COSME on yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävä EU:n toimintaohjelma, jossa korostetaan erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). Se perustuu vuosia 2007–2013 koskevaan yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan (EIP), joka on osa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (CIP). COSME-toimilla pyritään optimoimaan synergioita EU:n muiden rahoitusohjelmien kanssa, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) ja Horisontti 2020 ‑puiteohjelman, johon kuuluu aikaisemmin yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan sisältyneitä innovointitoimia.

Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus COSME:n talousarvion toteutuksesta vuonna 2015 COSME-asetuksen 15 artiklan mukaisesti, mukaan luettuina tukitoimenpiteet ja hallinnolliset kulut. Kunkin tavoitteen yksityiskohtaiset toteutustiedot on esitetty liitteessä 1. Liitteessä 2 on luettelo ehdotuspyyntöjen tuensaajista.

Komissio vastaa COSME-ohjelman yleisestä täytäntöönpanosta. Ensimmäinen tavoite pannaan täytäntöön Euroopan investointirahaston (EIR) rahoitusvälineillä. Tavoitteiden 2, 3 ja 4 mukaisten toimien toteuttaminen on puolestaan suurelta osin siirretty pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavalle toimeenpanovirastolle (EASME). Harkinnassa on myös, että kansainväliset järjestöt hallinnoisivat välillisesti tiettyjä analyyttisiä ja vertailuanalyyseihin liittyviä toimia.

Komissio tekee yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa säännöllisesti kyselytutkimuksia yritysten rahoituksen saannista. Kyselytutkimuksista saadaan tietoa rahoitustilanteesta, rahoitustarpeista, rahoituksen saannista ja pk-yritysten odotuksista. Vuoden 2015 tutkimuksen tulokset osoittivat, että 10 prosentissa EU:n pk-yrityksistä suurin huolenaihe vuonna 2015 oli rahoituksen saanti (osuus on laskenut vuodesta 2013, jolloin se oli 15 prosenttia) ja että 50 prosentille pk-yrityksistä tärkein ulkoisen rahoituksen muoto on edelleen pankkilainat.

Myös GIF-välineellä (kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki) tarjottiin vuonna 2015 edelleen riskipääomaa pk-yrityksille, ja 68 pk-yritykseen tehtiin pääomasijoituksia. Käynnistämisensä jälkeen GIF on tuottanut yli 3,1 miljardia euroa oman pääoman ehtoista rahoitusta yli 500 pk-yritykselle. Tämä määrä kasvaa vielä tulevina vuosina, sillä useiden rahastojen sijoitusjakso on edelleen käynnissä.

Vuonna 2015 EEN:ään osallistui 527 organisaatiota 90 yhteenliittymästä, jotka kattoivat kaikki EU:n alueet ja kahdeksan muuta COSME-ohjelmaan osallistuvaa maata, myös verkostoon liittyneet Serbian ja Armenian. EEN:ssä tehtiin puitekumppanuussopimuksia ja allekirjoitettiin yksittäisiä tukisopimuksia ensimmäiselle toimintakaudelle 2015–2016. Keskimääräinen EU:n korvausosuus verkoston kumppaneiden tukikelpoisista kustannuksista on noin 53 prosenttia. Lisäksi allekirjoitettiin 30 yhteistyösopimusta 29:ssä EU:n ulkopuolisessa maassa sijaitsevien liiketoiminnan yhteistyökeskusten kanssa. Niiden toiminta keskittyy kumppanuuspalveluihin, ja niiden on rahoitettava toimintansa omista varoista. (Katso luettelo tämänhetkisistä kumppaneista osoitteessa https://een.ec.europa.eu/ .) Lisäksi 13 organisaation kanssa allekirjoitettiin liitännäisjäsenyyden ehdot.

Toimen tavoitteena on vahvistaa suunnittelupohjaisten kulutustavaroiden alalla toimivien eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukykyä edistämällä uusien ja luovien ratkaisujen pääsyä markkinoille suunnittelupohjaisten kulutustavaroiden alalla. Toimenpiteellä pyritään näin ollen kuromaan umpeen tutkimuksen ja innovoinnin sekä markkinoiden välinen kuilu tukemalla uusiin tuotteisiin, palveluihin, tekniikoihin tai prosesseihin liittyvien hankkeiden laajentamista, markkinoille saattamista ja/tai toteuttamista ensimmäistä kertaa.

Tämän toimen yhteydessä on myönnetty tukea kymmenen pk-yrityksen hankkeelle, joiden aiheet vaihtelevat innovatiivisista digitaalisista ratkaisuista suunnitteluprosessien ja viestinnän parantamiseksi tekstiilien ja vaatteiden arvoketjussa digitaalitekniikkaa sisältäviin innovatiivisiin tuotteisiin sekä tuotteisiin ja uusiin liiketoimintamalleihin, joilla puututaan ympäristöä koskeviin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin. Osallistujien mukaan tällaisia toimia tarvitaan, koska lukuisia innovatiivisia teknologisia ratkaisuja on jo olemassa, mutta yritykset tarvitsevat apua selvittääkseen joitakin markkinoille pääsyä vaikeuttavia esteitä.

MATKAILU

COSME-ohjelmasta vuonna 2015 rahoitetuilla matkailualoitteilla edistettiin Euroopan matkailualan kilpailukyvyn vahvistamista. Aloitteilla, joilla pyrittiin kasvattamaan ikääntyneiden ja nuorten matkailijoiden määriä, edistettiin osaltaan matkailusesongin pidentämistä, mikä on keskeistä toimialan kilpailukyvyn lisäämiseksi ja ympärivuotisten työpaikkojen tarjoamiseksi. Yhtätoista hanketta yhteisrahoitetaan (yhdeksässä keskitytään ikääntyneisiin matkailijoihin ja kahdessa nuoriin matkailijoihin) 12 tai 18 kuukauden ajan.

EU:n rajatylittävää temaattista matkailutarjontaa on laajennettu ja monipuolistettu, ja uusia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on tuettu ja vahvistettu. Pien- ja mikroyritysten osallistumista matkailualan kumppanuuksiin on tuettu ja lisätty voimakkaasti. Kymmentä hanketta yhteisrahoitetaan 15 tai 18 kuukauden ajan.

Matkailun esteettömyyttä parantavilla toimilla edistettiin osaltaan matkailukohteiden ja ‑palveluiden parantamista matkailijoille, joilla on erityistarpeita. Kahdeksaa esteettömiä matkailureittejä koskevaa hanketta yhteisrahoitetaan 18 tai 24 kuukauden ajan.

Eurooppalaiset matkailun huippukohteet ‑aloitteen näkyvyyttä on parannettu, minkä ansiosta mahdollisten matkailijoiden määrä kasvaa ja mistä aiheutuu heijastustuloja paikallisille matkailukohteille ja matkailualan toimijoille. Kolmeatoista hanketta on yhteisrahoitettu 15 tai 18 kuukauden ajan.

Tiedotustoimilla ja ‑tapahtumilla parannettiin matkailualoitteiden näkyvyyttä ja levinneisyyttä. Vuosittainen Euroopan matkailufoorumi (200 osallistujaa) ja Euroopan matkailupäivä ‑seminaari (400 osallistujaa) edistivät huomattavasti keskustelua tärkeimmistä matkailualaa ja jäsenvaltioita kiinnostavista aiheista. Osallistujille tehdyistä kyselytutkimuksista saadun palautteen mukaan osallistujat olivat pääosin tyytyväisiä valittuihin aiheisiin ja keskustelujen muotoon ja sisältöön näissä tapahtumissa.

Euroopan matkailukomission (ETC) kanssa tehdyn menestyksekkään yhteistyön ansiosta Euroopan näkyvyys matkailukohteena on lisääntynyt sekä EU:n sisällä että EU:n ulkopuolisista maista tuleville matkailijoille. Tämä saavutettiin www.visiteurope.com-verkkosivustolla toteutetuilla brändin rakentamistoimilla ja kohteiden markkinointitoimilla. ETC julkaisi sivustolla 100 uutta yleiseurooppalaista sisältökokonaisuutta kuudella eri kielellä ja otti käyttöön uusia teknisiä ominaisuuksia.

2.4 Yrittäjyyden ja yrittäjyyskulttuurin edistäminen

COSME-asetuksessa täsmennetään, että yrittäjyyden ja yrittäjyyskulttuurin edistämiseen on varattava ohjeellinen 2,5 prosenttia rahoituspuitteista.

Vuonna 2015 käytettiin 12,9 miljoonan euron määrärahat yrittäjyyden edistämiseen ja erityisesti Erasmus nuorille yrittäjille ‑liikkuvuusohjelmaan, mikä oli 4 prosenttia COSME-ohjelman kokonaismäärärahoista. Erasmus nuorille yrittäjille ehdotuspyyntöön tuli enemmän ehdotuksia kuin mitä määrärahoja oli tarjolla, ja liikkuvuusohjelma saikin 1 miljoonan euron lisämäärärahan muusta toiminnasta jääneistä talousarvioylijäämistä.

ERASMUS NUORILLE YRITTÄJILLE

Tähän mennessä on rekisteröity lähes 12 000 yrittäjäprofiilia, ja kumppanuuksia on solmittu 3 900, joissa on mukana 7 700 yrittäjää. Kyselytutkimuksesta käy ilmi, että yli kolmasosa ohjelmaan osallistuneista yrittäjiksi aikovista on tosiasiallisesti aloittanut yritystoiminnan.

Lisäksi COSME-ohjelmasta tuettiin parhaiden käytäntöjen vaihtoa yrittäjyyskoulutuksen edistämiseksi EU:ssa. Verkkoyrittäjille annettiin erityistä tukea. Jotkin toimista oli kohdistettu erityisryhmille, kuten nuorille, naisille ja ikääntyneille yrittäjille, ja niissä tarjottiin mentorointia ja muita räätälöityjä toimenpiteitä näiden ryhmien yrittäjyyden edistämiseksi.

DIGITAL ENTREPRENEURSHIP MONITOR ‑SEURANTAMEKANISMI

Digitaaliteknologioilla ja digitalisaatiolla voi olla entistä tärkeämpi rooli nykyajan kiireisimpiin haasteisiin (mukaan luettuina ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet) vastaamisessa ja talouskasvun tukemisessa, kun ne tuottavat uutta tietämystä sekä uusia tuotteita ja palveluja. Uuden teknologian ja erityisesti tieto- ja viestintäteknologian hyödyntäminen täysimääräisesti on keskeistä entistä kestävämmän ja energiatehokkaamman tulevaisuuden rakentamiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Digitaaliteknologiat vaikuttavat tuotteiden koko elinkaareen. Ne voivat parantaa merkittävästi hiili- ja energiatehokkuutta. Lisäksi niiden avulla käyttöikänsä lopussa olevia tuotteita voidaan hallita entistä älykkäämmin ja energiatehokkaammin.

Maaliskuun 2015 jälkeen on järjestetty neljä digitaalista yrittäjyyttä käsittelevän strategisen politiikkafoorumin kokousta ja kaksi digitaalista yrittäjyyttä käsittelevän jäsenvaltioiden ryhmän kokousta. Ensimmäinen luonnos strategisen politiikkafoorumin suosituksiksi annettiin 10. maaliskuuta 2016.

3. Tukitoimenpiteet ja hallintomenot