•ù it 
it it 
it it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.11.1997 
KOM(97) 567 lopull. 
KOMISSION KOLMAS VUOSIKERTOMUS 
NEUVOSTOLLE. EUROOPAN PARLAMENTILLE. TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
EUROOPAN TALOUSALUE 
RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 

L Rahoitusjärjestelmä 
Rahoitusjärjestelmä perustettiin 1. tammikuuta 1994 tukemaan kehityshankkeita 
Kreikassa, Irlannissa, Pohjois-Irlannissa, Portugalissa ja osassa Espanjaa (tavoite 1 -alueet 
vuoden 1988 määritelmän mukaisesti), ja sen tavoitteena oli taloudellisen 
yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistäminen Euroopan talousalueen (ETA) alueiden 
välillä (ETA-sopimuksen 115 ja 116 artikla ja pöytäkirja 38). 
Joulukuun 31.. päivänä päättyvän viiden vuoden pituisen elämänkaarensa aikana 
rahoitusjärjestelmästä myönnetään varoja edunsaajana oleville alueille 500 miljoonaa ecua 
tukina ja 2 prosentin suuruisina vuotuisina lainojen korkotukina 1,5 miljardin ecun 
suuruisille lainoille Euroopan investointipankista (EIP). 
Etusija tulisi antaa hankkeille, jotka painottavat erityisesti ympäristöä (mukaan luettuna 
kaupunkien kehittäminen), liikennettä (mukaan luettuna liikenteen perusrakenteet) tai 
koulutusta ja ammatillista koulutusta. Yksityisten yritysten esittämien hankkeiden osalta 
painotetaan erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. 
Järjestelmän hallintoa hoitaa EIP. Se arvioi kunkin hankkeen rahoituksellisten, 
taloudellisten ja teknisten periaatteiden mukaisesti sekä hankkeen yhteensopivuuden EU:n 
tavoitteiden, alakohtaisten politiikkojen ja ympäristöä koskevien asetusten ja vaatimusten 
kanssa. 
Sen jälkeen EIP toimittaa ehdotukset rahoitusjärjestelmäkomitealle, joka on järjestelmään 
osallistuvien EFTA-valtioiden sekä komission nimeämä, ja päättää järjestelmässä 
käytettävissä olevien taloudellisten resurssien myöntämisestä. 
Järjestelmän rahoittivat alunperin siihen osallistuvat EFTA-valtiot. Komission tehtävänä 
oli lausunnon antaminen ehdotusten perusteella ennen EFTA:n 
rahoitusjärjestelmäkomitean hyväksyntää. 
Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liityttyä Euroopan 
unioniin 1. päivänä tammikuuta 1995 liittymisehdoista ja niiden sopimusten 
mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, annetun asiakirjan 83, 111 ja 136 
artiklassa määrätään, että kolmen liittyvän maan järjestelmän rahoittamista koskevat 
velvoitteet vahvistetaan ETA-sopimuksen 116 artiklassa ja ne rahoitetaan Euroopan 
yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 
Tämän vuoksi komissiosta on tullut järjestelmän yhteisvastuullinen osapuoli 
perustamissopimuksen 205 artiklan mukaisesti; komissio toteuttaa talousarviota kyseisen 
artiklan nojalla. Komission 30. maaliskuuta 1995 antamassa tiedonannossa (K(95) 753) 
vahvistettiin toiminnalliset puolet rahoitusjärjestelmään liittyvissä asioissa komissiossa. 
ETA-sopimus tuli voimaan Liechtensteinin ruhtinaskunnan osalta 1. toukokuuta 1995, ja 
ruhtinaskunta on nykyisin täysipainoisesti mukana järjestelmässä. 
-2-
IL Kolmas vuosikertomus 
Komissio esitti ensimmäisen vuosikertomuksen neuvostolle kesäkuussa 1995, ja se koski 
järjestelmän toimintaa 1.1.1994 - 31.5.1995. 
Toinen vuosikertomus esitteli järjestelmän toimintaa 1.1.1995 - 30.6.1996. 
Kolmas vuosikertomus esittelee toimintaa 1.7.1996 - 30.6.1997. 
1. Järjestelmän toiminta 30.6.1997 asti 
Rahoitusjärjestelmäkomitea on yhteisymmärryksessä Euroopan investointipankin kanssa 
hyväksynyt kesäkuussa 1997 rahoitusjärjestelmän soveltamisen toiminnalliset suuntaviivat. 
Järjestelmän luomisesta 30. päivään kesäkuuta 1997 rahoitusjärjestelmäkomitean 
hyväksymien tukihakemusten määrä on yhteensä 309,218 miljoonaa ecua ja lainojen 
korkotukien määrä yhteensä 1037,40 miljoonaa ecua seuraavasti: 
(milj. ecua) 
HYVÄKSYTYT TUET HYVÄKSYTYT 
LAINAT 
Kreikka 51,498 199,4 
Irlanti 22,5 40,0 
Pohjois-Irlanti 8,0 0 
Portugali 52,3 260,6 
Espanja 174,87 537,4 
YHTEENSÄ 309,218 1037,4 
Tukihakemukset: 
Ecua Yhteensä 
Liikenne 59.600.000 19,3% 
Ympäristö 179.452.000 58% 
Koulutus 69.045.000 22,4% 
Muut 1.071.000 0,3% 
22,4% 0,3% 
58% 
Lainahakemukset: 19,3% 
0 Liikenne 
•Ympäristö 
• Koulutus 
m Muut 
Ecua Yhteensä 
Liikenne 626.260.000 60,4% 
Ympäristö 411.140.000 39,6% 
Koulutus 0 
39,6% 
m Liikenne 
•Ympäristö 
• Koulutus 
60,4% 
Toiminta 1.7.96 - 30.6.97 
Seuraavat 161,05 miljoonan ecun suuruiset tukihakemukset hyväksyttiin: 
Kreikka: 
Merten tarkkailuverkkoa koskeva Poseidon-hanke: 12,5 miljoonaa ecua tukea 
meriympäristön tarkkailu- ja valvontajärjestelmälle. Hankkeen tavoitteena on estää merten 
saastumista ja edistää meren ekojärjestelmän suojelua kannustaen näin kaupallisen 
kalastuksen ja vesiviljelytuotannon hyödyntämistä. Tämä hyödyttää myös matkailua, sillä 
näin vältetään mahdolliset ekologiset vaarat vesissä erityisesti rannikkoalueilla, joilla 
sijaitsevat useimmat maan matkailun perusrakenteista. Satamaviranomaisten nopeiden ja 
tehokkaiden meren saastumista ehkäisevien toimien avulla hanke parantaa lisäksi osaltaan 
merkittävästi yleistä meriliikenneturvallisuutta. 
Palontorjuntakalusto: 6,13 miljoonaa ecua raskaisiin ajoneuvoihin ja kalustoon osana 
laajaa kansallisen palotoimen nykyaikaistamisohjelmaa. Hankkeella pyritään ehkäisemään 
tuhoja palotoimen nopeamman ja tehokkaamman toiminnan avulla. 
Kaupunkialueen ja ympäristön kehittäminen Kalamatassa: 10,35 miljoonaa ecua 
kaupunkialueen parannuksiin, mukaan lukien ympäristöä säästävän kevytraidejärjestelmän 
käyttöönotto. Hankkeeseen sisältyy tiettyjä kävelykatujen käyttöönottoon liittyviä 
erityispiirteitä, joilla rajoitetaan liikennettä kaupungin keskustassa, parannetaan julkista 
liikennettä ja edistetään matkailua. 
Irlanti: 
Teknisen alan koulutus: 22,5 miljoonaa ecua yhteisrahoituksena Euroopan 
aluekehitysrahaston (EAKR) kanssa 13 :n korkeakoulutason oppilaitoksen investointeihin. 
Hankkeeseen sisältyy uusien rakennusten rakentamista, nykyisten tilojen laajennusta ja 
uudistamista sekä uuden välineistön hankintaa 13:ssa oppilaitoksessa kahdeksassa 
kaupungissa. Investointien tarkoituksena on vastata ammatillisen koulutuksen tarpeisiin, 
tarjota paikalliselle ja kansalliselle teollisuudelle teknisesti pätevää työvoimaa ja 
insinöörejä, lisätä teollisen ja liike-elämän alan koulutuksen soveltuvuutta sekä parantaa 
laitosten valmiuksia tukea teollisuutta aktiivisella T&K-toiminnalla. 
Portugali: 
Paikallisten kunnanvaltuustojen suorittama kaupunkialueiden kunnostus: 26,8 miljoonaa 
ecua köyhien kaupunkialueiden kunnostukseen 11 :ssä kunnassa. 
-5-
Espanja: 
Ympäristön seuranta: 8,27 miljoonaa ecua kenttätyövälineisiin, laboratorioille ja Espanjan 
kansallisen ympäristön seurantaorganisaation, Sepronan, koulutuskeskukselle. 
Gastilla y Léonin kaupunkialueiden uudistaminen ja historiallisen perinnön 
suojeleminen: 33,8 miljoonaa ecua kaupunkialueiden kunnostamiseen, mukaan lukien 
maan historialliseen ja kulttuuriseen perintöön kuuluvien Léonin, Salamancan ja Burgosin 
katedraalien kunnostus. 
Liikenne ja kaupunkiympäristö Jerezissä: 15,8 miljoonaa ecua rautateiden kapasiteetin 
lisäämiseen sekä ympäristöseikkoihin perustuvaan raiteiden siirtoon, kävelykatujen 
perustamiseen ja maisemointiin. Hanke parantaa Câdizin ja Jerezin sekä sen lentokentän 
välistä merkittävää yhteyttä, minkä vuoksi se muodostaa alueellisen julkisen liikenteen 
selkärangan. Jerez-hankkeessa hyödynnetään rautatieväylällä tehtäviä töitä väylän varrella 
olevien alueiden kehittämiseksi. Tästä hyötyy suurin osa rautatieväylän lähellä olevista 
kaupunkialueista. 
Kaupunkialueen uudistaminen Oviendossa: 17,9 miljoonaa ecua yhteisrahoituksena 
Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kanssa ympäristöseikkoihin perustuvaan raiteiden 
siirtoon, tärkeimpien rautatieasemien ja niiden lähialueiden kunnostukseen. 
Kanariansaarten lentokentät: 7 miljoonaa ecua Lanzaroten lentokenttätilojen 
kunnostamiseen ja laajentamiseen. Hankkeen pääinvestointi on uusi 40 500 neliömetrin 
suuruinen terminaali ja sisääntuloväylä. Uuden terminaalin kapasiteetti on 5 miljoonaa 
matkustajaa vuodessa. Investointi on oleellinen saarella, jonka talous perustuu pääasiassa 
matkailuun. 
Seuraavat 488,5 miljoonan ecun suuruisten kokonaislainojen korkotukihakemukset, 
hyväksyttiin: 
Kreikka: 
"ESSI"-moottoritie: korkotuki 156,5 miljoonan ecun suuruiselle lainalle Spatan uudelle 
lentokentälle vievää Ateenan kehätietä varten. Hanke on osa Patras-Ateena-Thessaloniki 
(PATHE) -päätien pohjois-etelä-väylää (TEN-hanke), ja sen avulla luodaan yhteys 
Ateenan keskustan ja uuden lentokentän välille. Samalla se vähentää ruuhkia Ateenan 
kaupunkialueella, jossa liikenne on kasvanut rajusti. 
Irlanti: 
Irlannin maantiet: korkotuki 40 miljoonan ecun suuruiselle lainalle Irlannin tielaitoksen ja 
paikallisviranomaisten neljän maantien parannussuunnitelmia varten. Hanke sisältää neljä 
merkittävää kansallisen päätieverkoston parannussuunnitelmaa, joilla parannetaan 
liikenneturvaa ja vähennetään matkustusaikoja, lisätään Irlannin talousalueiden, satamien 
ja matkailualueiden välisiä yhteyksiä sekä vähennetään ruuhkia kaupungeissa. 
Portugali: 
Paikallisten kunnanvaltuustojen suorittama kaupunkialueiden kunnostus: korkotuki 13,4 
miljoonan ecun suuruiselle lainalle 11 kunnan köyhiä kaupunkialueita varten edellä 
mainitun tuen lisänä. 
öljytuotteiden varastointi ja useiden tuotteiden jakeluverkosto: korkotuki 27, l miljoonan 
ecun suuruiselle lainalle varastoinnin ja jakelun uutta perusrakennetta varten Keski-
Portugalissa Lissabonin kaupunkialue mukaan lukien. Tämän hankkeen avulla voidaan 
korvata Lissabonin keskusta-alueella sijaitseva vanha varastokeskus uusilla tiloilla, jotka 
sijaitsevat harvaan asutulla alueella. 
Kiinteän jätteen kaatopaikka 'ValorsuV: korkotuki 46,2 miljoonan ecun suuruiselle 
lainalle Lissabonin laitamalla sijaitsevaa kunnallista jätteenpolttolaitosta varten. Laitos 
perustetaan kaavoittamattomalle maa-alueelle Tejo-joen varrella sijaitsevalle 
teollisuusalueelle. Syntyvä höyry hyödynnetään sähköntuottamisessa. 
Kiinteän jätteen kaatopaikka 'Lipor': korkotuki 46,2 miljoonan ecun suuruiselle lainalle 
Oporton laitamalla sijaitsevaa kunnallista jätteenpolttolaitosta varten. Laitoksessa 
käytetään hyväksi havaittuja polttotekniikoita ja siihen kuuluu kaksi polttolinjaa, joissa on 
suuret polttouunit, perinteinen normijärjestelmä kaasunpoistoon sekä laitteet höyryn- ja 
sähköntuottamiseen. 
Espanja: 
Galician vesihuoltoa ja metsänhoitoa koskevat hankkeet: korkotuki 26,5 miljoonan ecun 
lainalle 60:ta veden käsittelyä ja jakelua koskevaa hanketta sekä 55 000 hehtaarin 
suuruisen alueen metsäpaloista tai metsäkuolemista johtuvaa metsitystä varten. 
Kaupunkialueen uudistaminen Oviedossa: yhteisrahoituksena EAKR:n kanssa korkotuki 
13,0 miljoonan ecun lainalle päärautatieaseman ja sen lähialueiden kunnostukseen edellä 
mainitun tuen lisänä. 
Kanariansaarten lentokentät: korkotuki 68 miljoonan ecun lainalle Teneriffan, Lanzaroten 
ja Fuerteventuran lentokenttien laajennuksia varten. Lentoliikenne on selvästi elintärkeää 
Kanariansaarille sekä saarille pääsyn että sisäisten yhteyksien kannalta. Pullonkauloista 
olisikin merkittäviä seurauksia koko taloudelle ja erityisesti matkailulle, joka edellyttää 
hyviä/tehokkaita lentoyhteyksiä. 
ICO:n ympäristöalan globaalilaina II: korkotuki 51,6 miljoonan ecun suuruiselle EIP:n 
globaalilainalle Instituto de Crédito Oficial -kehityspankille pienten ja keskisuurten 
ympäristöhankkeiden rahoitusta varten yksityisellä ja julkisella sektorilla. Tällä ICO:lle 
myönnetyllä uudella globaalilainalla parannetaan ympäristönsuojelua ja vähennetään 
saastumista Espanjan tavoite 1 -alueilla. 
2. Yhteisön rahoitusosuus 
Liittymisasiakirjassa (83, 111 ja 136 artikla) määritellään, että uusien jäsenvaltioiden 
rahoitusosuus rahoitusjärjestelmästä katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä 
talousarviosta. Komission ehdotuksessa (KOM(94) 398) rahoituksellinen näkökulma on jo 
uudistettu vastaavasti lisäämällä uusi budjettikohta kohtaan "Rakenteellinen toiminta". 
Vuodelle 1997 hyväksytyssä talousarviossa on vastaavat huomautukset sisältävä 
budjettikohta (B2-401). Vuosimääräinen arvio on 108 miljoonaa ecua. 
Varsinaisten maksujen osalta uusien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista vastaaminen 
merkitsee 30. kesäkuuta 1992 tehdyn EFTA-valtioiden ja EIP:n välisen 
yhteistyösopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 18. kesäkuuta 1993 tehdyllä 
pöytäkirjan muutoksella, 4A artiklan yksityiskohtaisten sääntöjen noudattamista. 
Näiden menettelyjen mukaisesti rahoitusjärjestelmäkomitea päätti EIP:a kuullen 
vastaavasti vuoden 1997 rahoitusosuudesta ja järjestelmään osallistuvien EFTA-valtioiden 
ja komission välisistä rahoitusosuuksista 17. joulukuuta 1996. Kyseiset rahoitusosuudet 
laskettiin bruttokansantuotteen mukaisesti markkinahintoina, käyttäen kolmen edellisen 
kalenterivuoden tietoja ja olettaen, että vuosittainen kokonaisrahoitusosuus on 130 
miljoonaa ecua. 
a) 130 miljoonan ecun kokonaisrahoitusosuus vuonna 1997 
Rahoitusjärjestelmää luotaessa tehty ensimmäinen arvio perustui 130 miljoonan 
ecun vuotuiseen erään, mutta vuosina 1994-1996 rahoitusjärjestelmän 
alkuperäinen ja täydentävä 110 miljoonan ecun rahoitus toteutui yhteisosuuksineen 
samana aikana jäljempänä olevassa taulukossa esitetyn mukaisesti. 
Yhteistyösopimuksen 4 artiklan mukaan EFTA-valtioiden ja yhteisön 
talousarviosta on talletettava riittävästi varoja tehtyjen maksusitoumusten, niistä 
seuraavien maksujen sekä korkotuista ja tukimaksuista aiheutuneiden 
hallintokulujen kattamiseksi. EIP ja komitea tarkastaa myönnettyjen tukien ja 
korkotukien määrät määrittääkseen niiden erien suuruuden, jotka EFTA-valtioiden 
ja komission on talletettava. Toimien lopussa jäljelle jäävät saatavat palautetaan 
EFTA-valtioille tai yhteisön talousarvioon. 
Rahoitusjärjestelmäkomitea päätti 17. joulukuuta 1996, että osallistujien 
rahoitusosuuksia olisi lisättävä vastaavasti, jotta lopullisiin velvoitteisiin voidaan 
vastata. Vaikka kaikkia rahoitusosuuksia ei ole käytetty, on tärkeää pitää 
vuosittain kohtuullista rahoitusosuutta järjestelmän tilillä, jotta summa vastaisi 
suhteellisen hyvin tulevia vuoden 1998 lopun lopullisia maksusitoumusvelvoitteita. 
Määrärahojen lisääminen täydentävällä rahoituksella 110 miljoonasta ecusta 130 
miljoonaan ecuun vuonna 1997 vähentää lopullista täydennysrahoitustarvetta 
vuonna 1998. 
b) Yhteisön rahoitusosuus 
Rahoitusjärjestelmän alkuperäisen ja täydentävän rahoituksen kustannukset 
laskettuna bruttokansantuotteen mukaisesti markkinahintoina, kolmen edellisen 
kalenterivuoden tietojen perusteella, jakautuvat seuraavasti: 
9-
Norj* Liechtenstein Itävalta Suomi Ruotsi 
iln'1' miM * !••• 
Yhteisön talousarvio vuodesta 
im Yht. 
UM 1.078 
(0.98 %) 18.436 
(16.76 
%) 0.187 
(0.17%) 29.348 20.526 40.425 
(26.68%) (18.66%) (36.75%) 
Yhteensä (8209%> 110 
mm l.iii 
(1.01 %) 19.063 
(17.33 
%) 0.198 
(0.18%) 89.6281 
(81.48%) 110 
1$96 1.122 
(1.02%) 21.604 
(19.64 
%) 0.198 
(0.18%) 87.076 
(79.16%) 110 
•I 1.300 
(1.00%) 
Yftfc 25.935 
(19.95 
%) 0.247 
(0.19%) 102.518 
(78.86 %) 130 
4.611 85.038 0.83 369.521 460 
milj. ecua 
Tämän vuoksi komissio hyväksyi 27. helmikuuta 1997 102 518 000 ecun 
rahoitusosuuden yhteisön talousarviosta vuodeksi 1997. 
EIP:ssa järjestelmän tilillä olevat saatavat, joita ei ole vielä käytetty, kasvavat 
korkoa kuukausittain määritettävällä kurssilla. 
1 Komissio ei pyytänyt Liechtensteinin korvauksen siirtoa elokuussa 1995. Sen vuoksi tämä määrä 
vähennettiin kolmannesta erästä vuonna 1996. 
10 
3. Järjestelmän tili EIP:ssa 
Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 276 640 719 ecua 31. joulukuuta 1996. 
Yhteenvetona tilin tapahtumat vuoden 1996 toisella vuosipuoliskolla olivat 
seuraavat: 
ecua 
Saldo 30.6.1996 302 326 080 
Saatavaa 
Kasvanut korko 
Vastattavaa 
Korkotuet 
Tukimaksut 
Yhteyselimestä aiheutuneet 
kustannukset2 6 100 090 
14 497 183 
16 901 894 
-386 374 
Saldo S 1.12.1996 276 640 719 
Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 337 377 385 ecua 30 päivänä kesäkuuta 1997. 
Tilin tapahtumat olivat 30 päivään kesäkuuta 1997 asti yhteenvetona seuraavat: 
ecua 
Saldo 31.12.1996 276 640 719 
Saatavaa 
Neljäs erä vuonna 1997 
Kasvanut korko 30.06.97 
Vastattavaa 
Korkotuet 
Tukimaksut 130 000 000 
6 499 752 
-37 075 188 
- 38 687 898 
Saldo 30.6.1997 337 377 385 
2 Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymissopimuksissa sovitaan, että liittyvien jäsenten 
rahoitusjärjestelmästä johtuvat velvoitteet hoidetaan Euroopan yhteisöjen talousarviosta. . 
Yhteyselimestä aiheutuvat kustannukset jaetaan kolmen EFTA-maan ja komission välillä vastaavasti 
taannehtivasti vuodesta 1995. Vuoden 1996 ensimmäisen kuuden kuukauden aikana yhteyselimen 
toiminta rahoitettiin kuitenkin väliaikaisen järjestelyn avulla siten, että entiset EFTA-maat, Euroopan 
unioniin liittyneet kolme valtiota mukaan lukien, vastasivat kustannuksista. Tämän vuoksi uusia 
kustannusten jakoperusteita sovelletaan 1.7.1995 alkaen. 
Rahoitusjärjestelmäkomitea hyväksyi vuoden 1995 kuluselvityksen, jonka määrä oli 109 680 ecua, ja 
276 694 ecun suuruisen kuluarvion vuodeksi 1996. EIP veloitti tililtä 12.7.1996 yhteensä 386 374 
ecua. 
11 
4. Yhteensovittaminen ia täydentävyys Euroopan unionin muiden 
rahoitusvälineiden kanssa 
Komissio turvaa yhteistyön puitteissa rahoitusjärjestelmässä toteutettavien 
hankkeiden sekä rakennerahastojen, koheesiorahaston, Euroopan investointipankin 
ja muiden Euroopan unionin rahoitusvälineiden välisen yhteensovittamisen ja 
johdonmukaisuuden. 
Tässä suhteessa rahoitusjärjestelmän tuen yhdistämistä ja päällekkäisyyttä muiden 
yhteisön tukien kanssa koskevat toimintasäännöt on selvästi määritelty komission 
ja Euroopan investointipankin välillä 9. maaliskuuta 1994 laadituissa 
"Toimintajärjestelyissä". 
-12 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 567 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 17 
Luettelonumero : CB-CO-97-583-FI-C 
ISBN 92-78-26774-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
13