ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 281/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8401 – J&J/Actelion)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 281/01)

Komissio päätti 9. kesäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8401. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/2

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8491 – PGA Group / Groupe Bernard / CDPR)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 255/04)

Komissio päätti 5. heinäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain ranskaksi ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8491. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
1.

Komissio vastaanotti 4. elokuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys Cinven Capital Management (V) General Partner Limited (Cinven) ja kanadalainen eläkerahasto Canada Pension Plan Investment Board (CPPIB) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksissä GTA Travel Holding Ltd ja Kuoni Holdings sekä niiden tytäryrityksissä (yhdessä GTA) ostamalla osakkeita. Cinvenillä ja CPPIB:llä on yhteinen määräysvalta espanjalaisessa yrityksessä Hotelbeds Group.
2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava: — DB on tanskalainen rahoituspalveluyritys, joka on noteerattu Kööpenhaminan pörssissä. Yritys toimii maailmanlaajuisesti seuraavilla aloilla: vähittäis- ja tukkupankkitoiminta, eläkejärjestelmät, vakuutukset, asuntolainojen rahoitus, varainhoito, arvopaperinvälitys, kiinteistötoiminta ja leasingpalvelut. — APMM on maailmanlaajuisesti toimiva kansainvälinen konserni, jonka toimialoja ovat seuraavat: konttialusliikenne ja terminaalipalvelut, säiliöalusliikenne, hinauspalvelut satamissa, logistiikkapalvelut ja energia (öljyn ja kaasun etsintä). — Gatetu on rahoitusteknologia-alan startup-yritys, joka tarjoaa maailmanlaajuisesti ohjelmistoja yritysten välisille verkkoalustoille maksujen ja muiden rahoituspalvelujen helpottamiseksi.
4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa. Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8548 – Ardian / GPS branch of Assystem Group seuraavaan osoitteeseen: European Commission Directorate-General for Competition Merger Registry 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 233/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 233/01)

Komissio päätti 4. heinäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8495. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 223/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8437 – Stadler Rail / ÖBB TS / Stadler Linz JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 223/02)

Komissio päätti 3. heinäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain saksaksi ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8437. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
1.

Komissio vastaanotti 10. heinäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla viime kädessä kiinalaisen yrityksen Aviation Industry Corporation of China, Beijing (AVIC) määräysvallassa oleva kiinalainen yritys Hubei Aviation Precision Machinery Technology Co., Ltd. (HAPM) ja kanadalainen yritys Magna International Inc. (Magna) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa kiinalaisessa yhteisyrityksessä Hubei HAPM MAGNA Seating Systems Co., Ltd. (JV) ostamalla sen osakkeita.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 218/15

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8485 – Hitachi Group / Honda / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 218/04)

Komissio päätti 30. kesäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8485. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 220/53

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8242 – Rolls-Royce/ITP)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/04)

Komissio päätti 19. huhtikuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8242. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 212/13

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8474 – HNA/CWT)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 212/02)

Komissio päätti 15. kesäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8474. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
Suurimmat ongelmat ovat seuraavat: i) EU:n eri toimielinten ja elinten välillä on merkittäviä eroja riippuen niiden sisäisistä tietoturvasäännöistä ja ii) niiden turvallisuustehtävien keskinäinen koordinointi on puutteellista. EU:n eri toimielimillä ja elimillä on tällä hetkellä omat tietoturvasääntönsä, tai niillä ei ole sellaisia lainkaan. Sovellettavan oikeudellisen kehyksen hajanaisuus on johtanut siihen, että on erilaisia turvallisuusluokittelemattomien tietojen luokkia ja erilaisia merkintöjä ja käsittelyohjeita. EU:n turvaluokiteltuja tietoja koskevien järjestelmien yhteentoimivuus on edelleen vähäistä, mikä estää saumattoman tiedonsiirron toimielinten ja elinten välillä ja jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tilanne lisää riskiä, että hyökkääjät iskevät heikoimpaan lenkkiin ja käyttävät sitä lähtökohtana muihin toimielimiin tai elimiin kohdistuville jatkohyökkäyksille.
Mihin ongelmaan puututaan? Miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa määritetään tavoite hiilineutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä tavalla, joka edistää kilpailukykyä, kasvua ja työpaikkojen luomista Euroopassa. Tämä tavoite edellyttää päästöjen vähentämistä 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kuten Eurooppa-neuvosto joulukuussa 2020 vahvisti. Tämä puolestaan edellyttää huomattavasti suurempia uusiutuvien energialähteiden osuuksia integroidussa energiajärjestelmässä. Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetussa direktiivissä (RED II) asetettu EU:n tämänhetkinen tavoite, jonka mukaan uusiutuvan energian osuus on vähintään 32 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, ei ole riittävä vaan se on nostettava 38–40 prosenttiin ilmastotavoitesuunnitelman mukaisesti. Lisäksi on toteutettava uusia liitännäistoimenpiteitä eri toimialoilla EU:n energiajärjestelmien integrointistrategian, EU:n vetystrategian, EU:n biodiversiteettistrategian ja merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevan EU:n strategian mukaisesti.
Nykyisellä TEN-E-asetuksella on otettu käyttöön uusi lähestymistapa rajatylittävään infrastruktuurisuunnitteluun. Uutena lähestymistapana on, että sidosryhmät kokoontuvat yhteen tekemään alueellista yhteistyötä, jonka puitteissa yksilöidään sellaiset yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka edistävät parhaiten energian sisämarkkinoita, toimitusvarmuutta ja kestävyyttä, ja autetaan niiden toteuttamisessa. Lisäksi edellytetään, että jäsenvaltiot yksinkertaistavat yhteistä etua koskevien hankkeiden lupamenettelyjä, ja säädetään siitä, millä ehdoilla hankkeet voivat saada rahoitusta Verkkojen Eurooppa ‑välineestä. Nykyisen TEN-E-asetuksen arviointi on osoittanut, että vaikka asetuksen tavoitteet pätevät edelleen suurelta osin, niiden painopiste on vuosien 2020 ja 2030 tavoitteissa. Sen vuoksi tavoitteet on saatettava ajan tasalle, jotta niissä voidaan ottaa huomioon uusi poliittinen tilanne ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vuodeksi 2050 asetettu ilmastoneutraaliustavoite. Uuden poliittisen tilanteen ja uusien tavoitteiden lisäksi teknologian kehitys on ollut nopeaa viime vuosikymmenen aikana.

TEN-E-asetuksessa on havaittu seuraavat kaksi keskeistä ongelmaa: 1) rajatylittävien infrastruktuurien kehittäminen ei ole tyypiltään ja laajuudeltaan kaikilta osin linjassa EU:n energiapoliittisten tavoitteiden kanssa etenkään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja ilmastoneutraaliustavoitteen osalta, ja 2) hankkeiden toteuttamisessa on esiintynyt viiveitä. Vuoden 2030 ilmastotavoitteen tiukentaminen sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja ”Puhdas maapallo kaikille” ‑tiedonannon ilmastoneutraaliustavoite edellyttävät Euroopan energiajärjestelmän perinpohjaista muuttamista sekä kysyntä- että tarjontapuolella. Tämä merkitsee sitä, että käytössä on oltava infrastruktuurit, joilla tuetaan tätä Euroopan energiakäännettä, kuten nopeaa sähköistämistä, jossa kaksinkertaistetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon osuus, sekä uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen käytön merkittävää lisäämistä, energiajärjestelmien integrointia ja innovatiivisten ratkaisujen laajempaa käyttöönottoa. Kaikkia energiakäänteen kannalta merkityksellisiä infrastruktuuriluokkia (kuten vetyä) ei voida nykytilanteessa hyväksyä yhteistä etua koskeviksi hankkeiksi, ja joissakin niistä ei oteta riittävästi huomioon teknologian kehitystä (esim. älyverkot). Energiajärjestelmän muuttaminen entistä nopeammalla aikataululla vaarantuu, jos ensisijaisia hankkeita, joiden on todettu olevan tarpeellisia EU:n ilmasto- ja energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ei toteuteta aikataulun mukaisesti. Keskeisten infrastruktuurihankkeiden toteuttaminen kestää yhä liian kauan. Vuonna 2020 yhteistä etua koskevista sähköhankkeista 27 prosenttia myöhästyi keskimäärin 17 kuukautta alun perin suunnitellusta käyttöönottoajankohdastaan.
Viime vuosina tullin toimintaan ovat vaikuttaneet globalisaation kaltaiset suuntaukset, jotka johtavat siihen, että tavaroiden ja niitä koskevien tietojen määrä kasvaa eksponentiaalisesti ja turvallisuusuhat ja valtioiden rajat ylittävä rikollisuus lisääntyvät jatkuvasti. Sen vuoksi annettiin unionin tullikoodeksi, jolla nykyaikaistetaan tulliliittoa. Siinä edellytetään useiden uusien eurooppalaisten sähköisten järjestelmien käyttöönottoa. Nopeasti muuttuva teknologia (digitalisointi, verkottuneisuus, esineiden internet, lohkoketjutus), uudet liiketoimintamallit (sähköinen kaupankäynti, toimitusketjun optimointi) ja julkisten varojen väheneminen luovat uusia haasteita tulliviranomaisille. Tätä taustaa vasten ongelmana on se, että tulliliiton toiminta ei ole riittävän yhdenmukaista ja että tulliviranomaisten toiminta ei ole tehokasta. Tämän ongelman taustalla on seuraavat kolme syytä: eri tulliviranomaisten valmiudet vaihtelevat; lainsäädännön (mm. UTK) tulkinta ja täytäntöönpano on epätasaista; tulliviranomaisten väliselle ja muiden sidosryhmien kanssa tehtävälle yhteistyölle on esteitä. Tästä ongelmasta seuraa se, että tulliliitto ei ole saavuttanut täyttä potentiaaliaan. Tämä puolestaan vaarantaa sisämarkkinoiden toiminnan, estää sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja heikentää EU:n kilpailukykyä.
Tällä aloitteella puututaan ongelmaan, joka aiheutuu käytössä olevien välineiden riittämättömästä kyvystä vaimentaa laajoja makrotalouden häiriöitä euroalueella. Nykyaikaisissa talouksissa finanssi- ja rahapolitiikka on tärkein suhdannevaihtelujen hallinnan keino. Euroalueella tilanne on kuitenkin poikkeuksellinen: rahapolitiikalla voidaan puuttua vain koko euroalueen suhdannevaihteluihin, ja finanssipolitiikka taas on hajautettu jäsenvaltiotasolle ja sen avulla voidaan periaatteessa reagoida maakohtaisiin häiriöihin. Tämä järjestely toimii taloudellisesti normaaleina aikoina, mutta laajojen taloudellisten häiriöiden tapauksessa aiheutuu kriittisiä ongelmia. Talous- ja finanssikriisin ja eurokriisin aikaiset tapahtumat osoittivat tämän selvästi. Kriisit osoittivat kansallisten automaattisten vakauttajien rajallisen tehon epäsymmetristen häiriöiden korjaamisessa, joskus jopa niissä jäsenvaltioissa, joissa julkinen talous oli vakaalla pohjalla. Tämä on johtanut myötäsykliseen finanssipolitiikan kehitykseen, joka on niin ikään heikentänyt julkisen talouden laatua ja haitannut erityisesti julkisia investointeja.
Vaikka niin EU:ssa kuin kansallisella ja paikallisella tasollakin on toteutettu koko ajan toimia tieliikennekuolemien vähentämiseksi EU:ssa, kehitys on viime vuosina pysähtynyt ja näyttää epätodennäköiseltä, että voitaisiin saavuttaa EU:n strateginen tavoite puolittaa vuoteen 2020 mennessä tieliikennekuolemien määrä vuoden 2010 tasosta. Toimia on tarpeen tehostaa koko alalla ja myös tieinfrastruktuurin osalta, koska sillä on merkitystä vakavien onnettomuuksien aiheuttajana ja vakavuustekijänä noin 30 prosentissa onnettomuuksista. Vaikutustenarvioinnissa ja sidosryhmäkuulemisessa tuli esiin kaksi pääasiallista ongelmaa: Suuri osa TEN-T-verkon liikenteestä Itä-Euroopassa ja jonkin verran liikennettä Länsi-Euroopassa tapahtuu teillä, joiden turvallisuus on heikko, ja TEN-T-verkon ulkopuolisten teiden sisäänrakennettu turvallisuus on vähäinen. Teiden yleisessä turvallisuustasossa on suuria eroja EU:n läntisten ja itäisten jäsenvaltioiden välillä.
Ehdotetut toimenpiteet vaikuttaisivat perusoikeuksiin. Puuttuminen henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen minimoitaisiin, koska pääsy on rajoitettu ja myönnetään ainoastaan asiaankuuluville viranomaisille, millä varmistetaan oikeasuhteisuus. Suora pääsy myönnetään keskitettyihin pankkitilirekistereihin ja tiedonhakujärjestelmiin, koska ne sisältävät tietoa rajallisesti. Pääsy muuntyyppisiin rahoitustietoihin on mahdollista rahanpesun selvittelykeskusten kautta. Parhaaksi arvioidut vaihtoehdot eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden arvioidaan olevan lievimpiä unionin tason lainsäädäntövälineitä unionin tuomioistuimen asettamien vaatimusten mukaisesti. Tulevalla säädösehdotuksella ei olisi vaikutuksia menettelytakeisiin, joista on säädetty kansallisessa lainsäädännössä, ja se tarjoaisi tiukat suojatakeet, jotka lieventäisivät entisestään perusoikeuksiin mahdollisesti kohdistuvia epäsuotuisia vaikutuksia.
Useimmissa EU:n läntisten vesialueiden pohjakalalajien kalastuksissa saadaan saaliiksi samanaikaisesti useita lajeja. Nykyisten sääntöjen ongelmana on se, että niiden mukaan kalalajit pyydettäisiin erikseen. Todellisuudessa useita eri lajeja pyydetään kuitenkin yhdessä, ja kiintiöiltään pienempien kalakantojen biologinen tila riippuu toisista kalakannoista, joiden kiintiöt ovat suuremmat ja jotka on pyydystetty samassa sekakalastuksessa. Tämä johtaa tilanteeseen, jossa kalastajat pyytävät pienempien kiintiöiden täytyttyä kaloja, joiden kiintiöt ovat suuremmat. He kuitenkin saavat edelleen saaliiksi kaloja, joiden kiintiöt ovat jo täynnä ja jotka he heittävät pois ennen kuin saaliiden purkamisvelvoite tulee vuonna 2019 kaikilta osin voimaan. Tämä johtaa kiintiöiltään pienempien kalakantojen liikakalastukseen, mikä tarkoittaa, että kestävästi kalastettujen kantojen määrää ei saada lisättyä. Vuodesta 2019 alkaen tällainen hallintokehys, jossa kiintiöt eivät ole yhdenmukaisia, johtaa aikaistettuihin kalastuskieltoihin, vaikka kiintiöitä olisi vielä jäljellä. Tällainen tilanne voisi myös johtaa siihen, ettei alalla sitouduttaisi kyseisten kalastusten hoitoon.
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Viisumisäännöstö, jossa säädetään lyhytaikaista Schengen-alueella oleskelua varten myönnettäviä viisumeita koskevista menettelyistä ja edellytyksistä, on ollut voimassa vuodesta 2009. Komissio ehdotti vuonna 2014 viisumisäännöstöstä annetun asetuksen muuttamista, mutta lainsäätäjät eivät päässeet siitä yhteisymmärrykseen. Komissio päätti esittää uuden aloitteen, jonka tavoitteena on löytää ratkaisu kolmeen ongelma-alueeseen: 1.Viisumimaksuista saadut tulot eivät riitä viisumihakemusten käsittelyyn, mikä heikentää Schengen-viisumien myöntämisen luotettavuutta sekä vaikeuttaa pääsemistä tavoitteeseen, joka on nopea ja asiakasystävällinen viisumimenettely. Suurin syy tähän ongelmaan on se, että kiinteää 60 euron viisumimaksua ei ole muutettu sitten vuoden 2006. 2.Säännöllisesti matkustavien henkilöiden on läpikäytävä viisumimenettely toistuvasti, koska jäsenvaltiot eivät myönnä riittävästi pitkään voimassa olevia toistuvaisviisumeja. Tämä aiheuttaa tarpeetonta rasitusta hakijoille ja konsulaateille, ja siitä koituu tappiota EU:n matkailualalle. Suurin syy tähän ongelmaan on se, että oikeusperusta pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumien myöntämiselle on epäselvä. 3.Jäsenvaltioilla on vaikeuksia palauttaa riittävästi laittomia maahanmuuttajia lähtömaihin, mikä puolestaan lisää laitonta muuttoliikettä. Suurin syy tähän ongelmaan on se, että kolmannet maat ovat haluttomia ottamaan takaisin omat kansalaisensa.
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Toimintavaihtoehto 1: Selkeytetään oikeudellisia puitteita ja tiivistetään yhteistyötä – toimenpiteet, joilla selkeytetään monitulkintaisuuksia muuttamatta sääntöjä merkittävästi ja tiivistetään valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ilman merkittäviä kustannusvaikutuksia. Toimintavaihtoehto 2: Vahvistetaan täytäntöönpanoa ja muutetaan velvollisuuksia – toimintavaihtoehdon 1 lisäksi tähän sisältyy toimenpiteitä, joilla mukautetaan tiettyjä sääntöjä ja vahvistetaan valvontaa, mistä voi aiheutua joitakin sääntelyyn liittyviä kustannuksia. Toimintavaihtoehto 3: Sosiaalilainsäädännön kohdennetut tarkistukset – merkittäviä muutoksia nykyisiin säännöksiin ja sellaisten poikkeusten käyttöönotto, joilla jätetään tietty toiminta lainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle. Toimintavaihtoehto 2 on parhaaksi arvioitu vaihtoehto siltä osin kuin on kyse EU:n lainsäädäntöpuitteiden täytäntöönpanon tehostamisesta ja selkeyden parantamisesta. Toimintavaihtoehto 4 on horisontaalinen ja siinä säädetään kuljetusalan työntekijöiden lähettämistä koskevista alakohtaisista säännöistä – se sisältää keveämpiä hallinnollisia ja valvontavaatimuksia koskevia toimenpiteitä ja neljä alavaihtoehtoa neljän rajan perusteella: 3 päivää kuukaudessa (vaihtoehto 4a), 5 päivää kuukaudessa (vaihtoehto 4b), 7 päivää kuukaudessa (vaihtoehto 4c) ja 9 päivää kuukaudessa (vaihtoehto 4d), joka on vastaanottavassa maassa harjoitetun toiminnan yhteenlaskettu kokonaiskesto; jos tämä raja alittuu, kuljettajat eivät kuulu täysin työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevan direktiivin soveltamisalaan. Hallinnollinen rasite kevenee merkittävästi aikarajan osalta. Liikenteenharjoittajille noudattamisesta koituvat kustannukset ovat alemmat korkeampien rajojen tapauksessa. Työntekijöiden kannalta alemmilla aikarajoilla on suurempia positiivisia vaikutuksia kuljettajien sosiaalisten ja työolojen parantamisessa ja työn houkuttelevuuden lisäämisessä. Kun otetaan huomioon kunkin vaihtoehdon eri vaikutukset ja niiden vertailun vaikeus, valittu vaihtoehto on poliittinen päätös.