Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media - Koulutus) (2001-2005) /* KOM/2000/0658 lopull. - COD 99/0275 */



Virallinen lehti nro C 150 E , 30/05/2000 s. 0059 - 0064



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media - Koulutus) (2001-2005) (komission esittämät) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media - Koulutus) (2001-2005) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [13], [13] EYVL C ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [14], [14] EYVL C ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [15], [15] EYVL C noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Komissio yhteistyössä puheenjohtajavaltiona toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa järjesti audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin "Digitaaliajan haasteet ja mahdollisuudet" Birminghamissa 6-8 päivänä huhtikuuta 1998. Tässä kuulemis- menettelyssä korostui tarve tehdä audiovisuaalialaa varten parannettu koulutusohjelma, jossa keskitytään digitaaliajan uusiin näkökohtiin. (2) Kulttuuria ja audiovisuaalisia asioita käsittelevä neuvosto otti kokouksessaan 28 päivänä toukokuuta 1998 huomioon audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin "Digitaalisen ajan haasteet ja mahdollisuudet" loppupäätelmät ja kehotti kehittämään uusia yksityiskohtaisia sääntöjä vahvan ja kilpailukykyisen ohjelmateollisuuden edistämiseksi. (3) Audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa "The Digital Age: European Audiovisual Policy" (Luxemburg, 26.10.1998) todetaan, että tässä yhteydessä olisi vahvistettava sekä oppisopimuskoulutusta että täydennyskoulutusta audiovisuaalialalla. (4) Euroopan parlamentille ja ministerineuvostolle antamassaan tiedonannossa "Audiovisuaalipolitiikka: tuleva toiminta" komissio tunnustaa digitaaliajan merkittävät vaikutukset audiovisuaalialan työllisyyteen. [16] [16] KOM(98) 446 lopullinen, 14.7.1998. (5) Vihreässä kirjassa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn tunnustetaan, että uudet palvelut luovat uusia työpaikkoja. Sopeutuminen uusille markkinoille edellyttää uuden teknologian käyttöön koulutettua henkilöstöä. [17] [17] KOM(97) 623 lopullinen, 3.12.1997. (6) Komission julkisessa kuulemisessa vihreästä kirjasta vahvistui tarve markkinoiden vaatimuksia vastaavasta ammatillisesta erikoiskoulutuksesta. [18] [18] SEC(98) 1284 lopullinen, 29.7.1998. (7) Lähentymistä koskevan vihreän kirjan johdosta suoritetusta julkisesta kuulemisesta 27 päivänä syyskuuta 1999 annetussa päätelmissään neuvosto kehotti komissiota ottamaan huomioon kuulemisen tulokset, kun se laatii ehdotuksia toimenpiteistä Euroopan audiovisuaalialan vahvistamiseksi, multimediateollisuus mukaan lukien. [19] [19] EYVL C 283, 6.10.1999, s. 1. (8) Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa tunnustettiin, että jatkuvalla koulutuksella ja ammatillisella koulutuksella saattaa olla merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaan, sillä niillä lisätään pätevyyttä, sopeutumiskykyä ja yrityshenkeä sekä edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia. (9) Eurooppa-neuvostolle antamassaan kertomuksessa Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen [20] komissio toteaa, että uusien audiovisuaalisten palvelujen alalla on merkittävät mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen. [20] KOM(98) 590 lopullinen. (10) Komissio on pannut täytäntöön neuvoston päätöksellä 90/685/ETY [21] hyväksytyn toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämiseksi (Media) (1991-1995), johon kuuluu audiovisuaalialan ohjelmateollisuudessa työskentelevien henkilöiden ammattitaidon parantamisen tukeminen koulutustoimilla. [21] EYVL L 380, 31.12.1990, s. 37. (11) Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämistä ja vahvistamista koskeva yhteisön strategia vahvistettiin Media II -ohjelman puitteissa neuvoston päätöksellä 95/563/EY [22] sekä neuvoston päätöksellä 95/564/EY [23]. Strategian jatkaminen olisi varmistettava tukeutumalla ohjelmasta saatuihin kokemuksiin niin, että saadut tulokset otetaan huomioon. [22] EYVL L 321, 30.12.1995, s. 25. [23] EYVL L 321, 30.12.1995, s. 33. (12) Komission kertomuksessa Media II -ohjelman (1996-2000) puitteissa saaduista tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998 [24] todetaan, että ohjelmassa noudatetaan yhteisön määrärahojen toissijaisuusperiaatetta suhteessa kansallisiin määrärahoihin, sillä Media II -ohjelman soveltamisalueeseen kuuluvilla tehtävillä täydennetään niitä tehtäviä, jotka kuuluvat perinteisesti kansallisten järjestelmien vastuualueeseen. [24] KOM(1999) 91 lopullinen, 16.3.1999. (13) Komissio toteaa tiedonannossaan "Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka" [25] Media II -ohjelmalla olevan myönteinen vaikutus audiovisuaalialan työllisyyteen. [25] KOM (1999) 167 lopullinen. (14) Euroopan audiovisuaalialan markkinoiden syntyminen edellyttää markkinoiden uusiin ulottuvuuksiin mukautettua ammattitaitoa erityisesti audiovisuaalialan taloudellisessa ja kaupallisessa hallinnossa ja varainhoidossa sekä uuden teknologian hyödyntämisessä ohjelmien luomis-, kehittämis-, tuotanto-, levitys- ja kaupanpitämisvaiheessa ja ohjelmia siirrettäessä. (15) Alan ammattilaisille olisi tarjottava pätevyys, joka antaa heille edellytykset hyödyntää täysimääräisesti audiovisuaalisten ohjelmien markkinoiden eurooppalaista ja kansainvälistä ulottuvuutta, sekä kannustettava heitä kehittämään markkinoiden vaatimuksia vastaavia hankkeita. (16) Tasa-arvo on yhteisön politiikan perusperiaatteita, ja se on otettava huomioon pantaessa tätä ohjelmaa täytäntöön. (17) Ammatilliseen peruskoulutukseen on sisällytettävä taloudelliset, oikeudelliset ja tekniset asiat ja näiden alojen nopean kehityksen takia tarvitaan jatkuvaa koulutusta. (18) Ammatillisten koulutuskeskusten verkostoitumista olisi edistettävä taitotiedon vaihdon helpottamiseksi. (19) Ammatillisen koulutuksen tukemisessa olisi otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten luomisen, tuotannon, kaupan pitämisen ja levityksen mahdollisuuksien kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan pieniä. (20) Perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanoon liittyvän ehdotetun toimenpiteen tavoitteiden saavuttamista, kun kyseessä ovat koulutuslaitosten väliset kansainväliset kumppanuudet, ja sen vuoksi se voidaan toiminnan laajuuden takia paremmin toteuttaa yhteisön tasolla. Tämä päätös rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen. (21) Kaikkien tämän ohjelman puitteissa tehtyjen toimenpiteiden tavoitteena on kansainvälinen yhteistyö, joka tuo lisäarvoa jäsenvaltioissa kehitettyihin toimenpiteisiin mainitun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. (22) Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, ne EFTA-valtiot, jotka ovat liittyneet ETA-sopimukseen, Kypros, Malta ja Turkki voivat osallistua yhteisön ohjelmiin lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. Ne Euroopan maat, jotka ovat televisiota ilman rajoja koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen osapuolia, kuuluvat Euroopan audiovisuaalialueeseen ja voivat siis halutessaan, talousarviomäärärahat tai audiovisuaalialan teollisuuden painopistealueet huomioon ottaen, osallistua ohjelmaan tai päästä hyötymään rajoitetusta yhteistyöstä lisämäärärahojen perusteella osapuolten välisissä sopimuksissa sovittavia menettelyjä noudattaen. (23) Ennen eurooppalaisten kolmansien maiden ottamista mukaan ohjelmaan, voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti neuvoston direktiivin 89/552/ETY [26], sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY [27], 6 artiklan 1 kohdan 2 alakohtaa. [26] EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. [27] EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60. (24) Euroopan ammatillisten koulutuslaitosten ja kolmansien maiden vastaavien koulutuslaitosten yhteiseen etuun perustuvalla yhteistyöllä pystytään saamaan lisäarvoa Euroopan audiovisuaalialan teollisuudelle. Yhteistyötä kehitetään lisämäärärahojen perusteella ja osapuolten välisissä sopimuksissa sovittavia menettelyjä noudattaen. (25) Yhteisön toimien lisäarvon vahvistamiseksi on tarpeen taata kaikilla tasoilla tämän päätöksen mukaisesti toteutettavien toimien ja muiden yhteisön toimien välinen yhtenäisyys ja täydentävyys. Ohjelman toimenpiteitä on suotavaa yhteensovittaa kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, toteuttamien toimenpiteiden kanssa. (26) Tällä päätöksellä hyväksytään ohjelman keston ajaksi kokonaisrahoitus, jonka on oltava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen [28] 1 kohdassa tarkoitettu ensisijainen ohje budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. [28] EYVL C 102, 4.4.1996, s. 4. (27) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [29] 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, [29] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Perustetaan ammatillinen koulutusohjelma, jäljempänä 'ohjelma', 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005. Ohjelma antaa audiovisuaalialan ammattilaisille sellaisen pätevyyden, että he voivat täysimääräisesti hyödyntää markkinoiden eurooppalaista ja kansainvälistä ulottuvuutta ja uutta teknologiaa. 2 artikla 1. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: a) Vastata alan teollisuuden tarpeisiin ja edistää sen kilpailukykyä parantamalla audiovisuaalialan ammattilaisten täydennyskoulutusta niin, että he saavat ne tiedot ja taidot, jotka ovat tarpeen otettaessa huomioon Euroopan markkinat sekä muut markkinat erityisesti seuraavilla aloilla: - uuden teknologian ja erityisesti digitaalitekniikan soveltaminen kaupalliselta ja taiteelliselta lisäarvoltaan huomattavien audiovisuaalisten ohjelmien tuottamiseksi; - taloudellinen, rahoituksellinen ja kaupallinen hallinto mukaan lukien audiovisuaalisten ohjelmien tuotannon, rahoituksen ja jakelun oikeudelliset ja tekniset säännöt; - käsikirjoitusten laatimistekniikat. Erityistä huomiota kiinnitetään on-line-tekniikan kehityksen tarjoamiin etäopetuksien mahdollisuuksiin ja pedagogisiin uudistuksiin. Myös tietyille ammatillista peruskoulutusta koskeville aloitteille, joihin teollisuus liittyy läheisesti, kuten master-tutkinnoille, voidaan myöntää rahoitusta, jos muuta yhteisön tukea ei ole saatavilla, ja sellaisilla aloilla, joita kansalliset tukitoimenpiteet eivät koske. b) Yhteistyön ja taitotiedon vaihdon edistäminen luomalla verkostoja koulutusalalla toimivien osapuolten välille, joita ovat koulutuslaitokset, alan ammattilaiset ja yritykset, sekä kehittämällä kouluttajien koulutusta. Erityisesti tuetaan nykyisten koulutuslaitosten ja koulutustoimenpiteiden verkoston asteittaista luomista. 2. Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten maiden tai alueiden erityistarpeisiin, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni, sekä riippumattoman eurooppalaisen tuotanto- ja levitysalan kehittämiseen, erityisesti pk-yritysten osalta. 3. Edellä 1 kohdassa säädetyt tavoitteet toteutetaan liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 3 artikla Nykyistä tehokkaamman yhteensovittamisen saavuttamiseksi komissio valvoo, että Media Plus -ohjelman koulutustoimenpiteiden ja kehityshankkeiden puitteissa syntyy yhteistyötä. Tässä yhteydessä ohjelman tukijärjestelmiä koskeva tieto välitetään täydennyskoulutustoimiin osallistuville alan ammattilaisille. 4 artikla 1. Niiden yhteisön tuen edunsaajien, jotka osallistuvat liitteessä määritellyn toiminnan toteuttamiseen, on rahoitettava itse vähintään 50 prosenttia kustannuksista, jollei liitteessä esitetyistä erityisistä säännöksistä muuta johdu. 2. Yhteisön tuen edunsaajien on varmistettava, että suurin osa koulutustoimenpiteeseen osallistuvista henkilöistä on muun kuin sen maan kansalaisia, jossa koulutus tapahtuu. 3. Komissio varmistaa, että mahdollisuuksien mukaan vähintään 10 prosenttia vuosittain käytettävissä olevista varoista varataan uusille toiminnoille. 4. Yhteisön rahoitus määritellään jokaisen suunnitteilla olevan toimenpiteen kustannusten ja laadun mukaisesti. 5. Määrärahat tämän ohjelman täytäntöönpanoon 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle ovat 50 miljoonaa euroa. 6. Vuosittaiset määrärahat myöntää budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 5 artikla Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 6 artikla 1. Komissiota avustaa Media-ohjelman komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta ja 8 artikla. 7 artikla 1. Ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 2. Kypros, Malta, Turkki ja ne EFTA-valtiot, jotka ovat liittyneet ETA-sopimukseen, voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. 3. Ohjelmaan voivat osallistua ne muut Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneet maat, joita ei tarkoiteta 1 ja 2 alakohdassa, lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien edellytysten mukaisesti. 4. Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen kolmansien eurooppalaisten maiden ottamista mukaan ohjelmaan voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivin 89/552/ETY 6 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan säännökset. 5. Ohjelmaan voivat yhteistyökumppaneina osallistua myös muut kolmannet maat lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä menettelyjä noudattaen. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset kolmannet maat, jotka eivät halua osallistua ohjelmaan täysimääräisesti, voivat päästä mukaan yhteistyöhön tässä kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. 8 artikla 1. Komissio varmistaa, että tässä päätöksessä tarkoitetuista toimenpiteistä suoritetaan ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi. 2. Valitut edunsaajat toimittavat komissiolle vuosikertomuksen. 3. Hankkeiden toteuttamisen päätyttyä komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa sekä niiden vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu. 4. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen ohjelman vaikutuksista ja tehokkuudesta kahden täytäntöönpanovuoden jälkeen saavutettujen tulosten perusteella. Kertomukseen liitetään tarvittaessa kaikki ehdotukset ohjelman tarkistamisesta mukaan lukien talousarvion tarkistukset. 5. Ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista. 9 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE 1. TOTEUTETTAVAT TOIMENPITEET Ohjelman tarkoituksena on jäsenvaltioiden toimenpiteitä tukien ja täydentäen tehdä alan ammattilaisille mahdolliseksi mukautua erityisesti Euroopan audiovisuaalialan markkinoihin. Tähän pyritään edistämällä ammatillista koulutusta taloudellisen ja kaupallisen hallinnon sekä varainhoidon alalla, johon kuuluvat oikeudelliset säännöt, levitys ja markkinointi, ja uuden teknologian alalla (Euroopan elokuvaperinnön ja audiovisuaalisen perinnön säilyttäminen ja hyödyntäminen mukaan luettuna) sekä käsikirjoitusten laatimisessa. 1.1 Uutta teknologiaa koskeva koulutus Koulutuksen tarkoituksena on kehittää alan ammattilaisten kykyä käyttää pitkälle kehitettyä tekniikkaa erityisesti animaation, tietokonegrafiikan, multimedian ja interaktiivisten ohjelmien alalla. Ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat: - audiovisuaalialan uutta teknologiaa koskevien opintokokonaisuuksien kehittämisen ja ajanmukaistamisen edistäminen jäsenvaltioiden toimenpiteitä täydentäen, - koulutustoimenpiteiden verkostointi, kouluttajien ja alan ammattilaisten vaihtojen helpottaminen apurahoja myöntämällä, järjestämällä harjoittelujaksoja muissa jäsenvaltioissa toimivissa yrityksissä ja edistämällä kouluttajien koulutusta ja erityisesti etäopetusta sekä edistämällä vaihtoa ja kumppanuuksia sellaisten maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 1.2 Taloudellista ja kaupallista hallintoa sekä varainhoitoa koskeva koulutus Koulutuksen tarkoituksena on kehittää alan ammattilaisten kykyä ymmärtää ja hyödyntää eurooppalaista ulottuvuutta audiovisuaalisten ohjelmien kehittämisessä, tuotannossa, markkinoinnissa ja levityksessä. Ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat: - hallintoa koskevien opintokokonaisuuksien kehittämisen ja ajanmukaistamisen edistäminen jäsenvaltioiden toimenpiteitä täydentäen ja eurooppalaista ulottuvuutta korostaen, - koulutustoimenpiteiden verkostointi, alan ammattilaisten vaihtojen helpottaminen apurahoja myöntämällä, järjestämällä harjoittelujaksoja muissa jäsenvaltioissa toimivissa yrityksissä ja edistämällä kouluttajien koulutusta ja erityisesti etäopetusta sekä edistämällä vaihtoa ja kumppanuuksia sellaisten maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 1.3 Käsikirjoitusten laatimistekniikat Koulutus on suunnattu kokeneille käsikirjoittajille, ja tarkoituksena on lisätä heidän valmiuksiaan kehittää sekä perinteiselle että interaktiiviselle kirjoittamiselle perustuvia tekniikoita. Toimenpiteillä pyritään - edistämään kohderyhmien tunnistamiseen liittyvien opintokokonaisuuksien kehittämistä ja ajanmukaistamista, kansainväliselle yleisölle suunnattujen käsikirjoitusten toimittamista ja kehittämistä sekä käsikirjoittajan, toimittajan, tuottajan ja levittäjän välisiä suhteita, - tukemaan vaihtoa ja kumppanuuksia niiden maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 1.4 Koulutustoimenpiteiden verkosto Tavoitteena on edistää täydennyskoulutuksen alan laitosten ja/tai nykyisten toimenpiteiden koordinointia eurooppalaisia verkostoja perustamalla. 1.5 Ammatillista peruskoulutusta koskevat toimenpiteet Toimenpiteitä voidaan tukea sellaisilla ammatillisen peruskoulutuksen aloilla, joilla muuta yhteisön tai jäsenvaltioiden rahoitusta ei ole käytettävissä. Kyseessä voivat olla master-tutkinnot, jotka liittyvät teollisuuteen kumppanuuksien tai harjoittelujen kautta. 2. TÄYTÄNTÖÖNPANOMENETTELY 2.1 Toimintatapa Ohjelman toteuttamiseksi komissio toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio kuulee myös muita osapuolia, joita asia koskee. Se pitää huolen siitä, että ohjelmaan osallistuvien alan ammattilaisten jakauma kuvastaa tasapuolisesti Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. Komissio kannustaa opintokokonaisuuksien suunnittelijoita kehittämään toimenpiteitä yhteistyössä koulutuslaitosten, ammattialan ja yritysten kanssa. Komissio helpottaa erityisesti niiden harjoittelijoiden vastaanottoa, jotka tulevat maista ja alueilta, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 2.2 Yhteisön rahoitusosuus Yhteisön rahoitusosuus, joka on yleensä enintään 50 prosenttia koulutuksen kokonaiskustannuksista, on osa julkisten ja/tai yksityisten kumppanien kanssa toteutettavaa yhteistä rahoitusta. Osuutta voidaan nostaa 60 prosenttiin sellaisten koulutustoimenpiteiden kohdalla, jotka toteutetaan maissa tai alueilla, joilla on vähäiset audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. Edellä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä käytetään määriteltäessä kullekin liitteen 1 kohtaan merkitylle toimintatyypille myönnettävää rahoitusta. Yhteisön rahoituksesta annettujen sääntöjen mukaisesti ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen komissio laatii rahoitusta koskevat säännöt asettaakseen rahoitukselle ylärajan kutakin täydennyskoulutustoimenpidettä ja koulutettua alan ammattilaista kohti. Opintokokonaisuuksien suunnittelijat ja niitä toteuttavat koulutuslaitokset valitaan tarjouspyyntöjen perusteella. Komissio varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että vähintään 10 prosenttia vuosittain käytettävissä olevista varoista myönnetään uusille toimenpiteille. 2.3 Soveltaminen 2.3.1 Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta. Tätä tarkoitusta varten se voi turvautua yhteistyöhön sellaisten konsulttien ja teknisen avun toimistojen kanssa, jotka valitaan tarjouspyyntömenettelyllä niiden alakohtaisen asiantuntemuksen perusteella. Tekninen apu rahoitetaan ohjelman talousarviosta. Komissio voi myös 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti solmia tilapäisiä kumppanuuksia erityiselinten, kuten Eureka Audiovisuelin, kanssa toteuttaakseen yhteisiä toimia, jotka vastaavat ohjelman koulutustavoitteita. Komissio vastaa ohjelman tuensaajien lopullisesta valinnasta ja päättää myönnettävästä rahoitustuesta 5 artiklan mukaisesti. Ohjelman toteutuksen ja erityisesti ohjelmasta rahoitusta saavien hankkeiden arvioinnin varmistamiseksi sekä verkostoitumisen varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että se hyödyntää audiovisuaalialan tunnustettujen asiantuntijoiden pätevyyttä koulutuksen, kehittämisen, tuotannon, levityksen ja myynninedistämisen alalla. 2.3.2 Komissio tiedottaa asianmukaisilla toimilla ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja edistää sen toimintaa. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet erityisesti Media-desk -yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostojen toimintaa jatkamalla ja valvomalla niiden asiantuntemuksen vahvistamista - ohjelman edistämisen ja siitä tiedottamisen varmistamiseksi, - kannustaakseen alan ammattilaisia osallistumaan mahdollisimman laajasti ohjelman toimiin, - avustaakseen alan ammattilaisia hankkeiden esittelyssä ehdotuspyyntöjen yhteydessä, - edistääkseen alan ammattilaisten rajatylittävää yhteistyötä, - huolehtiakseen pysyvästä yhteydestä jäsenvaltioiden eri tukea antaviin elimiin, jotta tämän ohjelman mukaiset toimet täydentäisivät kansallisia tukitoimenpiteitä. RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelma (Media Plus) (2001-2005) 2. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT B3-2010 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 150 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Digitaalitekniikan kehityksen myötä audiovisuaalisten ohjelmien tarjonta kasvaa nopeasti. Sisältöteollisuuden tulevan kehityksen työllistävää vaikutusta ei voida varmistaa, ellei alan ammattilaisilla ole markkinoiden vaatimuksia vastaavaa riittävää ammattitaitoa. Myöskään audiovisuaalialan teollisuuden tukijärjestelmiä ei voida hyödyntää täysin tehokkaasti, ellei taustalla ole uusien haasteiden mukaista asiantuntemusta. Ammatillinen koulutus ulottuu nykyään perinteisiä koulutuslaitoksia ja akateemisia piirejä laajemmalle. Taloudellisen ja teknisen ympäristön nopea muuttuminen edellyttää täydennyskoulutuksen lujittamista työelämän jokaisessa vaiheessa. Euroopan unionin koulutuspolitiikan merkitys on tunnustettu perustamissopimuksessa asetetuissa tavoitteissa (150 artikla). 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Media Plus (Koulutus) -ohjelma kestää 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005. Sen mahdollista uusimista käsitellään uudessa päätösmenettelyssä, joka perustuu perustamissopimuksen määräyksiin. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 N/A 6. MENO- / TULOLAJI - Tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa. - Takaisinmaksusta ja lisätuloista ei ole määräyksiä. Yhteisön rahoitusosuus koulutustoimenpiteistä on enintään 50 prosenttia (60 prosenttia sellaisten koulutustoimenpiteiden osalta, jotka toteutetaan maissa tai alueilla, joilla on vähäiset audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue ja pinta-ala on pieni) hankkeiden todellisista kustannuksista ja enintään miljoona euroa vuotta ja koulutuslaitosta kohti. Rahoitusosuus myönnetään enintään kolmeksi vuodeksi tehtyjen sopimusten perusteella. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Määrärahat on laskettu kahdesta tietolähteestä saatujen tietojen perusteella: 1) Media II -ohjelman täytäntöönpanosta saatavilla olevat tiedot (kutakin toimialaa ja toimintalinjaa koskevat tietokannat). Luvut perustuvat tarjouksien tekijöiden (jotka edustavat vähintään 50 prosenttia alan ammattilaisista) toimittamiin asiakirjoihin. 2) Muun muassa seuraavien asiakirjojen tiedot: audiovisuaalialan konferenssien pöytäkirjat (Birminghamissa pidetty audiovisuaalialan eurooppalainen konferenssi, Helsingissä järjestetty audiovisuaalipolitiikan foorumi), audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän digitaaliaikaa koskeva raportti (Oreja-ryhmä), Media II -ohjelman väliarviointi (BIPE), komission asiakirjat (lähentymistä koskeva vihreä kirja, tiedonanto audiovisuaalipolitiikan tulevasta toiminnasta). Näihin asiakirjoihin sisältyy makrotaloutta koskevien analyysien lisäksi tiedot Euroopan audiovisuaaliteollisuuden alakohtaisista tarpeista. Ohjelman täytäntöönpanoon varatuista viidestä vuodesta ensimmäiselle ja neljännelle vuodelle toivotaan muita vuosia suurempaa määrärahaa kaksi tai kolme vuotta kestävien hankkeiden rahoittamiseksi. Muille kolmelle vuodelle suunnitelluilla määrärahoilla pystytään rahoittamaan lyhytkestoisia hankkeita. Hallinnosta, uudesta teknologiasta ja käsikirjoitusten laatimistekniikoista aiheutuvia toimintakustannuksia koskeville ohjelman osille myönnettävät määrärahat määritellään ehdotuspyynnön kautta saatujen ehdotusten perusteella. Tässä rahoitusselvityksessä tarkoitetut määrärahat koskevat yhteisön rahoitusosuuden kokonaiskustannuksia eli enintään 60 prosenttia toimenpiteiden todellisista kustannuksista. 7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden kesken EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> Jotta kaksi tai kolme vuotta kestäviä koulutusaloitteita voidaan tukea, vuosille 2001 ja 2004 myönnetään suuremmat määrärahat kuin muille vuosille, jolloin valitaan lyhytkestoisia hankkeita. Alaa koskevat toimet EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat teknisestä avusta aiheutuvat toimintamenot EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> Ehdotusten valinnassa ja seurannassa komissio voi saada teknistä ja/tai hallinnollista apua ulkopuolisilta. Media I ja Media II -ohjelmien yhteydessä komissiota avustivat teknisen avun toimistot, joilla oli asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä käytettävästä ulkopuolisesta teknisestä ja/tai hallinnollisesta avusta päätetään komission määrittelemien suuntaviivojen perusteella. Jos tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä päätetään käyttää teknisen avun toimistoja, komissiolle ilmoitetaan siitä asianmukaisesti teknisen avun toimistoja koskevan käsikirjan mukaisesti. 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu EY, miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Ohjelman tuensaajat valitaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä useita kertoja vuodessa julkaistavien ehdotuspyyntöjen perusteella. Ennen kuin komissio hyväksyy yhteisön tukea koskevan hakemuksen, se arvioi hakemuksen huolellisesti selvittääkseen sen yhdenmukaisuuden neuvoston päätösten ja ehdotuspyynnössä esitettyjen edellytysten kanssa. Yhteisön tukea koskevaan hakemukseen on kuuluttava - rahoitussuunnitelma, jossa on eritelty kaikki hankkeiden rahoituksen osat komissiolta haettu rahoitustuki mukaan luettuna, - työn alustava aikataulu, - kaikki muut komission ehdotuspyyntöön liittyvissä yksityiskohtaisissa ohjeissa vaaditut tarpeelliset tiedot. Ehdotusten valinnassa komissiota avustavat teknisen avun toimistot, joilla on asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tukikelpoisiksi todetut hankkeet esitetään ensin riippumattomille asiantuntijoille ja toimitetaan sitten Media-ohjelman komitealle, joka koostuu ohjelmaan osallistuvien valtioiden edustajista. Euroopan komissio tekee lopullisen päätöksen. Ne hyväksytyt hankkeet, joille myönnetty rahoitustuki ylittää ohjelmaa koskevissa päätöksissä määritellyt rajat, toimitetaan komitealle lausuntoa varten. Ennen rahoitusosuuksien maksamista on toimitettava yksityiskohtaiset selvitysasiakirjat eli toimintakertomukset. Maksamiseen liittyvät myös paikalla toteutettava valvonta (tilintarkastus) ja keskitetty seuranta. Lisäksi eri elimet (tilintarkastustuomioistuin, varainhoidon valvoja sekä tulojen ja menojen hyväksyjä) valvovat toteutettavien toimenpiteiden hallinnoinnista vastaavia elimiä ja tuensaajia. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Päätavoitteena on lisätä Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden ammattilaisten ammattitaitoa niin, että he oppivat hallitsemaan hallintalaitteet, kiinnittää enemmän huomiota maailmanlaajuisiin markkinoihin ja eurooppalaiseen ulottuvuuteen eri ammateissa sekä tarjota erityiskoulutusta uuden teknologian hyödyntämisessä. Näin audiovisuaalialan eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn uskotaan lisääntyvän. Media-ohjelman toimenpiteillä pyritään erityisesti - lisäämään johtajien kaupallista ja oikeustieteellistä koulutusta sekä korjaamaan osassa Euroopan teollisuutta pitkään vallinnut tilanne, jossa markkinoita ei otettu tarpeeksi huomioon, - lisäämään eurooppalaisen ulottuvuuden huomioimista hankkeiden ja yritysten kehittämisessä, - vähentämään yritysten pirstoutumista, joka estää riittävien määrärahojen sitomisen koulutustoimenpiteisiin, - lisäämään uutta digitaalitekniikkaa koskevaa koulutusta. Kohderyhmä: Tukea myönnetään alan ammattilaisille, kouluttajille ja yrityksille. Ehdotetut koulutustoimenpiteet koskevat hallintoa, käsikirjoitusten laatimista ja uutta teknologiaa. Toteutettavilla toimenpiteillä on lisättävä korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen syntymistä Euroopan markkinoilla, ylläpidettävä kilpailukykyistä yritysverkostoa Euroopassa ja sisällytettävä järjestelmällisesti eurooppalainen ulottuvuus ammatillista peruskoulutusta koskeviin ohjelmiin. 9.2 Toimenpiteen perustelut Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen: Ehdotettu tukiohjelma on osa Euroopan unionin audiovisuaalipolitiikkaa. Ohjelma toimii toissijaisuusperiaatteen mukaisesti suhteessa nykyisiin kansallisiin toimenpiteisiin, sillä se perustuu näihin toimenpiteisiin ja täydentää niitä. Ohjelman tavoitteet vastaavat perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 150 artiklassa mainittuja tavoitteita, koska sillä pyritään - helpottamaan teollisiin muutoksiin mukautumista, - parantamaan ammatillista peruskoulutusta ja täydennyskoulutusta, - kannustamaan koulutuslaitosten tai ammatillisten koulutuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä ammatillista koulutusta koskevissa asioissa. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: Yhteisön myöntämät varat annetaan tukina, jotka kattavat 50 prosenttia toteutettavien toimenpiteiden kustannuksista (60 prosenttia niiden koulutustoimenpiteiden osalta, jotka toteutetaan maissa tai alueilla, joissa on vähäiset mahdollisuudet audiovisuaaliseen tuotantoon ja/tai joiden pinta-ala ja kielialue on pieni). Tuilla pyritään kannustamaan kansallisia/alueellisia kumppaneita, jotta ne täydentäisivät nykyisiä koulutustoimenpiteitään. Komission kertomuksessa Media II -ohjelman (1996-2000) tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998 korostetaan, että Media-ohjelman koulutustoimenpiteet vastaavat Euroopan audiovisuaaliteollisuuden tarpeeseen sekä sisältönsä että kansainvälisen luonteensa puolesta. Ne ovat synnyttäneet eurooppalaisten ammattilaisten verkkoja, jotka helpottavat yhteistuotantoa ja myyntiä ja joissakin tapauksissa muodostuvat pysyviksi yhteistyökumppanuuksiksi. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Suoritusten osoittimet: Ammatillinen peruskoulutus: - koulutukseen osallistuneiden määrä - ulkomaalaisten osallistujien määrä - verkostoon kuuluvien koulutuslaitosten määrä (koulutushanketta kohti). Täydennyskoulutus: - koulutukseen osallistuneiden määrä - ulkomaalaisten osallistujien määrä - koulutuksen aikana käsiteltyjen kehitysvaiheessa olevien hankkeiden määrä - koulutuksen jälkeen kehitettyjen hankkeiden (joita kehiteltiin jo koulutuksen aikana) määrä - liikkuvien kurssien määrä. Komissio seuraa keskeisimpiä indikaattoreita ohjelman täytäntöönpanon aikana. Rahoitustuen saajien on komission kanssa tekemiensä sopimusten mukaisesti annettava tarvittavat tiedot jatkuvaa arviointia, väliarviointia ja jälkiarviointia varten. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu: Komissio laatii ohjelmasta kaksi arviointikertomusta. Välikertomus: Ensimmäinen kertomus laaditaan kahden vuoden ja kuuden kuukauden kuluttua ohjelman täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on tarkoitus tehdä ensimmäinen arviointi ohjelman puolivälissä saavutetuista tuloksista, jotta ohjelman toista toteutusvaihetta varten voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja tarkistukset. Tätä tarkoitusta varten komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Konsultit valitaan asiantuntemuksen perusteella tarjouspyynnön kautta. Komissio esittää kertomuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Loppukertomus: Toinen kertomus laaditaan ohjelman täytäntöönpanoon kuluneiden viiden vuoden kuluttua. Kertomuksen tarkoituksena on verrata tukijärjestelmistä saatuja tuloksia ohjelman tavoitteisiin. Samoin kuin välikertomusta laadittaessa komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Komissio esittää loppukertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Media II -ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella komissio harkitsee, jatkaako se tuensaajien tilien tarkastuksia (vuosittain noin 30) varmistaakseen yhteisön varojen moitteettoman käytön. Tilintarkastusten tulokset esitetään kirjallisessa kertomuksessa. Tulosten arviointi: Tiedot, joiden perusteella ohjelman suorituskykyä, tuloksia ja vaikutuksia mitataan, saadaan seuraavista lähteistä: - hakuasiakirjoihin sisältyvien ja tuensaajien kanssa tehtyjen sopimusten seurannasta saatujen tietojen perusteella laaditut tilastotiedot, - tilintarkastukseen valittujen ohjelman tuensaajien tilintarkastuskertomukset (vuosittain 30), - Media-desk -yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostoissa ja kansallisilla markkinoilla käydyt keskustelut, - asiantuntijoiden ja instituutioiden edustajien kanssa käydyt keskustelut (kansalliset ja kansainväliset toimialajärjestöt), - audiovisuaalialan ammattilaisten ja erityiskoulutuselinten edustajien kanssa käydyt keskustelut. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKKA III, A-OSA) Tiedot on ilmoitettava samanaikaisesti budjettipääosastoon sekä henkilöstön ja hallinnon pääosastoon. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto toimittaa tiedot ja niitä koskevan lausuntonsa budjettipääosastoon. Tarvittavien hallinnollisten varojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään >TAULUKON PAIKKA> Tarvittava hallinnollinen henkilöstö voidaan saada käyttöön komission vuosittaisen varojen myöntämistä koskevan päätöksen puitteissa ottaen erityisesti huomioon budjettivallan käyttäjän myöntämä lisärahoitus. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on siis otettava huomioon se mahdollisuus, että budjettivallan käyttäjä ei tämän lainsäädäntöehdotuksen tultua hyväksytyksi myönnä komissiolle tarvittavaa lisärahoitusta. Jos henkilöstöä ei voida siirtää komission muista yksiköistä, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on vastattava henkilöstön lisätarpeeseen yksinomaan sisäisin siirroin. 10.2 Lisähenkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Vuosittain, euroa >TAULUKON PAIKKA> Määrissä ilmenevät lisähenkilöstöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset koko toimenpiteen ajalta, kun kyseessä on määräaikainen toimi, ja 12 kuukauden ajalta, kun toimenpiteen kestoa ei ole määritelty. 10.3 Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden kulujen kasvu, etenkin komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokouskulut (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Talousarvion osastoihin A-7 liittyvät kulut 10 kohdassa katetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kokonaismäärärahoista. PERUSTELUT Eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskeva ohjelma 1. Johdanto Levityskeinojen ja erityisesti digitaalitekniikkaan liittyvien levityskeinojen kehitys on uusi haaste eurooppalaisten audiovisuaalisten ohjelmien tuotanto- ja levitysalalle, sillä se muuttaa vähitellen alan talousrakennetta. Vuosina 1988-1998 maksutelevision ja kertamaksutelevision palveluista saadut tulot ovat nousseet yli 200 prosenttia, vaikka perinteisten levityskeinojen (elokuvateatterit, videot, televisio) kautta saatavien tulojen osuus audiovisuaalialan kokonaistuloista on edelleen 87 prosenttia. Digitaalikanavien kehitys ei vielä ole johtanut siihen, että audiovisuaalialan muiden levityskeinojen osuus olisi pienentynyt huomattavasti. Itse asiassa päinvastainen ilmiö on todettu elokuva- ja videoalalla (erityisesti myynnissä). Elokuvissa käynti on lisääntynyt lähes 38 prosenttia vuosina 1988-1998. Kasvusta 7 prosenttia tapahtui vuosina 1997-1998. Samalla videoiden markkinat kasvoivat 34 prosenttia vuodesta 1992. Kasvusta 10 prosenttia tapahtui vuosina 1997-1998. Levityskeinojen lisääntymisen ja monipuolistumisen myötä audiovisuaalisten ohjelmien kysyntä on kasvanut merkittävästi, mikä on lisännyt kunkin yksittäisen teoksen kaupallisen menestyksen mahdollisuuksia. Katsojien jakautuminen eri kanaville vähentää kuitenkin niiden suhteellista rahoituskykyä. Lisäksi ympäristössä, jossa kilpaillaan yhä kiivaammin katsojien ja kuluttajien huomiosta ja ostovoimasta, uusien kanavien resurssit kohdennetaan erityisesti sellaisten houkuttelevien tuotteiden hankintaan, joiden käyttöikä on lyhyt, kuten urheilutapahtumat tai televisiovisailut ja ajanvieteohjelmat. Näin ollen luovien teosten, kuten elokuvien, fiktioiden, dokumenttien ja animaatioiden, rahoitusjärjestelyt vaikeutuvat. Nämä teokset ovat kuitenkin strategisesti tärkeitä siksi, että niitä voidaan lähettää useamman kerran pitkällä aikavälillä. Juuri näiden "varastoteosten" ansiosta kaupan pitämiseen ja hyödyntämiseen perustuva talous voi kehittyä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Audiovisuaaliala kehittyy kansallisille markkinoille keskittyneestä lyhyen aikavälin taloudesta kansainvälisille markkinoille suuntautuneeksi keskipitkän ja pitkän aikavälin taloudeksi. Euroopan ohjelmateollisuuden on hyödynnettävä digitaalisten kanavien ja käyttömuotojen tarjoamat mahdollisuudet, ja sen koko strategiassa on otettava huomioon markkinoiden kansainvälinen ulottuvuus. Euroopan markkinoille tuotujen erityisesti amerikkalaisten ohjelmien valta-asema uhkaa laajentua uusiin levityskeinoihin ja vahvistua näillä aloilla. Tässä yhteydessä kaikkien tuotanto-levitysketjun toiminnan harjoittajien on noudatettava kansainvälistä kehitysstrategiaa. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö puuttuu asiaan vain siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan suunnitellun toimen tavoitteita tyydyttävästi ja että tavoitteet voidaan suunnitellun toimen laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla. Kun otetaan huomioon vuodesta 1997 suoritettujen kuulemisten tulokset ja erityisesti Birminghamissa järjestetyn konferenssin päätelmät, yhteisön toimien (kehittäminen, levitys, edistäminen) on toimintaa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tuettava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimia, jotka on kohdennettu erityisesti tuotannon tukemiseen. 2. Tilannekatsaus 2.1 Kehittämiseen tehtyjen investointien riittämättömyys Audiovisuaalisen teoksen kehittäminen on olennainen vaihe, sillä siinä vaiheessa tehdään päätös teoksen tuottamisesta. Vaiheeseen kuuluu kolme keskeistä osa-aluetta: teoksen suunnittelu (ja erityisesti käsikirjoituksen laatiminen), kumppanien etsiminen teollisuuden, tekniikan, taiteiden sekä rahoituksen alalla ja suunnitelman kaupan pitämisestä laatiminen. Kehittämisvaiheessa hanke määritellään, jotta voidaan arvioida - tuotannon toteutettavuutta, - tuotteen mahdollisuuksia kaupalliseen menestykseen, - investointikustannuksia ja kannattavuutta. Liian usein hankkeiden tuotanto Euroopassa aloitetaan riittämättömän kehittämisvaiheen jälkeen. Toisin sanoen tuotanto aloitetaan, vaikka kehittämisvaiheeseen ei ole investoitu tarpeeksi, mikä estää teoksen pääsyn markkinoille ja merkitsee sitä, että tuote ei ole taloudellisesti kannattava. Euroopan teollisuuden keskimääräiset investoinnit hankkeiden kehittämiseen ovat alle 5 prosenttia tuotantoon tehdyistä investoinneista. Yhdysvalloissa luku on 10 prosenttia. Liian vähäiset investoinnit tuotannon alkuvaiheessa johtavat siihen, että tuotantovaiheessa teokset eivät houkuttele tarpeeksi levittäjiä, että myöskään teosten myynninedistämiseen ja levitykseen ei investoida tarpeeksi ja että kannattavuus laskee. Tätä noidankehää vahvistaa yhtiöiden pääoman puute, ja sillä on kielteisiä vaikutuksia yhtiöiden teollisuutta koskevaan kehitysstrategiaan. Tuottajien on jo teoksen kehittämisvaiheessa laadittava selkeä kaupan pitämisen ja levityksen strategia, joka koskee mahdollisimman useita maita ja levityskeinoja. Lisäksi tätä strategiaa on tuettava merkittävillä levitys- ja myynninedistämistoimilla, jotta teoksille saadaan lisää näkyvyyttä markkinoilla. Näin teoksia voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin ja siitä saadaan merkittäviä tuloja. 2.2 Esteet teosten kansainväliselle levitykselle Tällä hetkellä suurinta osaa Euroopan markkinoista luonnehtii kahdenlainen kahtiajakautuminen. - Televisio-ohjelmat ovat pääasiassa kotimaisia tai amerikkalaisia: yleensä kotimaisilla teoksilla on suurin jalansija. Tuontifiktiosta 74 prosenttia on amerikkalaisia, kun taas muista Euroopan maista peräisin olevia teoksia on vain 14 prosenttia tuonnista. - Elokuvateollisuudessa vallalla ovat eriasteisesti (60 prosentista 95 prosenttiin) amerikkalaiset teokset, ja loppua markkinoista hallitsevat pääasiassa kotimaiset elokuvat. Euroopassa vuosittain tuotetuista 550 elokuvasta vain noin 20 prosenttia levitetään tuotantomaan ulkopuolelle, ja niiden osuus markkinoista on vain noin 7 prosenttia. Euroopan audiovisuaalipolitiikan tutkimuksen yhteydessä vuodesta 1997 järjestetyissä kuulemisissa on kaikissa korostunut se, että Euroopan suurimpana heikkoutena on elokuvien ja audiovisuaalisten ohjelmien huono liikkuminen tuotantomaan ulkopuolella. Tämä heikentää teosten kannattavuutta ja estää uusien teosten tuotantoon sijoitettavien tulojen syntymisen. Tilannetta voidaan selittää eri tekijöillä, joista ensimmäinen on Euroopan markkinoiden perinteinen lokeroituminen kansallisiin ja kielellisiin markkinoihin. Itse asiassa kansallisten ja eurooppalaisten teosten levityksestä vastaa suuri määrä yhtiöitä, jotka toimivat pelkästään kansallisesti ja usein pienillä markkinoilla. Lisäksi nämä yhtiöt kärsivät usein pääoman puutteesta eivätkä pysty tekemään jatkuvasti lisää investointeja, joita tarvittaisiin levitettävien teosten myynninedistämiseen ja mainontaan yleisön keskuudessa. Lisäksi vain harvoilla näistä yhtiöistä on valmiudet investoida levityksen alkuvaiheeseen ostamalla ennakkoon levitys- tai lähetysoikeuksia ja osallistua näin aktiivisesti sellaisen tuotannon rahoitukseen, jolla on merkittävät mahdollisuudet kaupalliseen menestykseen. Eurooppalaiset yhteistyösopimukset ja koordinoidut levitysstrategiat ovat vielä harvinaisia. Ne ovat kuitenkin välttämättömiä apuvälineitä, kun pyritään kilpailemaan huomattavasti paremmin organisoituneiden toiminnan harjoittajien (suuryritysten) kanssa ja vastaamaan monikansallisten levityskeinojen, kuten DVD-videolevyjen ja kansainvälisten televisiokanavien, jatkuvaan kansainvälistymiseen. Vaikka strategioiden koordinointi on välttämätöntä, on kuitenkin otettava huomioon, että audiovisuaalisella sisällöllä on tärkeä kulttuurinen ja sosiaalinen merkitys. Sisältöjen on oltava kaikkien kansalaisten saatavilla niin, että otetaan huomioon Euroopan aluetta rikastuttava kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus. 2.3 Eurooppalaisen lähestymistavan puuttuminen Tuotanto- ja levitysalan pirstaloituminen lukuisiksi usein pääomapulasta kärsiviksi pienyhtiöiksi, jotka toimivat pääasiassa kansallisella tasolla, näkyy myös siinä, että näiden yritysten on vaikea osallistua alan tärkeimpiin kansainvälisiin kaupallisiin tapahtumiin (Euroopassa ja muualla maailmassa), sillä osallistuminen näihin tapahtumiin on kallista. Jäsenvaltioissa on tehty myös aloitteita logististen ja edistämistä koskevien tukitoimien kehittämiseksi kansallisille teoksille tapahtumien aikana, ja jäsenvaltioissa on toimialajärjestöjä, jotka toteuttavat kyseisiä aloitteita. Näiden toimien näkyvyyttä ja vaikutusta olisi kuitenkin lisättävä tiiviimmän yhteistyön avulla niin, että eurooppalaisia teoksia voitaisiin hyödyntää kokonaisuutena. 3. Eurooppalaisen toiminnan suuntaviivat 3.1 Yleisperiaatteet Media I ja Media II -ohjelmista saatujen kokemusten sekä näiden ohjelmien arvioinnin perusteella voidaan määritellä yleisperiaatteet, joiden perusteella rahoitustukijärjestelmiä toteutetaan Euroopassa. Periaatteet ovat seuraavat: - rakenteelliseen apuun suunnattujen tukijärjestelmien vahvistaminen niin, että alan toiminnan harjoittajat sitoutuvat keskipitkän aikavälin tavoitteisiin, - sellaisten uusien täydentävien järjestelmien käyttöönotto, joilla tuetaan tuotanto- tai levitysvaiheessa digitaalitekniikkaa hyödyntävien hankkeiden kehittämistä, - yhteisen lähestymistavan noudattaminen suosimalla rakenteellisista haitoista kärsiviä maita, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja joiden pinta-ala tai kielialue on pieni. Toimintaa koskevissa säännöissä korostetaan järjestelmiä, joilla puututaan markkinoihin suoraan, ja tukijärjestelmiä, jotka ovat sopusoinnussa markkinoiden kanssa: 1. Hankkeille annettava tuki toteutetaan pääasiassa taloudellisilla kannustimilla, ja niissä korostetaan ammattialan taloudellista yhteisvastuuta (takaisin maksettava ehdollinen ennakkorahoitus). 2. Vahvistetaan yhtiöille suunnattuja tukia, joiden tarkoituksena on lujittaa niiden keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioita: automaattiset tuet tai yrityksen markkinatilanteeseen perustuvat tuet ja tuki yrityksille tai tuki hankepaketeille (slate-funding). 3.2 Kehittäminen Kun otetaan huomioon markkinoiden laatu ja vaatimukset, olisi edistettävä teollisuuden investointeja audiovisuaalisten sisältöjen kehittämisvaiheeseen tukemalla Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille suunnattuja hankkeita, joiden mahdollisuudet kaupalliseen menestykseen ovat parhaimmat. Samoin olisi kannustettava vireimpiä tuotantoyhtiöitä toteuttamaan tuotantoa kehittäviä keskipitkän aikavälin strategioita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tuotantohankkeisiin, joissa hyödynnetään suunnittelun uutta teknologiaa, mutta myös siihen, että jo kehittämisvaiheessa otetaan huomioon kaikki levityskeinot, joiden avulla teosta voidaan hyödyntää. Järjestelmiin on sisällyttävä kaikenlaiset audiovisuaaliset teokset eli elokuvat, fiktiot, dokumentit ja animaatiot sekä interaktiiviset tuotteet (on-line- ja off-line-tuotteet sekä niiden yhdistelmät). Ensisijaiset toimet: Suunnitteilla on kahdenlaisia toimia: - eurooppalaisten tuottajien esittämien yksittäisten hankkeiden (käsikirjoitusten laatiminen, yhteistyökumppanien etsintä taiteiden ja rahoituksen alalla, arviointi ja markkinointitutkimukset) kehittämisen yhteisrahoitus, - keskipitkän aikavälin hankepakettien kehittämistä koskevien kehitysstrategioiden yhteisrahoitus, johon osallistuvat elinkelpoiset yhtiöt (slate-funding). 3.3 Levitys Digitaalitekniikkaa hyödyntävien uusien levityskeinojen kehitys muokkaa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä audiovisuaalisen sisällön levityksen rakenteita erityisesti vähentämällä tuotteiden fyysiseen levitykseen (elokuvakopioiden tai videokasettikopioiden valmistus, varastointi ja kuljetus) tarvittavia investointeja. Näin yhä useampien teosten pääsy markkinoille helpottuu. Tarvittavat investoinnit tehdään kuitenkin yhä enenevässä määrin mainontaan ja markkinointiin, kun kilpailu katsojan/kuluttajan huomiosta kiihtyy. Jotta teoksia hyödynnettäisiin parhaimmalla mahdollisella tavalla kaikkia levityskeinoja käyttämällä ja jotta yleisön kiinnostus säilyisi koko teosten elinkaaren ajan, suuret investoinnit on tehtävä hyödyntämisen alkuvaiheessa. Erityisesti elokuvien ensi-iltoihin liittyviä toimia on lisättävä: se, kuinka paljon elokuva tuottaa muiden levityskeinojen, kuten videoiden, DVD-videolevyjen ja televisiomyynnin kautta, riippuu elokuvan näkyvyydestä ja menestyksestä elokuvateattereissa. Jotta teoksen käyttöikä pidentyisi, jotta tulot jakautuisivat yhä useammalle levityskeinolle ja jotta myynninedistämiseen ja mainontaan voitaisiin tehdä merkittäviä investointeja, on kehitettävä sellaista levitysalaa, jolla pystytään - tukemaan tarvittavia investointeja, joilla edistetään eurooppalaisten teosten myyntiä ja niiden menestystä markkinoilla erilaisten levityksen apuvälineiden kautta, - laatimaan ja hyödyntämään kilpailukykyisiä, eurooppalaisia teoksia sisältäviä luetteloita kansainvälisillä markkinoilla, - osallistumaan uusien teosten tuotannon rahoittamiseen. Näin ollen olisi edistettävä investointeja teosten levitykseen ja myynninedistämiseen erityyppisten apuvälineiden kautta elokuvateattereista on-line-levitykseen sekä edistettävä yhteistyötä ja levityksen organisointia Euroopassa. Levityksestä vastaavien yritysten taloudellisia rakenteita on vahvistettava niin, että etusija annetaan yhtiöille, joilla on hyvät mahdollisuudet kehittyä Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla ja joilla on pitkän aikavälin strategioita. Ensisijaiset toimet: a) Elokuvalevitys Valikoitu tuki: tukijärjestelmä, josta tuki annetaan takaisin maksettavana ehdollisena ennakkorahoituksena eurooppalaisten elokuvien levityksestä tuotantomaan ulkopuolella vastaaville yhtiöille. Tämän järjestelmän tarkoituksena on - edistää eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden verkostoitumista yhteistyössä kansainvälisten tuotannosta ja levityksestä vastaavien yhtiöiden kanssa Euroopan markkinoita koskevien yhteisten strategioiden edistämiseksi, - kannustaa levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan eurooppalaisille elokuville sopivaan myynninedistämiseen ja levitykseen riippumatta elokuvien tuotantobudjetista, - tukea eurooppalaisten teosten monikielisyyttä (jälkiäänitys, tekstitys, monikielinen tuotanto). Tuki eurooppalaisten elokuvien kansainvälisten ääniraitojen (musiikki ja tehosteet) tuotantoon: hyvät levitysmahdollisuudet omaavien eurooppalaisten elokuvien kansainvälisten ääniraitojen (musiikki ja tehosteet) tuotantoon soveltuva tuki. Tuen tarkoituksena on helpottaa teoksen hyödyntämistä useissa maissa ja tukea laadukkaiden erikielisten versioiden tuotantoa. Automaattinen tuki: eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden "automaattinen" tukijärjestelmä, jossa tukea myönnetään suhteessa muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien saavuttamiin katsojamääriin ohjelmaan osallistuvissa maissa elokuvakohtaisen ja maan mukaan vaihtelevan enimmäismäärän asettamissa rajoissa (korjaava järjestelmä pinta-alaltaan pienten maiden hyväksi). Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen - muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien hankintaan, - muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien toimituksellisiin kuluihin (kopioiden valmistaminen, jälkiäänitys ja tekstitys) sekä myynninedistämis- ja mainoskuluihin. Valtuutettujen myyjien tuki: elokuvien kansainvälistä levitystä harjoittaville eurooppalaisille yhtiöille (valtuutetut myyjät) myönnettävä tuki, joka määräytyy sen mukaan, miten ne menestyivät markkinoilla tiettynä ajanjaksona. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen myynninedistämiseen tai investoimalla sen Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla oleviin uusiin eurooppalaisiin teoksiin niiden tuotantovaihe mukaan luettuna. Elokuvateatterien tuki: tuki, jolla kannustetaan elokuvateatterien omistajia ottamaan kaupallisten ensi-iltaelokuvateatterien ohjelmistoihin useita muissa Euroopan maissa tuotettuja elokuvia vähimmäisajaksi. Kullekin elokuvateatterille myönnetty tuki voidaan määritellä suhteessa muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien saavuttamiin katsojamääriin tiettynä ajanjaksona. Tukea voidaan myöntää myös sellaisen eurooppalaisten elokuvateatterien omistajien verkoston luomiseksi ja lujittamiseksi, jossa kehitetään yhteisiä toimia ohjelmistojen suunnittelun edistämiseksi. Lisäksi sellaisiin elokuvateattereihin kiinnitetään erityisesti huomiota, jotka suunnittelevat nuorisolle tarkoitettuja valistus- ja koulutustoimia. b) Off-line-levitys Tällä tarkoitetaan eurooppalaisten teosten levitystä yksityiskäyttöön tarkoitettujen levityksen apuvälineiden avulla. Automaattinen tuki: toimituksesta ja levityksestä vastaavien eurooppalaisten yhtiöiden tukijärjestelmä, jossa tuki määräytyy tietyllä ajanjaksolla markkinoilla saavutetun tuloksen perusteella. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen - sellaisten muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten toimitus-, levitys- ja myynninedistämiskuluihin erityisesti Euroopassa, joita levitetään uuden teknologian apuvälineiden, kuten DVD-videoiden avulla, - toimittamiensa muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten mainos- ja myynninedistämiskuluihin. c) Televisiolevitys Kannustetaan riippumattomia tuottajia luomaan teoksia (fiktiot, dokumentit ja animaatiot) niin, että toimintaan osallistuu vähintään kolme eri kielialueeseen kuuluvaa levityksestä vastaavaa yhtiötä eri jäsenvaltioista. Tuensaajien valintaperusteisiin voi kuulua määräyksiä, joilla hankkeet eritellään budjettiluokkien mukaan. Erityistukea myönnetään audiovisuaalisille teoksille, joilla pyritään hyödyntämään Euroopan kulttuuriperintöä ja kulttuurien monimuotoisuutta. d) On-line-levitys Tällä tarkoitetaan eurooppalaisten on-line-teosten levitystä pitkälle kehitettyjen levityspalvelujen ja uusien viestimien avulla (Internet, tilausvideopalvelu, kertamaksutelevisio). Tarkoituksena on tuoda teokset ja Euroopan audiovisuaalinen perintö kuluttajan saataville uuden teknologian ja pitkälle kehitettyjen levityspalvelujen avulla. Tuki luettelojen laatimiseen: toimituksesta ja levityksestä vastaavia eurooppalaisia yhtiöitä kannustetaan luomaan ja hyödyntämään luetteloita sellaisista digitaalisista eurooppalaisista teoksista, jotka on tarkoitettu hyödynnettäväksi uusien levityskeinojen avulla. Tähän pyritään teosten oikeuksien markkinointiin ja jälkiäänitykseen/tekstitykseen kannustavilla keinoilla. 3.4 Edistäminen ja markkinoille pääsy Edistämistuen erityistavoitteet ovat yleisesti ottaen samat kuin levitystuen tavoitteet. Levitykseen myönnettäviä tukia täydentävillä järjestelmillä on kuitenkin parannettava eurooppalaisten teosten ja ohjelmien pääsyä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille, ja tähän pyritään välittäviä palveluja tarjoaville järjestöille (muun muassa myyntitilaisuuksien ja festivaalien järjestäjät) myönnettävien tukien avulla. Näillä järjestelmillä on - tuettava eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien osallistumista perinteisille markkinoille sekä kehittyville eurooppalaisille ja kansainvälisille markkinoille, - tuettava Euroopan audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien osallistumista toimintaan, jolla edistetään eurooppalaisten ohjelmien liikkumista, vaihtoa ja myyntiä Euroopassa ja muualla, - tuettava eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa ja/tai festivaaleilla, - tuettava alan ammattilaisten ja kansallisten järjestöjen verkostoitumista Euroopassa resurssien tehokkaan käytön edistämiseksi. Samanaikaisesti myyntiä ja markkinoille pääsyä edistävien toimien kanssa suunnitellaan toteutettavaksi erityistä elokuvafestivaaleja tukevaa toimea. Festivaalit ovat samalla kertaa keino esittää kansalaisille eurooppalaisia elokuvia (yleisölle avoimet tilaisuudet) sekä edistää teosten myyntiä kyseisen maan levityksestä vastaavien yhtiöiden keskuudessa. Toisaalta eurooppalaisella tuella on myös pyrittävä edistämään festivaalien verkostoitumista, tietojen ja kokemusten vaihtoa niiden välillä sekä yhteisten toimien toteuttamista. Ensisijaiset toimet: 1. Parannetaan alan ammattilaisten edellytyksiä päästä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille tekniseen apuun ja rahoitustukeen liittyvillä erityistoimilla seuraavanlaisten tapahtumien yhteydessä: - tärkeimmät eurooppalaiset ja kansainväliset elokuvien ja audiovisuaalisten ohjelmien myyntitilaisuudet, - aihekohtaiset myyntitilaisuudet ja erityisesti animaatio- ja dokumenttielokuvien, multimedian ja uuden teknologian myyntitilaisuudet. 2. Edistetään tietokantojen ja muiden sellaisten tiedotusvälineiden ja kokemusten vaihdossa käytettävien välineiden käyttöä, jotka liittyvät eurooppalaisten ohjelmien luettelon hyödyntämiseen. 3. Festivaalit: - Tuetaan audiovisuaalialan festivaaleja, jotka järjestetään yhteistyökumppaneiden kanssa ja joilla esitetyistä teoksista merkittävä osa on eurooppalaisia, - tuetaan vähintään kahdeksassa jäsenvaltiossa järjestettävien audiovisuaalialan tapahtumien välillä toteutettavia eurooppalaisen ulottuvuuden omaavia yhteistyöhankkeita, joilla on yhteinen toimintasuunnitelma eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten myynnin ja liikkumisen edistämiseksi, - tuetaan alan ammattilaisten tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa järjestämiä suurtapahtumia eurooppalaisen elokuvan ja audiovisuaalisten teosten hyväksi. 3.5 Kokeiluhankkeet Digitaalitekniikan kehityksessä nyt ja tulevaisuudessa tapahtuvat muutokset edellyttävät joustavaa politiikkaa, joka on sopusoinnussa markkinoiden kehityksen kanssa ja jossa otetaan huomioon digitaalisten kanavapakettien televisiokanaville suunnitellun sisällön kasvava tarve. Ohjelman aikana toteutetaan kokeiluhankkeita sen varmistamiseksi, että teollisuuden vaatimukset, tekninen kehitys ja ohjelman järjestelmät ovat tasapainossa. Hankkeiden tarkoituksena on saada audiovisuaalisten teosten sisällöstä vastaavat yritykset hyödyntämään uusien tuotanto- ja levityspalvelujen tarjoamia mahdollisuuksia. Ensisijaiset toimet - Kokeiluhankkeet, joita toteutetaan erityisesti elokuvaperinnön hyödyntämisen alalla ja jotka koskevat eurooppalaisten audiovisuaalisten ohjelmien arkistojen digitalisoimista ja eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten luettelon oikeuksien haltijoiden verkostoitumista. - Kokeiluhanke, jolla edistetään eurooppalaisten teosten levitystä aihekohtaisten digitaalisten kanavien ja audiovisuaalisten palvelujen kautta. Hankkeesta tehdään sen ensimmäisenä toteutusvuonna toteutettavuustutkimus, jonka perusteella määritellään tämän tukijärjestelmän yksityiskohtaiset säännöt. Tarkoituksena on määritellä edellytykset hankkeen täytäntöönpanolle ohjelman toisesta toteutusvuodesta lähtien.