EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.03.1998 
KOM(1998) 95 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MAHDOLLINEN LAINANANTO 
BOSNIALLE JA HERZEGOVINALLE 
(komission esittämä) 

EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MAHDOLLINEN LAINANANTO 
BOSNIALLE JA HERZEGOVINALLE 
1. Johdanto 
Bosnian ja Herzegovinan (BiH) viimeaikaisen kehityksen vuoksi Ecofin-neuvosto 
pyysi 16. helmikuuta komissiota tutkimaan yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) 
kanssa pankin mahdollisuuksia myöntää lainoja tähän maahan. 
Humanitaarisen avun lisäksi BiH saa muiden entisten Jugoslavian tasavaltojen kanssa 
jälleenrakennustukea, joka perustuu 25 päivänä heinäkuuta 1996 annettuun neuvoston 
asetukseen N:o 1628/96 ja Phare-asetukseen. Koska BiH:n jälleenrakennustarpeet ovat 
kuitenkin erittäin kiireellisiä, komissio kannattaa sitä, että EIP:tä kehotettaisiin 
laajentamaan lainanantoaan BiH:lle ottaen samalla huomioon maan poliittisen, 
taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen erityispiirteet. EIP:n lainojen suuntaaminen 
tähän maahan on nähtävä erityisenä ja poikkeuksellisena toimenpiteenä, jonka päätavoite 
olisi edistää maan pikaista jälleenrakennusta ja samalla helpottaa alueen eri yhteisöjen 
välistä vuorovaikutusta ja yhdentymistä. 
EIP on ilmaissut periaatteellisen halukkuutensa aloittaa toimenpiteet BiH:ssa, jos 
neuvosto tekee virallisen päätöksen, jolla näille toimenpiteille annetaan yhteisön 
talousarviotakuu, ja jos pankin johtokunta tekee myönteisen päätöksen. EIP on ryhtynyt 
alustavaan työhön selvittääkseen, mille alueille pankin mahdolliset toimenpiteet tulisi 
kansainvälisen yhteisön useissa komission ja Maailmanpankin järjestämissä 
jälleenrakennuksen rahoittajien konferensseissa sovitun jälleenrakennusohjelman 
mukaisesti suunnata. 
2. Poliittinen, taloudellinen ja rahoituksellinen tausta 
2.1. Poliittinen tausta 
Daytonin/Pariisin rauhansopimuksessa, joka allekirjoitettiin 14. joulukuuta 1995, BiH 
määrättiin pysymään yhtenäisenä valtiona, jonka muodostaa kaksi yhteisöä, muslimien ja 
kroaattien federaatio ja serbitasavalta (Republika Srpska). Daytonin sopimuksen 
täytäntöönpanoon liittyy sotilaallisia ja siviilinäkökohtia, joilla rinnakkain edistetään 
luottamuksen ja vakauden palauttamista; edistymistä seuraa vuosittain järjestettävä 
rauhankonferenssi (Peace Implementation Council, PIC). Sotilaallisen puolen hoitaminen 
on onnistunut, mutta sotilaiden läsnäolo on edelleen tarpeen jonkin aikaa. Siviilipuolella 
täytäntöönpano on ollut paljon hitaampaa. Sitä koordinoi pääedustaja, jonka mandaattia 
jatkettiin viimeisessä PIC:n kokouksessa Bonnissa 9.-10. joulukuuta 1997. Daytonin 
sopimukseen myönteisesti suhtautuvan hallituksen nimittäminen serbitasavallassa on 
parantanut tämän osapuolen yhteistyöhalua kansainvälisen yhteisön kanssa, mikä tekee 
koko maan poliittiset ja taloudelliset näkymät paljon suotuisammiksi. 
Koska BiH:n ja Euroopan yhteisön välillä ei ole rahoitusyhteistyöpöytäkirjaa, jollaisessa 
tavallisesti määritellään EU:n yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa harjoittaman 
rahoitusyhteistyön kehys (tavoitteet ja edellytykset), EIP:n toiminnan BiH:ssa pitäisi olla 
^ 
yhdenmukaista unionin tässä maassa harjoittaman politiikan kanssa ja tukea 
Daytonin/Pariisin sopimuksen tavoitteita ja niistä seuraavia velvoitteita. 
2.2. Talouden kehitys 
Vuoteen 1995 BiH:n bruttokansantuote laski alle kolmannekseen sotaa edeltäneestä 
tasostaan ja oli 500 Yhdysvaltain dollaria asukasta kohden. Väestö oli 23 prosenttia 
pienempi kuin vuonna 1991, yli 50 prosenttia väestöstä oli joutunut siirtymään 
asuinseudultaan ja yli 1,2 miljoonaa asukasta pakenemaan ulkomaille, enimmäkseen 
EU:n jäsenvaltioihin. Omaisuutta ja infrastruktuuria oli tuhoutunut. Sodan loputtua 
ulkomaisen avustustoiminnan ruokkima talous elpyi voimakkaasti erityisesti 
federaatiossa. Reaalisen BKT:n kasvu oli vuonna 1996 koko maassa 50 prosenttia, mutta 
hidastui 30 prosenttiin vuonna 1997, koska rahoitusavun tulokin hidastui. Erityisesti 
serbitasavalta on kärsinyt itse aiheuttamastaan eristyksestä kansainvälisesti rahoitetusta 
jälleenrakennusohjelmasta ja saanut vain humanitaarista apua. Työttömyys on korkea 
sekä federaatiossa että serbitasavallassa (jopa 50 prosenttia), mikä on vakava uhka 
vakaudelle ja yhteiskuntarauhalle. Kauppataseen alijäämän (Kansainvälinen 
valuuttarahasto arvioi sen noin 2 miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi ja tuonnin peräti 2,7 
miljardiksi dollariksi vuonna 1997) huomioon ottaen on taloudellisen toiminnan ja 
työllisyyden elpyminen edelleenkin suurelta osin virallisen rahoitusavun saannin varassa. 
Vuonna 1995 kansainvälinen yhteisö vahvisti BiH:lle keskipitkän aikavälin 
jälleenrakennuksen ja rauhankehityksen toimintaohjelman, jonka loppusumma vuosiksi 
1996-1999 oli 5,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja ensisijaiset rahoituskohteet 
seuraavat: perusinfrastruktuuri, asuntojen rakentaminen, energia, televiestintä, liikenne 
sekä vesi- ja jätehuolto. Kolmen jälleenrakennuksen rahoittajien konferenssin jälkeen 
BiH oli saanut avustuksina 1,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 1997 loppuun 
mennessä. Siitä 45 prosenttia oli peräisin yhteisöstä ja jäsenvaltioista. Tammikuussa 
1998 neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä serbitasavallan uuden hallituksen 
muodostamiseen ja päätti heti tukea sitä myöntämällä talousarviosta 6 miljoonaa ecua 
hätäapua1 ja tutkia lisätuen mahdollisuuksia. Koska valtion kummankin yhteisön 
edellytykset toteuttaa sopimusta ovat heikot, neuvosto viimeisteli lisäksi äskettäin 
rahoitusasetuksen, jolla sen rahoitusapua BiH:lle hallinnoidaan. 
2.3. Ulkomailta tuleva rahoitus nyt ja tulevaisuudessa 
BiH:n ulkomainen velka arvioitiin vuoden 1996 lopussa 4,6 miljardiksi Yhdysvaltain 
dollariksi, mikä vastaa yli 160 prosenttia bruttokansantuotteesta. Koska maksamattomia 
ulkomaisia lainoja on kertynyt jo noin 2 miljardia Yhdysvaltain dollaria, viranomaiset 
ovat yrittäneet normalisoida suhteet ulkomaisiin velkojiin. Maksamattomat velat 
Kansainväliselle valuuttarahastolle selvitettiin joulukuussa 1995 ja Maailmanpankille 
kesäkuussa 1996. Heinäkuussa 1997 päästiin Lontoon klubiin kuuluvien velkojien kanssa 
sopimukseen yli yhden miljardin Yhdysvaltain dollarin velan uudistamisesta. 
Neuvottelujen Pariisin klubiin kuuluvien velkojien kanssa odotetaan päättyvän pien sen 
jälkeen kun viranomaiset pääsevät yksimielisyyteen Kansainvälisen valuuttarahaston 
tukemasta ohjelmasta. Maksamatta olevia EIP:n lainoja oli vuoden 1997 lopussa noin 6 
1 Katso Bosnia and Herzegovina: Implementation of the Priority Reconstruction Program, Status Report 
to the Donor Community, marraskuu 1997. 
3 
miljoonaa ecua (sakkokorot mukaanlukien), ja ne on myös selvitettävä Kansainvälisen 
valuuttarahaston tukeman ohjelman yhteydessä, ennen kuin EIP todella voi aloittaa 
toimintansa BiH:ssa. 
Mahdollisuudet päästä pikaiseen sopimukseen Kansainvälisen valuuttarahaston 
tukemasta ohjelmasta ovat viime aikoina parantuneet, mutta tyydyttävät ja keskenään 
johdonmukaiset valtion ja sen kahden yhteisön talousarviot vuodelle 1998 on vielä 
hyväksyttävä. Niihin sisältyy ulkomaisen velan hoidon automatiikan luominen. 
Kesäkuussa 1997 säädettiin useita keskeisiä lakeja, joilla luotiin yhteinen 
ulkomaankauppa- ja velkapolitiikka. BiH:n uusi keskuspankki aloitti toimintansa 
elokuussa 1997, ja suunnitelma uudesta yhteisestä valuutasta (vaihtokelpoisesta 
markasta) esiteltiin kaikille osapuolille tammikuussa 1998. Näistä saavutuksista 
huolimatta on tehtävä vielä paljon, jotta avoin ja markkinasuuntautunut talouspolitiikka 
saataisiin todella toteutetuksi ja varmistettaisiin avustusvarojen hyvä hallinnointi, 
avoimuus ja vastuullisuus. 
3. Pankin toimintamahdollisuudet 
3.1 Yleensä EIP toimii yhteisön ulkopuolella yhteisön ja kyseisen valtion välillä 
allekirjoitettujen pöytäkirjojen, yhteistyö- tai assosiaatiosopimusten pohjalta. Koska 
BiH:n ja yhteisön välillä ei ole rahoituspöytäkirjaa eikä sopimusta, ElP.n toiminnan 
BiH:ssa pitäisi olla sen politiikan mukaista, jota unioni suhteissaan tähän maahan 
harjoittaa. 
3.2 Pankin toiminta BiH.ssa edellyttää neuvoston päätöstä, joka 
perustamissopimuksen 235 artiklan mukaan on tehtävä komission ehdotuksen pohjalta 
Euroopan parlamentin kuulemisen jälkeen. Päätöksessä on myös selvitettävä yhteisön 
takausjärjestelyt sekä uuden sitoumuksen määrä. Neuvoston päätös osoittaa, että uusi 
lainanantovaltuus merkitsee lisäystä 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyssä neuvoston 
päätöksessä 97/256/EY myönnettyyn valtuuteen. 
EIP toiminta BiH:ssa olisi luonteeltaan poikkeuksellista. EIP:n lainoihin voitaisiin 
osoittaa noin 100 miljoonaa ecua omista varoista. Tätä määrää voitaisiin tarkistaa saadun 
kokemuksen perusteella. Tätä tarkoitusta varten komissio ja EIP esittävät neuvostolle 
kertomuksen, jossa arvioidaan tilanne viimeistään vuoden kuluttua mahdollisen 
neuvoston päätöksen voimaantulosta. 
3.3 Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusluotto-ohjelman laatiminen ja sen 
toteuttaminen ja sitä seuraavat järjestelyt ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan 
varmistaa BiH:n kyky maksaa lainat EIP:lle. Näihin järjestelyihin sisältyy laajan 
ulkomaisen avun hankkiminen, ja tämän avun lahja-asteen tulee olla korkea. 
3.4 Ottaen huomioon alhaisen tulotason ja BiH:n mahdollisuudet päästä IDA-
ohjelmiin EIP:n lainat voitaisiin joutua yhdistämään huomattavaan yhteisön 
talousarviosta myönnettävään avustukseen, jotta pankki voi toimia kannattavasti. Tämä 
avustus voisi olla korkotukea tai yhteisrahoitusta tai molempia tapauskohtaisesti. 
Lisäksi pankki voisi harkita tavallista useampia vapaavuosia. 
3.5 Erityisvaltuuksien myöntämistä koskevan päätöksen ja riittävien 
takuujärj estelyjen lisäksi pankin toiminta BiHrssa edellyttäisi myös kaikkien 
maksurästien selvittämistä (ks. kohta 2.3). 
7 
3.6 Pankki toimisi jälleenrakennuksen rahoittajien konferensseissa hyväksytyn 
jälleenrakennusohjelman puitteissa aloilla, joilla sen osallistuminen ja asiantuntemus ovat 
paikallaan, ja pyrkisi toiminnallaan tukemaan alueiden yhdentymistä. Pankin 
mahdollisesta rahoituksesta hyötyviä aloja voisivat olla yleinen infrastruktuuri, liikenne 
mukaanlukien (erityisesti teiden ja siltojen jälleenrakennus), energia, televiestintä, 
ympäristö (pääpaino vesi-, jätevesi- ja viemärihankkeissa). Myöhemmässä vaiheessa, kun 
rakenteelliset uudistukset on toteutettu, teollisuudenkin lainoittamista voitaisiin harkita. 
3.7 Pankin tukemien hankkeiden olisi täytettävä pankin lainakriteerit, erityisesti 
taloudellisen, teknisen ja rahoituksellisen toteutettavuuden osalta, ja niiden olisi oltava 
yhteisön oikeuden mukaisia. Lainoissa noudatettaisiin pankin tavanomaisia lainaehtoja. 
3.8 Muiden lainavaltuuksien osalta mahdolliset EIP:n BiH:lle myöntämät lainat 
olisivat takuurahastoasetuksessa säädettyjen järjestelyjen mukaisia. 
4. Päätelmä 
Edellä esitetyn perusteella ja jos neuvosto suhtautuu myönteisesti siihen, että EIP 
toteuttaa toimenpiteitä Bosniassa ja Herzegovinassa, komissio valmistelee 
päätösehdotuksen yhteisön talousarviotakauksen myöntämiseksi EIP:lle sen BiHrssa 
toteutettavia toimenpiteitä varten. 
j 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 95 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 10 01 
Luettelonumero : CB-C0-98-136-FI-C 
ISBN 92-78-31803-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
G