Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Slovakian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[3],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä.

(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

(3) Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

(4) Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Slovakian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovakian vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 473/2013[4] mukaisesti lausuntonsa Slovakian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014[5].

(5) Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen[6], mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[7], jossa se katsoi, että Slovakia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

(7) Slovakia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(8) Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävyys ja päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on noin 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, vuoteen 2017 mennessä. Tämä keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia tiukempi. Slovakian julkisen talouden alijäämä saatiin kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman suunniteltu (uudelleenlaskettu) muutos vuoden 2014 ohjelmassa merkitsee, että Slovakia poikkeaa merkittävästi sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vuodeksi 2015 suunniteltu parannus eli 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen noudattaisi vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä. Seuraavina vuosina vakausohjelmalla ei varmistettaisi riittävää sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Menot kasvaisivat vertailuarvon mukaista tahtia sekä vuonna 2014 että 2015. Vakausohjelman mukaan suurin osa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen tähtäävistä vakauttamistoimista on tarkoitus toteuttaa vuosina 2016 ja 2017. Sopeutusuraan kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sisältyy yleisesti ottaen riskejä, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseen. Vakausohjelman mukaan julkisyhteisöjen velka alittaa koko ohjelmakauden ajan arvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, joka on riippumattoman elimen (makrotalousennusteista vastaava kansallinen komitea) hyväksymä, on uskottava. Ei kuitenkaan ole varmaa, että tähän mennessä kvantifioiduilla toimenpiteillä voidaan saavuttaa viranomaisten määrittämät finanssipoliittiset tavoitteet. Kaikkia tulotoimenpiteitä ei myöskään ole täsmennetty riittävästi, ja valtionhallinnon kustannussäästöihin tähtääviin uudistuksiin liittyy täytäntöönpanoriskejä, sillä julkishallinnon palkkakustannukset saattavat ylittää budjetoidut määrät, kuten aikaisemminkin. Toisaalta vakausohjelmassa esitetyissä luvuissa ei oteta vielä huomioon kotimaisen velkajarrun käyttöönotosta odotettuja säästöjä. Komission kevään 2014 talousennusteessa sen sijaan otetaan huomioon velkajarrusta koituvien menosäästöjen vaikutus. Komission ennusteen mukaan sopeutusurasta poikettaisiin vuonna 2014 vähemmän kuin ohjelmassa arvioidaan. Vuodelle 2015 ennakoitu rakenteellisen sopeutus on riittävää, ja menojen kasvulle asetettu vertailuarvo saavutetaan sekä vuonna 2014 että 2015. Vaikka sekä vakausohjelmassa että kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetaan aikomuksesta lisätä kasvua edistäviä menoja, lähtökohtana olevat suunnitelmat eivät vaikuta tukevan täysin tätä tavoitetta. Valtion talousarvion koulutusmenot kasvavat vuonna 2014, mutta supistuvat seuraavina vuosina. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman ja komission talousennusteen arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että vuonna 2014 riskinä on poikkeaminen sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, mutta vuonna 2015 korjausliikkeen odotetaan olevan asianmukainen.

(9) Slovakia otti talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen vaatimusten mukaisen talousarvion tasapainoa koskevan säännöksen käyttöön marraskuussa 2013. Julkisen talouden kehystä heikentää kuitenkin menokattojen puute. Vaikka vakausohjelmassa suunniteltiin niiden ottamista käyttöön vuoteen 2013 mennessä, sitoumusta ei ole toistaiseksi noudatettu. Slovakia on edelleen maa, jonka julkisen talouden kestävyyteen liittyy keskisuuri riski. Terveydenhuoltomenojen ennustetaan olevan kasvavien ikäsidonnaisten kustannusten pääasiallinen aiheuttaja, ja ne muodostavat 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Terveydenhuoltomenot kasvavat ennusteen mukaan Slovakiassa toiseksi eniten kaikista EU:n jäsenvaltioista. Ongelmat koskevat pääasiassa laitoshoitoa ja perusterveydenhuoltoa. Joulukuussa 2013 hallitus hyväksyi terveydenhuollon strategiakehyksen vuosiksi 2014–2030, ja sen tarkoituksena on parantaa kustannustehokkuutta. Strategia edellyttää nyt yksityiskohtaisten täytäntöönpanosuunnitelmien laatimista.

(10) Slovakia on edistynyt verosäännösten noudattamisen parantamisessa. Veropetosten torjuntaa koskevan toimintaohjelman täytäntöönpano etenee ja noin puolet toimenpiteistä on käytössä. Näistä syistä Slovakian verojärjestelmä, erityisesti arvolisäveronkanto, näyttää tehostuneen vuonna 2013. Tarvetta toimien vakiinnuttamiseen ja verohallinnon analyyttisen ja tarkastuskapasiteetin lisäämiseen on kuitenkin edelleen, ja verojen, tullien ja sosiaaliturvamaksuosuuksien kannon yhdenmukaistamisessa ollaan aikataulussa jäljessä. Jotta kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista voidaan jatkaa, Slovakia voisi kasvattaa verotuloja sellaisista lähteistä, kuten juoksevat kiinteistö- ja ympäristöverot, jotka haittaavat vähiten kasvua. Juoksevan kiinteistöverotuksen uudistamisessa ja veron sitomisessa kiinteistöjen markkina-arvoon ei kuitenkaan ole edistytty tältä osin. Kiinteistöverotulot ovat pysyneet alhaisina ja muuttumattomina vuodesta 2000. Hallitus toteutti vuonna 2013 toimenpiteitä, joilla kavennettiin työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokiilojen välistä suurta eroa. Vuonna 2012 näiden ryhmien välillä havaittu efektiivisten veroasteiden ero oli kuitenkin edelleen merkittävä.

(11) Slovakian työmarkkinoilla on edelleen monia haasteita. Työttömyysaste on noin 14 prosenttia ja pääosa on pitkäaikaistyöttömiä, mikä viittaa siihen, että työttömyysongelma on Slovakiassa luonteeltaan rakenteellinen. Slovakia on edistynyt jonkin verran sellaisten matalapalkkaisten työntekijöiden verokiilan kaventamisessa, jotka palaavat työmarkkinoille pitkän työttömyysjakson jälkeen, mutta toimenpiteen tuloksellisuutta on seurattava ja arvioitava. Edistyminen on ollut vähäistä muilla osa-alueilla, kuten julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien parantamisessa, jotta ne voisivat tarjota yksilöllisiä palveluja, ja aktivointitoimenpiteiden ja sosiaalietuuksien välisen yhteyden vahvistamisessa. Nuorisotyöttömyyden osalta julkisilla työvoimapalveluilla on rajalliset valmiudet varhaiseen puuttumiseen ja työnhakijoiden profiilin mukaan räätälöityihin palveluihin sekä rekisteröitymättömien nuorten saavuttamiseen. Näillä osa-alueilla tarvitaankin toimia nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Tarvitaan enemmän kohdennettuja toimenpiteitä epäedullisimmassa asemassa olevien työnhakijoiden hyväksi, joihin kuuluvat myös romanit, joiden työllisyysaste on erittäin alhainen. Asianmukaisten päivähoitopalvelujen puuttuminen erityisesti alle kolmivuotiailta lapsilta vaikeuttaa äitien palaamista työmarkkinoille.

(12) Koulutus vastaa vain rajatussa määrin työmarkkinoiden tarpeita, mikä vaikeuttaa pätevän työvoiman tarjontaa. Oppivelvollisuuskoulutukseen osallistuvat oppilaat suoriutuvat EU:n keskiarvoa huonommin, ja tulokset ovat heikentyneet merkittävästi. Julkiset koulutusmenot ovat alhaiset huolimatta hiljattaisista opettajien palkkojen korotuksista. Opettajien peruskoulutusta ollaan kehittämässä ja käytännön työharjoittelua lisäämässä, mutta näitä toimenpiteitä on jatkettava. Vaikka hallitus on toteuttanut toimia ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen uudistamiseksi ja nuorten työpaikkojen tukemiseksi, nuorisotyöttömyysaste on edelleen yksi EU:n korkeimpia ja siirtyminen koulusta työelämään on hankalaa. Työsuuntautuneiden kandidaattiohjelmien suhteellisen alhainen osuus ja riittämätön yhteistyö työnantajien kanssa heikentää korkea-asteen koulutuksen mahdollisuuksia vastata työmarkkinoiden tarpeisiin. Korkea-asteen opetuksen sekä yritysten ja oppilaitosten välisen yhteistyön laadun parantaminen auttaisi myös parantamaan Slovakian talouden innovaatiokapasiteettia. Älykkään erikoistumisstrategian sisältämät suunnitelmat ovat oikeansuuntaisia, mutta ne on toteutettava tuloksellisesti. Laadukkaan varhaiskasvatuksen ja päivähoidon tarjonnan pysyminen vähäisenä vaikuttaa erityisesti romanien koulutustasoon. Romanioppilaiden koulumenestyksen parantamiseen tähtäävät aloitteet ovat toistaiseksi perustuneet liialti EU:n yhteisrahoittamiin hankkeisiin.

(13) Energia-alalla Slovakia on edistynyt valmisteluissa sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliitännän lisäämiseksi naapurimaiden kanssa. Slovakian energiamarkkinoiden toiminnan parantamiseen ja erityisesti hinnoittelumekanismien läpinäkyvyyden lisäämiseen tähtääviä toimenpiteitä kuitenkin tarvitaan edelleen. Energiatehokkuuden parantamista koskevaa toimenpidepakettia on ehdotettu EU:n rahoituksen saajaksi uudella ohjelmakaudella.

(14) Meneillään oleva julkishallinnon uudistus parantaa asiakassuuntautuneisuutta, mutta Slovakian julkishallinnon alisuoriutuminen jatkuu kuitenkin niin laadun kuin tehokkuudenkin osalta. Vaalikausiin liittyvä, henkilöstön jatkuva suuri vaihtuvuus sekä heikko henkilöstöhallinto ja huonot analyyttiset valmiudet vaikeuttavat näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa. Kansainvälisten korruptioindikaattoreiden perusteella Slovakian tulokset ovat edelleen huonot. Se on edistynyt heikosti tuomioistuinlaitoksen tehokkuuden ja läpinäkyvyyden parantamisessa. Liiketoimintaympäristön laatu on heikentynyt Slovakiassa, ja nopeasti kasvavien yritysten tukeminen on polkenut paikallaan. Slovakia uudisti hiljattain julkisia hankintoja koskevat säännöt niiden läpinäkyvyyden ja tuloksellisuuden parantamiseksi, mutta sääntöjen soveltaminen on edelleen haasteellista ja vuonna 2013 toteutetun julkisten hankintojen uudistuksen vaikutukset ovat olleet vähäisiä.

(15) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Slovakian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

(16) Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[8] ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(17) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Slovakian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

1. liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen; varmistaa vuonna 2015 edellytetty sopeutus, eli 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta odotettu heikko taloustilanne huomioiden; toteuttaa sen jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen asti vuotuisen rakennesopeutuksen, jonka viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; vahvistaa edelleen julkisen talouden kehystä, myös ottamalla käyttöön sitovat ja täytäntöönpanokelpoiset menokatot; parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä lisäämällä terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta, erityisesti rationalisoimalla sairaalahoitoa ja sen hallinnointia ja kehittämällä perushoitoa;

2. kehittää verohallinnon toimintaa lisäämällä tarkastus-, riskienarviointi- ja velanperintävalmiuksia; ottaa kiinteistöjen verotuksessa huomioon niiden markkina-arvon;

3. puuttuu tuloksellisemmin pitkäaikaistyöttömyyteen aktivointitoimilla, toisen mahdollisuuden tarjoavalla koulutuksella ja räätälöidyllä laadukkaalla ammattikoulutuksella; parantaa julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia palveluohjaukseen, hallinnointiin, yksilöllisiin neuvontapalveluihin ja työnhakijoiden aktivointiin sekä lisää aktivoinnin ja sosiaalietuuksien välistä sidoksisuutta; torjuu tehokkaasti nuorisotyöttömyyttä kehittämällä varhaista puuttumista ongelmiin nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; lisää kannustimia naisten työssäkäynnille parantamalla päivähoitopalvelujen tarjontaa erityisesti alle kolmevuotiaille lapsille;

4. toteuttaa toimenpiteitä opetuksen laadun parantamiseksi, jotta oppimistulokset kohenisivat; lisää yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen liittyvää työssäoppimista yrityksissä; sopeuttaa akkreditointi-, rahoitus- ja hallintotoimenpiteitä, jotta ne edistävät työsuuntautuneiden kandidaattiohjelmien luomista; kehittää tieteellisen perustan laatua ja merkitystä sekä panee täytäntöön suunnitelmat, joilla edistetään tietämyksen siirtoa ja yhteistyötä korkeakoulujen, tutkimusyksikköjen ja yrityssektorin välillä; vahvistaa järjestelmälliset toimenpiteet, joilla helpotetaan syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, pääsyä korkealaatuiseen ja osallistavaan varhaiskasvatukseen ja kouluopetukseen; toteuttaa toimia, joilla lisätään romanien laajempaa osallistumista ammatilliseen koulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen;

5. vauhdittaa toimia energiamarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, erityisesti lisäämällä sääntelypuitteiden läpinäkyvyyttä ja selvittämällä syyt korkeisiin energiaverkkokustannuksiin varsinkin teollisuuden kuluttajien osalta; kehittää tähänastisen edistymisen tulosten perusteella verkkojen yhteenliitäntää naapurimaiden, myös Ukrainan, kanssa huhtikuussa allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti;

6. toteuttaa toimenpiteitä julkishallinnon riippumattomuuden lisäämiseksi, myös muuttamalla virkamieslakia; laatii strategian, jolla parannetaan henkilöstöresurssien hallintoa julkishallinnossa; vauhdittaa toimia analyyttisten valmiuksien parantamiseksi keskeisissä ministeriöissä, jotta voidaan kehittää näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa ja parantaa politiikan vaikutustenarvioinnin laatua; toteuttaa korruptiontorjuntatoimenpiteitä ja vauhdittaa tuomioistuinlaitoksen tehokkuuden ja laadun parantamiseen tähtääviä toimia; ottaa käyttöön toimenpiteitä liiketoimintaympäristön parantamiseksi myös pk-yritysten osalta; vauhdittaa toimia julkisten hankintojen tehostamiseksi.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2014) 426 final.

[3] P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.

[4] EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

[5] C(2013) 8011 final.

[6] C(2013) 800 final.

[7] COM(2013) 790 final.

[8] Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.