Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle"

(97/C 206/03)

Komissio päätti 2. elokuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta: "Vihreä kirja Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle".

Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 4. huhtikuuta 1997. Esittelijänä oli Roger Burnel.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 345. täysistunnossaan (huhtikuun 23. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 107 puolesta, 3 vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä.

1. Tämänhetkinen tilanne

1.1. Samaan aikaan, kun komissio julkaisi vihreän kirjan tieto- ja tietoliikennetekniikasta (TTT), julkaistiin Booz Allenin ja Hamiltonin tekemä, alankomaalaisen puheenjohtajiston tilaama tutkimus. Tutkimuksessa selvitetään Euroopan unionin jälkeenjääneisyyttä TTT:n alalla niin laiteteollisuudessa kuin ohjelmiensuunnittelussa ja yleensä tietotekniikan käytössä.

Esimerkkejä: Maailman 20 suurimman laite- tai ohjelmistotuottajan joukossa on vain kaksi eurooppalaista: SAP ja Software A.G. Euroopan unionilla on saavutuksia vain aloilla, joiden kannattavuus on tällä hetkellä muita huonompi: siirtojärjestelmät, matkaviestimet ja erikoispuolijohteet. Yhdysvalloissa yhdellä kymmenestä on käytössään tietokone, Euroopan johtavissa maissa yhdellä 20:stä. Eurooppalaisista lapsista 90 % päättää koulunkäyntinsä koskemattakaan tietokoneeseen. Samalla on kuitenkin todettava, että vaikka yhdysvaltalaisilla yliopistoilla on merkittävä etumatka, alemman kouluasteen varustelutaso on vähäisempi.

1.2. TTT-alalla Euroopan unionin ja sen pääasiallisten kilpakumppaneiden Pohjois-Amerikan ja Aasian välille on avautunut todellinen talous- ja kulttuurikuilu. Kuhnailu, kinastelu ja syntipukkien etsiminen eivät auta. Aika ja päätöksenteon nopeus ovat kilpailukyvyn olennaisia tekijöitä, ja ne vaikuttavat näin ollen yritysten kehitysmahdollisuuksiin. "Voi olla, että hevonen kuolee ennen kuin ruoho kasvaa."

Vihreä kirja julkaistiin siis juuri oikeaan aikaan.

1.3. Euroopan unioni ei voi eikä saa asetetut panokset ja niiden vaikutukset huomioon ottaen pitää peliä pelattuna.

Yhdistäessään tietonsa ja osaamisensa eurooppalaiset ovat osoittaneet kykynsä ja tehokkuutensa tutkimuksessa, teknologiasovelluksissa sekä laadukkaiden ja luotettavien hyödykkeiden tuotannossa.

1.4. Mikäli innostus joskus muuttuisi taantumaksi ja toimintatarmo häviäisi, tilanne olisi aiheutuvien vakavien seurausten vuoksi korjattava mitä pikimmin.

2. Lupaako vihreä kirja enemmän kuin antaa?

2.1. Vihreän kirjan nimi lupaa paljon. Ihmisläheisyys asetetaan etusijalle. Markkinamiesten Euroopan jälkeen avataan uusi sivu. Sivun kääntäminen ei kuitenkaan välttämättä tarkoita kirjan sulkemista. Tietoyhteiskunta on uuden humanismin airut. Eläköön Kansalaisten Eurooppa, tietojen ja taitojen, työn, oikeuksien ja solidaarisesti jaettujen mahdollisuuksien Eurooppa! Kuka voisi vastustaa tätä?

2.2. Vihreässä kirjassa on paljon aineksia, joita TSK kannattaa. Komitea joutuu kuitenkin valittaen toteamaan, että:

2.2.1. Tilaa on suotu liian vähän jokapäiväiselle elämälle, johon TTT avaa erityisen houkuttelevia vaikutusmahdollisuuksia ja valtaisat markkinanäkymät, mikä merkitsee uusia työpaikkoja. Esiin nousee ennennäkemättömiä kehityskulkuja. Edistys ei tunne lykkäystä.

2.2.2. Vaikka latuja avataan moneen suuntaan, aivan liian harvoin tehdään havainnollisia ehdotuksia niiden kulkemiseksi. Filosofisten perusteluiden esittäminen voi olla hyödyllistä ja tärkeää. Ne on kuitenkin konkretisoitava, jos halutaan vastata uskottavalla tavalla kansalaisten huolenaiheisiin, odotuksiin ja tarpeisiin nopeasti ja rajusti muuttuvassa maailmassa. Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että TSK on jo aiemmin ehdottanut "sekä tiedon valtateiden että uusien palveluiden toteuttamisen ja käyttämisen synnyttämän investointitarpeen arviointia sekä tutkimusta niiden työllisyysvaikutuksista" ().

2.2.3. Vihreä kirja tarjoaa mahdollisuuden aloittaa tai jatkaa TTT:tä koskevaa periaatekeskustelua, joka ei pääty milloinkaan, koska aihe on olennaisen tärkeä. Ei ole ihme, että komissio viittaa esim. työn organisointiin, koulutukseen ja ammattikoulutukseen, terveyteen ja hoidon saatavuuteen, vanhenemiseen ja sen seurauksiin, aluesuunnittelun ja -kehityksen saattamiseen ihmisläheisemmäksi jne. Koska kysymys on ihmisarvon kunnioitukseen ja elämänlaatuun vaikuttavista tekijöistä, jotka asettavat kyseenalaisiksi monet arvot ja perusperiaatteet, olisi johdonmukaista, että kyseisiä aiheita käsiteltäisiin ensisijaisesti, suorasti ja viivyttelemättä. Samalla on kuitenkin varmistettava, että keskustelussa otetaan esiin kaikki TTT:n käytön myönteiset vaikutukset ja kielteiset seuraukset, jotta ne voidaan tarvittaessa torjua tai niitä voidaan ennalta heikentää.

2.2.4. Kaiken kaikkiaan vihreässä kirjassa kiinnitetään erityistä huomiota yhteiskunnallisen vuoropuhelun ja yhteiskuntarakenteiden uudistamiseen. Kaikki tietysti vaikuttaa kaikkeen, mutta teknologian harteille ei voi sälyttää aloitteentekijän roolia, joka kuuluu työmarkkinaosapuolille ja oikeuselimille, niiden toimivaltaan ja asiantuntemukseen.

2.2.5. Yhteiskunnallinen vuoropuhelu voi myös valmistaa yleistä mielipidettä sekä hallintoelimiä TTT:n kehityksen uusiin mahdollisuuksiin. Palveluiden suhteellinen vähäisyys tietyillä seuduilla on merkki yhteiskunnallisesta, taloudellisesta ja kulttuurisesta alikehittyneisyydestä. Tilanteen korjaamiseksi ja "palvelukulttuurin" kehittämiseksi yhteiskunnassa ja sen hallintoelimissä on turvauduttava kaikkiin käytettävissä oleviin keinoihin, joihin kuuluu myös yhteiskunnallinen vuoropuhelu.

3. Komissio käynnistää kuulemismenettelyn

3.1. Dublinin kokouksen jälkeen komissio on käynnistänyt niiden järjestöjen kuulemismenettelyn, joihin se on tavanomaisesti yhteydessä. Onpa neuvotteluareena kuinka laaja tahansa, se ei valitettavasti kata kaikkien varsinaisten asianosaisten kansallisia edustajia. TSK pahoittelee tätä kuten sitäkin, että sovitut kansalliset yhteydet eivät aina ole toimineet. Komiteasta on aiheen luonteen ja laajakantoisuuden vuoksi hämmästyttävää, ettei vihreä kirja ole saanut vastakaikua tiedotusvälineiltä.

3.2. Komissio pyrkii myös suoraan keskusteluyhteyteen kansalaisten kanssa. Eikö olisi ollut valveuttamisen kannalta parempi komissio on valveuttamisesta aidosti kiinnostunut käyttää kaikkia välittäviä kanavia ()? Näin olisi voitettu sekä tehokkuudessa että ajassa energiaa kuitenkaan liiaksi hajottamatta.

3.3. TSK on hyvin kiinnostunut kuulemisen tuloksista. Se toivoo, että komission vetoomukseen vastanneille henkilöille ja elimille varaudutaan antamaan palautetta.

4. Ei pelkästään hyvä eikä ainoastaan huono

4.1. Kuten Aisopoksen vertauksessa kieli, kaikki tekniikka voi olla joko hyvästä tai pahasta. Itsessään teknologia on eettisesti ja poliittisesti neutraali väline.

4.2. TTT:ssä näkyy ihmisen nerokkuus, mutta tekniikka ei sinänsä ole mistään vastuussa. Kone noudattaa komentoja. Tietokoneen syyttäminen virheestä on koomista liioittelua.

5. TTT:n vaikutukset työllisyyteen

5.1. Vihreän kirjan kirjoittajilla on verraten optimistinen käsitys TTT:n vaikutuksesta työpaikkojen luomiseen. Ensi vaiheessa kaikki merkittävä uusi teknologia ensin vähentää työpaikkoja ja sitten luo niitä. On monia syitä, miksi korvaavat työpaikat eivät ole lukumääräisesti eivätkä muutenkaan samat kuin ennen.

5.2. TTT luo Euroopan unioniin loppujen lopuksi uusia työpaikkoja, mikäli markkinatilanne tarjonnan ja kysynnän suhde on suotuisa. Tästä seuraa esim. tutkimuksen, perusopetuksen ja jatkokoulutuksen sekä henkilöstön tarpeisiin varautumisen merkitys. Mihin tehtäviin valmistautua ja montako työpaikkaa on jaossa?

5.3. Edellä mainitussa Booz Allenin ja Hamiltonin tutkimuksessa esitetään ajatus, että mikäli talouskasvu olisi ollut Euroopan unionissa vastaava kuin Yhdysvalloissa, tieto- ja tietoliikennetekniikan aloille olisi syntynyt miljoona työpaikkaa. Tutkimuksessa ei tosin täsmennetä millaisista työpaikoista on kyse. Vuosina 1990 1995 kasvu oli Yhdysvalloissa 9,3 % ja Euroopan unionissa 2,4 %.

5.4. Eurooppalainen työllisyyden tarkkailuelin, joka kokoaisi jatkuvasti talteen TTT:n myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, olisi hyödyllinen väline ennakoivan päätöksenteon apuna.

5.5. TTT:tä syytetään siitä, että se suosii taloudellisen toiminnan hajasijoitusta. Sikäli kuin TTT lyhentää yhteisvaikutuksessa muiden keinojen kanssa välimatkoja ja käytettyä aikaa, tämä pitää paikkansa. Toisaalta TTT tukee vaikeuksissa olevien Euroopan ja jäsenvaltioiden alueiden uusiutumista sekä työpaikkojen säilyttämistä ja luomista. Kenkä puristaa siitä, että tietyissä tapauksissa toimintoja siirretään Euroopan unionin ulkopuolelle. Mikäli TTT:lle annetaan tällöin tukitehtävä, sitä ei voi pitää kyseisen hajasijoituksen ensisijaisena liikkeellepanevana voimana.

5.6. TTT on synnyttänyt etätyön, joka tarjoaa ratkaisun tiettyjen henkilöiden tilanteeseen, mutta saattaa valitettavasti myös aiheuttaa tai pahentaa fyysiselle ja henkiselle terveydelle haitallista eristyneisyyttä ja paineita. Näin ollen puolueeton tieto ja tapauskohtaiset ohjeet ovat tärkeät.

5.7. TTT on mahdollistanut myös ovelta ovelle myynnin tietyt uudet muodot. Ne aiheuttavat kuitenkin ongelmia eräille asiakasryhmille, joita on suojeltava väärinkäytöksiltä ja houkutukselta liian nopeaan päätöksentekoon. Kuluttajajärjestöillä on tässä merkittävä työsarka: valistus, tiedotus ja puolustus.

5.8. Suotavaa ei ole mikään, mikä vähentää ihmisten välistä kanssakäymistä joko työssä tai jokapäiväisessä elämässä.

5.9. Kaikki suuryritysten käyttämät TTT:n muodot eivät ole pk-yritysten ulottuvilla. Pk-yritykset ovat kuitenkin luonteeltaan työpaikkoja luovia. Niiden on pakko kehittää vientiponnistuksiaan ja ne ovat usein suuryritysten alihankkijoita. TSK toivoo kahta asiaa: että pk-yrityksiä toisaalta autetaan neuvomalla, kouluttamalla ja varustamalla, toisaalta tutkitaan mahdollisuutta luoda pk-yritysten ja kokeneiden suuryritysten välille uusia kumppanuusmuotoja.

6. Koulutus ja tiedotus: kaksi vastausta tarpeisiin, huoliin ja toiveisiin

6.1. Tietämättömyys synnyttää pelkoa tai ruokkii harhakuvitelmia. Tieto vapauttaa ja on yhteiskunnallista ja ammatillista yhdentymistä ja kansalaistuntoa edistävä tekijä.

6.1.1. TSK on aina kannattanut mahdollisimman varhain aloitettavaa, uusia vaatimuksia vastaavaa ja ajan tasalla olevaa koulutusta. Se yhtyy vihreän kirjan huolenaiheisiin ja ehdotuksiin.

6.1.2. TTT tulee sisällyttää jokaisen koulutusasteen opetusohjelmiin ja -välineisiin.

6.1.3. Sukupolvien välinen sopusointu edistää perheiden ja yhteiskunnan tasapainoa sanan laajimmassa merkityksessä.

Tieto- ja tietoliikennetekniikan tiettyjen piirteiden on havaittu hämmentävän kehitys- ja uusiutumisnopeutensa vuoksi eräitä ihmisryhmiä, erityisesti ikäihmisiä, vaikka he olisivat pitkälle koulutettujakin, jopa niin, että syntyy syrjäytyneisyyden tunnetta. Kyseessä on todellinen ongelma, jota voidaan lievittää sopivalla valistuksella ja tiedotuksella ja joka on mahdollista poistaakin riisumalla siltä siihen liittyvä salaperäisyys. Kyseessä on tietysti ensisijaisesti ihmisten hyvinvointi ja oikeus saada osansa kehityksestä, mutta myös yhteiskunnallisesta yhteenkuuluvuudesta ja yleisestä edusta, sillä fyysisen ja henkisen eristäytyneisyyden tiedetään olevan yksi syy terveyshäiriöihin, joiden hoito on usein kallista. Ikäihmisten ja yksinäisten yhdistyksiä sekä erityispalveluita on tuettava. Tässäkin tapauksessa yksilöiden ja yhteiskunnan edut kohtaavat.

6.1.4. Tieto vaikuttaa kulttuuriin, vapaudentuntoon ja elämänlaatuun. Sen on vastattava moraalin ja moniarvoisuuden sääntöjä ja kunnioitettava omantunnon vaatimuksia.

7. Euroopan unionin on otettava paikkansa TTT:n alalla

7.1. TSK painottaa yritysten ja kansalaisten tarpeiden arvioinnin merkitystä. On tärkeää, että analyysin ja sen tulosten arvioinnin lisäksi Euroopan unioni tekee yhteisymmärryksessä ja yhteisvastuullisesti jänteviä aloitteita, muussa tapauksessa hyödykkeiden ja palveluiden tuotannon maailmanlaajuistuminen on vaarassa pakottaa Euroopan unioni niin taloudellisesti, kulttuurisesti kuin eettisesti arveluttaviin ratkaisuihin.

7.2. TSK palauttaa mieliin aikaisemmat huomionsa ja kannanottonsa etenkin siitä miten tärkeää on audiovisuaalisten tuotantovälineiden yleistyminen ja niiden muuttuminen aiempaa ihmisläheisemmiksi:

lausunto direktiivin "Televisio ilman rajoja" tarkistuksesta (etenkin lausunnon kohdat 2.2 ja 3.1.6 ja sitä seuraavat) ();

lausunto Media II -ohjelmasta ().

Toisaalta uudet lähetys- ja vastaanottomenetelmät oikeuttavat monien jäsenvaltioiden mallin mukaisesti perustamaan erityisen audiovisuaalisen tarkkailu- ja säätelyelimen. Kiellot ja rangaistukset eivät ole mikään ratkaisu. Se on löydettävissä kasvatuksesta ja vuoropuhelusta, joita kyseisen elimen tehtävänä olisi edistää.

7.3. Komission tiedonannosta "Kohti eurooppalaista tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" 23. helmikuuta 1995 lähes yksimielisesti antamassaan lausunnossa TSK toteaa, että tietoliikenteen "perusrakenteiden vapauttamisen ehdotettua aikataulua ei voida soveltaa järkevällä tavalla, jollei määritellä selkeästi yleisiä palveluita, niiden vaikutuksia, suojelumekanismeja, kehitystä ja rahoitusta."

7.3.1. TSK jatkaa: "Komitea tukee komissiota tämän toimenpiteissä, joiden tarkoituksena on saada aikaan selkeä ja pysyvä säädöskehys. Komitea vaatii kuitenkin, että kilpailua ei avata ennen kuin erityisesti kilpailua, tiedotusvälineiden keskittymiä, yksityiselämän kunnioitusta, aineetonta omaisuutta, tietoliikennesuojaa ja aiemmin tarkasti määriteltyä yleisen palvelun rahoitusta koskevien säädösten puitteet on hyväksytty, jolloin katetaan mahdollisimman suuri kirjo kehittyneitä tietoliikennepalveluita."

7.3.2. Kun vihreästä kirjasta nyt on pyydetty TSK:n lausunto, komitea toteaa, että yleispalvelun käsitettä ollaan vasta määrittelemässä ja että kaikkein suppeimmalla tavalla käsittää palvelua lukuunottamatta sen rahoitusta ei sälytettäisi itse toimijoiden kannettavaksi.

Olisivatko TSK:n ennusteet yhteiskunnallisesta syrjäytymisestä siis valitettavasti käymässä toteen?

7.4. TSK kannattaa vihreän kirjan loppuehdotusta moniarvoisuuden vahvistamisesta sen kaikissa esiintymismuodoissa ja kaikilla tasoilla. Komitea ehdottaa, että keskustelua elävöitetään vain kevyesti ohjaten ja että kehityksen nopeus ja sen asettamat haasteet huomioon ottaen keskustelun tulisi olla jatkuvaa. Politiikka ei saa jäädä jälkeen teknisestä kehityksestä, sillä vaarana on lopullinen pelistä putoaminen, vaan politiikan on mikäli mahdollista ennakoitava ja myötäiltävä innovaatioita.

8. Mitään ei tapahdu ilman päättäjien poliittista tahtoa...

8.1. ... kun tiedetään, että se on kansalaisten poliittisen rohkeuden heijastuma. Kansalaisuus on muutakin kuin vaalitapahtuma. Se ilmenee jokaisen kansalaisen tahtona osallistua hänelle kuuluvien tehtävien ja vastuun mukaiseen keskusteluun, jonka tulokset vaikuttavat hänen elämäänsä. TTT:stä käytävä keskustelu antaa jokaiselle oivan tilaisuuden käyttää kansalaisoikeuksiaan ja -velvollisuuksiaan.

Bryssel, 23. huhtikuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() TSK:n lausunto komission tiedonannosta neuvostolle, parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta "Kohti tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" EYVL N:o C 110, 2. 5. 1995

() Ammattialajärjestöt, ammattiliitot, keskinäiset eläkekassat, osuuskunnat, perhe -ja vanhempainjärjestöt, kuluttaja- ja käyttäjäorganisaatiot, nuoriso-, eläkeläis- ja vammaisjärjestöt, kulttuurijärjestöt jne.

() EYVL N:o C 309, 13.11.1995

() EYVL N:o C 108, 29.4.1995