KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä vuonna 2012 /* COM/2013/0935 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä vuonna 2012 1. Johdanto Yhteiset teknologia-aloitteet ovat Euroopan laajuisia julkisen ja yksityisen sektorin teollisuustutkimusalan kumppanuuksia, jotka ovat vakiinnuttaneet asemansa ja päässeet hyvään vauhtiin. Ne otettiin käyttöön vuosina 2007–2008 seitsemännessä puiteohjelmassa[1] viidellä strategisella alalla: ilmailu ja lentoliikenne, kansanterveys, polttokenno- ja vetyteknologiat, sulautetut tietotekniikkajärjestelmät ja nanoelektroniikka. Yhteisissä teknologia-aloitteissa saatetaan yhteen teollisuus, tutkimusyhteisö sekä joissain tapauksissa sääntelyviranomaiset ja EU tarkoituksena määritellä yhteisiä tutkimusohjelmia ja investoida suuren mittakaavan monikansallisiin tutkimustoimiin. Kyseisillä aloitteilla Euroopan unioni vahvistaa konkreettisesti kilpailukykyään huippututkimuksen, avoimuuden ja innovoinnin avulla. Ensimmäiset toimintavuodet osoittavat myös, että yhteisillä teknologia-aloitteilla pystytään selvästi täyttämään vaatimus tutkimus- ja innovointiympäristön yhtenäistämisestä. Tämän kertomuksen liitteenä olevista tiedoista ilmenee, että yhteisillä teknologia-aloitteilla ollaan saavuttamassa niiden tutkimustavoitteet. Yhteisyritysten vuoden 2012 ehdotuspyynnöissä valituksi tulleiden pk-yritysten prosenttiosuus on suhteessa huomattavasti suurempi kuin seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelmaan osallistuvien pk-yritysten vastaava prosenttiosuus. Huomattavat osallistujamäärät kaikkialta Euroopasta, ehdotuspyyntöihin jätettyjen ehdotusten suuri määrä ja korkea onnistumisprosentti ovat merkkejä siitä, että niin tiedeyhteisö kuin teollisuustuottajat ovat tyytyväisiä yhteisiä teknologia-aloitteita koskevaan menettelyyn, arvostavat niiden avoimuutta ja yhteisyritysten tarjoamaa jatkuvuutta rahoitettujen toimien hallinnoinnissa. Kunkin yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa edellytetään vuosikertomuksen laatimista yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä. Kyseisessä kohdassa todetaan, että ”Euroopan komissio laatii vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportin [yhteisen teknologia-aloitteen nimi]-yhteisyrityksen saavuttamasta edistymisestä. Tähän raporttiin on sisällytettävä täytäntöönpanoa koskevat tiedot, mukaan lukien esitettyjen ehdotusten lukumäärä, rahoitusta saaviksi valittujen ehdotusten lukumäärä, osallistujatyypit, myös pk-yritykset, sekä maakohtaiset tilastot”. Tässä kertomuksessa arvioidaan yhteisyritysten saavutuksia erityisesti suhteessa edellisessä vuotta 2011 koskevassa kertomuksessa esiteltyihin tuloksiin. Tarkoituksena on antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistymisestä niiden perustamisen jälkeen ja tehdä yhteenveto tästä kehityksestä. Kertomuksessa esitellään aluksi lyhyesti yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset ja sen jälkeen tehdään yhteenveto niiden edistymisestä vuonna 2012. Kertomukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa annetaan yksityiskohtaisempia tietoja edistymisestä. Lopussa luodaan katsaus tuleviin haasteisiin. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ja tämän kertomuksen liitteissä esitellään yksityiskohtaisesti kunkin yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyrityksen toimet vuonna 2012 ja annetaan tiedot aiempina vuosina julkaistujen ehdotuspyyntöjen tuloksista ja edistymisestä. Kertomukseen sisältyy myös yhteenveto yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksiin liittyvistä komission toimista (yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten kustannus-hyötyanalyysi, sidosryhmien kuulemiset ja toisen väliarvioinnin valmistelutoimet). Tämä kertomus annetaan komission päätettyä ehdottaa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toiminnan jatkamista seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (2014–2020)[2]. Koska komission ehdotusta käsitellään neuvostossa ja Euroopan parlamentissa, sidosryhmät ja päätöksentekoon osallistuvat osapuolet saavat tietonsa pääasiassa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa edellytetyistä tiedoista. Yhteisten teknologia-aloitteiden asiantuntijoiden tekemästä toisesta väliarvioinnista laaditaan erillinen kertomus. 2. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset Yhteiset teknologia-aloitteet perustettiin yhteisyrityksinä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (’SEUT-sopimus’) 187 artiklan nojalla. Artiklan mukaan ”unioni voi perustaa yhteisyrityksiä tai muita järjestelmiä, jotka ovat tarpeen, jotta unionin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat voidaan panna täytäntöön asianmukaisesti”. Ne ovat EU:n varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitettuja ”unionin perustamia elimiä”. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset olivat seitsemännen puiteohjelman merkittävä uutuus. Ne otettiin käyttöön sellaisten keskeisten alojen tukemiseksi, joilla tutkimus ja teknologian kehittäminen voivat parantaa Euroopan kilpailukykyä ja elämänlaatua mutta joille puiteohjelman perinteiset välineet eivät olleet sopivia. Vuosina 2007–2008 seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelman nojalla perustettiin 31. joulukuuta 2017 saakka seuraavat viisi yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritystä: 1) Ilmailu ja lentoliikenne (Clean Sky) ‑yhteisyritys, jonka tavoitteena on lisätä Euroopan ilmailuteollisuuden kilpailukykyä ja samalla vähentää päästöjä ja melua; perustava säädös 20 päivänä joulukuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 71/2008. 2) Innovatiiviset lääkkeet (IMI) ‑yhteisyritys, jonka tavoitteena on edistää parempien ja potilaille turvallisempien lääkkeiden kehittämistä; perustava säädös 20 päivänä joulukuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 73/2008. 3) Polttokenno- ja vety- (FCH) yhteisyritys, jonka tavoitteena on nopeuttaa vedyntuotanto- ja polttokennoteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa; perustava säädös 30 päivänä toukokuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 521/2008, muutettu 14 päivänä marraskuuta 2011 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 1183/2011. 4) Sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien (ARTEMIS) yhteisyritys, jonka tavoitteena on auttaa Euroopan teollisuutta vakiinnuttamaan ja vahvistamaan maailmanlaajuista johtoasemaansa sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien teknologioissa; perustava säädös 20 päivänä joulukuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008. 5) Nanoelektroniikan (ENIAC) yhteisyritys, jonka tavoitteena on seuraavan sukupolven nanoelektroniikkakomponenttien edellyttämä erittäin pitkälle viety miniatyrisointi; perustava säädös 20 päivänä joulukuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008. Myös SESAR-aloite[3] (Single European Sky Air Traffic Management Research, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan lentoliikenteen hallinnan tutkimus) on syytä mainita, sillä sitä rahoitetaan seitsemännestä puiteohjelmasta ja sen yhteydessä toteutetut toimet täydentävät Clean Sky ‑yhteisyrityksen strategisissa tutkimuslinjauksissa käsiteltäviä toimia. Euroopan komissio vastasi perustajajäsenenä yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten käynnistämisestä. Kun yhteisyritykset olivat saaneet luotua omat oikeus- ja rahoituspuitteensa ja osoittaneet pystyvänsä hallinnoimaan omaa talousarviotaan, niille myönnettiin itsenäinen toimintaoikeus. Yhteisyritykset valitsevat hankkeita vuosittain järjestettävillä kilpailuperiaatteeseen perustuvilla, avoimilla ehdotuspyynnöillä, joissa on yksi- tai kaksivaiheinen jättämis- ja arviointimenettely. Yhteisyritykset antavat rahoitusta yhteistyöhankkeisiin sekä koordinointi- ja tukitoimiin. 3. Edistyminen vuonna 2012 3.1. Ensimmäiset tulokset ja lupaavat edistysaskeleet Lentoasemia ja ilmaliikenteen järjestelmiä koskevan yhdistetyn analyysin tulokset osoittivat, että Clean Sky ‑yhteisyritys etenee suunnitellusti tavoitteissaan, joita ovat melun vähentäminen, hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 50 prosenttia ja typen oksidipäästöjen vähentäminen 80 prosenttia sekä ilma-alusten elinkaaren aikaisten ympäristövaikutusten minimointi vuoteen 2020 mennessä. Teknologian arviointielimen[4] arviosta käyvät ilmi ne edut, joita saatiin kytkemällä työohjelmat tiiviisti keskeisiin teknisiin ja demonstrointia koskeviin välitavoitteisiin integroitujen teknologioiden demonstraatioissa. IMI-yhteisyritys tukee parhaillaan patentointivaiheessa olevaa hanketta, jossa onnistuttiin kehittämään laite ja menettely, joiden avulla voidaan diagnosoida nopeasti (alle puolessa tunnissa) kyseessä oleva tulehdus ja potilaan tarvitsema hoito. Polttokenno- ja vetyteknologioiden alalla on tuotu markkinoille joitakin alustavia sovelluksia, kuten trukkeja ja pieniä varateholähteitä. Sekä energia- että liikennesovelluksissa on onnistuttu parantamaan liikenteen ja sähköntuotannon sovelluksissa käytettävien komponenttien ja järjestelmien materiaalien suorituskykyä ja kestävyyttä sekä lisäksi säästämään kustannuksia. Polttokenno- ja vetyteknologioiden alalla tanskalainen pk-yritys on kehittänyt kaksi innovatiivista tuotetta ja edistänyt niiden kaupallistamista: H2Station (vetytankkausasemat autoissa, linja-autoissa ja materiaalinkäsittelyssä käytettäville sovelluksille) ja H2Drive (materiaalien käsittelyssä käytettävien ajoneuvojen, kuten haarukkatrukkien ja lentokentällä käytettävien hinaustraktoreiden, polttokennojärjestelmät). Polttokenno- ja vety-yhteisyritys on tähän mennessä jättänyt 13 patenttihakemusta. Sulautettujen järjestelmien alalla on perustettu uusia kumppanuuksia ja yhä suurempi määrä pk-yrityksiä on otettu mukaan sidosryhmäverkostoihin. Kiinnostus prototyyppien ja demonstraatioiden kehittämiseen on jatkuvasti lisääntynyt, koekäyttö ja kenttätestit mukaan luettuina. Pääasialliset liiketoimintavaikutukset ovat olleet kehittämiskustannusten ja markkinoille saattamiseen kuluvan ajan väheneminen sekä uudelleenkäytettävyysasteen kasvu. Nanoelektroniikkakomponenttien alalla suurin panostus koski viiden pilottituotantolinjan käynnistämistä, arviointia ja valintaa. Hankkeisiin kuuluu pitkälle kehitettyjä tutkimus- ja kehittämisympäristöjä, joiden avulla voidaan testata ja demonstroida uusia teknologioita lähellä tuotanto-olosuhteita. Tämä parantaa merkittävästi unionin valmiuksia lähentää teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa. Pilottituotantolinjojen ansiosta toimijoilla, erityisesti pk-yrityksillä, on mahdollisuus hyödyntää kehittyneitä teknologioita. 3.2. Osallistuminen ja maantieteellinen kattavuus Rahoitettaviksi valittujen hankkeiden osallistujamäärät ovat pysyneet vakaina viimeisten kahden vuoden aikana, kun taas kokonaisonnistumisprosentti on noussut 35,8.sta 45:een vuosina 2011–2012. Tämä vahvistaa sen, että yhteisyrityksillä on onnistuttu rahoittamaan erittäin pitkälle erikoistunutta, teollisuusvetoista tutkimustoimintaa ja että sidosryhmät ovat omaksumassa paremmin näiden uusien välineiden toimintaperiaatteet. Vuonna 2012 teollisista toimijoista suuryritysten osuus kaikista osallistujista oli 31,1 prosenttia ja pk-yritysten 30 prosenttia. Osallistuneiden pk-yritysten määrä kasvoi 28 prosentista 30 prosenttiin viimeisten kahden vuoden aikana (2011 ja 2012). Vertailukohtana voidaan käyttää seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelmaa, jossa pk-yritysten osuus osallistujista oli 19 prosenttia vuonna 2012. Myös pk-yritysten onnistumisprosentti nousi 35:stä 44:ään. Jäsenvaltioista ja assosioidusta maista tulevien osallistujien jakauman perusteella voidaan todeta, että vuonna 2012 viiden yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyritysten tutkimusohjelmien toteuttamiseen osallistui edellisvuoden tapaan keskimäärin 20 eri maata. EU12-maiden mahdollisuudet osallistua yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimustoimintaan paranivat. EU12-maista kaiken kaikkiaan 11 oli edustettuina rahoitettavaksi valituissa hankkeissa. 3.3. Katsaus vuoden 2012 pääsaavutuksiin Clean Sky Strategiset tutkimuslinjaukset || Clean Sky ‑yhteisyrityksen strategisissa tutkimuslinjauksissa asetetut tavoitteet sekä todellinen edistyminen ja validiteettia koskevat oletukset arvioitiin uudelleen. Tuloksena olivat päivitetty kehityssuunnitelma ja ohjelman päättymiseen mennessä saavutettavissa olevia ympäristöhyötyjä koskevat päivitetyt ennusteet. Ensimmäinen sisäinen arviointi julkaistiin vuonna 2012. Myös ensimmäisen teknologian arviointielimen suorittaman arvioinnin tulokset ovat saatavana verkossa. (http://www.cleansky.eu/sites/default/files/documents/cs-te-assessment-special-edition-2012.pdf) Ehdotuspyyntöjen täytäntöönpano || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2012: 3 Jätettyjen ehdotusten määrä: 344 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 317 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 120 Hankesalkku yhteensä: 347 Menestystarinoita Tuulitunnelissa suoritettu testisarja – Vuonna 2012 suoritettiin kolmea eri teknologiaa koskeva tuulitunnelitestien sarja. BLADE-demonstraatiossa (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe) testikäyttöön rakennetun A340-koneen siiven kärjissä testattiin kahta erilaista laminaaria virtausta hyödyntävää siipirakennetta; hankkeessa hyödynnetään Clean Sky ‑yhteisyrityksen Smart Fixed Wing Aircraft (älykkäät kiinteäsiipiset ilma-alukset) teknologiaa, jolla pyritään vähentämään ilmanvastusta. Clean Sky -yhteisyrityksessä on hyödynnetty ETW-tuulitunnelia (European Transonic Wind tunnel). Kyseisen menetelmän avulla on suunniteltu siipimallia, jonka tavoitteena on varman laminaarin suorituskyvyn saavuttaminen erilaisilla siiven pinnan karheuksilla. Rolls-Royce ja Snecma ovat kumpikin suorittaneet testisarjan omilla testilaitteillaan arvioidakseen Open Rotor ‑avoroottorimallinsa (erityisesti sen lapojen) ominaisuuksia siten, ettei niitä ole kiinnitetty lentokoneeseen. Sen jälkeen ne ovat yhdessä Airbusin kanssa toteuttaneet lentokoneeseen asennetun moottorin lopullista suorituskykyä ja melutasoa mittaavat testit DNW:n tuulitunnelissa. Lisäksi tutkittiin kolmea siiven jäänesto- ja jäänpoistojärjestelmää, joissa ei enää käytetä moottorista tulevaa poistoilmaa, ja suoritettiin niitä koskevia testejä jäätävien olosuhteiden tuulitunnelissa. Tutkitut järjestelmät olivat kaksi Liebherrin ja Zodiacin kehittämää sähkötermistä järjestelmää ja SAABin kehittämä sähkömekaaninen järjestelmä. Lentokoneiden huoltoon tarkoitettu komposiittikorjausteknologia – ADVANCED-hanke (Advanced heating system and control mode for homogeneous high temperature curing of large composite repairs; kehittynyt lämmitys- ja säätöjärjestelmä suurikokoisten komposiittikorjausten homogeeniseen kovettamiseen korotetussa lämpötilassa) on hiljattain saatu päätökseen. Se koski muulla tavoin kuin autoklaavissa tehtäviin suurikokoisiin komposiittikorjauksiin sovellettavien innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä. Teknologiasta on odotettavissa merkittäviä hyötyjä, koska autoklaavin käytön vähentäminen pienentää suoraan sekä kokonaiskorjauskustannuksia että korjausten aiheuttamaa hiilijalanjälkeä. Laitteistoa on testattu onnistuneesti ja se on hyväksytty erittäin vaativiin teollisuuden käyttötarkoituksiin. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujien kokonaismäärä: 483 Rahoitettujen hankkeiden osallistujamäärä: 245 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 94 – 38 prosenttia osallistujien määrästä rahoitetuissa hankkeissa, onnistumisprosentti 50. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: 53 tutkimusorganisaatiota, 54 keski- ja korkea-asteen koulutuslaitosta, 44 kaupallisen yksityissektorin toimijaa. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 17 maata. Taulukosta käyvät ilmi maat, joilla oli vuonna 2012 eniten osallistujia rahoitetuissa hankkeissa (yhteensä 178 osallistujaa 245:stä). Rahoitettavaksi valittujen hankkeiden jakautuminen maittain – Kärkimaat || ES || 47 || UK || 36 || IT || 33 || FR || 33 || DE || 29 || || 178 || IMI Strategiset tutkimuslinjaukset || Strategisiin tutkimuslinjauksiin vuonna 2012 tehdyn päivityksen jälkeen painopiste siirtyi suuriin hankkeisiin. Erityisesti viidennessä ja kuudennessa ehdotuspyynnössä on painotettu European Lead Factory ‑hanketta ja mikrobilääkeresistenssiohjelmaa ”New Drugs for Bad Bugs”. Ehdotuspyyntöjen täytäntöönpano || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2012: 5; ehdotuspyyntöjen 3 ja 4 viimeiset vaiheet saatettiin päätökseen. Jätettyjen ehdotusten määrä (kiinnostuksenilmaisut, ensimmäisen vaiheen ehdotukset): 37 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 33 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 5 Hankesalkku yhteensä: 40 Menestystarinoita EUROPAIN-hankkeessa on saatu tärkeitä tuloksia, joiden avulla edistetään kroonisen kivun mekanismien parempaa ymmärtämistä. Hankkeessa havaittiin yhtäläisyyksiä esimerkiksi kemoterapiasta johtuvan kivun ja mentolitiivisteen aiheuttaman kylmästä johtuvan kivun välillä ja tunnistettiin ihon palamisesta auringossa johtuvan kivun aiheuttajamolekyyli. Tulokset herättävät toiveita uusien, tehokkaampien kipulääkkeiden kehittämisestä. Äskettäin selvitetty auringon polttaman ihon kipumekanismi voi auttaa ymmärtämään paremmin myös muihin tulehdustiloihin liittyviä kipuja esimerkiksi nivel- ja virtsatietulehduksessa. Aivokuvantamistutkimuksen (skannaus) avulla tutkijat ovat saaneet selville, että kroonisista kivuista kärsivien potilaiden aivotoiminnassa tapahtuvia muutoksia voidaan havaita myös erittäin vähäiselle kivulle altistuvilla terveillä vapaaehtoisilla tutkimushenkilöillä. SUMMIT-hankkeessa kehitetään menetelmiä diabetespotilailla aivohalvauksia ja sydän-, munuais- ja silmäongelmia aiheuttavien kroonisten komplikaatioiden riskitekijöiden selvittämiseksi. Kyseiset komplikaatiot huonontavat merkittävästi potilaiden elämänlaatua ja niiden osuus Euroopan terveydenhuoltomenoista on yli 10 prosenttia. SUMMIT-hankkeessa on yhteistyönä muiden aloitteiden kanssa luotu toistaiseksi suurin ajantasainen genomitutkimustietokanta (Genome Wide Association Studies). SUMMIT-hankkeessa yhdistetään geeni-, biomarkkeri- ja kuvantamistietoja ei-invasiivisten kuvantamismerkkiaineiden tunnistamiseksi kaulavaltimon (kaulan ja rintakehän suuri valtimo) verisuonikomplikaatioiden tutkimuksissa. SUMMIT-hankkeessa on kehitetty tietokonemalleja, joiden avulla voidaan ennustaa komplikaatioita ja hoitovastetta kehossa tapahtuvien muutosten perusteella. MARCAR-hankkeessa on kehitetty menetelmiä, joiden avulla pystytään tunnistamaan geneettisessä materiaalissa (kromosomit) tapahtuvat syöpään liittyvät kemialliset muutokset (ei-genotoksinen karsinogeneesi), ja osoitettu niiden tuloksekkuus. Näiden nk. epigeneettisten muutosten löytymistä voidaan käyttää varhaisvaiheen bioindikaattoreina (biomarkkereina) sen ennustamisessa, aiheuttavatko kehitteillä olevat lääkkeet todennäköisesti potilaissa ei-toivottuja vaikutuksia (syöpää). Tulosten avulla voidaan siis arvioida paremmin eri lääkevaihtoehtojen turvallisuutta. MARCAR-hankkeessa on lisäksi osoitettu, että magneettikuvauksella (MRI) voidaan hiirikokeissa havaita luotettavasti läpimitaltaan vain 1 mm:n kokoisia maksan kasvaimia sekä havaita kasvaimia varhaisessa vaiheessa ja seurata niiden parannettavuutta. Aikaisemmin tämänkokoisten kasvainten havaitseminen edellytti invasiivisempien menetelmien käyttöä. Tästä syystä nämä uudet menetelmät ovat korvaamaton väline kehitteillä olevien lääkkeiden aiheuttaman syöpäriskin arvioinnissa. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujien kokonaismäärä: 418 (ehdotuspyynnöt 5, 6 ja 7) Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 62 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 16 – 26 prosenttia osallistujien kokonaismäärästä rahoitetuissa hankkeissa, onnistumisprosentti 15,3. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: 18 tutkimusorganisaatiota, 25 keski- ja korkea-asteen oppilaitosta, 3 muuta. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 26 maata. Taulukosta käyvät ilmi maat, joilla oli vuonna 2012 eniten osallistujia rahoitetuissa hankkeissa, mukaan luettuna ehdotuspyynnöt 3 ja 4 (ehdotuspyynnöt on käynnistetty vuonna 2011 mutta niitä ei ole analysoitu vuoden 2011 edistymistä koskevassa kertomuksessa, koska tietoja ei tuolloin ollut saatavilla). Rahoitettavaksi valittujen hankkeiden jakautuminen maittain – Kärkimaat || DE || 18 || NL || 12 || FR || 10 || UK || 9 || ES || 3 || || 52 || FCH Strategiset tutkimuslinjaukset || Monivuotinen toteutussuunnitelma – markkinoille on jo tuotu joitakin alustavia sovelluksia, kuten trukkeja ja pieniä varateholähteitä. Sekä energia- että liikennesovelluksissa on onnistuttu parantamaan liikenteen ja sähköntuotannon sovelluksissa käytettävien komponenttien ja järjestelmien materiaalien suorituskykyä ja kestävyyttä sekä lisäksi säästämään kustannuksia. Ehdotuspyyntöjen täytäntöönpano || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2012: 1 Jätettyjen ehdotusten määrä: 72 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 68 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 28 Hankesalkku yhteensä: 98 Menestystarinoita Varateholähteiden markkinoilletuloa valmistelevassa FITUP-demonstrointihankkeessa loppukäyttäjät Italiassa, Sveitsissä ja Turkissa asensivat yhteensä 19 kahden eri valmistajan markkinavalmista polttokennojärjestelmää varateholähteiksi. Televiestintäalalla toimivat varsinaiset asiakkaat käyttävät kyseisiä polttokennoihin perustuvia järjestelmiä omilla sijaintipaikoillaan. Näitä varateholähteitä testataan sen osoittamiseksi, että niiden tekninen suorituskyky on riittävä markkinoille saattamiseen, ja nopeutetaan siten niiden maailmanlaajuista kaupallistamista. Erityisesti on osoitettava seuraavat seikat: i) teholähteen luotettavuus on yli 95 prosenttia ja ii) kestävyys yli 1 500 tuntia ja yli 1 000 jaksoa. Hankkeeseen kuuluu molempien polttokennotoimittajien teholähteiden vertaileva arviointi ja sertifiointi konsortion kehittämän testausmenetelmän mukaisesti, jotta teholähteitä voidaan testata laajoissa kenttäkokeissa loppukäyttäjien valitsemissa paikoissa. Suunnitelluista testeistä on suoritettu noin 50 prosenttia (yhteensä noin 1 300 tuntia) ja tähänastisista tiedoista tehty analyysi viittaa siihen, että saavutettu edistys mahdollistaa hankkeen tavoitteiden saavuttamisen ja osoittaa, että kehitetyt järjestelmät pystyvät kilpailemaan nykyteknologian kanssa. E.ONin johdolla toteutettavan SOFT-PACT-hankkeen (nk. kiinteiden sovellusten osio) tarkoituksena on ottaa käyttöön 100 sähkön ja lämmön mikroyhteistuotantoyksikköä (Ceramic Fuel Cell Limitedin toimittama Gennexin kiinteäoksidikenno) Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa ja Benelux-maissa ja osoittaa vähintään 60 prosentin sähköhyötysuhde. Hankkeessa pyritään ratkaisemaan myös tärkeimmät kaupalliset haasteet kehittämällä koko toimitusketjua, sarjatuotantoon liittyviä näkökohtia ja Euroopan asuntokantaan liittyviä käyttömahdollisuuksia. Lisäksi siinä käsitellään eri jäsenvaltioiden sertifiointijärjestelmiä, vakioarviointimenettelyjä ja verkkoon liittämistä koskevia standardeja. Tähän mennessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa on onnistuneesti asennettu kahdessa eri kokoonpanossa yli 30 yksikköä. Joidenkin yksiköiden sähköhyötysuhteeksi on ilmoitettu jopa 62 prosenttia. Eräät asennusongelmat, jotka eivät liity kyseiseen teknologiaan, vaan jäsenvaltioiden erilaisiin vaatimuksiin, pyritään ratkaisemaan hankkeen päätösvaiheessa. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujien kokonaismäärä: 573 Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 222 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 55 – 25 prosenttia rahoitettujen hankkeiden osallistujamäärästä. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: 3 julkisyhteisöä, 59 tutkimusorganisaatiota, 31 keski- ja korkea-asteen oppilaitosta, 68 kaupallisen yksityissektorin toimijaa, 6 muuta. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 21 maata. Taulukosta käyvät ilmi maat, joilla on vuonna 2012 ollut eniten osallistujia rahoitetuissa hankkeissa: Rahoitettavaksi valittujen hankkeiden jakautuminen maittain – Kärkimaat || DE || 50 || FR || 36 || UK || 30 || IT || 20 || BE || 13 || || 149 || ARTEMIS: Strategiset tutkimuslinjaukset || Monivuotisia strategisia suunnitelmia ja niihin liittyviä tutkimuslinjauksia päivitettiin edelleen ja hyväksyttiin vuonna 2012, jotta niihin voitiin sisällyttää ARTEMIS-ITEA-tukiryhmän (Sherpa Group) tulokset. Ehdotuspyyntöjen täytäntöönpano || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2012: 1 Jätettyjen ehdotusten määrä (täydelliset hanke-ehdotukset): 25 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 24 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 8 Hankesalkku yhteensä: 44 Menestystarinoita CESAR-hanke (Cost-efficient methods and processes for safety relevant embedded systems; turvallisuuden kannalta olennaisten sulautettujen järjestelmien kustannustehokkaat menetelmät ja prosessit) päättyi 30. kesäkuuta 2012. CESAR-hankkeen tuloksiin kuuluu huomattava määrä läpimurtoja ja innovaatioita, jotka koskevat erityisesti seuraavia: monialainen kehitys ja/tai suunnittelukonseptien uudelleenkäytön esteiden poistaminen, sulautettujen järjestelmien teknologiayhteisöjen viitearkkitehtuuri ja sulautettujen järjestelmien yhteisöjen välineet yleisesti. Teknologian kehittämisen vaikutusta demonstroitiin suurella määrällä kokeilusovelluksia. POLLUX-hankkeen (Process Oriented Electronic Control Units for Electric Vehicles developed on a multisystem real-time embedded platform; reaaliaikaisella sulautetulla monijärjestelmäalustalla kehitetyt sähköajoneuvojen prosessilähtöiset sähköohjausyksiköt) tavoitteena on kehittää reaaliaikainen hajautettu järjestelmäalusta uuden sukupolven sähköajoneuvoihin käyttämällä komponentti- ja ohjelmointilähtöisiä suunnittelumenetelmiä. Tämä erittäin lupaava lähestymistapa sähköajoneuvon ajo-ominaisuuksien ennakointiin tukee näiden ajoneuvojen menestymisen mahdollisuuksia markkinoilla. Hankkeen saavutuksiin kuuluu muun muassa ajoneuvodynamiikan SIL ‑simulaatio (Software in the loop). Ethernet-perusteisen lähestymistavan käytettävyyttä ajoneuvojen viestintäjärjestelmissä (mukaan luettuna turvallisuuden kannalta kriittinen viestintä) tutkitaan parhaillaan. eSONIA (Embedded Service-Oriented Monitoring, Diagnostics and Control: Towards the Asset-Aware and Self-Recovery Factory; palvelusuuntautunut sulautettu seuranta, diagnostiikka ja valvonta: kohti parempaa omaisuuden hallintaa ja itsekorjautuvuutta) on hanke, jonka tavoitteena on tehostaa omaisuuden hallintaa ja luoda ”itsestään toipuva” tehdas kattavan heterogeenisen IPv6-pohjaisen sulautetun laitteiston avulla, mahdollistaa erikoistuneet palvelut paikan päällä ja yhdistää ne toisiinsa väliohjelmistolla, joka hyödyntää palvelusuuntautunutta lähestymistapaa. Tätä lähestymistapaa käytetään ensimmäistä kertaa teollisuudessa tukemaan jatkuvaa seurantaa, diagnostiikkaa, ennakointia ja omaisuuserien hallintaa riippumatta niiden fyysisestä sijainnista. Hankkeella karsitaan kunnossapitokustannuksia ja parannetaan tehtaan käyttöastetta eritellyissä käyttötilanteissa, mutta myös muilla teollisuudenaloilla, koska teknologia on yleinen ja ratkaisut on suunniteltu siten, että niitä voidaan soveltaa nykyisissä tuotantojärjestelmissä. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujamäärä yhteensä (täydelliset hanke-ehdotukset): 631 Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 326 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 106 – 32,5 prosenttia osallistujien määrästä rahoitetuissa hankkeissa, onnistumisprosentti 47. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: 108 tutkimusorganisaatiota/keski- ja korkea-asteen oppilaitosta, 112 kaupallisen yksityissektorin toimijaa. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 18 maata. Taulukosta käyvät ilmi maat, joilla on vuonna 2012 ollut eniten osallistujia rahoitetuissa hankkeissa. Rahoitettavaksi valittujen hankkeiden jakautuminen maittain – Kärkimaat || ES || 45 || IT || 44 || FR || 38 || DE || 37 || NL || 32 || || 196 || ENIAC Strategiset tutkimuslinjaukset || Vuotuinen työohjelma 2012 perustuu yhteistyössä CATRENE-ohjelman kanssa laadittuun asiakirjaan ”Vision, Mission and Strategy for European Micro- and Nanoelectronics” (eurooppalaisen mikro- ja nanoelektroniikan visio, missio ja strategia). Ehdotuspyyntöjen täytäntöönpano || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2012: 2 Jätettyjen ehdotusten määrä (täydelliset hanke-ehdotukset): 17 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä (täydelliset hanke-ehdotukset): 17 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 11 Hankesalkku yhteensä: 50 Menestystarinoita IMPROVE-hankkeen kumppanit kehittivät laitteiden toimintaa koskevia laskentamalleja ja toistettavia virtuaalisia mittausmenetelmiä, ennakoivaa kunnossapitoa ja mukautuvia valvontakaavioita kapasiteetin, vakauden ja uusittavuuden parantamiseksi sekä yleisesti puolijohdekiekkojen valmistustehokkuutta. Hankekoordinaattorin mukaan kuusi Euroopassa toimivaa valmistajaa teki IMPROVE-hankkeessa yhteistyötä 14:n eri laitoksen ja korkeakoulun tutkimuslaboratorioiden sekä 10 teollisten ratkaisujen tarjoajan kanssa edistääkseen merkittävästi tuotantotieteiden nykyistä huipputasoa ja valmistautuakseen tehokkuuteen ja innovaatioihin perustuvaan kilpailuun. IMPROVE-hankkeen tuloksena laadittiin yli 90 julkaisua, joihin on sittemmin viitattu, mikä osoittaa niiden arvon. Vaihtotoiminta muiden ENIAC-hankkeiden kanssa on mahdollistanut saavutettujen tulosten kehittämisen edelleen ja niiden toteuttamisen. Litografia on puolijohdekomponenttien skaalauksessa käytettävä keskeinen teknologia. Laitteiden kehittyneisyys ja kustannukset lisääntyvät selvästi sitä mukaa kuin komponenttikuvioiden yksityiskohdat pienenevät. Jotta nykyisen upotuslitografiatekniikan käyttöä voitaisiin laajentaa mahdollisimman paljon uudelle kehitystasolle vievään 22 nm:n valmistustekniikkaan, LENS-hankkeen 12 kumppania kehittivät huomattavasti kaksoisvalotukseen perustuvan teknologian monipuolisia ominaisuuksia. LENS-hankkeessa osoitettiin onnistuneesti, että nykyistä upotuslitografiatekniikkaa voidaan soveltaa ainakin kahteen muuhun uudelle kehitystasolle vievään teknologiaan hyödyntämällä kaksoisvalotukseen tai viivanleveyden kaksinkertaistamiseen (pitch doubling) perustuvia tekniikoita. Samalla mahdollistettiin seuraavan sukupolven puolijohdekomponenttien oikea-aikainen ja taloudellisesti kannattava kehittäminen. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujamäärä yhteensä (täydelliset hanke-ehdotukset): 360 Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 247 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 58 – 23 prosenttia osallistujien määrästä rahoitetuissa hankkeissa, onnistumisprosentti 83. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: 39 tutkimusorganisaatiota, 42 keski- ja korkea-asteen oppilaitosta, 108 kaupallisen yksityissektorin toimijaa. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 21 maata. Taulukosta käyvät ilmi maat, joilla on vuonna 2012 ollut eniten osallistujia rahoitetuissa hankkeissa. Rahoitettavaksi valittujen hankkeiden jakautuminen maittain – Kärkimaat || FR || 30 || NL || 20 || DE || 19 || AT || 15 || IT || 7 || || 91 || 4. Haasteet ja tulevaisuudennäkymät Täysin tietoisena yhteisten teknologia-aloitteiden merkityksestä unionin tutkimusohjelmien täytäntöönpanon tehostamiselle komissio on ottanut kaikki yksilöidyt heikkoudet tai parannusta kaipaavat seikat huomioon Horisontti 2020 –puiteohjelman yhteisiä teknologia-aloitteita koskevissa ehdotuksissaan. Ensimmäiseen väliarviointiin osallistuneet riippumattomat asiantuntijat nimesivät joitakin yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten suurimpia haasteita. Ulkopuoliset asiantuntijat suosittelivat muun muassa kansalaisille suunnatun viestinnän parantamista, keskeisten suorituskykyindikaattorien käyttöönottoa ja päivittäiseen hallinnointiin liittyvien tehtävien siirtämistä hallintoneuvostoilta entistä enemmän yhteisyritysten toimitusjohtajille. Suositukset on määrä toteuttaa kaikilta osin ennen seuraavaa väliarviointia. Vuonna 2012 yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset edistyivät huomattavasti sidosryhmille suunnattujen viestintätoimien parantamisessa ja toimiensa julkisen näkyvyyden lisäämisessä. Avoimiin kuulemiskierroksiin osallistuneiden yleisön edustajien suhteellisen suurta osuutta – keskimäärin 25 prosenttia vastaajista Clean Sky-, FCH- ja IMI-yhteisyrityksiä koskevissa kuulemisissa – voidaan pitää merkkinä siitä, että tietoisuus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toiminta-alasta ja toimista on lisääntynyt. Yhteisyritykset lisäsivät näkyvyyttään ja paransivat pääviestintävälineidensä (esimerkiksi verkkosivustojen) laatua. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset myös määrittelivät keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, joiden avulla seurataan jatkuvasti niiden hallinnollisten rakenteiden kehitystä ja valvotaan niiden strategisten tutkimus- ja innovointilinjauksien täytäntöönpanon tuloksia. IMI-yhteisyritys määritteli keskeiset suorituskyky- ja tulosindikaattorit kahdelle keskeiselle painopistealueelle: strategisten tutkimuslinjausten täytäntöönpanolle ja ohjelmatoimiston suorituskyvylle. Indikaattorit liittyvät pääasiassa vuotuisessa toteutussuunnitelmassa määriteltyihin tavoitteisiin ja niille asetetaan erityistavoitteita. Tavanomaisten indikaattorien soveltamisen lisäksi IMI-yhteisyritys teki vuonna 2012 bibliometrisen analyysin käynnissä olevista hankkeista. Sen tarkoituksena oli kerätä lisätietoa tutkimussaavutuksista. Yhteisyrityksen tuloksia talousarvion toteuttamisessa seurataan käsittely- ja maksuaikojen avulla. Vuonna 2012 juoksevien menojen viivästyneiden maksujen maksuaika lyheni noin 30 prosenttia vuoteen 2011 verrattuna. Myös Clean Sky ‑yhteisyritys määritteli keskeiset suorituskykyindikaattorit, jotka esitetään vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyvässä seurannan tulostaulussa. Keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla arvioidaan pääasiassa pk-yritysten osallistumista lukumäärinä ja talousarviomäärärahoina laskien, ehdotuspyynnöissä julkaistujen tutkimusaiheiden onnistumisprosenttia, avustussopimusten tekemiseen ja kumppaneille ja jäsenille raportointiin käytettyä aikaa, talousarvion toteuttamista sekä tarkastusten suunnittelua ja seurantatoimia. Vuoden 2012 tulostaulussa arvioitujen 17 keskeisen suorituskykyindikaattorin mukaan yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset ovat saavuttaneet melko hyviä tuloksia etenkin tutkimustoimien toteuttamisessa ja pk-yritysten osallistumisessa. FCH-yhteisyritys otti käyttöön ”operatiivisia indikaattoreita” t&k-toiminnan edistymisen seuraamiseksi. Niitä verrataan tulosindikaattoreihin tavoiteltujen ja tuoreimpien tunnettujen tulosten avulla. Operatiivisten indikaattoreiden avulla i) arvioidaan polttokenno- ja vetyteknologioiden kaupallistamisen teknologisia ja muita esteitä ja ii) seurataan tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyviä näkökohtia kaupallistamisen näkökulmasta. Tätä varten valvotaan tarkasti, että teollisuuden ja pk-yritysten osallistumisaste vastaa tiettyä prosenttiosuutta myönnetystä rahoituksesta. Vuonna 2012 maksuaika lyheni huomattavasti; tämä koski etenkin asiantuntijoille suoritettavien maksujen maksuaikaa suhteessa edellisvuosiin (vuonna 2012 maksuista suoritettiin ajoissa 89 prosenttia, vuonna 2011 vain 62 prosenttia). Lisäksi 100 prosenttia avustussopimusten maksuista maksettiin ajoissa. ENIAC-yhteisyrityksessä otettiin käyttöön keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, jotta voitiin seurata tutkimusohjelmaa, ekosysteemiä, eettisiä periaatteita, yhteisyritysten sitoumuksia ja täytäntöönpanoaikataulua (julkisten tahojen neuvoston rahoituspäätöksestä kunkin rahoituksensaajan vastaanottamaan ensimmäiseen maksuun kuluva aika). Jälkimmäinen indikaattori, joka oli aiempina vuosina kasvanut tasaisesti, pysyi vuonna 2012 vakaana. ARTEMIS-yhteisyritys käyttää keskeisiä suorituskykyindikaattoreita sisäisissä valvontajärjestelyissään. Kyseisen yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyritys arvioi vuonna 2012 ensimmäisen kerran tuloksiaan tarkasti rajattujen keskeisten organisatoristen suorituskykyindikaattoreiden pohjalta (käsittelyaika, maksuaika, hankekatsausten määrä, levittämistoimien määrä ja aika, joka kului hankkeen päättymistä koskevien tarkastuslausuntojen/-raporttien saamiseen kansallisilta rahoitusviranomaisilta). Vuonna 2013 oli määrä toteuttaa lisätoimia. Koska avustussopimusten tekeminen nopeutui ja edistyi, yhteisyritysten käsittelyajat yleensä lyhenivät edellisvuoteen verrattuna ja yritykset osoittivat olevansa menossa oikeaan suuntaan, vaikka tavoitteita ei aina saavutettu. Clean Sky ‑yhteisyrityksessä käsittelyaika lyheni kahdella kuukaudella, mutta yritys ei ole vielä päässyt vuotuisessa toteutussuunnitelmassa määriteltyyn kahdeksan kuukauden vakioaikaan. IMI-yhteisyrityksessä käsittelyaika lyheni huomattavasti ehdotuspyyntöjen 4 ja 6 välisenä aikana (noin 360 päivästä 160 päivään), mihin vaikutti osaksi ehdotuspyyntöjen 5 ja 6 typologia. ENIAC-yhteisyrityksessä ehdotuspyyntöjen käynnistämisestä niiden päättymiseen kuluva aika oli keskimäärin 11 kuukautta vuoden 2012 ensimmäisessä ehdotuspyynnössä ja 10 kuukautta saman vuoden toisessa ehdotuspyynnössä. ARTEMIS-yhteisyrityksessä käsittelyajan mittaamisesta neuvotellaan edelleen tilintarkastustuomioistuimen kanssa pääasiassa siksi, että ehdotusten jättämis- ja arviointimenettely on kaksivaiheinen. Äskettäin tehtyjen päätösten perusteella käsittelyajaksi vahvistetaan todennäköisesti täydellisen hanke-ehdotuksen päättämisvaiheesta avustussopimuksen allekirjoittamiseen kuluva aika. Tältä osin ARTEMIS-yhteisyritys paransi tulostaan vuonna 2012 ja sen keskimääräinen käsittelyaika on 12 kuukautta. Käsittelyaika on lyhentynyt yli 10 prosenttia. FCH-yhteisyrityksen käsittelyajasta ei ole tällä hetkellä saatavana tietoja. Toinen väliarviointi on oikea tapa arvioida yhteisyritysten käyttämien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden tarkoituksenmukaisuutta ja laatua sekä edistymistä niissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Jo nyt on mahdollista arvioida yleisesti joitakin etuja, jotka vaikuttavat Euroopan tiede- ja teollisuusympäristöön. Tätä tarkastellaan seuraavassa. Pk-yritykset ovat kiinnostuneita yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimusaiheista erityisesti tutkimus- ja innovointiympäristön vakauden ja jatkuvuuden, rahoitusjärjestelyjen ja mukana olevien suurempien arvoketjujen vuoksi. Pk-yritysten saama kokonaisrahoitus on ollut noin 170 miljoonaa euroa eli arviolta 27 prosenttia kaikesta arvioinnin jälkeen saatavana olleesta EU:n rahoituksesta. Osasyynä tähän lisäykseen on pk-yritysten rooli yhdessä IMI-yhteisyrityksen merkittävimmistä vuonna 2012 käynnistetyistä toimista, European Lead Factory ‑hankkeessa. Tämän hankkeen yhteydessä pk-yrityksille on myönnetty yli 55 miljoonaa euroa. Kuten jaksossa 3.2 todettiin, yhteiset teknologia-aloitteet ovat onnistuneet vastaamaan haasteeseen: niistä on tullut pk-yrityksille houkutteleva tapa tehdä tutkimusta, koska ne hyötyvät erikoistuneista työskentely-ympäristöistä, selkeästi markkinasuuntautuneista tutkimusaiheista sekä yhteisyrityksistä niiden tarpeisiin paremmin sopivina välineinä. Teollisuus on edelleen vakaasti sitoutunut yleisten tavoitteiden saavuttamiseen EU:n vaikeasta makrotaloudellisesta tilanteesta huolimatta. Tämä on mahdollistanut rahoituksen jatkumisen ja osallistumisen strategiseen päätöksentekoon. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksiä pidetään sekä suurteollisuudelle että pk-yrityksille parhaana välineenä vähentää markkinoille saattamiseen kuluvaa aikaa, laajentaa teknologista osaamista ja muodostaa koko arvoketjun kattavia markkinalähtöisiä kumppaniverkostoja. Laajemmin tarkasteltuna sidosryhmien osallistuminen on edelleen tasapainossa, ja kaikki osapuolet ovat olleet mukana yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimustoiminnassa. Organisaatioita on pyritty saamaan mukaan myös heikommin edustetuista maista, joiden osuus rahoitettujen hankkeiden osallistujien kokonaismäärästä on kaikkiaan noin 6 prosenttia. Vuonna 2011 tehtyjen tärkeiden päivitysten perusteella yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten strategisiin tutkimus- ja innovointilinjauksiin on sisällytetty pitemmän aikavälin kunnianhimoisia tavoitteita, ja niissä on omaksuttu tavoitteellisempi lähestymistapa innovointiin Horisontti 2020 ‑puiteohjelman mukaisesti. Komission esittämän strategian ja uuden puiteohjelman väliset yhtymäkohdat takaavat johdonmukaisuuden ja helpottavat EU:n toimien sovittamista yhteen laajempien tavoitteiden kanssa, joita ovat teollisuuden kilpailukyvyn kasvattaminen, korkealuokkaisen tieteen tuottaminen, kasvu ja työpaikkojen luominen. Asianomaisten yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten on tulevaisuutta silmällä pitäen ja EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan painopisteiden mukaisesti pystyttävä osoittamaan, että ne kykenevät edistämään kilpailukykyistä vähähiilistä taloutta. Erityisesti polttokenno- ja vety- ja Clean Sky ‑yhteisyrityksen strategisissa tutkimus- ja innovointilinjauksissa on entisestään painotettava ympäristöasioita ja arvioitava saavutuksia tästä näkökulmasta. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten on todettu olevan kunnianhimoisia eurooppalaisia aloitteita, joista voi kehittyä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tunnustettuja malleja. Tämä valmius tunnustettiin myös vuonna 2012 järjestetyissä kuulemisissa, jotka olivat osa valmistelutoimia nykyisten yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toimikauden jatkamiseksi Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa. Erityisesti sidosryhmille järjestetyissä avoimissa kuulemiskierroksissa, joiden tulokset on sisällytetty uudistettujen lainsäädäntöpakettien liitteenä olevaan vaikutustenarviointiin, puollettiin voimakkaasti niiden jatkamista Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa ja korostettiin monia myönteisiä tuloksia. Vastaajat korostivat erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien selvää eurooppalaista lisäarvoa tietyillä teknologia-aloilla[5]. Yhteisyritykset jatkoivat hallintojensa vahvistamista ja kehittivät etenkin sisäisiä valvontapuitteitaan parantaen huomattavasti valvontamekanismejaan. Sarja rahoituksensaajille suoritettavia jälkitarkastuksia on saatu päätökseen ja teollisuuden toimijoiden luontoissuoritusten tarkastustoimia on valmisteltu. Vuonna 2012 ENIAC- ja ARTEMIS-yhteisyritykset jatkoivat tarkastussuunnitelmiinsa liittyvää yhteistyötä tietojen keräämiseksi jäsenvaltioissa toteutettavista tarkastuskäytännöistä. Kaikki yhteisyritykset paransivat tietoteknisiä ja logistisia toimintojaan; erityisesti FCH-, IMI- ja Clean Sky -yhteisyritykset edistyivät merkittävästi tietoteknisten järjestelmiensä yhdenmukaistamisessa ja liiketoiminnan jatkuvuutta koskevien suunnitelmien toteuttamisessa. Myös yhteisen tutkimustietokannan CORDAn (Common Research Data Warehouse) käyttömahdollisuuksia on parannettu, ja vuoden aikana on tehty järjestelmätason testauksia. Joukko tulevaisuuden haasteita on vielä ratkaisematta: 1. Hallinnollinen rasitus Yhteisyritysten verrattain pieni koko ja suhteellisen suuret toimintakustannukset ovat ongelmia, jotka asettavat edelleen merkittävän haasteen. Euroopan komissio ja yhteisyritykset kehittävät parhaillaan ratkaisuja tarjotakseen yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksille tulevaisuudessa välineitä, joiden avulla ne voivat saavuttaa parempia tuloksia ja keskittää toimintansa strategisten tutkimus- ja innovointilinjausten toteuttamiseen (esimerkiksi noudattamalla tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksia varojen yhdistämisestä). 2. Teollisuuden ja jäsenvaltioiden rahoitussitoumusten tason säilyttäminen Teollisuuden ja jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ovat yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten menestyksen avaintekijä. Niillä varmistetaan sekä ohjelman tavoitteiden saavuttaminen ennen sen loppua että tarvittava vipuvaikutus yhdistämällä EU:n ja kansallinen rahoitus sekä teollisuuden investoinnit. Rahoitusmekanismeista riippumatta viime vuosina on ilmennyt teollisuuden ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien keskinäiseen vastaavuuteen liittyviä ongelmia. Kyseinen kehityssuunta saatiin käännettyä vasta vuonna 2012 ennen kaikkea toiminnan joustavoittamisen ansiosta ja siksi, että orastava kumppanuus syventyy osapuolten välisen luottamuksen lisääntyessä. 3. Tutkimushankkeiden tulosten yhdistäminen tehokkaasti komission viestintä- ja levittämisjärjestelmään Tämän asian merkitys kasvaa kun yhteisyritykset edistyvät tutkimustoimiensa toteuttamisessa ja seitsemäs puiteohjelma on lähenemässä loppuaan. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimustuloksia koskevat tiedot olisi kerättävä yhteistyössä asiaankuuluvien tutkimusaiheiden aloilta, jotta tietoja voidaan arvioida ja tarkastella kokonaisuutena. Tästä syystä yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten ja komission yksiköiden välinen yhteistyö ja tietoteknisten järjestelmien tekninen yhteensopivuus on asetettava ensisijaisiksi tavoitteiksi. Euroopan komission uusia hallintotapoja koskevan politiikan edistämiseksi yhteisyrityksiä todennäköisesti kehotetaan ottamaan Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa käyttöön välineitä ja yhteistyöjärjestelyjä, joiden avulla kaikki mukana olevat osapuolet voivat jatkuvasti arvioida tuloksia ja hyödyntää niitä, jotta yhteisyritykset ja toimeenpanovirastot edistyvät ohjelmien toteuttamisessa ja komissio voi muotoilla toimintalinjansa siten, että niillä pystytään vastaamaan haasteisiin. Kokemukset kaikkien yhteisyritysten ensimmäisestä itsenäisestä toimintavuodesta voidaan kiteyttää nostamalla esiin seuraavat onnistuneet tulokset[6]: Vuonna 2012 onnistuttiin karsimaan ilmailualan valmistus- ja huoltokustannuksia, määrittämään uusia datan tulkintamalleja ja biomarkkereita lääketeollisuuden alalla, patentoimaan laitteita, tuomaan markkinoille uusia vety- ja polttokennoteknologian alan tuotteita, käynnistämään merkittäviä nanoelektroniikan pilottituotantolinjoja Euroopassa ja avaamaan kilpailevia yrityksiä teollisille kumppaneille (esimerkiksi tuloksia sisältävän keskustietokannan kautta). Nämä tulokset osoittavat, että yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset kykenevät paitsi vastaamaan teknisiin haasteisiin myös vahvistamaan teollisuus- ja tutkimusympäristöä. Yhteiset teknologia-aloitteet saavuttavat tasaiseen tahtiin sekä tutkimukseen liittyviä että muita tavoitteitaan. Lupaavia tuloksia on näköpiirissä, pk-yritysten osallistuminen on ollut runsasta ja osallistujia on saatu laajasti eri puolilta Eurooppaa. Myös ehdotuspyyntöihin on jatkuvasti jätetty paljon ehdotuksia. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten hallinnolliset toimet ovat nopeutuneet. Vuonna 2012 niiden käsittelyajat lyhenivät yleisesti keskimäärin 11,6 kuukauteen, kun otetaan huomioon Clean Sky-, IMI-, ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten tulokset. Tulos on hyvin samansuuntainen tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston ja viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston keskimääräisten käsittelyaikojen kanssa, joiden pituus on vajaat 12 kuukautta. Myös yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toimien näkyvyys parani vuonna 2012 sekä sidosryhmissä että muualla. Niitä alettiin pitää yleisesti merkittävinä toimijoina niiden omilla teknologia-aloilla koko maailmassa. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten saavutuksia on alettu seurata ja arvioida keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla, jotka on määritelty siten, että niissä otetaan huomioon yhteisyritysten erot. Saavutuksia olisi vertailtava yleisesti lähitulevaisuudessa. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten olisi pysyttävä yksinkertaisina ja avoimina, ja kaikkien potentiaalisten rahoituksensaajien olisi voitava lähestyä niitä. Näitä ominaisuuksia olisi jopa lisättävä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä heikommin edustetuista maista oleviin uusiin tulokkaisiin sekä pk-yrityksiin. Yleistä kumppanuusstrategiaa teollisuuden kanssa olisi lujitettava ja yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toimia ja saavutuksia olisi tarkasteltava yleisissä puitteissa, joihin kuuluvat eurooppalaiset teknologiayhteisöt ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman nojalla perustetut sopimusperusteiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet. Koska analyysissa arvioidaan yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten vaikutusta EU:n tutkimus- ja innovointitoimien toteuttamiseen, tulevissa analyyseissä hyödynnetään Horisontti 2020 ‑ohjelmassa asetettuja kriteerejä. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tähänastisia kokemuksia arvioidaan tässä yhteydessä myös uusien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien perustamista koskevien kriteerien perusteella. Toinen hyödyllinen katsaus tähänastiseen edistymiseen luodaan toisessa väliarvioinnissa, joka kattaa ajanjakson yhteisyritysten perustamisesta vuoteen 2013 saakka ja joka julkaistaan erillisenä kertomuksena marraskuuhun 2013 mennessä. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). [2] Ks. 10. heinäkuuta 2013 annettu asiakirja COM(2013) 494. [3] Tässä asiakirjassa ei käsitellä SESAR-yhteisyritystä. Vaikka sillä on sama oikeusperusta kuin muilla yhteisyrityksillä, sitä rahoitetaan seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta ja Euroopan laajuisen liikenneverkon ohjelmista eri ajanjaksolla, ja sen hallinto- ja raportointimekanismit ovat erilaiset kuin muilla yhteisyrityksillä. [4] Technology Evaluator, johon kuuluvat 12 integroitujen teknologioiden demonstraatioiden vetäjää ja Euroopan tärkeimmät ilmailualan tutkimuslaitokset. [5] Lisätietoa osallistumisesta Euroopan komission heinäkuussa 2012 järjestämiin avoimiin verkkokuulemisiin on annettu tähän kertomukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. [6] Ks. liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa asianomaisen yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyrityksen kohdalla oleva ”Ehdotuspyynnöt”-osio (”Call Implementation”).