P7_TA(2012)0446

Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotinen suunnitelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/51)

Euroopan parlamentti, joka

(1) EUVL C 68, 6.3.2012, s. 47.

P7_TC1-COD(2011)0206

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o …/2012 antamiseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Kansainvälisessä Itämeren kalastuskomissiossa vuonna 1997 hyväksytyn lohikantojen elvytysohjelman voimassaolo päättyi vuonna 2010. Itämeren merellisen ympäristön suojelukomission (HELCOM) osapuolet ovat pyytäneet Euroopan unionia laatimaan Itämeren lohelle pitkän aikavälin hoitosuunnitelman.

(2) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) tuoreissa tieteellisissä lausunnoissa todetaan, että eräät Itämeren jokien lohikannat ovat turvallisten biologisten rajojen alapuolella ja että Euroopan tasolla olisi laadittava monivuotinen suunnitelma.

(3) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan unionilla on yksinomainen toimivalta, kun kyseessä on meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen. Koska lohi on anadrominen laji, Itämeren merilohikantoja ei pystytä säilyttämään, jollei toteuteta toimenpiteitä niiden suojelemiseksi jokivaiheen aikana. Sen vuoksi myös tällaiset toimenpiteet kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan pyrittäessä säilyttämään meren elollisia luonnonvaroja koko niiden vaelluksen ajan, ja ne olisi sisällytettävä monivuotiseen suunnitelmaan.

(4) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaan lohi on unionin tärkeänä pitämä laji, ja kyseisen direktiivin mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden on oltava sellaisia, että kyseisen lajin hyödyntäminen ei ole ristiriidassa sen suotuisan suojelun tason säilyttämisen kanssa. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että lohen suojelemiseksi tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia ja koordinoituja mainitun direktiivin nojalla toteutettavien toimenpiteiden kanssa. Ajosiimakalastuksen kieltäminen on myös merkittävä lohikantoja parantava toimenpide, sillä se vähentää alamittaisten lohien poisheittoa. [tark. 1]

(5) Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/60/EY (4) pyritään sellaisen vesiympäristön suojelemiseen, säilyttämiseen ja parantamiseen, jossa lohi viettää osan elinkierrostaan. Itämeren lohikantaa koskevan monivuotisen suunnitelman pitäisi edistää direktiivin 2000/60/EY tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa ei pitäisi toistaa kyseisessä direktiivissä jo vaadittuja toimenpiteitä, kuten vesipiirin hoitosuunnitelmia, mutta tämän asetuksen ja mainitun direktiivin mukaisten toimenpiteiden välinen koordinointi ja johdonmukaisuus olisi varmistettava lohen elinympäristöjen suojelemiseksi ja parantamiseksi sisävesillä.

(6) Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa sovitussa täytäntöönpanosuunnitelmassa todetaan, että kaikki kaupalliset kannat olisi vuoteen 2015 mennessä palautettava tasoille, joilla voidaan saada kestävä enimmäistuotto. Tämä on ollut oikeudellinen velvoite YK:n merioikeusyleissopimuksen perusteella vuodesta 1994 lähtien. ICESin HELCOMin mukaan Itämeren lohikantojen kohdalla tämä taso vastaa joissa sellaista smolttituotannon tasoa, joka on 60–75 prosenttia 80 prosenttia eri luonnonlohijokien potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista. Monivuotisen suunnitelman päämääriä ja tavoitteita laadittaessa perustana olisi käytettävä tutkimustietoa. [tark. 2]

(6 a) Smolttituotantokapasiteetti on karkea indikaattori lohikannan terveydentilasta joessa. Ennen kuin smolttituotantoa voidaan käyttää indikaattorina edellytetään tiettyjen olettamuksien täyttymistä. Lisäksi smolttituotannon tasoon vaikuttaa tekijöitä, jotka vaikeuttavat smolttituotannon ja lohikannan terveydentilan välisen riippuvuussuhteen osoittamista. Naaraspuolisen lohen jokiin palauttamisen tasoa olisi näin ollen käytettävä lohikannan terveydentilan mahdollisena toisena indikaattorina. [tark. 3]

(7) Tutkimustietojen mukaan Itämeren lohikantojen geneettinen saastuminen voi johtaa siihen, että alkuperäispopulaatioiden eloonjäämisaste alenee, runsaus hupenee ja geneettinen kyky selvitä taudeista ja sopeutua paikallisiin muuttuviin ympäristöolosuhteisiin heikkenee. Sen vuoksi Itämeren lohikantojen geneettisen eheyden ja monimuotoisuuden säilyttäminen on keskeinen tekijä kantojen säilymisessä, ja se olisi otettava yhdeksi monivuotisen suunnitelman tavoitteista.

(8) Kalastuskuolevuuden meressä ja joissa olisi oltava sellaisella tasolla, että tuloksena on sen kokoinen luonnonlohikanta, josta saadaan kestävä enimmäistuotto asetettujen tavoitteiden ja aikataulujen mukaisesti. Kalastuskuolevuustaso merellä olisi määriteltävä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon perusteella.

(9) Suunnitelman täytäntöönpanon tehostamiseksi ja jokaisen joen lohikannan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä lohen kalastuskuolevuuden taso, TAC ja eräät joissaan toteutettavat tekniset säilyttämistoimenpiteet SEUT-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(10) Jäsenvaltioiden olisi tämän asetuksen mukaisia toimenpiteitä toteuttaessaan noudatettava kansainvälisiä velvoitteitaan, erityisesti 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (5) 66 artiklasta johtuvia velvoitteita, joiden mukaan anadromisten kantojen alkuperävaltion ja muiden valtioiden tulee tehdä yhteistyötä näiden kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi.

(11) Olisi säädettävä siitä, miten komissio arvioi jäsenvaltioiden toimenpiteiden asianmukaisuutta ja tehokkuutta monivuotisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden perusteella.

(12) Tutkimustietojen mukaan sopimattomilla istutuksilla voi olla merkittäviä vaikutuksia Itämeren lohikannan geneettiseen monimuotoisuuteen ja . Viljellyn kalan istuttaminen joka vuosi Itämereen suuressa määrin saattaa voisi myös vaarantaa luonnonlohen luonnonlohikantojen geneettisen eheyden, minkä vuoksi se olisi lopetettava asteittain. Sen vuoksi . Tätä silmällä pitäen tuki-istutuksia olisi valvottava nykyistä tiukemmin. Lohen tuki-istutusmateriaalin kasvattamiseen ja viljelyyn tarkoitetun geneettisen materiaalin hankkimista koskevat edellytykset ja istutusedellytykset olisi vahvistettava tässä monivuotisessa suunnitelmassa olisi vahvistettava istutusedellytykset , jotta varmistetaan, että tuki-istutuksilla ei ole epäsuotuisia vaikutuksia geneettiseen monimuotoisuuteen . [tark. 4]

(13) Palautusistutuksia potentiaalisiin lohijokiin pidetään eräin edellytyksin säilyttämistoimenpiteenä, sillä ne vaikuttavat positiivisesti lohen kokonaismäärään ja kalastukseen, koska voivat palauttaa itsensä ylläpitäviä lohipopulaatioita ennalleen. Olisi säädettävä palautusistutusten sallimisesta silloin kun ne täyttävät kyseiset Euroopan kalatalousrahastosta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 (6) 38 artiklan 2 kohdan mukaiset tukikelpoisuusedellytykset.

(14) Koska lohen istutus voi olla nykyisin pakollista eräissä jäsenvaltioissa ja jotta jäsenvaltioilla olisi aikaa mukautua näihin vaatimuksiin, Lohen muiden istutusten kuin tuki- ja palautusistutusten olisi edelleen oltava sallittuja enintään 10 vuoden ajan, jos tämän asetuksen voimaantuloa seuraavan seitsemän vuoden pituisen siirtymäkauden ajan ajanjakson päätyttyä luonnonvaraisen smoltin tuotanto on 80 prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista tietyssä joessa. Jos tätä tavoitetta ei saavuteta, lohen muita istutuksia kuin tuki- ja palautusistutuksia voidaan jatkaa edelleen 10 vuoden ajan sen jälkeen kun asianomainen jäsenvaltio on analysoinut tavoitteen saavuttamisen epäonnistumiseen johtaneet syyt ja poistanut ne . On mahdollista, että lohen istutus on nykyisin pakollista eräissä jäsenvaltioissa, ja jäsenvaltioille on annettava aikaa mukautua näihin vaatimuksiin . [tark. 5]

(15) Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden noudattamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava erityisiä valvontatoimenpiteitä niiden toimenpiteiden lisäksi, joista säädetään yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (7).

(15 a) Kestävän kalastuksen aikaansaamiseksi sidosryhmien välistä luottamusta ja niiden keskinäisiä yhteydenpitomenetelmiä olisi parannettava. [tark. 6]

(16) Merkittävä osa lohta pyytävistä rannikkoaluksista on alle 10 metrin pituisia. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa säädettyä kalastuspäiväkirjan käyttöä ja 17 artiklassa säädettyä ennakkoilmoitusta olisi sovellettava kaikkiin kaupallisiin kalastusaluksiin ja virkistyskalastuspalveluja tarjoaviin aluksiin. [tark. 7]

(17) Sen varmistamiseksi, että lohisaaliita ei kirjata virheellisesti meritaimeniksi ja näin vältetä asianmukaista valvontaa, velvollisuutta tehdä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan mukaisesti ennakkoilmoitus olisi sovellettava kaikkiin aluksiin, joilla pidetään meritaimenta.

(17 a) Jäsenvaltioiden olisi tiukennettava onkimiseen ja muuhun kalastukseen käytettävien virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten valvonta- ja ennakkoilmoitusjärjestelmiä yksinkertaisen ja tehokkaan järjestelmän varmistamiseksi ja kestävän kalastuksen edistämiseksi. [tark. 8]

(17 b) Meritaimenelle (Salmo trutta) ja lohelle (Salmo salars) olisi määritettävä vähimmäiskoko aluksesta purkamiselle ICES-osa-alueilla 22–32 poiketen siitä, mitä kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla 21 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 (8) 14 artiklassa ja liitteessä IV säädetään. [tark. 9]

(18) Lohikantojen sähkökalastus olisi sallittava tieteellisten tietojen parantamiseksi ja lisäämiseksi.

(19) Viime aikaisten tietojen mukaan lohen virkistyskalastus merellä vaikuttaa merkittävästi lohikantoihin, vaikka tiedot eivät ole kovin tarkkoja. Erityisesti kaupallisia virkistyskalastuspalveluja tarjoavien yritysten alukset saattavat pyytää merkittävän osan Itämeren lohisaaliista. Sen vuoksi on monivuotisen suunnitelman toiminnan kannalta asianmukaista ottaa käyttöön erityisiä hoitotoimenpiteitä tällaisen toiminnan virkistyskalastustoiminnan valvomiseksi. [tark. 10]

(19 a) Olisi edistettävä ja tuettava verkossa toimivien saaliiden ilmoittamisjärjestelmien perustamista jäsenvaltioissa tai niiden välillä, jotta ilmoittaminen olisi entistä helpompaa. Ilmoitettuja saaliita koskevien tietojen olisi oltava julkisesti saatavilla. Saaliin erityistä pyyntialuetta ei olisi kuitenkaan ilmoitettava, jotta kalastajia ei kannustettaisi kohdistamaan toimintaansa tähän erityiseen pyyntialueeseen. [tark. 11]

(20) Jotta tässä asetuksessa asetetut tavoitteet saavutettaisiin tehokkaasti ja jotta kantojen tilojen muutoksiin voitaisiin reagoida nopeasti, komissiolle olisi perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta antaa säädöksiä tämän asetuksen 6, 7, 11 ja 25 artiklassa säädettyjen, muiden kuin olennaisten osien osalta. Kyseisen säädösvallan olisi koskettava mahdollisuutta mukauttaa kalastuskuolevuustasoa meressä, muuttaa luonnonlohijokien luetteloa ja eräitä tämän asetuksen liitteisiin sisältyviä teknisiä tietoja sekä vahvistaa Itämeren lohikantoja koskevia toimenpiteitä silloin kun jäsenvaltioiden toimenpiteet johdanto-osan 9 kappaleessa mainitun toimivallan nojalla jäävät antamatta tai kun niitä pidetään tehottomina.

(20 a) Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat hallinnolliset tai rikosoikeudelliset toimenpiteet laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. [tark. 12]

(21) Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

(22) Tämän asetuksen 12 artiklassa säädettyjen lohi-istutuksia koskevien säännösten yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti.

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan Itämeren lohikannan säilyttämistä ja hoitoa koskeva monivuotinen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”.

2 artikla

Soveltamisala

Suunnitelmaa sovelletaan kaupalliseen kalastukseen ja virkistyskalastukseen Itämerellä ja siihen yhteydessä olevissa joissa, jotka sijaitsevat jäsenvaltioiden, jäljempänä ”asianomaiset jäsenvaltiot”, alueella. [tark. 13]

b) lohen virkistyskalastukseen Itämerellä silloin kun kalastusta harjoittavat virkistyskalastuspalveluja tarjoavat alukset. [tark. 14]

3 artikla

Määritelmät

1. Tämän asetuksen soveltamiseksi sovelletaan elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (10) 3 artiklassa, direktiivin 2000/60/EY 2 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklassa säädettyjä määritelmiä.

2. Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a) ”Itämerellä” tarkoitetaan ICES-osa-alueita 22–32;

b) ”Itämeren alueen joilla” tarkoitetaan jokia, jotka ovat yhteydessä Itämereen jäsenvaltioiden alueella;

c) ”Itämeren lohikannalla” tarkoitetaan kaikkia Itämeren ja Itämeren alueen jokien luonnonvaraisia ja viljeltyjä lohikantoja;

d) ”luonnonlohijoella” tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja jokia, joissa on itsensä ylläpitäviä luonnonlohikantoja ja joihin ei istuteta lainkaan viljeltyä lohta tai istutetaan sitä rajoitetusti;

e) ”potentiaalisella lohijoella” tarkoitetaan jokea, jossa on aiemmin ollut luonnonlohikanta/luonnonlohikantoja ja jossa ei nykyisellään tapahdu luontaista lisääntymistä tai sitä tapahtuu vain vähän mutta johon on mahdollista palauttaa itsensä ylläpitävä luonnonlohikanta;

f) ”potentiaalisella smolttituotantokapasiteetilla” tarkoitetaan smolttien tuotantokapasiteettia kussakin joessa asianmukaisten jokikohtaisten tekijöiden perusteella;

g) ”teknisillä säilyttämistoimenpiteillä” tarkoitetaan toimenpiteitä, joilla säännellään lajikoostumusta, saaliiden koostumusta kalojen koon suhteen ja kalastustoiminnasta johtuvien ekosysteemien osatekijöiden vaikutusta sääntelemällä pyydysten käyttöä ja rakennetta sekä rajoittamalla kalastusalueille pääsyä;

h) ”tuki-istutuksella” tarkoitetaan viljellyn lohen smolttien tai sitä aiemmassa elinkierron vaiheessa olevien kalojen laskemista tarkoituksellisesti luonnonlohijokiin;

h a)” virkistyskalastuksella” tarkoitetaan poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 28 kohdassa säädetään, ei-kaupallista kalastustoimintaa, jossa käytetään kaikentyyppisiä aluksia ja pyydyksiä sekä kaupallisiin että ei-kaupallisiin tarkoituksiin; [tark. 15]

i) ”palautusistutuksella” tarkoitetaan viljellyn lohen smolttien tai sitä aiemmassa elinkierron vaiheessa olevien kalojen laskemista potentiaalisiin lohijokiin;

j) ”virkistyskalastuspalveluja tarjoavalla aluksella” tarkoitetaan sellaisen yrityksen alusta, joka tarjoaa Itämeren lohen virkistyskalastusta varten palveluja, mukaan luettuina kalastusvälineiden käyttöönanto, kuljetus ja/tai opastus;

k) ”suurimmalla sallitulla saaliilla” (TAC) tarkoitetaan Itämeren lohen määrää, joka voidaan pyytää ja purkaa aluksesta kunakin vuonna.

II LUKU

TAVOITTEET

4 artikla

Päämäärät

Suunnitelman päämääränä on varmistaa, että

a) Itämeren lohikantaa hyödynnetään kestävällä tavalla kestävän enimmäistuoton periaatteen mukaisesti;

b) Itämeren lohikannan geneettinen eheys ja monimuotoisuus ovat turvatut.

III LUKU

TAVOITTEET

5 artikla

Luonnonlohikantojen tavoitteet

1. Luonnonlohijoissa, jotka ovat … (11) saavuttaneet 50 prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista, luonnonvaraisen smolttituotannon on kasvettava jokaisessa joessa 75 prosenttiin 80 prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta viimeistään … (12). [tark. 16]

2. Luonnonlohijoissa, jotka eivät ole … (13) saavuttaneet 50:tä prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista, luonnonvaraisen smolttituotannon on kasvettava jokaisessa joessa 50 prosenttiin potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista viimeistään … (14) ja 75 prosenttiin 80 prosenttiin potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista kymmenen vuoden viimeistään … (15). [tark. 17]

3. Kymmenen vuodenViimeistään … (15) luonnonvaraisen smolttituotannon on pysyttävä jokaisessa luonnonlohijoessa vähintään 75 prosentissa 80 prosentissa potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista. [tark. 18]

4. Asianomaiset jäsenvaltiot voivat asettaa tiukempia jokikohtaisia tavoitteita , kuten jokeen palaavien kutukypsien kalojen määrään perustuvia tavoitteita . [tark. 19]

Asianomaisten jäsenvaltioiden on esitettävä ja julkaistava tiedot jokiinsa palaavista naaraspuolisista lohista. [tark. 20]

IV LUKU

PYYNTISÄÄNNÖT

6 artikla

TACin määrittäminen joissa

1. Lohikantojen vuotuinen TAC luonnonlohijoissa ei saa ylittää 2 kohdassa tarkoitettua kalastuskuolevuutta vastaavaa tasoa.

2. Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä lohikantojen kalastuskuolevuustaso luonnonlohijoissa 5 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden sekä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean ja ICESin lausuntojen mukaisesti, ja mainittujen elinten on arvioitava sitä säännöllisesti uudelleen silloin kun saadaan lisätietoja tai joen ominaisuudet muuttuvat. Tätä varten jäsenvaltioiden on otettava huomioon potentiaalinen smolttituotantokapasiteetti, jonka ICES on laskenut kullekin joelle asiaan liittyvien jokikohtaisten parametrien perusteella, ja mainitun elimen on arvioitava sitä säännöllisesti uudelleen silloin kun saadaan lisätietoja tai joen ominaisuudet muuttuvat.

3. Asianomaisten jäsenvaltioiden on julkaistava kalastuskuolevuustaso luonnonlohijoissa ja vastaava lohen TAC asetuksen (EY) N:o 1224/2009 114 artiklan mukaisesti perustamansa verkkosivuston julkisessa osiossa viimeistään … (16) ja tarkistettava kyseiset tiedot vuosittain.

4. Komissio arvioi jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden joka kolmas vuosi 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden perusteella. [tark. 21]

5. Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti kalastuskuolevuustason ja/tai vastaavan TACin määrittämiseksi luonnonlohijoissa ja/tai kiellon vahvistamiseksi asianomaiselle kalastukselle, jos asianomainen jäsenvaltio ei julkaise tällaisia toimenpiteitä tämän asetuksen voimaantulon jälkeisessä määräajassa 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

6. Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti kalastuskuolevuustason ja/tai vastaavan TACin määrittämiseksi luonnonlohijoissa ja/tai kiellon vahvistamiseksi asianomaiselle kalastukselle, jos 4 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella katsotaan, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole johdonmukaisia 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden kanssa tai jos niitä pidetään riittämättöminä kyseisten päämäärien ja tavoitteiden saavuttamiseksi.

7. Komission vahvistamien toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen. Kun komissio antaa delegoidun säädöksen, jäsenvaltioiden toimenpiteet lakkaavat olemasta voimassa.

7 artikla

TACin määrittäminen meressä

1. Lohikantojen vuotuinen TAC meressä ei saa ylittää kalastuskuolevuustasoa 0,1 vastaavaa tasoa.

2. Jos on selvää osoitusta siitä, että kannan tila on muuttunut ja/tai olemassa oleva kalastuskuolevuustaso ei ole asianmukainen 4 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, komissio voi muuttaa 1 kohdassa tarkoitetun merellä todetun kalastuskuolevuustason arvon 26 artiklan mukaisesti annettavin delegoiduin säännöksin.

3. Jos esiintyy taudinpurkauksia, kriittisen alhaisia postsmolttien eloonjäämisasteita tai muita odottamattomia muutoksia, neuvosto päättää TACista, joka on alhaisempi kuin TAC, joka johtuisi 1 kohdassa tarkoitetusta kalastuskuolevuustasosta.

8 artikla

Kansallisen kiintiön käyttö ja virkistyskalastuspalveluja tarjoavat alukset virkistyskalastuksessa [tark. 22]

Virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten Virkistyskalastuksessa merellä pyytämät pyydetyt lohet ja virkistyskalastuksessa rannikolla ja joissa pyydetyt lohet lasketaan kansalliseen kiintiöön. [tark. 23]

IV a LUKU

ALUKSESTA PURETTAVAN LOHEN JA MERITAIMENEN VÄHIMMÄISKOKO

8 a artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 2187/2005 14 artiklassa säädetään, aluksesta purettavan lohen vähimmäiskooksi olisi vahvistettava 60 cm ja meritaimenen 50 cm kullakin tämän artiklan 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla ICES-osa-alueella. [tark. 26]

V LUKU

TEKNISET SÄILYTTÄMISTOIMENPITEET

9 artikla

Jäsenvaltioiden toimenpiteet heikkojen lohikantojen suojelemiseksi joissa

1. Jos luonnonlohijoki ei ole … (17) saavuttanut 50:tä prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista, asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön , ylläpidettävä ja tarvittaessa parannettava olemassa olevia kansallisia teknisiä säilyttämistoimenpiteitä kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta viimeistään … (18) . [tark. 24]

2. Jotta 1 kohdassa tarkoitetut tekniset säilyttämistoimenpiteet voisivat asianmukaisesti edistää 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttamista, niiden on perustuttava jokikohtaisiin vaatimuksiin. Tällaisten toimenpiteiden soveltamispaikka on määriteltävä lohen mereen suuntautuvia vaellusreittejä koskevien parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella.

10 artikla

Toimenpiteet muiden lohikantojen suojelemiseksi joissa

Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kansallisia teknisiä säilyttämistoimenpiteitä Itämeren alueen joissaan sellaisille lohikannoille, jotka eivät kuulu 9 artiklan soveltamisalaan. Kyseisillä toimenpiteillä on edistettävä 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttamista.

Komissio tarkastelee valtiontuen suuntaviivoja, jotta helpotetaan jäsenvaltioiden mahdollisuuksia korvata hylkeiden ja merimetsojen aiheuttamia haittoja. [tark. 25]

11 artikla

Komission toimenpiteet

1. Komissio arvioi joka kolmas vuosi 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden perusteella jäsenvaltioiden 9 ja 10 artiklan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden erityisesti silloin kun luonnonlohijoki kulkee useassa jäsenvaltiossa. [tark. 27]

2. Komissiolla on valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tarvittavien teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi, jos asianomainen jäsenvaltio ei vahvista tällaisia toimenpiteitä tämän asetuksen voimaantulon jälkeisessä määräajassa 9 artiklan mukaisesti.

3. Komissiolla on valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tarvittavien teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi, jos 1 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella katsotaan, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole johdonmukaisia 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden kanssa tai jos niitä pidetään riittämättöminä kyseisten päämäärien ja tavoitteiden saavuttamiseksi.

4. Komission vahvistamien toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen. Kun komissio antaa delegoidun säädöksen, jäsenvaltioiden toimenpiteet lakkaavat olemasta voimassa.

VI LUKU

ISTUTUKSET

12 artikla

Tuki-istutukset

1. Lohien tuki-istutuksia saa tehdä ainoastaan luonnonlohijokiin. Kuhunkin jokeen istutettu smolttimäärä ei saa ylittää asianomaisen joen arvioitua potentiaalista smolttituotantokapasiteettia , kun paikallisen kannan häviämisen estäminen edellyttää sitä . [tark. 28]

2. Tuki-istutukset on tehtävä siten, että eri jokilohikantojen geneettinen monimuotoisuus ja vaihtelevuus turvataan ottaen huomioon istutusjoen ja lähijokien olemassa olevat kalastot ja maksimoiden istutuksen vaikutukset. Smolttien on oltava peräisin lähimmästä mahdollisesta luonnonlohijoesta. [tark. 29]

2 a. Tuki-istutuksiin tarkoitetut smoltit on merkittävä leikkaamalla niiden rasvaevät. [tark. 30]

3. Komissio voi vahvistaa hyväksyy … (19) mennessä täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti annettavin täytäntöönpanosäädöksin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. [tark. 31]

13 artikla

Palautusistutukset

Palautusistutuksia saa tehdä potentiaalisiin lohijokiin ainoastaan jos

a) joessa tai sen sivujoissa on esteettömät vaellusreitit, asianmukainen veden laatu sekä lohen lisääntymiseen ja kasvuun soveltuva elinympäristö; [tark. 32]

b) palautusistutuksen tarkoituksena on perustaa elinkelpoinen itsensä ylläpitävä luonnonlohipopulaatio tai parantaa sitä;

c) käytössä on ennen istutusta ja istutuksen jälkeen sovellettava seurantaohjelma arviointimenettelyineen;

d) käytössä on sopivat ja asianmukaiset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet itsensä ylläpitävän lohipopulaation palautumisen edistämiseksi;

d a) tuki-istutukset on tehtävä siten, että eri jokilohikantojen geneettinen monimuotoisuus turvataan ottamalla huomioon istutusjoen ja lähijokien olemassa olevat kalastot ja samalla maksimoidaan istutuksen vaikutukset. [tark. 34]

d b) tuki-istutuksiin tarkoitetut smoltit on merkittävä leikkaamalla niiden rasvaevät; [tark. 35]

Saastuttaja maksaa -periaatteen on ohjattava vesistöjen kunnostamista. Edellä olevan 1 kohdan mukaista palautusistutusta pidetään asetuksen (EY) N:o 1198/2006 38 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna säilyttämistoimenpiteenä. [tark. 36]

13 a artikla

Sukukypsien kalojen ja smolttien alkuperä

Sukukypsien kalojen ja smolttien on oltava peräisin lähimmästä mahdollisesta luonnonlohijoesta tai, jos tämä ei ole mahdollista, lähimmästä mahdollisesta luonnonlohivesistöstä. [tark. 33]

14 artikla

Siirtymäkausi

Muita kuin 12 ja 13 artiklan mukaisesti tehtyjä lohen istutuksia saa jatkaa 7 vuoden … (20) saakka tämän asetuksen voimaantulosta , ja niitä arvioidaan tarkkaan . Vaiheittainen lopettaminen toteutetaan joki kerrallaan. Jäsenvaltioiden paikallisten, alueellisten ja/tai kansallisten virastojen on hallinnoitava lopettamista, ja myös paikallisten sidosryhmien on osallistuttava siihen siten, että niiden pätevyyttä elinympäristöjen säilyttämisen ja muiden toimenpiteiden alalla hyödynnetään. Palautusistutuksiin nykyään käytettäviä taloudellisia keinoja koskevat oikeudellisesti sitovat kansalliset päätökset on suunnattava uudelleen tukemaan kalastajia, joihin vaiheittaisen lopettamisen kielteiset vaikutukset ovat mahdollisesti kohdistuneet . [tark. 37]

VII LUKU

VALVONTA JA TÄYTÄNTÖÖNPANO

15 artikla

Suhde asetukseen (EY) N:o 1224/2009

Jollei tämän luvun artikloissa toisin säädetä, tässä luvussa säädettyjä valvontatoimenpiteitä sovelletaan niiden lisäksi, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1224/2009.

Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1224/2009 55 artiklan 3 kohtaa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 8 päivänä huhtikuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 (21) 64 ja 65 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin kaikkeen lohen virkistyskalastukseen Itämerellä. [tark. 38]

16 artikla

Kalastuspäiväkirjat

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa säädetään, kaiken mittaisten Euroopan unionin kalastusalusten, joilla on lohen kalastuslupa, päälliköiden sekä onkimiseen ja muuhun kalastukseen käytettävien virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten päälliköiden on pidettävä toimistaan kalastuspäiväkirjaa asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa säädettyjen sääntöjen mukaisesti. [tark. 39]

17 artikla

Ennakkoilmoitukset

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdan johdantovirkkeessä säädetään, kaiken mittaisten unionin kalastusalusten sekä virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten , joilla on lohen kalastuslupa, päälliköiden on välittömästi kalastustoimen päättymisen jälkeen ilmoitettava lippujäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdassa luetellut tiedot. [tark. 40]

18 artikla

Erityistoimintaluvat

1. Virkistyskalastuspalveluja tarjoavalla aluksella on oltava lohenkalastusta varten erityistoimintalupa, joka on myönnetty tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on sisällytettävä erityistoimintaluvat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 116 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti perustetussa sähköisessä tietokannassa olevaan kalastuslupaluetteloon. Lisäksi niiden on sisällytettävä erityistoimintalupaan liittyvät tiedot asetuksen (EY) N:o 1224/2009 109 artiklassa tarkoitettuun tietokonepohjaiseen varmentamisjärjestelmään.

19 artikla

Saalisilmoitus Virkistyskalastusta koskevat saalisilmoitukset [tark. 41]

1. Kaikentyyppisiä virkistyskalastuspalveluja tarjoavan aluksen päällikön tarjoavien tahojen on täytettävä saalisilmoitus liitteen III mukaisesti ja toimitettava se aluksensa ja raportoitava lippujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle jokaisen kuukauden viimeisenä päivänä. [tark. 42]

2. Asianomaisen jäsenvaltion on kirjattava edelliskuun saalisilmoituksiin merkityt tiedot viimeistään jokaisen kuukauden 15 päivänä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 116 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti perustettuun sähköiseen tietokantaan ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 109 artiklassa tarkoitettuun tietokonepohjaiseen varmentamisjärjestelmään. Sähköiset tiedot ja saalisilmoitukset on säilytettävä kolmen vuoden ajan.

20 artikla

Purkamistarkastukset

Asianomaisten jäsenvaltioiden on tarkistettava saalisilmoituksiin kirjattujen tietojen paikkansapitävyys tekemällä purkamistarkastuksia. Purkamistarkastusten on koskettava vähintään kymmentä prosenttia kahtakymmentä prosenttia purkamisten kokonaismäärästä. Euroopan kalastuksenvalvontaviraston on valvottava tehokkaasti ja kannustettava jäsenvaltioita tekemään keskitetympiä ja kohdennetumpia tarkastuksia alueilla, joilla epäillään harjoitettavan tai joilla on raportoitu harjoitettavan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta. [tark. 43]

20 a artikla

Virkistyskalastuksen valvonta

Tämän asetuksen mukainen virkistyskalastuksen valvonta perustuu erityisesti asetuksen (EY) N:o 1224/2009 55 artiklaan sekä asetuksen (EU) N:o 404/2011 64 ja 65 artiklaan. [tark. 44]

21 artikla

Kansalliset valvontaohjelmat

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 46 artiklassa säädettyyn kansalliseen valvontaohjelmaan on myös sisällyttävä vähintään seuraavat:

a) tämän asetuksen V luvun mukaisesti laadittujen teknisten säilyttämistoimenpiteiden soveltaminen;

b) kiintiön käyttöä, toimintalupia ja saalisilmoituksia koskevien sääntöjen noudattaminen virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten ja kaikentyyppisiä pyydyksiä käyttävän virkistyskalastuksen osalta; [tark. 45]

c) tuki- ja palautusistutuksia koskevien sääntöjen noudattamisen seuranta.

VIII LUKU

TIETOJEN KERUU

22 artikla

Jokaista nuorten lohien kohorttia voidaan tietojen keruuta varten seurata ennen smolttiutumista sähkökalastuksella kaikissa luonnonlohijoissa.

Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään yksityiskohtaiset ehdot sähkökalastukselle uusimman tieteellisen tiedon perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. [tark. 46]

22 a artikla

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään … (22) tulokset tieteellisestä tutkimuksesta, joka koskee petojen, etenkin hylkeiden ja merimetsojen, vaikutusta Itämeren lohikantaan. Komissio laatii näiden tutkimustulosten perusteella Itämeren lohikantaan vaikuttavien petokantojen hallinnointia koskevan suunnitelman, joka saatetaan voimaan viimeistään vuonna 2016. [tark. 47]

22 b artikla

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään … (23) tulokset tieteellisestä tutkimuksesta, joka koskee lohen poisheittoa ja sivusaaliita kaikissa asiaankuuluvissa Itämeren kalastuksissa. [tark. 48]

IX LUKU

JATKOTOIMET

23 artikla

Jäsenvaltioiden raportit

1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on tämän asetuksen voimaantuloa seuraavana kolmantena vuonna viimeistään … (24) ja sen jälkeen joka kolmas vuosi raportoitava komissiolle V luvun mukaisesti vahvistetuista teknisistä säilyttämistoimenpiteistä ja siitä, miten niillä on saavutettu 5 artiklassa säädetyt tavoitteet. [tark. 49]

2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on viimeistään … (25) ja sen jälkeen joka kuudes vuosi kolmas vuosi raportoitava komissiolle tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja 5 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisesta. Jäsenvaltioiden raporteissa on annettava erityisesti seuraavat tiedot:

[tark. 50]

a) kansallisen kalastuksen kehitys mukaan luettuna saaliiden jakautuminen avomerellä, rannikkovesillä ja joissa sekä kaupallisten kalastajien, virkistyskalastuspalveluja tarjoavien yritysten alusten ja muiden virkistyskalastajien kesken;

b) jokaisen luonnonlohijoen lohenpoikas- ja smolttituotanto sekä paras saatavilla oleva arvio potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista;

c) saatavilla olevat geneettiset tiedot jokaisesta luonnonlohijoesta;

d) lohen tuki- ja palautusistutukset;

e) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 46 artiklassa tarkoitetun kansallisen valvontaohjelman täytäntöönpano.

24 artikla

Suunnitelman arviointi

Komissio arvioi hoitotoimenpiteiden vaikutuksen Itämeren lohikantaan ja kyseistä kantaa hyödyntävään kalastukseen tämän asetuksen 23 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden raporttien ja tutkimustietojen perusteella sitä vuotta seuraavana vuonna, jona se saa jäsenvaltioiden raportit.

X LUKU

LIITTEIDEN MUUTTAMINEN

25 artikla

Liitteiden muuttaminen

1. Komissio voi muuttaa liitteessä I olevaa luonnonlohijokien luetteloa pitääkseen sen ajan tasalla tuoreen tutkimustiedon kanssa 26 artiklan mukaisesti annettavin delegoiduin säädöksin.

2. Komissio voi muuttaa liitteitä II ja III tehokkaan valvonnan varmistamiseksi 26 artiklan mukaisesti annettavin delegoiduin säädöksin.

XI LUKU

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

26 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan tässä artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

2. Valta hyväksyä 6, 7, 11 ja 25 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6, 7, 11 ja 25 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Edellä olevan 6, 7, 11 ja 25 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseisen määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

27 artikla

Toimivallan peruuttaminen

Jos asianomainen jäsenvaltio ei ole toteuttanut tai julkaissut 6 tai 11 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä määräajassa tai jos kyseisiä toimenpiteitä pidetään 6 artiklan 4 kohdan tai 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella riittämättöminä ja/tai tehottomina, komissio peruuttaa 6 tai 11 artiklassa tarkoitetun asianomaiselle jäsenvaltiolle annetun toimivallan. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä , tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. [tark. 51]

28 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan mukainen kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

XII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

29 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan … päivästä …kuuta ….

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty … Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C 68, 6.3.2012, s. 47.

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 22. marraskuuta 2012.

(3) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(4) EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(5) EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1.

(6) EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1.

(7) EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

(8) EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1.

(9) EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(10) EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

(11) Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(12) Seitsemän vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(13) Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(14) Viisi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(15) Kaksitoista vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(16) Vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

(17) Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(18) Kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(19) Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(20) Kymmenen vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(21) EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1.

(22) Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(23) Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(24) Vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

(25) Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

LIITE I Itämeren alueen luonnonlohijoet Suomi — Simojoki Suomi/Ruotsi — Tornionjoki/Torneälven Ruotsi — Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan Viro — Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma Latvia — Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka Latvia/Liettua — Barta/Bartuva Liettua — Nemunasin vesipiiri (Zeimena)