Georgia on itsenäistymisensä jälkeen ilmaissut selvästi Eurooppaan suuntautuvat pyrkimyksensä. Nämä pyrkimykset sisältyvät Georgian perustuslakiin, ja niillä on Georgian kansan ja koko poliittisen kentän tuki (83 % georgialaisista hyväksyy liittymisen EU:hun ). Tämä tavoite on vauhdittanut useita eurooppalaisiin arvoihin ja normeihin perustuvia keskeisiä uudistuksia. Georgia on sitoutunut edistymään kohti EU-jäsenyyttä, mitä tukee hallituksen alkuperäinen aikomus jättää hakemus vuonna 2024.

Georgia osallistuu itäiseen kumppanuuteen. Itäinen kumppanuus perustuu osallistavuuden ja eriyttämisen periaatteisiin. Venäjän sota Ukrainassa on osoittanut, että monenvälinen yhteistyö ja yhteenkuuluvuus sekä alueen selviytymiskyvyn vahvistaminen ovat nyt tärkeämpiä kuin koskaan. Lisäksi on tärkeää keskittyä kahdenvälisiin suhteisiin tulevaisuudessa, jotta Georgia voi toteuttaa keskeisiä uudistuksia muun muassa hallinnossa, oikeusalalla ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa.

Georgia on laajentanut osallistumistaan EU:n ohjelmiin asteittain vuodesta 2014. Se osallistuu tällä hetkellä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan, Luova Eurooppa -ohjelmaan, EU4Youth-ohjelmaan ja Mustanmeren Interreg-ohjelmaan ja on hiljattain liittynyt Tulli-ohjelmaan. Myös Georgiasta tulevat organisaatiot ja yksityishenkilöt voivat hyötyä tietyistä Erasmus+ ‑ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman toimista. Euroopan komission ja Georgian hallituksen korkean tason kokous järjestettiin marraskuussa 2018 Brysselissä.

Georgia on sopimuspuolena energiayhteisösopimuksessa ja yhteistä ilmailualuetta koskevassa sopimuksessa, mikä auttaa lähentämään Georgian lainsäädäntöä EU:n säännöstöön. Maa on myös Yhdistyneiden kansakuntien, Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) täysjäsen.

EU ja useat rahoituslaitokset ovat tehneet yhteistyötä tukeakseen Georgian uudistuspyrkimyksiä. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki on myöntänyt maalle lainoja vuodesta 2014 alkaen 2,3 miljardia euroa ja Euroopan investointipankki 1,6 miljardia euroa. EU tekee tiivistä yhteistyötä myös Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa. Ne ovat olleet keskeisiä kumppaneita, jotka ovat tukeneet Georgiaa vuodesta 2014. Georgian puolustusvoimien lääkintä-, pioneeri- ja logistiikkayksiköiden valmiuksien vahvistamiseen on osoitettu 12,5 miljoonaa euroa vuonna 2021.

EU:n sitoutuminen Georgian tukemiseen on pitkäaikaista ja tuloksellista. EU on Georgian suurin rahoitustuen antaja. Vuosina 2014–2021 EU myönsi 819,2 miljoonaa euroa avustuksina Euroopan naapuruusvälineestä, 166 miljoonaa euroa lainoina ja avustuksina makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta sosioekonomisen kehityksen tukemiseksi ja 159,6 miljoonaa euroa tukea ulkopolitiikan välineistä. EU tukee Georgiaa politiikan kehittämisessä ja kattavissa uudistuksissa, ja EU:n jäsenvaltiot ovat tässä vahvasti mukana Team Europe ‑hengessä. Keskeisiin tukiohjelmiin kuuluu muun muassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen ohjelma (ENPARD). Tukea myönnetään myös julkisen varainhoidon sekä talouden ja yritystoiminnan kehittämiseen.

Assosiaatiosopimus, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, (AA/DCFTA-sopimus) allekirjoitettiin kesäkuussa 2014, ja se tuli kaikilta osin voimaan 1. heinäkuuta 2016. AA/DCFTA-sopimus on keskeinen kahdenvälinen oikeudellinen väline, jonka avulla syvennetään poliittisia siteitä, vahvistetaan taloudellisia yhteyksiä, edistetään yhteisiä arvoja ja tehostetaan yhteistyötä yhteistä etua koskevilla aloilla. Sopimukseen sisältyy sitovia määräyksiä, ja siinä määrätään tehostetusta yhteistyöstä. EU tunnusti sopimuksen johdanto-osassa Georgian Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset ja eurooppalaiset valinnat, mukaan lukien sen sitoutumisen syvän ja kestävän demokratian ja markkinatalouden rakentamiseen. Georgia on toteuttanut AA/DCFTA-sopimuksen pohjalta useita haastavia uudistuksia ja lähentänyt menestyksekkäästi lainsäädäntöään EU:n säännöstöön monilla aloilla. Euroopan unionin ja Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella on perustettu muun muassa EU:n ja Georgian kansalaisyhteiskuntafoorumi. Se antaa kummankin osapuolen kansalaisyhteiskunnan järjestöille mahdollisuuden seurata täytäntöönpanoprosessia ja laatia suosituksia asiaankuuluville viranomaisille.

Julkisen varainhoidon uudistus perustuu vuosien 2019–2022 julkisen varainhoidon strategiaan. Uutta julkisen varainhoidon strategiaa laaditaan parhaillaan. Hallituksen keskipitkän aikavälin talousarviokehys vuosiksi 2022–2025 on käytössä, ja vuoden 2022 talousarvio ja vuotuinen talousarvioprosessi ovat kohtalaisen hyvin laadittuja. Talousarvion läpinäkyvyys on edelleen hyvä, ja uudistuksia toteutetaan ulkoisen tarkastuksen, parlamentaarisen valvonnan ja julkisten hankintojen aloilla.

Georgian kansalaisyhteiskunta on hyvin kehittynyt, monimuotoinen ja elinvoimainen, ja sillä on vapaus toimia. Maan oikeudellinen kehys tarjoaa aktiiviselle kansalaisyhteiskunnalle suotuisan toimintaympäristön. Yhdistymisvapautta suojellaan, ja voittoa tavoittelemattomaan sektoriin sovelletaan erityissääntöjä, kuten eriytettyä verojärjestelmää. Käytössä on mekanismeja, joiden avulla kansalaisia kuullaan päätöksenteko- ja lainsäädäntömenettelyjen aikana. Viime aikoina jotkin kansalaisyhteiskunnan järjestöt on jätetty toimintapolitiikkaa koskevan kuulemisen ulkopuolelle. Tämä tilanne on korjattava.

Kiireellistä menettelyä lainsäädännön antamiseksi muun muassa EU:n sitoumusten kannalta merkityksellisillä aloilla on käytetty usein ja toisinaan instituutioiden kannalta tärkeissä kysymyksissä, joista olisi ollut syytä päästä laajempaan yhteisymmärrykseen. Käytettävissä on oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa kattavan vaikutustenarvioinnin ehdotetusta lainsäädännöstä, mutta sitä noudatetaan vain osittain.

Vaalijärjestelmä on yleisesti ottaen kansainvälisten normien mukainen. Perustuslakiin vuonna 2020 tehtyjen muutosten johdosta vuoden 2020 parlamenttivaaleissa noudatettiin sekavaalitapaa, jonka mukaan parlamentissa oli 120 suhteellista ja 30 enemmistöpaikkaa. Suhteellisiin paikkoihin sovelletaan yhden prosentin äänikynnystä. Näiden muutosten myötä vuonna 2024 järjestettävissä parlamenttivaaleissa noudatetaan täysin suhteellista vaalitapaa. Parlamentissa on vireillä muita 19. huhtikuuta tehdyn sopimuksen mukaisia perustuslaillisia muutoksia. Niissä muun muassa vahvistetaan äänikynnys, joka puolueen on saatava parlamenttiin pääsemiseksi vuodesta 2024 alkaen.

Parlamentti on Georgiassa lainsäätäjä, joka hyväksyy perustuslakia koskevaa lainsäädäntöä, myös muutoksia siihen. Se vastaa demokraattisesta valvonnasta ja toimeenpanovallan valvonnasta. Kaikki parlamentaariset menettelyt eivät toimi kunnolla valvonnan ja vastuuvelvollisuuden hengessä, mikä johtuu pääasiassa kahden tärkeimmän poliittisen puolueen välisistä voimakkaista jännitteistä. Poliittinen vuoropuhelu on polarisoitunutta. Sopimus, joka tehtiin 19. huhtikuuta 2021 EU:n toimiessa välittäjänä, tarjosi tilaisuuden puuttua polarisoitumiseen ja päästä puoluerajat ylittävään yhteisymmärrykseen keskeisistä erityisesti vaaleihin ja oikeudenkäyttöön liittyvistä uudistuksista. Georgian poliittinen eliitti ei ole tarttunut tähän tilaisuuteen. Polarisoitumisen vähentämiseksi on toteutettava lisätoimia. Lisäksi parlamentin on valvottava paremmin hallituksen toimia ja lainsäädännön kehittämistä.

Georgian presidentti on valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden toimikaudeksi. Hän on asevoimien virallinen ylipäällikkö, ja muutoin hänellä on pääasiassa edustuksellisia tehtäviä, kuten maan edustaminen ulkosuhteissa, hallituksen suostumuksella. Toimeenpanovaltaa käyttää hallitus, joka muodostuu pääministeristä ja 12 ministeristä.

Georgian perustuslaissa säädetään, että Georgia on parlamentaarinen demokratia, jossa parlamentti käyttää lainsäädäntövaltaa ja hallitus toimeenpanovaltaa. Perustuslaki takaa demokraattisen valtion perusperiaatteet kuten oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen, vapaat vaalit ja ihmisoikeuksien suojelun. Perustuslaissa määrätään nimenomaisesti kansainvälisen oikeuden ensisijaisuudesta toteamalla, että kansainvälinen sopimus on ensisijainen kansalliseen oikeuteen nähden, ellei se ole ristiriidassa perustuslain tai perustuslakisopimuksen kanssa.

Monissa korruptiotapauksissa, lähinnä julkisten hankintojen alalla, on ollut osallisena alemman ja keskitason virkamiehiä, jotka on menestyksekkäästi asetettu syytteeseen.

Georgia on toteuttanut merkittäviä korruption torjuntaa koskevia lainsäädäntöuudistuksia ja lähentänyt lainsäädäntöään EU:n säännöstöön ja kansainvälisiin normeihin. Valtio osallistuu Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n korruptiontorjuntaverkoston toimintaan. Georgia on osapuolena kaikissa keskeisissä kansainvälisissä korruption vastaisissa yleissopimuksissa, kuten korruption vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa (UNCAC). Korruptio on yhä ongelma, johon on kiinnitettävä jatkuvasti huomiota.

Korkein oikeus julkaisee vuotuiset tilastotiedot Georgian yleisissä tuomioistuimissa käsiteltävistä asioista. Korkea oikeusneuvosto julkaisee toimintakertomuksia, jotka kattavat useita vuosia. Käytössä on yhdennetty asianhallintajärjestelmä, mutta siihen on vielä sisällytettävä tilastollinen elementti. Tehokkuuden osalta käsittelyaika siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioissa pidentyi 433 päivään vuonna 2020, kun se vuonna 2018 oli 274 päivää. Selvitysaste laski 87 prosenttiin (91 % vuonna 2018). Käsittelyaika on edelleen suuri huolenaihe. Käsittelyä odottavat oikeustapaukset ovat ruuhkautuneet ensimmäisessä oikeusasteessa (4 322 tapausta) ja toisessa oikeusasteessa (746 tapausta).

Oikeuslaitoksen talousarvio vuodeksi 2020 oli 32,4 miljoonaa euroa (0,23 % suhteessa BKT:hen). Tuomareita (329) ja syyttäjiä (414) on vähän verrattuna Euroopan keskiarvoon, joka on 21 tuomaria ja 12 syyttäjää 100 000:ta asukasta kohti (Georgiassa 9 tuomaria ja 12 syyttäjää 100 000 asukasta kohti ). Tuomarit koulutetaan tuomioistuinkoulussa, jota pidetään riittävänä. Syyttäjät koulutetaan valtakunnansyyttäjänvirastossa.

Valtakunnansyyttäjän nimitysprosessia on parannettava syyttäjän viran/aseman riippumattomuuden varmistamiseksi. Georgia on assosiaatio-ohjelmassa sitoutunut ottamaan käyttöön määräenemmistöäänestyksen parlamentissa, mikä on Venetsian komission tärkein suositus tässä asiassa.

Vaikka käytössä on nimellisesti käytäntö, jossa asiat jaetaan tuomareille sattumanvaraisesti, tähän käytäntöön tehtävien poikkeuksien määrää on vähennettävä, jotta ne eivät vaikuta korkean profiilin asioiden jakamiseen.

Tuomareiden ja syyttäjien nimittäminen perustuu suurelta osin ansioihin ja objektiivisiin kriteereihin, joita arvioidaan julkisten valintakokeiden perusteella. Korkea oikeusneuvosto nimittää yksittäisten tuomioistuinten presidentit. Korkeaa oikeusneuvostoa on kuitenkin uudistettava perusteellisesti, jotta sen läpinäkyvyyttä, lahjomattomuutta ja vastuuvelvollisuutta muun muassa nimitysten, arviointien, ylennysten, siirtojen, kurinpitotoimien ja valitusten osalta voidaan parantaa Venetsian komission ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) suositusten mukaisesti. Viittä korkean oikeusneuvoston jäsentä, jotka eivät ole tuomareita, ei ole nimitetty, vaikka virat ovat olleet täyttämättä pitkän aikaa. Tapa, jolla kaksi tuomaria nimitettiin äskettäin korkean oikeusneuvoston jäseniksi, on herättänyt huolta. Korkean oikeusneuvoston julkaisemiin nimityspäätöksiin olisi lisättävä perustelut.

Oikeudellista kehystä on parannettu neljällä peräkkäisellä uudistuksella, jotka liittyvät Georgian oikeuslaitoksen toimintaan ja oikeusjärjestelmän valmiuksiin ja organisaatioon. Edistyminen oikeuslaitoksen uudistuksissa ja niiden täytäntöönpanossa on kuitenkin pysähtynyt ja joissakin kysymyksissä on tapahtunut taantumista. Yleinen käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on heikentynyt. Georgia ei ole vielä hyväksynyt strategista kehystä, joka koskee oikeuslaitoksen uudistamista vuoden 2020 jälkeen.

Viime vuosina maa on toteuttanut lukuisia lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia uudistuksia, joilla pyritään vahvistamaan oikeusvaltioperiaatteen noudattamista muun muassa korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen kaikilla tasoilla taataan perustuslain ja oikeudellisten välineiden avulla. Käytännön täytäntöönpanoa ja sen valvontaa on kuitenkin lujitettava. Lisäksi viimeaikainen kehitys ei ole ollut Venetsian komission suositusten mukaista, vaan keskeisten oikeuselinten riippumattomuus on heikentynyt.

Hallituksen keskeisenä tavoitteena on varmistaa käyttäjälähtöisempi palvelujen tarjonta. Georgia on laajentanut julkishallinnon keskitettyjen asiointipisteiden verkostoa keskus- ja paikallistasoilla, ja hallitus tarjoaa monia sähköisiä viranomaispalveluja. Vuosia 2018–2021 koskevassa perustieto- ja ohjestrategiassa keskityttiin tarpeeseen nykyaikaistaa ja laajentaa julkisia palveluja, jotta ne palvelisivat kansalaisia paremmin. Lisäksi julkisten palvelujen suunnittelussa ja tarjonnassa havaittiin vuoden 2020 julkishallinnon uudistamista koskevassa etenemissuunnitelmassa joitakin puutteita, jotka on korjattava.

Keskushallinto on organisoitu järkevästi, ja oikeudellista kehystä parannetaan parhaillaan, jotta voidaan varmistaa tehokkaat ja johdonmukaiset vastuuvelvollisuuden rajat valvontaelinten ja niiden alaisten elinten välillä. Julkisen tiedon saatavuus varmistetaan oikeudellisella kehyksellä, mutta sen tuloksellista täytäntöönpanoa varten tarvittavia hallinnollisia valmiuksia on edelleen parannettava yleisen kehyksen uudelleentarkastelun jälkeen.

Instituutiot ja sääntelykehys keskushallinnon politiikkojen suunnittelua ja koordinointia varten ovat käytössä ja toimivat. Ne muodostavat sääntely- ja menettelyllisen perustan näyttöön perustuvalle poliittiselle päätöksenteolle. Kehystä on lujitettava, ja politiikkojen seurantavalmiuksia ja täytäntöönpanoa on varaa vahvistaa edelleen.

Vuonna 2020 laadittua ihmisoikeusstrategiaa ei ole vielä hyväksytty, mikä estää asiaan liittyvien toimintasuunnitelmien hyväksymisen ja täytäntöönpanon. Valtion tarkastusvirasto, jonka tehtävänä oli tutkia lainvalvontaviranomaisten väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia ja valvoa henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamista, on äskettäin lakkautettu. Hiljattain perustettujen virastojen – erityisen tutkintaviraston ja henkilötietojen suojasta vastaavien yksiköiden – on vielä osoitettava tehokkuutensa ja riippumattomuutensa.

Oikeusasiamiehen toimisto on nimeltään julkisen puolustajan virasto. Kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden maailmanlaajuinen yhteenliittymä (Global Alliance of National Human Rights Institutions) on nimennyt sen kansalliseksi ennaltaehkäiseväksi mekanismiksi ja myöntänyt sille akkreditointiaseman A, koska menettelyissä noudatetaan suurelta osin Pariisin periaatteita. Oikeusasiamiesinstituutio on riippumaton ja toimii hyvin. Ihmisoikeuksien suojelusta ja täytäntöönpanosta vastaavien instituutioiden, myös oikeuslaitoksen ja poliisin, valmiuksia on edelleen parannettava.

Georgia on toteuttanut merkittäviä toimia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi kansallisen strategiansa ja siihen liittyvien toimintasuunnitelmiensa puitteissa sekä tehostanut yhteistyötä Europolin ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Sen on ponnisteltava jatkuvasti ja hellittämättä, jotta se voi edelleen vahvistaa lainvalvontaviranomaisten valmiuksia torjua järjestäytynyttä rikollisuutta tehokkaasti.

Georgia sijaitsee laittomien tavaroiden (erityisesti huumeiden ja aseiden) salakuljetusreittien risteyksessä. Ihmiskauppa on yhä ongelma. Georgia on ensisijaisesti ihmiskaupan uhrien lähtömaa ja vähäisemmässä määrin määränpää ja kauttakulkumaa. Vuonna 2020 nostettiin syyte 13 tapauksessa.

Järjestyneiden rikollisryhmien väitettyjä rikoksia koskevien päätökseen saatettujen rikosoikeudenkäyntien määrä on kasvanut viime vuosina mutta on yhä suhteellisen alhainen (499 tapausta vuonna 2021; 337 tapausta vuonna 2020; 293 tapausta vuonna 2019). Ihmiskauppaa koskevia tutkimuksia on saatu päätökseen vain vähän (45 tapausta vuonna 2021; 57 tapausta vuonna 2020; 10 tapausta vuonna 2019). Vuonna 2020 annettiin 20 lopullista tuomiota järjestäytyneestä rikollisuudesta.

Järjestäytyneestä rikollisuudesta annettujen tuomioiden määrä on edelleen suhteellisen pieni suhteessa rikollisen liiketoiminnan arvioituun arvoon. Georgia nosti vuonna 2020 syytteen viidessä korkean tason tapauksessa, joissa 49 henkilöä pidätettiin. He saivat syytteen rikollisjärjestöihin kuulumisesta. Poliisi pidätti 152 kyberrikollista, ja heidät saatettiin oikeuden eteen.

Georgia on tehnyt yhteistyösopimuksen Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) kanssa, operatiivisen ja strategisen sopimuksen Euroopan unionin lainvalvontaviraston (Europol) kanssa sekä yhteisymmärryspöytäkirjan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) kanssa. Georgia osallistuu Euroopan monialaiseen rikosuhkien torjuntafoorumiin (EMPACT). Maa on Interpolin jäsen.

Georgia on allekirjoittanut ja ratifioinut kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sekä sen pöytäkirjat ihmiskaupasta ja maahanmuuttajien salakuljetuksesta. Näillä aloilla rikoslaki on osittain yhdenmukainen EU:n säännöstön kanssa, ja rahanpesun vastainen lainsäädäntö vastaa osittain rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) suosituksia ja asiaa koskevaa kansainvälistä lainsäädäntöä, mutta Moneyvalin suosituksia ei ole vielä noudatettu. Kattavan kehyksen luominen talousrikollisuuden ja rahanpesun torjuntaa varten ja sen tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan puuttua niiden aiheuttamiin merkittäviin riskeihin. Georgian rikosprosessilain mukaan syyttäjät voivat tuomion antamisen jälkeen jäljittää ja tunnistaa omaisuutta enintään kymmenen vuoden ajan. Rikoksella hankittujen varojen menetetyksi tuomitsemista koskeva laki on osittain mukautettu EU:n säännöstöön. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva kansallinen strategia vuosiksi 2021–2024 ja toimintasuunnitelma vuosiksi 2021–2022 hyväksyttiin syyskuussa 2021.

Korkean tason korruptiotapausten hoitamisesta voidaan todeta, että vuoden 2020 jälkeen on annettu yhteensä 28 tuomiota. Niistä 21 tapauksessa on annettu tuomio korruptiosta muun muassa varaministerille, apulaissyyttäjälle, kuvernööreille ja paikallisvaltuustojen jäsenille. Korkean tason korruption torjumiseksi on tehtävä enemmän, ja erityisesti on puututtava runsaslukuisten edunsaajien asemaan ja heidän vaikutukseensa sekä taloudellisella että poliittisella tasolla.

Maassa ei ole korkean tason korruption torjuntaan erikoistuneita lainvalvontaviranomaisia, syyttäjälaitosta tai erityistuomioistuimia. Lisätoimia alan tutkintatoimien tehostamiseksi tarvitaan. Korruptiontorjuntayksikkö on osa valtion turvallisuuspalvelua. Vaikka politiikkaa sovelletaan parhaillaan, Georgian korruptiontorjuntapolitiikkaan vaikuttaa kielteisesti se, että kansallinen korruptiontorjuntaneuvosto ei ole kokoontunut vuoden 2019 jälkeen. Tämän neuvoston sihteeristö siirrettiin vuoden 2021 alusta oikeusministeriöstä hallituksen alaisuuteen, ja sillä on edelleen liian vähän henkilöstöä. Uutta kansallista korruptiontorjuntastrategiaa ja toimintasuunnitelmaa vuosiksi 2021–2022 ei ole vielä laadittu.

Käytössä on virkamiesten varallisuusilmoitusten järjestelmä, ja eturistiriidoista ja väärinkäytösten paljastajien suojelusta säädetään laeilla. Varallisuusilmoitukseen ja sen täytäntöönpanoon ja seurantaan liittyvän lainsäädännön soveltamisalaa olisi parannettava (koska se ei kata perheenjäseniä), ja väärinkäytösten paljastajien suojelua on vahvistettava. Maassa ei ole olemassa yhtään riippumatonta korruptiontorjuntavirastoa, joka käsittelisi riippumattomasti eturistiriitoja, ilmoitettujen varojen todentamista, poliittisten puolueiden menojen tarkastamista ja väärinkäytösten paljastajien suojelua. Hallinnollisia valmiuksia on vahvistettava, jotta voidaan tosiasiallisesti valvoa tehokkaasti puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoitusta.

c) Keskeiset perusoikeuskysymykset

Georgiassa on 27 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiota tehostetussa valvontamenettelyssä, kunnes ne pannaan täytäntöön. Näissä tapauksissa on muun muassa kyse oikeudesta elämään ja suojelusta kaltoinkohtelulta, liiallisesta voimankäytöstä, tutkintavankeuden väärinkäytöstä, homofobisilta hyökkäyksiltä suojelun laiminlyönnistä ja poliisin passiivisuudesta perheväkivaltatapauksissa.

Edelleen esiintyy tapauksia, jotka liittyvät lainvalvontaviranomaisten liialliseen voimankäyttöön ja kaltoinkohteluun, mutta asiaa käsitellään parhaillaan. Fyysiset olosuhteet säilöönottopaikoissa ovat suhteellisen hyvät, myös tutkintavankeudessa, mutta infrastruktuuriin on tehtävä lisäinvestointeja.

Georgian kansalaisille taataan sananvapaus. Mediaympäristö on suurelta osin moniarvoinen, mutta media-alan ammattilaiset joutuvat kohtaamaan yhä enemmän pelottelua ja fyysisiä ja sanallisia hyökkäyksiä erityisesti mielenosoituksissa ja vaalitilaisuuksissa, ja tutkinta on puutteellista. Oikeudenkäynnit opposition tiedotusvälineiden omistajia vastaan ja heihin kohdistuvat tutkinnat ovat yleistyneet. Viimeaikaisilla tuomioilla on tukahduttava vaikutus kriittiseen uutisointiin. Media-alan sääntelyviranomaista (Georgian kansallinen viestintävirasto) koskevan lainsäädännön mukauttamista eurooppalaisiin normeihin on jatkettava.

Georgian perustuslaissa taataan suojelu syrjintää vastaan, ja rikoslaissa määritellään raskauttavat olosuhteet rikoksille, joihin sisältyy viharikoksia (vaikka tätä termiä ei käytetä). Syrjimättömyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva maan oikeudellinen kehys on suurelta osin EU:n säännöstön mukainen, mutta sen soveltamista ei valvota riittävästi. Edelleen pyritään lisäämään tietoisuutta sukupuolten tasa-arvosta ja puuttumaan sitkeään eriarvoisuuteen, joka estää naisia käyttämästä täysimääräisesti yhtäläisiä oikeuksiaan. Vuonna 2021 valituista parlamentin jäsenistä 19,3 prosenttia on naisia. Sukupuoleen perustuvan väkivallan, kuten perheväkivallan ja naismurhien, laajuus on edelleen suuri huolenaihe. Naiset kohtaavat edelleen eriarvoisuutta työmarkkinoilla ja sukupuolten välinen palkkaero tarkoittaa, että naiset ansaitsivat vuonna 2019 keskimäärin 36,2 prosenttia vähemmän kuin miehet. Georgian ratifioitua Istanbulin yleissopimuksen toukokuussa 2017 maassa on toteutettu toimia oikeussuojan saatavuuden ja sosiaaliturvapalvelujen laadun parantamiseksi. On sitouduttava muun muassa yleisen tietoisuuden lisäämiseen. Georgiassa on tehtävä enemmän homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten, intersukupuolisten tai queerien (hlbtiq) oikeuksien suojelemiseksi, varsinkin kun muistetaan heinäkuun 2021 tapahtumat.

Georgiassa on annettu lapsen oikeuksia koskeva käytännesääntö. Siinä vahvistetaan oikeudellinen kehys lapsen oikeuksien suojelemiseksi. Lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan puuttumiseksi ei ole kansallista strategiaa. Lasten laitoshoidosta luopumista koskeva uudistus on saatettava päätökseen.

Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva laki hyväksyttiin vuonna 2020, ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja on ratifioitu. Vammaiset kuuluvat edelleen kaikkein syrjäytyneimpiin ryhmiin.

Kansalaisten tasa-arvoa ja integroimista koskeva valtion strategia vuosiksi 2021–2030 ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma ovat olemassa, mutta vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuuriset oikeudet ja heidän poliittinen osallistumisensa eivät ole toteutuneet riittävästi.

Poliitikkojen, toimittajien, kansalaisyhteiskunnan aktivistien ja diplomaattiyhteisön salakuuntelu ja laiton valvonta, kuten yksityiselämän nauhoitukset ja kirjeenvaihto, ovat kyseenalaistaneet viestinnän yksityisyyden kunnioittamisen. Luvatut tutkimukset eivät yleensä johda uskottavaan lopputulokseen. Vastuuvelvollisuuden ja tosiasiallisen institutionaalisen valvonnan parantamista koskeviin toistuviin kehotuksiin, joita myös julkinen puolustaja on esittänyt, ei ole vielä vastattu.

2. TALOUDELLISET ARVIOINTIPERUSTEET

Tämä arviointi perustuu Kööpenhaminassa vahvistettuihin jäsenyysehtoihin, joiden mukaan maassa on oltava toimiva markkinatalous ja maan on pystyttävä selviytymään kilpailupaineista ja markkinavoimista unionissa.

2.1. Toimiva markkinatalous

Georgian bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on 33 prosenttia EU:n keskiarvosta ostovoimapariteettina mitattuna. Maassa oli covid-19-pandemiaa edeltäneinä vuosina vakaa noin 5 prosentin talouskasvu. BKT supistui pandemian vuoksi lähes 7 prosenttia vuonna 2020 mutta kasvoi voimakkaasti yli 10 prosenttia vuonna 2021.

Georgia on saanut hyviä tuloksia vakaan finanssi- ja rahapolitiikan soveltamisesta. Kansainvälinen valuuttarahasto on antanut sille tunnustusta useissa ohjelman tarkasteluissa. Maassa on tiukat finanssipoliittiset säännöt, joissa asetetaan ylärajat julkisen talouden alijäämälle (3 % suhteessa BKT:hen), julkiselle velalle (60 % suhteessa BKT:hen) ja tuloille. Georgia noudatti yleisesti näitä sääntöjä ennen pandemiaa. Julkisen talouden alijäämä oli alle 2 prosenttia ja julkinen velka noin 40 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipoliittisten sääntöjen soveltaminen keskeytettiin kolmeksi vuodeksi pandemian vuoksi. Suurin osa Georgian julkisesta velasta on ulkomaista velkaa, jota se on saanut edullisin ehdoin lähes yksinomaan monen- ja kahdenvälisiltä kumppaneilta.

Rahapolitiikkaa harjoitetaan avoimesti noudattaen inflaatiotavoitteeseen perustuvaa strategiaa, jossa Georgian keskuspankki määrittää keskipitkän aikavälin inflaatiotavoitteen (tällä hetkellä 3 %) ja tekee vastaavat päätökset koroista ja muista rahapolitiikan välineistä. Toteutunut inflaatio on vaihdellut tavoitteen tuntumassa viime vuosina, mutta se kiihtyi jyrkästi vuoden 2021 puolivälistä lähtien ulkoisten häiriöiden vuoksi kuten muissakin talouksissa. Georgiassa on kelluva valuuttakurssijärjestelmä. Valuutan arvo määräytyy valuuttamarkkinoilla, ja keskuspankki tekee satunnaisia interventioita. Vaikka lari heikkeni vähitellen (31 % suhteessa euroon vuosina 2016–2021), Georgian vaihtotase oli jatkuvasti voimakkaasti negatiivinen ennen vuotta 2020 ja heikkeni edelleen pandemian aikana, mikä johti merkittävään (sekä yksityiseen että julkiseen) ulkomaanvelkaan ja joihinkin ulkoista haavoittuvuutta koskeviin huolenaiheisiin. Georgian valuuttavaranto on kasvanut vähitellen viime vuosina ja kattoi 4,6 kuukauden tuonnin vuonna 2021.

Georgia on kahden viime vuosikymmenen aikana toteuttanut kunnianhimoisia uudistuksia taloutensa hallinnan sekä liiketoimintaympäristönsä parantamiseksi. Hallitukseen liittyviä talousalan instituutioita voidaan yleisesti pitää toimivina. Maa menestyy hyvin, kun mitataan hallinnon toimivuutta (75. persentiili kaikista maailman maista) ja sääntelyn tehokkuutta (83. persentiili) Maailmanpankin uusimmassa hallinnon toimivuutta mittaavassa indeksissä (2021). Merkittävää edistystä on tapahtunut erityisesti julkisen varainhoidon, julkisten hankintojen sekä vero- ja tullihallinnon aloilla, joiden tukena ovat EU:n ja IMF:n ohjelmat ja niihin sisältyvät ehdot.

Georgian liiketoimintaympäristöä on vapautettu perusteellisesti 2000-luvun puolivälistä lähtien. OECD:n mukaan Georgia on onnistunut luomaan korkeatasoisen sääntely- ja liiketoimintaympäristön, joka on saanut kansainvälistä tunnustusta. Maa saa muita alueen maita paremmat pisteet OECD:n pk-yrityspolitiikkaa mittaavan indeksin (SME Policy index, 2020) kaikilla osa-alueilla. Yrityksen rekisteröinti edellyttää vain yhtä menettelyä, ja sen voi saada hoidettua päivässä. Lupia ja muita markkinoille pääsyn esteitä on vähennetty järjestelmällisesti. Vuonna 2020 hyväksytyllä uudella lailla helpotetaan maksukyvyttömyysmenettelyjä, joista on tehty aiempaa läpinäkyvämpiä ja lyhytkestoisempia ja joiden kustannuksia on alennettu. Vuonna 2021 annetulla yrittäjälailla nykyaikaistettiin yhtiömuotoja sekä niiden perustamis- ja toimintamenettelyjä koskevia säännöksiä. Selviytymiskykyisen liiketoimintaympäristön varmistamiseksi on vahvistettava kilpailuoikeuden oikeudellista kehystä ja täytäntöönpanomenettelyjä sekä parannettava sopimusten täytäntöönpanoa ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta.

Valtion jalanjälki taloudessa on hyvin vaatimaton. Valtion omistamia yrityksiä on 236, ja niiden osuus yrityssektorin koko arvonlisäyksestä on alle 5 prosenttia. Koska monet valtion omistamat yritykset ovat raportoineet taloudellisista tappioista viime vuosina, niiden hallintoa uudistetaan parhaillaan. Hallitus hyväksyi vuonna 2021 valtion omistamien yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat standardit OECD:n suuntaviivojen mukaisesti ja kehittää parhaillaan kattavaa strategiaa valtion omistamille yrityksille. Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa tehdään työtä valtion omistamista yrityksistä aiheutuvien julkisen talouden riskien paljastamiseksi ja ehkäisemiseksi.

Georgian finanssiala on yleisesti ottaen terve. Sitä hallitsevat pankit ja se on voimakkaasti keskittynyt; kahdella suurimmalla kotimaisella pankilla (yhteensä 16 pankista) on hallussaan noin kolme neljäsosaa kokonaisvaroista. Georgian pankkialan riskiprofiili on matala: järjestämättömien lainojen osuus bruttomääräisten lainojen kokonaismäärästä on ollut alhainen (5–8 %) viimeisten viiden vuoden ajan, ja pankkien vakavaraisuussuhde on ollut korkea ja nousussa (19,6 % vuoden 2021 lopussa). IMF:n hiljattain tekemä finanssialan vakautta koskeva arviointi vahvistaa, että Georgian pankkijärjestelmä on pandemian jälkeen yhä häiriönsietokykyinen, vaikka sille aiheutui pandemian aikana joitakin tappioita. Pankkien luotonanto yksityiselle sektorille on ollut suurin alueella (80 % suhteessa BKT:hen). Se on yli kaksinkertaistunut viime vuosikymmenen aikana. Sellaisten yritysten osuus, joilla ei ole mahdollisuutta saada luottoa, on Georgiassa pienempi kuin alueen muissa maissa, vaikka rahoituksen saanti on edelleen esteenä monille pk-yrityksille.