Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista 12 päivänä tammikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta /* KOM/2010/0307 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 14.6.2010 KOM(2010)307 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista 12 päivänä tammikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista 12 päivänä tammikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta JOHDANTO Maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005[1] päätavoitteena on luoda yhteiset puitteet ja laatustandardit, joita tarvitaan maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevien Euroopan unionin tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 12 artiklassa säädetään, että komissio antaa 28. helmikuuta 2010 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on erityisesti 1. tehtävä selkoa tuotettujen tilastojen laadusta 2. arvioitava tuotetuista tilastoista unionille, jäsenvaltioille sekä tilastotiedon toimittajille ja käyttäjille koitunutta hyötyä suhteessa aiheutuneisiin kustannuksiin 3. osoitettava alueita, joilla saavutettujen tulosten perusteella katsotaan tarvittavan parannuksia ja muutoksia 4. tarkasteltava maksutasekomitean toimintaa ja suositettava tarvittaessa täytäntöönpanotoimenpiteiden ulottuvuuden uudelleenmäärittelyä. Tässä kertomuksessa tarkastellaan asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa liittyviä tärkeimpiä näkökohtia ja komission toteuttamia toimia maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevien eurooppalaisten tilastojen korkean laadun varmistamiseksi. TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENPITEET Asetuksen (EY) N:o 184/2005 antamisen jälkeen on hyväksytty seuraavat täytäntöönpanoasetukset: 5. Komission asetus (EY) N:o 601/2006[2], annettu 18. huhtikuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta tietojen toimittamismuodon ja -menettelyn osalta 6. Komission asetus (EY) N:o 602/2006[3], annettu 18. huhtikuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 mukauttamisesta päivittämällä tietovaatimuksia 7. Komission asetus (EY) N:o 1055/2008[4], annettu 27. lokakuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta maksutasetilastojen laatuperusteiden ja laatuselvitysten osalta 8. Komission asetus (EY) N:o 707/2009[5], annettu 5. elokuuta 2009, maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta tietovaatimusten päivityksen osalta. TÄRKEIMMÄT ASIAAN LIITTYVÄT TIETOKOKONAISUUDET Maksutasetilastot tarjoavat kattavaa tietoa tietoja antavan talouden ja muun maailman välisistä taloustoimista. Asetus (EY) N:o 184/2005 koskee seuraavien neljän tietokokonaisuuden keruuta: - neljännesvuosittaiset maksutaseita koskevat varhaisarviot (euroindikaattorit) - neljännesvuosittaiset maksutaseita koskevat tiedot - vuotuiset kansainvälistä palvelukauppaa koskevat tiedot - vuotuiset suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat tiedot. Eurostat kerää kutakin tietokokonaisuutta varten tiedot jäsenvaltioilta, ja tietoja käytetään tuottamaan EU-aggregaatteja, jotka julkaistaan yhdessä yksittäisten jäsenvaltioiden tietojen kanssa Eurostatin online-tietokannassa[6]. Yleisesti ottaen ensimmäiset arviot neljännesvuosittaisista pääaggregaateista (vaihtotase ja palvelutase) ovat saatavilla 10 viikkoa viitekauden päättymisen jälkeen. Toinen arvio julkaistaan 15 viikkoa viitekauden päättymisen jälkeen, ja siihen sisältyy laajempi joukko maksutaseen kohtia sekä maantieteellinen luokittelu, joka sisältää tärkeimmät talouskumppanit, etenkin tärkeimmät kehittyneet ja kehittyvät talousalueet. Kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat tarkemmat tilastot julkaistaan vuosittain. Kansainvälistä palvelukauppaa koskevat vuotuiset tiedot jaotellaan kattavan palvelutyyppiluettelon ja 42 talouden mukaan. Jäsenvaltiot toimittavat tiedot yhdeksän kuukautta viitekauden päättymisestä, ja ne julkaistaan noin kaksi kuukautta myöhemmin. Suoria ulkomaisia investointeja koskevat vuotuiset tilastot sisältävät tietoja virroista ja varannoista välineen tyypin, kumppanimaan ja toimialan mukaan. Jäsenvaltiot toimittavat tiedot yhdeksän kuukautta viitekauden päättymisestä, ja ne julkaistaan noin kolme kuukautta myöhemmin. TUOTETTUJEN TILASTOJEN LAATU Asetuksen (EY) N:o 184/2005 4 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle selvitys toimitettujen tietojen laadusta. Lisäksi 4 artiklan 3 kohdan mukaan Eurostatille toimitettujen tietojen laatu arvioidaan laatuselvitysten pohjalta maksutasekomitean avustuksella. Seuraavassa analyysissä viitataan tuoreimpien saatavilla olevien laatuselvitysten tuloksiin. Selvitykset perustuvat jäsenvaltioiden vuonna 2008 toimittamiin tietoihin. Näin ollen kaikkein tuoreimmat kehitysaskelet, esimerkiksi eri jäsenvaltiossa vuonna 2009 tapahtuneet laadun parannukset, eivät ole mukana tässä analyysissä. Ajantasaisuus Ajantasaisuuden kriteeri liittyy tietojen toimittamisen määräaikojen noudattamiseen. Määräajat esitetään asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I, ja niitä täsmennetään Eurostatin maksutaseoppaassa (Balance of Payments Vademecum)[7], joka toimii viiteasiakirjana tietojen toimittamiseen liittyvien teknisten yksityiskohtien osalta. Taulukossa 1 analysoidaan maksutasetilastojen ajantasaisuutta.[8] Siitä näkyy, että jäsenvaltiot ovat suurimmaksi osaksi noudattaneet määräaikoja kaikkien tietokokonaisuuksien osalta vain hyvin harvoin poikkeuksin, jotka keskittyvät kahdelle suoria ulkomaisia sijoituksia koskevalle alalle. Eurostatille toimitettujen tietojen kattavuus Tietojen kattavuutta koskeva kriteeri liittyy asetuksessa (EY) N:o 184/2005 vaadittujen tietojen saatavuuteen viitekauden sekä maantieteellisen ja tuote- ja toimialakohtaisen luokittelun mukaan. Sitä mitataan toimitettujen arvojen lukumäärän osuutena pyydettyjen arvojen kokonaismäärästä. Taulukko 1: Tietojen toimittamisen ajantasaisuus Euro-indikaattorit | Neljännesvuosittaiset maksutaseet | Kansainvälinen palvelukauppa | Suorat ulkomaiset sijoitukset – virrat | Suorat ulkomaiset sijoitukset – varannot | Määräaika: | viitekausi + 2 kk | viitekausi + 3 kk | viitekausi + 9 kk | viitekausi + 9 (tai 21) kk[9] | viitekausi + 9 (tai 21) kk | Itävalta | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Belgia | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | huono | Bulgaria | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Kypros | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | huono | Tšekki | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Tanska | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Viro | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Suomi | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Ranska | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Saksa | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Kreikka | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Unkari | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Irlanti | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Italia | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Latvia | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Liettua | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Luxemburg | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Malta | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Alankomaat | hyvä | hyvä | tyydyttävä | hyvä | hyvä | Puola | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Portugali | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Romania | hyvä | hyvä | hyvä | huono | huono | Slovakia | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Slovenia | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Espanja | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Ruotsi | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | hyvä | Yhdistynyt kuningaskunta | tyydyttävä | hyvä | hyvä | huono | huono | Taulukko 2: Kattavuus Euro-indikaattorit | Neljännesvuosittaiset maksutaseet | Kansainvälinen palvelukauppa | Suorat ulkomaiset sijoitukset – virrat | Suorat ulkomaiset sijoitukset – varannot | Itävalta | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Belgia | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | Bulgaria | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Kypros | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Tšekki | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Tanska | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Viro | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Suomi | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Ranska | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Saksa | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | Kreikka | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Unkari | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Irlanti | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Italia | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Latvia | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Liettua | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Luxemburg | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Malta | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Alankomaat | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | epätäydellinen | epätäydellinen | Puola | täydellinen | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | epätäydellinen | Portugali | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Romania | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Slovakia | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Slovenia | täydellinen | täydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Espanja | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | täydellinen | Ruotsi | epätäydellinen | epätäydellinen | epätäydellinen | täydellinen | täydellinen | Yhdistynyt kuningaskunta | täydellinen | epätäydellinen | epätäydellinen | täydellinen | epätäydellinen | Tämän indikaattorin laskemiseksi käytetyt tietopyynnöt on täsmennetty asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I. Taulukossa 2[10] esitetään indikaattori tiivistettynä jäsenvaltioittain ja tietokokonaisuuksittain. Kaikki jäsenvaltiot vastasivat pyyntöön ainakin osittain, eikä mitään tietokokonaisuuksia puutu. Valtaosa jäsenvaltioista toimitti neljä täydellistä tietokokonaisuutta tai kolme neljästä. Vain kolme jäsenvaltiota (Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi) toimitti useimmat tietokokonaisuudet epätäydellisinä. Hankalin pyyntö koskee kansainvälistä palvelukauppaa, ja vain 16 jäsenvaltiota vastasi tähän täydellisesti. Pätevät menetelmät Pätevien menetelmien kriteeri liittyy kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien, suuntaviivojen ja hyvien käytänteiden noudattamiseen. Yleisesti ottaen kaikki jäsenvaltiot noudattavat kansainvälisiä standardeja, sellaisina kuin ne on määritelty seuraavissa asiakirjoissa: ”Balance of Payments Manual”, 5. painos (BPM5) (julkaisija Kansainvälinen valuuttarahasto IMF), ”Benchmark Definition of Foreign Direct Investment”, 3. painos (BD3) (julkaisija OECD), sekä ”Manual on Statistics of International Trade in Services” (julkaisijoina yhdessä Yhdistyneet kansakunnat, Euroopan komissio, IMF, OECD, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi UNCTAD ja Maailman kauppajärjestö WTO). Laatuselvityksissä seurataan säännöllisesti poikkeamia näistä menetelmistä. Yhdenmukaisuuden edistämiseksi poikkeamista keskustellaan maksutasekomiteassa ja maksutasetyöryhmässä. Kansainvälisiä standardeja on hiljattain tarkistettu. Balance of Payments Manual (BPM6) -käsikirjan 6. painos julkaistiin marraskuussa 2008, Benchmark Definition of Foreign Direct Investment (BD4) -oppaan 4. painos saatiin valmiiksi huhtikuussa 2008, ja Manual on Statistics of International Trade in Services (MSITS 2010) -oppaan päivitetty versio hyväksyttiin YK:n tilastokomissiossa helmikuussa 2010. Uusien standardien koordinoidulla täytäntöönpanolla, josta jäsenvaltiot ovat jo sopineet maksutasekomiteassa, on määrä parantaa vaatimusten noudattamista ja näin ollen tilastojen vertailtavuutta. Stabiilius Stabiiliuden kriteeri liittyy alkuperäisen estimoidun arvon ja lopullisen arvon väliseen vastaavuuteen. Stabiiliutta voidaan mitata prosentuaalisella absoluuttisella keskivirheellä[11], joka on maksutasekomitean hyväksymä indikaattori. Taulukossa 3 esitetään tuoreimmat saatavilla olevat luvut tästä indikaattorista EU:n maksutaseen keskeisten erien osalta. Indikaattori, jolla on pieni arvo, tarkoittaa korkeaa stabiiliutta. Tämä koskee useimpia eriä, vaikkakin tuloissa ja sen alakomponenteissa voidaan havaita mittavia tarkistuksia, etenkin palkansaajakorvausten ja suorien sijoitusten tuottojen osalta. Nämä kuuluvat eriin, joita on vaikeampi mitata ja joissa odotetaan suurimpia tarkistuksia normaalisti käytettyjen tietolähteiden vuoksi. Näiden erien lopulliset arvot perustuvat yleensä vuotuisten kyselyjen tulokseen, kun taas alustavat arvot perustuvat yleensä vähemmän tarkkoihin estimaatteihin. Taulukko 3: EU-aggregaattien prosentuaalinen absoluuttinen keskivirhe Tulot | Menot | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | Vaihtotase | 2,3 % | 2,9 % | 1,3 % | 1,5 % | - Tavarat | 0,1 % | 0,9 % | 0,4 % | 0,5 % | - Palvelut | 0,7 % | 1,9 % | 1,4 % | 1,8 % | Liikenne | 1,4 % | 2,3 % | 1,6 % | 4,5 % | Matkailu | 4,8 % | 3,2 % | 3,2 % | 2,8 % | Muut palvelut | 1,9 % | 1,5 % | 1,6 % | 0,9 % | - Tulot | 9,3 % | 8,2 % | 6,9 % | 6,0 % | Palkansaajakorvaukset | 11,4 % | 9,4 % | 6,7 % | 1,7 % | Suorien sijoitusten tuotot | 22,3 % | 19,8 % | 20,4 % | 20,9 % | Arvopaperisijoitusten tuotot | 3,8 % | 2,4 % | 4,1 % | 4,7 % | Muut sijoitustuotot | 1,1 % | 2,8 % | 2,0 % | 1,7 % | - Tulonsiirrot | 10,5 % | 0,8 % | 5,8 % | 2,0 % | Sisäinen johdonmukaisuus Sisäinen johdonmukaisuus mittaa yhtenäisyyttä toimitetun tietokokonaisuuden sisällä virheellisten ja tunnistamattomien erien perusteella, vaikka periaatteessa maksutaseet on tasautettu. Näin ollen kaikkien erien summan pitäisi olla yhteensä nolla. Käytännössä kuitenkin esiintyy epätasapainoa lähdetiedoissa tai tilastojen laadinnassa olevien puutteiden vuoksi. Virheelliset ja tunnistamattomat erät ovat jäännöseriä, joilla tilit tasautetaan. Toisinaan laatimiseen liittyvät virheet kumoavat toisensa, joten jäännöserän suuruus ei välttämättä anna mitään käsitystä laskelman yleisestä tarkkuudesta. Virheellisiä ja tunnistamattomia eriä pidetään yleensä hyvänä osoittimena, joka mittaa maksutaseen sisäistä johdonmukaisuutta. Taulukko 4: Keskimääräiset suhteelliset virheet 2005–2007 Itävalta | 3 % | Saksa | 6 % | Alankomaat | 5 % | Belgia | 2 % | Kreikka | 2 % | Puola | 4 % | Bulgaria | 9 % | Unkari | 2 % | Portugali | 7 % | Kypros | 3 % | Irlanti | 5 % | Romania | 3 % | Tšekki | 2 % | Italia | 2 % | Slovakia | 2 % | Tanska | 5 % | Latvia | 1 % | Slovenia | 3 % | Viro | 2 % | Liettua | 3 % | Espanja | 2 % | Suomi | 6 % | Luxemburg | 1 % | Ruotsi | 7 % | Ranska | 13 % | Malta | 4 % | Yhdistynyt kuningaskunta | 4 % | Taulukossa 4 näkyvät jäsenvaltioiden ilmiottamat keskimääräiset suhteelliset virheet vuosina 2005–2007. Indikaattori perustuu virheellisiin ja tunnistamattomiin eriin, ja sitä analysoidaan myös laatuselvityksissä. Se vastaa virheellisten ja puutteellisten erien keskimääräistä absoluuttista arvoa kyseisellä kaudella (osuutena vaihtotaseen menojen ja tulojen keskiarvosta), sellaisena kuin se on ilmoitettuna jäsenvaltioiden neljännesvuosittaisessa maksutaseessa. Koska virheellisten ja tunnistamattomien erien pitäisi olla nolla, indikaattorin pitäisi periaatteessa olla merkityksetön. Näin onkin suurimmassa osassa jäsenvaltioista. Vain yhdessä jäsenvaltiossa (Ranskassa) indikaattorin arvo on yli 10 prosenttia ja kuudessa suurempi kuin 5 prosenttia. KÄYTTÄJILLE KOITUVAT HYÖDYT JA MAKSUTASETILASTOJEN RELEVANSSI Asetuksella (EY) N:o 184/2005 vastataan tietojen käyttäjien tarpeisiin. Seuraavassa analysoidaan, miten tietoja käytetään ja mikä on maksutasetilastoista saatava hyöty. Maksutasetilastoja käytetään laajasti poliittisen päätöksenteon apuna kansallisissa ja kansainvälisissä instituutioissa. Euroopan komissio ja neuvosto, Euroopan keskuspankki EKP ja eurojärjestelmä, Kansainvälinen valuuttarahasto IMF, Kansainvälinen järjestelypankki, OECD sekä G3- ja G7-maat kaikki hyödyntävät näitä tilastoja. Maksutasetilastot yhdessä valuuttavarantoasetelman kanssa toimivat rahapolitiikan seurannan välineenä. Tavarojen ja palvelujen vaihtoa koskevia tilastoja yhdessä muiden indikaattoreiden kanssa käytetään arvioimaan inflaatiopainetta sekä kansainvälisen kysynnän mahdollisia vaikutuksia vientiin ja niin ollen bruttokansantuotteeseen. Vaihtotase- ja valuuttavarantoasetelmaa käytetään arvioitaessa valuuttakurssin kestävyyttä. Maksutasetilastot sisältyvät myös lähentymiskertomuksiin, joita Euroopan komissio ja EKP julkaisevat yksittäisistä jäsenvaltioista, jotka eivät vielä ole talous- ja rahaliiton EMUn jäseniä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (myöhemmin ’SEUT-sopimus’) viitataan nimenomaisesti maksutaseisiin (esim. 143 ja 144 artiklassa) ja edellytetään, että komissio tiedottaa neuvostolle säännöllisesti maksutasetilanteen kehittymisestä jäsenvaltioissa, jotka eivät kuulu EMUun. Vaihtotaseen kehittymistä yksittäisissä maissa analysoidaan suhteessa niiden kilpailukykyyn, kun taas suoria investointeja koskevia tilastoja käytetään arvioitaessa kunkin maan houkuttelevuutta. Maksutasetilastot ovat tärkeä lähde muille keskeisille tilastoille, joita kerätään EU:n kannalta merkityksellisillä tilastoaloilla: - bruttokansantuote (joka sisältää valtioiden rajat ylittävän tavara- ja palvelukaupan), mukaan luettuna ennakkoestimaatit; tätä varten tarvitaan kuukausittaiset maksutaseindikaattorit - bruttokansantulo (joka sisältää valtioiden rajat ylittävän tavara- ja palvelukaupan sekä tulot) - ulkomaiden tili EU:ssa ja euroalueella, neljännesvuosittaiset alakohtaiset tilit, mukaan luettuna rahoitustilit. Pääaggregaattien lisäksi maksutaseiden tietyt kohdat ovat erityisen merkityksellisiä joidenkin käyttäjien kannalta: - Eurostatin vuosittain julkaisemat yksityiskohtaiset tiedot kansainvälisestä palvelukaupasta ovat tärkeitä kauppaneuvottelujen ja tullipolitiikan määrittelyn kannalta - Euroopan komissio ja G8-maat ovat käynnistäneet toimia, joilla kannustetaan rahansiirtoja ja parannetaan niitä koskevaa tietoa - maksutasetilastojen maantieteellisellä luokittelulla saatetaan edistää EU:n ja kolmansien maiden välisten liiketoimien seurantaa - rahoitusvirtojen (suorat investoinnit, portfoliot ja muut investoinnit) koostumus antaa arvokasta tietoa vakavaraisuuden arviointia varten. Maksutasekomitean jäsenet katsovat, että asetuksella (EY) N:o 184/2005 on saatu aikaan useita muutoksia, jotka ovat parantaneet maksutasetilastojen laatua eri kannoilta: - sillä on parannettu eri jäsenvaltioiden keräämien maksutasetietojen yhdenmukaistamista - tiedon käyttäjillä on nyt käytössään yksityiskohtaisemmat maksutasetilastot - sillä on tarjottu vakaa oikeusperusta jäsenvaltioiden kansallisten tilasto-ohjelmien laatimista varten - tiedot ovat ajantasaisempia ja tarkempia. MAKSUTASETILASTOIHIN LIITTYVÄT KUSTANNUKSET JA RASITTEET Maksutasetilastojen keruuseen ja jakeluun liittyvien kustannusten arviointi on melko monimutkaista. Siinä käytetään useita tietolähteitä, joita käytetään myös muiden tilastojen tuottamiseen tai jotka liittyvät rahoituslaitosten ja yritysten suorittamaan raportointiin sääntelyviranomaisille. Tämän vuoksi on vaikea erotella maksutasetietojen keräämisestä ja tuottamisesta aiheutuvia erityisiä kustannuksia kokonaiskustannuksista, joita aiheutuu muihin tarkoituksiin usein käytettyjen tietojen keruusta. Lisäksi tietyissä jäsenvaltioissa tietoja voivat kerätä kaksi eri instituutiota, kansallinen keskuspankki ja kansallinen tilastokeskus, minkä vuoksi luotettavien arvioiden tekeminen on vieläkin vaikeampaa. Maksutasekomitean jäsenten kuulemisen jälkeen on voitu arvioida työvoimapanos, joka vaaditaan maksutasetilastojen tuottamista ja jakelua varten EU:ssa. Se vastaa noin 900 kokoaikaista työntekijää. Resurssit voidaan jakaa enemmän tai vähemmän tasaisesti maksutaseiden eri aloille. Eniten työpanosta vaativa tietokokonaisuus on neljännesvuosittainen maksutase, joka vie 57 prosenttia resursseista, ja sen jälkeen tulevat kansainvälinen palvelukauppa (23 %) ja suorat ulkomaiset investoinnit (20 %). Neljännesvuosittaisten maksutasetilastojen tuottamiseen vaadittu merkittävä työvoimapanos liittyy pääasiassa resursseihin, jotka tarvitaan rahoitustaseeseen liittyvien laajojen tilastokokonaisuuksien tuottamiseen. Arvioiden mukaan asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanoon liittyvien lisätoimien osuus tästä työpanoksesta oli melko vaatimaton (noin 13 %). Maksutasetietoja tarvitaan myös kansallisiin tarkoituksiin, ja jäsenvaltiot keräsivät niitä jo ennen asetuksen (EY) N:o 184/2005 antamista. Sen vuoksi asetuksen vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan vain hieman lisäresursseja. On myös muistettava, että asetuksen (EY) N:o 184/2005 vaatimukset ja muiden kansallisten ja kansainvälisten organisaatioiden, etenkin EKP:n ja IMF:n tietopyynnöt ovat merkittäviltä osin päällekkäisiä. Jäsenvaltioiden erityisesti asetusta (EY) N:o 184/2005 varten tuottamia tietoja ei voida erottaa muista tiedoista, joita tuotetaan muiden tietovaatimusten noudattamista varten. Maksutasetietojen keruusta vastaajille aiheutuvasta rasitteesta jäsenvaltioilla oli vain vähän tietoja, eikä niiden perusteella voitu tehdä minkäänlaisia arvioita. Lisäksi on muistettava, että ilmoitusvelvollisuutta koskevan kynnysarvon käyttöönotto rajatylittävissä liiketoimissa EU:n tasolla (aluksi 12 500 euroa ja myöhemmin 50 000 euroa) on saanut aikaan muutoksen useimmissa jäsenvaltioiden maksutasetietojen keruujärjestelmissä. Ennen kynnysarvon käyttöönottoa useimmissa keruujärjestelmissä käytettiin pankeilta ja maksupalvelujen tarjoajilta saatuja maksujenvälitystietoja. Nyt lähes kaikki keruujärjestelmät perustuvat suoraan raportointiin ja/tai kyselyihin. Muutos on merkinnyt rasitteen osittaista siirtymistä pankeilta ja rahoituksen välittäjiltä, jotka olivat maksujenvälitystietojen tärkeimpiä toimittajia ja joiden tilastointivelvollisuudet ovat nyt merkittävästi vähentyneet, yrityksille ja kotitalouksille. Sitä, onko tämä uudelleenjakautuminen keventänyt myös koko järjestelmään kohdistuvaa rasitetta ja missä määrin, on vielä tutkittava lisää. Päätelmien tekemistä varten ei ole tällä hetkellä saatavilla riittävästi tietoa. MAHDOLLISIA PARANNUS- JA MUUTOSKOHTEITA Asetuksen (EY) N:o 184/2005 voidaan yleisesti katsoa olevan ajan tasalla useiden sääntelyyn liittyvien kehitysaskelten tuloksena (ks. 2 kohta). Tietovaatimuksia on muutettu pyrittäessä parantamaan menetelmiä, joita käytetään EU-aggregaattien laskemisessa. Tarkoituksena oli myös mukauttaa maantieteellistä luokittelua uuden geopoliittisen tilanteen perusteella ja alakohtaista luokittelua uuden toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) perusteella. Tulevia parannuksia, jotka edellyttäisivät asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamista, voisivat olla seuraavat: - uusien kansainvälisten standardien (BPM6, BD4 ja MSITS 2010) hyväksymiseen liittyvien tietovaatimusten päivittäminen edelleen. Maksutasetietojen kerääjät sopivat ottavansa uudet standardit käyttöön vuonna 2014 samalla kun hyväksytään uudet standardit kansantalouden tilinpidossa. Tietovaatimuksia olisi muutettava ennen vuotta 2014, jotta uudet standardit voidaan ottaa käyttöön yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. - asetuksessa (EY) N:o 184/2005 vaadittujen laatuselvitysten laatukriteerit määritellään asetuksessa (EY) N:o 1055/2005. Koska ne eroavat tietyssä määrin Euroopan tilastoja koskevan asetuksen (EY) N:o 223/2009[12] 12 artiklan 1 kohdassa määritellyistä laatukriteereistä, ne voitaisiin päivittää niitä vastaaviksi. Myös aikataulua on ehkä tarpeen muuttaa, jotta tiedontuotantosykli voidaan sovittaa paremmin yhteen laaturaportoinnin kanssa. - komissio antaa asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanotoimenpiteet, liitteet mukaan lukien, SEUT-sopimuksella käyttöön otettujen uusien oikeudellisten mahdollisuuksien mukaisesti. - päivitetään tietovaatimuksia, joilla otetaan käyttöön tilastojen keruu kansainvälisestä palvelukaupasta toimitusmuodon mukaan, kuten MSITS 2010:ssä määritellään, kiinnittäen erityishuomiota muotoon 4 (luonnollisten henkilöiden läsnäolo). Maksutasekomitean jäsenet ehdottivat muitakin mahdollisia parannuksia, jotka eivät edellytä asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamista: - tällä hetkellä Eurostatille toimitetut tietokokonaisuudet toimitetaan myös muille eurooppalaisille instituutioille ja kansainvälisille organisaatioille, kuten EKP:lle, IMF:lle ja OECD:lle. Tietokokonaisuuksissa on vähäisiä eroavaisuuksia, koska organisaatioiden edellyttämä yksityiskohtaisuuden taso ei välttämättä ole täysin sama. Jäsenvaltioiden rasitetta voitaisiin merkittävästi keventää, jos kaikkien kansainvälisten organisaatioiden tietovaatimukset yhdenmukaistettaisiin. Jos tämä tavoite saavutettaisiin, tietojen toimittamista voitaisiin edelleen yksinkertaistaa käyttämällä Eurostatia keskuksena, joka toimittaa jäsenvaltioilta saadut tiedot muille niitä pyytäville organisaatioille. Menettely on jo käytössä toimitettaessa neljännesvuosittaisia tietoja ulkomaan palvelukaupasta EKP:lle, ja se voitaisiin helposti ulottaa koskemaan myös muita tietokokonaisuuksia ja organisaatioita. - edistetään menetelmiin liittyvien hyvien toimintatapojen vaihtoa samoin kuin mikro- ja makrotietojen vaihtoa kansallisten ja kansainvälisten tilastolaitosten välillä. - hyödynnetään tilastotarkoitusiin direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osalta 12. helmikuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/8/EY[13] säännöksiä. Näin olisi mahdollista ottaa käyttöön kansainvälisen palvelukaupan rekisteröintijärjestelmä EU:ssa samalla tavalla kuin järjestelmä, joka on jo käytössä tavarakaupan mittaamisessa. MAKSUTASEKOMITEAN TOIMINTA Maksutasekomitea perustettiin asetuksen (EY) N:o 184/2005 voimaantulon jälkeen, ja se kokoontui ensimmäisen kerran 8. heinäkuuta 2005, jolloin komitean työjärjestys ja tehtävät hyväksyttiin. Maksutasekomitean tehtävät ovat seuraavat: - määritellä laatustandardit ja täsmentää laatuselvitysten sisältö ja aikataulu - avustaa Euroopan komissiota toimitettujen tietojen laadun arvioimisessa - määritellä muoto ja menettely, jonka mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava vaaditut tiedot Euroopan komissiolle - toteuttaa tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EY) N:o 184/2005 mukauttamiseksi taloudellisiin ja teknisiin muutoksiin - tarvittaessa päivittää määritelmiä ja tietovaatimuksia (mm. tietojen toimittamisen määräajat sekä tietovirtojen tarkistaminen, laajentaminen ja poistaminen). Maksutasekomitean jäseniä kuultiin komitean toiminnasta, ja tulokset olivat erittäin positiivisia. Maksutasekomitean jäsenistä noin kolme neljännestä arvioi tehtävät ’enemmän kuin tyydyttäviksi’ (ks. kaavio 1). Kuulemisen tulosten mukaan jotkut maksutasekomitean jäsenet ovat sitä mieltä, että komitean pitäisi osallistua enemmän strategisia, käsitteellisiä ja metodologisia kysymyksiä koskeviin keskusteluihin. Muut komitean jäsenet katsoivat, että komitean erityistehtävät ovat pääasiassa sääntelyyn liittyviä ja niiden pitäisi pysyä sellaisina. Komitea on kokoontunut kuusi kertaa vuodesta 2005. Sen pääsaavutuksia ovat seuraavat: - antaa lausunto kaikista tämän kertomuksen 2 kohdassa esitetyistä täytäntöönpanotoimenpiteistä - sopia laatuselvitysten standardeista ja sisällöstä - keskustella vuosittain asetuksen (EY) N:o 184/2005 noudattamisen tilanteesta ja laaturaportoinnista - keskustella koordinoidusta lähestymistavasta ja hyväksyä se kaikkien metodologisten muutosten, myös uusien oppaiden (BPM6 ja BD4), sekä toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) täytäntöönpanon osalta - keskustella rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista 19. joulukuuta 2001 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 2560/2001[14] liittyvistä kehityssuuntauksista; asetuksella muutettiin pankkien tilastoraportoinnin kynnysarvoja, ja tehtiin näin perustavanlaatuisia muutoksia maksutasetietojen keruujärjestelmiin monissa jäsenvaltioissa. Kaavio 1: Maksutasekomitean jäsenten tyytyväisyys komitean tehtävien määrittelyyn (asteikolla 1–5; 1 – ei lainkaan tyytyväinen, 5 – erittäin tyytyväinen) [pic] PÄÄTELMÄT Asetuksen (EY) N:o 184/2005 voimaantulo on edistänyt maksutasetilastojen yhdenmukaistamista kaikkialla EU:ssa ja lisännyt tietojen saatavuutta käyttäjien kannalta. Siinä säädetään myös oikeusperustasta kansallisten tilasto-ohjelmien laatimiselle. Maksutasekomitea valvoo tiiviisti tuotettujen erityyppisten tietojen laatua. Tämän kertomuksen havaintojen perusteella tulevina vuosina saatetaan harkita asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamista tarkasteluprosessissa havaittujen seikkojen osalta: - päivitetään tietovaatimuksia uusien kansainvälisten standardien mukaisesti - saatetaan laaturaportointi yhdenmukaiseksi Eurostatin laatuvaatimusten ja asetuksen (EY) N:o 223/2009 kanssa muuttamalla laatukriteereitä - komissio antaa asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanotoimenpiteet SEUT-sopimuksella käyttöön otettujen uusien oikeudellisten mahdollisuuksien mukaisesti. Lisäksi yhteistyötä EKP:n tilastoinnin pääosaston ja muiden kansainvälisten organisaatioiden, kuten IMF:n ja OECD:n, kanssa voitaisiin tiivistää entisestään tietovaatimusten järkeistämiseksi ja yhdenmukaistamiseksi käyttäen Eurostatia yhteyspisteenä. Ennen asiaa koskevien ehdotusten esittämistä otetaan huomioon maksutasekomiteassa käydyt keskustelut ja sen lausunto. [1] EUVL L 35, 8.2.2005, s. 23. [2] EUVL L 106, 19.4.2006, s. 7 . [3] EUVL L 106, 19.4.2006, s. 10. Asetuksen (EY) N:o 602/2006 tarkoituksena on erityisesti päivittää tietovaatimuksia ja mukauttaa jaottelun tasoa, myös joidenkin maantieteellisten jaottelujen, jotta voidaan parantaa maksutasetilastojen laatua. [4] EUVL L 283, 28.10.2008, s. 3. [5] EUVL L 204, 6.8.2009, s. 3. Komission asetuksen (EY) N:o 707/2009 tarkoituksena on mukauttaa neljännesvuosittaisia maksutaseita ja euroindikaattoreita koskevia tietovaatimuksia, päivittää maantieteellisiä luokitteluja uuden geopoliittisen tilanteen mukaisesti ja ottaa käyttöön uuden toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) mukainen alakohtainen luokittelu. [6] Eurostatin tietokanta löytyy osoitteesta http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database (18.3.2010). [7] Maksutaseopas: http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/bop/library?l=/sdds_bop_metadata/vademecum_2008pdf/_EN_1.1_&a=d (18.3.2010). [8] Ajantasaisuus arvioidaan ’hyväksi’, jos tiedot on aina toimitettu määräajassa tai ennen sitä, ’tyydyttäväksi’, jos viive ei keskimäärin ylitä viittä päivää, ja ’huonoksi’ muissa tapauksissa. [9] Ulkomaisille suorille sijoituksille (sekä virroille että varannoille) on kaksi erillistä tietopyyntöä, joissa on eri määräajat: toisen määräaika on 9 kuukautta viitekauden päättymisestä ja toisen 21 kuukautta viitekauden päättymisestä. [10] Kattavuutta pidetään ’täydellisenä’, jos pyydetyistä arvoista toimitettiin yli 98 prosenttia, ’epätäydellisenä’, jos pyyntö täytettiin osittain ja arvoista toimitettiin alle 98 prosenttia, sekä ’puuttuvana’, jos pyyntöön ei saatu vastausta. [11] Absoluuttinen keskivirheprosentti (MAPE) määritellään seuraavasti: [pic] jossa X f (t) on alkuperäinen estimaatti maksutase-erälle X viitevuosineljänneksellä t ; X i (t) on viimeisin saatavilla oleva estimaatti samalle maksutase-erälle viitevuosineljänneksellä t ; N on havaintojen lukumäärä tarkastelujaksolla (joka on siis yksi vuosi; koska MAPE lasketaan vuosineljännesluvuille, niin N = 4). [12] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11. maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164). [13] EUVL L 44, 20.2.2008, s. 11. [14] EYVL L 344, 28.12.2001, s. 13.