[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 20.9.2010

KOM(2010) 468 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Neljäs vuosikertomus (2009) rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2006 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 389/2006 perustuvan yhteisön tuen täytäntöönpanosta

JOHDANTO

Neuvosto antoi 27. helmikuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 389/2006[1] rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi, jäljempänä ’tukiasetus’. Asetuksen mukaiseen tukeen osoitettiin yhteisön vuoden 2006 talousarviosta 259 miljoonaa euroa.

Tämä neljäs kertomus kattaa ajanjakson 1. tammikuuta – 31. joulukuuta 2009.

TUKEA KOSKEVA OHJELMASUUNNITTELU

Vuoden 2009 talousarviosta ohjelmoitiin 2,5 miljoonaa euroa apurahoihin, kouluille ja tekniseen apuun.[2]

TÄYTÄNTÖÖNPANOJÄRJESTELYT

Euroopan komissio vastaa tuen hallinnoinnista pääasiassa keskitetysti, tosin joitakin hankkeita hallinnoidaan yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa. Tukiohjelmaa toteutetaan EU:n jäsenvaltiossa alueella, joka ei ole kyseisen jäsenvaltion hallituksen tosiasiallisessa valvonnassa ja jossa EU:n säännöstöä ei sovelleta toistaiseksi.

Komissio perusti laajentumisasioiden pääosastoon vuonna 2006 tukiryhmän toteuttamaan ohjelmaa. Ryhmän toimeksianto Kyproksella on pitkäaikainen, ja ryhmä työskentelee Nikosian pohjoisosaan syyskuussa 2006 perustetusta ohjelman tukitoimistosta (EUPSO) käsin. Toimistossa voidaan järjestää kokouksia ja seminaareja kyproksenturkkilaisten sidosryhmien kanssa. Sieltä on myös mahdollista valvoa toimeksisaajia suoraan. Toimistologistiikasta vastaa edelleen yksityinen toimeksisaaja GTZ (Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit), jonka kanssa tehty sopimus on voimassa kesäkuuhun 2012. Kokouksia ja seminaareja voidaan järjestää myös komission Kyproksen-edustustossa.

Tarkastelujaksolla tukiryhmän henkilöstömäärä kasvoi hieman. Joulukuussa 2009 ryhmässä oli 41 jäsentä: 3 komission virkamiestä, 26 sopimussuhteista toimihenkilöä ja 12 GTZ:n paikallista työntekijää hallinnon ja logistiikan tukitehtävissä.

TÄYTÄNTÖÖNPANO TARKASTELUJAKSOLLA

Yleiskatsaus

Komissio toteuttaa ohjelmaa poliittisesti, oikeudellisesti ja diplomaattisesti ainutlaatuisessa tilanteessa. Tarvitaan tapauskohtaisia järjestelyjä, jotta komissio voi toteuttaa ohjelmaa moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen.

EU:n rahoittamissa tukiohjelmissa tehdään yleensä vastaanottajamaan hallituksen kanssa rahoitussopimus, jossa määritellään tuen täytäntöönpanon oikeudelliset puitteet esimerkiksi verotuksen ja työ- ja oleskelulupien osalta. Tälle ohjelmalle ei ole laadittu rahoitussopimusta. Niinpä komission on pidettävä lähtökohtana paikallisesti sovellettavia sääntöjä ja ehtoja sellaisina kuin se ne itse ymmärtää. Sopimuksen noudattamisen valvonta voi siis osoittautua hankalaksi ja valvonnan edellytykset saattavat muuttua sopimuksen voimassaoloaikana. Rahoitussopimuksen puuttumisesta seuraa, että komissio joutuu toimeksiannoista sopiessaan ottamaan tavallista enemmän riskejä.

Poliittisista olosuhteista johtuen voi olla vaikeaa panna täytäntöön takaisinperintämääräyksiä, jos kyproksenturkkilaisilta toimeksisaajilta pitää periä rahoja takaisin sopimusehtojen rikkomisen vuoksi. Komissio on ryhtynyt toimiin tämän riskin pienentämiseksi. Tällaisia toimia ovat valvonnan ja tuen tehostaminen, maksuehtojen tarkistaminen, ennakkomaksujen sitominen allekirjoitettujen hankintasopimusten esittämiseen ja pankkitakausten käytön lisääminen.

Komissio tarvitsee Kyproksen turkkilaisyhteisön tuen, jotta ohjelma menestyisi ja sen jatkuvuus voitaisiin taata pitkällä aikavälillä. Kyproksenturkkilaiset asiantuntijat ovat osallistuneet teknisten eritelmien ja ehtojen laatimiseen ja tarjouskilpailujen arviointilautakuntiin. Lisäksi kyproksenturkkilaisilla tuensaajilla on keskeinen asema hankkeiden ohjauskomiteoissa.

Vuonna 2009 valtaosa 259 miljoonan euron määrärahasta oli sidottu sopimuksiin, mikä nosti sopimusten kokonaistekoasteen 99 prosenttiin (880 erillistä sopimusta).

Sopimusten teossa säästyneet rahat ja kahdelle toteutumattomalle hankkeelle varatut määrärahat, yhteensä 10 miljoonaa euroa, ohjattiin vesihuoltoinfrastruktuuriin, EU:n säännöstön täytäntöönpanon valmisteluun ja pk-yritysten tukeen.

Ongelmana on edelleen jatkuvuus, varsinkin infrastruktuurihankkeissa.

Maanomistusta käsiteltiin kaikissa mittavissa infrastruktuurihankkeissa ja pääsääntöisesti hankkeet toteutettiin julkisilla maa-alueilla.

Huhtikuussa 2009 Kyproksen pohjoisosassa tapahtui poliittinen muutos, kun kansallisen yhtenäisyyden puolue UBP voitti ”parlamenttivaalit”.

Tavoitekohtainen edistyminen

Tukiohjelman yleisenä tavoitteena on helpottaa Kyproksen jälleenyhdistymistä edistämällä kyproksenturkkilaisten taloudellista kehitystä. Painopiste on saaren taloudellisessa yhdentymisessä, yhteydenpidon parantamisessa kahden yhteisön välillä ja EU:n kanssa sekä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valmistelussa.

Tavoite 1: Infrastruktuurin kehittäminen ja uudelleenorganisointi

Ohjelman tukiryhmä kilpailutti vesihuoltoalan toimijoita vuonna 2009 ja teki 72,6 miljoonan euron urakkasopimukset infrastruktuurihankkeista. Sopimusten myötä alalle myönnetyt määrärahat nousivat noin 84 miljoonaan euroon. Rahoitettavista urakoista tärkeimmät ovat uudet viemäriverkostot ja jäteveden käsittelylaitokset Famagustassa ja Morphoussa/Güzelyurtissa sekä meriveden suolanpoistolaitos Sirianokhorissa/Kümkoyssa. Viimeksi mainittuun sopimukseen sisällytettiin varauma, jonka mukaan kyproksenturkkilaisten johdolta on saatava riittävä vakuutus ensinnäkin vapaasta ja rajoittamattomasta pääsystä kohteeseen ja toiseksi niiden avusta sujuvan, tuloksellisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. UNDP:n kanssa allekirjoitettiin yhteisrahoitussopimus uuden jäteveden käsittelylaitoksen rakentamisesta Mia Miliaan/Haspolatiin kahden yhteisön yhteiseen käyttöön. Lisäksi on tehty sopimukset vanhenevien vesiputkien korvaamisesta uusilla ja laitteiston toimittamisesta paikalliselle vedentestauslaboratoriolle.

Vesihankkeiden suunnittelussa käytetyn konsultin työ ei vastannut odotuksia, mistä seurasi, että sopimusasiakirjojen viimeistelyyn, tarjousten pyytämiseen ja arviointiin, talousarvioiden viimeistelyyn ja sopimusten neuvotteluun (myös yhdessä UNDP:n kanssa Nikosiassa toteutettavan jäteveden käsittelylaitoksen osalta) oli lopulta käytettävissä alle kahdeksan kuukautta ennen sopimustenteon määräajan umpeutumista. Lisäksi tukiryhmä valvoi Nikosiassa, Kyreniassa ja Lefkessä toteutettavien jätevesihuollon investointihankkeiden suunnittelun viimeistelyä.

Luonnonsuojelun alalla ensimmäinen koulutuskierros saatiin päätökseen koulutusstrategian mukaisesti. Kaikista kuudesta potentiaalisesta Natura 2000 -kohteesta järjestettiin julkiset tiedotustilaisuudet, ja niistä viidelle laadittiin luonnos hoitosuunnitelmaksi. Hanketta laajennettiin niin, että se kattaa nyt seitsemännen kohteen hoitosuunnitelman valmistelun. Välineistön toimittamiseksi sekä hoito- ja suojeluinfrastruktuurin rakentamiseksi tehtiin 3,5 miljoonan euron sopimukset.

Kiinteän jätteen osalta keskityttiin tarjouskilpailuasiakirjojen valmisteluun sekä kymmenen kilpailun järjestämiseen (neljä urakka- ja kuusi tavaranhankintasopimusta). Kilpailuista yhdeksän on saatu päätökseen ja sopimukset on allekirjoitettu. Kymmenennen sopimuksen täytäntöönpanosta vastaa UNDP. Lähellä Kato Dhikomoa sijaitsevan vanhan kaatopaikan kunnostamiseen liittyvistä rakennussopimuksista kolmen tärkeimmän valmistelu on keskeytetty, kunnes omistuskysymykset on saatu ratkaistuiksi. Tästä seuraa, että toteutusvaihe kutistuu vähintään kuudella kuukaudella.

Laajamittaiset maastotutkimukset, toteutettavuustutkimus ja suunnitelmat Lefken/Lefkan alueen kunnostamiseksi entisten kaivosten ja malminrikastuslaitosten jäljiltä saatiin päätökseen vuonna 2009. Tuloksena löytyi ratkaisuja, joilla minimoidaan alueen ympäristö- ja terveyshaitat. Jatko riippuu alueen edelleenkehittämistä koskevista päätöksistä sekä rahoituksen saatavuudesta.

Energiasektorilla saavutetut säästöt mahdollistivat ylimääräisten sähkömittareiden hankkimisen vuonna 2009. Yksi hankinta oli SCADA-järjestelmä (Supervisory Control and Data Acquisition), jonka avulla sähköverkkoa voidaan valvoa reaaliaikaisesti. Hankinnan yhteydessä varmistettiin järjestelmän yhteensopivuus ja -toimivuus hallituksen valvonnassa olevilla alueilla käytössä olevan SCADAn kanssa. Kokeiluluontoisesta aurinkovoimalasta tehtiin sopimus; voimalan on tarkoitus tuottaa sähköä yli yksi megawatti. Lisäksi vuonna 2009 tehtiin sopimus asiakaspalvelujärjestelmästä, joka koostuu sähkölaitoksen asiakastietojärjestelmään integroitavasta ja/tai kytkettävästä ohjelmistosta ja siihen liittyvästä laitteistosta sekä järjestelmästä, jolla ehkäistään saastumista ja seurataan säätä/tuulia. Asiakaspalvelujärjestelmällä on tarkoitus seurata Kyproksen pohjoisosassa sijaitsevien voimaloiden päästöjä ja selvittää niiden ympäristövaikutukset.

Televiestintäalan tärkeimmässä investointisopimuksessa on kyse nykyisen verkon uudistamisesta korvaamalla se nykyaikaisella internetpohjaisella runkoverkon infrastruktuurilla. Sen myötä saaren televiestintäjärjestelmien yhdentäminen helpottuu merkittävästi. Teknisestä avusta tehtiin vuonna 2008 sopimus kyproksenturkkilaisten auttamiseksi hallinnoiminaan alaa EU:n vaatimusten ja parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisesti ja kattavan koulutuksen järjestämiseksi järjestelmämuutosta silmällä pitäen. Sopimusta on jatkettu sen varmistamiseksi, että tuki alalle jatkuu uudistusprosessin viivästyksistä huolimatta.

Liikenneturvallisuusohjelman hallinnointisopimuksella on voitu tukea sopimusten tekemistä ohjelman eri osissa. Teknistä apua onnettomuustietokannan ja tietojenkeruujärjestelmän luomiseksi alettiin antaa vuoden 2009 alussa. Tarkoituksena on lisätä tietämystä liikenneonnettomuuksista. Ohjelman hankintaosiosta tehdään sopimukset vuoden lopussa. Paikallisyhteisöjen liikennepalvelujen kehittämiseen palkattu konsultti aloitti työnsä vuonna 2009. Valtaosa sopimuksista allekirjoitettiin vuoden 2009 loppupuolella, ja työ voi alkaa vuonna 2010. Sopimukset tehtiin ajoneuvojen katsastusohjelman kehittämistä koskevasta teknisestä avusta ja hankintaosiosta, ajokorttien myöntämismenettelyn kehittämistä koskevasta tuesta, liikenneturvallisuutta edistävästä tiedotuskampanjasta ja tieliikenteen pääväylien kehittämisestä nykyisiin ja tuleviin liikkuvuustarpeisiin. Hanke liikenneonnettomuuksia eniten aiheuttavien kohteiden poistamiseksi siirrettiin sopimusten teon ja täytäntöönpanon osalta UNDP:lle.

Tavoite 2: Sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen

Maaseudun kehittämisen sektoriohjelmasta rahoitettavat neljä teknisen avun tiimiä (maaseudun kehittämisen tukiryhmä, kotieläintaloustiimi, kasvinviljelytiimi ja ohjelman hallinnointiyksikkö) ovat avustaneet komissiota useiden avustusjärjestelmien käyttöönotossa ja arvioinnissa. Ne ovat antaneet räätälöityä koulutusta ja teknistä apua maataloustuottajille, eläinlääkäreille, maaseudun kehittämisen asiantuntijoille sekä keskus- ja paikallistason sidosryhmille. Maataloustuotannon tehostamiseen tähtäävässä maaseudun kehittämisen avustusjärjestelmässä allekirjoitettiin 142 sopimusta, joiden yhteisarvo on lähes 5 miljoonaa euroa. Maaseutuyrittäjyyden tukemiseen tähtäävästä avustusjärjestelmästä myönnettiin 47 avustusta, joiden arvo on 3,3 miljoonaa euroa. Yhteisöjen kehittämiseen kylien omilla aloitteilla tähtäävissä kahdessa avustusjärjestelmässä tehtiin 37 sopimusta, joiden yhteisarvo on lähes 8 miljoonaa euroa. Lisäksi allekirjoitettiin eläinlääkintälaboratorioita ja kasvinviljelyä koskevat 10 tavaranhankintasopimusta, joiden arvo on yli 2 miljoonaa euroa.

Kaupunki- ja paikallisinfrastruktuurin uudistamishankkeessa , jonka täytäntöönpanoa hallinnoidaan yhdessä UNDP:n kanssa, saatiin vuonna 2009 päätökseen EU:n rahoittama Bedestan-rakennuksen entisöinti. Rakennus sijaitsee muurin ympäröimän Nikosian pohjoisosassa. Entisöintisuunnitelma sai vuonna 2009 Europa Nostra –palkinnon kilpailun tutkimuskategoriassa. Kyproksen kahden yhteisön johtajien päätöksestä UNDP saattoi valmiiksi toteutettavuustutkimuksen seitsemännestä rajanylityspaikasta, joka yhdistäisi Kato Pyrgosin / Asagi Pirgon ja Yeşilırmakin/Limnitisin kylät. EU rahoitti kyseisen toteuttavuustutkimuksen ja varasi 2,5 miljoonaa euroa hankkeen toteutukseen.

Toisessa ja kolmannessa ehdotuspyynnössä, jotka saatettiin päätökseen vuonna 2009, paikallisille kouluille myönnettiin 44 avustusta, joiden yhteisarvo on lähes 1,6 miljoonaa euroa. Hankkeiden puitteissa toimitetaan laitteita (tietotekniikkaa, kielistudioita jne.) ja annetaan opetusta niiden käytöstä sekä järjestetään joissain tapauksissa opintomatkoja ulkomaille. Perus- ja keskiasteen koulutuksessa on tekeillä uudistus, jota varten annettiin teknistä apua. Ammattikouluille tarkoitetun erityisvälineistön toimittamiseksi on allekirjoitettu tavaranhankintasopimuksia.

Toisen ja kolmannen ehdotuspyynnön tuloksena pk-yrityksille, kauppakamareille ja muille koulutusorganisaatioille myönnettiin 21yhteisarvoltaan lähes miljoonan euron avustusta, joilla on tarkoitus tukea elinikäistä oppimista, sosiaalista osallisuutta ja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä . Teknistä apua annettiin ammattikoulutuksen, koulutusjärjestelmien ja elinikäisen oppimisen kehittämiseen ja edistämiseen sekä aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin mukaan luettuina opintomatkat Saksaan ja Maltalle.

Mikro- ja pienyritysten lainaohjelmaa koskeva 9 miljoonan euron hanke ei edennyt, koska KfW:n (Kreditanstalt für Wiederaufbau) kanssa ei päästy sopimukseen Kyproksen pohjoisosassa vallitsevista erityisolosuhteista. Ohjelmaan varatut varat ohjattiin erityisesti hankkeisiin, joilla tuetaan yksityissektorin kehittämistä.

Pk-yritysten tukemiseksi otettiin käyttöön kaksi avustusjärjestelmää, joiden puitteissa tehtiin 33 sopimusta yhteensä 4,5 miljoonan euron arvosta. Tarkastelujaksolla tehtiin myös sopimus teknisen avun hankkeesta (2,7 milj. euroa), jonka kohderyhmänä ovat yleiset instituutiot ja toimet talouden kehittämisen sekä tieto- ja viestintätekniikan kehittämisen aloilla .

Tavoite 3:Sovittelu, luottamusta lisäävät toimenpiteet ja tuki kansalaisyhteiskunnalle

Sovittelussa, luottamusta lisäävissä toimenpiteissä ja tuessa kansalaisyhteiskunnalle on keskitytty kansalaisjärjestöjen tukemiseen.

Kansalaisyhteiskunnalle suunnatuista kolmesta Cypriot Civil Society in Action -avustusjärjestelmästä myönnettiin 4,8 miljoonaa euroa 44 hankkeeseen. Hakijat saivat kansalaisyhteiskunnan tukiryhmältä (teknisen avun ryhmä) opastusta ja tukea koulutuksen järjestämiseen kansalaisjärjestöille.

Katoamisia tutkivalle komitealle myönnettiin 2 miljoonaa euroa. Kyseessä on saaren kahden yhteisön yhteinen hanke, ja EU on sen suurin rahoittaja, kun otetaan huomioon sen aiemmin myöntämä 1,5 miljoonan euron avustus.

Miinanraivaus eteni viimeiseen vaiheeseen, ja koko puskurivyöhyke on määrä julistaa miinattomaksi huhtikuuhun 2011 mennessä. Päätös EU:n 2,5 miljoonan euron lisätuesta hankkeelle on allekirjoitettu. Yhdessä Kyproksen tasavallan samansuuruisella panoksella yhteisrahoitus on nyt varmistettu hankkeen loppuun asti.

Politiikantutkimuksen akatemia on Euroopan neuvoston toteuttama hanke, jonka tavoitteena on kasvattaa Kyproksen nuorten johtajien yhteisymmärrystä keskeisistä, saaren tulevaisuuteen yhdentyneessä Euroopassa liittyvistä kysymyksistä. Saaren kummankin yhteisön nuorista johtajista muodostettu ryhmä osallistui kolmeen seminaariin.

Tavoite 4: Kyproksen turkkilaisyhteisön lähentäminen Euroopan unioniin

Lukuvuosi 2009/2010 oli yhteisön apurahaohjelman kolmas vuosi. Ohjelmasta myönnettiin kaikkiaan 203 apurahaa (121 korkeakoulututkinnon suorittaneille, 27 korkeakoulututkintoa suorittaville ja 55 opettajille). Vaikka opiskelijat ja opettajat saivat vapaasti valita opinto-ohjelmansa, etusijalle nostettiin alat, joilla on pulaa pätevistä kyproksenturkkilaisista (talous, oikeus, Eurooppa-opinnot, kaikki insinööritieteet, julkishallinto, julkinen varainhoito jne.). Stipendiaatteja vastaanottivat Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Ranska, Belgia, Saksa, Italia, Espanja, Ruotsi, Liettua, Viro, Itävalta, Portugali ja Kreikka.

Nuorisovaihdon ja ihmisten välisten kontaktien edistämisen kahdessa avustusjärjestelmässä myönnettiin 0,8 miljoonaa euroa 15 hankkeeseen. Tavoitteena on parantaa eurooppalaisten arvojen, kokemusten ja monikulttuuristen perinteiden tuntemusta kyproksenturkkilaisten keskuudessa. Avustusten käyttöaste oli odotettua alhaisempi.

Toiminta Infopoint -hankkeessa käynnistyi kesäkuussa 2009. Siinä kyproksenturkkilaisille jaetaan tietoa EU:sta, erityisesti tukiohjelmasta, ja järjestetään näkyvyyttä lisääviä tilaisuuksia yhteistyössä Euroopan komission Kyproksen-edustuston kanssa.

Tavoite 5: Toimet, joilla valmistellaan yhteisön säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa Kyproksen turkkilaisyhteisössä

Pääasiallisena välineenä avun antamisessa tällä alalla on käytetty Euroopan komission teknisen avun ohjelmaa (TAIEX). Sen puitteissa kyproksenturkkilaisille järjestettiin vuoden 2009 aikana 237 teknisen avun tapahtumaa, kuten kursseja, työpajoja ja seminaareja. Niihin osallistui 449 EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijaa.

Toiminnassa keskityttiin yhteisön säännöstön soveltamista tulevaisuudessa koskevan ohjelman (PFAA) kehittämiseen. Ohjelma tarjoaa selkeän kehyksen teknisen avun ja koulutuksen suunnitteluun ja antamiseen. Tavoitteena on auttaa kyproksenturkkilaisia valmistautumaan säännöstön täytäntöönpanoon Kyproksen jälleenyhdistymisen jälkeen. Tukea annettiin 13:lla PFAA:n alalla[3], esimerkiksi maataloudessa, rahanpesun torjunnassa, ympäristöasioissa, tilastoinnissa sekä terveyden ja kuluttajien suojelussa. TAIEX-ohjelman mukauttamiseksi Kyproksen turkkilaisyhteisön erityisolosuhteisiin ja -tarpeisiin tehtiin hartiavoimin töitä. Tavoitteena oli siirtyä jäsennellympään keskipitkän aikavälin hankekohtaiseen tukeen, koska sitä pidetään ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta kestävämpänä. Vuoden loppuun mennessä kaikkia jäsenvaltioita oli kuultu ja niistä valittiin TAIEX-ohjelman puitteissa noin 70 asiantuntijaa auttamaan kyproksenturkkilaisia keskipitkän aikavälin hankkeiden toteuttamisessa.

TAIEX-ohjelmassa on lisäksi järjestetty koulutusta säännöstön mukaisten lakitekstien laadinnasta, jotta niitä voitaisiin soveltaa heti kun kokonaisvaltainen ratkaisu Kyproksen ongelmaan saadaan voimaan. EU-varojen tulevaa hallinnointia silmällä pitäen koulutusta on annettu myös julkisten menojen hallinnoinnista .

Vihreän linjan yli käytävän kaupan kehittämiseen on annettu tukea. Jäsenvaltioiden asiantuntijat ovat TAIEX-ohjelman osana tehneet jatkuvasti perunoihin kohdistuvia kasvinsuojelutarkastuksia ja kaloihin kohdistuvia eläinlääkintätarkastuksia.

TAIEX-ohjelmalle osoitettiin 5,5 miljoonan euron lisärahoitus, jotta TAIEX-avun jatkuvuus voitaisiin taata vuonna 2010 ja koska apua tarvitaan entistä enemmän siinä tapauksessa, että saaren tilanne saadaan ratkaistuksi. Lisäyksen myötä kyseisen teknisen avun kokonaismääräraha vuodesta 2007 nousi 14,5 miljoonaan euroon, josta 8,3 miljoonaa oli vuoden 2009 loppuun mennessä sidottu erityistoimiin.

Kohdentamaton tekninen apu ja ohjelman vararahasto

Ohjelman vararahastosta myönnettiin lisätukea katoamisia tutkivalle komitealle (2 miljoonaa euroa) ja miinanraivaukseen (1,5 miljoonaa euroa).[4] Kohdentamattoman teknisen avun varanto (1,2 miljoonaa euroa) käytettiin TAIEX-toimintaan.

Rahoitustuki tukiasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin hallintomenoihin

Ohjelman täytäntöönpanoon varattiin yhteensä 18,65 miljoonaa euroa (7,2 % koko rahoitustuen määrästä): 9,65 miljoonaa euroa henkilöstökuluihin ja 9 miljoonaa euroa yleisempiin teknisen avun toimiin. Maailmanpankin kanssa sovittiin miljoonan euron rahastosta, josta on tarkoitus rahoittaa selvityksiä kasvuun ja kestävään kehitykseen keskittyvässä talousanalyysiohjelmassa.

Vuodesta 2010 henkilöstömenot rahoitetaan laajentumisasioiden pääosaston yleisten hallintomenojen budjettikohdasta.

Rahoituksen täytäntöönpano (sopimukset ja maksut)

Sopimusten tekeminen

Tarkastelujaksolla ohjelman operatiivisen osan puitteissa tehtiin sopimuksia 181 miljoonalla eurolla.

Sopimuksia tehtiin niiden määräaikaan eli joulukuuhun 2009 mennessä 247,6 miljoonalla eurolla , kun tukiohjelman operationaalisen osan määrärahat olivat yhteensä 249,15 miljoonaa euroa. Tekoaste oli siis 99,38 prosenttia . Valtaosa varoista sidottiin sopimuksin vuoden viimeisellä neljänneksellä.

Henkilöstö- ja matkakuluihin varatuista ohjelman määrärahoista (9,85 miljoonaa euroa) jäi käyttämättä 2,8 miljoonaa euroa, koska henkilöstömenojen osalta tehtiin päätös käyttää hallintomäärärahoja alun perin suunniteltujen toimintamäärärahojen sijaan.

Maksut

Euroopan komissio suoritti tarkastelujaksolla maksuja 42 miljoonaa euroa. Määrä oli huomattavasti pienempi kuin mihin vuoden 2009 talousarvion alustavassa suunnittelussa oli varauduttu, mikä johti siihen, että 42 miljoonaa euroa maksumäärärahoja jouduttiin siirtämään muihin budjettikohtiin. Maksujen huono toteutuminen johtui pääasiassa siitä, että monet sopimukset allekirjoitettiin suunniteltua myöhemmin, mikä puolestaan johti toiminnan alkamisen siirtymiseen vuodesta 2009 vuoteen 2010.

Maksuihin käytettävissä olevista 259 miljoonasta eurosta 75,8 miljoonaa euroa (30 %) oli käytetty vuoden 2009 loppuun mennessä.

Seuranta

Välitarkistusmekanismi tarjoaa tilaisuuden keskustella ohjelman täytäntöönpanosta yksityiskohtaisesti edunsaajien kanssa. Mekanismin puitteissa järjestettiin tarkastelujaksolla yksi kokous (kesäkuussa 2009).

Tarkastukset

Laajentumisasioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö teki vuonna 2008 sisäisen tarkastuksen. Tarkastuksen tärkeimmät suositukset, jotka koskevat varainhoidon moitteettomuuden takaamista Kyproksen pohjoisosassa vallitsevissa oikeudellisissa erityisolosuhteissa, pantiin täytäntöön (lukuun ottamatta suositusta palkata lisää virkamiehiä, koska virkoja ei ollut riittävästi).

Arviointi

Ulkopuolisista asiantuntijoista koostunut ryhmä teki kesäkuussa 2009 yksittäisen tarkastuksen. Arviointiraportissa suositeltiin avun jatkamista Kyproksen turkkilaisyhteisölle ja tehtiin päätelmiä otettavaksi huomioon tulevan avun (esim. pk-yrityksille suunnattujen avustusjärjestelmien jatkaminen ja sovittelutoimet) ohjelmasuunnittelussa.

Tiedotus, julkisuus ja näkyvyys

Ohjelmaan liittyvistä aiheista julkaistiin tarkastelujakson aikana 33 lehdistötiedotetta. Julkisia tilaisuuksia järjestettiin 85. Ohjelman tukiryhmä ja komission edustusto tekivät yhteistyötä ohjelman näkyvyyden lisäämiseksi. Tiedotusvälineitä käytettiin tiedotuskampanjoihin, joita järjestettiin pääasiassa avustusjärjestelmistä. Näkyvyyttä lisäsi myös komission Kyproksen-edustuston kanssa tehty yhteistyö lehdistötiedotteiden jakelussa, tiedotusvälineille annetuissa haastatteluissa ja muissa toimissa.

Infopoint-hanke paransi tukiohjelman näkyvyyttä Kyproksen turkkilaisyhteisössä.

Tärkeimmät näkyvyyttä lisänneet tilaisuudet olivat 1) Nikosiassa sijaitsevan Bedestanin avaaminen, johon Kyproksen molemmat yhteisöt osallistuivat runsaslukuisina, ja 2) katoamisia tutkivalle komitealle myönnetty 2 miljoonan euron EU:n lisärahoitus, jonka johdosta järjestettyyn seremoniaan osallistuivat molempien yhteisöjen johtajat.

Kyproksen tasavallan hallituksen kanssa käydyt keskustelut

Kyproksen tasavallan hallituksen edustajien kanssa järjestettiin kokouksia erityisesti silloin, kun komission ylempiä virkamiehiä vieraili saarella. Myös ministeriöiden edustajien kanssa pidettiin työkokouksia erityisesti ympäristöasioiden, energian ja televiestinnän alalla. Niissä pyrittiin ottamaan huomioon koko saarta koskevat suunnittelunäkökohdat.

Kiinteistöjen omistusoikeuden tarkistamisessa komissio jatkoi vuonna 2010 yhteistyön tekemistä Kyproksen tasavallan hallituksen asianomaisten tahojen kanssa.

PÄÄTELMÄT

Tarkastelujaksolla toiminnassa keskityttiin seuraaviin:

1. sopimusten tekeminen: yli 60 prosenttia ohjelman operatiivisesta osasta katettiin sopimuksin;

2. täytäntöönpano: EU-varojen käyttöä toimeksisaajien ja avustusten saajien keskuudessa valvottiin.

Joitakin jo aiemmissa kertomuksissa mainittuja haasteita on edelleen. Tarkastelujakson aikana tukiohjelman täytäntöönpanoon vaikuttivat muun muassa seuraavat seikat:

3. Yhteistyö Kyproksen turkkilais- ja kreikkalaisyhteisön välillä: yhteistyö määrää ohjelman menestyksen.

4. Tuensaajayhteisön kyky hyödyntää tukea on heikko : Se, että Kyproksen turkkilaisyhteisö on pieni ja saa suuria rahamääriä hankkeisiin, joita koskeva sopimuksenteko on aikataulutettu varsin tiiviiksi, on melkoinen haaste. Tuen hyödyntämiskyky parani kuitenkin vuonna 2009.

5. Tuen toteutuminen : Hankkeiden valmisteluun, niihin liittyvään sopimustentekoon ja täytäntöönpanoon tarvittava aika on jossain määrin heikentänyt EU:n myöntämän rahoitustuen toteutumisen uskottavuutta. Tilanne muuttunee huomattavasti, kunhan vuonna 2009 tehdyt monet sopimukset etenevät täytäntöönpanovaiheeseen vuonna 2010.

6. Omistusoikeudet : Yksityisten omistajien oikeuksista on pidetty tiukasti kiinni. Tämä on vaikuttanut täytäntöönpanoon varsinkin jätehuollossa: alalla allekirjoitettuihin kolmeen rakennussopimukseen lisättiin varauma, jotta omistuskysymysten ratkomiseen jää riittävästi aikaa.

7. Kestävyys : Kyproksen turkkilaisyhteisö on saatava vakuuttuneeksi uudistusten tärkeydestä eräillä avainaloilla (esim. televiestintä ja energia). Tämä viivyttää täytäntöönpanoa ja vaarantaa investointien kestävyyden.

[1] EUVL L 65, 7.3.2006, s. 5.

[2] Komission päätös K(2009) 7569, tehty 8. lokakuuta 2009.

[3] PFAA:n 13 aktiivista alaa ovat pääomien vapaa liikkuvuus, julkiset hankinnat, yhtiöoikeus, kilpailupolitiikka, varainhoidon valvonta, rahoituspalvelut, maatalous ja maaseudun kehittäminen, elintarviketurva-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka, liikenne, tilastot, sosiaalipolitiikka ja työllisyys, ympäristö sekä kuluttajien ja terveyden suojelu.

[4] Tuet myönnettiin 22. huhtikuuta 2009 tehdyllä komission päätöksellä N:o 2928(2009).