Alueiden komitean lausunto aiheista: - "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) tehdyn päätöksen 1110/94/EY mukauttamisesta toisen kerran", ja - "Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom mukauttamisesta toisen kerran" CdR 129/96 fin



Virallinen lehti nro C 337 , 11/11/1996 s. 0055



Alueiden komitean lausunto aiheista: "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 1998) tehdyn päätöksen 1110/94/EY mukauttamisesta toisen kerran", ja "Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994 1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom mukauttamisesta toisen kerran" (96/C 337/10) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon asiakirjat "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 1998) tehdyn päätöksen 1110/94/EY mukauttamisesta toisen kerran", ja "Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994 1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom mukauttamisesta toisen kerran", sekä sen, että nämä ehdotukset muodostavat yhden asiakirjan KOM(96) 12 lopull. (), ottaa huomioon neuvoston 29. maaliskuuta 1996 Euroopan unionin perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon 18. heinäkuuta 1995 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:lle "Kansalaisten Eurooppa Tutkimus Kulttuuri Nuoriso ja kuluttajat", ottaa huomioon lausuntoluonnoksen CdR 129/96 rev., jonka valiokunta 7 hyväksyi yksimielisesti 23. huhtikuuta 1996 (esittelijä: Alfred Geisel), ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 f, 130 g ja 130 i artiklan, hyväksyi 13. täysistunnossaan 12. ja 13. kesäkuuta 1996 (kesäkuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Yhteisön tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena tämän sopimuksen muiden lukujen perusteella. 1.2. Pyrkiessään näihin tavoitteisiin yhteisö toteuttaa seuraavia jäsenvaltioissa harjoitettua toimintaa täydentäviä toimia: tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimintaohjelmien täytäntöönpano edistämällä yhteistyötä yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa ja niiden kesken, yhteistyön edistäminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisön tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla, yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyväksi käyttäminen sekä yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen. 1.3. Kaikki yhteisön toimet kootaan monivuotiseen puiteohjelmaan. Puiteohjelmaa mukautetaan tai täydennetään tilanteen kehityksen mukaisesti. Puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joissa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt. 2. Yleistä tutkimus- ja teknologiapolitiikasta 2.1. Tutkimus ja teknologinen kehitys ovat olennaisen tärkeitä EU:n kansainväliselle kilpailukyvylle ja tuleville kasvumahdollisuuksille. Ainoastaan saavuttamalla innovatiivisin toimin kestävä ja työllisyyttä tehostava talouskasvu, voidaan vähentää työttömyyttä, turvata riittävä työllisyystilanne ja luoda uusia työpaikkoja. Tämä ilmaistiin selvästi jo valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys". Tutkimuksen ja teknologisen kehityksen tukeminen on näin sijoitus tulevaisuuteen. 2.2. Alueiden komitea tähdentää siksi jälleen Euroopan unionin antaman tutkimus- ja kehitystuen merkitystä. 2.3. Huhtikuun 26. päivänä 1994 tekemissään päätöksissä neuvosto kaavaili, että Euroopan unionin neljättä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaa puiteohjelmaa (1994 1998) sekä Euroopan atomienergiayhteisöä koskevaa puiteohjelmaa (1994 1998) tarkistetaan. Näissä päätöksissä määrätyillä perusteilla EY:n neljännen puiteohjelman kokonaisbudjettia voitaisiin korottaa 595 miljoonalla eculla 11 641 miljoonaan ecuun ja Euratomin puiteohjelman talousarviota 105 miljoonalla eculla 1 359 miljoonaan ecuun. 2.4. Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi määrärahoja mukautettiin 6,5 %:lla, mikä vastaavasti korotukseen sovellettuna merkitsisi 745 miljoonan ecun lisäystä. 2.5. Kiristyneen taloustilanteen vuoksi komissio ehdottaa kuitenkin neljänteen puiteohjelmaan ja Euratom-ohjelmaan yhteensä 700 miljoonan ecun lisäystä. 3. Erityistä neljännen tutkimuksen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman korotuksesta 3.1. Ensimmäisten, joulukuun 1994 ja maaliskuun 1995 välisenä aikana julkaistujen käyttöehdotusten tekokehotusten perusteella voitiin vuodelle 1995 tarkoitetut määrärahat sitoa yli 99 prosenttisesti. 3.2. Runsas vastaaminen ehdotusten tekemistä koskeviin kehotuksiin, teollisuuden entistä voimakkaampi osallistuminen useimpiin ohjelmiin, laadun huomattava paraneminen, ehdotusten piirin laajeneminen ja yritysten entistä voimakkaampi osallistuminen hyvin lupaaviin hankkeisiin olivat komission mukaan ensimmäisiä suuntauksia. 3.3. Komission mukaan ongelma on, etteivät tämänhetkiset varat riitä kaikkien korkeatasoisten ehdotusten rahoittamiseen. Ehdotusten rahoitusosuus oli esimerkiksi biolääketieteen alalla vain 9 % ja tietotekniikan sekä telemaattisten sovellusten kohdalla korotuksesta huolimatta vain 20 %:n tienoilla. 3.4. Lisäksi komissio toteaa kriittisesti, että tutkimusta tuetaan yleisesti "kastelukannuperiaatteella", joka johtaa edelleen aivan liian usein hankkeisiin, jotka eivät ole riittävän laajoja. Tätä taustaa vasten lähtökohta erityisryhmien (task forces) muodostamiseen on komission mielestä yhtäältä tutkimuksen ja teknologisen kehityksen sekä toisaalta kasvun ja työllisyyden kytkeytymisessä toisiinsa, koska kyseessä on tehokas yhtymäkohta tutkimusohjelmien sekä talouden ja yhteiskunnan tarpeiden välillä. 3.5. Siksi komissio alkoi jo viime vuonna perustaa erityisryhmiä, jotka tutkimusohjelmien sekä talouden ja teollisuuden tarpeiden välisenä yhtymäkohtana tarkastelevat suunnitelmallisesti vaatimuksia, joita yhteisön tutkimukselle ja teknologiselle kehitykselle tulevaisuudessa esitetään. Komissio ehdottaa, että 700 miljoonan ecun korotus jaetaan seuraavien erityisryhmien kesken: 3.5.1. Ilmailu (165 miljoonaa ecua) Ilmailuteollisuus vaikuttaa monien huipputeknologioiden kehittämiseen ja hallintaan sekä osaamiseen, joita voidaan myöhemmin käyttää muilla aloilla. Avainteknologioiden esittelyllä ja soveltamisella jossakin integroidussa eurooppalaisessa ohjelmassa voi olla ratkaiseva vaikutus ilmailuteollisuuteen, jonka selviytyminen on kiinni Euroopan tason yhteistyöstä. Komission suositukset johtavat valikoivaan kehittämiseen ja parantavat joidenkin puiteohjelman ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden toimien yhteisvaikutusta. 3.5.2. Opetuskäyttöön tarkoitettu multimedia (125 miljoonaa ecua) Yleisen ja ammattikoulutuksen on tavanomaisten tehtäviensä ohella perehdytettävä kansalaiset uusien viestimien käyttöön tietoyhteiskunnassa. Tarvitaan huomattavia tutkimus- ja kehittämisponnisteluja muuttamaan nykyinen taitotieto ja uraa uurtaneet teknologiset saavutukset konkreettisiksi tuotteiksi. Ennen kaikkea on kestettävä kilpailupaine, pohjauduttava Euroopan kulttuurien ja kielten monipuolisuuteen ja valmistettava vuosituhannen vaihteeseen mennessä uusi multimediatuotteiden ja -palveluiden sukupolvi. Pääpaino on yhteisön ohjelmien yhteensovittamisella ja niiden yhdistämisellä valtioiden omiin aloitteisiin. 3.5.3. Autoala (130 miljoonaa ecua) Kehittämällä "puhtaita" ajoneuvoja pyritään vähentämään saaste- ja pakokaasupäästöjä sekä muita liikenteen aiheuttamia haittoja. Autoteollisuus on Euroopan talouden avainaloja. Euroopan teollisuuden on löydettävä pian teknologisia ratkaisuja, jotka vastaavat yhtäältä unionin kansalaisten odotuksia kestävästä ympäristöystävällisestä liikkuvuudesta ja mahdollistavat toisaalta eurooppalaisen ajoneuvoteollisuuden markkinaosuuksien kasvattamisen. Voimakkaammilla tutkimus- ja koordinointipyrkimyksillä on huomattavia vaikutuksia työllisyyteen ja koulutukseen Euroopassa. 3.5.4. Liikenteen monivälineisyys ja yhteentoimivuus (90 miljoonaa ecua) Eri liikennevälineiden integraatio ei ole nykyisin lähimainkaan riittävä. Puhtaan henkilö- ja tavaraliikennetekniikan lisäksi on käytettävä ympäristöystävällisempiä ja vähemmän ylikuormitettuja liikennevälineitä, etenkin junaliikennettä. Tähän vaaditaan parempaa integraatiota eri liikennevälineiden kesken. Nykyisten suunnattomien markkinamahdollisuuksien hyödyntämiseksi on tarjottava enemmän tietoa ja yhdistettyjä liikennepalveluita. Parhaillaan tehtävät tutkimukset ja alan tuntemus olisi koordinoitava paremmin. On saatava selviä tuloksia, jotka vähentävät liikennejärjestelmän ylikuormitusta ja parantavat Euroopan kilpailukykyä. 3.5.5 Ympäristö ja vesi (85 miljoonaa ecua) Vesitalouden määrälliset ja laadulliset kysymykset ovat tämän erityisalueen pääaiheita. Otaksutaan, että vesitalouden kansainväliset markkinat kolminkertaistuvat seuraavien 15 vuoden aikana. Ensimmäisten tutkimustarpeen kartoitusten tulos on, että tarvitaan lisää kansainvälistä yhteistyötä, kuten parempi strateginen järjestely. Vaikka vesitalous on ennen kaikkea paikallinen kysymys, on joitakin yhteisiä mielenkiinnon kohteita, jotka tehokkuussyistä oikeuttavat komission mielestä unionin toimet alalla. 3.5.6. Ydinturvallisuus (105 miljoonaa ecua) Mahdollisen ympäristöön kohdistuvan vaarallisuutensa vuoksi tämä äärimmäisen tärkeä aihe on kiireellinen etenkin Keski- ja Itä-Euroopassa ja IVY-maissa. Alan osaaminen on Euroopassa korkealla tasolla, mutta joillakin alueilla tarvitaan kuitenkin paremmin koordinoitua tutkimusta. Komission mielestä huomattava osa määrärahoista tulisi käyttää Keski- ja Itä-Euroopan sekä IVY-maiden ydinturvallisuuden parantamiseen. 3.6. Kolmelle muulle erityisryhmälle komissio on kaavaillut vain koordinoivia tehtäviä, jotka on tarkoitus toteuttaa ilman lisämäärärahoja: 3.6.1. Biotieteet: rokotteet ja virussairaudet Rokotteiden kehittämisessä tarvitaan suuntaviivoja ja valtioidenvälisiä voimavaroja sekä monitieteellisiä biotieteiden ohjelmia. Rokotemarkkinoiden rakennemuutos, Yhdysvaltojen ja Japanin kova kilpailu sekä uusien valmistajien ilmestyminen ovat Euroopalle haaste, johon voidaan vastata vain lisäämällä tutkimus- ja kehityskapasiteettia tuntuvasti. Lääketeollisuus on ja pysyy Euroopan talouden avainalueena. 3.6.2. Tulevaisuuden junat ja rautatiejärjestelmät Tavoitteena on, että rautatiejärjestelmät ottavat paremmin huomioon käyttäjien tarpeet. On selvitettävä ja voitettava markkinoiden puutteet sekä junaliikenteen mahdollisuuksien täysimittaisen käytön vaikeudet. Kuljetuskustannuksia rajoittamalla ja alihankkijateollisuutta vauhdittamalla vahvistetaan teollisuuden kilpailukykyä. 3.6.3. Merentutkimus Meriteollisuus on maailmanlaajuista ja alan kansainvälinen kilpailu on kovaa. Viime vuosina eurooppalaiset yritykset ovat onnistuneet parantamaan kilpailukykyään ja tuottavuuttaan yhteistyöllä ja teknologisella kehityksellä. Tekninen edistys on ratkaisevaa tämän Euroopalle äärimmäisen tärkeän teollisuuden alan menestysnäkymille. 3.7. Komission esitysten lisäksi myös Euroopan parlamentti on pohtinut erityisryhmiä koskevia järjestelyjä. Komission valitsemien aiheiden lisäksi erityisen merkittävänä pidetään vaihtoehtoisten energianlähteiden, etenkin fotojännite-energian tutkimusta ja maamiinojen etsimistä mikroaaltojen avulla. 4. Päätelmät 4.1. Yleisiä päätelmiä tutkimus- ja kehityspolitiikasta 4.1.1. Tunnustaen, miten merkittävää tutkimuksen tukeminen on tulevaisuuteen suuntautuvalle taloudelliselle käyttäytymiselle AK pitää tutkimukseen ja kehittämiseen tarkoitettujen varojen korottamista välttämättömänä. Tässä yhteydessä AK tuo esiin, että EU:n tavoite käyttää 6 % talousarviosta tutkimukseen, jää ehdotetuin korotuksin vielä selvästi saavuttamatta. Edelleen AK pitää välttämättömänä, että komissio arvioi tähänastisen tutkimuspolitiikan sisällöllistä ja alueellista painotusta ja tekee siitä johtopäätöksiä 5. puiteohjelmaan. 4.1.2. Neuvoston päätöksen tuntien AK muistuttaa kaikkien tähän mennessä neljännen tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä tehtyjen toimien arvioinnin välttämättömyydestä ja vaatii, että arviointikertomukset esitetään välittömästi. AK viittaa etenkin vuoden 1993 kolmannen puiteohjelman korotukseen, josta tehdyn päätöksen perusteena oli myös selvitys yksittäisten erityisohjelmien rahoitustilanteesta. 4.1.3. Kaikkien neljännen tutkimuksen puiteohjelman yksittäisten ohjelmien arvioinnista riippumatta AK tukee komission kantaa, ettei varoja anneta suoraan nykyisille tutkimusohjelmille, vaan varoja keskitetään avainaiheisiin. Tässä mielessä AK tukee painokkaasti, että muodostetaan tutkimuksen erityisryhmät, joiden olisi AK:n mielestä keskityttävä sisällöltään tutkimusnäkökohtiin eikä markkinoille saattamiseen. Erityisryhmäkäytäntöä voidaan näin kokeilla ja selvittää myös sen kelpoisuus viidettä tutkimuksen puiteohjelmaa varten luomalla kuitenkaan tällä tavoin ennakkotapausta. Alueiden komitea kehottaa komissiota pyytämään ajoissa AK:n lausunnon ja neuvottelemaan alue- ja paikallishallinnon, korkeakoulujen, muiden tieteellisten tutkimuslaitosten sekä asianomaisen erityisesti keskikokoisen teollisuuden kanssa ennen kuin se määrittelee tutkimusohjelmien sisällön ja mahdollisten erityisryhmien tehtävät. 4.1.4. AK katsoo kuitenkin, että tietty osa korotuksista täytyisi varata nykyisten ohjelmien toimivuuden takaamiseen. AK viittaa tässä yhteydessä erityisesti TMR-ohjelmaan (tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden innostaminen), jonka avulla tuetaan tutkijoiden vaihtoa ja yhteistyötä ja vahvistetaan alueellista yhteistyötä. 4.1.5. AK pahoittelee, että yksittäisille erityisryhmille tarkoitettujen varojen jakautumista neljännen toimintaohjelman eri erityisohjelmiin ja toimintalinjoihin on vaikeaa ymmärtää. Ei esimerkiksi voida nähdä, miten telemaattisiin sovelluksiin varatut varat jakautuvat yksittäisten erityisryhmien välillä. AK kehottaa komissiota selvittämään varojen jakoa johdonmukaisesti ja ymmärrettävästi ja siten huolehtimaan suuremmasta avoimuudesta. 4.1.6. AK esittää samalla kysymyksen, voidaanko erityisryhmäajattelu yhdistää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä nykyiseen ohjelmarakenteeseen. Asiaa on tarkasteltava etenkin eri ohjelmille jaettavien erityisryhmävarojen jakamisen kannalta. 4.2. Teollisuustutkimuksen erityisryhmien arviointi 4.2.1. AK:n mielestä on hyvä, että komission ehdotuksen myötä erityisryhmien käsite konkretisoituu ja samalla kokeillaan uutta elementtiä unionin tutkimus- ja teknologiapolitiikassa. AK kannattaa etenkin erityisryhmille asetettua tavoitetta vahvistaa suunnitelmallisesti Euroopan teollisuuden kilpailukykyä yhteisön tutkimusponnisteluja keskittämällä. 4.2.2. AK toteaa, että erityisryhmien aihepiirit valittiin ensisijaisesti komission politiikan mukaisesti eikä yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa, kuten on laita puite- ja erityisohjelmien kohdalla. 4.2.3. AK antaa kuitenkin tunnustusta siitä, että komissio on ottanut ehdotuksessaan huomioon Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämisen ja vahvistamisen. Tämä koskee erityisesti ilmailua, autoalaa sekä liikenteen yhteentoimivuutta tutkivia erityisryhmiä. Siksi AK kannattaa varojen osoittamista näille erityisryhmille komission ehdottamassa laajuudessa. 4.2.4. AK:n mielestä "ydinturvallisuus" on erittäin tärkeä aihepiiri myös kansalaisen ja ympäristönsuojelun näkökulmasta katsottuna sekä ottaen erityisesti huomioon Keski- ja Itä-Euroopan maat sekä IVY-maat. AK toivoo kuitenkin, että osa varoista suunnataan muille aloille, kuten ydinvoimaa käyttämättömien energiamuotojen tutkimiseen. 4.2.5. Alan suuren teollisuus- ja terveyspoliittisen merkityksen vuoksi AK antaa huomattavasti enemmän painoa erityisryhmälle "Biotieteet: rokotteet ja virussairaudet" kuin komissio. Komission ehdotuksesta poiketen komitea ei kehota vain koordinoimaan alaa paremmin vaan myös tukemaan sitä taloudellisesti korotuksen varoista. 4.2.6. Mitä tulee erityisryhmään "Opetuskäyttöön tarkoitetut multimediaohjelmat", AK kiinnittää huomiota siihen, että jäsenvaltiot ja alueet vastaavat yleisestä ja akateemisesta koulutuksesta. AK vaatii tässä suhteessa toissijaisuusperiaatteen tiukkaa noudattamista sekä kehottaa komissiota tarkistamaan, onko suunniteltu varojen lisääminen tähän tarkoitukseen näin ollen tarpeen. Ammattikoulutuksen suhteen AK vaatii jäsenvaltioiden ja alueiden vastuussa olevien tasojen osallistumista sekä koordinointia yhteisön muiden ohjelmien kanssa. Multimedia on sitä paitsi jo osa meneillään olevaa tietotekniikan erityisohjelmaa. 4.2.7. Komission ehdottama erityisryhmä "Ympäristö ja vesi" on tällä hetkellä vasta rakenteilla eikä siksi voi vielä esittää painavia tuloksia. Tähänastisista komission esityksistä ei siksi käy ilmi, missä määrin kyseisen erityisryhmän alalla todella tarvitaan lisärahoitukseen oikeuttavaa tutkimusta. AK tosin toivoo esim. suunnitelmallista tutkimustukea erityisesti aurinkoenergian käytölle vesihuollon alalla. Tämä hyödyttäisi erityisesti myös Välimeren aluetta. 4.2.8. AK panee merkille, että komission mielestä tutkimuksen kehittämistä tulee koordinoida paremmin rautatieliikenteen alalla ja merentutkimuksessa. Tätä varten on perustettu komission sisäisiä erityisryhmiä. 4.3. Rahoituksen ennakoiminen 4.3.1. Tällä hetkellä epäselvän rahoituskysymyksen vuoksi AK kiirehtii, että ennen varojen jakamista tehdään selväksi, miten ja millä varoin voidaan rahoittaa. Epävarmaa on etenkin, ovatko budjetoidut varat ylipäätään käytettävissä toivotun suuruisina. 4.3.2. Ottaen huomioon, että muilla budjettialoilla, esimerkiksi maataloussektorilla menoja pystyttiin vähentämään huomattavasti, AK kannattaa painokkaasti varojen suuntaamista uudelleen niin, että tutkimuksen tukeminen asetetaan etusijalle. Siten tehtäisiin selväksi, kuinka tärkeitä tulevaisuuteen tehdyt investoinnit ovat. Tästä syystä AK ei ymmärrä, miksi komissio ehdottaa budjettimäärärahan korotuksen pienentämistä 745 miljoonasta 700 miljoonaan ecuun. 4.3.3. Mikäli neljännen puiteohjelman ja Euratom-ohjelman korotukseen kuitenkin varataan taloudellisen tilanteen vuoksi merkittävästi suunniteltua pienempi määrä, AK suosittaa, että intensiivisen erityisryhmäkokeilun varat kohdistetaan yksittäisille erityisryhmille. Bryssel, 13. kesäkuuta 1996. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () EYVL N:o C 115, 19. 4. 1996, s. 1/13.