Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa"



Virallinen lehti nro C 260 , 17/09/2001 s. 0118 - 0125



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" (2001/C 260/21) Euroopan kommissio päätti 3. lokakuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous-ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut "Yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 27. kesäkuuta 2001. Esittelijä oli Dimitrios Dimitriadis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11.-12. heinäkuuta 2001 pitämässään 383. täysistunnossa (heinäkuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 41 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 6 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Talous- ja sosiaalikomitea pitää erittäin tärkeänä käsiteltävänä olevaa komission ehdotusta, jonka tavoitteena on tehostaa innovaatioita unionissa. 1.2. Innovaatioiden merkitys tunnustettiin jo vuonna 1995 innovaatioita koskevassa vihreässä kirjassa(1) ja sen jälkeen vuonna 1996 annetussa ensimmäisessä Euroopan innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa(2). Toimintasuunnitelmassa asetettiin kolme päätavoitetta: - innovaatiokulttuurin luominen - innovaatioita edistävien oikeudellisten, säännöksellisten ja taloudellisten puitteiden määrittäminen - tutkimuksen ja innovoinnin niveltäminen paremmin toisiinsa. 1.3. Maaliskuussa 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti innovaatioiden olevan tärkeitä unionin yhteiskunnalliselle ja taloudelliselle kehitykselle ja keskitti aloitteensa osaamiselle rakentuvaan talouteen. Eurooppa-neuvosto myönsi "innovaatiovajeen" olevan yhä olemassa, vaikkakin vuoden 1996 jälkeen on edistytty. Neuvosto korosti tarvetta hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla tutkimuksen tuloksena syntyvät innovaatiot ja luoda innovatiivisten yritysten kehitykselle suotuisa ympäristö. 1.3.1. Tämä kiteytyy strategisessa tavoitteessa, joka Lissabonissa asetettiin ensi vuosikymmenelle: unionin on oltava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiselle rakentuva talous, joka kykenee kestävään talouskasvuun ja jossa työpaikkojen määrä kasvaa ja niiden laatu paranee ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus lisääntyy. 1.4. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa(3) perustavoitteeksi asetettiin innovaatioiden tehostaminen. Ohjelman tulosten hyödyntäminen on myös tärkeä osa hyväksyttyä toimintasuunnitelmaa. 1.5. Komitean mielestä komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittama tiedonanto "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" on askel oikeaan suuntaan. Komitea ottaa huomioon komission tiedonannon "Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta"(4), jonka tavoitteena on tehostaa eurooppalaisen tutkimuksen innovatiivista vaikutusta ja vahvistaa "järjestelmäpohjaisen" näkemyksensä innovaatiosta sellaisena kuin se määriteltiin ensimmäisessä toimintasuunnitelmassa(5). Tässä lähestymistavassa innovaatioiden nähdään syntyvän monien yksittäisten henkilöiden, organisaatioiden ja ympäristötekijöiden monimuotoisesta vuorovaikutuksesta eikä niitä nähdä suoraviivaisena siirtymisenä uudesta tiedosta uuteen tuotteeseen. Lisäksi näin voidaan toistaa sanoma, jonka mukaan tavoitteena on vahvistaa yhteenkuuluvuutta unionissa koordinoimalla jäsenvaltioiden pyrkimyksiä. Tiedonannossa asetetaan viisi erityistavoitetta, joille komitea antaa täyden tukensa. Tavoitteet voivat kuitenkin osoittautua varsin kunnianhimoisiksi. Tästä syystä komitea pyytää neuvostoa varmistamaan, että toimille saadaan riittävä rahoitus. Komitea korostaa, että kuudennessa tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevassa puiteohjelmassa on edistettävä innovaatioiden tehostamiseen tähtääviä toimia. Lisäksi komitea katsoo, että nyt käsiteltävänä olevan tiedonannon on sovitettava yhteen tiedonannossa "Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta" esitetyt, tutkimusalan toimenpiteiden suuntaviivoja käsittelevät päätelmät sekä TSK:n aiheesta antama lausunto(6). 2. Tiedonannon tiivistelmä ja päätavoitteet 2.1. Tiedonantoon sisältyy Euroopan innovaatioiden tulostaulun ensimmäinen luonnos ja alustava arvio Euroopan innovaatiotoiminnasta. Tiedot perustuvat komission Eurostatin(7), OECD:n ja muiden EU:n ulkopuolisten maiden keräämiin tilastotietoihin. Arvioinnin tulos ei kokonaisuudessaan ole kovinkaan myönteinen. Tästä syystä tiedonannossa korostetaan, että jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan voidakseen hyödyntää täysimittaisesti osaamiselle rakentuvan talouden tarjoamia mahdollisuuksia ja haasteita. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää sellaisten menetelmien kehittämistä, joiden avulla uusia tuotteita ja palveluja voidaan tuoda markkinoille ja vastata ripeästi kysynnän muutoksiin, jotta innovoinnin avulla voidaan parantaa Euroopan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Euroopan unionin on paitsi poistettava innovoinnin esteet tutkijoiden ja investoijien mobilisoimiseksi ja säilyttämiseksi, myös tuettava ja vahvistettava jäsenvaltioiden korkeakoulutason koulutusjärjestelmiä välttämättömien, innovaatioita edistävien kykyjen ja asenteiden luomiseksi. On myös tehostettava keinoja teknologian levittämiseksi ja omaksumiseksi erityisesti pk-yrityksissä sekä vahvistettava innovaatioiden käyttöönottoa perinteisillä toimialoilla, sillä osaamiselle rakentuva yhteiskunta tarjoaa kaikille aloille ja yrityksille mahdollisuuden osallistua innovaatioihin. 2.1.1. Lisäksi komissio korostaa, että on tärkeää levittää tieto- ja viestintätekniikkaa palvelualalla, jotta parannetaan alan innovaatiokapasiteettia. 2.1.2. Komissio uskoo ympäristöongelmien pahentumisen luovan suotuisan ilmapiirin innovaatioiden kehittymiselle, sillä näin syntyy kysyntää uusille tuotteille ja palveluille, joilla voidaan tehostaa voimavarojen käyttöä, tukea ympäristönsuojelua ja helpottaa kestävää kehitystä. 2.1.3. Lopuksi komissio toteaa, että yhteenkuuluvuudessa on edelleenkin puutteita, sillä jäsenvaltioiden ja eri alueiden toiminnassa on yhä suuria eroja. Sisämarkkinoiden mahdollisuuksia ei ole mahdollista hyödyntää riittävästi niin kauan kuin Euroopan innovaatiojärjestelmän hajanaisuus säilyy. 2.2. Komission tiedonannossa yksilöidään viisi tavoitetta, jotka koskevat erityistavoitteita ja jäsenvaltiotason innovaatiopolitiikkaa ja joilla luodaan yleiseurooppalaiset puitteet innovaatiopolitiikalle. Nämä tavoitteet ovat - innovaatiopolitiikan johdonmukaisuus - innovaatioita tukevat sääntelypuitteet - innovatiivisten yritysten perustamisen ja kasvun tuki - innovaatiojärjestelmän keskeisten rajapintojen parantaminen - innovaatioille avoin yhteiskunta. 2.2.1. Näissä viidessä tavoitteessa kiteytyvät Euroopan innovaatioiden tukitoiminnan nykyiset painopisteet. Ne vastaavat Lissabonin Eurooppa-neuvostossa muotoutuneita politiikan yleisiä suuntaviivoja. 3. Innovaation merkitys 3.1. Komitea on yhtä mieltä tiedonannossa esitetystä päätelmästä, jonka mukaan unionissa vallitsee "innovaatiovaje". Vaikka jäsenvaltioilla on alalta yhä enemmän kokemusta, innovaatio ei vielä ole saavuttanut riittävän tärkeää asemaa. Komitea antaa täyden tukensa tiedonannossa yksilöidyille viidelle tavoitteelle ja katsoo, että sekä jäsenvaltioiden hallitusten että Euroopan kansalaisten on tunnustettava innovaatiopolitiikan tärkeys. TSK:n mielestä Euroopan innovaatioiden edistäminen edellyttää neljää pääperiaatetta: - innovaatioita koskeva tieto - laaja tietoisuus innovaation arvosta - tarkoituksenmukainen oikeudellinen ja organisatorinen ympäristö - toimien koordinointi jäsenvaltioiden ja eri alojen välillä (horisontaalinen ja vertikaalinen koordinointi). 3.1.1. Tiedonannossa esitetyt viisi tavoitetta sopivat hyvin yhteen näiden periaatteiden kanssa. Komitea katsoo kuitenkin, että tiettyjä kohtia tulee vielä entisestään vahvistaa, kuten jäljempänä kohdissa 3.2-3.6 esitetään. 3.1.2. Ensisijaisesti komitea korostaa luotettavien tilastotietojen tarvetta. Komission tiedonanto perustuu vuoden 1998 tai sitäkin vanhempiin tietoihin (esimerkiksi Itävaltaa koskevat tiedot ovat vuodelta 1993). Tätä ei voida pitää hyväksyttävänä. Käytettyjen lukujen on oltava tuoreita, luotettavia ja tarkkoja. Komitean mielestä ei ole hyväksyttävää, että se joutuu antamaan lausuntonsa ilman, että sillä on käytettävissään kaikkien tuorein aineisto. Tästä syystä vaarana on, että tehdään vääriä päätöksiä. 3.1.3. Komitean mielestä innovaation käsite tulisi tiedonannossa määritellä tarkemmin. Mitä tänä päivänä pidetään teknologian huippuna, ei ehkä ole sitä enää huomenna. Termi "innovaatio" on määriteltävä tiedonannossa selkeästi. 3.1.4. Vaikka tiedonannon otsikossa "osaaminen" on keskeisellä sijalla, komissio ei tiedonannossaan suo sille riittävän tärkeää roolia keskeisenä tekijänä kilpailukyvyn edistämisessä. Osaamisen arvoa ei TSK:n mielestä voi kylliksi korostaa. Lisäksi komitea katsoo, että innovaatio ja tutkimus on osaamisen tuotoksina erotettava toisistaan. Tiedonannossa ei tätä eroa tehdä. 3.1.5. Henkilöresurssit ovat keskeinen tekijä tieteelle rakentuvassa taloudessa. Tästä syystä ensimmäisenä askeleena tulisi olla koulutusjärjestelmien parantaminen ja erityisesti tiedeaineiden opetuksen parantaminen sekä opettajien että oppilaiden kannalta. On tuettava niitä, jotka valitsevat tieteen ammatikseen. Tutkijan ammatti on tehtävä houkuttelevaksi ja tämän ammatin harjoittajien on saatava työstään tyydyttävä ja oikeudenmukainen korvaus, jotta alalle voidaan houkutella lahjakkaita opiskelijoita ja kannustaa heitä käymään läpi raskas ja vaativa, mutta samalla myös mielenkiintoinen koulutusaika. Tutkijoille on välttämätöntä tarjota riittävät työllistymismahdollisuudet sekä sellainen yhteiskunnallinen arvostus ja taloudellinen asema, jotka vastaavat tieteen ja teknologian arvokasta asemaa Euroopan tulevaisuuden rakentamisessa. 3.2. Ensimmäisen tavoitteen, "innovaatiopolitiikan johdonmukaisuuden" osalta komitea katsoo, että keskeinen kysymys on kansallisten innovaatiopolitiikkojen lähentyminen. Komitea pitää tiedonannossa esitettyjä tavoitteita myönteisinä, mutta ei riittävän kunnianhimoisina. Jäsenvaltioiden innovaatiopolitiikkojen vertailu on tarpeen, mutta yksin sen avulla ei päästä todelliseen koheesioon. Komitea kehottaa komissiota täydentämään toimiaan sellaisen suunnitelman laatimisella, jonka tavoitteena on mahdollistaa kaikkien unionin toimijoiden ja yritysten - sijainti- ja toimipaikasta riippumatta - osallistuminen jäsenvaltioiden innovaatio-ohjelmiin. Tämä mahdollisuus yhdistettynä ensimmäisen tavoitteen ensimmäiseen toimeen ("luodaan puitteet vuoropuhelulle, koordinoinnille ja esikuva-analyyseille, joiden aiheena on jäsenvaltioiden innovaatiopolitiikka ja innovaatiotoiminta") voi edistää lähentymistä unionin sisällä. Komitean mielestä edellä kuvatun kaltainen ohjelma voisi kestää neljä vuotta (2001-2004). 3.2.1. Erityisen tärkeä osa tätä toimenpidettä on luoda unionin ja jäsenvaltioiden eri ohjelmien sekä niiden osapuolten ja niitä hallinnoivien viranomaisten välille vuorovaikutus-, koordinointi- ja harmonisointijärjestelmä. Kun otetaan huomioon, että asianomaiset toimijat antavat ohjelmiin oman panoksensa ja pitävät niitä tärkeitä, näiden toimien on oltava muodoltaan aivan uusia ja jatkuvia, niiden on mahdollistettava riittävä toimintavapaus ja perustuttava molemminpuoliseen luottamukseen ja yhteistyöhön, ja niissä on vältettävä haitallista keskittämistä. 3.3. Tavoitteen 2, "innovaatioita tukevat sääntelypuitteet", osalta komitea on samaa mieltä siitä, että innovaatioaloitteita on helpotettava luomalla joustavat sääntelypuitteet. Sääntely on kuitenkin nyt ja myös tulevaisuudessa tarpeen. Jotta toimiin päästäisiin nopeasti, komitea suosittaa, että jäsenvaltiot toteuttaisivat nopeasti perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaiset verotustoimenpiteet, joilla tuetaan yksityisiä sijoituksia tutkimus- ja innovaatiotoimintaan sekä tutkijoiden palkkausta yksityiselle sektorille. Komitea pyytää, että komissio antaisi raportteja näiden toimien tehokkuudesta ja edistymisestä. Kaikki byrokraattiset esteet on poistettava viipymättä. 3.3.1. Pienten ja keskisuurten yritysten osalta TSK korostaa erityisesti, että jäsenvaltioiden on luotava hyvät viestintäyhteydet pk-yritysten sekä yliopistojen ja tutkimuslaitosten välille. On rikottava "muuri", joka estää näitä tahoja kommunikoimasta keskenään. Yritysten on autettava yliopistoja ja päinvastoin. Myös EU:n on poistettava mahdollisimman tarkoin kaikki byrokraattiset esteet, jotka haittaavat tutkimusohjelmiin osallistumista. EU:n ohjelmien on kannustettava yliopistojen ja yritysten yhteistyötä. 3.4. Kolmatta tavoitetta, "innovatiivisten yritysten perustamisen ja kasvun tuki", on pidettävä unionin kannalta tärkeimpänä. Kolmen viime vuoden aikana tapahtuneesta edistymisestä huolimatta on syytä huomata, että vuonna 1999 Yhdysvallat investoi teknologiaan yli kolme kertaa enemmän riskipääomaa kuin Euroopan unioni. On myös syytä panna merkille, että näiden investointien kasvu oli Yhdysvalloissa 108 % edelliseen vuoteen verrattuna. Komitea katsoo, että uusien innovatiivisten yritysten tukemiseen ei ole olemassa soveliaita rahoituspuitteita. Unionitasolla ei ole olemassa minkäänlaista järjestelmää riski- tai alkupääoman luomiseksi. Sääntelypuitteet estävät usein uusien tai pienten yritysten osallistumisen TTK- tai innovaatio-ohjelmiin. Komitea katsoo, että osana pyrkimyksiään helpottaa aloittelevien yritysten osallistumista julkisiin tarjouspyyntöihin, yhteisön ohjelmiin (ja niistä saataviin tuloksiin) sekä Euroopan investointipankin (EIP:n) "Innovaatio 2000" -aloitteeseen komission tulisi - laatia (yhdessä EIP:n kanssa) toimintasuunnitelma riskipääoman luomiseksi ja investoimiseksi - pohtia TTK- ja innovaatio-ohjelmien rahoitusrajoitteiden poistamista. 3.4.1. Osana tointa "verkottumisen tukeminen" - johon kuuluvat esimerkiksi yritysten perustamisen huippualueiden verkko, koulutuksen ja tukipalveluiden verkot (hautomot, alkupääomarahastot jne.) sekä Euroopan uusien innovatiivisten yritysten sähköisen luettelon laatiminen - komitea kehottaa komissiota luomaan myös lupien ja innovatiivisten toimien eurooppalaisen foorumin. On tarkennettava, että tämän foorumin tehtävänä on kannustaa laajemmin innovatiivista toimintaa ja lisäarvon tuottamista suunniteltujen yhteistyömuotojen avulla. Foorumiin liittymisen on ehdottomasti oltava vapaaehtoista, sillä ei voi tulla kysymykseenkään, että synnytettäisiin lokerointia tai minkäänlaisia muita rajoitteita eurooppalaisten yritysten ja yksityishenkilöiden innovatiivisille toimille ja ponnisteluille. 3.4.2. Komitea korostaa osaamiskeskusten suunnatonta arvoa. Yhdysvaltojen ylivoimaisuus ei johdu siitä, että koulutus siellä olisi korkeatasoisempaa kuin Euroopassa. Euroopassa on päin vastoin useita koulutuslaitoksia, jotka ovat amerikkalaisia vastineitaan paljon parempia. Yhdysvaltain ylivoima on seurausta siitä, että sillä on kyky koota parhaat voimansa samoihin paikkoihin, tiettyihin osaamiskeskuksiin. EU:n on tehtävä samoin. 3.4.3. Henkilöresurssien hyödyntäminen on ratkaisevan tärkeää innovaatioiden levittämiseksi ja tietämykselle rakentuvan mentaliteetin kehittämiseksi. Toisin kuin amerikkalaisten vastineidensa, eurooppalaisten tutkimuskeskusten on vaikea löytää tutkijoita palvelukseensa siitä syystä, että palkka ja työolot yleensäkin ovat heikompia tutkimusalalla. Tutkijoiden muuttovirta Yhdysvaltoihin on erittäin haitallista Euroopalle. Ei tule unohtaa sitä, että osaaminen vetää puoleensa osaamista. Tältä kannalta osaamiskeskukset ovat tärkeässä asemassa. Komitea katsoo, että on ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin muuttovirran hillitsemiseksi ja tutkijoiden houkuttelemiseksi Eurooppaan muista maista. Tutkijoita varten on luotava puoleensavetävä ja etuoikeutettu ympäristö. Unionin on asetettava pitkän aikavälin tavoitteekseen tutkijoiden houkutteleminen EU:n ulkopuolisista maista ja erityisesti innovatiivisesti edistyksellisistä maista kuten Yhdysvalloista ja Japanista EU-maihin. 3.4.4. Komission esittämien tilastotietojen mukaan Euroopan unioni kokonaisuudessaan on jäljessä Yhdysvaltoja ja Japania, kun mittapuuna on tutkijoiden määrä tuhatta työntekijää kohden. Muut EU-maista saadut tiedot viittaavat samaan suuntaan ja osoittavat, että eurooppalainen talous - sekä julkisella että yksityisellä sektorilla - kärsii koulutetun tutkimushenkilöstön puutteesta. Komitean mielestä olisi erittäin suotavaa, että komissio käynnistäisi aloitteen, jossa etusija annettaisiin sellaisille toimille, joiden tavoitteena olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukea uusien tutkijoiden kouluttamista ja pyrkiä luomaan eurooppalainen tutkimusalue, joka koostuu monista erillisistä osaamiskeskuksista. Koska tutkijoiden kouluttaminen on aikaa vievää, toimiin on ryhdyttävä pikaisesti. 3.5. Komissio ja muut tahot ovat jo jonkin aikaa analysoineet tietotaidon siirtämistä tiedon tuotantopaikalta sen hyödyntämispaikkaan tuotannossa. Komitea antaa täyden tukensa tiedonannon neljännen tavoitteen ("innovaatiojärjestelmän keskeisten rajapintojen parantaminen") toimille, erityisesti seuraaville: - sellaisten alueellisten aloitteiden tukeminen, jotka toteutetaan yhdessä ammatillisten järjestöjen ja innovaation välityskeskusten kanssa - elinikäisen oppimisen vahvistaminen - tutkijoiden rohkaiseminen tiedon levittämiseen - yhteydet tiedon tuottamiskeskuksiin eri muodoissaan (tietoverkot, kansainväliset suhteet) - hyvien toimintatapojen levittäminen. 3.5.1. Tehokkain tapa "levittää teknologiaa" on yleensä se, että ihmiset, jotka ovat hankkineet tietämystä tietyltä alalta, käyttävät sitä myöhemmin tiettyjen tuotteiden kehittämiseen, tai sitten ihmiset, jotka ovat työskennelleet tuotekehityksessä, otetaan mukaan resurssien, uusien prosessien tai uuden teknologian tutkimukseen. Tällainen vaihto on kuitenkin harvinaista, mikä johtuu työn eroista jopa saman valtion sisällä, liikkuvuutta rajoittavista suurista kustannuksista sekä eroista urakehityksen kriteereissä ja valinnoissa. Rajatylittävä liikkuvuus törmää myös muihin esteisiin, jotka johtuvat kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien edelleenkin riittämättömästä koordinoinnista sekä ulkomailla suoritettujen akateemisten tutkintojen ja opintosuoritusten vastavuoroisen tunnustamisen puutteesta. Kannustavien toimenpiteiden sijaan tutkijoita estetään näin usein osoittamasta liikkuvuutta. 3.5.2. Komitea suosittaa voimakkaasti edistämään vertailevia tutkimuksia (esikuva-analyysejä) tietotaidon levittämistä koskevista tuloksista. 3.6. Komitean mielestä on tärkeää tehdä laajalti tunnetuksi innovaatioiden merkitys, kuten tiedonannon tavoitteessa 5 ("innovaatioille avoin yhteiskunta") todetaan. Tämä on kuitenkin erittäin vaikeasti toteutettava ja erityisen kunnianhimoinen tavoite. Tiedonannossa myönnetään joukkotiedotusvälineiden merkitys, mutta siihen ei sisälly minkäänlaista konkreettista ehdotusta tiedotusvälineiden hyödyntämisestä. Komitea pyytää komissiota laatimaan täydentävän suunnitelman joukkotiedotusvälineiden hyödyntämiseksi tällä alalla. 3.6.1. Jotta innovaatioiden merkitys tunnettaisiin hyvin ja laajalti, on välttämätöntä aloittaa jatkuva tiedotus- ja koulutusprosessi koulutusjärjestelmässä. Korkeakoulutason koulutus näyttää asemansa ja tavoitteidensa vuoksi jo osaksi saavuttaneen tämän tavoitteen, joten nyt on syytä keskittyä alemman tason, toisin sanoen peruskoulu- ja keskiasteen koulutukseen. Koulutus on syytä aloittaa opettajista, jotka komitean mielestä eivät näytä kylliksi ymmärtävän ja arvostavan innovaation merkitystä. Tämä johtuu osittain kaukonäköisen ammatillisen koulutuksen puutteesta, jolloin opettajista ei tule sellaisen uuden tiedon kantajia, joka on ainoa tehokas keino ja edellytys innovaatioiden kehittämiselle. Järjestelmällisen suunnitelman ansiosta toisessa vaiheessa pystytään saavuttamaan halutt. u tavoite; toisin sanoen vakuuttamaan Euroopan nuoret uuden tiedon tuottamisen ja innovatiivisen luovuuden välttämättömyydestä. Tämä on vaativa ja aikaa vievä prosessi, jonka hedelmistä päästään nauttimaan vasta pitkän ja kärsivällisen odotuksen jälkeen, mutta komitean mielestä tämä on ainoa keino korjata EU:ssa tällä hetkellä vallitseva innovaatiovaje. 3.6.2. Tiedotusvälineet, joiden joukossa Internet, ovat eittämättä erittäin tärkeitä innovaatioiden merkityksen esille tuojia. Komitean mielestä joukkotiedotusvälineiden omaksuma lähestymistapa on liian kärjistynyt, mikä johtuu sekä kysynnän monimutkaisesta luonteesta että joukkotiedotusvälineiden omista erityisintresseistä. TSK katsoo, että on tilanteen on muututtava, vaikka myöntääkin tehtävän olevan hankala. Komitea pyytää komissiota myös tutkimaan, kuinka yleiseen mielipiteeseen vaikuttavat tiedotusvälineet saataisiin kiinnittämään huomiota innovaation tärkeyteen sekä laatimaan ohjelmia, joiden avulla pyritään tähän tavoitteeseen. 4. Eurooppalainen innovaatioalue 4.1. Ranskan talous-, finanssi- ja teollisuusministeriö järjesti yhdessä tutkimusasiain ministeriön kanssa marraskuussa 2000 Lyonissa konferenssin(8), johon osallistui tutkijoita, liikemaailman edustajia ja innovoijia Euroopan unionin eri maista. Sen jälkeen pidettiin komission järjestämä, järjestyksessä toinen innovaatioita ja yrittäjähenkeä käsittelevä foorumi, jossa laadittiin luettelo Euroopan innovaatioiden menestyksekkään tulevaisuuden kannalta tärkeimmistä seikoista. Luettelossa on seuraavat 15 kohtaa, joille kaikille TSK antaa täyden tukensa: - innovaatiokoulutus ja yrittäjäkulttuurin edistäminen - uusien osaamistarpeiden tunnistaminen ja koulutusjärjestelmien sopeuttaminen - tietoyhteiskunnan välineiden ja palvelujen kehittäminen, Internet mukaan luettuna, sosiaalisen syrjäytymisen estämiseksi - tieteen ymmärtämisen lisääminen - organisatorisen innovoinnin edistäminen - innovatiivisen yritystoiminnan varhaisvaiheiden tukeminen - innovaatiota tukevan yksityisen rahoituksen edistäminen - innovatiivisia yrityksiä tukevien kansallisten ja yhteisöllisten järjestelmien koordinointi - eurooppalaisen riskipääoman kehityksen edistäminen - pk-yritysten innovaatioita tukevan yhteisön tuen hajauttaminen - tutkimus- ja kehittämistoiminnan lisääminen Euroopassa - pk-yritysten innovoinnin kehittäminen tutkimustuloksiin perustuen - hakijoiden tarpeet huomioivan yhteisöpatentin käyttöönotto - tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen Euroopassa - Euroopan vetovoiman lisääminen maailman parhaiden tutkijoiden keskuudessa. 4.2. Komitea korostaa erityisesti tarvetta saada käyttöön yhteisöpatentti, joka on joustava ja avoin innovatiivisten sovellutusten edelläkävijöille, kuten TSK totesi yhteisöpatenttia käsitelleessä lausunnossaan(9). 4.2.1. Komitea myöntää, että akateeminen ja yritysmaailma suhtautuvat eri tavoin tiedon tuottamiseen. Yliopistomaailma suosii tiedon nopeaa julkistamista, sillä tämä antaa tutkijoille arvovaltaa ja on edellytys uralla etenemiselle, kun taas yritysmaailmassa pyritään päin vastoin estämään tiedon leviäminen ainakin niin kauan, että sen omistus on varmistettu ja tekijänoikeudet saatu. Kyseessä on selkeä eturistiriita, joka on omiaan pitämään nämä kaksi maailmaa loitolla toisistaan. Komitea suosittaa, että keksinnön julkaisemisen ja patentin hakemisen välille asetettaisiin asianmukainen "uutuussuoja-aika". Tällä tavoin voitaisiin komitean mielestä ehkä kaventaa edellä kuvattua kuilua. 4.2.2. Lisäksi on tosiasia, että organisatoriset rakenteet eroavat toisistaan suuressa määrin jopa saman valtion sisällä, kun verrataan toisiinsa julkisella rahoituksella toimivia laitoksia ja yliopistoja ja toisaalta yksityisellä rahoituksella toimivia keskuksia. Tekijänoikeuksien suojaamisesta ja teknologian levittämisestä vastaavat organisaatiot voivat jossain määrin valvoa, että julkisin varoin rahoitetuissa laitoksissa syntynyttä teknologista tietämystä hyödynnetään teollisuuden tuotekehityksessä. 4.3. Lopuksi komitea kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään varmistaa, että komissaari Liikasen Lyonin konferenssissa esittämä ajatus, jonka mukaan komissio on avainasemassa innovaation edistämisessä ja luottamuksen ilmapiirin palauttamisessa, todellakin käy toteen. 5. Päätelmät 5.1. Aiemmin on jo osoitettu, että on tärkeää edistää innovaatioita tukevia toimia. 5.2. Komission tiedonanto on myönteinen askel tähän suuntaan, mutta eräitä sen kohtia on vielä kehitettävä. 5.3. Komitean mielestä on ratkaisevan tärkeää tukea aloitteita, joilla pyritään tukemaan innovaatiotoimintaa unionissa. Erityisesti komitea korostaa rahoitusmenettelyiden helpottamisen, jäsenvaltioiden politiikkojen lähentämisen ja sääntelypuitteiden joustavuuden tärkeyttä. 5.4. Komitea kannattaa ohjelman pääasiallisia toimintasuuntaviivoja. Komitean mielestä ne ovat hyvin suunniteltuja ja kohdennettuja sekä äärimmäisen tärkeitä Euroopan kansakunnille. Toimia varten on kuitenkin välttämätöntä varata lisäresursseja. 5.5. Edellä mainitut strategiset tavoitteet näyttävät kunnianhimoisilta. Komitea katsoo kuitenkin, että tiedonanto tuo tärkeän lisän innovaatioiden edistämiseen tähtäävään laajempaan e-Europe-aloitteeseen ja pyytää lisäksi neuvostoa varmistamaan, että sille varataan riittävä rahoitus. 5.6. Rakennemuutoksia koskevat TSK:n tässä lausunnossa esittämät ehdotukset voidaan tiivistää seuraavasti: 5.6.1. EU:n jäsenvaltioiden kansalliset TTK-ohjelmat on välittömästi avattava kaikille niistä kiinnostuneille EU:n tutkimuskeskuksille riippumatta niiden kotipaikkavaltiosta. 5.6.2. EU:n kouluissa on käynnistettävä pitkäkestoinen kasvatus, joka tähtää valveuttamiseen tiedon tuottamisen tärkeydestä. Euroopan tieteelliseksi integroimiseksi ja tutkijoiden liikkuvuuden vahvistamiseksi on välttämätöntä lähentää ja harmonisoida yliopistoissa ja kouluissa annettavaa opetusta. 5.6.3. On käynnistettävä teknis-ammatillinen pitkäkestoinen koulutus, joka pohjautuu eurooppalaisiin esimerkkeihin ja elinikäisen oppimisen ohjelmiin ja joissa korostetaan tiedon tuottamisen tärkeyttä. 5.6.4. On kehitettävä menetelmiä ja ohjelmamalleja, joilla pyritään tekemään tunnetuksi innovaation käsitettä tiedotusvälineiden kautta. 5.6.5. Keskiasteen ja alemman asteen hallintotason virkamiehiä ja erityisesti paikallishallinnon virkamiehiä tulisi kouluttaa ympäristöasioissa tähdäten uuden tekniikan hyödyntämiseen. 5.6.6. Yhteisöpatentin menettelytapoja on tarkistettava sen saannin helpottamiseksi. Menettelyä on yksinkertaistettava ja siitä on tehtävä vähemmän aikaa ja rahaa vievä. 5.6.7. On määriteltävä tarkoituksenmukaiset lainsäädännölliset puitteet, jotta keksijä voi asianmukaisen ajan kuluessa ("uutuussuoja-aika") julkaista tieteelliset tulokset, vaarantamatta originaalisuutta. Tällainen järjestelmä poistaisi tiedonannon sekä julkisen ja yksityisen sektorin tutkijoiden tiedonvaihdon tieltä suuria esteitä. 5.6.8. On tuettava ja suojeltava pk-yrityksiä tutkimustoiminnassa, jotta nykyisestä defensiivisestä yrittäjäkulttuurista päästäisiin riskinottokulttuuriin. 5.7. Osaamiskeskusten perustamista koskevat komitean ehdotukset voidaan tiivistää seuraavasti: 5.7.1. On perustettava eurooppalaisia alkupääoma- ja riskipääomakeskuksia, jotka toimivat itsenäisesti Yhdysvaltojen mallin mukaisesti, ilman sellaisia perusteettomia säännösrajoitteita kuin innovaation edistämiseen pyrkivissä nykyisissä EU-ohjelmissa. 5.7.2. On perustettava innovaatiotoiminnan eurooppalaisia keskuksia, jotka avoimia menettelyjä käyttäen kokoavat yhteen yliopistoista, ei-yliopistollisista laitoksista ja teollisuudesta tulevia tutkijoita. Englannin käyttö yhteisenä kielenä voisi tässä olla tärkeä tekijä. 5.7.3. On tehostettava yliopistossa ja teollisuudessa työskentelevien tutkijoiden välistä liikkuvuutta ja päästävä eroon nykyisestä sisäänpäinkääntyneisyyden ja syrjivyyden ilmapiiristä. 5.7.4. On laadittava ohjelmia, joiden avulla luodaan ulkomaisille tutkijoille (jotka eivät ole EU-maiden kansalaisia) houkuttelevia tutkijapaikkoja EU-maiden teollisuudessa ja yliopistoissa. 5.8. Vaikka tiedonantoa muutettaisiin tässä lausunnossa esitettyjen ehdotusten mukaisesti, ei tiedonanto yksinään riitä saavuttamaan asetettuja strategisia tavoitteita. Se voi kuitenkin auttaa kehittämään näitä strategioita rakentavana osana tähän suuntaan pyrkivää aloitekokonaisuutta. Bryssel 12. heinäkuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) KOM(95) 688 lopull.; TSK:n lausunto EYVL C 212, 22.7.1996, s. 52. (2) "Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma - Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa", KOM(96) 589 lopull. (3) Komission valmisteluasiakirja erityisohjelmista: Keskustelun lähtökohdat - Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma (1998-2002) (KOM(97) 553 lopull., 5. marraskuuta 1997; erityisohjelmat (KOM(98) 305 lopull. ja KOM(98) 306 lopull.), molemmat julkaistu EYVL:n numerossa C 260, 18.8.1998. Talous- ja sosiaalikomitean lausunto EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123-159. (4) KOM(2000) 6 lopullinen, 18. tammikuuta 2000; TSK:n lausunto EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70. (5) "Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma - Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa", KOM(96) 589 lopull. (6) TSK:n lausunto: EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70. (7) Eurostat: Science, Technology and Innovation - Key Figures 2000. (8) Annual European Forum for Innovative Enterprises ja sen jälkeen pidetty konferenssi "Kohti eurooppalaista innovaatioaluetta", Lyon, Ranska, 21. marraskuuta 2000. (9) TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista"(KOM(2000) 412 lopullinen - 2000/0177 CNS), EYVL C 155, 29.5.2001, s. 80.