KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi avaruusvalvonnan ja -seurannan tukiohjelman perustamisesta /* SWD/2013/054 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi avaruusvalvonnan ja ‑seurannan tukiohjelman perustamisesta 1. Johdanto Muutamien viime vuosien aikana avaruusasioista vastaavat EU:n ministerit ovat käyneet poliittista keskustelua eurooppalaisen avaruusvalvontaa ja -seurantaa (SST) koskevan palvelun kehittämisestä. Näiden keskustelujen tuloksista, jotka mainitaan myös useissa neuvoston päätelmissä, käy ilmi, että jäsenvaltiot, satelliittioperaattorit ja muut sidosryhmät ovat yhtä mieltä siitä, että avaruusinfrastruktuuria on suojeltava, että eurooppalaisen SST-palvelun perustaminen tällaisen infrastruktuurin suojelemiseksi olisi toteutettava EU:n johdolla (Euroopan avaruusjärjestön teknisellä T&K-tuella) ja että palvelun olisi perustuttava olemassa olevaan kapasiteettiin, jota täydennetään uusilla resursseilla. Myös julkisuudessa tiedostetaan tarve suojella avaruusinfrastruktuureja ja sille annetaan täysi tuki (kolmen viime vuoden aikana on toteutettu kaksi laaja-alaista julkista kuulemista). 2. Ongelman määrittely 2.1. Euroopan keskeisten avaruusinfrastruktuurien turvallisuus ei ole taattu Avaruusjärjestelmät mahdollistavat monien sellaisten sovellusten käytön, jotka ovat keskeisellä sijalla jokapäiväisessä elämässä (tv, internet, GPS jne.). Niistä on tullut elintärkeitä myös EU:n toimintalinjojen täytäntöönpanolle. Galileo- ja EGNOS-ohjelmien myötä EU on pian itse yksi Euroopan suurimmista satelliittioperaattoreista. Avaruusalusten väliset törmäykset ja varsinkin avaruusalusten ja avaruusromun väliset törmäykset uhkaavat kuitenkin avaruusinfrastruktuureja yhä enenevässä määrin. Avaruusromusta on tullut vakavin uhka avaruustoimintojen kestävyydelle. Törmäysriskin lieventämiseksi on tarpeen tunnistaa satelliitit ja avaruusromu ja valvoa niitä, jotta satelliittioperaattorit voidaan hälyttää siirtämään satelliittejaan. Tämä toiminta eli avaruusvalvonta ja -seuranta (SST) on kansallisen turvallisuuden kannalta erittäin herkkä alue. Lisäksi SST on kaksikäyttötoiminto, joka voi palvella sekä siviili- että sotilaskäyttäjiä. SST-palvelu käsittää kolme perustoimintoa: – Tunnistustoiminto: tutkat ja teleskoopit avaruusalusten ja avaruusromun tunnistamiseksi ja jäljittämiseksi; – Analysointitoiminto: törmäystodennäköisyyden määrittäminen sekä avaruusesineiden ilmakehään paluun reitin määrittäminen; – Tiedotustoiminto: SST-tietojen levittäminen (esim. törmäysriskihälytykset ja varoitukset paluusta ilmakehään) satelliittioperaattoreille ja asianomaisille viranomaisille. Tällä hetkellä Euroopassa ei ole SST-palvelua: nykyinen tunnistuskapasiteetti on riittämätön ja hajanainen, analysointivalmiudet ovat erittäin rajalliset, eikä tiedotustoimintoa ole olemassa lainkaan. Myöskään kansainvälisellä tasolla ei ole sopivaa vaihtoehtoa – Yhdysvaltojen järjestelmä on liian epätarkka, eivätkä muut järjestelmät ole avoimia kansainväliselle yhteistyölle. 2.2. Avaruusromu lisää törmäysriskiä Viidenkymmenen viime vuoden aikana avaruuteen on laukaistu esineitä säännöllisesti. Tämä materiaali kiertää maata valvomattomasti erittäin suurella nopeudella ja muodostaa koko ajan kasvavan uhan avaruusalusten laukaisulle ja käytölle, koska se voi törmätä kiertoradalla olevaan muuhun romuun tai muihin avaruusaluksiin. Viimeisimpien arvioiden mukaan maata kiertävällä radalla on 16 000 luetteloitua esinettä, jotka ovat suurempia kuin 10 cm, ja 300 000–600 000 luetteloimatonta esinettä, jotka ovat suurempia kuin 1 cm. ESAn mukaan yli 1 cm:n suuruisten esineiden joukko kasvaa koko ajan, ja niitä on noin 1 miljoona vuonna 2020. Lisäksi arvioidaan, että kiertoradalla on yli 300 miljoonaa esinettä, jotka ovat suurempia kuin 1 mm. Nämä avaruusesineet sijaitsevat pääosin niillä ulkoavaruuden alueilla, jotka ovat kaupallisesti parhaiten hyödynnettävissä. Kaikkein varovaisimpien arvioiden mukaan (jotka perustuvat osaksi jäljitettäviin esineisiin) törmäysriski on tällä hetkellä yksi törmäys joka kolmas vuosi. 2.3. Törmäysten väistöliikkeet lyhentävät satelliittien käyttöikää Koska törmäysriskiä mahdollisesti jäljitettävissä olevan tai ei-jäljitettävissä olevan romun kanssa on vaikea ennakoida, satelliittioperaattorit joutuvat tekemään väistöliikkeitä lähelle saapuvasta avaruusromusta tehtyjen hälytysten perusteella. Jokainen väistöliike kuluttaa polttoainetta, mikä lyhentää satelliitin aktiivista käyttöikää tai edellyttää lisäpolttoaineen viemistä kiertoradalle, mikä lisää laukaisun kustannuksia. Kyseessä olevien esineiden sijaintia koskevat tiedot ovat epätarkkoja, ja siksi voidaan olettaa, että kaikki väistöliikkeet eivät ole välttämättömiä, mutta ne on tehtävä varmuuden vuoksi, mikä lisää kustannuksia. 2.4. Avaruusromun ja valvomattomien avaruusalusten paluu ilmakehään uhkaa EU:n kansalaisten turvallisuutta Avaruusalusten ja avaruusromun paluu ilmakehään muodostaa kasvavan uhan ihmisten turvallisuudelle ja terveydelle. Aktiivisten avaruusalusten paluu ilmakehään on valvottua (esim. Yhdysvaltojen Space Shuttle, venäläinen Sojuz ja European Automated Transfer Vehicle), mutta toimimattomat satelliitit ja avaruusromu palaavat ilmakehään valvomattomasti. On oleellista pystyä ennakoimaan esineen liikerata (mikä riippuu suuresti avaruusseurantajärjestelmän valvonta- ja seurantavalmiuksista), jotta voidaan lieventää ilmakehään paluuseen liittyviä riskejä. Koska satelliittien määrä kiertoradalla kasvaa jatkuvasti, myös valvomattomien ilmakehään paluiden voidaan odottaa lisääntyvän tulevina vuosina. 2.5. Avaruusromusta johtuvien vaarojen aiheuttamat arvioidut vuositappiot Saatavilla olevien tietojen ja markkinoiden kasvuarvioiden perusteella törmäyksistä ja törmäysten väistöliikkeistä (esimerkiksi satelliittien tuhoutumiset, satelliitin käyttöiän lyhentyminen tai satelliittitulojen menetys) johtuvan määrällisen vuositappion arvioidaan olevan yhteensä 140 miljoonaa euroa. Koska kiertoradalla olevien aktiivisten satelliittien määrän odotetaan kasvavan 50 prosentilla seuraavien kymmenen vuoden aikana, vuositappioiden voidaan arvioida kasvavan 210 miljoonaan euroon ensi vuosikymmenellä. Nämä kustannukset ovat hyvin todennäköisesti vain murto-osa mahdollisista muista kuin määrällisistä kustannuksista ja seurauksista, joita voi aiheutua, jos Euroopassa ei ole avaruusvalvonta- ja seurantavalmiuksia. Satelliitin tuhoutuminen voi aiheuttaa esimerkiksi tärkeän satelliittiviestintäkapasiteetin häiriön hätätilanteessa, mikä puolestaan voi johtaa ihmishenkien menettämiseen. 3. EU:n oikeus toteuttaa toimia ja toissijaisuuskysymysten analyysi SEUT-sopimuksen 189 artiklassa määrätään EU:n oikeudesta kehittää eurooppalainen avaruuspolitiikka, joka pohjautuu Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden aiempiin saavutuksiin. Lisäksi siinä annetaan Euroopan komissiolle selkeä valtuutus käyttää aloiteoikeuttaan. Avaruuspolitiikka on osa EU:n ja jäsenvaltioiden jaettua toimivaltaa. Sidosryhmien kanssa viime vuosina käydyissä keskusteluissa tuli selvästi esiin, että operatiivisen eurooppalaisen SST-palvelun perustaminen edellyttää EU:n panosta. Tämä näkemys perustuu EU:n jäsenvaltioiden ja ESAn jäsenmaiden avaruusasioista vastaavien ministereiden konsensukseen. Eurooppalaisella SST-palvelulla tulee olemaan turvallisuusulottuvuus, johon liittyvissä asioissa EU:lla, toisin kuin T&K-järjestöllä ESAlla, on valtuudet toimia. EU ei pyri korvaamaan yksittäisten jäsenvaltioiden eikä ESAn toteuttamia aloitteita. Se pyrkii täydentämään näitä toimia (erityisesti ESAn SSA-valmisteluohjelmaa) ja lisäämään koordinointia silloin, kun koordinointi on tarpeen yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n osallistuminen on välttämätöntä, jotta saadaan koottua tarvittavat investoinnit, joilla rahoitetaan avaruushankkeita, otetaan käyttöön hallinnointijärjestelyt, määritellään tietopolitiikka ja varmistetaan, että olemassa olevat ja tulevat resurssit saatetaan yhteen koordinoidusti ja tehokkaasti, millä taataan kaikkia eurooppalaisia sidosryhmiä hyödyttävä luotettava ja yhteentoimiva järjestelmä. Ehdotetulla EU:n toimella ei myöskään pyritä korvaamaan tai kaksinkertaistamaan nykyisiä kansainvälisiä tai monenvälisiä torjuntatoimia, koska näillä toimilla ei ratkaista käsillä olevaa ongelmaa vaan ainoastaan vähennetään avaruusromun määrän kasvua pitkällä aikavälillä. 4. Tavoitteet Ehdotetun aloitteen yleistavoite on varmistaa Euroopan talouksien ja yhteiskuntien moitteettoman toiminnan ja Euroopan kansalaisten turvallisuuden edellyttämien Euroopan ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien ja ‑palvelujen saatavuus ja turvallisuus pitkällä aikavälillä. Erityistavoitteet || Toiminnalliset tavoitteet (a) Vähentää eurooppalaisten avaruusalusten laukaisuun liittyviä riskejä; (b) Arvioida ja vähentää eurooppalaisten avaruusalusten törmäysriskejä kiertoradalla ja mahdollistaa se, että avaruusalusten operaattorit voivat parantaa torjuntatoimenpiteiden suunnittelua ja toteuttamista (esim. tarkemmat törmäyksen väistöliikkeet ja sellaisten tarpeettomien väistöliikkeiden välttäminen, jotka ovat itsessään vaarallisia ja lyhentävät satelliittien käyttöikää); (c) Seurata avaruusalusten tai niiden romun valvomatonta paluuta maan ilmakehään ja tuottaa kansallisille turvallisuus- ja pelastuspalvelusta / katastrofien hallinnasta vastaaville viranomaisille tarkempia ja tehokkaampia varhaisia varoituksia tavoitteena vähentää Euroopan kansalaisten turvallisuuteen ja terveyteen liittyviä mahdollisia riskejä ja lieventää mahdollisia keskeiselle maainfrastruktuurille aiheutuvia vahinkoja. || (a) Perustaa Euroopan tasolle operatiiviset avaruusvalvonta- ja seurantavalmiudet, jotka pohjautuvat olemassa oleviin eurooppalaisiin ja kansallisiin resursseihin ja joihin uudet resurssit voidaan integroida; (b) Ottaa käyttöön asianmukainen hallinnointirakenne; (c) Määritellä tietopolitiikan periaatteet ja ottaa ne käyttöön SST-tietojen käsittelemiseksi eurooppalaisen SST-palvelun kautta; (d) Määritellä ja ottaa käyttöön kaikille eurooppalaisille ja kansallisille julkisille ja yksityisille/kaupallisille toimijoille avoin SST-palvelu; (e) Varmistaa SST-palvelujen tarvittava laatu ja niiden tehokas ja kestävä toiminta; (f) Valvoa ehdotettujen operatiivisten SST-valmiuksien ja operatiivisten SST-palvelujen täytäntöönpanoa ja tehokasta toimintaa varmistamalla kestävä EU:n rahoitusosuus. 5. Toimintavaihtoehdot 5.1. Vaihtoehto 1: Perusskenaario: EU ei osallistu SST:n rahoittamiseen Perusskenaariossa EU ei osallistuisi mihinkään toimiin eikä tukisi millään tavalla (oikeudellisesti tai taloudellisesti) eurooppalaisen SST-palvelun perustamista tai toimintaa. Organisatoristen puitteiden puuttuessa olisi epätodennäköistä, että jäsenvaltioiden välille kehittyisi laajempaa yhteistyötä todellisten eurooppalaisten SST-valmiuksien ja operatiivisen eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseksi. Koska jäsenvaltiot eivät katso, että eurooppalaisen SST-palvelun kehittäminen voitaisiin antaa ESAn tehtäväksi, ei voida myöskään olettaa, että perusskenaarion toteutuessa Euroopan tasolle perustettaisiin operatiivinen SST-palvelu. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyön voi olettaa tällöin jäävän nykytasolle. Kansainvälisellä tasolla toteutetaan avaruusromun torjuntatoimenpiteitä, joilla pyritään estämään avaruusromun määrän eksponentiaalinen kasvu. Nämä aloitteet voivat olla tehokkaita ainoastaan pitkällä aikavälillä, eivätkä ne voi korvata lyhyen aikavälin torjuntatoimenpiteitä, kuten törmäyksen väistöliikkeitä koskevia toimia. 5.2. Vaihtoehto 2: Kumppanuuslähestymistapa – EU yhteisrahoittaa SST:n tiedotustoimintoa Tässä vaihtoehdossa törmäysriskiä pyrittäisiin alentamaan kolmin–viisinkertaisesti ja siten satelliittien toimintahäiriöistä tai tuhoutumisista johtuvaa taloudellista tappiota saman verran. Asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että tämän vähennyksen saavuttamiseksi tunnistustoiminto olisi toteutettava linkittämällä nykyiset resurssit ja käyttämällä niitä verkostona sekä lisäämällä tähän verkostoon 1 seurantatutka, 1 valvontatutka, 8 teleskooppia ja tietokeskus. Resurssit olisi linkitettävä turvatuilla yhteyksillä. Törmäyksen todennäköisyyden tai avaruusesineiden ilmakehään paluun reitin määrittämiseksi olisi perustettava analysointitoiminto. Lisäksi olisi perustettava tiedotustoiminto hälytysten tuottamiseksi ja SST-käyttäjiltä tulevien kyselyjen käsittelemiseksi. Tämä edellyttäisi EU:lta ja jäsenvaltioilta noin 60 miljoonan euron vuotuista kokonaisinvestointia (lisätietoja laskutavasta liitteessä V). Varovaisimpien arvioiden mukaan nykyiset vuositappiot, joiden arvioidaan olevan 140 miljoonaa euroa, vähenisivät 28–46 miljoonaan euroon. Tässä vaihtoehdossa operatiivinen eurooppalainen SST-palvelu perustettaisiin kumppanuutena niiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa, jotka omistavat oleelliset resurssit. EU määrittelisi oikeudellisen kehyksen eurooppalaisen SST-palvelun perustamiselle ja toiminnalle (nykyisten tunnistimien ja valmiuksien pohjalta ottaen huomioon tulevat tunnistimet ja valmiudet, jotka jäsenvaltiot mahdollisesti päättävät kehittää) sekä tietopolitiikan. Jäsenvaltioiden konsortio olisi vastuussa eurooppalaisten SST-valmiuksien tunnistus- ja analysointitoiminnoista. Tiedotustoiminto annettaisiin sellaisen operatiivisen yksikön/viraston vastuulle, jolla on todennetut tietoturvavaltuudet SST-tietojen käsittelemiseksi (esimerkiksi EU:n satelliittikeskus). Euroopan komissio ei osallistuisi päivittäiseen toimintaan, mutta varmistaisi SST:n toiminnallisten elementtien yleisen koordinoinnin. Konsortioon osallistuvat jäsenvaltiot ja EU yhteisrahoittaisivat eurooppalaisten SST-valmiuksien perustamisen ja toiminnan yleiskustannukset. Konsortio rahoittaisi kaikki tunnistustoimintoon (myös uusien resurssien kehittäminen) ja analysointitoimintoon liittyvät pääomainvestoinnit (arviolta 58 miljoonaa euroa vuodessa), kun taas EU myöntäisi rahoituksen tiedotustoiminnon perustamiselle ja toiminnalle (arviolta 2 miljoonaa euroa vuodessa). Palvelumaksun käyttöönottoa voitaisiin tarkastella aloitteen täytäntöönpanon arvioinnin yhteydessä. 5.3. Vaihtoehto 3: Kumppanuuslähestymistapa – EU yhteisrahoittaa tunnistus-, analysointi- ja tiedotustoimintojen verkostointia ja toimintaa Tämä vaihtoehto eroaa vaihtoehdosta 2 ainoastaan jäsenvaltioiden konsortion ja EU:n myöntämän rahoituksen jakautumisen osalta. Myös tässä vaihtoehdossa konsortioon osallistuvat jäsenvaltiot rahoittaisivat kaikki tunnistustoimintoon (myös uudet resurssit eli 1 valvontatutka, 1 seurantatutka, 8 teleskooppia ja tietokeskus) ja analysointitoimintoon liittyvät pääomainvestoinnit. Vaihtoehdossa 2 esitettyjen vastuiden lisäksi EU rahoittaisi eurooppalaisen SST-palvelun edellyttämien tunnistus- ja analysointitoimintojen ylläpito- ja toimintakustannukset. Kuten vaihtoehdossa 2, jäsenvaltioiden hankkimien uusien resurssien, jotka tarvitaan törmäysriskin vähentämiseksi tavoitteen mukaisesti kolmin–viisinkertaisesti, kustannusten arvioidaan olevan 50 miljoonaa euroa vuodessa. EU:n rahoitusosuus nousisi 10 miljoonaan euroon vuodessa. Vaihtoehdon 2 tavoin palvelumaksun käyttöönottoa voitaisiin tarkastella. 5.4. Vaihtoehto 4: SST:n kehittäminen ja hyödyntäminen EU:n johdolla (riskien vähentämiskerroin 3–5) Tässä vaihtoehdossa riskien vähentämiskerroin olisi sama kuin vaihtoehdoissa 2 ja 3, mutta hallinnoinnissa ja rahoituksessa esiintyisi mahdollisesti eroja, koska EU olisi järjestelmän omistaja ja rahoittaisi kaikki kustannukset. EU määrittelisi asiaa koskevan oikeudellisen kehyksen (myös tietopolitiikan) ja olisi vastuussa olemassa olevien kansallisten ja eurooppalaisten tunnistimien ja valmiuksien yhteensovittamiseksi ja SST-palvelujen tarjonnan varmistamiseksi tarvittavien rakenteiden kehittämisestä. Komissio olisi uusien SST-infrastruktuurielementtien omistaja. Myös tässä vaihtoehdossa edellytetään 1 valvontatutkan, 1 seurantatutkan, 8 teleskoopin ja tietokeskuksen hankintaa sekä olemassa olevien resurssien verkottamiseen tarvittavia voimavaroja. EU:n kokonaisrahoitus nousisi noin 60 miljoonaan euroon vuodessa. 5.5. Vaihtoehto 5: SST:n kehittäminen ja hyödyntäminen EU:n johdolla (riskien vähentämiskerroin 10) Vaihtoehdon 5 periaate on sama kuin vaihtoehdon 4, mutta siinä pyritään vähentämään törmäysriskiä ja siten myös arvioituja tappioita 10-kertaisesti. Tässä vaihtoehdossa edellytetään 2 valvontatutkan, 2 seurantatutkan ja 14 teleskoopin hankkimista sekä tietokeskusta, jotta voidaan parantaa eri käyttäjäryhmille tarjottavien palvelujen laatua ja tarkkuutta. Myös tämä vaihtoehto perustuu Euroopassa jo toiminnassa oleviin tunnistimiin. Rahoitus noudattaisi samoja periaatteita kuin vaihtoehdossa 4, mutta uusien resurssien määrä olisi kaksinkertainen. EU:n rahoitus voidaan arvioida 120 miljoonaksi euroksi vuodessa ajanjaksolla 2014–2020. 5.6. Yhteenveto sidosryhmien näkökannasta eri vaihtoehtoihin Sekä valmistusteollisuus että satelliittioperaattorit ovat vahvasti eurooppalaisten SST-valmiuksien perustamisen kannalla. Valmistusteollisuus kannattaa selkeästi vaihtoehtoa, joka takaa suurimmat investoinnit ja siten suurimman voiton teollisuudelle. Operaattorit ovat huolestuneita järjestelmän toimintakyvystä ja siitä, aiheuttaako tehokas järjestelmä niille lisäkustannuksia. Teollisuus ei ole ilmaissut erityistä kantaa hallinnointiin tai tietopolitiikkaan. Kaikki jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä SST-järjestelmän tarpeellisuudesta ja siitä, että sen olisi pohjauduttava olemassa oleviin resursseihin. Kaikki jäsenvaltiot niin ikään kannattavat vaihtoehdoissa 2–5 esitettyjä hallinnointimalleja. Yksi jäsenvaltio on ilmoittanut useissa yhteyksissä, että sen mielestä olisi suositeltavaa perustaa eurooppalainen yksikkö, joka vastaa tunnistus- ja analysointitoiminnoista, vaikka se hyväksyykin ehdotetun hallinnointimallin sillä edellytyksellä, että siinä taataan kaikkien konsortioon mukaan haluavien jäsenvaltioiden osallistumismahdollisuus. Kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät myös ehdotetun tietopolitiikan ja suhtautuvat myönteisesti siihen, että eurooppalainen yksikkö vastaisi tiedotustoiminnosta. Sotilasvalvonnassa olevat SST-tunnistimet ja SST-valmiudet omistavat jäsenvaltiot korostivat tietopolitiikan ja hallinnoinnin merkitystä, jotta kansalliset turvallisuuskysymykset voidaan ottaa huomioon. Turvallisuuskysymykset on otettu huomioon kaikissa vaihtoehdoissa. Toimintakyvyn kannalta jäsenvaltiot suosivat vaihtoehtojen 2–4 mukaista tehostettua suorituskykyä. Rahoituksen osalta jotkin jäsenvaltiot ovat huolissaan siitä, että EU:n rahoittaessa järjestelmän kokonaan investointien maantieteellinen tuotto ei jakautuisi enää maantieteellisesti tasaisesti, minkä ESA pyrki varmistamaan. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin tietoisia budjettirajoituksista, ja vaikka ne ovat avoimia kaikille ehdotetuille vaihtoehdoille, ne kannattavat vaihtoehtojen 3 tai 4 toteuttamista. 6. Vaikutusten arviointi 6.1. Vaihtoehdon 1 vaikutukset: perusskenaario 6.1.1. Strategiset vaikutukset Perusskenaariossa EU ei investoisi eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseen tai toimintaan. Tämä ei vaikuttaisi EU:n lippulaivaohjelmien Galileon ja Copernicuksen (GMES:n uusi nimi) toteuttamiseen, mutta mahdollisesti niiden turvallisuuteen ja kestävyyteen pitkällä aikavälillä. 6.1.2. Taloudelliset vaikutukset Havaittuja ongelmia ei ratkaistaisi, vaan ne todennäköisesti pahenisivat tulevina vuosina. Avaruustoiminnan ja avaruusromun määrän kasvaessa epäonnistuneista laukaisuista sekä satelliittien tuhoutumisista ja vahingoittumisista johtuvien taloudellisten tappioiden voi odottaa kasvavan. SST:hen liittyvä teollinen toiminta jäisi Euroopassa nykyiselle rajalliselle tasolle. 6.1.3. Yhteiskunnalliset vaikutukset Jos EU ei toteuttaisi toimia, tämän vaihtoehdon vaikutukset työpaikkojen luomiseen olisivat kielteiset, koska jäsenvaltiot eivät vaikuta halukkailta toteuttamaan merkittäviä SST:n kehittämistoimia ESAn puitteissa. Maan ilmakehään valvomattomasti palaavan avaruusromun aiheuttamiin turvallisuusuhkiin, joita käsiteltiin ongelman määrittelyä koskevassa kohdassa, ei puututtaisi eikä niitä lievennettäisi. Avaruustoiminnan lisääntyessä Euroopan kansalaisiin tai keskeiseen maahan sijoitettuun infrastruktuuriin kohdistuvat turvallisuusriskit lisääntyisivät. 6.1.4. Ympäristövaikutukset Kaikkien arvioiden mukaan avaruusromun määrä kasvaa jatkuvasti ja merkittävästi tulevaisuudessa (itse asiassa kukin avaruusesineiden välinen törmäys kasvattaa avaruusromun määrää eksponentiaalisesti). Niin kasvaa myös tarve toimia avaruusympäristön säilyttämiseksi. Mikäli EU ei toteuta toimia, mikään ei muutu. 6.2. Vaihtoehtojen 2, 3 ja 4 vaikutukset: 6.2.1. Strategiset vaikutukset Ehdotettujen hallinnointi- ja tietopolitiikkajärjestelyjen toteutuessa jäsenvaltiot voivat toimia aktiivisesti kansallisten turvallisuusetujensa suojelemiseksi. Vaihtoehdot pohjautuisivat nykyiseen kansainväliseen yhteistyöhön Yhdysvaltojen kanssa. Otettaessa käyttöön eurooppalaiset SST-valmiudet EU voisi periaatteessa tehdä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa tasavertaisena kumppanina ja vaikuttaa kehitykseen, jotta yhdessä voidaan parantaa SST:n suorituskykyä. Lisäksi näillä vaihtoehdoilla parannettaisiin Euroopan riippumatonta pääsyä avaruuteen ja valmiuksia tehdä itsenäisiä päätöksiä avaruusaluksiin liittyvissä operaatioissa. Nämä vaihtoehdot tarjoavat lisäksi käytännöllisen kehyksen SST:tä koskevalle eurooppalaiselle yhteistyölle, jota voidaan tarvittaessa laajentaa tulevaisuudessa lisätunnistimilla. 6.2.2. Taloudelliset vaikutukset Ehdotetulla aloitteella parannettaisiin eurooppalaisen SST:n kykyä havaita vaaralliset tilanteet ja tuottaa tarkempia SST-tietoja satelliittien laukaisua ja niiden toimintaa kiertoradalla varten. Tällöin riski menettää satelliitteja pienenisi ja törmäyksen väistöliikkeitä tehtäisiin vähemmän, mikä johtaisi taloudellisten tappioiden pienenemiseen. Nykyisellään 140 miljoonaksi euroksi arvioidut vuositappiot vähenisivät kolmin–viisinkertaisesti 28–46 miljoonaan euroon. Nämä vaihtoehdot pohjautuisivat olemassa oleviin SST-tunnistimiin ja asiantuntemukseen, ja niissä edellytetään uusien SST-tunnistimien kehittämistä. Vaihtoehdoissa esitettyjen uusien tunnistimien kehittämisellä olisi todennäköisesti kerrannaisvaikutuksia teolliseen toimintaan lisäten sitä 2,3-kertaisesti. Kun otetaan huomioon, että jo investoinnit uusiin resursseihin nousisivat noin 50 miljoonaan euroon vuodessa eli 350 miljoonaan seitsemän vuoden ajanjaksolla 2014–2020, teollisuudelle koituisi tuottoa arviolta 805 miljoonan euron verran. 6.2.3. Yhteiskunnalliset vaikutukset Ehdotetulla toimella palkattaisiin vähintään 50 henkilöä pysyvästi. Lisäksi sillä parannettaisiin Euroopan kykyä ennakoida avaruusesineiden liikerataa, minkä seurauksena voitaisiin parantaa maan ilmakehään palaavan avaruusromun valvontavalmiuksia. Koska valvomattomasti ilmakehään palaavien esineiden aiheuttamista aineellisista vahingoista ei ole määrällistä tietoa eikä siitä ole tehty tutkimuksia, tällä hetkellä ei voida arvioida näiden positiivisten seurausten määrällisiä vaikutuksia. 6.2.4. Ympäristövaikutukset Näillä vaihtoehdoilla lisättäisiin Euroopan kykyä seurata avaruusromun valvomatonta paluuta ilmakehään ja ottaa käyttöön yhtenäinen ja selkeä menettely tarkoituksenmukaisten ja ajantasaisten varoitusten antamiseksi kansallisille turvallisuusviranomaisille. 6.3. Vaihtoehdon 5 vaikutukset: SST:n kehittäminen ja hyödyntäminen EU:n johdolla (riskien vähentämiskerroin 10) 6.3.1. Strategiset ja hallinnolliset vaikutukset Edellä mainittujen vaihtoehtojen strategisten vaikutusten lisäksi vaihtoehdolla 5 lisättäisiin selvästi EU:n strategisia mahdollisuuksia vahvistaa ja tehostaa SST:hen liittyvää yhteistyötä muiden avaruusvaltioiden (erityisesti Yhdysvaltojen) kanssa vakiintuneiden poliittisten kanavien kautta. Tässä vaihtoehdossa EU pystyisi valvomaan täysipainoisesti eurooppalaisten SST-valmiuksien perustamista, ja sillä varmistettaisiin, että aloite on avoin kaikille osallistumisesta kiinnostuneille EU:n jäsenvaltioille. 6.3.2. Taloudelliset vaikutukset Tämän vaihtoehdon mukainen EU:n SST-ohjelma edellyttää uusien SST-resurssien kehittämistä/hankkimista noin 810 miljoonalla eurolla ajanjaksolla 2014–2020. Investoinneilla on todennäköisesti kerrannaisvaikutuksia lisäten teollista toimintaa noin 2,3-kertaisesti. Tämä tuottaisi suoraan ja välillisesti 1 863 miljardin euron teollisen liikevaihdon. Jos käytetään samaa lähestymistapaa kuin vaihtoehdossa 3 taloudellisten tappioiden vähentymisen arvioimiseksi, vaihtoehdon 5 voidaan arvioida vähentävän ongelman määrittelyä koskevassa kohdassa määritettyjä riskejä 10-kertaisesti tai enemmän. Tämä tarkoittaisi törmäyksistä johtuvien arvioitujen vuositappioiden mahdollista vähentymistä 14 miljoonaan euroon nykyisestä arviolta 140 miljoonasta eurosta. 6.3.3. Yhteiskunnalliset vaikutukset Tämän vaihtoehdon toteutuessa tekniikan ja tietojen analysoinnin alalla voisi syntyä noin 100 uutta pysyvää työpaikkaa ympäri Eurooppaa. Vaihtoehtojen 2, 3 ja 4 tavoin tälläkin vaihtoehdolla parannettaisiin Euroopan kykyä ennakoida avaruusromun paluutta maan ilmakehään. Vaihtoehdolla 5 Euroopan kansalaisille ja keskeiselle maahan sijoitetulle infrastruktuurille aiheutuvia turvallisuusriskejä voidaan mahdollisesti vähentää vielä enemmän. 6.3.4. Ympäristövaikutukset Vaihtoehtojen 2–4 tavoin tällä vaihtoehdolla vahvistettaisiin Euroopan valmiuksia seurata avaruusromua ja välttää törmäyksiä ja siten lieventää uuden avaruusromun muodostumisriskiä. Vaihtoehdon 5 avulla voitaisiin havaita 3–5 cm:n suuruinen avaruusromu, jota ei tähän mennessä ole luetteloitu. Tämä lisäisi huomattavasti Euroopan valmiuksia hallita avaruusromupilviin ja niiden leviämiseen matalalla kiertoradalla pitkällä aikavälillä liittyviä riskejä. Vaihtoehtojen vertailu ja päätelmät: || Vahvuudet || Heikkoudet Vaihtoehto 1: Perusskenaario || Yhdysvallat tarjoaaa rajallisia palveluja maksutta. Julkiset varat voidaan ohjata muille painopistealueille. || Törmäysriski säilyy ja pahenee. EU ei kykene suojaamaan keskeisiä avaruusinfrastruktuureja. Negatiivisia strategisia, taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia. Ei täytä jäsenvaltioiden eikä teollisuuden odotuksia. Vaihtoehto 2 || Tavoitteena on vähentää törmäysriskiä kolmin–viisinkertaisesti. Positiivisia strategisia, taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia. Monet jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet halukkuudestaan kehittää lisäresursseja SST:lle EU:n johdolla toteutettavan SST-aloitteen puitteissa. Vaihtoehdon toteutuessa jäsenvaltiot uskovat omien resurssien kehittämiseen tehtyjen investointien hyödyttävän niiden omaa teollisuutta. || Vaihtoehto edellyttää huomattavaa rahoitusta sekä EU:lta että jäsenvaltioilta, jotka ovat halukkaita kehittämään uusia resursseja. Vaikka onkin näyttöä siitä, että jotkin jäsenvaltiot ovat todellakin tämän vaihtoehdon kannalla ja haluavat kehittää uusia resursseja, EU:lla ei ole täyttä määräysvaltaa eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseen tarvittavaan rahoitukseen. EU:n investoinnit eivät kata merkittävää osaa kustannuksista, jotka liittyvät suoraan eurooppalaisen SST:n perustamiseen, eli tunnistus- ja analysointitoimintoa. Ei täytä jäsenvaltioiden odotuksia siitä, että EU kattaisi vähintään eurooppalaisen SST-palvelun operatiiviset kustannukset, minkä vuoksi investoiminen ei ole jäsenvaltioille tarpeeksi houkuttelevaa. Vaihtoehto 3 || Vaihtoehdon 2 tavoin tavoitteena on vähentää törmäysriskiä kolmin–viisinkertaisesti. Positiivisia strategisia, taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia. Monet jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet halukkuudestaan kehittää lisäresursseja SST:lle EU:n johdolla toteutettavan SST-aloitteen puitteissa. Vaihtoehdon toteutuessa jäsenvaltiot uskovat omien resurssien kehittämiseen tehtyjen investointien hyödyttävän niiden omaa teollisuutta. Vaihtoehto täyttää jäsenvaltioiden odotukset siitä, että EU kattaisi vähintään eurooppalaisen SST-palvelun operatiiviset kustannukset. || Vaihtoehdon 2 tavoin vaihtoehto edellyttää huomattavaa rahoitusta sekä EU:lta että jäsenvaltioilta, jotka ovat halukkaita kehittämään uusia resursseja. Vaikka onkin näyttöä siitä, että jotkin jäsenvaltiot ovat todellakin tämän vaihtoehdon kannalla ja haluavat kehittää uusia resursseja, EU:lla ei ole täyttä määräysvaltaa eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseen tarvittavaan rahoitukseen. Vaihtoehto 4 || Tavoitteena on vähentää törmäysriskiä kolmin–viisinkertaisesti. Positiivisia strategisia, taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia. Vaihtoehto antaa EU:lle käytännössä täyden määräysvallan eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseen tarvittavaan rahoitukseen. Jotkin jäsenvaltiot toivoisivat suurempaa EU:n rahoitusosuutta, koska se takaisi EU:n omistaman SST-palvelun perustamisen ja antaisi niille mahdollisuuden investoida lisää joko SST:hen tai muihin avaruushankkeisiin. || Ainoana rahoittajana EU:lla on suurempi vastuu koko järjestelmästä, ja sen on valvottava erityisesti uusien resurssien hankintaa. Koska EU:lta SST:lle myönnettävä rahoitus on otettava käyttöön muista lähteistä, vaihtoehdon toteuttamiseen tarvittavat varat merkitsisivät huomattavia paineita kyseisille lähteille. Vaihtoehto 5 || Tavoitteena on vähentää törmäysriskiä 10-kertaisesti. Vaihtoehdon strategiset, taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset ovat positiivisimmat. Vaihtoehto antaa EU:lle käytännössä täyden määräysvallan eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseen tarvittavaan rahoitukseen. Jotkin jäsenvaltiot toivoisivat suurempaa EU:n rahoitusosuutta, koska se takaisi EU:n omistaman SST-palvelun perustamisen ja antaisi niille mahdollisuuden investoida lisää joko SST:hen tai muihin avaruushankkeisiin. || Ainoana rahoittajana EU:lla on suurempi vastuu koko järjestelmästä, ja sen on valvottava erityisesti uusien resurssien hankintaa. Koska EU:lta SST:lle tuleva rahoitus on otettava käyttöön muista lähteistä, tämän vaihtoehdon toteuttamiseen tarvittavat varat voidaan ottaa käyttöön vain tekemällä merkittäviä leikkauksia muihin ohjelmiin, mikä edellyttäisi vaikeaa vaihtokauppaa. Eri vaihtoehtojen tehokkuutta, vaikutuksia ja yhtenäisyyttä vertaillaan tarkemmin vaikutustenarviointiraportissa. 7. Seuranta ja arviointi Aloitteesta laaditaan väli- ja jälkiarviointi. Seurannan osalta komissio varmistaa, että ehdotetun aloitteen puitteissa tehdyissä avustussopimuksissa tai muissa sopimuksissa määrätään komission suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta tarvittaessa paikan päällä tehtävien tarkastusten, otantatarkastusten ja tilintarkastustuomioistuimen tekemien tarkastusten muodossa. Rahoitusvalvonnan lisäksi komissio ottaa käyttöön järjestelyt, joilla varmistetaan SST-palvelujen jatkuva hyvä laatu. Tämä toteutetaan sekä mittaamalla käyttäjien tyytyväisyyttä että teknisillä tarkastuksilla. Vaikutustenarviointiraportissa esitetään taulukko tavoitteista ja niitä vastaavista indikaattoreista. Petostentorjunnan varmistamiseksi ehdotetaan, että EU:n rahoitusosuus myönnetään avustussopimuksina, joihin komissio voi soveltaa asiamukaista rahoitusvalvontaa.