PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Johdanto

Neuvosto hyväksyi 12. toukokuuta 2016 komission ehdotuksen pohjalta täytäntöönpanopäätöksen, jolla annettiin Schengen-alueen yleisen toiminnan vaarantavissa poikkeuksellisissa olosuhteissa väliaikaisesti suoritettavaa sisärajavalvontaa koskeva suositus. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Schengenin rajasäännöstön 29 artiklan mukaista suojamenettelyä käytettiin. Ulkorajan hallinnoinnissa Kreikassa oli tuolloin vakavia puutteita, ja maassa oli huomattavan paljon rekisteröimättömiä maahanmuuttajia, joiden tarkoituksena saattoi olla siirtyä laittomasti toiseen jäsenvaltioon. Tämä aiheutti poikkeukselliset olosuhteet, jotka merkitsivät yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa vakavaa uhkaa ja vaaransivat Schengen-alueen yleisen toiminnan.

Tämä suositus osoitettiin viidelle Schengen-valtiolle (Itävallalle, Saksalle, Tanskalle, Ruotsille ja Norjalle), ja se kattoi kyseisten valtioiden sisärajojen tietyt osuudet.

Suosituksen mukaan kohdennettuja ja oikeasuhteisia tarkastuksia suoritetaan kuuden kuukauden ajan 12. marraskuuta 2016 saakka.

Schengenin rajasäännöstön 29 artiklan mukaan kyseistä ajanjaksoa voidaan pidentää samassa artiklassa säädettyjä edellytyksiä ja menettelyä noudattaen.

Nykytilanne

Toukokuun 12. päivänä annetun neuvoston suosituksen johdosta kyseiset viisi Schengen-valtiota ilmoittivat komissiolle, että ne suorittavat suositeltua väliaikaista rajavalvontaa sisärajoillaan.

Komissio antoi 28. syyskuuta 2016 kertomuksen, joka perustui kyseisiltä Schengen-valtioilta suosituksen mukaisesti saatuihin tietoihin. Kertomuksessa komissio totesi, että rajatarkastukset ovat pysyneet suosituksen rajoissa: tarkastukset rajattiin koskemaan tunnistettuja maahanmuuttoreittejä ja uhkia, ne kohdennettiin ja niiden soveltamisalaa, tiheyttä, paikkaa ja aikaa rajoitettiin ehdottoman välttämättömään, jotta tunnistettuun uhkaan voitiin puuttua. Vaikka tiettyä taloudellista vaikutusta ei voida sulkea pois, tarkastusten vaikutus ihmisten liikkumiseen sisärajojen yli on ollut mahdollisimman vähäinen. Lisäksi komissio päätteli tuolloin käytettävissään olleiden tietojen perusteella, että suositukseen ei ollut tarvetta ehdottaa muutoksia.

Kyseiset Schengen-valtiot antoivat 18. ja 21. lokakuuta 2016 komissiolle toisen kertomuksen neuvoston suosituksen täytäntöönpanosta. Annetut tiedot noudattavat samaa suuntausta kuin ensimmäisessä kertomuksessa (niiden henkilöiden määrän väheneminen, joilta on evätty maahanpääsy, ja saatujen turvapaikkahakemusten määrän väheneminen), ja tilanteessa on näin ollen tapahtunut asteittaista vakiintumista. Kyseiset viisi Schengen-valtiota kirjoittivat 20. lokakuuta komissiolle kirjeen, jossa ne korostivat tarvetta väliaikaisen rajavalvonnan jatkamiselle. Lisäksi Slovenia kirjoitti komissiolle 6. lokakuuta ilmaistakseen huolensa mahdollisesta rajatarkastusten jatkumisesta Itävallan ja Slovenian välisellä rajalla.

Schengenin rajasäännöstön 29 artiklan mukaisten toimien käynnistäminen ja väliaikaista rajavalvontaa koskevan koordinoidun lähestymistavan hyväksyminen EU:n tasolla sisältyivät Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi laaditun etenemissuunnitelman aloitteisiin, joilla pyrittiin poistamaan kaikki sisärajatarkastukset ja palauttamaan Schengen-alueen normaali toiminta vuoden 2016 loppuun mennessä.

Vaikka laittomien maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden määrä on rajusti laskenut Euroopan unionissa erityisesti EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon seurauksena, Kreikassa on edelleen huomattava määrä laittomia maahanmuuttajia (noin 60 000), joiden voidaan olettaa pyrkivän laittomasti muihin jäsenvaltioihin.

Lisäksi niiden Schengen-valtioiden, joille suositus on osoitettu, saamien turvapaikkahakemusten kokonaismäärä on yhä merkittävä tekijä, vaikka se ei ole verrattavissa samaan aikaan viime vuonna saatujen hakemusten määrään. Euroopan unioniin vuoden 2015 syksystä saapuneiden laittomien maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden suuri määrä on asettanut huomattavia haasteita kaikille EU:n jäsenvaltioille, ja tämä on otettava huomioon. Haasteet liittyvät asianmukaisen asunnon sekä koulutuksen ja terveydenhuollon järjestämiseen henkilöille, jotka ovat saapuneet EU:hun viime vuodesta lähtien. Lisäksi hakemusruuhkan purkaminen ja uudet tulokkaat sekä turvapaikkahakemukset koettelevat jatkuvasti kyseisten valtioiden hallintojen toimintakykyä.

Myöskään Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi laaditun etenemissuunnitelman mukaisia muita toimia ei ole suunnitelman huomattavasta edistymisestä huolimatta pantu täysimääräisesti täytäntöön, ja niiden tulokset ovat vielä vahvistamatta.

Tämän vuoksi perustettiin eurooppalainen raja- ja merivartiosto, joka aloitti toimintansa ennätysajassa. Nopean toiminnan reservit henkilöstöineen ja kalustoineen on saatava perustettua ja toimintaan 7. joulukuuta 2016 mennessä, ja nopeisiin palautuksiin osallistuvien reservi 7. tammikuuta 2017 mennessä. Ensimmäiset haavoittuvuusarvioinnit olisi tehtävä vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana.

EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpano on edelleen tuloksellista. Siitä huolimatta Kreikan saarille tulee päivittäin keskimäärin 107 henkilöä. On tärkeää varmistaa, että julkilausuma on kestävällä pohjalla. Länsi-Balkanin reitin varrella olevien maiden johtajien tapaamisessa annetun julkilausuman mukaisen yhteistyön tarve on lisäksi jatkuva, mistä on osoituksena Serbiaan edelleen saapuvien määrä.

Näin ollen poikkeukselliset olosuhteet, jotka merkitsevät yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa vakavaa uhkaa ja vaarantavat koko Schengen-alueen toiminnan, jatkuvat edelleen.