EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 5.10.2021 COM(2021) 615 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021−2030)



”Antisemitismi iskee suoraan arvoihimme – niin ihmisyyteen, uskonnonvapauteen kuin yhdenvertaisuuteenkin. Antisemitismi on myrkkyä yhteiskunnallemme. Meidän kaikkien on torjuttava ja ehkäistävä sitä. Antisemitismi on kitkettävä pois juurineen.” ― Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen Bryssel, 3. helmikuuta 2021 ”Viha, joka kohdistuu juutalaisiin, kohdistuu aina myös muihin. Erehdymme suuresti, jos luulemme, että antisemitismi on uhka vain juutalaisille. Se on ennen kaikkea uhka koko Euroopalle ja vapauksille, joiden saavuttaminen kesti vuosisatoja.” ― Rabbi Jonathan Sacks Euroopan parlamentti, 27. syyskuuta 2016 TAVOITTEENA ANTISEMITISMISTÄ VAPAA EU Euroopan juutalaiset ja heidän yhteisönsä ovat vaikuttaneet Euroopan yhteiskunnalliseen, poliittiseen, taloudelliseen, tieteelliseen ja kulttuuriseen kehitykseen yli kahden vuosituhannen ajan. He ovat erottamaton osa eurooppalaista identiteettiä. Gustav Mahler, Sigmund Freud, Hannah Arendt, Simone Veil ja monet muut juutalaiset ovat rikastuttaneet niin Euroopan kulttuuriperintöä kuin henkistä ja uskonnollista perintöäkin. Antisemitismiä eli juutalaisvihaa karkotuksineen, vainoineen ja väkivaltaisine hyökkäyksineen on esiintynyt Euroopassa vuosisatojen ajan. Juutalaisviha kulminoitui holokaustiksi, joka on lähtemätön tahra Euroopan historiassa. Se pyyhki pois juutalaista elämäntapaa ja perintöä eri puolilta Eurooppaa. Euroopan unionin juuret ulottuvat toiseen maailmansotaan ja eurooppalaisten varauksettomaan sitoumukseen varmistaa, ettei vastaavia julmuuksia tapahdu enää koskaan. Antisemitismi ei kuitenkaan tullut tiensä päähän holokaustin myötä. Sukupolvien jälkeenkin Shoahin päättymisestä antisemitismi on huolestuttavassa nousussa Euroopassa ja muualla maailmassa. Euroopan unioni on perustettu arvopohjalle, johon kuuluvat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien oikeudet. Euroopan unioni vastustaa yksiselitteisesti kaikenlaista vihaa ja syrjintää, perustuipa se rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen, ikään tai vammaisuuteen. Antisemitismi ei sovi yhteen eurooppalaisten perusarvojen kanssa. Se on uhka paitsi juutalaisyhteisöille ja juutalaiselle elämäntavalle myös vapaalle ja moninaiselle yhteiskunnalle, demokratialle ja eurooppalaiselle elämäntavalle. Euroopan unionilla on vakaa aikomus panna antisemitismille lopullinen piste. Joka toinen eurooppalainen pitää antisemitismiä ongelmana. Yhdeksän kymmenestä juutalaisesta katsoo antisemitismin lisääntyneen asuinmaassaan. Juutalaisista 85 % on sitä mieltä, että antisemitismi on vakava ongelma. Antisemitismiä esiintyy nykyään niin vanhassa kuin uudessakin muodossa: vihapuheena verkossa, hyökkäyksinä, jotka kohdistuvat juutalaisiin, heidän omaisuuteensa ja instituutioihinsa, sekä synagogien, hautausmaiden ja muistomerkkien turmelemisena. Antisemitismi näkyy juutalaisten arjessa epäasiallisina huomautuksina tai tekoina työpaikoilla, yksityisissä keskusteluissa, julkisilla paikoilla, mediassa, urheilun ja kulttuurin alalla tai juutalaisen uskonnonharjoituksen yhteydessä. Sen ilmentymiä ovat rasistinen, etninen tai uskontoon perustuva syrjintä, stereotypiat ja viha juutalaisia ja juutalaisina pidettyjä ihmisiä kohtaan. Antisemitismi voi johtaa väkivaltaisiin ja kohtalokkaisiin hyökkäyksiin. Kohteina ovat olleet esimerkiksi Ozar Hatorah -koulu Toulousessa vuonna 2012, juutalainen museo Brysselissä vuonna 2014, Hyper Cacher -myymälä Pariisissa vuonna 2015 ja synagoga Hallessa vuonna 2019. Lisäksi covid-19-pandemia on osoittanut, että vanhat juutalaisvastaiset ennakkoluulot voivat tehdä paluun ja toimia sytykkeenä uusille salaliittoteorioille ja vihalle niin verkossa kuin sen ulkopuolella. Juutalaiset ovat yksi niistä väestöryhmistä, joita vastaan on hyökätty pandemian aikana eniten. Heidän on perusteettomasti väitetty luoneen viruksen ja kehittäneen rokotteita taloudellisen voiton saamiseksi. Lisäksi pandemiatoimenpiteitä on verrattu poliittisiin toimiin, jotka johtivat juutalaisten kansanmurhaan, ja näin on vähätelty holokaustin uhrien ja selviytyjien kokemuksia. Vihapuheen ja väkivallan torjumisen ohella on puututtava myös laajaan tietämättömyyteen ja välinpitämättömyyteen, jotka tarjoavat antisemitismille kasvualustan yhteiskunnassamme, jos mitään ei tehdä. Meidän kaikkien vastuullamme on valistaa ja opettaa kaikenikäisiä. Ensi käden kokemuksia ja muuta tärkeää tietoa on pian entistä vaikeampi välittää seuraaville sukupolville, sillä montaakaan holokaustin omakohtaisesti kokenutta ei ole enää jäljellä. Juutalaisuus EU:ssa 2000-luvulla

Ennen toista maailmansotaa Euroopassa asui noin 9,5 miljoonaa juutalaista. Natsit ja heidän kanssaan yhteistyötä tehneet murhasivat holokaustissa järjestelmällisesti kuusi miljoonaa juutalaista. EU:ssa on nykyään arviolta 1,5 miljoonaa juutalaista. Juutalaisuus on sittemmin saanut uutta elinvoimaa Euroopassa. Viime vuosikymmeninä juutalainen elämätapa ja kulttuuri ovat nousseet uuteen kukoistukseen monissa Euroopan maissa. Juutalainen identiteetti on saanut vahvistusta, ja se on erottamaton osa eurooppalaista yhteiskuntaa. Antisemitistisen hyökkäysten lisääntymisen myötä kuitenkin myös pelko on kasvanut juutalaisyhteisöissä, ja juutalaisten tiloja on ollut tarpeen suojella järeämmin. Viime vuosina EU:n juutalaisväestö on pienentynyt suurelta osin siksi, että juutalaisia on muuttanut EU:n ulkopuolelle. Taustalla on useita eri syitä, joista päällimmäisiä ovat turvallisuushuolet. Lisäksi moni kokee, ettei oma asuinmaa torju antisemitismiä määrätietoisesti ja että julkista keskustelua juutalaisten tavoista ja perinteistä politisoidaan. Antisemitismin torjunnan tehostaminen Antisemitismiä on viimeksi kuluneiden 20 vuoden ajan torjuttu osana Euroopan unionin työtä rasismin torjumiseksi. Antisemitismin huomattavan nousun vuoksi vastatoimia on viime vuosina tehostettu ja antisemitismin torjunta on asetettu EU:n poliittisen asialistan kärkeen. Vuonna 2015 Euroopan komissio nimitti ensikertaa antisemitismin torjunnan ja juutalaisen elämäntavan vaalimisen koordinaattorin. Euroopan parlamentti antoi kesäkuussa 2017 päätöslauselman antisemitismin torjunnasta, ja neuvosto antoi joulukuussa 2018 julkilausuman antisemitismin torjunnasta. Julkilausuman täytäntöönpanon tukemiseksi komissio perusti antisemitismin torjuntaa käsittelevän tilapäisen työryhmän, jossa on edustajia jäsenvaltioista ja juutalaisyhteisöistä. Antisemitismin torjunta sisällytettiin joulukuussa 2019 osaksi eurooppalaisen elämäntavan edistämisestä vastaavan Euroopan komission varapuheenjohtajan vastuualaa. Tämä osoittaa, että antisemitismin torjuntaa on tarkoitus käsitellä poikkialaisena prioriteettina. Neuvosto antoi joulukuussa 2020 toisen antisemitismin torjuntaa koskevan julkilausuman, jonka painopisteenä on antisemitismin torjunnan valtavirtaistaminen kaikilla politiikan aloilla. Lisäksi on hyväksytty useita strategioita, joilla edistetään tasa-arvon unioni -pakettia poikkialaisesti. Antisemitismi ja sen nousu edellyttävät EU:lta vahvempia vastatoimia. Tällä strategialla, joka on ensimmäinen laatuaan, komissio aikoo tehostaa merkittävästi antisemitismin torjuntaa ja auttaa luomaan osallistavan yhteiskunnan, joka perustuu tasa-arvoon ja kunnioitukseen. Tavoitteena on varmistaa hyvät tulevaisuudennäkymät juutalaisille Euroopassa. Tätä strategiaa varten on kuultu laajasti sidosryhmiä, joita asia koskee. Komissio kehottaa EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita, kansainvälisiä järjestöjä ja kaikkia kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja eurooppalaisia sitoutumaan tulevaisuuteen, jossa antisemitismille ei ole sijaa EU:ssa eikä muuallakaan maailmassa. Komissio aikoo käydä säännöllistä vuoropuhelua Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa vauhdittaakseen uudistettuja toimia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi. Tässä strategiassa, jossa otetaan kaikilta osin huomioon kansallinen toimivalta, esitetään komission toimenpidekehys vuosille 2021–2030. Strategialla pyritään myös tukemaan ja edistämään yhteistyötä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välillä. Mikä tärkeintä, tällä strategialla pyritään menemään pelkkiä antisemitismin vastatoimia pidemmälle. Tavoitteena on tehostaa toimia, jotta voidaan aktiivisesti ehkäistä ja torjua kaikenlaista antisemitismiä ja varmistaa, että juutalainen elämäntapa kukoistaa osallistavassa ja moninaisessa EU:ssa. Strategian kolme painopistettä ovat seuraavat: 1 – Kaikenlaisen antisemitismin ehkäiseminen ja torjunta 2 – Juutalaisen elämäntavan suojelu ja vaaliminen EU:ssa 3 – Koulutus, tutkimus ja holokaustissa menehtyneiden muiston vaaliminen Strategialla pyritään myös vakiinnuttamaan EU:n johtoasema antisemitismin maailmanlaajuisessa torjunnassa. EU:ssa toteutettavia toimia täydennetään siksi kansainvälisillä toimilla, jotka perustuvat edellä mainittuihin kolmeen painopisteeseen. Kaikenlainen viha heikentää ihmisarvoa eikä sovi yhteen sen kanssa, mitä EU edustaa. Tämä strategia on osa komission pyrkimyksiä torjua kaikkia vihan, syrjinnän ja rasismin muotoja. Strategialla täydennetään EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmaa 2020–2025, koska myös rasismiin voi liittyä syrjintää ja vihaa, joka perustuu esimerkiksi uskontoon tai vakaumukseen. Tarvitaan poikkialaista lähestymistapaa, jotta voidaan tasoittaa tietä antisemitismistä vapaaseen EU:hun, vaalia juutalaista elämäntapaa sen kaikissa muodoissa ja saada aikaan konkreettisia parannuksia juutalaisten ja heidän tulevaisuutensa hyväksi Euroopassa. Tässä strategiassa tarkastellaan tietyiltä osin myös sitä, mikä on yhteistä juutalaisille ja muille etnisille tai uskonnollisille vähemmistöille, jotka ovat kokeneet syrjintää. I.KAIKENLAISEN ANTISEMITISMIN EHKÄISEMINEN JA TORJUNTA ”Muistakaamme, että suurinta kärsimystä uhrille ei aiheuta sortajan raakuus vaan sivustakatsojan vaikeneminen.” ― Elie Wiesel Nykypäivän antisemitismi voi itää ääriryhmissä, jotka kannattavat oikeistolaista, vasemmistolaista tai islamistista ääriajattelua, ja verhoutua antisionismin taakse, eikä siltä säästy myöskään yhteiskunnan ydin. Juutalaisvastainen puhe tai toimintatapa voi olla avointa tai peiteltyä, tietoista tai tiedostamatonta. Antisemitismi voi näkyä laittomina tekoina, jotka ovat rangaistavia EU:n ja kansainvälisen oikeuden nojalla. Israelin valtioon liittyvä antisemitismi on tätä nykyä kaikkein yleisin Euroopan juutalaisten kohtaama antisemitismin muoto verkossa. Pitkään jatkuvat juutalaisvastaiset salaliittoteoriat ja disinformaatio ovat vahingollisia, vaikka ne eivät olisikaan laitonta toimintaa. Ne ylläpitävät ennakkoluuloja ja stereotypioita ja voivat johtaa syrjintään, marginalisoitumiseen, radikalisoitumiseen ja viharikoksiin. Komissio on vuodesta 2017 lähtien käyttänyt IHRAn laatimaa, oikeudellisesti ei-sitovaa antisemitismin määritelmää käytännön ohjausvälineenä ja perustana työssään antisemitismin torjumiseksi. IHRAn määritelmä on viitekäytäntö oikeuksiin perustuvan ja uhrikeskeisen lähestymistavan edistämiselle. Komissio julkaisi tammikuussa 2021 yhteistyössä IHRAn kanssa asiakirjan Handbook for the practical use of the IHRA working definition of antisemitism, jossa esitellään kansainvälisten organisaatioiden, kansallisten hallintojen, kansalaisyhteiskunnan ja juutalaisyhteisöjen hyviä käytäntöjä asianomaisen määritelmän käytöstä eri puolilla Eurooppaa.

1.1.Antisemitismin torjunta kaikilla politiikan aloilla ja EU:n varojen mobilisointi Antisemitismin torjunta on monimutkainen haaste. Antisemitismin monet ilmentymät ja esiintyvyys kaikessa yhteiskunnallisessa ja poliittisessa elämässä edellyttävät kattavia vastatoimia. Näitä ovat muun muassa vankan sääntelykehyksen asianmukainen täytäntöönpano, turvallisuusnäkökohtien huomioon ottaminen sekä koulutus- ja osallistamistoimien toteuttaminen. Komissio aikoo sen vuoksi ottaa antisemitismin torjunnan järjestelmällisesti huomioon laatiessaan toimintalinjoja, lainsäädäntöä ja rahoitusohjelmia. Komissio kehottaa myös muita EU:n toimielimiä tekemään yhteistyötä tätä edistävien valtavirtaistamisvälineiden ja ‑käytäntöjen vahvistamiseksi. Lisäksi jäsenvaltiot ovat jo sitoutuneet ehkäisemään ja torjumaan kaikenlaista antisemitismiä asiaa koskevien uusien kansallisten strategioidensa avulla tai sellaisten toimenpiteiden avulla, jotka sisältyvät jo olemassa oleviin rasismin, muukalaisvihan, radikalisoitumisen ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumista koskeviin kansallisiin strategioihin ja/tai toimintasuunnitelmiin. Jotta näillä strategioilla olisi vaikuttavuutta, niihin on sisällyttävä kohdennettuja toimia ja niitä on tuettava asianmukaisella rahoituksella. Myös IHRAn määritelmän hyväksyminen ja erityislähettiläiden tai ‑koordinaattoreiden nimittäminen kaikissa jäsenvaltioissa on välttämätöntä, jotta vaikuttavuus kansallisella tasolla voidaan taata. Strategian menestyksen kannalta on keskeistä, että sen toteuttamiseen osallistuu laajemmin kansalaisjärjestöjä ja juutalaisyhteisöjä. Komissio aikoo aktiivisesti vahvistaa tällaista yhteistyötä ja tarjota rahoitustukea aloitteisiin, joita toteutetaan strategian kattamilla aloilla. Kohdennettuja toimia on tarkoitus toteuttaa useiden erilaisten EU:n rahoitusohjelmien avulla. Yksi näistä on kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, joka 1,55 miljardin euron budjetillaan on suurin perusoikeuksien edistämiseen koskaan käytetty EU:n rahoitusohjelma. Toimia tuetaan myös muun muassa seuraavista EU:n ohjelmista: oikeusalan ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, Luova Eurooppa ‑ohjelma, Erasmus+-ohjelma, sisäisen turvallisuuden rahasto, koheesiopolitiikan rahastot, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI) sekä liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA). Lisäksi komissio voi teknisen tuen välineen avulla rahoittaa rakenneuudistuksia jäsenvaltioissa, myös useita maita kattavalta pohjalta, jotta voidaan lujittaa yhteistyötä ja hyödyntää parhaita käytäntöjä syrjinnän ja antisemitismin torjumiseksi. Jäsenvaltioiden kaikkien toimien, joihin käytetään EU:n rahoitusta, on oltava kaikilta osin syrjimättömyyden periaatteen mukaisia. Erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa, jossa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu esimerkiksi rodulliseen tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, on noudatettava kaikilta osin ohjelmien valmistelu-, toteutus-, seuranta-, raportointi- ja arviointivaiheessa. Rahoitus voidaan keskeyttää tapauksissa, joissa rikotaan EU:n syrjinnänvastaisia sääntöjä, esimerkiksi jos juutalaisia syrjitään heidän uskontonsa tai etnisyytensä perusteella. Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat näiden sääntöjen noudattamista kaikkien EU:n rahoittamien ohjelmien osalta. Strategian täytäntöönpanon tukemiseksi ja jäsenvaltioiden toimien koordinoimisen helpottamiseksi komissio aikoo tehdä tilapäisestä antisemitismin torjuntaa käsittelevästä työryhmästä pysyvän rakenteen, joka tuo yhteen jäsenvaltioiden, juutalaisyhteisöjen ja muiden sidosryhmien edustajia. EU ja jäsenvaltiot saavat tukea myös Euroopan unionin perusoikeusvirastolta (FRA) todistusaineiston, avun ja asiantuntemuksen muodossa tämän strategian ja kansallisten antisemitismin torjuntaa koskevien strategioiden tai toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon seurannassa. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·järjestää vuotuisen antisemitismin torjuntaa käsittelevän kansalaisyhteiskuntafoorumin, joka tuo yhteen komission, juutalaisyhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien edustajia. Tavoitteena on luoda yhteyksiä ja maksimoida yhteisten toimien ja EU:n rahoituksen vaikutukset; ·tukea jäsenvaltioita antisemitismin tai syrjinnän torjuntaa koskevien kansallisten strategioiden laatimisessa ja täytäntöönpanossa teknisen tuen välineen kautta ja arvioida strategioita vuoden 2023 loppuun mennessä. Jäsenvaltioita kannustetaan ·laatimaan kansalliset antisemitismin torjuntaa koskevat strategiansa vuoden 2022 loppuun mennessä tai sisällyttämään asiaa koskevia toimenpiteitä jo olemassa oleviin rasisminvastaisiin kansallisiin toimintasuunnitelmiinsa ja varmistamaan riittävä rahoitus strategioiden täytäntöön panemiseksi; ·hyväksymään ja ottamaan käyttöön IHRAn määritelmä antisemitismistä ja rohkaisemaan paikallisviranomaisia, alueita, kaupunkeja, instituutioita ja organisaatioita tekemään samoin; ·nimeämään erityislähettiläitä/-koordinaattoreita, joiden tehtävänä on torjua antisemitismiä ja vaalia juutalaista elämäntapaa. 1.2.Antisemitistisen vihapuheen ja antisemitististen viharikosten torjuminen Antisemitistisiin ennakkoasenteisiin perustuvat rikokset kohdistuvat pääasiassa juutalaisiin. Sanalliset ja fyysiset antisemitismin ilmenemismuodot voivat kuitenkin suuntautua myös muihin kuin juutalaisiin. Enemmistö (71 %) niistä juutalaisista, jotka toisinaan käyttävät tai pitävät esillä esineitä, joista heidät voi tunnistaa juutalaisiksi, välttää tekemästä niin ainakin silloin tällöin. Nuorista eurooppalaisista juutalaisista 44 % on kokenut antisemitististä häirintää. Puitepäätös rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tarjoaa vahvan sääntelykehyksen antisemitististen viharikosten ja vihapuheen torjumiseksi. Sillä voidaan puuttua myös sellaiseen holokaustin julkiseen puolusteluun, kieltämiseen tai törkeään vähättelyyn, joka on omiaan yllyttämään väkivaltaan tai vihaan. Puitepäätöksen täysimääräinen ja asianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on yksi komission ensisijaisista tavoitteista. Lainvalvontaviranomaisilla ja oikeuslaitoksilla on ratkaisevan tärkeä rooli vihapuhetta ja viharikoksia koskevan lainsäädännön (myös puitepäätöksen) tehokkaassa täytäntöönpanossa ja uhrien oikeuksien turvaamisessa. Sääntelykehyksen vahvistamiseksi edelleen komissio aikoo käynnistää vuonna 2021 aloitteen, jolla nk. EU:n rikosluetteloon sisällytetään viharikokset ja vihapuhe. Komissio tukee jäsenvaltioiden toimia rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän kautta ja tekee yhteistyötä EU:n lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL), Euroopan unionin perusoikeusviraston, Euroopan juridisen koulutusverkoston (EJTN), jäsenvaltioiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa. Tavoitteena on kehittää koulutusta ja valmiuksia lainvalvonnan ja oikeuslaitosten alalla, parantaa viharikosten kirjaamista ja tietojenkeruuta, kannustaa uhreja tekemään ilmoituksia viharikoksista ja lujittaa yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten ja juutalaisyhteisöjen välillä. Uhrien oikeuksia koskevalla EU:n strategialla (2020–2025) pyritään varmistamaan, että antisemitististen viharikosten ja muiden vastaavien rikosten uhrit voivat kaikilta osin luottaa siihen, että heidän oikeutensa toteutuvat ja että heitä suojellaan toissijaiselta uhriksi joutumiselta. Antisemitististen välikohtausten uhreille tarkoitetut tukirakenteet ovat Euroopassa usein riittämättömiä. Jäsenvaltioita kannustetaan perustamaan yhdennettyjä ja kohdennettuja erityistukipalveluita, jotka on tarkoitettu kaikkein haavoittuvimmille uhreille, kuten antisemitististen viharikosten uhreille. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että poliisit ja muut, jotka ovat tekemisissä antisemitististen viharikosten uhrien kanssa, saavat erityistä syrjimättömyyskoulutusta. Komissio aikoo jatkossakin seurata uhrien oikeuksia koskevan direktiivin täytäntöönpanoa. Kyseisellä direktiivillä varmistetaan, että kaikilla rikoksen uhreilla on käytettävissään tarvitsemansa oikeudet, myös mahdollisuus saada erityistukipalveluja ja suojelutoimenpiteitä heidän yksilöllisiä tarpeitaan ja haavoittuvuuttaan vastaavasti. Komissio tukee eurooppalaisella oikeusalan koulutusstrategiallaan (2021–2024) oikeusalan ammattilaisten koulutusta sen varmistamiseksi, että EU:n oikeutta sovelletaan asianmukaisesti ja että alan ammattilaisilla on asianmukaiset taidot. Komissio aikoo myös tukea antisemitismiä käsittelevän koulutuksen ja koulutusmateriaalin kehittämistä ja asettaa asianomaisen koulutuksen ja materiaalin yleisesti saataville Euroopan oikeusportaalissa olevalle Euroopan koulutusfoorumille. Lasten oikeuksia koskevalla EU:n strategialla komissio pyrkii sisällyttämään lasten oikeudet osaksi kaikkia EU:n politiikkoja, jotta lapsia voidaan suojella paremmin esimerkiksi uskontoon tai vakaumukseen perustuvalta syrjinnältä. On ratkaisevan tärkeää, että antisemitistisistä välikohtauksista on saatavilla luotettavaa ja vertailukelpoista dataa. Tällaisten tietojen avulla voidaan arvioida juutalaisvastaisuuden leviämistä Euroopassa ja pysäyttää se tehokkaasti. Eri tiedot eivät kuitenkaan ole välttämättä keskenään vertailukelpoisia, sillä jäsenvaltiot kirjaavat tällaisia välikohtauksia usein eri menetelmillä. Euroopan unionin perusoikeusvirasto aikoo auttaa jäsenvaltioita parantamaan ja yhdenmukaistamaan menetelmiään tapausten kirjaamiseksi ja tietojen keräämiseksi viharikoksista, muun muassa antisemitismistä. Tämä työ tehdään rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän puitteissa. Haasteena on kuitenkin korkea ilmoituskynnys: kyselyyn osallistuneista juutalaisista 79 prosenttia ei tehnyt ilmoitusta kaikkein vakavimmasta kohtaamastaan antisemitismin muodosta millekään organisaatiolle. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä ilmoituksen tekeminen helpommaksi antisemitistisen viharikoksen ja vihapuheen uhreille ja tarjottava heille tätä varten useita erilaisia ilmoituskanavia. Näin voidaan madaltaa ilmoituskynnystä ja parantaa tällaisten välikohtausten kirjaamista. Keskeiset toimet

Komissio aikoo ·tukea CERV-ohjelman kautta organisaatioita ja hankkeita, joiden tavoitteena on torjua ja kirjata tapauksia, joissa on kyse antisemitistisestä vihapuheesta ja viharikoksesta; ·auttaa jäsenvaltioita varmistamaan muun muassa EU:n rahoituksen kautta, että antisemitistisen viharikoksen uhrien saatavilla ja käytettävissä on yhdennettyjä ja kohdennettuja tukipalveluita; ·lisätä muun muassa Euroopan juridisen koulutusverkoston (EJTN) ja EU:n lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) kautta tukea oikeus- ja lainvalvonta-alan ammattilaisille tarkoitettuihin koulutusohjelmiin ja valmiuksien kehittämiseen antisemitismin torjumiseksi. Jäsenvaltioita kannustetaan ·saattamaan voimaan ja panemaan täytäntöön pikaisesti rasismin ja muukalaisvihan torjumista koskeva puitepäätös sekä nostamaan syyte antisemitistisestä vihapuheesta ja viharikoksesta EU:n ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti; ·koordinoimaan toimiaan tiiviisti EJTN:n ja CEPOL:n kanssa ja tekemään läheistä yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa koulutuksen alalla antisemitismin torjumiseksi. 1.3.Antisemitismin torjuminen verkossa Antisemitismiä esiintyy laajasti internetissä. Seurauksina voivat olla radikalisoituminen ja fyysiset hyökkäykset. Väkivaltaa ja vihaa lietsova antisemitistinen puhe – esiintyipä sitä verkossa tai muualla – on kriminalisoitu rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa koskevassa puitepäätöksessä. Antisemitistiset stereotyypit, salaliittoteoriat ja disinformaatio ovat vahingollisia, vaikka ne eivät välttämättä ole laitonta toimintaa. Antisemitismi on lisääntynyt jyrkästi verkossa covid-19-pandemian alusta alkaen. Jotta tähän ongelmaan voitaisiin puuttua tehokkaasti, tarvitaan lisätietoja siitä, miten antisemitistinen sisältö leviää verkossa ja millaisia ovat tällaista sisältöä jakavien henkilöiden taustat ja vaikuttimet. Lisäksi on otettava käyttöön uusia ja innovatiivisia menetelmiä syrjinnän ja antisemitistisen kybervihan torjumiseksi. Natseihin liittyviä symboleita, keräilyesineitä ja natsikirjallisuutta sekä niiden nykymuunnelmia on verkossa helposti saatavilla. Tällaisten tuotteiden esillepano ja myynti saattavat olla vihapuhetta sellaisen kansallisen lainsäädännön nojalla, jolla puitepäätös on pantu täytäntöön, jos niillä lietsotaan julkisesti vihaa ja väkivaltaa. Joka tapauksessa niiden saatavuus verkossa saattaa ylläpitää natsi-ideologiaa ja toimia yllykkeenä antisemitistisille alakulttuureille. On tarpeen vahvistaa vuoropuhelua elinkeinoelämän ja tietotekniikkayritysten kanssa, jotta voidaan varmistaa, että ne tekevät yhteistyötä tällaisten tuotteiden esillepanon ja/tai myynnin estämiseksi. Vuoropuhelun perustana käytetään kokemusta, jota on saatu käytännesäännöistä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi. Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että videonjakoalustan tarjoajat toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet suojellakseen yleisöä sellaiselta audiovisuaaliselta sisällöltä ja kaupalliselta viestinnältä, joka sisältää yllyttämistä väkivaltaan tai vihaan. Tämä koskee myös antisemitististä sisältöä. Ehdotuksessa digipalvelusäädökseksi esitetään, että verkkoalustojen on noudatettava selkeitä, yhdenmukaistettuja huolellisuusvelvoitteita, mukaan lukien laitonta sisältöä ja laittomia tuotteita koskevat ilmoitus- ja toimintamenettelyt. Näin käyttäjillä olisi paremmat mahdollisuudet tehdä ilmoituksia vihapuheesta helposti ja tehokkaasti. Lisäksi ehdotuksessa esitetään, että erittäin suurten verkkoalustojen osalta on korjattava puutteet, jotka mahdollistavat laittoman ja haitallisen toiminnan verkossa erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä kohtaan. Komissio ja tietotekniikkayritykset noudattavat käytännesääntöjä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi vapaaehtoiselta pohjalta estääkseen laittoman – myös antisemitistisen – vihapuheen leviämistä. Europol koordinoi Euroopan laajuisia toimintapäiviä, jotta EU:n jäsenvaltioiden olisi helpompi toteuttaa yhdennettyjä toimia vihaa ja terroristista sisältöä verkossa levittäviä ryhmiä ja yksilöitä vastaan. Toimintapäivien kohteena ovat verkossa esiintyvä rasistinen ja muukalaisvihamielinen vihapuhe sekä terroristinen ja väkivaltainen äärisisältö, muun muassa antisemitistinen sisältö. Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) aikovat disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman ja eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman puitteissa kiinnittää edelleen erityistä huomiota toimiin, joilla analysoidaan ja torjutaan disinformaatiokampanjoita, vihapuhetta, yllyttämistä väkivaltaan ja äärimielisyysretoriikkaa. Tätä työtä tehdään muun muassa EUH:n East StratCom ‑työryhmässä. Lisäksi disinformaatiota koskevia käytännesääntöjä vahvistetaan parhaillaan vahvistetaan, mikä osaltaan auttaa torjumaan antisemitismiä verkossa. Kansalaisjärjestöt tekevät tiivistä yhteistyötä komission ja verkkoalustojen kanssa, jotta molempia käytännesääntöjä sovellettaisiin asianmukaisesti. Uudet teknologiat tuovat mukanaan uusia mahdollisuuksia parantaa ihmisten elämää, mutta ne voivat myös lisätä syrjintää ja haitallista verkkosisältöä, myös antisemitististä sisältöä. Tekoälysäädöksellä pyritään estämään suuririskisiä tekoälyjärjestelmiä levittämästä syrjintää ja ennakkoasenteita, myös antisemitististä vihaa. Tekoälyalgoritmien avulla voidaan myös vahvistaa myönteisiä viestejä ja vastanarratiiveja, joiden avulla asiantuntijat voivat yhdessä torjua antisemitismiä, salaliittoteorioita ja holokaustin kieltämistä tai vääristelyä verkossa. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·lujittaa verkossa esiintyvän antisemitismin torjuntaa tukemalla luotettavien ilmoittajien ja juutalaisorganisaatioiden Euroopan laajuisen verkoston perustamista käytännesääntöjen mukaisesti; se aikoo myös tukea eurooppalaista digitaalisen median seurantafoorumia ja sen kansallisia keskuksia, jotta voidaan lisätä niiden faktantarkistajakapasiteettia disinformaation paljastamiseksi; lisäksi komissio aikoo tehdä yhteistyötä riippumattomien organisaatioiden kanssa vastanarratiivien kehittämiseksi, myös muilla kuin EU:n kielillä; ·järjestää Hackathon-tapahtuman, jotta asiantuntijoiden on helpompi vaihtaa näkemyksiä ja kehittää uusia innovatiivisia tapoja antisemitismin torjumiseksi verkossa ja muussa digitaalisessa ympäristössä; ·tehdä yhteistyötä elinkeinoelämän ja tietotekniikkayritysten kanssa, jotta voidaan estää natsisymbolien, -keräilyesineiden ja -kirjallisuuden esillepano ja myynti verkossa; ·toteuttaa kattavan data-analyysin, jotta voidaan ymmärtää paremmin antisemitismin leviämistä verkossa; ·ottaa huomioon antisemitistisen vihapuheen tulevassa päivitetyssä strategiassa internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta. Jäsenvaltioita kannustetaan ·tukemaan muun muassa taloudellisesti kansalaisjärjestöjä, jotka torjuvat antisemitististä vihapuhetta, disinformaatiota ja salaliittoteorioita verkossa asiaankuuluvilla kielillä; ·vahvistamaan kansallisten lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten kapasiteettia nostaa syyte verkossa esiintyvästä vihapuheesta. 1.4.Juutalaisuuteen perustuvan syrjinnän torjunta Juutalaiset ovat vaarassa kohdata syrjintää erityisesti silloin, kun heidät voidaan tunnistaa juutalaisiksi eli kun he käyttävät kipaa tai Daavidin tähti -kaulakorua tai kertovat avoimesti juutalaisesta identiteetistään. Juutalaiset saattavat kohdata syrjintää työnhaussa tai työelämässä ja muilla aloilla, joita ovat esimerkiksi koulutus, terveydenhuolto ja asuminen. EU:n oikeuden mukaan syrjintä, joka perustuu rodulliseen tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, mukaan lukien antisemitismi, on kielletty. Erityisesti rotujen välistä yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi suojelee juutalaisia rotuun tai etniseen alkuperään perustuvalta syrjinnältä (myös häirinnältä) tietyillä elämänalueilla. Yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi puolestaan suojelee juutalaisia uskontoon tai vakaumukseen perustuvalta syrjinnältä tai häirinnältä työelämässä. Kansalliset tasa-arvoelimet edistävät, analysoivat, seuraavat ja tukevat yhtäläistä kohtelua. Komissio aikoo vuoteen 2022 mennessä ehdottaa uutta lainsäädäntöä niiden roolin vahvistamiseksi. Moninaisuussitoumukset kannustavat organisaatioita kehittämään ja panemaan täytäntöön moninaisuutta ja osallisuutta edistäviä toimintalinjoja työpaikoilla. EU:n monimuotoisuusverkoston tehtävänä on mahdollistaa kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto ja jakaminen sitoumusten allekirjoittajien välillä. Tarkoituksena on myös puuttua järjestelmällisesti niihin erityisiin haasteisiin, joita liittyy antisemitismin tunnistamiseen ja torjuntaan työpaikoilla. Juutalaisista ei juurikaan ole saatavilla yhdenvertaisuusdataa. Tämä johtuu ensinnäkin siitä, että rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen perustuvien tietojen kerääminen on arkaluonteista, ja toisekseen siitä, että Euroopan juutalaiset ovat suhteellisen pieni väestöryhmä, minkä vuoksi laajemmat selvitykset eivät tuota tulokseksi kovinkaan paljon aggregoitua tietoa. Syrjimättömyyttä, yhdenvertaisuutta ja moninaisuutta käsittelevä EU:n korkean tason ryhmä auttaa yhdenvertaisuustietoja käsittelevän alaryhmänsä kautta jäsenvaltioita keräämään dataa yhdenvertaisuustilanteen analysoimiseksi, kunnioittaen kaikkia perusoikeuksia. Lisäksi komissio aikoo toteuttaa toimia rotuun ja etniseen alkuperään perustuvien stereotypioiden torjumiseksi yhdessä median, kansalaisyhteiskunnan ja rotunsa tai etnisen alkuperänsä vuoksi vähemmistöön kuuluvien edustajien kanssa. Se aikoo myös varmistaa, että yhdenvertaisuusdataa kerätään johdonmukaisella tavalla, erityisesti kun on kyse rodun ja etnisen alkuperän mukaan eriytetyistä tiedoista. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·ehdottaa sitovia normeja kansallisille tasa-arvoelimille vuoteen 2022 mennessä ja tehdä yhteistyötä Equinetin ja tasa-arvoelinten kanssa lisätäkseen niiden tietämystä antisemitismistä; ·auttaa jäsenvaltioita suunnittelemaan ja toteuttamaan uudistuksia, joilla pyritään torjumaan kouluissa syrjintää yleensä ja antisemitismiä erityisesti, teknisen tuen välineen avulla, myös useita maita kattavalta pohjalta, jotta voidaan lujittaa yhteistyötä ja hyödyntää parhaita käytäntöjä; ·nivoa tiedot antisemitismistä ja juutalaisista EU:ssa osaksi rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen mukaan eriytetyn yhdenvertaisuusdatan keruuta ja käyttöä. Jäsenvaltioita kannustetaan ·huolehtimaan siitä, että kansallisilla tasa-arvoelimillä on riittävät valmiudet varmistaa, että juutalaisuuteen perustuviin syrjintätapauksiin puututaan asianmukaisella tavalla ja että niistä tehdään ilmoitus; ·puuttumaan juutalaisuuteen perustuvaan syrjintään kaikilla aloilla, mukaan lukien koulutus, työelämä, terveydenhuolto ja asuminen, koulutus- ja tiedotustoimilla ja muilla kohdennetuilla toimilla. 1.5.Euroopan komissio esimerkkinä Komissio aikoo jatkossakin pyrkiä henkilöstöhallintostrategiansa puitteissa luomaan osallistavan ja moninaisen työympäristön, jossa antisemitismille ei ole sijaa. Se toteuttaa tätä varten yhdenvertaisuus- ja tasa-arvotoimenpiteitä, joilla torjutaan häirintää, syrjintää ja kaikenlaista rasismia. Erityisesti se aikoo lisätä henkilöstönsä tietoisuutta antisemitismistä ja sen torjuntatavoista sekä parantaa juutalaisen elämäntavan ja kulttuurin ymmärtämystä samalla, kun se yleisesti korostaa keskeisiä eurooppalaisia arvoja, kuten vähemmistöryhmien kunnioittamista. Koulutuksella puututaan myös tiedostamattomiin ennakkoasenteisiin, jotka perustuvat erilaisiin käsityksiin uskonnosta tai vakaumuksesta. Lisäksi komissio aikoo järjestää myös jatkossa omalle henkilöstölleen tarkoitettuja tapahtumia ja tiedotuskampanjoita, joiden aiheena on holokausti, sekä isännöidä vuotuista Euro–Chanukah-tapahtumaa henkilöstönsä moninaisuuden tunnustamiseksi. Komissio kehottaa myös muita EU:n toimielimiä toteuttamaan toimia moninaisuuden ja osallisuuden edistämiseksi henkilöstönsä keskuudessa. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·jatkossakin noudattaa henkilöstönsä osalta nollatoleranssia antisemitististen välikohtausten suhteen pitäen viitekäytäntönä IHRAn määritelmää; ·tarjota koulutusta tietylle osalle henkilöstöään, kuten henkilöstöhallinnon ammattilaisille, jotta voidaan tunnistaa IHRAn määritelmän mukainen antisemitismi, ja tarvittaessa järjestää vierailuja, esimerkiksi Israeliin; ·kannustaa joustaviin työaikajärjestelyihin, jotta kaikilla sen henkilöstön jäsenillä on mahdollisuus viettää uskonnollisia juhlapyhiään; ·kehottaa Eurooppa-kouluja varmistamaan, että kaikki oppilaat saavat tietoa juutalaisuudesta Euroopassa, holokaustista ja antisemitismistä, ja viettämään vuotuista kansainvälistä holokaustissa menehtyneiden muistopäivää, mahdollisesti myös järjestämään vierailuja muistopaikoille.

II.JUUTALAISEN ELÄMÄNTAVAN SUOJELU JA VAALIMINEN EU:SSA ”Pitkän elämäni aikana olen valitettavasti nähnyt omin silmin, että on asioita, joista ei ole päästy eroon ajan mittaan – ne ovat vain kyteneet pinnan alla.” ― Liliana Segre (Shoahista selviytynyt) Jotta juutalaiset voisivat osallistua kaikkeen toimintaan Euroopassa, on olennaisen tärkeää, että he tuntevat olevansa turvassa. Juuri turvallisuus on kuitenkin suurin huolenaihe juutalaisyhteisöissä. Juutalaisista 38 prosenttia tuntee olonsa turvattomaksi EU:ssa ja on siksi harkinnut muuttavansa EU:n ulkopuolelle. Kolmannes (34 %) juutalaisista välttää juutalaisia tapahtumia ja paikkoja vähintäänkin toisinaan, koska ei tunne olevansa turvassa paikan päällä tai matkalla sinne. Lukuisat kohtalokkaat terroristihyökkäykset eri puolella Eurooppaa ovat osoittaneet, että juutalaisten tilat eivät aina ole olleet riittävällä tavalla suojattuja. Kaikkien kansalaisten suojeleminen on kansallisten viranomaisten tehtävä, mutta useimpien juutalaisyhteisöjen ja kansalaisjärjestöjen on ollut pakko tehdä huomattavia taloudellisia investointeja omaan turvallisuuteensa. 2.1.Juutalaisiin kohdistuvien väkivaltaisten ääriliikkeiden ja terrorismin torjunta EU:n turvallisuusunionistrategian (2020–2025) tavoitteena on varmistaa kaikkien turvallisuus EU:ssa sen arvojen ja periaatteiden mukaisesti. Vuonna 2020 laaditulla EU:n terrorisminvastaisella ohjelmalla vahvistetaan terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjuntaa ja parannetaan EU:n kykyä selviytyä terrorismin uhkista. Komissio esitti vuonna 2017 toimintasuunnitelman julkisten tilojen, kuten hartaudenharjoituspaikkojen, suojelun parantamiseksi. Se on myös kehittänyt monipuolista ohjemateriaalia, välineitä ja koulutusta jäsenvaltioiden ja uskonnollisten yhteisöjen työn tueksi. Uskonnonharjoittamiseen käyttävien paikkojen suojelu edellyttää erityisiä suojelutoimenpiteitä, niin kuin julkisten tilojen suojelusta kesäkuussa 2021 annetuissa neuvoston päätelmissä korostetaan. Yhteistyötä viranomaisten ja uskonnollisten johtajien ja seurakuntien, myös juutalaisten, välillä on edelleen vahvistettava, jotta voidaan parantaa turvallisuustietoisuutta ja lisätä yhteisöjen sitoutumista ja selviytymiskykyä luottamusta lisäävillä toimilla. Näin tuetaan hyviä käytäntöjä ja koulutusta sellaisten uskonnonharjoittamispaikkojen suojelemiseksi, joihin terrori-iskut ovat yhä useammin kohdistuneet. Lisäksi komissio järjestää korkean tason konferenssin juutalaisyhteisöjen suojelusta EU:ssa. Komissio tukee edelleen jäsenvaltioita ja juutalaisyhteisöjä uskonnonharjoittamispaikkojen suojelun parantamisessa julkisten tilojen suojelua koskevan tukensa yhteydessä. Seuraava ehdotuspyyntö julkaistaan vuonna 2022, ja tuen kokonaismäärä nousee 24 miljoonaan euroon. Komissio tutkii yhdessä Euroopan unionin tiedusteluanalyysikeskuksen kanssa mahdollisuutta tehdä säännöllisiä EU:n arviointeja nimenomaan juutalaisiin ja heidän yhteisöihinsä ja uskonnonharjoittamispaikkoihinsa kohdistuvista uhkista, jotta voidaan paremmin ymmärtää ja ehkäistä tällaisia turvallisuusriskejä, suojautua niiltä ja vastata niihin. Väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi on olennaisen tärkeää vahvistaa demokratiaa yhteiskunnassa ja lisätä yhteiskunnan kykyä vastustaa ääri-ideologioita. Juutalaisvihaa esiintyy kaikissa ääri-ideologioissa jihadismista väkivaltaisiin äärioikeistolaisiin ääriliikkeisiin. Radikalisoituminen, värväys ja terrori-iskujen valmistelu tapahtuvat usein verkossa. Niitä torjutaan asetuksella verkossa tapahtuvaan terroristisen sisällön levittämiseen puuttumisesta. Asetus vaatii verkkoalustoja toimimaan aktiivisemmin tällaisen sisällön havaitsemiseksi ja poistamiseksi enintään tunnin kuluessa. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·myöntää EU:n rahoitusta hankkeisiin, joilla suojellaan julkisia tiloja ja uskonnonharjoittamispaikkoja, sekä kartoittaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa nykyisiä kansallisia turvallisuus- ja suojelutoimia; ·jatkaa tutkimus- ja innovointitoiminnan rahoittamista lähinnä Euroopan horisontti ‑puiteohjelmasta tavoitteenaan ymmärtää nykyisiä radikalisoitumissuuntauksia sekä kehittää keinoja ja toimintamalleja, joilla näitä suuntauksia voidaan ehkäistä ja niihin voidaan puuttua tehokkaasti; ·lisätä operatiivista tukea jäsenvaltioille ja juutalaisyhteisöille tarjoamalla koulutusta turvatoimista; tämä kattaa EU:n suojaavien turvatoimien neuvonantajien vierailut jäsenvaltioihin, jotta voidaan perustaa uskonnonharjoittamispaikkojen suojelua käsittelevä kouluttajien verkosto; ·yksilöidä radikalisoitumisen torjuntaverkoston avulla antisemitismin erityisen merkityksen ja seuraukset väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan työnsä yhteydessä; ·tehdä tiivistä yhteistyötä Europolin kanssa ja tämän internetsisältöä koskevia ilmoituksia tekevän EU:n yksikön kanssa juutalaisvastaisen terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi verkossa toteuttamalla toimia terroristista sisältöä verkossa levittäviä ryhmiä ja yksilöitä vastaan ja sen varmistamiseksi, että terroristista verkkosisältöä koskeva asetus pannaan nopeasti täytäntöön; ·tukea terrori-iskujen uhrien muiston kunnioittamista, myös digitaalisen uhrien muistoseinän kautta. Jäsenvaltioita kannustetaan ·toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet juutalaisten tilojen turvallisuuden varmistamiseksi ja antamaan siihen riittävästi taloudellista tai muuta tukea, myös tukea EU:n sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyön kansallisista vuosiohjelmista; ·sisällyttämään uskonnonharjoittamispaikkojen suojaamiseen tarkoitetut EU:n välineet ja ohjeet osaksi kansallisia antisemitismin torjuntaa koskevia strategioitaan ja panemaan ne täytäntöön; ·hyödyntämään Europolin tukea terrorismin vastaisissa toimissa niin verkossa kuin sen ulkopuolellakin sekä asiaan liittyvässä tutkinnassa, mukaan lukien rasismiin, muukalaisvihaan ja antisemitismiin liittyvä tutkinta. 2.2.Juutalaisen elämäntavan vaaliminen ja uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistäminen Juutalaisuus on osa moninaista EU:ta. Juutalaisia on monenlaisia. He voivat olla maallistuneita tai ateisteja tai liberaali-, reformi-, ortodoksi- tai ultraortodoksijuutalaisia. He voivat olla aškenasi- tai sefardijuutalaisia. Heidän juurensa voivat olla entisessä Neuvostoliitossa, Lähi-idässä, Keski-Aasiassa, Afrikassa jne. Monet juutalaiset kuuluvat sekaperheisiin, mikä lisää heidän alkuperänsä ja vakaumustensa moninaisuutta. Huolimatta siitä, että Euroopassa on ollut juutalaisia kautta aikojen, ihmisillä on hyvin vähän tietoa juutalaisesta elämäntavasta ja juutalaisuudesta. Vain 3 prosenttia eurooppalaisista tuntee olevansa hyvin perillä juutalaisten historiasta, tavoista ja uskonnonharjoituksesta, ja 68 prosenttia ilmoittaa, ettei ole niistä perillä. Ennakkoluulojen purkaminen ja sen täysimääräinen tunnustaminen, että juutalaisuus on osa eurooppalaista yhteiskuntaa, edellyttävät, että lisätään tietoisuutta ja tietämystä juutalaisten historiasta ja kulttuurista. Juutalaiset ilmaisevat juutalaisuuttaan omilla kulttuurisilla, perinteisillä ja uskonnollisilla käytännöillään, joiden avulla he siirtävät historiaansa ja opetuksiaan seuraaville sukupolville. Esimerkkinä voidaan mainita juutalainen juhlapyhä Tu bishvat (puiden uusi vuosi), jota vietetään keväällä luonnon suojelemiseksi ja jolloin istutetaan puita. Shechita eli eläinten kosher-teurastus on toinen esimerkki. Euroopan unionin tuomioistuin totesi rituaaliteurastuksesta joulukuussa 2020 antamassaan tuomiossa, että jäsenvaltiot voivat antaa erilaisia kansalliseen kontekstiin perustuvia sääntöjä, kunhan varmistetaan perusoikeuskirjan 10 artiklan 1 kohdan noudattaminen ja oikeudenmukainen tasapaino uskonnonvapauden kunnioittamisen ja eläinten hyvinvoinnin suojelun välillä.

Juutalainen elämäntapa voi kukoistaa vain osallistavassa yhteiskunnassa, joka perustuu vahvoihin ja luottamuksellisiin suhteisiin muihin yhteisöihin, myös uusiin tulokkaisiin, erityisesti paikallistasolla. Kulttuurilla voi olla tärkeä rooli osallistavan yhteiskunnan kehittämisessä. Kulttuuriala voi muun muassa musiikin, elokuvan ja esittävän taiteen välityksellä edistää vahvasti osallisuutta ja torjua kaikenlaista syrjintää. Komissio tukee juutalaista kulttuuria ja taidetta EU:n rahoitusohjelmista, kuten Luova Eurooppa ‑ohjelmasta. Tavoitteena on torjua kaikenlaisia, myös juutalaisväestöä koskevia stereotypioita eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Myös urheilulla ja medialla on tärkeä asema osallisuuden edistämisessä. Jotkin kansalliset jalkapalloliitot ja -seurat puuttuvat jo antisemitistiseen käyttäytymiseen ja välikohtauksiin. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden kanssa vahvistaakseen antisemitismin ja rasismin torjuntaa jalkapalloilun alalla UEFAn kanssa sovitun yhteistyöjärjestelyn (2022–2024) puitteissa ja puuttuakseen yleisesti antisemitismiin urheilun alalla muun muassa sosiaalisen median kampanjoilla yhteistyössä muiden kumppaniorganisaatioiden kanssa. Stereotypioita esiintyy myös mediassa. Lehdistönvapautta kunnioittaen komissio tukee toimittajien koulutusta, joka koskee kaikenlaisen antisemitismin tunnistamista ja juutalaisvastaisten ennakkoluulojen paljastamista journalismin alalla. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·lisätä suuren yleisön tietoa ja ymmärrystä juutalaisuudesta tiiviissä yhteistyössä juutalaisyhteisöjen kanssa toteuttamalla valistuskampanjan, johon sisältyy muun muassa kulttuurien ja uskontojen välisiä vuoropuheluja ja toimia; ·edistää yhteyksiä juutalaisen puidenistutusjuhlan Tu bishvat, myös koululaisten juhlan, ja EU:n lupauksen, joka koskee 3 miljardin puun istuttamista (vuoteen 2030 ulottuvien biodiversiteetti- ja metsästrategioiden puitteissa), välillä, ja siten lisätä keskinäistä tietoisuutta ja näkyvyyttä; ·helpottaa viranomaisten ja juutalais- ja muslimiyhteisöjen välillä parhaiden käytäntöjen vaihtoa uskonnollisiin perinteisiin perustuvasta teurastuksesta ja hyödyntää tässä yhteydessä YK:n, Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR), Euroopan neuvoston ja muiden kansainvälisten organisaatioiden kokemuksia; ·ryhtyä toimiin antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi alue- ja paikallistasolla muun muassa tekemällä asiaa koskevan kartoituksen ja kehittämällä hyvien käytäntöjen oppaan ja koulutusta alue- ja paikallistasolla toimiville organisaatioille; ·tukea eurooppalaisen kotouttamisasioiden verkoston kautta hyvien käytäntöjen vaihtoa siitä, miten maahanmuuttajille tiedotetaan EU:n arvoista, myös antisemitismin torjunnasta, esimerkiksi työskentelemällä EU:n arvojen lähettiläinä toimivien maahanmuuttajien kanssa. Jäsenvaltioita kannustetaan ·varmistamaan poliittisin ja oikeudellisin toimenpitein, että uskonnolliset ryhmät tai yhteisöt, juutalaiset mukaan lukien, voivat elää uskonnollisten ja kulttuuristen perinteidensä mukaisesti; ·tiedottamaan suurelle yleisölle juutalaisesta elämäntavasta ja juutalaisista perinteistä muun muassa viettämällä julkisesti juutalaisille tärkeitä päiviä sekä rahoittamalla hankkeita ja järjestämällä erilaisia kampanjoita. 2.3.Juutalaisen perinnön suojelu Juutalainen kulttuuriperintö on erottamaton osa eurooppalaista kulttuuria. Holokausti eli juutalaisten joukkotuho muutti Eurooppaa, ja monet juutalaiset rakennukset, hautausmaat ja muut juutalaiset perintökohteet jäivät hoitamatta tai käyttämättä. Tällainen nk. orvoksi jäänyt perintö (orphaned heritage) on nykyisin usein huonossa kunnossa tai vaarassa rappeutua. Kulttuuriperintöä koskeva eurooppalainen toimintakehys sisältää juutalaisten hautausmaita Euroopassa koskevan toimen. Euroopan kulttuuriperintöä, johon juutalainen perintö sisältyy, tuetaan useilla EU:n politiikoilla, ohjelmilla ja rahoitusvälineillä, erityisesti Luova Eurooppa -ohjelman, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Erasmus+-ohjelman ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kautta sekä koheesiopolitiikan varoilla. Kulttuuriperinnön yhteiskunnallisesta merkityksestä tehdyssä Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksessa (Faron yleissopimus) korostetaan ihmisoikeuksiin ja demokratiaan liittyviä kulttuuriperinnön näkökohtia ja edistetään laajempaa käsitystä kulttuuriperinnöstä ja sen suhteesta yhteisöihin ja yhteiskuntaan. Kaikkien jäsenvaltioiden vuonna 2009 allekirjoittamassa holokaustin aikaisesta omaisuudesta ja siihen liittyvistä kysymyksistä annetussa Terezínin julkilausumassa esitetään useita toimia, joilla tavoitellaan restoratiivista eli korjaavaa oikeutta natsien vainon uhreille ja heidän jälkeläisilleen. DiscoverEU-hankkeen yhteydessä nuoria matkailijoita kannustetaan vierailemaan kulttuuriperintökohteissa, jotta he voivat parantaa Euroopan kulttuuriperinnön tuntemustaan. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·kehottaa Euroopan kulttuuripääkaupungiksi hakevia kaupunkeja kertomaan hakemuksessaan vähemmistöjensä historiasta, myös juutalaisyhteisön historiasta; ·hyödyntää Euroopan kulttuuriperintöpäiviä (Euroopan neuvoston ja komission yhteinen hanke) kiinnittääkseen huomiota juutalaiseen perintöön kaikkialla Euroopassa; ·jatkaa juutalaisen kulttuurin digitaalisen elvyttämisen hanketta, jonka tavoitteena on kehittää kattava tietokanta natsien juutalaisilta ryöstämästä kulttuuriomaisuudesta, kerätä hyviä käytäntöjä ja ehdottaa tiedotustoimia; ·käynnistää Euroopan juutalaisten hautausmaiden suojelua koskeva valmistelutoimi, jossa hyödynnetään Euroopan parlamentin kahden aiemman tätä asiaa käsittelevän pilottihankkeen tuloksia ja edistetään yhteyksiä juutalaisten hautausmaiden säilyttämisestä kiinnostuneiden ryhmien välillä; ·edistää Euroopassa matkailevien nuorten vierailuja juutalaisiin perintökohteisiin DiscoverEU-hankkeen yhteydessä. Jäsenvaltioita kannustetaan ·tukemaan Euroopan kulttuuriperintöpäiviä kiinnittämällä erityistä huomiota juutalaiseen perintöön kansallisella tasolla, kuten kansallisissa museoissa, valtion tukemilla festivaaleilla ja taiteissa; ·tukemaan juutalaisen perinnön säilyttämistä ja suojelua Faron yleissopimuksen mukaisesti; ·hyödyntämään EU:n rahoitusmahdollisuuksia, kuten koheesiopolitiikan rahastoa, juutalaisen perinnön suojelemiseksi; ·panemaan täytäntöön vuonna 2009 annettu Terezínin julkilausuma. III.KOULUTUS, TUTKIMUS JA HOLOKAUSTIN MUISTO ”Kuinka ihanaa, ettei kenenkään tarvitse odottaa hetkeäkään, jotta voisi alkaa parantaa maailmaa!” ― Anne Frank Täytyy ymmärtää Euroopan menneisyyttä, jotta voi muovata sen tulevaisuutta. On tärkeää tuntea juutalaisuuden ja antisemitismin monisatavuotinen historia Euroopassa ja tietää, miten holokausti vaikutti juutalaisväestöön ja Euroopan mantereeseen, jotta voidaan ymmärtää nykypäivän antisemitismiä ja varmistaa, että vastaavat julmuudet eivät enää koskaan toistu. Juutalaisuutta, antisemitismiä ja holokaustia koskeva koulutus ja tutkimus ovat tässä avainasemassa, ja niissä olisi keskityttävä holokaustin lisäksi myös juutalaisten panokseen eurooppalaiseen yhteiskuntaan. Eurooppalaista koulutusaluetta ja uutta eurooppalaista tutkimusaluetta koskevissa tiedonannoissa käsitellään osallisuutta, tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskevia kysymyksiä. Komissio on myös ehdottanut, että yhtäläiset mahdollisuudet olisivat jäsenvaltioiden yhteinen arvo tutkimuksen ja innovoinnin alalla tulevan Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksen yhteydessä. Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa (2021–2027) keskitytään disinformaation torjuntaan ja digitaalisen lukutaidon parantamiseen opetuksessa laatimalla opettajille ja kouluttajille ohjeita, joilla pyritään lisäämään kriittistä ajattelua, suvaitsevaisuutta ja voimaantumista verkossa. Lisäksi Unesco ja Etyj/ODIHR ovat toistuvasti kehottaneet tukemaan opetusohjelmia osallistuvissa valtioissa, myös EU:n jäsenvaltioissa, jotta nuoret oppisivat tuntemaan paremmin keskinäisen kunnioituksen ja ymmärryksen arvon. Unescon ja Etyjin/ODIHR:n sitoumuksissa kannustetaan opettamaan järjestelmällisesti antisemitismiä, muun muassa kehittämään ja käyttämään opetussuunnitelmia antisemitismin nykymuotoihin puuttumiseksi. 3.1.Antisemitismiä ja juutalaisuutta koskeva koulutus ja tutkimus Jokaisen lapsen tulisi oppia, mitä juutalaisuus ja antisemitismi ovat ja että ne ovat erottamaton osa Euroopan historiaa. Koulutus voi vahvistaa nuorten kykyä vastustaa antisemitistisiä ajatuksia ja ideologioita sekä kaikenlaista suvaitsemattomuutta ja syrjintää. Keskinäistä ymmärrystä voidaan edistää myös mahdollisuuksilla tehdä yhteistyötä juutalaisyhteisöjen ja niiden jäsenten sekä muiden vähemmistöjen ja uskonnollisten ryhmien kanssa. Euroopan nuorison teemavuosi 2022 tarjoaa tähän uusia mahdollisuuksia. Koulujen ja kampusten on oltava turvallisia paikkoja kaikille. Opettajilla olisi oltava valmiudet käsitellä antisemitismiä, holokaustia, juutalaisuutta ja juutalaisten historiaa myös monikulttuurisissa luokkahuoneissa. Komissio on tukenut tutkimusta antisemitismistä, juutalaisuudesta ja holokaustista Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman kautta ja jatkaa tällaisen tutkimuksen tukemista Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kautta. Antisemitismiä ja juutalaisuutta koskevien opintojen professuureilla on EU:ssa kuitenkin vain vähän keskinäisiä yhteyksiä. Kattavaa tutkimuskeskusta ei ole. Euroopassa olisi lisättävä tutkimusta kaikista antisemitismin ja juutalaisuuden näkökohdista holokaustia koskevan tutkimuksen täydentämiseksi.

EU on ottanut johtoaseman varmistaakseen, että saatavilla on vertailukelpoisia tietoja antisemitistisistä kokemuksista ja käsityksistä. Seuraava Euroopan unionin perusoikeusviraston tutkimus, joka koskee juutalaisten kokemuksia antisemitismistä, tehdään vuonna 2023. Sen jälkeen se tehdään säännöllisin väliajoin. Seuraava Eurobarometri-tutkimus antisemitismiä koskevista käsityksistä tehdään vuonna 2024 ja sen jälkeen joka viides vuosi. Antisemitistisiä ennakkoluuloja koko väestössä on tutkittava enemmän, jotta voidaan helpottaa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·edistää yhteistyössä jäsenvaltioiden ja tiedeyhteisön kanssa sellaisen eurooppalaisen tutkimuskeskuksen perustamista, joka käsittelee nykyajan antisemitismiä ja juutalaista elämäntapaa ja kulttuuria, ja siten edistää monitieteistä tutkimusta kaikkialla Euroopassa, ja rahoittaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kautta tutkimusta erilaisista rakenteellisen rasismin ja muukalaisvihan muodoista ottaen huomioon kansalliset erityispiirteet ja intersektionaalisuus; ·tukea nuorten Eurooppa-lähettiläiden verkoston kehittämistä holokaustin muiston vaalimiseksi kouluissa, yliopistoissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa; ·rahoittaa kaikissa jäsenvaltioissa suurelle yleisölle, myös nuorille, tarkoitetun EU:n laajuisen kyselyn antisemitistisistä ennakkoluuloista; ·tukea jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä edistää yhteisiä arvoja ja osallistavaa koulutusta ja panna täytäntöön neuvoston suositus yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä uuden tasa-arvoa ja arvoja koulutuksessa käsittelevän työryhmän kautta, juutalainen elämäntapa ja perinteet mukaan luettuina; ·tukea Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen avulla toteutettavia toimia, joiden tavoitteena on edistää eurooppalaisia arvoja ja torjua kaikenlaista syrjintää ja suvaitsemattomuutta, myös antisemitismiä, edistämällä kansalaiskasvatusta ja nuorten osallistumista demokraattiseen toimintaan; ·tukea opetusalan ammattilaisten koulutusta, yhteistyössä Unescon ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston kanssa näiden päätöksentekijöille ja opettajankoulutuslaitoksille laatimien antisemitismin torjuntaa koulutuksen avulla koskevien ohjeiden (Addressing antisemitism through education) pohjalta; ·tukea teknisen tuen välineen avulla jäsenvaltioita, kun ne suunnittelevat ja toteuttavat kouluissa uudistuksia, joilla pyritään torjumaan yleisesti syrjintää ja erityisesti antisemitismiä. Jäsenvaltioita kannustetaan ·edistämään juutalaisuuden, antisemitismin ja holokaustin tuntemusta koulutuksen ja tutkimuksen avulla ja kannustamaan mahdollisuuksien mukaan vaihtotoimintaa paikallisyhteisöjen kanssa; ·tekemään ilmoituksia juutalaisuuteen perustuvasta syrjinnästä kouluissa ja kirjaamaan syrjintätapaukset ja tukemaan koulujen johtajia ja opettajia niiden käsittelyssä. 3.2.Holokaustia käsittelevä koulutus ja tutkimus ja holokaustissa menehtyneiden muiston vaaliminen Holokausti on merkittävä osa Euroopan historiaa. Holokaustissa murhattiin kuusi miljoonaa juutalaista lasta, naista ja miestä. Vaikka juutalaiset olivat natsihallinnon pääasiallinen kohde, natsit vainosivat myös romaneja, vammaisia, slaaveja, Jehovan todistajia, hlbtiq-henkilöitä, poliittisia toisinajattelijoita ja muita ryhmiä. Holokaustista selvinneet ovat vuosikymmenten ajan jakaneet tarinoitaan osana holokaustin muiston perinnettä. Nykyisin kaikki selviytyjät ovat kuitenkin joko iäkkäitä tai kuolleet. He, jotka olivat aikuisia toisen maailmansodan aikana ja joiden muistikuvat holokaustista olivat kirkkaimmat, eivät ole enää joukossamme. Heidän perintönsä säilyttäminen ja kunnioittaminen, sen varmistaminen, että heidän tarinansa eivät unohdu vaan niitä kerrotaan edelleen täsmällisesti, ja uusien tapojen löytäminen muiston vaalimiseksi ovat sekä haaste että velvollisuus eurooppalaisten nykysukupolvelle ja tuleville sukupolville. Tällä hetkellä joka 20. eurooppalainen ei ole koskaan kuullut holokaustista, ja alle puolet eurooppalaisista on sitä mieltä, että holokaustin opetus kouluissa on riittävää. Koulutuksella ja tutkimuksella on tärkeä rooli lisättäessä tietoisuutta holokaustista. Vapaa, avoin ja riippumaton tutkimus on perusarvo demokratiassa. Kaikkia holokaustin näkökohtia koskeva tutkimus on tärkeää myös sen ymmärtämiseksi, mikä mahdollisti holokaustin Euroopassa. EHRI (the European Holocaust Research Infrastructure) on 25 miljoonan euron EU-määrärahoilla (vuosille 2010–2024) suurin holokaustia koskeva tutkimusaloite koko maailmassa. Se tuo tutkijayhteisön yhteen ja tarjoaa kootusti sen käyttöön holokaustiin liittyviä lähteitä eri puolilta Eurooppaa ja sen ulkopuolelta. EHRI aikoo laajentaa tutkimuskohdettaan antisemitismin ilmentymiin, jotka johtivat holokaustiin. On myös kehitettävä uusia tapoja lisätä tietoisuutta holokaustista varsinkin paikalliskontekstissa, jossa holokaustin tapahtumapaikat, kuten synagogat, juutalaiset kulttuurikohteet, piilo- ja ampumispaikat, eivät useinkaan ole näkyvästi esillä. Tässä yhteydessä voitaisiin kehittää verkosto, jonka avulla koululaiset, uskonnonharjoittajat ja suuri yleisö voivat tutustua juutalaisten elämään Euroopassa läpi vuosisatojen, ja edistää paikallisia aloitteita, jotka koskevat kulttuuri- ja muistopaikoissa vierailua ja tällaisten paikkojen ennallistamista. Komissio aikoo myös edistää julkista keskustelua (verkossa tai kansalaistapaamisissa) holokaustin merkityksestä monimuotoisessa EU:ssa ja tukea sellaisen osallistavan eurooppalaisen holokaustin muistomerkin luomista Brysseliin, jolla on yhteys taide-esineisiin EU:n pääkaupungeissa. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·tukea myös taloudellisesti holokaustin tapahtumapaikkojen verkoston perustamista yhteistyössä paikallisyhteisöjen kanssa; ·tarjota hankerahoitusta kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman muistiperintölohkon kautta holokaustin muiston kunnioittamiseksi; tässä yhteydessä voidaan muun muassa digitalisoida arkistot ja todistajanlausunnot, jotka on saatu holokaustista selvinneiltä; ·jatkossakin osallistua holokaustin muistopäiviin ja -tapahtumiin ja tukea niitä sekä EU:n että kansallisella tasolla yhteistyössä jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojensa ja EU:n edustustojen kanssa. Jäsenvaltioita kannustetaan ·kunnioittamaan holokaustin muistoa julkisissa tapahtumissa tiiviissä yhteistyössä juutalaisyhteisön kanssa, mukaan lukien kansallisten parlamenttien osallistuminen niihin; ·varmistamaan, että holokaustin yleismaailmallisuus näkyy opetuksessa, ja arvioimaan, miten tehokkaasti sitä opetetaan yleensä ja monietnisissä ja monimuotoisissa luokkahuoneissa; ·ryhtymään EHRI-infrastruktuurin aktiivisiksi täytäntöönpanokumppaneiksi, myös rahoitusosuuksien kautta. 3.3.Holokaustin kieltäminen, vääristely ja vähättely On valitettava tosiasia, että holokaustin kieltäminen, vääristely ja vähättely ovat kasvussa. Eurooppalaisista 53 prosenttia on sitä mieltä, että holokaustin kieltäminen on ongelma heidän maassaan. Juutalaisista 62 prosenttia on nähnyt tai kuullut muiden kuin juutalaisten väittävän, että holokausti on myytti tai että sitä on ainakin satunnaisesti liioiteltu. Holokaustin kieltämistä, vääristelyä ja vähättelyä käytetään usein juutalaisiin kohdistuvan vihan lietsomiseen sekä yrityksissä kirjoittaa uudelleen Euroopan ja juutalaisten historia. Tästä seuraavia haittavaikutuksia kollektiiviseen historialliseen muistiin ja demokraattisten yhteiskuntiemme selviytymiskykyyn ja yhteenkuuluvuuteen ei pidä aliarvioida, vaan niihin on puututtava. Holokaustin puolusteluun, kieltämiseen tai törkeään vähättelemiseen liittyvä vihapuhe on kielletty rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta annetussa puitepäätöksessä. Komissio torjuu tätä ilmiötä tekemällä opetus- ja valistustyötä yhdessä holokaustin muistoa vaalivan IHRAn kanssa, jossa EU:lla on pysyvän kansainvälisen kumppanin asema. Komissio käyttää IHRAn määritelmää holokaustin kieltämisestä ja vääristelystä. Esimerkkinä voidaan mainita #ProtectTheFacts -tiedotuskampanja, jossa keskitytään holokaustin vääristelyn torjuntaan. Komissio kehittää yhteistyössä IHRAn ja Unescon kanssa muita aloitteita, jotka perustuvat holokaustin vääristelyn tunnistamista ja torjumista koskevaan IHRAn suositukseen. Keskeiset toimet Komissio aikoo ·edistää IHRAn laatiman holokaustin kieltämistä ja vääristelyä koskevan määritelmän käyttöä koulutus- ja tiedotustarkoituksissa; ·laatia oppaan parhaista käytännöistä holokaustin kieltämisen, vääristelyn ja vähättelemisen torjumiseksi; ·tukea ja vahvistaa sosiaalisen median kampanjoita yhdessä Unescon, IHRAn ja muiden kansainvälisten kumppaneiden ja kansalaisyhteiskunnan ryhmien kanssa tavoitteenaan lisätä tietoisuutta holokaustin kieltämisestä ja vääristelystä ja torjua sitä aktiivisesti. Jäsenvaltioita kannustetaan ·osallistumaan aktiivisesti tiedotuskampanjoihin, joilla torjutaan holokaustin kieltämistä, vääristelyä ja vähättelemistä. IV.MAAILMANLAAJUINEN JOHTAJUUS ANTISEMITISMIN TORJUNNAN ALALLA Maailma, sellaisena jollaiseksi olemme sen luoneet, on ajattelumme prosessi. Emme voi muuttaa sitä muuttamatta ajatteluamme.

― Albert Einstein Juutalaisia arvioidaan olevan 15,2 miljoonaa koko maailmassa. Heistä 6,9 miljoonaa (45 %) elää Israelissa. Maailman toiseksi suurin juutalaisyhteisö (noin 6 miljoonaa henkeä) on Yhdysvalloissa. EU:ssa on 1,5 miljoonaa juutalaista, minkä lisäksi heitä elää eri puolilla maailmaa kaikilla asutuilla mantereilla. Antisemitistiset ennakkoluulot ovat yleisiä kaikkialla maailmassa. Anti-Defamation League ‑järjestö on tehnyt tutkimuksen, joka koskee näkemyksiä ja mielipiteitä juutalaisista. Tutkimuksen mukaan 74 prosentilla Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan väestöstä on antisemitistisiä näkemyksiä, vaikka myös positiivistakin kehitystä on havaittu, kuten Israelin ja useiden alueen maiden suhteiden normalisointi hiljattain . Antisemitististen näkemysten osuus Länsi-Euroopassa on 24 prosenttia, Itä-Euroopassa 34 prosenttia, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa 19 prosenttia, Aasiassa 22 prosenttia ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 23 prosenttia. Juutalaisyhteisöjen tilanne ja koko vaihtelevat huomattavasti maittain. Juutalaiset ovat vaarassa joutua ja joutuvatkin antisemitististen hyökkäysten ja häirinnän kohteeksi kaikkialla maailmassa. Antisemitistisiä ennakkoluuloja esiintyy myös maissa, joissa ei ole juutalaisyhteisöjä. Euroopan komissio vahvistaa tässä yhteydessä, että se on vakaasti ja yksiselitteisesti sitoutunut antisemitismin maailmanlaajuiseen torjuntaan. Minkäänlaista antisemitismiä, vihaan tai väkivaltaan yllyttämistä ei voida hyväksyä, eivätkä ne sovi yhteen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden arvojen ja tavoitteiden kanssa. Niihin on puututtava päättäväisin toimin sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Euroopan komissio ei neuvottele näistä periaatteista. Edellä esitetyn perusteella on olennaisen tärkeää valtavirtaistaa kaikenlaisen antisemitismin ehkäiseminen ja torjunta kaikilla politiikan aloilla. 4.1.Kaikkien välineiden hyödyntäminen antisemitismiin puuttumiseksi EU:n ulkoisen toiminnan kautta EU:n perustana on vahva sitoutuminen ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen ja suojelemiseen kaikkialla maailmassa. Tämä sitoumus tukee EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikkaa ja sen politiikkaa suhteessa muihin EU:n ulkopuolisiin maihin sekä sen työtä kansainvälisissä järjestöissä. Kaikkien maiden olisi suojeltava kaikkien, myös juutalaisten, oikeutta uskontoon tai vakaumukseen, oikeutta vaihtaa uskontoa tai vakaumusta, oikeutta tunnustaa uskontoa tai vakaumusta julkisesti ja oikeutta olla kokematta uskontoon tai vakaumukseen taikka rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää, vainoa tai väkivaltaa. Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa (2020–2024) asetetaan tavoitetaso ja vahvistetaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden prioriteetit näillä aloilla suhteissa EU:n ulkopuolisiin maihin. Uskonnon- ja vakaumuksenvapaudesta EU:n ulkopuolella annetuissa vuoden 2013 suuntaviivoissa ja syrjimättömyydestä ulkoisessa toiminnassa annetuissa vuoden 2019 EU:n ihmisoikeussuuntaviivoissa esitetään EU:n ulkoisessa toiminnassa käytettäviä välineitä, joiden avulla voidaan puuttua uskonnon- tai vakaumuksenvapauden loukkauksiin ja torjua syrjintää, myös juutalaisia kohtaan. EU aikoo hyödyntää kaikkia käytettävissään olevia välineitä kehottaakseen kumppanimaita torjumaan aktiivisesti antisemitismiä niin poliittisessa vuoropuhelussa ja ihmisoikeusvuoropuhelussa kuin laajemmassakin yhteistyössä kumppanimaiden kanssa. Komissio ottaa tässä huomioon IHRAn antisemitismin määritelmän. Toimintaa tuetaan aihekohtaisilla ja maantieteellisillä ohjelmilla sekä EU:n naapuruus- ja laajentumispolitiikoilla myös vakautus- ja assosiaatioprosesseissa. EU tekee aktiivisesti yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien, Euroopan neuvoston, Etyjin ja muiden kansainvälisten organisaatioiden sekä alueellisten organisaatioiden kanssa, kun toteutetaan yhteisiä toimia syrjinnän ja antisemitismin torjumiseksi. EU vahvistaa koulutusalan toimia ja pyrkii jatkossakin siihen, että koulutusyhteistyössä kumppanimaiden kanssa käytettävä opetusmateriaali on kaikilta osin rauhaa, suvaitsevaisuutta, rinnakkaiseloa ja väkivallattomuutta koskevien Unescon normien mukaista. Kaikenlainen näiden normien vastainen materiaali vaarantaa rauhan ja rinnakkaiselon, eikä sillä ole sijaa oppikirjoissa tai luokkahuoneissa. Ihmisoikeuksista vastaava EU:n erityisedustaja ja uskonnon- ja vakaumuksenvapautta EU:n ulkopuolella edistävä EU:n erityislähettiläs puuttuvat työssään edelleen järjestelmällisesti antisemitismiin. EU vahvistaa lisäksi antisemitismiä torjuvien erityislähettiläiden ja ‑koordinaattoreiden maailmanlaajuista yhteistyötä. Israel on Euroopan unionin keskeinen kumppani muun muassa antisemitismin maailmanlaajuisessa torjunnassa. EU pyrkii vahvistamaan rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjunaa käsittelevää EU:n ja Israelin välistä korkean tason seminaaria, joka järjestetään yhteistyössä vuosittain, keskittymällä operatiivisiin jatkotoimiin. Antisemitismin torjuntaan tähtääviä toimia voidaan tukea NDICI:n Globaali Eurooppa -välineen ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan aihekohtaisen ohjelman mukaisilla syrjimättömyyttä koskevilla aloitteilla. EU sisällyttää uskonnon- ja vakaumuksenvapautta sekä antisemitismin torjuntaa käsitteleviä koulutusmahdollisuuksia ihmisoikeuskoulutukseen, jota tarjotaan edustustojen ja päätoimipaikkojen henkilöstön jäsenille. Keskeiset toimet Komissio ja EU:n ulkoasiainedustaja aikovat ·torjua uskonnollista ja etnistä syrjintää, myös antisemitismiä, poliittisissa ja ihmisoikeuksia koskevissa vuoropuheluissa sekä laajemmassa yhteistyössä EU:n ulkopuolisten kumppanimaiden kanssa; ·varmistaa perusoikeuksia koskevan koulutuksen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun asiaankuuluville toimijoille, myös EU:n ulkopuolelta tuleville opettajille; ·varmistaa, että nykyisten toimenpiteiden mukaisesti EU:n ulkoisia varoja ei kohdenneta toimiin, jotka yllyttävät vihaan ja väkivaltaan esimerkiksi juutalaisia vastaan; ·vahvistaa koulutusalan sitoutumista siihen, että opetusmateriaali on kaikilta osin rauhaa, suvaitsevaisuutta, rinnakkaiseloa ja väkivallattomuutta koskevien Unescon normien mukaista; ·lujittaa yhteistyötä juutalaisen kansalaisyhteiskunnan ja uskonnollisten järjestöjen kanssa antisemitistisiin tekoihin ja uskonnon- ja vakaumuksenvapauden rajoituksiin puuttumiseksi EU:n edustustojen ja päätoimipaikkojen verkoston kautta; ·harkita uusia EU:n rahoittamia hankkeita EU:n naapurustossa ja etäämmällä antisemitismin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi; ·kannustaa EU:n edustustoja sisällyttämään säännölliseen poliittiseen raportointiinsa ilmoitukset antisemitistisistä välikohtauksista EU:n ulkopuolisissa maissa; ·vahvistaa EU:n ja Israelin välistä seminaaria lujittaakseen EU:n ja Israelin välistä yhteistyötä antisemitismin torjunnassa. Jäsenvaltioita kannustetaan ·tekemään tiivistä yhteistyötä EU:n tasolla, jotta ne voivat puuttua yhdessä antisemitismiin kansainvälisten organisaatioiden kautta; ·sisällyttämään antisemitismin torjunta kaikkiin ihmisoikeusstrategioihinsa ja ‑politiikkoihinsa ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon IHRAn määritelmän antisemitismistä; ·tukemaan hankkeita ja organisaatioita, jotka torjuvat antisemitismiä ja vaalivat juutalaista elämäntapaa kaikkialla maailmassa. 4.2.Juutalaisen kulttuuriperinnön suojelu ja holokaustin muiston kunnioittaminen Juutalainen kulttuuriperintö näkyy monin paikoin Lähi-idässä, Aasiassa ja muualla maailmassa, mikä osoittaa, että näillä alueilla on historiallisesti ollut juutalaisyhteisöjä. Suuri osa tästä perinnöstä on jäänyt orvoksi, koska alueilla ei enää ole juutalaisyhteisöjä. Juutalainen kulttuuriperintö, kuten kaikki kulttuuriperintö, on kulttuurisen moninaisuuden yhteinen ja tärkeä ilmentymä ja ansaitsee suojelua kaikkialla maailmassa. EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on keskeinen rooli autettaessa paikallisia, alueellisia ja kansainvälisiä kumppaneita suojelemaan kulttuuriperintöä koulutuksen, taitojen kehittämisen ja tietämyksen siirron sekä vahvistetun yhteistyön avulla. EU tukee kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua kulttuuriperinnön suojelun vahvistamiseksi. Tässä yhteydessä tehdään työtä yhteisen historian ja yhteisen muistin hyväksi. Näin voidaan luoda perusta erilaisten yhteisöjen rauhanomaiselle yhteiselolle monikulttuurisessa ympäristössä. EU aikoo jatkossakin tukea holokaustin muiston vaalimista kansainvälisellä tasolla ja tuomita julkisesti holokaustin kieltämisen, vääristelyn ja vähättelemisen EU:n ulkopuolisissa maissa ja kansainvälisillä foorumeilla. Keskeiset toimet Komissio ja EU:n ulkoasiainedustaja aikovat ·tukea kaiken kulttuuriperinnön, niin aineellisen kuin aineettoman, suojelua, vahvistamista ja elvyttämistä, mukaan lukien juutalainen perintö, kansainvälisiä kulttuurisuhteita ja kulttuuriperintöä koskevan EU:n politiikan mukaisesti; ·sisällyttää kulttuurien ja uskontojen välisen vuoropuhelun kulttuuriperintöä koskeviin toimiin; ·etsiä mahdollisuuksia sisällyttää juutalaisen perinnön säilyttäminen ohjelmasuunnitteluun EU:n naapurustossa ja etäämmällä; ·järjestää edelleen korkean tason tapahtumia shoahin uhrien muistoksi ja osallistua niihin (muistotilaisuudet, holokaustin muistopäivä). Jäsenvaltioita kannustetaan ·edistämään yhdessä EU:n kanssa YK:n puitteissa kulttuuriperinnön, kuten juutalaisen kulttuuriperinnön, suojelemista kaikkialla maailmassa kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä koskevasta EU:n toimintamallista annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti; ·viettämään kansainvälistä holokaustissa menehtyneiden muistopäivää yhteistyössä EU:n edustustojen kanssa niiden suurlähetystöjen kautta kolmansissa maissa ja kansainvälisissä organisaatioissa.