Virallinen lehti nro C 181 , 24/06/1996 s. 0035



A4-0165/96 Päätöslauselma innovaatiota koskevasta vihreästä kirjasta (KOM(95)0688 - C4-0609/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission vihreän kirjan innovaatiosta (KOM(95)0688 - C4-0609/95), - ottaa huomioon pk-yritysten mahdollisuudet vaikuttaa myönteisesti sekä työllisyyteen että innovaatioon, - ottaa huomioon tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan ja kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0165/96), A. katsoo, että innovaatio on tarpeen Euroopan teollisuuden kilpailuaseman parantamiseksi ja se on välttämätöntä työllisyyden ja taloudellisen kasvun lisäämiseksi, B. katsoo, että vihreässä kirjassa innovaatiosta tiedostetaan, että innovaation ja yhteiskunnan suhde on tärkeä ja että tämä on otettava huomioon Euroopan innovaatiostrategiaa muotoiltaessa, C. katsoo, että innovaatiolla on myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, koska se luo uusia työpaikkoja, auttaa parantamaan sosiaalisia oloja ja työoloja ja laajentaa kuluttajien valinnanmahdollisuuksia, mutta katsoo kuitenkin, että se samalla tuo mukanaan erilaisia haasteita politiikan laatijoille, D. katsoo, että työllisyyspolitiikassa innovaation ja sen kasvun työvoimavaltaisuutta lisäävän merkityksen tunnustaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden innovaatiopolitiikka kuuluu olennaisesti vuosittaiseen työllisyyden seurantaohjelmaan, E. katsoo, että innovaatio riippuu sekä yhteydestä, jossa teknologiaa käytetään, että tutkimuksen ja teknologian kehityksestä, F. katsoo, että talouden innovaatioiden suorituskyky riippuu sekä erillisten tutkimuslaitosten tai tutkimusta suorittavien yritysten toiminnasta että siitä, missä määrin ne ovat yhteistoiminnassa keskenään ja sosiaalisten instituutioiden kanssa kollektiivisessa tietoa luovassa ja käyttävässä järjestelmässä, G. katsoo, että yritykset edistää innovatiivisuutta keskitetyllä ja ylhäältä alaspäin suuntautuvalla voittajien valitsemiseen perustuvalla lähestymistavalla ovat useimmiten osoittautuneet epäonnistuneiksi, H. katsoo, että julkisia varoja voidaan käyttää tehokkaasti tuomalla yhteen tutkimuslaitoksia, valtion viranomaisia ja teollisuusjärjestöjä kehittämään yhteisesti pitkän aikavälin tutkimusohjelmia, jotka toimivat niiden etujen mukaisesti alhaalta ylöspäin ja jotka toimivat korkean tason avoimuuden, seurattavuuden ja vastuullisuuden periaatteiden mukaisesti, I. katsoo, että tietoa voidaan käyttää hyödyllisesti ainoastaan välttämättömien «täydentävien varojen» avulla, mukaan lukien tuotantovälineet, tekniset tukijärjestelmät ja jakeluverkot, samalla kun monet yritykset pystyvät hallitsemaan uusia teknologioita ainoastaan rajoitetusti; J. katsoo, että tietoyhteiskunnan kehitys on erityisen merkityksellistä kaikilla innovaation osa-alueilla, I TUTKIMUSTA JA KEHITYSTÄ KOSKEVIEN TULOSTEN LEVITTÄMINEN JA HYÖDYNTÄMINEN 1. Arvostaa komission arviota unionin tilanteesta ja suhtautuu myönteisesti vihreässä kirjassa suositeltuihin toimenpiteisiin, samalla kun se toteaa, että on selkeästi määriteltävä ensisijaiset tavoitteet niiden suhteen; pyytää tässä yhteydessä komissiota: - ottamaan huomioon toisaalta kilpailuun ja toisaalta tutkimusta ja kehitystä koskevaan yhteistyöhön liittyvien tavoitteiden erot, - jatkamaan tieteen ja teknologian osoitinten julkaisemista ja päivittämistä (Rubertin mietintö 1994), - valmistelemaan asianmukaisia innovaatioiden osoittimia esitettäväksi valkoisessa kirjassa käyttäen tällaisia määrällisiä mittareita ja osoittimia, - sisällyttämään kaikkiin toimintasuunnitelmiin parhaan käytännön jatkuvan valvonnan; kannustamaan innovaatiota yksittäisissä jäsenvaltioissa; 2. Uskoo, että Euroopan unionin on lisättävä sitoutumistaan teknisen tiedon levittämiseksi rajojensa sisäpuolella siten, että tavoitteena on teknologian saatavuuden, sopivuuden ja hyödyntämisen edistäminen unionissa; 3. Uskoo, että tällainen sitoutuminen edellyttää yleensä: - tuen lisäämistä INNOVATION-ohjelman, tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta edistävän ohjelman (mukaan lukien opiskelijat) edistämiseksi ja yhteyksien luomista näiden ohjelmien ja olemassa olevien työryhmien välille; - INNOVATION-ohjelman, muiden erikoistuneempien ohjelmien ja komission tulosten levittämistä koskevien horisontaalisten politiikkojen välisen yhteistyön lisäämistä; - käytännön suunnitelmia EU:n tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tulosten levittämiseksi ja huomion kiinnittämistä selkeästi organisatorisiin innovaatioihin EU:n tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevissa ohjelmissa; - vuonna 1994 toteutetun VALUE II:n keskivaiheen tarkastelun suosituksen mukaisen sellaisen työryhmän perustamista, jonka toimintaan osallistuvat tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevien ohjelmien levittämisestä ja hyödyntämisestä vastuulliset yksiköt ja tutkimuksen ja teknologisen kehityksen tuotteiden ja prosessien käyttäjät, jotta laadittaisiin yhteinen toimintasuunta, jota noudatettaisiin erityisohjelmissa tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevien ohjelmien tulosten levittämisen ja hyödyntämisen edistämiseksi; 4. Uskoo, että EU:n toiminnan on erityisesti keskityttävä: - tukemaan tutkimusta, joka on poikkitieteellistä ja sovelluksiin suuntautunutta ja joka on verkostoitua, - tukemaan tutkimusta, jonka tarkoituksena on luoda tulevaisuuden teollisuudenaloja, joilla ei tällä hetkellä ole riittävää teollista pohjaa kannattaakseen itse itsensä, - tukemaan teollisuuden ja muiden kuin teollisuuden tutkimusjärjestöjen sekä yritysten alueellisia verkostoja, sellaisten yhteisöjen perustamista, joissa on kumppaneita tuotantoketjun jokaisesta vaiheesta, ja teollisuuden tutkimuslaboratorioiden osallistumisen lisäämistä kehysohjelman neljännessä toimintasuunnassa, - sellaisten «näkyvien tavoitteiden» kehittämiseen, joilla yhteiskunta saataisiin osallistumaan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen prosessiin jo aikaisessa vaiheessa; 5. Korostaa tietoyhteiskunnan ja innovaation nykyisen ja tulevan kehityksen toinen toisilleen tuomia etuja ja pyytää yhteisön toimielimiä, jäsenvaltioita ja kaikkia muita asianosaisia pyrkimään varmistamaan, että nämä kehityssuunnat vahvistavat ja rikastuttavat toinen toistaan; on erityisesti sitä mieltä, että: - Eurooppa on jäänyt jälkeen tietojen käsittelyssä ja saatavuudessa ja katsoo, että sellaisten strategioiden ja välineiden kehittäminen, jotka pienentävät tätä EU:n ja Yhdysvaltojen, Japanin ja muiden Euroopan pahimpien kilpailijoiden välistä kuilua, on ehdottomasti asetettava etusijalle, - innovatiivisuuden perusta on luotava koulussa, mikä merkitsee sitä, että koulujen on saatava yhteys Internetiin, - välttämätön sääntely ei saa rajoittaa yksilöiden, yliopistojen ja yritysten innovaatiokykyä ja niillä on oltava mahdollisuus päästä tietoverkkoihin, - on saavutettava tasapaino kansalaisten, teollisuuden ja valtion etujen välillä tietosuojan alueella, - olemassa olevien ja tarvittaessa uusien seurantakeskusten työtä olisi yhteensovitettava ja tiivistettävä, - julkinen lähetystoiminta on erityisen tärkeässä asemassa korkealaatuisen tieteen, opetus- ja asiaohjelmien välittäjänä ja että tällaisella lähetystoiminnalla voidaan tukea ja panna täytäntöön 'elinikäisen oppimisen' käsite ilman perinteisiin ja muodollisiin opetusmenetelmiin turvautumista; 6. Korostaa innovaatiolle suotuisan ympäristön luomista EU:ssa lisäämällä yliopistojen henkilökuntaa ja parantamalla niiden tiloja ja varustusta sekä siirtymällä lisäksi tulossuuntautuneeseen tutkimukseen ja yhdistämällä yliopistot ja teknillisesti suuntautuneet instituutit, joiden olisi oltava avoimia kaikille; II TUTKIMUKSEN JA TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISEN SEURANTA 7. Korostaa seuraavien toimien tarvetta: - sekä kansallisten että EU:n tutkimuspolitiikkojen tehostettua yhteistyötä; - «teknologian seurantaohjelmista» peräisin olevan tiedon nopeaa ja laaja- alaista levittämistä julkisuuteen; - EU:n tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien ohjelmien tulosten laadun kehityksen jatkuvaa seurantaa; 8. Suhtautuu myönteisesti päätöksentekijöiden, mukaan lukien komissio, aikaisempaa tehostetumman keskinäisen kuulemisen korostamiseen ja korostaa tarvetta edistää julkisten viranomaisten ja teollisuuden välistä vuoropuhelua, jotta saataisiin aikaan yksimielisyys tulevista poliittisista kehyksistä ja täten lisättäisiin luottamusta pitkän aikavälin mahdollisuuksiin, mikä auttaisi rohkaisemaan pitkän aikavälin investointeja; 9. Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuuden tekniikan tutkimuskeskuksen (IPTS) osalta: - suhtautuu myönteisesti ITPS:n teknologian seurantaa koskevaan rooliin, mutta katsoo myös, että tehokkaassa innovaatiopolitiikassa täytyy myös luottaa luotettaviin ja vertailukelpoisiin tietoihin, joissa huomioidaan kaikki innovaatioprosessiin liittyvät näkökohdat, mukaan lukien sen mahdollinen vaikutus tuotantokykyyn, ja pyytää tämän vuoksi komissiota perustamaan tätä tarkoitusta varten informaatiojärjestelmän («juoruilujärjestelmän»), jonka avulla voidaan asettaa tarkat tavoitteet, - pyytää komissiota korostamaan entisestään teknologian vaikutusten arvioinnin ja teknisen kehityksen ennustamisen merkitystä, ja pyytää lisäksi, että IPTS:lle annetaan keskeinen asema teknologian seurauksia arvioivien laitosten tiiviimpää verkkoa kehitettäessä ja arvioitaessa ennakointiohjelmien tuloksia innovaation kannalta, - tunnustaa erityisesti IPTS:n ja STOAn (Euroopan parlamentin teknologian vaikutusten arviointiyksikölle) välisten läheisten yhteyksien ja STOAn riittävän henkilöstön ja varojen tarpeen; III INNOVAATIOON LIITTYVÄT TALOUDELLISET JA VARAINHOIDOLLISET KYSYMYKSET 10. Kehottaa jäsenvaltioita pikaisesti tarkistamaan verotusjärjestelmän vaikutukset innovaatioalttiuteen ja pyytää verotusjärjestelmän mukauttamista innovaation eduksi, erityisesti kun on kyse immateriaalisista investoinneista, mikä lisää taloudellista kasvua ja työllistämismahdollisuuksia; tältä osin: - muistuttaa, että komission taloudellisessa vuosikatsauksessa vuodelle 1996 suhtaudutaan myönteisesti siihen, että yritysten kannattavuus on tällä hetkellä hyvä samalla kun palkkakehitys on pysynyt vaatimattomana, - korostaa, että verokannustimet ovat verrattavissa tukiin, eikä niitä tule suunnata innovaatiotyypeille, jotka todennäköisesti tuottavat nopeasti voittoa markkinoilla, vaan ne olisi sen sijaan suunnattava innovaatiotyypeille, jotka todennäköisesti saavat aikaan myönteisiä vaikutuksia, esim. teknologiat, joilla on muita aloja hyödyttäviä sivuvaikutuksia, - toteaa, että korkea kannattavuus Euroopassa on osittain seurausta lainanantajien ja osakkeenomistajien vaatimista korkeista voitoista ja toteaa, että investointiaste voisi olla korkeampi, jos tuottavuustesti, joka mahdollisten investointien on läpäistävä, olisi helpompi, - kiinnittää huomiota Japanin esimerkkiin siitä, että kotimaisia rahoitusmarkkinoita säännellään pitkälti tavoitteena rohkaista innovaatiota ja pyytää komissiota tutkimaan tällaisen lähestymistavan käyttökelpoisuuden Euroopan olosuhteissa; 11. Pyytää kilpailun edistämistä sisämarkkinoilla, jotta muutaman harvalukuisen suuren yrityksen on mahdotonta määrätä innovaation suunta ja nauttia yksipuolisesti EU:n ja jäsenvaltioiden myöntämästä tuesta ja kehittää tuotteita, joilla on vain vähän kysyntää; 12. Pyytää komissiota tutkimaan Euroopan kilpailupolitiikan hallituksille ja alueellisille viranomaisille asettamat rajoitukset innovatiivisille yrityksille tarjottavien edullisten lainojen osalta; 13. Katsoo, että rahoitusjärjestelmien haluttomuus selviytyä innovatiivisten yritysten vaatimuksista voidaan osittain selittää pankkien ja muiden rahoituslaitosten teknisen asiantuntemuksen puutteella ja että asiaa voidaan auttaa perustamalla puolueettomia arviointielimiä, jotka voisivat toimittaa rahoitusolojen analyysiä täydentävän «teknisen arvioinnin», ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota asettamaan etusijalle toimet, jotka luovat innovaatioita suosivamman rahoitusjärjestelmän; IV HALLINNOLLISET JA JURIDISET RAJOITUKSET 14. On huolestunut siitä, että hankalat juridiset ja hallinnolliset menettelyt sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla estävät teknologian kehittämisen hyödyntämisen yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen toimesta ja tämän vuoksi: - korostaa, että Euroopan tason yhdenmukaistamisella voidaan edesauttaa hallinnollisten menettelyiden yksinkertaistamista korvaamalla viisitoista erilaista säännöskokonaisuutta yhdellä; - suhtautuu myönteisesti komission SLIM-aloitteeseen(Simpler Legislation for the Internal Market) vihreän kirjan yhteydessä; korostaa työmarkkinaosapuolten ja pk-yritysten täysipainoisen kehitykseen osallistumisen merkitystä; - kehottaa antamaan viipymättä eurooppalaisia yhtiöitä koskevan säännöstön - pyytää, että neljännen puiteohjelman hallinnollista yksinkertaistamista tarkastellaan edelleen, mukaan lukien ohjelmaan osallistuvat komission yksiköt; 15. On samaa mieltä siitä, että on tärkeää edistää henkistä ja teollista omaisuutta menettelyjen nopeuden ja kustannusten osalta innovaation kannustimena, mutta uskoo, että sen olisi oltava tasapainossa kilpailua synnyttävän muiden kuin merkkituotteiden kehityksen sallimisen kanssa, tarjoten täten yrityksille kannustimen lisäinnovaatioille; uskoo näin ollen, että suoja-aikojen olisi vaihdeltava tuotetyypin mukaan; V PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN INNOVATIIVISUUDEN KANNUSTAMINEN 16. Korostaa pk-yritysten merkitystä työpaikkojen luomisessa ja alueellisessa kehityksessä ja pyytää näin ollen: - selkeitä järjestelyitä, jotka mahdollistavat pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisen EU:n tutkimushankkeisiin ja sen, että nämä yritykset voivat soveltaa näiden hankkeiden tuloksia, - erityisohjelmia, jotka kannustaisivat pienten ja keskisuurten yritysten yhteistyötä yliopistojen, tutkimuskeskusten ja suurten yritysten kanssa teknologian levittämiseksi ja hyödyntämiseksi, - aikaisempaa suuremman huomion kiinnittämistä paikallisten ja alueellisten instituutioiden tehtävään ja yritysten välisen yhteistyön ja kilpailun edistämistä tavoittelevaan yleispolitiikkaan, - erilaisten välittävien organisaatioiden, kuten pankit, konsultit, markkinoinnista vastaavat osuustoiminnalliset yhteisöt ja teknilliset oppilaitokset, jotka voivat auttaa pienten yritysten tarpeiden täyttämisessä, kehittämistä ja hyödyntämistä, - tutkimaan, millä tavoin rakennerahastot voidaan suunnata kohti innovaatiota; 17. Tunnustaa, että pk-yritykset eivät ole homogeeninen ryhmä yrityksiä ja että niiden osallistumisen innovaatioprosessiin varmistamiseksi tarvitaan kattavaa politiikkaa; tässä politiikassa olisi: - tunnistettava ja kunnioitettava niiden erot suhteessa suuriin yrityksiin teknologian hallinnoimisen osalta, - keskityttävä kohderyhmiin niiden alan ja koon perusteella, - sijoitettava keskeiselle asemalle tekninen koulutus ja erityisesti jatkuva koulutus; 18. Korostaa innovaatioihin mahdollisesti liittyviä taloudellisia riskejä erityisesti pk-yrityksille ja kehottaa siksi yhteiseen toimintaan: - suotuisampien verotuksellisten ja taloudellisten olosuhteiden luomiseksi, - sellaisten mallien luomiseksi, joilla edistetään pienten ja keskisuurten yritysten sekä tutkimuslaitosten välisiä yhteishankkeita, mukaan lukien riskipääoman tarjonta, - riskisijoitusten, lainojen ja vakuuksien kannustamiseksi, erityisesti Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja Euroopan työllistävien lainojen vakuutusjärjestelmän (ELISE) osalta, joiden rahoitusmenettelyjen tasoa ja nopeutta olisi parannettava; 19. Kehottaa komissiota luomaan eurooppalaisen verkon oman yrityksen perustavia naisia varten; VI INNOVAATIOON LIITTYVIÄ SOSIAALISIA, KOULUTUKSELLISIA JA KASVATUKSELLISIA KYSYMYKSIÄ 20. Pahoittelee, että verrattuna Yhdysvaltoihin perinteisessä eurooppalaisessa viestintäjärjestelmässä on leveä kuilu erityisesti perustutkimusta tekevien tutkijoiden ja julkisen keskustelun välillä, jonka poistamiseksi olisi ryhdyttävä suunnattuihin ponnisteluihin, joiden seurauksena aikaisempaa suurempi osuus suuresta yleisöstä ymmärtää uudet tutkimustulokset; 21. Pitää sosiaalisen ulottuvuuden sisällyttämistä tutkimuksen toteennäyttämiseen oleellisen tärkeänä; uskoo muun muassa, että tätä tarkoitusta varten hankesovellukset olisi muotoiltava tätä silmällä pitäen ja rahoituksen olisi oltava yhteydessä tuloksista tiedottamiseen sitoutumiseen; 22. Pyytää aikaisempaa kuluttajasuuntautuneempaa innovaatiopolitiikkaa; 23. Korostaa ennen kaikkea, että ainoastaan organisaatioissa, joissa työntekijöiden tiedonvälitys ja osallistuminen on pitkälle kehittynyt, voidaan innovaatiota tuoda tehokkaasti työpaikalle ja työvoiman innovaatiomahdollisuuksia ja -kykyjä käyttää tehokkaasti hyväksi; katsoo, että tässä yhteydessä Euroopan unionin on - jatkettava työntekijöiden osallistumisen periaatteiden vaalimista ja edistämistä, - edistettävä sosiaalista vuoropuhelua Euroopan tasolla ja korostettava innovaation merkitystä työsuhdeasioille, - tuettava työehtosopimusneuvottelujen osapuolten koulutusta niin, että tietoisuus innovaation merkityksestä lisääntyy; 24. Pyytää, että kiinnitettäisiin erityistä huomiota rajatuotoksen jalostamiseen ja kehittämiseen, mikä on ratkaisevan tärkeä jatkuvan kilpailukyvyn kannalta niin, että epäsuhtaiset kustannukset eivät ehkäise pienimuotoista innovaatiota, samalla kunnioittaen työntekijöiden, ympäristön ja kuluttajien suojelun korkeita standardeja, jotka ovat aloja, joilla Eurooppa voi kehittää tärkeän 'suunnannäyttäjä'-edun uusille kasvaville ympäristöteollisuuden aloille; 25. Katsoo, että innovaation käsitteeseen sisältyy laadullinen komponentti, joka ei ole riittävän selvästi esillä vihreässä kirjassa; innovaatio ymmärretään siinä lähinnä uudistukseksi, joka lisää innovatiivisten yritysten (ja kansantalouksien) kilpailukykyä - kaikki tällaiset uudistukset eivät kuitenkaan ole toivottavia; kehottaa näin ollen komissiota arvioimaan innovaatioiden edistämiskelpoisuutta myös sosiaalisin ja ekologisin perustein; 26. Pyytää komissiota tunnustamaan tarpeen integroida kaikki innovaation osatekijät koulutukseen, erityisesti ammattikoulutukseen, ja tunnistamaan, ettei tulevaisuuden ammattien uusien, innovaatioon perustuvien pätevyysvaatimusten rekisteröintiin ole olemassa tarvittavia välineitä, ja pyytää komissiota luomaan tällaiset välineet; 27. Suhtautuu myönteisesti vihreän kirjan ehdotuksiin siitä, että elinikäisen oppimisen eurooppalaista vuotta 1996 käytetään keskustelufoorumina mukautettaessa kasvatus- ja koulutusjärjestelmiä innovaation vaikutuksiin; korostaa koulutuksen, tutkimuksen ja yritysmaailman välisten yhteyksien parantamisen merkitystä; kehottaa ottamaan pk-yritykset ja käsityöläisalan mahdollisimman täysipainoisesti mukaan innovaatioprosessiin; katsoo, että myös keskustelussa kasvatusta ja koulutusta käsittelevästä valkoisesta kirjasta on lisättävä tietoisuutta innovaation tärkeydestä; 28. Korostaa yhteensovittamistarvetta yhteisön muiden vastaavien toimien kanssa, kuten tarkistettujen yhteisön Employment- ja Adapt-aloitteiden, joihin on sisällytetty NOW-ohjelma, jonka avulla innovatiivisten arviointimenetelmien kehittämistä tuetaan naisten hankkimien kokemusten ja toteuttaman toiminnan sisällyttämiseksi urarakenteisiin, Horizon, jolla edistetään innovatiivisia lähestymistapoja sellaisten työnantajien työvoimakustannusten vähentämiseksi, jotka työllistävät alentuneen työkyvyn omaavia ryhmiä, Youthstart, johon kuuluu innovatiivisten lähestymistapojen kehittäminen nuorten sopeuttamiseksi työmarkkinoille erityisesti etäopetuksen avulla, sekä Adapt-Bis, johon kuuluu innovaatioiden rahoittaminen; VII TYÖRYHMÄT JA INNOVAATIO 29. Tunnustaa, että vihreässä kirjassa mainitut seitsemän työryhmää ovat tarjonneet eri palveluita komissiossa, laajentaneet verkostoja yrityksien ja tutkimuslaitosten välillä ja ne vaikuttavat tulevaisuudessa viidennen puiteohjelman suunnitteluun; 30. Valittaa kuitenkin erityisesti, että nämä työryhmät on perustettu komission valintamenettelyssä, joka ei ollut tarpeeksi avoin ja puolueeton ja joka tämän vuoksi vaikuttaa mielivaltaiselta; 31. Valittaa myös sitä, että komission toiminnasta huolimatta ei ole toteutettu vakavasti otettavia kansallisten ja EU:n tutkimuspolitiikkojen yhdenmukaistamiseen tähtääviä toimia työryhmien avulla; 32. Pyytää avointa keskustelua olemassa olevien tai muiden työryhmien tavoitteista ja selvien yhteyksien perustamista olemassa olevien työryhmien ja vihreän kirjan toimintasuuntien välille; 33. Toteaa, että valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä mukaan tietotekniikan ja biotekniikan alat kasvavat, ja pitää valitettavana, että näihin aloihin ei kiinnitetty huomiota vihreässä kirjassa; uskoo myös, että ympäristöteknologioihin, nanoteknologioihin ja multimediatyyppisiin opetusohjelmiin olisi pitänyt kiinnittää enemmän huomiota; 34. Korostaa, että koetinkivenä tulee olemaan se, miten komissio onnistuu niiden täytäntöönpanossa, koska vihreä kirja sisältää yli 130 yksityiskohtaista ehdotusta, ja kehottaa kuulemaan Euroopan parlamenttia täysimääräisesti vihreän kirjan seurannan yhteydessä, myöhemmin tänä vuonna ilmestyvä toimintaohjelma mukaan lukien, ja pyytää komissiota tekemään ehdotuksen järjestelystä innovaatio-ohjelman kehitystä koskevan yhteistyön jatkumiseksi parlamentin kanssa; 35. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän mietinnön komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.