Puiteohjelma muodostaa unionin lippulaivaohjelman, jolla tuetaan tutkimusta ja innovointia ideasta aina markkinoille saattamiseen. Sen tarkoituksena on täydentää kansallista ja alueellista rahoitusta. Puiteohjelma on jo tuonut ainutlaatuista eurooppalaista lisäarvoa tukemalla maanosan laajuisesti kilpailua ja yhteistyötä huipputason tieteessä ja innovoinnissa. Tämä on johtanut tieteellisiin läpimurtoihin, parantanut kilpailukykyä ja tarjonnut ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin. Ehdotettu uusi puiteohjelma ”Euroopan horisontti” tavoittelee vieläkin suurempaa vaikutusta kuin nykyinen ”Horisontti 2020”, joka on laajalti tunnustettu voimavara Euroopan tavoitteiden saavuttamisessa. Tutkimuksen ja innovoinnin nopeasti kehittyvä luonne globaalin kilpailun ympäristössä merkitsee sitä, että tutkimukselle ja innovoinnille myönnettävä julkinen tuki on tärkeämpää kuin koskaan aikaisemmin, erityisesti unionin tasolla, jolla sen tuoma lisäarvo on kiistaton. Ehdotus vastaa täysin komission t&i-linjauksia, myös yleistavoitetta käyttää 3 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta tutkimukseen ja kehittämiseen. Se vastaa myös kaikilta osin tiedonantoa Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta (Euroopan komission alustus EU-johtajien epäviralliseen kokoukseen 16. ja 17. toukokuuta 2018)

·enemmän ja uutta osaamista ja uusia teknologioita edistäen tieteellistä huippuosaamista ja merkittävää tieteellistä vaikutusta. Ohjelma helpottaa edelleen rajatylittävää yhteistyötä johtavien tutkijoiden ja innovoijien välillä ja mahdollistaa valtioiden ja sektorien välisen koordinoinnin julkisten ja yksityisten t&i-investointien hyödyntämiseksi. Horisontti 2020 -ohjelma on jo houkutellut puoleensa maailman parhaita tutkimuslaitoksia ja tutkijoita, siitä on tuettu 340 000:aa tutkijaa ja sen avulla on kehitetty Euroopan osaavaa inhimillistä pääomaa. Horisontti 2020 -puiteohjelman tieteelliset julkaisut ovat maailman huippuluokkaa (niihin viitataan yli kaksi kertaa maailman keskiarvoa enemmän), ja ne ovat edistäneet merkittävien tieteellisten läpimurtojen aikaansaamista.

Globaalisti kilpailukykyisessä, yhä enemmän osaamispohjaisessa taloudessa tutkimus ja innovointi ovat määrääviä tekijöitä tuottavuuden ja kilpailukyvyn kannalta: Euroopan kaltaisessa kehittyneessä taloudessa noin kaksi kolmasosaa talouskasvusta on viime vuosikymmeninä johtunut innovoinnista. Tutkimus ja innovointi tukevat ja ajavat eteenpäin uusien ja parempien työpaikkojen luomista ja tietointensiivisten toimintojen kehittämistä. Näiden osuus on yli 33 prosenttia kaikista työpaikoista Euroopassa. Euroopan on ylläpidettävä ja jopa lisättävä teknologia-, teollisuus- ja innovaatiovalmiuksiaan kestävällä tavalla strategisesti tärkeillä aloilla, jotka tukevat Euroopan yhteiskuntaa, taloutta ja kansainvälisiä sitoumuksia.

Missioita tarkastelleen Lamyn selvityksen suositusten johdosta nimitettiin ulkopuolinen asiantuntija neuvomaan komissiota missiolähtöisestä lähestymistavasta. Helmikuussa 2018 prof. Mariana Mazzucato esitteli selonteon Mission-Oriented Research & Innovation in the European Union – A problem-solving approach to fuel innovation-led growth , jossa hän suositteli viittä keskeistä missioiden valintaperustetta unionin tasolla.

Komissio on tukeutunut laajasti ulkopuoliseen asiantuntemukseen. Tähän sisältyvät erityisesti Pascal Lamyn johdolla työskennelleen korkean tason ryhmän suositukset ja havainnot, jotka esitetään selvityksessä LAB – FAB – APP: Investing in the European future we want, Report of the independent High Level Group on maximising the impact of EU Research & Innovation Programmes, heinäkuu 2017.

Euroopan horisontti -ohjelma merkittävällä tavalla vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä, jolla on ratkaiseva merkitys, jotta voidaan varmistaa mahdollisuudet hyödyntää lahjakkuutta, osaamista, tietotaitoa, resursseja ja markkinoita maailmanlaajuisesti ja vastata tehokkaasti maailmanlaajuisiin haasteisiin ja panna täytäntöön globaalit sitoumukset. Puiteohjelmalla tehostetaan yhteistyötä ja laajennetaan assosiaatiosopimukset koskemaan maita, joilla on valmiudet huippuluokan tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin. Ohjelmassa rahoitetaan edelleen yksiköitä matalan ja keskitulotason maista sekä yksiköitä teollisuusmaista ja nousevan talouden maista vain, jos niillä on keskeistä osaamista tai välineistöä.

Toinen pilari ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” vie eteenpäin yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemista ja teollisuuden teknologioita noudattaen enemmänkin ”ylhäältä alas” etenevää lähestymistapa, joka kohdistuu unionin ja maailmanlaajuisiin poliittisiin ja kilpailukykyä koskeviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Toimet jakautuvat viiteen klusteriin (”Terveys”, ”Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta”, ”Digitaalitalous ja -teknologia ja teollisuus”, ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus” ja ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat”), jotka on linjattu unionin ja maailmanlaajuisten poliittisten painopisteiden (kestävän kehityksen tavoitteiden) suuntaisiksi ja joissa keskeisinä käyttövoimina ovat yhteistyö ja kilpailukyky. Yhdentäminen klustereiksi, joista jokaisella on useita toiminta-aloja, on suunniteltu edistämään monitieteistä, sektorien välistä, politiikanalojen rajat ylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä, jossa saavutetaan suurempi vaikutus ja pystytään paremmin hyödyntämään innovaatiopotentiaalia, joka on usein suurin tieteiden ja alojen leikkauspisteessä.

(30)Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet. Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle osoitettua määrää ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen] 17 kohdan mukaisesti.

(31)Tähän ohjelmaan sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o [the new FR] (jäljempänä ‘varainhoitoasetus’), ellei toisin mainita. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt.

(32)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muuta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(33)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: neuvoston päätöksen 2013/755/EU] 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

(34)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista erityisesti jäsenvaltioille. Näihin vaatimuksiin voi tarvittaessa sisältyä mitattavia indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia.

(35)Jotta vaikutuspolkuindikaattoreita voidaan tarvittaessa täydentää tai tarkistaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(36)Keskinäinen yhdenmukaisuus ja synergia Euroopan horisontti -ohjelman ja EU:n avaruusohjelman välillä edistävät globaalisti kilpailukykyistä ja innovatiivista Euroopan avaruusalaa, lujittavat Euroopan autonomiaa avaruuteen pääsyssä ja sen käytössä turvatussa ja turvallisessa ympäristössä ja vahvistavat Euroopan asemaa maailmanlaajuisena toimijana. Euroopan horisontti -ohjelman läpimurtoratkaisuja tuetaan avaruusohjelmasta käyttöön saatavalla datalla ja palveluilla.

(37)Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon ohjelman tarpeet sekä eri sidosryhmien esille nostamat kysymykset ja niiden esittämät suositukset.

(38)Koko ohjelmaa koskevilla yhteisillä säännöillä olisi varmistettava johdonmukainen kehys, joka helpottaa osallistumista ohjelman talousarviosta rahoitustukea saaviin ohjelmiin, mukaan lukien osallistuminen rahoituselinten, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, hallinnoimiin ohjelmiin, yhteisyrityksiin ja muihin SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisiin rakenteisiin sekä osallistuminen jäsenvaltioiden SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti toteuttamiin ohjelmiin. Olisi varmistettava, perustelluissa tapauksissa voidaan joustavasti antaa erityiset säännöt.

(39)Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava niitä perusoikeuksia ja noudatettava niitä periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Toimissa olisi noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta, ja asiaan liittyviä komission päätöksiä, kuten 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettua komission tiedonantoa, sekä eettisiä periaatteita, joihin sisältyy myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkauksen välttäminen. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan.

(40)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 180 ja 186 artiklaan sisältyvien kansainvälistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden mukaisesti olisi edistettävä kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien sekä kansainvälisten järjestöjen osallistumista. Ohjelman täytäntöönpanon olisi oltava sopusoinnussa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 ja 215 artiklan mukaisesti vahvistettujen toimenpiteiden sekä kansainvälisen oikeuden kanssa. Unionin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvissä toimissa ohjelman yksittäisiin toimiin osallistuminen voidaan rajoittaa oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet ainoastaan jäsenvaltioihin, tai oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet joko jäsenvaltioihin tai vain tiettyihin assosioituneisiin tai muihin kolmansiin maihin.

(41)Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, tästä ohjelmasta edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen, jonka mukaan 25 prosentilla EU:n talousarviomenoista olisi tuettava ilmastotavoitteita.

(42)Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan etenkin menettely, jota käytetään vahvistettaessa talousarviota ja toteutettaessa sitä käyttämällä avustuksia, hankintoja, palkintoja sekä välillistä toteutusta, ja järjestetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle.

(43)Arkaluonteisen tausta-aineiston käyttö tai luvaton pääsy arkaluonteisiin tuloksiin voi vaikuttaa haitallisesti unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuihin. Luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sen vuoksi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä (EU, Euratom) 2015/444, jossa vahvistetaan EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännökset.

(44)On tarpeen määrittää osallistumista koskevat vähimmäisehdot sekä yleissääntönä, jonka mukaan konsortioon on kuuluttava vähintään yksi oikeussubjekti jostakin jäsenvaltiosta, että ohjelman yksittäisten toimintamuotojen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.

(45)Olisi määritettävä ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti unionin rahoitusta myönnetään ohjelman toimien osallistujille. Yksinkertaistamisen edistämiseksi avustukset olisi toteutettava ottaen huomioon kaikki varainhoitoasetuksessa esitetyt maksumuodot, mukaan lukien kertakorvaukset, kiinteät korvausosuudet ja yksikkökustannusten mukaiset korvaukset.

(46)Korvausosuuksiin viitataan tässä asetuksessa enimmäismääräisinä yhteisrahoitusperiaatteen noudattamiseksi.

(47)Varainhoitoasetuksen mukaisesti ohjelman olisi mahdollistettava, että rahoituksen saajien tavanomaiset kustannuslaskentakäytännöt hyväksytään laajemmin henkilöstökustannusten sekä sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannusten osalta.

(48)Nykyistä todellisten henkilöstökustannusten korvausjärjestelmää olisi edelleen yksinkertaistettava Horisontti 2020 -ohjelmassa kehitetyn hankeperustaisen korvausmallin pohjalta ja yhdenmukaistettava varainhoitoasetuksen kanssa.

(49)Horisontti 2020 -ohjelmassa perustettu osallistujien takuurahasto, jota komissio hallinnoi, on osoittautunut tärkeäksi suojamekanismiksi, joka vähentää sellaisiin saataviin liittyviä riskejä, joita sääntöjen vastaisesti toimineet osallistujat eivät maksa takaisin. Näin ollen rahoituksen saajien takuurahaston, jota kutsutaan nyt keskinäiseksi vakuutusjärjestelmäksi, jäljempänä ’vakuutusjärjestelmä’, toimintaa olisi jatkettava ja laajennettava koskemaan myös muita rahoituselimiä sekä erityisesti SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisia aloitteita. Vakuutusjärjestelmä olisi avattava muiden suoralla hallinnoinnilla toteutettavien unionin ohjelmien rahoituksen saajille.