Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 7/2005 /* SEK/2005/1091 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 6.9.2005 SEK(2005) 1091 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 7/2005 SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 3 2. KUVAUS VUODEN 2005 TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA 3 3. PÄÄTELMÄT 5 1. JOHDANTO Liitteessä 1 esitetään talousarvion tosiasiallisen toteutumisen taso 16. lokakuuta 2004 ja 31. toukokuuta 2005 välisenä aikana suhteessa indikaattorin osoittamaan menoprofiiliin. Toteutumisen taso on määritelty talousarvion kurinalaisuudesta 26. syyskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000[1] säännösten perusteella. 2. KUVAUS VUODEN 2005 TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA Seuraavassa on lyhyt kuvaus tosiasiallisen ja indikaattorin osoittaman toteutumistason välisistä merkittävimmistä eroavaisuuksista vuoden 2005 talousarvion eri alojen osalta (huom. suluissa ilmoitetaan ylikäytön (+) tai alikäytön (–) nykytaso). 2.1. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät Dollarin ja euron välinen kurssikehitys Edellä mainitulla kaudella aiheutuneissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Useimpien maataloustuotteiden vientitukien (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräiden yhteisön sisäisten tukien (esim. puuvillatuki) menoihin vaikuttaa euron ja dollarin välinen kurssikehitys. Budjettivallan käyttäjän hyväksymä talousarvio perustui määrärahoihin, joita pyydettiin vuoden 2005 ATE:ssa, jonka perustana oli puolestaan keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 € = 1,25 $. Olisi huomattava, että keskimääräinen pariteetti oli 1. elokuuta 2004 ja 31. toukokuuta 2005 välisenä aikana noin 1 € = 1,28 $ eli noin 2 prosenttia vuoden 2005 ATE:n laatimisessa käytettyä kurssia korkeammalla. 2.2. Alaotsake 1a – Markkinoihin vaikuttavat tekijät 2.2.1. Viljan markkinatoimenpiteet (+ 67,7 miljoonaa euroa) Komission näkemys on vastaavanlainen kuin viime kuussa annetussa kertomuksessa (Varojärjestelmä nro 6/2005). Erityisesti komissio arvioi, että tämän alan määrärahoissa tulee olemaan huomattavaa ylikäyttöä, koska vuoden 2004/2005 erittäin runsaan sadon vuoksi viljaa viedään enemmän julkisiin varastoihin. 2.2.2. Suorat tuet peltokasvialalla (+ 306,0 miljoonaa euroa) Kuten varojärjestelmää koskevassa kertomuksessa nro 6/2005 todettiin, komissio katsoo, että tämän alan määrärahojen ylikäytön nykytaso suhteessa indikaattorin osoittamaan tasoon ei vastaa todennäköistä vuosikohtaista tulosta. Jäsenvaltioiden tämän järjestelmän toteuttamisen perustana olevista parametreista antamiin ilmoituksiin perustuvan, jäsenvaltioiden arvioituja maksuja koskevan tiedustelun nojalla komissio arvioi, että varainhoitovuoden loppuun mennessä käytettävissä olevien määrärahojen ylikäyttö on noin 200,0 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2005 talousarviossa käytettävissä oleviin määrärahoihin. 2.2.3. Sokeri (– 163,1 miljoonaa euroa) Alan määrärahojen alikäyttö suhteessa indikaattorin osoittamaan tasoon johtuu vientitukien maksutahdin hidastumisesta aiempien varainhoitovuosien tilanteeseen verrattuna. Julkisiin varastoihin vietävän sokerin merkittävän määrän, joka tätä kertomusta laadittaessa on noin 440 000 tonnia, vaikutus ei vielä näy tämän alan menoissa. Alan kokonaismenot riippuvat sokerimääristä, jotka ovat varastoissa varainhoitovuoden lopussa. 2.2.4. Oliiviöljy (– 6,1 milj. euroa) Komissio teki päätöksensä oliiviöljyn tuotantotuen lopullisesta määrästä. Siitä johtuvat menot tulevat olemaan lähellä vuoden 2005 talousarvion määrärahoja. 2.2.5. Kuitukasvit (+ 97,3 miljoonaa euroa) Myös tällä alalla komissio teki päätöksensä puuvillatuen lopullisesta määrästä. Siitä johtuvat puuvillamenot ovat noin 67,0 miljoonaa euroa suuremmat kuin vuoden 2005 talousarviossa kyseisen toimenpiteen osalta ennakoitu määrä. 2.2.6. Horisontaaliset suorat tuet (+ 56,8 miljoonaa euroa) Kuten jo varojärjestelmää koskevassa kertomuksessa nro 6/2005 todettiin, yksinkertaistetussa pinta-alatukijärjestelmässä, jota soveltaa kahdeksan kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta, tulee olemaan ylikäyttöä. Se johtuu kaksoiskurssin vaikutuksesta, koska kyseiset jäsenvaltiot, jotka eivät ole siirtyneet yhteisen valuutan käyttöön, maksavat tuet kansallisessa valuutassa. 2.2.7. Maito ja maitotuotteet (– 441,0 miljoonaa euroa) Komissio arvioi, että indikaattorin helmikuusta alkaen osoittama alikäyttö jatkuu varainhoitovuoden loppuun asti, ja sen nykyinen taso saattaa jopa kaksinkertaistua, jos suotuisat sisäiset ja ulkoiset markkinaolosuhteet pysyvät ennallaan. Kyseisten olosuhteiden vuoksi komissio on voinut laskea tämän alan eri tuotteiden vientitukien ja sisämarkkinoiden tukien tasoa verrattuna vuoden 2005 talousarviossa käytettyihin tasoihin, mistä edellä mainittu alikäyttö johtuu. 2.2.8. Naudanliha (+ 340,3 miljoonaa euroa) Komissio on samaa mieltä ylikäytöstä, jota indikaattori alkaa osoittaa tällä alalla ja katsoo, että ylikäyttö jatkuu varainhoitovuoden loppuun, jos jäsenvaltiot maksavat kaikki vuoden 2004 eläinpalkkiot käytettävissä olevien tietojen mukaisesti. 2.2.9. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (– 500,0 milj. euroa) Kuten varojärjestelmää koskevassa kertomuksessa nro 6/2005 todettiin, jäsenvaltioista takaisin perittyjen määrien (noin – 170 milj. euroa) odotetaan kasvavan varainhoitovuoden loppuun mennessä tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevasta menettelystä johtuen. 2.3. Alaotsake 1b – Maaseudun kehittäminen (+ 71,9 miljoonaa euroa) Maaseudun kehittämistä (EU-15) ja uusien jäsenvaltioiden siirtymäkauden tukivälinettä koskevat vuoden 2005 maksusitoumusmäärärahat vahvistettiin tämän alaotsakkeen enimmäismäärän tasolle. Vuoden 2005 huhtikuusta kaikki talousarvion määrärahojen sitoumukset tehtiin siirtymäkauden tukivälineelle, joka pannaan täytäntöön jaksotettujen määrärahojen perusteella. Samaan aikaan 1 369,4 miljoonan euron maksumäärärahoista oli suoritettu maksuja 920,3 miljoonan euron edestä. Näin ollen nykyinen ylikäyttö sisältää EMOTR:n tukiosaston maaseudun kehittämisen maksusitoumusmäärärahat. Koska nämä määrärahat on vahvistettu enimmäistasolle, niiden nykyinen ylikäyttö on tilapäistä, joka ei varainhoitovuoden loppuun mennessä ole tämän alaotsakkeen osalta mahdollista. 3. PÄÄTELMÄT Alaotsakkeessa 1a määrärahojen täytäntöönpano (jäsenvaltioiden menot 16.10.2004–31.5.2005) oli 36 774,1 miljoonaa euroa eli 85,8 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. Talousarviomäärärahojen tällä kaudella toteutuneen ylikäytön arvioitiin indikaattoriin verrattuna olevan noin 261,4 miljoonaa euroa. Se johtuu pääasiassa kasvituotteiden alasta, kun taas eläintuotteiden alalla oli havaittavissa budjettimäärärahojen alikäyttöä. Komissio arvioi tässä vaiheessa, että indikaattorin osoittama suuntaus säilyy varainhoitovuoden loppuun asti samana sekä kasvituotteiden alalla (määrärahojen ylikäyttö) että eläintuotteiden alalla (määrärahojen alikäyttö). Alaotsakkeessa 1b määrärahojen täytäntöönpano (jäsenvaltioiden menot 16.10.2004–31.5.2005) oli 3 506,4 miljoonaa euroa eli 51,3 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. Komissio arvioi tässä vaiheessa, että tämän alan määrärahat käytetään siten kuin vuoden 2005 talousarviossa esitetään. [pic] [1] EYVL L 244, 29.9.2000, s. 27.