ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

toteaa mainitun määritelmän mukaisesti seuraavaa: a) Antisemitistiset teot on katsottava rikoksiksi, kun näin on säädetty (esimerkiksi holokaustin kieltäminen tai antisemitistisen materiaalin levittäminen). Erityisen loukkaavien ja vahingoittavien termien (holokausti, kansanmurha, apartheid) käyttöä ei voida hyväksyä oikeutettuina ilmaisuina juutalaisryhmien tai juutalaisvaltion yleisten tarkoitusperien tai käyttäytymisen arvosteluun. b) Rikokset on katsottava antisemitistisiksi, kun hyökkäyksen kohde – olipa kyse henkilöistä tai omaisuudesta, kuten rakennuksista, kouluista, uskonnon harjoittamiseen tarkoitetuista paikoista tai hautausmaista – on valittu siksi, että se on tai sitä pidetään juutalaisena tai juutalaisiin liittyvänä. c) Antisemitistinen syrjintä ja muille tarjolla olevien mahdollisuuksien tai palvelujen epääminen juutalaisilta ovat tekoja, joiden on johdettava syytteeseenpanoon ja rangaistukseen.
5.

on yhtä mieltä siitä, että niin nais- kuin miespuolisten kuluttajien mahdollisuudet saada tuotteista ja palveluista kattavat tiedot verkossa ovat rajalliset, koska saatavilla on vain vähän digitaalisia ekosysteemejä ja alustoja, ja niiden käännösvalikoima eri maiden kielille on suppea.
69.

katsoo, että uudesta eurooppalaisesta Bauhausista on tultava aito liike, jossa paikallis- ja alueviranomaiset ovat mukana, eikä vain taas yksi ylhäältä alaspäin suuntautuva hanke. Eurooppalaisen ympäristötietoisen elämäntavan luominen on ratkaisevan tärkeää kaikille EU:n kaupungeille ja ihmisille. Hanke on suunnattava kaikille, ei vain harvoille. Sitoutumisen on käynnistyttävä ihmisten parissa ruohonjuuritasolla, ja sen on ulotuttava suuria kaupunkialueita laajemmalle. Saavutettavuus tavallisten ihmisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kannalta on uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen tärkeä myönteinen näkökohta. Aloitteen on onnistuakseen oltava sosiaalisesti, kulttuurisesti ja alueellisesti osallistava.
toteaa, että liikkuvuussiirtymä on myös sosiaalinen siirtymä. Osa työpaikoista häviää ja toiset muuttavat muotoaan, mutta myös monia uusia työpaikkoja syntyy. On tärkeää varmistaa, että työntekijät saavat oikea-aikaista lisäkoulutusta ja uudelleenkoulutusta erityisesti autoteollisuudessa. Suuri osa sähköajoneuvojen lisäarvosta on peräisin akuista, joita valmistetaan tällä hetkellä suurelta osin Euroopan ulkopuolella toisenlaisten ympäristö- ja sosiaalinormien vallitessa. Siirtymässä on varmistettava, ettei työtä ja lisäarvon luomista siirretä sellaisille maailman alueille, joilla on alhaisemmat ilmasto- ja ympäristötavoitteet. Kestävyyttä on tarkasteltava maailmanlaajuisesti ja koko elinkaaren ajalta. Liikkuvuuden muutos vaikuttaa myös jälkimarkkinoihin, riippumattomiin korjaamoihin ja varaosien kauppaan. Jälkimarkkinoilla tapahtuvaa rakenneuudistusta on tuettava, ja sitä on pehmennettävä sosiaalisesti.
19.

on sitä mieltä, että kun otetaan huomioon uusien STEM-taitojen (tieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) tärkeä rooli vihreän siirtymän ja digitalisaation edistämisessä, niiden on oltava hankittavissa kaikilla alueilla ja kaikilla koulutustasoilla sukupuolten tasapuolista edustusta kunnioittaen. Tietoa näiden alojen merkityksestä tulevilla työmarkkinoilla ja niiden tuleville työntekijöille tarjoamista mahdollisuuksista olisi välitettävä ISCED-luokituksen tasojen 2 ja 3 opiskelijoille, kun he valitsevat urapolkuaan. Tavoitteena on ohjata heitä suuntautumaan tulevassa ammatillisessa koulutuksessaan kyseisille aloille, ottaen huomioon kielelliset oikeudet ja kaikkien sukupolvien ja ryhmien mahdollisuudet hankkia näitä uusia taitoja.
26.

kannattaa ”EU:n strategiaa merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” ja korostaa, että tarvitaan konkreettista suunnitelmaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvan kapasiteetin – myös asennetun merituulivoimakapasiteetin – lisäämiseksi. Jotta vuosien 2030 ja 2040 ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, on lisättävä hyvissä ajoin maatuulivoiman ja aurinkoenergian kaltaisten vakiintuneiden ja kustannustehokkaiden uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Uusiutuvan energian hyödyntäminen on tärkeää jäsenvaltioille, jotta ne pystyvät saavuttamaan saasteettomuuden ja ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä. Sillä on merkitystä myös, kun on kyse vedyn tuottamisesta uusiutuvalla energialla sellaisten alojen hiilestä irtautumista varten, joiden päästöjä on vaikea vähentää.
46.

katsoo, että rakennerahastotukea olisi suunnattava voimakkaammin siihen, että voidaan ottaa käyttöön ja ylläpitää sekä tietoliikenteen että digitaalisten palvelujen teknistä infrastruktuuria, joka on tarpeen tasapainoisen aluekehityksen varmistamiseksi. Tätä varten on edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, sillä julkisella sektorilla on johtava asema tällaisten investointien toteuttamisessa.
9.

on tyytyväinen suunnitelmaan EU:n uudesta ja kunnianhimoisemmasta strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. Siinä annetaan sopeutumiselle aiempaa merkittävämpi asema vuosiin 2030 ja 2050 tähtäävissä EU:n ilmastotavoitteissa parantamalla osaamista, vahvistamalla suunnittelua ja nopeuttamalla toimia sekä tunnustamalla alue- ja paikallistason sopeutumispolitiikkojen tarve. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat kysymykset on otettava tehokkaasti huomioon kaikilla politiikan aloilla. Komitea kehottaa painokkaasti komissiota laatimaan EU:n uuden sopeutumisstrategian, jolla on selkeät tavoitteet ja indikaattorit ja joka on toissijaisuusperiaatteen aktiivisen toteuttamisen ja suhteellisuusperiaatteen mukainen.
6.

toteaa, että pk-yritysstrategian esittämisen jälkeen maailma on muuttunut perinpohjaisesti. Covid-19-pandemian taloudellisten seurausten uskotaan vaikuttavan voimakkaasti kaikkiin alueisiin ja pk-yrityksiin Euroopassa. Kriisi olisi kuitenkin nähtävä myös historiallisena tilaisuutena suunnata talouden elpyminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, kestävän kehityksen ja digitalisaation mukaisesti, ja näiden on oltava pk-yritysstrategian kiinteä osa. On laadittava paikallis- ja alueviranomaisten johdolla pk-yritysten pelastamissuunnitelma, jolla vastataan pk-yritysten moninaisiin tarpeisiin ja erilaisiin taloudellisiin ja institutionaalisiin tilanteisiin eri puolilla Eurooppaa. EU:n elvyttämistoimet ovat tehokkaimpia, jos ne sovitetaan yhteen alueellisten ja paikallisten aloitteiden kanssa ja mukautetaan paikallisiin ekosysteemeihin. Koordinointi ja parhaiden käytäntöjen vaihto on siksi ratkaisevan tärkeää.
17.

korostaa, että sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin alkuperämaaperiaate aiheuttaa ongelmia kunnille ja alueille. Mitä vahvempi alkuperämaaperiaate on, sitä selkeämpiä ja tehokkaampia lainvalvontaa koskevia sääntöjä on sovellettava. Komitea katsoo, että on olemassa riski, että sisämarkkinoille tullessa poimitaan vain rusinat pullasta, mikä lopulta johtaa oikeudelliseen epävarmuuteen ja heikentää viranomaisten mahdollisuuksia toteuttaa hallinnollista valvontaa määrämaassa.
24.

korostaa, että biologinen monimuotoisuus on monitoiminnallisuuden ohella keskeinen aihealue, joka on otettava huomioon keskusteltaessa EU:n metsäpolitiikan toimintakehyksestä. Komitea toteaa, että aina kun metsäkatoa tapahtuu ja aarniometsä tai luonnontilainen ikimetsä katoaa, metsille ominainen biologinen monimuotoisuus kärsii ja sitä on vaikeaa palauttaa, koska kyseisen maa-alan tila on suuresti heikentynyt.
8.

korostaa, että alueellinen toimintasuunnitelma 2020 todella on tuottanut tuloksia pääosin koheesiopolitiikan resurssien ja rahoituksen ansiosta ja siksi, että koheesiopolitiikassa on otettu kaikilla hallinnon tasoilla käyttöön paikkakohtainen lähestymistapa ja paikallisyhteisöt on osallistettu kestävien paikallisten strategioiden laatimiseen ja toteuttamiseen. Parantamisen varaa on kuitenkin edelleen: erityisesti on lisättävä koheesiopolitiikan näkyvyyttä valtiotasoa alemmilla tasoilla (CLLD:n, ITI:n, EAYY:n ja Euroopan alueellisen yhteistyön avulla), vahvistettava alueellisen lähestymistavan vaikutusta koko EU:n päätöksentekoon ja pantava alueellinen toimintasuunnitelma itsessään paremmin täytäntöön kansallisin toimenpitein.
14.

on sitä mieltä, että koheesiopolitiikasta on viestittävä eri tavalla ja että on otettava huomioon tarve pyrkiä tavoittamaan nykyistä laajempi yleisö eikä ainoastaan sidosryhmiä. Kohdennettu viestintä olisi suunnattava suurelle yleisölle, ja tämän viestinnän on puhuteltava ihmisiä: siinä on kerrottava tarinoita vaikutuksista paikallisväestöön sen sijaan, että ainoastaan esitellään numeroita tai kaavioita etäisistä työmarkkinoista tai kaukaisista infrastruktuurikysymyksistä ja kansoista, ja keskityttävä EU:n rooliin ihmisten elämään vaikuttavana hallintotasona sen sijaan, että yleisölle tiedotetaan eri koheesiopolitiikkarahastoista ja -hankkeista. On olennaista huomata, että luottamus viestintuojaan on vähintään yhtä tärkeää kuin itse viesti, ja kansalaisten luottamus paikallis- ja alueviranomaisiin on suurempaa kuin luottamus kansallisiin hallituksiin tai EU:hun. Niinpä alue- ja paikallistason poliitikoilla voi olla ratkaiseva rooli, ja AK:n jäsenten olisi eritoten ”Euroopan unionin lähettiläinä alueilla, kaupungeissa ja kunnissa” näytettävä esimerkkiä.
43.

muistuttaa, että paikalliset tiedotusvälineet takaavat monimuotoisuutensa ansiosta alueen poliittisen moniarvoisuuden ja tiedotuksen moniarvoisuuden. Tämän moniarvoisuuden puolustamisen tulee olla ensisijainen tavoite. Monissa Euroopan unionin maissa paikallisten tiedotusvälineiden tilanne on tällä hetkellä vaikea; juuri sosiaalisten medioiden tulo markkinoille yhdessä niiden teknisten mahdollisuuksien kanssa (yksityishenkilöiden tavoittaminen, mahdollisuus viestien täsmälliseen kohdentamiseen tietyille henkilöille) on leikannut paikallisten tiedotusvälineiden taloudellista pilaria, jonka muodostavat pienet ilmoitukset. Joissakin tapauksissa poliittinen taso on myös tietoisesti pyrkinyt heikentämään median moniarvoisuutta. Taloudellisesti heikentyneillä paikallisilla tiedotusvälineillä on luonnollisesti pienempi mahdollisuus aktiivisesti vastustaa valheiden levittämistä verkossa.
26.

huomauttaa, että eräiden paikallis- ja aluehallintotahojen rahoituksen supistuessa on entistäkin tärkeämpää, että pelastustoimea koskevien päätösten tekijöillä on käytettävissä parempia arvioita yhteisöjen, yksilöiden ja väestönsuojeluhankkeiden tilanteesta. Komitea katsoo, että sosiaaliset näkökohdat huomioiva INDRIX-katastrofivalmiusindeksi, joka on kehitetty EU:n osarahoittaman rajat ylittävän INDRIX-hankkeen puitteissa, soveltuu hyvin yhteisön selviytymiskyvyn arviointiin tilastotietojen ja nimenomaan tätä tarkoitusta varten koottujen tietojen perusteella. Hanke on mahdollistanut eri yhteisöjen riskinkokemuksen arvioimisen tiettyjen sosiaalisten indikaattorien (koulutustaso, terveydentila, työttömyysaste, palvelutarjonta jne.) perusteella sekä erityisesti sen yksilöimisen, mitkä yhteisöt ovat riskialtteimpia ja haavoittuvimpia. Komitea kehottaa toimivaltaisia tahoja harkitsemaan pakollisten vakuutusten kehittämistä luonnonkatastrofien varalta. Ne olisi yhtenäistettävä EU:n tasolla, ja vakuutusmaksujen tulisi riippua riskitasosta. Tämä valveuttaisi ihmisiä ja saisi heidät ymmärtämään paremmin ennaltaehkäisyn merkityksen, vähentäisi moraalikatoa ja takaisi oikeudenmukaiset ja yhdenmukaiset korvaukset kaikille EU:n kansalaisille.
3.

on tietoinen siitä, että vuonna 2015 vakiomuotoisen kiinteän laajakaistan kattavuus ja saatavuus EU:ssa oli 97 prosenttia kotitalouksista ja käyttöönottoaste keskimäärin 72 prosenttia ja että langattomaan teknologiaan perustuvien palvelujen saatavuus on vieläkin laajempi. Kiinteän laajakaistan saatavuudessa ja kohtuuhintaisuudessa kaupunki- ja maaseutualueilla on kuitenkin jäsenvaltioittain eroja.
1.

toteaa, että julkisiin ja yleisölle avoimiin yksityisiin tiloihin kohdistuneissa iskuissa on viime vuosina useissa Euroopan kaupungeissa kuollut ja haavoittunut satoja ihmisiä. Iskujen toistuminen eri puolilla Eurooppaa ja niiden vakavuus on ennennäkemätöntä. Iskut ovat olleet vaihtelevassa määrin organisoituja (tekijöiden ja avunantajien lukumäärä, profiilit, rikostausta ja kansallisuus; yksittäiset, samanaikaiset tai perättäiset teot; suunnitelmallisuus tai suunnittelemattomuus), niissä on käytetty erilaisia toimintatapoja (räjähteet, tuliaseet, viiltoaseet, käyttötarkoitukseen valitut ”aseet” kuten ajoneuvot) ja niiden kohteet ovat vaihdelleet täysin odottamattomista symbolisiin. Niiden kohteena on ollut kaikenlaisia arkielämän tiloja, jotka ovat kokonaan tai hyvin laajasti avoimia ja yhteisiä, joissa käy paljon ihmisiä ja jotka siten ovat erityisen alttiina rikollisille aikeille: kyse on haavoittuvista, ns. pehmeistä kohteista.
19.

tunnustaa Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön perustuvan jäsenvaltioiden toimivallan työelämän ulkopuolella olevien henkilöiden sosiaaliturvan muotoilussa ja pitää tervetulleena, tärkeänä ja uutena näkökohtana, että lopputuloksen on oltava EU:n perus- ja ihmisoikeuksien mukainen. Komitea on tyytyväinen siihen, että näitä henkilöitä ei vastedes ole tarkoitus sulkea sairausvakuutusturvan ulkopuolelle todellisen asuinpaikan perusteella, ja panee merkille, että heille saatetaan antaa tulevaisuudessa mahdollisuus suorittaa oikeasuhteisesti maksuja sairausvakuutusjärjestelmään siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat vakinaisesti. Jäljelle jää kuitenkin kysymys siitä, miten on tarkoitus perustella sosiaaliturvan rajoittamista tai jopa epäämistä. Samalla kyseisen periaatteen ulottaminen myös niihin EU-kansalaisiin, jotka tosiasiallisesti asuvat toisessa jäsenvaltiossa, edellyttää kuitenkin periaatteen soveltamisen sääntelemistä muun muassa sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toimivat yhdenmukaisesti ja että taakka jakautuu tasapuolisesti niiden välillä.
3.

huomauttaa, että monivuotisella rahoituskehyksellä on erityisen suuri merkitys alue- ja paikallisviranomaisille, joilla on ratkaisevan tärkeä rooli EU:n poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanossa. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että EU:n budjettivaroista 75 prosenttia on sellaisia, joiden hallinnointiin tai käyttämiseen alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat suoraan ja/tai välillisesti.
32.

huomauttaa, että monimutkaiset ja jäsenvaltioittain vaihtelevat alv-säännöt ovat yksi suurimmista sähköisen kaupankäynnin esteistä. Komitea on samaa mieltä siitä, että alv-järjestelmää on yksinkertaistettava ja että pk-yrityksille sääntöjen noudattamisesta koituvia kuluja on pienennettävä. Erityisen tärkeää on puuttua tekijöihin, jotka ovat unionissa toimiville yrityksille epäsuotuisampia kuin unionin ulkopuolisissa maissa sijaitseville tavarantoimittajille.
1. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on sovitettava samaa merialuetta koskevat toimensa yhteen muiden jäsenvaltioiden kanssa ja tehtävä kaikkensa toimintansa sovittamiseksi yhteen sellaisten kolmansien maiden kanssa, joilla on samalla merialueella suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvia vesialueita. Tätä varten asianomaisen jäsenvaltion on perustettava jokaiselle merialueelle alueellinen koordinointiryhmä.

1. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on sovitettava samaa merialuetta koskevat toimensa yhteen muiden jäsenvaltioiden kanssa ja tehtävä kaikkensa toimintansa sovittamiseksi yhteen sellaisten kolmansien maiden kanssa, joilla on samalla ICES:in tai FAO:n määritelmän mukaisella merialueella suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvia vesialueita. Tätä varten asianomaisen jäsenvaltion on perustettava jokaiselle merialueelle alueellinen koordinointiryhmä.
9.

toteaa, että 24. syyskuuta 2013 järjestettyä konferenssia ”EU:n maitoala: kehitys vuoden 2015 jälkeen” varten tehty analyysi ja komission raportti vuosien 2014–2024 näkymistä osoittavat, että EU:n maidontuotannon kasvu riippuu ensisijaisesti maailmanmarkkinoista, jotka edustavat vain 7:ää prosenttia koko maailman tuotannosta mutta joilla vallitsee erittäin kova kilpailu. Maitojauheen osuus kolmen tärkeimmän viejän eli EU:n, Uuden-Seelannin ja Yhdysvaltojen toimittamista määristä on 2/3. OECD ja FAO ennakoivat, että maidon maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa vuosittain noin 2 prosenttia vuoteen 2023. Uusia markkinoita on löydettävä ja kehitettävä jatkuvasti, EU:n maailmanmarkkinaosuutta on kasvatettava, EU:n viejien markkinoillepääsy on turvattava ja viennin kasvua on piristettävä. Tiedonsiirron, tutkimuksen, innovoinnin sekä laadun ja merkintöjen parannustoimenpiteiden edistäminen tuo lisäarvoa unionin maitotuotteille ja parantaa niiden kilpailukykyä unionin ja maailman markkinoilla.
1.

on tyytyväinen siihen, että Luxemburgin hallitus on päättänyt ottaa rajat ylittävän yhteistyön tiivistämisen yhdeksi EU-puheenjohtajakautensa painopisteeksi, ja kannattaa sen pyrkimyksiä poistaa yhteistyön esteitä Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi ja valtioiden rajojen molemmin puolin sijaitsevien alueiden koko potentiaalin kehittämiseksi. Rajat ylittävän yhteistyön nostaminen etusijalle on sitäkin tärkeämpää nykytilanteessa, kun rajat ylittävän vapaan liikkuvuuden käsite on kyseenalaistettu, vaikka se on yksi Euroopan yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista.
26.

haluaa korostaa, että 27. elokuuta 2014 käynnistetty Frontex Plus -operaatio, jonka on tarkoitus korvata Mare Nostrum, ei kata kaikkia toimia, jotka nykyisin hoidetaan Mare Nostrumin puitteissa. Frontexin budjettia on rajoitettu monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja Frontex Plus -operaatiossa joudutaan turvautumaan jäsenvaltioilta saatavaan rahoitukseen. Puuttumatta taloudellisiin näkökohtiin nämä operaatiot myös toteutetaan eri hengessä: Mare Nostrumissa lähestymistapa on humanitaarinen, kun taas Frontexissa toimet kohdistetaan ensisijaisesti rajavalvontaan.
3.

toteaa, että koheesiopolitiikalla on politiikan alkuajoista lähtien onnistuttu vähentämään Euroopan alueiden välisiä ja niiden sisäisiä eroja ja että sen avulla on vuonna 2008 alkaneen talouskriisin puhkeamisesta saakka kyetty hillitsemään kriisin vaikutuksia yhteenkuuluvuuteen. Epätasapaino on kuitenkin edelleen huomattava, ja vallitseva kriisi on pahentanut tilannetta. Tulevalle koheesiopolitiikalle on osoitettava tarvittavat resurssit erojen kaventamiseksi edelleen. Politiikan tavoitteiden on yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti perustuttava alueiden, kaupunkien ja kuntien sosiaalisiin ja taloudellisiin kehittämistarpeisiin.
26.

muistuttaa, että perussopimusten mukaan (pöytäkirja N:o 26) jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta määriteltäessä julkisen palvelun velvoitteita ja yleishyödyllisiä taloudellisia palveluita käyttäjien tarpeet mahdollisimman hyvin huomioiden ja että Euroopan komissio voi puuttua asiaan ainoastaan, kun kyse on ilmeisestä virheestä.
3.

pitää omavaraista eurooppalaista terästeollisuutta tukevan politiikan käyttöönottamista välttämättömänä Euroopan unionin pitkäaikaisen huoltovarmuuden takaamiseksi. Jotta terästeollisuus säilyttäisi riippumattomuutensa, on sen piirissä toimivien osoitettava olevansa valmiit kohtaamaan tulevaisuuden haasteet innovoinnin ja ympäristöajattelun keinoin. Mahdollisen EU:n myöntämän tuen tarkoituksena on pelkästään vauhdittaa prosessia, jota terästeollisuuden itsensä on ryhdyttävä toteuttamaan.
9.

korostaa, että EU:n laajentuminen on kaksisuuntainen prosessi, mikä tarkoittaa, että liittymisneuvotteluja käyvien valtioiden on oltava asianmukaisesti valmistautuneita, mutta myös Euroopan unionilla on oltava riittävät kyvyt ottaa vastaan uusia jäsenvaltioita, ja sen on sitouduttava tarjoamaan tukea kyseisille maille niiden kohtaamien haasteiden ratkaisemiseen.
15.

On yleistä, että kaupunkien ja kuntien hallinnolliset rajat eivät vastaa alueen taloudellista jakautumista. Toiminnallisille alueille on lisäksi ominaista jatkuva muutos, joten aluepolitiikan on oltava mukautuvaa ja riittävän joustavaa. Esimerkiksi kun kyse on taajama- ja maaseutualueiden välisen keskinäisriippuvuuden yleisimmästä tekijästä – työmatkaliikenteestä kodin ja työpaikan välillä – on yleisesti tiedossa, että matkan optimaalisen keston tulee pääsääntöisesti olla korkeintaan yksi tunti. Tämän kynnyksen ylittyessä työpaikalle pääsy vaikeutuu.
27.

on vakuuttunut siitä, että mikro- ja pk-yritykset on otettava paremmin huomioon, että kauppapaikkojen avoimuutta on parannettava ja sijoittajien osallistumista lisättävä, että rahoitusalan ulkopuolisten joukkovelkamarkkinoiden osuutta on lisättävä ja että myös pk-yritysten pääsyä joukkovelkakirjamarkkinoille on helpotettava.
10.

katsoo, että energian toimittajia ja hintoja käsittelevien ehdotettujen tiedotuskampanjoiden ohella myös teknisesti perusteltujen ja reaaliajassa toimivien älykkäiden energiantuotannon ja -kulutuksen mittaus- ja jakeluverkkojen käyttöönotto on erittäin tärkeää, jotta kuluttajille tarjotaan päätöksentekoon tarvittavaa tietoa, jonka avulla he tulevat aiempaa tietoisemmiksi energian hinnoista, energiankulutuksesta (kulutusmalleista) sekä kulutuksen ja energianhinnan suhteesta. Näin he voivat käyttää energiaa harkitummin ja kestäväpohjaisemmin, mikä luo edellytykset käyttää älykästä (kodin)elektroniikkaa ja niin ollen säästää energiaa. Alueiden komitea suosittaa, että komissio jatkaa älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa edistävää politiikkaa aiemmissa tiedonannoissa esitetyllä tavalla ja edistää älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa. Tällaisen politiikan on edistettävä sellaisten älykkäiden jakeluverkkojen käyttöönottoa, joissa yhdistyvät joustavan tuotannon ja kulutuksen hallinnointi sekä niiden väliset kytkökset, ja siinä on otettava huomioon tarkkuuteen, yksityisyydensuojaan, yksityiselämän suojaamiseen ja petoksiin liittyvät näkökohdat sekä pyrittävä samalla kehittämään standardeita.
28.

painottaa, ettei liikenteen ja ympäristönsuojelun tule sulkea toisiaan pois vaan että ne päinvastoin kulkevat käsi kädessä. Komitea korostaa, että Tonavan alueen kestäväpohjaisen kehityksen olisi oltava ensisijainen tavoite. Tärkeää on myös soveltaa Tonavan kansainvälisen suojelukomission (International Commission for the Protection of the Danube River, ICPDR) ja Tonavan sivuhaaran Savan kansainvälisen komission (International Sava River Basin Commission, ISRBC) yhteisessä kannassa Tonavan alueen sisävesiliikenteen ja ympäristönsuojelun kehittämisestä julkituomia perusperiaatteita (Development of Inland Navigation and Environmental Protection of the Danube River Basin).
24.

pitää myös keskeisenä sitä, että poliisin, poliisiviranomaisten ja paikallisviranomaisten välillä on yhteisön tiedustelutoiminnassa selkeät rajat. On luotava sellaiset järjestelmät, jotka vakuuttavat alueelliset ja paikalliset kumppanit siitä, ettei osallistuminen vahingoita yhteisöjen suhteita. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että tietolähteet ovat suojattuja ja että muilla kuin poliisitoimen alaisilla ulkopuolisilla tahoilla on vapaaehtoinen ja täydentävä rooli.
1.23

toteaa, että liikunta, hyvinvointi, terveys, uimavesien korkea laatu, rantojen puhtaus, luonnonläheiset rannikot, rannikkoalueiden kaupungistumisen rajoittaminen sekä kulttuuri- ja vapaa-ajantarjonta ovat ratkaisevia, kun matkailijat tekevät päätöksensä siitä, millä rannikkoalueella he vierailevat. Meriympäristöä hyödyntävän matkailuteollisuuden sekä muun muassa veneilijöitä palvelevien piensatamien edelleenkehittäminen on tärkeä tavoite EU:ssa. Matkailukohteita ja niiden työllistävää vaikutusta on tuettava investoinnein, ja se on otettava asianmukaisella tavalla huomioon myös Euroopan meripolitiikassa.
1.17

huomauttaa, että Euroopan komission eurooppalaista hallintotapaa koskevissa ehdotuksissa sekä sopimuksessa Euroopan perustuslaista vahvistetaan kiistattomasti, että EU on siirtynyt monitasoisen hallinnon järjestelmään, mistä luonnollisesti seuraa, että eri hallintolohkojen välisen suhteen on perustuttava horisontaaliseen kumppanuuteen, joka on käynnistetty tehokkaan ja yhtenäisen päätöksenteon varmistamiseksi, ja että poliittista valtaa käyttävien eri tasojen välistä toimivaltajakoa on selvennettävä, jotta saadaan tieto kunkin tahon toimivaltuuksista ja siitä, mikä taso kulloinkin kantaa poliittisen vastuun.