FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 28.10.2009 
SEK(2009) 1441 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja  
 
KOMISSION EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA LLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON 
 
”Ympäristön ja turvallisuuden maailm anlaajuinen seuranta (GMES):  
avaruuskomponentin haasteet ja uudet vaiheet” 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
{KOM(2009) 589 lopullinen} 
{SEK(2009) 1439} 
{SEK(2009) 1440}
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ  VAIKUTUSTEN  ARVIOINNISTA 
1. J OHDANTO  
Tämä vaikutusten arviointi liittyy komission tiedonantoon ympäristön ja turvallisuuden 
maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (G MES) avaruuskomponentista. Sen laadinnassa 
kuultiin komission yksiköiden ohja usryhmää, minkä jälkeen GMES-toimisto kuuli laajalti eri 
sidosryhmiä. Euroopan komission vaikutustena rviointilautakunta on analysoinut tämän 
raportin, minkä seurauksena siihen tehtiin muutoksia. 
GMES on maanhavainnointikapasiteetti, jonka avulla voidaan hall innoida tehokkaammin 
luonnonvaroja ja seurata biologista monimuotoi suutta ja valtamerten  tilaa ja ilmakehän 
kemiallista koostumusta – kaikki tärkeitä teki jöitä ilmastonmuutoksen kannalta – ja reagoida 
näin paremmin luonnon ja ihmisen aiheuttamiin ka tastrofeihin ja parantaa rajojen valvontaa.  
GMES sisältää palvelukomponentin ja havai nnointi-infrastruktuurikomponentin, joista 
jälkimmäinen muodostuu avaruusinfr astruktuurista ja in situ -inf rastruktuurista. Hyöty syntyy 
palvelukomponentista, joka puolestaan on r iippuvainen infrastruktuurin tuottamista 
havainnointitiedoista. GMES:ää olisi tä män vuoksi tarkastelta va kokonaisvaltaisena 
järjestelmänä. Vuonna 2008 annetussa kom ission tiedonannossa ”GMES: tavoitteena 
turvallisempi planeetta”1 käsiteltiin GMES-järjestelm ää kokonaisuudessaan, mutta käsillä 
olevassa tiedonannossa keskitytään avaruusko mponenttiin tavoitteena i) helpottaa GMES-
ohjelmaa ja sen ensivaiheen  toimintaa (2011–13) käsitt elevää komission ehdotusta2 koskevaa 
yhteispäätösmenettelyä ja ii) valmistella maap erää seuraavan rahoitusk ehyksen (vuoden 2013 
jälkeinen aika) kattavia päätöksiä varten. 
Avaruuspohjaiset tiedot ovat GM ES:n palvelukomponentin ka nnalta keskeinen panos. Jos 
avaruudesta käsin saatavan tiedon virta keskeytetään tai katkaist aan, tiettyjä palveluita ei 
voida enää tarjota. GMES-ohjelman palveluko mponenttiin sisältyvien aihealueiden kannalta 
on olennaista taata tiedon saanti kolmansien osapuolten3 omistamista toiminnassa olevista 
maanhavainnointisatelliitei sta ja nimenomaan GMES :iä varten kehitetystä 
avaruusinfrastruktuurista. EU ei  halua luoda Euroopassa jo toim innassa olevan kapasiteetin 
kannalta päällekkäisiä toimintoja, minkä vuok si selvitettiin, missä määrin EU:n yhteen 
kokoamat käyttäjien vaatimukset voitaisii n täyttää nykyisellä tai suunnitellulla 
infrastruktuurilla. 
Puutteita käsittelevä analyysi auttoi määrittämään ESAn GMES:n 
avaruuskomponenttiohjelman sisällön. EU rahoittaa tätä ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kehittää Sentinel-nimellä tunnettuja satelliittih ankkeita. ESA kehittää parhaillaan ensimmäistä 
Sentinel-sukupolvea, johon kuuluu seitsemän sate lliittia (Sentinel 1–3:n ensimmäiset kaksi 
yksikköä, Sentinel 4:n ensimmäiset kaksi yksi kköä ja esivaiheen Sentinel 5) ja kaksi 
EUMETSATin satelliittien mukana kuljetettavaa välinettä. 
                                                
 
1 KOM(2008) 748 lopullinen, 11.12.2008. 
2 KOM(2009) 223 lopullinen, 20.5.2009. 
3 Mukaan luettuina EU:n jäsenvaltiot, hallitustenvä liset järjestöt kuten ESA ja EUMETSAT, EU:n 
ulkopuoliset maat sekä yksityiset tahot. 
 
FI 3   FI 2. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Kun avaruusinfrastruktuuri on saatu kehitettyä , sitä on voitava hyödyntää ja se on aikanaan 
uusittava, jotta GMES:n palvelukomponenttia vart en saadaan kerättyä ym päristötietoa. Tässä 
käsitellään tämän vuoksi sitä, mite n voidaan hallita ja rahoittaa 
• ESAn kehittämien ensimmäisten Sentinel-sat elliittien hyödyntäminen kehittämisvaiheen 
päätyttyä ja  
• Sentinel-satelliittien uusiminen (niistä monien käyttöikä on noin seitsemän vuotta) 
samanaikaisesti edellä mainitun hyödyntämisen kanssa tavoitteena varmistaa tiedon keruun 
jatkuvuus pitkällä aikavälillä. 
GMES-ohjelmasta ja sen ensivaiheen  toiminnasta (2011–2013) antamassaan 
asetusehdotuksessa4 komissio ehdotti GMES:n ensivaiheen toiminnan rahoituspuitteiksi 
107:ää miljoonaa euroa, joista 40 milj oonaa osoitettaisiin avaruuskomponentin 
hyödyntämiseen. 
Sentinel-satelliittien käytön rahoituksesta ja ha llinnosta on keskusteltu lu kuisissa asiakirjoissa, 
myös komission tiedonannossa ”Ympäristön ja turvallisuuden maailman laajuinen seuranta 
(GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta”5. Vaikka oletuksena on, että EU:n tulevalla 
ohjelmalla pitäisi edistää avaruusinfrastruktuurin kestävyyttä – erityisesti mitä tulee saatavuuteen kiertoradalla ja toimintaan – Sentinel -satelliittien hyödyntämiseen 
myönnettävästä EU:n rahoituksesta  ei ole voitu tehdä sitovi a päätöksiä, koska kyseinen 
ajanjakso ulottuu nykyistä raho ituskehystä pidemmälle. Piakkoin on siis valmisteltava päätös 
avaruuskomponentin rahoittamisesta – osana seuraavan monivuotisen  rahoituskehyksen 
parissa tehtävää työtä. 
ESAn jäsenvaltiot ovat tehneet selväksi, että Se ntinel-infrastruktuuri on niiden panos GMES:n 
avaruuskomponenttiin ja että ne näin ollen my öntävät rahoitusta sillä oletuksella, että EU 
ottaa vastuulleen ja rahoittaak seen vastaavan infrastruktuu rin hyödyntämisen ja uusimisen 
ajan myötä.
6 Saman kannan ovat omaksuneet johdonm ukaisesti useat EU:n jäsenvaltiot 
GMES:n neuvoa-antavassa toimikunnassa, jo ka on komissiota GMES:n kehittämisessä 
avustava asiantuntijaryhmä. Näin ollen on epätodennäköistä, että – vaikka EU:lta ei saataisikaan sitoumusta – jokin muu orga nisaatio kuin EU ottaisi vastuun GMES:n 
avaruuskomponentista vuoden 2013 jälkeen. Tä llöin GMES:n palvelukomponentti ei 
nykymuodossaan olisi elinkelpoinen.
7 
3. T OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
EU:n osallistuminen Euroopan tasolla kehi tetyn avaruusinfrastruktuurin hyödyntämiseen ja 
lopulta sen uusimiseen on täysin toissijaisuus periaatteen mukaista seuraavasta syystä. 
                                                 
4 KOM(2009) 223, 20.5.2009. 
5 KOM(2008) 748 lopullinen, 12.11.2008. 
6 Ks. esim. ESAn neuvoston 198:nnen kokouksen pöytäkirja, 15.2.2008, s. 4, ja ESAn neuvoston 
203:nnen kokouksen pöytäkirja, 15.–16.10.2008, s. 6. 
7 Ks. GMES-asetusehdotuksen johdanto-osan 12 kappale. Vaikka olisi mahdollista tarjota joitakin 
palveluja pelkästään in situ -tietojen tai muista tutkimushankkeista kuin Sentinel-hankkeista saatujen 
tietojen pohjalta, tällaiset palvelut eivät enää o lisi vertailukelpoisia GMES:n palvelukomponenttiin 
sisältyviin aihealueisiin nähden. 
 
FI 4   FI Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla ott aa vastuuta EU:n ja hallitustenvälisin varoin 
kehitetyn avaruusinfrastruktuurin hyödyntämises tä ja mahdollisesta uusimisesta, koska 
kustannukset ovat niin mittavat. Euroopan valtiot  ovat juuri tästä syystä koonneet resurssinsa 
yhteen avaruudesta käsin operatiivista meteorol ogiaa varten tapahtuvan havainnoinnin alalla 
kehittääkseen ja hyödyntääkseen säätutkimussate lliitteja Euroopan sääs atelliittijärjestön 
(EUMETSAT) piirissä. Euroopan valtiot ovat li säksi kehittäneet ympä ristösatelliittien 
demonstraattorin joko ESAn tai kansallisten av aruusjärjestöjen kautta . Ne eivät kuitenkaan 
ole keksineet, miten ne voisivat tehdä yht eistyötä pitkäkantoisten operatiivisten 
ympäristönseurantaohjelmien rahoituksen os alta, kuten meteorologian alalla tapahtuu. 
Tällaista havainnointia kuitenk in tarvitaan yhä kipeämmin, s illä viranomaisiin kohdistuu yhä 
enemmän poliittista pa inetta tehdä perusteltuja päätöks iä ympäristön, turvallisuuden ja 
ilmastonmuutoksen alalla. 
4. EU: N TAVOITTEET  
EU:n toiminnan erityisinä tavoitteina GMES:n av aruuskomponentin (eli Sentinel-satelliittien) 
osalta on 
• varmistaa erilaisten avaruudessa sijaitsevi en mittalaitteiden avulla kerättyjen 
ympäristötietojen jatkuva s aatavuus GMES:n palvelukompone ntin aihealueita varten. 
Tähän pyritään 
– Sentinel-satelliittien ja niihin li ittyvän tutkimustoiminnan jatkuvalla 
hyödyntämisellä asianmukaisten hallinto-  ja rahoitusrakenteiden avulla 
– tarvittaessa Sentinelien uusimiseen tähtäävie n oikea-aikaisten määrittely-, kehitys- 
ja hankintatoimien avulla. 
• vähentää maanhavainnointitietojen hankkimi sen kustannuksia ja ed istää sillä tavoin 
maanhavainnointisektorin toimintaketjun m yöhemmän vaiheen kasvua eli työpaikkojen 
luomista, innovointia ja ka nsainvälistä kilpailukykyä. 
5. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Valittavina ovat seuraavat toimintavaihtoehdot: 
• Vaihtoehto 1 : Vaihtoehto 1 vastaa perusskenaariota. EU ei ottaisi vastuulleen 
Sentinel-satelliittien hyödyntämistä GMES:n  ensivaiheen toiminnan (2011–2013) jälkeen. 
Tämä tarkoittaa sitä, että EU ei hyödyntäi si GMES:n avaruuskomponenttia laisinkaan 
vuoden 2013 jälkeen. Koska mikään muukaan ta ho ei olisi halukas rahoittamaan kaikkia 
Sentinel-hankkeen käytöstä aiheutuvia kustannu ksia, Sentinel-satelliittien avulla kerättyjä 
tietoja ei olisi saatavilla GM ES:n palvelukomponenttia varten. 
• Vaihtoehto 2 : EU rahoittaisi ja hallinnoisi ainoastaan Sentinel-satelliittien 
ensimmäisen sukupolven hyödyntämisen muttei satelliittien uusimista. Ensimmäisen 
sukupolven jälkeen Sentinel-satelliiteis ta ei saataisi käyttöön tietoja. 
• Vaihtoehto 3 : EU rahoittaisi ja hallinnoisi i)  Sentinel-satelli ittien ensimmäisen 
sukupolven hyödyntämistä ja ii) avaruusinfr astruktuurin uusimista havainnoinnin 
varmistamiseksi pitkäjänteisesti. Tässä ot ettaisiin huomioon se, että useimpien nykyisin 
 
FI 5   FI kehitettyjen Sentinel-satelliitti en nimellinen käyttöikä on seitsem än vuotta ja että GMES:n 
palvelukomponenttiin kuuluvat aihealueet ovat  riippuvaisia jatkuvasta tiedonsaannista. 
Uusimispäätökset on tehtävä, kun ensimmäi set satelliitit ovat vielä toiminnassa. 
Näihin vaihtoehtoihin sisältyy erinäisiä olettamuksia. Ensinnäkin se, että 
hyödyntämistoimintaa täydentää tutkimustoimin ta. Toiseksi, on välttämätöntä saada 
kolmansien osapuolten omistamien toiminnassa olevien maanhavainnointisatelliittien kautta 
hankittua tietoa. Kolmanneksi, Sentinel-satel liittien avulla tuotetut  tiedot ovat saatavilla 
täysien ja avoimien käyttöoikeuksien pohjal ta. Neljänneksi, GMES:n avaruuskomponentin 
osalta ei arvioida mitään yhteisraho itusmuotoja. Kuten on asianlaita Galileon8 ja muiden EU:n 
infrastruktuuriohjelmien kohdalla,  Sentinel-satelliittien omista juus voitaisiin siirtää EU:lle 
maksutta, jolloin EU vo isi soveltaa Sentinel-satelliiteist a saatuun tietoon täysimääräisen ja 
avoimen tiedonsaannin politiikkaa.  Komissio aikoo kuitenkin edell een selvittää,  antaisivatko 
markkinamahdollisuuksien kehittyminen ja kustannuksiin perustuvat käyttäjämaksut mahdollisuuden vähentää julkisten investointien osuutta pitkällä aika välillä. EU:n budjetin 
kautta saatavan rahoituksen suuruudesta ei yleises ti ottaen ole vielä tietoa, sillä painopisteet ja 
määrärahojen jako uuden monivuotisen rahoi tuskehyksen (vuoden 2013 jälkeinen aika) 
puitteissa päätetään vasta myöhemmin. 
6. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Ehdotetun tiedonannon painopisteen mukaisesti ka ikki vaihtoehdot perustuvat pelkästään 
avaruuskomponentissa tapahtuvaan vaihteluun – kaikkien muiden komponenttien oletetaan 
pysyvän muuttumattomina. 
Vaihtoehtoja on analysoitu niin kvalitatiivises ti kuin kvantitatiivisestikin. Kvantitatiivisen 
osuuden kustannus-hyötyanalyysi perustui saatavil la oleviin tietoihin. GMES-järjestelmästä 
koituva hyöty on kvantifioitu PriceWaterhouseC oopersin tekemässä tutkimuksessa ”Socio-
economic benefits analysis of GM ES”, jäljempänä PWC-tutkimus.9 Siinä esitetään nykyisenä 
raha-arvona ilmaistuna se ennus tettu taloudellinen hyöty (mukaan  lukien yhteiskunnallinen ja 
ympäristölle koituva sekä m uu taloudellinen hyöty), joka aiheutuu perusskenaariosta ilman 
GMES:ää. PWC-tutkimuksessa GMES:tä koit uva hyöty on ryhmitelty kolmeen pääryhmään: 
• Ryhmä 1:  tehokkuuden parantuminen, kun käytet ään GMES:ään liittyvää tietoa jo 
toiminnassa olevan lainsäädännön tai politii kan täytäntöönpanossa tai sen valvonnassa. 
Tämän hyödyn toteutumiseen riittää pelkästään se , että GMES-palvelut (ja näin ollen myös 
GMES:n avaruuskomponentti) ovat jatkuvasti saatavilla.  
• Ryhmä 2:  saatava hyöty liittyy siihen, että politiikan laadinnass a on käytettävissä 
enemmän ja parempaa tietoa. Tuloksena olisi politiikan suunnittelun tehostuminen 
Euroopan, jäsenvaltio- ja aluetasolla, täytän töönpanon helpottuminen ja tehostuminen sekä 
lopulta politiikalla tavo iteltavien tulosten parempi toteutuminen. Päätöksentekoprosessin 
rakenteen vuoksi kestää kuitenki n aina aikansa, ennen kuin s aatavilla olevaa tietoa voidaan 
hyödyntää.  
                                                 
8 Ks. eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9. heinäkuuta 
2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 8 artikla, (EUVL L 
196, 24.7.2008, s. 1). 
9 Saatavilla osoitteessa http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
FI 6   FI • Ryhmä 3:  hyödyt ovat samat kuin ryhmässä 2, mutta tä llä kertaa globaalilla tasolla eli ne 
liittyvät kansainvälisten sopimusten (esim. ilmastonmuutoksen, aavikoitumisen ja metsän 
hävittämisen alalla) allekirjoittamiseen ja  täytäntöönpanoon. Tästä syystä kestää paljon 
kauemmin ennen kuin hyödyt toteutuvat mutta toisaalta ne ovat aivan eri suuruusluokkaa 
kuin kahden ensimmäisen ryhmän kohdalla. Esim erkkinä tästä ryhmästä voidaan mainita 
GMES:n ilmastonmuutospolitiikkaan antama pa nos, joka perustuu sen tuottamiin pitkän 
aikavälin tietosarjoih in merenpinnan lämpötilan, merenpi nnan nousun ja hiilidioksidin 
jakautumisen kaltaisista parametreista.  
Kustannuspuolella otettiin huomioon niin palvelukomponentin kuin avaruuskomponentinkin 
kustannukset. Jälkimmäiset perustuvat ESAn p itkän aikavälin skenaarioon, joka on ESAn 
toimeenpanevan elimen laatima kustannus arvio, jonka kuudes avaruusneuvosto on 
tunnustanut kustannusten ar vioinnin perustaksi.10  
                                                 
10 Neuvoston päätöslauselma ”Avaruuden osuus innovoinnissa ja kilpailukyvyssä Euroopan talouden 
elvytyssuunnitelman puitteissa sekä seuraavat vaiheet” – 10500/09, 29.5.2009. 
 
FI 7   FI Kvantitatiiviselta kannalta vaihtoehtoja on helpointa verrata niiden tarkasteluajanjaksolla 
tuottamien nettonykyarvojen mukaan  – ks. jäljempänä oleva kuvio. 11 2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030Vaihtoehto 1 perustilanneVaihtoehto 2Vaihtoehto 3-5.000,0 - 5.000,0 10.000,0 15.000,0 20.000,0 25.000,0 30.000,0 35.000,0 
Milj. euroa
VuosiVaihtoehtojen vertailu nettonykyarvon mukaan
Vuoden 2009 hinnat
Vaihtoehto 1 perustilanne Vaihtoehto 2 Vaihtoehto 3 
Kun lisäksi otetaan huomioon sellaiset vai kutukset, joita ei ollu t sisällytetty PWC-
tutkimukseen ja jotka eivät näin ollen näy ed ellä olevasta kuviosta, voidaan tehdä seuraava 
vertailu (pitäen mielessä, että kustannukset viittaavat GMES:n avaruuskomponenttiin ja hyöty 
syntyy koko GMES-järjestelmästä):  
                                                 
11 Kuviosta näkyy kunkin vaihtoehdon osalta maksujen ja hyötyjen virran aikaansaama kumulatiivinen 
nettonykyarvo (vuonna 2009) alkaen vuodesta 2014 ja päättyen vuonna X (X voi olla mikä tahansa 
vuosi vuosien 2014 ja 2030 välillä). 
 
FI 8   FI  Vaikuttavuus  Tehokkuus  Yhtenäisyys  
Vaihto-
ehto 1 – 
Perus-
tilanne  Ei päästä 
yhteenkään 
tavoitteista. 
Ei vaikutusta EU:n 
budjettiin, joten 
varat olisivat käytettävissä muihin 
aloitteisiin ja 
ohjelmiin.
 Joitakin (vähäisiä) kustannuksia mutta 
ei mitään hyötyä (kehitettyjen 
satelliittien varastointi).  Ei hyötyjä eikä haittoja. Vahvasti 
ristiriidassa EU:n aiempien, 
GMES:n avaruuskomponentin kehittämiseen tähtäävien 
ponnistelujen kanssa ja sen kannan 
kanssa, jonka EU on omaksunut maailmanlaajuisessa 
maanhavainnoinnissa viimeisten 10 
vuoden aikana.
 
Olisi yhtenäinen EU:n tavoitteiden 
kanssa ainoastaan silloin, jos EU:n 
politiikan painopisteet muuttuisivat huomattavasti eli jos 
ilmastonmuutosta ja kansalaisten 
turvallisuutta ei pidettäisi enää poliittisesti niin tärkeinä.
 
Vaihto-
ehto 2  Tietopalvelujen tuottaminen 
kestävän 
infrastruktuurin 
avulla voitaisiin taata vain rajallisen 
ajan (vuoteen 2020 
saakka). Ei päästä tavoitteena olevaan 
toimintaketjun 
myöhemmän vaiheen kestävään 
kasvuun.
 EU:n budjetista GMES:n avaruuskomponentille myönnettävä 
keskimäärin 200 miljoonan euron 
vuosittainen rahoitus seuraavan 
rahoituskehyksen aikana mahdollistaisi 400–900 miljoonan euron suuruiset 
hyödyt vuodessa vuoteen 2022 saakka. 
Vuoden 2020 jälkeen hyöty tippuisi noin 130 miljoonaan euroon vuodessa, 
mikä vastaisi suunnilleen seuraavan 
ajanjakson kustannuksia.
 
Tähän vaihtoehtoon liittyy merkittävää 
kustannustehottomuutta siinä 
omaksutun nykivän toimintamallin vuoksi. EU ei hyötyisi 
mittakaavaeduista avaruussektorilla 
tärkeiden uusittavien satelliittiyksiköiden tuotannossa. 
 Vaikutus EU:n budjettiin olisi 
perustason mallia suurempi mutta 
vastapainoksi saataisiin 
todennäköisesti tiettyä ympäristö- 
ja taloudellista hyötyä.  
Yhtenäisyysvaatimuksen 
täyttyminen riippuisi EU:n ja 
muiden maanhavainnointiin osallistuvien Euroopan maiden 
valmiuksista kuroa umpeen 
ensimmäisen sukupolven 
satelliittien käyttöiän jälkeen 
syntyvä kuilu. 
 
Vaihtoehto ei käy yksiin sen 
tavoitteen kanssa, että EU on 
ilmoittanut haluavansa 
johtoasemaan ilmastonmuutoksen torjunnassa (tällainen toiminta 
edellyttää joka tapauksessa pitkän 
aikavälin seurantaa). 
 
Vaihto-
ehto 3  Päästään kaikkiin politiikalle 
asetettuihin 
tavoitteisiin.
 EU:n budjetista GMES:n avaruuskomponentille myönnettävä 
keskimäärin 430 miljoonan euron 
vuosittainen rahoitus seuraavan 
rahoituskehyksen aikana mahdollistaisi 
hieman alle miljardin euron suuruiset hyödyt vuodessa vuoteen 2022 saakka, 
minkä jälkeen vuodesta 2027 
saavutettaisiin huippulukemat eli yli 5 miljardia euroa vuodessa. 
 Pitkän aikavälin investoinnit olisivat perusvaihtoehtoa 
suuremmat mutta vastapainona 
politiikan painopistealueilla (kuten 
ilmastonmuutoksen torjunnassa) 
syntyisi positiivisia vaikutuksia. Yhdenmukainen poliittisen 
strategian ja EU:n tavoitteiden 
kanssa.
 
EU:lle voi syntyä strategista hyötyä 
globaalina toimijana. 
Vaadittava budjetti ja vastaava 
siirtyminen tutkimuksesta 
toimintaan edellyttäisi sitä, että 
 
FI 9   FI GMES otettaisiin rahoituksen 
painopistealaksi EU:n seuraavassa 
rahoituskehyksessä. Tämä saattaisi edellyttää vastaavia mukautuksia 
muilla politiikan aloilla.
 
 
7. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Tiedonanto ei itsessään suoraan johda uuteen toimintaan, jota ra hoitettaisiin EU:n  budjetista 
suuremmilla määrärahoilla kuin tutkim uksen seitsemännessä puiteohjelmassa, 
valmistelutoimissa ja vuoteen 2013 kestäväs sä GMES:n ensivaiheen toiminnassa on jo 
päätetty tai ehdotettu. Jos seur aava komissio valitsee jonkin ni istä vaihtoehdoista, joissa 
edellytetään Sentin el-satelliittien hyödyntämistä vuode n 2014 jälkeen, asianmukainen 
säädösehdotus olisi laadittava  sovellettavien sääntöjen muka isesti erityisesti seuraavan 
monivuotisen rahoituskehyksen valmistelun ja vaikutustenarviointien osalta.  
Arviointi tapahtuu komission vakiokäytännön  mukaisesti kolmessa vaiheessa (ennakko-, 
välivaiheen ja jälkiarviointi). Välivaiheen ja jälkiarvioinnissa arvioidaan, ollaanko operatiivisia tavoitteita saavuttamassa / onk o ne saavutettu. Komissio arvioi lisäksi 
hyödyntämistoimien edistymistä ennen kuin tehdään  mitään suuria päätöksiä esimerkiksi 
Sentinel-satelliittien uusimisesta. Tämä päät ös saatetaan joutua tekemään ennen yhden tai 
useamman rahoituskehyksen alkamista, koska sa telliittien kehittäminen vie niin kauan. 
Kussakin poliittisen päätöksente on vaiheessa päätöksissä on otettava huomioon päivitetty 
kustannus-hyötyanalyysi kustakin eri vaihtoehdosta ja sidosryhmien piiris sä toteutettu laaja 
kuulemismenettely järjestelmän vaikuttavuudesta ja hyödyllisyydestä.