(2)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se ilmoitti, että Kyproksen tilannetta arvioidaan makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä sen jälkeen, kun makrotalouden sopeutusohjelma on saatettu päätökseen. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Kypros kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Kyproksen olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

(3)Kyproksen vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 7 päivänä huhtikuuta 2016. Raportissa arvioitiin Kyproksen taloudellista ja sosiaalista tilannetta sekä maan haasteita sen irtauduttua makrotalouden sopeutusohjelmasta 31 päivänä maaliskuuta 2016. Raportissa käsiteltiin myös Kyproksen edistymistä kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Raporttiin sisältyi lisäksi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 7 päivänä huhtikuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kyproksella on liiallisia makrotalouden epätasapainoja. On erityisen tärkeää, että Kypros puuttuu huomattaviin epätasapainoihin, jotka liittyvät yksityiseen, julkiseen ja ulkoiseen ylivelkaantumiseen. Maan on myös erityisen tärkeää saada ote järjestämättömien lainojen suuresta määrästä.

(4)Kypros toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016 ja vuoden 2016 vakausohjelmansa määräajan jälkeen 13 päivänä toukokuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon Kyproksen maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(6)[Kyprokseen on sovellettu vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä sen jälkeen kun liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin.] Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella on odotettavissa, että keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoite saavutetaan vuonna 2016. Jos politiikkaan ei kuitenkaan tehdä muutosta, on vaarana, että keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteesta jäädään hieman vuonna 2017. Kyproksen rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän enemmän kuin on sallittua väliaikaisen velkasäännön mukaan. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Kypros ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2017.

(7)Kypros on toteuttanut merkittäviä finanssipoliittisia ja rakenteellisia uudistuksia osana makrotalouden sopeutusohjelmaansa. Johdettua lainsäädäntöä on hyväksyttävä jonkin verran vielä seuraaviin liittyen: talousarvion valmistelu, vaatimukset, jotka koskevat talousarvioon budjettivuoden aikana tehtäviä muutoksia, sekä sitoumusmäärärahojen valvonnasta vastaavien virkamiesten velvollisuudet. Julkiselle sektorille on edelleen ominaista tehottomuus. Erityisesti on todettava, että Kyproksen julkishallinnon palkkakustannukset (%/BKT) ovat suurimpien joukossa euroalueella, kun taas tehokkuusindikaattorit ovat keskitasoa. Syyksi tähän voidaan nähdä se, että virkamiesten liikkuvuus on vähäistä ja kannustimet tuloksellisuuteen puuttuvat. Julkisen sektorin tuottamille palveluille (tietoliikenneyhteydet ja energia-ala) on ominaista korkea hintataso, ja ne ovat edelleen melko suojattuja kilpailulta. Sopeutusohjelmassaan Kypros on sitoutunut ottamaan käyttöön sitovan mekanismin, jolla rajoitetaan julkisen sektorin työntekijöiden palkankorotuksia ja näin taataan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Lakiesitys on laadittu ja esitetty parlamentille, mutta sitä ei ole vielä hyväksytty. Julkisen sektorin tehokkuuden parantamiseksi on sopeutusohjelman puitteissa esitetty julkishallinnon horisontaalista uudistusta, paikallishallinnon uudistussuunnitelmaa sekä uutta lakia valtion yritysten ja laitosten ohjauksesta ja hallinnasta. Näitä toimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä hyväksytty.

(8)Yksityinen velka on Kyproksessa edelleen liian suuri. Ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmät on uudistettu, mikä on ollut tärkeää velallisten ja velkojien oikeuksien tasapainottamisessa. Järjestelmien tehokkuutta voidaan kuitenkin parantaa ja niiden hyödyntämistä lisätä. Järjestelmien toiminnassa on tiettyjä puutteita, jotka vaikeuttavat yksityisen velkaantuneisuuden ohjaamista kestävään laskusuuntaan ja järjestämättömien lainojen nopeampaa vähentämistä. Puutteet huonontavat myös mahdollisuuksia siihen, että yrittäjät saisivat kerran epäonnistuttuaan toisen tilaisuuden. Useita puutteita on edelleen myös siinä, kuinka yksityisten velkojen uudelleenjärjestely toimii. Maksukyvyttömyyslainsäädännön tuloksellisen täytäntöönpanon kannalta on lisäksi tärkeää, että kaikki tarpeelliset tuomioistuinten toimintaa koskevat asetukset ja säännöt hyväksytään. Jotta maksukyvyttömyysasioita hoitava yksikkö olisi täysin toimintakykyinen, se tarvitsee asianmukaisen henkilöstön, tietotekniikkainfrastruktuurin ja riittävän määrän asianmukaisesti koulutettuja ja valtuutettuja maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjiä. Jotta asioiden ruuhkautuminen voidaan välttää ja kiinteistöjen ostajille annetaan takeet oikeusturvasta, on lisäksi keskeistä, että saantokirjojen antamiseen ja siirtämiseen käytettävät järjestelmät ovat luotettavia ja nopeita. Tällä tavoin varmistetaan, että omistusoikeudet vahvistetaan asianmukaisesti, ja edistetään sitä, että luottamus asuntomarkkinoihin palautuu.

(9)Kyproksella on vakavia haasteita myös tuomioistuinjärjestelmän toiminnassa. Tehottomat tuomioistuinmenettelyt ja rajalliset resurssit johtavat siihen, että asioiden käsittely tuomioistuimissa kestää varsin pitkään. Tämä haittaa ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien toimintaa ja heikentää liiketoimintaympäristöä yleisesti. Koska siviiliprosessilakia ei ole uudistettu, tuomioistuinten päätösten antaminen ja täytäntöönpano sekä asiaruuhkan pienentäminen on edelleen hidasta.

(10)Sopeutusohjelman aikana on edistytty merkittävästi toimissa, joilla on uudistettu Kyproksen rahoitusjärjestelmän rakennetta ja palautettu luottamusta rahoitusjärjestelmään. Kyproksen haasteena on kuitenkin edelleen, kuinka palauttaa talouteen normaali luotottaminen ja kuinka vähentää järjestämättömiä lainoja, joiden osuus on noin 55 prosenttia kotitalouksien ja rahoitusalan ulkopuolisten yritysten kaikista lainoista. Yrityssektorin suuret velat vähentävät yritysten kilpailukykyä ja niiden kykyä investoida ja kasvaa. Pankkien pyrkimykset järjestää uudelleen elinkelpoisten velallisten velkoja eivät ole vielä tuottaneet konkreettisia tuloksia samalla kun niiden järjestämättömistä saatavista koituvia riskejä on katettu edelleen suhteellisen vähän. Sopimusten täytäntöönpanossa ja lainojen takaisinmaksun varmistamisessa on puutteita, mikä heikentää valmiuksia estää strategisia takaisinmaksun laiminlyöntejä ja järjestämättömien lainojen muodostumista. Lisäksi pankkien mahdollisuudet saada tietoja velallisten tuloista ja varoista ovat luottorekisterin perustamisesta huolimatta rajoitetut.

(11)Kypros on päässyt pitkälle toimissaan talouden ohjaamiseksi ulos taantumasta, mutta investointeja on edelleen vähän ja talouden kasvupotentiaali on heikko. Sopeutusohjelmansa nojalla Kypros laati kasvuun tähtäävän toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena oli parantaa kilpailua, lisätä innovaatiokannustimia ja helpottaa investointeja siten, että luotaisiin läpinäkyvämpi ja tehokkaampi liiketoimintaympäristö ja helpotettaisiin lisenssi- ja lupamenettelyjä. Yksityistämissuunnitelman täytäntöönpanolla ja kansallisia sääntelyviranomaisia vahvistamalla pyritään houkuttelemaan maahan tuottavuutta lisääviä ulkomaisia investointeja. Uusilla yrityksillä ja pk-yrityksillä on tällä hetkellä hyvin rajalliset mahdollisuudet saada rahoitusta, sillä pankkien luottoehdot ovat tiukat eikä vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ole. Rahoituksen saantia haittaa myös se, että EU:n välineitä (kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Euroopan strategisten investointien rahastoa ja EU:n ohjelmia kilpailukyvyn tukemiseksi) koordinoidaan puutteellisesti.

(12)Työmarkkinat alkoivat elpyä vuonna 2015, mutta työttömyys on edelleen korkea. Erityisesti nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys on huolestuttavaa. Aktiivisen työvoimapolitiikan ja julkisten työvoimapalvelujen alalla on toteutettu joitakin toimenpiteitä. Työvoimapalveluja tarjoavilta julkisilta yksiköiltä kuitenkin edelleen puuttuu kapasiteetti, jolla ne vastaisivat kysyntään, tuottaisivat laadukasta työnhakuneuvontaa ja tavoittaisivat rekisteröimättömät työttömät. Suunnitelmat, joiden mukaan kyseisten yksiköiden valmiuksia vahvistettaisiin ja muun muassa lisättäisiin asiakkaiden tarpeita välittömästi palvelevien työvoimaneuvojien erikoistumista ja määrää, ovat viivästyneet. Aktiivisen työvoimapolitiikan vaikuttavuus on rajallista, koska nykyisten ohjelmien laatua ei seurata riittävästi.

(13)Nuorten osallistuminen ammatilliseen koulutukseen on edelleen vähäistä, ja on tyypillistä, että työnantajat eivät sitoudu opiskelijoiden koulutukseen. Asiassa kuitenkin parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä ammatillisen koulutuksen strategian mukaisesti.

(14)Kyproksella ei ole kattavaa yleistä terveydenhuoltoa, eikä sen terveydenhuoltojärjestelmä tarjoa riittävää pääsyä hoitoon. Kun terveydenhuollon julkinen rahoitus on vähäistä, täyttymättömät hoitotarpeet ovat palvelujen kustannusten ja palvelujen käyttäjiltä perittävien maksujen vuoksi merkittävästi suuremmat kuin muissa EU-maissa. Resurssien käytön tehokkuutta voidaan vielä parantaa. Muun muassa julkisten sairaaloiden riippumattomuuden lisäämistä ja kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän perustamista on pidetty asianmukaisina keinoina, joilla Kyproksen terveydenhuoltojärjestelmän riittävyyttä ja kustannustehokkuutta voitaisiin parantaa. Toimenpiteisiin ei kuitenkaan ole vielä ryhdytty.

(15)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös Kyproksen vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5.

(16)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(17)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5,

SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

1.noudattaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2016 ja 2017; ottaa vuoden 2016 loppuun mennessä käyttöön sitovan mekanismin, jolla hillitään julkisen sektorin palkkojen kasvua; hyväksyy vuoden 2016 loppuun mennessä julkishallinnon horisontaalisen uudistuksen ja lain valtion yritysten ja laitosten ohjauksesta ja hallinnasta sekä panee täytäntöön paikallishallinnon uudistuksen; hyväksyy vuoden 2016 loppuun mennessä johdetun lainsäädännön, joka tarvitaan uuden julkisen talouden kehyksen täydentämiseksi;

2.poistaa kesäkuuhun 2017 mennessä esteet ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien täysimääräiseltä täytäntöönpanolta sekä varmistaa, että maksukyvyttömyysasioita hoitavalla yksiköllä on riittävät resurssit; varmistaa, että järjestelmät, joiden avulla annetaan saantokirjoja ja siirretään kiinteään omaisuuteen liittyviä oikeuksia, ovat luotettavia ja nopeita; lisää tuomioistuinjärjestelmän tehokkuutta ja suorituskykyä; uudistaa siviiliprosessilain;

3.toteuttaa vuoden 2016 loppuun mennessä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että järjestämättömien lainojen määrä pienenee ja että vakuudet arvostetaan luottoriskien kattamista varten täsmällisesti; lisää velkojien saatavilla olevan tiedon määrää, jotta luottorekisteri olisi täysin käyttökelpoinen;

4.poistaa investoinnin esteitä, varsinkin panemalla täytäntöön kasvuun tähtäävän toimintasuunnitelman, toteuttamalla yksityistämissuunnitelman ja vahvistamalla kansallisia sääntelyviranomaisia; toteuttaa toimenpiteitä, joiden avulla pienet ja keskisuuret yritykset saavat helpommin rahoitusta;