EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 5.4.2022 COM(2022) 150 final 2022/0099(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS fluoratuista kasvihuonekaasuista, direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 517/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2022) 156 final} - {SWD(2022) 95 final} - {SWD(2022) 96 final} - {SWD(2022) 97 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla käynnistettiin EU:n uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous. Siinä vahvistetaan komission pyrkimys kiristää ilmastotavoitettaan ja tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. Lisäksi sillä pyritään suojelemaan kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Koska tarvitaan ripeitä ilmastotoimia, EU nosti ilmastotavoitteitaan vuonna 2021 annetulla asetuksella (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki). Ilmastolaissa vahvistetaan sitova tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja tehdä EU:sta ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä. EU on myös nostanut Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti asetettua alkuperäistä kansallisesti määriteltyä panostaan. Vähintään 40 prosentin vähennysten sijaan nyt tavoitellaan vähintään 55 prosentin vähennyksiä kasvihuonekaasujen nettopäästöihin vuoteen 2030 mennessä. Jotta nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa ja meillä olisi mahdollisuus rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen, kaikkia EU:n talouden hiilestä irtautumisen kannalta merkityksellisiä välineitä on vahvistettava; fluorattuja kaasuja koskeva asetus on keskeinen väline fluorattujen kasvihuonekaasujen (F-kaasujen) päästöjen osalta. F-kaasut ovat ihmisen valmistamia kemikaaleja. Ne ovat hyvin voimakkaita kasvihuonekaasuja, usein monta tuhatta kertaa voimakkaampia kuin hiilidioksidi (CO2). Hiilidioksidin, metaanin ja typpioksiduulin kanssa ne kuuluvat Pariisin ilmastosopimuksen kattamien kasvihuonekaasupäästöjen ryhmään. Tällä hetkellä F-kaasupäästöjen osuus EU:n kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärästä on 2,5 prosenttia. Luku kuitenkin kaksinkertaistui vuosien 1990 ja 2014 välillä, kun taas muiden kasvihuonekaasujen päästöjen määrät pienenivät. Tämä johtuu siitä, että F-kaasuilla on aikaisemmin tavallisesti korvattu otsonikerrosta heikentäviä aineita sellaisilla toiminnan aloilla, joilla näiden aineiden käyttö kiellettiin EU:ssa stratosfäärin otsonikerroksen suojaamiseksi, kuten vuonna 1987 tehdyssä Montrealin pöytäkirjassa otsonikerrosta heikentävistä aineista (jäljempänä ’pöytäkirja’) edellytetään. Asetus (EU) N:o 517/2014 fluoratuista kasvihuonekaasuista (jäljempänä ’F-kaasuasetus’) annettiin, jotta F-kaasupäästöjen lisääntyminen saataisiin loppumaan. Fluorihiilivedyt (HFC-yhdisteet) ovat ilmastolle merkityksellisten päästöjen kannalta merkittävin F-kaasujen ryhmä, ja F-kaasuasetuksen keskeinen uudistus oli määrittää fluorihiilivetyjen käytön asteittaista vähentämistä EU:ssa koskeva järjestely. Siinä on kyse kiintiöjärjestelmästä, jonka avulla vähennetään asteittain niitä fluorihiilivetyjen määriä, jotka tuojat ja tuottajat saavat saattaa markkinoille kunakin vuonna. EU:n F-kaasupolitiikkaa on tarkasteltava hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) äskettäisen erityisraportin taustaa vasten. Mahdollisuudet rajata ilmaston lämpeneminen 1,5 °celsiusasteeseen edellyttävät sitä, että F-kaasujen päästöt vähenevät jopa 90 prosenttia vuoden 2015 tasosta vuoteen 2050 mennessä koko maailmassa. Vaikka fluorihiilivedyt eivät heikennäkään otsonikerrosta, pöytäkirjan osapuolet päättivät vuonna 2016 hyväksytyllä Kigalin muutoksella vähentää fluorihiilivetyjen käyttöä asteittain koko maailmassa, jotta fluorihiilivetypäästöjen kasvu saataisiin taittumaan ja niiden ilmastovaikutus pienenemään. Tavoitteena on vähentää fluorihiilivetyjen tuotantoa ja kulutusta seuraavien 30 vuoden aikana maailmanlaajuisesti yli 80 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisen osapuolen on noudatettava fluorihiilivetyjen kulutuksen ja tuotannon vähennysaikataulua sekä fluorihiilivetyjä koskevaa tuonti- ja vientilisenssijärjestelmää ja raportointivelvoitteita. Tutkijat ovat arvioineet, että yksinomaan Kigalin muutoksella ehkäistään jopa 0,4°celsiusasteen lisälämpeneminen vuosisadan loppuun mennessä. Kuten komission laatimassa arvioinnissa on todettu, F-kaasuasetuksen ansiosta F-kaasupäästöjen suunta on kääntynyt ja niiden määrä on vähentynyt vuosittain vuodesta 2015 alkaen. Lisäksi fluorihiilivetyjen tarjonta EU:n markkinoilla on vähentynyt 37 prosenttia metrisinä tonneina mitattuna ja 47 prosenttia hiilidioksidiekvivalenttitonneina mitattuna vuodesta 2015 vuoteen 2019. Monen tyyppisissä laitteissa, joissa on perinteisesti käytetty F-kaasuja, on selvästi siirrytty käyttämään yhä enemmän vaihtoehtoja, joiden lämmitysvaikutus (jäljempänä myös ’GWP’) on pienempi. Näitä ovat muun muassa luonnolliset vaihtoehdot, kuten hiilidioksidi, ammoniakki, hiilivedyt ja vesi. Vuodelle 2030 asetettuja päästövähennystavoitteita ei kuitenkaan saavuteta kokonaisuudessaan, ja päästöjen vähentämisessä on vielä käyttämättömiä mahdollisuuksia. Vaikka F-kaasuasetus hyväksyttiin ennen Kigalin muutosta ja vaikka sen rooli kyseisen maailmanlaajuisen sopimuksen saavuttamisessa oli keskeinen, asetuksella ei kuitenkaan voida täysin taata, että kaikki velvoitteet täytetään (etenkään niitä, jotka ulottuvat vuotta 2030 kauemmas). Asetuksen täytäntöönpanosta vuosien mittaan kertynyt kokemus ja sidosryhmiltä saatu palaute vahvistavat sen, että moniin kiintiöjärjestelmään liittyviin haasteisiin on puututtava. Haasteita ovat esimerkiksi laittomuudet, kuten salakuljetus ja epärehelliset elinkeinonharjoittajat, joiden motiivit liittyvät puhtaasti keinotteluun, sekä ammattitaitoisten asentajien puute. On myös tiettyjä seurantaan liittyviä puutteita, jotka on korjattava. Raportoinnin ja varmentamistoimien tehokkuutta on parannettava ja useita nykyisiä sääntöjä on selvennettävä entisestään, sillä monet teollisuutta, kansalaisjärjestöjä ja viranomaisia edustavat sidosryhmät ovat painottaneet, että se on yksi uudelleentarkastelun tärkeä tavoite. Oli siis selvää, että asetuksen keskeiset osat tulisi pitää ennallaan, mutta useita säännöksiä on syytä täsmentää, ja asetukseen on lisättävä myös uusia säännöksiä. EU:n F-kaasuja koskevien toimintapolitiikkojen yleiset tavoitteet ovat seuraavat: (1)ehkäistään F-kaasujen lisäpäästöt ja edistetään siten EU:n ilmastotavoitteita (2)varmistetaan pöytäkirjan noudattaminen fluorihiilivetyihin (jäljempänä myös ’HFC-yhdisteet’) liittyvien velvoitteiden osalta. Päästöjä voidaan ehkäistä kahdella tavalla: vältetään alun perinkin käyttämästä F-kaasuja (ts. vähennetään F-kaasujen kysyntää) ja toisaalta varmistetaan, että käytössä on toimenpiteitä, joilla ehkäistään päästöt tai vuodot, kun kaasuja tuotetaan, käytetään ja hävitetään (estetään päästöjä). Niinpä F-kaasuja koskevalla toimintapolitiikalla on seuraavat erityistavoitteet: ·Pyritään luomaan pidäkkeitä sellaisten F-kaasujen käytölle, joilla on suuri lämmityspotentiaali, ja kannustetaan vaihtoehtoisten aineiden tai tekniikoiden käyttöön, jos niistä aiheutuu vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä ilman, että turvallisuus, toimivuus ja energiatehokkuus heikkenevät. ·Estetään vuodot laitteista ja varmistetaan, että F-kaasuja käsitellään sovelluksissa asianmukaisesti elinkaaren lopussa. ·Edistetään kestävää kasvua, vauhditetaan innovointia sekä kehitetään vihreää teknologiaa parantamalla vaihtoehtoisen teknologian ja sellaisten kaasujen markkinamahdollisuuksia, joiden GWP-arvo on pieni. Komissio on asettanut tarkistukselle asetuksen arvioinnista tehtyjen päätelmien perusteella seuraavat tavoitteet: (1)Vähennetään F-kaasujen päästöjä entisestään, jotta voidaan edistää tavoitetta vähentää päästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä.

(2)Yhdenmukaistetaan asetus pöytäkirjan kanssa kaikilta osin. (3)Edistetään tehokkaampaa täytäntöönpanoa ja sen valvontaa laittomaan kauppaan, kiintiöjärjestelmän toimintaan ja F-kaasujen vaihtoehtoihin liittyvien koulutustarpeiden täyttämiseen liittyvissä asioissa. (4)Parannetaan seurantaa ja raportointia, jotta nykyiset puutteet voidaan korjata, ja parannetaan prosessien ja tietojen laatua vaatimusten täyttämiseksi. (5)Lisätään selkeyttä ja sisäistä yhdenmukaisuutta, jotta voidaan tukea sääntöjen nykyistä parempaa täytäntöönpanoa ja ymmärtämistä. Aloitteella edistetään kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja sen kestävään kehitykseen liittyviä tavoitteita, ennen kaikkea ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevaa tavoitetta. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien säännösten kanssa Jotta saavutettaisiin eurooppalaisen ilmastolain oikeudellisesti sitovat ilmastotavoitteet, komissio on ehdottanut, että jäsenvaltioiden päästövähennystavoitteita vuosille 2021–2030 tiukennetaan muuttamalla ns. taakanjakoasetusta. Taakanjakoasetus koskee sellaisten alojen päästöjä, jotka eivät kuulu EU:n nykyiseen päästökauppajärjestelmään (ETS), ja F-kaasupäästöjen osuus mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvista päästöistä on miltei 5 prosenttia. Jäsenvaltioiden yksilölliset tavoitteet koskevat tätä kasvihuonekaasupäästöjen yleistä kokonaisuutta. EU:lla tai jäsenvaltioilla ei siis ole sitovia tavoitteita, jotka koskisivat erityisesti F-kaasupäästöjä. On kuitenkin ratkaisevan tärkeää, että F-kaasupäästöjä vähennetään ensisijaisesti F-kaasuasetuksen nojalla, koska tällaisen toimen toteuttaminen EU:n tasolla on osoittautunut sekä vaikuttavaksi että kustannustehokkaaksi. Tällaisella toimella täydennetään niitä F-kaasujen vähentämiseen tähtääviä lisätoimenpiteitä, jotka on parempi toteuttaa kansallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi jätehuoltopoliittiset lisätoimenpiteet, toimialojen tiukempi valvonta tai vaihtoehtojen käyttöä edistävät taloudelliset kannustimet. Sekä unionin että kansallisella tasolla toteutettavien, kaiken tyyppisiin päästöihin liittyvien toimenpiteiden avulla on varmistettava, että jokainen jäsenvaltio pystyy saavuttamaan tuloksellisesti kansalliset kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteensa, jotka on määritetty taakanjakoasetuksessa. F-kaasuasetus koskee kaikkia aloja, joilla syntyvillä F-kaasupäästöillä on merkitystä, mutta sitä täydentää ajoneuvojen ilmastointijärjestelmistä annettu direktiivi 2006/40/EY, jossa nimenomaisesti kielletään sellaisten kylmäaineiden käyttö, joiden GWP-arvo on yli 150, uusissa henkilöautoissa vuodesta 2017 alkaen. Ennen tätä kieltoa käytetty kylmäaine oli fluorihiilivety, jonka GWP-arvo oli 1 430. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotetulla asetuksella (sekä nykyisellä F-kaasuasetuksella) on monia yhtäläisyyksiä samanaikaisesti tarkistettavan otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun asetuksen (EY) 1005/2009 (ns. otsoniasetus) kanssa. Näiden kahden asetuksen yhteisenä tehtävänä on varmistaa, että unioni täyttää pöytäkirjan mukaiset velvoitteensa, jotka liittyvät fluorihiilivetyihin ja otsonikerrosta heikentäviin aineisiin. Vaikka nämä kaksi tarkistusta eivät vaikuta suoraan toisiinsa, ne vaikuttavat samankaltaisiin sidosryhmiin ja aloihin sekä samankaltaisiin toimintoihin (esim. kauppa ja laitteiden käyttö). Niissä käytetään myös samankaltaisia valvontatoimenpiteitä, kuten pöytäkirjassa edellytettyä kauppaa koskevaa lupajärjestelmää. Sekä teollisuus että viranomaiset ovat siksi vaatineet, että niiden asiaa koskevat säännöt yhdenmukaistetaan tarkasti (esim. tullivalvonnan, vuotosääntöjen, määritelmien jne. osalta). Tarkistetun F-kaasuasetuksen vaikutusta siihen, että jäsenvaltiot saavuttavat taakanjakoasetuksen mukaiset kasvihuonekaasupäästöjä koskevat tavoitteensa, täydennetään tarkistamalla teollisuuden päästöistä annettua direktiiviä (direktiivi 2010/75/EU). Se koskee toimintaa, jonka osuus on noin 15 prosenttia kaikista sellaisista EU:n kasvihuonekaasupäästöistä, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmään. Teollisuuden päästöistä annetun direktiivin painopiste on pääasiassa sellaisista teollisuuslähteistä peräisin olevien epäpuhtauksien ja kasvihuonekaasujen päästöissä, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään. Sitä vastoin otsoniasetuksen ja F-kaasuasetuksen painopiste on pääasiassa mutta ei yksinomaan otsonikerrosta heikentävien aineiden ja fluorattujen kaasujen markkinoille saattamisessa ja niiden käytössä, ja tavoitteena on ehkäistä näiden kemikaalien päästöjä, sillä ne ovat erittäin voimakkaita kasvihuonekaasuja. Teollisuuden päästöistä annettu direktiivi antaa mahdollisuuden ottaa F-kaasupäästöt järjestelmällisesti huomioon keskeisenä ympäristöparametrina, kun laaditaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevia vertailuasiakirjoja. Näiden asiakirjojen perusteella määritetään teollisuuslaitoksia koskevat päästöraja-arvot, joiden mukaan niiden täytyy rajoittaa F-kaasujen ja otsonikerrosta heikentävien aineiden päästöjä. Lisäksi niin kutsuttua E-PRTR-asetusta (asetus (EY) N:o 166/2006) nykyaikaistetaan, jotta voidaan parantaa raportointia sekä epäpuhtauksien ja kasvihuonekaasujen päästöjä koskevien tietojen julkista saatavuutta. Tämän ansiosta tulevaisuudessa on määrä saada tarkempia tietoja tällaisten laitosten F-kaasujen ja otsonikerrosta heikentävien aineiden päästöistä. Myös energiapolitiikkojen kanssa on tiiviitä yhteisvaikutuksia. Tämä koskee etenkin ekologisesta suunnittelusta annettua direktiiviä 2009/125/EY, kun otetaan huomioon F-kaasuja hyödyntävien laitteiden energiankäytöstä peräisin olevien epäsuorien päästöjen merkitys. Ehdotuksessa noudatetaan ”energiatehokkuus etusijalle -periaatetta”, sillä siinä otetaan huomioon vain vaihtoehdot, jotka ovat vähintään yhtä energiatehokkaita kuin perinteisiä F-kaasuja käyttävät laitteet. Erityistä huomiota on kiinnitetty myös siihen, että energiajärjestelmän hiilestä irtautuminen edellyttää sellaisten lämpöpumppujen käytön merkittävää lisäämistä, joita tällä hetkellä pidetään unionissa kaupan F-kaasukäyttöisinä. Syynä tähän on eritoten viimeaikainen geopoliittinen kehitys. Lämpöpumppujen käyttöä on lisättävä, jotta voidaan vähentää riippuvuutta öljystä ja kaasusta, kuten RePowerEU-suunnitelmaa koskevassa tiedonannossa todetaan. Ilmastoneutraaliuden saavuttamisen kannalta on olennaista, että käytössä on sellaisia toimintapolitiikkoja, joilla lisätään energiatehokkuutta mahdollisimman paljon ja rajoitetaan F-kaasujen suoria päästöjä. Tämä on erityisen tärkeää sen vuoksi, että mikä tahansa nyt käyttöön otettava F-kaasuilla toimiva lämpöpumppulaite aiheuttaa suoria kasvihuonekaasupäästöjä vielä useiden vuosien ajan. Niitä aiheutuu, kun laitteisiin tulee vuotoja tai kun niihin lisätään F-kaasuja huollon yhteydessä. Päästöjä saattaa syntyä myös silloin, kun laitteet siirretään jätevirtaan. Tätä on mahdollisuuksien mukaan vältettävä, ja siksi ehdotukseen on sisällytetty tiettyjä tuotekieltoja. Kaiken kaikkiaan on arvioitu, että kiintiöjärjestelmän tarkistamista koskevassa ehdotuksessa, joka perustuu vaikutustenarvioinnissa parhaaksi arvioituun vaihtoehtoon, on riittävästi puskuria, jotta lämpöpumppujen käyttöä voidaan lisätä. Tuonti- ja raportointisäännösten osalta on REACH-lainsäädäntöön liittyviä yhteisvaikutuksia, sillä kumpikin säädös vaikuttaa fluorattujen kaasujen tuojiin. Kemianteollisuuden edustajat ovat todenneet, että nykyistä tarkempien tietojen ja F-kaasuasetuksen mukaista kiintiöjärjestelmää koskevien tiukempien tuontivaatimusten avulla voitaisiin parantaa kokonaiskuvaa REACH-rekisteröintivelvoitteista ja niiden noudattamista. Tarkistetussa ehdotuksessa vahvistetaan voimakkaasti yhteyksiä tulliviranomaisiin, markkinavalvontaan, ympäristörikosten käsittelyyn ja väärinkäytösten paljastamiseen asettamalla nimenomaisesti konkreettisia velvoitteita talouden toimijoille ja toimivaltaisille viranomaisille. Näin voidaan vähentää muun muassa salakuljetuksen kaltaista laitonta toimintaa ja taata asetuksen ympäristötavoitteiden tinkimättömyys. Lisäksi ehdotuksella on suoria yhteyksiä jätepolitiikkaan: elinkaaren loppu on ratkaiseva vaihe, jossa aiheutuu paljon päästöjä, jollei nykyisiä velvoitteita noudateta. F-kaasuasetuksen talteenottovelvoitteita täydennetään viittauksilla asianmukaiseen jätelainsäädäntöön (esim. sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annettu direktiivi ja jätteiden siirrosta annettu direktiivi). Vahvistetut tuottajavastuumallit, joita F-kaasuasetuksella on määrä edistää, voivat parantaa nykyisiä käytäntöjä ja vähentää elinkaaren lopun päästöjä merkittävästi. Tähän on tilaisuus, kun otetaan huomioon, että myös jätepuitedirektiiviä tarkistetaan parhaillaan. Lisäksi on syytä muistuttaa, että turvallisuusstandardeja sekä säännöstöjä ja lainsäädäntöä on ratkaisevan tärkeää päivittää jatkuvasti ja oikea-aikaisesti kaikilla tasoilla niin unionissa kuin kansallisesti, alueellisesti ja paikallisestikin, jotta pysytään mukana teknologian kehitysvauhdissa ja jotta voidaan varmistaa, että ilmastoystävällisten kylmäaineiden käyttö voidaan maksimoida turvallisuudesta tinkimättä. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämä ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohtaan, ja sen tavoitteena on ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; ihmisten terveyden suojelu sekä sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla torjutaan ilmastonmuutosta. •Toissijaisuusperiaate

Ehdotuksella täydennetään EU:n lainsäädäntöä, joka on ollut voimassa EU:n tasolla vuodesta 2006 lähtien, ja se on selvästi toissijaisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Ensinnäkin ilmastojärjestelmän suojeleminen on rajat ylittävä kysymys, ja ongelman suuruusluokka edellyttää maailmanlaajuisia toimia. Toiseksi tuloksellisimmat toimenpiteet ovat F-kaasujen tai F-kaasuilla toimivien tuotteiden ja laitteiden kieltäminen tai niiden käytön tai markkinoille saattamisen rajoittaminen. EU:n sisämarkkinoiden toiminnan ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden kannalta on erittäin suotavaa, että tällaiset toimenpiteet toteutetaan EU:n tasolla. Kolmanneksi pöytäkirjassa EU:ta pidetään alueellisena taloudellisen yhdentymisen järjestönä (REIO), ja näin ollen EU:n on noudatettava pöytäkirjan mukaisia velvoitteita unionin tasolla (muun muassa raportointi, lupajärjestelmä, kulutuksen asteittainen vähentäminen). Tämä edellyttää asianmukaista lainsäädäntöä samalla tasolla: olisi erittäin vaikeaa ellei peräti mahdotonta täyttää vaatimukset 27 erilaisella kansallisella järjestelmällä. Ainoa poikkeus REIO-lausekkeeseen on pöytäkirjassa esitetty aikataulu fluorihiilivetyjen tuotannon asteittaiselle vähentämiselle, sillä sitä on noudatettava jäsenvaltioiden tasolla. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin pyytäneet, että tuotantoa säänneltäisiin myös EU:n tasolla, koska se parantaisi joustavuutta asianomaisten yritysten kannalta. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotuksella varmistetaan, että F-kaasupäästöjen vähentämistä jatketaan ja että EU jatkaa pöytäkirjan mukaisten kansainvälisten velvoitteidensa täyttämistä fluorihiilivetyjen tuotannon ja kulutuksen vähentämiseksi asteittain. Ehdotetut toimenpiteet pohjautuvat perinpohjaiseen arviointiin niiden kustannustehokkuudesta. Arviointi osoittaa, että päästöjen vähentämisen marginaalikustannukset ovat kaikilla aloilla samaa suuruusluokkaa kuin ne kustannukset, joita muille talouden sektoreille odotetaan koituvan, kun varmistetaan ilmastoneutraaliuteen vaadittavan siirtymän toteutuminen vuoteen 2050 mennessä. Pitkällä aikavälillä vähentämistoimenpiteillä saadaan aikaan myös säästöjä kokonaiskustannuksissa. Jotkin toimenpiteet lisäävät hieman teollisuuden toimijoiden hallinnollista taakkaa. Osa toimenpiteistä on kuitenkin olennaisen tärkeitä pöytäkirjan vaatimusten täyttämiseksi, ja toiset ovat tarpeen sääntöjen asianmukaisen täytäntöönpanon ja tulevien uhkien seurannan kannalta. Yhteenkään viimeksi mainituista toimenpiteistä ei liity suuria kustannuksia. Yksityiskohtaisia säännöksiä ei ehdoteta osa-alueilla, joilla tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin muilla politiikan aloilla toteutettavilla toimilla, kuten jätelainsäädännöllä. Teollisuuden ja jäsenvaltioiden kannalta ei voitaisi saavuttaa näillä toimenpiteillä saatavia hyötyjä yhtä kustannustehokkaasti, jos jäsenvaltioissa otettaisiin käyttöön 27 erilaista uutta F-kaasupolitiikkaa. •Sääntelytavan valinta Säädöstyypiksi on valittu asetus, koska ehdotuksen tavoitteena on korvata F-kaasuasetus ja parantaa sitä samalla, kun säilytetään sen yleinen rakenne valvontatoimenpiteiden osalta. F-kaasuasetus on osoittautunut tulokselliseksi. Koska ehdotus sisältää useita muutoksia ja mukautuksia F-kaasuasetuksen rakenteeseen, F-kaasuasetus olisi kumottava ja korvattava uudella asetuksella, jotta varmistetaan oikeudellinen selkeys. Kaikki suuret muutokset (ts. asetuksen kumoaminen tai muuttaminen direktiiviksi) kuormittaisivat jäsenvaltioita tarpeettomasti ja lisäisivät epävarmuutta alalla toimivien yritysten keskuudessa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarviointi Komissio suoritti F-kaasuasetusta koskevan arvioinnin parempaa sääntelyä koskevien vaatimusten mukaisesti ja toimi F-kaasuasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siinä edellytetään, että komissio julkaisee perusteellisen kertomuksen asetuksen vaikutuksista viimeistään 31. joulukuuta 2022. Arvioinnissa todetaan, että F-kaasuasetuksen alkuperäiset tavoitteet on saavutettu enimmäkseen tuloksellisesti. Asetuksen tavoitteina oli vähentää F-kaasupäästöjä ja edesauttaa kansainvälisen sopimuksen syntymistä fluorihiilivetyjen käytön vähentämisestä. Lisäksi yksittäisten toimenpiteiden todettiin toimivan hyvin yhteen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Suorana seurauksena lainsäädännöstä F-kaasupäästöt ovat pienentyneet vuosi vuodelta vuodesta 2015 alkaen sen jälkeen, kun niiden määrä oli kasvanut vuosikymmenen ajan. Nämä päästövähennykset saavutettiin hyvin pienillä vähentämiskustannuksilla. Kustannukset liittyvät teknologiseen muutokseen (keskimäärin 6 euroa hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti), eikä kulloisenkin laitteen energiatehokkuus heikentynyt. F-kaasuasetuksella on turvattu ympäristötavoitteiden tinkimättömyys, kun velvoitteet ovat samat kaikkialla EU:ssa, ja samalla on varmistettu tasavertaiset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla toimiville teollisuudenaloille ja yrityksille. Samalla arvioinnissa todetaan, että asetuksen hyväksymisen jälkeen on tapahtunut paljon tärkeää kehitystä (esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelma sekä Pariisin sopimuksen ja Kigalin muutoksen myötä muuttunut kansainvälinen toimintaympäristö), joka on muuttanut asiaankuuluvaa poliittista kehystä. Siksi EU:n F-kaasuasetus ei enää ole kaikilta osin tarkoituksenmukainen, sillä siinä ei hyödynnetä kaikkia mahdollisuuksia vähentää päästöjä entisestään eikä sillä voida varmistaa pöytäkirjan noudattamista tulevaisuudessa. Mallinnus osoittaa, että F-kaasupäästöjen määrä pienenee vuoteen 2030 mennessä vähemmän kuin odotettiin vuoden 2012 vaikutustenarvioinnissa, jonka tavoitteena oli edistää aiemman vuoteen 2030 ulottuvan ilmastotavoitteen saavuttamista (vähintään -40 prosenttia vuoden 1990 tasosta). Lisäksi joillakin aloilla käytetään edelleen voimakkaasti lämmittäviä F-kaasuja ja aiheutetaan tällaisia päästöjä, vaikka se voitaisiin välttää (esimerkiksi teknologisen edistyksen perusteella). Päästöjä syntyy myös sellaisilla aloilla tai sellaisista aineista, jotka eivät tällä hetkellä kuulu asetuksen soveltamisalaan. Arvioinnissa tunnistettiin myös muita haasteita, kuten fluorihiilivetyjen laiton tuonti, jossa kierretään kiintiöjärjestelmää, ja epärehellisten elinkeinonharjoittajien toiminta (sellaisten bulkkituojien määrän lisääntyminen, joilla ei usein ole todellista yhteyttä alalle ja jotka tulevat markkinoille keinotteluun liittyvistä syistä ja/tai hyötyvät kiintiöjärjestelmästä suhteettoman paljon). Ilmastoystävällisten vaihtoehtojen käyttöönoton esteenä on myös puute sellaisesta henkilöstöstä, joka osaa asentaa ja huoltaa ilmastoystävällisillä vaihtoehdoilla toimivia laitteita, ja se, ettei turvallisuusnormeja ole kaikilta osin päivitetty teknisen kehityksen mukaisesti. Päästöjen paremmalla hallinnalla voitaisiin myös ratkaista joitakin huolenaiheita, jotka liittyvät fluorihiilivetyjen ja vety(kloori)fluoriolefiinien (H(C)FO-yhdisteiden) atmosfääristen hajoamistuotteiden mahdollisiin ekotoksikologisiin vaikutuksiin. Lisäksi voitaisiin välttää tietyt seuranta- ja raportointitoimenpiteiden piiriin kuuluvia aineita ja toimintoja koskevat puutteet. Myös joitakin raportointiin ja todentamiseen liittyviä velvoitteita voitaisiin tehostaa. Lisäksi sitä pidettiin uhkana, ettei tällä hetkellä ole mahdollisuutta joustaa, jotta voitaisiin reagoida nopeasti kiintiöjärjestelmän epätoivottuihin vaikutuksiin (kuten fluorihiilivetyjen tarjonnan merkittävä puute). Kaiken kaikkiaan F-kaasuasetuksen katsottiin olevan ulkoisesti johdonmukainen ja yhteensopiva muiden sellaisten toimien kanssa, joiden tavoitteet olivat samankaltaiset, vaikka joillakin osa-alueilla on havaittu epäyhdenmukaisuuksia, jotka olisi korjattava. Tärkeä osa-alue on tullilainsäädäntö, jossa olisi hyödynnettävä synergioita Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön kanssa. Lisäksi olisi myös huolehdittava siitä, että rajavalvonta on tehokasta, jotta laiton toiminta voidaan pysäyttää. Toinen tärkeä synergiaetu liittyy REACH-asetukseen. Sen puitteissa on käynnissä jäsenvaltioiden johtamia toimia, joiden tavoitteena on selvittää, millainen merkitys H(C)FO-yhdisteiden hitaasti hajoavilla hajoamistuotteilla on. Asetuksen sisäinen johdonmukaisuus on hyvä, mutta joitakin selvennyksiä ja yhdenmukaistuksia tarvitaan. Näiden havaintojen perusteella määritettiin jaksossa 1 mainitut viisi arviointitavoitetta. •Sidosryhmien kuuleminen Komissio toteutti sidosryhmien laaja-alaisen kuulemisen. Uudelleentarkastelun etenemissuunnitelmaa koskeva kuuleminen (29. kesäkuuta 2020 – 7. syyskuuta 2020) ja julkinen verkkokuuleminen (15. syyskuuta 2021 – 29. joulukuuta 2021) antoivat kaikille sidosryhmille mahdollisuuden esittää näkemyksiä F-kaasuasetuksesta riippumatta siitä, miten hyvin vastaajat tunsivat asetuksen. Ensin mainittuun kuulemiseen saatiin 76 vastausta ja toiseen 241 vastausta. Yksittäiset vastaukset ja tiivistelmä ovat julkisesti saatavilla komission ”Kerro mielipiteesi” -verkkosivulla. Lisäksi toteutettiin kohdennettu kuuleminen, johon kuului 34 puolistrukturoitua haastattelua. Ne räätälöitiin F-kaasuista vastaavia toimivaltaisia viranomaisia, tulliviranomaisia, kansalaisjärjestöjä, EU:n toimialajärjestöjä ja organisaatioita sekä useita yksittäisiä yrityksiä varten. Sidosryhmille tarkoitettu avoin työpaja järjestettiin 6. toukokuuta 2021, ja siinä oli 355 osallistujaa. Työpajassa esitettiin arvioinnin ja vaikutustenarvioinnin alustavat tulokset. Työpajan ohjelma, taustamateriaali ja työpajassa pidetty esitys ovat saatavana ilmastotoimien pääosaston verkkosivustolla. Näistä kuulemisista saatiin näkemyksiä siitä, mitä asetuksella on tähän mennessä saavutettu sen relevanssi, vaikuttavuuden, tehokkuuden, EU:n tasolla saatavan lisäarvon sekä sisäisen ja ulkoisen johdonmukaisuuden kannalta. Lisäksi kerättiin palautetta myös mahdollisista toimenpiteistä ja niiden todennäköisistä ympäristöön ja talouteen kohdistuvista ja sosiaalisista vaikutuksista, kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja sen entistä kunnianhimoisemmat tavoitteet sekä pöytäkirjan mukaiset fluorihiilivetyjä koskevat velvoitteet. Sidosryhmät olivat yleisesti sitä mieltä, että F-kaasuasetus oli varsin onnistunut mutta että sitä voisi ja pitäisi parantaa. Kuulemisissa todettiin myös selvästi, ettei asetuksen tavoitteita pystyttäisi saavuttamaan paremmin jäsenvaltioiden tason toimilla (EU:n tason toimiin verrattuna). Useimmat sidosryhmät ja eritoten toimivaltaiset viranomaiset mainitsivat, että asetus on saatettava linjaan pöytäkirjan kanssa vuoden 2030 jälkeiselle ajalle, jotta varmistetaan johdonmukaisuus ja vaatimustenmukaisuus myös tulevaisuudessa. Jotkin teollisuutta ja yrityksiä edustavat sidosryhmät, jotka työskentelevät F-kaasujen parissa jäähdytys-, ilmastointi- ja lämpöpumppualoilla, eivät halunneet tiukentaa nykyisen F-kaasuasetuksen tavoitetasoa entisestä. Kuitenkin sellaisten laitteiden valmistajat, joissa käytetään vaihtoehtoisia kylmäaineita, ja kansalaisjärjestöt puolsivat tiukempia tavoitteita vahvasti. Kaikissa kuulemistoimissa teollisuuden sidosryhmät antoivat vahvaa tukea erilaisille toimenpiteille, joiden tavoitteena on torjua laitonta kauppaa ja vastata kiintiöjärjestelmän haasteisiin. Tämä osoittaa, että ne pitävät tätä keskeisenä keinona parantaa asetusta (joskin eri toimenpiteitä kannatettiinkin vaihtelevasti). Nämä sidosryhmät puolsivat myös vahvasti F-kaasujen vaihtoehtoja koskevia asentajien lisäkoulutus- ja pätevöittämisjärjestämiä, mikä osoittaa, että tämä on keskeinen este vaihtoehtoisten aineiden käytölle. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Komissio on kerännyt laajalti teknisiä neuvoja lukuisista asiantuntijoiden tekemistä selvityksistä ja komission raporteista, jotka koskevat ilmastointia, kytkinlaitteistoja, fluorihiilivetyjen saatavuutta, kaupallista jäähdytystä, kiintiöiden jakamista, turvallisuusstandardeja sekä huoltohenkilöstön koulutusta. Lisäksi ulkoiset konsultit tekivät perusteellisen taustaselvityksen asetuksen uudelleentarkastelua varten. Se sisälsi yksityiskohtaisen alhaalta ylös -lähestymistapaan perustuvan vakiomallin F-kaasuja käyttävistä toimialoista (AnaFgas-malli). Mallin avulla voitiin laskea F-kaasujen kysyntä- ja päästöskenaariot lähtötilanteessa sekä toimintavaihtoehdot ja asianmukaisten laitteiden energiankäyttö EU27-alueella ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosien 2000–2050 välisellä ajanjaksolla. Liitteenä olleen kustannusmallin avulla voitiin kvantifioida asiaan liittyvät kustannukset, joita laitteiden haltijoille koituu sen mukaan, käytetäänkö niiden laitteissa F-kaasuja vai niiden vaihtoehtoja. Makrotaloudellisia vaikutuksia mallinnettiin käyttämällä Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) GEM-E3-mallia. Tämä taustaselvitys liitteineen (Öko-Recherche ym., 2021), selvityksen perusteena käytetyt data-aineistot, oletukset sekä yksityiskohtaiset tulokset julkaistaan ilmastotoimien pääosaston verkkosivuilla. Alan teollisuustoimijat, jäsenvaltioiden viranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan edustajat antoivat selvitykseen laajasti tietoa ja teknistä tukea. •Vaikutustenarviointi Komissio suoritti vaikutustenarvioinnin, jossa analysoitiin kolmea toimintavaihtoehtoa sen perusteella, miten tuloksellisesti niillä voitaisiin saavuttaa asetetut tavoitteet. Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin myös toimintavaihtoehtojen ympäristöön ja talouteen kohdistuvia sekä sosiaalisia vaikutuksia. Kutakin arviointitavoitetta kohti määritettiin joukko toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet, jotka ovat täydentäviä mutta eivät toisiaan poissulkevia, ryhmiteltiin kolmeen toimintavaihtoehtoon niiden odotettujen (vähennys)kustannusten perusteella. Johdonmukaisuuden ja selkeyden parantamiseen liittyvät muutokset sisältyvät kaikkiin kolmeen vaihtoehtoon. Nämä kolme vaihtoehtoa ovat seuraavat: ·Vaihtoehto 1: Yhdenmukaistaminen pöytäkirjan kanssa – vähäisiä kustannuksia aiheuttavat toimenpiteet. Tämä vaihtoehto sisältää kaikki toimenpiteet, joilla varmistetaan pitkän aikavälin yhdenmukaisuus pöytäkirjan kanssa. Lisäksi se sisältää myös kaikkien tavoitteiden osalta sellaiset hyödylliset toimenpiteet, joiden kustannusten ja joita varten tarvittavan panostuksen odotetaan olevan vähäisiä. ·Vaihtoehto 2: Kohtuullisella panostuksella saavutettavat päästövähennykset ja täytäntöönpanon parantaminen. Vaihtoehdon 1 lisäksi tämä vaihtoehto sisältää toimenpiteitä, joilla saavutetaan päästövähennyksiä ja parannetaan täytäntöönpanoa kohtuullisin kustannuksin ja ponnistuksin. Tavoitteena on tilanne, jossa minkään toimialan alasektorin ei tarvitsisi maksaa enempää kuin päästöjen vähentämisen alakohtaiset marginaalikustannukset, joita koko taloudelle odotetaan koituvan siitä, että hiilineutraalius saavutetaan vuoteen 2050 mennessä. Fluorihiilivetyjen kiintiötasot ovat sen vuoksi rajoittavampia kuin vaihtoehdossa 1. Fluorihiilivetyjen käytön asteittaista vähentämistä tukevat lisäksi muut F-kaasujen käyttökiellot, jotka perustuvat tiettyihin GWP-arvoihin ja ajankohtiin. Vaihtoehto sisältää myös enemmän täytäntöönpanon valvonnan ja seurannan parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kunhan korkeat kustannukset vältetään. ·Vaihtoehto 3: Maksimaalinen toteutettavuus ja maksimaaliset toteuttamiseen liittyvät parannukset. Vaihtoehto 3 on paljon kustannuksia aiheuttava vaihtoehto. Kaikkien vaihtoehdoissa 1 ja 2 esitettyjen toimenpiteiden lisäksi vaihtoehto 3 sisältää sellaisia toimenpiteitä, joilla pyritään saavuttamaan maksimaaliset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset sen perusteella, mikä on tällä hetkellä teknisesti toteutettavissa. Siinä otetaan huomioon myös energiatehokkuus ja turvallisuusnäkökohdat, kustannuksiin katsomatta. Tämän vaihtoehdon kiintiöjärjestelmä on jyrkin. Tähän vaihtoehtoon on sisällytetty myös kaikki toteuttamiskelpoisiksi katsotut toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan täytäntöönpanon valvontaa ja seurantaa. Vaikka kaikilla vaihtoehdoilla turvattaisiin pöytäkirjan kaikkien vaatimusten täyttyminen, yksityiskohtainen vaikutustenarviointi osoittaa selvästi, että vaihtoehdolla 2 saadaan aikaan tarkoituksenmukaisin kustannus-hyötysuhde. Sillä saavutetaan huomattavat lisävähennykset päästöihin nykyiseen asetukseen (ts. perustasoon) verrattuna kohtuullisin kustannuksin ja vältetään aiheuttamasta kohtuuttomia rasitteita toimialoille, joihin toimenpiteet vaikuttavat. Vuoteen 2030 ulottuvan tavoitteen osalta ehdotetulla asetuksella odotetaan saatavan lisävähennyksiä, joiden kumulatiivinen määrä on 40 hiilidioksidiekvivalenttimegatonnia. On tärkeää muistaa, että nämä vähennykset tulevat niiden vähennysten lisäksi, jotka nykyisellä asetuksella arvioidaan saavutettavan (430 megatonnia hiilidioksidiekvivalenttia). Vuoteen 2050 mennessä vaihtoehdolla 2 saavutettavat lisävähennykset ovat noin 310 megatonnia hiilidioksidiekvivalenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että vuotuisten F-kaasupäästöjen jäännösmäärän arvioidaan olevan vain 14 megatonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuonna 2050. Vaihtoehdon 2 katsotaan siis sopivan tavoitteen (ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä) saavuttamiseen. Sen avulla vähennetään tarvetta ottaa ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi käyttöön hiilen poistamiseen liittyviä toimintapolitiikkoja, joilla kompensoidaan sellaisia päästöjä, joita ei vuonna 2050 voida välttää. Tarvittavat teknologiset mukautukset tuovat kustannussäästöjä yleisesti ja monilla alasektoreilla, sillä käyttäjien energiakustannukset pienenevät. Sellaisille loppukäyttäjille, jotka eivät siirry käyttämään vaihtoehtoja, aiheutuu kuitenkin jonkin verran kustannuksia. Tämä johtuu siitä, että HFC-yhdisteiden hinta nousee aiempaa tiukemman kiintiöjärjestelmän vuoksi. Pidemmällä aikavälillä jotkin talouden alat kuitenkin hyötyvät teknologian mukauttamisesta, sillä se parantaa tuottavuutta, innovointia ja työllisyyttä. Näin ollen vaihtoehto 2 on johdonmukaisin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen kannalta. Vaihtoehdossa 2 esitetyt toimenpiteet tuovat myös EU:n tasolla saatavaa lisäarvoa, kuten sidosryhmät ovat vahvistaneet. Tästä seuraa, että teollisuuden ja jäsenvaltioiden kannalta ei voitaisi saavuttaa näillä toimenpiteillä saatavia hyötyjä yhtä kustannustehokkaasti, jos jäsenvaltioissa otettaisiin käyttöön 27 erilaista uutta F-kaasupolitiikkaa. Vaihtoehdolla 1 ei saavuteta enempää kumulatiivisia päästövähennyksiä nykyiseen asetukseen nähden, ja kun otetaan huomioon vaihtoehdoissa 2 ja 3 esitetyt vähennysmahdollisuudet, vaihtoehto 1 ei yksinkertaisesti ole yhtä tarkoituksenmukainen EU:n tiukkojen ilmastotavoitteiden kannalta. Toisaalta vaihtoehdolla 3 saavutettaisiin marginaalisesti enemmän päästövähennyksiä vaihtoehtoon 2 verrattuna, mutta lisävähennysten hinta olisi se, että joillekin aloille aiheutuisi suuria kustannuksia (vaihtoehdossa 3 alakohtaisten vähennysten marginaalikustannukset vuoteen 2050 mennessä olisivat jopa 2 111 € hiilidioksidiekvivalenttitonnilta, kun taas vaihtoehdossa 2 nämä kustannukset olisivat enintään 336 € hiilidioksidiekvivalenttitonnilta; vaihtoehdossa 3 teknologisen mukautuksen kustannukset kaikille aloille olisivat 113 miljoonaa euroa vuodessa verrattuna vaihtoehtoon 2, jossa ne olisivat 12 miljoonaa euroa vuodessa). Siksi on parempi etsiä muita keinoja edistää kansallisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteiden saavuttamista. Vaihtoehdolla 2 varmistetaan myös parempi valvonta siten, että teollisuuden ja viranomaisten hallinnollinen rasite kasvaa maltillisesti (teollisuuden osalta kokonaisnettokustannusten määräksi arvioitiin 7,6 miljoonaa euroa toistuvina vuotuisina kustannuksina 3 miljoonan euron kertaluonteisten kustannusten lisäksi). Näiden muutosten tulisi mahdollistaa tuloksellinen täytäntöönpanon valvonta, jonka avulla voidaan vastata tunnistettuihin haasteisiin ja erityisesti niihin, jotka liittyvät laittomaan kauppaan. Lisäksi seurantasäännöistä tulee aiempaa yksinkertaisempia ja kattavampia, kun ne ulotetaan kattamaan myös uusia näkökohtia, joista on tullut merkityksellisiä. Ympäristöön ja talouteen liittyvien ja sosiaalisten vaikutusvertailujen yksityiskohtaiset tulokset esitetään vaikutustenarvioinnissa. Seuranta yksinkertaistuu usein eri tavoin. Esimerkiksi säästöjä saadaan kiintiötä koskevaan ilmoitusprosessiin tehtävillä muutoksilla (1,2 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt), yhtenäistämällä laitteiden tuojia koskevia raja-arvoja raportoinnin ja kiintiön käyttöä koskevan luvan osalta (0,09 miljoonaa euroa vuosittain), höllentämällä laitteistojen tuojia koskevaa todentamisraja-arvoa (1,7 miljoonaa euroa vuosittain) ja todentamisprosessin digitalisoinnilla (1,5 miljoonaa euroa vuosittain). Sääntelyntarkastelulautakunta antoi 25. helmikuuta 2022 vaikutustenarvioinnista myönteisen lausunnon varaumin. Vaikutuksenarvioinnin tarkistetussa tekstissä otettiin huomioon lopulliset suositukset, joiden mukaan yhteydet taakanjakoasetukseen olisi selitettävä paremmin ja tavoitetasoa olisi nostettava. Lisäksi siinä kuvattiin suositusten mukaisesti tarkemmin menetelmää ja määritettiin onnistumisesta kertovat parametrit. Kaikki lautakunnan esittämät huomautukset sekä tiedot siitä, miten ne on huomioitu, on esitetty vaikutustenarvioinnissa. Vaikutustenarviointi kokonaisuudessaan ja sen tiivistelmä ovat saatavana ilmastotoimien pääosaston verkkosivuilla. •Perusoikeudet Tässä aloitteessa ehdotetuilla säännöillä varmistetaan, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa määritettyjä oikeuksia ja periaatteita kunnioitetaan kaikilta osin. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tämä ehdotus sisältää kiinteän kiintiöhinnan suurelle osalle fluorihiilivetykiintiötä, joka jaetaan tuojille ja tuottajille vuosittain. Vuotuinen enimmäistuotto esitetään alla olevassa taulukossa. miljoonaa euroa/vuosi 2025–2026 125 2027–2029 53 2030–2032 27

2033–2035 25 2036–2038 20 Fluorihiilivetyjen kiintiöjärjestelmän sekä Montrealin pöytäkirjan mukaisen, F-kaasujen ja otsonikerrosta heikentävien aineiden lupajärjestelmän jatkokehitys, toiminta, ylläpito ja tietoturva sekä tarvittavat yhteydet Euroopan unionin tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön ja täytäntöönpanon valvonnan parantaminen edellyttävät kuitenkin lisäresursseja. Siksi ehdotetaan, että kiintiön myyntituloja käytetään kattamaan näihin toimintoihin liittyviä kustannuksia ja että loput kiintiön myyntitulot ohjataan EU:n talousarvioon yleisinä tuloina. 5.MUUT SEIKAT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Asetuksen tuleva seuranta ja arviointi voi pohjautua yritysten vuotuisiin raportointitietoihin, joita niiden on asetuksen nojalla toimitettava. Euroopan ympäristökeskus kerää ja kokoaa nämä tiedot vuosittain. Virasto laatii jäsenvaltioiden edustajille ja komissiolle (ilmastotoimien pääosastolle) F-kaasuihin liittyvistä toiminnoista raportin, joka sisältää muun muassa tietoa tuonneista, vienneistä, tuotannosta, hävittämisestä ja irtokaasuina toimitettavien F-kaasujen kannalta merkityksellisestä regeneroinnista sekä laitteista, jotka sisältävät näitä kaasuja. Täyttääkseen pöytäkirjan vaatimukset komissio käyttää tietoja lisäksi raportoidessaan vuosittain fluorihiilivetyjen tuotannosta, raaka-aineista, hävittämisestä, tuonneista ja vienneistä pöytäkirjan otsoniasioista vastaavalle sihteeristölle EU:n puolesta. Raportista on saatavilla myös julkinen versio (verkkopohjainen F-kaasuindikaattori), jonka julkaisee ja jota päivittää säännöllisesti Euroopan ympäristökeskus. Raportointia ja seurantaa koskevat ehdotetut toimenpiteet parantaisivat tätä tietopohjaa entisestään tulevaisuudessa. Raportointilaajuuteen (uudet aineet; kiintiön ulkopuoliset vastaanottajat; regenerointilaitokset) tehtävät muutokset täydentävät kokonaiskuvaa asiaan liittyvistä kaasuista ja niiden käytöistä. Päästöjen raportointitietokannat parantavat tietämystä päästöistä ja siten F-kaasusektorin vaikutuksesta, ja näin ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) puitteissa voidaan toimittaa laadukkaampia tietoja. Raportointia ja todentamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisen pitäisi myös auttaa tuottamaan laadukkaampia tietoja aiempaa tehokkaammin. Lisäksi komissio seuraa edelleen tiiviisti hintoja, kiintiöjärjestelmän toimintaa ja alan muuta markkinakehitystä ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa tehtävien sopimusten pohjalta. Jäsenvaltiot toimittavat asetuksella perustetulle täytäntöönpanokomitealle säännöllisesti päivitettyä tietoa toteutetuista asiaankuuluvista toimista, joita ovat muun muassa i) tietojen kerääminen ja käyttö päästöjen määrittämiseksi, ii) tuottajavastuumallit, iii) täytäntöönpanon valvonta ja muut toimenpiteet, joilla puututaan laittomaan toimintaan, kuten seuraamukset. Komissio valvoo ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Tältä osin komissio tekee tiivistä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa. Niitä ovat esimerkiksi otsonikerrosta heikentävien aineiden kansalliset asiantuntijat, tulliviranomaiset ja markkinavalvontaviranomaiset. Ehdotuksessa tarkoitettu komitea avustaa komissiota sen työssä ja käsittelee tarvittaessa ehdotettujen sääntöjen yhdenmukaiseen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. Myös Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön kehitystä seurataan, samoin kuin Montrealin pöytäkirjan täytäntöönpanokomitean mahdollisia päätöksiä siitä, täyttävätkö EU ja sen jäsenvaltiot pöytäkirjan vaatimukset. Asetuksen voidaan katsoa toimivan hyvin, jos seuraavat seikat toteutuvat: ·F-kaasujen päästöjen tulisi pienentyä ehdotukseen liitetyssä vaikutustenarvioinnissa mallinnetun mukaisesti eli vuonna 2030 vuotuisten päästöjen tulisi olla 37 megatonnia hiilidioksidiekvivalenttia. ·Montrealin pöytäkirjaan liittyvien fluorihiilivetyjä koskevien velvoitteiden noudattamisessa ei saisi ilmetä ongelmia. ·Kiintiöjärjestelmän täytäntöönpanon tulisi olla sujuvaa ja laittoman kaupan tulisi vähentyä, jotta vältetään ympäristöön, talouteen tai maineeseen kohdistuvat haitat. ·Seuranta ja raportointi tukevat toimintapolitiikan arviointia ja vaatimustenmukaisuuden tarkastusta paitsi aiempaa tuloksellisemmin myös tehokkaammin. Asetuksen vaikutuksia olisi arvioitava säännöllisesti; ensimmäinen arviointi, joka perustuu näihin tietoihin, olisi julkaistava vuoteen 2033 mennessä. Tältä osin tarvitaan asiantuntijatutkimus, jotta voidaan arvioida fluorihiilivetyjä sisältävien solumuovien keräämisessä (ns. solumuovipankit) tapahtunutta edistystä. Arvioinnissa olisi tarkasteltava myös hallinnollisten kustannusten kehittymistä. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset. F-kaasuasetuksen nojalla vahvistettuja toimenpiteitä, joilla on määrä vähentää fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä, ei kyseenalaisteta tässä ehdotuksessa. Ehdotuksen tarkoituksena on pääasiassa varmistaa, että ehdotettu asetus saatetaan linjaan EU:n tiukkojen ilmastotavoitteiden kanssa ja että kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen pitkällä aikavälillä voidaan taata. Nykyisiä sääntöjä selvennetään ja vahvistetaan, jotta voidaan varmistaa nykyistä parempi täytäntöönpanon valvonta. I luku Ehdotuksessa määritetään asetuksen kohde ja soveltamisala, ja se sisältää myös tarvittavat määritelmät. II luku

Ehdotus sisältää päästöjen estämistä koskevat säännöt (päästöjen ehkäisy, vuototarkastukset, vuotojen havaitsemisjärjestelmät ja talteenottoa koskevat säännöt). Päästöjen estäminen koskee liitteissä I ja II lueteltuja F-kaasuja. Sääntöjä sovelletaan kaikkiin asiaankuuluviin toimijoihin, kun ne tuottavat, varastoivat, kuljettavat, valmistavat tai käyttävät F-kaasuja, sekä F-kaasuja sisältäviin laitteisiin. Lisäksi vuototarkastuksiin ja vuotoja koskevaan kirjanpitoon liittyvät velvoitteet koskevat liitteessä II olevassa I ryhmässä lueteltuja kaasuja. Fluorattujen kasvihuonekaasujen talteenottovelvoitteita laajennetaan koskemaan myös kerroslevyissä ja lautalevyissä olevia solumuoveja, kun näitä levyjä poistetaan rakennuksista. Ehdotuksessa määritetään myös koulutusta ja pätevöittämistä koskevat velvoitteet. Ne sisältävät myös tehtäviä, jotka liittyvät fluorattujen kasvihuonekaasujen korvikkeina käytettäviä kaasuja (vaihtoehtoisia kaasuja) sisältäviin laitteisiin. Näiden tehtävien tavoitteena on edistää kaasujen turvallista käyttöä ja käsittelyä. Koulutus- ja pätevöittämisohjelmien tulisi sisältää myös energiatehokkuuteen liittyviä näkökohtia. III luku Ehdotus sisältää rajoituksia ja kieltoja, jotka koskevat F-kaasujen ja niihin liittyvien tuotteiden ja laitteiden markkinoille saattamista. Siinä selvennetään, että laittomasti markkinoille saatettuja tuotteita ja laitteita ei voida käyttää eikä jatkotoimittaa. Laillisesti markkinoille saatettujen tuotteiden ja laitteiden jatkotoimittaminen on sallittua kahden vuoden ajan kieltomääräajan jälkeen vain, jos voidaan osoittaa, että ne on alun perin saatettu markkinoille laillisesti. Kertaalleen täytettävien säiliöiden tuonti unionin tullialueelle sekä niiden jatkokäyttö tai -toimittaminen kielletään. Lisäksi ehdotus sisältää säiliöissä ja tietyissä laitteissa markkinoille saatettavia F-kaasuja koskevat merkintävaatimukset. Nämä vaatimukset sisältävät fluorihiilivedyt, jotka on vapautettu kiintiövaatimuksista, jotta poikkeusten käyttöä voidaan valvoa. Ehdotuksessa kielletään myös tiettyjen F-kaasujen tietyt käyttötarkoitukset. IV luku Ehdotuksessa määritetään fluorihiilivetyjen tuotantoa koskeva vähentämisaikataulu Montrealin pöytäkirjan sitovien sääntöjen mukaisesti. Tuotantolaitokset, joissa on tällä hetkellä tuotantoa, saavat oikeuksia vertailuvuosien 2011–2013 perusteella, ja komissio voi jakaa uusille tulokkaille lisäoikeuksia jäsenvaltion pyynnöstä ja kyseiselle jäsenvaltiolle pöytäkirjassa määritettyjen tuotantorajojen mukaisesti. Tällä ei kuitenkaan vapauteta tuotteiden ja laitteiden sisällä vietyjä fluorihiilivetyjä vaatimusten noudattamisesta. Ehdotuksessa määritetään myös fluorihiilivetyjen markkinoille saattamista koskeva vähentämisaikataulu, joka perustuu tuottajille ja tuojille asetettuihin yksilöllisiin määrällisiin rajoihin (kiintiöihin). Tuojien ja tuottajien on varmistettava, että niillä on riittävä kiintiö, joka kattaa markkinoille saatettavien fluorihiilivetyjen määrät sillä hetkellä, kun ne saatetaan markkinoille (ts. tuojien osalta sillä hetkellä, kun aineet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen. Tiettyihin käyttötarkoituksiin tarkoitetut fluorihiilivedyt on vapautettu kiintiövaatimuksista. Ehdotuksesta on kuitenkin poistettu lääkekäyttöön tarkoitettujen inhalaatiosumutteiden käytön vähentämistä koskeva poikkeus, jotta se voidaan yhtenäistää Montrealin pöytäkirjan mukaisen käytön vähentämisaikataulun kanssa, sillä pöytäkirjassa ei ole näitä tuotteita koskevaa vapautusta. Inhalaatiosumutteissa ponneaineina toimivien fluorihiilivetyjen käyttö aiheuttaa päästöjä täysimääräisinä: toisin sanoen näiden tuotteiden sisältämä fluorihiilivedyn määrä päätyy kokonaisuudessaan ilmakehään, ja tämä määrä on lisääntynyt 45 prosenttia vuosina 2015–2019. Saatavilla on kaksi sopivaa ilmastoystävällistä vaihtoehtoa, joiden käyttö ei edellyttäisi potilailta mitään muutoksia inhalaatiosumutteiden käyttöön ja joiden hyväksyntäprosessi Euroopan lääkevirastossa on meneillään. Alan teollisuustoimijat kuitenkin odottavat niiden markkinoille saattamisen olevan hidasta, koska poliittista signaalia ei ole annettu. Sisällyttämällä inhalaatiosumutteet kiintiöjärjestelmään päästöjä voidaan vähentää merkittävästi vuoteen 2050 mennessä, ja valmistajille ja potilaille aiheutuvat kustannukset ovat hyvin pienet. Kiintiöitä jaetaan joka vuosi. Ne jaetaan uusille tulokkaille yksinomaan ilmoituksen perusteella ja jo olemassa oleville tuojille ja tuottajille (vakiintuneille toimittajille) niille vahvistettujen viitearvojen perusteella (ja ilmoituksen perusteella, jos sellainen on toimitettu). Tiettyjä kiintiöiden jakamiseen liittyviä ehtoja, kuten kiintiömaksua, sovelletaan kaikkiin tuojiin ja tuottajiin. Tuojia ja tuottajia, joilla on sama tosiasiallinen edunsaaja, on pidettävä yhtenä yrityksenä, kun määritetään viitearvoja ja jaetaan kiintiöitä. Myös tiettyihin laitteisiin sisältyvät fluorihiilivedyt on laskettava mukaan kiintiöjärjestelmään. Tuojat ja tuottajat, joille on vahvistettu viitearvo, voivat siirtää osan niille jaetusta kiintiöstä tai koko kiintiönsä toiselle yritykselle irtokaasuna olevien fluorihiilivetyjen markkinoille saattamista varten. Lisäksi ne voivat antaa toiselle yritykselle luvan käyttää koko kiintiönsä tai osan siitä fluorihiilivetyjä sisältävien laitteiden markkinoille saattamiseen. Ehdotuksessa esitetään myös kiintiön jakojärjestelmän toteuttamiseen, lupamenettelyyn ja raportointivelvollisuuksien täyttämiseen tarkoitetun F-kaasuportaalin toiminta ja sen yhteys Euroopan unionin tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön. Portaaliin rekisteröityneet tuojat ja tuottajat voivat tarkastella niille jaettuja kiintiöitä, määrättyjä seuraamuksia, markkinoille saatettuja määriä ilmoitetun mukaisesti sekä kirjattuja siirtoja ja lupia, joiden nojalla nämä yritykset saavat käyttää kiintiötä. Jos yritysten tallentamissa ja ilmoittamissa tiedoissa katsotaan olevan kirjausvirheitä, näiden väitteiden tueksi on esitettävä näyttöä, ja ne on esitettävä komissiolle viipymättä. V luku Ehdotuksessa asetetaan kaupankäynnin ehdoksi voimassa oleva lupa, joka on esitettävä tulliviranomaisille tuonnin ja viennin yhteydessä. Lisäksi ehdotuksessa selvennetään tulliviranomaisten ja markkinavalvontaviranomaisten roolia, kun ne toteuttavat ehdotukseen sisältyvää kaupan valvontaa. Ehdotuksessa luetellaan myös tiedot, jotka on annettava tuontien ja vientien yhteydessä, samoin kuin se, mitä tulliviranomaisten on tarkastettava eritoten riskiperusteisten tullitarkastusten yhteydessä. Kertaalleen täytettävät säiliöt on julistettava valtiolle menetetyiksi tai takavarikoitava tai poistettava markkinoilta. Muiden tavaroiden yhteydessä tulli- ja markkinavalvontaviranomaisten on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimiin (tarvittaessa tavarat on julistettava valtiolle menetetyiksi tai takavarikoitava), jotta kiellettyjä tavaroita ei pääse markkinoille uudestaan jonkin toisen EU-tullitoimipaikan kautta. Laittomien kaasujen tai tuotteiden, joita asetus koskee, jälleenvienti on kielletty. Vain nimetyt tai hyväksytyt toimipisteet ja tullitoimipaikat saavat käsitellä F-kaasujen tuonteja ja vientejä; vain nämä nimetyt toimipaikat ja toimipisteet saavat avata tai sulkea passitusmenettelyn. Lisäksi ehdotuksessa kielletään kaupankäynti fluorihiilivedyillä muiden kuin pöytäkirjan osapuolten kanssa pöytäkirjassa asetettujen velvoitteiden mukaisesti vuodesta 2028 alkaen. VI luku Ehdotuksessa esitetään raportointivelvoitteet, jotka koskevat etenkin tuottajia, irtokaasuina toimitettavien sekä tuotteisiin ja laitteisiin sisältyvien kaasujen tuojia, viejiä, niitä raaka-aineina käyttäjiä, hävitys- ja regenerointilaitoksia sekä yrityksiä, jotka vastaanottavat sellaisia fluorihiilivetyjä, jotka kuuluvat kiintiösääntöjen noudattamista koskevien vapautusten soveltamisalaan. Raportointi tehdään sähköisesti F-kaasuportaalissa. Ilmoitettujen tietojen todentaminen, johon sovelletaan määrällisiä rajoituksia, on myös tehtävä F-kaasuportaalin välityksellä. Ehdotuksessa jäsenvaltioiden edellytetään keräävän päästötietoja sähköisesti aina kun mahdollista. VII luku Ehdotuksessa määritetään ne tapaukset, joissa tiedonvaihto ja yhteistyö toimivaltaisten viranomaisten kanssa jäsenvaltion sisällä ja jäsenvaltioiden välillä sekä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa on tarpeen. Ehdotuksessa asetetaan myös toimivaltaisille viranomaisille velvoite tarkastaa, noudattavatko yritykset asetusta. Tarkastus tehdään riskiperusteisesti sekä silloin, kun saatavilla on konkreettista näyttöä.

Lisäksi ehdotuksessa varmistetaan, että väärinkäytösten paljastajien tekemiin ilmoituksiin asetuksen rikkomisesta sovelletaan direktiivin (EU) 2019/1937 mukaista suojelun tasoa. VIII luku Ehdotuksessa esitetään, että asetuksen rikkomisesta johtuvien hallinnollisten seuraamusten tason ja tyypin on oltava vaikuttavia, varoittavia ja oikeasuhteisia, ja niissä on otettava huomioon asianmukaiset kriteerit (kuten rikkomuksen luonne ja vakavuus). Lisäksi siinä ehdotetaan, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kaasujen sekä tuotteiden ja laitteiden laittomasta tuotannosta, käytöstä tai kaupasta määrätään hallinnollinen sakko. Ehdotetut säännökset on yhdenmukaistettu komission 15. joulukuuta 2021 antaman ehdotuksen ”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisten seuraamusten avulla” kanssa ja täydentävät sitä. Ehdotuksessa luodaan myös kuulemisfoorumi, jossa edustettuina ovat jäsenvaltiot sekä kansalaisyhteiskunnan ja ympäristöjärjestöjen edustajat, valmistajien edustajat, haltijat ja pätevöidyt henkilöt, jotka antavat komissiolle neuvontaa ja asiantuntemusta tämän asetuksen täytäntöönpanossa. 2022/0099 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS fluoratuista kasvihuonekaasuista, direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 517/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla käynnistettiin EU:n uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous. Siinä vahvistetaan komission pyrkimys kiristää ilmastotavoitettaan ja tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä, ja sen tarkoituksena on suojata kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Lisäksi EU on sitoutunut kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja sen kestävää kehitystä koskeviin tavoitteisiin. (2)Fluoratut kasvihuonekaasut ovat ihmisen valmistamia kemikaaleja, jotka ovat hyvin voimakkaita kasvihuonekaasuja, usein monta tuhatta kertaa voimakkaampia kuin hiilidioksidi (’CO2’). Hiilidioksidin, metaanin ja typpioksiduulin kanssa ne kuuluvat kasvihuonekaasupäästöjen ryhmään, johon sovelletaan ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksyttyä Pariisin ilmastosopimusta (jäljempänä ’Pariisin sopimus’). Fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjen osuus on nykyään 2,5 prosenttia kaikista unionin kasvihuonekaasupäästöistä. Vuosien 1990–2014 välisenä aikana määrä kaksinkertaistui, kun taas muiden kasvihuonekaasujen päästöjen määrät pienentyivät. (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 517/2014 fluoratuista kasvihuonekaasuista annettiin, jotta fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjen lisääntyminen saadaan loppumaan. Kuten komission laatimassa arvioinnissa on todettu, asetuksen (EU) N:o 517/2014 avulla fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöt ovat vähentyneet vuosi vuodelta. Fluorihiilivetyjen (jäljempänä myös ’HFC-yhdisteet’) tarjonta EU:n markkinoilla on vähentynyt 37 prosenttia metrisinä tonneina mitattuna ja 47 prosenttia hiilidioksidiekvivalenttitonneina mitattuna vuosien 2015 ja 2019 välillä. Monen tyyppisissä laitteissa, joissa on perinteisesti käytetty F-kaasuja, on myös selvästi siirrytty käyttämään yhä enemmän vaihtoehtoja, joiden lämmitysvaikutus (jäljempänä myös ’GWP’) on pienempi. Näitä ovat muun muassa luonnolliset vaihtoehdot, kuten hiilidioksidi, ammoniakki, hiilivedyt ja vesi.

(4)Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC:n) erityisraportissa todettiin, että fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä jopa 90 prosenttia vuoden 2015 tasosta vuoteen 2050 mennessä. Koska tarvitaan ripeitä ilmastotoimia, EU nosti ilmastotavoitteitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki). Asetuksessa vahvistetaan sitova tavoite vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja tehdä EU:sta ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä. EU on myös nostanut Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti asetettua alkuperäistä kansallisesti määriteltyä panostaan. Vähintään 40 prosentin vähennysten sijaan nyt tavoitellaan vähintään 55 prosentin vähennyksiä kasvihuonekaasujen nettopäästöihin vuoteen 2030 mennessä. Asetuksen (EU) N:o 517/2014 arviointi kuitenkin osoittaa, ettei unionin vanhentuneiden ilmastotavoitteiden mukaisia päästövähennyksiä saavuteta kokonaan vuoteen 2030 mennessä. (5)Koska fluorihiilivetyjen päästöt kasvavat maailmanlaajuisesti, vuonna 1987 laaditun otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan (jäljempänä ’pöytäkirja’) osapuolet päättivät vuonna 2016 Kigalin muutoksen nojalla alkaa vähentää fluorihiilivetyjen käyttöä asteittain. Päätöksen tavoitteena on vähentää fluorihiilivetyjen tuotantoa ja kulutusta yli 80 prosenttia seuraavien 30 vuoden aikana. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisen osapuolen on noudatettava fluorihiilivetyjen kulutuksen ja tuotannon vähennysaikataulua sekä säädettävä fluorihiilivetyjä koskevasta tuonti- ja vientilisenssijärjestelmästä ja raportointivelvoitteista. On arvioitu, että yksinomaan Kigalin muutoksella ehkäistään jopa 0,4° C:n lisälämpeneminen vuosisadan loppuun mennessä. (6)On tärkeää, että tällä asetuksella varmistetaan, että unioni noudattaa pöytäkirjan Kigalin muutoksen mukaisia kansainvälisiä velvoitteitaan pitkällä aikavälillä etenkin siltä osin kuin on kyse fluorihiilivetyjen kulutuksen ja tuotannon vähentämisestä sekä raportointi- ja lupavaatimuksista. Tämä olisi tehtävä erityisesti vähentämällä tuotantoa asteittain ja lisäämällä fluorihiilivetyjen markkinoille saattamiseen lisävähennysvaiheita vuoden 2030 jälkeiselle ajalle. (7)Jotta varmistetaan yhdenmukaisuus pöytäkirjan raportointivaatimusten kanssa, fluorihiilivetyjen lämmitysvaikutusten laskemisessa olisi IPCC:n neljännen arviointiraportin mukaan tarkasteltava yhden kilogramman kaasumäärän globaalia lämmitysvaikutusta suhteessa yhden kilogramman hiilidioksidimäärän lämmitysvaikutukseen 100 vuoden ajanjaksolla. Muiden aineiden osalta olisi käytettävä IPCC:n uusinta arviointiraporttia. Aina kun mahdollista, olisi annettava tiedot lämmitysvaikutuksesta 20 vuoden aikajänteellä, jotta saadaan enemmän tietoa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien aineiden ilmastovaikutuksista. (8)Fluorattujen aineiden tahallinen päästäminen ilmakehään, jos se on lainvastaista, rikkoo tätä asetusta vakavasti, ja se olisi nimenomaisesti kiellettävä; laitteiden haltijat valmistajat olisi velvoitettava ehkäisemään tällaisten aineiden vuodot siinä määrin kuin se on mahdollista, esimerkiksi asetuksen kannalta merkityksellisimmille laitteille tehtävillä vuototarkastuksilla. (9)Koska joidenkin fluorattujen yhdisteiden tuotanto saattaa aiheuttaa muiden, sivutuotteina syntyvien fluorattujen kasvihuonekaasujen merkittäviä päästöjä, tällaisten sivutuotteiden päästöjen hävittämisen tai ottamisen talteen myöhempää käyttöä varten olisi oltava ehtona fluorattujen kasvihuonekaasujen markkinoille saattamiselle. Tuottajia ja tuojia olisi vaadittava dokumentoimaan toimenpiteet, joita on toteutettu trifluorimetaanin päästöjen ehkäisemiseksi tuotantoprosessin aikana. (10)Jotta voidaan ehkäistä fluorattujen aineiden päästöjä, on tarpeen antaa säännöksiä aineiden talteenotosta tuotteista ja laitteista sekä tällaisten aineiden vuotojen ehkäisemisestä. Fluorattuja kasvihuonekaasuja sisältäviä solumuoveja olisi käsiteltävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU mukaisesti. Päästövähennysten maksimoimiseksi talteenottovelvoitteita olisi myös laajennettava koskemaan rakennusten omistajia ja urakoitsijoita, kun tiettyjä solumuoveja poistetaan rakennuksista. (11)On tarpeen edistää sellaisten teknologioiden käyttöä, jotka eivät vaikuta ilmastoon lainkaan tai vaikuttavat siihen vähemmän, mutta joihin voi liittyä myrkyllisten, syttyvien tai korkeapaineisten aineiden käyttöä. Tämän vuoksi fluorattuihin kasvihuonekaasuihin liittyvien toimintojen parissa työskentelevien luonnollisten henkilöiden koulutuksessa olisi käsiteltävä myös teknologioita, joissa fluoratut kasvihuonekaasut korvataan muilla aineilla tai niiden käyttöä vähennetään, ja annettava tietoa energiatehokkuuteen liittyvistä näkökohdista sekä sovellettavista asetuksista ja teknisistä standardeista. Asetuksen (EU) N:o 517/2014 mukaisesti suunniteltuja pätevöinti- ja koulutusohjelmia, jotka on mahdollisesti sisällytetty kansallisiin ammatillisen koulutuksen järjestelmiin, olisi tarkistettava tai mukautettava, jotta asentajat pystyvät käsittelemään vaihtoehtoista teknologiaa turvallisesti. (12)Rikkiheksafluoridin, joka on eniten ilmastoa vahingoittava tunnettu aine, tiettyjä käyttötarkoituksia koskevat nykyiset kiellot olisi säilytettävä. Niitä olisi myös täydennettävä lisärajoituksilla, jotka koskevat sen käyttöä kriittisellä alalla eli sähkönjakelussa. (13)Mikäli tiettyjen fluorattujen kasvihuonekaasujen käytölle on saatavilla sopivia vaihtoehtoja, olisi määrättävä kieltoja sellaisten uusien jäähdytys-, ilmastointi- ja palontorjuntalaitteistojen markkinoille saattamiselle, jotka sisältävät fluorattuja kasvihuonekaasuja tai joiden toiminta perustuu näihin kaasuihin. Jos vaihtoehtoja ei ole saatavilla tai jos niitä ei voida käyttää teknisistä tai turvallisuuteen liittyvistä syistä, tai jos tällaisten vaihtoehtojen käyttö aiheuttaisi suhteettoman suuria kustannuksia, komission olisi voitava sallia poikkeus, jonka turvin tällaisia tuotteita tai laitteita voitaisiin saattaa markkinoille rajatun ajan. (14)Syistä, jotka liittyvät jäähdytys- ja ilmastointilaitteiden toiminnasta aiheutuvan, ilmastoon kohdistuvan epäsuoran vaikutuksen vähentämiseen, tällaisten laitteiden enimmäisenergiankulutusta, joka on määritetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla annetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä, olisi edelleen pidettävä perusteena vapauttaa tietyntyyppiset laitteet kiellosta käyttää fluorattuja kasvihuonekaasuja. (15)Otsonikerrosta heikentävien aineiden kertaalleen täytettävät säiliöt olisi kiellettävä, kun otetaan huomioon, että säiliöihin jää niiden tyhjennyttyä vääjäämättä tietty määrä kylmäainetta, joka pääsee ilmakehään. Näin ollen niiden tuonti, markkinoille saattaminen, myöhempi toimittaminen tai markkinointi ja käyttö, laboratorio- ja analyysikäyttöjä lukuun ottamatta, sekä niiden vienti olisi kiellettävä tällä asetuksella. (16)Jotta voidaan helpottaa sellaisten tuotteiden ja laitteiden markkinoille saattamista koskevien kieltojen ja rajoitusten täytäntöönpanoa, jotka sisältävät fluorattuja kasvihuonekaasuja tai joiden toiminta perustuu näihin kaasuihin, myös silloin kun niitä saatetaan markkinoille säiliöissä, on tärkeää säätää tarvittavista merkintävaatimuksista näille tavaroille. (17)Jotta noudatettaisiin pöytäkirjaa ja vähennettäisiin fluorihiilivetyjen määrää asteittain, komission tulisi jatkaa kiintiöiden jakamista yksittäisille tuottajille ja tuojille fluorihiilivetyjen markkinoille saattamista varten ja varmistaa, ettei pöytäkirjassa sallittu määrällinen kokonaisraja ylity. Jotta varmistetaan, että markkinoille saatettavien fluorihiilivetyjen määrän asteittainen vähentäminen onnistuu, laitteisiin sisältyvät fluorihiilivedyt olisi edelleen laskettava mukaan kiintiöjärjestelmään. (18)Alun perin viitearvojen laskenta ja kiintiöiden jakaminen yksittäisille tuottajille ja tuojille perustui siihen fluorihiilivetyjen määrään, jonka ne olivat ilmoittaneet saatetun markkinoille vertailujaksolla 2009–2012. Jotta yrityksiä ei estettäisi pääsemästä markkinoille tai laajentamasta toimintaansa, pieni osa kokonaisenimmäismäärästä olisi varattava tuojille ja tuottajille, jotka eivät ole aiemmin saattaneet fluorihiilivetyjä markkinoille, sekä tuojille ja tuottajille, joille on vahvistettu viitearvo ja jotka haluavat suurentaa kiintiötään. (19)Viitearvot ja kiintiöt lasketaan joka kolmas vuosi uudestaan. Tällä tavoin komission on määrä varmistaa, että yritykset voivat jatkaa toimintaansa niiden keskimääräisten määrien perusteella, joita ne ovat saattaneet markkinoille viime vuosina. Tässä katetaan myös yritykset, joilla ei ole aiemmin ollut viitearvoa. (20)Kun otetaan huomioon jaetun kiintiön markkina-arvo, on asianmukaista määrittää kiintiön jakamiselle jokin hinta. Näin vältetään markkinoiden pirstaloituminen entisestään, mistä olisi haittaa niille yrityksille, jotka tarvitsevat fluorihiilivetyjen toimituksia ja jotka ovat jo riippuvaisia fluorihiilivetyjen kaupasta taantuvilla markkinoilla. Jos yritys päättää olla hakematta kiintiötä, johon sillä olisi oikeus viitearvojen laskentaa edeltävien vuosien perusteella, ja olla maksamatta siitä, yrityksen oletetaan päättäneen lähteä markkinoilta. Sille ei siksi anneta uutta viitearvoa. Tulot tulisi käyttää hallinnollisten kustannusten kattamiseen. (21)Jotta voidaan säilyttää irtokaasuina toimitettavien fluorihiilivetyjen markkinoiden joustavuus, kiintiöitä olisi voitava siirtää viitearvon saaneilta yrityksiltä muille tuottajille tai tuojille unionissa tai muille tuottajille tai tuojille, joita edustaa unionissa ainoa edustaja. (22)Komission olisi perustettava niin kutsuttu F-kaasuportaali, jota sen tulisi myös ylläpitää. Portaalia käytettäisiin fluorihiilivetyjen markkinoille saattamista koskevien kiintiöiden hallintaan, asianomaisten yritysten rekisteröintiin ja kaikkia markkinoille saatettavia aineita ja laitteita koskevaan raportointiin etenkin silloin, kun laitteet on esitäytetty sellaisilla fluorihiilivedyillä, joita ei ole saatettu markkinoille ennen laitteen täyttämistä. Jotta voidaan varmistaa, että F-kaasuportaaliin rekisteröityy vain aitoja haltijoita, olisi asetettava tiettyjä ehtoja. Pätevän rekisteröinnin F-kaasuportaaliin olisi muodostettava lupa, joka on yksi pöytäkirjan keskeisistä kaupan valvontaa ja laittoman toiminnan estämistä koskevista vaatimuksista tältä osin. (23)Jotta voidaan varmistaa automaattiset ja reaaliaikaiset lähetyskohtaiset tullitarkastukset sekä sähköinen tiedonvaihto ja tietojen tallentaminen kaikista fluorattujen kasvihuonekaasujen ja niihin liittyvien tuotteiden ja laitteiden toimituksista, jotka esitetään tulliviranomaisille, F-kaasuportaali on tarpeen liittää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../... [lisätään täydellinen viite, kun asetus on hyväksytty]. perustettuun Euroopan unionin tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön.

(24)Jotta tämän asetuksen vaikuttavuutta voidaan seurata, raportointivelvoitteiden soveltamisalaa tulisi laajentaa muihin fluorattuihin aineisiin, joiden lämmitysvaikutus on merkittävä tai joilla todennäköisesti korvataan fluorattujen kasvihuonekaasujen käyttö. Samasta syystä olisi raportoitava myös fluorattujen kasvihuonekaasujen hävittämisestä sekä näiden kaasujen tuonnista unioniin tuotteiden ja laitteiden sisällä. Olisi määritettävä vähimmäistasot, jotta vältetään suhteeton hallinnollinen rasite etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille sekä mikroyrityksille. Vähimmäistasot eivät kuitenkaan saa johtaa siihen, etteivät pöytäkirjan vaatimukset täyty. (25)Jotta voidaan varmistaa merkittäviä ainemääriä koskevien raporttien todenmukaisuus ja se, että unionin kiintiöjärjestelmään lasketaan mukaan esitäytettyjen laitteiden fluorihiilivetyjen määrät, olisi edellytettävä, että kolmas osapuoli todentaa määrät. (26)Johdonmukaisten ja laadukkaiden tietojen käyttö on erittäin tärkeää, kun raportoidaan fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöistä, jotta voidaan varmistaa laadukas päästöraportointi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla. Jäsenvaltioiden perustamat fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä koskevat raportointijärjestelmät loisivat yhdenmukaisuutta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2018/1999 kanssa. Näitä raportointijärjestelmiä voitaisiin parantaa merkittävästi tiedoilla, joita yritykset keräisivät laitteista vuotaneista fluoratuista kasvihuonekaasuista tämän asetuksen nojalla. Siten kansallisissa kasvihuonekaasuinventaarioissa voitaisiin arvioida paremmin fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä. (27)Jotta voidaan helpottaa tullitarkastuksia, on tärkeää täsmentää, mitä tietoja tulliviranomaisille pitää toimittaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kaasujen ja tuotteiden tuontien ja vientien yhteydessä, ja on täsmennettävä myös, mitkä ovat tulliviranomaisten tehtävät, kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia aineita, tuotteita ja laitteita koskevat kiellot ja niiden tuonteja ja vientejä koskevat rajoitukset pannaan täytäntöön. (28)Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, joita ovat myös valtiolle menetetyksi julistaminen ja takavarikointi, jotta voidaan estää tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kaasujen ja tuotteiden laiton saapuminen unioniin tai poistuminen unionista. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden, jotka on tuotu unioniin laittomasti, jälleenvienti olisi kiellettävä joka tapauksessa. (29)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tämän asetuksen mukaisia tarkastuksia tekevillä tulliviranomaisilla on tarvittavat resurssit ja taidot esimerkiksi heille järjestettävän koulutuksen pohjalta ja että heillä on riittävät valmiudet puuttua tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kaasujen, tuotteiden ja laitteiden laittomaan kauppaan. Jäsenvaltioiden olisi nimettävä ne tullitoimipaikat, jotka täyttävät nämä edellytykset ja joilla on sen vuoksi valtuudet tehdä tuonteihin, vienteihin ja passitusmenettelyssä oleviin tavaroihin kohdistuvia tullitarkastuksia. (30)Kaikkien tämän asetuksen täytäntöönpanoon osallistuvien toimivaltaisten viranomaisten, joita ovat tulliviranomaiset, markkinavalvontaviranomaiset, ympäristöviranomaiset ja kaikki muut toimivaltaiset viranomaiset, joilla on tarkastustehtäviä, välinen yhteistyö ja tarvittavien tietojen vaihto jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa on erittäin tärkeää, jotta tämän asetuksen rikkomiseen, etenkin laittomaan kauppaan, voidaan puuttua. Koska tullialan riskeihin liittyvien tietojen vaihto on luottamuksellista, siinä tulisi käyttää tullialan riskinhallintajärjestelmää. (31)Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tulisi avustaa komissiota, kun se toteuttaa sille tämän asetuksen nojalla annettuja tehtäviä; näin edistetään myös yhteistyötä ja riittävää tiedonvaihtoa toimivaltaisten viranomaisten ja komission välillä vaatimustenmukaisuustarkastusten ja fluorattujen kasvihuonekaasujen laittoman kaupan torjunnan yhteydessä. OLAFilla tulisi olla pääsy kaikkiin sen tehtävien kannalta tarvittaviin tietoihin. (32)Fluorihiilivetyjen sekä niitä sisältävien tuotteiden ja laitteiden tai sellaisten tuotteiden ja laitteiden, joiden toiminta perustuu näihin kaasuihin, tuonti sellaisesta valtiosta ja vienti sellaiseen valtioon, joka ei ole pöytäkirjan osapuoli, olisi kiellettävä vuodesta 2028 alkaen. Pöytäkirjan mukaista rinnakkaista kieltoa vuodesta 2033 alkaen on siis aikaistettu sen varmistamiseksi, että Kigalin muutoksen mukaiset fluorihiilivetyjen käytön maailmanlaajuiset vähentämistoimenpiteet tuottaisivat ilmastolle odotuksenmukaista hyötyä mahdollisimman pian. (33)Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt, joita sovelletaan tämän asetuksen säännösten rikkomisesta koituviin seuraamuksiin, ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön. Näiden seuraamusten olisi oltava vaikuttavia, oikeasuhteisia ja varoittavia. (34)On myös tarpeen säätää hallinnollisista seuraamuksista, joiden taso ja tyyppi ovat omiaan estämään tämän asetuksen rikkomiset. (35)Tämän asetuksen vakavista rikkomisista olisi myös nostettava rikosoikeudellisia syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY mukaisesti. (36)Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kuten ympäristöviranomaisten, markkinavalvontaviranomaisten ja tulliviranomaisten, olisi tehtävä tarkastuksia riskiperusteisen lähestymistavan pohjalta, jotta varmistetaan, että kaikkia tämän asetuksen säännöksiä noudatetaan. Tällainen lähestymistapa on tarpeen, jotta toimet voidaan kohdistaa suurimpiin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien fluorattujen kasvihuonekaasujen laittomaan kauppaan tai laittomaan vapauttamiseen liittyviin riskeihin. Lisäksi toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia, jos niillä on todisteita tai muuta merkityksellistä tietoa mahdollisista tapauksista, joissa vaatimuksia ei noudateta. Aina kun tarpeen ja mahdollista, tällaisista tiedoista olisi ilmoitettava tulliviranomaisille, jotta ne voivat tehdä riskianalyysin ennen tarkastuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 952/2013 47 artiklan mukaisesti. On tärkeää varmistaa, että määrättyjen seuraamusten valvonnasta vastuullisille toimivaltaisille viranomaisille ilmoitetaan, jos muut toimivaltaiset viranomaiset ovat todenneet, että tätä asetusta on rikottu. (37)Väärinkäytösten paljastajat voivat tuoda toimivaltaisten viranomaisten tietoon uutta tietoa, joka voi auttaa toimivaltaisia viranomaisia havaitsemaan tapauksia, joissa tätä asetusta on rikottu, ja määräämään seuraamuksia. Olisi varmistettava, että käytössä on asianmukaiset järjestelyt, joiden avulla väärinkäytösten paljastajat voivat ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille tämän asetuksen toteutuneista tai mahdollisista rikkomisista ja joilla väärinkäytösten paljastajia voidaan suojella vastatoimilta. Sitä varten tässä asetuksessa olisi säädettävä, että tämän asetuksen rikkomisesta ilmoittamiseen ja rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelemiseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2019/1937. (38)Oikeusvarmuuden parantamiseksi direktiivin (EU) 2019/1937 soveltaminen tämän asetuksen nojalla ilmoituksiin tämän asetuksen rikkomisesta ja rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta tulisi ottaa huomioon direktiivissä (EU) 2019/1937. Sen vuoksi direktiivin (EU) N:o 2019/1937 liitettä olisi muutettava tältä osin. Jäsenvaltioiden tehtävänä on varmistaa, että muutos otetaan huomioon niiden kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä, jotka on hyväksytty direktiivin mukaisesti, vaikka sen paremmin muutos kuin kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden mukauttaminenkaan eivät vaikuta direktiivin (EU) 2019/1937 sovellettavuuteen tämän asetuksen rikkomisesta ilmoittamisen ja siitä ilmoittavien henkilöiden suojelemisen osalta. (39)Tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten komission tulisi perustaa ns. kuulemisfoorumi, jotta varmistetaan, että jäsenvaltioiden edustajat ja kansalaisyhteiskunnan, ympäristöjärjestöjen ja valmistajien edustajat sekä haltijat ja pätevöidyt henkilöt osallistuvat näiden asioiden käsittelyyn tasapuolisesti. (40)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta siltä osin kuin on kyse seuraavista seikoista: todisteet, joita on toimitettava muiden fluorattujen aineiden valmistuksen sivutuotteena syntyvän trifluorimetaanin hävittämisestä tai talteenotosta; vuototarkastuksia koskevat vaatimukset; kirjanpidon muoto, toteuttaminen ja ylläpito; pätevöintiohjelmien ja koulutustodistusten vähimmäisvaatimukset; pätevöinti- ja koulutusohjelmia koskevan ilmoituksen muoto; markkinoille saattamista koskevan kiellon piiriin kuuluvia tuotteita ja laitteita koskevat poikkeukset; merkintöjen muoto; fluorihiilivetyjen tuottajien tuotanto-oikeuksien määrittäminen; poikkeukset, joiden nojalla tietyissä sovelluksissa tai tietyissä tuote- tai laiteryhmissä käytettävät fluorihiilivedyt jätetään kiintiövaatimuksen ulkopuolelle; viitearvojen määrittäminen tuottajille ja tuojille fluorihiilivetyjen markkinoille saattamista varten; muodollisuudet ja yksityiskohtaiset järjestelyt maksettavan maksun maksamista varten; yksityiskohtaiset järjestelyt vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamista varten esitäytetyistä laitteista ja niiden todentamisesta sekä todentajien akkreditoinnista; rekisterin moitteeton toiminta; lupa käydä kauppaa sellaisten tahojen kanssa, jotka eivät ole pöytäkirjan osapuolia; raportoinnin todentamista ja todentajien akkreditointia koskevat yksityiskohdat sekä raporttien toimittamismuoto. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (41)Jotta voidaan muuttaa tiettyjä tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (’SEUT-sopimus’) 290 artiklan mukaisesti siltä osin kuin kyse on sellaisten tuotteiden ja laitteiden luettelon laatimisesta, joiden osalta kaasujen talteenotto tai hävittäminen on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa, ja käytettävien teknologioiden määrittämisestä; merkintävaatimuksista; fluorihiilivetyjen kiintiövaatimusten ulkopuolelle jättämisestä pöytäkirjan osapuolten päätösten mukaisesti; maksuista, jotka on maksettava kiintiön jakamisesta, ja mekanismista, joilla kiintiön loppuosa jaetaan; lisätoimenpiteistä, jotka liittyvät väliaikaiseen varastoon ja tullimenettelyihin asetettujen aineiden, tuotteiden ja laitteiden valvontaan; säännöistä, joita sovelletaan niiden tuotteiden ja laitteiden luovuttamista vapaaseen liikkeeseen, jotka on tuotu maasta tai viety maahan, joka ei ole pöytäkirjan osapuoli; lueteltujen aineiden lämmitysvaikutusten päivittämisestä. On erittäin tärkeää, että komissio toteuttaa asianmukaiset kuulemiset valmistelutyönsä aikana myös asiantuntijatasolla ja että nämä kuulemiset toteutetaan parempaa lainsäädäntöä koskevassa 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määritettyjen periaatteiden mukaisesti. Jotta voidaan varmistaa tasapuolinen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentti ja neuvosto saavat kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijat, ja niiden asiantuntijat pääsevät järjestelmällisesti komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa käsitellään delegoitujen säädösten valmistelua. (42)Henkilöiden suojelusta jäsenvaltioiden suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/679 ja henkilöiden suojelusta komission suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1725 etenkin siltä osin kuin on kyse luottamuksellisuutta ja käsittelyn turvallisuutta koskevista vaatimuksista, henkilötietojen siirrosta komissiosta jäsenvaltioihin, käsittelyn lainmukaisuudesta sekä rekisteröityjen oikeuksista saada itseään koskevia tietoja ja oikaista niitä. (43)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausuntonsa [lausunnon antamispäivämäärä].

(44)Koska tämän asetuksen kohteena oleva ympäristöongelma on rajat ylittävä ja koska tämän asetuksen vaikutukset kohdistuvat unionin sisäiseen ja ulkopuoliseen kauppaan, tämän asetuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävästi jäsenvaltioiden tasolla, vaan ne saavutetaan paremmin unionin tasolla, ja siksi unioni voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa säädetyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, (45)Asetukseen (EU) N:o 517/2014 on tehtävä muutoksia. Selvyyden vuoksi mainittu asetus olisi kumottava ja korvattava. (46)Vuotuisen kiintiön jakamisen ja tässä asetuksessa määritetyn raportointiprosessin vuoksi on tarkoituksenmukaista, että tätä asetusta aletaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta [julkaisutoimisto lisää tämän asetuksen voimaantulovuotta seuraavan vuoden]. OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa a)vahvistetaan fluorattujen kasvihuonekaasujen hallintaa, käyttöä, talteenottoa ja hävittämistä sekä tähän liittyviä liitännäistoimenpiteitä koskevat säännöt ja helpotetaan vaihtoehtoisten aineiden turvallista käyttöä; b)asetetaan ehtoja fluorattujen kasvihuonekaasujen ja tiettyjen tuotteiden ja laitteiden, jotka sisältävät fluorattuja kasvihuonekaasuja tai joiden toiminta perustuu niihin, tuonnille, viennille, markkinoille saattamiselle, jatkotoimittamiselle ja käytölle; c)asetetaan ehtoja fluorattujen kasvihuonekaasujen tietyille käyttötavoille; d)vahvistetaan fluorihiilivetyjen markkinoille saattamista koskevat määrälliset raja-arvot; e)vahvistetaan raportointia koskevat säännöt. 2 artikla Soveltamisala 1.Tätä asetusta sovelletaan liitteissä I, II ja III lueteltuihin fluorattuihin kasvihuonekaasuihin, sekä sellaisinaan että seoksessa. 2.Tätä asetusta sovelletaan myös sellaisiin tuotteisiin ja laitteisiin sekä niiden osiin, jotka sisältävät fluorattuja kasvihuonekaasuja tai joiden toiminta perustuu näihin kaasuihin. 3 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1)’lämmitysvaikutuksella’ tai ’GWP-arvolla’ kasvihuonekaasun vaikutusta ilmaston lämpenemiseen suhteessa hiilidioksidin (’CO2’) vastaavaan laskettuna 100 vuoden ajanjakson lämmityspotentiaalina, ellei toisin mainita, joka yhdellä kilogrammalla kasvihuonekaasua on suhteessa yhteen kilogrammaan hiilidioksidia liitteissä I, II, III ja VI esitetyllä tavalla, tai seosten osalta laskettuna liitteen IV mukaisesti; 2)’seoksella’ nestettä, joka koostuu kahdesta tai useammasta aineesta, joista vähintään yksi on liitteessä I, II tai III lueteltu aine; 3)’hiilidioksidiekvivalenttitonnilla’ kasvihuonekaasujen määrää ilmaistuna kasvihuonekaasujen metrisinä tonneina esitetyn painon ja niiden GWP-arvon tulona; 4)’fluorihiilivedyillä’ tai ’HFC:illä’ liitteessä I olevassa 1 ryhmässä lueteltuja aineita tai seoksia, joihin sisältyy jotakin näistä aineista; 5)’haltijalla’ yritystä, joka käyttää tosiasiallista määräysvaltaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ja laitteiden teknisen toiminnan osalta, tai omistajaa, jos jäsenvaltio on nimennyt sen tietyissä tapauksissa vastaamaan haltijan velvoitteista; 6)’markkinoille saattamisella’ toimittamista ensimmäisen kerran unionissa toiselle henkilölle tai saattamista toisen henkilön saataville maksua vastaan tai maksutta, luovutusta vapaaseen liikkeeseen unionissa ja omaan käyttöön tuotettujen aineiden tai omaan käyttöön valmistettujen tuotteiden tai laitteiden käyttöä; 7)’tuonnilla’ tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien aineiden, tuotteiden ja laitteiden saapumista unionin tullialueelle sikäli kuin vuonna 1987 tehdyn, otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan ratifiointi koskee tätä aluetta, ja sisältäen väliaikaisen varastoinnin ja asetuksen (EU) 952/2013 201 ja 210 artiklassa tarkoitetut tullimenettelyt; 8)’viennillä’ aineiden, tuotteiden ja laitteiden poistumista unionin tullialueelta sikäli kuin kyseinen alue kuuluu vuonna 1987 tehdyn, otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan ratifioinnin piiriin; 9)’ilmatiiviisti suljetulla laitteella’ laitetta, jossa kaikki fluorattua kasvihuonekaasua sisältävät osat on valmistajan tiloissa tiivistetty valmistusprosessin aikana hitsaamalla, juottamalla tai samankaltaisella pysyvällä liitostavalla ja jossa voi olla kannelliset venttiilit tai kannelliset huoltoaukot asianmukaista ylläpitoa tai loppukäsittelyä varten; 10)’säiliöllä’ tuotetta, joka on tarkoitettu pääasiallisesti fluorattujen kasvihuonekaasujen kuljettamiseen tai varastoimiseen; 11)’talteenotolla’ tuotteista, myös säiliöistä, ja laitteista peräisin olevien fluorattujen kasvihuonekaasujen keräämistä ja varastointia kunnossapidon tai huollon aikana tai ennen kyseisten tuotteiden tai laitteiden käytöstäpoistoa; 12)’kierrätyksellä’ talteen otettujen fluorattujen kasvihuonekaasujen uudelleenkäyttöä peruspuhdistuksen, kuten suodatuksen ja kuivaamisen, jälkeen; 13)’regeneroinnilla’ talteenotetun fluoratun kasvihuonekaasun uudelleenkäsittelyä neitseellistä ainetta vastaavan suorituskyvyn saavuttamiseksi sen käyttötarkoitus huomioon ottaen; 14)’hävittämisellä’ prosessia, jolla fluorattu kasvihuonekaasu mahdollisimman suuressa määrin muunnetaan tai hajotetaan pysyvästi yhdeksi tai useammaksi vakaaksi aineeksi, joka ei ole fluorattu kasvihuonekaasu; 15)’käytöstä poistamisella’ fluorattuja kasvihuonekaasuja sisältävän tuotteen tai laitteen toiminnasta tai käytöstä poistamista, mukaan luettuna tietyn asennuksen toiminnan lopullinen sulkeminen; 16)’korjaamisella’ fluorattuja kasvihuonekaasuja sisältävien tai toiminnaltaan tällaisista kaasuista riippuvaisten ja tällaisia kaasuja sisältävien tai niitä sisältäviksi suunniteltuja osia tarvitsevien vaurioituneiden tai vuotavien tuotteiden tai laitteiden kunnostamista; 17)’asennuksella’ kahden tai useamman laitteen tai piirin, jotka sisältävät tai joiden on tarkoitus sisältää fluorattuja kasvihuonekaasuja, yhdistämistä järjestelmän muodostamiseksi sen tulevalla käyttöpaikalla, mihin liittyy järjestelmän kaasujohtimien yhdistäminen piirin muodostamiseksi; 18)’kunnossapidolla tai huollolla’ kaikkia toimia, lukuun ottamatta tämän asetuksen 8 artiklan mukaista talteenottoa sekä 4 artiklan ja 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisia vuototarkastuksia, jotka edellyttävät sellaisten piirien avaamista, jotka sisältävät tai joiden on tarkoitus sisältää fluorattuja kasvihuonekaasuja, fluorattujen kasvihuonekaasujen lisäämistä järjestelmään, yhden tai useamman piirin tai laitteen poistamista, kahden tai useamman piirin tai laitteen uudelleenkokoamista sekä vuotojen korjaamista;

19)’neitseellisellä aineella’ ainetta, jota ei ole käytetty aiemmin; 20)’kiinteällä’ laitetta, joka ei tavallisesti ole liikkeessä käytön aikana, sisältäen liikuteltavat huoneilmastointilaitteet; 21)’liikkuvalla’ käytön aikana tavallisesti liikkeessä olevaa; 22)’yksikomponenttivaahdolla’ vaahtoa yksittäisessä aerosoliannostimessa reagoimattomassa tai osittain reagoineessa nestemuodossa ja joka laajenee ja kovettuu annostimesta poistuessaan; 23)’kylmäkuljetusajoneuvolla’ massaltaan yli 3,5 tonnin moottoriajoneuvoa, joka on suunniteltu ja rakennettu ensisijaisesti tavarankuljetukseen ja varustettu jäähdytysyksiköllä; 24)’kylmäkuljetusperävaunulla’ kuljetusvälinettä, joka on suunniteltu ja rakennettu rekalla tai vetoajoneuvolla vedettäväksi ensisijaisesti tavarankuljetusta varten ja joka on varustettu jäähdytysyksiköllä; 25)’vuodonhavaitsemisjärjestelmällä’ kalibroitua mekaanista, sähköistä tai elektronista laitetta, joka on tarkoitettu fluorattujen kasvihuonekaasujen vuotojen havaitsemiseen ja joka antaa havaitusta vuodosta hälytyksen haltijalle; 26)’yrityksellä’ luonnollista tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa tässä asetuksessa tarkoitettua toimintaa; 27)’raaka-aineella’ mitä tahansa liitteessä I ja II lueteltua fluorattua kasvihuonekaasua, joka läpikäy kemiallisen transformaation prosessissa, jossa se täysin konvertoituu alkuperäisestä koostumuksestaan ja aiheutuvat päästöt ovat merkityksettömiä; 28)’kaupallisella käytöllä’ käyttöä loppukäyttäjille myytävien tuotteiden varastointiin, esillepanoon tai jakeluun vähittäiskaupassa ja elintarvikepalveluissa; 29)’palontorjuntalaitteilla’ palonehkäisy- tai palonsammutussovelluksissa käytettäviä laitteita ja järjestelmiä, jauhesammuttimet mukaan lukien; 30)’orgaanisella Rankine-prosessilla’ (Organic Rankine Cycle, ORC) prosessia, jossa käytetään kondensoituvia aineita muuntamaan lämmönlähteestä saatavaa lämpöä sähkö- tai mekaaniseksi energiaksi; 31)’puolustustarvikkeilla’ nimenomaan sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja aseita, ammuksia ja materiaaleja, jotka ovat välttämättömiä jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi; 32)’sähköisellä kytkinlaitteistolla’ kytkinlaitteita ja niiden yhdistelmäkokoonpanoja niihin liittyvien ohjaus-, mittaus-, suoja- ja säätölaitteiden kanssa sekä tällaisten laitteiden ja laitteistojen ja niihin liittyvien keskinäisliitäntöjen, varusteiden, kotelointien ja tukirakenteiden muodostamia kokonaisuuksia, jotka on tarkoitettu sähköenergian tuottamiseen, siirtämiseen, jakeluun ja muuntamiseen; 33)’monikompressorisilla keskusjäähdytysjärjestelmillä’ järjestelmiä, joissa käytetään rinnakkain kahta tai useampaa kompressoria, jotka on kytketty yhteen tai useampaan yhteiseen lauhduttimeen ja useisiin kylmälaitteisiin, kuten kylmäaltaisiin, kylmäkaappeihin, pakastimiin tai kylmiöihin; 34)’kaskadijärjestelmien primäärikylmäainepiirillä’ primääripiiriä epäsuorissa keskilämpötilajärjestelmissä, joissa vähintään kaksi erillistä jäähdytyspiiriä on kytketty sarjaan niin, että primääripiiri absorboi lauhdutuslämmön lämmön keskilämpötilan sekundääripiiristä; 35)’käytöllä’ fluorattujen kasvihuonekaasujen hyödyntämistä tuotteiden ja laitteiden tuotannossa, ylläpidossa tai huollossa, myös uudelleentäytössä, tai muissa tässä asetuksessa tarkoitetuissa prosesseissa; 36)’sijoittautumisella unioniin’ luonnollisten henkilöiden osalta vakinaista asuinpaikkaa unionissa ja oikeushenkilöiden osalta asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 32 alakohdassa tarkoitettua pysyvää toimipaikkaa unionissa. II LUKU EHKÄISEMINEN

4 artikla Päästöjen ehkäiseminen 1.Liitteissä I ja II lueteltujen fluorattujen kasvihuonekaasujen tahallinen päästäminen ilmakehään, jos päästäminen ei ole teknisesti välttämätöntä aiottua käyttötarkoitusta varten, on kielletty. 2.Liitteissä I ja II lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja sisältävien laitteiden ja laitteistojen haltijoiden ja valmistajien sekä yritysten, jotka kuljettavat tai varastoivat tällaisia laitteita, on toteutettava kaikki tarvittavat varotoimet, joilla ehkäistään näiden kaasujen tahaton pääsy ilmakehään. Niiden on toteutettava kaikki teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoiset toimenpiteet kaasujen vuotojen vähentämiseksi minimiin. 3.Kun liitteissä I ja II lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja tuotetaan, varastoidaan, kuljetetaan ja siirretään yhdestä säiliöstä tai järjestelmästä toiseen tai laitteeseen tai asennukseen, yrityksen on toteutettava kaikki tarpeelliset varotoimet, joilla rajoitetaan mahdollisimman suuressa määrin liitteissä I ja II lueteltujen fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä. Tätä kohtaa sovelletaan myös, kun liitteissä I ja II lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja tuotetaan sivutuotteina. 4.Jos liitteissä I ja II lueteltujen fluorattujen kasvihuonekaasujen vuotoja havaitaan, haltijoiden, laitteiden ja asennusten valmistajien ja yritysten, jotka kuljettavat tai varastoivat näitä laitteita, on varmistettava, että laite tai asennus korjataan ilman aiheetonta viivytystä. Jos laite on tarkastettava vuotojen varalta 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja laitteessa ollut vuoto on korjattu, haltijoiden on varmistettava, että pätevöity luonnollinen henkilö tarkastaa laitteen 10 artiklan mukaisesti kuukauden kuluessa korjauksesta varmistaakseen, että korjaus on onnistunut. 5.Rajoittamatta 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamista fluorattujen kasvihuonekaasujen saattaminen markkinoille on kiellettyä, elleivät tuottajat tai tuojat esitä toimivaltaiselle viranomaiselle markkinoille saattamisen yhteydessä todisteita siitä, että valmistusprosessin aikana ja raaka-aineiden valmistuksen aikana sivutuotteena tuotettu trifluorimetaani on hävitetty tai otettu talteen myöhempää käyttöä varten parhaita saatavilla olevia tekniikoita hyödyntäen. Tällaisten todisteiden esittämistä varten tuojien ja tuottajien on laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus ja liitettävä siihen täydentäviä asiakirjoja tuotantolaitoksesta riskienhallintatoimenpiteistä, joita on toteutettu trifluorimetaanin päästöjen ehkäisemiseksi. Tuottajien ja tuojien on säilytettävä vaatimustenmukaisuusvakuutus ja täydentävät asiakirjat vähintään viiden vuoden ajan markkinoille saattamisen jälkeen ja esitettävä ne pyynnöstä kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä määrittää yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka liittyvät toisessa alakohdassa tarkoitettuihin vaatimustenmukaisuusvakuutukseen ja täydentäviin asiakirjoihin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 6.Tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettuja tehtäviä suorittavien luonnollisten henkilöiden on oltava 10 artiklan mukaisesti pätevöityjä, ja heidän on toteutettava varotoimet liitteissä I ja II lueteltujen fluorattujen kasvihuonekaasujen vuotojen estämiseksi. Tämän asetuksen 5 artiklan 2 kohdan a–f alakohdassa lueteltuja laitteita asentavien, huoltavien, kunnossa pitävien, korjaavien tai käytöstä poistavien yritysten on oltava 10 artiklan mukaisesti pätevöityjä, ja niiden on toteutettava varotoimet liitteissä I ja II lueteltujen fluorattujen kasvihuonekaasujen vuotojen estämiseksi. 5 artikla Vuototarkastukset 1.Kun kyse on laitteesta, joka sisältää vähintään 5 hiilidioksidiekvivalenttitonnia liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja tai vähintään 1 kilogramman liitteessä II olevassa I ryhmässä lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja, joita ei ole sisällytetty solumuoveihin, laitteen haltijan on varmistettava, että laite tarkastetaan vuotojen varalta. Vuototarkastuksia ei tarvitse tehdä ilmatiiviisti suljetuille laitteille, jotka sisältävät alle 10 hiilidioksidiekvivalenttitonnia liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja tai alle 2 kilogrammaa liitteessä II olevassa I ryhmässä lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja edellyttäen, että laitteet on merkitty ilmatiiviisti suljetuiksi ja että niihin liitettyjen osien vuotoarvon on kokeellisesti todettu olevan vähemmän kuin 3 grammaa vuodessa paineen ollessa vähintään neljäsosa suurimmasta sallitusta paineesta. Sähköisille kytkinlaitteille ei tarvitse tehdä vuototarkastuksia, jos ne täyttävät jonkin seuraavista ehdoista: a)niiden kokeellisesti todettu vuotoarvo on alle 0,1 prosenttia vuodessa, mikä on asianmukaisesti ilmoitettu valmistajan teknisessä erittelyssä ja laitteiden merkinnöissä; b)niissä on paineen- tai tiheydenvalvontalaite; c)ne sisältävät alle 6 kg liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja.

2.Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan seuraavien liitteessä I tai liitteessä II olevassa I ryhmässä lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja sisältävien laitteiden haltijoihin: a)kiinteät jäähdytyslaitteet; b)kiinteät ilmastointilaitteet; c)kiinteät lämpöpumput; d)kiinteät palontorjuntalaitteet; e)kylmäkuljetusajoneuvojen ja kylmäkuljetusperävaunujen jäähdytysyksiköt; f)orgaaniset Rankine-prosessit (ORC); g)sähköiset kytkinlaitteet. Ensimmäisen alakohdan a–f alakohdassa tarkoitettujen laitteiden osalta luonnollisten henkilöiden, jotka on pätevöity 10 artiklassa esitettyjen sääntöjen mukaisesti, on tehtävä tarkastukset. 3.Edellä olevan 1 kohdan mukaiset vuototarkastukset on tehtävä seuraavin väliajoin: a)laitteet, jotka sisältävät liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja alle 50 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai liitteessä II olevassa I ryhmässä lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja alle 10 kilogrammaa, on tarkastettava vähintään 12 kuukauden välein; tai jos laitteisiin on asennettu vuotojen havaitsemisjärjestelmä, vähintään 24 kuukauden välein; b)laitteet, jotka sisältävät liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja vähintään 50 mutta alle 500 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai liitteessä II olevassa 1 ryhmässä lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja 10–100 kilogrammaa, on tarkastettava vähintään kuuden kuukauden välein, tai jos laitteisiin on asennettu vuotojen havaitsemisjärjestelmä, vähintään 12 kuukauden välein; (c)laitteet, jotka sisältävät liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja ähintään 500 hiilidioksidiekvivalenttitonnia tai liitteessä II olevassa 1 ryhmässä lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja yli 100 kilogrammaa, on tarkastettava vähintään kolmen kuukauden välein, tai jos laitteisiin on asennettu vuotojen havaitsemisjärjestelmä, vähintään kuuden kuukauden välein. 4.Edellä 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen palontorjuntalaitteiden 1 kohdan mukaiset velvoitteet katsotaan täytetyiksi, jos seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät: (a)käytössä oleva tarkastusjärjestelmä vastaa standardia ISO 14520 tai EN 15004; ja (b)palontorjuntalaitteet tarkastetaan niin usein kuin 3 kohdassa edellytetään. 5.Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä tarkentaa 1 kohdan mukaisesti kullekin 2 kohdassa tarkoitetulle laitetyypille tehtäviä vuototarkastuksia koskevia vaatimuksia niiden laitteiden osien yksilöimiseksi, joissa vuotoja todennäköisimmin esiintyy. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 6 artikla Vuotojen havaitsemisjärjestelmät 1.Kun on kyse 5 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa luetelluista laitteista, jotka sisältävät liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja vähintään 500 hiilidioksidiekvivalenttitonnia, laitteen haltijan on varmistettava, että laitteessa on vuotojen havaitsemisjärjestelmä, joka antaa mahdollisesta vuodosta hälytyksen haltijalle tai huoltoyhtiölle.

2.Kun on kyse 5 artiklan 2 kohdan f ja g alakohdassa luetelluista laitteista, jotka sisältävät liitteessä I lueteltuja fluorattuja kasvihuonekaasuja vähintään 500 hiilidioksidiekvivalenttitonnia ja joita on asennettu 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen, laitteen haltijan on varmistettava, että laitteessa on vuotojen havaitsemisjärjestelmä, joka antaa mahdollisesta vuodosta hälytyksen haltijalle tai huoltoyhtiölle. 3.Kun on kyse 5 artiklan 2 kohdan a–d ja f alakohdassa luetelluista laitteista, joita tämän artiklan 1 tai 2 kohta koskevat, laitteen haltijan on varmistettava, että vuotojen havaitsemisjärjestelmät tarkastetaan vähintään 12 kuukauden välein niiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. 4.Kun on kyse 5 artiklan 2 kohdan g alakohdassa luetelluista laitteista, joita tämän artiklan 2 kohta koskee, laitteen haltijan on varmistettava, että vuotojen havaitsemisjärjestelmät tarkastetaan vähintään 6 vuoden välein niiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. 7 artikla Kirjanpito 1.Sellaisten laitteiden haltijoiden, jotka on tarkastettava vuotojen varalta 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on pidettävä kirjaa kustakin tällaisesta laitteesta ja eriteltävä seuraavat tiedot: a)laitteessa käytettävien kaasujen määrä ja tyyppi; b)asennuksen, kunnossapidon j