[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 6.7.2010

KOM(2010)361 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 arviointi

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 arviointi

JOHDANTO

Vuosi 2008 nimettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1983/2006/EY[1] Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi (jäljempänä ’teemavuosi’).

Teemavuoden ulkoisen arvioinnin toteutti ECOTEC Research and Consulting Limited. Tässä raportissa esitellään arvioinnista saadut päätelmät ja suositukset sekä komission vastaukset näihin tuloksiin. Arviointiin voi tutustua seuraavassa osoitteessa:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader

TEEMAVUODEN TAVOITTEET JA BUDJETTI

Vuoden järjestämisen taustalla oli Euroopan yhä lisääntyvän kulttuurinen monimuotoisuus, joka on seurausta EU:n laajentumisesta, työvoiman liikkuvuudesta yhtenäismarkkinoilla, vanhoista ja uusista siirtolaisuusvirroista sekä globalisaatiosta. Teemavuodella pyrittiin lisäämään tietoisuutta siitä, että Euroopan kulttuurinen monimuotoisuus on merkittävä voimavara, ja tukemaan oppimismahdollisuuksia erilaisista kulttuurikokemuksista sekä kansallisten rajojen yli että yhteisöjen sisällä.

Arvioinnissa eroteltiin teemavuoden kolme tavoiteryhmää:

Yleiset tavoitteet

- Esitellään kulttuurienvälistä vuoropuhelua, sen sisältöä, toimivia keinoja ja niiden syitä.

- Vaikutetaan mahdollisimman monen näkemyksiin ja asenteisiin.

- Vaikutetaan poliittisiin päättäjiin.

- Käynnistetään kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvä kestävä toimintaprosessi.

- Edistetään entistä jäsentyneempää vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnassa.

- Tarjotaan Euroopan asukkaille kulttuurienvälisen kanssakäymisen välineitä.

Erityistavoitteet

- Lisätään tietoisuutta kulttuurienvälisen vuoropuhelun käsitteestä, erityisesti nuorten keskuudessa.

- Lisätään kulttuurienvälistä vuoropuhelua tukevien EU-ohjelmien näkyvyyttä.

- Kartoitetaan parhaita toimintatapoja ja innovaatioita sekä levitetään niitä.

- Tuodaan esiin tapoja, joilla koulutuksessa ja viestinnässä voidaan kehittää kulttuurien keskinäistä ymmärrystä.

Toiminnalliset tavoitteet

- Edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua Euroopan tasoisilla tapahtumilla.

- Edistetään teemavuoden tavoitteita kansallisella ja alueellisella tasolla.

- Levitetään keskeisiä sanomia, jotka koskevat teemavuoden tavoitteita ja parhaita toimintatapoja.

- Arvioidaan teemavuoden valmistelua, sen tehokkuutta ja vaikutusta ja raportoidaan näistä.

Jotta nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa, seuraaviin toimenpiteisiin varattiin 10 miljoonan euron budjetti:

- Yhteisrahoitusta myönnettiin yhdelle kansalliselle hankkeelle kustakin jäsenvaltiosta kansallisen tai alueellisen tason toimintaa varten. Näiden hankkeiden toteutuksesta vastasi yleensä kunkin maan kansallinen koordinointielin. Avustukset myönnettiin suhteessa maan kokoon, jolloin niiden suuruus vaihteli Maltan 26 000 eurosta Saksan 252 000 euroon.

- Avoimen ehdotuspyynnön perusteella valittiin Euroopan lippulaivahankkeita. Ehdotuksia saatiin kolme sataa, joista seitsemälle hankkeelle myönnettiin yhteisrahoitusta kansainvälisiä tiedotustoimia varten. Näihin hankkeisiin osallistuvien eri maiden kumppaneiden määrä vaihteli viiden ja kahdenkymmenenkahden välillä. Keskimääräinen tuki oli 340 000 euroa.

- Yhteisön tason tiedotuskampanja toteutettiin yhteistyönä viestintäalan ulkoisen toimeksisaajan kanssa, ja siihen sisältyi www-sivusto ja tapahtumaohjelma. Kampanjassa tarjoutui resursseja myös kullekin kansalliselle koordinointielimelle, joka pystyi hyödyntämään viestintäalan toimeksisaajan kansallista toimipistettä.

- Teemavuoden avaus- ja päätöstapahtumien järjestämisestä vastasivat neuvoston puheenjohtajina toimineet Slovenia ja Ranska, jotka saivat tähän yhteisrahoitusta.

Teemavuoden logo ja tiedotusaineistoa saatiin maksutta organisaatioilta, jotka halusivat tuoda toimintansa teemavuoden tunnuksen alle.

Taulukossa annetaan tiivistelmä päätöksellä eri kohteisiin osoitetusta budjetista ja tosiasiallisesti myönnetyistä määristä.

Toimityyppi | Päätöksen mukainen budjetti, euroa | Myönnetty budjetti, euroa | Prosenttiosuus budjetista |

Kansalliset hankkeet | 3 000 000 | 2 993 830 | 30 |

Euroopan lippulaivahankkeet | 2 400 000 | 2 363 248 | 24 |

EU:n puheenjohtajavaltioiden järjestämät avaus- ja päätöstapahtumat | 600 000 | 600 000 | 6 |

Tiedotuskampanja, kysely- ja muut tutkimukset yhteisön tasolla (josta tuki kansallisille tiedotuskampanjoille) | 4 000 000 | 3 922 639 (1 254 033) | 40 (12) |

Teemavuoden budjetti yhteensä | 10 000 000 | 9 879 717 | 100 |

Komission lisäksi edellä mainittujen toimenpiteiden toteuttamiseen osallistuivat seuraavat keskeiset toimijat: kunkin jäsenvaltion nimeämä kansallinen koordinointielin (monissa tapauksissa kulttuuriministeriö), Euroopan lippulaivahankkeiden koordinaattorit ja niiden kumppanit, tiedotuskampanjan ulkoinen toimeksisaaja sekä lukuisat kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät.

ARVIOINTI

Menetelmät

Arviointi tehtiin viidentoista kuukauden jaksolla alkaen huhtikuusta 2008. Asiakirjojen tarkastelun lisäksi arvioijat tekivät viisikymmentä haastattelua komission henkilöstön, viestintäalan ulkoisen toimeksisaajan, lippulaivahankkeiden koordinaattoreiden, kansallisten koordinointielinten ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien keskuudessa ja toteuttivat neljä maakohtaista tapaustutkimusta. Kyselytutkimus tehtiin myös teemavuoden tapahtumien välittömille osallistujille, teemavuoden logon käyttäjille sekä niille 1 000:lle yhdistykselle tai yksityishenkilölle, jotka rekisteröityivät www-sivustolla teemavuoden kumppaneiksi.

Arvioijat tarkastelivat seuraavia viittä kriteeriä, joihin myös nyt käsillä oleva raportti pohjautuu: merkityksellisyys, ulkoinen johdonmukaisuus, tehokkuus, vaikuttavuus ja toiminnan kestävyys.

Arvioijien päätelmät

Teemavuodesta annettiin monin osin erittäin myönteinen arvio. Teemavuodella oli merkitystä sidosryhmien tarpeisiin ja Euroopan kulttuurisen monimuotoisen tiimoilta todettuihin haasteisiin nähden. Resurssien hallinto oli tehokasta, koska ns. kaksitahoisella toimintatavalla yhdistettiin voimakas Euroopan tasoinen tiedotuskampanja ja määrältään rajattu joukko lippulaivahankkeita hajautettuihin hankkeisiin sekä yhteen kunkin jäsenvaltion hankkeeseen. Teemavuodella onnistuttiin lisäämään yleistä tietoisuutta kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvistä kysymyksistä. Siinä saavutettiin tapahtumien kriittinen massa, onnistuttiin tuomaan sidosryhmät mukaan toimintaan ja annettiin kipinä lukuisille merkityksellisille toimille, jotka järjestettiin ilman suoraa rahoitusta.

Enemmän varauksia esitettiin siitä, missä määrin teemavuodella pystyttiin vaikuttamaan yleisiin asenteisiin tällä monitahoisella alalla. Sidosryhmien osallistuminen teemavuoteen oli erittäin voimakasta kulttuurialalla ja jossain määrin myös koulutusalalla, mutta tavoitteena ollut laaja monialainen toiminta ei toteutunut. Se, että laajoja rakenteellisia muutoksia (esim. hallintoelimissä) ei saavutettu, herättää epäilyksiä siitä, onko perusta riittävän vankka kestävälle kulttuurinvälistä vuoropuhelua koskevalle seurantatoiminnalle.

Näitä seikkoja selitetään yksityiskohtaisemmin jäljempänä.

Merkityksellisyys ongelmien ja sidosryhmien tarpeiden kannalta

Teemavuoden tavoitteet olivat merkityksellisiä todettujen ongelmien ja sidosryhmien tarpeiden kannalta. Erityisesti korostuu kansalaisyhteiskunnan, kuten Rainbow Platformin (nyt Platform for Intercultural Europe -järjestön jäsennelty vuoropuhelu[2]) voimakas osallistuminen teemavuoden valmisteluun, minkä ansiosta tarpeet ja tavoitteet vastasivat hyvin toisiaan. Sidosryhmät pystyivät helposti luomaan yhteyksiä teemavuoden ja erityisten kansallisten kysymysten välille, ja ne näkivät selkeästi kulttuurienvälisen vuoropuhelun merkityksen näiden kysymysten ratkaisussa.

Päätöksessä annettu tavoitteiden väljä määritelmä tarjosi jäsenvaltioille niiden tarvitsemaa joustavuutta, jolloin ne pystyivät räätälöimään toiminnan omien erityisolojensa mukaiseksi ja samalla kuitenkin pysymään yleisen tavoitteen yhteisesti sovittujen puitteiden sisällä. Osa sidosryhmistä katsoi, että selkeämmin ja keskitetysti määritellyt tavoitteet olisivat auttaneet teemavuoden täytäntöönpanon valmistelujen jäsentelyä.

Johdonmukaisuus nykyisiin ohjelmiin ja toimintalinjoihin nähden

Teemavuosi oli johdonmukainen nykyisiin ohjelmiin ja toimintalinjoihin nähden, selkeimmin kansainvälisellä ja Euroopan tasolla. Kulttuurienvälisyys on käsite, joka sisältyy moniin Euroopan tasoisiin ja kansainvälisiin politiikan aloihin, vaikka sitä ei aina ilmaista nimenomaan vuoropuhelun tarpeena. On laajalti tunnustettua, että kulttuurien välinen vuorovaikutus on edistyksen osatekijä, ja tämä kuvastuu myös Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön toimintalinjoissa. Synergiaetuja saatiin erityisesti Euroopan komission ja Euroopan neuvoston yhteistoimista, joihin kuului myös Monikulttuuriset kaupungit –hanke.[3]

Toimenpideohjelman tasolla kulttuurienvälinen vuoropuhelu sai paljon näkyvyyttä, vaikka termin sisältö vaihtelee jonkin verran. Hankkeita rahoitetaan eri ohjelmista, joihin kuuluvat Nuorisotoimintaohjelma, Kansalaisten Eurooppa, Kulttuuri ja Elinikäinen oppiminen.

On vaikeampaa arvioida, missä määrin teemavuosi oli kansallisten toimintalinjojen mukainen, sillä vain muutamassa – jos yhdessäkään – maassa on nimenomaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevia erityisiä toimintalinjoja. Joissakin maissa havaittiin, että teemavuoden asialista ja kansalliset toimintalinjat täydensivät toisiaan, ja eräissä muissa maissa todettiin, että esimerkiksi syrjimättömyyttä tai kulttuuria koskevat toimintalinjat eivät ainakaan olleet ristiriidassa teemavuoden kanssa.

Resurssien tehokas käyttö

Teemavuoden budjetti käytettiin tehokkaasti.

Euroopan ylikansalliset lippulaivahankkeet erotettiin kansallisista hankkeista, jolloin teemavuodessa voitiin liittää hajauttamisen edut (yksi Euroopan yhteisrahoitusta saava kansallinen hanke kussakin jäsenvaltiossa) Euroopan tasoiseen hanketoimintaan, joka toteutui seitsemässä lippulaivahankkeessa. Tässä kuvastui se, että kulttuurienvälistä vuoropuhelua tarvitaan sekä eri maiden välillä että maiden sisällä .

Melko suuri osa budjetista (lähes 40 %) osoitettiin suurimmaksi osaksi keskitettyyn viestintätoimintaan, jossa teemavuoden www-sivuston osuus painottui. Ulkoinen toimeksisaaja työskenteli komission kanssa, jotta voitiin valmistella yhteisön tasolla koordinoitu kampanja, joka on kuitenkin samalla jäsennelty eri jäsenvaltioissa ja johon sisältyy yhteinen graafinen asu, yhteistä tiedotusmateriaalia ja kullekin kansalliselle kampanjalle osoitettu www-sivujen osio. Eri maat pystyivät omien kansallisten tiedotussuunnitelmiensa tueksi hyödyntämään toimeksisaajan viestintäalan kumppaniverkostoa.

Osa sidosryhmistä olisi halunnut käyttöönsä suuremmat hajautetut viestintäbudjetit, mutta useimmissa tapauksissa raportoitiin, että yhteistyö kansallisten koordinointielinten ja paikallisen viestintäalan alihankkijan välillä oli sujunut hyvin.

Arvioijat päättelivät, että täysin hajautettu toimintatapa olisi voinut pienentää teemavuoden viestintäkampanjan vaikutusta ja että sopivin oli kaksitahoinen toimintatapa, jossa Euroopan tasoinen kampanja ja lippulaivahankkeet liittyivät toiminnan tietynasteiseen hajauttamiseen.

Jäsenvaltioiden odotettiin tarvittaessa rahoittavan omista resursseissaan toimia Euroopan tasolla yhteisrahoitettujen kansallisten hankkeiden täydentämiseksi. Se, missä määrin tällaista rahoitusta oli tarjolla, vaihteli suuresti. Pieni joukko maita tarjosi hankkeisiin ja tiedotustoimiin useiden miljoonien eurojen kansallisen budjetin. Toisissa ei ollut lainkaan tähän osoitettua budjettia, mutta ne pystyivät silti luomaan yhteistyötä kumppaniorganisaatioiden kanssa.

Vaikuttavuus

Sekä teemavuoden budjetista rahoitetut että jäsenvaltioiden täydentävillä resursseilla rahoittamat toimet vastasivat teemavuoden tavoitteita. Euroopan lippulaivahankkeissa luotiin yhteistyötä kumppanuussuhteiden kautta, jotka ulottuivat moniin maihin. Luovuus oli tärkein toiminnassa mukana olevia yhdistävä tekijä, ja hankkeiden tuotoksiin kuului yleensä cd- ja dvd-levyjä sekä uusien viestintätilojen käyttö. Kansalliset hanketoimet olivat monimuotoisempia. Niissä maissa, joissa on verrattain vähän kokemuksia monikulttuurisuudesta, toimissa keskityttiin lähinnä tiedottamiseen ja erilaisten kulttuurien esille tuomiseen. Jäsenvaltioissa, joilla on pidempi kokemus maahanmuutosta tai joissa kansalaisyhteiskunta tai viranomaiset pystyivät toteuttamaan hankkeita, pyrittiin usein nimenomaan tarjoamaan tilaisuuksia vuoropuheluun ja hyödyntämään nykyisiä verkostoja.

Kansallinen konteksti on erittäin merkittävä tekijä, kun teemavuoden vaikuttavuutta pyritään mittaamaan. Äärimmäisen vaihteleva kulttuuri- ja väestötausta, institutionaalinen rakenne ja julkishallinto sekä kansalaisyhteiskunnan kapasiteetti merkitsivät sitä, että jokaisen jäsenvaltion lähtötilanne oli aivan erilainen. Arvioijat korostavat teemavuoden aikana joissakin jäsenvaltioissa saavutettua edistymistä. Näissä maissa kansallinen konteksti oli sellainen, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu oli käsitteenä sangen tuore ja sen toteuttamisen tukena oli vähemmän rakenteita.

Teemavuoden aikana toteutui runsaasti toimintaa, joka ei saanut rahoitusta suoraan sen omasta budjetista. Kansallisten koordinointielinten tekemien arvioiden mukaan tapahtumia oli 8 000–10 000, joista kansalliset koordinointielimet järjestivät noin puolet siten, että tapahtumaan liittyi julkista rahoitusta. Loput tapahtumat eivät olleet kansallisten koordinointielinten valvonnassa.

Tapahtumien suuri määrä toi osaltaan joukkoviestinten huomiota ja helpotti viestintäyhteistyötä. Teemavuosi tuotti yli 11 500 lehtileikettä. Jäsenvaltioissa viestintäalan yhteistyö ulottui kansallisista televisio-ohjelmista ja sanomalehdistä (yleensä pienissä jäsenvaltioissa) aina eritysjulkaisuihin ja -ohjelmiin. Myös logon käyttäminen eri aloitteissa lisäsi teemavuoden näkyvyyttä. Arvioidaan, että logoa käytettiin 2 700 kertaa. Teemavuoden www-sivustolla, kunkin jäsenvaltion osuudet mukaan luettuina, oli 800 000 kävijää, ja sivuja avattiin yli 5 miljoonaa kertaa.

Teemavuoden keskeisiksi vaikutuksiksi todettiin seuraavat:

- Yleinen tietoisuus lisääntyi. Teemavuosi onnistui parhaiten kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevan tietoisuuden lisäämisessä, ennen kaikkea taide- ja kulttuuritoimien avulla. Toimilla esiteltiin melko laajalle yleisölle ja erityisesti nuorille eri tapoja, joilla kulttuurienvälinen vuoropuhelu voi tukea vahvaa taloutta ja tiiviitä yhteisöjä. Teemavuoden tapahtumiin suoraan osallistuneilta saatiin myönteistä palautetta, jossa korostui ”virvoittava” vaikutus, joka näihin tapahtumiin osallistumisella voi olla. Lähes 70 % vastaajista sanoi, että osallistuminen sai heidät ottamaan kulttuurienvälisen vuoropuhelun toisella tavalla huomioon toimintalinjoja ja strategioita suunniteltaessa. On paljon vaikeampaa arvioida, missä määrin teemavuodella vaikutettiin kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskeviin asenteisiin suurissa väestöryhmissä.

- Sidosryhmien lisääntynyt osallistuminen ja sitoutuminen, yhteyksien luominen kansalaisyhteiskunnan ja julkishallinnon eri sektoreiden välille. Tässä onnistuttiin parhaiten niissä jäsenvaltioissa, joissa keskityttiin työskentelemään aiempien verkostojen kanssa tai niiden pohjalta tai jollakin erityisalalla, usein koulutusalalla. Taide- ja kulttuurijärjestöt olivat vallitsevina ja niitä seurasi koulutusala. Muut alat, joilla kulttuurienvälisen vuoropuhelun olisi voitu odottaa nousevan näkyville, kuten urheilu sekä uskonto ja uskomukset, olivat useimmissa maissa suhteessa vähemmän edustettuina. Osoittautui vaikeaksi saavuttaa täysin monialaista teemavuotta, joka oli ollut alkuperäisenä tavoitteena.

- Toimintalinjat ja toimintatavat, joilla luodaan tai vahvistetaan toimenpiteitä, joissa selvästi otetaan huomioon kulttuurienvälinen vuoropuhelu. Esimerkkejä on ennen kaikkea kouluista: muutokset kieltenopetukseen; oppisuunnitelman uudistaminen kulttuurienvälisten taitojen tuomiseksi mukaan; opettajankoulutukseen liittyvät aloitteet sekä vuoropuhelut koulumaailman laajemman yhteisön, kuten perheiden, kanssa. Muita vaikutuksia ovat entistä paremmin integroitu koulutus-, nuoriso- ja urheilualan strategia sekä teemavuoden aikana perustettujen rahoitusvälineiden jatkaminen monissa jäsenvaltioissa taiteilijoiden ja kulttuurialan toimijoiden toteuttamien kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevien aloitteiden tueksi.

- Teemavuoden valmistelun aikana kukin jäsenvaltio laati kansallisen strategian[4], jossa kuvataan kansallinen tilanne ja painopisteet ja määritetään toimet, joilla kansalaisyhteiskunta ja viestintäsektori tuodaan mukaan toimintaan, jotta saavutetaan nuoret ja muut kohderyhmät. Tällaisen strategian valmistelu tapahtui monissa maissa ensimmäisen kerran, ja se osoittautui erityisen hyödylliseksi niissä jäsenvaltioissa, joissa kulttuurienvälinen vuoropuhelu ei ollut poliittisen asialistan kärjessä.

- Rakenteet. Näyttöä rakenteiden muuttumisesta ei saatu laajalti. Joitakin kiinnostavia esimerkkejä on kuitenkin: uudet kulttuurienvälisen vuoropuhelun yksiköt tai järjestelyt julkishallinnossa; ministeriöiden väliset komiteat, joilla helpotetaan monialaista yhteistyötä; työryhmät, joihin keskeiset sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunta, osallistuvat. Edistymistä havaittiin monissa maissa, joissa saatiin liikkeelle entistä jäsentyneempi vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa, mutta tämä ei koske kaikkia jäsenvaltioita.

Kestävyys

Kansallisen tilanteen erot johtavat siihen, että teemavuoden myönteisten vaikutusten jatkumisesta saadaan hyvin kirjava kuva. Joissakin jäsenvaltioissa teemavuoden perintöön sisältyy toimintalinjoja ja rakenteita. Tämä koskee yleensä maita, joissa jo ennen teemavuotta oli olemassa kulttuurienvälisen vuoropuhelun puitteet tai toimintasuunnitelma. Muualla teemavuoden vaikutukset ovat yleensä välittömämpiä ja kohdistuvat yksittäisiin ihmisiin, joten ne jäävät todennäköisesti lyhytaikaisiksi. Toiminnan jatkumisen näkymät ovat parhaimmat kouluissa. Monissa maissa on otettu selkeästi asialistalle uusia opettajankoulutushankkeita, opintosuunnitelmien uudistaminen sekä tiedotustoiminta.

Euroopan tasolla yksi teemavuoden selkeä vaikutus oli, että sillä osoitettiin kulttuurienvälisen vuoropuhelun merkitys useilla politiikan aloilla ja lisättiin tietämystä johdonmukaisuuden ja täydentävyyden tarpeellisuudesta eri aloilla, kuten kulttuurienvälisissä taidoissa, siirtolaislasten koulutuksessa ja kaupunkitason yhdennetyissä poliittisissa aloitteissa. Kulttuurialan lisäksi kulttuurienvälisen vuoropuhelun tarve ja sen edut korostuivat koulutuksen, työllisyyden, oikeuden ja turvallisuuden, ulkosuhteiden ja aluekehityksen toimintalinjoissa. Politiikantekijöiden viralliset ja epäviralliset verkostot, joita näiden toimen seurauksena syntyi, ovat todennäköisesti kestäviä, ja niiden ansiosta myös pysyvä tuki Euroopan tasoiselle kulttuurienväliselle vuoropuhelulle vaikuttaa todennäköiseltä.

Selkeänä viestinä tulee esiin se, että seurantatoimet ovat olennaisia, jos teemavuoden aikana saavutettu paikallinen, kansallinen tai Euroopan tason edistyminen halutaan säilyttää. Tältä osin annetaan kaksi keskeistä suositusta: tarjoamalla rahoitustukea ja/tai foorumi asiasta kiinnostuneille jäsenvaltioille olisi varmistettava, että teemavuoden materiaalien ja kokemusten käyttöä ja levittämistä jatketaan ja että EU-tasolla toteutetaan seurantaa.

PÄÄASIALLISET SUOSITUKSET – KOMISSION HUOMAUTUKSET

Arvioijat antoivat yksitoista suositusta komissiolle ja kuusi suositusta jäsenvaltioille. Näitä seurataan keskusteluissa, joita käydään jäsenvaltioiden kanssa vuoden 2010 toisella puoliskolla ja joissa käsitellään vuodesta 2011 käynnistyvän kulttuurialan seuraavan työsuunnitelman muotoilua. Yksi keinoista, joilla työsuunnitelma pannaan täytäntöön, on jäsenvaltioiden kesken tehtävä avoimen koordinointimenetelmän mukainen yhteistyö (asiantuntijaryhmät), jossa vertaillaan kokemuksia ja muotoillaan toimintalinjaehdotuksia Euroopan tai kansallisen tason toimintaa varten. Seuraavaa työsuunnitelmaa koskevat keskustelut tarjoavat mahdollisuuden selvittää, mitä jäljempänä annettavista suosituksista, voidaan tehokkaasti toteuttaa tämäntyyppisellä yhteistyöllä.

Tuetaan vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa

Annetaan esimerkiksi järjestelyjen avulla jatkuvaa tukea kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävälle jäsennellylle vuoropuhelulle.

Kulttuuri-ohjelmassa tuetaan tällaista jäsenneltyä vuoropuhelua sen lohkossa 2 ”Poliittiset rakenteet, jotka tukevat kulttuuriohjelmaa”. Tässä yhteydessä Platform for Intercultural Europe -organisaatio saa rahoitusta toimintakustannuksiaan varten. Tällaista vuoropuhelua tuetaan ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa liittymistä valmistelevalla tukivälineellä (”kansalaisyhteiskuntaa koskeva väline”).

Teemavuoden tuotosten ja tulosten käyttäminen

Pyritään varmistamaan, että teemavuoden tuotosten ja tulosten levittäminen ja hyödyntäminen on jatkuvaa ja systemaattista. Tätä varten tuetaan esimerkiksi Euroopan kulttuurienvälisen teemavuoden www-sivuston soveltuvien osien jatkamista, ja onnistuneen valokuvakilpailun ”Kulttuurit kadullani” pohjalta etsitään mahdollisuuksia kuvien käyttämiseksi soveltuvassa EU:n ja jäsenvaltioiden toiminnassa.

Teemavuoden www-sivusto on edelleen avoinna. Www-sivuston tiettyjen ominaisuuksien siirtäminen kulttuuria ja koulutusta käsitteleville Euroopan komission www-sivuille on käynnissä. Myös teemavuoden www-sivuston resursseja koskevaan osioon koottuja tuotoksia (opetusmateriaalit, dvd:t, käsikirjat jne.) siirretään parhaillaan kulttuuria ja koulutusta käsitteleville Euroopan komission www-sivuille. Kulttuurit kadullani -kilpailun kuvia on jo käytetty useissa komission julkaisuissa, ja kuvat ovat jatkuvasti jäsenvaltioiden ja kulttuurialan käytettävissä kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvissä aiheissa.

Tutkimus kulttuurienvälisen vuoropuhelun vaikutuksesta kouluissa

Harkitaan lisätutkimuksen tilaamista erityisesti kulttuurienvälisen vuoropuhelun vaikutuksesta kouluissa, sillä teemavuosi oli voimakkaasti suunnattu kouluihin ja pitkän aikavälin vaikutukset ovat todennäköisiä monissa maissa.

Kulttuurienvälisen vuoropuhelun vaikutusta kouluissa tarkastellaan edelleen elinikäisen oppimisen ohjelman tai tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelman erilaisissa alaohjelmissa.

Lisätyö koulutusalalla

Tarkastellaan erityisesti toimenpiteitä, joilla voidaan pitää yllä koulutusalalla teemavuoden aikana saavutettua edistymistä, esimerkiksi tukemalla ja helpottamalla osaamisen siirtämistä kulttuurienvälisen vuoropuhelun pedagogisista kysymyksistä, opetussuunnitelmien laatimisesta ja opettajankoulutuksesta.

Jäsenvaltioiden yhteistyötä jatketaan Koulutus 2020 -työohjelman strategisissa puitteissa asetettuja aihekohtaisia painopisteitä koskevan työn avulla. Tähän kuuluu erityisesti vuonna 2006 annetun elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskeva suosituksen täytäntöönpanotyö. Osaamisen siirtäminen vertaisoppimisen avulla on tämän prosessin ydinalaa. Merkittävä tekijä jäsenvaltioiden yhteistyössä on myös vuonna 2008 annettujen monikulttuurisia taitoja koskevien neuvoston päätelmien seurantatyö.

Opetusten siirtäminen

Tarkastellaan keinoja, joilla voidaan edistää ja stimuloida teemavuodesta saatujen opetusten siirtämistä jäsenvaltioiden välillä. Tähän käytetään esimerkiksi EU-tasoisia työryhmiä, joihin kuuluu viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien edustajia.

Koulutus- ja kulttuurialan asiantuntijaryhmät jatkavat tarvittaessa vertaisoppimista ja toimintasuositusten muotoilua koskevaa yhteistyötään avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti. Komissio tarkastelee keinoja, joilla voidaan helpottaa vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien välillä. Tässä voidaan käyttää esimerkiksi aihekohtaisia seminaareja.

Edistyksen seuranta ja siitä raportointi

Luodaan seuranta- ja raportointipuitteet, jotta jäsenvaltioiden edistymisestä kulttuurienvälisen vuoropuhelun alalla voidaan tehdä vertailevia arvioita. Tähän käytetään esimerkiksi nykyisiä koulutusalaa ja maahanmuuttajien kotouttamista koskevia seuranta- ja raportointiprosesseja.

Koulutusalalla komissio aikoo edelleen kehittää seurantatyötä maahanmuuttajataustaisten ja syntyperäisten opiskelijoiden saavutusten välisten erojen osalta. Seuranta liittyy neuvostossa kokoontuneiden koulutus-, nuoriso- ja kulttuuriministereiden 26. marraskuuta 2009 esittämään pyyntöön.

Yhteisön ohjelmien vahvistaminen

Tarkastellaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevien osien vahvistamista yhteisön ohjelmissa. Siihen käytetään vuosittaista ehdotuspyyntöprosessia, jotta aihekohtaisille hankkeille voidaan antaa paremmin yhteisrahoitusta. Tämä koskee erityisesti hankkeita, jossa painottuu koulutus-, kulttuuri- ja nuorisoalan sekä toisaalta julkisten palveluiden tai aktiivisen kansalaisuuden välinen monialainen yhteistyö.

Vuonna 2010 tarkastellaan laajemmin mahdollisuutta tarjota yhteisön ohjelmien kautta kohdennettua tukea monialaiselle yhteistyölle. Tarkastelu tehdään seuraavaa ohjelmasukupolvea koskevan avoimen kuulemisen yhteydessä.

Yhteistyö politiikan eri alojen välillä

Toimitaan yhdessä Euroopan komission muiden yksiköiden kanssa (sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sisällä että sen ulkopuolella). Näihin kuuluvat nuorisoala, elinikäinen oppiminen, työllisyys sekä koulutus. Tavoitteena on varmistaa, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu toimii selkeästi ja järjestelmällisesti EU:n ohjelmissa. Lisäksi komission muille yksiköille tarjotaan teemavuoden suunnittelusta ja täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia.

Vuonna 2010 järjestetään kuuleminen, joka koskee yhteisön ohjelmien seuraavaa sukupolvea, ja sen jälkeen ryhdytään laatimaan ohjelmaehdotuksia. Tällöin tarkastellaan keinoja, joilla kulttuurienvälinen vuoropuhelu voidaan toiminnassa priorisoida, esimerkiksi nykyistä johdonmukaisemman määrittelyn avulla.

Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa

Jatketaan työskentelyä keskeisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja UEFA:n kanssa, jotta toimintaa voidaan rakentaa jo nyt tehokkaasti toimivien strategisten kumppanuussuhteiden varaan.

Yhteistyö jatkuu keskeisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, kanssa Monikulttuuriset kaupungit -hankkeessa ja Euroopan naapuruusmaiden kanssa tehtävän ja niiden välisen yhteistyön puitteissa.

Vähemmän näkyvien alueiden tuominen mukaan

Tarkastellaan keinoja, joiden ansiosta voidaan paremmin edistyä tietyillä aloilla, joiden näkyvyys teemavuoden aikana oli vähäinen. Tällaisia ovat urheilu, epäsuotuisassa asemassa olevat yhteisöt ja julkiset palvelut. Keinoihin voi kuulua sopivien yhteistyökumppaneiden etsiminen hallinnosta ja kansalaisyhteiskunnasta.

Komissio tarkastelee keinoja, joilla aliedustetut alat voidaan vastaisuudessa tuoda mukaan aloitteisiin. Näitä voivat olla osaamisen siirtäminen alojen välillä yhteisön ohjelmien seuraavan sukupolven puitteissa.

Oppiminen tulevia Euroopan teemavuosia varten

Euroopan tulevien teemavuosien osalta otetaan huomioon seuraavat tekijät:

- Miten järjestelmällinen kolmivuotissykli liitetään Euroopan teemavuosiprosessiin (valmistelu – täytäntöönpano – seuranta), jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä valmistautuminen ja edistyminen?

- Miten tulevien teemavuosien tavoitteista saataisiin helpommin mitattavia?

Teemavuoden valmistelusta ja täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia on jaettu muille komission yksiköille, joita aihe koskettaa. Näitä ovat työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosasto, joka koordinoi Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuotta 2010, ja viestinnän pääosasto, joka koordinoi Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta 2011.

Arvioija antoivat myös kuusi suositusta jäsenvaltioille, sillä monilla näistä toiminta-aloista päävastuu kuuluu kansalliselle ja joissakin tapauksissa myös alueelliselle tai paikallistasolle. Suositusten mukaan kunkin jäsenvaltion olisi

- laadittava kansallinen kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskeva toimintasuunnitelma, jota tuetaan tutkimus- ja tilastopohjaisella näytöllä,

- annettava suuntaviivoja, joilla tuetaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevien strategioiden suunnittelua esimerkiksi urheilun, julkisten palveluiden ja aktiivisen kansalaisuuden alalla,

- otettava kulttuurienvälinen vuoropuhelu nykyistä paremmin huomioon eri aloilla, kuten julkisten palveluiden suunnittelussa ja tarjonnassa, jotta yhteisöjen yhteenkuuluvuutta ja sosiaalista osallisuutta voidaan edistää,

- autettava kansalaisyhteiskunnan järjestöjä kehittämään kapasiteettiaan kulttuurienvälisen vuoropuhelun käymiseksi, erityisesti jos kansalaisjärjestö on heikko; tähän kuuluu alan kartoittaminen, verkostojen kehittäminen ja koulutuksen tarjoaminen,

- osallistuttava EU-tasoisiin foorumeihin ja työryhmiin, joissa jaetaan tietoa, ohjataan politiikan laatimista ja nostetaan kulttuurienvälisen vuoropuhelun profiilia kansallisessa ja EU-tasoisessa politiikan suunnittelussa,

- harkittava kulttuurienvälisen vuoropuhelun etenemistä koskevan kansallisen seuranta- ja tarkastelujärjestelmän perustamista sekä soveltuvien indikaattoreiden määrittämistä.

KOMISSION PÄÄTELMÄT

Komissio hyväksyy arvioijien antaman yleisarvion teemavuodesta. Parhaiten teemavuodella onnistuttiin lisäämään tietoisuutta kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvistä kysymyksistä, erityisesti poliittisten päättäjien keskuudessa, ja tuomaan sidosryhmät mukaan toimintaan, ennen kaikkea taide- ja kulttuurialalla. Teemavuoden vaikutusta kulttuurienväliseen vuoropuheluun kohdistuviin asenteisiin on vaikeampi mitata, koska syvällisten yhteiskunnallisten muutosten mittaamiseen tarvittava aika on paljon pidempi ja koska tällaisiin asenteisiin vaikuttavat monitahoiset tekijät.

Teemavuoden seuranta edellyttää Euroopan komission, muiden EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan yhteisponnisteluja. Komissio asettaa luvussa neljä esitetyt arvioijien suositukset etusijalle ja keskittyy seurantatyössään seuraaviin:

- Se rohkaisee yhteistyötä ja saatujen opetusten siirtämistä jäsenvaltioiden välillä sekä kulttuurienvälisen vuoropuhelun kannalta merkittävillä politiikan aloilla toimivien asiantuntijoiden välillä. Avoin koordinointimenetelmä on keskeinen väline tällaisessa yhteistyössä ja teemavuoden tulosten ja tuotosten käyttämisessä. Saatuja opetuksia jaetaan myös muiden, teemavuoden toiminnassa aliedustettuina olleiden alojen kanssa. Euroopan neuvoston kanssa yhteinen Monikulttuuriset kaupungit –aloite tai ehdotettu romanitutkimuksen asiantuntijaverkosto tarjoavat nimenomaan mahdollisuuksia tällaiseen saatujen opetusten siirtoon ja yhteistyöhön.

- Komissio tarjoaa rahoitustukea hankkeille ja aloitteille, joissa käsitellään kulttuurienvälistä vuoropuhelua. EU:n seuraavan ohjelmasukupolven valmistelu tarjoaa tilaisuuden järjestää laaja kuuleminen, jossa käsitellään eri toimintamahdollisuuksia kulttuurienvälisen vuoropuhelun tukemiseksi, myös tukemalla eri politiikanalojen yhteistyötä. Komissio aikoo myös varmistaa, että kulttuurienvälisen vuoropuhelun asettaminen etusijalle tietyissä ohjelmissa näkyy myös selkeästi toiminnassa.

- Komissio tukee työtä koulutusalalla, jolla esimerkiksi elinikäisen oppimisen avaintaitoja ja opettajankoulutusta koskevat aloitteet liittyvät läheisesti kulttuurienväliseen vuoropuheluun.

Annetut suositukset auttavat osaltaan varmistamaan, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu säilyy EU:n poliittisen asialistan kärkipäässä. Kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen on yksi Euroopan kulttuuriagendan strategisista tavoitteista, ja EU:n toimielimet, jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunta jatkavat yhteisponnisteluja sen saavuttamiseksi. Teemavuosi lisäsi tietoisuutta ja ymmärrystä siitä, että alalla tarvitaan johdonmukainen ja monialainen toimintatapa. Tämä on vankka pohja, jolta voidaan rakentaa laajempaa yhteistyötä tavoitteen saavuttamiseksi.

[1] EUVL L 412, 30.12.2006, s. 44.

[2] http://www.intercultural-europe.org/

[3] http://www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/culture/Cities/Default_en.asp

[4] http://ec.europa.eu/culture/archive/dialogue/strategies_en.html