FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 30.4.2009 
SEC(2009) 577 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI  
 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaj ista ja direktiivien 2004/39/EY ja 2009/…/EY 
muuttamisesta 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTU STEN ARVIOINNISTA  
 
  
{KOM(2009) 207} 
{SEC(2009) 576}  
FI 2   FI  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
Finanssikriisi on tuonut esiin useita heikkouk sia rahoitusjärjestelmässä. Ne edellyttävät 
Euroopan rahoitusmarkkinoiden kaikkia merkittäviä toimijoita koskevien sääntelykehysten ja 
valvontarakenteiden kattav aa tarkastelua. Kuten keväällä kokoontuneelle Eurooppa-
neuvostolle osoitetussa komission tiedonannossa  ja G20-ryhmän päätelmissä todetaan, 
komissio on sitoutunut varmistamaan kaikkien  toimijoiden asianmukaisen sääntelyn ja 
valvonnan. Tämä edellyttää Euroopan ja kansal lisen tason säännöksissä  olevien puutteiden 
korjaamista. 
Yksi tällainen sääntelyn ja valvonnan alue on vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien 
toiminta. Vaihtoehtoisina sijoitusrahastoina pidetään kaikkia sellaisia rahastoja, joita ei ole yhdenmukaistettu yhteissijoitusyr ityksiä koskevan direktiivin
1 mukaisesti. Vaihtoehtoisten 
sijoitusrahastojen ala on laaja ja monisyinen; rahastoissa hoidettavien varojen määrä oli noin 
2 biljoonaa euroa vuoden 2008 lopussa. Vaihto ehtoisten sijoitusra hastojen hoitajat 
noudattavat useanlaisia sijo itusstrategioita ja -te kniikoita ja ne sijoit tavat useantyyppiseen 
rahoitusomaisuuteen ja aineelliseen omaisuut een. Tähän rahastojen ryhmään kuuluvat muun 
muassa hedge-, pääoma-, hyödyke-, kiinteis tö- ja infrastruktuurirahastot. Koska 
vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoih in liittyy riskejä, ne on raja ttu pääasiassa ammattimaisille 
sijoittajille.  
Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnasta aiheutuu erilaisia riskejä kyseisten 
rahastojen sijoittajille ja va stapuolille sekä rahoitusmarkki noiden tehokkuudelle ja vakaudelle 
(ks. taulukko 1). Näiden riskien luonne  ja suuruus vaihtelee noudatettavien 
liiketoimintamallien mukaan. Esimerkiksi vivutuksen käytöstä aiheutuvat makrotason vakautta koskevat riskit liittyvät pääasiassa  hedge- ja hyödykerahastoje n toimintaan, kun taas 
sijoituskohteena olevien yhteisöjen hallinnoi ntiin liittyvät riskit koskevat etupäässä 
pääomarahastoja. Muut riskityypit ovat kuitenkin  yhteisiä kaikentyyppisille vaihtoehtoisten 
sijoitusrahastojen hoitajille. 
                                                
 
1 Direktiivi 85/611/ETY arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavista yrityksistä 
(yhteissijoitusyritykset). 
FI 3   FI Taulukko 1: Keskeisimmät riskialat  
Makrotason vakautta 
koskevat 
(järjestelmä)riskit, jotka 
aiheutuvat erityisesti 
vivutuksen käytöstä  • Järjestelmän kannalta tärkeiden (vivutuksen tarjoajina toimivien) pankkien 
suorat riskit, jotka liittyvät vaihtoehtois ten sijoitusrahastojen hoitajien alaan  
• Joukkokäyttäytymisen suhdanteita vahvistava vaikutus, tietyille 
markkinasegmenteille muodostuneet riskikeskittymät, ja (”pakotettu”) vivutuksen purkaminen, jotka vaikuttavat vastapuoliin varojen hinnan ja 
markkinoiden maksuvalmiuden muodossa 
 
Mikrotason vakautta 
koskevat riskit  • Sisäisten riskienhallintajärjestelmien mahdolliset heikkoudet, jotka liittyvät 
maksuvalmiusriskeihin, markkinariskiin, vastapuoliriskeihin (luotto- ja 
selvitysriskeihin erityisesti lyhyeksi myytäessä) ja toimintariskeihin  
Sijoittajansuoja  • Puutteita tietojen antamisessa sijoittajille sijoituspolitiikasta, 
riskienhallinnasta, sisäisistä prosesseista jne., mikä estää tehokkaan asianmukaisen huolellisuuden prosessin toteutumisen 
• Eturistiriidat ja puutteellinen rahastoj en hallinnointi erityisesti, kun kyse on 
palkkioista, varojen ar vonmäärityksestä ja hallinnointitehtävien hoidosta  
Markkinoiden 
tehokkuus ja eheys  • Dynaamisten kaupankäyntitekniikoiden ja lyhyeksi myynti -tekniikoiden 
vaikutus markkinoiden toimintaan  
• Mahdollisuudet markkinoiden väärinkäyttöön käytettäessä tiettyjä tekniikoita, 
esimerkiksi lyhyeksi myyntiä  
Vaikutus määräysvalta-
markkinoihin  • Avoimuuden puute hankittaes sa osuuksia listatuista yhtiöistä (esim. 
hyödyntämällä osakkeiden lainaksiottamista tai hinnanerosopimuksia) tai harjoitettaessa ”aktiivisten” strategioiden mukaista yhteistoimintaa
 
Vaihtoehtoisten 
sijoitusrahastojen 
hoitajien määräysvallan 
hankkiminen yhtiöissä  • Riski ristiriitaisiin kannustimiin sijoituskohteena olevien yhteisöjen hoidossa, 
erityisesti kun kyse on velkarahoituksen käytöstä 
• Avoimuuden ja julkisen valvonnan puute yritysjärjestelyjen kohteena olevissa 
yhtiöissä  
Finanssikriisin yhteydessä on s aatu lisää tietoa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien 
vaikutuksesta rahoitusmarkkinoihin. Vaikka ne eivät kriisiä aiheuttaneetkaan, viimeaikaiset 
tapahtumat ovat lisänneet huomattavasti kys eiseen alaan kohdistuvia paineita. Monilla 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla on ollut maksuvalmiusvaikeuksia pyrkiessään ratkomaan ongelmia, jotka ovat aiheutuneet s ijoittajille luvatun maksuvalmiustason ja 
sijoitusten heikon maksuvalmiuden välisestä epät asapainosta. Tietyissä ta pauksissa kielteiset 
vaikutukset ovat tuntuneet jopa laajemmilla markkinoilla. Esimerkiksi hedgerahastojen suurien, vivutettujen positioiden äkillisellä  purkamisella, joka on johtunut luotonsaannin 
vaikeutumisesta ja sijoittajie n lunastustoimeksiannoista, on ollut suhdanteita vahvistava 
vaikutus heikkeneviin mar kkinoihin ja ne ovat saattaneet heikentää markkinoiden 
maksuvalmiutta. 
Ongelman määrittely 
Vaikutustenarvioinnissa keskitytään ta rkastelemaan, muodostavatko EU:n nykyiset 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien al aa koskevat sääntely- ja  valvontajärjestelyt 
vakaan perustan näiden riskien seuraamiseksi  ja valvomiseksi. Vaikutustenarvioinnissa 
tarkastellaan erity isesti sitä, onko toiminnan rajatyli ttävä luonne otettu asianmukaisesti 
huomioon, koska vaihtoehtoisten sijoitusrahastoj en sijoittajat ovat ka nsainvälisiä toimijoita, 
jotka toimivat aktiivis esti rahoitusmarkkinoilla eri puolilla Eurooppaa. 
Vaikka kyse on toisiinsa liittyvistä asioista, vaih toehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskeva 
sääntely-ympäristö on tätä nykyä  erittäin hajanainen. Vaihto ehtoisten sijoitusrahastojen 
hoitajiin sovelletaan tiettyjä yhteisön oikeuden la aja-alaisia säännöksiä, mu tta ei ole olemassa 
FI 4   FI yhteisön säädöstä, joka koskisi suoraan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia. Tämä ei 
suinkaan tarkoita sitä, etteikö vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia säänneltäisi: useat niistä toimivat sijoittautumi sjäsenvaltionsa sääntelyn ja va lvonnan alaisuudessa. Kansallisen 
sääntelyn soveltamisala ja sisä ltö vaihtelevat kuitenkin maittain huomattavasti, esimerkiksi 
kun kyse on vaihtoehtoisten sijoit usrahastojen hoitajien rekist eröitymistä, toimilupaa ja 
lakisääteistä raportointia koske vista vaatimuksista ja sijoitt ajalle annettavia tietoja ja 
riskienhallintaa koskevista vaatimuksista. 
Vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan kahta ongelmaa, jotka liittyvät sääntelyn 
hajanaisuuteen. 
• Ensiksi sääntelyn hajanaisuus voi estää vaihtoehtoisten sijo itusrahastojen hoitajien 
tehokkaan sääntelyn, yleisen valvonnan ja  makrotason vakautta koskevan valvonnan , 
koska ei ole mahdollista ottaa huomioon niiden  toiminnan rajatylittävää luonnetta. Tämän 
seurauksena makro- ja mikrot ason vakautta ja markkinate hokkuutta koskevien riskien ja 
heikkouksien seuranta ja valvonta voi olla puutteellista tai epäyhdenmukaista 
sijoittajansuojan toteutumisen kannalta. 
• Toiseksi sääntelyn hajanaisuus voi myös estää markkinoiden yhdentymistä ja 
yhtenäismarkkinoid en kehittymistä  luomalla esteitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen 
hoitajien tuotteiden tehokkaalle rajatylittävälle  jakelulle. Tämä voi estää vaihtoehtoisten 
sijoitusrahastojen hoitajia hyödyntämästä tarjol la olevia mittakaavaet uja ja sijoittajia 
hajauttamasta sijoitussalkkujaan parhaalla mahdollisella tavalla. 
Vaikutustenarvioinnissa todet aan, että nykyinen sääntely-ymp äristö ei EU:n näkökulmasta 
tarkasteltuna muodosta kattava a ja toimivaa perustaa vaihto ehtoisten sijo itusrahastojen 
hoitajista niiden vastapuolille ja rahoitusjärjestelmälle aiheutuvien riskien seurannalle ja 
niihin puuttumiselle. Sitä, että sääntelyllä ja valvonnalla suojeltava  yleinen etu koskee koko 
Eurooppaa, ei ole otettu asianmukaisesti huomioon.  
Tehokasta makrotason vakauden va lvontaa estävät erityisesti se, ettei ole yhdenmukaistettu 
merkityksellisten makrotason vakautta koskevien  tietojen (esimerkiksi vivutuksen käyttöä ja 
riskikeskittymiä koskevien tietojen) keräämistä va ihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilta, ja 
se, ettei ole käytössä toimivaa järjestelmää, jolla makrot ason vakauden valvonnasta vastaavat 
viranomaiset voivat vaihtaa keskenään näitä tietoja Euroopan tai maailmanlaajuisella tasolla. Sijoittajien ja vastapuolien epäv armuutta lisää myös se, ettei valvonnalle ja lakisääteiselle 
suojalle ole olemassa yhdenmukaisia vaatimuksia EU:n tasolla. 
Tavoitteet: 
Vaikutustenarvioinnissa esitet ään kokonaisvaltaisena ratkaisuna näihin ongelmiin sitä, että 
vaihtoehtoisten sijoitusr ahastojen hoitajia varten otetaan EU:n tasolla käyttöön kattava ja 
tehokas sääntely- ja  valvontakehys. 
Vaikutustenarvioinnissa todeta an, että jotkut kuvatuista ri skeistä eivät ole yksinomaan 
vaihtoehtoisten sijoitusrahasto jen hoitajien alaan liittyvä onge lma, joten niihin voidaan 
puuttua paremmin laaja-alaisilla aloitteilla. Tällaisia ovat muun muassa toimenpiteet, joilla 
korjataan puutteita, jotka liitt yvät lyhyeksi myyntiin ja tiett yjen sellaisten tekniikoiden 
avoimuuteen, joita hyödynnetään hankittaessa määräysvaltaa listatuissa yhtiöissä. 
Vaikutustenarvioinnissa todetaan myös, e ttä keväällä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle 
FI 5   FI annetussa komission tiedonannossa julkistettuun laaja- alaiseen uudistusohjelmaan sisältyvillä 
muilla seikoilla on myös vaikutus vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien alaan.  
Monet muut riskit koskevat ku itenkin suoraan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien 
toimintaa, mistä syystä kohdennettu toimenpide on perusteltu. Toimenpiteellä pyritään erityisesti: 
• varmistamaan, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin sovelletaan asianmukaisia 
toimilupaa ja rekisteröintiä koskevia vaatimuksia; 
• ottamaan käyttöön kehys, jonka turvin makrotason vakautta koskevia riskejä voidaan 
seurata asianmukaisesti;  
• varmistamaan mikrotason vakautta koskevi en riskien asianmukainen seuranta ja 
torjuminen; 
• ottamaan käyttöön yhteiset periaa tteet, joita sovelletaan vaihto ehtoisiin sijoitusrahastoihin 
sijoittavien ammattimaisten sijoittajien suojaan; 
• lisäämään sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien julkista 
vastuuvelvollisuutta, jotka käyttä vät sijoituskohteena olevissa yhteisöissä määräysvaltaa; 
• kehittämään vaihtoehtoisten sijoit usrahastojen yhtenäismarkkinoita; 
• varmistamaan, että toimenpiteet ovat oi keassa suhteessa riskeihin nähden ja 
asianmukaisesti eriytettyjä, jotta vaihto ehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien 
liiketoimintamallien erot voidaan ottaa huomioon. 
Tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava toimenpide 
Arvioitaessa sitä, mikä olisi asianmukaisin  muoto yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi 
toteutettavalle toimenpiteelle, vaikutustenarvioinnissa arvioidaan tiettyjä keskeisiä kysymyksiä, jotka koskevat toime npiteen kohdetta ja soveltamisal aa, ennen kuin tarkastellaan 
sitä, millä tasolla toimenpide olisi toteutettava. 
Toimenpiteen kohteena olevat arvoketjun osat 
Vaikutustenarvioinnissa t odetaan, että tavoitteet saavutettaisiin parhaiten toimenpiteellä, joka 
kohdistetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin. Vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on 
pelkästään oikeudellinen rakenne, jota käytetään varojen kokoamise en ja jolla ei ole itsenäistä 
taloudellista elämää; sen sijaan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on se taho, joka tekee 
kaikki rahaston hoitoa koskevat keskeiset päätökset. Tällaiset päätökset koskevat 
sijoituskohteita, vivutuksen käyttöä, hallintorakennetta, sisäisiä riskienhallintajärjestelmiä, eturistiriitojen torjumista, suhteiden hoitoa sijo ittajiin, vastapuoliin ja sääntelyviranomaisiin, 
mukaan luettuna tietojen toimittaminen. Päätöks et koskevat myös hallinnointitehtävien kuten 
arvonmäärityksen, varojen säilytyksen ja tilintarkas tuksen järjestämistä, vaikka nämä tehtävät 
olisi siirretty kolmansille osapuolille. Tä män vuoksi riskit esiintyvät lähes yksinomaan 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tasolla. 
Vaikutustenarvioinnissa todetaan kuitenkin, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin 
kohdennettua toimenpidettä olisi tä ydennettävä siirrettyjen teht ävien palveluntarjoajien, kuten 
arvonmäärittäjien ja säilytysyhteisöjen asia nmukaisella valvonnalla. Tämän lisäksi 
luotottajien toteuttamalla vastapuoliriskien tehokkaalla hallinnalla on keskeinen merkitys 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista pa nkkialalle aiheutuvien riskien pienentämisessä. 
FI 6   FI Mikä on toimenpiteen asianmukainen soveltamisa la: olisiko se kohdenne ttava vaihtoehtoisten 
sijoitusrahastojen hoitajien yksittäisiin liiket oimintamalleihin vai ol isiko horisontaalisempi 
toimenpide parempi vaihtoehto?  
Vaikutustenarvioinnissa vertai llaan sitä, että toimenpide kohdennettaisiin yksittäisiin 
liiketoimintamalleihin tai otettaisiin käyttöön horisontaalinen toimenpide, joka koskisi koko 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien al aa. Siinä todetaan, että horisontaalinen 
toimenpide olisi parempi vaihtoehto, edelly ttäen että se on oikeasuhteinen ja siinä 
huomioidaan liiketoimintamallien erot. Yksitt äisiä liiketoimintamalleja olisi vaikeaa 
määritellä tarkalla ja oikeudellis esti vahvalla tavalla, ja tällaisiin  määritelmiin sisältyisi riski 
siitä, että säännöksiä ki errettäisiin. Monet näistä riskeistä,  joihin toimenpiteellä puututaan, 
eivät myöskään koske yksinomaan yksittäisiä liiketoimintamalleja vaan niitä esiintyy enemmän tai vähemmän vaihtoehtoisten s ijoitusrahastojen hoitajien eri muodoissa. 
Toimenpiteellä, jonka soveltamisala olisi laajempi, varmistettaisiin, että riskejä voitaisiin valvoa kattavasti. 
Se, että ”kaikenkattavaa” toime npidettä pidetään parhaimpana vaihtoehtona, ei suinkaan 
tarkoita sitä, että ”yhteen muottiin s ovittamista” pidettäisiin asianmukaisena 
lähestymistapana. Asianmukaisesti suunnitellu ssa toimenpiteessä olisi pystyttävä 
huomioimaan liiketoimintamallien erot siten, että säännöksiä voitaisiin kohdentaa koskemaan 
tietynlaisiin toimintoihin liittyviä riskejä.  
Kuinka suuri osuus vaihtoehtoisen sijoitusrahasto n arvoketjusta olisi sija ittava EU:n alueella, 
jotta toimenpiteen vaikuttavuus voitaisiin taata? 
Jotta vaihtoehtoisten sijoitusr ahastojen hoitajien toiminnan sääntelyn ja valvonnan tehokkuus 
voitaisiin taata EU:n alueella, niiden olisi sija ittava EU:n alueella. Vaikutustenarvioinnissa 
todetaan kuitenkin, että merkittäviä osia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen arvoketjusta sijaitsee usein offshore-keskuksissa; tällaisia osia ovat erityisesti vaihtoehtoinen sijoitusrahasto itse ja keskeisten siirrettyjen tehtävien palveluntarjoajat. 
Vaikutustenarvioinnissa muistutetaan, että koska riskit ilmenevät lähes yksinomaan 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tasolla, rahaston kotipaikasta ei aiheudu vaaraa tavoitteiden saavuttamiselle. Ti etyt toiselle siirretyt palv elut, kuten arvonmääritys- ja 
säilytyspalvelut, ovat kuitenk in keskeisiä sijoittajansuojan  kannalta, ja tietyntyyppisten 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tapauksessa kyseiset tehtävät hoidetaan usein offshore-keskuksissa. Jotta riskeihin voitaisiin  tällaisissa tapauksis sa puuttua tehokkaalla 
tavalla, olisi tehtävien hoitoa valvottava tehokkaasti. 
Toimenpiteen asianmukainen taso 
Vaikutustenarvioinnissa arvioidaan viittä vaihtoehtoa: ei toimenpiteitä, toteutetaan 
itsesääntelytoimenpiteitä tai toteutetaan lainsäädäntötoim enpide jäsenvaltion, Euroopan 
unionin tai kansainvälisellä tasoll a. Siinä todetaan, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen 
hoitajiin liittyvien riskien seuranta ja torj uminen edellyttää oikeudellisesti sitovia ja 
täytäntöönpanokelpoisia toimenpite itä, joilla varmistetaan korkeatasoinen sääntely ja valvonta 
kaikkialla EU:ssa. Toimialan laatimia vaat imuksia voitaisiin hyödyntää tiedotettaessa näistä 
säännöksistä ja annettaessa lisäohjeita toimialalle.  
Jäsenvaltiot voisivat peri aatteessa parantaa omia sääntely- ja valvontarakenteitaan ja pyrkiä 
tehostamaan oikeudenkäyttöalueiden kesk inäistä yhteistyötä. Koordinoimattomissa 
toimenpiteissä voisi kuitenkin pi illä vaara, että riskien rajaty littävä luonne jä isi huomiotta ja 
FI 7   FI sitovat yhteistyö- ja tietojenvaihtosopimukset jäis ivät toteutumatta. Ei voitaisi myöskään taata 
sitä, että yhtenäismarkkinoihin li ittyvät vapaudet toteutuisivat. 
Tämän vuoksi katsotaan, että EU:n tasolla toteut ettava lainsäädäntötoimenpide tarjoaa selviä 
etuja, kun on kyse riskienseura nnasta ja -valvonnasta yleise urooppalaisella tasolla ja 
turvallisen kehyksen tarjoamise sta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ja kelulle kaikkialla 
Euroopassa. Koska on mahdollista, että riskien vaikut us leviäisi kansainvälisellä tasolla, EU:n 
tasolla toteutettava toimenpide voitaisiin kä tevästi yhteensovittaa alalla toteutettaviin 
kansainvälisiin toimiin. Vankan eurooppalaisen kehyksen käyttöönotto toimisi hyödyllisenä kansainvälisen keskustelun ja tietojenvaihdon innoittajana. 
Toissijaisuusperiaate 
Vaikutustenarvioinnissa todet aan, että tällä alalla Eur oopan tasolla toteutettavassa 
toimenpiteessä olisi noudatettava  toissijaisuusperiaate tta riskien rajatyli ttävän luonteen vuoksi 
ja koska vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ho itajille asetettavien vaatimusten ja niiltä 
kerättävien tietojen on oltava yhdenmukaiset. EY :n perustamissopimuksen 47 artiklan 2 kohta 
toimisi oikeusperustana tällaiselle toimenpiteelle. 
Jos sääntelytavaksi valittaisin direktiivi,  sillä voitaisiin yhdenmukaistaa keskeiset 
riskienvalvontatoimenpiteet, samalla kun se ta rjoaisi jäsenvaltioille  joustoa säännösten 
sisällyttämiseen kansalliseen lainsäädäntöön. Euroopan tason järjestelmässä voitaisiin myös 
tarjota jäsenvaltioille riittävää joustoa, jotta  ne voisivat panna täyt äntöön lisävaatimuksia, 
joita sovellettaisiin yksinomaan kotimaisill a markkinoilla toimiviin vaihtoehtoisten 
sijoitusrahastojen hoitajiin, ja tarvittaessa säätää jä rjestelmästä, joka koskee tietyntyyppisten 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen  markkinointia yksityissijoittajille.  
Ehdotukseen sisältyvät säännökset ja niiden odotetut vaikutukset 
Vaikutustenarviointiraportin viimeisessä osiossa tarkastellaan sitä, millainen tällä alalla 
annettavan säädöksen rakenteen olisi oltava, jotta se olisi oikeassa  suhteessa ilmeneviin 
riskeihin nähden ja jotta välty ttäisiin aiheuttamasta liiallis ta hallinnollista rasitusta. 
Yleiset säännökset 
Vaikutustenarvioinnissa kuva taan yhteiset säännökset, jo ita sovelletaan kaikkiin 
vaihtoehtoisten sijo itusrahastojen hoita jiin. Näihin sisältyisi toim iluvan myöntämistä koskevia 
vaatimuksia, joiden turv in toimivaltainen viranomainen sa isi riittävän varmuuden siitä, että 
vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on tehtäväänsä sopiva ja asianmukainen, sen pääoma on riittävä ja sillä on käytössään asianmukaiset  järjestelmät muun mua ssa riskienhallintaa, 
arvonmääritystä, varojen säilytyst ä, tilintarkastusta ja eturistiriitoj en hoitoa varten. 
Lisäsäännöksillä pyrittäis iin varmistamaan se, että vaihtoeh toisten sijoitusra hastojen hoitajat 
toimittaisivat sijoittajille oikea-aikaisesti asianmukaiset sijoituspolitiikkaansa, kuluja ja kustannuksiaan ja sisäisiä järjestelmiään koske vat tiedot ja valvontaviranomaisille tiedot 
hoitamiensa vaihtoehtoisten s ijoitusrahastojen luont eesta, suurimmista s ijoituskohteista ja 
riskikeskittymistä. Nämä vaatimukset täyttäville  vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille 
myönnettäisiin oikeus tarjota palv elujaan kaikissa jäsenvaltiois sa (ilmoitusvelvollisuus) ja 
markkinoida hoitamiaan vaihtoehtoisia sijoitusraha stoja ammattimaisille sijoittajille kaikkialla 
EU:ssa. 
Toimenpiteen oikeasuhteisuuden varmistamiseks i näitä vaatimuksia s ovellettaisiin ainoastaan 
sellaisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, joiden hoidossa olevat varat ovat 
FI 8   FI vähintään 250 miljoonaa euroa. Pienempien va ihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien 
tapauksessa sekä hoitajille että valvontavira nomaisille aiheutuva ylimääräinen hallinnollinen 
rasitus olisi suurempi kuin se marginaalinen  hyöty, joka saataisiin  hoitajien toimintaan 
liittyvien riskien pienenemisestä. 
Toimintoja koskevat säännökset 
Yleisten säännösten lisäksi sovellettaisiin tiettyjä säännöksiä ainoastaan silloin, kun 
vaihtoehtoisen sijoitusraha ston hoitaja hoitaa tie ttyjä tehtäviä. Nä issä säännöksissä 
huomioitaisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien liiketoimintamallien erot ja ne sovitettaisiin ilmeneviin riskeihi n. Erityisesti todettakoon, että 
• sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastoj en hoitajien, jotka käyttävät 
järjestelmällisesti vivutusta ja joiden vivutusaste on tietyn tasoinen, olisi raportoitava 
vivutuksen käytöstään toimiva ltaisille viranomaisille; ja 
• sellaisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ho itajiin, jotka han kkivat määräysvallan 
yhtiöistä , alettaisiin soveltaa tietoja ja tiedona ntovelvollisuutta kos kevia lisävaatimuksia 
heti, kun rahasto on saavuttanut määräävän as eman yhtiössä (muussa kuin pk-yrityksessä); 
ja jos vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja poistaa yhtiön pörssilistalta, jatkettaisiin listatuille yhtiöille asetettuje n raportointivaatimusten soveltamista siihen vielä tietyn ajan. 
Hallinnollinen rasitus 
Ehdotettuun toimenpiteeseen liittyvistä vaatim uksista aiheutuisi jonkin verran hallinnollista 
rasitusta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoita jille. Aiheutuvat lisä kustannukset riippuisivat 
ennen kaikkea vaihtoehtoisen sijoitusrahaston ho itajan kotijäsenvaltiossa jo käytössä olevista 
kansallisista vaatimuksista. Nämä vaihtoehtois ten sijoitusrahastojen hoitajille ja (niiden 
valvontaviranomaisille) aiheut uvat lisäkustannukset  olisivat perusteluja, sillä valvonta 
tehostuisi ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ho itajille koituisi hyötyä siitä, että ne voisivat 
tarjota palvelujaan ja markkinoida rahastojaan ammattimaisille sijoittajille valtioiden rajojen 
yli yksinkertaista ilmoitu smenettelyä noudattaen.  
Koska ei ole selvää, mitä kaikkia kustannuksia toimenpiteestä aiheutuisi, ei ole mahdollista 
esittää arvioita tai ta rkkaa määrällistä laskelmaa niistä vaikutuksista, joita ehdotuksella on 
EU:n alueelle sijoittautuneiden vaihtoehtois ten sijoitusrahastojen hoitajien kilpailukykyyn.