[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 9.1.2007

KOM(2006) 873 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

KOMISSION VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLEYHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN YHTEISÖÄ VASTAAN TOTEUTTAMISTA POLKUMYYNNIN JA TUKIEN VASTAISISTA TOIMENPITEISTÄ SEKÄ SUOJATOIMENPITEISTÄ (2005)[SEK(2006) 1804]

OSA I

JOHDANTO

Yhdeksi Euroopan kauppapolitiikan keskeiseksi haasteeksi on määritetty tarve avata yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoita ja luoda näin uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Eurooppalaisille yrityksille on kuitenkin taattava tasapuoliset kilpailuedellytykset yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoilla, jotta ne voisivat hyödyntää nämä mahdollisuudet. Valitettavasti yhteisön ulkopuoliset maat turvautuvat usein kaupan suojatoimiin lisääntyvän viennin hillitsemiseksi. Euroopan unioni, joka on tärkeä viejä maailmassa, joutuu usein niiden kohteeksi. Kolmansilla mailla on toki oikeus asettaa tarvittaessa kaupan suojatoimia WTO:n sääntöjen mukaisesti, mutta liian usein toimet eivät noudata asetettuja vaatimuksia. Tällöin suojatoimista muodostuu vakava ja perusteeton este, joka riistää yhteisön toimijoilta niille kuuluvan markkinoillepääsyoikeuden. Kauppapolitiikan pääosasto pitääkin ensisijaisen tärkeänä sitä, että EU:n kauppakumppanit käyttävät WTO:n kaupan suojakeinoja oikeudenmukaisesti ja asianmukaisesti, ja pyrkii kaikin mahdollisin tavoin varmistamaan, että yhteisön viejien toimintaa ei rajoiteta kohtuuttomalla tavalla. Euroopan komissio seuraa tästä syystä yhteisön ulkopuolisten maiden toteuttamia kaupan suojatoimia ja auttaa yrityksiä ja EU:n jäsenvaltioita saamaan täyden hyödyn WTO:n sääntöjen mukaan niille kuuluvista oikeuksista.

Käytännössä tämä merkitsee tiedon kanavointia, valitusten ja huomautusten tutkimista, sovellettavaa lainsäädäntöä ja sääntöjä koskevien neuvojen antamista yrityksille ja tarvittaessa vastalauseen esittämistä tutkimuksista vastaaville viranomaisille.

Komission rooli on merkittävin silloin, kun tapaukset ovat ongelmallisia WTO:n sääntöjen yksittäisen tai järjestelmällisen rikkomisen vuoksi. Tällaisten ongelmien ratkaisussa turvaudutaan diplomaattikanavaan, joka on yleensä nopein ja tehokkain tapa. Mikäli se ei kuitenkaan tuota tuloksia, kiista viedään WTO:n riitojenratkaisuelimen käsiteltäväksi. Molemmat näistä keinoista ovat johtaneet tuloksiin. Esimerkiksi Intia poisti 12 toimenpidettä neuvottelujen seurauksena.

Yhteisön ulkopuolisten maiden käyttämän vaatimustason nostamiseksi tehtävät ponnistelut eivät rajoitu vain yksittäistapauksiin. EU esitti Dohan kierroksella, joka valitettavasti tämän tekstin kirjoittamishetkellä on keskeytetty, ehdotuksia polkumyynti- ja tasoitustullitoimenpiteiden käyttöä ohjaavien sääntöjen ja kurinpidon tiukentamiseksi. Jos ne hyväksytään, maiden on entistä vaikeampi kiertää järjestelmää. Näitä yleisiä vaatimustason parantamiseen tähtääviä pyrkimyksiä täydennetään neuvottelemalla kaupan suojakeinojen oikeudenmukaista käyttöä koskevien yksityiskohtaisten velvoitteiden sisällyttämisestä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin. Kauppapolitiikan pääosaston kaupan suojatoimia käsittelevät yksiköt käyttävät paljon aikaa ja voimavaroja myös toimenpiteiden käyttöön liittyvän teknisen avun antamiseen kolmansille maille, jotta ne soveltaisivat sääntöjä oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti. Yhteisö on hyvä taho antamaan neuvoja asiassa, sillä sen omat vaatimukset välineiden käytöstä ovat erittäin tiukat. Tässä kertomuksessa kuvataan yksityiskohtaisemmin komission vuonna 2005 seuraamia yksittäistapauksia, tehtyjä aloitteita ja tuloksiin johtaneita toimia. Kertomus on jaettu kahteen osaan, joista ensimmäisessä käsitellään vuoden yleisiä kehityssuuntauksia ja toisessa yksittäisiä maita tai maaryhmiä ja niihin liittyviä huomionarvoisimpia tapauksia.

1. KEHITYSSUUNTAUKSET

1.1. Yleiskatsaus

Vuoden 2005 lopussa havaittiin tervetullut käänne aiempina vuosina jatkuneessa kehityssuuntauksessa: yhteisön viejiin kohdistuvien voimassa olevien kaupan suojatoimien lukumäärä alkoi laskea. Vuoden 2005 lopussa yhteisöön kohdistuvia toimenpiteitä oli voimassa 151, kun vuoden 2004 lopussa niitä oli 185. Vuoden 2005 aikana lopetettiin 30 toimenpidettä ja 23 toimenpidettä päättyi voimassaoloajan umpeutumisen vuoksi. Lopetetuista toimenpiteistä 12 oli Intian asettamia, ja niistä luovuttiin Intian tarkasteltua yhteisöä vastaan toteuttamiaan toimenpiteitä WTO:n käsiteltäväksi vuonna 2003 saatetun kiistan seurauksena.

Yhteisöön kohdistuvien vuoden 2005 lopussa voimassa olleiden toimenpiteiden tilastollinen jakautuminen on seuraava: Yhdysvallat (27 prosenttia), Intia (15 prosenttia), Brasilia (6 prosenttia), Kiina (6 prosenttia) ja Etelä-Afrikka (5 prosenttia), Argentiina, Australia, Kanada ja Ukraina (4 prosenttia kukin), muut (25 prosenttia).

Yhteisöön kohdistuvien uusien vireille pantujen tapausten lukumäärä oli 20 vuonna 2005, kun se vuonna 2004 oli 33. Yhteisöä vastaan toteutettujen toimenpiteiden ja tutkimusten määrän väheneminen noudattaa yleistä maailmanlaajuista suuntausta: WTO on ilmoittanut, että vuosi 2005 oli neljäs peräkkäinen vuosi, jona uusien vireille pantujen tapausten määrä laski, ja toinen vuosi, jona uusien toimenpiteiden määrä väheni.

On kuitenkin hyvä panna merkille, että yhteisöön tai sen jäsenvaltioihin kohdistuneiden uusien polkumyynti- ja tasoitustullitutkimusten määrä laski vain vähän. Lasku yhteisöön kohdistuneiden uusien tutkimusten lukumäärässä vuonna 2005 edelliseen vuoteen verrattuna (-13) johtui pääasiassa uusien suojatoimenpidetutkimusten määrän vähenemisestä. Tämä koskee erityisesti Valko-Venäjää ja Turkkia, jotka panivat vireille useita suojatoimenpidetutkimuksia vuonna 2004 (Valko-Venäjä neljä ja Turkki viisi), mutta eivät yhtään vuonna 2005.

Tässä yhteydessä pitäisikin muistaa, että vaikka tutkimukset eivät useimmissa tapauksissa todennäköisesti kohdistu suoraan yhteisön vientitoimintaan, ne koskettavat silti EU:n viejiä, koska suojatoimenpiteiden vaikutukset kohdistuvat kaikkiin ( erga omnes ) eli niitä sovelletaan kaikkeen tuontiin alkuperästä riippumatta.

Uusien suojatoimenpidetutkimusten määrän vähenemisestä huolimatta niiden osuus uusista vireille pannuista tapauksista on edelleen yli puolet. Yhteisöön kohdistuvista vuonna 2005 vireille pannuista uusista kaupan suojakeinoihin liittyvistä 20 tapauksesta 11 oli suojatoimenpidetapauksia.

Tämä huolestuttava, viime vuoden vuosikertomuksessa esille nostettu suuntaus siis jatkuu. Se on harmillinen erityisesti siksi, että suojatoimenpiteet kohdistuvat yhteisön viejiin silloinkin, kun ne eivät mitä ilmeisimmin ole ongelman syypäitä, kuten edellä on mainittu. Näyttää siltä, että suojatoimenpiteet ovat monista maista helpompi vaihtoehto kuin teknisemmät polkumyynti- ja tasoitustullitutkimukset.

Yhteisössä suojatoimenpiteiden käyttöä pidetään sen sijaan viimeisenä keinona etenkin siksi, että niiden vaikutukset koskevat kaikkia ja ne kohdistuvat oikeudenmukaiseenkin tuontiin eivätkä vain esimerkiksi niihin polkumyyntituotteisiin tai tukea saaneisiin tuotteisiin, joihin liittyviä käytäntöjä pidetään epäoikeudenmukaisina. Tästä syystä kaikki suojatoimenpidepyynnöt tutkitaan yhteisössä tarkasti sen varmistamiseksi, että erityisesti vahingon määritelmälle asetetut hyvin tiukat edellytykset todella täyttyvät. Valitettavasti monet yhteisön ulkopuoliset maat käyttävät suojatoimenpiteitä tilanteissa, jotka eivät yhteisön näkemyksen mukaan edellyttäisi edes tutkimuksen aloittamista. Yhteisö jatkaa tämän asian esille tuomista sekä WTO:ssa että kahdenvälisesti kolmansien maiden kanssa, jotta kyseisen välineen käytön yleistyminen saataisiin pidettyä kurissa.

Yhteisöön kohdistuvien kaupan suojatoimien suhteellinen lasku on toki tervetullut, mutta suuntauksen jatkumisesta ei voida olla varmoja. Vähennykseen vaikuttaneita yksittäisiä tekijöitäkin on hyvin vaikea määrittää varmasti. Euron vahvistuminen on tosin saattanut olla merkittävä syy. Toinen tekijä on se, että kauppapolitiikan pääosasto on seurannut yhteisön ulkopuolisten maiden toimia nyt jo yli kuuden vuoden ajan ja on puuttunut johdonmukaisesti muiden toimintaan yleisten käytäntöjen parantamiseksi ja yksittäistapausten korjaamiseksi. Tätä varten on esitetty vastalauseita suoraan tutkimuksista vastaaville viranomaisille, mutta myös hyödynnetty erilaisilla yhteisön ja kolmansien maiden välisillä kahdenvälisillä sopimuksilla luotua institutionaalista kehystä. Yhteisö on voinut näissä foorumeissa tuoda esiin tiettyjä tapauksia ja painostaa kolmansia maita käyttämään välineitä oikein. Toimet ovat varmasti vaikuttaneet sekä määrällisesti että laadullisesti yhteisön ulkopuolisten maiden taipumukseen käyttää kaupan suojatoimia yhteisöä vastaan.

Viime vuoden kertomuksessa mainittiin, että yhä useammat yhteisön ulkopuoliset valtiot aloittavat polkumyynnin vastaiset toimet lähes yksinomaan koko Euroopan yhteisöä vastaan eivätkä yksittäisiä jäsenvaltioita vastaan. Tämä ei täysin päde vuoteen 2005. Yhdeksästä vireille pannusta polkumyynnin vastaisesta toimesta viisi kohdistui yksittäisiin jäsenvaltioihin. Lopuista neljästä koko yhteisöön kohdistuvasta tapauksesta kolme oli Kiinan vireille panemia ja yksi Pakistanin vireille panema.

On selvää, että polkumyynnin vastaisten toimien aloittaminen koko yhteisöä tai yksittäistä jäsenvaltiota vastaan aiheuttaa sekä taloudellisesta että kaupallisesta näkökulmasta merkittäviä seurauksia tutkimuksen kohteena olevia tavaroita vieville yhteisön toimijoille. Epävarmempaa on se, onko tietty lähestymistapa toista kannattavampi: onko edullisempaa soveltaa esimerkiksi polkumyyntimarginaaleja, jotka perustuvat koko yhteisön myyntihinnoista määräytyvään normaaliarvoon vaiko vain yhden jäsenvaltion myynnistä määräytyvään normaaliarvoon, tai päinvastoin. Koko yhteisöön kohdistuvan tutkimuksen vireille paneminen ei oikeudellisesta näkökulmasta sinänsä ole GATT:n tai WTO:n sääntöjen vastaista, sillä yhteisöllä on tulliliiton asema ja se on täysivaltainen WTO:n jäsen. Tärkeintä on se, että kolmannet maat soveltavat sääntöjä oikein ja toimivat johdonmukaisesti suorittaessaan tutkimuksia, eli eivät pane vireille koko yhteisöön kohdistuvia tapauksia, jos on olemassa alustavaa näyttöä siitä, että vahinkoa aiheuttava polkumyynti liittyy vain tiettyyn jäsenvaltioon, eivätkä valikoi tietyn jäsenvaltion myyntiä vain normaaliarvon määrittämiseksi, jos tutkimus koskee koko yhteisöä. Tätä komission yksiköt seuraavat tarkasti.

1.2. Alat

Yhteisöä vastaan toteutetut kaupan suojatoimet kohdistuvat useimmiten kemikaaleihin. Vuonna 2005 vireille pannuista 20 uudesta tapauksesta 11 ja lähes puolet yhteisöä vastaan asetetuista toimenpiteistä liittyi kyseiseen alaan. Sen sijoittuminen suojatoimien kohteena olevien alojen luettelon kärkipäähän ei kuitenkaan ole yllättävää, sillä toimiala on yhteisön toiseksi tärkein kansainvälinen vientiala. Maailmanlaajuisesti on kiinnostavaa panna merkille, että kyseiseen alaan kohdistuu myös suuri osa viimeisten kymmenen vuoden aikana vireille pannuista polkumyynnin vastaisista toimista: sen osuus kaikista tapauksista on lähes 20 prosenttia. Edellä on vain teräsala. Mikään muu ala ei ole yhtä laajasti vuonna 2005 toteutettujen kaupan suojatoimien kohteena.

2. YHTEISÖN ULKOPUOLISIIN MAIHIN LIITTYVÄT YLEISIMMÄT ONGELMAT

Viime vuosien kertomuksissa on mainittu joitakin yhteisön ulkopuolisten maiden toteuttamiin kaupan suojatoimiin liittyviä puutteita. Niitä ovat vireillepanon alhainen kynnys, tiedonvälityksen riittämättömyys, avoimuuden puute ja yleisesti välineiden, erityisesti suojatoimenpiteiden, liiallinen käyttö tai väärinkäyttö. Eräät maat paransivat erityisesti tiedonvälityskäytäntöjään vuoden 2005 aikana, mutta valitettavasti vielä ollaan kaukana siitä, että kaikki maat noudattaisivat vaatimuksia täysin kaupan suojatoimia koskevien WTO:n sopimusten sääntöjen ja hengen mukaisesti. Yleisimmät järjestelmällisesti toistuvat ongelmat ovat seuraavat:

2.1. Vireillepanon alhainen kynnys

Vireillepanon alhainen kynnys on edelleen ongelma monien kaupan suojatoimien käyttäjien keskuudessa. Sen johdosta tutkimuksia aloitetaan turhaan, mistä seuraa kielteisiä vaikutuksia kauppavirtoihin, vaikka toimenpiteitä ei lopulta toteutettaisikaan. Vaikka on selvää, että tutkimuksen vireillepanon edellytykset eivät ole samat kuin toimenpiteiden asettamisen edellytykset, alustavan näytön ei voida tulkita tarkoittavan alinta vähimmäistasoa. Monissa maissa pannaan siitä huolimatta edelleen vireille tutkimuksia sellaisten valitusten tai pyyntöjen perusteella, jotka yhteisössä hylättäisiin näytön riittämättömyyden vuoksi. Komission yksiköt esittävät edelleen yksittäisissä tapauksissa kolmansien maiden viranomaisille vastalauseita, joissa tuodaan esiin tutkimusten vireillepanon yhteydessä havaittuja puutteita. Kaupan suojatoimista vastaavat yksiköt ovat myös järjestäneet useita seminaareja, joissa on esitelty EU:n käytäntöjä ja näkemyksiä vireillepanon edellytyksistä.

2.2. Asianomaisten tahojen puolustautumisoikeus, tiedonvälitys ja avoimuus

Täydellisten ja yksityiskohtaisten tietojen välittäminen ja tarpeellisten, ei-luottamuksellisten tietojen julkaiseminen on keskeisen tärkeää, mikäli halutaan turvata asianomaisten tahojen oikeuksien toteutuminen kaupan suojatoimia koskevissa menettelyissä. Eurooppalaiset viejät joutuvat kuitenkin aivan liian usein tyytymään puutteellisiin tietoihin, jolloin tehokas puolustautuminen on erittäin vaikeaa. Ongelma ovat kahtalainen: oleellisia tietoja pimitetään yleensä sillä verukkeella, että tiedot ovat luottamuksellisia, ja toiseksi tiedot esitetään usein tavalla, joka ei mahdollista kunnollista analyysia. Nämä puutteet tulevat ilmi menettelyn eri vaiheissa: tutkimuksen vireillepanossa, väliaikaisia toimenpiteitä asetettaessa ja lopullisia toimenpiteitä asetettaessa.

Eräät eurooppalaiset viejät, jotka ovat avustaneet kolmansia maita polkumyyntitutkimuksissa, ovat kertoneet, että tutkimuksista vastaavat viranomaiset jättävät usein huomioimatta vastalauseet, joita viejät ovat esittäneet saatuaan tapauksesta tiedon. Tällainen suhtautuminen merkitsee käytännössä tiettyjen oikeuksien epäämistä asianomaisilta osapuolilta ja heikentää myöhempien toimenpiteiden toteuttamisen oikeutusta. Usein jätetään huomioimatta erityisesti ”muut tekijät”, jotka viranomaisten pitäisi ottaa tutkimuksessa huomioon syy-yhteyttä määritettäessä. Monet kolmannet maat joko sivuuttavat tähän liittyvät kannanotot kokonaan tai vain laativat luettelon asianomaisten tahojen esiin tuomista näkökohdista käsittelemättä niitä asianmukaisesti.

Muun muassa Kiina, Intia ja Pakistan kiertävät edelleen näitä sääntöjä, vaikka komission yksiköt toistuvasti kehottavat niitä parantamaan käytäntöjään joko suorassa yksittäisin tapauksiin liittyvässä yhteydenpidossa tai seminaareissa, joissa esitellään EU:n käytäntöjä ja näkemyksiä asiasta.

2.3. Puutteellinen vahingon/syy-yhteyden määrittely

Yksi yleisimmistä ja ilmeisimmistä puutteista kolmansien maiden alulle panemissa kaupan suojatoimitapauksissa on puutteellinen vahingon ja sen syy-yhteyden määrittely. Tapausten lähempi tarkastelu osoittaa, että asiaan sovelletut vaatimukset ovat usein liian ylimalkaisia. Aivan liian usein käy niin, että vaikka vahingosta kertova indikaattori näyttää myönteistä kehitystä, vahingon aiheutuminen vahvistetaan tietyn vuoden huonojen tulosten valossa, eikä yleistä kehityssuuntausta oteta juurikaan huomioon. Tällainen valikoiva lähestymistapa on yleinen eräissä kolmansissa maissa, vaikka se on selvästi WTO:n sääntöjen vastainen. Ongelmaa pahentaa myös se, jos syy-yhteyttä ei määritellä kunnolla eikä ”muita tekijöitä” oteta riittävästi huomioon. Monissa tapauksissa komission analyysi osoittaisi, että vahingolle on muita ilmeisiä syitä. Niitä ei kuitenkaan oteta huomioon, minkä seurauksena toimenpiteitä toteutetaan perusteettomasti.

3. TULOKSET

Vuoden 2005 lopussa havaittu lasku yhteisöön tai jäsenvaltioihin kohdistuvien vireille pantujen tutkimusten ja voimassa olevien toimenpiteiden määrässä on tervetullut käänne edellisten vuosien suuntaukseen. Kehitystä ei voida lukea ainoastaan kolmansien maiden tapauksia aktiivisesti seuranneen yhteisön ansioksi, mutta sillä on varmasti osuutensa.

Vuoden 2005 näkyvin tulos oli se, että Intia lopetti 12 yhteisöön kohdistuvaa toimenpidettä tarkasteltuaan toimenpiteitään yhteisön vuonna 2003 WTO:hon viemän kiistan seurauksena. Intia on myös ryhtynyt muutamiin toimiin menettelyjen parantamiseksi tietyiltä osin. Valitettavasti paljon on vielä tehtävänä, ennen kuin välinettä sovelletaan Intiassa WTO:n vaatimusten mukaisesti.

Muita mainitsemisen arvoisia tapauksia ovat seuraavat:

- Venäjä: kolmesta kemikaaleja koskevasta suojatoimenpiteestä luopuminen siksi, että vahinko aiheutui selvästi muista syistä. Merkkejä siitä, että parhaillaan vireillä olevassa ruostumatonta terästä koskevassa polkumyyntitapauksessa päädytään yhteisön kannalta myönteiseen tulokseen.

- Argentiina: oliiviöljyyn kohdistuvien tasoitustullitoimenpiteiden päättäminen.

- Pakistan: Saksasta, Ranskasta, Italiasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuotavaa peltiä koskevan tutkimuksen päättäminen.

- Marokko: neuvottelut perinteisten vientimäärien mukaisesta yhteisön viejien kiintiöstä keraamisille tiilille.

- Ukraina: ruuvikompressorien polkumyyntitullin laskeminen 75 prosentista 29 prosenttiin Ukrainan lainsäädännön virheellisen soveltamisen vuoksi (tullia pidetään silti liian suurena).

- Australia: Ranskasta bulkkitavarana tuotavaa brandyä koskevien tasoitustullitoimenpiteiden päättäminen.

4. YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN TÄRKEIMMÄT TOIMET

4.1. Yhdysvallat

Yhdysvallat ei pannut vuoden 2005 aikana vireille yhtään uutta yhteisöön kohdistuvaa tutkimusta. Vuoden 2005 lopussa aloitettiin joitakin voimassa olevien tasoitustullitoimenpiteiden päättymistä koskevia tarkasteluja, joita komissio seuraa tarkasti. Yhdysvallat joutuu tai saattaa joutua poistamaan monia tasoitustullitoimenpiteitä vuonna 2006 näiden tarkastelujen tai Yhdysvalloissa vireillä olevien oikeuskäsittelyjen seurauksena. Niiden joukossa on osa kiistellyistä matalarikasteista uraania koskevista toimenpiteistä ja joitakin terätuotteisiin kohdistuvia tasoitustullitoimenpiteitä, jotka ovat peräisin 1990-luvun alusta. Yhdysvaltojen asettamien toimenpiteiden lukumäärä oli vuoden 2005 lopussa sama kuin edellisenä vuonna eli 39.

Tärkeimmät Yhdysvaltoihin liittyneet tapaukset olivat vuonna 2005 WTO:n riitojenratkaisuelimessä käsiteltävänä olleet tapaukset ja erityisesti ”nollaamiseen” ja ”yksityistämiseen” liittyvät tapaukset. Paneeli antoi ”nollaamistapausta” käsittelevän kertomuksensa syyskuussa 2005 ja valituselin huhtikuussa 2006, ja ne hyväksyttiin riitojenratkaisuelimen kokouksessa 9. toukokuuta 2006. Menetelmä, jonka mukaan tutkimuksista vastaavat Yhdysvaltojen viranomaiset eivät oteta laskelmissaan huomioon ilman polkumyyntiä tapahtuneita vientitoimia (”nollaamismenetelmä”), mikä johtaa merkittävästi suurempiin polkumyyntimarginaaleihin, tuomittiin yhteisön vaatimuksen mukaisesti. Yhdysvaltojen pitää ryhtyä noudattamaan päätöstä huhtikuuhun 2007 mennessä. Ilman tätä käytäntöä ei ole todennäköistä, että Yhdysvaltojen viranomaiset olisivat kyenneet toteamaan polkumyynnin tapahtuneeksi ja määräämään tuontitulleja niin monissa tapauksissa. ”Nollaamisperiaate” vaikuttaa yhteisön viejien kaupan määrään useiden satojen miljoonien dollareiden arvosta.

Yksityistämistapauksessa perustettiin syyskuussa 2004 yhteisön pyynnöstä täytäntöönpanoa käsittelevä paneeli, sillä Yhdysvallat ei ollut pannut täytäntöön kaikkia WTO:n paneelin vuonna 2002 antaman päätöksen kohtia. Paneeli antoi kertomuksensa elokuussa 2005. Yhteisön kaikkia väitteitä ei hyväksytty, mutta useimmat kohdat, jotka liittyvät yritysten yksityistämiseen Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Espanjasta tuotavaa terästä koskevissa tapauksissa, menivät läpi. Yhdysvallat alkoi panna suosituksia täytäntöön marraskuussa 2005, ja täytäntöönpanovaihe saatiin päätökseen toukokuussa 2006. Yhdysvallat päätti pitää toimenpiteet voimassa, mikä oli pettymys, mutta komissio odottaa toimenpiteiden päättymistä koskevien seuraavien tarkastelujen tuloksia ennen mahdollisiin jatkotoimiin ryhtymistä.

Kolmannessa Yhdysvaltoihin liittyvässä WTO:n tapauksessa yhteisö oli pyytänyt WTO-neuvotteluja polkumyyntitullista, joka on määrätty Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivalle Firth Rixson -yritykselle tapauksessa ” Steel Bar from the UK" (terästangot Yhdistyneestä kuningaskunnasta) . Yhdysvaltain kauppaministeriö oli määrännyt kyseiselle yhtiölle ”päinvastaisten todisteiden olemassaolosta” johtuvan polkumyyntitullin siksi, että se ei ollut pystynyt toimittamaan yksityiskohtaisia valmistuskustannustietoja eräästä pienestä tehtaasta, jonka se oli ostanut fuusion yhteydessä ja purkanut osiin ennen tutkimuksen alkamista. Vuonna 2005 käytiin kaksi WTO:n neuvottelukierrosta ja useita kahdenvälisiä neuvotteluja Yhdysvaltain kanssa, mutta ne eivät johtaneet tuloksiin. Mahdollisten WTO:n jatkotoimien käynnistäminen riippuu yhtiön maaliskuussa 2006 pyytämän hallinnollisen tarkastelun tuloksesta.

4.2. Venäjä, Ukraina ja muut WTO:hon kuulumattomat maat

Venäjän vireille panemien tapausten määrä kasvoi hieman vuodesta 2004, kolmesta neljään. Ukraina puolestaan pani vuonna 2005 vireille vain yhden tapauksen, kun vuonna 2004 tapauksia oli kolme. Näiden maiden toteuttamien voimassa olevien toimenpiteiden määrä oli vuoden 2005 lopussa kahdeksan, kun se vuonna 2004 oli viisi.

Vuosi 2005 oli hyvin kiireinen vuosi näiden maiden osalta, sillä uusien tapauksien lisäksi eräät edellisenä vuonna vireille pannut tapaukset pääsivät kunnolla vauhtiin vuoden 2005 aikana. Tällainen oli erityisesti ruostumatonta terästä koskeva Venäjän polkumyyntitutkimus, jonka tuloksena odotetaan olevan toimenpiteiden asettamisesta luopuminen. Venäjä osoitti myös soveltavansa tietyissä tapauksissa järkevää lähestymistapaa, josta osoituksena on kolmen kemikaaleihin kohdistuneen suojatoimenpiteen lopettaminen. Voidaan tietysti ajatella, että jos Venäjä olisi tutkinut valitukset tiukempien vaatimusten mukaisesti, kyseisissä tapauksissa ei todennäköisesti olisi koskaan edes pantu tutkimusta vireille. Valitettavasti Venäjä osoitti vuonna 2005 pystyvänsä tekemään myös epäoikeudenmukaisia ja tarpeettomia päätöksiä asettamalla kohtuuttomiksi katsottuja suojatoimenpiteitä sähkölamppuja koskevassa tapauksessa. Lähestymistapa oli kohtuuton ja epäsuhtainen myös Ukrainassa, joka otti käyttöön ruuvikompressoreita koskevia polkumyyntitoimenpiteitä.

WTO:hon kuulumattomat maat, kuten Venäjä ja Ukraina, ovat erityisen ongelmallisia yhteisöä vastaan toteutettavien kaupan suojatoimien seurannan kannalta, sillä niiden lainsäädäntö ja vaatimukset eivät välttämättä vastaa WTO:n sääntöjä, eikä käytettävissä ole WTO:n riitojenratkaisumenettelyä viimeisenä keinona. Vaikka ne eivät kuulu WTO:n järjestelmään, niidenkin tapauksia seurattaessa vertailukohtana käytetään kuitenkin asiaan sovellettavia WTO:n vaatimuksia. Maat käyvät neuvotteluja WTO:n jäsenyydestä, mikä antaa lisäpontta kehotuksille parantaa yleistä vaatimustasoa.

Vuonna 2005 kuvioon tuli mukaan myös uusi toimija, kun Kroatia pani vireille yhden suojatoimenpidetapauksen.

4.3. Kiina

Kiinan toteuttamat kaupan suojatoimet lisääntyivät kaiken kaikkiaan vuonna 2005 merkittävästi viime vuoteen verrattuna. Kiinasta tuli itse asiassa vuoden 2005 jälkipuoliskolla eniten polkumyyntitapauksia vireille pannut WTO:n jäsen.

Onneksi tämä suuntaus ei näy Kiinan toteuttamissa yhteisöön kohdistuvissa kaupan suojatoimissa, sillä vuoden 2005 aikana aloitettujen uusien tapausten määrä pysyi samana kuin edellisvuonna (kolme). Kaupan suojatoimien lisääntymisen seuraukset näkyvät kuitenkin voimassa olevien yhteisöön kohdistuvien toimenpiteiden määrässä, joka nousi vuoden 2004 lopun seitsemästä yhdeksään vuoden 2005 lopussa. Lisäksi Kiinan maailmanlaajuiset toimet vaikuttivat kielteisesti niihin yhteisön yrityksiin, joilla on tehtaita muissa Aasian maissa ja jotka vievät tuotteita Kiinaan.

Kiinaa pidetään edelleen uutena kaupan suojavälineiden käyttäjänä, ja se käyttää välineitä yhä enemmän, joten kaikkia uusia Kiinan alulle panemia tutkimuksia seurataan tarkasti vakavien ja laajamittaisten ongelmien ennakoimiseksi ja välttämiseksi. Kiina sai vuonna 2005 valmiiksi ensimmäisen välivaiheen tarkastelunsa, joka suoritettiin kiinalaisen toimialan pyynnöstä. EU:n katekoliviejien kannalta se valitettavasti johti marginaalien korottamiseen.

Viime vuoden kertomuksessa kiinnitettiin huomiota siihen, että Kiinan toteuttamat kaupan suojatoimet kohdistuvat usein kemianteollisuuteen. Tämä jatkui myös vuonna 2005. Kaikki vuoden 2005 loppuun mennessä käyttöön otetut lopulliset toimenpiteet sekä kaksi kolmesta Kiinan vireille panemasta yhteisöön kohdistuvasta tutkimuksesta liittyivät kyseiseen alaan. Tämä saattaa johtua siitä, että vaikka kemianteollisuus on yksi Kiinan nopeimmin kasvavista aloista, kemianteollisuuden tuotteita tuodaan maahan runsaasti.

4.4. Intia ja Pakistan

Kiina ohitti vuoden 2005 loppupuoliskolla Intian maailmanlaajuisesti eniten uusia polkumyyntitapauksia vireille panneena maana. Intia on silti edelleen yksi maailman merkittävimmistä kaupan suojakeinojen käyttäjistä.

Intian vireille panemien yhteisöön kohdistuvien tapausten määrä laski jälleen hieman vuonna 2005: kolmesta kahteen (määrä oli seitsemän vuonna 2003). Yhteisöä vastaan toteutettujen voimassa olevien toimenpiteiden määrä laski selvästi: se oli 36 vuonna 2004 ja enää 22 vuoden 2005 lopussa. Lasku oli seurausta siitä, että yhteisö voitti vuoden 2003 lopulla WTO:hon viemänsä Intiaa koskevan riita-asian, jonka seurauksena valtaosa eniten ongelmia aiheuttaneista toimenpiteistä lopetettiin vuoden 2005 aikana. Riidan ratkaisun myönteisen tuloksen toivotaan vaikuttavan jatkossakin Intian yleisiin polkumyyntikäytäntöihin. Yleisissä käytännöissä onkin havaittu parannuksia, vaikkakin tehtävää on vielä paljon.

Pakistan pani vuonna 2005 vireille kolme polkumyyntitapausta, jotka kohdistuvat muiden muassa yhteisöön. Tämä poikkesi maan tähän asti soveltamasta maltillisesta kaupan suojakeinojen käyttöperinteestä. Tutkimukset koskivat muurahaishappoa, peltiä ja jalkineita. Pakistan on vain kerran aiemmin ottanut käyttöön toimenpiteen yhteisöä vastaan. Toiminnan vilkastuminen voi johtua siitä, että maassa toimivat yritykset tuntevat paremmin kaupan suojakeinojen mahdollisuudet, sillä Pakistanin viranomaiset ovat pitäneet useita seminaareja, joissa välineitä on esitelty taloudellisille toimijoille. Komissio on hyvin huolissaan Pakistanin välineiden käyttöön soveltamasta erittäin alhaisesta vaatimustasosta: muurahaishappotapauksessa viranomaiset rajoittivat vakavalla tavalla viejien mahdollisuuksia saada tietoja. Komissio pyrkiikin aktiivisesti käsittelemään ongelmia Pakistanin kanssa ja seuraamaan tarkasti käynnissä olevia tutkimuksia. Komissio on kuitenkin tyytyväinen siihen, että kaksi vuonna 2005 vireille pannuista tutkimuksista päättyi päätökseen olla asettamatta toimenpiteitä (pelti, jalkineet).

4.5. Latinalainen Amerikka

Latinalaisen Amerikan maat ovat viime vuosina käyttäneet kaupan suojatoimia harvakseltaan, ja suuntaus jatkui myös vuonna 2005. Brasilia pani vireille vain yhden uuden tutkimuksen (polkumyyntitapaus, joka päättyi myöhemmin vuonna 2006 ilman toimenpiteitä). Argentiina ei pannut vireille uusia tapauksia eikä ottanut käyttöön lopullisia toimenpiteitä yhteisöä vastaan vuoden 2005 aikana. Argentiina oli edelleen vuonna 2005 aktiivinen polkumyyntitoimenpiteiden käyttäjä maailmanlaajuisesti, mutta tämä oli jo toinen perättäinen vuosi, kun yhteisön tuontiin ei kohdistunut mitään toimia. Vienti yhteisöstä Argentiinaan on elpynyt viime vuosina, mutta viennin määrä ei vielä ole entisellä, ennen vuotta 2002 vallinneella tasolla, jolloin Argentiinan valuuttaa ei vielä ollut devalvoitu. Komissio jatkoi joka tapauksessa vuonna 2005 Argentiinan painostamista vehnägluteeniin ja oliiviöljyyn kohdistuvien tasoitustullitoimenpiteiden suhteen WTO:n riitojenratkaisuelimen välityksellä.

Komission toimet Meksikon ja Argentiinan suhteen koostuivat pääasiassa neuvotteluista WTO:n riitojenratkaisumenettelyjen puitteissa. Neuvottelut koskivat tasoitustullitoimenpiteitä, jotka kohdistuvat maataloustuotteisiin: oliiviöljyyn (Meksiko ja Argentiina) ja vehnägluteeniin (Argentiina). Valitettavasti mikään neuvotteluista ei lähentänyt osapuolten kantoja, ja valmistelut kahden WTO:n paneelin perustamiseksi onkin aloitettu (Argentiina päätti oliiviöljyyn kohdistuvat toimenpiteet). Brasilian ja Meksikon toteuttamiin kaupan suojatoimiin liittyvä muu toiminta koski erityisesti ennen vuotta 2005 vireille pantuja tapauksia tai voimassa olleita toimenpiteitä (esim. lopulliset määritykset, toimenpiteen päättämistä koskevat tarkastelut ja toimenpiteen päättämiset).

4.6. Turkki

Turkki ei pannut vireille yhtään uutta tutkimusta vuonna 2005, mutta on silti hyvä muistaa, että maa pani vireille ennennäkemättömän monta suojatoimenpidetutkimusta vuonna 2004 (yhteensä viisi). Tutkimukset saatiin päätökseen vuonna 2005. Komissio osallistui menettelyihin aktiivisesti vuoden aikana. Tulokset olivat yhteisön kannalta kaiken kaikkiaan myönteiset, sillä kolme viidestä tapauksesta päätettiin ilman toimenpiteitä ja kahdessa muussakin tapauksessa, joissa toimenpiteitä otettiin käyttöön, ne eivät juuri vaikuttaneet yhteisön viejiin toimenpiteiden luonteesta ja soveltamisalasta johtuen. Komissio on siitä huolimatta edelleen hyvin huolissaan yli-innokkaasta suojatoimien käytöstä Turkissa.

5. PÄÄTELMÄT

Eurooppalaisten viejien tilanne kaupan suojatoimien osalta parani vuonna 2005 sen ansiosta, että sekä vireille pantujen uusien tapausten että yhteisöön kohdistuneiden voimassa olleiden toimenpiteiden kokonaismäärä laski. Käytössä olevien toimenpiteiden määrän väheneminen johtui suurelta osin siitä, että toimenpiteitä lopetettiin WTO:n käsittelemän Intiaan liittyneen riita-asian seurauksena suoritettujen tarkastelujen johdosta. Uusien tutkimusten määrän väheneminen johtuu lähinnä siitä, että sellaisia kaikkia koskevia ( erga omnes ) suojatoimenpidetutkimuksia pantiin vireille aiempaa vähemmän, joiden vaikutukset ulottuvat yhteisönkin viejiin, vaikka ne eivät aina olisi suoraan niiden kohteena. Tämän suuntauksen toivotaan jatkuvan. Yhteisö seuraa edelleen yhteisön ulkopuolisten maiden toimia varmistaakseen, että ne noudattavat WTO:n sääntöjä ja kahdenvälisiä sääntöjä, auttaa EU:n toimialoja/jäsenvaltioita ja puolustaa niiden etuja ja pyrkii pienentämään yhteisön ulkopuolisten maiden toimien taloudellista vaikutusta viejiin.

Ongelmia on käsitelty eri tavoin, joko olemalla suoraan yhteydessä asianomaiseen valtioon yksittäisissä tapauksissa, tuomalla esiin yleisiä, toistuvia ongelmia sekä muodollisten että epämuodollisten kahdenvälisten yhteyksien puitteissa, keskustelemalla asiasta vastaavien komiteoiden kanssa WTO:n puitteissa sekä tarjoamalla yhteisön ulkopuolisille maille koulutusta kaupan suojatoimiin liittyvistä EU:n näkemyksistä ja käytännöistä. Kaupan suojatoimista vastaavien yksiköiden virkamiehet pitivät vuonna 2005 kymmenen tällaista esitelmää muun muassa Kiinalle, Venäjälle ja Meksikolle.

Polkumyyntiä ja tasoitustulleja koskevat keskustelut jatkuivat vuonna 2005 WTO:n Dohan kierroksen yhteydessä. Tavoitteena on parantaa etenkin sääntöjen avoimuutta, ennakoitavuutta ja selkeyttä. Hongkongin julistuksessa jäseniä kehotettiin välttämään polkumyyntitoimenpiteiden perusteetonta käyttöä. Keskustelujen toivotaan myös lisäävän suojatoimien käyttäjien asiantuntemusta ja johtavan lopulta suojatoimien varovaisempaan käyttöön.

Sen varmistaminen, että yhteisön ulkopuoliset maat soveltavat yhtä tiukkoja vaatimuksia kaupan suojakeinojen käyttöön kuin yhteisö, on tärkeää, jotta kaupan suojatoimet eivät heikentäisi mahdollisia näiden maiden markkinoille saatuja uusia pääsyoikeuksia. Puuttumalla aktiivisesti kaupan esteisiin ja edistämällä kaupan suojakeinojen asianmukaista ja avointa soveltamista voidaan parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä maailmalla.