PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

”Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välinen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus”, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin Brysselissä 16. marraskuuta 2000, ja se tuli voimaan 10. toukokuuta 2001. Sen jälkeen ja sopimuksen 12 artiklan mukaisesti sopimus on uusittu kolmesti, eli vuosina 2004, 2009 ja 2014 kulloinkin viiden vuoden jatkoajaksi.

Nykyisen sopimuksen voimassaolon on määrä päättyä 20. helmikuuta 2019.

Sopimuksen uusiminen on EU:n etujen mukaista, sillä se edistää Euroopan unionin ja Venäjän federaation välistä yhteistyötä kummallekin tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla, mikä tuo etuja molemmille sopimuspuolille.

Venäjä on tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla EU:n naapurustossa tärkein toimija, joka ei ole assosioitunut Horisontti 2020 -puiteohjelmaan. Yhteistyö tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla on ollut EU:n ja Venäjän välillä perinteisesti hyvin aktiivista, erityisesti tutkimusinfrastruktuurien, liikenteen ja ympäristön aloilla. Vaikka Venäjä olikin seitsemännessä tutkimuspuiteohjelmassa aktiivisin osallistuvista assosioitumattomista kolmansista maista, Horisontti 2020 -puiteohjelmassa yhteistyön taso on jäänyt kauas potentiaalisesta tasostaan. Tämä johtuu suurelta osin rahoitussääntöjen muutoksesta Horisontti 2020 -puiteohjelmassa, jossa Venäjältä (sekä Brasiliasta, Intiasta, Kiinasta ja Meksikosta) tulevat oikeushenkilöt eivät enää ole automaattisesti kelpoisia saamaan rahoitusta EU:lta, mutta myös poliittisista olosuhteista.

Kaikkien assosioitumattomien maiden joukossa Venäjä on tällä hetkellä kuudennella sijalla, kun tarkastellaan osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteistyöhankkeisiin. Lisäksi Horisontti 2020 -puiteohjelman työohjelmassa 2018–2020 on tavoitteena tehostaa yhteistyötä Venäjän kanssa yhteisen edun mukaisissa aiheissa. Sen lisäksi, että Horisontti 2020 -puiteohjelma on yleisesti avoin kaikkialta maailmasta, myös Venäjältä, tuleville toimijoille, on olemassa kaksi tärkeää kahdenvälisen yhteistyön lippulaiva-aloitetta Venäjän kanssa tutkimusinfrastruktuurien ja terveyden aloilla sekä yksi ilmailualan monenvälisen yhteistyön lippulaiva-aloite, jonka kohteena on myös Venäjä.

Sopimuksen uusiminen on linjassa EU:n lähestymistavan kanssa, joka perustuu viiteen ohjaavaan periaatteeseen, joilla hallitaan EU:n nykysuhteita Venäjään ja joista sovittiin EU:n ulkoasiainneuvoston kokouksessa 14. maaliskuuta 2016 ja jotka vahvistettiin EU:n ulkoasiainneuvoston kokouksessa 16. huhtikuuta 2018. Tiedediplomatia voi olla vahva väline suhteissamme Venäjään, sillä se tarjoaa myönteisen yhteistyöagendan ja on ”pehmeän voiman” lähde, joka voi olla erityisen tehokas väline viestintäkanavien luomisessa ja avaamisessa ja luottamuksen rakentamisessa yhteiskuntiemme välillä. Sopimus tarjoaa puitteet, joilla vahvistetaan ihmisten välisiä kontakteja ja tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla tehtävää yhteistyötä EU:n kannalta strategisilla alueilla tulevina vuosina, jotta voidaan torjua tieteellisen yhteistyön heikentymistä EU:n ja venäläisten osallistujien välillä. Näistä syistä on hyödyllistä uusia sopimus seuraavaksi viisivuotiskaudeksi.

Sopimuksella perustetun EU:n ja Venäjän tieteellis-teknisen yhteistyön sekakomitean kokouksessa, joka pidettiin Moskovassa 28. syyskuuta 2018, molemmat sopimuspuolet totesivat, että ne haluavat uudistaa sopimuksen uudeksi viisivuotiskaudeksi ilman mitään muutoksia ja että EU:n ja Venäjän tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistamisessa oli edistytty.

Uusitun sopimuksen sisältö tulee olemaan identtinen nykyisen sopimuksen kanssa, kuten venäläisten osapuolten kanssa on neuvoteltu ja sovittu. Se ei luo uusia oikeuksia eikä velvollisuuksia EU:lle, vaan sen sijaan pidentää ajallisesti sopimuspuolten välillä jo voimassa olevaa oikeudellista järjestelmää tiede- ja teknologiayhteistyön alalla.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa