Tiedonanto: Tekoälyä koskevan eurooppalaisen lähestymistavan edistäminen

1.Johdanto

Tekoälyllä tulee olemaan valtava vaikutus ihmisten elin- ja työskentelytapoihin tulevina vuosikymmeninä. Tämä näkemys on myös huhtikuussa 2018 käynnistetyn ja sittemmin vahvistetun Euroopan tekoälystrategian perusta. Tekoälyn mahdolliset hyödyt yhteiskunnille ovat moninaiset. Niihin kuuluvat esimerkiksi saasteiden ja liikennekuolemien väheneminen, parempi sairaanhoito ja paremmat mahdollisuudet vammaisille ja ikääntyneille, parempi koulutus ja enemmän keinoja saada kansalaiset osallistumaan demokraattisiin prosesseihin, nopeampi päätöksentekoprosessi, terrorismin ja rikollisuuden tehokkaampi torjunta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä kyberturvallisuuden vahvistaminen. Tekoäly on osoittanut potentiaalinsa covid-19:n torjunnassa auttamalla ennustamaan taudin maantieteellistä leviämistä, diagnosoimaan tartuntoja tietokonetomografian avulla ja kehittämään ensimmäiset rokotteet ja lääkkeet virusta vastaan. Tekoäly on ennen kaikkea osoittanut sellaista monipuolisuutta, johon vain harvat teknologiat kykenevät. Samaan aikaan tekoälyn käyttöön liittyy myös tiettyjä riskejä, kuten se, että ihmiset, myös lapset, saattavat altistua merkittäville virheille, jotka voivat heikentää perusoikeuksia ja turvallisuutta sekä demokraattisia prosesseja.

Kun otetaan huomioon tekoälyn nopea teknologinen kehitys ja maailmanlaajuinen poliittinen toimintaympäristö, jossa yhä useammat maat investoivat voimakkaasti tekoälyyn, EU:n on toimittava yhtenäisesti, jotta se voi hyödyntää tekoälyn monia mahdollisuuksia ja vastata tekoälyyn liittyviin haasteisiin tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavalla tavalla. Euroopan tekoälystrategian käynnistämisestä huhtikuussa 2018 alkaen komission kaksitahoisena politiikkana on ollut tehdä EU:sta maailmanluokan tekoälykeskus ja varmistaa myös, että tekoäly on ihmiskeskeistä ja luotettavaa. Komission helmikuussa 2020 julkaisemassa tekoälyä koskevassa valkoisessa kirjassa esitetään selkeä visio eurooppalaisesta lähestymistavasta tekoälyyn, jonka osia ovat huippuosaamisen ekosysteemi ja luottamuksen ekosysteemi.

Nykyinen tekoälypaketti on merkittävä virstanpylväs kummankin ulottuvuuden alalla. Edistääkseen tekoälyn kehittämistä ja puuttuakseen sen mahdollisiin merkittäviin riskeihin turvallisuudelle ja perusoikeuksille komissio esittää ehdotuksen tekoälyä koskevaksi sääntelykehykseksi sekä tarkistetun koordinoidun tekoälysuunnitelman.

2.Tekoälyn kaksi puolta: mahdollisuudet ja riskit

Koska tekoälyyn liittyy merkittävää potentiaalia, Euroopan unioni edistää tekoälyn kehittämistä ja käyttöönottoa. Komissio aikoo Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelman ja Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman kautta investoida vuosittain miljardi euroa tekoälyyn sekä mobilisoida myös lisäinvestointeja yksityiseltä sektorilta ja jäsenvaltioilta, jotta voidaan saavuttaa jopa 20 miljardin euron vuotuiset kokonaisinvestoinnit kuluvan vuosikymmenen aikana.

Euroopan tekoälyvalmiuksien vahvistaminen on keskeinen osa laajempaa strategiaa, jonka pyrkimyksenä on valmistaa Eurooppaa digitaaliaikaan ja tehdä seuraavista kymmenestä vuodesta Euroopan digitaalinen vuosikymmen digitaalisen kompassin tavoitteiden mukaisesti. Tekoälyyn perustuvan innovoinnin edistäminen liittyy erityisen läheisesti Euroopan datastrategian täytäntöönpanoon ja myös äskettäiseen ehdotukseen datahallintosäädökseksi , sillä tekoäly voi kukoistaa vain, jos datan saatavuus on sujuvaa. Etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille on taattava oikeudenmukainen pääsy dataan, jotta tekoälyn laajamittainen käyttöönotto EU:n taloudessa olisi mahdollista. Ehdotetun tekoälyä koskevan sääntelykehyksen olisi oltava yhteensopiva myös soveltuvan tuoteturvallisuuslainsäädännön ja erityisesti tarkistettavan konedirektiivin kanssa, jossa käsitellään muun muassa uusien teknologioiden turvallisuusriskejä, myös ihmisten ja robottien väliseen yhteistyöhön liittyviä, kyberriskejä, joihin liittyy turvallisuusvaikutuksia, sekä autonomisia koneita. Kehys täydentää myös EU:n turvallisuusunionistrategiaa, uutta kyberturvallisuusstrategiaa , vuosia 2021–2027 koskevaa digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaa, äskettäin ehdotettuja digipalvelusäädöstä ja digimarkkinasäädöstä sekä eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelmaa. Ehdotettua kehystä täydennetään myös EU:n vastuukehystä mukauttavalla lainsäädännöllä, kuten tuotevastuudirektiivin tarkistuksella, jotta voidaan ottaa huomioon uusiin teknologioihin, myös tekoälyyn, liittyvät vastuukysymykset, sekä yleisen tuoteturvallisuusdirektiivin tarkistuksella.

Äskettäin hyväksytty elpymis- ja palautumistukiväline antaa Euroopalle mahdollisuuden nostaa tavoitteitaan ja tulla edelläkävijäksi tekoälyn käyttöönotossa. Elpymis- ja palautumistukiväline, joka on EU:n elpymissuunnitelman kulmakivi, tarjoaa ennennäkemättömät 672,5 miljardia euroa lainoina ja avustuksina jäsenvaltioiden uudistusten ja investointien tukemiseen elpymisen kannalta tärkeinä ensimmäisinä vuosina. Vähintään 20 prosenttia käytettävissä olevasta rahoituksesta osoitetaan digitaalista siirtymää edistäviin toimenpiteisiin, ja rahoituksen määrä on jopa 134 miljardia euroa elpymis- ja palautumistukivälineen aikana .

Elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksen odotetaan lisäävän jäsenvaltioiden tekoälyinvestointeja ja tukevan johtavia tutkimus-, innovointi- ja testausvalmiuksia, jotta tekoälyn nopeampi kehittäminen ja käyttöönotto voisi edistää taloudellista ja sosiaalista elpymistä ja parantaa kilpailukykyä pitkällä aikavälillä. Mahdollisuudet ovat merkittäviä, sillä elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitus täydentää Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmaa, Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmaa ja koheesiopolitiikan ohjelmista myönnettävää huomattavaa innovaatiorahoitusta.

Tekoäly ja muut digitaaliteknologiat edesauttavat kestävää elpymistä covid-19-pandemian jälkeen, koska ne voivat lisätä tuottavuutta kaikilla talouden aloilla, luoda uusia markkinoita ja avata merkittäviä mahdollisuuksia Euroopan talouskasvulle. Tekoälyteknologia auttaa optimoimaan teollisia prosesseja ja tekemään niistä kestävämpiä, tehokkaampia ja vihreämpiä. Se mahdollistaa myös innovatiiviset reaaliaikaiset ja itseoppimisratkaisut, joihin kuuluvat esimerkiksi ennustava kunnossapito, yhteistyörobotit, digitaaliset kaksoset ja laajennettu todellisuus. Uusien liiketoimintamahdollisuuksien ja talouden elinvoiman lisääntymisen odotetaan luovan uusia työllistymismahdollisuuksia, jotka ylittävät mahdolliset työpaikkojen menetykset. Tekoäly voi auttaa myös parantamaan vammaisten ja ikääntyneiden mahdollisuuksia itsenäiseen elämään tarjoamalla avustavia ja tukevia ratkaisuja. Lisäksi tekoälyllä voi olla merkittävä rooli kansalaisille tiedottamisessa ja kansalaisten osallistumisen edistämistä koskevissa aloitteissa.

Tekoälyyn liittyvien valmiuksien vahvistaminen auttaa parantamaan kykyä selviytyä tulevista häiriöistä, sillä se takaa eurooppalaisille yrityksille riittävän osaamisen, jota tarvitaan tekoälyn soveltamiseen nopeasti uusiin haasteisiin. Tekoäly voi lisäksi merkittävästi edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita auttamalla teollisuutta, yrityksiä, viranomaisia ja kansalaisia tekemään kestävämpiä valintoja muun muassa uusiutuvien energialähteiden integroimiseksi energiajärjestelmään älykkäämmän verkonhallinnan avulla tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi älykkään liikkuvuuden, resurssien optimaalisen käytön ja täsmäviljelyn avulla.

Tekoäly voi edistää merkittävästi EU:n turvallisuusunionistrategian tavoitteiden saavuttamista. Se voi olla strateginen väline nykyisten uhkien torjumisessa ja tulevien riskien, myös hybridiuhkien, ja mahdollisuuksien ennakoimisessa. Tekoäly voi auttaa torjumaan rikollisuutta ja terrorismia ja auttaa lainvalvontaviranomaisia pysymään rikollisten käyttämien nopeasti kehittyvien teknologioiden ja rajat ylittävän toiminnan tahdissa.

Eurooppa voi käyttää hyväkseen nykyisiä vahvuuksiaan hyödyntääkseen tekoälyn tarjoamia etuja. Euroopalla on johtava asema maailmassa robotiikan ja kilpailukykyisten teollisten ekosysteemien aloilla. Nämä resurssit yhdessä yhä suorituskykyisemmän laskentainfrastruktuurin (kuten suurtehotietokoneiden) ja suurten julkisen sektorin ja teollisuuden data-aineistojen kanssa antavat Euroopalle mahdollisuuden luoda maailman johtavat tekoälyvalmiudet huippututkimuskeskusten ja yhä lukuisampien innovatiivisten startup-yritysten avulla. Näiden vahvuuksien hyödyntämiseksi EU:n jäsenvaltiot ja komissio aikovat hyödyntää käytettävissä olevaa rahoitusta ja koota yhteen asiantuntemusta, koordinoida toimia ja mobilisoida yhdessä lisäresursseja. Tätä varten komissio esittää nyt tarkistetun koordinoidun tekoälysuunnitelman, joka perustuu jäsenvaltioiden kanssa vuodesta 2018 alkaen tehtyyn yhteistyöhön.

Tekoälyn käyttöön liittyy kuitenkin myös riskejä, joihin on puututtava. Tekoälyn tietyt piirteet, kuten syy-seuraussuhteiden selvittämistä vaikeuttava monien algoritmien läpinäkymättömyys, aiheuttavat sellaisia erityisiä ja mahdollisesti suuria riskejä turvallisuudelle ja perusoikeuksille, joihin nykyisellä lainsäädännöllä ei voida puuttua tai joiden osalta voimassa olevan lainsäädännön soveltaminen on haastavaa. Usein ei esimerkiksi ole mahdollista selvittää, miksi tekoälyjärjestelmä on päätynyt tiettyyn tulokseen. Tällöin voi olla vaikea arvioida tai osoittaa, onko tekoälyjärjestelmän käyttö asettanut jonkun epäedullisempaan asemaan verrattuna muihin esimerkiksi työhönottoa tai ylennystä koskevan päätöksen tai etuushakemuksen tapauksessa. Tekoälyjärjestelmän käyttö saattaa aiheuttaa asianomaisille henkilöille huomattavia vaikeuksia saada virheellinen päätös oikaistua. Kasvojentunnistus julkisissa tiloissa voi olla yksityisyyttä loukkaavaa, ellei sitä säännellä asianmukaisesti. Lisäksi tekoälyjärjestelmiin liittyvän koulutuksen ja suunnittelun heikko laatu voi johtaa merkittäviin virheisiin ja siten heikentää yksityisyyden ja syrjimättömyyden suojaa. Tekoälyä hyödyntävät robotit ja älykkäät järjestelmät on rakennettava ja suunniteltava siten, että ne täyttävät samat korkeat turvallisuutta ja perusoikeuksia koskevat normit, jotka EU:n lainsäädännössä on jo vahvistettu perinteisille teknologioille.

Vastauksena näihin tekoälyn haasteisiin Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto ovat toistuvasti vaatineet lainsäädäntötoimia, joilla varmistetaan hyvin toimivat tekoälyjärjestelmien sisämarkkinat, joilla tekoälyn hyödyt ja riskit otettaisiin asianmukaisesti huomioon kestävällä tavalla. Komission ehdotus tekoälyä koskevaksi sääntelykehykseksi on tärkeä välietappi pyrittäessä varmistamaan turvallisuus ja perusoikeudet ja siten myös luottamus tekoälyn kehittämiseen ja käyttöönottoon.

Koordinoitu suunnitelma ja ehdotus sääntelykehykseksi ovat osa Euroopan unionin pyrkimystä olla aktiivinen toimija digitaaliteknologian alalla kansainvälisillä ja monenvälisillä foorumeilla ja maailmanlaajuisesti johtoasemassa luotettavan tekoälyn edistämisessä. Lisäksi EU:n pyrkimyksenä on varmistaa johdonmukaisuus EU:n ulkoisten toimien ja sisäisten politiikkojen välillä. Maailmanlaajuisesti tekoälystä on tullut strategisesti tärkeä ala geopoliittisten, kaupallisten ja turvallisuuskysymysten yhtymäkohdassa. Valtiot ympäri maailman ovat päättäneet hyödyntää tekoälyä teknisen kehityksen välineenä sen hyödyllisyyden ja potentiaalin takia. Tekoälyä koskeva sääntely on alkuvaiheessaan, mutta siihen liittyvät panokset ovat korkeat: EU:n pyrkimyksenä on johtaa uusien ja kunnianhimoisten maailmanlaajuisten normien laadintaa ja tekoälyyn liittyvien kansainvälisten standardointialoitteiden ja yhteistyökehysten kehittämistä sääntöihin perustuvan monenvälisen järjestelmän ja EU:n vaalimien arvojen mukaisesti. EU:n vahvemmasta panostuksesta sääntöihin perustuvaan monenvälisyyteen annetun yhteisen tiedonannon mukaisesti EU aikoo syventää kumppanuuksia, koalitioita ja liittoumia kolmansien maiden, erityisesti samanmielisten kumppanien, sekä monenvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa. Se aikoo myös sitoutua aihekohtaiseen yhteistyöhön muiden maiden kanssa ja torjua yritykset heikentää vaalimiaan arvoja.