EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.9.2020 SWD(2020) 311 final KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oikeusvaltiokertomus 2020













Luku: Oikeusvaltiotilanne Italiassa Oheisasiakirja KOMISSION TIEDONANTOON EUROOOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Oikeusvaltiokertomus 2020







Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Tiivistelmä Italian oikeuslaitoksella on vakaat lainsäädännölliset puitteet oikeuslaitoksen riippumattomuuden, mukaan lukien syyttäjien riippumattomuus, suojelemiseksi. Elokuussa 2020 hallitus antoi ehdotuksen tuomarikunnan korkeinta neuvostoa ja muita oikeuslaitoksen osia koskevaksi uudistukseksi. On tärkeää, että tällaisella uudistuksella taataan oikeuslaitoksen riippumattomuus ja samalla vahvistetaan läpinäkyvyyttä ja lahjomattomuutta. Oikeuslaitos kohtaa edelleen olennaisia tehokkuuteen liittyviä haasteita. Parlamentissa käydään keskustelua uusista uudistuksista, joiden tarkoituksena on virtaviivaistaa siviili- ja rikosoikeudenkäyntejä. Näillä uudistuksilla sekä lisäämällä henkilöstöä ja edistämällä digitalisaatiota pyritään puuttumaan asiaruuhkiin. Vuonna 2019 Italia jatkoi institutionaalisen ja lainsäädännöllisen korruptiontorjunnan kehyksensä vahvistamista. Jatkona aiemmille pyrkimyksille tammikuussa 2019 annetulla korruptionvastaisella lailla on edelleen tiukennettu korruptiorikoksista määrättäviä rangaistuksia ja säädetty vanhentumisaikojen pysähtymisestä ensimmäisessä oikeusasteessa annetun tuomion jälkeen. Lisäksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa käytettävät tutkintakeinot on otettu käyttöön myös korruptiorikostutkinnassa. Kansallinen korruptiontorjuntaviranomainen on lujittanut tehtäväänsä korruptiota ehkäisevän kulttuurin vaalimisessa ja jatkanut samalla tehtäväänsä julkisten hankintasopimusten valvonnassa ja sääntelyssä. Väärinkäytösten paljastajien suojelua varten on otettu käyttöön puitteet. Italia ei ole vielä ottanut käyttöön kattavaa lakia lobbauksen sääntelystä, ja eturistiriitojen käsittely on hajanaista. Korruption paljastamis-, tutkinta- ja syytteeseenasettamisvalmiudet ovat hyvin tehokkaat ja hyötyvät lainvalvontaviranomaisten asiantuntemuksesta järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Rangaistustoimenpiteiden tehokkuutta kuitenkin heikentää rikosoikeudenkäyntien liiallinen kesto. Parlamentissa käydään keskustelua kattavasta uudistuksesta rikosoikeudenkäyntimenettelyn virtaviivaistamiseksi. Italian perustuslakiin on kirjattu sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus sekä mediaomistuksen läpinäkyvyysperiaate. Italian audiovisuaalisten viestintäpalveluiden sääntelyviranomaista pidetään riippumattomana ja tehokkaana. Italian tiedotusvälineiden poliittinen riippumattomuus on edelleen ongelmallinen, koska tehokkaat määräykset eturistiriitojen estämiseksi erityisesti audiovisuaalisen median alalla puuttuvat. Italia on perustanut keskuksen, jonka tarkoituksena on valvoa toimittajiin kohdistuvia uhkia ja kehittää tarvittavia suojelutoimenpiteitä, joilla voidaan puuttua toimittajien turvallisuuteen kohdistuviin ongelmiin. Kunnianloukkauksesta annettuja vankilatuomioita on haastettu tuomioistuimissa perustuslain ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sananvapautta koskevan oikeuskäytännön perusteella. Asian käsittely on tällä hetkellä kesken parlamentissa. Perustuslakituomioistuimella on edelleen tärkeä asema keskinäisessä valvonnassa, ja se on viime aikoina kannustanut kansalaisyhteiskuntaa ja suurta yleisöä osallistumaan enemmän sen työhön. Sääntelyn vaikutustenarviointeja ja sidosryhmien kuulemisia on parannettu, mutta niitä on mahdollista kehittää vielä enemmän. Parlamentissa käydään keskustelua uudistuksista, joiden tarkoituksena on perustaa kansallinen ihmisoikeusinstituutio, joka puuttuu edelleen. Kansalaisyhteiskunta on elinvoimainen, mutta jotkut kansalaisjärjestöt, erityisesti tiettyjen asioiden, kuten muuttoliikkeen, parissa työskentelevät, ovat joutuneet herjauskampanjoiden kohteeksi.



I.Oikeuslaitos Oikeuslaitoksesta säädetään perustuslaissa , johon on kirjattu sen riippumattomuus ja itsenäisyys. Yleisillä tuomioistuimilla on toimivalta riita- ja rikosasioissa, ja ne on järjestetty kolmen oikeusasteen järjestelmäksi. Ensimmäinen oikeusaste koostuu rauhantuomareista, yleisistä tuomioistuimista ja nuorisotuomioistuimista. Muutoksenhakutuomioistuimet ovat toinen oikeusaste ja kassaatiotuomioistuin on korkein oikeusaste. Hallinto-oikeus on järjestäytynyt ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimiin (Tribunali Amministrativi Regionali) ja toisen oikeusasteen tuomioistuimiin (Consiglio di Stato ja Consiglio di giustizia amministrativa per la Regione Sicilia). Tilinpäätösasioissa toimivalta on tilintarkastustuomioistuimella (Corte dei Conti, alue- ja keskusjaostot). Veroasioista vastaavat ensisijaisesti verotuomioistuimet ensimmäisenä ja toisena oikeusasteena (Commissioni Tributarie Provinciali ja Regionali) ja kassaatiotuomioistuin korkeimpana oikeusasteena. Syyttäjälaitoksen rakenne vastaa tuomioistuimien rakennetta. Järjestäytyneen rikollisuuden ja muiden vakavien rikosten osalta syyttäjäntoimia suorittavat tuomiopiirien mafianvastaiset osastot. Oikeudenkäytön yhtenäisyyden periaatteen mukaan yleisen tuomioistuimen tuomareilla ja yleisillä syyttäjillä on kaikilla tuomarin asema (magistrato) ja yhteinen urarakenne, ja he ovat tuomarikunnan korkeimman neuvoston alaisia (Consiglio Superiore della Magistratura). Hallinto-, kirjanpito- ja verotuomareilla on omat itsehallintoelimensä (Consiglio di Presidenza della giustizia amministrativa, Consiglio di Presidenza della Corte dei Conti ja Consiglio di Presidenza della giustizia tributaria). Kansallinen asianajajaliitto on riippumaton ja lailla perustettu itsehallinnollinen toimielin. Riippumattomuus Oikeuslaitoksen riippumattomuutta turvataan sekä tuomarien että syyttäjien osalta vakaalla lainsäädäntökehyksellä. Oikeuslaitos on täysin erillinen muista perustuslaillista valtaa käyttävistä elimistä. Tuomarikunnan korkeimman neuvoston tehtävä on taata oikeuslaitoksen riippumattomuus Jokaisen rekrytointia, siirtoja, ylennyksiä, ammatillista arviointia ja kurinpitotoimia koskevan päätöksen laillisuus tutkitaan. Syyttäjät ovat oikeuslaitoksen jäseninä riippumattomia ja nauttivat samoista takeista kuin tuomarit. Tämä on linjassa laajalle levinneen eurooppalaisen suuntauksen kanssa, jossa sallitaan riippumattomampi syyttäjänvirasto, kuten Venetsian komissio on todennut. Korkeimman oikeuden valtakunnansyyttäjällä, jonka nimeää tuomarikunnan korkein neuvosto, ei ole hierarkkista valtaa eri syyttäjänvirastoihin. Kansalaisten käsityksen mukaan Italian oikeuslaitoksen riippumattomuus on huono. Vain 31 prosenttia kansalaisista ja 36 prosenttia yrityksistä kokee sen ”melko hyväksi tai erittäin hyväksi”, ja nämä prosentit ovat laskeneet vuosien 2019 ja 2020 välillä. Kansalaisten ja yritysten mielestä tärkeimmät syyt koettuun riippumattomuuden puutteeseen ovat vaikuttaminen tai paine hallituksen ja poliitikoiden taholta sekä taloudellisista tai muista intresseistä johtuen. Hallitus on tehnyt ehdotuksen tuomarikunnan korkeinta neuvostoa ja muita oikeuslaitoksen osia koskevasta uudistuksesta. Tuomarikunnan korkein neuvosto (Consiglio Superiore della Magistratura – CSM) on vahvistettu perustuslaissa riippumattomaksi itsehallinnolliseksi elimeksi. Sen jäsenistä kaksi kolmasosaa on tuomareita, jotka ovat vertaistensa valitsemia kaikilta eri oikeusasteilta. Loput jäsenistä ovat maallikkojäseniä, jotka parlamentti valitsee oikeustieteen yliopistoprofessorien ja vähintään viidentoista vuoden kokemuksen omaavien asianajajien joukosta. Tasavallan presidentti (joka on myös CSM:n puheenjohtaja), kassaatiotuomioistuimen presidentti ja valtakunnansyyttäjä ovat jäseniä virkansa puolesta. Neuvoston tuomarijäsenten valinta tapahtuu kolmessa kansallisessa valitsijamiehistössä. Vuonna 2019 CSM kohtasi lahjomattomuuteen liittyviä haasteita, kun rikostutkinnassa ilmeni ylempien syyttäjien nimityksiä koskevia vakavia syytöksiä. Kyseinen tutkinta johti viiden CSM:n jäsenen eroamiseen. Osan heistä tilalle valittiin vaaleilla uudet edustajat. Kymmenen kurinpitomenettelyä käynnistettiin ja tietyt varotoimenpiteet otettiin käyttöön. Lisäksi kansallinen tuomareiden yhdistys erotti yhden näistä tuomareista yhdistyksestä. Hallitus teki 7. elokuuta 2020 esityksen lainsäädäntöaloitteesta tuomarikunnan korkeimman neuvoston uudistamiseksi, jotta edellä mainitun rikostutkinnan esille nostamiin ongelmiin voidaan puuttua. Esitykseen sisältyy neuvoston jäsenmäärän nostaminen, 19 alueellisen tuomarien valitsijamiehistön luominen sekä uuden kurinpitolautakunnan perustaminen. Uudistusesitykseen kuuluvat myös uudet säännöt läpinäkyvyyden lisäämiseksi korkean tason tuomarien ja syyttäjien nimittämisessä. Siihen sisältyy mahdollisuus valita CSM-jäsenehdokkaat arpomalla. On tärkeää, että tulevassa uudistuksessa otetaan huomioon tuomarineuvostoja koskevat Euroopan neuvoston suositukset, neuvostojen jäsenten valintaa koskevat suositukset mukaan lukien. Lisäksi uudistusesityksellä pyritään tiukentamaan tuomarien poliittiseen toimintaan osallistumista koskevia vaatimuksia. Tähän liittyen varallisuuden ilmoitusvelvollisuutta on vahvistettu äskettäin ja on käynnistetty kohdennettuja hankkeita oikeuslaitoksen etiikkaa ja riippumattomuutta koskevan tiedon lisäämiseksi. GRECO on nostanut esille, että tuomarien poliittista toimintaa ei säännellä asianmukaisesti. Laatu Tuomareiden ja hallintohenkilöstön lisäämiseen on kohdennettu resursseja. Vuoden 2019 talousarviolaissa vahvistettiin 600 uuden tuomarin rekrytointi siviili- ja rikosoikeustuomioistuimiin (jaettavaksi kassaatiotuomioistuimen ja alempien tuomioistuimien välillä) sekä syyttäjälaitokseen. Uudet rekrytoinnit on määrä saada päätökseen vuoden 2021 loppuun mennessä ja niiden on ennustettu tehostavan käsittelyaikoja. Vuoden 2020 talousarviolaissa annetaan enemmän joustavuutta tuomarinvirkojen jakoon ja annetaan tuomareille mahdollisuus hakeutua vapaaehtoisesti ”joustoryhmiin” asiaruuhkien selvittämiseksi. Äskettäin enimmillään 850 avustavalle tuomarille on annettu tehtäväksi osallistua pitkittyneisiin oikeudenkäynteihin myös muutoksenhakutuomioistuimissa. Suuren osan hallintohenkilöstön avoimista viroista odotetaan täyttyvän vuonna 2020, ja uudet kilpailut järjestetään vuonna 2021. Lisäksi poikkeustoimenpiteet, joilla pyritään nopeuttamaan käsiteltävänä olevien asioiden etenemistä ja parantamaan rikosoikeudenkäyntien digitalisaatiota, ovat mahdollistaneet 1000 yksikön työllistämisen kahdeksi vuodeksi. Hallinto-oikeuden osalta vuoden 2018 talousarviolaissa hallintotuomarien määrää nostettiin 20:llä ja helmikuussa 2020 perustettiin uusi ylemmän hallintotuomioistuimen jaosto ja kaksi uutta jaostoa yhteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen (Tar Lazio). Huomattava määrä tuomarinviroista on kuitenkin edelleen täyttämättä, erityisesti ensimmäisessä oikeusasteessa. Käynnissä olevilla uudistuksilla pyritään entisestään parantamaan oikeuslaitoksen digitalisaatiota. Oikeudenkäyntien digitalisaatio on edistyneellä tasolla ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuimissa, kun taas kassaatiotuomioistuimessa (siviiliasioiden jaosto) se on kokeiluvaiheessa. Tällä hetkellä jokainen asiakirja ensimmäisen ja toisen oikeusasteen oikeudenkäynneissä laaditaan, allekirjoitetaan, lähetetään ja arkistoidaan digitaalisessa muodossa. Parlamentin käsittelyssä oleva siviilioikeudenkäyntejä koskeva uudistusesitys parantaisi digitalisaatiota edelleen, kun kanteet nostettaisiin yksinomaan verkossa, tarjolla olisi laajempi valikoima sähköisiä välineitä, oikeudenkäyntimaksut suoritettaisiin verkossa ja digitalisaatio laajennettaisiin koskemaan rauhantuomareita. Rikosoikeudenkäynneissä digitalisaatio on osittaista ja kattaa ilmoitukset ja tiedonannot, sähköiset rekisterit ja sähköisen yhteyden asianajajaliittoon julkisten puolustusasianajajien saamiseksi. Parlamentin käsittelyssä olevassa rikosoikeudenkäyntejä koskevassa uudistusesityksessä tarjotaan mahdollisuus sähköisten ilmoitusten ja tiedonantojen käyttöönottoon laajemmalla valikoimalla sähköisiä välineitä. Hallintotuomioistuimissa digitalisaatio on edistyneellä tasolla. Viimeaikaisella tarkistuksella on poistettu vaatimus toimittaa paperikappale sähköisen kappaleen lisäksi. Olemassa olevat digitaaliset ratkaisut ja oikeudellinen kehys ovat mahdollistaneet sen, että osa tuomioistuimien toiminnasta on voitu pitää yllä covid-19-pandemian aikana. Hallitus otti covid-19-pandemian yhteydessä käyttöön organisaatioon liittyviä toimenpiteitä, jotka pannaan täytäntöön yhteistyössä päällikkötuomareiden ja tuomarikunnan korkeimman neuvoston kanssa ja joilla tehdään mahdolliseksi etäistunnot siviili- ja rikosasioissa. Kriisi johti digitalisaation kiihdyttämiseen rikosoikeudenkäynneissä, joissa syyttäjälaitokselle annettiin mahdollisuus kuulustella todistajia ja epäiltyjä sekä nimetä asiantuntijoita videokonferenssin välityksellä. Lisäksi kassaatiotuomioistuin, valtakunnansyyttäjänvirasto ja kansallinen asianajajaliitto (Consiglio Nazionale Forense) ovat allekirjoittaneet digitaalisia asiakirjoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan. Istunnot hallintotuomioistuimissa keskeytettiin ensin ja järjestettiin sittemmin etänä. Myös ylempi hallintotuomioistuin ja asianajajaliitot ovat allekirjoittaneet etäistuntoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan. Tuomioiden saatavuutta verkossa parannetaan. Korkeimman oikeuden tuomiot siviili- ja rikosasioissa ovat saatavilla verkossa, ja tuomarikunnan korkein neuvosto on antanut ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuinten tuomioiden julkaisuja koskevat päätöslauselmat, jotka ovat nyt täytäntöönpanovaiheessa. Parlamentissa on käsittelyssä uudistuksia ensimmäisen ja toisen asteen verotuomioistuinten rakenteen uudistamiseksi ja erikoistumisen lisäämiseksi. Veroriita-asioiden merkittävä lisääntyminen korkeimmassa oikeusasteessa herättää huolta Italian oikeuslaitoksen laadusta ensimmäisellä ja toisella oikeusasteessa. Asian on nostanut esille GRECO, joka on pannut merkille uudistuksia mutta myös alleviivannut, että säännöllistä koulutusta, järjestelmällistä valvontaa (esim. säännöllisten arviointien avulla) ja ammatillisia menettelysääntöjä ei ole. Oikeudellisten päätösten laatua pyritään parantamaan uusilla normeilla. Normit on laadittu oikeuslaitoksen ja asianajajien välisenä yhteistyönä oikeusministeriön tuella. Näillä normeilla pyritään parantamaan oikeudenkäynneissä käytettävien asiakirjojen selkeyttä ja ytimekkyyttä. Tämä edisti myös kokonaisvaltaista digitalisaatioprosessia siviiliasioiden osalta kassaatiotuomioistuimeen asti. Päätösten laadun tarkastuksilla varmistetaan korkea laatutaso.

Tuomioistuinten saavutettavuuden parantamiseksi on perustettu lähitoimipisteitä. Hanketta vetää oikeusministeriö hallintotapaa ja institutionaalista kapasiteettia koskevan operatiivisen kansallisen ohjelman 2014-2020 puitteissa. Sillä pyritään parantamaan mahdollisuutta saattaa asia tuomioistuimen käsittelyyn tuomalla oikeuspalvelut lähemmäs kansalaisia, haavoittuvassa asemassa olevat mukaan lukien. Lisäksi hankkeella perustetaan toimipisteverkosto, joka tarjoaa yhdenmukaisia palveluita riidattomissa asioissa. Hankkeen tarkoituksena on paikallisviranomaisten osallistumisen ja digitaalisten siviilioikeudenkäyntien avulla parantaa mahdollisuutta saattaa asia tuomioistuimen käsittelyyn. Tehokkuus Oikeuslaitos kohtaa edelleen oikeudenkäyntien kestoon liittyviä vaikeita haasteita. Huolimatta jatkuvasti 100 prosentin yläpuolella olevasta selvitysasteesta siviilioikeuden alalla, arvioitu siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden ratkaisemiseen tarvittava aika on edelleen pisimpiä EU:ssa. Vuonna 2019 käsittelyaika lyheni ensimmäisessä ja toisessa oikeusasteessa. Kassaatiotuomioistuimen kohdalla vuonna 2018 havaittu myönteinen kehitys kääntyi päinvastaiseksi. Tämä johtui siitä, että tapausten määrä kansainvälistä suojelua koskevissa asioissa kasvoi merkittävästi ja kassaatiotuomioistuimeen tuli edelleen huomattava määrä veroriita-asioita, joista suurta osaa ei otettu käsiteltäväksi. Vuonna 2019 kehitys kääntyi hallintotuomioistuimissa positiiviseksi ja käsittelyajat lyhenivät kaikissa oikeusasteissa, joskin ne pysyivät silti keskiarvon yläpuolella. Lisäksi julkisissa hankinnoissa on todettu myönteisiä tuloksia. Italia on yhä Euroopan neuvoston ministerikomitean laajennetun valvonnan alaisena hallinto-oikeudenkäyntien kestojen osalta. Rikosoikeudenkäynneissä käsittelyaika on muutoksenhakutasolla keskivertoa pitempi huolimatta vuosina 2018–2019 tapahtuneesta lyhentymisestä. Myönteiset tulokset oikeudenkäyntien keston lyhentämisessä kuitenkin jatkuvat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa ja kassaatiotuomioistuimessa huolimatta lievästä kasvusta edelliseen vuoteen verrattuna. Italia on yhä Euroopan neuvoston ministerikomitean laajennetun valvonnan alaisena myös rikosoikeudenkäyntien kestojen osalta. Uudistus, jolla keskeytetään rikoksen vanhentumisaika ensimmäisen oikeusasteen päätöksen jälkeen, kuten talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettavissa maakohtaisissa suosituksissa on jo pitkään suositettu , tuli voimaan tammikuussa 2020. Näin ollen tehokkuutta lisäävien toimenpiteiden tarve on suuri, erityisesti muutoksenhakutasolla. Parlamentissa käsitellään uudistuksia, joilla puututaan siviili- ja rikosoikeudenkäyntien tehokkuushaasteisiin. Parlamentissa käsitellään tällä hetkellä kattavaa uudistusesitystä, jota on suositeltu vuodesta 2013 lähtien talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Uudistuksella tähdätään siviilioikeudenkäyntimenettelyn virtaviivaistamiseen. Sillä pyritään kasvattamaan tehokkuutta yksinkertaistamalla ja nopeuttamalla menettelyjä ja lisäämällä digitalisaatiota. Esityksellä laajennettaisiin yksinkertaistettujen menettelyjen käyttöä ja niiden tapausten kirjoa, joissa yksi tuomari riittää tuomion antamiseen. Sillä myös lyhennetään menettelyjen aikakehyksiä ja velvoitetaan tuomari asettamaan aikataulu todistusaineiston keräämiselle sekä asianosaiset toimittamaan tarvittavat asiakirjat sähköisesti. Esityksessä tarkistetaan muutoksenhakumenettelyä ja vaihtoehtoista riitojenratkaisua koskevia sääntöjä sekä otetaan käyttöön yksinomaan sähköiset kirjelmät. Lisäksi sillä nopeutetaan oikeudenkäyntien toimeenpanoa uudistamalla pakkotäytäntöönpanomenettely. Parlamentissa käsitellään tällä hetkellä myös kattavaa uudistusta, jolla tähdätään rikosoikeudenkäyntien tehokkuuden parantamiseen ja oikeudenkäyntien nopeuttamiseen muutoksenhakutuomioistuimissa. Uudistus sisältää seuraavien elementtien uudistamisen: ilmoitusjärjestelmä, yksinkertaistettujen menettelyjen laajempi käyttö, yhden tuomarin käyttö toisessa oikeusasteessa tapauksissa, jotka otetaan käsittelyyn ilman esitutkintaa, sähköisten asiakirjojen laajempi käyttö, yksinkertaistetut todistusaineistoa koskevat säännöt, määritellyt aikarajat alustavan tutkinnan kestolle ja toimenpiteet tutkintavaiheeseen pysähtymisen estämiseksi. Uudistuksessa vanhentumisajan keskeyttämistä ensimmäisen oikeusasteen tuomion toimituspäivämäärästä lähtien (äskettäin tehdyn uudistuksen tuloksena) voidaan soveltaa vain syylliseksi todettaessa eikä syyttömäksi todettaessa. Näiden uudistusten nopea käyttöönotto voisi parantaa tehokkuutta. Tietyillä säännöksillä kuitenkin pyritään määrittelemään liian pitkät oikeudenkäynnit tuomareiden kurinpidollisiksi virheiksi. Siinä suhteessa on tärkeää, että tällaisissa säännöksissä otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset tai suojellaan oikeuslaitoksen riippumattomuutta. II.Korruptiontorjunnan kehys Oikeudellinen ja institutionaalinen korruptiontorjunnan kehys on laajalti olemassa. Uusi lainsäädäntö, jolla korotetaan korruptiorikoksista annettavia rangaistuksia, on tullut voimaan. Korruption ehkäiseminen ja torjunta jakautuu useille viranomaisille. Kansallinen korruptiontorjuntaviranomainen (ANAC) on viranomainen, jonka vastuulla on lähinnä korruption ehkäiseminen julkishallinnossa sekä korruptiontorjuntastrategian määritteleminen ja kolmivuotissuunnitelmien käyttöönoton valvonta. Talousrikospoliisin (Guardia di Finanza) korruptiontorjuntayksikkö on erikoistuneena lainvalvontaelimenä vastuussa korruption ehkäisemisestä ja tutkinnasta. Lisäksi erikoistuneet poliisi- ja syyttäjäpalvelut lisäävät ponnistelujaan puuttuakseen julkishallintoon soluttautuneeseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Italian rahanpesun selvittelykeskus (Unita’ di informazione finanziaria per l’Italia), joka on Italian keskuspankissa toimiva riippumaton viranomainen, antaa tukea toimivaltaiselle syyttäjänvirastolle ja tekee yhteistyötä Guardia di Finanzan kanssa epäilyttäviä rahoitustoimia koskevia ilmoituksia vastaanottavan toimivaltaisen viranomaisen asemassa. Italia sai Transparency International ‑järjestön viimeisimmässä korruptioindeksissä 53/100 pistettä, ja se on EU:n jäsenvaltioista sijalla 15 ja maailmanlaajuisesti sijalla 51 . Vuoden 2020 erityiseurobarometrin mukaan 88 prosenttia vastaajista piti korruptiota laajalle levinneenä ilmiönä (EU:n keskiarvo 71 %) ja 35 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että korruptio vaikuttaa heidän jokapäiväiseen elämäänsä (EU:n keskiarvo 26 %). Yrityksistä 91 prosenttia piti korruptiota laajalle levinneenä (EU:n keskiarvo 63 %) ja 54 prosenttia piti korruptiota ongelmana liiketoiminnan harjoittamiselle (EU:n keskiarvo 37 %). Vastaajista 42 prosenttia katsoi, että tuomioon johtavia syytetoimia on riittävästi korruptoituneiden käytäntöjen estämiseksi (EU:n keskiarvo 36 %), ja 25 prosenttia yrityksistä katsoi, että korkean virkamiehen lahjonnasta kiinni jääneitä henkilöitä ja yrityksiä rangaistaan asianmukaisesti (EU:n keskiarvo 31 %). Korruptioon liittyvistä rikoksista määrättävien seuraamusten tasoa koskeva uudistus on toteutettu äskettäin. Lainsäädännössä on määrätty ankarampi seuraamusten taso lähes kaikille korruptiorikoksille, minkä tarkoituksena on lisätä niiden tehokkuutta ja varoittavuutta. Seuraamuksia on korotettu merkittävästi aktiivisen ja passiivisen korruption tapauksissa sekä kotimaisten että ulkomaisten virkamiesten osalta. Vuoden 2019 alussa lahjonnasta määrättyjen seuraamusten järjestelmää tiukennettiin edelleen. Laissa on myös vahvistettu lisärangaistusjärjestelmää laajentamalla elinikäistä kelpaamattomuutta ja kieltoa toimia julkisessa virassa moniin eri korruptiorikoksiin. Toukokuussa 2019 politiikkojen ja mafian väliseen vaalikeinotteluun liittyvät säännökset tarkistettiin, tarkoituksena asettaa tähtäimeen mahdolliset rikollisjärjestöjen, poliitikkojen, yrittäjien ja hallintojen väliset verkostot. Italialla on tuloksellinen varallisuuden takaisinhankintajärjestelmä, joka täydentää olennaisella tavalla korruptiosta määrättävien seuraamusten järjestelmää. Italian varallisuuden takaisinhankintajärjestelmä, johon sisältyy sekä rikostuomioon perustuva että perustumaton menetetyksi tuomitseminen, on suurelta osin tunnustettu hyväksi käytännöksi kansainvälisellä tasolla. Kansallisen korruptiontorjuntaviranomaisen valtuuksia ja voimavaroja on vahvistettu korruption ehkäisemisen osalta. Italian lähestymistapa korruption ehkäisemiseen muuttui kansallisen korruptiontorjuntaviranomaisen (ANAC) luomisen myötä vuonna 2012, ja tämän viranomaisen asemaa ja valtuuksia lähinnä korruption ehkäisemisessä julkishallinnon sisällä on vahvistettu viime vuosina. ANAC on riippumaton viranomainen. Sen johtokunta koostuu viidestä jäsenestä, jotka nimitetään kuuden vuoden toimikaudeksi, jota ei voi uusia. Ehdokkaat, joita esittää julkishallinnon ja yksinkertaistamisen ministeri yhteisymmärryksessä oikeusministerin ja sisäasiainministerin kanssa, hyväksyy ministerineuvosto, minkä jälkeen tasavallan presidentti nimittää heidät. ANACin henkilöstöön kuuluu 350 työntekijää. Se on myös määritetty vastuutahoksi julkisten hankintasopimusten valvonnan ja sääntelyn osalta. Tämän toimivallan lisäksi se kerää tietoja tarjouksista ja julkisella sektorilla toimivista yrityksistä. Tätä varten ANAC ylläpitää julkisten hankintasopimusten seurantakeskusta. ANAC ottaa myös vastaan väärinkäytöksiä paljastavia ilmoituksia julkishallinnolta asetuksen 90/2014 nojalla. Lisäksi ANACin tehtäviin kuuluu korruptiontorjuntastrategian määritteleminen ja kolmivuotissuunnitelmien käyttöönoton valvonta. Korruptiontorjuntastrategia perustuu kansalliseen korruptiontorjuntasuunnitelmaan (PNA) sekä korruption vastaisiin kolmivuotissuunnitelmiin ja menettelysääntöihin, jotka julkishallinto ja valtiojohtoiset yritykset ottavat käyttöön. Vaikka ANAC voi määrätä seuraamuksia kolmivuotissuunnitelmien ja/tai menettelysääntöjen käyttöönoton laiminlyönnistä, se on suurelta osin panostanut ehkäisevän kulttuurin vaalimiseen tarjoamalla neuvoja ja ohjausta julkishallinnolle sekä laatimalla suuntaviivoja ja normeja menettelysäännöille hallinnon eri osa-alueilla. ANACin itsenäisyyden ja riippumattomuuden takaa myös sen oma rahoitusjärjestelmä. Omien varojen osuus sen määrärahoista on noin 87 prosenttia. Korruptiontorjuntaelimet tekevät yhteistyötä puuttuakseen julkishallintoon soluttautuneeseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Mafiaa torjuva alueellinen viranomainen (DDA) koostuu tuomareista, jotka muodostavat alueellisen mafia-asioihin erikoistuneen syyttäjänviraston, ja sen vastuualueena ovat mafia ja muut vakavat rikokset. Se on Italian oikeuslaitoksen ainoa erikoistunut syyttäjänvirasto. Julkishallintoon kohdistuvissa rikoksissa, kuten korruptiossa, kansalliset syyttäjänvirastot, ja erityisesti keskisuuret ja suuret syyttäjänvirastot, hyödyntävät rikosten tutkinnassa erikoistyöryhmiä, joilla on toimivalta myös talousrikoksissa, jotka voidaan yhdistää korruptioon. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta johdettujen tutkintamenetelmien ja säännöstöjen käyttö on erityisen tärkeää korruptiorikosten torjunnassa. Esimerkkinä voidaan mainita rikospoliisivoimien (valtionpoliisi, Carabinieri, talousrikospoliisi ja tietyt valtakunnansyyttäjänviraston jaostot) yhteisryhmän perustaminen sekä rikospoliisiryhmien perustaminen erityisesti näitä rikoksia varten. Marraskuussa 2017 kansallinen mafian ja terrorismin torjunnasta vastaava elin (DNA) ja kansallinen korruptiontorjuntaviranomainen allekirjoittivat sopimuksen, jolla DNA:lle sallittiin pääsy ANACin hallinnoimiin yritysrekisterin ja kansallisen julkisten hankintasopimusten tietokannan tietoihin. Rikollisjärjestöt käyttävät kasvavassa määrin korruption keinoja tavoitteidensa saavuttamiseen. ANAC ja syyttäjälaitos ovat saaneet selville, että mafian kaltaiset järjestäytyneet rikollisryhmät käyttävät järjestelmällisesti korruptiivisia ja vilpilliseen yhteistoimintaan perustuvia menetelmiä julkishallintoa kohtaan, erityisesti julkisten hankintojen yhteydessä. Kuten ANAC painotti vuoden 2020 vuosikertomuksessaan parlamentille , tämä trendi on jatkuvassa nousussa. Vuonna 2019 määrättiin 633 mafian vastaista kieltotoimenpidettä, kun vuonna 2018 niitä määrättiin 573 (10 %:n kasvu vuodessa), ja vuoden 2015 jälkeen on määrätty yhteensä 2 600 toimenpidettä. Erikoispoliisi Guardia di Finanzan erityisenä tehtävänä on korruption torjuminen. Guardia di Finanza (GdF) on sotilaspoliisielin, joka antaa tukea toimivaltaiselle syyttäjänvirastolle ja tekee yhteistyötä kansallisen korruptiontorjuntaviranomaisen kanssa. GdF on toimivaltainen viranomainen, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ilmoituksia epäilyttävistä liiketoimista ja suorittaa niitä koskevat tutkinnat yhdessä DNA:n kanssa. Sillä on pääsy pankkitietoihin. GdF:n mukaan elokuun 2016 ja elokuun 2019 välillä nostettiin 339 korruptioon liittyvää kannetta, joista 117 oli oikeusviranomaisten antamia oikeudenkäyntiä edeltäviä pidätysmääräyksiä ja liittyivät pelkästään hankintasektoriin. Tapauksista 74 prosenttia (113 tapausta) koski julkisten hankintasopimusten myöntämistä. Järjestäytyneen rikollisuuden soluttautuminen ja korruption ja vilpillisen yhteistoiminnan käyttö julkisten hankintojen ohjaamisessa uhkaa eniten kuntia. GdF voi antaa ANACille tukea sen toimivallan käytössä sekä julkisten hankintasopimusten osa-alueella että laajemmalla korruptiontorjuntatoimien alalla. GdF tekee myös yhteistyötä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kanssa. Ne ovat äskettäin käynnistäneet yhdessä terveydenhuollon laitteiden ja hygieniatarvikkeiden verkkokauppa koskevan seurannan. Lainsäädäntö väärinkäytösten paljastamisesta yksityisellä sektorilla pohjautuu vapaaehtoisiin ohjelmiin. Sen jälkeen, kun väärinkäytösten paljastajia koskevaa oikeudellista kehystä tarkistettiin vuonna 2017, ilmoittaminen on lisääntynyt julkisella sektorilla. Yksityissektorin väärinkäytösten paljastajien suojelu ei kuitenkaan ole vielä yhtä tuloksellista ohjelman vapaaehtoisuuden takia. ANACin viimeisimmän vuosikertomuksen mukaan väärinkäytösten ilmoitusvälineen käyttö on kasvanut eksponentiaalisesti viime vuosina: vuonna 2015 tehtiin 125 ilmoitusta, vuonna 2019 873 ilmoitusta, ja aikavälillä 2015–2019 on tehty yhteensä 2 330 ilmoitusta. Eturistiriitajärjestelmä on hajanainen. Italia sääntelee eturistiriitoja julkishallinnossa ja hallituksessa määrittelemällä laissa kelpaamattomuus- ja yhteensopimattomuustapaukset. ANACin tehtävänä on tulkita julkishallinnon virkoihin kelpaamattomuutta ja yhteensopimattomuutta koskevaa oikeudellista kehystä sekä valvoa lainsäädännön asianmukaista valvontaa. Keskeisiin menettelysääntöihin sisältyy eturistiriitoja koskeva säännös. Joidenkin julkista tehtävää hoitaneiden toimintaa tai tehtäviä rajoitetaan julkisen tehtävän päättymisen jälkeen. Kilpailu- ja markkinaviranomainen on vastuussa yhteensopimattomuuksien tarkistamisesta, kun henkilö on nimitetty poliittiseen tehtävään hallituksessa, kuten myös toimikauden aikana ja sen päätyttyä. Eturistiriitojen ehkäisemistä koskevia sääntöjä sisältyy myös presidentin asetukseen vuodelta 2013. Vuonna 2019 ANAC antoi suuntaviivoja eturistiriitojen sääntelyyn. Julkisiin tehtäviin vaaleilla valittuihin henkilöihin sovellettava kelpaamattomuus- ja yhteensopimattomuusjärjestelmä on kuitenkin hajanainen, eikä sen noudattamisen valvontaan ole kattavaa järjestelmää. Varallisuuden ilmoittamisen osalta hallituksen jäsenet ja ylemmät virkamiehet ovat lailla velvoitettuja täyttämään lomakkeen, jolla he ilmoittavat tulonlähteensä, varansa ja ulkoiset tehtävänsä ja johon liitetään kopio veroilmoituksesta. Edustajainhuoneen ja senaatin jäsenien on toimitettava ilmoitus varallisuudestaan, julkisiin rekistereihin kirjatusta omaisuudestaan, osakkuuksistaan yrityksissä sekä kopio viimeisimmästä veroilmoituksestaan. Osa näistä tiedoista on parlamentin verkkosivuilla ja kunkin jäsenen profiilisivulla. Tuomareiden on toimitettava korkeimmalle tuomarineuvostolle lausunto, joka sisältää samantapaisia tietoja kuin ne, jotka parlamentin jäsenet ilmoittavat. Lobbaukseen ja ns. pyöröovi-ilmiöön on kiinnitettävä huomiota. Lobbausta edustajainhuoneessa koskevalla päätöksellä nro 208/2017 perustettiin pakollinen julkinen lobbausrekisteri, johon kirjataan kollektiivista etua ajavat yksityishenkilöt tai oikeushenkilöt. Rekisteriin kirjataan pätee myös parlamentin ja hallituksen entiset jäsenet, jotka aikovat harjoittaa lobbaustoimintaa. Samanlainen velvollisuus ilmoittaa tapaamisista kolmansien osapuolten kanssa ei koske hallituksen jäseniä. Pyöröovi-ilmiön osalta on käytössä erityisiä säännöksiä. Lokakuussa 2019 ylin hallintotuomioistuin nimitti Italian korruptiontorjuntaviranomaisen sekä pyöröovi-ilmiön valvonnasta että seuraamuksien määräämisestä vastaavaksi viranomaiseksi. Korruptiontorjuntaviranomaiselle on annettu valtuudet arvioida rikkomuksia, mitätöidä sopimuksia ja määrätä seuraamuksia. Pyöröovi-ilmiötä koskevat säännökset koskevat tällä hetkellä vain virkamiehiä eivätkä poliittisissa tehtävissä olevia. Korruptiontorjuntaviranomainen on kehottanut hallitusta parantamaan pyöröovi-ilmiötä koskevaa lainsäädäntöä. III.Tiedotusvälineiden moniarvoisuus Sananvapaus ja lehdistönvapaus on kirjattu perustuslain 21 §:ään. Johdetussa oikeudessa on vankka kehys maan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi. Viestintävirasto (AGCOM) on riippumaton sääntelyviranomainen, joka on perustettu lailla ja jolle on uskottu valtuudet säännellä, seurata, valvoa sääntelyn noudattamista ja määrätä seuraamuksia media-alalla. Kunnianloukkauksesta määrättävä enintään vuoden kestävä vankeusrangaistus on tällä hetkellä perustuslakituomioistuimen tarkasteltavana. Toimittajien on rekisteröidyttävä journalistiliittoon, joka huolehtii ammattikunnan itsesääntelystä. Lisäksi heitä sitovat alan eettiset säännöt, tarkemmin sanoen toimittajien velvollisuuksia koskeva konsolidoitu asiakirja. AGCOM valvoo media-alaa ja harjoittaa journalismin seurantaa journalismin seurantakeskuksensa. Keskus laatii erityisen kertomuksen toimittajiin kohdistuvista uhkista. Audiovisuaalista mediaa sääntelevä viranomainen on riippumaton. Lain mukaan AGCOM ”toimii täysin itsenäisesti ja on riippumaton päätöksissään ja arvioinneissaan”. Italian vuoden 2006 talousarviolaista lähtien AGCOM on hallinnut määrärahojaan itsenäisesti. Se on kokonaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla toimivien yritysten rahoittama. Yritykset rahoittavat sitä tietyllä prosenttiosuudella vuotuisista tuloistaan tiukkojen kirjanpitosääntöjen pohjalta. AGCOMin puheenjohtajan ja johtokunnan jäsenten nimitysmenettelystä on säädetty lailla ja eturistiriitojen ehkäisemiseen on tiukat säännöt. Johtokunnan jäsenten toimikaudet on tarkoituksellisesti ja nimenomaisesti erotettu vaalikaudesta, mutta AGCOMin puheenjohtajan ja johtokunnan jäsenten erottamisesta ei ole säännöksiä. AGCOM soveltaa tiukkoja sääntöjä henkilöstön rekrytointiin. Se on määrännyt kahden vuoden karenssiajan, jonka aikana entisillä johtohenkilöillä ei saa olla suoria tai epäsuoria yhteyksiä mihinkään säännellyillä aloilla toimivaan yritykseen. AGCOMin riippumattomuus on näin ollen taattu. Italian Ordine dei giornalisti on voittoa tavoittelematon julkisoikeudellinen elin, joka on perustettu vuonna 1963 edustamaan toimittajien ammattikuntaa. Se ylläpitää toimittajarekisteriä (Albo dei giornalisti) – johon ammatin harjoittajien on rekisteröidyttävä – ja valvoo ja suojelee jäsentensä työtä. Ordinen kansallinen neuvosto voi antaa varoituksia jäsenilleen, sensuroida heidän työtään sekä erottaa heidät määräajaksi tai pysyvästi. Ordine noudattaa vuonna 2016 hyväksyttyjä konsolidoituja menettelysääntöjä (Testo unico dei doveri del giornalista). Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2020 raportissa todetaan tämän Italiassa käytössä olevan järjestelmän tarkoittavan, että ammattiin pääsy ei ole täysin avointa, vaikka rekisteröitymisvaatimusta noudatetaankin käytännössä aiempaa vähemmän. Tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyysperiaate on kirjattu perustuslakiin. Omistuksen keskittymistä on rajoitettu lailla seuraavasti: toimilupien määrää sisällöntuottajaa kohti on rajoitettu, yksittäisen toimijan kokonaistuloja on rajoitettu, AGCOM tarkastaa kaikki alan yhteenliittymät ja yrityskaupat, tiedotusvälineiden ristiinomistusta on rajoitettu ja määräävä markkina-asema on kielletty kaikilla merkityksellisillä markkinoilla. Viestintäalan toimijoiden rekisteri (ROC) perustettiin vuonna 1997 ja alan toimijat on velvoitettu rekisteröitymään täyttämällä lomakkeet, jotka koskevat niiden omistusrakennetta ja viestintäkanavasta toimituksellisessa vastuussa olevia henkilöitä. ROC voi saada puoliautomaattisesti tiedon kansalliseen kauppakamariin rekisteröityjen oikeussubjektien omistusketjuista. ROC:hen rekisteröityjen mediayhtiöiden omistustiedot saa saatavilla kauppakamarin verkkosivuilta tai lähettämällä AGCOMille perustellun pyynnön saada tutustua näihin tietoihin. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen raportissa vuodelta 2020 huomautetaan kuitenkin tietyistä järjestelmän tuloksellisuuden soveltamisen rajoitteista sekä siitä, että osa edellä mainituista tiedoista ei ole julkisesti saatavilla, erityisesti lopullista omistajuutta koskevien tietojen osalta. Näin ollen seurantavälineen raportissa arvioidaan tämän indikaattorin ilmentävän keskitasoista riskiä.

Käytössä on tiukat valtion mainontaa koskevat säännöt. Joukkotiedotusvälineistä mainostilaa ostavien viranomaisten on ilmoitettava AGCOMille mainoskulut edelliseltä varainhoitovuodelta AGCOMin käyttämän sähköiseen välineen kautta. Kuluille on asetettu kriteerit, joiden rikkomisesta määrätään raskaat sakot. Lisäksi kaikki institutionaalisen viestinnän kuluihin liittyvät merkitykselliset tiedot julkaistaan hallituksen verkkosivuilla läpinäkyvyydelle omistetussa osiossa. Nämä seikat huomioon ottaen tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen raportissa vuodelta 2020 pidetään tämän osa-alueen riskejä vähäisinä. Italian tiedotusvälineiden poliittisessa riippumattomuudessa on edelleen ongelmia. Tämä on tilanne edelleen 15 vuotta sen jälkeen, kun Venetsian komissio nimesi sääntelykehyksen huolenaiheeksi tiedotusvälineiden poliittisen riippumattomuuden näkökulmasta, koska eturistiriitoja ehkäiseviä toimivia säännöksiä ei ole. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen raportissa vuodelta 2020 arvioidaan Italian riskien olevan tältä osin keskitasoa ja todetaan, että poliittinen vaikutusvalta on audiovisuaalisella alalla edelleen huomattavaa. Tämä arvio pätee vähäisemmässä määrin myös sanomalehtialaan, sillä kustantajien ja hallintovallan intressit liittyvät välillisesti toisiinsa sekä kansallisella että paikallisella tasolla. Kunnianloukkausta koskevat lait ovat tällä hetkellä tarkastelun kohteena. Rikoslain 595 §:stä, jossa määrätään kunnialoukkauksesta enintään vuoden vankeusrangaistus, on annettu äskettäin merkittäviä päätöksiä. Vuonna 2019 kassaatiotuomioistuin, lainaten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita Italiaa vastaan, antoi päätöksen, jonka mukaan vapaudenriistoa olisi puherikosten tapauksissa harkittava vain poikkeustapauksissa, kuten yllyttämisessä vihaan, ja näin ollen vankeusrangaistukset kunnianloukkauksesta ovat sananvapauden vastaisia. Kesäkuussa 2020 perustuslakituomioistuin antoi päätöksen, jonka mukaan parlamentin on päätettävä sananvapauden ja olemassa olevan kunnianloukkausta koskevan rikoslain täsmällisestä tasapainottamisesta. Se on lykännyt istunnon 21. päivään kesäkuuta 2021, jotta parlamentti voi käsitellä perustuslaillisen periaatteen noudattamista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tulkitsemalla tavalla. Hallinnon läpinäkyvyyttä ja julkisen tiedon saatavuutta koskevat säännöt ovat voimassa. Oikeudellisessa kehyksessä varmistetaan hallinnon läpinäkyvyys ja julkisen tiedon saatavuus sekä pyydettäessä että hallintotoimia koskevan julkaisuvelvollisuuden kautta. Tiedonvapauslaissa julkishallinnon hallussa olevan tiedon saatavuus tunnustetaan perusoikeudeksi ja asetetaan periaatteeksi, että viranomaisten on asetettava etusijalle jokaisen oikeus tietoon ja oikeus päästä käsiksi julkishallinnon omistamiin tietoihin ilman tarvetta todistaa mitään erityistä intressiä asian suhteen. Riippumattomien raporttien mukaan julkishallinto ei kuitenkaan aina täytä velvollisuuttaan vastata tiedonvapauslain nojalla esitettyihin pyyntöihin. Toimittajiin kohdistuvat fyysiset hyökkäykset ja tappouhkaukset ovat huolenaihe. Vuosina 2019 ja 2020 Euroopan neuvoston foorumi journalismin suojelun ja toimittajien turvallisuuden edistämiseksi julkaisi 12 kuulutusta Italiasta (7 vuonna 2019 ja 5 vuonna 2020). Mukana oli useita fyysisiä hyökkäyksiä, tappouhkauksia mafiaryhmiltä sekä hallituksen virkamiesten ja työntekijöiden sanallisia hyökkäyksiä. Tämän johdosta tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen raportissa vuodelta 2020 arvioidaan tämän toimittajan ammattiin, journalistisiin normeihin ja toimittajien suojeluun liittyvän indikaattorin ilmaisevan keskitason riskiä. Sidosryhmät vahvistivat tämän ilmiön olemassaolon ja raportoivat lisää uhkailutapauksia. Toimittajien vastaisiin tekoihin puuttumiseksi on perustettu koordinointikeskus. Vuonna 2017 sisäasiainministeriö perusti keskuksen pyrkimyksenään seurata toimittajiin kohdistuvia uhkia ja kehittää tarvittavia suojatoimia. Keskus on ensimmäinen hanke tällaisen turvamekanismin perustamiseksi Euroopassa. Parlamentin tilapäiselle mafiaa, journalismia ja viestintää käsittelevälle valiokunnalle on annettu tehtäväksi mafian ja viestinnän välisen suhteen ymmärtäminen, seuranta ja arviointi. Sidosryhmät ovat antaneet kiitosta keskukselle mutta samalla nostaneet esiin huolensa siitä, että lievempiä uhkia ei usein oteta seurantaan. IV.Muut hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontaan liittyvät institutionaaliset kysymykset Italia on yhtenäinen parlamentaarinen tasavalta, jolla on valitsijamiesten valitsema presidentti. Parlamentti on kaksikamarinen: se koostuu edustajainhuoneesta ja senaatista, joilla on molemmilla samat valtuudet. Oikeus tehdä lainsäädäntöaloitteita on hallituksella, parlamentin jäsenillä, 50 000 kansalaisella, kansallisella talous- ja työneuvostolla sekä aluevaltuustolla. Perustuslakituomioistuin tarkistaa lakien perustuslaillisuuden. Useat alueelliset oikeusasiamiehet ovat vastuussa ihmisten vapauksien ja oikeuksien turvaamisesta. Ministeriöiden välinen ihmisoikeuskomitea (CIDU) on vuorovaikutuksessa kansalaisyhteiskunnan, tiedemaailman ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa edistääkseen ja suojellakseen ihmisoikeuksia. Kansallinen vapautensa menettäneiden henkilöiden takaaja on riippumaton elin, jonka tehtävänä on seurata paikkoja, joissa henkilökohtaisen vapautensa menettäneitä henkilöitä pidetään. Hallitus julisti terveyteen liittyvän hätätilan ja hyödynsi asetuksia covid-19-pandemian torjunnassa. Toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi otettiin käyttöön terveyteen liittyvän hätätilan nojalla, jonka hallitus julisti 31.1.2020. Tässä yhteydessä otettiin käyttöön lain tasoiset asetukset, joilla annettiin pohja erinäisille hallintotoimenpiteille. Lain tasoiset asetukset ovat lakia vastaavia hallituksen säädöksiä, joita annetaan kiireellisissä tapauksissa ja jotka parlamentin on muutettava laeiksi 60 päivän kuluessa tai niiden voimassaolo raukeaa. Kaikki pandemiaa koskevat asetukset muutettiin laeiksi ja ne voitiin viedä perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi. Tällä vuonna 2018 alkaneella vaalikaudella on annettu 121 lakia, ja parlamentti on hyväksynyt 45 lain tasoista asetusta ja muuttanut ne laeiksi. Kahdeksan asetuksen voimassaolo on rauennut. Heinäkuun 29. päivänä 2020 hallitus jatkoi hätätilan kestoa lokakuun 15. päivään 2020. Sääntelyn vaikutustenarviointia ja sidosryhmien kuulemisia on parannettu, mutta niiden järjestelmällisyyttä on lisättävä. Syyskuussa 2017 Italian hallitus otti käyttöön uudet menettelyt sääntelyn vaikutustenarviointiin, jälkiarviointiin, sidosryhmien kuulemiseen ja sääntelyn suunnitteluun. Kansalaisten ja sidosryhmien osallistumista ei kuitenkaan ole otettu täysin osaksi toimintapolitiikkojen määrittelyprosesseja. Olemassa olevien ja vaihtoehtoisten lakien vaikutuksen analysointi on lisääntymässä, mutta se on yhä satunnaista ja keskittyy lähinnä talouteen yhteiskunnan ja ympäristön sijaan. Jälkiarviointeja ja kuulemisia ei vieläkään käytetä järjestelmällisesti ja johdonmukaisesti kaikissa ministeriöissä. Riippumattoman ihmisoikeusinstituution perustamista harkitaan. Kaksi lakialoitetta, joissa ehdotettiin riippumattoman kansallisen ihmisoikeusinstituution luomista, annettiin parlamentille vuonna 2018, ja ne ovat tällä hetkellä edustajainhuoneen tarkasteltavana. Molemmissa lakialoitteissa määrätään kansallisen ihmisoikeusinstituution itsenäisyydestä. Kansallisen ihmisoikeusinstituution nopea perustaminen Pariisin periaatteita noudattaen olisi vastaus Yhdistyneiden kansakuntien antamiin suosituksiin. Myös lapsi- ja nuorisoviranomaisen täyttä riippumattomuutta ja itsenäisyyttä sekä sen voimavarojen lisäämistä on suositeltu. Perustuslakituomioistuin on ottanut käyttöön sisäiset säännöt kannustaakseen kansalaisyhteiskuntaa ja suurta yleisöä osallistumaan sen oikeudenkäynteihin. Tammikuussa 2020 otettiin käyttöön amicus curiae -järjestelmä ja mahdollisuus kuulla asiantuntijoita sekä kodifioitiin kolmansien osapuolten väliintuloa oikeudenkäynneissä koskeva oikeuskäytäntö. Tuomioistuin otti myös käyttöön toimenpiteitä varmistaakseen toimintansa jatkumisen covid-19-pandemian aikana rajoittaen samalla fyysistä läsnäoloa. Perustuslakituomioistuimen jäsenten nimittämismenettelyllä pyritään varmistamaan tuomioistuimen monimuotoinen koostumus, kun osuus se koostuu tuomareiden, parlamentin ja tasavallan presidentin nimittämistä jäsenistä yhtä suurin osuuksin. Italialla on elinvoimainen ja monimuotoinen kansalaisyhteiskunta. On kuitenkin esitetty huolta kansalaisjärjestöjen rekisteröitymisprosessin monimutkaisuudesta ja kolmatta sektoria koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen tähtäävän lain täytäntöönpanon viivästyksistä. Kielteinen narratiivi vaikuttaa myös muuttoliike- ja turvapaikka-asioiden parissa toimivien kansalaisjärjestöjen toimintaympäristöön, ja kansalaisyhteiskunnan tila on luokiteltu kapeaksi. Euroopan neuvosto on suositellut kansalaisjärjestöjen lainmukaista toimintaa haittaavien lakien ja toimintatapojen kumoamista, kun taas YK on suositellut kansalaisyhteiskunnan oikeuksien ja toimintavapauden vahvistamista sekä esittänyt huolensa muuttoliike- ja turvapaikka-asioiden parissa toimiviin kansalaisjärjestöihin kohdistuneista herjauskampanjoista.



Liite I: Lähteet aakkosjärjestyksessä* * Luettelo vuoden 2020 oikeusvaltioraporttia koskevan kuulemisen yhteydessä saaduista vastauksista on saatavilla (komission verkkosivustolla). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States: Italy. CIVICUS, Monitor tracking civic space: Italy. https://monitor.civicus.org/country/italy/ . Edustajainhuone, lainsäädäntötyö: hyväksytyt aloitteet.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 11.7.2002, valitus nro 28957/95. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 12.5.1999, Ledonne, valitus nro 35742/97. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 2.9.1997, Abenavoli, valitus nro 22461/93. Euroopan komissio (2020), EU:n oikeusalan tulostaulu. Euroopan neuvosto, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists: Italy. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/italy . Euroopan neuvosto: kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokous (2019), Civil participation in the decision-making process: fact finding visit to Italy. Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2016), Resolution CM/ResDH(2016)358 of the Committee of Ministers on length of proceedings in administrative cases. Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2018), Resolution CM/ResDH(2018)353 of the Committee of Ministers on length of proceedings in criminal cases. Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2005), Opinion on the compatibility of the Laws “Gasparri” and “Frattini” of Italy with the Council of Europe standards in the field of freedom of expression and pluralism of the media, hyväksytty Venetsian komission 63. täysistunnossa. Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2010), Report on European Standards as regards the Independence of the Judicial System: Part II – the Prosecution Service – hyväksytty Venetsian komission 85. täysistunnossa. Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2017), Opinion on the act on the public prosecutor’s office [of Poland] as amended, hyväksytty Venetsian komission 113. täysistunnossa. Euroopan tuomarineuvostojen verkosto (ENCJ) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . Euroopan unionin neuvosto (2013), neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013, Italian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto. Euroopan unionin neuvosto (2014), neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Italian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto. Euroopan unionin neuvosto (2015), neuvoston suositus, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, Italian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto. Euroopan unionin neuvosto (2016), neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Italian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto. Euroopan unionin neuvosto (2017), neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Italian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto. Euroopan unionin neuvosto (2018), neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Italian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto. Euroopan unionin neuvosto (2019), neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Italian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto,

GRECO (2017), Fourth evaluation round – evaluation report on Italy on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2018), Fourth evaluation round – compliance report on Italy on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. Kansallinen korruptiontorjuntaviranomainen (2020), vuotuinen toimintakertomus 2019. http://www.anticorruzione.it/portal/public/classic/Attivitadocumentazione/Pubblicazioni/RelazioneParlamento/_relazioni?id=ebd7f2f20a7780421a927869bf5987c8 . Kansallisen tuomareiden yhdistyksen päätöslauselma toukokuussa 2018. Kassaatiotuomioistuimen presidentti (2020), raportti oikeudenhoidon tilasta vuonna 2019. Kassaatiotuomioistuin (2019), vuoden 2019 tilastollinen vuosikirja. Kassaatiotuomioistuin (2020), vuoden 2020 tilastollinen vuosikirja. Kassaatiotuomioistuin, 19.9.2019 annettu tuomio nro 38721. Kassaatiotuomioistuin, valtakunnansyyttäjänvirasto ja kansallinen asianajajaliitto (2020), kassaatiotuomioistuimessa käytettäviä digitaalisia menettelyasiakirjoja koskeva yhteisymmärryspöytäkirja. http://www.cortedicassazione.it/cassazione-resources/resources/cms/documents/protocollo_Cassazione_CNF_Procura_Generale-con_firma_digitale.pdf . Korruptiontorjuntaviranomainen (2019), ylemmän hallintotuomioistuimen päätös ANACin toimivallasta pyöröovi-ilmiön yhteydessä. (Sentenza del Consiglio di Stato sulle competenze dell’ANAC in materia di pantouflage). http://www.anticorruzione.it/portal/public/classic/Comunicazione/News/_news?id=1cf74b9f0a77804237e6dc1369ece3ce . Korruptiontorjuntaviranomainen (2020), pyöröovi-ilmiötä koskeva ilmoitusasiakirja nro 6, 27.5.2020. (Atto di segnalazione n. 6 del 27 maggio 2020 concernente proposte di modifica alla disciplina del pantouflage di cui all'art. 53, comma 16-ter, del decreto legislativo 30 marzo 2001, n. 165). https://www.anticorruzione.it/portal/rest/jcr/repository/collaboration/Digital%20Assets/anacdocs/Attivita/Atti/attiDiSegnalazione/2020/AttoSegnalazione.n.6.2020.del.448.2020.pdf . OECD (2019), sääntelypolitiikan ja hallintotavan indikaattorit. http://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/indicators-of-regulatory-policy-and-governance-2019-italy.pdf . Oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus 2020 – virtuaalinen maavierailu: Italia. Open Government Forum (2017), julkista kuulemista koskevat suuntaviivat. http://open.gov.it/linee-guida-sulla-consultazione-pubblica/ . Openpolis 2019. Osservatorio del giornalismo. Perustuslakituomioistuin (2020), perustuslakituomioistuimen tuomioita koskevat täydentävät säännöt. Perustuslakituomioistuin, määräys nro132/2020. Public Administration Characteristics in Italy, 2019, The Public Administration in the EU 27: An insight in the characteristics, capacity and performance of EU Public Administrations, 2019. Senaatin asiakirja nro 1662. http://www.senato.it/leg/18/BGT/Schede/Ddliter/52664.html .

Spampinato (2020), Ossigeno per l'informazione. Tasavallan senaatti (2018), tilastot lainsäädäntötoiminnasta. Tiedonvapauslaki (FOIA), 2019. Toscanan alueellinen oikeusasiamies, Toscanan alueellisen oikeusasiamiehen verkkosivut. http://www.difensorecivicotoscana.it/default?nome=chi-e&idc=67 . Transparency International, Country profile: Italy. https://www.transparency.org/en/countries/italy . Tuomarikunnan korkeimman neuvoston 13.5.2020 antamat suuntaviivat paikallistason tuomarineuvostoille muun muassa läpinäkyvyydestä, tutkintavaltuuksista ammatillisia arviointeja varten sekä ylennyksistä. Tuomarikunnan korkeimman neuvoston päätöslauselma (2020) Italgiure-verkkoarkistosta – operatiiviset toimintaohjeet, annettu 19.6.2019. Tuomarikunnan korkeimman neuvoston päätöslauselma syyttäjänvirastojen organisaatiosta, annettu 16. marraskuuta 2017, tarkistettu 18.6.2018 ja tarkemmin selvennetty organisaatio-ohjelmien osalta päätöslauselmalla 4.12.2019. Tuomarikunnan korkeimman neuvoston päätöslauselma tuomareiden omaisuusrekisteristä, annettu 13. marraskuuta 2019. Tuomarikunnan korkein neuvosto (2017, 2018) menettelyasiakirjojen laatimista koskevat suuntaviivat. Tuomarikunnan korkein neuvosto (2019), päätöslauselma tavallisten tuomarien velvollisuudesta ilmoittaa varallisuutensa. https://www.csm.it/documents/21768/87331/circolare+anagrafe+patrimoniale+%28delibera+13+novembre+2019%29/546a7348-e1d2-3c87-c13e-4db105cae7a1 . Tuomarikunnan korkein neuvosto ja kansallinen asianajajaliitto (2018), muutoksenhakujen alustavaa tutkimista, työn organisointia ja muutoksenhakumenettelyasiakirjojen selkeyttä ja ytimekkyyttä koskeva yhteisymmärryspöytäkirja. Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto (2019), Report on measuring the performance of public administrations (EUPACK). Viestinnän pääosasto (2019), Flash-eurobarometri 482: yritysten suhtautuminen korruptioon EU:ssa. Viestinnän pääosasto (2020), erityiseurobarometri 502: korruptio. YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaava järjestö (2019), maakohtainen tarkastusraportti: Italia: Review by the United States of America and Sierra Leone of the implementation by Italy of Chapter II (articles 5-14) and Chapter V (articles 51-59) of the United Nations Convention against Corruption for the review cycle 2016-2021. YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto, tarkastuskäyntiraportti: Italia, 2019. https://www.ohchr.org/Documents/Countries/IT/ItalyMissionReport.pdf . YK:n korruption vastaisen yleissopimuksen 8. sopimusvaltioiden kokouksen päätöslauselma nro 10. https://www.unodc.org/UNCAC/COSP/session8/Advance_unedited_resolutions . YK:n korruption vastaisen yleissopimuksen II arviointikierroksen maaraportti: Italia. https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/CountryVisitFinalReports/2019_11_22_Italy_FinalCountry_Report.pdf . YK:n lapsen oikeuksien komitea (2019), Concluding observations on the combined fifth and sixth periodic reports of Italy.

Ylempi hallintotuomioistuin (2019), päätös 7411, annettu 29.10.2019. https://www.giustizia-amministrativa.it/portale/pages/istituzionale/visualizza/?nodeRef=&schema=cds&nrg=201900038&nomeFile=201907411_11.html&subDir=Provvedimenti . Ylempi hallintotuomioistuin ja asianajajaliitot (2020) etäkuulemisia koskeva yhteisymmärryspöytäkirja. https://www.giustizia-amministrativa.it/documents/20142/1869446/PROTOCOLLO+INTESA+-+UDIENZA+DA+REMOTO+EX+ART.+4+D.L.+28_2020_signed.pdf/d9a07203-3281-3b24-49ed-54fecc6b64f7 . Liite II: Maavierailu Italiaan Komission yksiköt järjestivät kesäkuussa 2020 virtuaalikokouksia seuraavien tahojen kanssa: ·Articolo 21 -järjestö ·Euroopan journalistiyhdistys ·Italian lehdistön keskusliitto ·Kansallinen journalistiliitto ·Kansallinen korruptiontorjuntaviranomainen ·Kansallinen mafian ja terrorismin torjunnasta vastaava elin ·Kassaatiotuomioistuin ·Oikeusministeriö ·Ossigeno per l'informazione -järjestö ·Talouspoliisin korruptiontorjuntayksikkö ·Tuomarikunnan korkein neuvosto

·Valtakunnansyyttäjän virasto ·Viestintävirasto ·Ylempi hallintotuomioistuin * Lisäksi komissio tapasi seuraavien organisaatioiden edustajia useissa horisontaalisissa tapaamisissa: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom ·European Civic Forum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA-Europe ·International Commission of Jurists ·International Federation for Human Rights ·International Press Institute ·Lifelong learning Platform