PERUSTELUT

1. ehdotuksen tausta

- Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Finanssi- ja talouskriisin jatkuminen lisää kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuvia paineita, sillä jäsenvaltiot joutuvat pienentämään budjettejaan. Tässä yhteydessä koheesio-ohjelmien sujuva toteutus on tärkeä väline, jolla talouselämään saadaan ohjattua varoja.

Ohjelmien toteutus on kuitenkin usein haastavaa budjettirajoituksista johtuvien likviditeettiongelmien vuoksi. Tämä koskee ennen kaikkea jäsenvaltioita, joihin kriisi on vaikuttanut eniten ja jotka ovat saaneet rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (euromaat) tai maksutasemekanismista (muut kuin euromaat). Tähän mennessä kuusi maata on pyytänyt rahoitustukea näistä mekanismeista (mukaan lukien Kreikka, joka on saanut rahoitustukea ennen Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamista) ja sopinut komission kanssa makrotaloudellisesta sopeutusohjelmasta. Nämä kuusi maata ovat Irlanti, Kreikka, Latvia, Portugali, Romania ja Unkari, jäljempänä ’ohjelmamaat’. Olisi huomattava, että vuodesta 2008 maksutasemekanismista tukea saanut Unkari ei enää ole mukana vuodesta 2010 alkaen.

Jotta varmistetaan, että nämä jäsenvaltiot jatkavat Euroopan kalatalousrahaston (EKTR) ohjelmien konkreettista toteutusta ja jakavat varoja hankkeisiin, tässä ehdotuksessa on säännöksiä, joiden nojalla komissio voi korottaa näille maille maksettavia maksuja niin kauan kuin ne kuuluvat tukimekanismien piiriin. Nämä jäsenvaltiot saavat siten lisää rahoitusresursseja ja ohjelmien konkreettisen toteutuksen jatkaminen helpottuu.

- Yleinen tausta

Finanssikriisin syveneminen eräissä jäsenvaltioissa vaikuttaa epäilemättä merkittävästi reaalitalouteen, kun otetaan huomioon velkamäärä ja näiden maiden kohtaamat vaikeudet saada lisää lainaa markkinoilta.

Neuvosto antoi vuonna 2008 (komission ehdotuksen perusteella) asetuksen reaktiona talouskriisiin ja sen sosiaalistaloudellisiin vaikutuksiin. Tähän pakettiin kuuluvassa asetuksessa säädetään useista lainsäädäntöön tehtävistä muutoksista, joilla pyritään lisäämään ennakkorahoitusta EKTR-ohjelmiin suoritettavilla ennakkomaksuilla. Tällaisilla jäsenvaltioille suoritetuilla ylimääräisillä ennakkomaksuilla on siirretty 293 miljoonaa euroa välitöntä käteispääomaa kaudelle 2007–2013 kullekin jäsenvaltiolle sovittujen rahoituspuitteiden mukaisesti. Ennakkomaksujen yhteismäärä on 586,4 miljoonaa euroa.

- Voimassa olevat aiemmat säännökset

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 76 artiklassa säädetään kahdesta erilaisesta tavasta laskea välimaksut. Sen 1 kohdassa olevan yleisen säännön mukaan välimaksut lasketaan soveltamalla kunkin toimintalinjan osalta ja kunkin lähentymistavoitteen tai muun kuin lähentymistavoitteen osalta todentamisviranomaisen todentamassa menoilmoituksessa ilmoittamaan julkiseen rahoitusosuuteen yhteisrahoitusosuuden määrää, joka on vahvistettu kyseiselle toimintalinjalle ja kyseiselle tavoitteelle kulloisenkin rahoitussuunnitelman mukaisesti. Sen sijaan 2 kohdassa säädetään, että välimaksu voi jäsenvaltion erityisestä ja asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä olla tuensaajille toimintalinjan ja tavoitteen mukaisesti maksetun tai maksettavan unionin tuen määrä.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 77 artiklassa säädetään, että loppumaksu on pienempi seuraavista määristä: a) määrä, joka lasketaan soveltamalla kunkin toimintalinjan osalta ja kunkin lähentymistavoitteen tai muun kuin lähentymistavoitteen osalta todentamisviranomaisen todentamassa lopullisessa menoilmoituksessa ilmoittamaan julkiseen rahoitusosuuteen unionin yhteisrahoitusosuuden määrää, joka on vahvistettu kyseiselle toimintalinjalle ja kyseiselle tavoitteelle kulloisenkin rahoitussuunnitelman mukaisesti; b) tuensaajille kunkin toimintalinjan ja kunkin tavoitteen mukaisesti maksetun tai maksettavan unioniin tuen määrä Jäsenvaltion on ilmoitettava viimeksi mainittu määrä todentamisviranomaisen todentamassa viimeisessä menoilmoituksessa kunkin toimintalinjan ja kunkin tavoitteen osalta.

- Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin

Ehdotus on johdonmukainen sellaisten muiden ehdotusten ja aloitteiden kanssa, joita Euroopan komissio on esittänyt rahoituskriisiin reagoimiseksi.

2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi

- Intressitahojen kuuleminen

Ulkoisia sidosryhmiä ei kuultu.

- Asiantuntijatiedon käyttö

Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.

- Vaikutusten arviointi

Ehdotuksen nojalla komissio voisi korottaa asianomaisille maille suoritettavia maksuja niin kauan, kuin niihin sovelletaan tukimekanismeja. Tämä tapahtuu soveltamalla 10 prosenttiyksikön suuruista lisämaksua ohjelmien toimintalinjoille vahvistettuihin yhteisrahoitusosuuksiin, joita sovelletaan kyseisenä aikana ilmoitettuihin hiljattain todennettuihin menoihin. Lisämaksun soveltamisen jälkeen ohjelman yhteisrahoitusosuus ei saa olla yli 10 prosenttiyksikköä suurempi kuin EKTR-asetuksen 53 artiklan 3 kohdassa säädetyt enimmäismäärät. Joka tapauksessa EU:n rahoitusosuus toimintaohjelmiin ja asianomaisiin toimintalinjoihin ei saa olla suurempi kuin komission päätöksessä mainittu määrä.

Tähän ei tarvita lisärahoitusta budjetissa, sillä EKTR:stä näille maille ja ohjelmille kyseisenä ajanjaksona myönnettävä kokonaisrahoitus ei muutu.

3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

- Yhteenveto ehdotetuista toimenpiteistä

Tarkoituksena on muuttaa EKTR-asetuksen 76 ja 77 artiklaa, jotta komissio voisi korvata asianomaisena ajanjaksona hiljattain ilmoitetut menot asianomaisille maille noudattaen määrää, joka saadaan soveltamalla 10 prosenttiyksikön suuruista lisäystä toimintalinjalle vahvistettuun yhteisrahoitusosuuteen.

Lisäyksen soveltamisen jälkeen ohjelman yhteisrahoitusosuus ei saa olla yli 10 prosenttiyksikköä suurempi kuin EKTR-asetuksen 53 artiklan 3 kohdassa säädetyt enimmäismäärät. Joka tapauksessa rahastoista asianomaiseen toimintalinjaan maksettava osuus ei saa olla suurempi kuin komission päätöksessä mainittu määrä.

Sen jälkeen, kun tukimekanismeista jäsenvaltiolle myönnettävästä tuesta tehty neuvoston päätös hyväksytään, komissio soveltaa edellä mainittua laskutapaa kaikkiin menoihin, jotka on ilmoitettu hiljattain asianomaista jäsenvaltiota koskevan toimintaohjelman osalta.

Toimenpide on väliaikainen, ja se lopetetaan heti, kun asianomaiseen jäsenvaltioon ei enää sovelleta tukimekanismia.

- Oikeusperusta

Euroopan kalatalousrahastosta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 määritellään unionin tukipuitteet kalastusalan, kalastusalueiden ja sisävesikalastuksen kestävälle kehitykselle. Asetuksen kantavana periaatteena on hallintovastuun jakaminen Euroopan komission ja jäsenvaltioiden välillä, ja siinä esitetään uusi ohjelmatyöprosessi sekä uudet hankkeiden hallintoa (myös varainhoitoa), seurantaa, valvontaa ja arvioimista koskevat järjestelyt.

- Toissijaisuusperiaate

Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska sillä pyritään lisäämään EKTR:stä myönnettävää tukea tietyille jäsenvaltioille, jotka ovat vakavissa vaikeuksissa [tai joita tällaiset vaikeudet uhkaavat]. Kyseessä olevat vaikeudet liittyvät ennen kaikkea niiden talouskasvuun ja rahoitusvakauteen sekä alijäämän ja velkaantuneisuuden lisääntymiseen. Nämä ongelmat johtuvat osittain myös kansainvälisestä talous- ja rahoitusympäristöstä Tässä tilanteessa on tarpeen perustaa Euroopan unioniin väliaikainen mekanismi, jonka avulla Euroopan komissio voi korottaa todennettujen menojen perusteella EKTR:stä maksettavia korvauksia.

- Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

Tämä ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska sillä mahdollistetaan lisätuen myöntäminen EKTR:stä jäsenvaltioille, jotka ovat vaikeuksissa tai joita uhkaavat vakavat vaikeudet sellaisten poikkeuksellisten tapahtumien vuoksi, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jotka kuuluvat (Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun) neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 soveltamisalaan. Tällaista lisätukea voidaan myöntää myös jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vakavat vaikeudet uhkaavat neuvoston asetuksessa (EY) N:o 332/2002 vahvistettujen edellytysten mukaisesti, sekä Kreikalle, jolle osoitettiin julkisen talouden valvonnan lujittamisesta ja syventämisestä tehty neuvoston päätös (EY) N:o 2010/32/EU, jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi.

- Sääntelytavan valinta

Ehdotettu sääntelytapa: asetus.

Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä:

Komissio on tarkastellut lainsäädäntöpuitteiden tarjoamaa liikkumavaraa ja pitää tähän mennessä saadun kokemuksen perusteella tarpeellisena ehdottaa muutoksia yleisasetukseen. Tarkistuksen tavoitteena on edistää hankkeiden yhteisrahoitusta, jotta hankkeiden toteutus nopeutuisi ja investoinnit vaikuttaisivat nopeammin reaalitalouteen.

4. Talousarviovaikutukset

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia maksusitoumusmäärärahoihin, koska EKTR:stä toimintaohjelmille ohjelmakaudeksi 2007–2013 myönnettävän rahoituksen enimmäismääriin ei ehdoteta muutoksia.

Ehdotus osoittaa, että komissio on halukas auttamaan jäsenvaltioita rahoituskriisistä selviytymisessä. Muutoksella annetaan asianomaisille jäsenvaltioille tarvittavat varat hankkeiden tukemiseen ja talouden elvyttämiseen.

Vuoden 2012 maksumäärärahojen osalta ehdotus voi johtaa siihen, että asianomaiset jäsenvaltiot saavat suuremman korvauksen. Tämän ehdotuksen mukaiset ylimääräiset maksumäärärahat johtavat maksumäärärahojen nousuun (vuonna 2012 noin 20 miljoonaa euroa), mikä kompensoituu ohjelmakauden loppuun mennessä. Sen vuoksi maksumäärärahojen kokonaismäärä ei muutu, kun tarkastellaan koko ohjelmakautta.

Ottaen huomioon jäsenvaltion pyynnön saada soveltaa toimenpidettä ja välimaksupyyntöjä koskevien täytäntöönpanotoimien kehityksen, komissio tarkastelee vuonna 2012 uudelleen maksumäärärahojen lisäämisen tarpeellisuutta ja ehdottaa tapauksen mukaan tarvittavia toimia budjettivallan käyttäjälle.

2011/0212 (COD)

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

Euroopan kalatalousrahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[1],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2],

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

1. Ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne ovat vahingoittaneet vakavalla tavalla talouskasvua ja rahoitusvakautta sekä heikentäneet huomattavasti useiden jäsenvaltioiden rahoituksellisia ja taloudellisia edellytyksiä. Tilanne aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa tietyille jäsenvaltioille vakavia vaikeuksia, jotka liittyvät erityisesti ongelmiin niiden talouskasvussa ja rahoitusvakaudessa sekä alijäämän ja velkaantuneisuuden lisääntymiseen. Nämä vaikeudet johtuvat osittain myös kansainvälisestä talous- ja rahoitusympäristöstä.

2. Vaikka kriisin kielteisten vaikutusten torjumiseksi on jo toteutettu merkittäviä toimia, kuten lainsäädäntöön on tehty muutoksia, finanssikriisin vaikutukset tuntuvat laajalti reaalitaloudessa, työmarkkinoilla ja kansalaisten elämässä. Kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuu yhä enemmän paineita, joiden helpottamiseksi olisi toteutettava lisätoimenpiteitä käyttämällä Euroopan kalatalousrahastosta myönnettävää rahoitusta mahdollisimman laajasti ja tehokkaasti.

3. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta myöntää jäsenvaltioille unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet sille vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille vakavia vaikeuksia. Tämän perusteella Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010[3] otettiin käyttöön tällainen mekanismi unionin rahoitusvakauden säilyttämiseksi.

4. Irlannille myönnettiin tällaista unionin rahoitusapua 7 päivänä joulukuuta 2010 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2011/77/EU[4] ja Portugalille 30 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2011/344/EU[5].

5. Kreikalla oli vakavia vaikeuksia rahoitusvakautensa kanssa jo ennen asetuksen (EU) N:o 407/2010 voimaantuloa. Sen vuoksi Kreikalle myönnettävä rahoitustuki ei voinut perustua mainittuun asetukseen.

6. Kreikan kanssa 8 päivänä toukokuuta 2011 tehdyt lanainantajien välinen sopimus ja lainajärjestelysopimus tulivat voimaan 11 päivänä toukokuuta 2010. Lainanantajien välisen sopimuksen on tarkoitus pysyä voimassa kolmen vuoden ohjelmakauden ajan, edellyttäen että lainajärjestelysopimuksen mukaisia varoja on saatavilla.

7. Järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002[6] perustetaan järjestely, jonka mukaisesti neuvosto myöntää keskinäistä tukea jäsenvaltiolle, joka ei ole ottanut euroa käyttöön ja jolla on maksutasetta koskevia vaikeuksia tai jota tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat.

8. Tällaista rahoitustukea myönnettiin Unkarille 4 päivänä marraskuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/102/EY[7], Latvialle 20 päivänä tammikuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/290/EY[8] ja Romanialle 26 päivänä kesäkuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/459/EY[9].

9. Ajanjakso, jona tuki on saatavilla asetusten (EU) N:o 407/2010 ja (EY) N:o 332/2002 nojalla, vahvistetaan asianomaisissa neuvoston täytäntöönpanopäätöksissä. Unkarille myönnettävästä tuesta annetun neuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 4 päivänä marraskuuta 2010.

10. Euroalueen 17 jäsenvaltion valtionvarainministerit allekirjoittivat 11 päivänä heinäkuuta 2011 sopimuksen Euroopan vakausmekanismin (EVM) perustamisesta. Tarkoituksena on, että vuoteen 2013 mennessä EVM:llä hoidetaan tällä hetkellä Euroopan rahoitusvakausvälineellä (ERVV) ja Euroopan rahoituksenvakausmekanismilla (ERVM) hoidettavat tehtävät.

11. Unionin varainhoidon helpottamiseksi, jäsenvaltioihin ja alueisiin tehtävien investointien nopeuttamiseksi ja rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi on tarpeen sallia, että Euroopan kalatalousrahastosta maksettavia välimaksuja korotetaan määrään, joka on 10 prosenttiyksikköä suurempi kuin kullekin toimintalinjalle vahvistettu tosiasiallinen yhteisrahoitusosuus, sellaisten jäsenvaltioiden osalta, joilla on vakavia vaikeuksia rahoitusvakautensa kanssa.

12. Säännöt, jotka koskevat toimintaohjelmien välimaksujen ja loppumaksun laskemista ajanjaksona, jona jäsenvaltiot saavat rahoitustukea rahoitusvakauteensa kohdistuvien vakavien vaikeuksien vuoksi, olisi myös tarkistettava.

13. Sen ajanjakson loputtua, jona rahoitustuki on ollut saatavilla, 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyjen arviointien tuloksista voi muun muassa käydä ilmi tarve tarkastella, vaikeuttaako kansallisen yhteisrahoituksen alentaminen merkittävällä tavalla alun perin asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Tällainen arviointi voi johtaa toimintaohjelman tarkistamiseen.

14. Sen vuoksi Euroopan kalatalousrahastosta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1198/2006[10] olisi muutettava.

15. Koska kansainvälisiin finanssimarkkinoihin vaikuttava ennennäkemätön kriisi ja talouden laskusuhdanne, jotka ovat vakavalla tavalla vahingoittaneet useiden jäsenvaltioiden rahoitusvakautta, edellyttävät nopeaa toimintaa koko talouteen kohdistuvien vaikutusten torjumiseksi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman nopeasti, ja sitä olisi sovellettava takautuvasti ajanjaksoihin, joina jäsenvaltiot saivat rahoitustukea unionilta tai muilta euroalueen jäsenmailta rahoitusvakauteensa kohdistuneiden vakavien vaikeuksien vuoksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1. Korvataan asetuksen (EY) N:o 1198/2006 76 ja 77 artikla seuraavasti:

“76 artikla

Välimaksujen laskemista koskevat säännöt

1. Välimaksut lasketaan soveltamalla kunkin toimintalinjan osalta ja kunkin lähentymistavoitteen tai muun kuin lähentymistavoitteen osalta todentamisviranomaisen todentamassa menoilmoituksessa ilmoittamaan julkiseen rahoitusosuuteen yhteisrahoitusosuuden määrää, joka on vahvistettu kyseiselle toimintalinjalle ja kyseiselle tavoitteelle kulloisenkin rahoitussuunnitelman mukaisesti.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, välimaksu voi jäsenvaltion erityisestä ja asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä olla tuensaajille toimintalinjan ja tavoitteen mukaisesti maksetun tai maksettavan unionin tuen määrä. Jäsenvaltion on ilmoitettava tämä määrä menoilmoituksessa.

3. Poiketen siitä, mitä 53 artiklan 3 kohdassa säädetään, välimaksut voidaan jäsenvaltion pyynnöstä korottaa siten, että ne ovat 10 prosenttiyksikköä suuremmat kuin kullekin toimintalinjalle vahvistettu yhteisrahoitusosuus, jota sovelletaan kussakin sellaisessa todennetussa menoilmoituksessa hiljattain ilmoitettuun tukikelpoisten julkisten menojen määrään, joka jätettiin ajanjaksona, jona jäsenvaltio täyttää jonkin seuraavista edellytyksistä:

16. sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 407/2010* nojalla tai muut euroalueen jäsenvaltiot ovat asettaneet sen saataville rahoitustukea ennen tämän asetuksen voimaantuloa;

17. sen saataville on asetettu keskipitkän ajan rahoitustukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002** mukaisesti;

18. sen saataville on asetettu rahoitustukea 11 päivänä heinäkuuta 2011 allekirjoitetun Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti.

4. Sellaisten välimaksujen laskemiseksi, jotka on toimitettu sen jälkeen, kun jäsenvaltio ei voi enää saada 3 kohdassa tarkoitettua rahoitustukea, komissio ei ota huomioon mainitun kohdan mukaisesti maksettuja korotettuja määriä.

Nämä määrät on kuitenkin otettava huomioon 79 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa.

* EUVL L 118, 12.5.2010, s.1.

** EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.”.

77 artikla

Loppumaksujen laskemista koskevat säännöt

1. Loppumaksu on pienempi seuraavista määristä:

19. määrä, joka lasketaan soveltamalla kunkin toimintalinjan osalta ja kunkin lähentymistavoitteen tai muun kuin lähentymistavoitteen osalta todentamisviranomaisen todentamassa lopullisessa menoilmoituksessa ilmoittamaan julkiseen rahoitusosuuteen yhteisrahoitusosuuden määrää, joka on vahvistettu kyseiselle toimintalinjalle ja kyseiselle tavoitteelle kulloisenkin rahoitussuunnitelman mukaisesti;

20. tuensaajille kunkin toimintalinjan ja kunkin tavoitteen mukaisesti maksetun tai maksettavan unionin tuen määrä. Jäsenvaltion on ilmoitettava viimeksi mainittu määrä todentamisviranomaisen todentamassa viimeisessä menoilmoituksessa kunkin toimintalinjan ja kunkin tavoitteen osalta.

2. Poiketen siitä, mitä 53 artiklan 3 kohdassa säädetään, loppumaksuja voidaan jäsenvaltion pyynnöstä korottaa siten, että ne ovat 10 prosenttiyksikköä suuremmat kuin kullekin toimintalinjalle vahvistettu yhteisrahoitusosuus, jota sovelletaan kussakin sellaisessa todennetussa menoilmoituksessa hiljattain ilmoitettuun tukikelpoisten julkisten menojen määrään, joka jätettiin ajanjaksona, jona jäsenvaltio täyttää jonkin seuraavista edellytyksistä:

21. sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 407/2010* nojalla tai muut euroalueen jäsenvaltiot ovat asettaneet sen saataville rahoitustukea ennen tämän asetuksen voimaantuloa;

22. sen saataville on asetettu keskipitkän ajan rahoitustukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002** mukaisesti;

23. sen saataville on asetettu rahoitustukea 11 päivänä heinäkuuta 2011 allekirjoitetun Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti.

3. Sellaisten loppumaksujen laskemiseksi, jotka on toimitettu sen jälkeen, kun jäsenvaltio ei voi enää saada 76 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitustukea, komissio ei ota huomioon mainitun kohdan mukaisesti maksettuja korotettuja määriä.

2. Lisätään 77 a artikla seuraavasti:

”77a artikla

Välimaksuina ja loppumaksuina maksetun unionin rahoitusosuuden enimmäismäärä

Sen estämättä, mitä 76 artiklan 3 kohdassa ja 77 artiklan 2 kohdassa säädetään, välimaksuina ja loppumaksuina maksettu unionin rahoitusosuus ei saa olla suurempi kuin julkinen rahoitusosuus ja kullekin toimintalinjalle ja tavoitteelle rahastoista myönnetyn tuen enimmäismäärä, joka vahvistetaan toimintaohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä.”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Sitä sovelletaan kuitenkin takautuvasti seuraaviin jäsenvaltioihin siitä hetkestä alkaen, jona rahoitustuki asetettiin niiden saataville:

a) Irlanti 10 päivästä joulukuuta 2010;

b) Kreikka 11 päivästä toukokuuta 2010;

c) Latvia 23 päivästä tammikuuta 2009;

d) Unkari 5 päivästä marraskuuta 2008;

e) Portugali 24 päivästä toukokuuta 2011;

f) Romania 11 päivästä toukokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1. EHDOTUKSEN NIMI

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EU) N:o …/2011 Euroopan kalatalousrahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta

2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ

Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:

Euroopan kalatalousrahasto, toiminto 11.06

3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT

3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)):

Ehdotetut uudet toimet toteutetaan seuraavien budjettikohtien perusteella:

- 11.0612 Lähentyminen (EKTR)

- 11.0613 Muu kuin lähentyminen (EKTR)

3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:

3.3. Budjettitiedot:

Budjettikohta | Määrärahalaji | Uusi | EFTA osallistuu | Hakijamaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |

11.0612 | Ei-pakoll. | Jaks. | EI | EI | EI | Nro 2 |

11.0613 | Ei-pakoll. | Jaks. | EI | EI | EI | Nro 2 |

4. YHTEENVETO RESURSSEISTA

4.1. Taloudelliset resurssit

4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)

Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään ehdotettujen toimenpiteiden arvioidut vaikutukset vuosina 2011–2013. Koska uusia rahoitusvaroja ei ehdoteta, taulukossa ei ole lukuja, vaan pelkästään ilmaisu ”Ei ole”.

Vuoden 2012 maksumäärärahojen osalta ehdotus voi johtaa siihen, että asianomaiset jäsenvaltiot saavat suuremman korvauksen. Tämän ehdotuksen mukaiset ylimääräiset maksumäärärahat johtavat maksumäärärahojen nousuun (vuonna 2012 noin 20 miljoonaa euroa), mikä kompensoituu ohjelmakauden loppuun mennessä. Sen vuoksi maksumäärärahojen kokonaismäärä ei muutu, kun tarkastellaan koko ohjelmakautta.

Ottaen huomioon jäsenvaltion pyynnön saada soveltaa toimenpidettä ja välimaksupyyntöjä koskevien täytäntöönpanotoimien kehityksen, komissio tarkastelee vuonna 2012 uudelleen maksumäärärahojen lisäämisen tarpeellisuutta ja ehdottaa tapauksen mukaan tarvittavia toimia budjettivallan käyttäjälle.

Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Menolaji | Kohdan nro | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yhteensä |

Toimintamenot[11] |

Maksusitoumusmäärä-rahat (MSM) | 8.1 | a | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Maksumäärärahat (MM) | b | Ei ole | 20 | Ei ole | Ei ole | -20 | Ei ole | Ei ole |

Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[12] |

Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |

Maksusitoumusmäärä-rahat | a+c | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Maksumäärärahat | b+c | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | 0,000 |

Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[13] |

Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä

MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Tiedot yhteisrahoituksesta

Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yhteen-sä |

…………………… | f | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa

( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.

( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.

( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[14] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).

4.1.3. Vaikutukset tuloihin

( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.

( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:

milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)

Ennen toimea [vuo-si n-1] | Toteutuksen jälkeen |

Henkilöstön määrä yhteensä | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET

5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

Finanssi- ja talouskriisin jatkuminen lisää kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuvia paineita, sillä jäsenvaltiot joutuvat pienentämään budjettejaan. Ehdotus mahdollistaisi sen, että jäsenvaltiot jatkavat ohjelmien toteutusta, koska ehdotuksen mukaan Euroopan kalatalousrahastosta yhteisrahoitettava osuus olisi korkeampi ja kansallisista varoista rahoitettava osuus vastaavasti pienempi.

5.2. Unionin osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut

Ehdotus mahdollistaa ohjelmien toteutuksen jatkamisen, koska sillä ohjataan varoja asianomaisten maiden talouteen ja samalla vähennetään niiden julkisiin menoihin kohdistuvia paineita.

5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa

Tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, jotta ne pystyisivät jatkamaan ohjelmien konkreettista toteutusta niiden talouselämään ohjattujen varojen ansiosta.

5.4. Toteutustapa (alustava)

Mitä seuraavista menettelyistä käytetään toiminnan toteuttamisessa?

- Jäsenvaltioiden kanssa

6. VALVONTA JA ARVIOINTI

6.1. Seurantajärjestelmä

Ei tarvita, koska ehdotus kuuluu Euroopan kalatalousrahaston osalta vahvistettuun seurantaan.

6.2. Arviointi

6.2.1. Ennakkoarviointi

Tämä ehdotus on laadittu komission puheenjohtajan kabinetin pyynnöstä.

6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)

Ei sovelleta

6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit

Ei sovelleta

7. PETOSTENTORJUNTA

EI SOVELLETA

8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA

8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset

Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n+3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 |

Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt (11 01 01) | A*/AD | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

B*, C*/AST | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Momentilta 11 01 02 rahoitettava henkilöstö | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Momenteilta 11 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

YHT. | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus

Ei sovelleta

8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)

(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)

( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet

( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet

( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet

( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)

( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn

8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (11 01 04/05 – hallintomenot)

Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n+3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. | YHT. |

Muu tekninen ja hallinnollinen apu | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

- sisäinen | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

- ulkoinen | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään

Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Henkilöstöresurssin tyyppi | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n+3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. |

Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (11 01 01) | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Momentilta 11 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1.

Ei ole

Laskelma – Momentilta 11 01 02 rahoitettava henkilöstö

Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1.

Ei ole

8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään

Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |

Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n+3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. | YHT. |

11 01 02 11 01 – Virkamatkat | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

11 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

11 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

11 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

11 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

2 Muut hallintomenot yhteensä (11 01 02 11) | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole | Ei ole |

Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään

Ei ole

[1] EUVL L …, s.

[2] EUVL L …, s.

[3] EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.

[4] EUVL L 30, 4.2.2011, s. 34.

[5] EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88.

[6] EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.

[7] EUVL L 37, 6.2.2009, s. 5.

[8] EUVL L 79, 25.3.2009, s. 39.

[9] EUVL L 150, 13.6.2009, s. 8.

[10] EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1.

[11] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston 11 lukuun 11 01.

[12] Menot, jotka otetaan osaston 11 momentille 11 01 04.

[13] Menot, jotka otetaan lukuun 11 01 muille momenteille kuin 11 01 04 tai 11 01 05.

[14] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.

[15] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.