[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 21.5.2010

KOM(2010)268 lopullinen

2010/0144 (NLE)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta

PERUSTELUT

1. Johdanto

1.1. Komissio pyysi 4. elokuuta 2009 neuvostolta lupaa neuvotella Brasilian liittotasavallan kanssa toteamusten vastavuoroisesta tunnustamisesta siviili-ilmailun turvallisuuden ja ympäristönsuojeluvaatimusten alalla[1].

1.2. Neuvosto antoi luvan 9. lokakuuta 2009. Se kehotti komissiota käymään neuvottelut neuvotteluohjeiden mukaisesti ja nimitti erityiskomitean avustamaan komissiota tässä tehtävässä.

1.3. Komissiolle annettu lupa koski toteamusten vastavuoroista tunnustamista koskevaa sopimusta, joka kattaisi alkuvaiheessa ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden hyväksynnän. Luvassa todettiin myös, että luottamuksen lisäämiseen tähtäävän prosessin jälkeen sopimus voi kattaa myös näiden ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden huoltoon osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksynnän ja valvonnan. Siksi EU:n ja Brasilian liittotasavallan välisellä sopimuksella olisi varmistettava, että

1. tuotteille, jotka suunnitellaan, valmistetaan, korjataan tai joita muutetaan yhden sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaisuudessa, voidaan helposti myöntää tarvittava hyväksyntä, jonka perusteella se voidaan rekisteröidä tai sitä voidaan käyttää toisen sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaisuudessa;

2. sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaiset organisaatiot voivat huoltaa toisen sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaisuudessa rekisteröityjä tai käytettäviä ilma-aluksia.

1.4. Tällaisen sopimuksen päätavoitteena olisi helpottaa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ja palvelujen kauppaa, rajoittaa mahdollisimman pitkälle arviointien, testien ja tarkastusten päällekkäisyyttä siten, että ne kattavat vain merkittävät sääntelyyn liittyvät erot, ja käyttää kumman tahansa sopimuspuolen hyväksyntäjärjestelmää tarkistettaessa, että toisen sopimuspuolen vaatimuksia noudatetaan.

1.5. Neuvotteluohjeissa määriteltiin seuraavat keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi:

- molempien sopimuspuolten vaatimusten ja sääntelymenettelyjen lähentäminen asteittain toisiinsa;

- luottamuksen ylläpitäminen molempien sopimuspuolten hyväksyntäjärjestelmiin Brasilian liittotasavallan siviili-ilmailuviranomaisen ( Agência Nacional de Aviação Civil , ANAC) ja Euroopan lentoturvallisuusviraston välisestä yhteistyöstä saadun kokemuksen pohjalta, jotta kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat suorittaa ANACin puolesta tehtävät, jotka niiden on suoritettava asetuksen (EY) N:o 216/2008 täytäntöönpanemiseksi;

- edellytysten luominen sille, että molemmat sopimuspuolet voivat olla vakuuttuneita siitä, että toisen sopimuspuolen sääntelymenettelyyn osallistuvat elimet kykenevät tyydyttävästi hoitamaan tarvittavat vaatimustenmukaisuuden arvioinnit ja viranomaisvalvonnan oman hyväksynnän antamiseksi;

- yhteistyön lisääminen järjestämällä säännöllisesti sopimuspuolten välisiä kuulemisia sopimuksen toimivuuden varmistamiseksi ja erityisesti ottamalla käyttöön soveltuvat yhteistyömekanismit, joilla varmistetaan vastavuoroisesti sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvien sääntelyelinten soveltuvuus ja valmiudet;

- järjestelmän perustaminen sopimuksen ja erityisesti sen liitteiden, jotka ovat sen erottamaton osa, toimivuuden jatkuvaa valvontaa varten sekä sopimuksen tehokkaan hallinnoinnin mahdollistaminen sellaisen molempien sopimuspuolten edustajista koostuvan sekakomitean avulla, jonka tehtävänä on löytää ja ehdottaa nopeasti ratkaisuja sopimuksen täytäntöönpanossa esiintyviin ongelmiin.

2. Neuvottelut

2.1. Brasilian kanssa käydyissä neuvotteluissa on keskitytty siihen, miten ilma-alusten, niiden osien ja niihin asennettujen laitteiden lentokelpoisuushyväksynnät voitaisiin tunnustaa vastavuoroisesti samoin kuin niiden suunnitteluun, valmistukseen ja huoltoon osallistuvien organisaatioiden hyväksynnät. Hyväksynnät voisi antaa kumpi tahansa sopimuspuoli tiettyjä lentokelpoisuutta ja huoltoa koskevia menettelyjä noudattaen. Neuvottelujen aikana sopimuspuolet päättivät, että näiden menettelyjen yksityiskohdat vahvistetaan sopimuksessa erillisissä liitteissä.

2.2. Neuvottelut käynnistettiin Brysselissä 14. ja 15. joulukuuta 2009. Neuvotteluihin liittyen ja osana luottamuksen lisäämiseen tähtäävää prosessia EASA suoritti arviointivierailun ANACissa ja Brasilian ilmailualan yrityksissä 22.–26. helmikuuta 2010. Tärkeimmät turvallisuuteen liittyvät alat, joihin vierailussa paneuduttiin, olivat suunnittelun hyväksyntä, sertifiointi ja tuotannon hyväksyntä. Lisäksi vierailuun sisältyi Brasilian liittotasavallassa sovelletun huollon hyväksyntäjärjestelmän yleinen arviointi. Arviointivierailun yhteydessä käytiin myös brasilialaisissa yrityksissä sen arvioimiseksi, kuinka ANAC toteuttaa niiden valvonnan. Vierailu täytti tarkoituksensa, sillä sen aikana saatiin parempi käsitys ANACin organisaatiosta ja toiminnasta sekä siviili-ilmailun turvallisuutta koskevasta Brasilian sääntelykehyksestä, mukaan luettuina suunnittelun, valmistuksen, huoltotoiminnan ja organisaatioiden hyväksyntään liittyvät toiminnot. Vierailu osoitti, että Brasilian järjestelmä mahdollistaa samantasoisen riippumattoman vaatimustenmukaisuuden varmentamisen kuin unionin lainsäädäntö (asetukset 216/2008 ja 1702/2003); tämän takaavat ANACin suora osallistuminen ja edustajajärjestelmän ( designee system , vastaa Yhdysvaltojen järjestelmää) käyttö suunnittelussa ja valmistuksessa. Huoltotoiminnan alalla vierailu osoitti, että hyväksyntäkäytännöt ja -menettelyt tarjoavat yhtä hyvän näytön lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta kuin unionin lainsäädännön (asetus 2042/2003) mukaiset käytännöt ja menettelyt. Toisaalta vierailu osoitti uusien luottamuksen lisäämistoimien olevan tarpeen, jotta saataisiin selkeämpi kuva ANACin hyväksymien huolto-organisaatioiden valvonnasta.

2.3. Sopimuksen sekä lentokelpoisuushyväksyntää ja huoltotoiminnan hyväksyntää koskevien liitteiden tekstiluonnos hyväksyttiin alustavasti Rio de Janeirossa 2. maaliskuuta 2010.

3. Sopimuksen oikeusperusta

3.1. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tavarakaupan teknisten esteiden poistaminen kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn yhteiseen kauppapolitiikkaan ja siten Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan[2].

3.2. Siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1592/2002 tultua voimaan syyskuussa 2002 Euroopan unioni on lisäksi saanut yhdenmukaistettua unionin sisällä säännökset, jotka koskevat asetuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita eli ilmailualan tuotteiden ensimmäistä kertaa todettavaa ja jatkuvaa lentokelpoisuutta (myös huoltoa) sekä ympäristönsuojeluvaatimusten täyttymistä. Nämä säännöt on korvattu asetuksella (EY) N:o 216/2008[3]. Asetusta on täydennetty täytäntöönpanotoimenpiteillä (komission asetukset (EY) N:o 1702/2003 ja (EY) N:o 2042/2003), joissa vahvistetaan vaatimukset ja menettelyt, joita hakijoiden, todistusten haltijoiden ja viranomaisten on noudatettava sen varmistamiseksi, että perusasetuksen olennaiset vaatimukset ja tavoitteet täyttyvät aina. Ehdotettu sopimus vaikuttaa tähän Euroopan unionin lainsäädäntöön ERTA-oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla.

3.3. Tästä syystä komissio katsoo, että Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta tehdä sopimus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan perusteella.

4. Sopimuksen rakenne

4.1. Neuvoteltu sopimus noudattaa pitkälti lentoturvallisuusalan perinteisiä sopimuksia eli voimassa olevia jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä sopimuksia lentoturvallisuudesta (ns. BASA-sopimukset). Kahdenvälisten lentoturvallisuussopimusten tapaan sopimus perustuu keskinäiseen luottamukseen molempien järjestelmiin ja sääntelyyn liittyvien erojen vertailuun. Siksi se sisältää vienti- ja tuontiviranomaisen välisiä yhteistyövelvoitteita ja -menettelyjä, jotta tuontiviranomainen voi antaa oman todistuksensa ilmailualan tuotteelle, osalle tai laitteelle tekemättä uudelleen kaikkia vientiviranomaisen tekemiä arviointeja, sekä riitojenratkaisumenettelyt sopimuksen muuttamiseksi.

4.2. Keinot, joilla tähän päästään, eli miten tehdään yhteistyötä ja tunnustetaan vastavuoroisesti molempien osapuolten toteamukset lentokelpoisuuden ja huollon alalla (menetelmät, tuotteiden ja palvelujen laajuus, sääntelyyn liittyvät erot, joita kutsutaan myös ”erityisehdoiksi”), vahvistetaan sopimuksen liitteissä. Molemmat osapuolet olivat neuvottelujen alusta asti yhtä mieltä siitä, että erityiset menettelyt, joiden avulla osapuolet voivat vastavuoroisesti tunnustaa toteamukset suunnittelun hyväksynnän ja tuotanto- ja huolto-organisaatioiden hyväksynnän alalla, esitetään liitteissä, jotka sitovat samalla tavoin molempia osapuolia ja ovat erottamaton osa sopimusta.

4.3. Sopimusluonnoksen mukaan sopimuspuolet voivat harkita tapoja parantaa sopimuksen toimivuutta ja antaa suosituksia sen muuttamiseksi, myös uusien liitteiden lisäämiseksi, sekakomitean kautta. Sopimuspuolet voivat muuttaa sopimusta ja sen liitteitä menettelyllä, jossa muutos tulee voimaan kun molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet saattaneensa päätökseen sovitun muutoksen voimaan saattamiseksi tarvittavat sisäiset menettelynsä. Jos muutoksen tarkoituksena on voimassa olevien liitteiden muuttaminen tai uusien liitteiden lisääminen, sopimuspuolet voivat sopia, että sopimusta muutetaan vaihtamalla diplomaattisia nootteja sopimuspuolten välillä.

4.4. Sopimusluonnoksesta aiheutuu Euroopan unionille nettohyötyä, koska siinä vahvistetaan toteamusten vastavuoroinen tunnustaminen kaikilla lentokelpoisuuteen liittyvillä aloilla kaikkien jäsenvaltioiden osalta. On syytä huomata, että tällä hetkellä ainoastaan kuudella jäsenvaltiolla on Brasilian kanssa kahdenvälinen sopimus, joka kattaa tuotteiden hyväksynnän. Transport Brazil on tähän saakka tunnustanut myös eurooppalaisten hallintojen toteamukset omia hyväksyntöjä antaessaan, varsinkin kun toteamukset on tehty JAA:n alaisuudessa. JAA on vastavuoroisesti tarkastanut brasilialaisen järjestelmän ja sopinut Brasilian hallinnon kanssa ”ulkoistamissopimuksista”; niissä määritellään prosessit, joiden mukaisesti JAA voi suositella sen toteamusten hyväksymistä JAA:n jäsenviranomaisille. Samaa lähestymistapaa sovelletaan huolto-organisaatioiden hyväksyntään, josta on tehty vain kuusi virallista sopimusta. Myös tällä alalla Transport Brazilin ja JAA:n välillä on tehty ulkoistamisjärjestely, jonka mukaisesti JAA:n jäsenviranomaiset voivat hyväksyä Brasilian hallinnon valvonnassa olevat brasilialaiset korjausasemat (huolto-organisaatiot). Tällä hetkellä käytössä ei ole järjestelyjä, jotka kattaisivat ilmailualan tuotteiden ympäristöhyväksynnän.

5. Sopimuksen sisältö

5.1. Selkeät oikeudet ja velvollisuudet molemmille sopimuspuolille

5.1.1. Sopimuksessa ei ehdoteta ylitettävän sitä, mikä on molemman sopimuspuolen lainsäädännössä sallittua. Euroopan unionissa sovellettava laki on asetus (EY) N:o 216/2008 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteet kaikkine muutoksineen. Euroopan unionin järjestelmä on otettu täysin huomioon tekstiluonnoksessa, jossa eriytetään selkeästi ilmailualan tuotteiden ja osien sekä näiden tuotteiden ja osien suunnitteluun ja valmistukseen osallistuvien organisaatioiden hyväksyntään liittyvät tehtävät.

5.1.2. Huoltotoiminnan osalta ANACin henkilöstön pätevyyden hyväksymisprosessi on todettu kattavaksi, mutta eräitä koulutukseen liittyviä prosesseja ei ole vielä toteutettu kokonaisuudessaan. Huolto-organisaatioiden valvontaa toteuttaa kaksi ANACin auditoijaa laajassa vuotuisessa auditoinnissa, jossa käytetään yksityiskohtaisia tarkastusluetteloja. ANAC ja EASA ovat vasta hiljattain aloittaneet yhteistyön huoltotoiminnan alalla. Jotta saataisiin täydet takeet Brasilian valvontajärjestelmän toimivuudesta ja voitaisiin pitää yllä luottamusta järjestelmää kohtaan, sopimuksessa esitetään, että ANACin tekemät hyväksynnät ja valvonta tunnustetaan täysimääräisesti vasta sitten kun on osoitettu, että se pystyy takaamaan huolto-organisaatioiden valvonnan. Kun tämä kyky on osoitettu ehdotetaan, että toimitaan kuten siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Kanadan välisen kahdenvälisen sopimuksen tapauksessa, eli ANAC voi antaa EASAn puolesta hyväksyntöjä Brasiliassa sijaitseville huolto-organisaatioille, jotka huoltavat EY:ssä suunniteltuja ilma-aluksia ja osia, ilman että EASAn tarvitsee antaa omia todistuksiaan/hyväksyntöjään ANACin antamien todistusten/hyväksyntöjen perusteella. Tämä vastaa asetuksen (EY) N:o 216/2008 12 artiklan 1 kohdassa esitettyjä eurooppalaisia oikeudellisia vaatimuksia; kyseisen artiklan mukaan EASA tai jäsenvaltioiden viranomaiset ”voivat” kansainvälisen sopimuksen puitteissa antaa todistuksia kolmannen maan viranomaisten antamien todistusten perusteella.

5.1.3. Komissio katsoo, etteivät asetuksen (EY) N:o 216/2008 12 artiklan 1 kohdan säännökset estä Euroopan unionia tekemästä kansainvälistä sopimusta, jonka mukaan kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen antamat todistukset ovat automaattisesti voimassa myös Euroopan unionissa. Tätä silmällä pitäen sopimuksessa määrätään huollon osalta siirtymäjärjestelyistä luottamuksen lisäämiseksi:

- Sopimuspuolet sopivat, että huoltotoimintaa koskevan menettelyn soveltamiseksi yhden sopimuspuolen huoltotoimintaa koskevan sovellettavan lainsäädännön ja lisäyksessä B1 määriteltyjen erityisvaatimusten noudattaminen vastaa toisen sopimuspuolen sovellettavan lainsäädännön noudattamista.

- Sopimuspuolet sopivat, että huoltotoimintaa koskevan menettelyn soveltamiseksi molempien sopimuspuolten toimivaltaisten viranomaisten hyväksyntäkäytännöt ja -menettelyt tarjoavat yhtä hyvän näytön edellä mainittujen vaatimusten noudattamisesta.

- Sopimuspuolet sopivat, että huoltotoimintaa koskevan menettelyn soveltamiseksi molempien sopimuspuolten huoltohenkilöstön lupia koskevien normien katsotaan vastaavan toisiaan.

5.2. Selkeät keinot neuvotteluvaltuuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi

5.2.1. Luonnoksen mukaan kummankin sopimuspuolen on tunnustettava toisen sopimuspuolen määrättyjen menettelyjen mukaisesti tekemät vaatimustenmukaisuustoteamukset, kun ne on tehty liitteiden määräysten mukaisesti (3 artiklan 1 kappale).

5.2.2. Luonnostekstissä tunnustetaan kummankin sopimuspuolen sääntelyviranomaisen oikeus antaa toisen sopimuspuolen puolesta todistuksia, joissa todistetaan toisen sopimuspuolen järjestelmän mukaisten vaatimusten täyttyminen (3 artiklan 1 kappale).

5.2.3. Sopimusluonnoksessa varmistetaan, että keskinäinen luottamus säilytetään asianmukaisen mekanismin avulla, eli siinä otetaan käyttöön jatkuvan yhteistyön ja yhteydenpidon järjestelmä, jossa lisätään yhteistyötä auditoinneissa, tarkastuksissa sekä hyvissä ajoin tehtävissä ilmoituksissa ja neuvotteluissa kaikista sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista (8 artikla vastavuoroisesta yhteistyöstä, avunannosta ja avoimuudesta).

5.3. Turvallisuusalan yhteistyön tiivistäminen avoimuuden ja turvallisuustietojen vaihdon avulla

5.3.1. Sopimusluonnos tarjoaa sopimuspuolille mahdollisuuden tiivistää turvallisuusalan yhteistyötään ja koordinoida etukäteen turvallisuusalan toimiaan ja aloitteitaan. Tämän saavuttamiseksi ehdotetaan tietojenvaihtoa ja yhteisten ohjelmien laatimista, jotta voidaan parantaa valmiuksia ennakoida ja estää tai lieventää mahdollisia siviili-ilmailuun kohdistuvia riskejä ja toteuttaa kaikkia sopimuspuolten alueella liikennöiviä ilma-aluksia koskeva valvontajärjestelmä.

5.3.2. Sopimuksessa turvataan luottamuksellisuus ja arkaluonteisten (omistusoikeuden suojaamien) tietojen suoja ja annetaan samalla sopimuspuolille mahdollisuus

3. antaa toisilleen pyynnöstä ja viiveettä onnettomuuksia, vaaratilanteita tai poikkeamia koskevia tietoja tai apua sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa kysymyksissä, ja

4. vaihtaa muita ilma-alusten toimintaan liittyviä turvallisuustietoja ja valvontatoimien tuloksia, mukaan luettuina molempien sopimuspuolten lentoasemia käyttävien ilma-alusten asematasotarkastukset ANACin ja EASAn laatimien menettelyjen mukaisesti.

5.4. Säännöllinen kuuleminen ja nopea riitojenratkaisu

5.4.1. Sopimusluonnos on laadittu siten, että se toimii päivittäin jouhevasti ja sen täytäntöönpanoon liittyvät tekniset kysymykset voidaan ratkaista mahdollisimman nopeasti. Tätä varten perustetaan sopimuspuolten sekakomitea sekä alakomiteat – hyväksyntää käsittelevä alakohtainen sekakomitea ja huoltoa käsittelevä alakohtainen sekakomitea – jotka raportoivat sopimuspuolten sekakomitealle ja seuraavat liitteiden soveltamista. Sekakomitealla ja alakomiteoilla on sekä neuvoa-antava että sovitteleva tehtävä. Näin voidaan varmistaa sopimuksen asianmukainen toiminta, kun sopimuspuolilla on foorumi erimielisyyksien ratkaisemiseen – 9 artikla (sekakomitea) sekä liitteen 1 (hyväksyntä) 2.2 kohta ja liitteen 2 (huolto) 4.2 kohta.

5.4.2. Sekakomitea keskustelee sopimuksen ja sen liitteiden muutoksista ja suosittelee niitä sopimuspuolille. Se kehittää myös sääntely-yhteistyöhön ja avoimuuteen liittyviä työmenetelmiä kaikkien sellaisten toimien osalta, joita ei käsitellä alakomiteoissa. Tällä tavoin voidaan keskustella rakentavasti aloista, jotka eivät kuulu kahden liitteen soveltamisalaan mutta kuuluvat Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisalaan (esim. ilma-alusten toiminta, lupakirjat ja simulaatiokoulutuslaitteet), ja pohjustaa tietä sopimuksen mahdolliselle tulevalle muuttamiselle.

5.4.3. Neuvotteluja voidaan pyytää koska tahansa (15 artikla). Sopimuspuolten olisi kuitenkin pyrittävä ratkaisemaan tekniset kysymykset alimmalla mahdollisella tasolla ennen kuin niistä kehittyy ”riitoja”.

5.5. Suuren luottamuksen säilyttäminen toisen järjestelmään

5.5.1. Säilyttääkseen suuren luottamuksen toistensa ensimmäistä kertaa todettavan ja jatkuvan lentokelpoisuuden hyväksyntäjärjestelmiin Euroopan unioni ja Brasilia sitoutuvat seuraaviin velvoitteisiin:

- ilmoittamaan toiselle osapuolelle ”toimivaltaisen viranomaisen”; Euroopan unionin osalta tämä tarkoittaa, että brasilialaiselle osapuolelle ilmoitetaan, että kansallinen ilmailuviranomainen on auditoitu (EASAn toimesta) ja että auditointi osoittaa kyseisen viranomaisen noudattavan täysimääräisesti Euroopan unionin lainsäädäntöä, tuntevan Brasilian lainsäädännön vaatimukset asianomaisilla aloilla ja kykenevän täyttämään liitteistä johtuvat hyväksyntää ja huoltoa koskevat velvollisuudet (5 artiklan 2 ja 3 kappale);

- varmistamaan säännöllisillä auditoinneilla, että kansalliset ilmailuviranomaiset, jotka on ilmoitettu toiselle osapuolelle ”toimivaltaisiksi viranomaisiksi”, pystyvät jatkuvasti täyttämään sopimuksesta ja sen liitteistä johtuvat velvollisuutensa (5 artiklan 4 ja 5 kappale);

- toimimaan yhteistyössä laadunvarmistuksessa ja sallimaan toistensa osallistumisen (viranomaisten ja yritysten) standardointitarkastuksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointeihin (5 artiklan 6 kappale ja 8 artiklan 5 kappale);

- vaihtamaan turvallisuustietoja – käytössä olevat tiedot onnettomuuksista, vaaratilanteista ja poikkeamista (8 artiklan 4 kappale) – ja varmistamaan riittävän luottamuksellisuuden tietojenvaihdossa (11 artikla);

- ilmoittamaan toisilleen kaikista sovellettavista vaatimuksista ja kuulemaan toisiaan sääntelyyn tai organisaatioon liittyvistä muutoksista varhaisessa vaiheessa (8 artikla).

5.6. Tiukat suojatoimenpiteet

5.6.1. Sopimuksen tekstiluonnos on laadittu siten, että sopimuspuolilla on tarvittava liikkumavara reagoida välittömästi turvallisuusongelmiin tai ottaa käyttöön korkeampi suojelun taso, kun ne pitävät sitä tarpeellisena turvallisuuden vuoksi (6 artikla). Erityismenettelyillä varmistetaan, että molemmat sopimuspuolet voivat toimia tällaisissa tilanteissa vaarantamatta sopimusta.

5.6.2. Jos sopimuspuolet eivät kuitenkaan pysty ratkaisemaan tiettyä tilannetta tyydyttävästi, sopimuksen tekstiluonnoksessa määrätään ensiksi mahdollisuudesta keskeyttää riitautetun toimivaltaisen viranomaisen toteamusten tunnustaminen (6 ja 10 artikla) ja toiseksi keinoista ja menetelmistä jonkin sopimuksen osan tai koko sopimuksen irtisanomiseksi (16 artiklan 3 kappale).

2010/0144 (NLE)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 4 kohdan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan ja 6 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[4],

sekä katsoo seuraavaa:

5. Komissio on neuvotellut Euroopan unionin puolesta sopimuksen siviili-ilmailun turvallisuudesta Brasilian liittotasavallan kanssa komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut 9 päivänä lokakuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 13850/09 mukaisesti.

6. Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.

7. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden samaa asiaa koskevat kahdenväliset sopimukset Brasilian kanssa irtisanotaan tämän sopimuksen tullessa voimaan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Hyväksytään siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittaminen unionin puolesta edellyttäen, että sopimuksen tekemisestä tehdään neuvoston päätös.

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö(t), jo(i)lla on valtuudet allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimus tehdään.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja […]

[1] Suositus neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisesta neuvottelemaan kahdenvälinen sopimus Euroopan unionin ja Brasilian välillä toteamusten vastavuoroisesta tunnustamisesta siviili-ilmailun turvallisuuden ja siihen liittyvän ympäristönsuojelun alalla, SEC(2009) 1097 lopullinen, 3.9.2009.

[2] Lausunto 1/94, WTO, Kok. I-5267, 33 kohta. Tämän oikeuskäytännön mukaan tuotteiden vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset tehdään yleensä EY:n perustamissopimuksen 133 artiklan perusteella. Katso esim. neuvoston päätös 1999/78/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998, Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen tekemisestä vastavuoroisesta tunnustamisesta (EYVL L 31, 4.2.1999).

[3] Asetus (EY) N:o 216/2008, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta (EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1).

[4] EUVL C , , s. .