I. JOHDANTO

Tämä on viidestoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä seuraavien kahden pääpilarin alalla: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta.

Eurooppa-neuvosto totesi Salisburyn hermomyrkkyiskun jälkeen maaliskuussa 2018, että ”EU:n on vahvistettava toimintakykyään kemiallisten, biologisten, säteilyyn ja ydinaineisiin (’CBRN’) liittyvien riskien varalta, myös tiivistämällä yhteistyötä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Naton kesken”. Se pyysi komissiota ja korkeaa edustajaa jatkamaan tätä työtä ja raportoimaan edistymisestä kesäkuussa 2018 pidettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen mennessä. Tämä raportti on osa komission toimia tähän pyyntöön vastaamiseksi. Samalla esitetään yhteinen tiedonanto selviytymiskyvyn ja valmiuksien kehittämisestä hybridiuhkien varalta ja yhteinen kertomus hybridiuhkien torjumista koskevan yhteisen kehyksen täytäntöönpanosta (heinäkuu 2017 – kesäkuu 2018). Tässä raportissa luodaan katsaus jo toteutettuihin ja tuleviin toimiin, joilla pannaan täytäntöön toimintavalmiuden parantamisesta kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan lokakuussa 2017 hyväksytty toimintasuunnitelma. Toimenpiteet ovat osa turvallisuusunioniin liittyvää toimenpidekokonaisuutta, jonka tarkoituksena on parantaa suojelua ja selviytymiskykyä terrorismia vastaan. Toimintasuunnitelma perustuu ennaltaehkäisevään toimintamalliin ja näkemykseen, jonka mukaan kemiallisten ja biologisten sekä säteily- ja ydinaineisiin liittyvien riskien toteutuminen ei ole kovin todennäköistä, mutta mahdollisella iskulla olisi huomattavat ja pitkään kestävät vaikutukset. Salisburyn isku sekä kasvava huoli siitä, että terroristit ovat kiinnostuneita kemiallisista, biologisista, säteily- ja ydinaineista ja valmiita käyttämään niitä sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, osoittavat kuitenkin, että kyseisiin aineisiin liittyvä uhka on todellinen. Tämä korostaa tarvetta panna toimintasuunnitelma täytäntöön kattavasti ja kiireellisesti sekä ottaa erityisesti huomioon kemialliset uhat.

Tässä raportissa esitetään myös, miten terroristisen verkkosisällön poistamisessa on edistytty maaliskuussa 2018 annetun komission suosituksen jälkeen. Lisäksi tarkastellaan, miten komissio on edistynyt radikalisoitumisen ehkäisemistä koskevissa toimissa radikalisoitumista käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän esittämän loppuraportin jälkeen. Liègessä 29. toukokuuta 2018 tapahtunut isku korostaa jälleen kerran, miten tärkeää on ehkäistä radikalisoitumista, sillä Belgian viranomaisten mukaan tekijä oli ollut yhteydessä radikalisoituneisiin henkilöihin. Tässä raportissa yksilöidään myös toimia, joilla parannetaan rautateiden henkilöliikenteen turvallisuutta. Lisäksi tässä tarkastellaan muiden ensisijaisten aloitteiden täytäntöönpanoa, erityisesti tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Komissio esittääkin yhdessä tämän raportin kanssa kaksi muutosehdotusta. Niiden avulla lainsäädäntövallan käyttäjät voivat päästä yhteisymmärrykseen asiasta vuoden loppuun mennessä. Tässä raportissa tarkastellaan myös matkustajarekisteridirektiivin täytäntöönpanotilannetta 25. toukokuuta 2018 asetetun täytäntöönpanomääräajan umpeuduttua, toimia kyberturvallisuuden parantamiseksi ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi sekä turvallisuuden ulkoisen ulottuvuuden viimeaikaista kehitystä.

Vuosia 2021–2027 koskevaa monivuotista rahoituskehystä (Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia) varten annetuissa komission ehdotuksissa otetaan myös huomioon, että uudet turvallisuusuhat edellyttävät uusia ratkaisuja. Ehdotuksissa korostetaan, että turvallisuusasiat ovat luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä ja monialaisia, minkä vuoksi tarvitaan tehokkaita ja koordinoituja EU:n tason toimia. Komissio ehdottaa, että sisäiseen turvallisuuteen osoitettua rahoitusta kasvatettaisiin 1,8-kertaiseksi verrattuna nykyiseen rahoituskehyskauteen 2014–2020. Uusiin turvallisuushaasteisiin vastataan useissa alakohtaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, jotka esitetään osana monivuotista rahoituskehystä.

II. TOIMINTAVALMIUDEN PARANTAMINEN KEMIALLISEEN, BIOLOGISEEN SEKÄ SÄTEILY- JA YDINTURVALLISUUTEEN LIITTYVIÄ RISKEJÄ VASTAAN

1.Edistyminen toimintasuunnitelman toteuttamisessa

Kemiallisiin, biologisiin, radioaktiivisiin ja ydinaineisiin (CBRN-aineet) liittyvät turvallisuhat ovat monimutkaisia, ja ne voivat kehittyä nopeasti, kuten Salisburyn hermomyrkkyisku osoittaa. Terroristijärjestöt eivät ole käyttäneet Euroopassa CBRN-aineita, mutta on uskottavia viitteitä siitä, että niiden aikomuksena saattaisi olla CBRN-materiaalien tai aseiden hankkiminen ja että järjestöt kartuttavat parhaillaan kyseisten materiaalien käyttöä koskevaa tietämystä ja valmiuksia. Jotta voidaan vastata näihin uhkiin, lokakuussa 2017 esitettiin toimintasuunnitelma toimintavalmiuden parantamiseksi kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan. Toimintasuunnitelmassa keskitytään asiantuntemuksen ja valmiuksien yhdistämiseen EU:n tasolla, jotta toimintavalmiutta voidaan parantaa kaikkialla unionissa. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa on saavutettu konkreettista edistystä, ja useilla aloilla on toteutettu toimenpiteitä toimintasuunnitelman neljän tavoitteen saavuttamiseksi: CBRN-materiaalien saatavuuden heikentäminen. CBRN-vaaratilanteisiin valmistautumisen ja reagoinnin tehostaminen, sisäisten ja ulkoisten yhteyksien vahvistaminen EU:n tärkeimpien alueellisten ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa CBRN-turvallisuuden alalla ja CBRN-riskien tuntemuksen parantaminen.

Ensinnäkin osana toimiaan CBRN-materiaalien saatavuuden vaikeuttamiseksi unioni tehostaa tulliviranomaisten toimenpiteitä, joilla pyritään estämään CBRN-materiaalien laiton maahantulo. Lastitietojärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä kansainvälisten toimitusketjujen seurannan ja riskiperusteisten tarkastusten tehostamiseksi. Näistä syistä komissio parantaa merkittävästi lastitietojen ennakkoilmoitusjärjestelmää ja tullin riskinhallintajärjestelmää ja muuttaa nykyiset löyhästi toisiinsa yhteydessä olevat kansalliset järjestelmät laaja-alaiseksi integroiduksi tietojärjestelmäksi. Uuden järjestelmän perustana on yhteinen kauppatietorekisteri, joka pystyy vastaanottamaan laadukkaampia reaaliaikaisia rahtitietoja. Se yhdistää kansallisten tulliviranomaisten riskienarviointijärjestelmät toisiinsa. Uuteen järjestelmään yhdistetään tuhansia uusia osapuolia, kuten huolitsijat, logistiikkapalvelujen tarjoajat tai postialan toimijat, jotka toimivat kansainvälisen logistiikan alalla eri liikennemuodoissa. Ne tarjoavat järjestelmään arvokasta rahtitietoa, jota ei ole tällä hetkellä saatavilla. Järjestelmän tarkoituksena on kattaa kaikki tullialan riskit, myös CBRN-materiaalien aiheuttamat uhkat.

Jotta voidaan parantaa myös kriisivalmiuksia ja selviytymiskykyä, jäsenvaltiot ovat kehittäneet valmiuksiaan havaita CBRN-materiaalit, jotta CBRN-iskujen torjumista voidaan edistää. Kansallisten asiantuntijoiden yhteenliittymä teki komission aloitteesta analyysin mittauslaitteiden puutteista noin 70 erilaisen CBRN-skenaarion yhteydessä. Puuteanalyysin perusteella laadittu raportti on jaettu jäsenvaltioille ja siitä on keskusteltu niiden kanssa. Analyysi auttaa jäsenvaltioita ohjaamaan tulevia tutkimustarpeita, ja sen avulla jäsenvaltiot voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä havainnointistrategioista ja toteuttaa operatiivisia toimenpiteitä havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Analyysi osoittaa myös selvästi, että mittauslaitteita varten tarvitaan EU:n laajuiset tekniset standardit. Komissio aikoo toimia analyysin tulosten pohjalta ja hyödyntää toimintasuunnitelman mukaisesti perustettua neuvoa-antavaa CBRN-ryhmää CBRN-mittauslaitteiden EU:n laajuisen standardoinnin toteuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös laadittava inventaario keskeisistä lääketieteellisistä vastatoimista sekä laboratorio-, hoito- ja muista valmiuksista. Komissio kartoittaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa säännöllisesti näiden vastatoimien saatavuutta kaikkialla EU:ssa, jotta sitä voidaan parantaa ja jotta vastatoimet saadaan CBRN-iskujen tapauksessa nopeasti käyttöön. Varautuminen CBRN-iskuihin ja niiden seurausten hallintaan edellyttää jäsenvaltioiden ja niiden pelastuspalvelualan viranomaisten lujitettua yhteistyötä ja koordinointia. Unionin pelastuspalvelumekanismilla voi olla tässä prosessissa keskeinen asema Euroopan yhteisten varautumis- ja vastausvalmiuksien kehittämisessä.

CBRN-toimintasuunnitelmassa korostetaan myös tarvetta tiiviiseen yhteistyöhön keskeisten kansainvälisten kumppaneiden ja järjestöjen kanssa. Komissio järjestää 28.–29. kesäkuuta 2018 yhteistyössä Yhdysvaltojen energiaministeriön kanssa EU:n ja Yhdysvaltojen välisen seminaarin radioaktiivisten lähteiden turvallisuudesta. Lisäksi komissio parantaa CBRN-asioita koskevia institutionaalisia ja yhteisöjen valmiuksia Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa. Unioni toteuttaa konkreettisia toimia kehittääkseen Naton kanssa tiiviimpää yhteistyötä CBRN-alalla, myös siviilivalmiuden osalta. EU:n edustajat osallistuivat tarkkailijoina Naton järjestämään työpajaan, joka käsitteli siviili- ja sotilasviranomaisten yhteistyötä laajamittaisen CBRN-terroristi-iskun tapauksessa. Lisäksi EU ja Nato harkitsevat tietoisuuden lisäämiseen tähtäävän yhteisen koulutusmoduulin luomista CBRN-aineita koskevia päätöksiä tekeville tahoille. EU:n olisi myös kartoitettava toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin edistää kemiallisten aseiden käyttöä koskevien kansainvälisten sääntöjen ja normien noudattamista, esimerkiksi kemiallisten aseiden kieltosopimukseen perustuvan EU:n sanktiojärjestelmän avulla. Liikenteen alalla komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa vahvistaakseen EU:n ilmailun turvallisuusjärjestelmän valmiutta torjua CBRN-uhkia. Tämän työn tuloksena on laadittu luettelo ilmailua koskevien CBRN-uhkien torjumiseksi toteutettavista toimista.

CBRN-riskien tehokas torjunta edellyttää erityisasiantuntemusta kaikilla tasoilla, minkä vuoksi on olennaisen tärkeää tehostaa asiantuntemuksen yhdistämistä ja jakamista. Parasta käytäntöä havainnollistavana esimerkkinä voidaan mainita Keski-Euroopan CBRNE-koulutuskeskus, jonka kahdeksan jäsenvaltiota perusti vuonna 2016 Budapestiin. Sen tavoitteena on jakaa, laajentaa ja syventää pelastustyöntekijöiden CBRNE-kysymyksiin liittyviä tietoja ja taitoja koulutuksen ja harjoitusten avulla. Komissio on hyväksynyt myös hanke-ehdotuksen, jolla tehostetaan tätä yhteistyötä perustamalla liikkuva pelastusyksikkö, jonka voi lähettää (pyynnöstä) paikalle CBRNE-iskun tai likaisten pommien käyttöön perustuvan iskun tapauksessa. Kriminalistiikka on yksi esimerkkiala, jolla on tarve luoda yhteisiä valmiuksia. Todisteiden kerääminen ja käsittely saastuneella alueella on erittäin haastava tehtävä, ja siihen tarvitaan erityisiä yksikköjä. Komission Yhteinen tutkimuskeskus valmistelee tämän alan aloitteita, jotka koskevat forensisen ydinmateriaalitutkinnan valmiuksia, jotta voitaisiin jakaa alan erityistietämystä. Edellä mainitun puuteanalyysin tulosten perusteella komissio tekee CBRN-alan neuvoa-antavan ryhmän kanssa yhteistyötä myös yksilöidäkseen alat, joilla havainnointikapasiteettia voidaan yhdistää.

Koulutus ja harjoitukset ovat keinoja, joilla voidaan tehokkaasti jakaa asiantuntemusta CBRN-riskeistä. EU-rahoitteisen eNotice-hankkeen myötä on otettu käyttöön yli 200 asiaan liittyvää koulutushanketta sisältävä tietokanta , joka tarjoaa yleiskatsauksen koulutusmahdollisuuksista eri puolilla unionia. Jäsenvaltioita kannustetaan hyödyntämään käytettävissä olevia CBRN-koulutusmahdollisuuksia parhaalla mahdollisella tavalla. Lisäksi komissio hyödyntää täysimääräisesti ydinturvan eurooppalaista koulutuskeskusta (EUSECTRA) ja on käynnistänyt laajan koulutuskampanjan EU:n tulliasiantuntijoille, jotka käyttävät pitkälle kehitettyjä säteilyn ja ydinaineiden mittauslaitteita ulkorajoilla, satamissa ja lentoasemilla. Komissio on lisäksi hyväksynyt hanke-ehdotuksen, jolla kehitetään yhdenmukaistettua CBRN-koulutusohjelmaa pelastustyöntekijöille ja lääketieteelliselle henkilökunnalle. Komissio järjesti alkuvuonna 2018 käytännön Chimera-suunnitteluharjoituksen, joka saattoi yhteen terveys-, pelastuspalvelu- ja turvallisuussektorin toimijoita koko EU:sta, jotta saatiin testattua rajat ylittävää valmius- ja reagointisuunnittelua kuvitteellisessa skenaariossa, johon liittyy jonkin tartuntataudin tarkoituksellinen levittäminen. Tämä EU:n laajuinen harjoitus tuki sektorien välistä valmiuksien kehittämistä sekä yhteentoimivuuden ja koordinoinnin parantamista terveydenhuollon, väestönsuojelun ja turvallisuusalan välillä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Asiantuntemuksen jakaminen ulottuu myös yksityissektorille, sillä CBRN-iskulla voi olla kauaskantoisia seurauksia yksityissektorin toimijoihin. Turvahenkilöstön tietoisuuden lisäämiseen pääasiassa ilmailualalla tähtäävän teollisuusvetoisen hankkeen tuloksena on otettu käyttöön verkko-opetusväline, joka antaa olennaista tietoa niille, jotka ovat tekemisissä CBRN-materiaalien ja -aineiden kanssa.

2.Tehostetut toimet kemiallisten uhkien torjumiseksi

Kemikaalien mahdollinen käyttö terrori-iskuissa on yhä näkyvämmässä asemassa terroristisessa propagandassa. Tämä on lisännyt huolta, jonka aiheuttivat Australiassa heinäkuussa 2017 paljastunut terroristien suunnitelma ja äskettäinen kemikaalien käyttö teatterissa. Sen vuoksi komissio aikoo vauhdittaa kemiallisiin uhkiin liittyvien lisätoimien toteuttamista CBRN-toimintasuunnitelman yleisissä puitteissa. Se hyödyntää tuloksia, joita on saatu havaitsemisvalmiuksia koskevassa puuteanalyysissa ja parhaiden käytäntöjen vaihdossa CBRN-turvallisuuden neuvoa-antavassa ryhmässä.

Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa maaliskuussa 2018 pidetyssä luottamuksellisessa kokouksessa yksilöitiin useita kiireellisiä painopistealueita, joilla olisi lisättävä yhteistyötä kemiallisten uhkien torjumiseksi. Tämän perusteella komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä seuraavien toimien toteuttamiseksi vuoden 2018 loppuun mennessä:

·laaditaan yhteinen luettelo kemiallisista aineista, joihin liittyy erityisiä turvallisuusuhkia, jotta voidaan toteuttaa lisää toimia tällaisten aineiden saatavuuden rajoittamiseksi ja niiden havaitsemisvalmiuksien parantamiseksi; toukokuussa 2018 perustettu erityinen kemiallisten uhkien havaitsemista käsittelevä asiantuntijaryhmä laatii luettelon hyödyntämällä jäsenvaltioissa ja komission Yhteisessä tutkimuskeskuksessa käynnissä olevia tutkimuksia;

·käynnistetään vuoropuhelu toimitusketjuun kuuluvien yksityisten toimijoiden kanssa, jotta voidaan yhdessä puuttua räjähteiden lähtöaineina käytettävien kemikaalien muodostamiin kehittyviin ja muuttuviin uhkiin; tässä työssä lähtökohtana ovat EU:n tasolla toteutetut toimet, joilla rajoitetaan räjähteiden lähtöaineiden saatavuutta; ensimmäiset näkemykset on jo vaihdettu lähtöaineita käsittelevässä pysyvässä komiteassa;

·nopeutetaan uhkaskenaarioiden tarkistamista ja olemassa olevien havainnointimenetelmien analysointia, jotta voidaan parantaa kemiallisten uhkien toteamista, niin että voidaan laatia jäsenvaltioille käytännön ohjeita havaitsemisvalmiuksien kehittämistä varten; tätä varten on perustettu edellä mainittu asiantuntijaryhmä käsittelemään esiin tulevia kemiallisia uhkia; tämän asiantuntijaryhmän työ voi edistää pidemmällä aikavälillä mittauslaitteiden standardointia;