Ehdotus: Neuvoston päätös valtuutuksesta tehdä sopimus, jolla uusitaan ja muutetaan tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla tehty Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välinen sopimus /* KOM/2006/0343 lopull. - CNS 2006/0111 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 28.6.2006 KOM(2006) 343 lopullinen 2006/0111 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS valtuutuksesta tehdä sopimus, jolla uusitaan ja muutetaan tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla tehty Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välinen sopimus (komission esittämä) PERUSTELUT Neuvosto teki 27. tammikuuta 1997 päätöksellään 1997/378/EY sopimuksen tieteellisestä ja teknisestä yhteistyöstä älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön sekä Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja Efta-maiden Norjan ja Sveitsin välillä. Sopimus tehtiin kirjeenvaihtona, jossa kirjattiin yhteisymmärrys tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan yhteistyön periaatteista. Yksityiskohdat määritettiin liitteenä olleissa IMS-ohjesäännöissä. [1] Korean tasavalta liittyi IMS-sopimukseen 28. toukokuuta 2001 tehdyllä päätöksellä 2001/421/EY. IMS-sopimus tehtiin kymmeneksi vuodeksi, ja sen voimassaolo päättyi huhtikuussa 2005. Komissio pyysi sen vuoksi neuvotteluvaltuuksia sopimuksen uusimiseksi ja muuttamiseksi. Komissiolle annettiin 29. marraskuuta 2005 tehdyllä neuvoston päätöksellä valtuudet neuvotella Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksen uusimisesta ja muuttamisesta. Neuvottelujen tulokset vastaavat täysin neuvotteluvaltuuksia. Ne on sisällytetty neuvoston päätöksen liitteenä oleviin valmistusalan kansainvälisen yhteistyöohjelman ohjesääntöihin. Merkille pantavaa on, että IMS:n hallintoa ja toimintaa on parannettu neuvotteluohjeisiin kirjatun mukaisesti. Erityisesti mainittakoon seuraavat seikat: 1. IMS:n hallintoon otettiin mukaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet. Teollisuuden erityisasema ei enää ole pakollinen IMS:n hallinnossa. Tämä tärkeä muutos oli välttämätön, koska teollisuus ei yksin kykene saamaan aikaan tutkimusyhteistyön rahoittamiseksi tarvittavaa kriittistä massaa ja resurssipohjaa. Kun hallintoon tulevaisuudessa osallistuu tuotantoteollisuutta tukevasta tutkimuspolitiikasta vastaavia valtiollisia elimiä yhteistyössä yksityisen teollisuuden edustajien kanssa, IMS-ohjelmasta tulee entistä vankempi kokonaisuus ja sen hankevalikoima kasvaa. 2. IMS:n budjettiperiaatteet on linjattu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen vaatimusten mukaisiksi. Muuten komissio ei voisi osallistua IMS:n alueidenvälisen sihteeristön rahoitukseen. Sihteeristön toiminta rahoitetaan kaikkien IMS-sopimuksen allekirjoittajien rahoitusosuuksin. 3. Muita maininnanarvoisia IMS-sopimuksen uusimiseen liittyviä seikkoja, jotka koskevat neuvoston ja komission välisiä suhteita ja etenkin sopimuksen muotoa sekä komission valtuuksia huolehtia IMS:n alueidenvälisen sihteeristön hallinnosta, ovat seuraavat: - Alkuperäisen IMS-sopimuksen muoto (kirjeenvaihtona tehty sopimus) säilytetään, sillä se soveltuu hyvin tällaiseen kansainväliseen yhteistyöhön, johon ei liity varojen vaihtoa. Ohjesäännöt, jossa valmistusalan kansainvälinen yhteistyöohjelma kuvataan täsmällisesti, ovat kirjeenvaihdon muodostavien kirjeiden liitteenä. - IMS-ohjesäännöissä määrätään, että sopimuksen allekirjoittajat hoitavat vuorotellen IMS:n puheenjohtajuutta. Puheenjohtaja vastaa IMS:n kaikille osallistujille sihteeristöpalveluja tarjoavan alueidenvälisen sihteeristön perustamisesta ja hallinnosta. Euroopan yhteisö ei kuitenkaan ole voinut perustaa alueidenvälistä sihteeristöä, koska 27. tammikuuta 1997 tehty neuvoston päätös 1997/378/EY ei sisältänyt oikeusperustaa sitä varten. Yhteisö ei siksi ole myöskään voinut toimia puheenjohtajana. Jotta yhteisö voisi täyttää tämän IMS-sopimuksesta johtuvan velvollisuuden, ehdotetussa neuvoston päätöksessä on säännös, jonka mukaan Euroopan yhteisö voi huolehtia IMS:n alueidenvälisestä sihteeristöstä Euroopassa. 4. Osallistujat tarkastelevat ohjelmaa viiden vuoden välein ja päättävät sen jatkamisesta, muuttamisesta tai lopettamisesta. Kukin osallistuja voi erota ohjelmasta koska tahansa ilmoittamalla siitä muille osallistujille 12 kuukautta etukäteen. 5. Kaikkien muiden IMS-sopimuksen sopimuspuolten vuotuiset rahoitusosuudet (tulot) ovat Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti erityiseen käyttötarkoitukseen sidottua tuloa. 2006/0111 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS valtuutuksesta tehdä sopimus, jolla uusitaan ja muutetaan tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla tehty Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välinen sopimus EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan sekä 300 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,[2] ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[3] sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002–2006) tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1513/2002/EY[4] säädetään kansainvälisestä yhteistyöstä valmistukseen liittyvässä tutkimuksessa. (2) Komissio on antanut ja toimittanut käsiteltäväksi ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013).[5] Päätöksen mukaan kansainvälistä yhteistyötä jatketaan. IMS-sopimus olisi uusittava. (3) Kymmeneksi vuodeksi tehdyn IMS-sopimuksen voimassaolo päättyi huhtikuussa 2005. Koska oli ilmeistä, että sopimus tuotti lisäarvoa tehostamalla älykkäisiin valmistusjärjestelmiin liittyvää tutkimusta, komissio pyysi valtuuksia neuvotella sopimuksen uusimisesta. (4) Neuvosto antoi marraskuussa 2005[6] komissiolle valtuudet aloittaa Euroopan yhteisön puolesta neuvottelut Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen kanssa älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alan tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevan sopimuksen uusimisesta ja muuttamisesta. (5) Neuvottelut käytiin neuvotteluvaltuuksien mukaisesti, ja niiden tulokset on sisällytetty älykkäiden valmistusjärjestelmien alalla tehtävän kansainvälisen yhteistyön ohjesääntöihin, joissa vahvistetaan yhteistyön puitteet. Ohjesäännöt liitetään kirjeenvaihtoon, jolla kirjataan Euroopan yhteisön, Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen yhteistyötä ohjaavat periaatteet. Edelliseen ohjelmaan tehdyt muutokset liittyvät IMS:n hallintoon ja sen talousarviotapahtumiin. (6) IMS-ohjesäännöissä määrätään, että IMS:n puheenjohtajuutta hoitavat vuorotellen sopimuksen allekirjoittajat. Jotta Euroopan yhteisö voisi täyttää velvollisuutensa, olisi säädettävä, että se huolehtii IMS:n alueidenvälisestä sihteeristöstä Euroopassa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään sopimus, jolla uusitaan ja muutetaan tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien alalla vuonna 1997 ja vuonna 2001 tehty Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välinen sopimus. Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön puolesta kyseinen kirjeenvaihtona tehty sopimus yhteisöä sitovasti. Tehty Brysselissä. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE SOPIMUS Kirjeenvaihtona tehty sopimus, jolla kirjataan yhteisymmärrys tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla tehdyn Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen uusimisesta ja muuttamisesta – Liite: Valmistusalan kansainvälisen yhteistyöohjelman ohjesäännöt A. Kirje nro 1 Bryssel Arvoisa vastaanottaja Asiani koskee tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla vuonna 1997 ja vuonna 2001 Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välistä sopimusta. Tämän kirjeen tarkoituksena on kirjata saavutettu yhteisymmärrys yhteistyösopimuksen uusimisesta ja muuttamisesta – sellaisena kuin se on vahvistettu tämän kirjeen liitteenä olevissa ohjesäännöissä. Osallistuja-alueet pyrkivät yhteistyöllään parantamaan teollisuuden kilpailukykyä, ratkaisemaan valmistusalan eri puolilla maailmaa kohtaamia ongelmia sekä kehittämään edistynyttä valmistusteknologiaa ja -järjestelmiä. Yhteistyössä huolehditaan siitä, että hyödyt ja panostukset ovat keskenään tasapainossa ja että yhteistyö on teollisuuden kannalta tähdellistä, tuottaa hyötyä kaikille osapuolille ja toteutetaan yhteisymmärryksessä. Yhteistyötoimien rahoitus riippuu varojen saatavuudesta ja osallistuja-alueilla sovellettavista laeista ja asetuksista. Kukin osallistuja-alue rahoittaa oman osallistumisensa ja osallistuu tasavertaisesti rahoituksella tai muulla tavoin IMS:n alueidenvälisen sihteeristön kuluihin. Sihteeristö toimii ohjesäännössä vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisö on valmis huolehtimaan alueidenvälisen sihteeristön toiminnasta, kun osallistuja-alueet ovat yhteisellä päätöksellä määränneet sen isännöintivuorosta. Tämän yhteistyösopimuksen voimassaoloaika on kymmenen vuotta. Kukin osallistuja-alue voi milloin tahansa erota sopimuksesta 12 kuukauden irtisanomisajalla. Osallistujat tarkastelevat yhteistyöohjelmaa uudelleen viiden vuoden kuluttua sen käynnistämisestä. Euroopan yhteisö ja Norja varaavat oikeuden toimia yhtenäisenä Euroopan alueena. Tällä kirjeellä hyväksytään – yhdessä osallistuja-alueiden sille antaman hyväksynnän kanssa –ohjesäännöt ja kirjataan yhteisymmärrys IMS-yhteistyön periaatteista. Toivon, että voitte vahvistaa tämän yhteisymmärrykseen pikimmiten. Euroopan yhteisön puolesta Tehty Brysselissä. B. Kirje nro 2 Vastaanottajan osoite ja päiväys Arvoisa vastaanottaja Vahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... päivätyn kirjeenne: ”Asiani koskee tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla vuonna 1997 ja vuonna 2001 Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välistä sopimusta. Tämän kirjeen tarkoituksena on kirjata saavutettu yhteisymmärrys yhteistyösopimuksen uusimisesta ja muuttamisesta – sellaisena kuin se on vahvistettu tämän kirjeen liitteenä olevissa ohjesäännöissä. Osallistuja-alueet pyrkivät yhteistyöllään parantamaan teollisuuden kilpailukykyä, ratkaisemaan valmistusalan eri puolilla maailmaa kohtaamia ongelmia sekä kehittämään edistynyttä valmistusteknologiaa ja -järjestelmiä. Yhteistyössä huolehditaan siitä, että hyödyt ja panostukset ovat keskenään tasapainossa ja että yhteistyö on teollisuuden kannalta tähdellistä, tuottaa hyötyä kaikille osapuolille ja toteutetaan yhteisymmärryksessä. Yhteistyötoimien rahoitus riippuu varojen saatavuudesta ja osallistuja-alueilla sovellettavista laeista ja asetuksista. Kukin osallistuja-alue rahoittaa oman osallistumisensa ja osallistuu tasavertaisesti rahoituksella tai muulla tavoin IMS:n alueidenvälisen sihteeristön kuluihin. Sihteeristö toimii ohjesäännössä vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisö on valmis huolehtimaan alueidenvälisen sihteeristön toiminnasta, kun osallistuja-alueet ovat yhteisellä päätöksellä määränneet sen isännöintivuorosta. Tämän yhteistyösopimuksen voimassaoloaika on kymmenen vuotta. Kukin osallistuja-alue voi milloin tahansa erota sopimuksesta 12 kuukauden irtisanomisajalla. Osallistujat tarkastelevat yhteistyöohjelmaa uudelleen viiden vuoden kuluttua sen käynnistämisestä. Euroopan yhteisö ja Norja varaavat oikeuden toimia yhtenäisenä Euroopan alueena. Tällä kirjeellä hyväksytään – yhdessä osallistuja-alueiden sille antaman hyväksynnän kanssa –ohjesäännöt ja kirjataan yhteisymmärrys IMS-yhteistyön periaatteista. Toivon, että voitte vahvistaa tämän yhteisymmärrykseen pikimmiten. Euroopan yhteisön puolesta” Minulla on kunnia vahvistaa hallitukseni olevan yhtä mieltä kirjeenne sisällöstä. Xxx:n hallituksen puolesta SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Neuvoston päätös valtuutuksesta tehdä sopimus, jolla uusitaan ja muutetaan tutkimus- ja kehitystoiminnasta älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Australian, Kanadan, Efta-maiden Norjan ja Sveitsin, Korean tasavallan, Japanin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä tehty sopimus 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohkot sekä toiminnot: - Tutkimus ja teknologian kehittäminen / kansainvälinen tiede- ja teknologiayhteistyö - Tietoyhteiskunta/tutkimus 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: - IMS-ohjelmaan osallistumiseen liittyvät kustannukset, etenkin vuotuinen rahoitusosuus IMS:n alueidenväliselle sihteeristölle maksetaan yhteisön TTK-puiteohjelman erityisohjelmien budjettikohdista – 08.0301 (tutkimuksen pääosasto) ja 09.0401 (tietoyhteiskunnan pääosasto). Rahoitusosuuden maksavat vuorotellen tutkimuksen pääosasto (RTD) ja tietoyhteiskunnan pääosasto (INFSO). - Jos IMS:n alueidenvälinen sihteeristö perustetaan Eurooppaan ja jos Euroopan komissio huolehtii sen hallinnoinnista (Euroopan yhteisön puheenjohtajakaudella), kaikkien muiden IMS-sopimuksen sopimuspuolten vuotuisia rahoitusosuuksia (tuloja) pidetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti erityiseen käyttötarkoitukseen sidottuna tulona. 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2006 sekä 2007–2013 (alustavasti) 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 08.0301 (RTD) | ei-pakoll. | JM[7] | EI | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro [3] | 09.0401 (INFSO) | ei-pakoll. | JM | EI | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro [3] | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit USA:n Japanin sekä EU:n ja Norjan (TTK-puiteohjelmaan osallistuva assosioitunut valtio, jonka kanssa Euroopan yhteisö varaa oikeuden toimia yhdessä yhtenäisenä Euroopan alueena) vuotuiseksi kiinteämääräiseksi rahoitusosuudeksi IMS:n alueidenväliselle sihteeristölle on vahvistettu 200 000 CAD (Kanadan dollaria). Rahoitusosuuden määrä vaihtelee vuosittain vaihtokurssien vaikutuksesta, mutta se on enintään 150 000 euroa vuodessa. 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 | Yht. | Toimintamenot[8] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Maksumäärärahat (MM) | b | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[9] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Maksumäärärahat | b+c | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[10] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. | …………………… | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa X Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. Ehdotus on nykyisen, vuotta 2006 koskevan rahoitussuunnitelman mukainen (talousarvio 2006 ja kuudes puiteohjelma). Vuosien 2007–2013 osalta edellytyksenä on, että ehdotettu toimi sisällytetään kautta koskeviin rahoitusnäkymiin ja vastaavaan puiteohjelmaan. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[11] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. X Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: IMS-sopimuksessa määrätään, että IMS:n puheenjohtajuutta hoitavat vuorotellen sopimuksen allekirjoittajat. Puheenjohtaja vastaa IMS:n kaikille osallistujille sihteeristöpalveluja tarjoavan alueidenvälisen sihteeristön perustamisesta ja hallinnosta. Sihteeristön toimikausi on 2,5 vuotta. Euroopan yhteisö ei kuitenkaan ole voinut perustaa alueidenvälistä sihteeristöä, koska 27.1.1997 tehty neuvoston päätös 1999/378/EY ei sisältänyt oikeusperustaa sitä varten. Yhteisö ei siksi myöskään voinut toimia puheenjohtajana. Jotta yhteisö voisi täyttää tämän IMS-sopimuksesta johtuvan velvollisuuden, ehdotetussa neuvoston päätöksessä säädetään, että Euroopan yhteisö voi huolehtia IMS:n alueidenvälisestä sihteeristöstä Euroopassa. Näin ollen kolmannet maat suorittavat maksuja yhteisön tutkimuksen puiteohjelman talousarvioon siinä – ei kovinkaan todennäköisessä – tapauksessa, että Euroopan komissio ottaa hoitaakseen IMS:n puheenjohtajuuden ja perustaa IMS:n alueidenvälisen sihteeristön. Asiasta ei vielä ole tehty päätöstä, mutta se tehtäneen, kunhan Euroopan unionista tulee puheenjohtaja nykyisen (Etelä-Korea) ja seuraavan puheenjohtajan (Sveitsi) jälkeen. Australian, Kanadan, Etelä-Korean ja Sveitsin vuotuinen rahoitusosuus on 125 000 Kanadan dollaria. Rahoitusosuuden määrä vaihtelee vuosittain vaihtokurssien vaikutuksesta, mutta se on enintään 100 000 euroa vuodessa. Tulojen vuotuisessa kokonaismäärässä ovat lisäksi mukana Japanin ja USA:n rahoitusosuudet, jotka ovat kumpikin enintään 150 000 euroa. Euroopan yhteisön puheenjohtajakausi (jonka kesto vastaa odotettujen tulojen kestoa) on todennäköisesti 2,5 vuotta ja alkanee vuonna 2010. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET Älykkäitä valmistusjärjestelmiä (IMS) koskevassa ohjelmassa tehdään kyseisiin järjestelmiin liittyvää kansainvälistä ja monenvälistä tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä. 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Tarkoituksena on edistää ja tukea T&K-yhteistyötä, johon osallistuu teollisuudessa työskenteleviä ja tiedeyhteisössä toimivia tutkijoita IMS:n jäsenalueilta eli Australiasta, Kanadasta, EU:sta ja Norjasta, Japanista, Etelä-Koreasta, Amerikan yhdysvalloista ja Sveitsistä. IMS-ohjelman valvonnasta vastaa IMS:n alueidenvälinen ohjauskomitea, joka koostuu kunkin jäsenalueen edustajista. IMS:n alueidenvälinen sihteeristö (jonka toiminnasta vastaa 2,5 vuoden välein vaihtuva puheenjohtaja) panee ISC-komitean toimet täytäntöön. Sihteeristö saa rahoituksensa jäsenten vuotuisista rahoitusosuuksista. Kullakin IMS:n jäsenalueella on toiminnassa IMS-aluesihteeristö, joka hoitaa yhteydet IMS:n tutkijakuntaan. Euroopan IMS-sihteeristön toiminnat jaetaan toimintaan osallistuvien kahden pääosaston, RTD:n ja INFSOn, kesken. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut IMS-aloite on maailman ainoa puitejärjestely teollisuusmaiden T&K-yhteistyölle. Se muodostaa teollisuudelle ja tiedeyhteisölle kokonaispuitteet, joissa ne voivat tehdä valmistusmenetelmiin liittyvää T&K-yhteistyötä koko innovointisyklin pituudelta, ja tarjoaa niille mahdollisuuden löytää kumppaneita eri puolilta maailmaa. IMS:n tehokkaat järjestelyt teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ovat osoittautuneet hyödyllisiksi osallistujille (etenkin pk-yrityksille), jotka niiden ansiosta voivat turvallisin mielin osallistua maailmanlaajuiseen yhteistyöhön. IMS on kuluneiden kymmenen vuoden aikana ollut Euroopan tutkijayhteisön kannalta menestystarina, joka on osoittanut eurooppalaisten pystyvän johtamaan maailmanlaajuisia tutkimusyhteistyöhankkeita. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa 5.4. Toteutustapa (alustava) ( Keskitetty hallinnointi X komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Asianomaiset komission yksiköt arvioivat yhteistyösopimuksen säännöllisesti, ja lisäksi yhteisö ja sen IMS-kumppanit arvioivat sitä yhdessä viiden vuoden kuluttua. Tuloksellisuuden osoittimet: - IMS-kumppanien esittämien, IMS:n tavoitteita tukevien IMS-ehdotusten ja -verkostojen määrä - eurooppalaisten toimijoiden esittämien, IMS:n tavoitteita tukevien IMS-ehdotusten ja -verkostojen määrä - rahoitettaviksi valittujen IMS-ehdotusten määrä (kukin alue huolehtii omien osallistujiensa rahoituksesta) - IMS-hankkeiden kautta saatujen patenttien määrä - IMS-hankkeiden osallistujien julkaisujen määrä - IMS-tavoitteisiin kuuluviin yksittäisiin aihealueisiin liittyvien seminaarien ja symposiumien määrä - IMS:n ohjauskomiteassa laadittujen suuntaviivojen, tutkimusstrategioiden ja selvitysten määrä - yleislehdissä ja erikoisalojen lehdissä julkaistujen valmistusalaa käsittelevien artikkelien määrä. 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi IMS:n kymmenestä toteutusvuodesta on tehty yleisarvio, joka esitetään tiivistetysti raportissa Intelligent Manufacturing Systems, Impact Report. History and Achievements of Phase I (tammikuulta 2005). Raportti on saatavana sähköisessä muodossa osoitteessa http://www.ims.org/index_imp.html. Raportissa esitetään seuraavat päätelmät: ”(Vuonna 2003) ... tarkastelluissa hankkeissa on niiden toimittamien tietojen mukaan saatu aikaan seuraavaa: Hankittu kokemuksia toimintarajat ylittävästä ja kansainvälisestä yhteistyöstä (96 %) Validoitu akateemisia malleja käytännön kenttätyöllä (74 %) Saatu aikaan monikulttuurista yhteistyötä (83 %) Saatu aikaan monitieteellistä yhteistyötä (82 %) Parannettu maailmanlaajuisten yritystoiminnan käytäntöjen tuntemusta (78 %) Lisätty keskinäistä luottamusta ja kunnioitusta (100 %) Kaikille käynnissä olevien hankkeiden IMS-koordinaattoreille lähetetään vuosittain kysely, jonka avulla mitataan ohjelman vaikuttavuutta ja saadaan palautetta IMS:n puitteissa tehdystä tutkimuksesta. Kyselyssä selvitetään yhteistyön sosiaalisia näkökohtia, hankkeen talousvaikutuksia sekä tärkeimpiä tutkimuksessa opittuja seikkoja. Tuoreimmassa selvityksessä vastaajia pyydettiin kertomaan, mikä on tärkeintä kansainvälisen tutkimuksen tekemisessä. Vastauksissa pidettiin tärkeinä uusien kansainvälisten yhteyksien muodostamista ja henkilökohtaisia tapaamisia. Useimmat kertoivat lisäksi pystyneensä tekemään toimivaa yhteistyötä ja saaneensa paremman käsityksen maailmanlaajuisista yritystoiminnan käytännöistä. IMS tarjoaa tutkijoille ja teollisuudelle ympäri maailmaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tehdä monikulttuurista ja -tieteellistä yhteistyötä. Lisäksi IMS-hankkeissa ... on havaittavissa huomattava määrä keskinäistä yhteisymmärrystä. Kaikki vastaajat kertoivat yhteistyöprosessin lisänneen osallistujien keskinäistä luottamusta ja kunnioitusta ja poistaneen siten esteitä uusilta oivalluksilta. Luottamuksen ja kunnioituksen vahvistumisen ansiosta avautuu uusia liiketoimintaverkostoja ja vuoropuhelu jatkuu hankkeen ulkopuolella ja sen jälkeen. Vastaajat kertoivat lisäksi oppineensa uusia lähestymistapoja T&K-toimintaan ja muodostaneen uusia verkostoja. Tällaiset sosiaaliset seuraukset saavat luonteenomaisesti aikaan pitkän aikavälin hyötyjä, joita ei välttämättä havaita ennen kuin ilmenee mahdollisuus laajentaa toimintaa.” (raportin s. 18) Parhaillaan laaditaan systemaattista arviota yhdestä eurooppalaisen IMS-hankevalikoiman osa-alueesta (neljänteen ja viidenteen puiteohjelmaan kuuluva tietoyhteiskunnan teknologioita koskeva IST-osa-alue). 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Kun sopimus on ollut voimassa viisi vuotta, komissio tekee arvion kaikista yhteistyötoimista ja järjestelmän hallinnosta sekä ilmoittaa havainnoistaan asianomaisille tahoille IMS:n kansainvälisen ohjauskomitean kautta. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Komissio tekee viiden vuoden välein arvioinnin kaikista yhteistyötoimista ja järjestelmän hallinnosta. 7. Petostentorjunta Jos puiteohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todenmukaisuutta. Euroopan yhteisön suorittamissa tilintarkastuksissa käytetään joko yhteisön omaa henkilöstöä tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastuksen kohteena osapuoli voi osoittaa. Komissio varmistaa myös, että tutkimustoimien toteutuksen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkistuksilla ja – jos väärinkäytöksiä ilmenee – asianmukaisilla toimenpiteillä ja varoittavilla ja oikeasuhteisilla seuraamuksilla. Tätä varten kaikkiin puiteohjelman toteuttamista koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkistuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99. Lisäksi tutkimuspääosaston asiasta vastaava henkilöstö toteuttaa rutiinitoimenpiteenä sisäistä tarkastus- ja valvontaohjelmaa, joka koskee tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. Lisäksi tutkimuspääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö tekee sisäisen tarkastuksen ja paikallisia tarkastuksia, joita tekee myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[14] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[15] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[16] | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | YHTEENSÄ | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Euroopan IMS-sihteeristön toiminta 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosin+5 ja myöh. | YHT. | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen | - ulkoinen | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kansall. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | 2/3 A*-virkamiestä vuosittain eli kaksi 1/3 A*-virkamiestä kummastakin osallistujapääosastosta (RTD ja INFSO) – 72 000 euroa | Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[18] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | [1] EYVL L 161, 18.6.1997, s. 2–20. [2] EYVL C …, s. . [3] EYVL C …, s. . [4] EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1–33. [5] KOM(2005) 119 lopullinen, 6.4.2005. [6] Jakelultaan rajoitettu neuvoston asiakirja nro 13364/05, 28.10.2005. [7] Jaksotetut määrärahat. [8] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [9] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [10] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [11] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [12] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [13] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [14] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [15] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [16] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [17] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [18] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.