EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.6.2011 
SEK(2011) 807 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Saksan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto 
 
Saksan tarkistetusta vakau sohjelmasta vuosiksi 2011–2014 
{SEK(2011) 714 lopullinen} 
 
 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Saksan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto 
 
Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
1 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, 
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivän ä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi t yöllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa ta louspolitiikan koordi nointia. Strategia 
keskitetään avainalueisii n, joilla tarvitaan  toimia Euroopan kestävän kasvun 
vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 s uosituksen jäsenval tioiden ja unionin 
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoi sta (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä 
lokakuuta 2010 päätöksen jäse nvaltioiden työllisyyspo litiikan suuntaviivoista
3. 
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt s uuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin 
ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL C [...], […..], s. […]. 
3 Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 
2011/308/EU. 
 
FI 3   FI (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tamm ikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen 
kasvuselvityksen. Tästä alkoi  uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja 
ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäte iskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka 
perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.  
(4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivän ä maaliskuuta 2011 julkisen talouden 
vakauttamisen ja rakenneuudi stuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta 
ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettuje n neuvoston päätelmien ja komission 
vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusij alle on asetettava 
talousarvioiden tervehdyttäminen ja julk isen talouden kestä vyyden palauttaminen, 
työttömyyden vähentäminen työmarkkina uudistusten avulla sekä uudet kasvua 
edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvalt ioita toteuttamaan näihin painopisteisiin 
perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jo tka sisällytetään niiden vakaus- tai 
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus 
-sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittä mään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne 
voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjel miin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(6) Saksa toimitti vuosiksi 2011–2015 laaditun tarkistetun vakausohjelmansa 27 päivänä 
huhtikuuta 2011 ja vuodeksi 2011 laaditun kansallisen uudistusohjelmansa 7 päivänä 
huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan  aikaan, jotta niiden keskinäiset 
yhteydet on voitu ottaa huomioon.  
(7) Saksan talous oli kriisin alkaessa suht eellisen vakaa. Maailmankaupan taantuma 
kuitenkin johti vuonna 2009 viennin ja inve stointien romahtamiseen niin, että 
kokonaistuotanto supistui ennennäkemä ttömät 4,7 prosenttia. Työttömyys on 
kuitenkin pienen nousun jä lkeen taas laskenut vuoden 2009 loppupuolelta alkaen. 
Työmarkkinoiden joustavuus on tulosta ai kaisempien, työaikaa lyhentävien 
uudistusten edullisista vaikut uksista ja lyhennetyn työaja n tukemisesta. Talous on 
lähtenyt taantuman jälkeen voimakkaaseen nousuun, ja vuonna 2010 kokonaistuotanto kasvoi 3,6 prosenttia. Vienti on pitkä lti palautunut ennalleen vuonna 2009 koetun 
merkittävän vähenemisen jälkeen ja edistänyt laaja-alaisempaa elpymistä, mikä johtaa myös vaihtotaseen ylijäämän pienenem iseen. Talouden kilpailukyky on parantunut 
edelleen useimpiin euroalueen maihin nähden. Julkisen tal ouden rahoitusasema 
heikkeni vuonna 2009 tasapainosta 3 prosen ttia alijäämäiseksi suhteessa BKT:hen. 
Tämä johtui talouden laskusuhdannetta torjuvista täysimääräisesti toimivista 
automaattisista vakauttajista ja harkinnanvaraisista toimenpiteistä. Talouden elpyminen auttoi supistamaan alijäämää vuonna 2010 (3,3 prosenttia suhteessa 
BKT:hen, huolimatta mittavista finan ssipoliittisista elvytystoimista ja 
rahoitusmarkkinoiden tukitoimenpiteistä. 
(8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1466/97 mukaisen tarkistetun 
vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vakausohjelman taustalla oleva 
makrotalouden skenaario vuodeksi 2011 on varova inen ja sen jälkeen realistinen, 
myös jos sitä arvioidaan komission ke vään 2011 talousennusteiden perusteella. 
Ohjelmassa ennustetaan kokonaistuota nnon kasvavan 2,3 prosenttia vuonna 2011, 
kunnes kasvu hidastuu 1,8 prosenttiin vuonna  2012 ja keskimäärin 1,5 prosenttiin 
vuosina 2013–2015. Ohjelmassa aiotaan saattaa alijäämä alle viitearvon, joka on 3 
prosenttia suhteessa BKT:hen, jo vuonna  2011 eli kaksi vuot ta ennen neuvoston 
asettamaa määräaikaa ja edistyä edelleen n iin, että keskipitkän aikavälin tavoite – 
 
FI 4   FI rakenteellinen alijäämä 0,5 prosenttia s uhteessa BKT:hen – saavutetaan vuonna 2014. 
Sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on odotetusti korjattu, sopeutusvauhti kohti ohjelman mukaista keskipitkän  aikavälin tavoitetta laskee alle BKT:hen suhteutetun 
0,5 prosentin viitearvon vuosina 2013 ja 20 14. Julkisen talouden velka kasvoi 
suhteessa BKT:hen lähes 10 prosenttiyksikköä vuonna 2010
4, mutta sen ennustetaan 
alkavan vähentyä vuonna 2011 niin, että vuonna 2015 se  olisi 75,5 prosenttia 
suhteessa BKT:hen eli edelleen peru ssopimuksen viitearvon yläpuolella.  Julkista 
taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2011, mutta sen jälkeen toteutuma voi olla odotettua heikompi, sillä jotkut 
säästöt eivät ehkä toteudu s uunnitelulla tavalla. Joistakin toimenpiteistä keskustellaan 
edelleen (esim. energia- ja finanssiverot) ja joitakin toimenpiteitä on vielä määrittämättä (esim. julkishallinon tehokkuuden parantaminen). Uusia rahoitusmarkkinoiden tukitoimenpiteitä  ei voida myöskään poissulkea.  
(9) Koska äskettäisessä terveydenhuoltojärjes telmän uudistuksessa otettiin käyttöön 
toimenpiteitä menojen kasvun hillitsemisek si lähinnä vuosina 2011 ja 2012, lisätoimet 
julkisen terveydenhuollon ja pitkäaikais hoidon menojen tehostamiseksi tukisivat 
suunniteltua vakautusuraa. Samalla pitk älti kasvua tukevan vakautusuran 
ylläpitäminen, myös varmistamalla riit tävät koulutusmenot, auttaisi vahvistamaan 
pitkän aikavälin kasvupotentiaalia. 
(10) Vaikka Saksan finanssipoliittista kehystä  onkin huomattavasti vahvistettu ottamalla 
käyttöön perustuslakiin sisält yvä talousarviosäänt ö sekä luomalla vakausneuvosto ja 
ennakkovaroitusjärjestelmä julkisen ta louden vaikeuksien ehkäisemiseksi, 
talousarviosääntö on kuitenkin vielä pantava kaikilta osin tä ytäntöön osavaltiotasolla. 
Lisäksi siihen liittyvän seuranta- ja seuraamusmekanismin vahvistaminen entisestään lisäisi julkisen talouden uskottavuutta kokonaisuudessaan. 
(11) Kriisi paljasti pankkisek torilla vakavia heikkouksi a. Raskaat tappiot ja 
arvonalennukset kansainvälisistä  sijoituksista subprime-lai noihin ja strukturoituihin 
omaisuuseriin heikensivät joidenkin pankkien  pääomapohjaa ja johtivat siihen, että 
tarvittiin merkittävää valtion väliintuloa. Kriisi toi esiin myös joidenkin Landesbank-
pankkien heikkoudet. Nämä pankit olivat jo ennen kriisiä kä rsineet tehokkaiden 
riskinhallintarakenteiden ja elinkelpoisen liiketoimintamallin puutteesta. Pankkisektorin uudistamisen jatkaminen, jo hon kuuluu elinkelpoist a ja riittävästi 
rahoitettua liiketoimintamallia kaipaavien  Landesbank-pankkien rakenneuudistus sekä 
sääntely- ja valvontakehyksen vahvistamine n, auttaisi säilyttäm ään rahoitussektorin 
vakauden ja myös varmistamaan kotimaist en säästöjen tehokkaamman kohdentamisen, 
jolla voitaisiin tukea kys yntää ja investointeja.  
(12) Saksan talouden kasvupotentiaali ja rakent eellinen kilpailukyky riippuvat suuressa 
määrin hyvin koulutetusta, ammattitaitoi sesta työvoimasta. Työvoimapula saattaa 
kuitenkin kärjistyä v äestönkehityksen seurauksena. Tä mä korostaa, miten tärkeää on 
hyödyntää työvoimapotentiaali kaikilta osin poi stamalla esteet tiettyjen ryhmien 
(vanhempien työntekijöiden, naisten, vä hän koulutettujen ja  EU:n ulkopuolisten 
maiden kansalaisten) osallistumiselta työmarkkinoille ja kehittämällä edelleen 
                                                
 
4 Hyppäys vuonna 2010 liittyi pitkälti siihen, että kaksi ongelmapankkia siirsi arvoltaan alentuneita 
omaisuuseriä omille roskapankeilleen, jotka luetaan julkiseen talouteen. Taloudellisen 
uudelleenjärjestelyn kohteena olevien yksiköiden kirjanpitosääntöjä koskevien Eurostatin ohjeiden 
mukaisesti roskapankkien veloilla on suora vaikutus velkatasoon. 
 
FI 5   FI inhimillistä pääomaa. Erityisesti pieni- ja keskituloisten osalta leveänä pysyttelevän 
verokiilan kaventaminen kannustaisi työhön, kun suurempi palkka lisäisi käytettävissä 
olevia tuloja ja kotimai sta kysyntää suuremmassa määr in. Avioparien yhteisestä 
tuloverotuksesta johtuv aa toisen työssä käyvän puolison korkeaa tuloveron 
marginaaliveroprosenttia voitaisiin alentaa siirtymällä erillisverotukseen. Tämä voisi 
auttaa vähentämään osa-aikatyötä ja lis äämään kokoaikatyötä. Päivähoitopaikkojen 
lisääminen entisestään auttaisi myös parantamaan erityisesti naisten edelleen alhaista kokoaikaista osallistumista työmarkkinoi lle. Lisäksi ammatillisen koulutuksen 
saaneiden määrän kasvattaminen voisi pa rantaa vähän koulute ttujen työntekijöiden 
mahdollisuuksia työmarkkinoilla. 
(13) Saksa on äskettäin tehnyt kauaskantoisia päätöksiä tulevista energialähteistään. 
Energiakonseptin täytäntöönpano merkitsee  energian tuotannon  perusteellista 
muutosta, ja se vaikuttaa energian hintoi hin ja talouden kilpai lukykyyn keskipitkällä ja 
pitkällä aikavälillä. Siksi energiakonseptia toteutettaessa olisi pidettävä keskeisenä ohjaavana periaatteena kustannustehokkuutta, j oka perustuu tehokkaaseen energian 
kulutukseen, kustannustehokkaisiin tukijärjestelmiin ja riittä viin uusiutuvan energian 
sähköverkkoihin sekä kilpail ukykyisiin energiamarkkinoihin. 
(14) Kilpailun lisääminen palvelusek torilla lisäisi tuottavuutta ja  tukisi kotimai sta kysyntää. 
Palvelusektorin dynaamisempi kasvu voisi  myös osaltaan laajentaa kysynnän ja 
tarjonnan kasvupohjaa Saksassa. Huolim atta siitä, että viime vuosina on 
palveludirektiivin täytäntöönpanon myötä edistytty huomattavasti, näyttää siltä, että edelleen olisi syytä poistaa esteitä yritysten markkinoille tulolta ja sieltä poistumiselta 
muun muassa jatkamalla lisenssi- ja lupajä rjestelmän yksinkertaistamista. Tiettyjen 
asiantuntijapalvelujen (esim. insinöörit, arkkitehdit, farmaseutit ja lakimiehet) sääntely näyttää olevan tiukempaa kuin muissa maissa. Myös käsityöammattien markkinoille tulon esteet ja sääntelystä johtuvat esteet vaikuttavat suurilta. Verkkotoimialoista erityisesti rautatiesektorilla  on yhä kilpailun esteitä. Ki lpailumarkkinoiden edellyttämä 
infrastruktuurin hallinnan ja kuljetuspalveluiden erottaminen toisistaan on edelleen viivästynyt. Liittovaltion verkkovirast on (Bundesnetzagentur) valvovan roolin 
vahvistaminen, rataverkon haltijan ja rautatiekuljetuspalvelujen tarjoajien välisen ristiinsubventoinnin poistaminen ja myyn ti- ja lippuinfrastruktuurin avaaminen 
kilpailijoille lisäi si kilpailua lyhye llä aikavälillä.  
(15) Lisäuudistukset koulutusjärjestelmään pääs yn ja koulutusjärjestelmän laadun 
parantamiseksi on keskeinen tekijä, joll a varmistetaan asianmukaisesti koulutetun 
työvoiman tarjonta myös väestönkehityksen  huomioon ottaen. Er ityisesti keskiasteen 
ja korkea-asteen matemaatti sen, luonnontieteellis en ja teknisen koulutuksen omaavasta 
työvoimasta on ennustettu tulevan pulaa. N uorten koulutustaso on Saksassa EU:n 
keskiarvon alapuolella sekä ylemmän kesk iasteen että korkea-asteen koulutusta 
tarkasteltaessa. Esikouluope tuksen ja kokopäiväkoulujen tarjonnan lisääminen ja 
helpompi siirtyminen koulujärjestelmän eri os ien välillä voi parant aa koulutustuloksia.   
(16) Saksa on tehnyt useita sitoumuksia  Euro Plus -sopimuksen nojalla
5. Julkisen talouden 
puolella sitoudutaan korjaamaan liialline n alijäämä jo vuonna 2011 ja reilusti 
ylittämään kansallisessa ta lousarviosäännössä asetetut tavoitteet vuos ina 2011 ja 2012. 
Rahoitusvakautta vahvistaviin toimenpite isiin kuuluu pääomamarkkinoiden tehokas 
                                                 
5 Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 714. 
 
FI 6   FI sääntely ja valvonta. Työllisyystoim enpiteissä keskitytään työmarkkinoille 
osallistumiseen (aktiivisten työmarkki navälineiden uudistaminen, ulkomaisen 
tutkinnon suorittaneiden asiantuntijo iden kotouttamisen parantaminen ja 
maahanmuuttajien kotouttaminen) ja koulutukseen (peruskoulutussopimus). 
Kilpailukykytoimenpiteissä keskitytään verkkotoimialoihin, energia-alaan ja 
palvelusektoriin (sähkö- ja kaasua lan markkinoiden lä pinäkyvyydestä huolehtiva 
virasto, sähköajoneuvoja koskeva ohjelma ja  liikenneinfrastruktuurin lisärahoitus) 
sekä koulutukseen (tutkijakouluja edistävä huippuosaajahanke ja yliopistosopimuksen 
rahoitus). Sitoumukset koskevat sopimuks en neljää osa-aluetta. Niissä näkyy 
vakausohjelmassa ja kansallisessa uudi stusohjelmassa hahmoteltu laajempi 
uudistusohjelma. Sitoumuksissa jätetään kuitenkin useita os a-alueita huomiotta (esim. 
Landesbank-pankkien rakenneuudistus tai ty ön verokiila) tai vain vähälle huomiolle 
(palvelusektorin ja verkkotoimialojen av aaminen suuremmassa määrin kilpailulle). 
Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt s itoumukset on arvioitu ja otettu huomioon 
suosituksissa. 
(17) Komissio on arvioinut Saksan vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä 
sen Euro Plus -sopimuksen nojalla tekemät sitoumukset6. Se on ottanut huomioon 
niiden merkityksen Saksan finanssipolitiik an sekä sosiaali- ja talouspolitiikan 
kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinu t, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden 
mukaisia, koska Euroopan unionin talouden oh jausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa 
kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason pa nos tuleviin kans allisiin päätöksiin. 
Tämän perusteella komissio katsoo, että Sa ksan julkisen talouden strategia olisi 
pantava suunnitellulla tavalla  täytäntöön pysytellen sa malla kasvua tukevalla 
vakautusuralla. Vuosina 2011–2012 toteutettavi ssa lisätoimissa olisi keskityttävä 
varmistamaan rahoitusjärjestelmän vakaus (esim. Landesbank-pankkien rakenneuudistuksella) ja vahvistamaan kotimaisia kasvun lähteitä lisäämällä 
osallistumista työmarkkinoille. Ke inoja ovat työhön kohdistuvan verokiilan 
kaventaminen, koulutukseen pääsyn ja koulutuksen laadun parantaminen ja 
palvelusektorin, elinkeinojen ja ammattien sekä verkkotoimialojen avaaminen kilpailulle.  
(18) Neuvosto on tutkinut Saksan  tarkistetun vakausohjelman  vuodelta 2011 edellä esitetyn 
arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojal la 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun 
neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto
7 on esitetty erityisesti jäljempänä 1 
kohdassa esitetyssä suosituksessa. Neuvosto  on tutkinut Saksan kansallisen 
uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt 
Eurooppa-neuvoston päätelmät, 
SUOSITTAA, että Saksa toteutta isi vuosina 2011–2012 to imia, joilla se 
(1) toteuttaa vuodesta 2012 alka vaa julkisen talouden stra tegiaa suunnitellusti; vie 
loppuun talousarviosäännön täyt äntöönpanon osavaltiotasolla ja vahvistaa edelleen 
vastaavaa seuranta- ja seuraamusmekani smia; pysyttelee kasvua tukevalla 
vakautusuralla, erityisesti turvaamalla riittävät koulutusmenot ja parantamalla 
                                                 
6 SEC(2011) 714. 
7 Lausunnosta säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa. 
 
FI 7   FI edelleen terveydenhuoltoon ja pitkäaikais hoitoon suunnattavien julkisten menojen 
tehokkuutta; 
(2) puuttuu rahoitussektorin rakenteellisiin heikkouksiin erityisesti toteuttamalla 
sellaisten Landesbank-pankkien rakenneuud istuksen, joilla ei  ole riittävästi 
rahoitettua elinkelpoista liiketoimintamallia;  
(3) lisää osallistumista työmarkkinoille parantamalla yhtäläistä pääsyä 
koulutusjärjestelmiin ja vähentämällä matalapalkkaisten raskasta vero- ja 
sosiaaliturvataakkaa talousar vion kannalta neutraalilla ta valla; lisää kokoaikaisten 
päivähoitopalvelujen ja kokopäiväkoulujen määrää sekä poistaa kotitalouden toisen 
tulonsaajan työssäkäyntiä estävät verokäytännöt;  
(4) poistaa tiettyjä asiantuntijapalveluja ja käsityöammatteja koskevat perusteettomat 
rajoitukset; vahvistaa liittovaltion verkkovi raston (Bundesnetzagentur) valvovaa 
roolia rautatiesektorilla lisätäkseen k ilpailua verkkotoimialoilla; ja keskittyy 
ilmoitetun kansallisen energiakonseptin pu itteissa parantamaan uusiutuvaa energiaa 
koskevan lain pitkän aikavälin kusta nnustehokkuutta, varmistamaan energian 
tuotannon ja siirron riippumattomuuden ja parantamaan valtioiden rajat ylittäviä 
liitäntäverkkoja;  
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja