. FI   
 FI  
 EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel XXX   
[…](2011) XXX  luonnos 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista 
  
Oheisasiakirja 
EHDOTUKSEEN EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI
Euroopan rajavartiointijärjestel män (Eurosur) perustamisesta 
 
 
 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
Tämän vaikutusten arvioinnin on laatinut sisäasioiden pääosasto ja se liitetään Euroopan 
rajavartiointijärjestelmän (Eurosur) peru stamisesta annettuun säädösehdotukseen.  
 Eurosur voidaan määritellä toime npidekokonaisuudeksi, jolla lisätään 
rajavalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa kansallisella ja Euroopan 
tasolla sekä toteutettaessa yhteistyötä naa purissa sijaitsevien kolmansien maiden kanssa. 
Tämän ansiosta kyseisten viranomaisten til annetietoisuus ja reaktiokyky lisääntyvät 
merkittävästi laitonta muuttoliiket tä ja rajat ylittävää rikollis uutta torjuttaessa. Eurosuria 
olisikin tarkasteltava osana yhdennetyn eur ooppalaisen rajaturvallisuusmallin asteittaista 
käyttöönottoa.   Vuosina 2008–2011 toteutettu työ Eu rosurin kehittämiseksi, testaa miseksi ja asteittaiseksi 
käyttöönottamiseksi perustuu komi ssion tiedonannossa vuonna  2008 esitettyyn 
etenemissuunnitelmaan
1. Eurooppa-neuvosto totesi kesäkuus sa 2011 antamissaan päätelmissä, 
että Eurosuria on kehitettävä ensi tilassa edel leen, jotta se voitaisii n ottaa käyttöön vuoteen 
2013 mennessä ja jäsenvaltioiden rajavartioinni sta vastaavat viranomaiset voisivat jakaa 
operatiivisia tietoja ja parantaa yhteistyötä.  
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Rajavartioinnin yleiset ongelmat 
Laiton muuttoliike 
Laiton muuttoliike aiheuttaa merkittävästi painetta EU:n  ulkorajoilla. Vuoden 2011 
ensimmäisen puolivuotisjakson ai kana havaittiin 74 300 luvatont a rajanylitystä, joista yli 
96 prosenttia Espanjan, Malta n, Italian ja Kreikan ulkorajo illa. Huolimatta Frontexin 
koordinaatiotyöstä jäsenvaltio iden rajavalvontaviranomais illa on usein ongelmia sopia 
yhteisestä lähestymistavasta, ja asianmukais en operatiivisen toiminnan käynnistäminen vie 
runsaasti aikaa. 
Merellä menetetyt ihmishenget 
Pienten merikelvottomien veneiden käytön v uoksi Afrikan ja Kanari ansaarten välisellä 
Atlantilla ja Välimerellä hukkuneiden maahanpyrkijöiden määrä on lisääntynyt 
räjähdysmäisesti. Näitä traagisia kuolemia o lisi pystyttävä vähentämään merkittävästi. 
Rajat ylittävä rikollisuus 
Maahanpyrkijöiden sala kuljetukseen osallistuva t rikollisverkostot käyttävät usein samoja 
reittejä ja menetelmiä rajat ylittävään ri kolliseen toimintaan, esimerkiksi ihmis- ja 
huumekauppaan. Rajavalvonta- ja  poliisiviranomaisten väli sen yhteistyön paraneminen 
edistää merkittävästi tällaisten vaka vien rikosten torjuntaa ulkorajoilla. 
                                                 
1  KOM(2008) 68 lopullinen , 13.2.2008 (Euros uria koskeva etenemissuunnitelma). 
 
FI 3   FI 2.2. Rajavartioinnin erityisongelmat 
Vaihtaessaan laittoman maahantulon ja rajat y littävän rikollisuuden reittejä ja menetelmiä 
rikollisverkostot ovat monista syistä usein nope ampia ja joustavampia kuin jäsenvaltioiden 
viranomaiset reagoidessaan muuttuneisiin olosuhteisiin. 
Riittämätön viranomaisten välinen yhteistyö kansallisella tasolla 
Eräissä jäsenvaltioissa jopa kuusi eri virano maista työskentelee suoraan merirajojen 
vartioinnin parissa. Toisissa jäsenvaltioiss a on otettu käyttöön yhtenäinen kansallinen 
vartiointijärjestelmä, mutta tois issa on monta rinnakkaista järjes telmää, joiden välillä ei ole 
selkeitä sääntöjä ja menettelyjä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa varten. 
Riittämätön tiedonvaihto jäsenvaltioiden kesken 
Rajavartioinnin koordinointi ei ole puutteellista pelkästään jo issakin jäsenvaltioissa, vaan 
myös eri jäsenvaltioiden välill ä, koska niillä ei ole kunnollis ia menettelyjä, verkostoja tai 
viestintäkanavia tiedonvaihtoon. 
Riittämätön yhteistyö naapurissa sija itsevien kolmansien maiden kanssa 
Maahantulijoiden aiheuttama paine asetta a merkittäviä haasteita myös Välimeren 
etelärannikolla sijaitseville kolmansille maille. Tämän vuoksi on tarpeen tehdä tiiviimpää yhteistyötä laittomien maahantulijoiden  alkuperä- ja lähtömaiden kanssa. 
Riittämätön meritilannetietoisuus 
Niin laittomien maahantulijoiden kuin huumeidenkin salakuljettamiseen käytetyt pienet puu- 
ja lasikuituveneet ovat haaste lainvalvontaviranomaisille, koska  niitä on hyvin vaikea havaita, 
tunnistaa ja jäljittää avomerellä. 
2.3 Eurosuria koskevan säädösehdotuksen lähtökohta 
Eurosur-hanke on ollut käynnissä vuodesta 2008. Siinä on jo edistytty merkittävästi ja saman 
vauhdin odotetaan jatkuvan.  
3. T
OISSIJAISUUSANALYYSI  
3.1. Oikeusperusta 
Eurosuria koskeva säädösehdotus perustuu Eu roopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
77 artiklan 2 kohdan d alakohtaan  ja sillä kehitetään Sche ngenin säännöstön määräyksiä. 
3.5. Toissijaisuusperiaate 
Eurosurin osalta seurataan toissijaisuusperiaatteen  mukaisesti hajautettua lähestymistapaa, ja 
Eurosur-yhteistyö perustuu rajavalvonnan kansallisten koordinoin tikeskusten työlle. 
Tarkoituksena on käyttää mahdollisimman paljon olemassa olevia järjestelmiä sekä uutta tekniikkaa. 
 
FI 4   FI 4. TAVOITTEET  
4.1. Yleistavoitteet 
Eurosurin myötä perustetaan tiedonvai hto- ja yhteist yöväline, jolla 
 1) hallitaan osaltaan muuttovirtoja vähentämällä  niiden laittomien maahantulijoiden määrää, 
jotka saapuvat Schengen- alueelle havaitsematta, 
2) suojataan ja pelastetaan ihmishenkiä ulkoraj oilla vähentämällä merellä menehtyneiden 
maahanpyrkijöiden määrää, 
3) lisätään Euroopan unionin sisäistä turvallis uutta estämällä vakavia rikoksia Schengen-
alueen ulkorajoilla. 
4.2. Erityiset ja toimi nnalliset tavoitteet 
Eurosurilla lisätään yleistavoitteid en saavuttamiseksi jäsenvaltioiden 
rajavalvontaviranomaisten ja Frontexin tilannetietoisuutta  ja reaktiokykyä . 
1) Tilannetietoisuus:  
a. parannetaan viranomaisten vä listä yhteistyötä yksinkertai stamalla rakenteita ja 
liittämällä lainvalvonta-alan järjestelmiä toisiinsa, 
b. käytetään datafuusiota yhdessä  nykyaikaisten teknisten valm iuksien kanssa erityisesti 
pienten alusten havaitsemiseen ja jäljittämiseen, 
c. vaihdetaan monialaisia tietoja muiden meri alan toimijoiden, esimerkiksi liikenteen, 
tullin, kalastuksenvalvonnan ja puolustusvoimien toimijoiden, kanssa, 
d. parannetaan tiedonvaihtoa n aapurissa sijaitsevien kol mansien maiden kanssa. 
2) Reaktiokyky:  
a. vaihdetaan tietoa ja tieduste lutietoa, jolloin siirrytään tiedusteluun ja riskianalyysiin 
perustuvaan lähestymistapaan, 
b. hallitaan henkilöstöä ja  resursseja tehokkaasti, 
c. mitataan ja arvioidaan rajavartiointitoimien vaikutuksia.  
5. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Tässä vaikutusten arvioinnissa  pyritään selvittämään, miten  Eurosurin eri osat olisi pantava 
täytäntöön. Tätä varten on yks ilöity kolme toimintavaihtoeh toa sen mukaan, onko noudatettu 
lähestymistapa   
 täysin hajautettu  (toimintavaihtoehto 1),  
 osittain keskitetty  (toimintavaihtoehto 2) vai  
 täysin keskitetty  (toimintavaihtoehto 3). 
  
Erityisesti olisi arvioitava, mitä vastuualueita kansallisille koordinointikeskuksille  olisi 
annettava. Näitä ovat esimerkiksi  
 meri- ja maarajojen vartioinnin koordinointi  (toimintavaihtoehto 1.1 ), 
 meri- ja maarajojen vartioinnin johdon ja valvonnan toimivalta  (toimintavaihtoehto 
1.2), 
 rajavalvonnan2 johdon ja valvonnan toimivalta  (toimintavaihtoehto 1.3 ). 
  
                                                 
2  Maa-, meri- ja ilmarajojen vartiointi ja rajatarkastukset rajanylityspaikoilla. 
 
FI 5   FI Eurosur-verkoston  perustamisen eri toimintavaihtoehdoissa otetaan huomioon, käyttävätkö 
kansalliset koordinointikeskuks et ja Frontex verkostoa 
 
 hajautetusti turvallisuusluokittelemattoman  tiedon vaihtoon ( toimintavaihtoehto 
2.1), 
 hajautetusti turvallisuusluokitellun  tiedon vaihtoon  (toimintavaihtoehto 2.2) vai  
 keskitetysti turvallisuusluokitellun tiedon vaihtoon  (toimintavaihtoehto 2.3).  
  
Toimintavaihdossa 2.2 arvioidaan myös niiden  kustannusten vaikutus, jotka aiheutuvat rajat 
ylittävää rikollisuutta koskevan tiedon vaihtami sesta ja rajan läheisen alueen yhteisen 
tiedustelutilannekuvan laatimisesta. 
 
Lisäksi arvioidaan, pitäisikö Eurosur-verkoston ja naapuri ssa sijaitsevien kolmansien 
maiden  välinen tieto toimittaa 
 
 kansallisten koordinointikeskusten  kautta siten, että nämä keskukset toimivat 
alueellisten verkostojen  ja kahdenvälisen tiedonvaihdon  yhteyspisteinä naapureina 
olevien kolmansien maiden kanssa ( toimintavaihtoehto 3.1 ), 
 kansallisten koordinointikeskusten  kautta siten, että nämä keskukset toimivat 
alueellisten verkostojen  yhteyspisteinä naapureina olevien kolmansien maiden 
kanssa ja Välimeren alueelle peru stetaan uusi alueellinen verkosto 
(toimintavaihtoehto 3.2 ), 
 ainoastaan Frontexin kautta  (toimintavaihtoehto 3.3 ). 
  
Samoin arvioidaan, pitäisikö valvontavälineiden EU:n tason yhteiseen käyttöön  liittyvän 
palvelun tarjoajan olla 
 
 ulkoinen taho, joka tarjoaa palvelu ita suoraan kullekin kansalliselle 
koordinointikeskukselle (toimintavaihtoehto 4.1), 
 Frontex sekä EUSK3, EMSA4 ja GMES5 (toimintavaihtoehto 4.2), 
 ainoastaan Frontex (toimintavaihtoehto 4.3).  
6. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Kutakin toimintavaihtoehtoihin sisältyvää eri va ihtoehtoa tarkastellaan seuraavien perusteiden 
mukaisesti: 
1. Tehokkuus:  miten pitkälti ehdotuksella voidaan odott aa saavutettavan ylei set, erityiset ja 
toiminnalliset tavoitteet. 
 
2. Johdonmukaisuus:  miten pitkälti vaihtoehdot noudattavat Eurosurin yleistä 
lähestymistapaa tai muita EU:n toimintalinjoja  ja toimia sekä miten pitkälti jäsenvaltiot 
hyväksyvät nämä. 
 
3. Kustannukset:  miten pitkälti yleiset poliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa tiettyjen 
resurssien tason puitteissa tai vähi mmin kustannuksin (kustannustehokkuus). 
 
4. Vaikutus perusoikeuksiin , erityisesti henkilötietojen suojaan. 
                                                 
3  Euroopan unionin satelliittikeskus. 
4  Euroopan meriturvallisuusvirasto. 
5  Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa koskeva EU:n ohjelma. 
 
FI 6   FI 6.1. Kansallisiin koordinointikeskuksiin liittyvät vaihtoehdot 1.1–1.3 
6.1.1. Tehokkuus 
Kun otetaan huomioon, että merirajojen vartioi nnissa on mukana paljon erilaisia kansallisia 
viranomaisia, kilpailevat vi ranomaiset saattaisivat hyväks yä helpommin tilanteen, jossa 
kansallisten koordinointikes kusten rooli rajoitettais iin koskemaan ainoastaan koordinointia  
vaihtoehdon 1.1  mukaisesti. Johto- ja valvontatehtävien  antaminen kaikille kansallisille 
koordinointikeskuksille vaihtoehdon 1.2  mukaisesti mahdollistaisi nopeamman reagoinnin 
havaittuun uhkaan. Vaihtoehdossa 1.3  ehdotetulla ilmarajojen vartioinnin ja rajatarkastusten  
sisällyttämisellä vastuualueisiin  olisi se etu, että kansallis illa koordinointikeskuksilla olisi 
parempi tilannetietoisuus  kaikista rajaval vonnan osa-alueista.  
6.1.2. Johdonmukaisuus 
Vaihtoehto 1.1  noudattaa täysin Eurosurin yleistä lähe stymistapaa, jolla pyritään saamaan 
aikaan yhteistyöväline kaikille rajavartioi nnissa mukana oleville viranomaisille. Jos 
kansallisille koordinointikeskuksille annetaan joht o- ja valvontatehtäviä vaihtoehdoissa 1.2 ja 
1.3 tarkoitetulla tavalla, tavoite saattaa vaarantua. 
6.1.3. Kustannukset 
Vuosina 2011–2020 kansallisten koordinointikeskus ten ja Frontexin tilannekeskuksen 
perustamisen, kehittämisen ja ylläpidon rahoituskustannusten  arvioidaan vaihtoehdossa 1.1 
olevan 195,2 miljoonaa euroa. Vaihtoehtoa 1.2 koskeva arvio on 401,4 miljoonaa euroa ja 
vaihtoehtoa 1.3 koskeva arvio 747,3 miljoonaa euroa. 
6.1.4. Perusoikeudet 
Eurosuriin kaavailtuun tiedonvaihto-  ja yhteistyövälineeseen ei sisälly henkilötietojen 
käsittelyä . Koska saattaisi olla vaikeaa taata, ettei mitään henkilötietoja käsitellä lainkaan, on 
varmistettava, että niitä prose ssoidaan riittävän tarkasti ja tie dot ovat oleellisen tärkeitä ja 
oikeasuhtaisia suhteessa kerääm is- ja käsittelytarkoituksiin. 
6.2. Eurosur-verkostoon liittyvät vaihtoehdot 2.1–2.3 
6.2.1. Tehokkuus 
Tiedonvaihdon rajoittaminen turvallisuusluok ittelemattomaan tiet oon vaihtoehdon 2.1  
mukaisesti poistaisi tiedonvaihdon piiristä rajat ylittävää rikolli suutta koskevat tiedot, joita 
pidetään yleensä arkaluonteisina.  Tietovuon salaus vaihtoehdossa 2.2  mahdollistaisi sen, että 
jäsenvaltiot vaihtavat tällaista arkaluonteis ta tietoa, mikä on ennakkoedellytys myös 
tiedustelutiedon vaihtamiselle os ana rajan läheisen alueen yhteistä tiedustelutilannekuvaa. 
Vaihtoehdossa 2.3  tarkoitettu keskitetty  järjestelmä mahdollistaisi tietovuon paremman 
valvonnan.  
6.2.2. Johdonmukaisuus 
Vaihtoehdon 2.3 haittapuolena on johdonmuka isuuden puute. Eurosurissa noudatetaan 
lähestymistapaa, jossa järjestelmät liitetään  yhteen hajautetusti. Useilla jäsenvaltioilla on 
lisäksi vaikeuksia hyväksyä sitä, e ttä niiden tiedot talle nnetaan keskitetysti ilman, että ne itse 
voivat hallinnoida järjestelmää. 
 
FI 7   FI 6.2.3. Kustannukset 
Eurosur-verkoston rahoituskustannukset  vuosina  2011–2020 ovat vaihtoehdossa 2.1  arviolta 
42 miljoonaa euroa, vaihtoehdossa 2.2  hieman enemmän, 46 miljoonaa euroa ja 
vaihtoehdossa 2.3  jo 49 miljoonaa euroa. Vaihtoehtoih in 2.2 ja 2.3 sisältyvän rajan läheisen 
alueen yhteisen tiedustelutila nnekuvan analyysitietokerroksen kustannuksiksi arvioidaan 29 
miljoonaa euroa. 
6.2.4. Perusoikeudet 
Henkilötietojen käsittely ei kuulu vaihtoehtoon 2.1 , koska verkosto ei ole 
turvallisuusluokiteltu. Vaihtoehtoihin 2.2 ja 2.3  kuuluu suojatun verkon 
hyväksymismenettely, jonka ansiosta käyttöön  otettaisiin menettely t paitsi turvallisuuden 
kannalta, myös muulla tavoin arkaluonteisten, es imerkiksi henkilötietojen, käsittelemiseksi.  
6.3. Kolmansien maiden kanssa toteutettavaan yhteistyöhön liittyvät vaihtoehdot 
3.1–3.3 
6.3.1. Tehokkuus 
Vaihtoehdolla 3.1  parannettaisiin tilannetietoisuutta Itämerellä, Mustallamerellä sekä 
Atlantilla Kanariansaarten ympär illä, sillä kolme olemassa ol evaa alueellista verkostoa eli 
Seahorse, CoastNet ja BSCF liitettäis iin Eurosur-verkostoon. Kansalliset 
koordinointikeskukset toimisivat  tiedonvaihdon yhteyspisteinä. 
 Vaihtoehtoa 3.2
 pidetään parhaana, sillä sen myötä Euro sur saisi tarvittavat edellytykset tehdä 
yhteistyötä kolmansien maiden kanssa Välimeren alueella.  Vaihtoehdon 3.3
 toteutuessa Frontexin olisi neuvoteltava  uudelleen kaikki jäsenvaltioiden ja 
kolmansien maiden väliset, mainittujen verkostojen osana jo tehdyt sopimukset. 
6.3.2. Johdonmukaisuus 
Vaihtoehdot 3.1 ja 3.2  perustuvat pitkälti olemassa olevan  kapasiteetin käyttöön, jolloin 
jäsenvaltiot ja kolmannet maat voi vat ottaa huomioon alueelliset pr ioriteetit ja er ityistilanteet. 
Vaihtoehto 3.3  ei vastaa Eurosurin lähestymistapaa,  jonka mukaan jo olemassa olevia 
järjestelmiä olisi käytettävä mahdollisimman tehokkaasti hyväksi. 
6.3.3. Kustannukset 
Vaihtoehtoon 3.1  ei liity kustannuksia, si llä kaikki kolme alueellista verkostoa liitettiin 
asianomaisiin kansallisiin koordinointikeskuks iin ennen vuoden 2011 loppua. Vaihtoehdossa 
3.2 Seahorse Mediterraneon perustamis- ja ylläpitokustannuksik si vuosina 2011–2020 
arvioidaan 5,37 miljoonaa euroa. Vaihtoehdossa 3.3  esitetty kolmen alueellisen verkoston 
korvaaminen Eurosur-verkostolla on kustannuksiltaan noin 25,29 miljoonaa euroa. 
6.3.4. Perusoikeudet 
Kolmansien maiden kanssa toteutettavalla yht eistyöllä laittoman muuttoliikkeen estämiseksi 
saattaa olla merkittävä kielteinen vaikutus  perusoikeuksiin, jos kolmansien maiden 
viranomaiset käyttävät näitä ti etoja tunnistaakseen henkilöitä tai henkilöryhmiä, joita 
todennäköisesti uhkaa kidutus tai muu epäinhimill inen tai halventava rangaistus tai kohtelu. 
Eurosuria koskevassa säädösehdotuksessa on tä män vuoksi asianmukaisesti estettävä tällainen 
tilanne.  
 
FI 8   FI 6.4. Valvontavälineiden yhteiseen k äyttöön liittyvät vaihtoehdot 4.1–4.3 
6.4.1. Tehokkuus 
Vaihtoehdossa 4.1  jäsenvaltiot käyttäisivät yksittäin Eu roopan unionin satelliittikeskuksen ja 
Euroopan meriturvallisuusviraston käyttöön ottamia, jo olemassa olevia valmiuksia. 
Vaihtoehto 4.2  olisi vaihtoehtoa 4.1 tehokkaampi, sillä siinä Frontex koordi noisi kansallisilta 
koordinointikeskuksilta tulevi a pyyntöjä. Vaihtoehdossa 4.3  Frontex perustai si palvelun itse, 
mitä olisi vaikea toteuttaa keskipitkällä aikavälillä. 
6.4.2. Johdonmukaisuus 
Vaihtoehdolla 4.2 noudatettaisiin viranomaisten  välisen yhteistyön pa rantamiseen liittyvää 
tavoitetta paremmin kuin vaihtoehdoilla 4.1 ja 4.3. Voi olla perusteltu a käyttää tällaiseen 
palveluun EU:n rahoitusta GMES-ohjelmasta, ko ska se on luonteeltaan monikäyttöinen ja -
alainen.  
6.4.3. Kustannukset 
Kokonaiskustannuksiksi vuosina 2012–2020 arvioidaan vaihtoehdon 4.1 osalta 80 miljoonaa 
euroa, kun taas vaihtoehdoissa 4.2 ja 4.3 kustannukset ovat miltei yhtä suuret: 62,1 miljoonaa euroa ja 62,3 miljoonaa euroa.  
6.4.4. Perusoikeudet 
Vaihtoehdossa 4.1 olisi se haitta, ettei ole mahdo llista luoda oikeudellisia puitteita, joiden 
nojalla kaupalliset toimijat voisivat harjoittaa se urantaa kolmansissa maissa ja tallettaa tietoa 
tietosuojalakien mukaisesti. 
7. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU JA PARHAAKSI ARVIOIDUN TOIMINTAVAIHTOEHDON 
ESITTÄMINEN  
Edellä 6 kohdassa esitetyn ar vion mukaan parhaina pide tään seuraavassa esitettäviä 
vaihtoehtoja.  Kansallisten koordinointikeskusten perust amisen kannalta paras vaihtoehto on 1.1
, koska se ei 
edellytä jäsenvaltioiden uudistavan kansallise n hallinnon rakenteita ja olisi näin helpoiten 
toteutettavissa.  Kun noudatetaan Eurosurin perustamisessa käytet tävää hajautettua lähestymistapaa, Eurosur-
verkoston kannalta paras vaihtoehto on 2.2
.  
 Koska Välimeren alueen rajava lvontaa on tarpeen tehostaa kiireellisesti, vaihtoehto 3.2
 
tarjoaa parhaan tavan edistää yht eistyötä naapurissa sijaitsevien  kolmansien maiden kanssa. 
Tämän vaihtoehdon toteuttamisen ennakkoedellyt ys on kuitenkin eräiden Pohjois-Afrikan 
maiden halukkuus yhteistyöhön.  Valvontavälineiden yhteisen käyt ön kannalta paras vaihtoehto on 4.2
. 
 
FI 9   FI Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon kustannukset, rahoituksesta vastaav a taho ja rahoituslähde  
Toiminta-
vaihtoehto x.1Toiminta-
vaihtoehto 
x.2 Toiminta-
vaihtoehto 
x.3 Parhaaksi arvioitu 
vaihtoehto  
Vaihe   
Osa 
Hajautettu 
lähestymis -
tapa Osittain 
keskitetty 
lähestymis -
tapa Keskitetty 
lähestymis -
tapa perustaa rahoittaa 
1 Kansalliset 
koordinointi-
keskukset 99,6 milj. 
euroa 271,6 milj. 
euroa 610 milj. 
euroa Jäsenvaltiot Ulkoraja-
rahasto 
1 Frontexin 
tilannekeskus 95,6 milj. 
euroa 129,8 milj. 
euroa 137 milj. 
euroa Frontex Frontex 
2, 7 Verkosto 42,4 milj. 
euroa 46,7 milj. 
euroa 49,3 milj. 
euroa Frontex Frontex 
6 Rajan läheisen 
alueen yhteinen 
tiedustelu-
tilannekuva 
(tutkimus- ja 
analyysi-
yksikkö) 0,0 euroa 29,3 milj. 
euroa 29,2 milj. 
euroa Frontex Frontex 
3 Kolmannet 
maat 0,0 euroa 5,4 milj. 
euroa 25,3 milj. 
euroa Jäsenvaltiot Kehitysyhteis-
työn 
rahoitusväline, 
ulkorajarahasto 
5 Valvonta-
välineiden 
yhteinen käyttö 80,5 milj. 
euroa 62,1 milj. 
euroa 62,3 milj. 
euroa Frontex, 
EUSC, 
EMSA Frontex ja 
7.puiteohjelma/ 
GMES 
Yhteensä 318,1 milj. 
euroa 544,9 milj. 
euroa 913 milj. 
euroa 
Parhaaksi arvioitu 
vaihtoehto 338,7 miljoonaa euroa   
Kun parhaaksi arvioidut vaihtoehdot yhdist etään, Eurosurin kustannuksiksi tulee 338,7 
miljoonaa euroa. 
8. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Frontex varmistaa, että menetelmät Eurosuri n toiminnan valvomiseksi suhteessa politiikan 
päätavoitteisiin ovat käytössä. Frontex to imittaa Euroopan parlamen tille, neuvostolle ja 
komissiolle kertomuksen Eurosurin toiminna sta kaksi vuotta sen jälkeen, kun Eurosur on 
täysimääräisesti toiminnassa, ja tämän jälkeen vuosittain.   Lisäksi komissio tekee kolme vuotta sen jälkeen, kun Eurosur-järjestelmä on aloittanut kaikki 
toiminnot, ja tämän jälkeen neljän vuoden välein Eurosurista kokonaisarvion, johon liitetään tarvittaessa asianmukaiset e hdotukset Eurosurin perustamisasetuksen muuttamiseksi.