Virallinen lehti nro C 339 , 10/11/1997 s. 0065



A4-0309/97 Päätöslauselma komission vihreästä kirjasta «Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: Tulevaisuuden kysymyksiä» (KOM(96)0583 - C4-0009/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission vihreän kirjan (KOM(96)0583 - C4-0009/97), - ottaa huomioon asiasta 22. toukokuuta 1997 pidetyn kuulemistilaisuuden tulokset, - ottaa huomioon 1. tammikuuta 1996 voimaantulleen julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA), - ottaa huomioon 14. toukokuuta 1997 tekemänsä toisen käsittelyn päätökset neuvoston hyväksymistä yhteisistä kannoista, . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/../EY julkisia palveluhankintoja, julkisia tavaranhankintoja ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettujen direktiivien 92/50/ETY, 93/36/ETY ja 93/37/ETY muuttamisesta ((EYVL C 167, 2.6.1997, s. 52)), . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/../EY vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 93/38/ETY muuttamisesta ((EYVL C 167, 2.6.1997, s. 53)), - ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön ja oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan ja työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan lausunnot (A4-0309/97), A. ottaa huomioon, että julkisten hankintojen markkinoiden osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 11 prosenttia eli noin 720 miljardia ecua, B. katsoo, että vain 3 prosenttia kaikista julkisia hankintoja koskevista sopimuksista EU:ssa tehdään muista EU:n jäsenvaltioista peräisin olevien yritysten kanssa, C. ottaa huomioon, että julkishallinnon alemmilla tasoilla tavaroiden, palvelujen ja rakennusurakoiden hankintakustannukset saattavat olla kaksinkertaiset keskushallinnon kuluihin verrattuna ((Deloitte & Touche, Study of Public Procurement Opportunities: European Union and Government of the United States, kesäkuu 1994.)), D. katsoo, että avoimuuden ja tarjouksentekijöiden samanarvoisuuden periaatteisiin perustuva tehokas julkisia hankintoja koskeva politiikka on erittäin tärkeä yhtenäismarkkinoiden kannalta, E. ottaa huomioon, että ehdotus Amsterdamin sopimukseksi tekee kestävästä kehityksestä osan EU:n keskeisiä tavoitteita, ja korostaa tarvetta integroida ympäristönsuojelun vaatimukset kaikkien yhteisön politiikkojen määritelmiin ja täytäntöönpanoon, F. katsoo, että julkisten hankintojen markkinoiden avaamisen tavoitteena on entistä suurempi kilpailu ja siten tuotteiden ja palvelujen alhaisemmat hinnat ja parempi laatu unohtamatta yleistä etua, joka on erityisen korostunut opetuksen, terveydenhuollon, asumisen ja peruspalvelujen aloilla, G. katsoo, että julkisia hankintoja koskevat ympäristö- ja sosiaalipoliittiset ehdot voivat huomattavasti edistää kestävää kehitystä H. katsoo, ettei ole havaittavissa, että julkisia hankintoja koskeva komission politiikka olisi johtanut hintojen lähentymiseen tai tarjoajien määrän kasvuun yhtenäismarkkinoilla, I. katsoo, että tämä tulosten puuttuminen johtuu, erityisesti rakennusteollisuudessa, alan rakenteesta (ylikapasiteetti, kustannusten minimointi ja alhainen tulokynnys) eikä niinkään koulutuksen ja tiedon puutteesta, J. ottaa huomioon, että yhteisön julkisten hankintojen oikeudellinen kehys on jo olemassa, mutta ainoastaan muutama jäsenvaltio on ottanut sen osaksi kansallista lainsäädäntöään ja soveltaa sitä, K. katsoo, että nykyinen hankintasopimuksia koskeva oikeudellinen kehys on liian jäykkä ja byrokraattinen ja ettei julkisten hankintojen markkinoiden mahdollisuuksia siksi voida täysin hyödyntää, L. katsoo, että komissio ja jäsenvaltiot ovat keskittyneet politiikan ja täytäntöönpanon väliselle alueelle ja laiminlyöneet täytäntöönpanosta aiheutuvat käytännön ongelmat, M. katsoo, että pk-yritysten osallistuminen julkisiin hankintoihin on vielä suhteellisen vähäistä ja tiedottamisen ja kouluttamisen parantaminen onkin näin ollen erittäin tärkeää, N. katsoo, että sellaiset epäviralliset esteet kuin hankintayksiköiden maksujen viivästymiset tekevät yhä pk-yritysten pääsyn julkisten hankintojen markkinoille vaikeaksi, O. katsoo, että suuntaus kohti julkisten hankintojen markkinoiden uutta monopolisoitumista on ilmeinen; 1. On tyytyväinen komission vihreään kirjaan katsauksena nykytilanteesta ja laajoista julkisten hankintojen alan kysymyksistä, mutta pahoittelee kuitenkin, ettei vihreä kirja perustu ennen sen laatimista tehtyihin arvioihin, ja pyytää siksi komissiota suorittamaan analyysin, jossa otetaan huomioon eri alojen rakenne; 2. Kehottaa jäsenvaltioita mahdollisimman pian saattamaan julkisia hankintoja koskevan eurooppalaisiin direktiiveihin perustuvan lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi ja toimimaan sen mukaisesti; 3. Kehottaa komissiota antamaan mahdollisimman pian yksityiskohtaisen aikataulun tarkistuksille, neuvotteluille ja muille hankintadirektiivejä koskeville toimille, joihin Euroopan parlamentin on saatava osallistua sitten kun ne aloitetaan, ja pyytää komissiota ilmaisemaan näkemyksensä siitä, mitä seurauksia direktiiveistä on vapautetuille markkinoille; 4. On samaa mieltä komission kanssa siitä, että julkisen sektorin vakaus on tarpeen, mutta huomauttaa kuitenkin, että tarvitaan toimia kaikkein tärkeimpien ongelmien ratkaisemiseksi hankintamääräyksiä koskevassa tiedonvälityksessä sekä niiden selventämisessä ja täytäntöönpanossa; 5. Kiinnittää huomiota kuntien välisten yritysten rooliin riittävien ja tehokkaiden palvelujen takaamisessa ja pyytää komissiota varmistamaan, että julkisia hankintoja koskevat direktiivit eivät estä tätä kunnallisviranomaisten ja muiden julkisten elinten voimavarojen yhdistämistä; 6. Katsoo, että julkisia hankintoja koskevat säännöt eivät saisi estää kuntia perustamasta yksityisoikeuden alaisia kuntien välisiä yhteisyrityksiä, joille olisi tarjottava ainakin mahdollisuus tulla täysin kilpailukykyisiksi, esimerkiksi myöntämällä niille siirtymäkausi (enintään 3 vuotta) ennen kuin niihin sovelletaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä; 7. Kehottaa komissiota selventämään direktiivien määritelmiä ja terminologiaa, koska tällä hetkellä direktiivit synnyttävät huomattavaa sekaannusta määritelmien puuttumisen ja direktiivien välisen päällekkäisen terminologian vuoksi; 8. Pyytää komissiota erityisesti ilmoittamaan näkemyksensä käsitteen «palvelu» rajoista ja määritelmästä direktiivissä; 9. Pyytää jo jonkin aikaa luvassa olleiden ohjekirjojen ja komission tulkitsevien tekstien julkaisemista välittömästi, koska niiden on tarkoitus olla erittäin tärkeitä välineitä jäsenvaltioiden välisen yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi; 10. Kehottaa komissiota antamaan etusijan direktiivien ymmärrettävälle ja selkeälle sanamuodolle kaikissa tulevissa tarkistuksissa tarpeettomien sekaannusten ja kustannusten välttämiseksi; 11. Kehottaa komissiota aina direktiivien tarkistamisen yhteydessä ottamaan huomioon SLIM-ohjelmassa määrätyt periaatteet ja tarpeen esittää direktiivit tavalla, jolla poistetaan moniselitteisyys ja vältytään tulkintaongelmilta; 12. Kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita perustamaan tai yksilöimään (ainakin) yhden kansallisen julkisten hankintojen keskuksen ja alueellisia keskuksia, joiden on täytettävä eräät pakolliset perusvaatimukset, kuten tiedon ja materiaalin levittäminen julkisista hankinnoista, koulutusohjelmien edistäminen ja tarkistaminen, julkisten hankintojen sääntöjen ja - menettelyjen selventäminen jne; 13. Hyväksyy komission näkökannan siitä, että hankintoja koskevilla direktiiveillä ei varsinaisesti pyritä harjoittamaan ympäristö- tai sosiaalipolitiikkaa, mutta korostaa, että ne eivät saisi olla este soveliaimman käytännön ja paikallisten (korkeiden) standardien edistämiseen, mikäli tämä on hankintayksikön toive; 14. Kehottaa komissiota kehittämään politiikkaa, jolla edistetään aktiivisesti kestävyyttä korostavia julkisia hankintoja; 15. Huomauttaa, että hankintayksiköt voivat jo hankkijoiden pätevyyttä tarkastellessaan tai erittelyjä laatiessaan ottaa huomioon sosiaali-, ympäristö-, laatu-, kestävyys- ja terveydenhuoltolainsäädännön noudattamisen ja kiinnittää huomiota siihen tosiseikkaan, että alin hinta on vain yksi vaihtoehtoinen kriteeri sopimuksen myöntämiselle yhdessä taloudellisesti kaikkein edullisimman tarjouksen kanssa; 16. Kehottaa komissiota kannustamaan hankintaviranomaisia harjoittelemaan sopimuksen tekemisen kriteerien painotusta etukäteen; 17. Kannustaa komissiota jatkamaan sosiaalilausekkeen tukemista Maailman kauppajärjestössä ja tutkimaan, miten ILOn yleissopimuksesta 94 voidaan tehdä GPA-sopimuksen osa; 18. Kannustaa markkinoiden mahdollisimman laajaa osaa osallistumaan myös kynnysarvot alittaviin sopimuksiin, mutta ei usko, että tämä voidaan toteuttaa alentamalla kynnysarvoja, joita ei sitäpaitsi missään tapauksessa saa alentaa; 19. Katsoo näin ollen, että kynnysarvotasojen nostamisella on myönteisiä vaikutuksia erityisesti pk-yrityksille, johtuen myös pieniä sopimuksia koskevien tarjouksien valmisteluun ja vaatimusten täyttämiseen liittyvistä korkeista kustannuksista, ja kehottaa tämän vuoksi komissiota kolmansien maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa painostamaan kynnysarvojen nostamiseen, sillä kynnysarvot ovat sidottuja GPA-sopimukseen; 20. Ehdottaa, että automaattiset määräyksien noudattamista koskevat lomakkeet sisällytettäisiin tarjoukseen liitettäviin tietoihin, jotta voitaisiin käsitellä työoikeudellisten sekä ympäristöön ja työterveyteen ja turvallisuuteen liittyvän lainsäädännön tunnustamista ja noudattamista sen periaatteen mukaisesti, että hankkija on vastuussa kaikkien asianomaisten lakien noudattamisesta alihankkijoidensa puolesta; 21. On sitä mieltä, että komissiolle olisi annettava oikeudet aloittaa tutkimustyö ja toimia tehtyjen havaintojen mukaan EY:n perustamissopimuksen 85 - 90 artiklan alaisen, kilpailuasioissa sovellettavan järjestelmän mukaisesti tehokkaan lainsäädännön toteuttamisen aikaansaamiseksi; 22. Pyytää entistä tehokkaampaa direktiivien valvontaa ja voimaan saattamista ja tarkoitustenmukaisten seuraamusten yhdenmukaista langettamista niille, jotka rikkovat tai pyrkivät kiertämään direktiivin säännöksiä, samoin kuin entistä joustavampaa päätöksentekomenettelyä pienten kiistojen tai rikkomusten ratkaisemiseksi; 23. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan myöhästyneitä maksuja koskevan suosituksen noudattamisen; 24. Huomauttaa, ettei vieläkään ole olemassa yksityiskohtaista analyysiä julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön vaikutuksista palvelujen laadun säilymiseen, ja kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen tästä asiasta; 25. Kehottaa CEN:iä ja CENELEC:iä kiirehtimään standardien laatimista eurooppalaista rekisteröinti- ja laadunmäärittelyjärjestelmää varten; 26. Pyytää, että vahvistetaan yhteiset säännöt siitä, missä määrin konsultointi on sallittua, jos asianomainen konsultointiyritys myös haluaa osallistua samaan tarjouskilpailuun; 27. Kehottaa komissiota varmistamaan, että tilastollinen palaute esitetään entistä yhdenmukaisemmin, jotta voidaan tehdä jäsenvaltioiden välisiä vertailuja; 28. Kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaisella kilpailun määritelmällä (de jure ja de facto -kilpailu) julkisia palveluja koskevan direktiivin mukaan toimivien osalta saattaa olla sellainen vaikutus, että kolmansille maille annetaan vastavuoroisuuteen perustumaton pääsy EU:n markkinoille, ja vaatii komissiota muotoilemaan selkeän ja täsmällisen määritelmän, jota voidaan sittemmin käyttää kolmansien maiden kanssa käytävien neuvottelujen pohjana vastavuoroisuuden varmistamiseksi; 29. Pyytää komissiota kiireellisesti varmistamaan sopimusten tekomenettelyiden vastavuoroisuuden Euroopan unionissa sekä sellaisissa kolmansissa maissa, jotka ovat julkisista hankinnoista tehdyn sopimuksen allekirjoittajamaita; 30. Tukee komission kantaa uusien tekniikoiden käyttöönotosta, mukaan lukien siirtymistä elektronisen julkaisemisen yksinomaiseen käyttöön, helpottamaan julkisten hankintojen markkinoiden avautumista ja kehottaa perustamaan täydellisiä koulutus- ja tiedotusohjelmia pk-yrityksiä varten ja edellyttää yhä, että kaikki tarjouspyynnöt olisi julkaistava yhteisön kielillä, jotta vältettäisiin joutuminen tietämättömyydestä johtuvaan epäedulliseen asemaan; 31. Kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että hankintaosapuolten välisessä teknisessä kanssakäymisessä ollaan avoimempia, siinäkin tapauksessa että direktiivien muuttaminen olisi tarpeen; 32. Kehottaa komissiota laajentumisen osalta varmistamaan, että liittyvät maat omaksuvat olemassa olevat standardit tms. tietyn ajan kuluessa; 33. Hyväksyy komission sisämarkkinoita koskevan toimintasuunnitelman ja kannattaa sitä, että jäsenvaltiot mahdollisimman pian saattavat voimaan EU:n hankintadirektiivit, koska joitakin näistä ei monissa jäsenvaltioissa ole vieläkään saatettu asianmukaisesti voimaan; 34. Kehottaa komissiota olemaan aktiivinen kaikkia jäsenvaltioita koskevan ja yhdenmukaistetun avoimuutta, oikeudenmukaisuutta, oikeudellisia sääntöjä, vastavuoroisuutta ja julkisuutta koskevan käytännesäännön perustamisessa Maailman kauppajärjestön tasolla tehtävissä hankinnoissa; 35. Katsoo, että tarjoajat, jotka eivät täytä lainmukaisia velvollisuuksiaan, on suljettava pois julkisia hankintoja koskevista tarjouskilpailuista, vaikkakin vain väliaikaisesti, mitä pidetään tehokkaampana keinona, ja kehottaa komissiota edistämään sen pakollista soveltamista; 36. Pyytää, että edellä mainitut neljä direktiiviä (92/50/ETY, 93/36/ETY, 93/37/ETY ja 93/38/ETY) säilytetään erillisinä yksikköinä ja erityisesti, että verkkoja tarjoavaan teollisuuteen liittyvät julkiset hankinnat säilyvät jatkossakin erityisen direktiivin (93/38/ETY) alaisina ja sen lisäksi pyytää, että nämä direktiivit tarkistetaan perinpohjin ja saatetaan ajan tasalle nykyisen aikataulun mukaisesti, erityisesti silmällä pitäen kehityssuuntauksia tietyillä aloilla, kuten televiestinnän alalla, jolla tulevaisuudessa vallitsee vapaa kilpailu; 37. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.