Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin strategiaa koskevan lähestymistavan päivittäminen" (KOM(2003) 112 lopullinen)



Virallinen lehti nro C 010 , 14/01/2004 s. 0078 - 0085



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin strategiaa koskevan lähestymistavan päivittäminen" (KOM(2003) 112 lopullinen) (2004/C 10/16) Euroopan komissio päätti 12. maaliskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. syyskuuta 2003. Esittelijä oli Mário Soares. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. ja 25. syyskuuta 2003 pitämässään 402. täysistunnossa (syyskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 66 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Tiivistelmä 1.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja hyväksyy innovaatiovalmiuksien vahvistamistavoitteen Lissabonin Eurooppa-neuvostossa määritellyn strategian mukaisesti. 1.2. Euroopan innovaatiotoimien vahvistaminen edistää merkittävästi talouskasvua ja työllisyyttä ja on erittäin ajankohtaista nykyisessä tilanteessa, jossa poliittiset riskit ja epävarmuustekijät vaikeuttavat entisestään Euroopan talouden elpymistä. 1.3. Komitea on samaa mieltä komission kanssa innovaatioprosessia koskevasta systemaattisesta näkemyksestä sekä komission käsityksestä, jonka mukaan innovaatio voi saada useita muotoja. Kyseisen prosessin perustan muodostaa kuitenkin henkilöresurssien koulutukseen pohjautuva osaaminen, joka kohdistuu yrityksen innovaatiotoimintaan. ETSK on vakuuttunut siitä, että joko vapaaehtoisuuteen tai neuvotteluihin pohjautuvien hyvien suhteiden luominen etenkin ihmisten välisten suhteiden, sosiaaliasioiden, talouden ja ekologian aloilla vahvistaa merkittävästi Euroopan unionille ominaista innovaatiomallia. 1.4. Komitea pitää tervetulleina komission pyrkimyksiä innovaation edistämiseksi jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisin koordinoiduin toimin ja hyväksyy täysin tiedonannossa hahmotellut strategiat. 1.5. Komitea myöntää, että viime vuosina innovoinnissa on tapahtunut tiettyä edistymistä, mutta Euroopan unionin suhteellisen epäsuotuisa tilanne muihin osapuoliin nähden on ilmeinen samalla kun erot EU:n jäsenvaltioiden innovaatiotoiminnan tulosten välillä ovat pysyneet huomattavina. 1.6. ETSK kiinnittää jäsenvaltioiden huomion siihen, että sisämarkkinat, jotka muodostavat maailman suurimman markkina-alueen, on kehitettävä loppuun asti ja että on kiireellisesti parannettava edellytyksiä hyödyntää täysipainoisesti äskettäin sovitun laajentumisen avaamia valtavia mahdollisuuksia investoinnin ja talouskasvun elvyttämiseksi koko Euroopan alueella. 1.7. Komitea korostaa, että yrityksille suunnattavia tukimekanismeja on vahvistettava, päätöksentekoprosesseja on nopeutettava ja niihin liittyvää byrokratiaa karsittava, hyvien innovaatiokäytänteiden vaihtamista ja levittämistä on tehostettava ja yritystoiminnan arvostusta on kasvatettava. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin aikaisempaa suotuisamman innovointia, laadun kehittämistä ja riskialtista yritystoimintaa koskevan toimintakulttuurin luomiseksi yhteiskunnan kaikilla tasoilla. 1.8. ETSK suosittelee, että unionin politiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa pyritään parantamaan tärkeimpien toimijoiden eli yritysten ja työntekijöiden osallistumismahdollisuuksia. Tämä koskee etenkin sellaisia politiikkoja, joissa yrityksillä on keskeinen asema. Innovaatio on yksi tällaisista politiikan aloista. 1.9. Komitea on vakuuttunut siitä, että kyseinen tiedonanto voi olla perusta innovaatiovalmiuksien kehittämiselle koko Euroopan unionin alueella. Komitea toivoo, että jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet varmistavat innovointiin suunnattujen investointien lisäämisen kannalta välttämättömät olosuhteet ja resurssit, sillä talouskasvu ja Euroopan kansalaisten elämänlaadun paraneminen edellyttävät innovointia. 2. Komission asiakirjan pääsisältö 2.1. Innovointi on Lissabonin strategian kulmakivi. Kyseinen strategia laadittiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa maaliskuussa 2000, ja se tuotiin korostetusti esille seuraavissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa, etenkin Barcelonassa vuonna 2002. 2.2. Käsiteltävänä oleva tiedonanto innovaatiopolitiikasta ja tiedonanto teollisuuspolitiikasta laajentuneessa Euroopassa sekä vihreä kirja yrittäjyydestä muodostavat johdonmukaisen kehyksen sellaisen yrityspolitiikan kehittämiselle, jolla edistetään yritysten kilpailukykyä ja myötävaikutetaan Euroopan talouden kasvuun. 2.3. Tiedonannossa tunnustetaan tutkimuksen innovaatiovaikutuksen tärkeys ja tuoreen tiedonannon "Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi. Tavoitteena 3 prosenttia BKT:stä" merkitys, mutta korostetaan muiden innovaatiomuotojen huomioon ottamista. 2.4. Innovointi voi olla inkrementaalista tai radikaalia, se voi olla seurausta teknologian siirrosta tai uusien liiketoimintasuunnitelmien kehittämisestä, se voi olla teknologista, organisatorista tai esittämismuotoa koskevaa. 2.5. Tiedonannon tavoitteena on kuvata ensin eri innovaatioreittejä ja analysoida innovaatiopolitiikan suunnittelun ja toteuttamiskeinojen seurauksia, jotta kehitystä ei hankaloitettaisi liian kapealla innovaationäkemyksellä. 2.6. Tätä analyysia täydennetään tarkastelemalla nykyisiä haasteita, jotka ovat vaihtelevassa määrin EU:lle ominaisia, ja samalla tunnustetaan, että innovointiin liittyvät rakenteet, ongelmat ja mahdollisuudet eivät ole välttämättä samat kaikilla maailman päätalousalueilla. Tekijöistä käsitellään unionin toistuvasti riittämättömiä tuloksia, laajentumisen vaikutuksia, väestökehitystä ja EU:n talouksien julkissektorin suurta kokoa. 2.7. Koska innovaatiopolitiikka syntyy enimmäkseen kansallisella ja alueellisella tasolla, jäsenvaltioiden ja komission on tiivistettävä yhteistyötään, myös keskinäisten oppimismekanismien koordinoinnin ja arvioinnin avulla, EU:n innovoinnin vahvistamiseksi ja saavutetun edistyksen kartoittamiseksi. Tiedonannossa esitetään konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan monimuotoisuus muutetaan voimaksi. 2.8. Tiedonannossa ehdotetaan myös useita uusia suuntia EU:n innovaatiopolitiikan kehittämiseksi ja etenkin vuorovaikutuksen lisäämiseksi muiden politiikan alojen kanssa. Innovaatiopolitiikkaa on usein toteutettava muiden politiikan alojen kautta, ja tiedonannossa ehdotetaan muun muassa parempaa koordinointia sekä komission ja jäsenvaltioiden proaktiivisia seurantatoimia. 3. Yleistä 3.1. Innovoinnin merkitys on tunnustettu vuodesta 1995 lähtien erityisesti innovaatiota koskevassa vihreässä kirjassa(1) sekä ensimmäisessä Euroopan innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa(2), jonka keskeisiä tavoitteita olivat innovaatiokulttuurin edistäminen, innovaatioita suosivan ympäristön luominen sekä tutkimuksen ja innovoinnin niveltäminen paremmin toisiinsa. 3.2. Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti strategisen tavoitteen, jonka mukaan vuoteen 2010 mennessä Euroopan unionista "on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Tämä loi odotuksia sille, että innovoinnista muodostuu keskeinen tekijä unionin tulevaisuudelle(3). 3.3. Komission vuonna 2000 antamassa tiedonannossa(4) yksilöitiin viisi tavoitetta, joilla ohjataan jäsenvaltioiden ja EU:n innovaatioiden edistämistoimia: - innovaatiopolitiikan johdonmukaisuus - innovaatioita tukevat sääntelypuitteet - innovatiivisten yritysten perustamisen ja kasvun tuki - innovaatiojärjestelmän keskeisten rajapintojen parantaminen - innovaatioille avoin yhteiskunta. 3.4. Komitea totesi tuolloin, että kyseiset tavoitteet ovat osoitus siitä, kuinka "sekä jäsenvaltioiden hallitusten että Euroopan kansalaisten on tunnustettava innovaatiopolitiikan tärkeys"(5). Lisäksi komitea katsoi, että Euroopan innovaatioiden edistäminen edellyttää neljää pääperiaatetta: - innovaatioita koskeva tieto - laaja tietoisuus innovaation arvosta - tarkoituksenmukainen oikeudellinen ja organisatorinen ympäristö - toimien koordinointi jäsenvaltioiden ja eri alojen välillä. 3.5. Nämä periaatteet ja etenkin seuraavassa esitetyt komitean näkökannat ovat edelleen perusteltuja. - Kansallisia innovaatiopolitiikkoja on lähennettävä. - On hyväksyttävä verotoimenpiteitä, jotta yksityistä sektoria voidaan kannustaa investoimaan tutkimukseen ja innovointiin sekä palkkaamaan lisää tutkijoita. - Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) sekä yliopistojen ja tutkimuskeskusten välisen tiedonkulun esteet on poistettava. - Innovatiivisten yritysten perustamista ja kasvua on tuettava (uusille yrityksille myönnettävät helpotukset tarjouskilpailuihin ja yhteisön ohjelmiin osallistumiseksi). - On hyödynnettävä tutkimuskeskusten ja osaamiskeskusten henkilöresursseja sekä houkuteltava tutkijoita EU:n ulkopuolisista maista. - Innovaatiojärjestelmän keskeisiä rajapintoja on parannettava. - Taitotiedon siirtoa on helpotettava. - On aloitettava jatkuva tiedotus- ja koulutusprosessi koulutusjärjestelmän alemmilla tasoilla, etenkin perus- ja keskiasteen kouluissa, jotta innovaatioiden merkitys tunnettaisiin hyvin ja laajalti(6). 3.6. Toisaalta ETSK kiinnittää jäsenvaltioiden huomion tarpeeseen kanavoida osa julkisista investoinneista jatkuvaan täydennyskoulutukseen etenkin keskitason ammatillisissa tehtävissä (tietotyöntekijät) kentällä tapahtuvan tutkimuksen edistämiseksi sekä yritysten innovaatiotoiminnan vahvistamiseksi. 3.7. Barcelonassa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa päätettiin, että EU:n investointeja tutkimukseen ja tekniseen kehitykseen (T& K) tulee lisätä siten, että rahoitusosuus lähestyisi kolmea prosenttia BKT:sta. Lisäksi esitettiin, että yritysten rahoitusosuutta tulisi kasvattaa kahteen kolmasosaan tutkimuksen ja kehityksen kokonaismenoista. Komitea suhtautui myönteisesti esitettyihin päätelmiin ja korosti, että "kilpailukyvyn, talouskasvun, työllisyyden, tiukkojen ympäristö- ja terveysnormien sekä tasapainoisen kestävän kehityksen tavoitteet voidaan saavuttaa vain lisäämällä tietoa, T& K-toimintaa sekä innovaatioita"(7). 3.8. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että huolimatta tapahtuneesta edistyksestä innovointi on edelleen yksi Euroopan unionin merkittävistä heikkouksista Yhdysvaltoihin ja Japaniin nähden. Riittämätön innovointi voi olla yksi niistä avaintekijöistä, jotka selittävät Euroopan kasvun ja tuottavuuden heikkoja tuloksia. 3.9. T& K-toimintaa (tutkimusta ja kehitystä) on käsitelty useissa aikaisemmissa Euroopan komission tiedonannoissa sekä niistä annetuissa komitean lausunnoissa(8). Tarkasteltavana olevassa tiedonannossa keskitytään niihin innovointia koskeviin näkökohtiin, jotka eivät suoranaisesti liity T& K-toimintaan, mutta joilla voi olla ratkaiseva merkitys uuden sysäyksen aikaansaamiseksi yhteisön innovaatiopolitiikkaan. 3.10. Komitea suhtautuu myönteisesti kyseessä olevaan komission tiedonantoon, jonka tavoitteena on keskustelun avaaminen eurooppalaisen innovaatiopolitiikan perusteiden saattamiseksi ajan tasalle. Perustana on innovaatiotoiminnan mekanismien aikaisempaa parempi ymmärtäminen ja jäsenvaltioiden poliittisen tahdon elvyttäminen, jotta voidaan poistaa esteet, jotka haittaavat entistä innovatiivisemman Euroopan kehittymistä ja Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. 3.11. Komitea pitää tärkeinä Eurooppa-neuvostossa 20. ja 21. maaliskuuta 2003 laadittuja painopisteitä, jotka koskevat erityisesti työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamista, innovointia ja yrittäjyyttä sekä ympäristönsuojelua ja kansalaisten elämänlaatua. Se kuitenkin myöntää, että tähän asti kyseiset painopisteet ovat perustuneet enemmän puheisiin kuin jäsenvaltioiden käytännön toimiin. 3.12. Komitea on lisäksi yleisesti ottaen tyytyväinen 23. ja 24. kesäkuuta aiheesta "Euroopan innovaatiopolitiikan laatiminen" järjestetyn 14. parlamenttien välisen Eureka-konferenssin päätelmiin. 3.13. Innovaatiopolitiikkaa koskevan komission tiedonannon erityinen merkitys ja ajankohtaisuus korostuvat tilanteessa, jossa talouden elpymisen ja työllisyyskasvun tielle on noussut esteitä, joita pahentavat entisestään maailman ja etenkin Euroopan talouksiin kohdistuvat poliittiset riskit ja epävarmuustekijät. Tämän vaikean tilanteen pitäisi olla vahva peruste, joka kannustaa jäsenvaltioita ja yrityksiä tukemaan sellaista investointipolitiikkaa, joka takaisi innovaatiotoiminnan vahvistamisen kannalta välttämättömät muutokset ja joka olisi ratkaiseva väline Euroopan talouksien tuottavuuden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. 4. Erityistä 4.1. Komitea on samaa mieltä komission kanssa innovoinnin mekanismeja koskevasta systemaattisesta näkemyksestä sekä toteamuksesta, jonka mukaan muiden kuin teknologisten innovaatiomuotojen mahdollisuudet ja tulokset voivat vaikuttaa yhtä paljon hitaaseen edistymiseen Lissabonin päämäärien saavuttamisessa kuin tutkimukseen ja kehitykseen suunnattujen investointien alhainen taso. Tämän näkemyksen ei kuitenkaan tule vaikuttaa EU:n tavoitteeseen saavuttaa 3 prosentin BKT-osuus tutkimusta ja kehitystä koskevissa investoinneissa. Kyse on tavoitteesta, johon jäsenvaltiot ovat sitoutuneet ja johon niiden on pyrittävä nykyisen innovaatiovajeen poistamiseksi. 4.1.1. Uuden osaamisen luominen on ennakkoehto sille, että Euroopan unionista tulee maailman edistynein tietopohjainen yhteiskunta, kuten Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti. Uudenlainen perusosaaminen syntyy perustutkimuksen tuloksena. Sitä vastoin innovointi ja siihen liittyvä käytännön osaaminen syntyvät perustutkimuksen, soveltavan tutkimuksen, kehittämisen, insinööritieteiden, liikkeenjohdon, markkinoinnin jne. vuorovaikutuksen tuloksena tai perustuvat johonkin näistä osatekijöistä. Innovointi voi saada alkunsa monin eri tavoin ja monissa eri yhteyksissä. 4.1.2. Toisaalta on luotava entistä tehokkaampia kannustimia tietoja levittävien ja innovatiiviseen tekniikkaan perehtyneiden tutkijoiden ja insinöörien liikkuvuuden edistämiseksi teollisuudessa (pk-yritykset mukaan lukien), korkeakouluissa ja muissa tutkimuskeskuksissa. Teollis- ja tekijänoikeudet on jaettava tasapuolisella tavalla. 4.1.3. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yrityksillä) on erityisen merkittävä tehtävä uusien tuoteideoiden kehittämisessä. Niiden markkina- tai selviämismahdollisuudet eivät kuitenkaan riipu yksinomaan liikkuvuudesta sekä taitotiedon siirrosta, vaan pikemminkin kokonaistaloudellisista puite-edellytyksistä, riittävästä alkuvarustuksesta, rahoituksesta sekä liiketaloudellisesta kokemuksesta. Näin ollen uusien yritysten kilpailukyvyn, markkina-aseman ja rahoituskyvyn parantaminen on yhtä lailla olennaista innovaation kannalta ainakin viiden ensimmäisen vuoden aikana. 4.2. Tiedonannossa todetaan, että yritys muodostaa innovoinnin käyttövoiman. Innovaation lähtökohtana on yrityksen kyky tunnistaa markkinoiden mahdollisuudet ja reagoida innovatiivisesti tietojensa ja osaamisensa pohjalta. ETSK painottaa kuitenkin, että vaikka yrityksen kaikenlainen vuorovaikutus välittömän ympäristönsä kanssa on välttämätöntä innovoinnille ja ympäristön yleiset olosuhteet vaikuttavat yrityksen innovaatioalttiuteen, ovat henkilöresurssien elinikäiseen koulutukseen perustuva tietopohja sekä yksilöiden mahdollisuudet ja valmiudet oppimiseen ratkaisevia tekijöitä innovaatioprosessin kannalta. 4.3. ETSK pitää erittäin tärkeänä sitä, että yritystoiminnalle osoitetaan entistä suurempaa arvostusta, ja katsoo, että komission, jäsenvaltioiden sekä yhteiskunnan yleisesti on ryhdyttävä toimenpiteisiin aikaisempaa suotuisamman innovointia, laadun kehittämistä ja riskialtista yritystoimintaa koskevan toimintakulttuurin luomiseksi. 4.3.1. Olisi erityisen mielenkiintoista, jos komissio järjestäisi ainakin kokeilumielessä keskinäisen oppimisprosessin puitteissa alakohtaisia pyöreän pöydän keskusteluja parhaiden innovaatiokäytänteiden siirtämisen helpottamiseksi yritysten välillä. 4.3.2. Ottaen huomioon innovaatiotoiminnan erityisluonne ja epäonnistumisten suuri osuus keksintöjen muuttamisessa taloudellisesti elinkelpoisiksi hankkeiksi jäsenvaltioiden tulisi tarjota yritysten innovaatiota tukevia erityispalveluja. 4.3.3. Toisaalta rahoituslaitosten tulisi vahvistaa kykyään arvioida uusia ideoita, jotta yrityksillä olisi paremmat mahdollisuudet hankkia rahoitusvaroja olemassa olevan ja tulevan osaamisensa maksimaaliseen hyödyntämiseen. 4.4. ETSK tähdentää, että Euroopan keskeisimmät heikkoudet liittyvät yritysten tutkimus- ja kehitysmenojen BKT-osuuteen, korkean teknologian patenttien määrään(9) sekä korkean teknologian alojen teolliseen lisäarvoon. Komitea toistaa jo edellä esittämänsä näkemyksen, että tilannetta on muutettava kiireesti. 4.5. Lisäksi ETSK painottaa, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja elinikäiseen koulutukseen osallistumisessa ja korkean teknologian patenttien määrässä. Erityisen huolestuttavaa on, että yritysten T& K-menojen BKT-osuutta ja korkean teknologian patentteja koskevat erot jäsenvaltioiden välillä ovat kasvamassa. Nämä ovat joitakin niistä seikoista, joihin tulee kiinnittää erityistä huomiota. 4.6. EU:n jäsenvaltioiden tulee vastata asianmukaisesti havaittuihin innovointia koskeviin ongelmiin. Kyse on toisaalta yleisluontoisista ongelmista, kuten riskin karttamisesta, riittämättömistä investoinneista tutkimukseen ja kehitykseen sekä tutkimusyhteisöjen ja teollisuuden välisestä koordinaation puutteesta, ja toisaalta ehdokasvaltioiden erityisongelmista, jotka liittyvät niiden taloudellisten, institutionaalisten, koulutuksellisten ja sosiaalisten järjestelmien muuttamiseen. 4.7. Tiedonannossa korostetaan tarvetta henkilöresursseja koskevaan asianmukaiseen politiikkaan, jossa huomioidaan työelämän viimeiseen vaiheeseen soveltuvat mahdollisuudet. Tähän kuuluvat joustavat työaikajärjestelyt ja osallistuminen koulutukseen. Myös ETSK katsoo, että kaikkien työntekijöiden osaamisen kehittäminen ja vanhempien työntekijöiden taloudelliseen toimintaan tuoman panoksen ajallinen pidentäminen ovat merkittäviä tekijöitä, jotka tulee ottaa huomioon yritysten henkilöstön ikäjakauman tasapainottamiseksi ja sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuvien ongelmien lieventämiseksi. Työntekijöitä, joiden ammatit ovat fyysisesti kuluttavia tai jotka työskentelevät erityisen vaarallisissa olosuhteissa, tulee kuitenkin tässä yhteydessä kohdella eri tavalla. 4.7.1. Erityisesti on otettava huomioon panos, jonka ikääntyneet tietotyöntekijät (knowledge workers) taidoillaan ja tiedoillaan voivat edelleen antaa yhteiskunnan vaurauden ja hyvinvoinnin tuottamiseen, luomalla tarkoituksenmukaiset edellytykset yhteiskunnan tuotanto- ja talousjärjestelmälle ja vähentämällä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia. 4.7.2. Edellä olevaan liittyen ETSK pitää välttämättömänä - luoda oikeuksia takaavia ja turvaavia erityisiä välineitä, jotta kyseiset työntekijät voivat osallistua entistä paremmin yritysten uudelleenjärjestely- ja rakenneuudistusprosesseihin; tavoitteena on luoda uusia mahdollisuuksia tarkoituksenmukaisten avustavien ja teknistä tukea tarjoavien välineiden avulla - suunnata kannustimia yrityksille, jotka ovat valmiita palkkaamaan uutta työpaikkaa etsiviä tietotyöntekijöitä - lisätä investointipolitiikkoihin liittyvien erityishankkeiden sekä yritystoiminnan kehittämisen ja jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan kumppanuuden avulla kyseisten ammattityöntekijöiden liikkuvuutta ja arvostusta järjestelmään integroitumisen edistämiseksi sekä asiantuntemuksen ja osaamisen hyödyntämiseksi täysipainoisesti - hyödyntää kyseisten ammattityöntekijöiden asiantuntemusta muuttovirtojen hallintapolitiikkaan liittyvien valinta- ja koulutustoimien järjestämiseksi yrityksissä, jotka ovat kiinnostuneita palkkaamaan maahanmuuttajia - käyttää hyväksi asiantuntijoita suoran avun tarjoamiseksi pk-yrityksille, joilla on aikomus aloittaa toiminta unioniin liittyvien valtioiden avaamilla uusilla markkinoilla - edistää kyseisten ammattityöntekijöiden vaihtoa unionin uusien jäsenvaltioiden tuotantokoneiston, yritysten ja hallintorakenteen uudistamisprosessien tukemiseksi - laatia erityinen politiikka tietotyöntekijöitä varten, joilla työpaikan menettäessään on muita suurempia vaikeuksia sovittaa liikkuvuus yhteen perheen edellyttämiin tarpeisiin. 4.8. ETSK tähdentää, että työntekijöiden tyytyväisyys, etenkin työolot ja työskentelysuhteet, on merkittävä tekijä yritysten innovoinnin vahvistamisessa. Yritysten entistä suuremmalla sosiaalisella ja ympäristöä koskevalla vastuulla - kaikkine tähän käsitteeseen liittyvine näkökohtineen - on myös ensiarvoinen merkitys Euroopan unionille oman innovaatiomallin vahvistamiseksi. 4.9. Komitea myöntää, että tiedonannossa luetelluilla unionin ominaispiirteillä on merkitystä ja että ne vaikuttavat innovaatiopolitiikkaan. Näitä ominaispiirteitä ovat esimerkiksi julkisen sektorin suuri koko ja sen yhteydet innovatiivisiin yrityksiin, kaupunkialueiden uudistaminen innovaatioita ja korkeasti koulutettuja työntekijöitä houkutteleviksi keskuksiksi sekä se, että Euroopan monimuotoisuus on otettava huomioon erityisen innovaatiopolitiikan laatimisessa talouskasvun ja työllisyyden lisäämiseksi ja Euroopan kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi. 4.10. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on lisättävä ponnisteluita innovoinnin sekä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisen koordinoidun toiminnan edistämiseksi. Komitea korostaa kuitenkin, että näiden ponnisteluiden on tultava konkreettisesti ilmi yrityksille suunnattavissa tukipolitiikoissa, työntekijöiden osallistumista ja sitoutumista kannustavissa malleissa sekä tarkoitusta varten tarvittavia resursseja koskevassa budjettipolitiikassa. 4.11. ETSK kannustaa jäsenvaltioita edistämään työikäisen väestön teknistä ja peruskoulutusta lisääviä toimia sekä myötävaikuttamaan henkilöstön liikkumiseen yliopistojen/tutkimuskeskusten ja teollisuuden sekä valtioiden ja yritysten välillä koordinoimalla politiikkoja Euroopan tasolla. Kyseiset toimet voivat olla ratkaisevia innovaatiotoimia koskevan tietämyksen ja parhaiden käytänteiden levittämisen nopeuttamiseksi. Näin teollisuudenalat ja yritykset voisivat hyödyntää kokonaisvaltaisesti olemassa olevaa tietämystä ja soveltaa sitä tuotteiden ja palvelujen suunnittelussa, tuotannossa ja markkinoinnissa. Tietotekniikan alalla on keskeistä varmistaa tulevaisuudessa se, että etenkin yritykset ja yliopistot/tutkimuskeskukset hyödyntävät olemassa olevia verkostoja paremmin, jotta ne voisivat helpommin saavuttaa asetetut päämäärät ja ottaa oppia toisiltaan. 4.12. Tiedonannossa kehotetaan tarkastelemaan uusia keinoja, joilla innovointia voidaan lisätä Euroopassa. Komitea on samaa mieltä monista esitetyistä ehdotuksista, jotka koskevat politiikan yhtymäkohtien eri vaikutussuhteiden huomioonottamista ja systemaattista arviointia niiden vaikutuksista innovointiin (kilpailu, sisämarkkinat, työllisyys, verotus, ympäristö ja aluekehitys), markkinadynamismin edistämiseen (johtavia markkinoita koskevan ajatuksen hyödyntäminen), innovoinnin edistämiseen julkisella sektorilla (tehokas, avoin ja kilpailukykyinen julkinen hankintatoimi sekä uudentyyppiset palvelut) sekä innovaatiopolitiikan alueellisen ulottuvuuden vahvistamiseen (alueiden sosiaalis-taloudellisiin erityispiirteisiin ja onnistuneista kokemuksista oppimiseen perustuva osaamisen kehittäminen). 4.13. ETSK korostaa, että innovoinnin vahvistaminen EU:ssa on toteutettava seuraavien toimien välityksellä: - verotus: valikoivan verokannustinpolitiikan kohdistaminen innovaatiotoimintaan etenkin kasvavilla markkinoilla ja/tai keski- tai korkean teknologiatason aloilla operoiviin pk-yrityksiin - julkinen sektori: uusia tuotteita ja palveluita ja erityisesti Euroopan kansalaisten hyvinvointia lisääviä palveluita (terveys, koulutus, ympäristö, liikenne ja viestintä) edistävä investointipolitiikka - työllisyys: johdonmukaiset työmarkkinapolitiikat, joilla pyritään luomaan laadukkaita ja turvattuja työpaikkoja, vahvistamaan sosiaalista koheesiota sekä varmistamaan se, että EU pääsee lähelle täystyöllisyyttä - yrityksen sosiaalinen vastuu ja henkilöresurssit: yksi innovatiivisen organisaation keskeisiä pyrkimyksiä tulee olla eri sidosryhmien (stakeholders) kohteleminen oikeudenmukaisella ja tasapuolisella tavalla sekä ympäristönsuojelutoiminnan edistäminen, jotta voidaan tyydyttää asiaan kuuluvat, etenkin työntekijöitä ja yhteisöä koskevat eri intressit. Tällä hetkellä yksi yritysten suurimpia haasteita on luoda vapaaehtoisuuteen tai neuvotteluille perustuvat hyvät suhteet etenkin henkilöstöön, yhteiskuntaan sekä rahoitus- ja ympäristöalaan - yhteisön innovointia koskevan tukijärjestelmän uudelleenmäärittely:ottaen huomioon, että osaa jäsenvaltioiden innovointiin varatusta yhteisön rahoituksesta ei käytetä hyväksi julkisista varoista muodostuvan kansallisen rahoitusosuuden puuttumisen vuoksi, kansallinen rahoitusosuus tulee voida varmistaa myös ainoastaan yksityisten rahoituslähteiden avulla. Tällä tavoin voidaan täysimääräisesti hyödyntää Euroopan unionin jäsenvaltioille innovointiin osoittama rahoitus. 4.14. Komitea on vakuuttunut siitä, että komission ehdottamat toimet ovat asianmukaisia muihin talousalueisiin nähden alhaisen tuottavuuden lisäämiseksi Euroopan unionissa ja että ne voivat auttaa löytämään erityisiä ja sopivia keinoja ja ratkaisuja eurooppalaisen yhteiskuntamallin turvaamiseksi. 4.15. Lopuksi ETSK tuo esille huolestuneisuutensa Euroopan unionin päätöksentekoprosessien hitauden johdosta. Tästä ovat hyviä esimerkkejä yhtenäismarkkinoiden toiminta käytännössä sekä eurooppalainen patentti. Kyseinen ongelma merkitsee sitä, että politiikkojen suunnittelussa ja laadinnassa sekä niiden soveltamisessa käytäntöön keskeisten toimijoiden - yrittäjien ja työntekijöiden - osallistumismahdollisuuksia on parannettava. Erityisesti tämä koskee politiikkoja, joissa yritykset ovat keskeisessä asemassa, kuten on laita innovointiin liittyvässä toiminnassa. Komitea on vakuuttunut, että komission ja jäsenvaltioiden on omaksuttava kyseinen uusi toimintatapa, jotta eurooppalaisen alueen innovointia koskevat haasteet voidaan voittaa. Bryssel 25. syyskuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) KOM(1995) 688 lopullinen - osat I ja II; ETSK:n lausunto 700/1996, EYVL C 212, 22.7.1996. (2) KOM(1996) 589 lopullinen. (3) ETSK:n lausunto, EYVL C 260, 17.9.2001. (4) "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa", KOM(2000) 567 lopullinen. (5) ETSK:n lausunto, EYVL C 260, 17.9.2001. (6) ETSK:n lausunto, EYVL C 260, 17.9.2001, kohdat 3.2-3.6. (7) ETSK:n lausunto, EUVL C 95, 23.4.2003. (8) EYVL C 260, 17.9.2001; EYVL C 94, 18.4.2002; EYVL C 241, 7.10.2002 ja EUVL C 95, 23.4.2003. (9) "Vuoden 2002 Euroopan innovaatioiden tulostaulu", SEK(2002) 1349. LIITE Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus hylättiin, mutta se sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä. Lisätään uusi kohta 4.1.4 "Tässä yhteydessä ETSK katsoo, että kaikki julkiset investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen on jätettävä vakaussopimukseen liittyviä julkisia menoja koskevien laskelmien ulkopuolelle, kunnes tutkimukseen ja kehitykseen tehtävissä investoinneissa on saavutettu 3 prosentin taso BKT:stä." Äänestystulos Puolesta: 35, vastaan: 39, pidättyi äänestämästä: 3.