Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 13 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2014/001 EL/Nutriart) /* COM/2014/0376 final */





PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA 1. Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013[1] (EGR-asetus). 2. Kreikan viranomaiset jättivät EGR:lle hakemuksen EGF/2014/001 EL/Nurtriart EGR:n rahoitustuen saamiseksi, kun Nutriart S.A sekä seuraavat 25 tavarantoimittajaa ja jatkojalostajaa olivat vähentäneet työntekijöitä: AR.ZIGAS & SIA ja 24 itsenäistä ammatinharjoittajaa, joiden työskentely oli loppunut ja jotka olivat riippuvaisia ensisijaisesta yrityksestä Kreikassa. 3. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen EGR-asetuksen kaikkien soveltuvien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:ltä täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ EGR-hakemus: || EGF/2014/001 EL/Nutriart Jäsenvaltio: || Kreikka Asianomaiset alueet (NUTS-taso 2): || Κεντρική Μακεδονία (Keski-Makedonia) (EL12) Aττική (Attika) (EL30) Hakemuksen jättämispäivä: || 5. helmikuuta 2014 Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta: || 14. helmikuuta 2014 Lisätietopyyntö: || 19. helmikuuta 2014 Lisätietojen toimittamisen määräaika: || 2. huhtikuuta 2014 Arvioinnin päättämisen määräaika: || 25. kesäkuuta 2014 Toimintakriteeri: || EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta Ensisijainen yritys: || Nutriart S.A Toimialat (NACE Rev.2 ‑kaksinumerotaso): || Kaksinumerotaso 10 (Elintarvikkeiden valmistus)[2] Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä: || 25 Viiteajanjakso (neljä kuukautta): || (16. heinäkuuta 2013 – 16. marraskuuta 2013) Vähennettyjen työntekijöiden tai työskentelyn lopettaneiden määrä viiteajanjaksolla (a): || 505 Vähennettyjen työntekijöiden tai työskentelyn lopettaneiden määrä viiteajanjaksoa ennen tai sen jälkeen (b): || 3 Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b): || 508 Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä: || 508 Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä: || 505 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 9 950 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset[3] euroina || 210 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 2,07 Kokonaisbudjetti euroina || 10 160 000 EGR:n tuki euroina (60 %) || 6 096 000 HAKEMUKSEN ARVIOINTI Menettely 4. Kreikan viranomaiset jättivät hakemuksen EGF/2014/001 EL/Nutriart 5. helmikuuta 2014 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona jäljempänä olevissa kohdissa 6–8 asetetut kriteerit olivat täyttyneet. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta 14. helmikuuta 2014 eli kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä. Komissio pyysi lisätietoja Kreikan viranomaisilta 19. helmikuuta 2014. Kreikan viranomaiset toimittivat lisätiedot kuuden viikon kuluessa niiden pyytämispäivästä. Komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämistä koskevat edellytykset, 12 viikon kuluessa täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta. Määräaika päättyy 25. kesäkuuta 2014. Hakemuksen tukikelpoisuus Asianomaiset yritykset ja edunsaajat 5. Hakemus liittyy 508 työntekijään, jotka Nutriart S.A., jäljempänä ’ensisijainen yritys’ sekä seuraavat 25 toimittajaa ja jatkojalostajaa olivat vähentäneet: AR.ZIGAS & SIA ja 24 itsenäistä ammatinharjoittajaa, joiden työskentely oli loppunut ja jotka olivat riippuvaisia ensisijaisesta yrityksestä. Ensisijainen yritys toimi NACE Rev.2[4] ‑kaksinumerotasoon 10 (Elintarvikkeiden valmistus) luokitetulla toimialalla. Asianomaiset yritykset sijaitsevat NUTS-tasolla[5] 2 sijaitsevilla Keski-Makedonian (EL12) ja Attikan (EL30) alueilla. Yritykset ja työntekijävähennysten lukumäärä Nutriart S.A. || 481 3 AR.ZIGAS & SIA Yritysten kokonaismäärä: 2 || Työntekijävähennysten kokonaismäärä: || 484 Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut: || 24 Yhteensä (työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat): || 508 Toimintakriteerit 6. Kreikan viranomaiset jättivät hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä tai itsenäistä ammatinharjoittajaa lopettaa työskentelynsä jäsenvaltiossa sijaitsevassa yrityksessä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille. 7. Neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 16. heinäkuuta 2013 ja päättyi 16. marraskuuta 2013. 8. Hakemus liittyy – 478 työntekijään,[6] jotka vähennettiin ensisijaisesta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjakson aikana – 3 työntekijään, jotka vähennettiin yhdestä ensisijaisen yrityksen toimittajayrityksestä neljän kuukauden viiteajanjakson aikana ja – 24 itsenäiseen ammatinharjoittajaan,[7] joiden työskentely loppui neljän kuukauden viiteajanjakson aikana. Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen 9. Mitä tulee niihin 481 työntekijään, jotka ensisijainen yritys ja toimittaja vähensivät, vähennykset on laskettu siitä päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi. 10. Mitä tulee asianomaisiin 24 itsenäiseen ammatinharjoittajaan, toiminnan lakkaamispäivä on määritetty kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja se on päivä, jona toiminnan lakkaaminen on kirjattu verohallinnossa. Tukeen oikeutetut edunsaajat 11. Edellä jo tarkoitettujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat 3 työntekijää, jotka vähennettiin ennen neljän kuukauden viiteajanjaksoa. Nämä työntekijät vähennettiin 21. kesäkuuta 2013, kun suunnitelluista työntekijävähennyksistä oli annettu yleinen ilmoitus.[8] Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana. 12. Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 508. Työntekijävähennysten yhteys asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin 13. Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ja toiminnan lakkaamiset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin, Kreikka väittää, että Kreikan talous on ollut syvässä taantumassa kuudetta perättäistä vuotta (2008–2013). Kreikan tilastoviranomaisen ELSTATin mukaan Kreikan BKT on pienentynyt 25 prosenttia, julkinen kulutus 21 prosenttia ja yksityinen kulutus 32,3 prosenttia sitten vuoden 2008 samalla, kun työttömyys on kasvanut 20,6 prosenttia. 14. BKT:n pieneneminen on lisäksi suurentanut Kreikan ja EU:n asukasta kohti lasketun BKT:n eroa, mikä on kumonnut edistyksen, jonka Kreikka saavutti taloudellisessa lähentymisessä vuosina 1995–2007. 15. Selvitäkseen ulkomaanvelkojen maksuista Kreikan hallitus lisäksi toteutti vuonna 2008 epäsuosittuja toimenpiteitä: se esimerkiksi lisäsi verotuloja, leikkasi julkisia menoja ja pienensi julkisen alan työntekijöiden palkkoja. Palkat ovat pienentyneet myös yksityisellä sektorilla, kun on pyritty parantamaan Kreikan talouden kilpailukykyä. Sitten vuoden 2008 tuhannet yritykset ovat lopettaneet toimintansa ja irtisanoneet henkilöstönsä ja tuhannet itsenäiset ammatinharjoittajat ovat lopettaneet toimintansa, mikä on vaikuttanut työttömyyden rajuun kasvuun. Alentunut tulotaso on johtanut suoraan kulutuksen vähenemiseen. 16. Vuonna 2009 kotitalouksien kulutuksen väheneminen Kreikassa noudatteli samaa negatiivista kehityssuuntaa kuin EU-27:ssä. Kotitalouksien kulutus elpyi EU-27:ssä vuosina 2010 ja 2011 mutta putosi jälleen vuonna 2012. Kotitalouksien kulutus on Kreikassa vähentynyt rahoitus- ja talouskriisin alusta lähtien, ja luvut ovat heikentyneet vuosi vuodelta. Kotitalouksien kulutus (muutos edellisvuodesta, %) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Kreikka || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 17. ELSTATin kotitalouksien tuloista ja elinoloista laatiman raportin mukaan 23 prosenttia kreikkalaisista eli vuonna 2012 köyhyysrajan[9]alapuolella. Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat 18. Kreikan viranomaisten mukaan työntekijävähennyksiin johti kolme pääsyytä: 1) kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen pieneneminen, joka johtui verotaakan kasvamisesta, palkkojen pienenemisestä (sekä yksityisellä että julkisella sektorilla) ja työttömyyden kasvamisesta ja johti ostovoiman rajuun heikkenemiseen, 2) useimpien Nutriartin asiakkaiden maksuviivästykset ja 3) yrityksille ja yksityishenkilöille myönnettyjen lainojen jyrkkä väheneminen, joka johtui siitä, ettei kreikkalaisilla pankeilla ollut riittävästi varoja. 19. Nutriart syntyi vuonna 2008 kolmea yritystä koskevien yritysostojen ja sulautumisen seurauksena. Nämä yritykset olivat Katselis Ch. Sons S.A. (leipomotuotteiden valmistaja), Elvipet S.A. (erikoistunut taikinapakasteiden toimittamiseen ateriapalveluyrityksille) ja Allatini S.A. (vuonna 1836 perustettu yritys, joka on tunnettu huippuluokan jauhoistaan). Siitä lähtien Nutriart on valmistanut leipomo- ja konditoriatuotteita, kuten leipää eri jyvistä, leipätikkuja, sämpylöitä, muffineita, kanapeita, croissanteja jne. loppukäyttäjille sekä valmistaikinoita ateriapalveluyrityksille. 20. Kun kreikkalaisten kotitalouksien ostovoima pieneni Kreikan talouden supistuttua rahoitus- ja talouskriisin alusta lähtien, muiden kuin peruselintarvikkeiden kysyntä romahti. Erityisesti sokerileipomo- ja konditoriatuotteiden kysyntä putosi 41 prosenttia vuonna 2013 verrattuna vuoteen 2008. Kysynnän pieneneminen vaikutti suoraan Nutriartin liikevaihtoon, joka putosi 79,25 miljoonasta eurosta vuonna 2010 jo 38,32 miljoonaan euroon vuonna 2011 ja vielä 20,23 miljoonaan euroon vuonna 2012. Vuonna 2013 (tammi–toukokuu) yrityksen liikevaihto oli vain 5,49 miljoonaa euroa. 21. Toinen seuraus Kreikan talouden taantumasta oli maksuviivästysten lisääntyminen. Useimmat Nutriartin asiakkaista lykkäsivät maksujen eräpäivää 120 päivästä 240 päivään, mikä johti siihen, että Nutriartilla oli pulaa kassavirrasta. 22. Sen paikkaamiseksi Nutriart haki rahoitusapua pankeilta mutta turhaan. Kreikan pankin mukaan kotitalouksille ja yrityksille (paitsi rahoitusalan yrityksille) myönnettyjen lainojen vuotuinen kasvuvauhti on ollut negatiivinen vuodesta 2010. Syynä on kreikkalaisten pankkien käteisvarapula. 23. Kulutuksen vähenemisestä johtuva liikevaihdon pieneneminen, maksuviivästykset ja maksamattomat laskut johtivat yhdessä lainansaannin tiukentumisen kanssa siihen, ettei Nutriart pyrkimyksistään huolimatta pystynyt löytämään ratkaisua, ja lopulta yrityksen hakeutumiseen konkurssiin ja siitä johtuneisiin työntekijävähennyksiin. Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen 24. Työntekijöitä vähennettiin Attikassa (60 %) ja Keski-Makedoniassa (40 %). Kreikan viranomaisten mukaan Nutriartin työntekijävähennykset pahentavat entisestään työttömyystilannetta, jota talous- ja rahoituskriisi on jo heikentänyt ja joka vaikuttaa olevan erityisen hauras molemmilla alueilla. Vuoden 2013 neljännellä neljänneksellä työttömyysaste oli Attikassa 28,2 prosenttia ja Keski-Makedoniasssa 30,3 prosenttia.[10] Kummallakin alueella on lisäksi pulaa avoimista työpaikoista verrattuna työnhakijoiden suureen määrään. Tämän seurauksena yli 70 prosenttia työttömistä on ollut työttömänä yli 12 kuukautta. Keski-Makedoniassa nuorten työnhakijoiden tilanne on erityisen heikko: nuorisotyöttömyysaste on 60,4 prosenttia. 25. Nutriart S.A:n ja muiden yritysten konkurssien tuloksena Kreikan talouden teollisuussektorilla ollaan purkamassa sijoituksia (sektori menettää tuotantokapasiteettiaan). Kiinteän pääoman bruttomuodostus[11] väheni OECD:n mukaan 20 prosenttia vuosina 2008–2013. Nutriartin työntekijävähennykset lisäävät työnhakijoiden määrää alueella samalla, kun tuotantokapasiteetin väheneminen yrityksen konkurssin myötä vähentää avointen työpaikkojen määrää. Työntekijävähennyksillä voidaan siis katsoa olevan vakavaa kielteistä vaikutusta alueelliseen ja paikalliseen talouteen. 26. Attikan osuus Kreikan BKT:stä on 43 prosenttia, joten Attikaan sijoittautuneiden yritysten sulkeminen vaikuttaa koko Kreikan talouteen. Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet Kohteena olevat edunsaajat 27. Kohteena olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava: Luokka || Kohteena olevat edunsaajat Sukupuoli: || Miehiä: || 337 || (66,34 %) || Naisia: || 171 || (33,66 %) Kansalaisuus: || EU-kansalaisia: || 501 || (98,62 %) || Muita kuin EU-kansalaisia: || 7 || (1,38 %) Ikäryhmä: || 15–24-vuotiaita: || 1 || (0,20 %) || 25–29-vuotiaita: || 27 || (5,31 %) || 30–54-vuotiaita: || 439 || (86,42 %) || 55–64-vuotiaita: || 41 || (8,07 %) || yli 64-vuotiaita: || 0 || (0,00 %) 28. Toimiin odotetaan osallistuvan arviolta 508 kohteena olevaa työntekijää ja itsenäistä ammatinharjoittajaa. 29. Kreikan viranomaiset tarjoavat EGR:n tuella yhteisrahoitettavia yksilöllisiä palveluja enintään 505:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle, jotka olivat alle 30-vuotiaita hakemuksen jättöpäivänä, koska kaikki kohdassa 8 tarkoitetut työntekijävähennykset tapahtuvat NUTS-tason 2 alueilla Keski-Makedonia (EL12) ja Attika (EL30), jotka ovat nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa tukikelpoisia. 30. Toimenpiteisiin osallistuvien kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärän odotetaan näin ollen olevan 1 013, kun luvussa ovat mukana työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret. Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus 31. Yksilölliset palvelut, joita on tarkoitus tarjota vähennetyille työntekijöille, itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille, koostuvat seuraavista toimista, jotka yhdessä muodostavat koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin. – Ammatillinen ohjaus: Tämä kaikille osallistujille tarjottava liitännäistoimenpide kattaa seuraavat vaiheet: 1. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille suunnattu tiedotus. Jo yksilöityjen 508:n kohteena olevan työntekijän (Nutriartin entiset työntekijät, toimittajat ja jatkojalostajat) lisäksi on vielä määriteltävä kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolisten nuorten ryhmä. Tämän kohderyhmän valinnassa Kreikan viranomaiset käyttävät muiden muassa kiinnostuksenilmaisupyyntöjä. Sitä varten viranomaiset käynnistävät tiedotuskampanjoita, jotka on suunnattu nimenomaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolisille nuorille. 2. Ilmoittautuminen ja rekisteröinti. Ensimmäiseen kaikille osallistujille (työntekijöille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolisille nuorille) tarjottavaan toimenpiteeseen sisältyy tiedotusta tarjolla olevista palveluista ja koulutusohjelmista sekä osaamis- ja koulutusvaatimuksista. 3. Osaamisen arviointi sekä yksilöllinen ja ammatillinen asiakirja. Toimenpiteen tarkoituksena on auttaa työntekijöitä ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria tunnistamaan oma osaamisensa ja omiin intresseihinsä liittyvät mahdollisuudet sekä luomaan realistinen urasuunnitelma. Osaamisen arviointiin kuuluu intensiivistä ja henkilökohtaista neuvontaa, ja se rakentuu eri vaiheista, joiden kuluessa työntekijä ja neuvoja käsittelevät eri aiheita (esim. mahdollisuuksia, intressejä, motivaation ja odotusten analyysiä, esteitä jne.). Arvioinnin jälkeen laaditaan yksilöllinen ja ammatillinen asiakirja, jossa esitetään tiivistetysti osallistujan taidot, yksilöllinen projekti ja toimintasuunnitelma. 4. Työnhaun tukeminen ja uraneuvonta. Tähän vaiheeseen sisältyy 1) koulutusta laaja-alaisissa kysymyksissä, kuten sosiaalisten taitojen kehittäminen, sopeutuminen uusiin tilanteisiin ja päätöksenteko, 2) työnhaun avustaminen – tiedotusta avoimista työpaikoista, aktiivinen paikallisten ja alueellisten työllistymismahdollisuuksien etsiminen, työnhakutekniikat, ansioluettelon ja saatekirjeen laatiminen ja valmistautuminen työhaastatteluun ja 3) uraneuvonta – neuvojat tarjoavat irtisanotuille työntekijöille ammatillista opastusta ja ohjaavat heitä konkreettisia työtarjouksia kohti. 5. Työllistymiseen tähtäävä ohjaus. Neuvojat ovat työntekijöiden sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten tukena, kun nämä toteuttavat koulutuspolkujaan ja yksilöllisiä jälleentyöllistymissuunnitelmiaan. 6. Seuranta. Osallistujia seurataan kuuden kuukauden ajan siitä, kun toimenpiteet on saatettu päätökseen. – Koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus. Toimenpiteessä järjestetään työntekijöille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille ammatillisia kursseja, jotka vastaavat heidän tarpeitaan, jotka on yksilöity ammatillisen neuvonnan kuluessa. Kurssien aiheisiin kuuluvat myös alueet ja sektorit, joilla on hyvät kehitysmahdollisuudet. Kurssit vastaavat työmarkkinoilla tunnustettuja tarpeita. Kurssien täydennykseksi voidaan lisäksi järjestää harjoittelua. – Yrittäjyyteen ja yrityshautomoon tähtäävät neuvontapalvelut. Näissä neuvontapalveluissa tähtäimessä ovat ”vähemmän perinteisiin” yrityksiin keskittyvä yrittäjyys ja eräänlaisen yrityshautomon luominen. Hautomon tarkoituksena on tarjota täsmällisempää ja kattavampaa neuvontaa, jonka avulla voitaisiin perustaa yksi tai useampi keskinäisesti yhteen kytkeytyvien uusien yritysten yhteenliittymä, jossa osallistujat pystyvät verkostoitumaan ja toimimaan yhdessä (tehostamaan yhteistä ongelmanratkaisua, jakamaan kokemuksiaan ja hyväksi havaittuja toimintamalleja jne.). Ajatuksena on auttaa vähemmän perinteistä toimintaa harjoittavia yrittäjiä hyödyntämään uutta teknologiaa, innovatiivisempia toiminta-ajatuksia jne. Oman yrityksen perustamisesta kiinnostuneille osallistujille tarjotaan ammatillisen ohjauksen osana yleisluontoista tukea ja neuvontaa. Arvioiden mukaan noin 150:llä yrityksen perustamiseen tähtäävien neuvontatilaisuuksien osallistujalla on riittävän kypsä liikeidea yrityksen perustamiseen. Kaikille ei kuitenkaan tarjota hautomopalveluja, koska hautomo on tarkoitettu innovatiivisille yrityksille. – Tuki yrityksen perustamiseen. Työntekijät tai työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret, jotka perustavat oman yrityksen, saavat enintään 15 000 euroa perustamiskustannusten kattamiseen. Kreikassa yksi suurimmista ongelmista, jonka yritystä perustava yrittäjä kohtaa, on rahoituksen saaminen. Pankeilla on pulaa varoista, ja sen vuoksi ne hylkäävät useimmat lainahakemukset. Tällä toimenpiteellä halutaan edistää yrittäjyyttä rahoitustuen avulla. – Työnhakuavustukset. Ammatilliseen ohjaukseen osallistumisesta aiheutuvien kulujen kattamiseksi osallistujat saavat 50 euroa osallistumispäivää kohti. Koulutuksessa avustus on 7,5 euroa tuntia kohti. – Liikkuvuusavustus. Ne työntekijät tai työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret, jotka vastaanottamansa työn vuoksi vaihtavat asuinpaikkaa, saavat kertasuorituksena 2 000 euroa välttämättömien kustannusten kattamiseen. 32. Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä. 33. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei mikään näistä toimista kuulu yritysten vastuulle kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Alustava talousarvio 34. Kokonaiskustannukset ovat arviolta 10 160 000 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 9 950 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 210 000 euroa. 35. EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 6 096 000 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet || Arvioitu osallistujamäärä || Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti (euroa) (*) || Arvioidut kokonaiskustannukset (euroa) (**) Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta) Ammatillinen ohjaus (Ammattineuvonta) || 1 013 || 1 246 || 1 262 500 Koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus || 1 013 || 2 962 || 3 000 000 Yrittäjyyteen tähtäävät neuvontapalvelut ja yrityshautomon kehittäminen || 70 || 2 500 || 175 000 Tuki yrityksen perustamiseen (Avustus itsenäiseen ammatinharjoittamiseen) || 150 || 15 000 || 2 250 000 Välisumma a): || – || 6 687 500; (67,21 %) Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta): Työnhakuavustukset || 1 013 || 3 023 || 3 062 500 Liikkuvuusavustus || 100 || 2 000 || 200 000 Välisumma b): || – || 3 262 500; (32,79 %) Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, valvonta- ja raportointitoimet: 1. Valmistelutoimet || – || 40 000 2. Hallinnointi || – || 40 000 3. Tiedottaminen || – || 100 000 4. Valvonta ja raportointi || – || 30 000 Välisumma c): || – || 210 000; (2,07 %) Kustannukset yhteensä (a+b+c): || – || 10 160 000 EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista) || – || 6 096 000 (*) Desimaalien välttämiseksi työntekijää kohden arvioidut kustannukset on pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin, jotka ovat edelleen samat kuin Kreikan esittämässä hakemuksessa. (**) Kokonaiskustannukset eivät täsmää pyöristämisen vuoksi. 36. Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että näiden toimien edellytyksenä on, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhakuun tai koulutukseen. 37. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti. Menojen tukikelpoisuuskausi 38. Kreikan viranomaiset aloittivat yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 30. huhtikuuta 2014. Kohdassa 31 tarkoitettujen toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 30. huhtikuuta 2014 – 30. huhtikuuta 2016. 39. Kreikan viranomaisille on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 31. maaliskuuta 2014 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 31. maaliskuuta 2014 – 31. lokakuuta 2016. Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin 40. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata toimia, jotka ovat asianomaisille yrityksille pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. 41. Kansallinen esi- tai yhteisrahoitus järjestetään kehitysministeriön julkisten investointien ohjelmasta. 42. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukea muista unionin rahoitusvälineistä. Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi 43. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kohteena olevien edunsaajien edustajia, GSEE-ammattiliittoa[12] ja Kreikan yritysten liittoa. Ehdotetusta hakemuksesta keskusteltiin joulukuussa 2013 useissa tapaamisissa työmarkkinaosapuolten kanssa. Niitä kuultiin eri kysymyksistä, jotka liittyvät yhdistetyn toimenpidepaketin sisältöön. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 44. Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmien seikkaperäinen kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Kreikka on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) saatavan rahoituksen hallinnointi ja valvonta Kreikassa. ESR:n toimien koordinoinnista ja seurannasta vastaava viranomainen (EYSEKT) toimii hallinnointiviranomaisena ja EDEL (verotarkastuskomitea) valvontaviranomaisena. Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset 45. Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista: – Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita. – Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. – Nutriart SA on noudattanut työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti. – Nutriart SA on hakeutunut konkurssiin, ja asiaan liittyvä tuomioistuimen päätös annettaneen syksyyn 2014 mennessä. Nutriart ei aio jatkaa toimintaansa myöhemmin. – Suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä, eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen. – Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään. – Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia. – EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarvioesitys 46. EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013[13] 12 artiklassa säädetään. 47. Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 6 096 000 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle. 48. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[14] 13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta. Muut asiaan liittyvät asiakirjat 49. Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaisia budjettikohtia koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 6 096 000 euroa. 50. Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 13 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2014/001 EL/Nutriart) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1309/2013[15] ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, noudattavat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[16] 13 kohdassa määrättyä menettelyä sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu tuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, asetuksessa (EY) N:o 546/2009[17] käsitellyn maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille. (2) EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013[18] 12 artiklassa säädetään. (3) Kreikka jätti 5 päivänä helmikuuta 2014 EGR:n varojen käyttöönottamiseksi hakemuksen, joka koskee työntekijävähennyksiä yrityksessä Nutriart S.A. sekä 25 toimittaja- ja jatkojalostajayrityksessä – AR-ZIGAS & SIA ja 24 itsenäistä ammatinharjoittajaa, joiden työskentely on loppunut ja jotka olivat riippuvaisia ensisijaisesta yrityksestä; Kreikka täydensi hakemustaan lisätiedoilla asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. (4) Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kreikka on päättänyt tarjota EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja myös työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille. (5) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 6 096 000 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Kreikan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 6 096 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2014 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20. joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20. joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). [5] Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8. marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34). [6] EGR-asetuksen 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetut työntekijät. [7] EGR-asetuksen 3 artiklan b alakohdassa tarkoitetut itsenäiset ammatinharjoittajat. [8] Nutriart S.A. hakeutui konkurssiin 21. kesäkuuta 2013. [9] Kreikassa köyhyysraja on 5 508 euroa henkeä kohti vuodessa (yksityishenkilöt) ja 11 986 euroa kahdesta aikuisesta ja kahdesta enintään 14-vuotiaasta lapsesta koostuvaa taloutta kohti. [10] Lähde: ELSTAT. Vuoden 2013 neljännen neljänneksen työvoimatutkimus. [11] Kiinteän pääoman bruttomuodostus määritellään kansantalouden tilinpidossa valmistettujen kiinteiden varojen hankintoina vähennettynä niiden luovutuksilla. Kiinteät varat on tarkoitettu muiden tuotteiden ja palveluiden tuottamiseen yli vuoden mittaisena aikana. [12] Kreikan työntekijöiden konfederaatio GSEE. [13] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884. [14] EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1. [15] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855. [16] EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1. [17] EUVL L 167, 29.6.2009, s. 26. [18] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.