EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 6.5.2021 COM(2021) 227 final 2021/0116(BUD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2020/007 FI/Finnair



PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA 1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013, jäljempänä ’EGR-asetus’. 2.Suomi toimitti 30. joulukuuta 2020 hakemuksen EGF/2020/007 FI/Finnair EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Finnair Oyj ja yksi sen alihankkija olivat vähentäneet työntekijöitä Suomessa. 3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ EGR-hakemus EGF/2020/007 FI/Finnair Jäsenvaltio Suomi Asianomaiset alueet (NUTS 2 -taso) Helsinki-Uusimaa (FI1B) Hakemuksen jättämispäivä 30. joulukuuta 2020 Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta 30. joulukuuta 2020 Lisätietopyyntö 13. tammikuuta 2021 Lisätietojen toimittamisen määräaika 24. helmikuuta 2021 Arvioinnin päättämisen määräaika 19. toukokuuta 2021 Toimintakriteeri EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

Ensisijainen yritys Finnair Oyj

Asianomaisten yritysten määrä 1 Toimiala(t) (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso) Kaksinumerotaso 51 (Ilmaliikenne) Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä 1 Viiteajanjakso (neljä kuukautta): 25. elokuuta 2020 – 25. joulukuuta 2020 Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a) 508 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b) 0 Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b) 508 Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä 508 Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä 500 Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä 0 Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina 2 730 600 EGR:n täytäntöönpanon talousarvio euroina 190 000 Kokonaistalousarvio euroina 2 920 600 EGR:n tuki euroina (60 %) 1 752 360 HAKEMUKSEN ARVIOINTI Menettely 4.Suomi toimitti hakemuksen EGF/2020/007 FI/Finnair 30. joulukuuta 2020 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Suomelta lisätietoja 13. tammikuuta 2021. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 19. toukokuuta 2021. Hakemuksen tukikelpoisuus Asianomaiset yritykset ja edunsaajat 5.Hakemus koskee 508:aa Finnair Oyj:n ja yhden sen alihankkijan vähentämää työntekijää. Finnair toimii toimialalla, joka on luokiteltu NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 51 (Ilmaliikenne). Yritysten työntekijävähennykset tapahtuivat NUTS 2 -tason alueella Helsinki-Uusimaa (FI1B). Yritykset ja työntekijävähennysten lukumäärä Finnair 504 Hub Logistics Finland Oy 4 Yritysten kokonaismäärä: 2 Vähennysten kokonaismäärä: 508 Toimintakriteerit

6.Suomi jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille. 7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 25. elokuuta 2020 ja päättyi 25. joulukuuta 2020. 8.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti: –504 työntekijää vähennettiin Finnairin palveluksesta. –4 työntekijää vähennettiin Finnairin alihankkijan palveluksesta. Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen 9.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti: –504 henkilöä päivästä, jona työnantaja neuvoston direktiivin 98/59/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitti kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelluista joukkovähentämisistä. Suomi vahvisti ennen komission arvioinnin valmistumispäivää, että nämä 504 työntekijävähennystä on tosiasiallisesti toteutettu. –4 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä. Tukeen oikeutetut edunsaajat 10.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 508. Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välinen yhteys 11.Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti 11. maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Euroopan komissio totesi 27. toukokuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”EU:n talousarvio Euroopan elpymissuunnitelman moottorina”, että terveyskriisi johti talouskriisiin, ja esitti talouden elpymissuunnitelman. Tähän kuului EGR hätätilanteen välineenä, jolla autetaan ihmisiä, jotka ovat menettäneet työpaikkansa maailmanlaajuisen talouskriisin vuoksi. 12.Pandemia aiheutti EU:n historian syvimmän taantuman. Komission talveksi 2021 laatiman EU:n talousennusteen mukaan EU:n BKT supistui 6,3 prosenttia vuonna 2020, ja sen ennustetaan vahvistuvan 3,7 prosenttia vuonna 2021 ja 3,9 prosenttia vuonna 2022. 13.Covid-19-pandemialla on ollut merkittävä vaikutus ilmailualaan matkustusrajoitusten ja matkustajalentoliikenteen jyrkän vähentymisen vuoksi. Matkustajamäärien supistuminen vähensi huomattavasti lentoyhtiöiden tuloja ja pakotti monet niistä irtisanomaan työntekijöitä tai julistautumaan maksukyvyttömäksi. Kansainvälinen matkustajaliikenne väheni 98,9 prosenttia huhtikuussa 2020 huhtikuuhun 2019 verrattuna, ja 64 prosenttia kaikista maailman ilma-aluksista siirrettiin varastoon. Tämä merkitsi suurinta toiminnan supistumista ilmailun historiassa. 14.Kesäkuussa 2020 matkustajaliikenteen kysyntä parani hieman mutta pysyi merkittävästi kriisiä edeltäneen tason alapuolella. Maksetut matkustajakilometrit vähenivät koko toimialalla 86,5 prosenttia kesäkuuhun 2019 verrattuna. Lentomatkustajamäärät Maksetut matkustajakilometrit koko toimialalla (miljardia kuukaudessa) Tosiasialliset Kausitasoitetut

15.Kansainvälinen matkustajaliikenteen kysyntä väheni 75,6 prosenttia vuonna 2020 verrattuna vuoden 2019 tasoon. Kapasiteetti (mitattuna tarjottuina istuinkilometreinä) väheni 68,1 prosenttia ja matkustajakäyttöaste (joka mittaa matkustajilla täytetyn käytettävissä olevan istuinkapasiteetin osuutta) laski 19,2 prosenttiyksikköä 62,8 prosenttiin. 16.Kansainvälisen ilmakuljetusliiton maailmanlaajuisen matkustajaennusteen mukaan ilmailualan toipuminen kriisiä edeltäneelle tasolle kestää 3–4 vuotta. 17.Lentoliikennealalla on tähän mennessä jätetty neljä EGR-tukihakemusta, joista kolme perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja yksi covid-19-pandemian aiheuttamaan talouskriisiin. Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat 18.Näihin työntekijävähennyksiin johtaneet tapahtumat ovat seurausta covid-19-pandemian aiheuttamasta odottamattomasta maailmanlaajuisesta talouskriisistä. 19.Suomi ilmoitti Finnairin kärsineen mittavasti pandemian vaikutuksista. Finnairilla oli ennen covid-19-epidemiaa vahva taloudellinen asema. Vuonna 2019 Finnairin tulot kasvoivat 9,2 prosenttia ja olivat ennätykselliset 3 097 miljoonaa euroa, kun ne vuonna 2018 olivat 2 836 miljoonaa euroa. Liikevoitto oli 162,8 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2018 oli 256,3 miljoonaa euroa. Tämä 38 prosentin vähennys johtui polttoainekustannusten, ilma-alusten materiaalien ja kunnostuskustannusten kasvusta. 20.Helsinki-Vantaan lentoaseman matkustajamäärä oli kasvanut merkittävästi viime vuosikymmenen aikana. Vuosina 2009–2019 matkustajamäärät kasvoivat 58 prosenttia 12,6 miljoonasta 21,9 miljoonaan. Kansainvälisten lentojen matkustajamäärät muodostivat suurimman osan matkustajaliikenteestä: 10,2 miljoonaa vuonna 2009 ja 18,9 miljoonaa vuonna 2019. Vuonna 2019 Finnairin kuljettamien matkustajien määrä kasvoi 10,3 prosenttia 14 650 400 matkustajaan, ja matkustajamäärissä saavutettiin uusi vuotuinen ennätys. 21.Vuoden 2020 alussa Helsinki-Vantaan lentoaseman matkustajaliikenne oli edelleen kasvussa. Tammikuussa 2020 Kiinaan suuntautuvat matkustajamäärät olivat kasvaneet 58 prosenttia tammikuuhun 2019 verrattuna. Helmikuussa 2020 matkustajamäärät kuitenkin vähenivät jyrkästi 73 prosenttia epidemiatilanteen vuoksi. Finnairin oli peruutettava kaikki Manner-Kiinaan suuntautuvat lennot 6. helmikuuta 2020 ja muihin Aasian kohteisiin suuntautuvat lennot 4. maaliskuuta 2020 alkaen. Yhdysvaltojen hallitus rajoitti 13. maaliskuuta 2020 kaikkea muuta kuin välttämätöntä matkustamista Yhdysvaltoihin, minkä vuoksi Finnairin oli peruutettava myös kaikki Yhdysvaltoihin suuntautuvat lennot. 22.Niin Suomessa kuin muissa kohdemaissa voimassa olevat rajoitukset ovat vaikuttaneet voimakkaasti Finnairin toimintaan erityisesti kansainvälisten ja mannertenvälisten lentojen osalta. Huhtikuussa 2020 Helsinki-Vantaan lentoaseman lentoliikenne lopetettiin lähes kokonaan, ja sen määrä oli vain prosentti huhtikuun 2019 määristä (21 000 matkustajaa huhtikuussa 2020 ja 1,8 miljoonaa matkustajaa huhtikuussa 2019). Toisella neljänneksellä, kun verrataan vuosia 2020 ja 2019, Finnairin Aasian ja Euroopan kohteiden välisten lentojen määrä väheni 92,1 prosenttia. Matkustajamäärä väheni 97,5 prosenttia 3,9 miljoonasta 98 000 matkustajaan, ja matkustajaliikenteen kapasiteetti (tarjotut istuinkilometrit) väheni 97,2 prosenttia. 23.Finnairin vuosikertomuksen 2020 mukaan tulot laskivat jyrkästi 73,2 prosenttia (3 097,7 miljoonasta eurosta 829,2 miljoonaan euroon), matkustajien määrä väheni 76,2 prosenttia (14,7 miljoonasta 3,5 miljoonaan) ja yrityksen liiketappio oli 464,5 miljoonaa euroa. 24.Finnairin oli alennettava kustannuksiaan kriisin vuoksi, ja säästöjä saatiin aikaan kiinteistöissä, ilma-alusten vuokrauksessa, tietotekniikassa (asiakasprosessien digitalisointi ja automatisointi), myynti- ja jakelukustannuksissa sekä hallintokustannuksissa ja korvausrakenteissa. Tämä johti 1 000 työpaikan vähentämiseen. Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen 25.Ilmailualan panos Suomen talouteen on merkittävä. Vuonna 2020 toimiala työllisti 42 000 henkilöä (23 000 suoraa työpaikkaa ja 19 000 välillistä työpaikkaa), ja sen osuus Suomen BKT:stä oli 8,8 miljardia euroa eli 3,2 prosenttia kokonaisbruttokansantuotteesta. Finnair on Suomen suurin lentoyhtiö, jonka keskuspaikka on Helsinki-Vantaan lentoasema. Finnairilla oli vuoden 2019 lopussa 6 788 työntekijää, ja se liikennöi 132 kohteeseen. 26.Finnairin työntekijävähennyksillä on näin ollen vakava vaikutus kansantalouteen. NUTS 2 -alue, jolla työntekijävähennykset tapahtuivat, on Helsinki-Uusimaa, jossa Finnairilla on keskuslentoasema. Työttömien työnhakijoiden määrä kasvoi vuoden 2020 helmi- ja huhtikuun välillä Helsinki-Uusimaan alueella 22,5 prosenttia 68 016:sta 83 340:een. Työllisyyden säilyttämiseksi toteutetuista toimenpiteistä huolimatta työttömyysaste Helsinki-Uusimaan alueella nousi vuodessa 0,8 prosenttiyksikköä 6,4 prosentista vuonna 2019 7,2 prosenttiin vuonna 2020. 27.Vuonna 2020 koko maan työttömyysaste oli 7,8 prosenttia eli 1,1 prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuonna 2019. Suomen valtiovarainministeriö arvioi, että työttömyysaste nousee edelleen 8,2 prosenttiin vuonna 2021 ja laskee sitten 7,8 prosenttiin vuonna 2022. 28.Työttömyyden lisäännyttyä kriisin vuoksi Finnairin entisten työntekijöiden uudelleentyöllistyminen on vaikeaa. Irtisanotut työntekijät tarvitsevat Suomen viranomaisten mukaan räätälöityä neuvontaa ja tukea työnhaussa sekä räätälöityä täydennys- ja uudelleenkoulutusta parantaakseen mahdollisuuksiaan työllistyä uudelleen. Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet Kohteena olevat edunsaajat 29.Tukikelpoisista 508 henkilöstä 500:n vähennetyn työntekijän odotetaan osallistuvan EGR:n toimenpiteisiin. Kyseisten vähennettyjen työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava: Ryhmä Kohteena olevien edunsaajien

lukumäärä Sukupuoli: Miehiä: 280 (56,00 %) Naisia: 220 (44,00 %) Kansalaisuus: EU-kansalaisia: 493 (98,60 %) Muita kuin EU-kansalaisia: 7 (1,40 %) Ikäryhmä: 15–24-vuotiaita: 19 (3,80 %) 25–29-vuotiaita: 28 (5,60 %) 30–54-vuotiaita: 312 (62,40 %) 55–64-vuotiaita: 141 (28,20 %) yli 64-vuotiaita: 0 (0,00 %)

Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus 30.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista. –Valmennus ja muut valmistelevat toimenpiteet. Näihin kuuluvat 1) asiantuntijoiden arviointi työnhakijan ammatillisesta pätevyydestä ja palvelujen tarpeista; 2) osaamisen arviointi osallistujien kartoittamiseksi heidän ammattitaitonsa ja työnäkymiensä osalta; 3) työnhakukoulutus ja tiedottaminen työmarkkinoista; 4) uraohjaus ja yksilöllinen intensiivinen ohjaus, jonka tarkoituksena on tukea ja opastaa osallistujia työnhaussa. –Työllisyys- ja yrityspalvelut. Tämä toimenpide tarjoaa ammatillista ohjausta ja työnhakuohjausta, neuvontaa, työkyvyn arviointia ja kokeilujaksoja. Lisäksi järjestetään rekrytointi- ja tiedotustapahtumia. –Koulutus. Tarjolla on Suomen viranomaisten kehittämä räätälöity rekrytoiva koulutusohjelma ”Further Educated with Companies (F.E.C.-ohjelma)”, jonka tavoitteena on saattaa yhteen työnhakijat ja rekrytoivat yritykset. Osallistujat saavat myös ammattipätevyyteen liittyvää koulutusta. Nämä kurssit käsittelevät muun muassa yritystoiminnan kehittämistä, esimiestason koulutusta, henkilöstöresursseja, myyntiä ja markkinointia, tekoälyä, digitaalista turvallisuutta, robotiikkaa, varainhoitoa ja projektinhallintaa. –Palkkatuki. Tällä toimenpiteellä tuetaan työllistymistä uudessa työpaikassa vähentämällä palkkauskustannuksia. Palkkatuki on 30–50 prosenttia palkkauskustannuksista, ja se maksetaan työnantajalle. Tuen määrä ja kesto riippuvat työttömyysjakson pituudesta. –Starttiraha. Starttirahan tarkoituksena on edistää yritystoiminnan luomista ja yksittäisten henkilöiden työllistymistä. Starttirahalla turvataan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka yritystoiminnan käynnistämisen ja vakiinnuttamisen arvioidaan kestävän, kuitenkin enintään 12 kuukauden ajan. –Matka-, majoitus- ja muuttoavustuksia voidaan myöntää työnhaun tai koulutuksen aikana aiheutuneisiin menoihin. 31.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä. 32.Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia. Alustava talousarvio 33.Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 2 920 600 euroa, johon sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 2 730 600 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia 190 000 euroa. 34.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 752 360 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet Arvioitu osallistujamäärä Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti

(euroa) Arvioidut kokonaiskustannukset (euroa) Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta) Valmennus ja muut valmistelevat toimenpiteet 450 1 556 700 000 Työllisyys- ja yrityspalvelut 500 400 200 000 Koulutus 300 4 333 1 300 000 Välisumma (a): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista: – 2 200 000 (80,57 %) Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) Palkkatuki 60 6 000 360 000 Matka-, majoitus- ja muuttoavustukset 25 200 5 000 Starttiraha 20 8 280 165 600 Välisumma (b): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista: – 530 600 (19,43 %) EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet 1. Valmistelutoimet – 0 2. Hallinnointi – 160 000 3. Tiedotus ja mainonta – 15 000 4. Valvonta ja raportointi – 15 000 Välisumma (c): Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista: – 190 000 (6,51 %) Kustannukset yhteensä (a + b + c) – 2 920 600 EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista) – 1 752 360 35.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin. 36.Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti. Menojen tukikelpoisuuskausi 37.Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 21. lokakuuta 2020. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 21. lokakuuta 2020 ja 30. joulukuuta 2022 väliseltä ajalta. 38.Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 21. lokakuuta 2020 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 21. lokakuuta 2020 ja 30. kesäkuuta 2023 väliseltä ajalta. Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

39.Kansalliset ennakkomaksut tai osarahoitus rahoitetaan julkisten työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalta. Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten (ELY-keskusten) ja työ- ja elinkeinotoimistojen (TE-toimistojen) toimintamenoista. 40.Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista Euroopan unionin rahoitusvälineistä. Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi 41.Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokoamisessa on kuultu työryhmää. Valmistelutoimiin kuului kokouksia Uudenmaan ELY-keskusten ja TE-toimistojen, Finnairin sekä ammattiliittojen – Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT) ja Ammattiliitto Pro – edustajien kanssa. Hallinto- ja valvontajärjestelmät 42.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka toimii EGR:n hallinto- ja todentamisviranomaisena sekä EGR:n varojen jakamisesta vastaavana välittävänä elimenä. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu Alueet ja kasvupalvelut -osastolle, joka toimii myös Euroopan sosiaalirahaston hallintoviranomaisena. ELY-keskukset vastaavat EGR:stä rahoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. 43.Todentamisviranomaisen tehtävistä vastaa henkilöstö- ja hallintoyksikkö. Tilintarkastuksesta vastaa riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö, joka toimii työ- ja elinkeinoministeriön kansliapäällikön alaisuudessa. Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset 44.Suomi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista: –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita. –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. –Finnair, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti. –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään. –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia. –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarvioesitys 45.EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 8 artiklan 1 kohdassa säädetään. 46.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 1 752 360 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle. 47.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät yhdessä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen 9 kohdan mukaisesti ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

Muut asiaan liittyvät asiakirjat 48.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 1 752 360 euroa. 49.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta. 2021/0116 (BUD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2020/007 FI/Finnair EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen ja erityisesti sen 9 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, tarkoituksena on tarjota tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttaa heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille. (2)EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 8 artiklan 1 kohdassa säädetään. (3)Suomi toimitti 30 päivänä joulukuuta 2020 hakemuksen EGR:n rahoitustuen saamiseksi, koska Finnair Oyj ja yksi sen alihankkija olivat vähentäneet työntekijöitä Suomessa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 752 360 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella. (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla