Alankomaiden rajoitettujen lentoliikennöintioikeuksien kansallinen myöntämismenettelytapa

(2007/C 213/04)

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/2004 6 artiklan mukaisesti Euroopan komissio julkaisee seuraavan kansallisen säädöksen, joka koskee liikennöintioikeuksien jakamista yhteisön lentoliikenteen harjoittajien kesken silloin, kun näitä oikeuksia rajoitetaan kolmansien maiden kanssa tehtyjen lentoliikennesopimusten nojalla.

”Ministerie van Verkeer en Waterstaat

Luchtvaart

Reittilupamenettelytavan menettelytapasäännösmuistio

(7. toukokuuta 2007 päivätyn päätöksen (VENW/DGTL-2007/7827) mukaan)

Datum

20 augustus 2004

Ons kenmerk

DGL/04.U01454

Johdanto

Oikeuden Open Skies -asiassa 5. marraskuuta 2002 annetun päätöksen mukaisesti (1) voidaan eurooppalaiselle lentoliikenteen harjoittajalle, joka haluaa aloittaa toimintansa Alankomaissa, ilman syrjintää ja avoimuusperiaatetta noudattavalla tavalla myöntää oikeus harjoittaa lentoliikennetoimintaa Alankomaiden kahdenkeskisten lentoliikennesopimusten nojalla. Tämä asia on määritelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 847/2004. Tähän liittyen DGTL on päättänyt yhdenmukaistaa lentoliikennöintilupapolitiikkaa ja siihen liittyvän liikenteen harjoittamista edellä esitetyn kehityksen mukaisesti eurooppalaisen säännöstön tasolla, ja säätää tässä menettelytapamuistiossa läpinäkyvyyden periaatteen vaatimat toimet.

Reittilupien myöntämisen toimintaperiaatteiden lisäksi säädetään myös lentoliikennöintilupamenettelyn käytännöstä. Siten lentoliikennöintilupamenettely muotoillaan niin, että jokainen Alankomaissa toimintaansa harjoittava yhteisön lentoliikenteen harjoittaja on periaatteessa oikeutettu tarjoamaan palvelua kaikkialle maailmassa. Tietyn reitin hyödyntämiseksi tämän on oltava sisällytetty ministeriön vahvistamaan tosiasiallisen palvelun kohteena olevien reittien luetteloon, joka on laadittu lupien perusteella.

DGTL valitsee jatkossakin nykyiset toimintaperiaatteet mahdollisimman suuressa määrin, kunhan ne eivät ole ristiriidassa EU:n sääntöjen kanssa. Euroopan tuomioistuimen Yhdysvaltojen kanssa solmituista Open Skies -sopimuksista annetun päätöksen mukaiset kansallisuuteen perustuvaa omaisuutta ja päätösvaltaa koskevan lausekkeen viimeiset sanat, jotka on yhdenmukaistettu EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan (sijoittautuminen) kanssa, on otettava huomioon.

Ennen luvan myöntämistä DGTL:n on, kun kyseessä on rajoitettu määrä liikennöintioikeuksia, avoimuusperiaatteeseen ja tasa-arvoisuuteen perustuvalla tavalla, määrättävä eri lentoliikenteen harjoittajien mahdolliset reitit. Tässä DGTL käyttää perusteena voimassa olevaa menettelytapaa, joka on kirjattu vuoden 1994 lupamenettelytapamuistioon, ja uusia lisämääräyksiä, jotka on kirjattu tähän lentoliikennöintiluvan menettelytapamuistioon. Päätösmenettelyä käsitellään ja perustellaan Awb-menettelyjen mukaisesti.

Sovellusalue

Yhteisön lentoliikenteen harjoittajan, joka haluaa harjoittaa lentoliikennettä reiteillä Alankomaista kolmansiin maihin ja niiden kautta, on ensinnäkin sijoittauduttava Alankomaihin ja anottava lentoliikennöintilupa tai — milloin ei ole kyse säännöllisestä liikenteestä — tilauslentolupa voidakseen vaatia päästä osalliseksi alankomaalaisten viranomaisten saaduista kahdenkeskisistä oikeuksista.

Ennen kuin lentoliikennöintilupa voi astua voimaan lentoliikenteen harjoittajalla on lisäksi oltava voimassa oleva ja pysyvä lentoliikennelain 16 a artiklaan perustuva kaupallinen toimilupa.

Kaupallisen toimiluvan myöntäminen ja voimassaolo on aina riippuvainen voimassa olevan AOC:n hallusta, jossa kaupallisen toimiluvan piiriin kuuluvat toiminnot eritellään (asetuksen (EY) N:o 2407/92 9 artikla). Liikenteen on oltava yhdenmukainen myönnetyn ansiolentoluvan kanssa.

Kun lentoliikenteen harjoittaja, jolla on hallussaan Alankomaiden lentoliikennöintilupa, ei enää ole Alankomaissa toimiva yhteisön yhtiö, ministeriö voi päättää lentoliikennöintiluvan peruuttamisesta.

Lisäksi lentoliikennöintiluvan myöntäminen ei tarkoita sitä, että lentoliikennöintiluvan haltijan ei tarvitse välittää muissa yhteyksissä vaadituista määräyksistä, kuten esimerkiksi lentokohteina olevien kolmansien maiden viranomaisten määräyksistä, taikka lentoslottien tarjonnasta.

Lailliset puitteet

Kansalliset

Reittilupa tai tilauslentolupa myönnetään lentoliikennelain 16 b artiklan perusteella, joka antaa mahdollisuuden sellaisen artiklassa 16 tarkoitetun luvan myöntämiseen, jota 16 a artiklan tarkoittama kaupallinen toimilupa ei koske. Tämä on samalla kyseisen menettelytapasäännöksen vahvistamiseen vaadittavan pätevyyden perusta.

Lupa voidaan myöntää enintään viideksi vuodeksi. Myöntämistä edeltävä päätös tehdään tämän muistion perusteella kun kyseessä on lentoliikennöintiluvan menettelytavan ja lupamenettelytapamuistion muutos. Tämän muistion poiketessa lupamenettelytapamuistiosta pätee lentoliikennöintiluvan menettelytapamuistio. Seuraavaksi pätevät tilauslentojen kohdalla päätös epäsäännöllisestä lentoliikenteestä (BOL, Besluit van 2 mei 1975/Stb.1975,227) ja, kun on kyse pakettimatkasta, päätös IT-matkoista (Regeling van 5 februari 1981/Nr. LV/L 20478/Rijksluchtvaartdienst/Stcrt. 1981, 33).

Päätöksen IT-matkoista ohella on epäsäännöllisestä liikenteestä BOL:n 7 artiklan perusteella vahvistettu päätös rahti- ja muista lennoista (Regeling van 5 februari 1981/Nr. LV/L 20477/Rijksluchtvaartdienst/Stcrt. 1981, 33), ABC-lentomääräys (Beschikking van 11 juni 1979/nr. LV/L 22952/Stcrt. 1979, 131), ja yksityisryhmien liikennettä koskeva määräys (Regeling van 29 juli 1975/Nr. POL/L 23676/Stcrt. 1975, 150).

Eurooppalaiset

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on 5. marraskuuta 2002 antanut päätöksen Yhdysvaltojen kanssa solmittuja Open Skies -sopimuksia koskevassa asiassa, jonka Euroopan komissio oli tuonut oikeuteen (2). Euroopan tuomioistuin on päättänyt että yhteisön toimivallalla todetaan olevan tietyillä alueilla yksinomainen pätevyys. Lisäksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt että kansallista omaisuutta ja päätösvaltaa koskevat lausekkeet lentoliikennesopimuksissa muodostavat EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätyn sijoittautumisoikeuden loukkauksen. Sekä tuomioistuin että komissio (3) ovat kehottaneet jäsenvaltioita lopettamaan EY:n perustamissopimuksen loukkaamisen.

Alankomaat on tuomioistuimen päätösten valossa ja perustamissopimuksen 10 artiklan perusteella velvoitettu sellaisten määräysten asettamiseen, jotka soveltuvat sopimukseen tai yhteisön toimielinten säädöksistä johtuvien velvoitteiden varmistamiseen. Tuomioistuimen päätöksen jälkeen komissio on vahvistanut liikennöintioikeuksia koskevat velvoitteet tiedonannossaan yhteisön ja kolmansien maiden välisistä suhteista lentoliikenteen alalla (KOM(2003) 94) sen jälkeen hyväksytyssä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 847/2004. Erityisesti sen 5 artikla on lentoliikennöintiluvan menettelytavan kannalta merkityksellinen.

Reittijaon lupamuodot

Vapautus reittijakoluvista

Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (4) perusteella on yhden jäsenvaltion myöntämän kaupallisen toimiluvan omistavien lentoliikenteen harjoittajien harjoittama lentoliikenne sallittu. Eräiden jäsenvaltioiden tietyille reiteille vaaditaan asianomaisen jäsenvaltion antama valtuutus.

Alankomaissa lupa myönnetään automaattisesti ilman hallinnollista väliintuloa, lukuun ottamatta lentokentälle ja lentoliikennejohdolle annettavaa ilmoitusta lentoa tosiasiallisesti suoritettaessa. Asetuksessa sallitaan 1. huhtikuuta 1997 lähtien EY-lentoliikenteen harjoittajan jäsenvaltioiden välisen liikenteen (kabotaasiliikenteen) suorittaminen. EY:n ulkopuoliselle liikenteelle on haettava lentoliikennöintilupa tai tilauslentolupa.

Reittilupa

Euroopan yhteisön ulkopuoliset reitit kuuluvat suurelta osin kahdenvälisten sopimusten järjestelyihin. Kaikissa kahdenvälisissä suhteissa on omat erityispiirteensä. Riippuen erilaisista poliittisista ja taloudellisista seikoista, kuten lentoliikenteen harjoittajan markkinavoimasta maassa, jonka kanssa lentoliikennesopimus on solmittu, myönnetyt oikeudet ovat luonteeltaan liberaalit tai ankarat. Reittilupien myöntäminen ja niistä päättäminen koskevat tämän vuoksi ainoastaan Euroopan unionin ulkopuolisia reittejä.

Liberaalein voimassa oleva lentoliikennesopimus on Yhdysvaltojen kanssa solmittu Open Skies -sopimus. Tämänkaltaisessa avoimessa järjestelyssä useimpien Alankomaiden lentoliikenteen harjoittajien sallitaan lentää kaikista Alankomaissa sijaitsevista kohteista kaikkiin sopimuksen solmineen osapuolen maan kohteisiin valinnaisen välilaskukohteen kautta ja suoraan kaikkiin kohteisiin. Myös vuorotiheys, jolla tämä suoritetaan, on tämän hyvin liberaalin järjestelmän mukaan vapaa. Niin matkustaja- ja rahtilinjaliikenteen lentoliikennöintilupa kuin tilauslentolupakin myönnetään näissä tilanteissa niin ikään melkein automaattisesti.

Jos kahdenkeskinen järjestely on restriktiivinen, lentoliikennesopimuksessa määrätään muun muassa, montako lentoliikenteen harjoittajaa ja millä lentovuorotiheydellä milläkin reitillä saa harjoittaa linjalentoliikennettä. Eräissä tapauksissa kolmas maa, lentoliikennesopimuksessa sovitun mukaisesti, voi tämän lisäksi vaatia hinnaston ilmoitettavaksi. Kyseessä oleva maa voi vaatia, että tämä hinnasto alistetaan sen hyväksynnälle.

Sekä liberaalissa että restriktiivisessä lentoliikennesopimuksessa vaaditaan yleensä, että voidaan osoittaa kyseessä olevan lentoliikenteen harjoittajan (kyseessä olevien lentoliikenteen harjoittajien) omaisuuden ja päätösvallan tosiasiallisesti olevan pääasiallisesti Alankomaissa. Lentoliikennesopimukset säätelevät pääasiallisesti säännöllistä liikennettä. Alankomaiden viranomaiset ovat siksi sisällyttäneet alankomaalaisen omistus- ja päätösvaltavaatimuksen lentoliikennöintilupiin, jotka myönnetään säännöllisille lennoille. Tämä alankomaalainen omistus- ja päätösvaltavaatimus muuttuu vaatimukseksi, jonka mukaan lentoliikenteen harjoittajan, jolle myönnetään lentoliikennöintilupa, on oltava yhteisön Alankomaihin sijoittautunut yhtiö. Tilauslennot ja tilapäislennot jätetään usein lentoliikennesopimusten ulkopuolelle ja niitä käsitellään tapauskohtaisesti kahdenvälisten lentoliikennejärjestelyjen puitteissa. Näille myönnetään tilauslentolupa.

Tilauslentolupa

Kuten aikaisemmin on todettu, suurin osa tilauslennoista ja tilapäislennoista jätetään kahdenvälisten järjestelyjen ulkopuolelle. Euroopan sisäisillä lennoilla ei ole olemassa mitään erityisjärjestelyä tilauslennoille, ja näin ollen sovelletaan asetusta (ETY) N:o 2408/92. Periaatteessa tilauslentojen kohdalla ei ole eroa alankomaalaisten ja ei-alankomaalaisten lentoyhtiöiden välillä, sillä ehdolla että valtio, jossa ei-alankomaalainen lentoliikenteen harjoittaja harjoittaa liiketoimintansa, sallii alankomaalaisten lentoyhtiöiden suorittaa maassaan tilauslentoja.

Kansallisuuskysymys ei siksi ole kovin tärkeä silloin, kun kyseessä ovat tilauslennot. Menettelyjen on kuitenkin tässäkin tapauksessa noudatettava avoimuusperiaatetta, eivätkä ne saa olla syrjiviä. Hakemuksesta voidaan myöntää lupa tilauslentojen tai tilapäislentojen toteuttamiseen, jolloin sallitaan tietty määrä toteutettuja tilauslentoja määrätyn ajanjakson aikana. Hakemusta käsiteltäessä noudatetaan samoja menettelytapalähtökohtia kuin käsiteltäessä lentoliikennöintiluvan hakemusta. Myöskään menettely ei poikkea tästä kuulemis- ja päätöksentekomenettelyjen suhteen. Lisäksi pätevät päätöksen epäsäännöllisestä lentoliikenteestä (BOL, Besluit van 2 mei 1975/Stb.1975,227) suuntaviivat ja lupamenettelyt ja siihen perustuvat tarkemmat määräykset (kuten pakettimatkan osalta päätös IT-matkoista (Regeling van 5 februari 1981/Nr. LV/L 20478/Rijksluchtvaartdienst/Stcrt. 1981,33)).

Ottaen huomioon, että lupapolitiikassa suurta merkitystä kiinnitetään säännöllisen lentoliikenneyhteyksien verkoston vahvistamiseen, kysymys, onko kyseessä olevien tilauslentojen suorituksella lentoliikennepoliittinen/taloudellinen vaikutus tärkeään linjapalveluun, on ratkaiseva tilauslentoluvan myöntämisen tai myöntämättä jättämisen kannalta. Kun tilauslentoyritys aikoo suorittaa linjapalvelutoimintoja, sen on aluksi huolehdittava asianmukaisten menettelyjen mukaisesti asetukseen (ETY) N:o 2407/92 ja JAROPSiin perustuen tarpeellisista kaupallisen toimiluvan ja AOC:n muutoksista.

Reittilupamenettely

Lentoliikennepoliittiset neuvottelut

Lentoliikennepoliittisissa neuvotteluissa kansallisten lentoliikenteen harjoittajien osa on tärkeä. Nykyinen käytäntö on, että liikennöintioikeuksista neuvotellaan yhden (tai usean) lentoliikenteen harjoittajan uusia mahdollisuuksia kohtaan osoittaman kiinnostuksen perusteella. Tätä ennen on jo arvioitu, onko kiinnostusta osoittaneen lentoliikenteen harjoittajan hakemus sopusoinnussa lupamenettelytapamuistion menettelytapalähtökohtien kanssa ja täyttääkö lentoliikenteen harjoittaja kaikki vaatimukset. Tämän jälkeen konsultoidaan muita asianomaisia ja annetaan niille mahdollisuus osallistua neuvotteluihin. Jos neuvottelujen tulos on, että vain rajoitetulle määrälle lentoliikenteen harjoittajia voidaan myöntää liikennöintioikeuksien käyttöoikeus, lähetetään menettelytapalähtökohtamuistion perusteella ohje kahdenvälisen sopimuksen toiselle osapuolelle asianmukaisten diplomaattisten kanavien välityksellä. Nykyiset ohjeet ja niiden perusteella myönnetyt reitit pidetään voimassa ottaen huomioon lentoliikennöintilupaan sisältyvät määräykset ja rajoitukset.

Tuomioistuimen päätöksen seurauksena on myös otettava huomioon Alankomaihin sijoittautuneiden yhteisön lentoliikenteen harjoittajien edut. Menettelyssä lentoliikenneneuvotteluista lentoliikennesopimuksen solmimiseen on myös muita kuin kansallisia yhteisön lentoliikenteen harjoittajia kohtaan noudatettava avoimuuden periaatetta, eikä se saa olla niitä syrjivä.

Menettely

Alankomaihin sijoittautuneiden yhteisön lentoliikenteen harjoittajien on itse jätettävä hakemus voidakseen harjoittaa saamiaan oikeuksia tai päästä osallisiksi muun lentoliikenteen harjoittajan käyttämättä jääneistä ja näin vapautuneista reiteistä. Kun lentoliikenteen harjoittaja on jättänyt kirjallisen lentoliikennöintilupahakemuksen, DGTL tutkii ensi kädessä, onko kyseistä reittiä koskevassa lentoliikennejärjestelyssä tilaa haetun liikennöintioikeuden hyväksymiselle.

Käsiteltäessä lentoliikennöintilupahakemusta sovelletaan normaalia menettelyä koskevia määräyksiä yleisen hallintolain (Awb) luvuista 3, 4 ja 6. Näiden määräysten perusteella tehdään päätös periaatteessa kohtuullisen kahdeksan viikon ajan kuluessa hakemuksen jättämisestä. Näiden määräysten mukaisesti hakijalla on esimerkiksi mahdollisuus tarvittaessa täydentää hakemustaan. Hakijaa kuullaan myös, jos hakemus hylätään kokonaisuudessaan tai osittain. Awb:n perusteella on myös annettava mahdollisuus kuulla kolmansia osapuolia jos oletetaan, että näillä voi olla epäilyjä oman hakemuksensa huomioimisen suhteen. Kun päätös on tehty, voivat eri osapuolet vielä valittaa päätöksestä.

Uuden järjestelmän mukaan lentoliikennöintiluvan voimassaolo on viisi vuotta. Poiketen entisestä järjestelmästä reitteihin ei uudessa järjestelmässä ole kytketty eri aikoina umpeutuvia määräaikoja. Liikennöitävät reitit ja niihin liittyvät vuorotiheydet on näet kirjattu ministeriön vahvistamaan tosiasiallisen palvelun kohteena olevien reittien luetteloon. Luettelo, joka on koottu voimassa olevien lupien perusteella, on voimassa niin kauan kuin lupakin. Tähän luetteloon voidaan tehdä muutoksia lentoliikennöintilupaan asetettujen määräysten ja rajoitusten perusteella. Siten luetteloon voidaan lentoliikennöintiluvan 3 artiklan perusteella tehdä muutoksia, jos sallittua olemassa olevien liikennöintioikeuksien harjoittamista laajennetaan luvanhaltijan kohdalla. Myös siinä tapauksessa, että luvanhaltija ei enää yhden vuoden tai pidemmän ajan kuluessa ole lentänyt reitillä, johon hänelle on lentoliikennöintiluvan muodossa myönnetty lupa, ministeriö voi tehdä muutoksia luetteloon (use-it-or-lose-it-periaate).

Use-it-or-lose-it

Reittiluvan artikla, jonka mukaan on mahdollista peruuttaa lupa niiltä reiteiltä, joita ei ole lennetty yli vuoteen, on voimassa, ja sitä sovelletaan aktiivisemmin, ottaen huomioon mahdollinen hakemusten määrän kasvu reiteillä, joilla on niukasti oikeuksia jaettavina. Tähän aktiivisempaan käytäntöön siirtymisessä valittiin mahdollisuus soveltaa reittien peruuttamista vasta vuosi sovellettavan päätöksen antamisen päivämäärästä, ottaen erityisesti huomioon, että viime vuosina tämä määräys on käytännössä ollut olemassa ainoastaan paperilla.

Kun on kulunut vuosi luvan myöntämisestä tiettyjen reittien liikennöimiseksi ja todetaan, että lentoliikenteen harjoittaja tällä kyseisellä reitillä on toteuttanut alle 80 % sallitusta lentovuorotiheydestä tämän vuoden aikana, ministeriö voi peruuttaa kyseisen reitin luvan poistamalla tämän tosiasiallisesti liikennöityjen reittien luettelosta. Silloin on otettava huomioon jäljempänä kuvatut menettelytapalähtökohdat.

Reiteillä, jotka on tänä vuonna lentoliikennöintiluvan perusteella päätöksellä vahvistettu, luvanhaltija voi liikennöidä reittejä ainoastaan niiden oikeuksien puitteissa jotka on vahvistettu 22. elokuuta 2004 lentoliikennesopimuksissa.

Hyväksytty vahvistettujen reittien lentovuorotiheys on tarkistusta varten vahvistettava hallinnollisessa järjestelmässä. Sitä varten laaditaan yhteisneuvottelussa Alankomaihin sijoittautuneiden yhteisön lentoliikenteen harjoittajien kanssa luettelo, jossa vahvistetaan muun muassa myönnettyjen reittien lentovuorotiheys.

Kun lentoliikenteen harjoittaja on ainoa lentoliikennesopimuksen mukaan osoitettu, eikä reitille voida osoittaa lisää lentoliikenteen harjoittajia (single designation), voidaan tässä tapauksessa kaikki myönnetyt vuorotiheydet reitillä peruuttaa. Jos reitille on osoitettu tai voidaan osoittaa useampia lentoliikenteen harjoittajia (multiple designation), harkitaan myönnettyjen vuorotiheyksien käyttämättömän osan peruuttamista. Jos rajoitetumpi liikennöinti ei vastaa jäljempänä esitettyjä rajoitetumpien liikennöintioikeuksien jakamisessa käytettävien periaatteiden tavoitteita, voidaan harkita, peruutetaanko myös multiple designation -tapauksessa kaikki myönnetyt vuorotiheydet ja suoritetaanko uusjako.

Ministeriö ei kuitenkaan peruuta myönnettyä lupaa, jos lentoliikenteen harjoittaja voi osoittaa, että myönnettyjen vuorotiheyksien alihyödyntäminen johtuu poikkeuksellisista olosuhteista, joita ei olisi voitu välttää edes kaikin kohtuullisin toimenpitein. Näihin voidaan muun muassa laskea terrori-iskusta tai SARSista johtuvat tilanteet, mutta myös esimerkiksi tarvittavat rajoitukset, joihin on ryhdytty neuvottelutaktisista syistä tai muista lentoliikennepolitiikkaan liittyvistä asioista. Näihin voidaan myös laskea tilanteet, joissa codeshare-toimintoja on vakavasti rajoitettu restriktiivisten järjestelyjen johdosta.

Kaikki Alankomaihin sijoittautuneet yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat tulla jakomenettelyssä kysymykseen, kun peruutettuja reittejä jaetaan uudestaan, siis myös ne lentoliikenteen harjoittajat, joilla peruutukseen saakka oli lupa lentää näitä reittejä. Sitä varten lentoliikenteen harjoittajien tulee hyvissä ajoin (viimeistään kolme kuukautta ennen sitä kautta, jonka aikana lentoliikenteen harjoittaja aikoo lentonsa aloittaa, jos reittejä/vuorotiheyksiä vapautuu) ilmoittaa etukäteen kirjallisen hakemuksen muodossa kiinnostuksensa aloittaa lennot tietyllä reitillä. Hakemuksen ja oikeuksien saatavuuden perusteella DGTL tekee sen jälkeen päätöksensä, ottaen huomioon sovellettavat hallinto-oikeudelliset määräykset.

Ministeriö voi kuitenkin myös päättää olla peruuttamatta myönnettyä lupaa rajoitetusta vuorotiheyden täyttämisestä huolimatta. Näin voidaan menetellä esimerkiksi silloin, kun lentoliikenteen harjoittaja, jolle lupa on myönnetty, ilmoittaa ajoissa aikovansa laajentaa tulevana vuonna lentojen määrää niin, että täysimääräistä vuorotiheyttä hyödynnetään, eikä toinen lentoliikenteen harjoittaja ole ilmaissut kiinnostustaan toteuttaa näitä lentoja.

Arviointiperusteet

Arvioitaessa hakemuksen ja sen kohteena olevien liikennöintioikeuksien keskinäistä vastaavuutta DGTL:n perusteet sisältyvät osittain lupamenettelytapamuistioon ja osittain liikenne- ja yleisten töiden ministeriön (Verkeer en Waterstaat) yleiseen menettelytapaan, sellaisena kuin se on ilmaistuna talousarviotekstissä ’Van Beleidsbegroting Tot Beleidsverantwoording’ (VBTB) (5). Jäljempänä esitetään selkeyden vuoksi lyhyesti toimintaperiaatteiden lähtökohdat. DGTL ottaa jokaisen hakemuksen harkintaansa menettelytapalähtökohtien perusteella, ottaen huomioon myös jäljempänä toistetut tuomioistuimen päätöksen menettelytapaseuraamukset. Koska lentoliikennesopimukset eroavat suuresti toisistaan, myös niiden arviointiperusteiden periaatteet vaihtelevat.

Lentoliikennepolitiikka

Liikenne- ja yleisten töiden ministeriön politiikan yleisiin tavoitteisiin kuuluu ’huolehtiminen tehokkaasti toimivista lentoliikennejärjestelyistä vaikuttamalla hyvin toimivien lentoliikennemarkkinoiden kehitykseen ja vakauteen’ (6). Alankomaat vaikuttaa näin avointen ja vapaiden liikennemarkkinoiden kehitykseen. Siksi lentoliikennesopimuksista neuvoteltaessa pyritään mahdollisimman liberaaliin käytäntöön. Tämän lisäksi neuvottelutavoitteena on liikenneoikeuksien jako, jossa huomioidaan myös lentoliikenteen poliittis-taktiset näkökohdat.

Ottaen huomioon mitä kansallisuusmääräysten puitteissa aikaisemmin tässä muistiossa on todettu, DGTL pyrkii edelleen soveltamaan kahdenvälisissä yhteyksissään eri lentoliikennesopimuksissa olevaa lauseketta niin, että myös muut yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat tulla osallisiksi myönnettyihin liikenneoikeuksiin voimassa olevien kansallisten menettelyjen kautta. Tämä edellyttää, että ne ovat sijoittautuneet Alankomaihin. Jos lentoliikennepoliittinen osapuoli pitää kiinni kansallisuuslausekkeesta, katsotaan tapauskohtaisesti, miten sen suhteen on toimittava ja mitkä ovat vaikutukset liikenneoikeuksien myöntämiseen ja siihen liittyviin reittejä koskeviin päätöksiin.

Tulevaisuuden lentoliikennepoliittisia neuvotteluja varten on menettelytavan avoimuuden takaamiseksi varauduttava soveltamaan yhtäläisiä mahdollisuuksia myönnettävien oikeuksien menettelyssä. Tässä yhteydessä on huomioitava jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 847/2004 säännökset (7). Neuvottelut käydään kaikkien yhteisön lentoliikenteen harjoittajien puolesta, ja neuvottelujen päätyttyä toimitetaan tiedote kaikille Alankomaihin sijoittautuneille yhteisön lentoliikenteen harjoittajille, jotka sen jälkeen voivat hakea saavutettujen oikeuksien myöntämistä.

Rahtiliikenteen osalta DTGL pyrkii luomaan erillisen rahtijärjestelyn kahdenvälisen kumppanin kanssa, niin että rahtiliikenteen harjoittajien edut voidaan ottaa huomioon mahdollisimman hyvin. Jos erillistä rahtijärjestelyä ei voida saada aikaiseksi, DGTL päättää tämän muistion menettelytapalähtökohtien ja lupamenettelytapamuistion perusteella tapauskohtaisesti, miten saavutetut oikeudet jaetaan matkustaja- ja rahtiliikenteen harjoittajien kesken.

Lentoliikennepoliittisissa neuvotteluissa ja saavutettujen oikeuksien myöntämisessä sovelletaan voimassa olevia kansallisia ja Euroopan kilpailusääntöjä ja asiaa koskevaa lainsäädäntöä. Codeshare-menettelyssä pätee edelleen, että Alankomaiden viranomaiset vaativat lentoihin Alankomaista, Alankomaihin ja Alankomaiden kautta periaatteessa ainoastaan lennosta vastaavan liikenteenharjoittajan (operating carrier) ilmoituksen. Eräät muut maat vaativat sitä vastoin että markkinoiva lentoliikenteen harjoittaja (marketing carrier) mainitaan lentoliikennesopimuksessa, ja joskus lentojen suorittamista varten vaaditaan lupa. Tämä voi single designation -tapauksessa tarkoittaa sitä, ettei jää liikkumavaraa nimetä toista Alankomaihin sijoittautunutta yhteisön lentoliikenteen harjoittajaa. Multiple designationin kohdalla tämä voi johtaa siihen, että marketing carrierilla suoritettava vuorotiheysmäärä supistuu jäljelle jäävien lentoliikennesopimuksen mukaisten vuorotiheyksien osalta. Tällaisessa tapauksessa marketing carrierin hakemuksesta katsotaan, antaako tämä aihetta ilmoituksen antamiselle ja/tai ministeriön suostumukselle lentoliikennöintiluvan perusteella.

Olemassa oleville codeshare-toiminnoille, jotka lentoliikennesopimusten perusteella on jo myönnetty, lentoliikenteen harjoittajat säilyttävät oikeutensa lentoliikennöintiluvassa mainitut ehdot ja tarkemmat määräykset huomioon ottaen.

Jos lentoliikenteen harjoittajalle on myönnetty lupa lentojen suorittamiseen tietyllä reitillä ja se aikoo muuttaa suoran palvelun tällä reitillä välilliseksi palveluksi codeshare-menettelyn kautta, on tästä ilmoitettava DGTL:lle. Jos yllä mainittu palvelun muuttaminen tai uudet codeshare-toiminnot antavat aihetta lentoliikennepoliittisiin neuvotteluihin, joiden tuloksena olisi muutoksia oikeuksiin, DGTL päättää uudelleen menettelytapalähtökohtien perusteella, millä tavalla oikeudet jaetaan.

Verkoston laatu

Kuten lupamenettelytapamuistiossa on todettu, Alankomaihin, Alankomaista ja Alankomaiden kautta suuntautuvaan lentoyhteysverkostoon kohdistuva vaikutus on tärkeä päätettäessä siitä, voiko lentoliikenteen harjoittajalle antaa luvan suorittaa lentoja Euroopan yhteisön ulkopuolisella reitillä. Muistiossa esitetäänkin, että linjalentoliikenteen harjoittajaehdokkaalle ei voida myöntää lupaa reiteille, jos sen seurauksena voidaan olettaa olemassa olevan Alankomaiden yhteyksien maailmanlaajuisen verkoston elintärkeiden osien kärsivän. Tällä tavalla varmistetaan Alankomaiden kautta tapahtuvien lentoyhteyksien verkoston vahvistamisen toimenpideperiaate. VBTB:n 2002-2006 puitteissa toimenpideperiaatteen tavoitteet voidaan tiivistää seuraavasti: ’Avoimilla ja kilpailluilla kansainvälisillä liikennemarkkinoilla Alankomaiden yhteyksien säilyttäminen ja vahvistaminen osana maailmanlaajuista lentoliikenneverkostoa’ (8). Erityisenä tavoitteena on tässä yhteydessä Schipholin aseman säilyttäminen verkoston laadun perusteella neljänneksi suurimpana Luoteis-Euroopan lentokenttänä.

Verkoston laadun edistämispyrkimykset arvioidaan toisaalta lähtevien ja saapuvien matkustajien, ja toisaalta läpikulkumatkustajien näkökulmasta (9). Lähtevien ja saapuvien matkustajien kohdalla on kyse Alankomaiden (eli Schipholin) ’saavutettavuuden laadusta’ ilmasta käsin. Läpikulkumatkustajien kohdalla on kyse ’kauttamatkustuksen laadusta’ Alankomaiden (eli Schipholin) kautta.

Tämän verkoston laatua koskevan arvion määrittelykriteerit suuntautuvat tarjottujen lentopalvelujen laatuun ja luonteeseen. Tässä DGTL:n perusteina ovat seuraavat seikat:

— lentopalvelun (mm. tarkastelun kohteena olevan reitin) kuvaus,

— lentopalvelun vuorotiheys ja tarjolla oleva kapasiteetti,

— lentokonetyyppi ja konfigurointi,

— suorat lennot tai yhteyslennot,

— lentopalvelun alku,

— lentopalvelun jatkuvuus,

— palvelun luonne (matkustaja, rahti tai muu),

— lentopalvelun saavutettavuus käyttäjille,

— jatkoyhteyksien toteutus,

— reitin kilpailuaste.

Turvallisuus

Yleinen DGTL:n toimintaperiaatteen tavoite on ’lentoliikenteen turvallisuuden edistäminen’ (10). Tämän asian puitteissa vaaditaan lentoliikenteen harjoittajalta voimassa oleva ansiolentolupa (AOC). Liikennettä voi harjoittaa ainoastaan tämän AOC:n rajoissa ottaen huomioon kansalliset ja kansainväliset voimassa olevat turvallisuusvaatimukset.

Reittiluvan ja tilauslentoluvan vaatiman kaupallisen toimiluvan myöntäminen ja pätevyys on aina riippuvainen siitä, että on voimassa oleva AOC, jossa kaupallisen toimiluvan määräämät toiminnot eritellään (säännöksen (ETY) N:o 2407/92 9 artikla).

Ympäristö

Yleinen ympäristön puitteissa vallitseva menettelytapalähtökohta on ’kestävän lentoliikenteen kehityksen toteutuminen ja ylläpitäminen’ (11). Tässä kohden tietyllä reitillä käytettävien lentokoneiden melu- ja päästöominaisuuksilla voi olla merkitystä.

Sijoittautuminen

EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan mukaan on kansalaisten (tai yritysten, ks. perustamissopimuksen 48 artikla) sijoittautumisen vapauden rajoittaminen, sekä jäsenvaltion kansalaisten kauppaedustajan liikkeiden, sivuliikkeiden tai tytäryritysten perustamisen rajoittaminen kiellettyä.

Edellä mainitusa 43 artiklassa taataan jäsenvaltion kansalaisille/yrityksille mahdollisuus harjoittaa toimintaa toisessa jäsenvaltiossa sen kansallisen lainsäädännön mukaan, jota sovelletaan sijoittautumismaan kansalaisiin. Euroopan tuomioistuin on päättänyt, että yhteen jäsenvaltioon sijoittautunutta yritystä on kohdeltava samalla tavalla kuin jäsenvaltion kansallisia yrityksiä. Lentoliikennesopimusten vaatima kansallinen omaisuus ja päätösvalta muodostaa sijoittautumisvapauden loukkauksen.

Yleisestä säännöstä ja sitä koskevasta tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, että Euroopan sijoittautumisvaatimukset merkitsevät lentoliikenteen tosiasiallista harjoittamista pysyvin järjestelyin, eikä yrityksen oikeudellista muotoa voida pitää ratkaisevana. Tämä on ilmaistu myös jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 847/2004 johdanto-osan 10 kappaleessa.

DGTL tarkistaa, onko yhteisön lentoliikenteen harjoittaja tosiasiallisesti sijoittautunut Alankomaihin, kun tämä hakee Alankomaiden kahdenvälisissä neuvotteluissa saavuttamia lentoliikenneoikeuksia. Tarkastuksessa käytetään Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisia perusteita, jotka koskevat tosiasiallista integraatiota kansalliseen talouteen ja pysyvää läsnäoloa Alankomaissa. Yhteisön lentoliikenteen harjoittajan, joka sijoittautuu Alankomaihin, on lisäksi noudatettava Alankomaiden kotimaisiin lentoliikenteen harjoittajiin sovellettavaa säännöstöä. Tässä on muun muassa kyse lupavaatimuksia koskevista lentoliikennelain 16, 16 a ja 16 b artiklasta, jotka ensisijaisesti perustuvat asetukseen (ETY) N:o 2407/92.

Periaatteessa on niin, että toisista jäsenvaltioista peräisin olevien yhteisön liikenteenharjoittajien toiminnan rajoittaminen AOC:n perusteella ei ole sallittua, koska alkuperäinen kotimainen lupa on hyväksyttävä asetuksen (ETY) N:o 2407/92 yhdenmukaisuusperiaatteen nojalla. Tällöin on huomioitava, että nykyisiä turvallisuusvaatimuksia ei ole täysin yhdenmukaistettu. Tästä voi seurata, että turvallisuusvaatimusten osalta sovelletaan väliaikaisesti osittain kansallista lainsäädäntöä (12). Säädöksen 16 a artiklan 4 kohdassa annetaan tähän liittyviä näkökohtia, joiden mukaan ministeriö voi peruuttaa asetuksen (ETY) N:o 2407/92 mukaisen luvan, jos liikenteen harjoittaminen on ristiriidassa säädöksessä tai sen perusteella annettujen säännösten kanssa, tai jos lupaan liittyviä asetuksia ei ole noudatettu.

Edellä mainitussa johdanto-osan 10 kappaleessa säädetään myös, että yrityksen, joka on sijoittautunut useampaan jäsenvaltioon, on noudatettava kansallisen oikeuden määräämiä vaatimuksia, edellyttäen että ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia. Lentoliikennesäännöstön lisäksi sovelletaan myös kansallisia määräyksiä esimerkiksi työlainsäädännön ja kuluttajasuojan alueella, edellyttäen että ne eivät ole syrjiviä.

Omaisuus ja päätösvalta

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt, että lentoliikennesopimusten kansallisuusmääräykset, joiden mukaan kaikki asianomaiseen maahan sijoittautuneet yhteisön lentoliikenteen harjoittajat eivät voi osallistua liikenneoikeuksien jakoon, rikkovat sijoittautumisoikeutta.

Vaatimus muotoillaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 (13) 4 artiklan 2 kohdan perusteella niin, että lentoliikenteen harjoittajan on oltava Alankomaihin sijoittautunut yhteisön lentoliikenteen harjoittaja. Yhteisön lentoliikenteen harjoittajana on tällä hetkellä asetuksen (ETY) N:o 2407/92 perusteella pidettävä lentoliikenteen harjoittajaa, jonka omaisuus enemmistöosakkuudella ja tosiasiallisen päätösvallan perusteella on yhden tai usean Euroopan unionin jäsenvaltion ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten käsissä. Jos kyseessä on yhteisön lentoliikenteen harjoittaja, se on todistettavissa edellä mainittuun asetukseen perustuvalla voimassa olevalla kaupallisella toimiluvalla. Näin ollen lentoliikenteen harjoittajan hallussa on oltava asetuksen (ETY) N:o 2407/92 mukainen kaupallinen toimilupa.