EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.3.2016 COM(2016) 151 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 18 artiklan mukaisesta biosidivalmisteiden kestävästä käytöstä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Sisältö 1.Johdanto 1.1.Biosidivalmisteasetus (BPR-asetus) 1.2.Kestävä käyttö 1.3.Kertomuksen tavoite 2.Miten BPR-asetuksella edistetään biosidivalmisteiden kestävää käyttöä 2.1.Parhaiden käytäntöjen edistäminen biosidivalmisteiden käytön vähentämiseksi 2.1.1.Parhaiden käytäntöjen käyttöönotto valmisteiden lupien tai aineiden hyväksynnän keinoin 2.2.Tehokkaat toimintatavat biosidivalmisteiden käytön valvomiseksi 2.3.Yhdennettyä tuholaistorjuntaa koskevat periaatteet ja biosidivalmisteiden käyttö – parhaita käytäntöjä 2.3.1.Käytännesäännöt 2.3.2.HACCP (vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmä) 2.3.3.Standardit ja sertifiointi 2.4.Riskit tietyissä paikoissa, kuten oppilaitoksissa, työpaikoilla, päiväkodeissa jne. 2.4.1.Nykytilanne 2.4.2.Tiedottaminen 2.5.Biosidivalmisteiden levittämisessä käytettävien laitteiden toiminnan parantaminen 3.Innovointia edistäviä ja kestävään käyttöön kannustavia välineitä 3.1.Hyväksymättä jättäminen, korvaaminen ja vertaileva arviointi

3.2.Merkintäjärjestelmät 3.2.1.EU-ympäristömerkkiasetus 3.2.2.Toimialan aloitteet 3.3.Teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin 2010/75/EU mukainen paras käytettävissä oleva tekniikka 4.Päätelmät 1.Johdanto 1.1.Biosidivalmisteasetus (BPR-asetus) Toukokuun 22. päivänä 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 528/2012 (BPR-asetus) säännellään biosidivalmisteiden asettamista saataville markkinoilla ja niiden käyttöä. BPR-asetuksella kumottiin direktiivi 98/8/EY (biosididirektiivi), ja se tuli voimaan 1. syyskuuta 2013. Biosidivalmisteet, kuten desinfiointiaineet, puunsuoja-aineet, hyönteismyrkyt, hyönteiskarkotteet ja jyrsijämyrkyt, muodostavat tuoteperheen, joka on tarkoitettu tuhoamaan tai torjumaan haitallisia tai ei-toivottuja eliöitä (kuten viruksia, bakteereja, sieniä, hyönteisiä tai selkärankaisia eläimiä), joilla on haitallisia vaikutuksia ympäristöön, eläimiin, ihmisiin ja heidän toimintoihinsa tai heidän käyttämiinsä tai valmistamiinsa tuotteisiin. Niin teollisuus- ja ammattikäyttäjät kuin suuri yleisökin käyttävät biosidivalmisteita useilla eri tavoilla. BPR-asetuksen tavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaa ja varmistaa samalla ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön korkeatasoinen suoja. Biosidivalmisteiden lupamenettely on kaksivaiheinen. Biosidivaikutuksesta vastaava tehoaine on hyväksyttävä EU:n tasolla, kun on ensin arvioitu sen vaaralliset ominaisuudet ja mahdolliset riskit. Toiseksi, jokainen biosidivalmiste on hyväksyttävä EU:n tasolla tai kansallisella tasolla. Kuitenkin niiden tehoaineiden osalta, jotka olivat jo markkinoilla biosididirektiivin tullessa voimaan, toimintamalli on päinvastainen. Direktiivissä on vahvistettu kyseisten tehoaineiden arvioimiseksi siirtymäkausi, jonka aikana kyseisiä tehoaineita sisältäviä biosidivalmisteita voi edelleen saattaa markkinoille jäsenvaltioiden kansallisten käytäntöjen mukaisesti. On tärkeää korostaa, että biosidivalmisteilla on niiden käyttöön liittyvistä riskeistä huolimatta tärkeä rooli EU:n kansalaisten jokapäiväisessä elämässä. Esimerkiksi hyönteismyrkyt ja desinfiointiaineet ovat välttämättömiä kansanterveyden kannalta, sillä ne auttavat torjumaan vektorivälitteisiä tauteja (kuten malariaa, denguekuumetta, Chikungunya-tautia, zikavirusta), elintarvikeperäisiä sairauksia (kuten salmonelloosia, listerioosia) tai sairaalainfektioita (kuten MRSA-bakteeria). Biosidivalmisteita käytetään paljon myös muovien, maalien, tekstiilien, puun jne. kaltaisiin materiaaleihin niiden suojaamiseksi mikrobien, sienten tai hyönteisten tuhoilta. Tähän yhteiskunnasta lähtöisin olevaan kysyntään vastaaminen vaatii biosidivalmisteita markkinoille saattavilta yrityksiltä huomattavia investointeja eritoten, jotta ne voivat esittää tiedot, joita tarvitaan niiden tuotteiden turvallisuuden ja tehokkuuden osoittamiseksi. Kuten edellä todettiin, biosidivalmisteita käytetään monilla hyvin erilaisilla aloilla. Tästä aiheutuu monenlaisia haasteita erityisesti loppukäyttäjille ja sidosryhmille suunnatun tiedotuksen ja viestinnän osalta. 1.2.Kestävä käyttö Kestävä käyttö voidaan biosidivalmisteiden osalta määritellä tavoitteeksi vähentää biosidivalmisteiden käytöstä ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia sekä edistää yhdennettyä tuholaistorjuntaa ja vaihtoehtoisia toimintatapoja ja tekniikoita, kuten biosidivalmisteille vaihtoehtoisia muita kuin kemiallisia menetelmiä.

Olisi kuitenkin huomattava, että biosidivalmisteet ovat myös tärkeitä välineitä ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojaamisessa, eivätkä muut kuin kemialliset vaihtoehdot ole aina tehokkaita tai käytännöllisiä eikä niitä ole edes saatavilla. Kestävän käytön strategioilla on näin ollen myös varmistettava, että biosidivalmisteita on riittävästi saatavilla näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. 1.3.Kertomuksen tavoite BPR-asetuksen 18 artiklassa säädetään, että komissio esittää BPR-asetuksen soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen siitä, miten BPR-asetus edistää biosidivalmisteiden kestävää käyttöä. Kertomuksessa on myös käsiteltävä tarvetta toteuttaa lisätoimia, erityisesti ammattikäyttäjien osalta, jotta voidaan vähentää biosidivalmisteiden ihmisten ja eläinten terveydelle sekä ympäristölle aiheuttamia riskejä. Samassa artiklassa vahvistetaan, että kertomuksessa on tarkasteltava seuraavia seikkoja: parhaiden käytäntöjen edistäminen, jotta biosidivalmisteiden käyttö voidaan vähentää mahdollisimman alhaiselle tasolle; tehokkaimmat toimintatavat biosidivalmisteiden käytön valvomiseksi; yhdennettyä tuholaistorjuntaa koskevien periaatteiden kehittäminen ja soveltaminen biosidivalmisteiden käytön yhteydessä; biosidivalmisteiden käytön aiheuttamat riskit erityisalueilla, kuten oppilaitoksissa, työpaikoilla, päiväkodeissa jne. sekä se, tarvitaanko näiden riskien hallitsemiseksi lisätoimia; biosidivalmisteiden levittämisessä käytettävien laitteiden toiminnan parantaminen. Tässä kertomuksessa käsitellään näin ollen BPR-asetuksen 18 artiklassa lueteltuja seikkoja (2 osa) ja pohditaan myös muita näkökohtia (3 osa). Tämä kertomus perustuu alustavaan tutkimukseen , johon sisältyi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, teollisuuden ja kansalaisjärjestöjen edustajien parissa tehty laaja kysely (jäljempänä ’tutkimus’). 2.Miten BPR-asetuksella edistetään biosidivalmisteiden kestävää käyttöä Tässä osassa esitetään katsaus tutkimuksen tuloksiin ja osoitetaan, miten BPR-asetus edistää tai voi edistää biosidivalmisteiden kestävää käyttöä. 2.1.Parhaiden käytäntöjen edistäminen biosidivalmisteiden käytön vähentämiseksi Paras käytäntö on esimerkillinen toimintatapa tai menetelmä, joka usein esitetään ohjeissa, joilla pyritään vähentämään riskejä ja edistämään teknistä ymmärtämystä tuotteen tai menetelmän käytöstä. (Mieluiten EU:n laajuisen) täytäntöönpanon ja sovellettavuuden näkökulmasta sidosryhmien osallistuminen parhaita käytäntöjä koskevien ohjeiden kehittämiseen on olennaisen tärkeää. Parhaita käytäntöjä koskevissa ohjeissa keskitytään biosidivalmisteiden käyttövaiheeseen, ja niitä voidaan käyttää lupamenettelyä laajemmaltikin näiden tuotteiden kestävän käytön edistämiseksi. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa biosidivalmisteiden kestävään käyttöön kaikkialla EU:ssa, yhtenä haasteena on varmistaa parhaiden käytäntöjen levittäminen ja biosidivalmisteiden kestävää käyttöä koskevien periaatteiden noudattaminen. 2.1.1.Parhaiden käytäntöjen käyttöönotto valmisteiden lupien tai aineiden hyväksynnän keinoin

Valmisteiden luvissa on määrättävä ehdot ja edellytykset, jotka liittyvät luvan kohteena olevien valmisteiden asettamiseen saataville markkinoilla ja niiden käyttöön. Niiden on erityisesti sisällettävä ohjeet biosidivalmisteiden turvallisesta käytöstä ja hävittämisestä. Käytettävissä olevien ohjeiden tai käytännesääntöjen levittämistä voidaan edistää viittaamalla niihin valmisteen luvassa niin, että valmisteen käyttöohjeissa viitataan niihin nimenomaisesti. Esimerkiksi Saksassa antikoagulanttijyrsijämyrkkyjen lupiin sisältyy oikeudellisesti sitova viittaus käytännesääntöihin, joiden mukaan näitä valmisteita saavat käyttää alan ammattilaiset ja luvan saaneet ammattikäyttäjät; tämä perustuu olemassa oleviin toimialan ohjeisiin ja EU:n säännöksiin . Tämä vaihtoehto kuitenkin edellyttää loppukäyttäjien lukevan annetut suositukset ja noudattavan niitä asianmukaisesti. Jos käytettävissä on sertifiointi- tai koulutusjärjestely, tällaiseen järjestelyyn voidaan viitata luvassa. Tätä lähestymistapaa sovelletaan esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa jyrsijämyrkkyjen lupien osalta. Antikoagulanttijyrsijämyrkkyjen luvan edellytyksenä vaaditaan toimialalla ehdotetun järjestelyn noudattamista . Kiinnittymisenestovalmisteiden (antifouling-valmisteiden) osalta kaikkiin tähän mennessä hyväksyttyihin tehoaineisiin sisältyy vaatimus, joka velvoittaa kiinnittymisenestovalmisteita muiden kuin ammattikäyttäjien käyttöön markkinoille saattavia henkilöitä toimittamaan nämä valmisteet asianmukaisten käsineiden kanssa. Tämä on esimerkki myyntipisteille asetetuista velvoitteista, joilla pyritään varmistamaan, että loppukäyttäjä saa tietojen lisäksi käyttöönsä myös henkilönsuojaimet. Se osoittaa, miten vaatimuksia voidaan asettaa toimitusketjussa ja erityisesti vähittäiskaupan tasolla parhaiden käytäntöjen levittämiseksi ja biosidivalmisteiden kestävän käytön edistämiseksi. Tällaiset velvoitteet ovat mahdollisia, koska BPR-asetuksen soveltamisala kattaa biosidivalmisteiden asettamisen saataville (ensimmäisestä toimituksesta käyttöön saakka) ja koska tehoaineet hyväksytään täytäntöönpanoasetuksilla, jotka ovat soveltamisalaltaan yleisiä toimenpiteitä ja mahdollistavat toimitusketjuun kohdistuvien säännösten hyväksymisen. Mitä tulee aineiden hyväksyntään, ilman erityistä lupaa tapahtuvan myynnin tai internetmyynnin kieltoja voitaisiin esimerkiksi soveltaa biosidivalmisteisiin, jotka sisältävät tehoaineita, jotka täyttävät hyväksymättä jättämistä koskevat perusteet mutta jotka on hyväksytty ja jotka ovat saaneet luvan BPR-asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen perusteella. Lisäksi voitaisiin harkita tällaisten biosidivalmisteiden jakelun ja myynnin rajoittamista riittävän päteviin ammattilaisiin. 2.2.Tehokkaat toimintatavat biosidivalmisteiden käytön valvomiseksi Tutkimuksessa kävi ilmi, että jäsenvaltiot keräävät tätä nykyä hyvin vähän tietoja biosidivalmisteiden käytöstä. EU:n tasolla ei tällä hetkellä ole omaa seurantajärjestelmää biosidivalmisteiden vuotuisille myyntitiedoille. Vastaisuudessa Euroopan kemikaaliviraston ylläpitämä biosidivalmisterekisteri (R4BP) saattaisi tarjota välineen tällaisten tietojen keruuseen. On kuitenkin tärkeää määritellä selkeästi, mikä olisi näiden tietojen keruun vaadittu sisältö ja tarkoitus ja miten sillä voitaisiin tukea BPR-asetuksen tavoitteita, kuten kestävää käyttöä. 2.3.Yhdennettyä tuholaistorjuntaa koskevat periaatteet ja biosidivalmisteiden käyttö – parhaita käytäntöjä Tutkimuksessa kävi ilmi, että toimialajärjestöt tai jäsenvaltiot ovat jo kehittäneet erilaisiin tuotetyyppeihin liittyviä parhaita käytäntöjä koskevia erityyppisiä asiakirjoja. 2.3.1.Käytännesäännöt Teollisuus voi kehittää ohjeita tai käytännesääntöjä edistämään biosidivalmisteiden kestävää käyttöä yhdennettyä tuholaistorjuntaa koskevien periaatteiden perusteella. Tältä osin merkittävä edistysaskel on Euroopan biosidialan laatimat jyrsijämyrkkysyöttien käyttöä biosidivalmisteina Euroopan unionissa koskevat käytännesäännöt ”Guideline on Best Practice in the Use of Rodenticide Baits as Biocides in the European Union” . Näissä ohjeissa kuvataan, mitä tehdä ennen jyrsijämyrkyn käyttöä, sen aikana ja sen jälkeen, annetaan käytännön ohjeita, joita olisi noudatettava niissä monenlaisissa tilanteissa, joissa jyrsijämyrkkyä käytetään, kuvataan, miten jyrsijätuhojen esiintymistä voidaan valvoa ilman jyrsijäsyöttien pysyvää käyttöä, ja tarkastellaan jyrsijämyrkkyjen vaihtoehtoja. Ohjeissa annetaan neuvoja myös siitä, mistä voi saada tietoa antikoagulanttiresistenssistä, ja parhaasta tavasta hallita sitä. 2.3.2.HACCP (vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmä) HACCP-periaatteiden soveltaminen on pakollista elintarvikealan toimijoille. Myös rehualan toimijoiden, jotka toteuttavat erityistoimintoja, on sovellettava HACCP-periaatteisiin perustuvia menettelyjä. Erityisesti desinfiointiaineiden osalta HACCP-järjestelmä tarjoaa ennalta ehkäisevän lähestymistavan (mahdollisten riskien seuranta mukaan luettuna), joka oikein sovellettuna mahdollistaa moitteettoman hygieniasta huolehtimisen, mikä voi myös auttaa käyttämään desinfiointiaineita kestävän käytön periaatteiden mukaisesti. Lisäksi HACCP-järjestelmissä käsitellään yhdessä näillä aloilla kehitettyjen erityissääntöjen ja ohjeiden kanssa desinfiointia, tuholaistorjuntaa ja toimijoiden koulutusta.

2.3.3.Standardit ja sertifiointi Standardeja voidaan yhdessä sertifioinnin kanssa käyttää myös varmistamaan biosidivalmisteiden asianmukainen ja kestävä käyttö. Äskettäin hyväksytty eurooppalainen standardi (EN 16636) on hyvä esimerkki siitä, mitä voidaan saavuttaa. EN 16636 -standardia noudattamalla tuholaistorjuntapalvelujen tarjoajat voivat osoittaa, että niillä on tuholaistorjunnan palvelujen tarjoamiseen liittyvää tarvittavaa pätevyyttä ja tietotaitoa, että niillä on yhtenäisen laatutason varmistamiseen tarvittava hallintajärjestelmä ja että ne järjestelmällisesti minimoivat asiakkaille ja suurelle yleisölle aiheutuvat riskit sekä ympäristölle ja eläinten hyvinvoinnille mahdollisesti aiheutuvien kielteisten vaikutusten riskin. Tällaiset aloitteet edistävät suoraan biosidivalmisteiden kestävää käyttöä. 2.4.Riskit tietyissä paikoissa, kuten oppilaitoksissa, työpaikoilla, päiväkodeissa jne. 2.4.1.Nykytilanne Tutkimuksessa käytettiin perustana useimmista BPR-asetuksen nojalla tähän mennessä hyväksytyistä tehoaineista (puunsuoja-aineet, hyönteismyrkyt, karkotteet ja houkutteet ja kiinnittymisenestovalmisteet) tehtyä analyysia ja tultiin siihen tulokseen, että joko erityisiä riskejä ei ole ilmoitettu tai että valmistetta koskevan luvan erityisissä edellytyksissä vahvistetut riskinhallintatoimenpiteet kattavat riittävästi kyseisten biosidivalmisteiden käyttövaiheeseen liittyvät riskit. Sellaisten muiden tuotetyyppien osalta, jotka on saatettu markkinoille kansallisten sääntöjen mukaisesti, ei ole raportoitu erityisiä riskejä. Olisi myös huomattava, että BPR-asetuksen 17 artiklan 5 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot toteuttamaan toimenpiteitä, joilla yleisölle annetaan asianmukaista tietoa biosidivalmisteiden hyödyistä ja riskeistä sekä niiden käytön vähentämisestä mahdollisimman alhaiselle tasolle. Tutkimuksessa todetaan tällaisten tietojen tärkeys erityisesti, kun tuotteita käytetään paikoissa, joissa riskiryhmät, kuten lapset, voivat altistua niille. Vedelle tai pohjavedelle aiheutuvan riskin osalta tutkimuksessa kannustettiin jäsenvaltioita hyödyntämään muista seurantajärjestelmistä (kuten vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisten prioriteettiaineiden ja jokien valuma-alueille tyypillisten epäpuhtauksien seuranta) saatavilla olevia tietoja, joista voi saada osviittaa biosidivalmisteista vesiympäristölle aiheutuvista erityisistä riskeistä. Tässä yhteydessä on laadittu tarkkailtavien aineiden luettelo, jotta voidaan varmistaa kohdennettu EU:n laajuinen mahdollisesti ongelmia aiheuttavien aineiden (myös uusien epäpuhtauksien) seuranta priorisointiprosessin tueksi prioriteettiaineiden luettelon tulevissa tarkistuksissa. Lisäksi komission suunnittelema ja toteuttama kemikaalien seurannan tietofoorumi (IPCheM) tarjoaa keskitetyn pääsyn kemiallisten seurantatietojen kokoelmiin, joita Euroopan komission elimet, jäsenvaltiot, kansainväliset ja kansalliset organisaatiot ja tutkijat hallinnoivat ja joihin näillä on pääsy. 2.4.2.Tiedottaminen Kuten edellä on todettu, koulutus ja tietojen jakaminen ovat olennaisen tärkeitä varmistettaessa, että riskinhallintatoimenpiteitä sovelletaan asianmukaisesti tiettyjen alueiden suojelemiseksi. Näin ollen jos riskinhallintatoimenpiteiden moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi vaadittaisiin lisätoimenpiteitä, tällaisten toimenpiteiden voidaan suurelta osin katsoa muodostuvan tiedotuksen lisäämisestä loppukäyttäjille ja koulutuksen vahvistamisesta. Koulutuksessa ja tiedotuksessa olisi myös tarkasteltava, miten tarpeetonta käyttöä voitaisiin välttää ja miten voitaisiin käyttää mahdollisia muita kuin kemiallisia vaihtoehtoja. Tältä osin useat jäsenvaltiot (kuten Belgia ja Tanska) ovat jo toteuttaneet huomattavia ja jopa luovia toimia biosidivalmisteiden kestävää käyttöä koskevista periaatteista tiedottamiseksi suurelle yleisölle. 2.5.Biosidivalmisteiden levittämisessä käytettävien laitteiden toiminnan parantaminen On huomattava, että monia biosidivalmisteita – erityisesti niitä, jotka on tarkoitettu suurelle yleisölle – levitetään ilman laitteita tai käytössä on lähinnä käsineitä ja muita henkilönsuojaimia, joita jo säännellään direktiivillä 89/686/ETY. Erityislaitteita käytetään pääasiassa teollisuus- ja palvelualoilla, joilla on jo suunniteltu useita tarkoituksenmukaisiksi katsottuja laitteita altistumisen vähentämiseksi mahdollisimman pieneksi (esim. automatisoidut puunkäsittelyjärjestelmät) ja yliannostuksen välttämiseksi (esim. suljetuissa astioissa käytettävien säilytysaineiden kalibroitu annostelu, kiinnittymisenestomaalien sumuttimien kalibrointi).

Jos erityisiä rajoituksia tai vaatimuksia halutaan, ne voitaisiin tapauskohtaisesti varmistaa sisällyttämällä erityisiä edellytyksiä aineen hyväksyntään tai valmistetta koskevaan lupaan. Lopuksi on muistettava, että jos asianmukaisen annostelulaitteen käyttö on tärkeää tiettyjen biosidivalmisteiden levittämisessä, on olemassa muitakin tekijöitä, jotka on otettava huomioon altistumisen minimoimiseksi, kuten asianmukaisen valmisteen valinta, sääolosuhteet, saastumisaste jne. Tämä osoittaa jälleen kerran sen, miten tärkeää on, että käyttäjillä on käytettävissään kuhunkin tuotetyyppiin mukautetut asianmukaiset käyttöohjeet.



3.Innovointia edistäviä ja kestävään käyttöön kannustavia välineitä Myös muita välineitä tai toimia, joilla voidaan edistää innovointia ja profiililtaan parempien uusien tuotteiden kehittämistä, on tarkasteltu. 3.1.Hyväksymättä jättäminen, korvaaminen ja vertaileva arviointi BPR-asetuksessa säädetään tehoaineiden hyväksymättä jättämistä ja korvaamista koskevista kriteereistä ja korvattavaksi ehdotettua tehoainetta sisältävien biosidivalmisteiden vertailevasta arvioinnista, jotka ovat tehokkaita mekanismeja huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden poistamiseksi vähitellen käytöstä. Lisäksi näin luodaan kannustimia parempien vaihtoehtojen kehittämiseksi. Nämä mekanismit eivät ole vielä saavuttaneet täyttä potentiaaliaan, koska monien tehoaineiden arviointi on vielä kesken ja monet biosidivalmisteet odottavat hyväksymistä. Mutta niiden odotetaan vaikuttavan merkittävästi biosidivalmisteiden kestävään käyttöön. 3.2.Merkintäjärjestelmät Tutkimuksessa tarkasteltiin keinoja sellaisten biosidivalmisteiden tunnistamiseksi helposti ja näkyvästi, joilla on vähemmän vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön. Tavoitteena on auttaa loppukäyttäjiä tekemään tietoon perustuvia valintoja ja antaa näille tuotteille etulyöntiasema kilpailijoihinsa nähden, mikä kannustaa teollisuutta kehittämään parempia tuotteita. Tutkimuksessa analysoitiin erityisesti, voitaisiinko nykyisiä ympäristömerkkijärjestelmiä (kuten EU-ympäristömerkki, Blue Angel tai Pohjoismaiden Joutsenmerkki) käyttää tähän tarkoitukseen ja ovatko toimialajärjestöt ja yksittäiset yritykset kehittäneet (vapaaehtoisia) järjestelmiä, jotka voisivat toimia innoituksen lähteenä. 3.2.1.EU-ympäristömerkkiasetus Asetuksen (EY) N:o 66/2010 (jäljempänä ’ympäristömerkkiasetus’) tarkoituksena on luoda vapaaehtoinen EU-ympäristömerkkijärjestelmä, jotta kuluttajien olisi helpompi tunnistaa tuotteet ja palvelut, joilla on vähemmän haitallisia vaikutuksia ympäristöön koko elinkaarensa aikana alkaen raaka-aineen käyttöönotosta aina tuotantoon, käyttöön ja hävittämiseen saakka. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että biosidivalmisteita ei pidetä järjestelmän piiriin sopivina tai kelvollisina luontaisten ominaisuuksiensa vuoksi ja koska niiden tarkoituksena on torjua haitallisia organismeja. Biosidivalmisteiden moninaisuus ja lukuisat käyttökohteet mainittiin myös ongelmana, sillä EU-ympäristömerkin perusteet määritetään aina tuotekohtaisesti. EU-ympäristömerkillä edistetään biosidivalmisteille saatavilla olevia vaihtoehtoja, kuten biosideistä vapaita materiaaleja vaihtoehtona tavanomaisesti kyllästetyille materiaaleille. 3.2.2.Toimialan aloitteet Toimiala tai toimialajärjestöt ovat toteuttaneet muutamia aloitteita kestävien käytäntöjen edistämiseksi tai tuotteidensa ympäristöuskottavuuden esille tuomiseksi. Vaikka nämä aloitteet rajoittuvat yksittäisin yrityksiin ja ovat usein osa niiden tuotevastuuta tai markkinointistrategiaa, ne osoittavat, että yritykset voivat toteuttaa toimenpiteitä biosidivalmisteiden ympäristövaikutusten vähentämiseksi. Lisäksi ne tarjoavat hyödyllistä tietoa, jota voitaisiin käyttää laajemmin edistämään innovointia tai kehittämään uusia tuotteita, joilla on parempi vaikutus ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön, ja yleisemmin edistämään biosidivalmisteiden kestävää käyttöä.

3.3.Teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin 2010/75/EU mukainen paras käytettävissä oleva tekniikka Teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin 2010/75/EU mukaisella parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien vertailuasiakirjojen kehittämisellä ja tarkistamisella voidaan EU:n tasolla tarjota mahdollisuuksia kartoittaa ja edistää parhaita käytäntöjä biosidivalmisteiden kestävän käytön alalla teollisen valmistuksen yhteydessä. Näiden vertailuasiakirjojen avulla kannustetaan käyttämään vähemmän vaarallisia aineita, ja joissakin niistä käsitellään suoraan tai välillisesti biosidivalmisteiden käyttöä tietyillä teollisuudenaloilla. 4.Päätelmät Kuten johdannossa todettiin, BPR-asetus on ollut täysin toiminnassa vasta 1. syyskuuta 2013 lähtien. Nykyisestä lainsäädännöstä on näin ollen saatu vasta vähän kokemusta. Lisäksi aineiden hyväksyntä, valmisteita koskevat luvat ja korvattaviksi ehdotettuja aineita sisältävien biosidivalmisteiden vertaileva arviointi niiden poistamiseksi vähitellen käytöstä ovat jo tärkeitä välietappeja biosidivalmisteiden kestävää käyttöä koskevan tavoitteen edistämisessä. Näin ollen kaikkien niiden tehoaineiden käynnissä olevan arvioinnin saattaminen päätökseen, jotka olivat jo markkinoilla biosididirektiivin tullessa voimaan, ja näitä tehoaineita sisältävien biosidivalmisteiden luvat ovat ensimmäinen ja tärkein prioriteetti biosidivalmisteiden kestävän käytön edistämistä silmällä pitäen. Jäsenvaltioiden ja teollisuuden on tämän vuoksi keskitettävä toimintansa ja resurssinsa aineiden hyväksymiseen ja valmisteiden luvanantoon. Lisäksi jäsenvaltioiden on investoitava lisäresursseja täytäntöönpanon valvontaan sen varmistamiseksi, että niiden markkinoille ei saateta valmisteita laittomasti ja että biosidivalmisteet on merkitty asianmukaisesti. Mitä tulee mahdollisiin lisätoimenpiteisiin biosidivalmisteista ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien vähentämiseksi, tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että riskejä on jo käsitelty asianmukaisesti tehoaineiden hyväksymisen edellytysten tai biosidivalmisteita koskevien lupien kautta käyttöön otetuilla toimenpiteillä. Ammattikäyttäjien osalta tutkimuksessa todettiin, että työntekijöiden työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n lainsäädännön ja kemikaalilainsäädännön nojalla sovelletut torjuntatoimet yhdessä biosidivalmistetta koskevan luvan myöntämisvaiheessa määriteltyjen riskinhallintatoimenpiteiden kanssa – kunhan niitä noudatetaan – riittävät torjumaan altistumisesta aiheutuvaa riskiä. Koska biosidivalmisteet lisäksi poikkeavat suuresti toisistaan ja niitä käytetään hyvin erilaisiin tarkoituksiin, ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta yksinkertaisesti laajentaa torjunta-aineiden kestävästä käytöstä annetun puitedirektiivin soveltamisalaa biosidivalmisteisiin. Sen sijaan kyseisen direktiivin keskeiset tavoitteet biosidivalmisteiden suhteen voidaan saavuttaa eri keinoin ja kohdennetummilla toimilla. Samasta syystä konedirektiivin soveltamisalan laajentaminen koskemaan biosidivalmisteita ei myöskään näytä olevan asianmukaista. Keinojen ja kohdennettujen toimien osalta biosidivalmisteiden asianmukainen, turvallinen ja kestävä käyttö edellyttää asianmukaisten opasteiden ja tietojen saatavuutta ja tehokasta levittämistä niin ammattikäytön kuin muunkin käytön tapauksessa. Kun teollista käyttöä varten laaditaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevia vertailuasiakirjoja, niihin olisi tarvittaessa sisällytettävä parhaita käytäntöjä koskevia ohjeita biosidivalmisteiden käytöstä. Ammattikäytön osalta ohjeiden laatiminen, koulutuksen tarjonta ja käyttäjien sertifiointi parhaiden käytäntöjen soveltamisen alalla kulkevat käsi kädessä. Muun kuin ammattikäytön osalta olisi painotettava luvassa esitettyjä vaatimuksia ja tuotteen merkintöjä. Tekniset ratkaisut, kuten älytunnisteet tai QR-koodit, joista on linkki luvanhaltijan verkkosivuille, voivat olla hyödyllisiä, jotta käyttäjät voivat tutustua tuotteen erityisominaisuuksiin ja käyttöohjeisiin. Komissio aikoo toteuttaa seuraavat toimet ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään samoin: keskittää ja lujittaa ponnistelujaan vanhojen tehoaineiden arviointiohjelman osalta niin, että se saadaan päätökseen viimeistään vuoden 2024 loppuun mennessä; varmistaa, että kun tehoaineet on hyväksytty, valmisteita koskevat luvat myönnetään, niitä muutetaan tai ne peruutetaan kolmen vuoden kuluessa; investoida lisäresursseja täytäntöönpanon valvontaan;