Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta : - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön postipalvelujen kehittämistä koskevista yhteisistä säännöistä ja palvelun laadun parantamisesta", ja - "Luonnos komission tiedonannoksi kilpailusääntöjen soveltamisesta postialalla ja erityisesti tiettyjen postipalveluja koskevien valtion toimenpiteiden täytäntöönpanemisesta"



Virallinen lehti nro C 174 , 17/06/1996 s. 0041



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön postipalvelujen kehittämistä koskevista yhteisistä säännöistä ja palvelun laadun parantamisesta", ja - "Luonnos komission tiedonannoksi kilpailusääntöjen soveltamisesta postialalla ja erityisesti tiettyjen postipalveluja koskevien valtion toimenpiteiden täytäntöönpanemisesta" () (96/C 174/14) Neuvosto päätti 3. tammikuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Komissio päätti 22. marraskuuta 1996 EY-sopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta luonnoksesta. Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 12. maaliskuuta 1996. Esittelijänä oli Johann Farnleitner. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. 28. maaliskuuta 1996 pitämässään 334. täysistunnossa (maaliskuun 28. päivän kokouksessa) suurella äänten enemmistöllä seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 6 ääntä vastaan ja 15 pidättyi äänestämästä. 1. Komission tiedonanto 1.1. Tiedonannossa korostetaan postipalvelujen merkitystä tärkeänä tietojen vaihdon ja kaupan sekä monien muiden yhteisön taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimintojen välineenä. Postialalla, joka työllistää noin 1,8 miljoonaa henkilöä (heistä noin 1,5 miljoonaa postiyritysten ja noin 300 000 asianomaisen viranomaisen palveluksessa), tuotetaan yhteisössä n. 1,3 % bruttokansantuotteesta. Postipalvelut kuljettavat yhteisössä vuosittain 80 miljardia lähetystä, joista 3 miljardia on Euroopan yhteisön sisäiset rajat ylittäviä lähetyksiä. Postisektorin tehokkuus vaikuttaa merkittävästi Euroopan unionin kilpailukyvyn ja työllisyyden kehitykseen. 1.2. Kaikkien käyttäjien saatavilla olevat korkeatasoiset, kohtuuhintaiset postipalvelut ovat yhteisön tasolla hyvin tärkeät. 1.3. Komission 11. 6. 1992 julkaisemassa vihreässä kirjassa "Postipalvelujen sisämarkkinoiden kehitys" (), siihen liittyneissä julkisissa neuvotteluissa, joiden johdosta komissio antoi 2. 6. 1993 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon "Yhteisön postipalvelujen kehittämisen suuntaviivat" () sekä Euroopan parlamentin neljässä päätöslauselmassa 22. tammikuuta, 25. kesäkuuta ja 29. lokakuuta 1993 sekä 14. heinäkuuta 1995 komissiota pyydettiin valmistelemaan tätä aluetta koskevia ehdotuksia (). Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön postipalvelujen kehittämistä koskevista yhteisistä säännöistä ja palvelun laadun parantamisesta 2. Direktiivin pääsisältö 2.1. Direktiivillä luodaan ensimmäistä kertaa yhteisön kattava suunnitelma postialan kohtuuhintaisista ja korkeatasoisista, yleisesti saatavilla olevista postipalveluista sekä postialan osittaisesta vapauttamisesta ja avautumisesta kilpailulle. Markkinoiden avaus on määrä toteuttaa kaksivaiheisesti, jotta yleisesti saatavilla olevien postipalvelujen tarjoajille jää riittävästi aikaa sopeutua uuteen tilanteeseen. 2.2. Direktiiviehdotuksen tarkoitus on määritellä yhtenäiset, yhteisöntasoiset postialan säädökset. Tiedonantoluonnoksen tarkoitus on komission mukaan selventää alan toimijoille EY-sopimuksen määräysten soveltamista. Tämä koskee ennen kaikkea kilpailuasioita sekä vapautta tuottaa palveluita ja perustaa yrityksiä. 2.3. EY-sopimuksen 100 a artiklaan perustuvassa direktiiviehdotuksessa luodaan yleisiä postipalveluja koskevia yhtenäisiä sääntöjä sekä annetaan yhtenäiset määräykset palveluille, jotka voidaan varata yleisten postipalvelujen suorittajille, sekä pyritään parantamaan palvelutasoa ja edistämään standardien luomista ja siihen liittyviä kysymyksiä. 2.4. Direktiiviehdotuksessa määritellään yleiset kohtuuhintaiset ja tietyntasoiset vähimmäispalvelut, joiden on oltava kaikkien kansalaisten saatavilla kaikkialla yhteisön alueella. Ehdotuksella on tarkoitus velvoittaa erityisesti ne jäsenvaltiot, joilla ei tällä hetkellä vielä ole yleisiä postipalveluja ja palvelun tasoa koskevia tiukkoja sääntöjä, säätämään yleisten postipalvelujen tarjoajille tällaiset velvoitteet. 2.5. Yleisesti saatavilla olevien postipalvelujen tulisi vähimmillään sisältää: alle 2 kg painavien, vastaanottajan nimellä varustettujen kirjeiden, kirjojen, luetteloiden, sanomalehtien ja aikakauslehtien sekä alle 20 kg painavien postipakettien keräily, kuljetus ja jakelu. Lisäksi niihin kuuluvat kirjattuihin kirjeisiin ja arvokirjeisiin liittyvät palvelut. 2.6. Direktiiviehdotuksessa säädetään niiden palvelujen yhtenäisistä kriteereistä, jotka voidaan varata yleisten palvelujen hoitajan tehtäväksi, mikäli tämä on tarpeen yleisten palvelujen ylläpidolle ja niiden rahoitustasapainolle. 2.7. Varattuihin, kilpailulta suojattuihin postipalveluihin kuuluu sellaisten kotimaisten kirjelähetysten keräily, kuljetus, lajittelu ja jakelu, joiden paino on alle 350 g ja hinta korkeintaan perustariffin mukaisen ensimmäisen luokan kirjelähetyksen hintaan (korkeintaan 20 g painavan kirjeen maksu) nähden viisinkertainen. 2.8. Lähtevä rajat ylittävä kirjeposti sekä pika- ja pakettiposti suljetaan kilpailurajoitusten ulkopuolelle, sillä se on useimmissa jäsenvaltioissa tosiasiallisesti jo vapautettu. 2.9. Saapuvaa rajat ylittävää kirjepostia koskevat kilpailurajoitukset voivat olla voimassa 31. joulukuuta 2000 asti, mikäli ne ovat tarpeen yleisten postipalvelujen tuottajien rahoitustasapainon säilyttämiseksi. Komissio otaksuu, että tämän markkina-alueen avaamisella kilpailulle on vain vähän vaikutuksia eikä se vaaranna yleisten postipalvelujen suorittajien rahoitustasapainoa. 2.10. Suoramainonta voidaan suojata kilpailulta 31. joulukuuta 2000 asti, mikäli tämä on tarpeen yleisten postipalvelujen tuottajien rahoitustasapainolle. Tämä ala muodostaa yhteisön keskiarvon mukaan kuitenkin noin 17 % lähetyksistä ja noin 12 % julkisten postipalvelujen tuottajien kirjepostista saamasta tuotosta; ala on lisäksi voimakkaasti kasvussa. Seitsemässä jäsenvaltiossa (Saksassa, Suomessa, Italiassa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Espanjassa) tämä sektori on jo vapautettu, vaikkakin eritasoisesti. 2.11. Komissio päättää asiaa koskevan tarkastuksen jälkeen, viimeistään 30. kesäkuuta 1998, olisiko suoramainonta ja rajat ylittävä saapuva kirjeposti mahdollista suojata kilpailulta myös 31. joulukuuta 2000 jälkeen. Vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla on toimitettava kilpailulta suojatun alueen laajuuden yleistarkistus. 2.12. Direktiiviehdotus rakentuu sille periaatteelle, että yleisten palvelujen tariffit ovat kohtuulliset ja että ne määritellään kulujen mukaan. Jäsenvaltiot voivat vapaasti määrätä kaikille yleisille postipalveluille koko valtion alueella voimassa olevan yleistariffin. Samalla yleisten postipalvelujen tuottajat tulee velvoittaa luomaan avoin tilinpito ja selkeästi erottamaan suojattujen ja suojaamattomien palvelujen tilit. 2.13. Jäsenvaltioilla on oikeus määrätä kotimaisten postipalvelujen laatutaso. Euroopan unionin sisärajat ylittävän kirjeliikenteen laatuvaatimuksista sitä vastoin päättää komissio 15 jäsenvaltion edustajista koostuvan neuvoa-antavan komitean tuella. 2.14. Yhtenäiset standardit voidaan laatia ja hyväksyä CENille (Euroopan standardointikomitea) annetun standardointitoimeksiannon pohjalta. 2.15. Direktiivissä säädetään, että kaikkiin jäsenvaltioihin on perustettava postialan toimijoista riippumaton kansallinen säätelyviranomainen, jotta valvonnan ja toiminnan erotteluperiaate toteutuu. 2.16. Komission tiedonannossa viitataan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksiin, joiden mukaan EY-sopimuksen määräyksiä, erityisesti kilpailumääräyksiä, on sovellettava myös postialaan. 3. Luonnos komission tiedonannoksi kilpailusääntöjen soveltamisesta postialalla ja erityisesti tiettyjen postipalveluja koskevien valtion toimenpiteiden täytäntöönpanemisesta [SEK(95) 830 lopull.] 3.1. Komitean lausunnolle 22. marraskuuta 1995 toimitetussa, kilpailusääntöjen soveltamista koskevassa komission tiedonantoluonnoksessa, joka täydentää ehdotettuja lainsäädäntötoimia, muotoillaan ja selvennetään päälinjoja, joiden mukaan komissio aikoo soveltaa EY-sopimuksen kilpailusääntöjä postialaan. Postimarkkinoiden vähitellen tapahtuvaa valvottua vapauttamista on määrä edistää ja samanaikaisesti turvata yleisten postipalvelujen tarvitsema suoja. Tiedotteen on määrä muodostaa kilpailusääntöjen tulevalle soveltamiselle selvät ja luotettavat puitteet tarvittavan oikeusturvan luomiseksi. 3.2. Tiedonannossa esitetään lähestymistapa, jota komissio aikoo käyttää valtioiden palvelujen tarjoamisen vapauden rajoittamista ja/tai kilpailua postipalvelumarkkinoiden alalla koskevien valtion toimenpiteiden yhteensovittamiseksi perustamissopimuksessa esitettyjen kilpailusääntöjen kanssa. 3.3. Tiedonannossa vahvistetaan jäsenvaltioiden oikeus suojata toistaiseksi tarkoin määriteltyjä palveluja kilpailulta, mikäli tällainen on tarpeen. 3.4. Tiedonannossa käsitellään tasapuolista pääsyä postiverkkoon ja vaadittavia sääntelyyn perustuvia takeita rehdin kilpailun turvaamiseksi alalla. 3.5. Komissio korostaa postialan merkitystä Euroopan talouden tulevalle kehitykselle. Yhteisön tasolla on luotava tasapaino julkisten palvelujen tarpeen ja kilpailusääntöjen soveltamisen välille. Molempien näkökantojen on täydennettävä ja tuettava toisiaan. Komissio pyrkii kehittämään asteittain kattavan yhteisön postipolitiikan ottaen erityisesti huomioon EY-sopimuksen kilpailumääräykset ja sopimuksen komissiolle asettamat velvoitteet. 3.6. Tavoitteena on sisämarkkinoiden toteuttaminen ja yhteisön postipalvelujen kehittäminen. Suunniteltuja toimia on pidettävä asteittaisen ja tulevaisuuteen suuntautuneen politiikan ensimmäisenä tärkeänä askeleena. 4. Huomautuksia direktiivi- ja tiedoteluonnokseen 4.1. Komitea panee myönteisesti merkille, että komissio on lykännyt tiedotteen hyväksymistä ja antanut sen lausunnolle. Komitea arvioi tiedotetta direktiivin pohjalta. TSK:n mielestä on ehdottomasti pidettävä kiinni siitä, että tiedotteen ja direktiivin sisältö ja termit vastaavat toisiaan. 4.1.1. Tiedonannossa todetaan, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan postialalla on sovellettava yhteisön oikeutta ja erityisesti perustamissopimuksen kilpailusääntöjä. Komitea muistuttaa, että päätöksessä Corbeau, asia C-320/91 tuomioistuin vahvisti myös, että yksinoikeuden säilyttäminen postilähetysten keräilyssä, kuljetuksissa ja jakelussa on EY-sopimuksen 90 ja 96 artiklan kanssa ristiriidassa vain silloin, kun yksinoikeus koskee myös palveluita, jotka ovat erotettavissa yleistä etua koskevista palveluista, vastaavat talouden toimijoiden erityistarpeita ja vaativat lisäsuorituksia, joita nykyiset postipalvelut eivät tarjoa, ja kun näiden lisäpalvelujen erottaminen monopolista ei ole mahdollista ilman että kyseenalaistetaan kulloisenkin postiorganisaation antaman, yleistä taloudellista etua koskevan palvelun rahoitustasapaino. 4.2. Yleiset postipalvelut 4.2.1. Velvoittavien vähimmäisstandardien määrittely yleisesti saataville oleville palveluille on EU:n kansalaisten etujen mukaista, ja komitea suhtautuu siihen myönteisesti. Korkealaatuiset, kattavat yleiset postipalvelut ovat välttämättömiä sekä koko väestölle että pienille ja keskikokoisille yrityksille. Ne ovat sitä paitsi välttämätön askel yhteisön kaikkien alueiden elinolojen yhtenäistämiseksi. 4.2.1.1. Tällaisten palvelujen jatkuvuuden turvaamiseksi on kehitettävä erityinen rahoitusmuoto, joka tunnustaa yksinoikeuden niille, jotka tarjoavat yleisiä postipalveluja. Kilpailulta suojatut, varatut alueet on määriteltävä niin, että yleisiä postipalveluita tarjoavan yrityksen elinkelpoisuus turvataan. 4.2.1.2. Yleisten postipalvelujen toimivuus on etusijalla. 4.2.1.3. Direktiivin 8 artiklassa säädettyä paino- ja hintarajojen asettamista ei erilaisista kansallisista määräyksistä johtuen voi aina toteuttaa. Kaikkialla ei ole mahdollista kuljettaa 350 g painavaa lähetystä 20 g:n vakiolähetyksen viisinkertaisella hinnalla, sitä paitsi useilla jäsenvaltioilla ei ole tätä painoluokkaa. Komitea kaipaa tilastollisia perusteluja komission asettamille painorajoille. 4.2.1.4. Pakettien 20 kg:n painoraja on maailman postisopimuksen mukainen ja sopii varsinkin pk-yritysten tarpeisiin. 4.2.2. Komitea kannattaa komission direktiivissä ehdottamaa aikataulua postipalvelualan tilanteen tarkastamiseksi, vaikka suunniteltujen määräaikojen pitäisikin alkaa vasta direktiivin voimaantulon jälkeen. Lisäksi lopullinen päätös tulisi tehdä vasta neljä vuotta direktiivin voimaantulon jälkeen. 4.2.3. Kirjepostipalvelujen "yhtenäisen hinnoittelun periaate" on edelleenkin merkittävä poliittinen keino yhdenmukaistaa elinolosuhteita kaikilla unionin alueilla. Lisäksi se on sosiaalipoliittisesti välttämätöntä. Tämän hinnoitteluperiaatteen tulisi jatkossakin koskea kaikkia "varatun alueen" postipalveluita. Kilpailusuojauksen ulkopuolelle jäävät yleisten kirjepalvelujen hinnat on eriytettävä, jotta vältetään "rusinoiden poimiminen kakusta", mikä haittaa yleisiä postipalveluja tarjoavien yritysten toimintaa. Yleisesti tarjolla oleviin kirjepostipalveluihin, joiden kohdalla kilpailu sallitaan, on erityisesti taajama-alueilla sovellettava hinnoittelun eriyttämisen mahdollisuutta. 4.2.3.1. Komiteassa käydyissä ensimmäisissä neuvotteluissa osoittautui, että postiyritysten välinen lopullisten korvausten järjestelmä on nykyisin riittämätön ja aiheuttaa niille taloudellisia ongelmia. Komitea toteaa ilahtuneena, että on olemassa sopimus rajat ylittävän postin toimitusvelvollisuuden korvaamisesta (Reims-sopimus), ja kehottaa komissiota painostamaan jäsenvaltioiden julkisia postipalveluiden hoitajia tai postihallintoa allekirjoittamaan sopimus ja soveltamaan sitä. Komitea pyytää komissiota tutkimaan, voisiko se itse osallistua lopullisista korvauksista käytäviin neuvotteluihin, jotta postiyrityksille saataisiin aikaan sitova, kulujen mukainen lopullisten korvausten järjestelmä. Vilpillisestä kilpailusta taloudellisesti kärsivillä postilaitoksilla ja -yrityksillä tulee vastaisuudessakin olla mahdollisuus puolustautua maailman postisopimuksen 25 artiklan mukaisilla keinoilla, kunnes saadaan aikaan vilpillisen kilpailun estävä lopullisten korvausten järjestelmä. 4.3. Erillinen kirjanpito 4.3.1. Talous- ja sosiaalikomitea on jo aiemmin puoltanut erillistä kirjanpitoa () 7 Yleisten postipalvelujen piirissä on kuitenkin sallittava poikittaisavustukset. 4.3.1.1. Vaadittava erillinen kirjanpito ei kuitenkaan edellytä, että yrityksen yksiköt on rakenteellisesti erotettava toisistaan. 4.3.2. Tässä yhteydessä komitea viittaa myös postiyritysten muiden toimialojen, erityisesti linja-autoliikenteen eriyttämiseen päätoiminnasta; eräissä jäsenmaissa postiyhtiöt hoitavat linja-autoliikennettä. Tietyissä jäsenmaissa postiyhtiöt hoitavat muitakin palveluja (maksuliikenne, säästötilien hoito, virkakirjeiden kanto); kirjanpidossa ne on erotettava selkeästi yleisistä palveluista. 4.3.2.1. Kilpailulta suojattujen palvelujen erillinen ja avoin tilinpito on pohja niiden säilyttämistä koskeville päätöksille. 4.4. Laatustandardit 4.4.1. Puutteellisen laadun syynä voivat olla taloudelliset laiminlyönnit (kuten jäsenvaltioiden postiyrityksille varaaman pääoman riittämättömyys), poliittisista syistä johtuvat rasitteet (esim. liian suuret siirrot kansalliseen budjettiin) ja postiyritysten laiminlyönnit. Komitea puoltaa sitä, että jäsenvaltiot määrittelevät kilpailulta suojattujen palvelujen laajuuden niin, että yritykset voivat toimia suorituskykyisesti ja panostaa laatuun. 4.4.2. Eräissä jäsenvaltioissa ongelmaksi muodostuu postilähetysten toimittaminen vastaanottajalle direktiiviehdotuksessa vaaditulla tavalla. Komitea kannattaa, että postin tavanomaiseksi jakelutavaksi määritellään kotiovelle toimittaminen; jäsenvaltioille olisi kuitenkin annettava mahdollisuus määrätä poikkeustapauksissa erilainen käytäntö, jotta alueelliset olot voidaan parhaiten ottaa huomioon. Joissain maissa kirjelähetykset toimitetaan ns. noutolaatikoihin ja paketitkin on eräissä jäsenmaissa aina noudettava postista. 4.4.3. Komitea korostaa korkeiden laatustandardien tärkeyttä sekä selkeitä laatukriteerejä, joissa on määriteltävä myös asiakasmyönteiset korvaukset, jos lähetys on kadonnut tai myöhästyy. Euroopan unionin aluetta varten on määriteltävä palvelujen laadun vähimmäistavoitteet, ja jäsenvaltioilla on oltava oikeus asettaa korkeammat laatustandardit. 4.4.4. Palvelujen tasoa on pyrittävä kohottamaan soveltuvin toimin. Laatustandardien täyttämistä on valvottava jatkuvasti. 4.5. Tariffit 4.5.1. Postin palvelutariffien on oltava järkevässä suhteessa palvelujen laatuun. Tasoitusrahastomallista luopumalla voidaan välttää se, että eräiden jäsenvaltioiden alhaisten maksujen politiikka ja taattu tappioiden tasaus vääristää kilpailua. Onkin ensisijaisesti turvattava, että yritykset voivat tarjota yleisiä postipalveluja terveeltä taloudelliselta pohjalta, joka syntyy varattujen palvelujen avulla. Yritysten tulisi säilyttää laskentavalta varattujen palvelujen suhteen. Lopuksi komitea korostaa uudelleen, että se puoltaa hyviä, kohtuuhintaisia ja kaikkien saatavilla olevia yleisiä palveluja, joiden jatkuvuus on turvattava. 4.5.2. Komitea tähdentää, että palvelutariffien maantieteellinen tasoittaminen on yleisten postipalvelujen perusta. 5. Lopuksi 5.1. Komitea suhtautuu myönteisesti kohtuuhintaisten yleisten palvelujen luomiseen kaikille Euroopan kansalaisille. Se odottaa, että yleisten palvelujen luominen synnyttää korkeat laatustandardit, jotka hyödyttävät kaikkia käyttäjiä, niin kuluttajia kuin yrityksiäkin. Sen mielestä vakaiden puite-ehtojen luominen postiyrityksille auttaa välttämään kielteisiä yhteiskunnallisia vaikutuksia ja helpottaa sisämarkkinoiden toteutumista. 5.2. Komitea katsoo, että komission on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota myös yhteiskunnallisiin seurannaisvaikutuksiin. Näihin kuuluu etenkin postipalvelujen asteittaisen vapautumisen vaikutus alan tulotasoon ja työehtoihin. 5.2.1. Ennen uusia vapauttamistoimia on tämän vuoksi tarpeen perusteellisesti tutkia vapautumisen vaikutus tulotasoon ja työehtoihin. Tutkimuksessa tulee kiinnittää huomiota mm. sosiaalisen polkumyynnin sekä "hanttihomma"-tyyppisten työpaikkojen suuren lisääntymisen vaaraan ja tutkia mahdollisuuksia tukea ja edistää työntekijöiden sosiaalisia vähimmäisstandardeja euroopanlaajuisesti. 5.2.2. Komitea pyytää komissiota aloittamaan ja toteuttamaan vaadittavat toimet tiiviissä yhteistyössä talous- ja sosiaalikomitean sekä postipalvelujen sekakomitean kanssa. 5.3. Valtioidenväliset postilähetykset ovat markkina-alue, jonka merkitys postiyhtiöille vaihtelee paljon maittain niiden maantieteellisen sijainnin ja rakenteen mukaan. Komitea katsoo, että kilpailulta suojatun alueen rajoja uudelleen tarkasteltaessa on niiden maiden kohdalla, joihin saapuvan ulkomaanpostin määrä on huomattavasti yhteisön keskiarvoa suurempi, otettava huomioon, että kyseisen postipalvelun suojaaminen kilpailulta muodostaa olennaisen ehdon maailmanlaajuisen postipalvelun taloudelliselle tasapainolle. 5.4. Mikäli direktiivipäätös viivästyy, komitea puoltaa nelivuotisen kokeiluajan säätämistä ja ajoissa ennen lisäpäätöksiä tapahtuvaa välitarkastusta. Direktiivissä säädettyä komission päätöstä (ks. direktiivin 8 artiklan 2 kohta) tulisi valmistella 21 artiklan mukaisella menettelyllä. TSK toivoo, että sitä kuullaan 100 a ja 189 b artiklan mukaista menettelytapaa noudattaen ennen päätöksen tekemistä. 5.5. Komitea suhtautuu myönteisesti postialan tehtävien jakoon yritystoimintaan ja viranomaistehtäviin. Tällöin on erityisen tärkeää, että kilpailua valvoo riippumaton viranomainen. 5.6. Komitea tajuaa, että "uudelleenpostituksen" lisääntyminen erityisesti kolmansista maista voi vaarantaa direktiivin tavoitteet. Siksi se suhtautuu myönteisesti komission tiedonannon toteamuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot saattavat pitää tarpeellisena "säilyttää poikkeusoloissa tietyt olemassa olevat, maahan tulevien ja rajat ylittävien lähetysten perilletoimitusta koskevat rajoitukset välttääkseen postiliikenteen keinotekoiseen ohjautumiseen toisaalle, mikä lisäisi rajat ylittävien lähetysten osuutta yhteisön postiliikenteessä. Tällaiset rajoitukset voivat koskea ainoastaan varattavissa olevaan palvelujen alueeseen kuuluvia lähetyksiä." 5.7. Komitea toteaa tyytyväisenä, että komissio on asiakirjojen lausunnolle lähettämisen jälkeen päättänyt ottaa kilpailusääntöjä koskevan tiedonannon käyttöön vasta yhdessä ja yhdenmukaisena direktiivin kanssa. Komitea tukee tällaista menettelyä. 5.8. Suoramyynnin markkinat (myös sähköiset) ovat kasvava ala, joka nykyisin säilyy vielä suurelta osin postiyhtiöiden tehtävänä; nopea teknologinen kehitys ja vapauttaminen voivat kuitenkin johtaa postipalveluiden yhä laajempaan kiertämiseen. Vaikka tähän mennessä onkin osoittautunut, että postiyhtiöiden markkinaosuudet ovat säilyneet suurelta osin muuttumattomina, nopeasti kasvavat markkinaosuuksien menetykset tällä ydinalueella vaikeuttavat yleisesti saatavilla olevien postipalvelujen hoitamista. Komitean mielestä on siksi jatkuvasti tarkkailtava teknologista kehitystä ja sen vaikutuksia yleisiin postipalveluihin. Bryssel, 28. maaliskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 322, 2. 12. 1995, s. 22. () EYVL N:o C 129, 10. 5. 1993, s. 48. () COM(93) 247 final. () EYVL N:o C 42, 15. 2. 1993, s. 240; EYVL N:o C 194, 19. 7. 1993, s. 397; EYVL N:o C 315, 22. 11. 1993, s. 643; EYVL N:o C 249, 25. 9. 1995, s. 212. () EYVL N:o C 129, 10. 5. 1993, s. 48. LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus sai puoltavia ääniä vähintään neljänneksen annetuista äänistä, mutta hylättiin käsittelyssä. Kohta 5.2.1 Lisätään kohtaan 5.2.1 seuraava virke: "Tällaisen tutkimuksen tulisi kattaa myös yhteisön jäsenvaltioissa ja muissa maissa postipalvelujen ja niihin liittyvien palvelujen vapauttamisesta seuranneet työllisyyttä lisäävät vaikutukset." Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 48, ei-ääniä: 67, tyhjä: 19.