FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 15.6.2010 
SEK(2010) 747 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS  
  
Suomen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
  
Suomen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta te hdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 
artiklan 7 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Perussopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenval tioiden on vältettävä liiallisia julkisen 
talouden alijäämiä. 
(2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on  terve julkinen talous, jolla pyritään 
vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja  saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä 
edistävä vahva ja kestävä kasvu. 
(3) Kun vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2005 uudistettiin, pyrittiin lisäämään 
sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistam aan sen talousteoreetti sta perustaa sekä 
turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne  ja talousarviotilanne otettaisiin täysin 
huomioon liiallista alijäämää koskevan menette lyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja 
kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee täll ä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman 
ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallit uksen politiikkaa, jossa otetaan huomioon 
talouden tilanne. 
(4) Neuvosto päätti [13 päivänä heinäkuuta  2010] perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan 
mukaisesti, että Suomessa  on liiallinen alijäämä. 
(5) Neuvoston on perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja  selkeyttämisestä annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1467/97
1 (joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta) 3 artiklan 
mukaisesti myös annettava kyseiselle jäsenvaltiolle suositukset julkisen talouden liiallisen alijäämän poistamiseksi määräajassa . Suosituksessa on vahvi stettava enintään 
kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kys eisen jäsenvaltion on toteutettava 
tehokkaita toimia liiallisen alijäämän korj aamiseksi, sekä määräaika liiallisen 
alijäämän tilanteen korjaamiseksi. Korjaaminen olisi saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna, pa itsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.  
FI 3   FI erityisiä seikkoja. Päätettäessä, onko tällais ia erityisiä seikkoja olemassa, asetuksen 
(EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa esitet yt merkitykselliset tekijät olisi otettava 
huomioon. Alijäämän korjaamista koskeva ssa suosituksessa neuvoston olisi 
kehotettava parantamaan rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (eli 
suhdannetasoitettua rahoitusasemaa, jossa ei ole otettu huomioon ke rtaluonteisia eikä 
muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuositta in tietyllä vähimmäismäärällä, jonka 
ohjearvona on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. 
(6) Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa selvennettyje n, 124 artiklan 3 
kohdan mukaisessa komission kertomuksessa ar vioitujen merkityksel listen tekijöiden 
tarkastelu johtaa Suomen osalta suotuisaan  tulokseen. Arvioinnissa ei ole kuitenkaan 
tullut esiin erityisiä seikkoja, joiden perusteella voitaisii n poiketa alijäämän 
korjaamiselle tavanomaisesti asetettavasta määräajasta. Komission yksiköiden kevään 
2010 talousennusteen mukaan julkisen tal ouden alijäämä supistuisi jo vuonna 2011 
hieman alle 3 prosentin viitearvon ole ttaen, että politiikka  säilyy ennallaan. 
(7) Suomen julkinen talous oli ennen maailman laajuista kriisiä merkittävästi ylijäämäinen. 
Sen ansiosta Suomi on pystynyt toteuttam aan suhteellisen laajoj a harkinnanvaraisia 
finanssipoliittisia elvytystoimia, joiden BKT:hen suhteutettu määrä oli vuonna 2009 
1,8 prosenttia ja on vuonna 2010 1,1 prosenttia. Se on myös pystynyt mahdollistamaan automaattisten vakauttajien täyden toiminnan. Tämän johdosta julkisen talouden rahoitusasema vaihtui vuonna 2009 2,2 prosen tin alijäämäksi suhteessa BKT:hen. 
Alijäämän ennakoidaan valtiovarainminist eriön huhtikuussa 2010 antamassa liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn mukaises sa ilmoituksessa kasvavan vuonna 2010 
entisestään 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 
talousennusteessa alijäämän ennakoitiin olevan vuonna 2010 hieman pienempi eli 3,8 
prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtiova rainministeriön e duskunnalle 14 päivänä 
toukokuuta 2010 esittämässä kolmannessa lisätal ousarviossa ennakoidaan, että vuoden 
2010 verotulot saattavat olla BKT:hen s uhteutettuina 0,5 pr osenttia suunniteltua 
suuremmat, mikä johtuisi lähinnä yhtiövero jen kertymän kasvusta. Tämä tarkoittaa, 
että nykyiset julkisen talouden ennusteet saa ttavat osoittautua ennakoitua paremmiksi, 
mutta koska näille ennuste ille ei ole tehty kattav aa päivitystä, vuoden 2010 
alijäämätavoitetta ei ole muut ettu virallisesti, ja nykyine n arvio on edelleen voimassa. 
Sekä valtiovarainministeriö että komi ssion yksiköt ennakoiva t julkisen talouden 
alijäämän supistuvan vuonna 2011 hieman alle  3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jos 
politiikka säilyy ennallaan. Komission yksik öiden ennusteen peru steella liiallisen 
alijäämän korjaus vuonna 2011 edellyttää, e ttä julkisen taloude n toimet ovat vuonna 
2011 noin 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. 
(8) Valtionhallinnon menojen hillitsemisessä keskeisenä välineenä ovat monivuotiset 
menokatot, joihin ei sisä lly suhdanneherkkiä menoeri ä ja jotka ovat sen vuoksi 
mahdollistaneet automaattisten vakauttajien täyden toiminnan. Vaikka tällainen rakenne, erityisesti automaattisten vakauttajien esteetön toiminta, on tukenut taloudellista toimintaa ja so siaalista koheesiota kriisin ai kana, se on myös johtanut 
julkisen talouden suht eellisen jyrkkään notkahdukseen. Sen vuoksi tällä 
talousarviokehyksellä voidaan tehokkaas ti tukea valtionhallinnon menopaineiden 
alentamista, sosiaalimenot mukaan luettuin a, vasta sitten, kun talouden elpyminen on 
hyvässä vauhdissa. Paikallishal linnot vastaavat suurelta os in väestön ikärakenteeseen 
liittyvistä julkisista me noista, joita aiheutuu esimerkiksi koulutuksesta, 
terveydenhoidosta ja p itkäaikaishoidosta, eivätkä keskushallinnon asettamat 
menokatot sido niitä. Lisääntyvien menojen kompensoimiseksi on tavallisesti nostettu 
FI 4   FI kunnallisverokantaa, millä on vältetty velan kasautuminen kuntatasolla mutta 
kasvatettu kansallista kokonaisverotaakkaa.  Valtionhallinto toteuttaa keskipitkällä 
aikavälillä paikallishalli nnon rakenteiden ja palvel ujen tarjonnan uudistuksen 
hillitäkseen väestön ikääntymiseen  liittyvien menojen kasvua.  
(9) Suomen viimeisimmästä tarkistetusta va kausohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 2010 
antamassaan lausunnossa neuvosto arvioi Suom en julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyyttä ja kehotti viranomaisia toteuttam aan oikeaan aikaan toimia määrittääkseen 
kattavan ja konkreettisen keskipitkän aikaväli n finanssipoliittisen strategian julkisen 
talouden vakauttamiseksi vuodesta 2011 alkae n, jotta saavutettaisiin keskipitkän 
aikavälin tavoite ja palautet taisiin julkisen talouden p itkän aikavälin kestävyys.  
(10) Julkinen bruttovelka oli 44 prosenttia suhteessa BKT: hen vuonna 2009. Liiallista 
alijäämää koskevassa menettelyssä huhtikuu ssa annetussa ilmoituksessa velkasuhteen 
uskotaan vuonna 2010 kasvavan 49,9 prosen ttiin suhteessa BKT:hen. Komission 
kevään talousennusteessa velkasuhteen e nnakoitiin kasvavan hieman nopeammin ja 
saavuttavan vuonna 2010 50,5 prosenttia ja  vuonna 2011 54,9 prosenttia suhteessa 
BKT:hen, jolloin se olisi vielä alle 60  prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.  
(11) Liiallista alijäämää koskevan menettelyn muka inen tehostettu valvonta edellyttää, että 
edistymistä julkisen talouden vakauttami sstrategian täytäntöönpanossa seurataan 
säännöllisesti ja oikeaan aikaan. Sen vuoksi Suomen vakausohjelman tuleviin tarkistuksiin olisi hyödyllistä sisällyttää tätä asiaa käsittelevä erillinen kohta. 
(12) Yleisesti ottaen neuvosto katsoo, että julkista  taloutta vakauttavilla  toimenpiteillä olisi 
varmistettava julkisen talouden rahoitu saseman kestävä kohentuminen. Lisäksi 
toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julk isen talouden laatua ja lisäämään talouden 
kasvupotentiaalia, 
ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: (1) Kun otetaan huomioon, että Suomen vuoden 201 0 julkisen talouden rahoitusasema on 
seurausta toisaalta Eu roopan talouden elvy tyssuunnitelman periaatteiden mukaisista 
toimenpiteistä, jotka BKT:hen suhteutett una olivat 1,8 prosen ttia vuonna 2009 ja ovat 
1,1 prosenttia vuonna 2010 ja jotka ovat tarkoituksenmukainen reaktio laskusuhdanteeseen, ja toisaalta automaattisten vakauttajien esteettömästä toiminnasta, Suomen viranomaisten olisi lopetettava nykyinen liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuonna 2011.  
(1) Suomen viranomaisten olisi saatava julk isen talouden alijääm ä alle 3 prosentin 
suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestäv ällä tavalla. Tätä varten Suomen 
viranomaisten olisi erityisesti  
(a) toteutettava finanssipo liittiset toimenpiteet vuonna 2010 vakausohjelman 
tuoreimmassa tarkistuksessa suunnitellu lla tavalla samalla kun varmistetaan, 
että 3 prosentin viitearvon kaavailtu ylitys pysyy hallinnassa ja jää väliaikaiseksi; 
(b) varmistettava, että julkisen talouden toimet ovat vähintään ½ prosenttia 
suhteessa BKT:hen vuonna 2011; 
FI 5   FI (c) täsmennettävä toimenpiteet liiallis en alijäämän suunnitellun korjaamisen 
varmistamiseksi vuonna 2011. 
(2) Neuvosto vahvistaa [13 päivän tammi kuuta 2011] määräajaksi, johon mennessä 
Suomen olisi ryhdyttävä tuloksellisiin toimiin  ja tarkennettava to imenpiteet, jotka ovat 
tarpeen edistymisessä koh ti liiallisen alijäämän kor jaamista. Toimien tehokkuuden 
arvioinnissa otetaan huomioon talouden kehittyminen verrattuna komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen talousnäkymiin.  
Suomen viranomaisten olisi raportoitava edisty misestä näiden suositust en täytäntöönpanossa 
erillisessä kohdassa laat iessaan vakausohjelman tulevia tark istuksia ennen lii allista alijäämää 
koskevan menettelyn kumoamista. 
Lisäksi neuvosto korostaa, että  keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen on tärkeää 
talouden laskusuhdanteiden asianmukaisen budje ttihallinnoinnin kannalta ja myös julkisen 
talouden pitkän aikavälin kestävyyden pala uttamiseksi. Sen vuoksi se kehottaa Suomen 
viranomaisia varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista kohti rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta eli 0,5 prosentin rakenteellista  ylijäämää suhteessa BKT:hen 
jatketaan sen jälkeen, kun lii allinen alijäämä on korjattu.  
Tämä suositus on osoitettu Suomen tasavallalle. Tehty Brysselissä   
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja  […]