Alueiden komitean lausunto aiheista Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys



Virallinen lehti nro 192 , 12/08/2002 s. 0024 - 0031



Alueiden komitean lausunto aiheista: - "Eurooppalainen hallintotapa - Valkoinen kirja", ja - "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys" (2002/C 192/07) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon 25. heinäkuuta 2001 annetun valkoisen kirjan "Eurooppalainen hallintotapa" KOM(2001) 428 lopullinen, ottaa huomioon Euroopan komission 27. kesäkuuta 2001 antaman tiedonannon "Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys" KOM(2001) 354 lopullinen, ottaa huomioon Euroopan komission puheenjohtajan ja alueiden komitean puheenjohtajan 20. syyskuuta 2001 allekirjoittaman "Pöytäkirjan Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muodoista" (DI CdR 81/2001 rev.), ottaa huomioon vuoden 2000 toukokuussa annetun Euroopan komission puheenjohtajan tiedonannon valkoisesta kirjasta "Demokratian syventäminen Euroopassa" (SEC(2000) 901), ottaa huomioon 11. maaliskuuta 1999 antamansa lausunnon "Kohti todellista subsidiariteetin kulttuuria - Alueiden komitean vetoomus" (CdR 302/98 fin)(1), ottaa huomioon 14. joulukuuta 2000 antamansa lausunnon "Uudet hallintomallit: Eurooppa kansalaisten aloitteellisuuden puitteina" (CdR 182/2000 fin)(2), ottaa huomioon 20. syyskuuta 2001 antamansa tiedonannon aiheesta "Kansalaisläheisyys" (CdR 436/2000 fin) ja 22. kesäkuuta 2001 annetun "Salamancan loppujulistuksen" (CdR 107/2001 fin), ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta "Eurooppalainen hallintotapa" (A5-0399/2001), ottaa huomioon Euroopan parlamentin 13. maaliskuuta 2002 antaman päätöslauselman aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys" (C5-0465/2001), ottaa huomioon Euroopan komission 29. kesäkuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto tiedonannosta "Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys", ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. kesäkuuta 2001 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu tästä aiheesta sekä eurooppalaista hallintotapaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan 13. joulukuuta 2001 enemmistön äänin hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 103/2001 rev. 2, jonka esittelijä oli Michel Delebarre, Dunkerquen kaupunginjohtaja (F, PSE), katsoo, etteivät perinteiset hallintomallit selvästikään vastaa nyky-yhteiskunnan monisyistä todellisuutta ja että poliittinen uskottavuus ja hyväksyttävyys ovat kaikkialla syvässä kriisissä, katsoo, että sekä EU:n jäsenvaltioiden että hakijavaltioiden on osallistuttava uusista hallintomalleista käytävään keskusteluun ja ottaa huomioon eri organisaatioiden, kuten AER:n, CEMR:n, CPMR:n ja EURADAn, antamat panokset sekä alueiden komitean itse järjestämien eri seminaarien tulokset, hyväksyi 13. ja 14. maaliskuuta 2002 pitämässään 43. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. ALUEIDEN KOMITEAN NÄKEMYKSIÄ JA SUOSITUKSIA 1. Yleishuomioita valkoisen kirjan ehdotuksista ja työryhmien raporteista Alueiden komitea 1.1. muistuttaa, että se on kehittänyt jatkoa Euroopan komission aloitteelle ja antanut panoksensa keskusteluun järjestäessään seminaari- ja konferenssisarjan eurooppalaisen hallinnon eri ulottuvuuksista ja on siten antanut kansalaisyhteiskunnan, tiedotusvälineiden, kansainvälisen yritysmaailman, työmarkkinaosapuolten, poliittisten puolueiden sekä valtiollisten ja Euroopan tason poliittisten organisaatioiden edustajille mahdollisuuden ilmaista kantansa paikallis- ja alueyhteisöjen ohella. 1.2. muistuttaa niin ikään aiheesta "Uudet hallintomallit: Eurooppa kansalaisten aloitteellisuuden puitteina" antamastaan lausunnosta, jossa se korostaa tarvetta ottaa huomioon hallinnon kaikki ulottuvuudet ja kehottaa käymään poliittisesta kulttuurista pelkkiä toimielinuudistuksia pidemmälle menevää keskustelua. 1.3. panee merkille aiheesta yli vuoden aikana saavutetun edistyksen ja katsoo, että Euroopan komission valkoinen kirja on periaatteiltaan hyväksyttävä perusta ja hyvin avoin uudistetulle vuoropuhelulle. 1.4. arvostaa Euroopan komission päätöstä parantaa suhteidensa hoitoa kaikkiin kumppaneihin eli Euroopan unionin muihin toimielimiin, jäsenvaltioihin, paikallis- ja alueyhteisöihin ja "kansalaisyhteiskuntaan"; komissio kehottaa niitä ilmaisemaan vakaata "poliittista kehittämistahtoa" ja kunnioittaa jokaisen toimivaltuuksia ja omia erityispiirteitä. 1.5. arvostaa Euroopan komission halua tarkastella kaikkia ehdotettuja muutoksia Euroopan unionin ja sen valtioiden kansalaisten välisen "uuden sopimuksen" näkökulmasta käynnistämällä laajan julkisen keskustelun, jota käydään 31. maaliskuuta 2002 asti ja joka on toinen vaihe kehitettäessä uutta "eurooppalaista hallintotapaa"; sen jatkoa ovat muutokset, joita tehdään perustamissopimukseen seuraavan hallitustenvälisen konferenssin tuloksena Euroopan unionin ja sen kansalaisten välisen kuilun täyttämiseksi ja kansalaiskeskustelun virittämiseksi Euroopan unionin arvoista, haasteista ja päätöksistä. 1.6. haluaa osallistua aktiivisesti yhteisön lainsäädännön ja toimintalinjojen valmistelu- ja täytäntöönpanon seurantaprosessiin ja edistää näin "erilaisten alueellisten vastuutasojen" vuorovaikutusta. 1.7. on perehtynyt Euroopan komission valkoisen kirjan useisiin hyvin mielenkiintoisiin kohtiin, joilla voi olla suuri vaikutus Euroopan alueelliseen dynamiikkaan ja kansalaisten jokapäiväiseen elämään(3). 1.8. on tyytyväinen Euroopan komission sitoumukseen lisätä paikallisten ja alueellisten toimijoiden osallistumista päätöksentekoprosessiin - antamalla niille nykyistä aktiivisempi rooli suurelle yleisölle suunnatun EU-tiedon levittämisessä - ottamalla käyttöön järjestelmällinen vuoropuhelu päätöksentekoprosessin varhaisessa vaiheessa - joustavoittamalla yhteisön toimintalinjoja - ilmoittamalla sopimusperusteisesta kokeilutoiminnasta, jonka tavoitteena on ottaa nykyistä paremmin huomioon alueelliset ja paikalliset erityispiirteet alueisiin vaikuttavan lainsäädännön täytäntöönpanossa ja politiikkojen toteuttamisessa. 1.9. kiinnittää huomiota työryhmien raportteihin sisältyviin mielenkiintoisiin analyyseihin, jotka ovat, vaikka eivät edustakaan Euroopan komission virallista kantaa, varteenotettavia ehdotuksia valkoisessa kirjassa esitettyjen suuntaviivojen toteuttamiseksi, ja erityisesti ehdotuksiin - kutsua alueiden komitea mukaan unionin poliittiseen päätöksentekoon käsiteltäessä yleisiä kysymyksiä tai alueiden järjestöt tai ryhmät käsiteltäessä erityiskysymyksiä, ja kuulla niitä poliittisten valintojen tekemisen varhaisessa vaiheessa siten, että ne käyvät suoraa vuoropuhelua pääosastojen ja komission jäsenten kanssa ja/tai keskustelufoorumeilla, - tehdä kumppanuudesta alueisiin vaikuttavan politiikan yleinen hallintomenettely, - liittää alueellinen ulottuvuus ja kestävän kehityksen periaate yhteisön kaikkeen politiikkaan ja vastata näin Euroopan komission aloitteisiin, mutta myös antaa sille lisätietoa alustavissa selvityksissä, - luoda yhteistyömenettelyjä sekä määritellä tavoitteet ja menetelmät ensisijaisesti sopimusperusteisesti ja - kannustaa rajatylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä kehittämällä kuhunkin yhteistyöalaan soveltuvia järjestelmiä ja antamalla uusi rajaseutuyhteistyötä koskeva yhteisön säädös; se korvaisi jäsenvaltioiden omat säädökset, joiden soveltamisessa on vaikeuksia. 1.10. on pahoillaan siitä, että valkoisessa kirjassa mainitut täytäntöönpanosäännökset eivät ole tarpeeksi kunnianhimoisia, ja toivoo, että vuoden 2002 maaliskuuhun asti käytävien keskustelujen avulla voidaan aloittaa pikaisesti voimassa oleviin perussopimuksiin ehdotettujen uudistusten konkreettinen soveltaminen. 1.11. esittää vetoomuksen, että kumppanuuksista tehtäisiin entistä demokraattisempia ja eri hallintolohkojen tehtävien ja vastuiden yhteensovittamista parannettaisiin subsidiariteetti-, kansalaisläheisyys- ja suhteellisuusperiaatteita konkreettisesti soveltaen. 1.12. korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt panevat jo nyt käytännössä täytäntöön yhteisön oikeutta ja lukuisia yhteisen politiikan osa-alueita. 1.13. kehottaa Euroopan komissiota ottamaan ennen lainsäädännön hyväksymistä huomioon ehdotuksistaan alue- ja paikallisyhteisöille koituvat hallinnolliset, taloudelliset ja alueelliset seuraukset. 1.14. arvostaa sitä, että Euroopan komissio on sitoutunut selittämään, millä tavoin se ottaa huomioon tai jättää huomiotta alueiden komitean lausunnot, ja perustelemaan tarvittaessa, miksi se ei voi sisällyttää komitean lausuntoja ehdotuksiinsa. 2. Uusi poliittinen ja hallinnollinen kulttuuri Alueiden komitea 2.1. arvostaa komission ehdotusta keskittyä tehtäviinsä aloitteentekijänä, politiikan toimeenpanijana, perussopimusten valvojana ja unionin edustajana kansainvälisillä foorumeilla ja toivetta nähdä Euroopan parlamentin ja valtiollisten parlamenttien sekä jäsenvaltioissa että ehdokasmaissa tehostavan toimintaansa Euroopan tulevaisuutta ja toimintalinjoja koskevan keskustelun virittäjinä. 2.2. katsoo, että neuvoston kokousten tulisi olla julkisia, määräenemmistöpäätöksen soveltamisalaa tulisi laajentaa huomattavasti ja Euroopan parlamentilla tulisi joka tapauksessa olla yhteispäätösoikeus kaikilla aloilla, joilla määräenemmistöpäätöksiä tehdään. 2.3. ilmaisee olevansa hämmentynyt ajatuksesta, että demokratiavajeen täyttämiseksi perustettaisiin pelkästään jäsenvaltioiden kansanedustajista koostuva toinen kamari. 2.4. korostaa tarvetta vahvistaa Euroopan parlamentin roolia demokratiavajeen täyttämiseksi ja katsoo, että kansalaisläheisyysperiaatetta voitaisiin toteuttaa myös vahvistamalla paikallis- ja aluehallinnon elimien yhtenäisyyttä ja niiden antamaa panosta Euroopan tasolla ja ensisijaisesti niitä edustavan elimen eli alueiden komitean välityksellä. 2.5. on vakuuttunut, että on välttämätöntä luoda uusi poliittinen kulttuuri nykypäivän Euroopan kaltaisen monimutkaisen yhteiskunnan hallinnoimiseksi ja että itse prosessia on pidettävä yhtä tärkeänä kuin sitä ohjaavia menettelyjä ja perusajatuksia yhtä tärkeinä kuin instituutiota. 2.6. korostaa kuitenkin, että edellä mainittu edellyttää määritelmien uudistamista sekä avoimuuden ja vastuun selkeitä sääntöjä, joita sovelletaan yleisesti kaikkiin prosessin toimijoihin. 2.7. pitää hyvän hallinnon perusedellytyksenä, että naiset ja miehet sekä kaikki sellaiset ryhmät, joilla on nykyisin liian pieni edustus päätöksenteossa, voivat osallistua siihen tasavertaisesti, ja katsoo, että tämä näkemys tulee valtavirtaistaa valkoisen kirjan täytäntöönpanossa. 2.8. kannattaa komission ehdotusta lisätä avoimuutta ja käynnistää yhteisön lainsäädännön kattava yksinkertaistamisohjelma, jossa käytetään EU:n toimivallan puitteissa hyväksi "avointa koordinaatiomenetelmää". Avoimen koordinaatiomenetelmän käyttäminen ei kuitenkaan saa heikentää jäsenvaltioiden eikä paikallis- ja aluetason päätösvaltaa eikä johtaa EU:n toimielinten toimivallan laajentumiseen kiertotietä asioihin, joissa EU:lla ei ole perussopimusten mukaista toimivaltaa. 2.9. katsoo, että kun tarkastellaan yhteisön lainsäädännön vaikutuksia paikallis- ja aluetasolla, yhteisön direktiivien tulisi olla yleispäteviä ja niiden konkreettisista soveltamismenettelyistä päättäminen tulee jättää alue- ja paikallisviranomaisille. 3. Uudet päätöksentekomuodot Euroopassa Alueiden komitea 3.1. arvostaa sitä, että komissio toivoo nykyistä tiiviimpää vuorovaikutusta alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa järjestelmällisen vuoropuhelun välityksellä. 3.2. vetoaa siihen, että kansalaisyhteiskunnan edustajia kuultaisiin laajasti, mutta pitää tarpeellisena olla sekoittamatta keskenään yleisillä ja suorilla vaaleilla valitun edustuslaitoksen demokraattista hyväksyttävyyttä ja valtioista riippumattomien organisaatioiden ja muiden yksittäisiä yhteiskunnallisia etuja ajavien tahojen kasvavaa osallistumista. 3.3. toivoo, että tämä otetaan huomioon Euroopan komission ehdottamissa kuulemissäännöissä. 3.4. ehdottaa, että nuoret kutsuttaisiin nykyistä laajemmin unionin hankkeisiin. 3.5. toteaa toimivan, rajatylittävän koordinoinnin tarpeen säännösten toimeenpanotavan parantamiseksi koko unionissa. 3.6. toivoo voivansa osallistua kuulemismenettelyjen kehittämiseen päätöksenteon varhaisessa vaiheessa ja yhteissääntelyn välineiden toteuttamiseen; ne voisivat osoittautua tehokkaaksi keinoksi Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea korostaa kuitenkin, että yhteissääntelyä tulisi käyttää vain teknisten normien kehittämisessä. Demokraattisen valvonnan takaamiseksi sitä ei saa missään nimessä laajentaa aloille, joilla valvottavien etujen vuoksi tarvitaan lainsäädännöllistä ratkaisua. 3.7. pitää mielenkiintoisena komission ehdotusta perustaa uusia, itsenäisiä EU:n sääntelyvirastoja, jotka toimivat tarkkaan määritellyillä aloilla, mutta katsoo, että samalla ehdotus on demokraattisen valvonnan ja avoimuuden kannalta arveluttava ja että EU:n hallinnollisen toimivallan poikkeuksellisuus on aina muistettava. 3.8. katsoo, että on syytä yksinkertaistaa päätöksentekomenettelyjä ja tarkistaa lainsäädäntöä, jotta EU:n toimielimet voivat reagoida nykyistä tehokkaammin ja nopeammin kaikkeen uuteen kehitykseen taaten samalla tehtyjen päätösten demokraattisuuden. 4. Tiedottamisen ja viestinnän merkitys Alueiden komitea 4.1. painottaa tiedonsaannin ratkaisevaa merkitystä yhteiskunnassa, jossa demokraattiseen päätöksentekoon osallistuminen edellyttää yhä enemmän yksilökohtaisten valintojen tekemistä ja jossa kollektiivinen edustuksellisuus on muutostilassa; tämän vuoksi eurooppalaisen julkisuusperiaatteen kehittämistä on vauhditettava. 4.2. on tyytyväinen komission antamaan sysäykseen ja sen ilmaisemaan haluun lisätä tiedotuspolitiikan avoimuutta käyttämällä tietoteknologiaa ja tarjoamalla säännöllisesti on line -tietoa sekä perustamalla laajan tietopankin, kuten on selvitetty 27. kesäkuuta 2001 annetussa asiakirjassa "Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys"(4) 4.3. aikoo edistää sähköisten viranomaispalveluiden luomista. Tavoitteena on uudenaikaistaa hallintojärjestelmiä ja parantaa julkisen sektorin palveluiden saatavuutta erityisesti alue- ja paikallistasolla. Alueiden komitea katsoo, että sähköiset viranomaispalvelut ovat erinomainen keino kehittää kansalaisten ja hallinnon vuorovaikutusta ja parantaa tarjottavien palveluiden tehokkuutta ja laatua edistämällä samaan aikaan kansalaisläheisyyden, avoimuuden ja tiedonsaannin periaatteita. 4.4. painottaa olevan elinvoimaisen demokratian kannalta ratkaisevan tärkeää, että kansalaisilla on käytössään objektiivista, kattavaa ja luotettavaa tietoa, ja toteaa, että kansalaiset saavat tietoa maailmantapahtumista pääasiassa televisiosta, radiosta ja sanomalehdistöstä sekä yhä useammin Internetistä. 4.5. katsoo, että EU:n toimielinten tulee toteuttaa tehokkaita aloitteita joukkoviestimissä, jotta käsiteltäviä aiheita ja tehtyjä päätöksiä voidaan tehdä tunnetuksi mahdollisimman laajasti ja objektiivisesti. 4.6. katsoo, että uutta tiedotuspolitiikkaa ei saa rajoittaa vain sen sisältöön ja levitystapaan. Jotta Euroopan kansalaiset ymmärtäisivät paremmin ja siten arvostaisivat enemmän Euroopan unionia, sen on eroteltava tekniset asiakirjat, joita ei ole suunnattu suoraan suurelle yleisölle, ja kansalaisille tarkoitettu tiedotus, jonka on oltava yleisemmin saatavilla. Samoin on vältettävä kaikkea teknokraattista slangia. 4.7. kehottaa alue- ja paikallistason vastuuhenkilöitä tekemään yhteistyötä alueiden komitean kanssa tiedonvälityksen tehostamiseksi. 4.8. kehottaa kaikkia hallinnon lohkoja lisäämään ohjelmoitua toimintaa, jonka tavoitteena on kielitaidon ja tietokonetaitojen tuominen kansalaisten ulottuville näiden iästä ja taustasta riippumatta, koska ne ovat perusvälineitä, joiden avulla voidaan osallistua eurooppalaiseen demokratiaan ja julkiseen keskusteluun. 4.9. kannustaa kaikkia valtakunnallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia varmistamaan, että Euroopan unionin kansalaisuus ja yhdentymisen historia käynnissä olevaan laajentumisvaiheeseen asti liitetään selkeästi koululaitosten oppisisältöihin ja että opettajille annetaan tarvittavaa koulutusta. 4.10. korostaa alueiden komitean panosta vuoden 2000 helmikuussa käynnistettyyn Euroopan komission aloitteeseen "Eurooppa-vuoropuhelu" sekä alueiden komitean Euroopan komissiolle tarjoaman kerrannaisvaikutusten mahdollisuuden tunnustamista "Euroopan unionin tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa"(5) sekä toivomustaan todella hajautetusta ja kansalaisläheisestä tiedottamisesta. 4.11. muistuttaa Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muodoista tehdyn pöytäkirjan sitoumuksista, jotka koskevat komitean roolia Euroopan unionin viestintä- ja tiedotuspolitiikassa ja erityisesti pöytäkirjan 15 ja 16 kohdista, jotka koskevat sitä, miten Euroopan komissio arvostaa alueiden komitean toimintaa ja tiedottaa siitä. 4.12. ehdottaa, että Euroopan komission ja alueiden komitean tiedotusyksiköt tapaavat säännöllisesti pöytäkirjassa asetetuissa puitteissa kartoittaakseen, mitä tapahtumia voitaisiin järjestää yhdessä. Etusijalle tulee asettaa aiheet, joilla on suoraa vaikutusta Euroopan kansalaisten elämään ja jotka kuuluvat kokonaan tai osittain alue- ja paikallisviranomaisten poliittiseen toimivaltaan kuten opetus, työllisyys, liikenne ja ympäristö. 4.13. esittää, että uudistettaessa viestintä- ja tiedotuspolitiikkaa taattaisiin alueiden komitean ja alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen Euroopan komission suosittamaan toimielinten väliseen yhteistyöhön ja että tälle kumppanuudelle myönnettäisiin tarpeelliset välineet, keinot ja taloudelliset voimavarat. 5. Paikallis- ja alueyhteisöjen osallistuminen eurooppalaiseen hallintoon Alueiden komitea 5.1. toistaa kehotuksensa tunnustaa paikallisen ja alueellisen itsehallinnon periaate ja toivoo, että se kirjataan perussopimuksiin. 5.2. tukee Euroopassa meneillään olevaa hajauttamisprosessia, ja kehottaa alue- ja paikallisyhteisöjä lisäämään yhteistyö- ja solidaarisuuspolitiikkaansa sekä selvittämään monimuotoisuutensa ja kehityksensä tilanne. 5.3. katsoo, että politiikan yhtenäistäminen ja lainsäädännön joustavoittaminen asianmukaisin keinoin ovat keskeisiä tekijöitä vahvasti alueisiin vaikuttavan lainsäädännön ja ohjelmien kehityksessä. 5.4. tukee Euroopan komission tällaiseen kehitykseen tähtääviä toimenpiteitä kuitenkin edellyttäen, että ehdotuksia tarkastellaan uudelleen sitten kun niiden sisältö on täsmennetty. 5.5. toivoo, että valkoisessa kirjassa ehdotettuja kolmikantasopimuksia ("tavoitesopimuksia") kehitetään tehokkaana välineenä saada alue- ja paikallisyhteisöt osallistumaan niitä välittömimmin koskettavien yhteisön politiikkojen toimeenpanoon. Samalla on otettava huomioon kunkin jäsenvaltion sisäinen toimivaltajako. 5.6. ehdottaa uudestaan yhteisön toimintalinjojen koordinointia neljässä vaiheessa: - strategisia suuntaviivoja koskeva Euroopan komission kausijulkaisu, jonka tavoitteena on edistää yhteisön toimintalinjojen ja niiden vaikutusten koordinointia - vaikutusten strateginen arviointimenettely sekä alue- ja paikallisviranomaisten kuuleminen suuntaa-antavien asiakirjojen laatimisen alkuvaiheessa - Euroopan komission ehdotusten esittely muille toimielimille mahdollisesti siten, että otetaan mukaan valmisteluvaiheessa esitetyt vaihtoehdot, joiden perusteella lopulliseen ehdotukseen on päädytty - neuvostolle ja parlamentille osoitetut Euroopan komission ehdotukset, joissa kehotetaan kutakin toimielintä ryhtymään toimiin ja aloittamaan sisäiset sovittelumenettelyt ottaen huomioon odotetut vaikutukset ja tarpeen koordinoida toimintaa alakohtaisten päätöksentekoelinten kanssa. 5.7. katsoo, että alueiden komitean roolia poliittisessa päätöksenteossa on vahvistettava huomattavasti, jotta alue- ja paikallisviranomaiset kutsuttaisiin useammin mukaan hankkeisiin heti niiden alkuvaiheessa ja jotta ne osallistuisivat tiiviisti unionin poliittiseen päätöksentekoon. 5.8. on sen vuoksi tyytyväinen, että Euroopan komissio on suosittanut alueiden komitean kuulemisten lisäämistä, mutta pitää tarpeellisena esitettyjen suuntaviivojen syventämistä ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alueiden komitean tulisikin: - arvioida oma-aloitteisemmin yhteisön politiikkojen toimivuutta esimerkiksi laatimalla alustavia selvityksiä ennen komission ehdotusten tekemistä - järjestää parhaiden käytänteiden vaihtoa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta EU:n päätöksenteon kansalliseen valmisteluun - tarkastella tiettyjen direktiivien paikallisia ja alueellisia vaikutuksia ja raportoida komissiolle vuoden 2002 loppuun mennessä mahdollisuuksista soveltaa direktiivejä nykyistä joustavammin; komissio pohtii sen jälkeen, miten voitaisiin järjestelmällisesti lisätä joustavuutta yhteisön lainsäädännön soveltamisessa. 5.9. myöntää rakenteidensa ja työskentelytapojensa edellyttävän uudistusta, jotta se voi täyttää edustus- ja neuvonantotehtävänsä tehokkaasti, ja pyytää saada käyttöönsä keinot, joiden avulla se voi osallistua aiempaa aktiivisemmin politiikan muotoiluun ja lisätä näin vaikutusvaltaansa. 5.10. pitää näin ollen välttämättömänä hyödyntää tätä kuulemisjaksoa suuntaviivojen soveltamissääntöjen virallistamiseksi Euroopan komission kanssa. 5.11. pohtii, miten komissio ymmärtää sellaisen "säännönmukaisemman vuoropuhelun käynnistämisen, jossa alue- ja paikallishallinnon edustajat osallistuvat kansallisten ja unionin laajuisten järjestöjen välityksellä politiikan valmisteluun nykyistä varhemmin" ja "säännönmukaisen vuoropuhelun järjestämisen alue- ja paikallishallinnon eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen edustajien kanssa ottaen samalla huomioon kunkin jäsenvaltion valtiosäännön ja hallintojärjestelmien erityispiirteet". 5.12. muistuttaa aikomuksestaan lisätä yhteistoimintaa alue- ja paikallisviranomaisia edustavien valtakunnallisten ja eurooppalaisten järjestöjen kanssa ja arvostaa sitä, että komissio haluaa tukea sen pyrkimyksiä tällä alalla. 5.13. katsoo näin ollen, että rakenteellisen vuoropuhelun, jonka Euroopan komissio suunnittelee aloittavansa mainittujen järjestöjen kanssa, tulee soveltua selkeyden ja tehokkuuden näkökulmasta täydellisesti ajattelutapaan, jonka mukaan komitean oma-aloitteista roolia vahvistetaan ja sen arvostusta lisätään yhteisön päätöksentekoprosessissa, kuten valkoisessa kirjassa suositetaan. Komission tulee täyttää komission puheenjohtajan Prodin ja alueiden komitean puheenjohtajan yhteisessä julkilausumassa 20. syyskuuta 2001 tekemänsä sitoumus, jonka mukaan se antaa alueiden komitealle mahdollisuuden "toimia tärkeimpänä yhdyssiteenä unionin toimielinten sekä alue- ja paikallisyhteisöjen välillä". 5.14. katsoo, että uusien hallintomallien tulisi mahdollistaa eri hallintoasteiden yhteistyön laajentaminen ja tehostaminen. 5.15. toivoo, että yhteistyötä tiivistetään sellaisten paikallisten toimijoiden kanssa, joiden kuuluu panna alueisiin vaikuttavat unionin päätökset täytäntöön jäsenvaltioissa, sekä arvioidaan täytäntöönpanokustannuksia ja alue- ja paikallisyhteisöjen taloudelle koituvia ylimääräisiä rasitteita. 5.16. katsoo, että alue- ja paikallisyhteisöillä, joita on monenlaisia ja joilla on erilaisia lähestymistapoja tehtäviin ja toimivaltuuksiin varsinkin laajentumisen näkökulmasta, on oltava madollisuus tulla kuulluksi yhteisön päätöksentekoprosessin eri vaiheissa, ja tähdentää, että tällainen osallistuminen voisi vahvistaa niiden roolia Eurooppa-aatteen aktiivisina levittäjinä kansalaisten keskuudessa. 5.17. pitää myönteisenä, että puheenjohtajavaltio Belgian ensisijaisissa tavoitteissa viitataan selkeästi alueiden rooliin, ja toivoo, että puheenjohtajavaltio Espanja tekee saman viittauksen, mikä vastaa alueiden toivomusta osallistua nykyistä aktiivisemmin päätöksentekoon, ja toivoo, että tämän vuoropuhelun avulla vahvistetaan kaikkien alue- ja paikallisyhteisöjen kuulemismenettelyjä. 6. Toimielinuudistukset ja perussopimusten muuttaminen Alueiden komitea 6.1. katsoo, että valkoinen kirja ja sen uutta eurooppalaista hallintotapaa koskevat ehdotukset tulisi sisällyttää unionin tulevaisuudesta käytävään keskusteluun. 6.2. edellyttää, että alueellinen koheesio sisällytetään perussopimuksiin Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisyhteisöjen välillä jaettuna velvollisuutena. On kuitenkin varmistettava, että ei tehdä mahdottomaksi jäsenvaltioiden ja alueiden itsenäistä aluepolitiikkaa. On oltava mahdollista päästä kunkin alueen kotoperäisen kehityksen esteiden poistamiseen tähtäävien aluepoliittisten ja alueiden välisten aloitteiden avulla eroon alueellisista (tai sitä alemman tason) eroista, jotka arvioidaan oman alueen tilanteen eikä EU:n kaavamaisen keskivertomallin pohjalta. 6.3. esittää toivomuksen, että Euroopan unionin perusoikeuskirja olisi oikeudellisesti sitova ja että se kirjattaisiin perussopimuksiin perustuslain säätämisjärjestyksessä. 6.4. toivoo, että Euroopan unionin laajentuessa yksilöiden ja yhteisöjen perusoikeuksien oikeudellinen ja institutionaalinen tunnustaminen auttaa luomaan yhteyksiä eurooppalaisten välille ja edistää määrätietoisesti käsitteitä syvällisemmän todellisen Euroopan kansalaisuuden syntymistä. 6.5. ilmaisee uudelleen tyytyväisyytensä siihen, että Nizzan sopimuksessa on otettu huomioon alueiden komitean esitykset, joiden mukaan komitean jäsenenä aloittavien tai jatkavien on oltava vaaleilla valittuja tai poliittisessa vastuussa jollekin vaaleilla valitulle elimelle. 6.6. ilmaisee olevansa samaa mieltä Euroopan komission puheenjohtajan kanssa alueiden komitean aseman vahvistamisesta; komitealla on oltava todellinen puhevalta unionin tulevaisuutta koskevissa keskusteluissa. 6.7. on tyytyväinen valmistelukunnan toiminnan käynnistämiseen; sen tehtävänä on valmistella perussopimusten seuraavaa tarkistusta. 6.8. arvostaa sitä, että alueiden komitealle annettiin tarkkailijajäsenen asema valmistelukunnassa ja että komitea voi antaa välittömän panoksensa meneillään olevaan työskentelyyn. 6.9. katsoo, että Euroopan unionin perusasiakirjoissa on syytä tarkentaa, miten alhaalta ylöspäin määräytyvä demokratia ilmenee siinä, että tunnustetaan alue- ja paikallisyhteisöjen asema suhteessa unioniin, ja kehottaa korostamaan alue- ja paikallisyhteisöjen roolia yhteistyön vahvistamiseen tähtäävissä suunnitelmissa. 6.10. korostaa, että toimivaltasuhteiden täsmentäminen sekä suhteellisuus- ja läheisyysperiaatteiden nykyistä tehokkaampi huomioon ottaminen ovat keskeisiä lähtökohtia EU:n uudistamisprosessissa ja hallintotavan määrittelyssä. Kaikissa EU-toimenpiteiden valmisteluprosesseissa olisi arvioitava täsmällisesti perusteet, miksi EU-tason toimenpiteet ovat tarpeellisia, mitkä asiat kuuluvat EU:n toimielimille ja mitkä jäsenvaltion toimivaltaan sekä miten jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallistason erilaisuus on otettu huomioon. 6.11. toivoo hartaasti, että hallinnon vertikaalista hajauttamista ja eri aluetasojen välistä yhteistyötä täydennettäisiin sopivasti alueiden välisen horisontaalisen yhteistyön uusilla muodoilla ja hyvin tai melko voimakkaasti sopimusperusteisella kumppanuudella muiden paikallisyhteisöjen tai kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa, sekä hyödynnettäisiin olemassa olevien alueiden välisten organisaatioiden asiantuntemusta. 6.12. toivoo, että kolmikantasopimuksia tai monenvälisiä sopimuksia tehtäessä noudatetaan toimivaltajaon sisäisiä sääntöjä, joiden mukaan komission kanssa sopimuksen allekirjoittavilla viranomaisilla tulee olla joko lainsäädäntä- tai toimeenpanovaltaa. 6.13. aikoo panna täytäntöön 20. syyskuuta 2001 komission kanssa allekirjoittamansa yhteisymmärryspöytäkirjan, osallistua kaikin voimin vuoden 2004 HVK:n valmisteluun ja täyttää entistä määrätietoisemmin tehtävänsä alue- ja paikallisyhteisöjen yhdyssiteenä. 6.14. toivoo saavansa tätä varten käyttöönsä keinot, joiden avulla se voi nykyistä oma-aloitteisemmin arvioida politiikan toimivuutta ja järjestää parhaiden käytänteiden vaihdon, joka koskee alue- ja paikallisviranomaisten valtiotasoista osallistumista unionin päätöksentekomenettelyyn sen varhaisessa vaiheessa. 6.15. toistaa esityksensä, että alueiden komitealle myönnetään yhtäältä oikeus nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa etuoikeuksiensa turvaamiseksi ja toisaalta saada täysivaltaisen toimielimen asema. 6.16. esittää, että komitean asema arvioitaisiin uudelleen Euroopan uudessa rakenteessa ja että sille myönnettäisiin suurempi vastuu kuin vain neuvoa-antavalle elimelle varsinkin lainsäädännön valmistelun alkuvaiheessa ja toteutettujen toimien tehokkaassa seurannassa ja että sen tehtäväksi annettaisiin laatia tutkimuksia läheisyysperiaatteen toteutumisesta sekä valvoa direktiivien ja asetusten vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisiin. Bryssel 13. maaliskuuta 2002. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) EYVL C 198, 14.7.1999, s. 68. (2) EYVL C 144, 16.5.2001, s. 1. (3) - Unionin päätöksentekoprosessin tekeminen nykyistä avoimemmaksi siten, että entistä laajemmat kansalais- ja järjestöpiirit saadaan osallistumaan EU:n toimintalinjojen valmisteluun ja toteuttamiseen. - Unionin toimintalinjojen laadullinen parantaminen ja säädöskäytännön yksinkertaistaminen. - Hyvän hallintotavan periaatteiden soveltaminen unionin maailmanlaajuisiin vastuualueisiin. - Toimielinyhteistyön parantaminen ja unionin toimintalinjojen yhtenäistäminen. (4) KOM(2001) 354 lopullinen, 27.6.2001. (5) KOM (2001) 176 lopullinen.