Euratomin toiminnan arviointi



Virallinen lehti nro 076 E , 27/03/2008 s. 0114 - 0121



P6_TA(2007)0181 Euratomin toiminnan arviointi Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2007 Euratomin toiminnan arviointi — 50 vuotta eurooppalaista ydinenergiapolitiikkaa (2006/2230(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Roomassa 25. maaliskuuta 1957 allekirjoitetun Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ("Euratom-sopimus"), - ottaa huomioon kyseisen sopimuksen johdanto-osan, jossa muistutetaan sopimuksen alkuperäisestä tarkoituksesta perustaa Euroopan atomienergiayhteisö, joka luo tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa, nykyaikaistaa tekniikkaa sekä monin muin tavoin myötävaikuttaa heidän kansojensa hyvinvointiin, - ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti sen 14. marraskuuta 1978 antaman ratkaisun [1], 22. huhtikuuta 1999 antaman tuomion [2] ja 10. joulukuuta 2002 antaman tuomion [3], - ottaa huomioon 10. tammikuuta 2007 annetun komission tiedonannon Energiapolitiikka Euroopalle (KOM(2007)0001), - ottaa huomioon komission tiedonannon Ohjeellinen ydinalan ohjelma, osoitettu Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisesti Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle lausuntoa varten (KOM(2006)0844), - ottaa huomioon 14. joulukuuta 2006 antamansa päätöslauselman strategiasta kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi — Vihreä kirja [4], - ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman energiahuollon varmuudesta Euroopan unionissa [5], - ottaa huomioon 14. joulukuuta 2006 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston asetukseksi välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää apua varten [6], - ottaa huomioon radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta 20. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/117/Euratom [7], - ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007-2011) 18. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/970/Euratom [8], - ottaa huomioon säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007-2011) 19. joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1908/2006 [9], - ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007-2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta 19. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/976/Euratom [10], - ottaa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännessä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007-2011) täytäntöön panemiseksi 19. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/977/Euratom [11], - ottaa huomioon 16. marraskuuta 2005 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisehdoista tehtyyn asiakirjaan liitetyn Slovakiassa sijaitsevaa Bohunice V1 -ydinvoimalaitosta koskevan pöytäkirjan N:o 9 täytäntöönpanosta [12], - ottaa huomioon 16. marraskuuta 2005 antamansa päätöslauselman ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käytöstä [13], - ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan kyseisestä asiasta 1. helmikuuta 2007 järjestämän julkisen kuulemistilaisuuden tulokset, - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan kertomuksen sekä perussopimus-, työjärjestys-ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0129/2007), A. ottaa huomioon, että EU:n perussopimuksia on uusien tarpeiden ja haasteiden myötä muutettu monta kertaa perustavanlaatuisesti, kun taas Euratomin perustamissopimusta on sen 50-vuotisen historian aikana muutettu vain kerran [14] muuttamatta kuitenkaan sen keskeisiä määräyksiä ja alkuperäistä sisältöä, B. ottaa huomioon, että vaikka Euratom-sopimusta on muutettu vain vähän viimeisten 50 vuoden aikana, se on kuitenkin ollut edellä mainitulla ajanjaksolla lähtökohtana laajamittaiselle johdetulle oikeudelle ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen lukuisten tuomioiden kohteena, joiden perusteella on esimerkiksi ollut mahdollista laajentaa olennaisesti Euratom-sopimuksen alkuperäistä soveltamisalaa, C. ottaa huomioon, että Euratom-sopimuksen myötä EU:ssa otettiin käyttöön radioaktiivista polttoainetta ja jätettä koskevat tiukat turvallisuusmääräykset ja että siinä määrätään työntekijöiden ja kansalaisten terveydensuojelua koskevista yhdenmukaisista turvallisuusmääräyksistä sekä näiden määräysten täytäntöönpanomenettelyistä ja että sillä estetään ydinmateriaalin käyttö sotilaallisiin tarkoituksiin, D. katsoo, että Euratom-sopimus tarjoaa laajan ja johdonmukaisen lainsäädännöllisen kehyksen ydinenergian turvalliselle ja kaikkia jäsenvaltioita hyödyttävälle käytölle Euroopassa, E. ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot eivät ole koskaan hyödyntäneet ydinvoimaa, toiset ovat aktiivisesti lopettamassa vaiheittain ydinvoiman käyttöä ja loput tukevat edelleen ydinvoima-alaansa, F. ottaa huomioon, että luonnoksessaan sopimukseksi Euroopan perustuslaista (perustuslakisopimus) valmistelukunta ehdotti Euratom-sopimuksen eriyttämistä tulevan perustuslain oikeudellisesta rakenteesta; katsoo, että Euratom-sopimuksen määräykset ovat säilyneet ennallaan sen liitteenä olevan pöytäkirjan muodossa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan työssä ja perustuslakisopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä, G. ottaa huomioon, että Saksa, Irlanti, Itävalta, Unkari ja Ruotsi ovat liittäneet perustuslakisopimukseen julistuksen, jonka mukaan Euratom-sopimuksen määräyksiä on ajantasaistettava, mitä varten olisi kutsuttava mahdollisimman pian koolle perustamissopimuksen uudistamista käsittelevä konferenssi, H. katsoo, että viimeaikaiset laajentumiset ovat monipuolistaneet entisestään Euroopan unionin ydinenergia-alan kokonaisnäkymää ja lisänneet ydinalaa koskevan yhteisön toiminnan tarvetta, I. katsoo, että Euratom-sopimuksen viideskymmenes vuosi tarjoaa Euroopan parlamentille tilaisuuden tarkastella sopimuksen sisältöä ja asianmukaisuutta ja ilmaista huolensa siitä, että Euratom-sopimuksen tärkeimpiä määräyksiä ei ole tarkistettu sen jälkeen, kun sopimus tuli voimaan 50 vuotta sitten, J. katsoo, ettei näitä Euratom-sopimuksen pysyvyyttä koskevia pohdintoja voida erottaa niistä komission tavoitteista, joilla pyritään varmempaan, kestävämpään ja kilpailukykyisempään sekä osaltaan ilmastonmuutokseen vaikuttavaan Euroopan unionin energiapolitiikkaan ja jotka käyvät ilmi edellä mainitusta 10. tammikuuta 2007 annetusta komission tiedonannosta, Yleiskatsaus 50-vuotiaaseen Euratom-sopimukseen 1. korostaa, että vuonna 1957 allekirjoitetun Euratom-sopimuksen jälkeen Euroopan unionista on tullut maailman ydinteollisuuden johtotekijä ja yksi tärkeimmistä ydintutkimuksen toimijoista hallitun lämpöydinfission ja -fuusion alalla; panee merkille, että Euroopan teollisuus on mukana kaikessa ydinpolttoainekierrossa ja on pystynyt kehittämään Euroopan tasolla tekniikoita, joista eräät, kuten ultrasentrifugointiin perustuva rikastustekniikka, ovat syntyneet Euroopan tason kumppanuuksien ansiosta; 2. panee merkille, että polttoaineketjun oleminen lähestulkoon kokonaisuudessaan Euroopan unionin ydinvoimateollisuuden hallinnassa tarjoaa unionille energiariippuvuudesta käytävien nykyisten keskustelujen aikana takeet teollisesta ja teknologisesta riippumattomuudesta, erityisesti mitä tulee polttoaineen rikastukseen; 3. muistuttaa, että ydinenergia tuotti, erityisesti juuri Euratom-sopimuksen ansiosta, vuoden 2006 lopulla 15 jäsenvaltiossa sijaitsevassa 152 reaktorissa 32 prosenttia Euroopan sähköstä eli suurimman osan ilman hiiltä tuotetusta sähköstä Euroopan unionissa tavalla, joka on yksi kilpailukykyisimpiä, ja auttaa näin osaltaan saavuttamaan edellä mainitussa 10. tammikuuta 2007 annetussa komission tiedonannossa mainittuja Euroopan energiapoliittisia tavoitteita; 4. huomauttaa ilmastonmuutoksen suhteen, että komissio vihreässä kirjassaan "Energiahuoltostrategia Euroopalle" (KOM(2000)0769) esitti arvion, jonka mukaan ydinvoiman avulla vähennettäisiin hiilidioksidipäästöjä yli 300 miljoonaa tonnia vuoteen 2010 mennessä, mikä vastaa 100 miljoonan auton hiilidioksidipäästöjä; muistuttaa, että 10. tammikuuta 2007 antamansa tiedonannon liitteessä I komissio katsoi ydinvoiman olevan merituulivoiman ja pienimuotoisen vesivoimatuotannon jälkeen energiamuodoista vähiten hiilidioksidipäästöjä tuottavaa; 5. panee merkille, että Euroopan atomienergiayhteisön perustajamaat ovat laatineet määräyksiä, jotka on jaoteltu kymmeneen lukuun ja joilla on tarkoitus pitää tiukasti ydinenergian kehittäminen yhteisössä, ja että määräyksiä sovelletaan yhä ja kehitetään sitä mukaa kuin Euratom-sopimukseen perustuvaa lainsäädäntöä hyväksytään, ja että määräyksillä on suuri merkitys ydinlaitosten turvalliselle käytölle Euroopassa; 6. panee merkille, että jäsenvaltioiden keskuudessa ei enää ole vuoden 1957 konsensusta ydinenergiasta; 7. toteaa, että 50 vuotta sitten Euratomin perustamissopimukseen sisällytetyt odotukset ydinenergian käytöstä ovat muuttuneet; katsoo, että nämä odotukset kohdistuvat nyt pikemminkin tarpeeseen laatia Euratomin perustamissopimuksen pohjalta yhtenäinen oikeuskehys, jotta voidaan hallinnoida ydinenergian käytön valvontaa Euroopan unionissa ja tukea ydinenergiaa käyttävien maiden yhdentymistä EU:hun saattamalla Euratomia koskeva yhteisön säännöstö osaksi kansallista lainsäädäntöä; myöntää, että Euratomin perustamissopimuksen II osaston tärkeiden lukujen perusteella on voitu suojella väestöä, työntekijöitä ja ympäristöä ionisoivalta säteilyltä (III luku), kehittää jätehuoltoa ja ydinvoimaloitten turvallisuutta (I luku) sekä halkeamiskelpoisten aineiden valvontaa koskevaa tutkimusta Euroopassa (VII luku); 8. muistuttaa, että tutkimustoimintaa alettiin ensin kehittää Euratom-sopimuksen puitteissa (I luku) ja että sen seurauksena perustettiin yhteinen tutkimuskeskus, EU:n ensimmäinen tutkimuslaitos; kehottaa painokkaasti sisällyttämään pikaisesti ydinvoimaa koskevan tutkimus- ja kehittämisohjelman yleisen tutkimuskehyksen talousarvioon niin, että ohjelmaa valvotaan ja sitä koskee sama vastuuvelvollisuus kuin muita tutkimusohjelmia; 9. katsoo, että Euratom-sopimuksen III luvun (terveyden suojelu) puitteissa kehitetyn lainsäädännön on pysyttävä Euroopan unionin toimivallan piirissä sen varmistamiseksi, että työntekijöiden ja väestön suojelua koskevia perusstandardeja noudatetaan ja laajennetaan siten, että ne kattavat myös ympäristön ja että siinä otetaan huomioon suojelun kehittäminen kansainvälisten tieteellisten tutkimusten tulosten perusteella; 10. korostaa, että kyseistä lainsäädäntöä ei sovelleta ainoastaan alueisiin, joilla ydinlaitoksia toimii, vaan soveltamisala sisältää myös naapurijäsenvaltioiden ja kolmansien maiden suojelun, sillä radioaktiivisen jätteen loppusijoituksia valvotaan jatkuvasti ja hyväksytään sääntelyä, joka kohdistuu käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen siirtoihin, ravintoketjun suojeluun ja säteilyhätätilanteisiin; 11. panee merkille, että Euratom-sopimuksen IV luvun (investoinnit) tarkoituksena oli, että Euroopan yhteisön tasolla saadaan täsmällistä tietoa jäsenvaltioiden investointihankkeista; 12. panee kuitenkin merkille, että julkaistessaan ohjeellisia ydinohjelmia (PINC) komissio ei ole tosiasiallisesti arvioinut, mikä on ydinenergian investointitarve, jos otetaan huomioon erityisesti energiahuollon varmuutta, ilmastonmuutoksen torjuntaa ja Euroopan unionin kilpailukykyä koskevat ongelmat ydinvoimaalan säilymistä maailmanlaajuisesti silmällä pitäen; 13. on kuitenkin tyytyväinen siitä, että Euratom-sopimukseen sisältyy velvoite toimittaa yksityiskohtaiset tiedot kaikista uusista ydinalan investoinneista Euroopassa, jolloin tietojen avulla voidaan tehdä täydellinen kartoitus Euroopan unionin ydinalaan liittyvästä toiminnasta, mikä on Euroopan ydinteollisuudelle ominainen velvoite; 14. katsoo, että yhteisyritykset (Euratom-sopimuksen V luku) ovat olleet arvokkaita välineitä julkisten politiikkojen toteuttamisessa, erityisesti julkisen tutkimustoiminnan alalla, missä tätä oikeudellista välinettä on käytetty useasti, esimerkkinä Joint European Torus -yhteisyrityksen perustaminen Culhamiin vuonna 1978 ja sen jälkeen eurooppalaisen oikeussubjektin perustaminen kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria koskevan hankkeen (ITER) toteuttamiseksi; 15. katsoo, että luomalla hankintakeskuksen (VI luku), joka valvoo, että unionissa sijaitsevien käyttäjien materiaalinsaanti tapahtuu yhtäläisen lähtöaineiden saannin periaatteen mukaisesti, Euratom-sopimus sisältää välineen, joka on olennaisen tärkeä nyt, kun pohditaan energiahuollon varmuutta; 16. katsoo, että turvavalvonta (VII luku) on yksi parhaiten onnistuneista kohdista sovellettaessa Euratomsopimusta ja antaa komissiolle mahdollisuuden tuntea erittäin tarkasti Euroopan unionin ydinaineiden varastot ja materiaalivirrat; 17. panee merkille, että turvavalvonta antaa ydinmateriaalin toimittajavaltioille tosiasiallisen takuun siitä, mihin niiden toimittamia aineita käytetään, ja täydentää kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) suorittamaa ydinaineiden laittoman leviämisen estämiseen liittyvää valvontaa; 18. toteaa, että Euratom-sopimuksen X luvun (ulkosuhteet) perusteella kansainvälisen atomienergiayhteisön jäsenyys useissa kansainvälisissä sopimuksissa, erityisesti ydinturvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa ja käytetyn polttoaineen sekä radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevassa yhteisessä yleissopimuksessa, on mahdollistanut yhteisön osallistumisen kyseisiä aiheita koskeviin kansainvälisiin toimiin ja Euroopan unionissa saavutettuihin merkittäviin edistysaskeleisiin; 19. muistuttaa myös, että Euroopan atomienergiayhteisö on juuri Euratom-sopimuksen X luvun perusteella tehnyt useita tutkimuksen alan yhteistyösopimuksia ja osallistunut kansainvälisiin hankkeisiin, esimerkiksi neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmien foorumiin, joka koskee tulevaisuuden reaktorien malleja, ja käynyt ITER-hanketta koskevia kansainvälisiä neuvotteluja; Institutionaalinen keskustelu 20. panee merkille, että Euratom-sopimuksen tärkeimpiä määräyksiä ei ole tarkistettu sen jälkeen, kun sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1958; 21. vahvistaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kunkin jäsenvaltion asiana on päättää turvautuvatko ne ydinenergian käyttöön vai eivät; 22. panee lisäksi merkille, että joitakin jäsenvaltioita, jotka ovat selvästi vastustaneet ydinenergiaa ja jotka ovat yhteisöjen (Euroopan yhteisö ja Euratom) jäseniä, ei ole koskaan millään tavoin vaadittu tuottamaan ydinenergiaa maaperällään; panee näin ollen merkille, että monien vuosien ajan on hyväksytty se, että ydinenergian käyttöä edistävässä Euratom-sopimuksessa ei aseteta velvoitteita, mutta se luo lainsäädännöllisen kehyksen, joka on tarkoitettu sovellettavaksi kaikille; 23. korostaa, että Euratom-sopimus ei haittaa sähkön sisämarkkinoiden kehitystä ja vielä vähemmän estää tavaroiden, henkilöiden ja pääomien vapaata liikkuvuutta; muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen yleisiä määräyksiä sovelletaan myös ydinenergiaa koskevaan toimintaan, ja mainitsee esimerkkinä, että ydinmateriaalin, siihen liittyvien laitteiden ja teknologioiden liikkumista Euroopan unionissa tai sen rajojen ulkopuolella säännellään unionissa valmistettavien kaksikäyttötuotteiden valvontaa koskevilla määräyksillä, jotka on hyväksytty EY:n perustamissopimuksessa tarkoitetun kauppapolitiikan perusteella; huomauttaa lisäksi, että Euratomia koskevaa lainsäädäntöä sitovat kilpailulainsäädäntö ja valtiontukia koskevat, EY:n perustamissopimuksen VI osastossa mainitut määräykset; päättelee siksi, että Euratom-sopimus ei missään tapauksessa muodosta ydinenergiaa koskevaa protektionistista kehystä; 24. toteaa, että Euratom-sopimus tarjoaa ydinvoimavaihtoehdon valinneille maille välineitä kehittää ydinvoimaa (yhteisyritykset, tutkimuksen ja kehityksen tuki, Euratomin lainat), mutta liittää näiden välineiden käyttöönottoon tiukan oikeudellisen kehyksen (terveyden suojelu, turvavalvonta, hankinta), jonka tarkoituksena on rauhoittaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole valinneet tätä vaihtoehtoa; 25. muistuttaa, että Euratomin oikeudellista kehystä sovelletaan myös - yhteisön edun vuoksi - niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät tuota ydinvoimaa, mutta joiden maaperällä on ydintutkimusreaktoreita, ja kehys tarjoaa näille jäsenvaltioille välineitä (esimerkiksi Euratomin tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmia), joiden avulla valtiot voivat saada rahoitusta esimerkiksi lääketieteelliseen tutkimukseen; 26. katsoo, ydinenergiaa koskevista eriävistä näkemyksistä huolimatta, että ne Euratomin perustamissopimuksen määräykset, jotka ovat auttaneet ehkäisemään ydinmateriaalien leviämistä, sekä terveyttä, turvallisuutta ja radioaktiiviselle säteilylle altistumista koskevat määräykset ovat olleet varsin hyödyllisiä ja niitä tulisi koordinoida huolellisesti EY:n perustamissopimuksen terveyttä ja turvallisuutta koskevien määräysten kanssa; Puutteet 27. pitää valitettavana, että Euroopan parlamentin toimivaltuuksien kehittymistä ja erityisesti niiden laajentamista niin, että yhteispäätösmenettelyä sovelletaan suurimmassa osassa unionin lainsäädännön hyväksymistä, ei ole otettu huomioon Euratom-sopimuksessa; katsoo, että huolimatta kyseisen sopimuksen teknisestä luonteesta Euroopan parlamentilla on oikeus olla virallisesti mukana käsittelemässä lakitekstejä, joiden oikeusperusta on Euratom-sopimus; 28. pitää tuomittavana demokratiavajeena sitä, että parlamentti on lähes täysin suljettu Euratomia koskevan lainsäädäntötyön ulkopuolelle, ja sitä, että parlamenttia ylipäätään pyydetään antamaan lausunto ainoastaan yhdestä Euratom-sopimuksen kymmenestä luvusta; 29. huomauttaa kuitenkin, että Euroopan parlamentti on toimielinten välisen sopimuksen nojalla mukana neuvotteluissa, jotka koskevat Euratomin seitsemättä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaa (2007-2011); huomauttaa myös, että Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa äskettäin käsittelyssä olleet asiakirjat (Euratomin seitsemäs ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma, radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen siirtoja koskeva direktiivi, ydinturvallisuuteen liittyvän avun väline jne.) huomioon ottaen vaikka menettelyssä on tarkoitus kuulla Euroopan parlamenttia, neuvosto on säännöllisesti huomioinut kokonaisuudessaan tai osittain Euroopan parlamentin Euratomia koskeviin teksteihin ehdottamat tarkistukset; katsoo kuitenkin, ettei tätä voida pitää riittävänä; 30. korostaa Euratom-sopimuksen 203 artiklan merkitystä, koska se tarjoaa joustavuutta - kuten ydinalan yhteistyövälineen perustamisen yhteydessä - tehdä sellaisia lainsäädäntöaloitteita, joista Euratom-sopimuksessa ei alun perin määrätty; katsoo, että on tarpeen tutkia sitä, miten 203 artiklaa voitaisiin hyödyntää uusien aloitteiden luomiseksi ja mahdollisesti Euratom-sopimuksen mukauttamiseksi; 31. pitää valitettavana, että sopimuksesta puuttuu ydinturvallisuutta, radioaktiivisten jätteiden huoltoa ja ydinlaitosten käytöstäpoistoa koskevat harmonisoidut standardit sisältävä lainsäädäntö, jolla on todellista lisäarvoa etenkin nykyiseen kansainväliseen kehykseen verrattuna; 32. kehottaa komissiota käyttämään hyväkseen IAEA:n hallinnoimien yleissopimusten (ydinturvallisuutta koskeva yleissopimus sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yhteinen yleissopimus) täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia ja ottamaan huomioon OECD:n ydinenergiajärjestön (NEA) arvioinnit kehittyneimmistä radioaktiivisten jätteiden huoltoa koskevista kansallisista käytännöistä; panee merkille, että yhdessä sovitut hankkeet, kuten läntisen Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten järjestön (WENRA) johtamat hankkeet, joiden tarkoituksena on laatia yhteinen ydinturvallisuutta koskeva lähestymistapa, voivat auttaa laatimaan lainsäädännön rungon; 33. muistuttaa, että kuten edellä mainitussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (asia C-29/99 komissio vastaan neuvosto) vahvistetaan, komissiolla on toimivaltaa ydinturvallisuuden alalla Euratom-sopimuksen nojalla, ja sillä on valtuudet tehdä asiaa koskevia ehdotuksia; Tulevaisuuden suuntaviivat 34. katsoo, että Euratom-sopimus on puutteistaan huolimatta vielä tällä hetkellä välttämätön oikeudellinen kehys niin niille jäsenvaltioille, jotka haluavat kehittää ydintuotantoaan, kuin myös niille jäsenvaltioille, jotka haluavat pelkästään oikeudellisia välineitä suojatakseen itseään, väestöään ja ympäristöään; 35. toistaa vaatimuksensa hallitustenvälisen konferenssin koollekutsumisesta, jotta Euratomin perustamissopimus voidaan tarkistaa kokonaisuudessaan ja jotta voidaan poistaa sen vanhentuneet määräykset ja säilyttää ydinteollisuuden sääntelyjärjestelmä EU:ssa, muuttaa sen säilytettävät osat nykyaikaisen ja kestävän energiapolitiikan mukaisiksi ja tämän jälkeen sisällyttää muutetut osat omana energia-alaa koskevana lukunaan EY:n perustamissopimukseen; 36. huomauttaa, että Euratom-sopimuksen määräykset ovat keskeisessä asemassa, koska niissä käsitellään Lissabonin strategiaan liittyviä teollisuutta koskevia kysymyksiä sekä energiakysymyksiä energiahuollon näkökulmasta hetkellä, jolloin Euroopan unioni pyrkii määrittelemään eurooppalaisen energialähteiden yhdistelmän, joka olisi vähähiilinen, kilpailukykyinen ja mahdollisimman "kotimainen"; 37. toistaa tähän liittyen, että ydinenergialla tuotetaan tällä hetkellä 32 prosenttia Euroopan unionin energiasta ja että komissio katsoo 10. tammikuuta 2007 antamassaan tiedonannossa sen olevan yksi tärkeimmistä hiilidioksidittomista energialähteistä Euroopassa ja Euroopan kolmanneksi edullisin energianlähde sisällyttämättä hiilidioksidikustannuksia hintoihin; katsoo siksi, että Euroopan unionin olisi Euratomsopimus huomioiden puolustettava teollista ja teknologista johtavaa asemaansa, kun otetaan huomioon muiden toimijoiden (Venäjä, USA) ydinvoimaan liittyvän toiminnan voimakas elvyttäminen ja se, että ydinvoima-alalle on ilmaantunut uusia maailmanluokan toimijoita (Kiina ja Intia), joista tulee Euroopan unionin kilpailijoita keskipitkällä aikavälillä; 38. katsoo, että Euratom-sopimuksen muodostaman oikeudellisen kehyksen puuttuminen johtaisi Euroopan ydinvoimapolitiikan uuteen kansallistamiseen, ja siten yhteisön säännöstön taantumiseen, mikä aiheuttaisi vaaran oikeudellisesta epävarmuudesta kaikille 27 jäsenvaltiolle; 39. kehottaa noudattamaan reilun kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteita eri energiamuotojen yhteydessä; 40. katsoo myös, että yhden tai useamman luvun poistaminen Euratom-sopimuksesta tai joidenkin määräysten liittäminen EY:n perustamissopimukseen saattaisi Euratom-sopimuksen epätasapainoon, koska nämä toimet heikentäisivät ydinenergian käytön valvontaa Euroopassa; lisää, että johdonmukaisen lainsäädännöllisen kehyksen puuttuminen saisi aikaan sen, että tulevien jäsenvaltioiden olisi entistä vaikeampaa hyväksyä Euratomin säännöstö; 41. katsoo, että ydinenergian käytön valvonta Euroopassa vaatii kyseisen energiamuodon erityisominaisuudet huomioiden Euratom-sopimuksen kaltaisen asialle omistetun lainsäädännöllisen kehyksen säilyttämistä, koska sopimus on jo 50 vuoden ajan osoittanut kaikkien sen sisältämien määräysten hyödyllisyyden; katsoo lisäksi, että sopimuksen osittainen sisällyttäminen mahdolliseen energiaa käsittelevään lukuun EY:n perustamissopimuksessa heikentäisi ydinenergian lainsäädännöllistä valvontaa Euroopassa ja poistaisi tällä hetkellä Euratom-sopimuksessa olevat erityiset ydinvoiman valvontamenettelyt; 42. katsoo kuitenkin, että Euratom-sopimusta on jossain määrin uudistettava; 43. katsoo, että vaikka Euratom-sopimukseen tehtäisiinkin lyhyen aikavälin muutoksia, sille on myös tehtävä laaja-alainen tarkistus demokratiavajeen korjaamiseksi ja yleistä turvallisuutta koskevien kysymysten saattamiseksi unionin ja sen jäsenvaltioiden ydinvoimatoimintojen keskipisteeseen; 44. pyytää, että Euratom-sopimukseen sisällytettyjä päätöksentekomenettelyjä uudistettaisiin siten, että Euroopan parlamentti voisi olla tiiviisti mukana ydinalan lainsäädäntötyössä, ja että menettelyissä päästäisiin parempaan avoimuuteen ja unionin kansalaiset voisivat osallistua niihin täysimääräisesti; pyytää siksi neuvostoa ja komissiota käsittelemään Euratom-sopimuksen sisäsyntyistä demokratiavajetta ja laajentamaan yhteispäätösmenettelyn soveltamista kyseisen sopimuksen mukaisesti hyväksyttävään lainsäädäntöön; 45. katsoo, että nämä muutokset voidaan tehdä Euratom-sopimuksen 203 artiklan mukaisesti mullistamatta välttämättä kyseisen sopimuksen yleistä rakennetta ja sisältöä; kehottaa neuvostoa harkitsemaan tätä mahdollisuutta; 46. korostaa, että tilanteessa, jossa Euroopan energiapolitiikkaa on mukautettava ja ydinvoimaloiden käyttöikää pidennettävä, on tarpeen kiireellisesti kehittää vahvaa yhteisön lainsäädäntöä ydinturvallisuuden, radioaktiivisten jätteiden huollon ja ydinlaitosten käytöstäpoiston aloille ja toteutettava käytännön toimia sen varmistamiseksi, että ydinenergian turvallista käyttöä edistävään tutkimus- ja kehitystyöhön kiinnitetään mahdollisimman paljon huomiota ja sitä tuetaan mahdollisimman hyvin; kehottaa komissiota tarkistamaan uudelleen tekemiään lainsäädäntöehdotusten luonnoksia ja tekemään uusia ehdotuksia direktiiveiksi, jotka koskevat ydinlaitosten turvallisuutta, jätehuoltoa, sulkemista ja käytöstä poistamista ja joissa otetaan huomioon aiheuttamisperiaate; 47. kehottaa painokkaasti komissiota ja neuvostoa tutkimaan asianmukaisen nopeasti tämän kysymyksen ja työskentelemään tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa; 48. kehottaa laatimaan eurooppalaisia ydinalan koulutusohjelmia ja takaamaan rahoituksen kunnianhimoisille tutkimusohjelmille, joiden avulla voidaan vastata ydinfission (turvallisuus, jätehuolto, tulevat reaktorit) ja säteilysuojelun haasteisiin ja ylläpitää asianmukaisia toimivaltuuksia ja henkilöstöresursseja, jotta ydinvoimaa koskeva vaihtoehto pidetään avoimena kestävän ja kilpailukykyisen eurooppalaisen teollisuuden pohjalta; 49. kehottaa luomaan hyvien kansallisten käytäntöjen eurooppalaisen koordinointimekanismin työntekijöiden ja väestön suojelemiseksi säteilyltä Euratom-sopimuksen myötä alalla saavutetun yhdenmukaistamisen täydentämiseksi; 50. kannustaa voimakkaasti komissiota laatimaan säännöllisesti sellaisia Euratom-sopimuksen edellyttämiä PINC-ohjelmia, jotka todella käsittelevät tulevaisuuden ydinvoimatuotanto- ja -investointitavoitteita alan kasvavaa kilpailua koskevassa kokonaisvaltaisessa asiayhteydessä ja joissa otetaan huomioon myös kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet; huomauttaa tässä yhteydessä, että muiden energiamuotojen käyttäminen kuuluu kansallisen toimivallan piiriin, mutta että tavoitteet (toisinaan jopa sitovat tavoitteet) asetetaan kuitenkin yhteisön tasolla, kuten tehdään uusiutuvien energialähteiden yhteydessä; 51. pyytää neuvostoa luomaan koordinoidun toimintaperiaatteen - toimitusvarmuutta ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteita unohtamatta - jolla kannustettaisiin investointeihin turvallisuusmääräyksiä täysimääräisesti noudattaen, jotta voitaisiin pidentää nykyisten reaktorien käyttöikää ja parantaa niiden suorituskykyä, sekä uusiin toimintavalmiuksiin kohdistuviin investointeihin; 52. panee merkille neuvoston aloitteen harkita eurooppalaisen ydinturvallisuutta, ydinlaitosten turvaamista ja ydinjätehuoltoa käsittelevän korkean tason työryhmän perustamista; 53. pitää tervetulleena aloitetta Euroopan atomienergiafoorumin (European Nuclear Forum) perustamisesta poliittiset edustajat, teollisuuselämän ja kansalaisyhteiskunnan kattavan korkean tason vuoropuhelun helpottamiseksi; 54. kehottaa palauttamaan Euratomin hankintakeskukselle sen merkittävän aseman ja käyttämään täysimääräisesti hyväksi sille Euratom-sopimuksessa myönnettyjä valtuuksia; katsoo, että keskuksen merkitys ei liity niinkään uraanin puutteeseen kuin kilpailukykyyn ja toimitusvarmuuteen, valmistetun ydinpolttoaineen toimitus mukaan lukien; katsoo, että Euratom-sopimuksen määräykset antavat keskukselle mahdollisuuden olla todellinen energian seurantakeskus ydinalalla, ja kannustaa jatkamaan nykyisiä Euratomin hankintakeskuksen aseman parantamista koskevia pohdintoja tätä silmällä pitäen; 55. kehottaa jatkamaan tiivistä kansainvälistä yhteistyötä, jonka perusta on luotu Euratom-sopimuksella, ja vahvistamaan jatkuvasti yhteistyötä IAEA:n kanssa, jotta voitaisiin välttää päällekkäinen toiminta viimeksi mainitun järjestön ja Euratomin välillä ja jotta säteilysuojelu, ydinturvallisuus ja ydinaineiden laittoman leviämisen estäminen varmistettaisiin korkeimmalla mahdollisella tasolla; 56. kehottaa jatkamaan tutkimusta ja kehitystä koskevaa korkean tason kansainvälistä yhteistyötä ITERhankkeessa tai neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevässä kansainvälisessä foorumissa tehtävän yhteistyön tapaan; * * * 57. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. [1] Ratkaisu asiassa 1/78, Kok. 1978, s. 2151. [2] Asia C-161/97 P, Kernkraftwerke Lippe-Ems Gmbh vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1999, s. I-02057. [3] Asia C-29/99, Euroopan yhteisön komissio vastaan Euroopan unionin neuvosto, Kok. 2002, s. I-11221. [4] Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2006)0603. [5] EUVL C 292E, 1.12.2006, s. 112. [6] Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2006)0599. [7] EUVL L 337, 5.12.2006, s. 21. [8] EUVL L 400, 30.12.2006, p. 60. Oikaistu toisinto julkaistu EUVL L 54, 22.2.2007, s. 21. [9] EUVL L 400, 30.12.2006, p. 1. Oikaistu toisinto julkaistu EUVL L 54, 22.2.2007, s. 4. [10] EUVL L 400, 30.12.2006, p. 404. Oikaistu toisinto julkaistu EUVL L 54, 22.2.2007, s. 139. [11] EUVL L 400, 30.12.2006, p. 434. Oikaistu toisinto julkaistu EUVL L 54, 22.2.2007, s. 149. [12] EUVL C 280E, 18.11.2006, s.108. [13] EUVL C 280E, 18.11.2006, s.117. [14] Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella, joka allekirjoitettiin Maastrichtissa 7. helmikuuta 1992. --------------------------------------------------