ja 
eläinlääkintätoimisto2 varmistaa, että jäsenvaltiot valvovat elin -
tarvikkeita ja eläinlääkintätuotteita koskevan EU:n lainsäädännön 
noudattamista jäsenvaltioissa. Toimistossa on lähinnä eläinlääkin -
täalan ammattilaisista koostuva ryhmä asiantuntijoita, ja sen suo -
rittamat tarkastukset perustuvat vuotuiseen työohjelmaan, joka 
on laadittava riskianalyysin perusteella (228 tarkastusta vuonna 
2008: 160  jäsenvaltioissa, 60  kolmansissa maissa ja k ahdeksan 
EU-jäsenyyttä hakevissa maissa). Elintar vike - ja eläinlääkintätoi -
miston kertomukset julkaistaan ja ne ovat saatavilla internetissä3; 
kertomukset ovat komissiolle keskeinen todentavan aineiston läh -
de sen valvoessa elintar viketur vallisuutta koko EU:n alueella.
16
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen12.  Tarkastuksen tavoitteena oli ar vioida, kuinka komissio hallinnoi 
tuontilihaan ja tuontilihavalmisteisiin sovellettavaa EU:n eläin -
lääkinnällisten tarkastusten järjestelmää hygienialainsäädännön 
uudistusten jälkeen; uudistuksista päätettiin vuonna 2004, ja ne 
tulivat voimaan vuonna 2006.
13.  Tark astuksen yhteydessä pyrittiin saamaan vastaus seuraaviin 
kysymyksiin:
 ο Onko vuonna 2000 julkaistuun valkoiseen kirjaan perus -
tunut yhteisön asetusten tarkistus saatet tu päätök seen?
 ο Varmistaako komissio, et tä tuontilihaan kohdistet taviin 
eläinlääkinnällisiin tarkastuk siin liit t y vät tietojärjestelmät 
toimivat vaikut tavasti?
 ο Varmistaako komissio (elintar vike - ja eläinlääkintätoi -
misto), et tä eläinlääkinnällisten tarkastusten kansalliset 
hallinnointijärjestelmät toimivat asianmukaisesti?
 ο Huolehtiiko komissio jäsenvaltioiden välillä tapahtuvasta 
koordinointitehtävästään, ja laatiiko se yleisar viointeja 
tuontilihaan liit t y västä ter veysvalvontajärjestelmästä? 
14.  Tilintarkastustuomioistuin keräsi tarkastuksensa yhteydessä tietoa 
myös siitä, miten komissio ottaa huomioon eri osapuolten edut 
(tuottajat, jalostajat, tuojat ja kuluttajat) käsitellessään yhteisön 
säännöksiin liittyviä kysymyksiä.TARKASTUKSEN SISÄLTÖ  
JA LÄHESTYMISTAPA
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen17
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen15.  Vuonna 2009 toteutettiin seuraavat tarkastustehtävät:
 ο tutkit tiin ter veys- ja kulut taja-asioiden pääosaston – erit yi -
sesti elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston  – toimet olen -
naisilta osin
 ο tehtiin tarkastuskäynti toimivaltaisten viranomaisten 
luok se ja rajatarkastusasemille neljässä jäsenvaltiossa 
(Ranska, Alankomaat, Espanja ja Romania)
 ο osallistut tiin elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston tarkas -
tuk siin Liet tuassa, Yhdist yneessä kuningaskunnassa ja 
Kreikassa 
 ο tehtiin haastat teluja sidosr yhmiä edustavissa järjestöissä 
(tuot tajat, tuojat, yrit yk set ja kulut tajat)4.4 Euroopan kotieläin- 
ja lihakaupan liitto, 
EU-maiden maatalouden 
osuustoimintajärjestöjen 
keskusjärjestö, Euroopan 
elintarvike- ja juomateollisuuden 
keskusliitto – EU:n 
lihanjalostusteollisuuden 
yhteyskeskus ja Euroopan 
kuluttajajärjestöjen liitto.
© Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Kaikkien tavaralähetysten on kuljettava komission  
hyväksymän rajatarkastusaseman kautta.
18
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenTUONTILIHAA KOSKEVIEN YHTEISÖN 
HYGIENIASÄÄNNÖSTEN TARKISTUS
16.  Elintar viketur vallisuutta koskeneessa valkoisessa kirjassa määri -
tettiin perusta elintarviketurvallisuutta koskevien säännösten tar -
kistamiselle; suurin osa säännöksistä on kor vattu uudella, hygie -
niapaketin nimellä tunnetulla lainsäädäntökehyksellä. Seuraavissa 
kohdissa tutkitaan, onko hygieniapakettiin sisältyneet olennaiset 
muutokset pantu täytäntöön, ja näkyvätkö ne kolmansien maiden 
kanssa tehdyissä eläinlääkintäsopimuksissa.
SOVELLET TAVASTA LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ  
LAADITUT KONSOLIDOIDUT VERSIOT 
HELPOT TAISIVAT SÄÄNTÖJEN YHTENÄISTÄ  
JA VIRHEETÖNTÄ SOVELTAMISTA 
17.  Lihan ja lihavalmisteiden tuontia koskevat säännöt jak aantuvat 
yli 50  säädökseen, joiden lisäksi tulevat vielä eläinlääkintäsopi -
mukset (ks. taulukko 2 ). Valkoisen kirjan kohdassa 67 painotetaan, 
että yksittäisten säädösten on oltava selkeitä, yksinker taisia ja 
ymmärrettäviä, jotta kaikki toimijat voivat noudattaa niitä käytän -
nössä. Lainsäädännöstä ei ole kuitenkaan laadittu konsolidoitua 
versiota – eikä edes tuontisääntöjä koskevaa selvitystä tukkukaup -
paa varten – joten sääntöjen valtava määrä ja niiden nykyinen mo -
nimutkaisuus aiheuttavat vaikeuksia ja antavat mahdollisuuden 
monitahoisiin tulkintoihin, jotka estävät sääntöjen yhtenäisen ja 
virheettömän soveltamisen. Tämä koskee esimerkiksi tehostettu -
jen tarkastusten suorittamista koskevia käytännön sääntöjä, joista 
ter veys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto ja jäsenvaltiot ovat käy -
neet toistuvia keskusteluja vuodesta 1997 alkaen (ks. laatikko 1 ).HUOMAUTUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen19
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenPÄÄTÖKSIIN TEHTÄVIEN MUUTOSTEN A JOITUS 
VAIKUT TAA TUONTILIHAN YHTEYDESSÄ 
TOIMITET TAVIIN ELÄINLÄÄK ÄRINTODISTUKSIIN
18.  Hygieniasäännösten tarkoituksena on taata korkeatasoinen elin -
tar viketur vallisuuden suoja, joten on tär keää, että kolmansia 
maita edellytetään todentamaan, että niiden viemät elintar vik -
keet ovat hygieniavaatimuksiltaan vähintään samoja tai vastaavia 
kuin EU:ssa tuotetut elintar vikkeet; tätä edellytetään asetuksen 
(EY ) N:o  852/2004 1  ar tik lan g  kohdassa. Ellei tuontituotteiden 
todistuksia koskevia ehtoja saateta ajan tasalle riittävän ajoissa, 
on mahdollista, että asianomaisiin tuotteisiin ei kohdisteta yhtä 
tiukkoja tuotanto- ja valvontavaatimuksia.
19.  Alkuperämaan eläinlääk ärit ovat velvollisia vahvistamaan, että 
liha täyttää hygieniasäännökset ( jotka tulivat voimaan 1. tammi -
kuuta 2006); velvoite tuli voimaan siipik arjanlihan osalta vasta 
elokuussa 2006, lihavalmisteiden osalta marraskuussa 2006, ja 
muusta kuin siipik arjasta peräisin olevan tuoreen ja jalostetun 
lihan osalta vasta heinäkuussa 2008.
L A AT I K K O  1 
TEHOSTET TUJA TARK ASTUKSIA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ EI  
OLE SELKEÄÄ
Neuvoston direktiivin 97/78/EY 24 artiklassa määritetään säännöt, joita sovelletaan tehostettuihin tarkas -
tuksiin; tarkastukset voidaan käynnistää elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän 
avulla saadun viestin jälkeen sen jälkeen kun rajatarkastusasemalla on havaittu säännösten rikkomis -
tapaus. Direktiivin 24 artiklan mukaan ”jäsenvaltiot tehostavat kaikkien samaa alkuperää olevien erien 
tarkastuksia. Erityisesti kymmenen perättäistä samaa alkuperää olevaa erää on pidettävä rajatarkastus -
asemalla tarkastusmaksujen etumaksua vastaan, jotta erille voidaan tehdä fyysinen tarkastus, mukaan 
lukien liitteessä III säädetyt näytteidenotot ja laboratoriokokeet.”
Tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että tehostettuihin tarkastuksiin liittyvän menettelyn täytäntöön -
panossa on vaihtelua jäsenvaltioiden välillä. Jotkin jäsenvaltiot tarkastavat ainoastaan kymmenen seu -
raavaa samantyyppistä tuote-erää sillä rajatarkastusasemalla, jolla virhe havaittiin; toiset jäsenvaltiot 
puolestaan tarkastavat seuraavat kymmenen samantyyppistä ja samaa alkuperää olevaa taikka jopa 
samantyyppiseltä laitokselta peräisin olevaa tuote-erää millä tahansa rajatarkastusasemallaan enintään 
kuuden kuukauden ajan. Jotkin jäsenvaltiot tarkastavat sitä vastoin ainoastaan kolme seuraavaa tavara -
lähetystä, sillä ne suhtautuvat asiaan pikemminkin Euroopan tasoisena kysymyksenä eivätkä niinkään 
kansallisena asiana. Lainsäädäntö ei ole riittävän tarkkaa ja sitä tulkitaan kirjavasti, joten EU:n alueella 
ei ole yhtenäistä ja yhdenmukaistettua lähestymistapaa, eikä prosessia ole mahdollista seurata eikä ter -
veys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tai elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamia tarkastuksia 
ole mahdollista arvioida. Voi hyvinkin olla, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto ei pysty varmista -
maan, ettei EU:n alueelle tuotaviin samaa alkuperää oleviin tuotteisiin liity systemaattista ongelmaa; 
tämä on tilanne etenkin silloin, kun tavarat tulevat EU:n alueelle useiden, eri jäsenvaltioissa sijaitsevien 
rajatarkastusasemien kautta.
20
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenEU:N ALUEELLE TAPAHTUVAA VIENTIÄ KOSKEVIEN 
VIENTILUPIEN TARKISTUS
20.  Parlamentti ja neuvosto hy väksyivät vuonna 2004 direktiivin5, 
jossa validoitiin tuolloin voimassa ollut hy väksytt yjä laitoksia 
ja kolmansia maita koskeva luettelo uusien hygieniasäännösten 
voimaantuloon saakka (1. tammikuuta 2006). Direktiivissä esitet -
tiin varauma, jonka mukaan luettelo on voimassa ”siihen saakka, 
kunnes asetusten (EY ) N:o  852/20046, (EY ) N:o  853/20047 ja (EY ) 
N:o 854/20048, tai direktiivin 2002/99/EY perusteella on annettu 
tar vittavat säännökset9”.
21.  EU:n alueelle tapahtuvaan vientiin hyväksyttyjä laitoksia koske -
vaan luetteloon voitiin hyväksyä uusia laitoksia siten, että kol -
mannen maan viranomaiset vahvistivat, että uusi laitos täyttää 
hygieniasäännösten vaatimukset. Tilintark astustuomioistuimen 
tarkastuksen toimittamisajankohtana komissio ei kuitenkaan ollut 
vielä tark istanut kolmansille maille ja laitoksille ennen vuotta 
2006  – eli ennen hygieniapaketin voimaantuloa  – myönnettyjä 
lupia. Vientilupien tarkistuksen tarkoituksena oli, että komissio 
voi tark istaa kolmansien maiden lainsäädännön ja valvontajär -
jestelmien vastaavuuden yhteisön uusiin vaatimuksiin nähden. 
Komissio ei ollut myösk ään vielä saattanut päätökseen uudis -
tustyötä, jok a kosk i ohjeita siitä, mitä tietoja kolmansien mai -
den on toimitettava tark astusten yleisestä järjestämisestä sek ä 
suorittamisesta.
22.  Hygieniapaketti hyväksyttiin vuoden 2004 lopussa ja se tuli voi -
maan 1. tammikuuta 2006. Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tuksen toimittamisajankohtana (vuoden 2009 lopussa) komissio 
onnistui neuvottelemaan uudelleen kolme yhteensä 11 sopimuk -
sesta, jotka oli tehty aiemmin tällä alalla toimivien EU:n keskeis -
ten kauppakumppaneiden kanssa10.
23.  Tarkastuksessa perehdyttiin neljään tärkeimpiin lukeutuneeseen 
sopimukseen ( jotka oli tehty Kanadan, Uuden-Seelannin, Yhdys -
valtojen ja Sveitsin kanssa); sopimukset on esitetty taulukossa 2 . 
Sopimustekstit analysoitiin, neuvotteluihin osallistuneita yksikön -
päälliköitä haastateltiin ja tark astusk äynnin kohteena olleiden 
jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta saatiin tietoja.5 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2004/41/EY, 
annettu 21 päivänä huhtikuuta 
2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen 
tiettyjen eläinperäisten tuotteiden 
tuotantoa ja markkinoille saattamista 
koskevista elintarvikehygienia- ja 
terveyssäännöistä annettujen 
tiettyjen direktiivien kumoamisesta 
sekä neuvoston direktiivien 
89/662/ETY ja 92/118/ETY 
ja neuvoston päätöksen 
95/408/EY muuttamisesta 
(EUVL L 1 57, 30.4.2004, s. 33, oikaisu 
EUVL L 195, 2.6.2004, s. 12).
6 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, 
annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, 
elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 
30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 226, 
25.6.2004, s. 3).
7 Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus (EY) 
N:o 853/2004, annettu 29 päivänä 
huhtikuuta 2004, eläinperäisiä 
elintarvikkeita koskevista erityisistä 
hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 
30.4.2004, s. 55, oikaisu EUVL L 226, 
25.6.2004, s. 22).
8 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, 
annettu 29 päivänä huhtikuuta 
2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen 
eläinperäisten tuotteiden virallisen 
valvonnan järjestämistä koskevista 
erityissäännöistä (EUVL L 139, 
30.4.2004, s. 206, oikaisu EUVL L 226, 
25.6.2004, s. 83).
9 Neuvoston direktiivi 2002/99/EY, 
annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, 
ihmisravinnoksi tarkoitettujen 
eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, 
jalostukseen, jakeluun ja yhteisön 
alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten 
terveyttä koskevista säännöistä 
(EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11).
10 Andorra, Chile, ETA-valtiot, 
Färsaaret, Kanada, Liechtenstein, 
Meksiko, San Marino, Sveitsi, Uusi-
Seelanti ja Yhdysvallat.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen21
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenTA U L U K K O  2 
TUTKITUT ELÄINLÄÄKINTÄSOPIMUKSET
Kolmas maa VoimaantuloajankohtaEnsimmäinen hygieniapakettiin  
liittyvät säännökset huomioon  
ottava muutos (päivämäärä)Tuonti  
tonneina (2009) 
(COMEXT-tietokanta)
1. Kanada 17.12.1998 11 073
2. Uusi-Seelanti  26.2.1997 ο 1.9.2006 (sopimus) Komission päätös 2006/854/EY, 
tehty 26 päivänä heinäkuuta 2006, elävien eläinten 
ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten 
terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyn Euroo -
pan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen liit -
teisiin V ja VIII tehtyjen muutosten hyväksymisestä 
Euroopan yhteisön puolesta
 ο 25.12.2006 (todistukset) Komission päätös 
2006/855/EY, tehty 24 päivänä elokuuta 2006, elä -
vien eläinten ja eläintuotteiden tuontia Uudesta-
Seelannista koskevista terveystodistuksista tehdyn 
päätöksen 2003/56/EY muuttamisesta222 698
3. Sveitsi 1.6.2001 ο 1.12.2006 (voimaantuloajankohta) Euroopan yhtei -
sön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuottei -
den kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun 
eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2006, 
tehty 1 päivänä joulukuuta 2006, sopimuksen liit -
teen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta19 475
4. Yhdysvallat 1.8.1999 14 780
Lähteet :   http://ec.europa.eu/food/international/trade/agreements_en.htm
  http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm
  http://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/decisions06_e.htm
22
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen11 Asetus (EY) N:o 882/2004, 
46 artiklan 1 kohta. ”Tällaisessa 
virallisessa valvonnassa on 
erityisesti otettava huomioon: 
… g) eläinten, kasvien tai niistä 
saatavien tuotteiden tuontia 
koskevan virallisen valvonnan 
laajuus ja toteutus” .24.  S o p i m u s n e u vo t t e l u i d e n  o n n i s t u m i n e n  r i i p p u u  l u o n n o l l i s e s t i 
myös toisesta osapuolesta. Tark astuksessa havaittiin kuitenk in, 
että neuvotteluiden pitkä kesto lykkäsi EU:n tuottajille pakollis -
ten, hygieniapakettiin perustuvien sääntöjen soveltamista tuon -
tituotteisiin: Uuden-Seelannin kanssa tehty tarkistettu sopimus 
tuli voimaan vasta kahdeksan kuukautta hygieniasäännöksiä myö -
hemmin, vaikka EU hyväksyi tarkastusten määrän pitämisen suh -
teellisen alhaisena (menettelylle ei annettu hyväksyttävää syytä 
komission rekistereissä).
25.  Ter veys- ja kuluttaja-asioiden pääosastolla ei ole tietoja ennen 
vientiä suoritetuista fyysisistä tarkastuksista (laboratorioanalyy -
seistä), joita suoritettiin Kanadassa ja Uudessa-Seelannissa ennen 
tuotteiden tuontia EU:hun. Lisäksi elintarvike- ja eläinlääkintätoi -
mistolta saatavat kertomukset eivät yleensä sisällä arviointia kol -
mansien maiden omaan eläinperäisten tuotteiden tuontiinsa koh -
distamien virallisten tarkastusten laajuudesta ja toteutuksesta11.
26.  Vuotta 2008 koskevat Eurostatin tiedot osoittavat, että Yhdis -
tynyt kuningaskunta toi 111  930  tonnia lampaanlihaa; määrästä 
82 898 tonnia (noin 77 prosenttia) oli Uudesta-Seelannista tuotua 
lihaa, joka jaettiin eteenpäin toisiin jäsenvaltioihin. Näistä EU:n 
alueelle tuoduista suurista määristä huolimatta Yhdistyneen ku -
ningaskunnan toimivaltaiset viranomaiset ilmoittivat tilintarkas -
tustuomioistuimen tarkastajille, että vastoin yleissääntöä, jonka 
muk aan tunnistustark astukset on tehtävä k aik issa tapauksissa, 
jotkin rajatarkastusasemat tarkastivat ainoastaan kaksi prosent -
tia lähetyksistä – tarkastuksia suoritettiin siis saman verran kuin 
fy ysisiä tark astuksia. K äytäntöä perusteltiin sillä, että Uuden-
Seelannin kanssa tehdyssä sopimuksessa ei määritellä tunnistus -
tarkastuksen käsitettä.
ELÄINLÄÄKINTÄSOPIMUSTEN ARVIOINTIIN 
TARVITAAN YHTENÄISIÄ INDIK AAT TOREITA
27.  Arvioinneissa, joissa puollettiin hygieniatason vastaavuuden säi -
lyttämistä, ei määritetty ensin laadullisia tai määrällisiä indikaat -
toreita. Uusissa hygieniasäännöksissä määritetyn eläinten tervey -
den suojelun tarkoituksenmukaisen tason, ennen hygieniapaketin 
hyväksymistä vallinneen tason ja sopimusosapuolina olevien kol -
mansien maiden omien valvontajärjestelmiensä avulla saavutta -
man suojelutason välillä ei suoritettu objektiivista vertailua.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen23
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen28.  Esimerkkinä voidaan mainita, että Uuden-Seelannin lainsäädäntöä 
suhteessa hygieniasäännöksiin tarkisti tekninen työr yhmä, jossa 
oli edustajia terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastosta sekä asian -
tuntijoita Uudesta-Seelannista ja Potsdamin r yhmästä12 ( johon 
kuuluu jäseniä komissiosta, Kreikasta, Suomesta ja Yhdistyneestä 
kuningaskunnasta). Arvioinnin perusteella pääteltiin, että Uuden-
Seelannin lainsäädäntö mahdollisti hygieniapaketin tavoitteiden 
saavuttamisen. Sopimusliitteitä muutettiin arvioinnin perusteella, 
ja hygieniasäännösten katsottiin edelleen vastaavan toisiaan. Ei 
kuitenk aan ollut saatavilla tark k aa dokumentaatiota, jok a olisi 
osoittanut, että työr yhmän ja Potsdamin r yhmän päätelmät pe -
rustuivat sellaiseen todentavaan aineistoon, joka mahdollisti ”kyl -
lä (1)” -vastaavuustason13 säilyttämisen.
29.  Tarkastuksessa havaittiin myös, että tarkistamiseen ei sovellettu 
määrällisiin ja laadullisiin indikaattoreihin perustuvaa yhtenäistä 
menettelyä, eikä ollut osoitusta siitä, että elintarvike- ja eläinlää -
kintätoimiston valvontatoimiensa yhteydessä tekemät havainnot 
olisi otettu huomioon neuvotteluissa.12 Ryhmän tehtäväksi annettiin 
arvioida kolmansien maiden 
lainsäädännön vastaavuuden 
tasoa. Ryhmä on koottu neuvoston 
päätöksen mukaisesti (muistio 
10225/08 AGRILEG 91), ja siinä 
on edustajia neuvostosta ja 
komissiosta sekä asiantuntijoita 
muutamasta jäsenvaltiosta; 
jäsenvaltioiden asiantuntijat 
valitaan asianomaisten kolmansien 
maiden mukaisesti.
13 ”Kyllä (1)” tarkoittaa, että 
vastaavuus tunnustetaan ja 
tuotteiden osalta voidaan 
käyttää yksinkertaistettua 
todistusta; ”kyllä (2)” tarkoittaa, 
että vastaavuus tunnustetaan 
tietyin tuotantoa ja/tai valvontaa 
koskevin ehdoin; ”kyllä (3)” 
merkitsee, että vastaavuus 
tunnustetaan periaatteessa ja 
tietyin erityisehdoin – tuotteiden 
osalta vaaditaan vastaavanlaista 
todistusta kuin sellaisilta 
kolmansilta mailta, joiden kanssa ei 
ole tehty sopimusta.
L A AT I K K O  2 
ELÄINTEN TERVEYT TÄ KOSKEVIEN SOPIMUSTEN TARKISTAMISEN 
PÄÄASIALLISET VAIKEUDET
Yhdysvallat : hygieniapaketin soveltamisessa, tarkastusten suorittamistiheyden yhdenmukaistamisessa 
ja vastaavuuden tarkistamiseen sovellettavasta menetelmästä sopimisessa ilmeni juridisia ongelmia.
Sveitsi : suurin osa EU:n hygieniasäännöksistä on saatettu osaksi Sveitsin lainsäädäntöä. Sveitsi ei kuiten -
kaan ole vielä elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän jäsen, joten sen on turvau -
duttava muihin viestintämenetelmiin (terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tai CIRCA-järjestelmän 
avulla). Tämän ongelman pitäisi ratketa tulevissa neuvotteluissa.
Uusi-Seelanti : ajan tasalle saatettu sopimus tuli voimaan vasta kahdeksan kuukautta hygieniapaketin 
voimaantulon jälkeen. Sopimukseen sisältyy hyvin alhainen tarkastusten määrä; tarkastusten alhainen 
määrä ei kuitenkaan perustu dokumentoituun riskianalyysiin.
Kanada : sopimusliitteiden saattaminen ajan tasalle hygieniapaketin mukaisesti viivästyi, koska vastaa -
vuuden määrittämisessä oli vaikeuksia, maan säädösteksteihin oli tehtävä muutoksia, ja julkaisemisiin 
liittyi viiveitä.
24
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen14 Komission asetus (EY) 
N:o 136/2004, annettu 
22 päivänä tammikuuta 2004, 
kolmansista maista tuotavien 
tuotteiden eläinlääkinnällisistä 
tarkastusmenettelyistä yhteisön 
rajatarkastusasemilla (EUVL L 21, 
28.1.2004, s. 11).
15 Neuvoston direktiivi 97/78/EY, 
annettu 18 päivänä joulukuuta 
1997, kolmansista maista 
yhteisöön tuotavien tuotteiden 
eläinlääkinnällisten tarkastusten 
järjestämistä koskevista periaatteista 
(EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9).TARK ASTUSTEN MÄÄR ÄN VÄHENTÄMINEN OLISI 
PERUSTELTAVA TARKEMMIN
30.  K e s k e i s e t  y hte i s ö n  s ä ä n n ö t,  j o i h i n  l u k e u t u vat  a s e t u k s e n  ( E Y ) 
N:o 136/200414 ja direktiivin 97/78/EY15 säännökset, edellyttävät, 
että eläinlääkintäviranomaiset suorittavat systemaattisia asiakir -
ja- ja tunnistustarkastuksia. Niiden lisäksi on toimitettava eläin -
tuotteiden fyysisiä tark astuksia niiden saapuessa EU:n alueelle. 
Kanadasta tuotavan lihan fyysisten tarkastusten osuutta on las -
kettu kymmeneen prosenttiin, ja Uudesta-Seelannista tuotavan 
lihan fyysisten tarkastusten osuutta kahteen prosenttiin. Kuiten -
kin tapauksissa, joissa ei ole erityistä päätöstä tai vastaavuussopi -
musta, fyysisten tarkastusten osuus on 20 prosenttia (tuore sian-, 
naudan-, vasikan- lampaan- tai hevosenliha) taikka 50 prosenttia 
(siipikarjanliha).
L A AT I K K O  3 
FYYSISTEN TARK ASTUSTEN MÄÄR ÄN VÄHENTÄMINEN 
Lähetysten valintamenetelmät vaihtelevat fyysisiä tarkastuksia vähentäneiden jäsenvaltioiden välillä. 
Yleisesti ottaen tarkastusten yhteydessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon tilastollisen otanta -
menetelmän avulla saadut tulokset sekä olennaiset riskitekijät16; suunnittelu jätetään usein rajatarkas -
tusasemilla toimivien tarkastajien varaan. Ranskassa eläinlääkinnän keskusviranomainen on laatinut 
valintakriteerit, joista käy ilmi, miten lähetykset pitäisi yleensä asettaa tärkeysjärjestykseen tarkastusta 
silmällä pitäen. Menettelyn etuna on, että sen avulla valinta tapahtuu satunnaisesti ja ennakoimattomas -
ti. Ranskan viranomaisten mukaan tätä menettelyä ei noudatettu Roissyn rajatarkastusasemalla, jossa 
käsiteltävät lähetysmäärät ovat suurimpia. Sitä vastoin Alankomaissa otanta suoritetaan satunnaisesti 
ja sähköisesti ennakkoilmoituksen kirjaamisen yhteydessä. Tarkastusten vaikuttavuuden parantamista 
silmällä pitäen Alankomaiden sähköinen valintajärjestelmä ottaa huomioon useiden eri alapopulaatioi -
den ominaispiirteet, kuten tuotetyypin ja alkuperämaana olevan kolmannen maan.
Espanjassa toimitettiin fyysisiä tarkastuksia 20–30 prosenttia enemmän kuin vähennettyä tarkastusten 
määrää koskevissa säännöissä edellytettiin, mutta siitä huolimatta vaatimusten vastaisiksi havaittujen 
lähetysten osuus ei välttämättä ollut suurempi17. Vastaavasti Romaniassa tarkastettiin vuonna 2008 
fyysisesti noin 36 prosenttia punaista lihaa sisältäneistä lähetyksistä (fyysisten tarkastusten vakio-osuus 
kolmansissa maissa on 20 prosenttia, Kanadassa 10 prosenttia ja Uudessa-Seelannissa 2 prosenttia). 
Käytössä ei ollut myöskään keskitettyä tarkastusmenettelyä, jonka avulla olisi voitu varmistaa, että 
edellytetyt tarkastusmäärät saavutettiin; valintamenettelyn avulla ei myöskään saatu takeita siitä, että 
tarkastettavat lähetykset oli valittu satunnaismenetelmällä.
16 Olennaisiin riskitekijöihin lukeutuvat esimerkiksi tuotteesta tai sen pakkauksesta ihmisten terveydelle aiheutuva riski, ei-sääntöjenmukaisuuden 
todennäköisyys, kohteena oleva kuluttajaryhmä, tuotteen lisäjalostuksen laajuus ja luonne, viejämaan tarkastus- ja varmentamismenettelyt sekä 
kolmannen maan tuottajien ja tuojien toimien sääntöjenmukaisuutta koskevat aiemmat tiedot.
17 Esimerkiksi vuonna 2008 kolme lähetystä (lihaa ja maitoa) yhteensä 4 694 lähetyksestä (0,06 prosenttia) hylättiin fyysisen tarkastuksen perusteella. 
Hylättyjen lähetysten osuus oli kaiken kaikkiaan 0,63 prosenttia (EU:n keskiarvo oli 0,88 prosenttia vuonna 2006).
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen25
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen31.  Tarkastuksessa havaittiin, että jäsenvaltioiden rajatarkastusase -
mien ja/tai kolmansien maiden ennen vientiä käynnistämien fyysis -
ten tarkastusten yhteydessä suoritettujen laboratorioanalyysien 
tuloksia ei analysoitu tilastollisesti (esimerkiksi havaitut vierasai -
neet, lihan alkuperä tai saapumispaikka EU:n alueelle). Tällainen 
analy ysi voisi luoda pohjan objektiivisemmalle risk ianaly ysille 
ja olisi k iistatta hyödyksi kolmansien maiden k anssa k äytävissä 
neuvotteluissa – analyysin avulla voitaisiin perustella rajatarkas -
tusasemilla suoritettavien fyysisten tarkastusten tiheys tai tukea 
paremmin sen määrittämistä, mitä analyyttejä tuoduista ruoka-ai -
neista olisi syytä hakea. Seuraava esimerkki kuvastaa tämäntyyp -
pisten tilastotietojen tärkeyttä: eräs Uudessa-Seelannissa annettu 
rapor tti18 osoitti, että lampaanlihasta poimituista 103 otoksesta 
101 sisälsi hormoneja, josk in niiden määrä jäi jäämien sallittua 
enimmäismäärää pienemmäksi. Nämä tiedot tukevat vankasti käsi -
tystä, jonka mukaan niiden rajatarkastusasemien, joita asia eniten 
koskee, olisi toimittava selektiivisemmin tark astettavia otoksia 
valitessaan.
ELÄINLÄÄKINTÄSOPIMUSTEN AVULLA EI OLE 
KYET TY EHK ÄISEMÄÄN ERI JÄSENVALTIOIDEN 
KOHTELUA ERI TAVOIN 
32.  Kanadan kanssa tehdyn sopimuksen avulla ei kyetty takaamaan, 
että jäsenvaltioiden välillä ei tapahdu syrjimistä, sillä tarkastuk -
sen toimittamisajankohtana K anadan viranomaiset eivät olleet 
vielä hyväksyneet tuontia neljästä jäsenvaltiosta. Vastaavasti Yh -
dysvalloissa, missä vastuu vientivalvonnasta kuuluu kansallisille 
julkishallinnon yksiköille, viranomaiset käsittelevät kutakin jäsen -
valtiota erillisenä kokonaisuutena, vaikka kaikkien jäsenvaltioiden 
on nykyisen sopimuksen puitteissa hyväksyttävä Yhdysvalloista 
tuotava liha. Yhdessä jäsenvaltiossa oli hyväksytty ainoastaan yksi 
teurastamo, joka voi viedä tuotteita Yhdysvaltoihin. Lisäksi Yhdys -
valtojen viranomaiset eivät olleet vielä hyväksyneet yhdentois -
ta jäsenvaltion vastaavuushakemuksia, joista vanhin oli peräisin 
vuodelta 2000.18 Uuden-Seelannin kansallinen 
kemiallisia jäämiä ja vierasaineita 
koskeva raportti: New Zealand 
National Chemical Residues 
and Contaminant Report (EU) , 
joulukuu 2008.
26
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenELÄINLÄÄKINNÄLLISIIN TARK ASTUKSIIN 
LIIT TY VÄT TIETOJÄRJESTELMÄT
33.  EU rahoittaa eläinperäisten tuotteiden tuonnin seurantaan käytet -
tävän yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän ( TRACES) 
sekä elintar vikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestel -
män perustamista ja ylläpitoa. Seuraavissa kohdissa tark astel -
l a a n ,  ovat k o  n ä m ä  j ä r j e s te l m ät  s a av u t t a n e e t  hygi e n i a p a k e t i n 
tavoitteet täysimääräisesti, ja vaikuttaako TRACES-järjestelmä 
päätöksentekoon.
TR ACES-TIETOK ANNAN K ÄYTÖN OPTIMOINTI
34.  TRACES-järjestelmä on vaikuttanut valvontamenettelyiden yhden -
mukaistamiseen EU:n alueella, mutta jotkin jäsenvaltiot käyttävät 
yhä mieluummin TRACES-järjestelmän kanssa yhteensopimattomia 
ohjelmistoja, jotk a kehitettiin, kosk a järjestelmästä puuttuivat 
tietyt, asianomaisten jäsenvaltioiden valvontatoimiensa kannalta 
tärkeinä pitämät toiminnot. Kaikkien olennaisten tuontilihaa kos -
kevien tietojen syöttäminen TRACES-tietokantaan on pakollista, 
mutta jotkin Saksan, Alankomaiden ja Espanjan rajatarkastusase -
mat eivät vielä toimi vaaditulla tavalla. Tämä vaikuttaa tietokan -
nan kattavuuteen ja muun muassa sen tuottamien tilastotietojen 
luotettavuuteen. Lisäksi useimmissa jäsenvaltioissa ei ole luotu 
yhteyttä tullitietokantoihin; yhteyden avulla voitaisiin täsmäyt -
tää tietok antoihin syötetyt tuontilihatiedot. Komissio hallinnoi 
TRACES-tietokantaa EU:n tasolla ja osallistuu sen rahoitukseen ja 
kehittämiseen (2,25 miljoonaa euroa vuonna 2009). Tarkastukses -
sa k ävi ilmi, että järjestelmää on yhä kehitettävä, jotta kyetään 
ratk aisemaan esimerk iksi seuraaviin k ysymyksiin tällä hetkellä 
liittyvät tekniset puutteet: TRACES-tietokannan käyttöön vaadit -
tava suojattu pääsy, yhteisten eläinlääkinnällisten tuloasiakirjo -
jen laadinta sähköisessä muodossa ja riskianalyysien laadintaan 
tarvittavien tilastotietojen tuottaminen, jotta eläinlääkinnälliset 
tarkastukset kyetään kohdentamaan paremmin.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen27
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen35.  TRACES-tietokannan kehittämisessä olisi pitänyt tutkia laajemmin 
tapoja ja keinoja, joiden avulla voidaan yhdistää tullin k äyttöä 
var ten k äsitellyt ja TRACES-tietok antaan tallennetut olennaiset 
tiedot ja/tai varmistaa tietojen täsmäyttäminen19. Jatkuvien vai -
k e u k s i e n  k e s k e i s te n  s y i d e n  m a i n i t t i i n  l i i t t y vä n  l ä h i n n ä  t u l l i n 
erityisvaatimuksiin, jotk a koskevat tuotteiden tunnistekoodeja. 
R ansk an tullin k anssa yhteistyössä toteutetun pilottihank keen 
perusteella k ävi kuitenk in selväksi, että nyk yiset järjestelmien 
liitäntäongelmat ovat ratkaistavissa.
36.  Jäsenvaltioihin tehdyillä tarkastuskäynneillä kävi ilmi, että TRA -
CES-tietok annan tarjoamia mahdollisuuksia hyödynnetään vain 
vähän etenkin seuraavien hyödyllisten toimintojen osalta:
a) lähet ysten valinta satunnaisotannalla tai ilman satunnais -
otantaa suoritettaviin fy ysisiin tark astuksiin, laboratorio -
analyysin kanssa ja/tai ilman sitä 
b) velvoite toimittaa tehostettuja tarkastuksia ja suorittaa nii -
den perusteella seurantaa 
c) eläinlääk ärintodistusten automaattiset vaatimustenmuk ai -
suuden ja aitouden tark astukset esimerk iksi suorittamalla 
ristiintark astus todistuksen antaneen kolmannen maan tal -
lentamien tietojen kanssa (todistusnumero, tunniste – todis -
tuksen antajan sähköpostiosoite ja nimikirjoitusmalli20, malli 
todistuksen antaneen viraston leimasta) 
d) mahdollisuus skannata sääntöjenvastaiset todistukset 
e) mahdollisuus syöttää kymmenen merk k iä sisältävä (tullini -
mikkeistön) TARIC-koodi 
f ) automaattiset ristiintarkastukset tullitietojen kanssa 
g) menettelyiden yksinker taistaminen tapauksissa, joissa yksi -
tyishenkilöiden tuomat määrät ylittävät sallitun tullivapaan 
tuonnin enimmäismäärän21 
h) mahdollisuus osoittaa jälleentuotujen lähetysten ensimmäi -
nen alkuperäpaikka 
i) mahdollisuus yksilöidä syyt, joiden perusteella rajatarkastus -
asema on kieltänyt tuonnin 
j) maksujen ja seuraamusten automaattinen yhdenmuk ainen 
laskenta
k) yhteisön sisällä liik kuvien, tuotuja elintar vik keita sisältävien 
lähetysten pakollinen tallentaminen tietok antaan, jolloin ne 
voidaan hätätapauksessa poistaa markkinoilta nopeammin.19 Yhteyden tärkeys on tuotu esille 
erityisesti 18 päivänä helmikuuta 
2004 kolmansista maista yhteisöön 
tuotavien eläinten ilmoittamista 
ja eläinlääkärintarkastuksia 
koskevan asiakirjan laadinnasta 
annetun komission asetuksen 
(EY) N:o 282/2004 5 ja 6 artiklassa 
(EUVL L 49, 19.2.2004, s. 11) 
sekä asetuksen (EY) N:o  136/2004 
6 ja 7 artiklassa.
20 Todistuksen antavat 
viranomaiset ovat viejämaan 
tulliviranomaisten akkreditoimia tai 
hyväksymiä henkilöitä, jotka voivat 
laatia ja antaa virallisia todistuksia.
21 Pientä kolmansien maiden 
joukkoa sekä henkilökohtaiseen 
kulutukseen tarkoitettuja 
pieniä tuotemääriä lukuun 
ottamatta yhteisön säännöt 
eivät salli yksityishenkilöiden 
toimesta tapahtuvaa lihan 
tai lihavalmisteiden tuontia, 
elleivät he ole tehneet asiasta 
ennakkoilmoitusta ja toimittaneet 
eläinlääkärintodistusta.
28
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen37.  Yleisesti ottaen k äyttäjät pääsevät ainoastaan heitä koskeviin 
TRACES-tietokannan osioihin. Vuonna 2007 suoritetussa ulkoi -
sessa tutkimuksessa22 kuitenkin korostettiin, että järjestelmän 
tur vallisuus on tarkastettava säännöllisin väliajoin. Tuontilihan 
t a p a u k s e s s a  T R AC E S - t i e to k a nt a a  k äy te t ä ä n  U u d e s s a - K a l e d o -
niassa, Meksikossa ja Uudessa-Seelannissa. Euroopan elintar vi -
ketur vallisuusviranomaisella ei kuitenkaan ollut suoraa yhteyt -
tä TRACES-tietok antaan, kun se tar vitsi tietoa k aik ilta aloilta, 
jotk a vaik uttavat elintar viketur vallisuuteen joko suoraan tai 
välillisesti.
NOPEAN HÄLYTYSJÄRJESTELMÄN HYÖDYNTÄMINEN 
PARHAALLA MAHDOLLISELLA TAVALLA
38.  Elintarvikkeita ja rehuja koskevaan nopeaan hälytysjärjestelmään 
kootaan k aik k i jäsenvaltioiden ja/ tai kolmansien maiden anta -
mat hyväksyttävät varoitukset. Tilanteet, joissa jäsenvaltiot voivat 
antaa varoituksen, voidaan kuitenkin määrittää virallisesti vasta 
vuonna 201123.22 Gartner France, Hosting Traces 
project , 2007, terveys- ja kuluttaja-
asioiden pääosasto.
23 Komissio odotti Euroopan 
yhteisöjen ensimmäisen 
oikeusasteen tuomioistuimen 
29. lokakuuta 2009 asiassa 
komissio vastaan Bowland Dairy 
Products Ltd antamaa tuomiota.
© Euroopan komissio (terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto)
Elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä kattaa kaikki  
jäsenvaltion tai kolmannen maan antamat hyväksyttävät varoitukset.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen29
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen39.  Tarkastajat havaitsivat, että unionin alueella oltiin laajalti tyyty -
väisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestel -
män hyödyllisyyteen ja toimintaan. Se, kuinka tehokkaasti jäsen -
valtiot reagoivat toisten jäsenvaltioiden antamiin varoituksiin, 
vaihteli kuitenk in sen muk aan, mik ä oli asianomaisten maiden 
käsitys tehostettujen tarkastusten soveltamisesta sekä varoituk -
sen ”laadusta”. Esimerkiksi Ranska ei käynnistä tehostettuja tar -
kastuksia, ellei varoituksen antanut maa sovella analyysiin samoja 
kriteereitä kuin Ranska.
40.  Yleisesti ottaen ei ole olemassa selkeästi ymmärrettyä sääntökoko -
naisuutta, joka koskisi elintar vikkeita ja rehuja koskevaa nopeaa 
hälytysjärjestelmää tai kansallisella tasolla annettavaa varoitusta 
ihmisille aiheutuvasta terveydellisestä riskistä tai kansallisen va -
roituksen laajentamista kaikkiin jäsenvaltioihin. Yhdenmukaiset 
käytännöt puuttuvat myös siltä osin, kuinka tehostettuja tarkas -
tuksia pannaan täytäntöön varoituksen perusteella tai käynniste -
tään tutkimukset toimivaltaisten komission yksiköiden valvonnas -
sa. Tarkastuksessa kävi ilmi, että alkuperämaana olleen kolmannen 
maan k ansalliset viranomaiset olivat rapor toineet eräästä EU:n 
alueelle tuodusta lihaerästä, mutta järjestelmän avulla ei kyetty 
varmistamaan riittävän varhaisessa vaiheessa, että erään kohden -
netaan tehostetut tarkastukset; järjestelmän avulla ei kyetty var -
mistamaan myöskään sitä, että asianomainen lihaerä poistetaan 
kokonaisuudessaan markkinoilta ja palautetaan alkuperämaahan. 
Jäsenvaltiot saivat asiasta tiedon vasta viikkoa myöhemmin eikä 
komission erityisiä ennaltaehkäisytoimia (esimerkiksi Safeguard 
Cell  -järjestelyä) k äynnistetty ; tilanne viivästytti tehostettujen 
tarkastusten käynnistämistä.
30
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenTR ACES-JÄRJESTELMÄN JA RELEVANT TIEN 
K ANSALLISTEN TIETOK ANTOJEN VÄLILLE ON 
TARPEEN LUODA YHTEYS 
41.  TRACES-järjestelmän tietoja on yhä vaikea ristiintarkistaa tullin 
tietoihin nähden; tämä johtuu useista eri syistä, jotk a liitty vät 
kansainvälistä kauppaa koskeviin sääntöihin ja vaatimuksiin:
 ο yrit ystietokantoihin ei ole yleistä pääsyä 
 ο kansainvälisissä säännöissä ei edelly tetä, et tä (meritse tai 
muuten kuljetet tavien) lähet ysten sisältö olisi kuvat tava 
tarkasti
 ο tuontituot teita koskeviin yleisilmoituk siin (manifestit) ei 
ole pakko merkitä k ymmenen merkkiä sisältävää 
TARIC-koodia 
 ο kansalliset tullitiedot eivät siirr y automaat tisesti reaali -
ajassa verotuk sen ja tulliliiton pääosastolle; lopullisen 
määräpaikan tulli, joka vapaut taa tuontilihan markkinoille, 
ei myöskään vält tämät tä ole sen jäsenvaltion tulli, jonka 
kaut ta liha tuotiin EU:n alueelle.
42.  Useimmat jäsenvaltiot eivät ole perustaneet kansallisia menette -
lyjä, joiden avulla TRACES-tietokannan tiedot (esimerkiksi tuon -
tilihan määrästä) voitaisiin täsmäyttää paik allisiin järjestelmiin 
tai tullitiedostoihin tallennettujen tietojen, Comext-järjestelmän 
tietojen24 ja/tai kolmansien maiden tarkastuslaitosten keräämien 
tietojen kanssa. Esimerkiksi Le Havren rajatarkastusasemalle teh -
dyllä tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että kansalliseen tietokantaan 
oli kirjattu vuonna 2008 noin 14 560 ihmisten ravinnoksi tarkoi -
tettua tuontilihaerää; paikalliseen järjestelmään kirjattu tuonti -
lihaerien määrä oli 14 750.
UUSI TIETOKONEISTET TU PASSITUSJÄRJESTELMÄ – 
RISKI ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN TARK ASTUSTEN 
VÄLT TÄMISESTÄ
43.  Uusi tietokoneistettu passitusjärjestelmä (NC TS)25 otettiin käyt -
töön vuonna 2003. Järjestelmän tavoitteena on luoda yrityksille 
mahdollisuus syöttää tietoja sellaisten ”passituksessa” olevien ta -
varoiden liikkumisesta26, joiden lopullinen tulliselvitys voi tapah -
tua missä tahansa määrätullitoimipaikassa EU:n alueella; lopullista 
tulliselvitystä ei tarvitse suorittaa saapumispaikassa, jonka kautta 
tavarat tulivat EU:n alueelle.24 Comext on viitetietokanta, jota 
Eurostat käyttää EU:n ulkopuolelle 
suuntautuvan kaupan alalla.
25 Uusi tietokoneistettu 
passitusjärjestelmä (NCTS, 
New Computerised Transit 
System ) – 105/00/EY: Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
päätös N:o 105/2000/EY, tehty 
17 päivänä joulukuuta 1999, 
yhteisön tullitoimintaa koskevan 
toimintaohjelman hyväksymisestä 
(”Tulli 2000”) tehdyn päätöksen 
N:o 210/97/EY muuttamisesta ja 
neuvoston päätöksen 91/341/ETY 
kumoamisesta (EYVL 13, 19.1.2000, 
s. 1).
26 ”Passitus” viittaa 
eläinlääkintäsääntöjen määritelmän 
mukaan lähetyksiin, jotka liikkuvat 
kahden EU:n ulkopuolisen maan 
välillä EU:n alueen kautta.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen31
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen44.  Sovellettavassa yhteisön lainsäädännössä ei edellytetä TARIC-koo -
din antamista, kun NCTS-järjestelmään tehdään kirjaus. Järjestel -
mässä ei ole mahdollista suodattaa tietoja siten, että eläinlääkin -
tää koskevan lainsäädännön piiriin kuuluvia tavaroita koskevat 
tulli-ilmoitukset voitaisiin yksilöidä. Näin ollen on täysin mah -
dollista, että tulliselvitys suoritetaan, vaikk a eläinlääkinnällisiä 
tarkastuksia ei olisi tehty tavaroiden saapuessa EU:n alueelle. On 
tulliviranomaisten varassa tutkia toimintojaan ja sisäistä raken -
nettaan ja päättää, olisiko tietojen suodattaminen mahdollistetta -
va. Hiljattain sattunut tapahtuma, jossa ilmateitse tuodut tavarat 
lähetettiin uuteen kohteeseen maateitse ennen tark astusta, sai 
Espanjan tulliviranomaiset muuttamaan kansallista NC TS-järjes -
telmäänsä siten, että tämäntyyppiset lähetykset voidaan havaita 
ja niihin voidaan kohdistaa eläinlääkinnälliset tarkastukset heti 
maahan saapumisen jälkeen.
45.  Useissa elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston kertomuksissa27 kiin -
nitetään huomiota siihen, että kansallisista NC TS-järjestelmistä 
puuttuvat asianmukaiset tietojen suodattimet. Tästä huolimatta 
EU-lainsäädäntöön ei ole vieläkään tehty muutosta, jonka avulla 
mainittu puute korjaantuisi.
KOMISSION K ANSALLISIIN 
ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN TARK ASTUSTEN 
HALLINTA JÄRJESTELMIIN KOHDISTAMA 
VALVONTA
46.  Kaikkien jäsenvaltioiden on laadittava monivuotinen kansallinen 
valvontasuunnitelma, jonka tarkoituksena on edistää yhdenmu -
kaista, kattavaa ja yhdennettyä lähestymistapaa viralliseen val -
vontaan, jota asianomainen maa kohdistaa rehu- ja elintarvikeket -
juun, eläinten ter veyttä ja hyvinvointia koskevan lainsäädännön 
täytäntöönpanoon sekä tuontituotteisiin.
VALVONTASUUNNITELMIEN VALMISTELUA JA 
ARVIOINTIA VARTEN TARVITAAN EU:N STR ATEGIA
47.  Tähän mennessä komissio ei ole vielä esittänyt aloitetta ohjeista, 
jotk a kosk isivat esimerk iksi otantamenetelmien ja laboratorio -
testien yhdenmukaistamista ja joiden perusteella voitaisiin laatia 
asetuksessa (EY ) N:o  136/2004 määritetyt k ansalliset valvonta -
suunnitelmat; suunnitelmien laadinta on täysin jäsenvaltioiden 
vastuulla. Elintar vike - ja eläinlääk intätoimisto tutk ii tark astus -
tensa avulla, että suunnitelmat ovat olemassa ja niitä sovelletaan 
käytännössä, mutta se ei perehdy suunnitelmien tarkoituksenmu -
kaisuuteen yksityiskohtai.27 Terveys- ja kuluttaja-asioiden 
pääosasto / 2009-8203 - MR – FINAL 
(Slovenia); terveys- ja kuluttaja-
asioiden pääosasto / 2009-8085 
- MR – FINAL (Ruotsi); terveys- ja 
kuluttaja-asioiden pääosasto / 
2009-8081 - MR – FINAL (Liettua).
32
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen48.  Tarkastuksessa havaittiin, että kansalliset valvontasuunnitelmat 
laaditaan risk ianaly ysin perusteella; valvontasuunnitelmia laa -
dittaessa perehdytään myös analyysien tekoa var ten nimettyjen 
kansallisten laboratorioiden saamiin tuloksiin. On kuitenkin jäsen -
valtiosta kiinni, otetaanko riskianalyysissä huomioon osa-alueet, 
jotk a on määritetty direktiivissä 96/23/EY28 ( jäämien seurantaa 
var ten perustettuihin k ansallisiin ohjelmiin perustuvat havain -
not) ja asetuksissa (EY ) N:o  2073/200529, (EY ) N:o  466/200130 ja 
(EY ) N:o  1881/200631 (EU:n perustamien tai k ansainvälisten no -
peiden hälytysjärjestelmien ja Euroopan elintarviketurvallisuusvi -
ranomaisen laatimien tieteellisten lausuntojen olemassaolo sekä 
kolmansien maiden laatimien, jäämien tutkimista koskevien suun -
nitelmien ominaispiirteet ja niiden perusteella tehdyt havainnot 
ja havaitut risk it32). Suunnitelmien laadintaa hiersi useissa ta -
pauksissa myös määrärahojen puute.28 Neuvoston direktiivi 96/23/EY, 
annettu 29 päivänä huhtikuuta 
1996, elävissä eläimissä ja niistä 
saatavissa tuotteissa olevien 
tiettyjen aineiden ja niiden 
jäämien osalta suoritettavista 
tarkastustoimenpiteistä ja 
direktiivien 85/358/ETY ja 
86/469/ETY sekä päätösten 
89/187/ETY ja 91/664/ETY 
kumoamisesta (EYVL L 125, 
23.5.1996, s. 10).
29 Komission asetus (EY) 
N:o 2073/2005, annettu 
15 päivänä marraskuuta 2005, 
elintarvikkeiden mikrobiologisista 
vaatimuksista (EUVL L 338, 
22.12.2005, s. 1).
TA U L U K K O  3 
LABOR ATORIOANALYYSIEN MÄÄRIEN VAIHTELU
Laboratorioanalyysin kohteena olleiden  
lähetysten lukumäärä / lastien lukumäärä × 100  
(likimääräinen prosenttiosuus)Huomiot
Maa Punainen liha Valkoinen liha 2008
Liettua ≤ 10 % Otokseen poimittiin joka kymmenes lähetys 
Ranska 3 % Kaksi systemaattista analyysiä 
Espanja 0,4 % 1,8 % Suunnitelmaan sisältyi 5 prosentin tarkastusaste 
Kreikka 0,02 % – 0,2 % 0,02 % – 0,5 % 1 prosentti fyysisiä tarkastuksia
Alankomaat ≤ 1,0 % jäämä + ≤ 0,5 % (mikrobiologia)Prosenttiosuus laskettiin analyysien lukumäärän eikä 
otokseen poimittujen lähetysten määrän perusteella 
Romania Suunniteltu osuus 1 % – 3 % tavaraluokituksista riippuen Testitietoja ei saatavilla
Yhdistynyt 
kuningaskunta0,02 % – 0,2 % 0,02 % – 0,5 % 1 prosentti fyysisiä tarkastuksia (esimerkiksi 0,02 prosenttia 
Uudesta-Seelannista peräisin olevista lihaeristä)
Lähde : Jäsenva ltioihin tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä kerätyt tiedot. 
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen33
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen49.  Tarkastuksessa havaittiin esimerkiksi, että Yhdistyneen kuningas -
kunnan ja Espanjan suunnitelmissa ei eritellä analyyttityyppejä, 
jotka on tarkistettava kunkin alkuperämaana olevan kolmannen 
m a a n  t a p a u k s e s s a .  S i t ä  v a s to i n  E s p a n j a s s a ,  L i e t t u a s s a  j a  R o -
maniassa testivalikoimaa rajoittaa laboratorioiden k apasiteetti 
suorittaa tiettyjä analyysejä ja/tai se, onko niillä asianomaisten 
testien suorittamiseen tar vittava valtuutus. Vuodelle 2008 laadi -
tut valvontasuunnitelmat eivät näin ollen kattaneet tietyntyyp -
pisiä hormonijäämiä (anaboliset aineet) ja/tai ympäristösaastei -
ta (dioksiinit, raskasmetallit) sisältävien lihaerien havaitsemista. 
Tarkastuksessa kävi myös ilmi, että Kreikka ei ollut vielä laatinut 
kansallista valvontasuunnitelmaa, minkä seurauksena Kreikan ra -
jatarkastusasemilla toimivat eläinlääkärit määrittivät itse analyy -
tit, joita he tuotteista hakivat.
50.  R ansk an viranomaisten muk aan tiettyjen rajatark astusasemien 
t yömäärän k asvu saattaa aiheuttaa sen, että asemat k äyttävät 
määrärahansa loppuun ennen vuoden päätt ymistä eivätk ä täl -
löin pysty panemaan valvontasuunnitelmaansa täytäntöön koko -
naisuudessaan; tällaisessa tilanteessa pikemminkin taloudelliset 
kuin tieteelliset näkökohdat saattavat sanella analyysivalinnat. 
Eräällä Romanian rajatarkastusasemalla havaittiin, että vuodelle 
2008 suunnitelluista 63 laboratorioanalyysistä ainoastaan 20 oli 
toteutettu. Määrärahavajeen takia vuoden 2009 suunnitelma si -
sälsi ainoastaan 44 tarkastusta.
51.  EU:n lainsäädännössä ei ole määritetty suoritettavien tarkastusten 
vähimmäismäärää eik ä jaoteltu erity yppisin laboratoriotestein 
tark astettavien tuotteiden määrää tuotteiden kokonaismäärän, 
tyypin tai alkuperämaan osalta. Lainsäädännössä kuitenkin mää -
rätään soveltamissäännöistä, jotka koskevat yhdenmukaistettuja 
otantamenetelmiä ja laboratoriotestejä. Suoritettavien laborato -
rioanalyysien prosenttiosuus määritellään näin ollen kansallises -
sa valvontasuunnitelmassa. Tark astusk äynnin kohteena olleissa 
jäsenvaltioissa vuodelle 2008 suunniteltuja ja/tai vuonna 2008 
suoritettuja erityyppisiä laboratoriotestejä kuvaavat osuudet on 
esitetty taulukossa 3 .
52.  Eri jäsenvaltiot soveltavat erilaisia valvontastrategioita. Osa niistä  
soveltaa tuontilähetysten määrään ja/tai asiaomaisten tuottei -
d e n  l u o n t e e s e e n  t a i  a l k u p e r ä ä n  p e r u s t u v a a  n ä y t t e e n o t t o t i -
heyttä ja jättää kenties osan tarkastuksista rajatarkastusasemien 
eläinlääkäreiden harkintaan. Osa jäsenvaltioista puolestaan sitoo 
näytteenottotiheyden EU-lainsäädännössä määritetty yn fyysis -
ten tark astusten osuuteen, jolloin laboratoriotestejä saatetaan 
kohdistaa erittäin harvoin sellaisista kolmansista maista peräisin 
oleviin elintar vik keisiin, joiden k anssa EU on tehnyt ter veys- ja 
kasvinsuojelutoimia koskevan sopimuksen (esimerkiksi Uudesta-
Seelannista peräisin olevaan lihaan sovelletaan 0,02  prosentin 
tarkastusosuutta). 30 Komission asetus (EY) 
N:o 466/2001, annettu 
8 päivänä maaliskuuta 2001, 
tiettyjen elintarvikkeissa 
olevien vieraiden aineiden 
enimmäismäärien vahvistamisesta 
(EYVL L 77, 16.3.2001, s. 1).
31 Komission asetus (EY) 
N:o 1881/2006, annettu 
19 päivänä joulukuuta 2006, 
tiettyjen elintarvikkeissa olevien 
vierasaineiden enimmäismäärien 
vahvistamisesta (EUVL L 364, 
20.12.2006, s. 5).
32 http://ec.europa.eu/food/
food/chemicalsafety/residues/
third_countries_en.htm#3
34
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen53.  Tarkastuksessa havaittiin niin ikään, että jäsenvaltioissa suoritetut 
tuontitarkastukset eivät aina kattaneet koko jakeluketjua saapu -
mispaikasta lopulliseen kuluttajaan asti – lastauksesta vastaavien 
elinten ( joiden on täytettävä tiettyjä muodollisuuksia tullien/ra -
jatarkastusasemien kanssa) sekä huolitsijoiden, tuojien ja jakeli -
joiden kautta. Kävi myös ilmi, että asetuksen (EY ) N:o  882/2004 
42  ar tiklassa määritettyihin monivuotisen kansallisen valvonta -
suunnitelman tavoitteisiin ei viitata ar vioitaessa tuloksia, jotk a 
on esitetty vuosirapor teissa, jotka jäsenvaltioiden on esitettävä 
saman asetuksen 44 artiklan nojalla.
54.  Päävastuu lähet yksen saapumisesta EU:n alueelle on tuojalla, 
mutta vastuuta jak avat usein huolitsijat ja/tai tullivirk amiehet, 
jotka huolehtivat esimerkiksi ennakkoilmoituksesta ja lähetysten 
esittämisestä rajatarkastusasemalle.
Tullit huolehtivat esimerkiksi lähetysten esittämisestä rajatarkastusasemilla.
© Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen35
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen55.  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastolla ei ole tietoja mainittujen 
lähetysprosessin ”sidosryhmien” suorittamien tarkastusten tuloksis -
ta, vaikka niiden on kyettävä osoittamaan tavaroiden jäljitettävyys 
ja varastoimaan ne asianmukaisissa tiloissa.
56.  Saatuja, vuosirapor tteihin sisällytettyjä tuloksia ei ar vioitu riit -
tävän hyvin monivuotisissa k ansallisissa valvontasuunnitelmis -
sa määritettyihin tavoitteisiin nähden. Ensimmäinen asetuksen 
(EY ) N:o  882/2004 44  ar tik lan 6  kohdassa tarkoitettu komission 
vuosittainen rapor tti yhdennettyjen monivuotisten kansallisten 
valvontasuunnitelmien täytäntöönpanosta julkaistiin 25. elokuuta 
201033.
MAKSUJA JA SEUR AAMUKSIA EI  
OLE YHDENMUK AISTET TU 
57.  Maailman k auppajärjestön ( W TO) ja YK :n elintar vike - ja maata -
lousjärjestön (FAO) ohjeita myötäillen komissio totesi valkoisessa 
kirjassaan34, että tuontivalvontaan sovellettavat maksut eivät saa 
ylittää valvonnasta aiheutuvia kuluja ja että niitä on sovellettava 
yhtenäisesti, jotta voidaan välttää kaupan vääristyminen. Käytän -
nössä kuitenkin asetuksen (EY ) N:o 882/2004 27 ar tiklassa edel -
lytetään, että jäsenvaltiot perivät tuontimaksuja joko vahvistet -
tujen vähimmäismaksujen mukaisesti tai virallisesta valvonnasta 
aiheutuneiden kulujen kattamiseksi.
58.  Tark astuksessa k ävi ilmi, että komissiolla ei ole tark koja tietoja 
siitä, onko tarkastuksista aiheutuneiden kulujen määrä lähellä ke -
rättyjen maksujen määrää; tämä koskee etenkin tapauksia, joissa 
jäsenvaltion soveltamat määrät ovat pienempiä kuin vahvistettu 
vähimmäismäärä. Neljästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jä -
senvaltiosta kahdessa kävi myös ilmi, että toimivaltaiset kansal -
liset viranomaiset eivät kyenneet osoittamaan kirjanpitotietojen 
avulla, että maat olisivat saavuttaneet säännöksiin perustuvan 
EU:n tavoitteen, jonka mukaan tarkastuksista aiheutuvien meno -
jen sek ä tulojen on oltava keskenään tasapainossa. Komissiolle 
hiljattain tehty tutkimus35 osoitti niin ikään, että jäsenvaltioiden 
soveltamat laskentamenetelmät eivät ole riittävän avoimia.
59.  Aivan kuten maksujenkin suhteen, on tärkeää välttää kaupan vää -
ristymistä yhdenmukaistamalla seuraamukset, joita voidaan sovel -
taa, kun tarkastusten yhteydessä havaitaan puutteita. Tarkastuk -
sessa kävi ilmi, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tarkastaa 
tarkastuskäyntiensä yhteydessä, onko seuraamuksia olemassa ja 
sovelletaanko niitä aktiivisesti yrityksiin, jotka ovat toimineet vir -
heellisesti. Tällä alalla ei ole kuitenkaan määritetty yleisiä ohjeita 
tai hyviä käytäntöjä, eivätkä komission yksiköt kyenneet ottamaan 
kantaa siihen, ovatko eri jäsenvaltioiden soveltamat ohjelmat suh -
teessa toisiinsa ja onko niillä varoittava vaikutus.33 KOM(2010) 441 lopullinen, 
25.8.2010.
34 Terveys- ja kasvinsuojelutoimia 
koskeva WTO:n sopimus, liite C, 
1 artiklan f kohta. Artiklan mukaan 
tuontituotteita koskevista 
prosesseista perittävät maksut 
eivät saa ylittää itse palvelusta 
aiheutuvia kuluja. FAO:n 
standardin CAC/GL 20-1995 
kohdan 18 mukaan tuojamaihin 
kohdistettavat maksut on 
pidettävä tasolla, joka katsotaan 
kohtuulliseksi ja välttämättömäksi. 
Elintarvikkeiden turvallisuudesta 
annetun valkoisen kirjan 
kuudennessa luvussa (kohta 
87) todetaan, että ”olisi… 
otettava käyttöön takeet sen 
varmistamiseksi, että maksuja 
käytetään ainoastaan valvonnan 
rahoittamiseen” . 
35 Food Chain Evaluation 
Consortium (FCEC) , huhti–
marraskuu 2008, Agra CEAS 
Consulting.
36
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenJOIDENKIN R A JATARK ASTUSASEMIEN 
TOIMINTATEHO ON HY VIN ALHAINEN 
60.  Rajatarkastusasemien perustamisen osalta Espanjassa, Kreikassa ja 
Romaniassa havaittiin tapauksia, joissa tapahtumat olivat niin vä -
häisiä, että rajatarkastusasemien – jotka edellyttävät kokeneiden 
ja ajan tasalla olevien asiantuntijoiden jatkuvaa saatavillaoloa – 
tar ve on syytä asettaa kyseenalaiseksi. Itse asiassa joidenkin ra -
jatark astusasemien olemassaolo perustuu sisäisiin syihin, jotk a 
eivät liity hallinnon tehokkuuteen tai valvonnan vaikuttavuuteen, 
eikä saatavilla ole kustannus-hyötyanalyysejä, joiden avulla voi -
taisiin perustella asemien toiminnan jatkaminen.
61.  Paik alla toimitetussa tar k astuksessa ilmeni lisäksi, että tullin 
käytössä olevat tietojärjestelmät tai niiden olennaiset osat eivät 
useissa tapauksissa ole rajatarkastusasemien käytettävissä. Näin 
ollen rajatark astusasemien on vaikeampi ristiintark istaa, onko 
kaikki relevantit lähetykset ilmoitettu rajatarkastusasemille eläin -
lääkinnällisiin tarkastuksiin.
SISÄISEN TARK ASTUKSEN VÄHÄINEN MERKITYS 
K ANSALLISISSA VALVONTA JÄRJESTELMISSÄ
62.  Kolmessa niistä neljästä jäsenvaltiosta, joihin tehtiin tarkastus -
käynti ilman elintarvike - ja eläinlääkintätoimiston tarkastajia, si -
säisen tarkastuksen toimintoa ei ollut organisoitu asianmukaisesti 
eikä se toiminut sovellettavien EU:n asetusten (esimerkiksi asetus 
(EY ) N:o 882/2004) tai ISO-standardien36 mukaisesti (esimerkiksi 
tark astussuunnitelman olemassaolo, tehtävien kuvaus, laadun -
valvontajärjestelyt, organisoitu seuranta ja valvonnasta vastaava 
tarkastuskomitea). Komissio on lisäksi laatinut kansallisia sisäisiä 
tark astuksia var ten ohjeita, jotk a ovat mainittujen standardien 
muk aisia37, mutta ne eivät ole sitovia eik ä niitä sovelleta asian -
mukaisesti. Edellämainituista neljästä jäsenvaltiossa kahdessa ei 
noudateta sisäisen tarkastajan riippumattomuuden periaatetta, 
sillä sisäiset tarkastajat eivät toimi toimivaltaisen kansallisen vi -
ranomaisen korkeimman hierarkiatason välittömässä alaisuudessa.
 436 ISO 19011: 2002 
”Laadunhallinta- ja/tai 
ympäristöjärjestelmien 
auditointiohjeet” , Kansainvälinen 
standardisoimisjärjestö, 
1. lokakuuta 2002; ISO 9000: 2000, 
”Laadunhallintajärjestelmät. 
Perusteet ja sanasto” , 
Kansainvälinen 
standardisoimisjärjestö, joulukuu 
2000.
37 Komission päätös 2006/677/EY, 
tehty 29 päivänä syyskuuta 2006, 
sellaisten ohjeiden antamisesta, 
joissa vahvistetaan perusteet 
toiminnan tarkastamisten 
suorittamista varten rehu- ja 
elintarvikelainsäädännön sekä 
eläinten terveyttä ja hyvinvointia 
koskevien sääntöjen mukaisuuden 
varmistamiseksi suoritetusta 
virallisesta valvonnasta annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 882/2004 mukaisesti (EUVL 
L 278, 10.10.2006, s. 15).
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen37
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen63.  Jäsenvaltioiden sisäisissä tarkastusmenettelyissä havaituista puut -
teista voidaan mainita seuraavat esimerkit:
a) suunnittelu perustui epävirallisiin riskianalyyseihin (Espanja 
ja Romania), rajatarkastusasemien työmäärää ei otettu huo -
mioon (Romania) tai noudatettiin automaattisesti viisivuotis -
suunnitelmaa (Liettua)
b) tarkastukset eivät keskittyneet monivuotisissa kansallisissa 
tarkastussuunnitelmissa määritettyihin tavoitteisiin tai vaih -
toehtoisesti niissä painotettiin laitteistojen sääntöjenmukai -
suutta eikä niinkään käytössä olevien valvontamenettelyiden 
sääntöjenmukaisuutta 
c) tarkastuksia suoritti ainoastaan yksi tarkastaja, jolla ei välttä -
mättä ole riittävää koulutusta tuontilihan eläinlääkinnällisten 
tarkastusten toimittamiseen 
d) tarkastusker tomukset eivät vastaa rakenteeltaan eivätkä si -
sällöltään yleisesti hyväksyttyä käytäntöä etenkään puuttei -
den kuvaamisen ja tar vittavien korjaavien toimenpiteiden 
yksilöinnin ja priorisoinnin osalta.
64.  Elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston nykyisin käyttämät tarkas -
tusmenetelmät ja -tek niik at voitaisiin muk auttaa tuontitark as -
tuksia suorittavien jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamiin 
sisäisiin tarkastuksiin; tällöin elintar vike - ja eläinlääkintätoimis -
to voisi ottaa asianomaisten tark astusten tulokset huomioon ja 
mukauttaa tarkastuskäyntiensä tiheyttä niiden perusteella ja/tai 
kohdentaa tarkastuksensa valvontaketjun heikkoihin osiin valvon -
tamenettelyn parantamista silmällä pitäen.
HYGIENIAPAKETIN TAVOIT TEIDEN TOTEUTUMISEN 
SEUR ANTAAN TARVITAAN TULOSINDIK AAT TOREITA 
65.  Valkoisessa kirjassa määritettyjen tavoitteiden38 vastaisesti komis -
sio ei ole vielä määrittänyt kansallisiin valvontajärjestelmiin so -
vellettavia tulosindikaattoreita. EU:n alueelle vientiä harjoittavien 
kolmansien maiden viejien osalta ei myöskään ole hyväksytty vi -
rallisesti tulosindikaattoreita, joita sovellettaisiin tuotantoketjun 
kaikissa vaiheissa toteutettaviin, vientiä edeltäviin tarkastuksiin.38 Valkoisen kirjan luvussa 6 
(kohta 91) viitataan esimerkiksi 
seuraavaan tavoitteeseen: 
”Tämän vuoksi jäsenvaltioiden 
valvontajärjestelmien 
yhteisönlaajuinen toimintakehys 
on selvästi tarpeen … Yhteisön 
toimintaan kuuluisi … valvontaa 
koskevien yhteisön suuntaviivojen 
kehittäminen. Niiden avulla 
… saataisiin opastusta … 
yhteisön suoritusindikaattorien 
vahvistamista varten.”
38
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenR A JATARK ASTUSASEMIA JA LÄHETYKSIÄ  
KOSKEVAT TARK ASTUKSET ON KOHDENNET TAVA 
PAREMMIN RISKIANALYYSIN AVULLA 
66.  Komission päätöksen 2001/881/EY, sellaisena kuin se on muu -
te t t u n a  3 .  t a m m i k u u t a  2 0 0 5  a n n e t u l l a  k o m i s s i o n  p ä ätö k s e l l ä 
2005/13/EY, 2  ar tik lan 3  kohdan39 muk aan ”komission eläinlää -
k intäasiantuntijoiden tark astukset perustuvat k aik k ien 4  koh -
dassa yksilöit yjen asian k annalta mer k it yksellisten tek ijöiden 
ar viointiin ja k yseisten tek ijöiden mahdollisiin riskeihin ja vai -
kutukseen eläinten ter veyteen ja k ansanter veyteen yhteisössä”. 
Ar tik lan 4  kohdassa todetaan, että ”suunnitellessaan elintar vi -
ke - ja eläinlääkintätoimiston tarkastusmatkoja komissio määrää 
ensisijaiset kohteet ja tarkastusten määrät ottaen huomioon jä -
senvaltioihin tehdyt aiemmat tarkastukset, TRACES-järjestelmän 
k autta kerätyt tiedot, jäsenvaltioiden komission asetuksen (EY ) 
N:o 745/2004 nojalla ilmoittamat tiedot sekä seuraavat seikat:
 ο kunkin jäsenvaltion osalta kaupan rakenne niin määrälli -
sesti kuin laadullisesti, mukaan luet tuina eläinten tai tuot -
teiden t y yppi ja laji sekä niiden alkuperämaa
 ο asian kannalta merkit yk selliset tiedot mahdollisesta lait to -
masta maahantuonnista ja tautien kulkeutumisen mahdolli -
sesta riskistä
 ο nopean häly t ysjärjestelmän kaut ta saatavilla olevat tiedot
 ο mahdolliset muut asian kannalta merkit yk selliset tiedot.” 
67.  Huolimatta siitä, että komission elintar vike - ja eläinlääkintätoi -
miston resurssit ovat rajalliset, sillä on vakaa asiantuntijajoukko 
ja tärkeä tehtävä: ylläpitää tarkastustensa avulla yhdessä toimis -
ta vastaavien kansallisten yksiköiden kanssa painetta, jonka ta -
voitteena on varmistaa eri puolilla EU:ta toimivilla rajatarkastus -
asemilla suoritettujen valvontatarkastusten laatu. Elintar vike - ja 
eläinlääkintätoimiston työsuunnitelman laadintaa, toteuttamista, 
raportointia ja seurantaa varten hyväksyttiin kaiken kaikkiaan tar -
koituksenmuk aiset standardit ja tark at ohjeet sek ä menettelyt. 
Elintar vike - ja eläinlääk intätoimiston tark astukset suoritetaan 
organisoidusti ja niiden yhteydessä noudatetaan sovellettavia 
sääntöjä. Parantamisen varaa kuitenkin on etenkin virallisen ris -
k ianalyysin osalta, jok a suoritetaan vuotuisen tark astussuunni -
telman laadintaa ja aiempien huomautusten seurantaa koskevien 
tarkastustehtävien kohdentamista silmällä pitäen.39 Komission päätös 2001/881/EY 
(EYVL L 326, 11.12.2001, s. 44) 
kumottiin komission päätöksellä 
2009/821/EY (EUVL L 296, 
12.11.2009, s. 1), mutta 3 kohdassa 
esitetyt periaatteet pysyvät 
voimassa riskianalyysin osalta. 
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen39
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen68.  Lainsäädännön mukaan elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tar -
k astustehtävät on suunniteltava vuosittain avoimen risk imallin 
avulla. Elintar vike - ja eläinlääk intätoimisto on laatinut Excel-
ohjelman avulla mallin, josta saadun tuotoksen perusteella mää -
ritetään kuhunk in jäsenvaltioon sovellettava risk itaso (vihreä/
oranssi/punainen).
69.  Sovellettujen riskinar viointiperusteiden ja elintar vike - ja eläin -
lääkintätoimiston tarkastuskertomuksiin soveltaman mallin välillä 
on joitakin yhtäläisyyksiä. Eri kriteereiden painottamisen osalta 
elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto korosti, että kuhunkin pääkri -
teeriin sovellettujen alakriteereiden lukumäärä vaikuttaa siihen, 
että jotkin kriteerit saavat toisia suuremman painotuksen.
70.  Ei kuitenkaan ole selvää, miksi elintarvike- ja eläinlääkintätoimis -
ton hyväksymät kriteerit40 on valittu; huomioon ei näet ole otettu 
kaupan kokonaismäärää eikä TRACES-tietokannasta tai elintarvik -
keita ja rehuja koskevasta nopeasta hälytysjärjestelmästä peräi -
sin olevia tarkoituksenmukaisia tietoja, vaikka niiden huomioon 
ottamista edellytetään sovellettavissa elintarvike - ja eläinlääkin -
tätoimiston menettelytapaohjeissa. Eri kriteereiden painotus ei 
myösk ään ole selkeää, eik ä ole olemassa selkeää sääntöä siitä, 
miten punaisen, oranssin tai vihreän riskitasoarvioinnin saanutta 
jäsenvaltiota olisi painotettava suunnittelutaulukon eri kriteerei -
den yhteydessä. 
71.  Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tarkastussuunnitelma esite -
tään jäsenvaltioille, joita pyydetään kommentoimaan suunnitel -
maa. Tähän mennessä kommentteja on kuitenkin saatu vain vähän. 
72.  Tällaisen tilanteen vallitessa riskimalli, jota elintar vike - ja eläin -
lääkintätoimisto soveltaa asettaessaan jäsenvaltioihin kohdistet -
tavat vuotuiset tarkastukset tärkeysjärjestykseen, ei pidä sisällään 
tärkeää ja lainsäädännön edellyttämää tietoa, jok a helpottaisi 
määrällistä analyysiä; analyysin avulla voitaisiin perustella tär -
keysjärjestyksen asettamisessa saatu tulos. Sovellettujen kriteerei -
den ja alakriteereiden suhteellinen tärkeys ei ole riittävän selkeä 
eik ä täysin perusteltu. Näin ollen sovelletusta mallista on vain 
vähäistä hyötyä pyrittäessä selittämään tai ilmoittamaan avoimes -
ti elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston suorittamien analyysien 
tulokset.40 Standard Operating Procedure 
PL-SOP01: Planning of the SANCO 
Mission Programme , kohta 4.4 
(Identification of Priorities ).
40
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen73.  Tarkastuksessa nousi esille myös, että jäsenvaltioihin kohdistetta -
vien tarkastusten suunnittelussa tehtävät valinnat olisi saatava va -
kiomuotoisemmiksi paremmin (esimerkiksi tarkastukseen valittavat 
rajatark astusasemat, kylmävarastot, lähetystyypit ja sisäisen val -
vonnan heikkous); vakiomuotoistamista vaatisi myös riskianalyysin 
asema tässä prosessissa (esimerkiksi tekijät, jotka liittyvät edelli -
seen tarkastuskäyntiin perustuviin havaintoihin, vastaanotettuihin 
lähetystyyppeihin ja TRACES-tietok annassa havaittuihin tai sinne 
k irjattuihin poik keamiin). Elintar vike - ja eläinlääk intätoimiston 
tarkastajat ottavat yleensä nämä tekijät huomioon oman kokemuk -
sensa perusteella. Suunnitteluprosessi on kuitenk in jäsenneltävä 
paremmin ja tehdyt suunnittelupäätökset on perusteltava vak io -
muotoisesti, jotta tarkastuksiin on mahdollista kohdistaa vaikutta -
vaa ulkoista laadunvalvontaa ja jotta kyetään osaltaan vähentämään 
vaikeuksia, joita aiheutuu henkilöstön vaihtuvuudesta.
USEIDEN ERI TARK ASTUSK ÄYNTIEN YHTEYDESSÄ 
TOISTETUT SUOSITUKSET 
74.  Tark astuksessa tutk ittiin elintar vike - ja eläinlääk intätoimiston 
peräk k äisiä tark astusker tomuksia, jotk a kohdistuivat kolmeen 
tark astusk äynnin kohteena olleista seitsemästä jäsenvaltiosta: 
Kreik k a (2007–2009), Espanja (2002–2008) ja Yhdistynyt kunin -
gaskunta (2001–2009). Raportoidut puutteet ovat erittäin yleisiä 
ja liittyvät pääasiassa tiloihin, laitteisiin ja täytäntöönpantuihin 
menettelyihin. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston kertomuksis -
sa toistuivat yleensä samat huomautukset neljän–viiden vuoden 
ajan; huomautukset koskivat tilanteita, joita ei ollut vielä oikaistu.
Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tarkastukset  
suoritetaan organisoidusti ja niiden yhteydessä  
noudatetaan sovellettavia sääntöjä.
© Euroopan komissio
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen41
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen75.  Elintar vike - ja eläinlääk intätoimisto suorittaa yleensä huomau -
tustensa perusteella seurantaa, joten on näyttöä siitä, että jä -
senvaltiot eivät usein korjaa havaittuja puutteita vaikuttavasti 
kohtuullisen ajan kuluessa. Tilanne osoittaa, että ter veys- ja ku -
luttaja-asioiden pääosasto ei ole tähän mennessä onnistunut var -
mistamaan, että vaaditut korjaukset toteutuvat; näin on siitä huo -
limatta, että pääosasto tekee tarkastuskäyntejä lähes vuosittain 
(esimerkiksi valvontasuunnitelmia esitetään myöhässä, tiettyjen 
rajatarkastusasemien infrastruktuuri ei ole säännöstenmukainen, 
vahvistettuja maksuja sovelletaan viiveellä, lähetysten tunnistus -
järjestelmässä on puutteita ja TRACES-tietokantaan kirjatut tiedot 
ovat puutteellisia). 
ELÄINLÄÄKINNÄLLISEN 
TARK ASTUSJÄRJESTELMÄN  
KOORDINOINTI JA ARVIOINTI
76.  Komissiolla on oikeus koordinoida jäsenvaltioiden toimia, kun sen 
tietoon tulee toimia, jotka saattavat olla rehu- ja elintar vikelain -
säädännön vastaisia.
JÄSENVALTIOIDEN ELÄINLÄÄKINNÄLLISTEN 
TARK ASTUSJÄRJESTELMIEN KOORDINOINTIA  
ON PAR ANNET TAVA 
77.  Asetuksen (EY ) N:o  882/2004 IV  osaston mukaisesti komissio on 
tehnyt lukuisia aloitteita, joiden tavoitteena on nopeuttaa raja -
tarkastusasemien tarkastusten yhdenmukaistamista. Esimerkkeinä 
voidaan mainita useiden eri jäsenvaltioiden rajatarkastusasemien 
henkilöstöille suunnattu, elintarviketurvallisuutta painottava kou -
lutusohjelma ( Better Training for Safer Food ), kansallisten asian -
tuntijoiden osallistuminen paikan päällä tarkastuksia toimittaviin 
elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tarkastustiimeihin, tiettyjen 
hygieniasäännösten soveltamisohjeiden laatiminen sekä muiden 
tuontia koskevien ohjeiden laadinta.
42
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen41 EYVL L 306, 23.11.2001, sivu 28. 78.  On kuitenk in todettava, että tilintark astustuomioistuimen tar -
k astuksen toimittamisajankohtana elintar vike - ja eläinlääkintä -
toimisto ei ollut vielä tark astanut noin 49:ää yhteisön alueella 
to i m i va a  ra j at a r k a s t u s a s e m a a  ( a s e m i a  o n  y hte e n s ä  n o i n  3 0 0 ) 
sen jälkeen kun päätös 2001/812/EY kolmansista maista yhtei -
söön tuotavien tuotteiden eläinlääkärintarkastuksista vastaavien 
rajatark astusasemien hy väksyntää koskevista edellytyksistä oli 
hyväksytty41. Näin on siitä huolimatta, että elintar vike - ja eläin -
lääk intätoimiston tark astukset ovat väline, jota komissio suosii 
EU-lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa; tavoitteena on 
varmistaa, että hyvät käytännöt pannaan täytäntöön kaikilla EU:n 
rajatarkastusasemilla ja että kansalliset viranomaiset toteuttavat 
kaikki tar vittavat korjaavat toimet riittävän ajoissa. 
79.  Tar k astuksessa havaittiin niin ik ään, että useat keskeiset ”oh -
jeet ” ovat vielä valmisteilla tai päivitettävänä. Niiden jouk koon 
lukeutuvat esimerkiksi ohjeet, jotka koskevat ihmisravinnoksi tar -
koitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, 
jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten ter -
veyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun 
neuvoston direktiivin 2002/99/EY täytäntöönpanosäännöksiin.
80.  Tarkastus osoitti, että tehostettujen tarkastusten täytäntöönpano 
vaihtelee jäsenvaltioittain (ks. laatikko 1 ).
81.  Tarkastuksessa ilmeni niin ikään, että voimassa olevan elintarvike- 
ja eläinlääkintälainsäädännön saattaminen ajan tasalle merkitsee 
rask asta t yötaak k aa k aik ille osapuolina oleville hallinnollisille 
toimijoille. Lainsäädäntöä saatetaan ajan tasalle, muutetaan ja 
täydennetään säännöllisesti (esimerk iksi ter veys- ja k asvinsuo -
jelutoimia koskevat sopimukset, hyväksytyt laitokset ja luettelo 
hyväksytyistä rajatarkastusasemista). Elintar vike - ja eläinlääkin -
tätoimisto järjestää itse sisäisiä päivit yksiä saadakseen oikea-
aik aista tietoa ja k attavan määrän sovellettavaa lainsäädäntöä. 
Näin ollen yksi elintar vike - ja eläinlääk intätoimiston tark astus -
tiimin jäsen vastaa virallisen lehden tarkistamisesta ja informoi 
sen perusteella kollegoitaan tehdyistä muutoksista. Elintarvike- ja 
eläinlääk intätoimiston muk aan menettely on välttämätön, sillä 
konsolidoidun ja k attavan lainsäädännön konsultointiin ei ole 
muuta lähdettä. Lainsäädäntöasiak irjat ovat toistaiseksi saata -
villa ter veys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston internet-sivuston 
ja EUR-Lex-sivuston avulla. Mik ään mainituista lähteistä ei kui -
tenk aan tarjoa k äyttäjäystävällistä tapaa, jonk a avulla k äyttäjä 
saisi helposti täydelliset ja k attavat tiedot; tähän on sy ynä se, 
että konsolidoituja versioita ei ole järjestelmällisesti saatavilla 
(esimerkiksi terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien sopimusten 
tapauksessa).
 
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen43
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen82.  Tuontitarkastuksista vastaava elintarvike - ja eläinlääkintätoimis -
ton tiimi on jo osoittanut tehtävään yhden jäsenen kuusijäseni -
sestä tiimistään ja suurin osa jäsenvaltioista on perustanut oman 
järjestelmänsä tai käyttää tiedonhankintaan olemassaolevaa kau -
pallista järjestelmää, joka on maksullinen. Tästä huolimatta olisi 
hyödyllistä, jos komissio toimittaisi nämä tiedot keskitetysti, kon -
solidoidusti ja kattavasti. Jos komissio ottaisi käyttöön tällaisen 
välineen, 27  jäsenvaltion, elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston 
ja muiden komission yksiköiden ei tar vitsisi kehittää ja ylläpitää 
omia järjestelmiään ja; menettely vähentäisi myös päivittämiseen 
liittyvien katkosten ja viivästysten riskiä.
83.  Komissio ei ole helpottanut jäsenvaltioiden tuonnin osalta laa -
timien kansallisten suunnitelmien laadintaa ja/tai päivittämistä. 
Tark astuksen toimittamisajankohtana k aik illa jäsenvaltioilla oli 
monivuotinen kansallinen valvontasuunnitelma ja ne olivat toi -
mittaneet ensimmäisen vuosiraportin elintarvike- ja eläinlääkintä -
toimistolle, jonka tehtävänä on laatia analyysi vastaanottamiensa 
asiakirjojen perusteella (suunnitelmat ja vuosiraportit). ”Yleisiä” 
tarkastuksia koskevan kolmivuotissuunnitelman mukaan tarkas -
tetuille jäsenvaltioille lähetetään alustavat tarkastushavainnot. 
Tilintark astustuomioistuimen tark astusk äynnin kohteena olleet 
jäsenvaltiot eivät kuitenkaan olleet saaneet kannanottoja moni -
vuotisista kansallisista valvontasuunnitelmistaan tai ensimmäisis -
tä vuosiraporteistaan; jäsenvaltioille ei myöskään ollut toimitettu 
kirjallisia suosituksia toimintasuunnitelman laadinnasta.
TIUKEMPIEN EU-STANDARDIEN VAIKUTUS EU:N 
ALUEEN TUOT TA JIEN KILPAILUKYKYYN
84.  Tarkastuksessa kävi ilmi, että tuontilihan tuottajiin ei voida sovel -
taa tiettyjä (lähinnä eläinten hyvinvointiin liittyviä) EU:n alueen 
viljelijöihin ja lihantuotantoon osallistuviin toimijoihin sovellet -
tavia standardeja, jotk a täydentävät Maailman k auppajärjestön 
hyväksymiä kansainvälisiä ter veysvaatimuksia. Kaikki ter veysnä -
kökohtiin liittyvät tuontirajoitukset on perusteltava tieteellisen 
näytön avulla.
 
44
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen85.  Tällaisten standardien kustannuksista ja hyödystä saatavilla ole -
vat tiedot ovat puutteellisia. Tutk imuksen pääosaston k auden 
2005/2006 täydentäviä ehtoja koskeneessa tutk imuksessa esi -
tettiin joitakin analyysejä sekä hajanaisia kustannustietoja (esi -
merkiksi jäljitettävyydestä). Jonkin verran tietoja annettiin myös 
vuonna 2008 julkaistussa maataloustuotteiden laatua koskeneessa 
vihreässä kirjassa42 – tiedot liittyivät lähinnä maataloustuotteiden 
mark k inointiin sovellettaviin standardeihin (päällysmerk innät). 
Eläinten ter veyttä koskevia toimenpiteitä k äsiteltiin myös elin -
tar vikeketjua ja eläinten ter veyttä käsittelevässä ter veys- ja ku -
luttaja-asioiden pääosaston pysyvässä komiteassa; lisäksi niiden 
osapuolten edustajat, joita uuden lainsäädännön hyväksymiseen 
liittyvät lisäkustannukset ensisijaisesti koskevat (esimerkiksi tuot -
tajat ja jalostajat), voivat tuoda huolenaiheitaan esille neuvoa-
antavissa komiteoissa, esimerkiksi elintarvikeketjua sekä eläinten 
ja kasvien terveyttä käsittelevässä neuvoa-antavassa r yhmässä43. 
Asiantuntijaosapuolten konsultointi on niin ikään parantunut vii -
me vuosina; tämä näkemys vallitsee myös haastatelluissa organi -
saatioissa, jotka edustavat pääasiallista elintarvike- ja rehuketjua 
(tuottajia, tuojia, yrityksiä ja kuluttajia), vaik k ak in komissiolta 
saatavaa palautetta pidetään edelleen heikkona.
86.  Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin, että komissiolla ei ole tässä 
vaiheessa k äytettävissään riittävän k attavaa ja luotettavaa tut -
kimusta, jossa verrattaisiin keskenään EU:n viljelijöihin ja toimi -
joihin kohdistetun valvonnan ja tuontilihaan sovellettavan val -
vonnan kustannuksia ja hyötyjä; tämä tilanne koskee erityisesti 
tapauksia, joissa on otettava huomioon EU:n viljelijöiden saamat 
muut julkiset tuet. Neuvosto pyysi komissiota44 toimittamaan neu -
vostolle ja Euroopan parlamentille vuoden 2010 loppuun men -
nessä ker tomuksen elintar vik keiden tuonnin yhteydessä tehtä -
vien ter veys- ja k asvinsuojelutark astusten vaikuttavuudesta ja 
johdonmukaisuudesta. Myös Euroopan parlamentti on teettänyt 
tutkimuksen, joka koskee EU-lainsäädännön noudattamisesta ai -
heutuvia kustannuksia ympäristön, eläinten hyvinvoinnin ja elin -
tarviketurvallisuuden aloilla. Tutkimustulokset saattavat osaltaan 
paikata komission yksiköiden käytettävissä oleviin tietoihin liit -
tyviä aukkoja.42 KOM(2008) 641 lopullinen, 
15.10.2008.
43 Komitea koostuu lukuisten eri 
järjestöjen edustajista. Perustettu 
6 päivänä elokuuta 2004 tehdyllä 
komission päätöksellä 2004/613/EY, 
(EUVL L 275, 25.8.2004, s. 17).
44 Neuvoston päätelmät 
(kohta 4.2), 16.12.2008, 
17169/08 ADD 1.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
45
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen87.  Komissio k äynnisti tuontilihaan kohdistettavia eläinlääk innälli -
siä tarkastuksia koskevan lainsäädännön tarkistuksen ja muutta -
misen vuonna 2000 julkaisemallaan valkoisella kirjalla; uudesta 
lainsäädännöstä päätettiin viimein vuonna 2004 hygieniapaketin 
hyväksymisen myötä. Lainsäädännön tarkistamisessa ja muuttami -
sessa on ilmennyt lukuisia viiveitä, ja työ on vielä kesken useilla 
keskeisillä osa-alueilla. Vientiä edeltäviin tarkastuksiin ja eläin -
lääkinnällisten sopimusten arviointiin sovellettavat indikaattorit 
puuttuvat (kohdat 17–29). Tuontitarkastusten määriin hyväksyt -
tiin kolmansien maiden k anssa tehtyjen vastaavuussopimusten 
perusteella vähennyksiä, joita ei dokumentoitu riittävän hyvin, 
eikä tietyistä jäsenvaltioista tapahtuvan viennin syrjimistä kyetty 
välttämään (kohdat 30–32).
88.  EU:hun tuotavaan lihaan kohdistettavat eläinlääkinnälliset tarkas -
tukset perustuvat kahteen tietojärjestelmään ( TRACES-tietokanta 
ja elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä), jot -
ka ovat laajalti käytössä mutta edellyttävät kuitenkin parannuksia. 
Joissak in jäsenvaltioissa tietyt rajatark astusasemat eivät vielä -
k ään vie tuontilihatietoja TRACES-tietok antaan, eik ä yhteyksiä 
tullien tietojärjestelmiin tai kansallisiin tietokantoihin ole vielä 
luotu. Elintar vik keita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjes -
telmän avulla ei kyetä varmistamaan asianmukaisten varoitusten 
käynnistämistä eikä sitä, että ennaltaehkäiseviin toimiin r yhdy -
tään aina vaaditulla ripeydellä joka puolella EU:ta (kohdat 34–45).
89.  Komissio suorittaa jatkuvasti tark astuksia jäsenvaltioissa lähin -
nä elintar vike - ja eläinlääkintätoimistonsa avulla. Elintar vike - ja 
eläinlääkintätoimiston – jonka kertomukset ja niihin saadut kan -
sallisten viranomaisten vastaukset ovat konsultoitavissa toimiston 
internet-sivustolla – mukaan jäsenvaltiot eivät useissa tapauksissa 
ole korjanneet havaittuja puutteita vielä yli k ahta vuotta myö -
hemmin (kohdat 47–83). Tarkastuksen perusteella todettiin, että 
parantamisen varaa on yhä.PÄÄTELMÄT  
JA SUOSITUKSET
46
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen90.  Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio r yhtyy val -
vo n t a a n  j a  k o o rd i n o i n t i i n  l i i t t y v ä n  to i m i v a l t a n s a  p e r u s te e l l a 
asianmukaisiin toimiin seuraavilla aloilla:
 ο toimet, joiden tavoit teena on varmistaa, et tä jäsenvaltioilla 
on yhtäläiset vientioikeudet niihin kolmansiin maihin, joi -
den kanssa EU on tehny t eläinlääkintäsopimuk sia 
 ο hygieniapaketin täy täntöönpanoon tar vit tavien säännös -
ten t yöstäminen ja niiden esit täminen konsolidoidussa, 
käy t täjäystävällisessä muodossa 
 ο TRACES -tietokannan ja elintar vikkeita ja rehuja koskevan 
nopean häly t ysjärjestelmän kehit tämisen jatkaminen siten, 
et tä kaikki tar vit tavat tiedot ovat saatavilla oikea-aikaisesti 
ja varoituk sista tiedotetaan ripeästi ja niiden perusteella 
toimitaan samalla tavalla kaikissa osallistujamaissa
 ο ohjeiden laadinta EU:n yhteisen eläinlääkinnällisten strate -
gian toteut tamiseen tähtääviä kansallisia seuranta- ja val -
vontasuunnitelmia var ten siten, et tä mak sut yhdenmukais -
tetaan ja rajatarkastusasemat toimivat tehokkaasti ja niitä 
valvotaan asianmukaisin sisäisin tarkastuk sin 
 ο yhteiset indikaat torit, joiden avulla ar vioidaan hygieniapa -
ketin täy täntöönpanoa ja EU:n tavoit teiden saavut tamista 
sen avulla 
 ο elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston tarkastust yönsä suun -
nit teluun käy t tämien riskinar viointimallien parantaminen 
edelleen t y yppien ja avoimuuden osalta 
 ο tar ve laatia tarkoituk senmukaisia – tar vit taessa myös lain -
säädännöllisiä tai oikeudellisia toimia sisältäviä  – aloit -
teita, jot ta päästään yli nyk yisestä tilanteesta, jossa jäsen -
valtioiden viranomaisille toistuvasti esitet y t havainnot ja 
suosituk set usein odot tavat korjaavia toimia monien vuo -
sien ajan 
 ο ter veysvaaraa koskevan varoituk sen antamista ja sen 
perusteella tapahtuvia tehostet tuja tarkastuk sia koskevien 
sääntöjen yhdenmukaistaminen jäsenvaltioiden välillä.
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen47
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen91.  Edellämainitut eläinten hyvinvointiin liittyvät standardit, jotka 
ulottuvat laajemmalle kuin W TO:n k ansainvälisesti hy väksyt yt 
standardit, saattavat vaikuttaa EU:n lihantuotannon kilpailuky -
kyyn. Komission olisi ar vioitava asianomaisten sääntöjen vaiku -
tuksia EU:n alueen tuottajien k ilpailukykyyn. Neuvosto on tätä 
silmällä pitäen pyytänyt komissiota laatimaan vuoden 2010 lop -
puun mennessä ker tomuksen vientituotteisiin kohdistettavista 
eläinlääkinnällisistä tarkastuksista. Myös Euroopan parlamentin 
teettämän tutk imuksen tulosten pitäisi olla saatavilla vuoden 
2010 loppuun mennessä; tulosten avulla saataneen lisävalaistusta 
edellä mainittujen toimenpiteiden vaikutuksista (kohdat 84–86).
Tilintarkastustuomioistuimen jaosto I on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsenen Michel CRETININ johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Lu -
xemburgissa 17. marraskuuta 2010 pitämässään kokouksessa.
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti
48
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenTIIVISTELMÄ
IV.
Yleinen elintar vikelainsäädäntö tuli voimaan 
vuonna 2002, ja ”hygieniapaketti ”, muk aan 
lukien asetus (EY ) N:o 882/2004, tuli voimaan 
vuonna 2004. Asianmukaisilla toimenpiteillä 
varmistettiin, etteivät viiveet hygieniapake -
tin toimenpiteiden täytäntöönpanossa joh -
taisi hygieniatason heikkenemiseen. 
Fyysisiä tarkastuksia on har vennettu sellais -
ten kolmansien maiden osalta, joiden kanssa 
o n  t e h t y  e l ä i n l ä ä k i n t ä s o p i m u k s i a ,  k o s k a 
k e s k u s v i r a n o m a i s t e n  s u o r i t t a m a  t i e t t y j e n 
EU:hun vietävien hyödyk keiden valvonta on 
luotettavaa. 
V.
T R AC E S - t i e t o k a n n a l l a  j a  e l i n t a r v i k k e i t a  j a 
rehuja koskevalla nopealla hälytysjärjestel -
mällä on tarkoitus varmistaa tiedon levit ys 
s i l l o i n ,  k u n  E U : n  m a r k k i n o i l l a  t e h t ä v ä s s ä 
e l i n t a r v i k k e i d e n  j a  r e h u j e n  v a l v o n n a s s a 
h a v a i t a a n  s ä ä n t ö j e n v a s t a i s u u k s i a .  N i i d e n 
avulla voidaan myös seurata tuotteiden tuon -
tia EU:hun ja elävien eläinten k auppaa EU:n 
s i s ä l l ä .  T R AC E S  o n  m e l k o  u u s i  j ä r j e s te l m ä , 
jota edelleen kehitetään.
TRACES on erittäin kunnianhimoinen aloite, 
j a  j ä s e nva l t i o i s s a  o n  vä i s t ä m ät t ä  o l l u t  v i i -
ve i t ä  s e n  va at i m u s te n  t äy t t ä m i s e s s ä  y hte -
n ä i s e l l ä  t a v a l l a .  K o m i s s i o  o n  j o  r y h t y n y t 
k a n n u s t a m a a n  j ä s e n v a l t i o i t a  k ä y t t ä m ä ä n 
TRACES-tietokantaa asianmukaisesti. VI.
Nämä suositukset otetaan huomioon komis -
sion parhaillaan tekemässä t yössä sen var -
mistamiseksi, että tuontitarkastukset vastaa -
vat jatkossakin tarkoitustaan.
Toinen luetelmakohta
Komissio jatkaa TRACES-tietokannan ja elin -
tar vik keita ja rehuja koskevan nopean häly -
t y s j ä r j e s t e l m ä n  s e k ä  n i i d e n  t o i m i n t o j e n 
kehittämistä. S e on jo aloittanutk in tämän 
työn.
Kolmas luetelmakohta
K o m i s s i o l l a  e i  o l e  v o i m a s s a  o l e v a n  l a i n -
säädännön nojalla valtuuksia tähän. Tällai -
sen ehdotuksen toteutettavuutta voitaisiin 
tutkia. 
Neljäs luetelmakohta
E l i nt a r v i k e -  j a  e l ä i n l ä ä k i nt äto i m i s to n  s e k ä 
t e r v e y s -  j a  k u l u t t a j a - a s i o i d e n  p ä ä o s a s t o n 
h e n k i l ö s t ö n  o n  s o v i t t a v a  k r i t e e r i t  t a r k a s -
t u s k ä y n t i e n  m a h d o l l i s i l l e  p a i n o p i s t e -
alueille, ja heidän on priorisointiprosessissa 
o s o i t e t t av a  j a  d o k u m e n t o i t av a ,  e t t ä  n ä i t ä 
k r iteerejä on sovellettu johdonmuk aisesti. 
Tämä puolestaan lisää valintojen avoimuutta 
siinä tapauksessa, että ohjelmaan joudutaan 
tekemään muutoksia. Tehtävä on kuitenk in 
j a t k o s s a k i n  p i k e m m i n k i n  l a a d u l l i n e n  k u i n 
määrällinen. Kun aiemmin on kehitetty ”mää -
rällinen malli”, se on todettu erittäin hanka -
laksi eik ä se ole tuottanut yhtään parempia 
t u l o k s i a  k u i n  ny k y i s i n  k ä y t ö s s ä  o l e v a  l a a -
d u l l i n e n  l ä h e s t y m i s t a p a  ( e d e s  s i l l o i n ,  k u n 
tark astellaan määrällisiä tietoja esimerk iksi 
kaupankäynnistä).KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen4949
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenJOHDANTO
2.
Kumpikaan mainituista kriiseistä ei ollut läh -
töisin tuontilihasta tai tuontilihavalmisteista. 
Yleinen elintar vikelainsäädäntö tuli voimaan 
vuonna 2002, ja ”hygieniapaketti ”, muk aan 
lukien asetus (EY ) N:o 882/2004, tuli voimaan 
vuonna 2004. Asianmukaisilla toimenpiteillä 
varmistettiin, etteivät viiveet hygieniapake -
tin toimenpiteiden täytäntöönpanossa joh -
taisi hygieniatason heikkenemiseen.
5.
Laillisesti tuodut lihat ja lihavalmisteet (tai 
edes eläinperäiset elintar vik keet) eivät ole 
näiden tautien merkittäviä lähteitä.
9.
Vastaavuuden määritteleminen eläinlääk in -
täsopimuksissa kattaa lainsäädännön ja stan -
d a rd i t,  e i k ä  s e  k o s k e  va l vo nt a j ä r j e s te l m ä n 
tehokkuutta, ellei toisin ole sovittu.
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ  
JA LÄHESTYMISTAPA
12.
Tu o nt i l i h a n  e l ä i n l ä ä k i n n ä l l i s te n  t a r k a s t u s -
t e n  o i k e u s p e r u s t a  o n  e d e l l e e n  n e u vo s t o n 
direktiivi 97/78/E Y, jok a on vielä voimassa 
(samoin kuin sen täytäntöönpanosta tehdyt 
päätökset). HUOMAUTUKSET
17.
Komissio on jo alkanut yksinker taistaa tuon -
tia koskevaa lainsäädäntöä, ja se aikoo myös 
t a r k i s t a a  t ä t ä  l a i n s ä ä d ä n t ö ä  j a  m a h d o l l i -
sesti muokata vaatimuksia käyttäjäystävälli -
sempään ja yhdenmuk aisempaan muotoon. 
S i i h e n  a s t i  k a i k k i  t a r v i t t a v a  t i e t o ,  k u t e n 
t u o n t i v a k u u d e t ,  t o d i s t u k s e t  j a  l u e t t e l o t 
hy väksyt yistä kolmansista maista ja laitok -
sista, ovat saatavilla TRACES-järjestelmästä 
siten, että jäsenvaltioiden tark astajat raja -
tarkastusasemilla tietävät, mitä tarkastuksia 
heidän on tehtävä. Myös taloudelliset toimi -
jat pääsevät järjestelmään eli voivat k atsoa 
todistuksia, luetteloa hy väksyt yistä laitok -
sista ja erityisiä vaatimuksia koskevaa lain -
säädäntöä. EU:n lainsäädännön konsolidoidut 
versiot ovat saatavilla CELEX-tietok annasta, 
joka on kaikkien käytettävissä. 
Te h o s t e t t u j e n  t a r k a s t u s t e n  s u o r i t t a m i s t a 
koskevia ohjeita laaditaan parhaillaan, ja ne 
k attavat TRACES-tietok annan k äytön tehos -
tettujen tarkastusten yleisen soveltamisen ja 
yhdenmukaisuuden varmistamiseksi kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Laatikko 1 – Tehostettuja tarkastuksia 
koskeva lainsäädäntö ei ole selkeää
Ks. vastaus edelliseen huomautukseen.KOMISSION 
VASTAUKSET
50
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen18.
Komissio on aina huolellisesti varmistanut, 
e t t ä  v i i ve e t  t u o n t i v a a t i m u s t e n  m u u t t a m i -
sessa EU:n muuttuneiden vaatimusten mukai -
siksi jäävät mahdollisimman lyhyiksi. Siihen 
saak k a kunnes muutokset on teht y, vanhat 
vaatimukset – jotk a voivat olla uusia vaati -
muksia tiukempia – pysyvät voimassa. Tämä 
oli yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston 
21 päivänä huhtikuuta 2004 antaman direk -
tiivin 2004/41/EY tarkoituksista. 
19.
Nämä viiveet eivät vaikuttaneet mitenk ään 
tuontilihan ja tuontilihavalmisteiden ter vey -
delle aiheuttamiin riskeihin.
20.
Komissio varmisti tämän varauman johdosta, 
ettei hygieniapaketin voimaantulon ja tiet -
tyjen sen täytäntöönpanosäännösten väliin 
jäänyt oikeudellista tyhjiötä. 
21.
Tarkastuskäyntiohjelmassa asetettujen paino -
pistealueiden pohjalta elintarvike - ja eläinlää -
kintätoimisto tekee säännöllisesti tarkastuksia 
kolmansissa maissa, jotka vievät EU:hun mer -
kittäviä määriä lihaa ja lihavalmisteita. 
Asetuksessa (EY ) N:o 882/2004 vaaditaan ai  -
noastaan, että kolmannet maat antavat komis -
siolle tietoa valvontajärjestelmästään kunkin 
s e l l a i s e n  t u o t e l a j i n  o s a l t a ,  j o t a  n e  a i k o v a t 
viedä EU:hun. Näin ollen tällaisia ohjeita sii -
hen, miten kolmansien maiden tulisi yleisesti 
järjestää ja suorittaa tark astukset, ei tar vita 
eikä niitä vaadita EU:n lainsäädännössä.24.
Viiveet pidettiin mahdollisimman lyhyinä, ne 
eivät vaikuttaneet tuontilihan ja tuontiliha -
valmisteiden ihmisille aiheuttamiin ter veys -
riskeihin, eikä hygieniapaketin ja sen tietty -
jen täytäntöönpanosäännösten voimaantulon 
väliin jäänyt oikeudellista tyhjiötä.
To i m e n p i t e e t ,  j o t k a  t u l i v a t  v o i m a a n  k a h -
d e k s a n  k u u k a u t t a  m y ö h e m m i n ,  l i i t t y i v ä t 
s o p i m u k s e n  t ä y t ä n t ö ö n p a n o o n  j a  l a i n s ä ä -
däntöviittausten ajantasaistamiseen. Tarkas -
tusmäärän vähentäminen perustui sopimuk -
sen alkuperäisiin neuvotteluihin vuosina 1996 
ja 1997, eikä se liittynyt hygieniapakettiin. 
25.
Tuontilihaa ja tuontilihavalmisteita koske -
v a s s a  E U : n  l a i n s ä ä d ä n n ö s s ä  e i  e d e l l y t e t ä 
ennen vientiä suoritettavia tarkastuksia, vaan 
v a l vo n t a a  t a p a h t u u  n e l j ä l l ä  t a s o l l a .  N ä m ä 
tasot ovat maan hy väksyminen, maan suo -
rittama luettelointi jäämiä koskevaa valvon -
tasuunnitelmaa var ten, laitosten luettelointi 
j a  y h d e n m u k a i n e n  t e r v e y s t o d i s t u s ,  j o s s a 
v a h v i s t e t a a n  e l ä i n t e n  t e r v e y t e e n  j a  k a n -
santer veyteen liitt y vät edellyt ykset. Näillä 
t a s o i l l a  v a l vo n t a  p e r u s t u u  v a l vo n t a j ä r j e s -
telmään, jota kolmannen maan toimivaltai -
nen viranomainen soveltaa EU:hun vietäviin 
hyödykkeisiin.
E l i n t a r v i k e -  j a  e l ä i n l ä ä k i n t ä t o i m i s t o n  t a r -
k astuksissa varmistetaan aina, että kolman -
nen maan valvontajärjestelmässä k äytetään 
a i n o a s t a a n  E U : n  hy v ä k s y m i ä  l i h a n  j a  l i h a -
v a l m i s t e i d e n  l ä h t e i t ä .  Tä m ä  k a t t a a  n i i d e n 
tuontivaatimukset. KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen5151
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen26.
Siitä, että eläinten ter veyden ja hygienian 
taso on Uudessa-Seelannissa maailman par -
h a i t a ,  va l l i t s e e  l a a j a  y hte i s y m m ä r r ys.  S e u -
raavassa Uuden-Seelannin kanssa tehtävässä 
eläinlääkintäsopimuksessa tullaan kuitenkin 
t a r k e nt a m a a n  ( l i i t te e s s ä  V I I I ) ,  e t t ä  k a i k i l l e 
Uudesta-Seelannista tuotaville tuotteille on 
tehtävä tunnistustarkastus. 
27.
Kansainvälisissä järjestöissä ( W TO:ssa ja Code -
xissa) vastaavuuden määrittelemisen prosessi 
ei perustu indikaattoreiden käyttöön. 
Eläinten ter veyden suojelun tarkoituksenmu -
k ainen taso ei ole muuttunut EU:ssa hygie -
n i a p a k e t i n  m y ö t ä .  S e  v a h v i s t e t a a n  e n s i n 
politiikan tasolla ja sen jälkeen määritellään 
t o i m e n p i t e e t  e l ä i n t e n  t e r ve yd e n  s u o j e l u n 
tarkoituksenmukaisen tason saavuttamiseksi 
eik ä toisin päin, jolloin tarkoituksenmuk ai -
n e n  t a s o  m ä ä räy t y i s i  to i m e n p i te i d e n  p o h -
jalta. Vastaavuuden määritteleminen perus -
tuu toimenpiteiden ja standardien arviointiin 
i l m a n ,  e t t ä  v a l v o n t a j ä r j e s t e l m i e n  t e h o k -
kuutta otettaisiin huomioon. 
28.
Tämä ar viointi tehtiin yksinomaan tiedoksi 
molemmille osapuolille. Siinä todettiin, ettei 
EU:n uusi lainsäädäntö vaikuttanut vastaa -
vuuteen. Näin ollen riitti, että liitteisiin lisät -
tiin viittaukset uuteen säännökseen. 
29.
K u t e n  h u o m a u t u k s e e n  2 7  a n n e t u s s a  v a s -
tauksessa todettiin, eläinlääkintäsopimuksia 
ja saavutettuja vastaavuustasoja ei tar vinnut 
tar k istaa. M yösk ään ”tar k istamiseen sovel -
lettavaa määrällisiin ja laadullisiin indikaat -
toreihin perustuvaa yhtenäistä menettelyä” ei 
siis tar vittu.Al u n  p e r i n  e l ä i n l ä ä k i nt ä s o p i m u s te n  o s a l t a 
käytettiin Codex Alimentariuksen suosittele -
maa vastaavuuden määrittelemisen menetel -
mää, joka perustui lainsäädännön vertailuun.
Elintar vike - ja eläinlääk intätoimisto ei vas -
t a a  v a s t a a v u u d e n  a r v i o i n n i s t a ,  v a a n  s e n 
t e h t ä v ä n ä  o n  v a r m i s t a a ,  e t t ä  s o p i m u k -
sissa vahvistettuja standardeja sovelletaan 
asianmukaisesti. 
Laatikko 2 – Eläinten terveyttä koskevien 
sopimusten tarkistamisen pääasialliset 
vaikeudet
K u t e n  h u o m a u t u k s e e n  2 4  a n n e t u s s a  v a s -
tauksessa selitettiin, tarkastusmäärän vähen -
täminen perustui sopimuksen alkuperäisiin 
n e u vo t te l u i h i n  v u o s i n a  1 9 9 6  j a  1 9 9 7 ,  e i k ä 
se liitt ynyt hygieniapakettiin. Kokemus on 
osoittanut, että Uusi-Seelanti täyttää kaikista 
parhaiten EU:n tuontivaatimukset.
Laatikko 3 – Fyysisten tarkastusten määrä 
on vähimmäismäärä. Jäsenvaltiot voivat 
tehdä enemmän tarkastuksia. 
Tu o n t i t a r k a s t u k s e t  o v a t  s ä ä n t ö j e n m u k a i -
s u u d e n  t a r k a s t u k s i a ,  e i v ä t k ä  n e  i t s e s s ä ä n 
riitä osoittamaan sovellettavien tuontiedel -
lytysten täyttymistä. Tiettyjen menettelyjen 
yhdenmuk aistamiseksi ja TRACES-tietok an -
n a n  k äy tö n  l i s ä ä m i s e k s i  j ä s e nva l t i o i s s a  o n 
esitetty uusia ehdotuksia. Lisäksi tuontitar -
kastuksia koskevaa lainsäädäntöä ollaan tar -
k istamassa ja sitä saatetaan hyvink in muut -
taa. Alaviitteessä 16 viitataan riskitekijöihin, 
joita ei välttämättä tiedetä rajatarkastusase -
malla ja joita ovat esimerkiksi kohteena oleva 
kuluttajar yhmä, tuotteen lisäjalostuksen laa -
juus ja luonne, viejämaan tarkastusmenette -
lyt sekä kolmannen maan tuottajien toimien 
s ä ä n t ö j e n m u k a i s u u t t a  k o s k e v a t  a i e m m a t 
tiedot.KOMISSION 
VASTAUKSET
52
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenToissijaisuusperiaatteen mukaisesti lähetyk -
sen valintamenettelystä vastaavat ensisijai -
sesti jäsenvaltiot, sillä se luonnistuu niiltä 
parhaiten. Komissio kuitenk in edistää sek ä 
elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston tarkas -
tusraporttien että jäsenvaltioiden toiminnan 
k o o r d i n o i n n i n  k a u t t a  h y v i ä  k ä y t ä n t ö j ä  j a 
yhteistyötä riskien tunnistamisen alalla.
31.
L a b o r a t o r i o a n a l y y s i e n  t u l o k s e t  o v a t  y k s i 
lukuisista tekijöistä, jotka otetaan huomioon 
r isk ianaly ysissä. Ter veys- ja k uluttaja-asioi -
den pääosasto hark itsee nykyistä kohdenne -
t u m p a a  r i s k i p e r u s te i s t a  j ä r j e s te l m ä ä  f y ys i -
sille tarkastuksille, ja se tulee näiden tietojen 
pohjalta tiedottamaan jäsenvaltioille, kuinka 
tiheästi fyysisiä tarkastuksia on tehtävä, mitä 
kolmansia maita/laitoksia on seurattava muita 
t a r k e m m i n  j a  m i t ä  a n a l y y t t e j ä  t u o d u i s t a 
ruoka-aineista on syytä hakea. 
E l ä i m e t  t u o t t a v a t  v ä h ä n  h o r m o n e j a  l u o n -
taisesti, eivätk ä nämä tulokset anna aihetta 
e p ä i l l ä  h o r m o n i e n  v ä ä r i n k ä y t t ö ä  k a s v u n 
edistämiseksi. 
32.
Niiden jäsenvaltioiden määrä, joiden kanssa 
o n  t u n n u s t e t t u  t ä y s i  v a s t a a v u u s ,  k a s v a a 
jatkuvasti. 
Yh d ys va l to j e n  k a n s s a  e i  o l e  k u m p a a n k a a n 
suuntaan vahvistettu yhtään täyttä vastaa -
v u u t t a  ( p a i t s i  E U : h u n  t u o t a v i e n  k a l a s t u s -
t u o t t e i d e n  o s a l t a ) .  N ä i n  o l l e n  k a u p p a a n 
sovelletaan Yhdysvaltojen liittovaltion lain -
s ä ä d ä n t ö ä  j a  E U : n  l a i n s ä ä d ä n t ö ä .  K a i k k i 
j ä s e nv a l t i o t  n o u d a t t av a t  y h d e n m u k a i s te t -
tua tuontilainsäädäntöä, joten niiden pitäisi 
hy väksyä tuotteet eläinlääk intäsopimuksen 
mukaisesti. Käytännössä lihaan ja lihavalmis -
teisiin sovelletaan yleisiä tuontivakuuksia ja 
merk it yksellisiä todistuksia samalla tavalla 
kuin kaikkien muidenkin kolmansien maiden 
kohdalla. 
Ks. edellä.34.
Jäsenvaltiot hyväksyvät koko ajan enemmän 
ja paremmin TRACES-tietok annan. Lainsää -
dännössä asetettu velvollisuus k äyttää TRA -
CES-tietokantaa (päätös 2004/92/EY ) ei estä 
kansallisten ohjelmistojen käyttöä.
Kolmen mainitun jäsenvaltion suostuttele -
minen käyttämään TRACES-tietokantaa tuotti 
vaikeuksia. TRACES on kuitenk in nyt otettu 
käyttöön lähes kaikissa jäsenvaltioissa.
TRACES-järjestelmää tok i parannetaan koko 
ajan.
Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen 
mainitseman seik an huomioon tark astelles -
s a a n ,  m i te n  r a j a t a r k a s t u s a s e m i e n  m a l l i to -
distuksiin voitaisiin näiden tietojen avulla 
k e h i t t ä ä  r i s k i p e r u s t e i n e n  l ä h e s t y m i s t a p a 
eläinlääkinnällisiin tarkastuksiin.
35.
Erilaisia tarkoituksia palvelevien tilastotie -
tojen vertaileminen ei ole nykyään merkityk -
sellistä eikä mahdollista. Siksi tällaisia tietoja 
ei vielä voida täsmäyttää. Asiaa käsittelevien 
osastojen kanssa on aloitettu neuvottelut. 
TR ACES -tietok anta sisältää tietoja k aik ista 
lähet yksistä, jotk a on tark astettu rajalla ja 
hy väksytt y tai hylätt y tai jotk a ovat passi -
tuksessa kolmansiin maihin. Tulliviranomai -
set puolestaan k äyttävät k ahta eri järjestel -
mää, joista toinen koskee lähet yksiä, jotk a 
o n  hy v ä k s y t t y  r a j a l l a  v a p a a s e e n  k ä y t t ö ö n 
EU:ssa, ja toinen koskee lähetyksiä, jotka on 
hy väksytt y kohdejäsenvaltiossa vapaaseen 
käyttöön EU:ssa. KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen5353
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen36.
Te r ve y s -  j a  k u l u t t a j a - a s i o i d e n  p ä ä o s a s t o n 
a s i a a  k ä s i t t e l e v ä  h e n k i l ö s t ö  o n  t i e t o i n e n 
useista näistä seikoista ja työskentelee nii -
d e n  p a r i s s a .  Ti l i n t a r k a s t u s t u o m i o i s t u i m e n 
näkemykset ovat avuksi tässä työssä. 
37.
Euroo p an  e l inta r v ik e tu r val li s uu sv ira no ma i -
s e l l e  t o i m i t e t t i i n  t i e d o t ,  j o i t a  s e  p y y s i  a r  -
viointiaan varten. 
38.
As e t u k s e n  ( E Y )  N : o  1 7 8 / 2 0 0 2  5 0  a r t i k l a s s a 
säädetään yleiset edellyt ykset tietojen toi -
mittamiselle elintar vikkeita ja rehuja koske -
vaan nopeaan hälytysjärjestelmään. Vuonna 
2 0 1 1  o n  t a r k o i t u s  h y v ä k s y ä  k o k e m u k s i i n 
perustuvia yksityiskohtaisempia täytäntöön -
panotoimenpiteitä (ks. tämän ker tomuksen 
alaviite 23) asetuksen 51 artiklan mukaisesti.
39.
Komissio on iloinen jäsenvaltioiden laajasta 
tyytyväisyydestä järjestelmään.
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenval -
tiot voivat valita, miten ne reagoivat, mutta 
k o m i s s i o  e d i s t ä ä  a k t i i v i s e s t i  y h t e n ä i s t ä 
lähestymistapaa.
40.
Ks. vastaus huomautukseen 38.
Kyseisestä lihasta aiheutunutta k ansanter -
veydellistä riskiä pidettiin tässä tapauksessa 
merkityksettömänä.
Komissio katsoo, että järjestelmä reagoi asian -
mukaisesti ja riittävän nopeasti – ks. edellä. 41.
Näillä tiedoilla on er i tavoitteet, eik ä niitä 
s i k s i  v o i d a  v i e l ä  t ä s m ä y t t ä ä .  Te r v e y s -  j a 
kuluttaja-asioiden pääosasto tekee jatkuvasti 
yhteistyötä verotuksen ja tulliliiton pääosas -
ton kanssa, ja tullitietokannan ja TRACES-tie -
tok annan välisiä yhteyksiä määrittelemään 
on perustettu erityinen hanker yhmä.
Ve l v o l l i s u u s  m e r k i t ä  k y m m e n e n  m e r k k i ä 
sisältävä TARIC-koodi yleisilmoitukseen on 
monesti tuotu esiin. Verotuksen ja tulliliiton 
pääosaston t yör yhmissä toimivat sidosr yh -
mät ovat kuitenk in k ieltäyt yneet merk itse -
mästä tätä koodia.
42.
TR ACES -tietok anta sisältää tietoja k aik ista 
lähet yksistä, jotk a on tark astettu rajalla ja 
hy väksytt y tai hylätt y tai jotk a ovat passi -
tuksessa kolmansiin maihin. Tulliviranomai -
set puolestaan k äyttävät k ahta eri järjestel -
mää, joista toinen koskee lähet yksiä, jotk a 
o n  hy v ä k s y t t y  r a j a l l a  v a p a a s e e n  k ä y t t ö ö n 
EU:ssa, ja toinen koskee lähetyksiä, jotka on 
hy väksytt y kohdejäsenvaltiossa vapaaseen 
käyttöön EU:ssa.
44.
Päätöksen 2007/275/EY liitteessä olevan tuo -
te l u e t te l o n  s i s ä l l y t t ä m i s e s t ä  TA R I C - l u e t te -
loon ja NC TS -järjestelmään on kesk usteltu 
useaan otteeseen. Siihen tar vitaan k uiten -
kin tulliviranomaisten suostumus, jota ei ole 
vielä saatu. Keskusteluja jatketaan tuonnin 
valvontaa koskevan lainsäädännön tarkistuk -
sen yhteydessä.
45.
Tä m ä  k u u l u u  j ä s e n v a l t i o i d e n  v a s t u u l l e , 
mutta komissio edistää aktiivisesti yhteistä 
lähestymistapaa.KOMISSION 
VASTAUKSET
54
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen47.
As e t u k s e s s a  ( E Y )  N : o   1 3 6 / 2 0 0 4  e i  s ä ä d e t ä 
k o m i s s i o l l e  v e l v o l l i s u u t t a  l a a t i a  t ä l l a i s i a 
ohjeita. 
Sen lisäksi, että elintar vike - ja eläinlääk in -
tätoimisto varmistaa, että asetuksessa (EY ) 
N:o 136/2004 vaaditut valvontasuunnitelmat 
ovat olemassa ja niitä sovelletaan, se ar vioi 
näiden suunnitelmien tarkoituksenmukaisuu -
den (ks. vastaus huomautukseen 49). 
48.
N ä i d e n  h a v a i n t o j e n  m e r k i t y s  k u l u t t a j i e n 
altistumiselle ter veysr iskeille ja er it yisesti 
kemiallisille vierasaineille on hy vin rajalli -
nen. Lisäksi eläinperäisten elintar vikkeiden, 
myös vesiviljelytuotteiden, alalla hy väksy -
t yistä kolmansista maista on laadittu luet -
telo jäämien ja ympäristösaasteiden valvon -
tasuunnitelman pohjalta.
K o m i s s i o  e i  vo i  v a i k u t t a a  m ä ä r ä r a h o i h i n , 
jotka jäsenvaltioiden hallitukset myöntävät 
toimivaltaisten viranomaisten valvontasuun -
nitelmiin.
49.
Tä l l a i s i a  v a l v o n t a s u u n n i t e l m i a  k o s k e v a 
l a i n s ä ä d ä ntö  e i  o l e  o h j a i l e va a ,  j a  j o k a i s e n 
j ä s e nva l t i o n  vo i d a a n  o d o t t a a  m u o k k a ava n 
v a l vo n t a s u u n n i t e l m a n  k a n s a l l i s i a  t a r p e i t a 
vastaavaksi. Jos suunnitelma on puutteelli -
nen, elintar vike - ja eläinlääkintätoimisto tuo 
asian esiin. 
Mahdollisissa korjaavissa toimissa on otet -
tava huomioon toissijaisuusperiaate.
51.
Lainsäädäntöviranomaiset ovat tällä tavoin 
halunneet varmistaa joustavuuden ja toissi -
jaisuuden. Yksityiskohtaisten lainsäädännöl -
listen vaatimusten puuttuessa on luonnol -
lista, että tällaisia vaihteluja esiintyy, eivätkä 
ne näin ollen riko EU:n lainsäädäntöä. 52.
Valvontastrategiat kuuluvat jäsenvaltioiden 
vastuulle.
53.
EU:n lainsäädännössä vaaditaan, että k aik k i 
t u o t u j e n  e l ä i n p e r ä i s t e n  e l i n t a r v i k k e i d e n 
lähetykset on tarkastettava rajatarkastusase -
milla. Näitä lähetyksiä ja niihin mahdollisesti 
myöhemmin kohdistettavia tarkastuksia seu -
rataan asetuksen (EY ) N:o 882/2004 pohjalta.
55.
Lastista vastaava henkilö allekirjoittaa yhtei -
sen eläinlääk innällisen tuloasiak irjan. Hän 
s i to u t u u  m a k s a m a a n  t a r v i t t avat  m a k s u t  j a 
vahvistaa tavaroiden alkuperän ja toimitus -
o s o i t t e e n .  N ä i n  v a r m i s t e t a a n  t ä y d e l l i n e n 
jäljitettävyys. 
Varastointiolojen osalta näihin lähet yksiin 
s o v e l l e t a a n  y h t e i s ö n  s i s ä i s t e n  t u o t t e i d e n 
rajatarkastusaseman jälkeistä luovutusta kos -
kevia tavanomaisia sääntöjä.
57.
Valvontaan sovellettavien maksujen yhden -
mukaistaminen on monimutkainen ja kiistan -
alainen kysymys, jonka alalla ei ole juurikaan 
e d i s t y t t y  k o m i s s i o n  p o n n i s t e l u i s t a  h u o l i -
matta. Kun lainsäädäntö on saatu muokattua 
valmiiksi yhdessä Euroopan parlamentin ja 
neuvoston kanssa, sitä sovelletaan kokonai -
suudessaan jäsenvaltioissa. Perussopimusten 
valvojana komissiolla on velvollisuus varmis -
taa, että lainsäädäntö pannaan sellaisenaan 
täytäntöön.
58.
Komissiolla on ainoastaan velvollisuus tar -
kistaa, että maksut täyttävät asetuksen (EY ) 
N:o 882/2004 27 artiklan vaatimukset. KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen5555
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenKomissio on jo ilmoittanut, että se aikoo tar -
k a s t e l l a  v a l v o n t a m a k s u j e n  ny k y i s t ä  r a k e n -
netta. Siihen liittyvä vaikutustenar viointi on 
j o  a l o i t e t t u .  Vu o n n a  2 0 1 0  e s i t e t ä ä n  t a r v i t -
taessa komission ehdotus virallisen valvon -
nan rahoitusta koskevien sääntöjen muuttami -
sesta (yhdessä muiden suunnitteilla olevien 
asetukseen (EY ) N:o 882/2004 liitt y vien tar -
kistusten kanssa).
59.
Yhdenmuk aistamistavoite ei sisälly oikeus -
p e r u s t a a n  ( a s e t u k s e n  ( E Y )  N : o  8 8 2 / 2 0 0 4 
55 artiklaan). Lisäksi toissijaisuusperiaate on 
erityisen tärkeä seuraamusten alalla.
E l i n t a r v i k e -  j a  e l ä i n l ä ä k i n t ä t o i m i s t o  v a r -
mistaa tark astusk äyntien yhteydessä, onko 
55 artikla pantu asianmukaisesti täytäntöön.
K u n  o i k e u s p e r u s t a s s a  ( a s e t u k s e n  ( E Y ) 
N:o 882/2004 55 ar tik lassa) ei k äsitellä seu -
raamusten yhdenmukaistamista, ohjeiden tai 
hy vien k äytäntöjen määr itteleminen ei ole 
aiheellista.
60.
Tämä kuuluu EU:n oikeuden muk aan jäsen -
valtioiden toimialaan. Jos jäsenvaltio pyytää 
r a j a t a r k a s t u s a s e m a n  h y v ä k s y n t ä ä ,  k o m i s -
sio voi vain varmistaa, että tilat, laitteet ja 
henk ilöstö täyttävät EU:n vaatimukset. Sillä 
e i  o l e  v a l t a a  p ä ä t t ä ä  r a j a t a r k a s t u s a s e m a n 
hyödyllisyydestä.62.
Elintar vike - ja eläinlääk intätoimisto on teh -
nyt samansuuntaisia havaintoja. Asetuksessa 
( E Y )  N : o  8 8 2 / 2 0 0 4  s ä ä d e t t i i n  v e l v o l l i s u u s 
tehdä sisäisiä tarkastuksia (tai teettää ulkoi -
sia tarkastuksia). Kun otetaan huomioon täl -
laisten tark astusjärjestelmien monimutk ai -
suus ja k iireellisempien asioiden k äsittelyn 
tar ve, on ymmärrettävää, ettei järjestelmiä 
ole vielä saatu täysin valmiiksi ja että niiden 
kehitysaste vaihtelee eri jäsenvaltioissa. Elin -
tarvike - ja eläinlääkintätoimisto on kuitenkin 
ar vioinut jäsenvaltioiden tark astusjärjestel -
m i ä  j ä s e nv a l t i o i d e n  v a l vo n t a j ä r j e s t e l m i e n 
y l e i s te n  t a r k a s t u s te n  y h te yd e s s ä .  Yl e i s te n 
t a r k a s t u s te n  e n s i m m ä i n e n  k i e r ro s  p ä ät t y y 
vuonna 2010. Elintar vike - ja eläinlääk intä -
toimisto on jo kirjannut lukuisia havaintoja, 
päätelmiä ja suosituksia tark astusjärjestel -
mistä. Suosituksia seurataan jäsennetysti. 
N ä m ä  o v a t  E u r o o p a n  p a r l a m e n t i n  j a  n e u -
v o s t o n  a n t a m a t  s ä ä n n ö k s e t ,  j a  n e  o v a t 
päättäneet, ettei tällaisten toimenpiteiden 
tule olla sitovia. Elintar vike - ja eläinlääk in -
t ä t o i m i s t o  o t t a a  n e  k u i t e n k i n  h u o m i o o n 
tarkastustoiminnassaan.
63.
Ks. vastaus huomautukseen 62. Sisäisen tar -
k astuksen toimintoja on jo otettu k äyttöön 
j o i s s a k i n  j ä s e nva l t i o i s s a ,  j a  n i i d e n  m ä ä rä n 
odotetaan kasvavan ajan mittaan.
c)
Rajatarkastusasemien kautta tuotavien hyö -
dykkeiden sekä eläinten/eläintuotteiden suu -
ren määrän vuoksi tark astajat eivät voi olla 
k a i k k i e n  t u o t t e i d e n  a s i a n t u n t i j o i t a .  Tä s t ä 
sy ystä TR ACES -järjestelmä on er ittäin hyö -
dyllinen työkalu, josta rajatarkastusasemien 
tarkastajat saavat ajantasaisia asiakirjoja. KOMISSION 
VASTAUKSET
56
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen64.
Ku n  o te t a a n  h u o m i o o n  e d e l l ä  h u o m a u t u k -
sessa 62 esitett y tilintark astustuomioistui -
men ar vio jäsenvaltioiden sisäisistä tark as -
tuksista, on liian aikaista ehdottaa komission 
tarkastusten yhtenäistämistä jäsenvaltioiden 
t a r k a s t u s te n  k a n s s a .  K o m i s s i o n  o n  k u i te n -
k i n  t a r k o i t u s  o t t a a  k äy t tö ö n  y hte n ä i s te t t y 
lähestymistapa sitten, kun jäsenvaltiot ovat 
panneet asetuksen (EY ) N:o 882/2004 täydel -
lisesti täytäntöön.
65.
Valkoinen k irja on poliittinen asiak irja, eik ä 
se itsessään riitä oikeusperustaksi millekään 
toiminnalle.
Ks. edellä. Lisäksi asetusta (EY ) N:o 882/2004 
sovelletaan vain osittain kolmansiin maihin.
67.
E l i n t a r v i k e -  j a  e l ä i n l ä ä k i n t ä to i m i s to  a r v i o i 
jatkuvasti työnsä tehokkuutta varmistaakseen 
resurssiensa parhaan mahdollisen käytön.
68.
Tässä mallissa otetaan huomioon useimmat 
k u m o t u n  p ä ä t ö k s e n  2 0 0 1 / 8 8 1 / E Y  2  a r t i k -
lan 3 kohdassa määritellyistä asianmukaisista 
parametreistä.
70.
Elintar vike - ja eläinlääk intätoimisto seuraa 
tarkasti kaupan kokonaismääriä. Ne ovat osa 
t a r k a s t u s r y h m i e n  t a u s t a t i e t o a  j a  o t e t a a n 
huomioon tarkastuskäyntien suunnittelussa. 
E l i n t a r v i k k e i t a  j a  re h u j a  k o s k e v a n  n o p e a n 
h ä l y t ys j ä r j e s te l m ä n  k a u t t a  s a at av i l l a  v i e s -
teillä ei ole paljon merk it ystä jäsenvaltioi -
den valinnassa, mutta niitä voidaan hyödyn -
tää valittaessa tietyllä rajatarkastusasemalla 
ar vioitavia lähetyksiä tai tiettyjä kolmansia 
maita tai laitoksia tarkastusta varten.Ku n k i n  k r i te e r i n  p a i n o t u s  h e i j a s t u u  s i i h e n 
l i i t t y v i e n  a l a k r i te e r i e n  m ä ä rä s s ä .  Ar v i o i nt i 
a n t a a  y l e i s k u v a n  s i i t ä ,  o n k o  t i l a n n e  hy v ä , 
keskinkertainen vai huono.
71.
K o m m e n t t i e n  p u u t e  e i  o l e  m e r k k i  o n g e l -
masta. Jäsenvaltiot suhtautuvat tar k astus -
k äyntiohjelmaan hyvin vak avasti, sillä se on 
tärkeä terveyden suojelun kannalta ja asettaa 
kovia vaatimuksia niiden resursseille.
72.
A i e m m i n  o n  k e h i t e t t y  ”m ä ä r ä l l i n e n  m a l l i ”. 
Se on todettu erittäin hankalaksi eikä se ole 
t u o t t a n u t  y h t ä ä n  p a r e m p i a  t u l o k s i a  k u i n 
nykyisin k äytössä oleva laadullinen lähesty -
mistapa (edes silloin, kun tarkastellaan mää -
rällisiä tietoja esimerkiksi kaupankäynnistä). 
Lisäksi tark astusk äynnin painopistealueista 
k e s k u s t e l l a a n  j a  s o v i t a a n  j ä s e n v a l t i o i d e n 
k a n s s a ,  j a  j ä s e nv a l t i o i d e n  p a n o s  t ä s s ä  o n 
kor vaamaton.
Ks. vastaus huomautukseen 73.
Tietojen käyttöä painopistealueiden määrittä -
misessä pyritään jatkuvasti parantamaan.
73.
Komissio panee täysimittaisesti täytäntöön 
tarkastuskäyntien painopistealueiden määrit -
telemisestä tehdyn riippumattoman ar vioin -
nin yhteydessä tällä alalla esitetyt suosituk -
set. Ter veys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto 
vahvistaa kriteerit tarkastuskäyntien mahdol -
lisille painopistealueille. Itse priorisointipro -
sessissa on osoitettava ja dokumentoitava, 
miten näitä kriteerejä on sovellettu johdon -
mukaisesti. Tämä puolestaan lisää valintojen 
avoimuutta siinä tapauksessa, että ohjelmaan 
joudutaan tekemään muutoksia. 
Henkilöstön vaihtuvuus ei ole ollut kovin suuri 
viime vuosina. KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen5757
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen75.
Jäsenvaltioiden on esitettävä elintar vike - ja 
e l ä i n l ä ä k i nt äto i m i s to l l e  to i m i nt a o h j e l m at, 
joista ilmenee, miten ne aikovat korjata tar -
kastuksissa todetut puutteet. Korjaavien toi -
mien varmistaminen on olennainen osa elin -
tar vike - ja eläinlääkintätoimiston toimintaa, 
ja jäsenvaltioissa käydään säännöllisesti seu -
raamassa edistystä.
Komissio seuraa jatkuvasti suositusten täy -
täntöönpanoa. Tässä seurannassa k äytetään 
indikaattoreita, jotka osoittavat elintar vike - 
ja eläinlääk intätoimiston toiminnan tehok -
kuuden. Yleisesti ottaen 86  prosenttia elin -
tar vike - ja eläinlääk intätoimiston vuodesta 
2004 lähtien antamista suosituksista oli vuo -
d e n  2 0 0 9  l o p p u u n  m e n n e s s ä  j o ht a n u t  j at -
kotoimiin jäsenvaltioissa. Lisäksi 10:tä  pro -
senttia suosituksista oltiin vielä panemassa 
t äy t ä ntö ö n .  J ä l j e l l e  j ä ävä s s ä  4   p ro s e nt i s s a 
tapauksista jäsenvaltiot eivät vielä ole sitou -
tuneet toteuttamaan korjaavia toimia. Ter -
veys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto seuraa 
näitä tapauksia. 
78.
E l i nt a r v i k e -  j a  e l ä i n l ä ä k i nt äto i m i s to  te k e e 
paik an päällä tark astuksia, joissa se varmis -
taa jäsenvaltioiden valvonta-/tar k astusjär -
jestelmiä. EU:n lainsäädännössä ei säädetä, 
m i l l o i n  r a j a t a r k a s t u s a s e m i l l a  o n  k ä y t ä v ä 
uudelleen. TRACES-tietokannan tietojen tar -
k astelusta ilmenee, että mainituilla 49 raja -
tarkastusasemalla on vain vähän liikennettä, 
joten niillä valvontatoimintakin on vähäistä. 
Tämä viittaa siihen, että tärkeimmät rajatar -
kastusasemat asetetaan etusijalle. Elintar vike - ja eläinlääkintätoimiston tehtä -
vänä ei ole rapor toida hyvistä k äytännöistä 
vaan varmistaa – ar vioimalla jäsenvaltioiden 
toimivaltaisten viranomaisten valvontajärjes -
telmien toimivuutta – että virallinen valvonta 
toteutetaan asianmuk aisesti ja tehok k aasti 
j a  e t t ä  E U : n  l a i n s ä ä d ä n t ö ä  n o u d a t e t a a n . 
Jäsenvaltioiden elintar vike - ja eläinlääk in -
t ä t o i m i s t o l l e  t o i m i t t a m i a  t o i m i n t a s u u n n i -
telmia seurataan sisäisillä menettelyillä, ja 
niiden hallinnointiin on perustettu ter veys- 
ja kuluttaja-asioiden pääosastoon erityinen 
hallintokomitea.
79.
Kuten huomautukseen 19 annetussa vastauk -
sessa jo todettiin, nämä viiveet eivät vaikut -
taneet tuontilihan ja tuontilihavalmisteiden 
ihmisille aiheuttamiin ter veysriskeihin.
81.
Tuontitark astusten osalta rajatark astusase -
mien virkailijat ja elintar vike - ja eläinlääkin -
tätoimisto sek ä ”EU:n hy väksymät ” kolman -
n e t  m a a t  j a  n i i d e n  l a i t o k s e t  s a a v a t  k a i k k i 
voimassa olevat ter veystodistukset TRACES-
järjestelmän k autta. Niille on myös tarjottu 
l i n k k i  E U : n  l a i n s ä ä d ä n tö ö n  e r i t y i s i ä  v a a t i -
muksia varten.
L a k i s ä ä t e i s i s s ä  v a a t i m u k s i s s a  t a p a h t u v i a 
m u u t o k s i a  s e u r a t a a n  t i e t e n k i n  t a r k a s t i , 
m u t t a  s e u r a n t a  e i  v a a d i  s u u r i a  r e s u r s s e j a 
eik ä siihen ainak aan tar vitse nimetä henk i -
löstön jäsentä.
82.
Elintar vike - ja eläinlääk intätoimiston hen -
k i l ö s tö n  t i e d o t t a m i s e e n  m e r k i t y k s e l l i s i s t ä 
lainsäädännöllisistä muutoksista, myös sen 
v i ra l l i s e e n  k u u l e m i s e e n  i t s e  l a i n s ä ä d ä ntö -
p r o s e s s i s s a ,  o n  j o  k a t t a v i a  t i e t o j ä r j e s t e l -
miä. Ter veys- ja kuluttaja-asioiden pääosas -
tolla on lisäksi verk kosivustollaan erityinen 
osio, josta löytyy tietoa tuontivaatimuksista 
ja -tarkastuksista.KOMISSION 
VASTAUKSET
58
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen83.
Ohjeet monivuotisten k ansallisten valvonta -
suunnitelmien laadintaan ja tilintarkastustuo -
mioistuimen kohdassa 77 kuvailemat toimet 
riittävät varmistamaan, että jäsenvaltiot voi -
vat toteuttaa tuontitarkastukset tehokkaasti.
Asetuksessa (EY ) N:o 882/2004 ei velvoiteta 
komissiota ar vioimaan monivuotisia k ansal -
lisia valvontasuunnitelmia. Kukin jäsenvaltio 
saa k uitenk in elintar vike - ja eläinlääk intä -
toimistolta palautetta monivuotisesta k an -
s a l l i s e s t a  va l vo nt a s u u n n i te l m a s t a a n  m a a n 
y l e i s e n  t a r k a s t u k s e n  y hte yd e s s ä .  Yl e i s e s t ä 
tark astuksesta laaditaan aina jäsenvaltiolle 
raportti, joka sisältää suosituksia. 
Tä s s ä  a s e t u k s e s s a  e i  ve l vo i te t a  k o m i s s i o t a 
a n t a m a a n  j ä s e n v a l t i o i l l e  v u o s i r a p o r t t e j a 
koskevia arvioita tai neuvoja. Elokuussa 2010 
a n n e t t i i n  k u i t e n k i n  e n s i m m ä i n e n  a s e t u k -
sen (EY ) N:o 882/2004 44 ar tiklassa vaadittu 
komission kertomus.
84.
Lihan tuontia EU:hun koskevissa säännöissä 
vaaditaan muun muassa, että eläimet on teu -
ra s te t t ava  E U : n  l a i n s ä ä d ä n n ö n  m u k a i s e s t i . 
K ilpailuk yk yä suhteessa kolmansiin maihin 
o n  a r v i o i t u  k o m i s s i o n  t i e d o n a n n o s s a  n e u -
v o s t o l l e  j a  E u r o o p a n  p a r l a m e n t i l l e  y h t e i -
sön ulkopuolisten maiden tuotantoeläinten 
h y v i n v o i n t i a  k o s k e v a s t a  l a i n s ä ä d ä n n ö s t ä 
j a  s e n  v a i k u t u k s i s t a  E U : h u n  ( K O M ( 2 0 0 2 ) 
626 lopullinen). Komissio tarkastelee parhail -
laan tätä asiaa uudelleen, kun se ar vioi EU:n 
eläinten hy vinvointia koskevaa politiik k aa, 
josta sen on tarkoitus julkaista kertomus jou -
lukuussa 2010.85.
M a i n i t u t  k u s t a n n u k s e t  va i k u t t avat  m e r k i t -
tävästi eurooppalaisten tuottajien k ilpailu -
kykyyn. Valvonnan kustannusten ver tailussa 
olisi otettava huomioon monenlaisia talou -
d e l l i s i a  t e k i j ö i t ä ,  k u t e n  s u o r a t  t u e t ,  v ä l i l -
linen tuk i (esim. suotuisan kor koprosentin 
muodossa) sekä maan, rakentamisen, rehujen 
ja työvoiman kustannukset. Lisäksi on syytä 
panna merkille, että EU:n tuottajat hyötyvät 
vapaasta pääsystä EU:n markkinoille, mukaan 
luk ien elävien eläinten osalta, kun taas kol -
m a n s i e n  m a i d e n  t u o t t a j i e n  p ä ä s y  n ä i l l e 
markkinoille saattaa rajoittua vain tiettyihin 
tuotteisiin. Komissio on edelleen sitoutunut 
kuulemaan sidosr yhmiä. 
86.
Tämä kertomus esitetään vaatimusten mukai -
sesti neuvostolle ja parlamentille ennen vuo -
d e n  2 0 1 0  l o p p u a ,  j a  s i i n ä  k ä s i te l l ä ä n  e l i n -
t a r v i k k e i d e n ,  re h u j e n ,  e l ä i n t e n  j a  k a s v i e n 
t u o n n i n  v a l vo n t a to i m e n p i te i d e n  v a i k u t t a -
vuutta ja johdonmukaisuutta.
Komissio k äynnisti vuonna 2009 EU:n lain -
säädännön noudattamisesta loppukäyttäjille 
aiheutuvien kustannusten ar viointia koske -
van pilottihank keen tarjousk ilpailun, mutta 
s e  k e s k e y t t i  m e n e t t e l y n ,  k u n  s e  s a i  v a i n 
yhden tarjouksen. Aiheesta ollaan par hail -
laan laatimassa kirjallisuustutkimusta.
A s i a n o m a i s e t  k o m i s s i o n  o s a s t o t  t u l e v a t 
p e re ht y m ä ä n  Eu ro o p a n  p a r l a m e nt i n  t u t k i -
muksen tuloksiin.KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen5959
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenPÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
87.
Tu o n t i t a r k a s t u k s i a  k o s k e v i a  e l ä i n l ä ä k i n -
n ä l l i s i ä  s ä ä n t ö j ä  s ä ä n n e l l ä ä n  d i r e k t i i v i l l ä 
9 7 / 7 8 / E Y,  e i vät k ä  va l k o i n e n  k i r j a  j a  hygi e -
n i a p a k e t t i  j u u r i k a a n  v a i k u t t a n e e t  n i i h i n . 
Kolmansien maiden ja laitosten hy väksymi -
sen sääntöjä uudistettiin hygieniapaketissa, 
mutta ne säilyivät entisten kaltaisina. 
Vientiä edeltäviin tar k astuksiin sovelletta -
via indik aattoreita ei vaadita EU:n lainsää -
dännössä ( jossa ei vaadita myöskään vientiä 
e d e l t äv i ä  t a r k a s t u k s i a )  e i k ä  v a s t a av u u d e n 
määrittelemistä koskevissa k ansainvälisissä 
suosituksissa tai standardeissa. 
Eläinlääk intäsopimuksia on tehty sellaisten 
pitkälle kehittyneiden maiden kanssa, joiden 
toimivaltaisiin viranomaisiin voidaan luottaa. 
Fyysisten tarkastusten määrää on vähennetty 
va i n  n i i s s ä  t a p a u k s i s s a ,  j o i s s a  e l i nt a r v i k e - 
ja eläinlääk intätoimisto on antanut erittäin 
myönteisiä rapor tteja toimivaltaisten viran -
o m a i s t e n  t i e t t y j ä  h y ö d y k k e i t ä  k o s k e v i s t a 
valvontajärjestelmistä.
88.
Ve l v o l l i s u u s  k o h d i s t a a  t u o t a v a a n  l i h a a n 
eläinlääk innällisiä tark astuksia on säädetty 
E U : n  l a i n s ä ä d ä n n ö s s ä .  E l i n t a r v i k k e i t a  j a 
r e h u j a  k o s k e v a  n o p e a  h ä l y t y s j ä r j e s t e l m ä , 
TRACES-tietok anta, elintar vike - ja eläinlää -
kintätoimiston tarkastuskäynneistä laatimat 
raportit ja kolmansilta mailta saatavat tiedot 
ovat vain välineitä, joiden avulla komissio 
määrittelee riskin ja sen pohjalta sovelletta -
van fyysisten tarkastusten tason.
T R AC E S - t i e to k a n t a  o n  m e l k o  u u s i  t yö k a l u, 
ja sen yhtenäinen k äyttö k aik issa jäsenval -
tioissa pyritään varmistamaan kaikin keinoin. E l i n t a r v i k k e i t a  j a  re h u j a  k o s k e v a n  n o p e a n 
hälytysjärjestelmän käyttäjät ovat riippuvai -
sia järjestelmän tietojen – jotka ovat pitkälti 
n i i d e n  i t s e n s ä  to i m i t t a m i a  –  a j a n t a s a i s u u -
d e s t a  j a  p a i k k a n s a p i t ä v y y d e s t ä .  K o m i s s i o 
e t s i i  j at k u va s t i  k e i n o j a  va r m i s t a a ,  e t t ä  j ä r -
j e s te l m ä  t a r j o a a  a j a nt a s a i s t a  j a  p a i k k a n s a -
p i t ävä ä  t i e to a  h ä l y t y k s i s t ä ,  j o t t a  vo i t a i s i i n 
p a r e m m i n  t e h d ä  r i s k i n h a l l i n t a p ä ä t ö k s i ä , 
joilla varmistetaan ennaltaehkäisevien ja/tai 
korjaavien toimien toteuttaminen tar vittaes -
 sa. Järjestelmä toimii kohtuullisen nopeasti ja 
hyvin. 
89.
Edellä huomautukseen 75 annetussa vastauk -
s e s s a  s e l i t e t t i i n ,  m i t e n  j ä s e nv a l t i o t  s i t o u -
tuvat toteuttamaan korjaavia toimia ja miten 
komissio seuraa näiden toimien toteutusta. 
Siinä myös esitetään suositusten täytäntöön -
panon aste vuoden 2009 lopulla. 
90. 
Ensimmäinen luetelmakohta
E l ä i n l ä ä k i n t ä s o p i m u s t e n  n o j a l l a  s a a v u t e -
taan vain har voin täydellinen vastaavuus, eli 
jäsenvaltioista vietäviin tuotteisiin sovelle -
taan tuontia harjoittavan kolmannen maan 
k a n s a l l i s t a  l a i n s ä ä d ä n tö ä .  J ä s e nva l t i o i d e n 
välillä voi siis olla eroja siinä, missä määrin 
ne täyttävät kolmansien maiden terveysvaati -
mukset tai minkä tasoista virallista valvontaa 
niihin kohdistetaan. Lisäksi kolmannet maat 
ovat yleensä hitaita hy väksymään jäsenval -
t i o i d e n  t a k e i t a  e l ä i n t e n  t e r v e y d e n t i l a s t a . 
K o l m a n n e t  m a at  e i vät  a i n a  k ä s i t te l e  E U : t a 
yhtenä kokonaisuutena, kun ne tarkastelevat 
jäsenvaltioiden vientiä.KOMISSION 
VASTAUKSET
60
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenErityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenToinen luetelmakohta
Yleinen elintar vikelainsäädäntö tuli voimaan 
vuonna 2002, ja ”hygieniapaketti ”, muk aan 
lukien asetus (EY ) N:o 882/2004, tuli voimaan 
v u o n n a  2 0 0 4 .  K o m i s s i o  o n  j o  y k s i n k e r t a i s -
tanut sääntelykehystään sen saattamiseksi 
konsolidoituun ja käyttäjäystävälliseen muo -
toon. Komissio on sitoutunut jatkamaan tätä 
prosessia osana yleistä pyrkimystä parantaa 
s ä ä n t e l y ä .  U s e i m m a t  E U : n  l a i n s ä ä d ä n n ö n 
k o n s o l i d o i d u i s t a  ve r s i o i s t a  ovat  s a at av i l l a 
CELEX-tietok annasta, jok a on k aik k ien k äy -
t e t t ä v i s s ä ,  j a  T R A C E S - t i e t o k a n n a s t a ,  j o k a 
o n  r a j a t a r k a s t u s a s e m i e n  j a  t o i m i j o i d e n 
käytettävissä.
Kolmas luetelmakohta
Uusi elintar vikkeita ja rehuja koskeva nopea 
hälytysjärjestelmä on verkkopohjainen sovel -
l u s ,  j o h o n  j ä s e nv a l t i o t  j a  k o m i s s i o  v o i v a t 
suoraan syöttää tietoa hälytyksistä ja ilmoi -
tuksista. TRACES-tietokantaa ei tar vitse enää 
k e h i t t ä ä  m i n k ä ä n  t i e to j e n  e s i t t ä m i s t ä  va r -
ten, mutta oikeusperustaa (komission päätös 
2004/292/EY ), jolla jäsenvaltiot velvoitetaan 
käyttämään TRACES-tietokantaa, on muutet -
tava sen var mistamiseksi, että jäsenvaltiot 
syöttävät tar vittavat tiedot ennen hyödyk -
keiden liikuttelemista. Tämä on ehdottoman 
tärkeää, jotta voitaisiin saada k aik k i merk i -
tykselliset tiedot ja tarjota täsmällistä tietoa, 
j o s  h ä l y t ys  a n n e t a a n .  T R AC E S - t i e to k a n n a n 
toimintatapaa tullaan vahvistamaan eläinten 
ter veyttä koskevassa lainsäädännössä.Neljäs luetelmakohta
Voimassa olevassa lainsäädännössä ei anneta 
k o m i s s i o l l e  v a l t u u k s i a  t ä l l a i s t e n  o h j e i d e n 
l a at i m i s e e n .  K o m i s s i o  k u i te n k i n  va r m i s t a a 
m o n e n l a i s i l l a  t o i m i l l a ,  e t t ä  r a j a t a r k a s t u s -
a s e m i l l a  t e h t äv i i n  e l ä i n l ä ä k i n n ä l l i s i i n  t a r -
kastuksiin sovelletaan yhdenmukaista lähes -
tymistapaa. Näitä toimia ovat muun muassa 
säännölliset tapaamiset jäsenvaltioiden toi -
mivaltaisten viranomaisten kanssa erilaisissa 
t yö r y h m i s s ä ,  k u te n  e l ä i n l ä ä k i n n ä l l i s i ä  t a r -
k astuksia k äsittelevässä t yör yhmässä, jok a 
kokoontuu kolme tai neljä ker taa vuodessa, 
rajatark astusasemien henk ilöstön koulutta -
minen elintar viketur vallisuutta painottavan 
koulutusohjelman (Better Training for Safer 
Fo o d )  p u i t te i s s a  j a  t i e te n k i n  E U : n  l a i n s ä ä -
däntö, jossa määritellään erittäin tarkasti ja 
selkeästi rajatarkastusasemien roolit.
Viides luetelmakohta
Voimassa olevassa lainsäädännössä ei anneta 
komissiolle valtuuksia tällaisten indik aatto -
reiden kehittämiseen. Elintarvike - ja eläinlää -
kintätoimiston tarkastuskäyntiraportit, jatko -
toimet ja erilaiset selvitykset ovat kuitenkin 
s e l l a i s i a  o l e m a s s a  o l e v i a  v ä l i n e i t ä ,  j o i d e n 
avulla on mahdollista ar vioida EU:n lainsää -
dännön täytäntöönpanoa, myös sen valvon -
taa ja noudattamista, erityisesti hygieniapa -
ketin yhteydessä.KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen6161
Erityiskertomus nro 14/2010 – Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 toteutettujen  
hygienialainsäädännön uudistusten jälkeenKuudes luetelmakohta
U l k o i s e s s a  a r v i o i n n i s s a  a n n e t t i i n  e l i n t a r -
v i k e -  j a  e l ä i n l ä ä k i n t ä t o i m i s t o n  k ä y t t ä m ä ä 
r i s k i n a r v i o i n t i m a l l i a  k o s k e v i a  s u o s i t u k s i a , 
j o i t a  t o i m i s t o  o n  n o u d a t t a n u t .  ” M ä ä r ä l l i -
s i s s ä” m a l l e i s s a  o n  k u i te n k i n  t u o n t i i n  v a i -
kuttavien riskitekijöiden monimutkaisuuden 
tak ia merk ittäviä rajoituksia, jotk a voisivat 
johtaa harhaan painopistealueiden määrit -
telyssä. Näin ollen tark astusk äyntien priori -
sointiprosessissa luotetaan edelleen pääosin 
k o k e m u k s e e n ,  a r v i o i n t i k y k y y n  s e k ä  a s i a n -
omaisten sidosryhmien ja erityisesti jäsenval -
tioiden valvontaviranomaisten kuulemiseen. 
Lisäksi ennen tarkastuskäyntien suunnittelua 
te ht äv i s s ä  a n a l y ys e i s s a  o te t a a n  h u o m i o o n 
määrällisiä tek ijöitä, kuten tuontien määriä 
j a  t u o t u j e n  t u o t t e i d e n  l a j e j a .  S u o s i t u k s e t 
ulottuvat tark astettua aluetta laajemmalle. 
Tilintark astustuomioistuin on tutk inut vain 
y h t ä  r i s k i n a r v i o i n t i m a l l i a .  Ta r k a s t e t t av i e n 
rajatarkastusasemien valintaa on jo r yhdytty 
yhtenäistämään. 
Seitsemäs luetelmakohta
Sen lisäksi, että elintar vike - ja eläinlääk in -
tätoimisto tekee erityisiä seurantatarkastuk -
sia, se r yhtyi vuonna 2005 tekemään ”yleisiä 
s e u ra nt at a r k a s t u k s i a”,  j o i l l a  s e  t a r k a s te l e e 
k aik illa aloilla annettujen suositusten täy -
täntöönpanoa. Tässä prosessissa tulevat esiin 
puutteet, joita jäsenvaltiot eivät ole r yht y -
neet korjaamaan. Näitä tapauksia seurataan 
j a t k u v a s t i ,  j a  n i i d e n  v a k a v u u d e n  m u k a a n 
ar vioidaan rutiininomaisesti erit yisten val -
vontatoimien tarpeellisuutta. Elintar vike - ja 
eläinlääk intätoimiston havaitsemien puut -
teiden korjaamiseen on jo olemassa sisäinen 
seurantamenettely, jota sovelletaan samalla 
tavalla ja yhtä tiuk asti tuonnin valvontaan 
kuin jäsenvaltioiden tuotannon valvontaan. Kahdeksas luetelmakohta
Tällä alalla on jo aloitettu työt.
91.
W TO:n jäsenvaltiot saavat soveltaa ter veys- 
ja k asvinsuojelutoimia, jotk a menevät k an -
s a i nv ä l i s e s t i  s ov i t t u j a  s t a n d a rd e j a  p i d e m -
m ä l l e ,  j o s  n e  v o i v a t  t o d i s t a a ,  e t t ä  t o i m e t 
perustuvat tieteelliseen näyttöön, ne eivät 
ole syrjiviä ja ne ovat oikeasuhteisia. Tuon -
tiin sovellettavien sääntöjen on samanaikai -
sesti edistettävä tur vallisuutta ja vastattava 
k ansainvälisiä velvoitteita. Komissio on täy -
sin sitoutunut arvioimaan kilpailukykyyn vai -
kuttavien ehdotusten vaikutuksia sääntelyn 
parantamisen ja EU 2020 -aloitteiden tavoit -
teiden mukaisesti.
Tämä kertomus esitetään vaatimusten mukai -
sesti neuvostolle ja parlamentille ennen vuo -
d e n  2 0 1 0  l o p p u a ,  j a  s i i n ä  k ä s i te l l ä ä n  e l i n -
t a r v i k k e i d e n ,  re h u j e n ,  e l ä i n t e n  j a  k a s v i e n 
t u o n n i n  v a l vo n t a to i m e n p i te i d e n  v a i k u t t a -
vuutta ja johdonmukaisuutta. 
A s i a n o m a i s e t  k o m i s s i o n  o s a s t o t  t u l e v a t 
p e re ht y m ä ä n  Eu ro o p a n  p a r l a m e nt i n  t u t k i -
muksen tuloksiin.KOMISSION 
VASTAUKSET

63
Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 14/2010
Tuontilihaan kohdistettavien eläinlääkinnällisten tarkastusten hallinnointi komissiossa vuonna 2004 
toteutettujen hygienialainsäädännön uudistusten jälkeen 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto
2011 — 61 s. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-986-4
doi:10.2865/72304

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
• Euroopan unionin edustustoista tai lähetystöistä.
 Yhteystiedot löytyvät internetosoitteesta http://ec.europa.eu, tai ne saa lähettämällä  
 faksin numeroon +352 2929-42758.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset (esimerkiksi EUVL:n vuosikerta, tuomioistuinten  
oikeustapauskokoelmat):
• Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta
 (http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-10-012-FI-C
VUONNA 2004 TEHTIIN PÄÄTÖS UUDESTA ”HYGIENIAPAKETIN” 
N I M E L L Ä  T U N N E T U S TA  L A I N S Ä Ä D Ä N T Ö K E H Y K S E S TÄ ; 
TAUSTALLA VAIKUT TIVAT 1990-LUVULLA ILMENNEET VAKAVAT 
TER VEYSKRIISIT SEK Ä ELINTAR VIKKEIDEN TUR VALLISUUT TA 
KOSKEVA VALKOINEN KIRJA. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN 
TA R K A S T U K S E S S A  A R V I O I T I I N ,  K U I N K A  K O M I S S I O  O N 
HALLINNOINUT TUONTILIHAAN JA TUONTILIHAVALMISTEISIIN 
K O H D I S T E T TAV I A  E L Ä I N L Ä Ä K I N N Ä L L I S I Ä  TA R K A S T U K S I A 
KOSKEVAA EU:N JÄRJESTELMÄÄ. TARKASTUKSEN PERUSTEELLA 
PÄÄTELTIIN, ET TÄ HYGIENIAPAKET TI VAATII VIELÄ VIIMEISTELYÄ 
J A  E T TÄ  R A J ATA R K A S T U S A S E M I E N  K ÄY TÖ S S Ä  O L E V I S S A 
T I E TO J Ä R J E S T E L M I S S Ä  J A  N I I D E N  VA S T U U L L A  O L E V I S S A 
TARKASTUKSISSA ON YHÄ PARANTAMISEN VARAA.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN