Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien sekä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien tuonnissa /* KOM/2007/0706 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 13.11.2007 KOM(2007) 706 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien sekä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista menettelyssä, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuontia ja joka on laajennettu koskemaan Taiwanista peräisin olevia tai sieltä tuotavia samoja sytyttimiä sekä tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tai Taiwanista peräisin olevia tai sieltä tuotavia sytytinkivellisiä uudelleen täytettäviä taskusytyttimiä. | Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetus (EY) N:o 1824/2001, annettu 12. syyskuuta 2001, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien sekä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien tuonnissa. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti jo ollut tilaisuus puolustaa etujaan tutkimuksen aikana. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo arvioitavista olosuhteista. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Neuvosto vahvisti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston asetuksella (EY) N:o 1824/2001[1] lopullisen polkumyyntitullin, joka oli otettu käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1006/95 ja jota laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 192/1999, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. Komissio käynnisti 16. syyskuuta 2006 edellä mainittujen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tutkimuksessa pääteltiin, että polkumyynnin ja vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Siinä myös pääteltiin, ettei ole olemassa yhteisön etuun perustuvia pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen asetusehdotuksen. | Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille hallituksille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja sen olisi oltava suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | Muut säädöslajit eivät tule kyseeseen seuraavasta syystä: Edellä mainitussa perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | 1. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien sekä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[2], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Neuvosto otti vuonna 1991 asetuksella (EY) N:o 3433/91[3] käyttöön lopullisen 16,9 prosentin polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuonnissa. (2) Vuonna 1995 annettiin neuvoston asetus (EY) N:o 1006/95[4], jolla alkuperäinen arvotulli korvattiin paljoustullilla, jonka suuruus oli 0,065 ecua sytytintä kohti. (3) Perusasetuksen[5] 13 artiklan mukaisen tutkimuksen seurauksena neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 192/1999[6] edellä mainitut toimenpiteet koskemaan 1) Taiwanista tuotavien tai sieltä peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuontia ja 2) tiettyjen sellaisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien taikka Taiwanista tuotujen tai sieltä peräisin olevien uudelleen täytettävien sytyttimien tuontia, joiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -arvo kappaleelta on vähemmän kuin 0,15 euroa. (4) Vuonna 2001 neuvosto vahvisti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti asetuksella (EY) N:o 1824/2001[7] lopullisen polkumyyntitullin, joka oli otettu käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1006/95 ja jota laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 192/1999, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. 2. Tarkastelupyyntö (5) Voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen[8] julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 16 päivänä kesäkuuta 2006 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden tarkastelua koskevan pyynnön. (6) Pyynnön esitti yhteisön tuottaja BIC S.A, joka edustaa yli 80:aa prosenttia sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. (7) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi se pani tarkastelun vireille 16 päivänä syyskuuta 2006 Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella[9], jäljempänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’. 3. Tutkimus 3.1 Tutkimusajanjakso (8) Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja/tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 3.2 Tutkimuksen osapuolet (9) Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäneelle yhteisön tuottajalle, kahdelle muulle yhteisön tuottajalle, kiinalaisille viejille/tuottajille sekä tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, samoin kuin Kiinan ja Taiwanin viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (10) Pyynnön esittänyt yhteisön tuottaja, kaksi muuta yhteisön tuottajaa, jotka vastustivat polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitämistä, sekä yksi tuottajien järjestö esittivät näkökantansa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. (11) Komissio totesi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa, että tutkimuksessa voitaisiin soveltaa otantaa kiinalaisiin viejiin/tuottajiin. Koska yksikään tiedossa olleista kiinalaisista viejistä/tuottajista ei kuitenkaan ilmoittautunut, päätettiin, että otantaa ei vaadita. (12) Kyselylomake lähetettiin pyynnön esittäneelle yhteisön tuottajalle, kahdelle muulle yhteisön tuottajalle, tiedossa oleville 62 kiinalaiselle viejälle/tuottajalle sekä 33 tuojalle ja Euroopan sytyttimentuojien järjestölle ELIASille. Yhteyttä otettiin myös vertailumaaksi ehdotetussa Brasiliassa sijaitsevaan tuottajaan sekä 8 tuottajaan muissa mahdollisissa vertailumaissa, ja näille lähetettiin kyselylomake. Vastauksia saatiin vain pyynnön esittäneeltä yhteisön tuottajalta sekä Brasiliassa sijaitsevalta tuottajalta samoin kuin Malesiassa sijaitsevalta yritykseltä, johon oli otettu yhteyttä, koska Malesiaa ehdotettiin vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi. Yksikään tiedossa olleista kiinalaisista tuottajista/viejistä ei vastannut lomakkeeseen. Myöskään yksikään tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut lomakkeeseen. Ne totesivat, etteivät tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan pelkästään pietsosähköisiä sytyttimiä. (13) Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: Yhteisön tuottajat: - BIC S.A. HQ – Clichy, Ranska - BIC IBERIA S.A. – Tarragona, Espanja Tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva yritys vertailumaassa: - BIC Amazonia S.A., Manaus, Brasilia - BIC Brasil S.A., Cajamar, Brasilia B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (14) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin tutkimuksessa, jonka johdosta nykyiset toimenpiteet otettiin käyttöön, eli sytytinkivelliset kaasukäyttöiset kertatäyttöiset taskusytyttimet. Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa todettiin, tuotteen määritelmää laajennettiin vuonna 1999 niin, että siihen sisältyvät myös sytytinkivelliset kaasukäyttöiset uudelleen täytettävät taskusytyttimet, joissa on muovinen säiliörunko, jäljempänä ’sytytinkivellinen sytytin’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9613 10 00 ja ex 9613 20 90 (Taric-koodit 9613 10 00 11, 9613 10 00 19, 9613 20 90 21 ja 9613 20 90 29). (15) Yksi valituksen tekijöihin kuulumaton yhteisön tuottaja väitti, että vertailumaassa Brasiliassa tuotetut ja myydyt tuotteet eivät ole samankaltaisia niiden tuotteiden kanssa, jotka tuotettiin Kiinassa ja vietiin yhteisöön. Erityisesti väitettiin, että Brasiliassa tuotetut sytyttimet ovat korkealaatuisempia ja niillä on pidempi käyttöikä kuin Kiinassa tuotetuilla. Laatuerot sellaisenaan eivät kuitenkaan ole ratkaisevia määritettäessä, ovatko tuotteet samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinassa ja Brasiliassa tuotetuilla sytyttimillä on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Näin ollen väite hylättiin. (16) Kuten johdanto-osan 1–4 kappaleessa mainitussa aiemmassa tutkimuksessa todettiin ja tässä tutkimuksessa vahvistettiin, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamat ja Kiinassa ja yhteisön markkinoilla myymät sytytinkivelliset kaasukäyttöiset kertatäyttöiset taskusytyttimet sekä pyynnön esittäneen yhteisön tuottajan valmistamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet ovat siis kaikilta osin täysin samanlaiset tai niillä on ainakin samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet eikä niiden käytössä ole eroavaisuuksia. Sama koskee Brasiliassa tuotettuja ja myytyjä sytyttimiä. Tästä syystä kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Alustavat huomiot (17) Aiempien tarkastelua koskevien tutkimusten tavoin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet tässäkään tutkimuksessa yhteistyötä. Sen vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei voitu kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Näissä olosuhteissa ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komission oli käytettävä saatavilla olevia tietoja eli Eurostatin tietoja, tarkastelun vireillepanoa koskevaa pyyntöä sekä Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin 30 päivänä tammikuuta 2007 julkaisemia tietoja (OLAF/07/01) voimassa olevan polkumyyntitullin kiertämisestä. 2. Polkumyynti tutkimusajanjaksolla 2.1 Vertailumaa (18) Nykyisten toimenpiteiden mukaan Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkeen tuontiin sovelletaan koko maata koskevaa yhtä tullia. Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti komissio käytti samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Normaaliarvo määritettiin näin ollen markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata eli vertailumaata koskevien tietojen perusteella. (19) Alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaana käytettiin Thaimaata. Myöhemmissä tarkasteluissa vertailumaana oli Filippiinit, koska thaimaalaiset tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä ja koska Filippiinejä pidettiin sopivana valintana vertailumaaksi esimerkiksi sen kotimarkkinoiden koon ja avoimuuden vuoksi. (20) Tämän tutkimuksen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti aikomuksestaan käyttää Brasiliaa vertailumaana määrittäessään normaaliarvoa Kiinalle. Brasiliaa pidettiin sopivana sen kotimarkkinoiden koon ja avoimuuden vuoksi ja siksi, että yksi brasilialainen tuottaja oli suostunut tekemään yhteistyötä tutkimuksessa. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään kantansa tästä. (21) Yksi tuojien järjestö vastusti Brasilian valintaa vertailumaaksi, koska sen mukaan Brasiliassa on vain yksi suuri tuottaja ja kotimarkkinahinnat ovat erittäin korkeat. Yksi valituksen tekijöihin kuulumaton yhteisön tuottaja väitti että kilpailu Brasiliassa oli heikompaa kuin Kiinan kotimarkkinoilla eivätkä markkinat sen vuoksi olleet vertailukelpoiset. Vaikka tuottajien lukumäärä Brasiliassa onkin pienempi kuin tuottajien väitetty lukumäärä Kiinassa, tutkimuksessa vahvistettiin, että Brasiliassa on kaksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa sekä tuontia EU:sta ja Kiinasta. Kiinasta tuotujen sytyttimien osalta Brasiliassa paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana nähtäväksi saadut laskut osoittivat, että sytyttimet olivat tulleet maahan erittäin alhaisin hinnoin ja näin painaneet myyntihintoja alas Brasilian markkinoilla. Lisäksi mikään tiedossa olleista tuottajista, joihin otettiin yhteyttä muissa mahdollisissa vertailumaissa, myös Filippiineillä, ei ryhtynyt yhteistyöhön. Yksi Malesiassa sijaitseva yritys vastasi vertailumaan tuottajille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen, mutta koska yritys ei tuottanut sytyttimiä itse, Malesiaa ei voitu pitää vertailumaana. (22) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Brasilia oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopivin ja tarkoituksenmukaisin vertailumaa. 2.2 Normaaliarvo (23) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. (24) Ensin komissio vahvisti, että brasilialainen tuottaja myi tuotetta riittävässä määrin kotimarkkinoilla, joten sen myyntiä voitiin pitää edustavana perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (25) Sen jälkeen tutkittiin, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin myynnin, joka oli vertailumaan kotimarkkinoilla määrältään edustavaa, katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Vähintään määritettyjen tuotantokustannusten tasoisilla nettohinnoilla myyty tuotelajikohtainen myyntimäärä oli vähintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä ja kyseessä olevan tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama kuin tuotantokustannukset tai ylitti ne. Sen vuoksi voitiin käyttää todellista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. (26) Normaaliarvo määritettiin siis perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti riippumattomien asiakkaiden vertailumaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksolla maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. 2.3 Vientihinta (27) Koska yksikään kiinalaisista tuottajista ei tehnyt yhteistyötä, tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinta laskettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen, tässä tapauksessa Eurostatin tietojen, perusteella. 2.4 Vertailu (28) Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. (29) Yksi valituksen tekijöihin kuulumaton yhteisön tuottaja väitti, että Brasiliassa sytyttimien tuotantokustannukset ovat korkeammat korkeampien laatustandardien vuoksi mutta ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään seikkoja, joiden perusteella olisi voitu mukauttaa normaaliarvoa väitettyjen laatuerojen perusteella. Näin ollen väite hylättiin. 2.5 Polkumyyntimarginaali (30) Vertailumaalle vahvistettua painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla. Vertailu osoitti huomattavan polkumyynnin: polkumyyntimarginaali oli yli 150 prosenttia. 3. Tuonnin kehitys, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä 3.1 Alustavat huomiot (31) Toimenpiteitä on ollut voimassa siis vuodesta 1991 lähtien. Toimenpiteitä on kuitenkin kierretty jo pitkään. Vuonna 1999 havaittiin kahdenlaisia kiertämiskäytäntöjä: tavarat uudelleenlastattiin Taiwanin kautta ja sytyttimiin asennettiin valeventtiilit, jotta ne vaikuttaisivat uudelleen täytettäviltä eikä niistä näin ollen tarvitsisi maksaa polkumyyntitullia. Tämän vuoksi, kuten johdanto-osan 3 kappaleessa todettiin, toimenpiteiden soveltamisalaa laajennettiin vuonna 1999 näiden käytäntöjen torjumiseksi. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vuonna 2001 todettiin, että niiden voimassaoloa olisi jatkettava vielä viisi vuotta ottaen huomioon polkumyynnin ja vahingon jatkumisen ja toistumisen todennäköisyys. 3.2 Nykyinen tuonti ja tuoreet havainnot toimenpiteiden kiertämisestä (32) Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä Kiinasta ja Taiwanista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yhteensä 11,7 miljoonaa kappaletta Eurostatin mukaan. Todellisuudessa kuitenkin tuonnin määrä yhteisöön on paljon suurempi, koska kiinalaisia sytyttimiä kierrätetään valtavia määriä Malesian ja Indonesian kautta, kuten OLAF hiljattain osoitti. OLAFin tammikuussa 2007 julkaisemien tietojen mukaan yli 300 miljoonaa Kiinasta peräisin olevaa sytytinkivellistä sytytintä uudelleenlastattiin pelkästään Malesian kautta neljän viime vuoden aikana. Uudelleenlastausten ainoa tarkoitus oli peittää tavaroiden kiinalainen alkuperä ja välttää näin polkumyyntitullien maksaminen. (33) OLAFin tutkimuksessa paljastui myös, että suuri määrä Indonesiasta tuotuja sytyttimiä ei itse asiassa ollut peräisin kyseisestä maasta. Niiden todellista alkuperää tutkitaan edelleen. Pyynnön esittäjä aikoo nostaa toimenpiteiden kiertämistä koskevan kanteen kuutta Kaukoidän maata vastaan. (34) Uudelleenlastauksen kautta suoritetun kiertämisen – jonka OLAF osoitti tapahtuneeksi – lisäksi pyynnön esittäjä antoi tarkastelun vireillepanoa koskevassa pyynnössään todisteita siitä, että polkumyyntitullin välttämiseksi oli tehty virheellisiä ilmoituksia, joissa sytytinkivelliset sytyttimet (tarkasteltavana olevat tuotteet) oli ilmoitettu pietsosähköisiksi sytyttimiksi (ei tarkasteltavana oleva tuote). (35) Tuojien järjestö ELIAS ja yksi tuoja väittivät, että komissio on tehnyt lopullisia päätelmiä OLAFin käynnissä olevasta tutkimuksesta. Ne myös totesivat, etteivät ne ole sellaisessa asemassa, että voisivat harjoittaa puolustusoikeuttaan ja toimittaa kommentteja päätelmistä, joita komissio on tehnyt näistä luottamuksellisista havainnoista. (36) Tältä osin on huomautettava, että komissio on käyttänyt ainoastaan julkaistuja tietoja, jotka ovat kaikkien osapuolten saatavilla ja joiden tulokset olivat niin selviä, ettei niitä voitu jättää huomiotta tässä menettelyssä. 3.3 Tuotannon ja kapasiteetin käyttöasteen kehittyminen Kiinassa (37) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä tässä eivätkä aiemmissa tutkimuksissa, niiden kapasiteetista ja kapasiteetin käyttöasteesta ei ole käytössä todennettavia tietoja. Pyynnön esittäjän arvion mukaan Kiinan koko tuotantokapasiteetti vuodessa olisi noin 3,9 miljardia sytytintä, joista suurin osa on todennäköisesti sytytinkivellisiä. Tämä arvio on yhdenmukainen kiinalaisten sytytinvalmistajien verkkosivuillaan antamien tietojen kanssa. Esimerkiksi yksi kiinalainen tuottaja, Zhuoye Lighter Manufacturing Co Ltd, ilmoittaa kotisivuillaan, että sen kolmen tehtaan tuotanto on noin 700 miljoonaa sytytintä vuodessa. Kyseinen tuottaja ei kuitenkaan tee eroa tarkasteltavana olevan tuotteen ja muuntyyppisten sytyttimien välille. Pyynnön esittäjän mukaan tuotantoa on kuitenkin helppo vaihdella sytytinkivellisten ja pietsosähköisten sytyttimien välillä. (38) Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Kiinassa käytössä olevan valtavan kapasiteetin ja tuotantoprosessin ilmeisen joustavuuden – jonka ansiosta tuotantoa on helppo vaihtaa erityyppisten sytyttimien välillä – vuoksi on erittäin todennäköistä, että tuonti yhteisöön lisääntyisi, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. Todistetut kiertämiskäytännöt osoittavat lisäksi, että kiinalaiset viejät ovat erittäin kiinnostuneita yhteisön markkinoista. 3.4 Kiinan vienti kolmansiin maihin (39) Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei tehnyt yhteistyötä, sytytinkivellisten sytyttimien viennistä kolmansiin maihin ei ollut käytössä todennettuja tietoja. Koska käytössä olleissa kolmansia maita käsittelevissä tilastoissa ei tehty eroa sytytinkivellisten ja pietsosähköisten sytyttimien välille, ei ollut mahdollista vertailla vientihintoja yhteisöön ja vientihintoja kolmansiin maihin. (40) Yhteisön tuotannonala on osoittanut, että se kilpailee menestyksekkäästi Yhdysvaltoihin suuntautuvan kiinalaisen tuonnin kanssa, ja siellä Kiina on menettänyt markkinaosuuttaan. Tämä viittaa siihen, että kiinalaisilla tuottajilla saattaisi olla suuri houkutus suunnata vientiään yhteisön markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin päättyä. (41) Tuojat eivät hyväksyneet edellä esitettyjä päätelmiä ja väittivät, että yhteisön tuotannonalan tulos Yhdysvaltojen markkinoilla ei ehkä johdu sen kilpailukyvystä vaan liiketoimintapäätöksestä siirtää voittoja yhteisöstä Yhdysvaltoihin. Tuojat väittivät lisäksi, että Yhdysvaltojen korkeamman voittomarginaalin vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ei olisi mitään houkuttimia suunnata vientiä yhteisön markkinoille. (42) Tuojat eivät toimittaneet mitään todisteita tai lisäperusteita väitetystä yhteisön tuotannonalan voittojen siirrosta Yhdysvaltoihin eikä väitetystä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien korkeammasta voittomarginaalista Yhdysvaltojen markkinoilla. Väitteitä eivät myöskään tukeneet tutkimusasiakirjoista saatavilla olevat varmennetut tiedot. Väitteitä pidettiin näin ollen täysin spekulatiivisina ja ne hylättiin. (43) On huomattava, että kilpailun tasoa Yhdysvaltojen markkinoilla ei voida pitää ainoana syynä, jonka vuoksi voitaisiin päätellä, että yhteisön tuotannonalan olisi saatava vähemmän voittoa. Huomioon olisi otettava myös muita tekijöitä, kuten kuluttajien odotukset ja hintataso. (44) Tuojat väittivät vielä, että yhteisön ja Yhdysvaltojen markkinat ovat samanlaiset sikäli, että molemmilla on täytettävät samat turvallisuusvaatimukset. Tältä osin havaittiin, että Yhdysvalloissa on ollut voimassa tiukemmat lapsiturvallisuusvaatimukset jo vuodesta 1994, kun yhteisössä tällaiset otettiin käyttöön vasta maaliskuussa 2007. 4. Päätelmät (45) Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli suhteellinen alhainen, tuontiin kohdistuva polkumyynti oli merkittävää. (46) Kun otetaan huomioon Kiinassa käytettävissä oleva valtava kapasiteetti ja yhteisön markkinoiden ilmeinen houkuttavuus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta, kuten laajat kiertämiskäytännöt osoittivat, voidaan päätellä, että jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan päättyä, polkumyynnillä tapahtuva tuonti yhteisöön kasvaisi erittäin todennäköisesti merkittäväksi. D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (47) Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä 3 tuottajaa, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. (48) Alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna valituksen tekijän tuotanto tapahtuu edelleen pääosin EU:ssa (Ranskassa ja Espanjassa), ruotsalaista Match and Flamagas -yritystä lukuun ottamatta. (49) Pyynnön esittäneen yhteisön tuottajan, BIC SA:n, tuotanto muodostaa noin 80 prosenttia kertatäyttöisten sytyttimien tuotannosta yhteisössä, ja näin ollen se muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Muiden yhteisön tuottajien ei katsottu kuuluvan yhteisön tuotannonalaan, koska ne eivät toimineet täysin yhteistyössä vaan toimittivat ainoastaan tiettyjä tietoja, jotka koskivat toimenpiteiden vaikutusta niiden toimintaan. E. TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA 1. Alustavat huomiot (50) Johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyistä syistä yhteisön markkinoiden tilanteen analyysi perustuu kerättyihin tietoihin, jotka koskevat sytytinkivellisiä kaasukäyttöisiä kertatäyttöisiä taskusytyttimiä ja sytytinkivellisiä kaasukäyttöisiä uudelleen täytettäviä taskusytyttimiä, jäljempänä ’sytytinkivelliset sytyttimet’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. (51) Tietoja ei siis ollut saatavissa niiden kahden yhteisön tuottajan toiminnasta, joilla on tuotantolaitoksia yhteisön markkinoilla. Sen vuoksi komissio hyödynsi saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, jos täsmällisempiä tietoja ei ollut saatavissa muilta osapuolilta. (52) Koska myyntiä ja tuotantoa koskevia tietoja oli saatavissa vain yhdeltä asianomaiselta osapuolelta, pyynnön esittäjältä, katsottiin asianmukaiseksi olla esittämättä tarkkoja lukuja. Tarkat luvut on korvattu merkillä ”-”, ja indeksit on annettu. 2. Kulutus yhteisön markkinoilla (53) Sytytinkivellisten sytyttimien ilmeinen yhteisön kulutus arvioitiin yhteisön tuotannonalan ilmoittaman yhteisössä myydyn määrän ja Eurostatin ilmoittaman muista kuin EU-maista tulevan tuonnin määrän perusteella. Lukuihin ei sisälly niiden EY-tuottajien myynnin määrä, jotka eivät tehneet yhteistyötä. Taulukko 1 – Sytytinkivellisten sytyttimien kulutus yhteisössä (tuhatta) 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Yksikköä | 529 550 | 575 394 | 661 378 | 727 715 | Indeksi | 100 | 109 | 125 | 137 | Vuosimuutos | +9 % | +15 % | +10 % | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset ja EU:n tuonti (Comext Taric-tietokanta) (54) Ilmeinen yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 37 prosenttia. 3. Kiinasta ja Taiwanista tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat 3.1 Tuonnin määrä ja markkinaosuus (55) Tarkastelujakson aikana sytytinkivellisten sytyttimien tuontimäärä Kiinasta ja Taiwanista oli kylläkin alhaisella tasolla mutta lisääntyi 136 prosenttia vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja oli yli 11 miljoonaa yksikköä tutkimusajanjaksolla. Tämä tarkoittaa 1,6 prosentin markkinaosuutta. Markkinaosuus kasvoi 0,9 prosentista (vuonna 2003) 1,6 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 2 – Sytytinkivellisten sytyttimien tuonti Kiinasta ja Taiwanista ja niiden markkinaosuus (tuhatta) 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Tuontimäärä | 4 949 | 7 902 | 15 452 | 11 657 | Indeksi | 100 | 160 | 312 | 236 | Markkinaosuus | 0,9 % | 1,4 % | 2,3 % | 1,6 % | Yksikköhinta | 0,22 | 0,14 | 0,13 | 0,14 | Indeksi | 100 | 66 | 60 | 65 | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset ja EU:n tuonti (Comext Taric-tietokanta) 4. Tuonti muista maista (56) Tuonti muista maista lisääntyi noin 276 miljoonasta noin 487 miljoonaan kappaleeseen. On kuitenkin huomattava, että merkittävä osa tästä tuonnista oli itse asiassa peräisin Kiinasta ja Taiwanista. Taulukko 3 – Sytytinkivellisten sytyttimien tuonti muista maista ja niiden markkinaosuus (tuhatta) 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Tuonnin määrä Malesiasta | 60 596 | 57 717 | 65 729 | 47 162 | Indeksi | 100 | 95 | 108 | 78 | Markkinaosuus | 11,4 % | 10,0 % | 9,9 % | 6,5 % | Yksikköhinta | 0,04 | 0,04 | 0,04 | 0,04 | Indeksi | 100 | 95 | 93 | 89 | Tuonnin määrä Indonesiasta | 51 968 | 56 907 | 68 524 | 72 012 | Indeksi | 100 | 110 | 132 | 139 | Markkinaosuus | 9,8 % | 9,9 % | 10,4 % | 9,9 % | Yksikköhinta | 0,05 | 0,04 | 0,04 | 0,04 | Indeksi | 100 | 76 | 75 | 81 | Tuonnin määrä Vietnamista | 106 117 | 156 938 | 191 498 | 237 529 | Indeksi | 100 | 148 | 180 | 224 | Markkinaosuus | 20,0 % | 27,3 % | 29,0 % | 32,6 % | Yksikköhinta | 0,05 | 0,04 | 0,04 | 0,04 | Indeksi | 100 | 92 | 87 | 91 | Tuonnin määrä muualta maailmasta | 53 294 | 56 377 | 65 025 | 119 268 | Indeksi | 100 | 106 | 122 | 224 | Markkinaosuus | 10,1 % | 9,8 % | 9,8 % | 16,4 % | Yksikköhinta | 0,08 | 0,09 | 0,07 | 0,07 | Indeksi | 100 | 101 | 81 | 83 | 5. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hintakehitys ja hinnoittelu (57) Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainittiin, koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, sytytinkivellisten sytyttimien tuonnin hintatasosta ei ollut käytettävissä varmennettuja tietoja. OLAF löysi hiljattain todisteita tavaroiden kierrättämisestä Indonesian ja Malesian kautta, ja joitakin todisteita on myös kierrättämisestä useiden muiden Aasian maiden (Laosin, Thaimaan, Vietnamin ja Filippiinien) kautta. Vaikuttaa siltä, että kokoonpanotehtaita, joiden kautta toimenpiteitä voidaan kiertää, voidaan perustaa Itä-Aasian muutamassa viikossa. Toimenpiteiden onnistunut kiertäminen saattaa selittää sitä, miksi yksikään kiinalaisista viejistä ei tehnyt yhteistyötä menettelyssä. (58) Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hintakehityksestä ja hinnoittelusta ei voitu tehdä lopullisia päätelmiä. 6. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne 6.1 Yleisiä huomioita (59) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 6.2 Tuotantomäärä, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (60) Yhteisön tuotannonalan tuottamien sytytinkivellisten sytyttimien kokonaistuotanto kasvoi tasaisesti tarkastelujaksolla 22 prosenttia. Taulukko 4 – Tuotanto 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Tuotanto | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 109 | 120 | 122 | Vuosimuutos | +9 % | +10 % | +1 % | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. (61) Koska tuotannon kasvu oli suurempaa kuin tuotantokapasiteetin kasvu, myös kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste on seurannut tuotannon kehittymistä, eli se kasvoi vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 3 prosenttiyksikköä. Taulukko 5 – Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2003 | 2003 | 2004 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Tuotantokapasiteetti | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 109 | 114 | 118 | Vuosimuutos | +9 % | +4 % | +4 % | Kapasiteetin käyttöaste | 76 % | 75 % | 80 % | 78 % | Indeksi | 100 | 100 | 105 | 103 | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. 6.3 Varastot (62) Varastot pysyivät tasaisina tarkastelujakson aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu huippu johtuu tarkoituksellisesta varaston kasvattamisesta tuotantotoiminnan kesätauon vuoksi, ja sen pitäisi normalisoitua kyseisen kauden jälkeen. Sen vuoksi sitä ei pidetty merkityksellisenä vahinkoa määriteltäessä. Taulukko 6 – Varastot 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Varastot | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 105 | 95 | 225 | Vuosimuutos | +5 % | -10 % | 137 % | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. 6.4 Myynti, hinnat ja markkinaosuus (63) Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla väheni vuosien 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 5 prosenttia eikä vastannut yhteisön kulutuksen lisääntymistä, joka oli merkittävää (37 prosenttia) samalla kaudella. Kulutuksen kasvaminen tarkoittaa sitä, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni kokonaisuudessaan yli 14 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. (64) Keskimääräisten yksikkömyyntihintojen tarkastelu osoittaa, että ne ovat laskeneet hieman vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä niin, että vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä laskua oli 2 prosenttia. Taulukko 7 – Myynti, hinnat ja markkinaosuus 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Myynnin määrä (yksikköä) | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 95 | 101 | 95 | Vuosimuutos | -5 % | +7 % | -6 % | Keskim. hinta (euroa/yksikkö) Ks. PN 10/2003 Rev. 1 | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 98 | 95 | 97 | Vuosimuutos | -1 % | -4 % | +3 % | Markkinaosuus | 47,7 % | 41,6 % | 38,6 % | 33 % | Vuosimuutos | -6,1 %-yks. | -3 %-yks. | -5,6 %-yks. | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. 6.5 Työllisyys, tuottavuus ja palkat (65) Tarkastelujaksolla työllisyys kohosi 5 prosenttia eli hitaammin kuin tuotannon määrä, mikä johti merkittävään tuottavuuden nousuun (15 %). Työllisyyden kohoaminen oli tulosta uusien työntekijöiden palkkaamisesta koulutettavaksi eläkkeelle jäävien tilalle. (66) Yhteisön tuotannonalan työvoimakustannukset kohosivatkin tarkastelujaksolla vain hieman (7 %). Sen seurauksen työvoimakustannusten osuus tuotannon kokonaiskustannuksista pysyi vakaana. Taulukko 8 – Työllisyys, tuottavuus ja palkat 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Työllisyys | 816 | 856 | 856 | 859 | Indeksi | 100 | 105 | 105 | 106 | Vuosimuutos | +5 % | 0 % | +0 % | Tuottavuus (yksikköä/työntekijä) | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 104 | 114 | 115 | Vuosimuutos | +4 % | +10 % | +1 % | Työvoimakustannukset (tuhatta euroa) | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 99 | 104 | 107 | Vuosimuutos | -1 % | +5 % | +2 % | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. 6.6 Voitot (67) Kannattavuus laski 4,6 prosenttiyksikköä. Taulukko 9 – Kannattavuus 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Kannattavuus (%) | - | - | - | - | Vuosimuutos | -0,2 %-yks. | -2,0 %-yks. | -2,4 %-yks. | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. 6.7 Investoinnit (68) Investoinnit kasvoivat merkittävästi eli 60 prosenttia vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja jälleen vuonna 2005 noin 65 prosenttia, mikä johtui siitä, että yhteisön tuotannonala kehitti uusia tuotantoyksikköjä. Investoinnit liittyivät pääasiassa tuotannon uudelleenorganisointiin vuodesta 2005 lähtien tuotantokapasiteetin uudelleenkäynnistämiseksi. Investointien kasvu, johon liittyi vain vähäinen työvoiman kasvu, antoi yritykselle mahdollisuuden lisätä tuottavuuttaan (tuotanto työntekijää kohti). Taulukko 10 – Investoinnit 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Investoinnit | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 111 | 165 | 160 | Vuosimuutos | 11 % | 49 % | -3 % | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. 6.8 Pääoman saanti (69) Yhteisön tuotannonalalla ei todettu olleen vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana. 6.9 Kassavirta (70) Kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla (-50 %). Negatiivinen suuntaus on osoitus siitä, että tuotannonala on paineen alaisena. Kehitys on samansuuntainen samalla kaudella havaitun yleisen kannattavuuden kehittymisen kanssa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kassavirta edusti vain noin yhtä prosenttia yhteisön kokonaismyynnistä, mitä ei voida pitää liiallisena. Taulukko 11 – Kassavirta 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Kassavirta | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 74 | 72 | 50 | Vuosimuutos | -26 % | -4 % | -30 % | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. 6.10 Kasvu (71) Vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus kasvoi 37 prosenttia, kun taas yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni 7 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 14,7 prosenttiyksikköä, kun taas Kaukoidästä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi. (72) Vaikka sytytinkivellisten ja pietsosähköisten sytyttimien markkinaosuuksille onkin viime vuosina ollut ominaista pietsosähköisten osuuden hidas kasvu sytytinkivellisten kustannuksella, tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että sytytinkivellisten sytyttimien markkinat ovat kasvussa. Tutkimuksen mukaan sytytinkivellisten sytyttimien osuus on edelleen noin 70 prosenttia yhteisön markkinoista ja se kasvaa yhä, kun otetaan huomioon yhteisön kulutuksen kokonaiskasvu. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan saanut etua markkinoiden kasvusta, kuten sen markkinaosuuden pieneneminen osoittaa. 6.11 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys (73) Polkumyyntimarginaalin merkittävyyden tutkimisessa on otettava huomioon, että voimassa on toimenpiteitä, joilla pyritään estämään vahingollinen polkumyynti. Kuten 32 kappaleessa todettiin, käytössä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät edelleen yhteisöön polkumyyntihinnoin. Vertailumaalle vahvistettua painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vientihinnan painotettuun keskiarvoon. Vertailu osoitti huomattavan polkumyynnin: polkumyyntimarginaali oli yli 150 prosenttia. (74) Kaikkien edellä esitettyjen seikkojen eli korkean polkumyyntimarginaalin, Kiinassa käytössä olevan valtavan kapasiteetin ja OLAFin ja valituksen tekijän paljastamien kiertämiskäytäntöjen perusteella voidaan todeta, että polkumyynnillä Kiinasta tapahtuva tuonti mitä todennäköisimmin lisääntyy huomattavasti, jos toimenpiteiden annetaan päättyä. 6.12 Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen (75) Yhteisön tuotannonalan tilanne ei parantunut tarkastelujaksolla sen jälkeen, kun toimenpiteitä oli jatkettu vuonna 2001 edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Yhteisön tuotannonala oli kyllä kannattava tarkastelujakson ajan, mutta voitot putosivat jatkuvasti kyseisellä kaudella. Samoin tuotannonala säilytti melko korkean markkinaosuuden, mutta se pieneni jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Kiinalainen tuonti aiheuttaa kuitenkin edelleen painetta (kiertämisen vuoksi) ja myös edellä esitetyt tekijät osoittavat, että yhteisön tuotannonala on edelleen herkkä ja haavoittuva. 6.13 Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta (76) Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan vientitoiminnan kehittyneen seuraavasti: Taulukko 12 – Yhteisön tuotannonalan vienti 2003 | 2004 | 2005 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Määrä (yksikköä) | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 113 | 129 | 135 | Vuosimuutos | +13 % | +14 % | +5 % | Arvo (tuhatta euroa) | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 107 | 134 | 147 | Vuosimuutos | +7 % | +25 % | +10 % | Keskim. hinta (euroa/yksikkö) | - | - | - | - | Indeksi | 100 | 95 | 104 | 109 | Vuosimuutos | -5 % | +9 % | +5 % | Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. (77) Yhteisön tuotannonalan vientimäärä kasvoi merkittävästi vuodesta 2003 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Tämä yleinen positiivinen suuntaus esiintyi samaan aikaan kuin keskimääräisten hintojen hienoinen kohoaminen, mitä selittää parempi kilpailuasema kolmansien maiden kuten Yhdysvaltojen markkinoilla. 7. Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät (78) Myynnin määrä laski 5 prosenttia vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ja tämä näkyi markkinaosuuden laskuna 47,7 prosentista (vuonna 2003) 33 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yksikköhinnat laskivat vähän eli noin 3 prosenttia vuodesta 2003 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle, vaikka raaka-aineen hinnat nousivat. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste nousivat, mikä kuitenkin johtui pääosin yhteisön tuotannonalan vientitoiminnan lisääntymisestä. Alan kannattavuus on perinteisesti aina ollut erittäin korkea. Tämä on tarpeen, jotta saadaan takaisin investoinnit, jotka on tehtävä tuotannon mukauttamiseksi uusiin turvallisuusvaatimuksiin ja yrityksen yleisen kilpailukyvyn parantamiseksi. Tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle laskettu vahinkomarginaali oli yli 60 prosenttia. Tuonti Kiinasta ja Taiwanista alitti yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 39 prosentilla. (79) Vuotuiset investoinnit samankaltaiseen tuotteeseen kehittyivät positiivisesti eli lisääntyivät 60 prosenttia tarkastelujaksolla. Investoinnit liittyivät pääasiassa tuotannon uudelleenorganisointiin vuodesta 2005 lähtien tuotantokapasiteetin uudelleenkäynnistämiseksi. Työllisyys lisääntyi 5 prosenttia. Kassavirta seurasi samaa suuntausta kuin voitot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja pieneni 50 prosenttia. (80) Johdanto-osan 69 ja 70 kappaleessa osoitetaan, että tärkeimmät vahinkotekijät (myyntihinta, myynnin määrä, markkinaosuus ja kannattavuus) laskivat tarkastelujaksolla ja että yhteisön tuotannonala kärsi edelleen vahingosta voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Vahinko näkyy pääasiassa markkinaosuuden pienenemisenä kasvaneesta kulutuksesta huolimatta mutta myös kannattavuuden vähenemisenä, joka johtuu Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin asettamista hintapaineista. Raaka-ainekustannusten nousua ei näin ollen voitu siirtää korkeampiin myyntihintoihin. (81) Alalla on perinteisesti aina ollut korkea kannattavuus. Alkuperäisessä tutkimuksessa vahingon korjaavaa tasoa määritettäessä katsottiin, että toimenpiteen pitäisi antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannukset ja saavuttaa kohtuullinen voitto eli 15 prosenttia myynnin liikevaihdosta Tämä prosenttiosuus tarvitaan, jotta saadaan takaisin investoinnit, jotka on tehtävä tuotannon mukauttamiseksi uusiin turvallisuusvaatimuksiin ja yrityksen yleisen kilpailukyvyn parantamiseksi. (82) Yhteisön tuotannonalan jokseenkin negatiivinen tilanne voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta selittyy toimenpiteiden erittäin yleisellä kiertämisellä, joka on tyypillistä alalle, kuten OLAF havaitsi. (83) Tuojat kiistivät komission päätelmät yhteisön tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta. Väitteen tueksi toimitetut luvut eivät kuitenkaan liity yhteisön tuotannonalan tilanteeseen Euroopassa sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien osalta vaan yhteisön tuotannonalan maailmanlaajuiseen toimintaan koko sytytinalalla. Tiedot eivät olleet relevantteja yhteisön tuotannonalan tilanteen määrittämisessä ja näin ollen väite oli hylättävä. (84) Tuojat väittivät, että yhteisön tuottaja oli siirtynyt yhteisön tuotannossaan suureksi osaksi sytytinkivellisten sytyttimien tuotannosta pietsosytyttimien tuotantoon. Tämän seurauksena sen sytytinkivellisten sytyttimien markkinaosuus oli pienenemässä. Tutkimuksen mukaan väite ei pidä paikkaansa. Yhteisön sytytinmarkkinat ovat kasvaneet viime vuosina, ja sytytinkivellisten sytyttimien osuus on vähennyt hieman mutta oli kuitenkin edelleen 70 prosenttia vuonna 2006. On muistettava, että sytytinkivellisten sytyttimien kulutus lisääntyi tarkastelukaudella ja että yhteisön tuotannonalan myymien sytytinkivellisten sytyttimien osuus pieneni tarkastelukaudella. Sen vuoksi esitetyt väitteet hylätään. (85) Tuojat välittivät, että yhteisön tuottajalla on monopoli yhteisössä ja että polkumyyntitoimenpiteet vielä vahvistaisivat sen asemaa. Väite ei pidä paikkaansa, koska yhteisön markkinoille suuntautuu merkittävää tuontia kolmansista maista. Lisäksi valituksen tehnyt yhteisön tuottaja kilpaili myös muiden tuottajien kanssa yhteisössä. Lisäksi on huomattava, että mitään sellaista näyttöä ei toimitettu tai ei ollut muutoin saatavilla, joka olisi osoittanut, että yhteisön tuotannonala olisi käyttänyt väärin väitettyä määräävää asemaa. (86) Valituksen tekijän positiivista taloudellista tilannetta selittää osaksi sen kyky myydä tarkasteltavana olevaa tuotetta, joka on tuotettu Yhdysvalloissa ja EU:ssa, korkeammalla yksikköhinnalla Yhdysvaltojen markkinoilla, koska tarkasteltavana olevan tuotteen täyttämien korkeampien turvallisuusvaatimusten ja sen sisältämän lapsiturvalaitteen ansiosta sitä voidaan myydä korkeammilla hinnoilla. On vielä huomattava, että sytytinkivelliset sytyttimet ovat massiivisesti edustettuina Yhdysvaltojen markkinoilla ja sytytinmarkkinoiden suhteellinen kasvu tupakoitsijoiden määrän jatkuvasta vähenemisestä huolimatta osoittaa, että yhteisön tuotannonala on pystynyt luomaan kasvumarginaalia markkina-alueella, jolla kilpailu on erittäin kovaa. F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS (87) Vaikka aineellisen vahingon, jonka aiheutti tarkasteltavana olevan tuotteen vilpillinen ilmoittaminen ja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kierrättäminen muiden Aasian maiden kautta, jatkumista tukevat OLAFin havainnot (ks. 33 kappale), analyysissä keskityttiin kuitenkin vahingon toistumisen todennäköisyyteen. Sitä varten tarkasteltiin kahta pääasiallista muuttujaa: 1) tarkasteltavana olevan tuotteen viennin mahdollinen siirtäminen Yhdysvalloista yhteisön markkinoille ja 2) asianomaisesta maasta ennustettujen määrien ja hintojen vaikutukset yhteisön tuotannonalaan. 1. Viennin siirtäminen Yhdysvalloista yhteisön markkinoille (88) Kiinalaisten sytyttimien markkinaosuuden pieneneminen Yhdysvalloissa osoittaa, että merkittäviä määriä voisi siirtyä EU:n markkinoille erittäin alhaisin hinnoin. Kuten johdanto-osan 37 kappaleessa todettiin, Kiinassa on tarkasteltavana olevan tuotteen suuri tuotantokapasiteetti, joka voitaisiin siirtää EU:hun. On erittäin todennäköistä, että jos toimenpiteet kumotaan, Kiinasta peräisin olevaa tuontia todennäköisesti suosittaisiin ottaen huomioon korkeammat hintatasot kuin kehittyvissä maissa. 2. Tuonnin vaikutukset yhteisöön (89) Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on selvää, että kun otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alhaiset hinnat ja tuotantokapasiteetti, useimmat yhteisön tuotannonalan vahinkoindikaattorit (pääasiassa myyntimäärä, tuotantokustannukset ja kannattavuus) heikkenisivät merkittävästi. 3. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät (90) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle laskettu vahinkomarginaali oli yli 60 prosenttia ja että Kiinasta ja Taiwanista peräisin oleva tuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 39 prosenttia, voidaan päätellä, että toimenpiteiden kumoamisen seurauksena aineellinen vahinko yhteisön tuotannonalalle toistuisi varsin todennäköisesti. (91) Yksi valituksen tekijöihin kuulumaton yhteisön tuottaja kiisti edellä esitetyt päätelmät väittämällä, että koska edullisia sytyttimiä tuodaan useista eri lähteistä, voimassaolevan toimenpiteen kumoamisella ei olisi mitään vaikutusta yhteisön tuotannonalan tämänhetkiseen tilanteeseen. Väitettiin, että jos vahinkoa yleensä aiheutuu, se esiintyy jo näistä muista lähteistä tulevan tuonnin vaikutuksesta. Kyseinen yhteisön tuottaja ei kuitenkaan kiistänyt Kiinassa olevaa merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia eikä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannustimia siirtää vientiään yhteisön markkinoille. Se ei myöskään toimittanut mitään tietoja tai todisteita, jotka osoittaisivat muista kolmansista maista tapahtuvan sytyttimien tuonnin ja yhteisön taloudellisen tilanteen välisen yhteyden. Mikään esitetyistä väitteistä ei sen vuoksi horjuttanut 87–90 kappaleessa esitettyjä päätelmiä. Näin ollen väite hylättiin. G. YHTEISÖN ETU 1. Johdanto (92) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Yhteisön edun määrittämiseksi tarkasteltiin kaikkia asiaan liittyviä etunäkökohtia, kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, muiden yhteisön tuottajien ja tuojien etunäkökohtia. (93) Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ja niiden jatkamista ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. (94) Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä erityistapauksessa ole yhteisön edun mukaista. 2. Yhteisön tuotannonalan edut (95) Jos toimenpiteet kumottaisiin, polkumyynnillä tuotujen halpojen tuotteiden määrä yhteisön markkinoilla lisääntyisi voimakkaasti ja nopeuttaisi yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemistä. (96) Yhteisön tuotannonala on rakenteellisesti elinkelpoinen, kuten sen positiivinen tulos muilla kuin EU:n markkinoilla, esimerkiksi Yhdysvaltojen markkinoilla, osoittaa. Se on tehnyt jatkuvasti investointeja, jotka ovat olleet mahdollisia korkean kannattavuuden ansiosta. Voidaan kuitenkin päätellä, että jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee. 3. Yhteisön muiden tuottajien edut (97) Yksi yhteisön tuottaja, joka ei vastannut kyselyyn, väitti että voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet ovat haitallisia eurooppalaisten kuluttajien kannalta. Tuottaja väitti erityisesti, että hintataso yhteisössä on voimassa olevien toimenpiteiden vuoksi korkeampi kuin muilla markkinoilla. Lisäksi tuottaja, joka on siirtänyt osan tuotantoaan Kiinaan, väitti että koska voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan myös sen Kiinassa valmistettujen tarkasteltavana olevien tuotteiden vientiin yhteisöön, toimenpiteet vahingoittavat yrityksen etuja ja määritelmällisesti näin ollen ovat vastoin yhteisön etua. (98) Tuottaja väitti myös, että koska yhteisön tuotannonala ei ollut toipunut, voimassa olevat toimenpiteet olivat tehottomia eikä niiden voimassaoloa pitäisi jatkaa. Lopuksi vielä väitettiin, että vahingot johtuvat siitä, että yhteisön tuotannonala ei mukautunut uusille globaaleille markkinoille. (99) Yhteisön tuottajan väittämästä toimenpiteiden negatiivisesta vaikutuksesta kuluttajiin ei esitetty mitään todisteita. (100) Tämä tuottaja väitti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet estävät sen toiminnan kehittämistä Kiinassa ja vaikuttavat negatiivisesti sen laajentumiseen Kaukoidässä ja niillä on kerrannaisvaikutuksia sen tuotantopaikkoihin Euroopassa. Sama tuottaja väitti vielä, että voimassa olevat toimenpiteet vaikuttavat negatiivisesti sen kokonaiskannattavuuteen. Yritys kuitenkin ilmoitti hiljattain lisänneensä tuotantoaan EU:ssa sijaitsevassa tuotantolaitoksessa ja pyrki edelleen saavuttamaan synergiavaikutuksia Kaukoidässä sijaitsevien tuotantolaitosten kanssa laajentaakseen tuotevalikoimaansa. Sen vuoksi väitettä toimenpiteen negatiivisesta vaikutuksesta sen tuotantolaitoksiin EU:ssa ei voitu varmentaa. (101) Kyseinen yhteisön tuottaja kielsi siirtäneensä tuotantoaan ja väitti rakentaneensa Kiinaan vain lisätuotantolinjoja, joilla tuotetaan erilaisia tuotelajeja kuin yhteisössä, ja laajentaneensa näin tuotevalikoimaansa. Väitetysti tämä suosi yhteisössä tapahtuvaa tuotantoa, joka lisääntyi. Tuottaja ei siis vastannut kyselylomakkeeseen eikä näin ollen toiminut riittävästi yhteistyössä tässä menettelyssä. Mitään toimitetuista tiedoista, joista osa saatiin ilmoitettujen määräaikojen jälkeen, ei siis voitu varmentaa. Tuottaja ei myöskään selittänyt tai osoittanut yhteyttä Kiinassa tapahtuvan tuotannon ja väitetyn yhteisössä tapahtuneen tuotannon lisääntymisen välillä. Yhteys ei ollut ilmeinen myöskään asiakirjoihin sisältyvien tietojen perusteella. Tuottaja ei myöskään kyennyt selittämään, miten nämä seikat vaikuttaisivat 100 kappaleessa esitettyihin päätelmiin tai horjuttaisivat niitä. Väite oli sen vuoksi hylättävä. (102) Yrityksen tuonnille ei pitäisi antaa mahdollisuutta hyötyä polkumyynnistä yhteisön tuotannonalan kustannuksella. Joka tapauksessa olisi huomattava, että tuottajan yhteisössä jäljellä olevassa tuotantolaitoksessa valmistetaan ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta. Uusia pienempiä sytytinkivellisiä sytyttimiä, joihin myös sovelletaan voimassa olevaa toimenpidettä, tuotetaan Kiinassa ja Intiassa. (103) Muiden yhteisön tuottajien edun osalta molemmat tuottajat ilmoittautuivat ja vastustivat voimassa olevia toimenpiteitä ja niiden jatkamista. Ne eivät kuitenkaan esittäneet vastalauseidensa tueksi mitään näyttöä siitä, että toimenpiteillä olisi haitallista vaikutusta niihin. (104) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta yhteisön tuottajiin eikä merkittävää haitallista vaikutusta niiden taloudellisiin etuihin. 4. Tuojien ja kauppiaiden etu (105) Tuojien järjestö ELIAS, joka toimi jäsentensä puolesta, ja tuoja Polyconcept vastustivat voimassa olevien toimenpiteiden jatkamista. (106) On huomattava, että yksikään yksittäisistä tuojista ei vastannut kyselylomakkeeseen sillä perusteella, että ne eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen vuoksi käytössä ei ollut todisteita, joiden perusteella olisi voitu laskea toimenpiteiden tarkka vaikutus tuojiin. (107) ELIAS ja Polyconcept esittivät joitakin syitä siihen, miksi toimenpiteiden pitäisi antaa päättyä. Niiden esittämistä kommenteista, jotka koskivat pyynnön esittäjän taloudellista tulosta ja sitä, että sille ei aiheutunut vahinkoa, pääteltiin että jos polkumyyntitoimenpiteitä ei jatketa, pyynnön esittäjän tilanne todennäköisimmin heikkenee. (108) ELIAS ja Polyconcept väittivät, että EU:n markkinoilla kysyntä on siirtynyt sytytinkivellisistä pietsosähköisiin sytyttimiin ja suuntaus on sama jatkossakin. Vaikka kuluttajat kasvavassa määrin käyttävätkin pietsosähköisiä sytyttimiä, sytytinkivellisten sytyttimien osuus markkinoista on edelleen noin 70 prosenttia. Sytytinkivellisten sytyttimien kulutus on itse asiassa ollut kasvussa (kuten todettiin 53 kappaleessa), mikä osoittaa markkinoiden kasvua. Yhteisön tuotannonala kuitenkaan ei ole saanut etua tästä kasvusta, koska se on myynnin menettämisen lisäksi menettänyt myös markkinaosuuttaan sytytinkivellisten sytyttimien markkinoilla. (109) ELIAS ja Polyconcept väittivät, että yksi syy väitettyyn heikkoon tulokseen oli se, että pyynnön esittäjä ei onnistunut tunnistamaan muutoksia EU:n markkinoiden kysynnässä. Yhteisön tuotannonala kuitenkin tuottaa jo pietsosähköisiä sytyttimiä ja on sen vuoksi sellaisessa asemassa, että se pystyy vastaamaan niiden kysyntään. (110) Tupakoinnin väheneminen on suuntauksena Yhdysvalloissa, mutta yhteisön tuotannonala on silti kyennyt lisäämään markkinaosuuttaan markkinoilla, joilla kilpailua voidaan pitää erittäin kovana, kun otetaan huomioon monet muut tuottajat niin Kaukoidässä kuin EU:ssa. Tuotantokustannusten osalta Yhdysvaltojen esimerkki osoittaa, että yhteisön tuotannonala pystyy kilpailemaan muiden yhteisön tuottajien kanssa, jotka ovat siirtäneet toimintansa Aasian maihin. 5. Kuluttajien etu (111) Kuluttajat tai kuluttajajärjestöt eivät ilmoittautuneet tutkimuksen aikana. (112) Katsottiin kuitenkin, että edellä esitetyistä syistä toimenpiteillä ei olisi merkittävää vaikutusta myyntihintaan loppukäyttäjälle. 6. Yhteisön etua koskeva päätelmä (113) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei ole olemassa yhteisön etuun perustuvia pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET (114) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Mitään näyttöä ei esitetty siitä, että asetuksella (EY) N:o 192/1999 käyttöön otettu soveltamisalan laajentaminen olisi peruutettava. (115) Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että Kiinasta peräisin olevien taikka Taiwanista tuotujen tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien ja tiettyjen uudelleen täytettävien sytyttimien tuontiin sovellettavat, asetuksella (ETY) N:o 3433/91 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet, joita on muutettu asetuksella (EY) N:o 1006/95 ja joiden soveltamisalaa on laajennettu asetuksella (EY) N:o 192/1999, olisi säilytettävä voimassa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien CN-koodiin ex 9613 10 00 (Taric-koodi 9613 10 00 19 ) kuuluvien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 0,065 euroa sytytintä kohti. 2 artikla 1. Laajennetaan 1 artiklassa tarkoitettu polkumyyntitulli koskemaan Taiwanista tuotujen CN-koodiin ex 9613 10 00 kuuluvien kaasukäyttöisten kertatäyttöisten sytytinkivellisten taskusytyttimien tuontia, riippumatta siitä onko niiden ilmoitettu olevan peräisin Taiwanista (Taric-koodi 9613 10 00 11), sekä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai Taiwanista tuotujen CN-koodiin ex 9613 20 90 (Taric-koodi 9613 20 90 29) kuuluvien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien, joissa on muovinen säiliörunko, tuontia, riippumatta siitä onko niiden ilmoitettu olevan peräisin Taiwanista (Taric-koodi 9613 20 90 21). 2. Sellaisiin sytytinkivellisiin kaasukäyttöisiin uudelleen täytettäviin taskusytyttimiin, joissa on muovinen säiliörunko ja joiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -arvo kappaleelta on vähintään 0,15 euroa, ei sovelleta 1 kohdassa laajennettua tullia, jos kyseinen hinta mainitaan Kiinan kansantasavallassa tai Taiwanissa sijaitsevan viejän etuyhteydettömälle yhteisön tuojalle antamassa kauppalaskussa. 3 artikla 1. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. 2. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 248, 18.9.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 155/2003 (EYVL L 25, 30.1.2003, s. 27). [2] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [3] EYVL 326, 28.11.1991, s. 1. [4] EYVL L 101, 4.5.1995, s. 38. [5] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [6] EYVL L 22, 29.1.1999, s. 1. [7] EYVL L 248, 18.9.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 155/2003 (EYVL L 25, 30.1.2003, s. 27). [8] EUVL C 321, 16.12.2005, s. 4. [9] EUVL C 223, 16.9.2006, s. 7.