Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

(2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

(3)Neuvosto päätti [17 päivänä maaliskuuta] 2020 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Romaniassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

(4)Neuvoston on annettava SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana olevan ennusteen perusteella johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(5)Komission talven 2020 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2022 asti ja jossa otetaan huomioon julkisen talouden muuttujat, kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olleen 3,9 prosenttia vuonna 2019. Komissio arvioi kokonaistuotannon kasvun hidastuvan, mutta säilyvän vahvana 3,8 prosentissa vuonna 2020 ja 3,5 prosentissa vuosina 2021 ja 2022, kun oletuksena on, että politiikka säilyy muuttumattomana. Toisaalta nykyisten politiikkatoimien mukainen merkittävä finanssipoliittinen elvytys vauhdittaisi edelleen jonkin verran yksityistä kulutusta. Toisaalta julkisen talouden alijäämän jatkuva kasvu rapauttaisi kuluttajien ja sijoittajien luottamusta talouden kasvusuunnan kestävyyteen. Tämän vuoksi odotuksena on, että investoinnit heikkenevät, kun yksityiset sijoittajat toteavat makrotalouden epätasapainojen lisääntyvän. Nettoviennin vaikutuksen odotetaan pysyvän negatiivisena koko ennustejakson ajan, sillä heikko ulkoinen kysyntä vaikuttaa edelleen vientiin, kun taas yksityinen kulutus tukee tuontia. Tämän puolestaan odotetaan heikentävän jo ennestään suurta vaihtotaseen alijäämää.

(6)Hallitus hyväksyi ja toimitti parlamentille 10 päivänä joulukuuta 2019 vuosien 2020–2022 julkisen talouden budjettistrategian, jäljempänä ’julkisen talouden strategia’, jossa tarkistetuksi julkisen talouden alijäämätavoitteeksi vuonna 2019 on asetettu 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää 3 prosentin viitearvon. Alun alijäämän piti vuonna 2019 olla 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta lukua tarkistettiin talousarvion toteuttamisesta saatujen siihenastisten tietojen perusteella. Julkisen talouden strategiasta annettiin laki 18. joulukuuta 2019.

(7)Komission talven 2020 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2022 asti ja jossa otetaan huomioon julkisen talouden muuttujat, julkisen talouden alijäämän ennustetaan ylittävän 3 prosentin viitearvon koko ennustejakson ajan. Komissio ennustaa julkisen talouden alijäämän suhteessa BKT:hen olevan 4,0 prosenttia vuonna 2019, 4,9 prosenttia vuonna 2020, 6,9 prosenttia vuonna 2021 ja 7,7 prosenttia vuonna 2022, kun oletuksena on, ettei politiikka muutu. Rakenteellisen alijäämän ennustetaan heikkenevän suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttia vuonna 2019, 1,9 prosenttia vuonna 2021 ja edelleen 0,8 prosenttia vuonna 2022. Komission ennustama alijäämän kasvu johtuu pääasiassa kesällä 2019 vahvistetuista merkittävistä eläkkeiden korotuksista. Eläkemenojen kasvun osuus alijäämän kasvusta suhteessa BKT:hen olisi 0,9 prosenttiyksikköä vuonna 2020, 1,7 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Lapsilisän on tarkoitus kaksinkertaistua elokuussa 2020, minkä arvioidaan aiheuttavan julkiselle taloudelle 0,6 prosentin kustannukset suhteessa BKT:hen vuodessa. Hallitus ennustaa julkisen talouden strategiassaan julkisen talouden alijäämäksi suhteessa BKT:hen 3,6 prosenttia vuonna 2020, 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022. Hallituksen ennusteiden perusteella tämä johtaisi rakenteelliseen sopeutukseen, joka on 0,3 prosenttia vuonna 2020, 0,2 prosenttia vuonna 2021 ja 0,6 prosenttia vuonna 2022. Julkisen talouden strategiassa sopeuttaminen perustuu pääasiassa menoihin. Erityisesti menojen, jotka liittyvät palkansaajakorvauksiin, tavaroihin ja palveluihin sekä muihin kuin EU:n yhteisrahoittaman pääoman menoihin, ennustetaan vähenevän suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden strategiassa alijäämän ennustetaan olevan pienempi kuin komission ennusteessa, mikä johtuu strategian taustalla olevasta optimistisemmasta makrotaloutta koskevasta ennusteesta ja siitä, ettei strategiassa oteta huomioon joidenkin toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen, eikä juoksevien menojen suunniteltua vähentämistä ole kaikilta osin tuettu toteutetuin tai uskottavasti julkistetuin toimenpitein. Tämän vuoksi toimenpiteitä ei ole voitu ottaa kaikilta osin huomioon komission ennusteessa.

(8)Vuonna 2018 Romanian julkisen talouden velka oli 34,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission talousennusteen mukaan julkisen talouden velka kasvaa siten, että se on 46,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022, eli se jää alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon.

(9)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettava päätökseen sen toteamista seuraavana vuonna (tässä tapauksessa viimeistään vuonna 2021), paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä olosuhteita. Sopeuttamisura olisi määriteltävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaisesti, ja tässä olisi otettava huomioon jäsenvaltion taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema.

(10)Romaniassa on tällä hetkellä olemassa tällaiset erityiset olosuhteet. Liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2021 edellyttäisi liian jyrkkää julkisen talouden sopeuttamista ja johtaisi merkittävään tuotannon supistumiseen. Pidemmällä sopeuttamisuralla, joka sekin edellyttäisi Romanialta merkittäviä vuotuisia sopeutustoimia, olisi vaiheittaisempi vaikutus kasvuun ja sen ansiosta voitaisiin ottaa huomioon, että varainhoitovuosi 2020 on jo alkanut. Rakenneuudistuksilla, joita toteutetaan samaan aikaan julkisen talouden vakauttamisen kanssa, varmistetaan osaltaan liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen. Kun otetaan huomioon tämä sekä talouden ja julkisen talouden tilanne Romaniassa, on perusteltua asettaa liiallisen alijäämän korjaamisen määräajaksi vuosi 2022.