LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 3 kohta):

1. Kohta 2.8

Muutetaan seuraavasti:

ETSK pitää myönteisenä sitä, että komissio on tarkasteltavana olevan ssa tiedonannon ssa myötä virittänyt tehnyt aloitteen avatakseen keskustelun ja selittääkseen, miltä siirtyminen määräenemmistöpäätösmenettelyyn laajentamisesta myös sosiaalipolitiikan alalla voisi näyttää, esittämättä hätiköityjä ehdotuksia , kuten se on tehnyt erityisesti veropolitiikan alalla (1). Määräenemmistöpäätösmenettely perustuu kompromissihenkeen. Menettely edellyttää keskustelua ja mahdollistaa käytännön tulokset, jotka ovat koko unionin etujen mukaisia. Mahdollisuus tehdä päätöksiä määräenemmistöllä sitouttaa kaikki toimijat hakemaan kompromisseja ja kaikkien asianosaisten hyväksyttävissä olevaa lopputulosta.

Äänestystulos

Puolesta : 36 Vastaan : 74 Pidättyi äänestämästä : 2

2. Uusi kohta kohdan 2.8 jälkeen

Lisätään kohdan 2.8 jälkeen uusi kohta.

Toisaalta päätöksenteon yksimielisyyden perusteena on tarve säilyttää kansallinen määräysvalta keskeisiin sosiaalipolitiikan alan määräyksiin EU:n perussopimuksessa ja estää kajoaminen sellaisiin kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien keskeisiin osiin, joista vastaavat ensi kädessä jäsenvaltiot yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa.

Äänestystulos

Puolesta : 31 Vastaan : 82 Pidättyi äänestämästä : 3

3. Kohta 3.1

Muutetaan seuraavasti:

ETSK toteaa, että nykyisellään yhdellä ja samalla politiikanalalla voidaan tehdä päätöksiä joko yksimielisesti tai määräenemmistöpäätösmenettelyllä. ETSK katsoo, että määräenemmistöpäätösmenettelyä ja yksimielistä päätöksentekoa koskeva jako, josta määrätään EU:n perussopimuksen sosiaalipolitiikkaa koskevassa osastossa, on edelleen aiheellinen, sillä se heijastaa jäsenvaltioiden kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien monimuotoisuutta ja heterogeenisuutta esimerkiksi sosiaalisen suojelun alalla, kun kyse on työmarkkinaosapuolten, työlainsäädännön ja työehtosopimusten roolista. Tämä johtaa sosiaalisten normien epätasaiseen kehitykseen ja aukkoihin sosiaaliturvassa.

Äänestystulos

Puolesta : 32 Vastaan : 74 Pidättyi äänestämästä : 3

4. Kohta 3.2

Muutetaan seuraavasti:

ETSK toteaa, että muun muassa sukupuolten tasa-arvon periaatteen toteutumiseksi sekä rodullisesta ja etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi on annettu laaja-alaisia EU:n säädöksiä. Kyseessä on merkittävä saavutus, jonka ansiosta EU:sta on tullut näillä aloilla myös kansainvälinen esikuva. Uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä ja sukupuolisesta suuntautumisesta riippumaton yhdenvertainen kohtelu on kuitenkin EU:n lainsäädännön nojalla suojattu vain työn ja ammatin osalta. Kyseiset direktiivit on hyväksytty yksimielisesti. Direktiivi, jolla kiellettäisiin kaikki syrjintä unionissa, olisi erittäin monimutkainen toteuttaa, mikä selittää pitkän menettelyn ja hitaan edistymisen ja siksi sellaista olisi tuskin mahdollista saavuttaa yksimielisellä päätöksellä. EU on kuitenkin sitoutunut tähän kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa, ja tämä tavoite on vahvistettu uudessa strategisessa ohjelmassa vuosille 2019–2024. ETSK kannattaa siirtymistä täysin määräenemmistöpäätösmenettelyyn syrjimättömyyteen liittyvän lainsäädännön osalta.

Äänestystulos

Puolesta : 31 Vastaan : 78 Pidättyi äänestämästä : 2

5. Kohta 3.4

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

ETSK on tietoinen siitä, että työntekijöiden suojelu irtisanomisen yhteydessä on alusta alkaen ollut keskeisellä sijalla kansallisessa työlainsäädännössä. ETSK toteaa kuitenkin myös, että EU on sittemmin kehittänyt toimia heikoimmassa asemassa olevien työntekijöiden suojelemiseksi esimerkiksi raskaana olevien ja osa-aikatyöntekijöiden tapauksessa. Tähän liittyen olisi vähintäänkin taattava Euroopan laajuisesti yhtenäiset prosessuaaliset vähimmäisoikeudet ja vähimmäistason suojaoikeudet, jotta näiden suojelumekanismien vaikutukset eivät jää mitättömiksi. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määrätään irtisanotun työntekijän oikeudesta saada tietoa, hyödyntää tehokasta ja puolueetonta riitojenratkaisua, hakea muutosta ja saada mahdollisesti korvaus. Määräenemmistöpäätösmenettelyyn siirtymisen puolesta puhuisi myös se, että se mahdollistaisi asiaankuuluvan direktiivin näiden tavoitteiden toteuttamiseksi.

Äänestystulos

Puolesta : 35 Vastaan : 77 Pidättyi äänestämästä : 2

6. Kohta 3.5

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

ETSK painottaa, että työntekijöiden ja työnantajien edustamisen ja heidän etujensa kollektiivisen turvaamisen vakaa säädöskehys on ratkaisevan tärkeä yhteiskunnan yhteenkuuluvuuden, laadukkaiden työpaikkojen luomisen sekä EU:n yritysten kilpailukyvyn kannalta. Sisämarkkinoilla toimivat yritykset tekevät yhä tiiviimpää yhteistyötä yli rajojen. EU:n yrityksiä ja yritysryhmiä velvoittaa eurooppalaista yritysneuvostoa koskeva direktiivi, joka hyväksyttiin noudattaen tavallista lainsäätämisjärjestystä. Sitä vastoin työntekijöiden edustusta koskevassa muussa EU:n lainsäädännössä edellytetään edelleen yksimielisyyttä päätöksenteossa. EU:n on myös tällä alalla selvitettävä, jos se on objektiivisesti välttämätöntä, missä määrin määräenemmistöpäätösmenettelyllä voidaan edelleen kehittää työmarkkinaosapuolten kumppanuutta tulevaisuuteen suuntautuen.

Äänestystulos

Puolesta : 34 Vastaan : 84 Pidättyi äänestämästä : 2

7. Kohta 3.6

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

ETSK suosittaa, että EU:ssa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palvelussuhteen ehdoista kyseen ollen siirrytään määräenemmistöpäätöksiin. EU:n ja sen ulkopuolisten maiden kansalaisten palvelussuhteen ehtojen on oltava keskenään johdonmukaisia, mikäli sosiaalista koheesiota ei tahdota vaarantaa.

Äänestystulos

Puolesta : 30 Vastaan : 85 Pidättyi äänestämästä : 1

8. Kohta 1.7

Muutetaan seuraavasti:

ETSK toteaa, että nykyisellään yhdellä ja samalla politiikanalalla voidaan tehdä päätöksiä joko yksimielisesti tai määräenemmistöpäätösmenettelyllä. Tämä johtaa sosiaalisten normien epätasaiseen kehitykseen ja aukkoihin sosiaaliturvassa. Näin ollen ETSK kannattaa siirtymistä täysin määräenemmistöpäätösmenettelyyn ainakin syrjimättömyyteen liittyvän lainsäädännön sekä sosiaaliturvaa ja työntekijöiden suojelua koskevien suositusten osalta. ETSK katsoo, että määräenemmistöpäätösmenettelyä ja yksimielistä päätöksentekoa koskeva jako, josta määrätään EU:n perussopimuksen sosiaalipolitiikkaa koskevassa osastossa, on edelleen aiheellinen, sillä se heijastaa jäsenvaltioiden kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien monimuotoisuutta ja heterogeenisuutta esimerkiksi sosiaalisen suojelun alalla, kun kyse on työmarkkinaosapuolten, työlainsäädännön ja työehtosopimusten roolista.

Äänestystulos

Puolesta : 32 Vastaan : 74 Pidättyi äänestämästä : 3

9. Kohta 1.8

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

ETSK toteaa lisäksi, että EU on kehittänyt toimia heikoimmassa asemassa olevien työntekijöiden suojelemiseksi, kun työsuhde lopetetaan, esimerkiksi raskaana olevien ja osa-aikatyöntekijöiden tapauksessa. Tähän liittyen olisi taattava Euroopan laajuisesti yhtenäiset vähimmäistason prosessuaaliset ja suojaoikeudet ja siirryttävä määräenemmistöpäätösmenettelyyn.

Äänestystulos

Puolesta : 36 Vastaan : 81 Pidättyi äänestämästä : 1

10. Kohta 1.10

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

ETSK suosittaa siirtymistä määräenemmistöpäätöksiin EU:n alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palvelussuhteen ehtojen suhteen, jotta voidaan välttää eriarvoinen kohtelu ja vahvistaa yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta.

Äänestystulos

Puolesta : 30 Vastaan : 85 Pidättyi äänestämästä : 1

(1) Ks. alaviite 1.