Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma"



Virallinen lehti nro C 157 , 25/05/1998 s. 0045



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma" (98/C 157/12) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 30. syyskuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma". Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 1998. Esittelijä oli Flavio Pasotti. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. 26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 76 ääntä puolesta ja viisi vastaan kahden pidättyessä äänestämästä. 1. Yleistä 1.1. Komitea ottaa kiinnostuneena, mutta samalla myös huolissaan vastaan komission julkaisemat tiedot yhtenäismarkkinoiden etenemisestä. Tiedot pohjautuvat yhtenäismarkkinoiden "tulostaulun" ensimmäiseen painokseen (Single Market Scoreboard, joka esiteltiin Luxemburgin Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 1997). 1.2. Komitea on jo korostanut asiasta aiemmin antamassaan lausunnossa (), miten ratkaiseva merkitys yhtenäismarkkinoiden rakentamisen kannalta on kaikkien hyväksyttyjen määräysten täsmällisellä ja moitteettomalla saattamisella osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, niiden soveltamisen mahdollistavien menettelyiden määrittämisellä, jolloin kaikilla asianosaisilla on käytettävissään yksinkertaiset ja tehokkaat keinot määräysten vastaiseen käyttäytymiseen reagoimiseksi, sekä asianosaisille kansalaisille suunnatulla mahdollisimman tyhjentävällä tiedottamisella. 1.3. Näiden näkökohtien merkitys käy ilmi toimintasuunnitelman strategisista valinnoista. Se tuli korostetusti esille, kun Amsterdamin Eurooppa-neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman. 1.4. Komission puolivuosittain julkaistavaksi suunnittelema yhtenäismarkkinoiden tulostaulu sisältää nyt ensimmäistä kertaa helposti ymmärrettävässä muodossa yllä mainittujen näkökohtien arvioimisen kannalta merkittävää tietoa. Sen avulla voidaan eritellä, mitä on vielä tehtävä, jotta yhtenäismarkkinat toteutuisivat vuoteen 1999 mennessä mahdollisimman hyvin. 1.5. Tällaisella valvonnalla ja jokaisen jäsenvaltion toimintaan liittyvien tietojen säännöllisellä julkaisulla pyritään myös tuomaan avoimuutta eurooppalaisten kumppaneiden välisiin suhteisiin. Mikäli tulosten julkaisulle löydetään sopivat kanavat, avoimuus synnyttää toivottavasti jäsenvaltioiden välille kilpailumekanismin, jossa tavoitteena on saada yhtenäismarkkinoiden edut täysin omien kansalaisten käyttöön. Vielä on kuitenkin liian aikaista arvioida avoimuuden lisääntymisen mahdollisia vaikutuksia. Komitea on huolissaan komission ensimmäisen tulostauluraportin pohjalta siitä, että kuten alla on todettu jäsenmaat ovat pitkälti jäljessä sisämarkkinoiden toteuttamisessa niiltä vaadituissa toimissa. 2. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulu Lausunnossa keskitytään yhtenäismarkkinoiden tulostauluun. Komitea tarkkailee kuitenkin yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmänsä ja erityisaloihin liittyvien lausuntojen avulla kaikkia yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseen liittyviä toimia. 2.1. Direktiivien saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä 2.1.1. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun ensimmäinen edistymistä osoittava indikaattori on niiden yhtenäismarkkinoihin liittyvien direktiivien lukumäärä, jotka on siirretty kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädäntöön. Marraskuun 1. päivänä 1997 yhtenäismarkkinoihin liittyvistä toimista oli vielä neljännes toteuttamatta koko unionin alueella. Ensisijaisia direktiivejä (eli niitä, joilla ei muuteta aiempia direktiivejä) koskevat tiedot ovat samansuuntaisia. Toisaalta on huomattava, että lainsäädännön voimaansaattamisen asteessa on suuria eroja. Mukana on yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen kannalta merkittäviä osatekijöitä, joilla on suuri vaikutus kokonaistulokseen. Erityisesti voidaan mainita kuljetusala, jossa 60 % direktiiveistä ei ole vielä astunut voimaan. Julkisissa hankinnoissa näitä direktiivejä on 55 % ja henkisen omaisuuden alalla 50 %. 2.1.2. Ongelman ratkaisemiseksi toimintasuunnitelmassa pyydettiin valtioita ilmoittamaan 1. lokakuuta 1997 mennessä toimenpideaikataulunsa kaikkien direktiivien voimaansaattamiseksi. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun tiedoista voidaan päätellä, että jos jokainen valtio noudattaa ilmoittamaansa ohjelmaa, yhtenäismarkkinoiden lainsäädännölliset puitteet saavutetaan tammikuun 1. päivään 1999 mennessä. 2.1.3. Komitea huomauttaa kuitenkin tämän ennusteen yhteydessä, että yhtenäismarkkinoiden tulostaulusta käy ilmi, ettei yksikään jäsenvaltioista ole ilmoittanut täydellistä aikataulua 15 % ilmoituksista on vielä tekemättä ja että jäsenvaltioiden ilmoittamat tavoitteet ovat erittäin kunnianhimoisia, kun niitä verrataan siihen, paljonko aikaa direktiivien voimaansaattamiseen on tarvittu tähän asti. Tietyissä tapauksissa koko prosessiin on kulunut 4 vuotta, kun direktiivissä määrättyihin aikoihin lisätään keskimäärin kahden vuoden viivästyminen. Tällainen viivytys heikentäisi toiveita saada sisämarkkinat tyydyttävällä tavalla toteutettua. Komitea odottaa komission selvittävän toisessa tilanneraportissaan selvästi, katsooko se jäsenvaltioiden olevan halukkaita vastaamaan velvoitteistaan asetetun määräajan kuluessa. 2.2. Lainsäädännön todellinen täytäntöönpano ja ongelmien ratkaiseminen 2.2.1. Yhtenäismarkkinoiden etujen saaminen konkreettisesti kansalaisten käyttöön ei merkitse ainoastaan sitä, että jäsenvaltioiden lainsäädäntöön on tehtävä muutoksia, jotka ovat välttämättömiä yhtenäismarkkinoiden määräysten soveltamisen kannalta. Vaikka lähes kaikki jäsenvaltiot ovat nimenneet ja antaneet komissiolle tiedoksi omat yrityksille ja kansalaisille tarkoitetut, yhtenäismarkkinoita koskevat koordinointi- ja tiedotuskeskuksensa ja haasteena onkin nyt komission mukaan, että nämä tiedot saadaan lopulta välitettyä myös kansalaisille lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kiistanalaisten kysymysten ratkaisua käsittelevästä yhtenäismarkkinoiden tulostaulun luvusta käy ilmi, että vain muutamat maat ovat päässeet yhtä pitkälle rakenteissa ja menettelyissä yhtenäismarkkinoiden määräysten voimaansaattamiseksi. 2.2.2. Komitea pitää tätä tekijää erittäin merkittävänä, sillä se osoittaa, ettei jäsenvaltioiden toiminta riitä vielä ratkaisemaan ongelmia, joita kansalaisilla ja yrityksillä on yhtenäismarkkinoiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisessä. 2.2.3. Komitea on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että jäsenvaltioiden on jatkettava ilmoitustoimia koordinoimalla omat tiedotuspisteensä toiminnalliseksi verkoksi, jonka avulla ongelmat voidaan ratkaista ensimmäisessä vaiheessa kahdenväliseltä pohjalta. 2.2.4. Niissä tapauksissa, joissa vaaditaan komission toimia perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla, on huolestuttavaa, että jäsenvaltiot vastaavat niille esitettyihin huomautuksiin keskimäärin kaksi kertaa myöhemmin kuin 60 päivän määräajassa, joka on asetettu jäsenyysvelvoitteen noudattamatta jättämistä koskevassa menettelyssä. Perustamissopimuksen asiaa koskevia määräyksiä olisi noudatettava tinkimättä. 2.2.5. Kansalaisten ja yritysten silmissä valtioiden poliittisen yhtenäismarkkinoihin sitoutumisen uskottavuus riippuu myös mahdollisuudesta saada nopeita ja konkreettisia vastauksia yhtenäismarkkinoiden hyödyntämisessä ilmaantuneisiin esteisiin. Kuten komitea totesi komission tiedonannosta "Yhtenäismarkkinoiden vaikutus ja tehokkuus" antamassaan lausunnossa, esteistä tulee sitä suurempia mitä pienemmistä yhtenäismarkkinoiden toimijoista on kyse. 2.2.6. Komitea on yllättynyt tutkimuksesta ilmenevästä tiedosta, jonka mukaan noin puolet pienistä ja keskisuurista yrityksistä, joilla olisi ollut mahdollisuus esittää virallinen valitus, eivät ole tehneet sitä, koska ne eivät tunteneet menettelyitä tai koska ne pitivät niitä liian kalliina tai monimutkaisina. Yli 80 % yrityksistä piti menettelyä liian vaivalloisena suhteessa odotettavissa oleviin tuloksiin. 2.2.7. Tämä vahvistaa, että yhtenäismarkkinoiden rakentamisessa tarvitaan avoimuutta myös siten, että tehostetaan kansalaisille suunnattuun tiedottamiseen tarkoitettuja toimia "Kansalaisena Euroopassa" -aloitteen mukaisesti. Yksistään tällä aloitteella ei kuitenkaan voida poistaa jäsenvaltioiden hallinnon sopeuttamisprosessin kitkaa. 2.2.8. Komitea panee merkille ehdotuksen neuvoston asetukseksi (), jonka avulla komissio voi ryhtyä toimiin sellaisen jäsenvaltion suhteen, jossa on selkeästi rikottu oikeutta tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen, jotta kyseinen valtio hyväksyisi asian korjaamiseksi tarvittavat toimet. Näiden toimien on suojeltava työntekijöiden ja ammatillisten järjestöjen oikeuksia. 2.3. Toimintaohjelman toteuttaminen 2.3.1. Strateginen tavoite 1: lainsäädännön tehostaminen 2.3.1.1. Komitea on erityisen huolissaan siitä, että edistystä ei ole tapahtunut sellaisissa tärkeissä kysymyksissä kuin julkisissa hankinnoissa ja eurooppalaisten standardien käyttöönotossa, joita pidetään välttämättömänä sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta. Komitea odottaa komissiolta asiassa kattavampaa selontekoa toisessa tilanneraportissa. 2.3.2. Strateginen tavoite 2: markkinoiden pääasiallisten vääristymien poistaminen 2.3.2.1. Veropolitiikkaan liittyvät aiheet ovat monimutkaisia ja arkaluontoisia, mutta ensisijaisen tärkeitä silloin, kun puhutaan markkinavääristymistä. Tähän tavoitteeseen liittyvät toimintaohjelman toimet keskittyvätkin nimenomaan veropolitiikkaan ja kilpailusääntöihin. 2.3.2.2. Kun vahingollinen verokilpailu alkaa vaikuttaa valtioiden väliseen normaaliin kilpailuun, jäsenvaltioiden liikkumavara omien järjestelmiensä rakenteiden muuttamiseksi supistuu. Tällä on huomattavia vaikutuksia verojärjestelmien koordinointiin unionin sisällä. 2.3.2.3. Komitea on erittäin kiinnostunut Ecofin-neuvoston 1. joulukuuta 1997 pitämän kokouksen päätelmiin () sisältyvistä toimista, jotka liittyvät jäsenvaltioiden vahingollista verokilpailua koskeviin "pelisääntöihin", yhteisön minimiratkaisun löytämiseen pääomatulojen verotuksessa ja korkotulojen lähdeveroon. 2.3.2.4. Toimintaohjelmaan liittyvien, välillistä verotusta koskevien toimien merkitys saa vahvistusta otantatutkimuksesta esille tulevasta tiedosta, jonka mukaan kaikenkokoiset yritykset mainitsevat alv:n soveltamissääntöjen monimutkaisuuden yhdeksi tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden suurimmista esteistä. 2.3.2.5. Vaikka yhtenäismarkkinoihin osallistuvien yksimielisyys on kriittinen tekijä yhtenäismarkkinoiden onnistumisen kannalta, komitea haluaa kuitenkin korostaa, että verotuksen yhdenmukaistaminen tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia kanavoida jäsenvaltioiden sitoutuminen myönteisiin toimiin. 2.3.2.6. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun mukaan valtiontuen osalta ollaan edetty käytännöllisesti katsoen loppuun asti. Komitea käyttää tilaisuutta hyväkseen huomauttaakseen, että toimintasuunnitelman toteuttamisen tilaan pohjautuva taulukko ei vaikuta yleisesti ottaen kovin vakuuttavalta talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden kannalta, sillä se perustuu vain hallinnollisten menettelyiden loppuun saattamiseen eikä siinä viitata seuraaviin vaiheisiin. 2.3.3. Strateginen tavoite 3: markkinoiden yhdentymisen toimialakohtaisten esteiden poistaminen 2.3.3.1. Alalla on edelleenkin merkittäviä esteitä, joista osaan on jo pitkään toivottu puututtavan erityistoimin. Näistä voidaan mainita esimerkkinä eurooppalaisen yhtiön perussääntö. Sellaisilla tärkeillä aloilla kuin teletoiminta ja lentokentät on vielä paljon tehtävää erityisesti yhtenäismarkkinoiden kilpailusääntöjen määrittämisessä. 2.3.3.2. Maksujen viivästymistä koskevassa komission vuoden 1995 tiedonannossa, joka yhtenäismarkkinoiden tulostaulun määräaikaan eli joulukuuhun 1997 mennessä ei vielä ollut johtanut direktiiviehdotuksen antamiseen, ei oteta huomioon maksuaikaan liittyvää vakavaa ongelmaa. Komitea oli ehdottanut ongelman huomioon ottamista 30. kesäkuuta 1993 antamassaan lausunnossa (). 2.3.4. Strateginen tavoite 4: yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen kaikkien kansalaisten eduksi 2.3.4.1. Kansalaisten liikkuvuuden edistäminen on viivästynyt huomattavasti. Viivästyksiä on rajavalvonnan täydellisessä poistamisessa, asettautumisessa vakinaisesti mihin tahansa unionin jäsenvaltioon sekä oikeudessa tehdä työtä missä tahansa unionin alueella. 2.3.4.2. Vielä ratifioimattoman Amsterdamin sopimuksen johdosta toimintaohjelmassa mainitut asiaan liittyvät toimet olisi tarkistettava. 2.3.4.3. Komissiota pyydetään laatimaan tiedonanto kansalaisten liikkuvuudesta ja sen tiellä olevista esteistä. 2.3.4.4. Painopistealueisiin tulisi liittää toimintaohjelmaan sisältyvä direktiiviehdotus eläkejärjestelmiä koskevien määräysten täydentämisestä. 2.3.4.5. Komitea toivoo tämän ja muiden tässä lausunnossa käsiteltyjen aiheiden osalta, kuten se on esittänyt asiasta antamassaan erillisessä lausunnossa, että EU:n toimielimet hyödyntäisivät panosta, jonka yhdistykset ja säätiöt voivat antaa yhteisön toimintalinjojen täytäntöönpanossa. 2.3.5. Yhtenäismarkkinoiden kansainvälinen ulottuvuus 2.3.5.1. Yhtenäismarkkinoita ei voida luonnollisestikaan käsitellä abstraktilla tasolla, erillään laajemmasta taloudellisesta ja poliittisesta kontekstista, jossa Euroopan unioni kehittyy. Yhtenäismarkkinoiden toteutumisella on keskeinen asema Euroopan unionin laajentumisprosessissa sekä unionin suhteissa Euroopan talousalueeseen ja yleisemmin muihin maailmalaajuisilla markkinoilla toimiviin. 2.3.5.2. Komitea ehdottaa, että näitä aiheita jotka sisältyvät jo toimintaohjelmaan käsitellään erikseen seuraavissa yhtenäismarkkinoiden tulostauluissa. 3. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun ulottuvuuden laajentaminen 3.1. Komitea on kiinnostunut yhtenäismarkkinoiden tulostauluun sisältyvistä tiedoista ja pitää myönteisenä komission päätöstä julkaista yhtenäismarkkinoiden tulostaulun yhteydessä myös alakohtainen tutkimus ja raportti. Nämä lisäykset laajentavat analyysiä jossain määrin yhtenäismarkkinoiden käyttäjien odotuksiin ja tarpeisiin. Komitea korostaa kuitenkin, että toimintaohjelman kaltaisen monimutkaisen ja vaativan ohjelman arvioinnissa ei voida rajoittua vain määrällisiin näkökohtiin. 3.2. Vaikka määrälliset tiedot ovat tarpeellisia, niitä ei voida pitää yksinään riittävinä suunniteltujen toimien tehokkuuden arvioimiseen. Kuten sääntöjen noudattamisen varmistamisvaihtoehtoihin liittyvistä tiedoista käy selkeästi ilmi, yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseen eri tavoin osallistuvien neuvoston, komission ja jäsenvaltioiden panoksesta voidaan saada totuudenmukainen kuva vain, jos analyysiä syvennetään yhtenäismarkkinoiden käyttäjiin yrityksiin, työntekijöihin ja kuluttajiin. 3.3. Komitea on oman yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmänsä perustamisesta lähtien ja järjestettyään kaksi talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten kuulemistilaisuutta vuonna 1994 ja 1997 suosinut arvioinnissa lähestymistapaa, joka voitaisiin tiivistää ajatukseen "alhaalta ylöspäin". Se täydentää komission "ylhäältä alaspäin" -tyyppistä lähestymistapaa. Komitea voi ominaislaatunsa ansiosta yksilöidä yhtenäismarkkinoiden käyttäjien tarpeita ja valvoa poliittisen tason toimien todellista vaikutusta. Kahden ulottuvuuden yhdentäminen edistää lisäksi yleisen luottamuksen ilmapiirin muodostamista, joka on välttämätön edellytys integraatioprosessin loppuun saattamiselle. Komitea toteaakin lausunnossaan aiheesta "Uusien esteiden torjuminen yhtenäismarkkinoilla" erityisesti, että direktiivien toteutumista seuraavaan komission tulostauluun tulisi sisältyä testi todellisesta esteiden poistamisesta. 3.4. Komitea aikoo tulevaisuudessakin soveltaa tätä lähestymistapaa johdonmukaisesti arvioidessaan riippumattomasti sellaisia laatunäkökohtia kuin jäsenvaltioiden, neuvoston ja komission toimien yhdenmukaisuus aiheeseen liittyvillä aloilla, edistyminen sääntöjen yksinkertaistamisessa ja avoimuudessa sekä vaikutukset talouskasvu- ja työllisyysmahdollisuuksiin. Komission arviointikertomuksiin voitaisiin komitean mukaan tehdä muun muassa seuraavat parannukset: Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun indikaattoreita tulee täydentää tarkentamalla teknisten säännösten, standardien ja patenttien kehityksen vertailua unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä mainitsemalla montako prosenttia kilpailutetuista julkisista hankinnoista on annettu muiden kuin kyseisen maan kansalaisten toimitettavaksi. Samanaikaisesti yhtenäismarkkinoiden tulostaulun kanssa tulee esittää tietoja yhtenäismarkkinoiden taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä erityisesti talouskasvun, työllisyyden, ihmisten liikkuvuuden, yhteisön sisäisen ja ulkopuolelle suuntautuvan kauppavaihdon sekä kansainvälisten investointien osalta. Bryssel, 25. maaliskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () TSK:n lausunto aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma", EYVL C 287, 22.9.1997, s. 89. () Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen kaupan esteiden poistamiseksi perustettavasta komission väliintulojärjestelmästä. () EYVL C 2, 6.1.1998. () Opinion of the Economic and Social Committee on the Commission staff working paper on the problem of the time taken to make payments in commercial transactions, EYVL C 249, 13.9.1993, s. 21.