Ehdotus: neuvoston päätös rikosoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa {SEK(2005) 434} /* KOM/2005/0122 lopull. - COD 2005/0039 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 6.4.2005 KOM(2005) 122 lopullinen 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0039 (CNS) 2005/0040 (COD) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS rikosoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa (komission esittämät) {SEK(2005) 434} KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 Tiedonanto turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevan puiteohjelman perustamisesta on osa ehdotuskokonaisuutta, jolla pyritään varmistamaan, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta varten osoitetaan riittävästi tukea vuoden 2007 rahoitusnäkymissä. Tasapainoisuuden vuoksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita on tarkoitus kehittää samanaikaisesti ja yhtä tehokkaasti, soveltaen lähestymistapaa, joka perustuu demokratiaan, perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamiseen ja oikeusvaltioperiaatteeseen. Kunkin tavoitteen tueksi perustetaan puiteohjelma, jotta voidaan varmistaa eri toiminta-alueisiin kuuluvien toimenpiteiden keskinäinen johdonmukaisuus ja yhdistää selkeästi toisiinsa poliittiset tavoitteet ja niihin käytettävissä olevat resurssit. Lisäksi tällainen rakenne yksinkertaistaa ja järkiperäistää vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alueen nykyistä rahoitusta, mahdollistaa suuremman jouston priorisoinnissa ja lisää avoimuutta. 1. JOHDANTO Euroopan yhdentyminen on edistynyt ensi sijassa talouden alalla. On perustettu yhtenäismarkkinat ja otettu käyttöön yhteinen raha. Kuten Amsterdamin sopimuksessa määrättiin, yhdentyneen rajattoman talousalueen perustamista on täydennetty luomalla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue. Tätä aluetta olisi nyt vahvistettava ja kehitettävä edelleen. Tiedonannossaan ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen: Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”[1] komissio totesi seuraavaa: ”Vapaus, turvallisuus ja oikeus ovat keskeisiä arvoja, jotka muodostavat eurooppalaisen yhteiskuntamallin ytimen. (…) Tämän Euroopan unioniin kytkeytyvän ulottuvuuden kehittäminen onkin yhdentymisen uusi haaste: todellinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue on välttämätön peruspilari Euroopan unionille, ja se kuuluu olennaisena osana laajentuneen unionin poliittisiin päämääriin” [2] . Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen eri osatekijät luovat tasapainon yksittäisen ihmisen keskeisten oikeuksien takaamisen ja unionilta edellytettyjen keskeisten velvollisuuksien täyttämisen välillä[3]. Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittäminen on vastaus unionin jäsenvaltioiden kansalaisten merkittävään huoleen. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto hyväksyi marraskuussa 2004 Haagin ohjelman, joka on jatkoa Eurooppa-neuvoston vuonna 1999 Tampereella hyväksymälle ohjelmalle. Tampereen ohjelman tuloksiin perustuvassa Haagin ohjelmassa esitetään uusi asialista, jonka avulla unionin on mahdollista kehittää edelleen jo saavutettuja tuloksia ja vastata uusiin haasteisiin. Siinä myös korostetaan, että kansalaisten Euroopan luominen edellyttää paitsi perusoikeuksien kunnioittamista kaikilta osin myös näiden oikeuksien aktiivista edistämistä. Sopimuksessa perustuslaista on tunnustettu unionin arvot ja tavoitteet ottamalla perusoikeuskirja osaksi perustuslakia. Lisäksi liittyminen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen vahvistaa Euroopan sitoutumista ihmisoikeuksien suojelemiseen, kun perusoikeuksien kunnioittaminen Euroopan unionissa asetetaan ulkoiseen tuomioistuinvalvontaan[4]. Jotta perusoikeuksia voidaan paremmin suojella ja edistää, olisi lisättävä yhtenäistä toimintaa rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisten ilmiöiden torjumiseksi tukemalla voimakkaammin uskontojen välistä ja monikulttuurista vuoropuhelua ymmärtämyksen ja keskinäisen tuntemuksen edistämiseksi. Tämä kehityskulku merkitsee Euroopan yhdentymisen ytimessä olevien perusarvojen huomattavaa vahvistumista. Unionilla on oikeudellinen velvollisuus kunnioittaa näitä oikeuksia ja arvoja ja lisäksi varmistaa, että niitä edistetään kaikilla Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvilla niin sisäisillä kuin ulkoisillakin toimintalohkoilla. Lisäksi seurantatoimia on lisättävä nopeasti, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat samaa lähestymistapaa oman toimivaltansa puitteissa, erityisesti kun otetaan huomioon unionin kasvu ja monipuolistuminen entisestään sekä tästä seuraavat haasteet. Euroopan unionin kansalaisuutta edistämällä olisi luotava tunne kuulumisesta unioniin, jolla on yhteiset perusoikeudet ja arvot ja jossa vaalitaan ja kunnioitetaan Euroopan kansojen kulttuurien ja perinteiden moninaisuutta. Väkivallan torjuminen on selkeästi osa perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien suojelua, erityisesti kun kyseessä on oikeus ruumiilliseen koskemattomuuteen. Väkivalta on niin selkeästi yhteydessä useisiin muihin perusoikeuksien (vapaus, turvallisuus, terveys, työ ym.), että kyseisten oikeuksien yleistä toteutumista olisi tuettava, liittyväthän ne yksilön ruumiilliseen koskemattomuuteen. Sama pätee huumeiden käytön ja laittoman kaupan torjuntaan. Tämä on alue, jolla on vuodesta 1990 toteutettu Euroopan unionin tasolla kattavaa, monialaista, yhtenäistä strategiaa ilman selvästi juuri tähän tarkoitukseen osoitettua taloudellista tukea. Strategia perustuu viiteen pääkohtaan: kysynnän vähentämiseen, tarjonnan vähentämiseen ja laittoman kaupan estämiseen, kansainväliseen yhteistyöhön, koordinointiin kansallisella ja Euroopan tasolla sekä tiedotukseen, tutkimukseen ja arviointiin. Kansalaisten Euroopan luominen edellyttää myös, että perustetaan Euroopan oikeusalue, joka nojautuu vastavuoroisen tunnustamisen ja luottamuksen lisäämiseen: maiden välisten rajojen ei enää pitäisi muodostaa estettä siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden ratkaisemiselle, oikeudenkäyntimenettelyjen aloittamiselle eikä päätösten täytäntöönpanolle. Vapaan liikkuvuuden periaatteen ansiosta yksittäisillä henkilöillä ja yrityksillä on mahdollisuus tavoitella yksityistä ja kaupallista etua muissa jäsenvaltioissa. Toisaalta vapaa liikkuvuus edellyttää myös rikosoikeuden alan toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rikokset ja rikolliset eivät jää lain ulottumattomiin. Jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien eroavuudet tai monimutkaisuus eivät saisi estää yksityishenkilöitä ja yrityksiä käyttämästä oikeuksiaan. Näiden yhteisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää pysyvää rahoituskehystä. Seuraavien, vuosiksi 2007–2013 laadittavien rahoitusnäkymien valmistelu tarjoaa oivallisen tilaisuuden ottaa edellä kuvattu kehitys huomioon ja hahmotella poliittista suunnitelmaa laajentunutta unionia varten. 2. EHDOTETTU TOIMINTA – PERUSOIKEUKSIEN JA OIKEUSASIOIDEN PUITEOHJELMA 2.1. Ohjelman tavoitteet ja rakenne Vastaukseksi edellä esitettyihin haasteisiin ehdotetaan, että perustetaan perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelma, jolla on neljä tavoitetta: 1. Euroopan unionin kansalaisuuteen ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuvan eurooppalaisen yhteiskunnan kehittämisen edistäminen; juutalaisvastaisuuden, rasismin ja muukalaisvihan torjuminen sekä kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen perusoikeuksien osalta 2. vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen perustamiseen osallistuminen väkivaltaa torjumalla sekä tiedottamalla huumeista ja ehkäisemällä niiden käyttöä 3. oikeudellisen yhteistyön edistäminen pyrkimyksenä luoda todellinen Euroopan oikeusalue siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa 4. oikeudellisen yhteistyön edistäminen pyrkimyksenä luoda todellinen Euroopan oikeusalue rikosoikeudellisissa asioissa. Näillä tavoitteilla on perussopimuksissa eri oikeusperustat. Siksi puiteohjelma koostuu neljästä erillisestä säädöksestä. Poliittinen johdonmukaisuus kuitenkin varmistetaan, sillä kukin ohjelma heijastelee niitä poliittisia tavoitteita, jotka – yhdessä kolmen muun ohjelman kanssa – mahdollistavat Euroopan kansalaisuuden ja todellisen oikeusalueen kehittämisen. Lisäksi näiden toisiaan täydentävien politiikanalojen kokoaminen samaan puiteohjelmaan paitsi lisää niiden johdonmukaisuutta myös varmistaa, että kansalaisten tarpeisiin voidaan vastata paremmin. Se antaa mahdollisuuden löytää joustavampia ratkaisuja uusiin, odottamattomiin ongelmiin. Perusoikeuksien ja kansalaisuuden osalta lopullinen tavoite on luoda Euroopan kansojen keskuuteen todellinen perusoikeuskulttuuri. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että perusoikeuksia koskevan tiedon levittämiseen, sekä yleisten tiedotuskampanjoiden avulla että vastaamalla yksittäisiin tiedusteluihin, panostetaan merkittävästi. Tähän liittyy olennaisesti tarve lisätä toimintaa, lainsäädäntötoimet mukaan luettuina, jolla edistetään tiettyjen oikeuksien (esim. oikeus henkilökohtaiseen ruumiilliseen koskemattomuuteen ja unionin kansalaisuuteen liittyvät oikeudet) soveltamista sekä tarve tukea ja kannustaa jäsenvaltioita täyttämään velvollisuutensa toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. Väkivallan torjuminen niin julkisen kuin yksityiselämänkin alalla sen kaikissa muodoissa (seksuaalinen, henkinen ja fyysinen väkivalta) sisältää seuraavat toiminta-alat: uhrien ja riskiryhmien (lapset, nuoret ja naiset) tukeminen; alalla toimivien valtiosta riippumattomien ja muiden järjestöjen toiminnan tukeminen ja kannustaminen; kahdesta Daphne-ohjelmasta saatujen tulosten levittäminen sekä niiden muokkaus, siirto ja käyttö uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla; sellaisten toimien osoittaminen, jotka tähtäävät väkivallalle alttiiden henkilöiden myönteiseen kohteluun. Huumeiden käytön torjunnassa suurimmat haasteet ovat tiedon levittäminen sekä lisätutkimus, jonka tuloksena luodaan koulutus- ja ehkäisyohjelmia sekä haittojen vähentämiseen tähtääviä ohjelmia. Huumeiden kysynnän vähentämisen rinnalla tarjonnan vähentäminen on tärkeä teema. On toteutettava toimia laittoman huumekaupan ja huumeisiin liittyvän rikollisuuden torjumiseksi, erityisesti uusiin synteettisiin huumeisiin ja niiden kemiallisiin esiasteisiin liittyen, sekä rahanpesun estämiseksi. Oikeudellisen yhteistyön avulla olisi lisättävä pyrkimyksiä seurata, miten jäsenvaltiot soveltavat voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä siviili- ja rikosoikeuden aloilla, ja lähentää edelleen kansallista lainsäädäntöä. Ohjelmalla tuetaan erilaisia toimia, joilla parannetaan oikeussuojan saatavuutta ja tehostetaan oikeudenkäyttöä, käsitellään vastavuoroista tunnustamista laajemmassa merkityksessä sisällyttäen siihen muiden kuin oikeusviranomaisten päätösten ja asiakirjojen tunnustaminen, vahvistetaan suurelle yleisölle suunnattavan tiedottamisen mekanismeja ja edistetään alan yhteistyövälineiden vaikutuksia koskevaa oikeusalan toimijoiden koulutusta ja henkilövaihtoa. Ohjelmalla kannustetaan toteuttamaan lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla otetaan käyttöön ja kehitetään edelleen yhteisiä yhteistyövälineitä sekä tiettyjä menettelyjä koskevia yhteismitallisia normeja, esim. todisteiden keräämistä koskevia sääntöjä. Lisäksi edistetään sääntöjen laatimista rikosoikeudenkäynnin osapuolena olevien yksilöiden suojelemisesta, olivatpa nämä syytettyjä, todistajia tai uhreja. Näiden neljän tavoitteen johdonmukaisuus varmistetaan yhteisillä täytäntöönpano- ja hallinnointisäännöillä yhteisen strategiakalenterin mukaisesti sekä koordinoiduin arvioinnein ja tarkistuksin (ks. 3.2 kohta). Tällä tavoin ohjelmalla varmistetaan järkeistäminen ja yksinkertaistaminen ja lisätään yhteisön varojen käytön läpinäkyvyyttä ja vaikuttavuutta. Kaikkien neljän politiikanalan horisontaalinen painopiste on huolehtia sidosryhmien aktiivisesta osallistumisesta ja vastata paremmin kansalaisyhteiskunnasta lähteviin vaatimuksiin. 2.2. Eurooppalainen lisäarvo Ohjelma tuo lisäarvoa nykyisille kansallisille toimenpiteille toimimalla katalysaattorina: EU:n rahoittama yhteistyö lisää tietoisuutta jäsenvaltioiden yhteisistä teemoista ja arvoista, ja sen avulla on helpompi kehittää yhteisiä lähestymistapoja, näiden alojen lainsäädäntö mukaan luettuna. Tähän päästään toteuttamalla sovitut EU:n poliittiset tavoitteet ja edistämällä niiden soveltamista kansallisessa toiminnassa, tukemalla Euroopan unionin lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen yhdenmukaista soveltamista kaikkialla Euroopassa, edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointimekanismeja ja tekemällä yhteistyötä kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen kanssa Euroopan tasolla. Kaikissa ohjelmissa käytetään yhteisiä kriteerejä, joilla arvioidaan eurooppalainen lisäarvo suhteessa edellä esitettyihin vaikutuksiin. Esimerkkejä: - ainoastaan sellaisten toimien tukeminen, joita tarvitaan Euroopan tasolla Euroopan unionin tavoitteiden, Euroopan unionin lainsäädännön ja Euroopan unionin täytäntöönpanomekanismien ylläpitämiseksi; - sellaisten toimien tukeminen, jotka täydentävät kansallisella tasolla rahoitettuja toimia; - kansallisen henkilövaihdon vahvistaminen Euroopan unionin tasolla, mistä syntyy synergia- ja mittakaavaetuja; - jäsenvaltioiden edustajien ja muiden sidosryhmien aktiivinen osallistuminen ohjelman täytäntöönpanoon, jotta toimet täydentäisivät mahdollisimman hyvin olemassa olevia toimia. 2.3. Eri välineiden ja toimenpiteiden keskinäinen täydentävyys Ohjelmalla pyritään synergiaetuihin 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1035/97[5] perustetun, Wienissä toimivan Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen pohjalta perustettavan perusoikeuksien viraston työn kanssa. Komissio on antanut tiedonannon[6], jolla se käynnisti laajan julkisen kuulemisen tulevan viraston toimialasta ja tehtävistä. Kuuleminen oli suunnattu kansalaisyhteiskunnan toimijoille, kuten ihmisoikeuksia puolustaville valtiosta riippumattomille järjestöille, ihmisoikeuksia edistäville ja puolustaville kansallisille laitoksille, jäsenvaltioille, EU:n toimielimille, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskukselle sekä Euroopan neuvostolle. Kuulemisen tulokset otetaan huomioon viraston täsmällistä tehtäväkenttää määriteltäessä. Sen tärkein tehtävä on kuitenkin kerätä ja analysoida tietoa unionin perusoikeuspolitiikan määrittelemiseksi. Ohjelmasta rahoitettavat toimet sovitetaan siviiliasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta yhteen 28 päivänä toukokuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/470/EY[7] perustetun siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston puitteissa toteutettavien toimien kanssa. Tarkoituksena on parantaa, yksinkertaistaa ja nopeuttaa siviili- ja kauppaoikeuden alalla tehtävää jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä. Rikosoikeuden alaa koskevan ohjelman yhteydessä otetaan erityisesti huomioon 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2002/187/YOS[8] perustetun Eurojust-yksikön toiminta. Eurojust on Euroopan unionin elin, jonka tehtävänä on lisätä jäsenvaltioiden viranomaisten työn vaikuttavuutta antamalla virikkeitä viranomaisten väliselle yhteistyölle ja parantamalla sitä, kun on kyse vakavaan rajat ylittävään ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvistä tutkinta- ja syytetoimista. Eurojustin painopisteenä on varmistaa täysimääräinen yhteistyö toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välillä, ja siksi sen toiminta täydentää olennaisella tavalla perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelmaa. Yhteistyö kolmansien maiden kanssa ja tiivis koordinointi Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen kanssa on välttämätöntä pyrittäessä tiedottamaan huumeiden käytöstä ja ehkäisemään niiden käyttöä, mikä on yksi ohjelman tavoitteista. Lissabonissa toimiva seurantakeskus perustettiin 8 päivänä helmikuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 302/93[9], jota on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 3294/94[10]. Sen tehtävänä on kerätä ja levittää puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä Euroopassa. Tätä varten se toimii yhteistyössä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa sekä huumeongelmaa käsittelevien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Näitä ovat mm. YK:n kansainvälinen huumevalvontaohjelma (UNDCP), Maailman terveysjärjestö (WHO), Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä, Maailman tullijärjestö (WCO), kansainvälinen rikospoliisijärjestö (Interpol) ja Euroopan poliisivirasto (Europol). 3. JÄRKEISTÄMINEN JA YKSINKERTAISTAMINEN 3.1. Siirtyminen nykyisistä välineistä uuteen ohjelmaan Euroopan unionin näillä aloilla vuosien varrella tukemien toimien arviointi tuo selvästi esiin, että toimia on tarpeen jatkaa, koska niillä puututaan tarkoin määritettyihin, todellisiin ongelmiin, ja että toimet edistävät ongelmien myönteistä käsittelyä saman alan kansallisia toimia täydentäen. Arvioinneissa on kuitenkin myös osoitettu useita puutteita, jotka on korjattava, jotta eurooppalaisilla toimilla voidaan päästä vielä parempiin tuloksiin. Nykytilanteessa, jolle on ominaista lukuisat määrärahoiltaan vähäiset budjettikohdat tai tapauskohtainen rahoitus sekä lyhytkestoisuus ja yleinen johdonmukaisuuden puute, unionin toimien tehokkuus ei riitä tavoitteiden saavuttamiseen eikä nykyisiä henkilö- ja rahoitusresursseja voida käyttää parhaalla mahdollisella tavalla. Ohjelmien toteuttaminen erikseen tarkoittaa, että todelliset synergiaedut eivät toteudu suurimmassa mahdollisessa laajuudessa, ja se voi jopa luoda tarpeetonta päällekkäisyyttä. Jotta päästäisiin parhaisiin mahdollisiin tuloksiin, on todellinen tarve arvioida uudelleen tavoitteet, toimenpiteet ja kunkin ohjelman mittakaava. Ohjelmaehdotus pohjautuu näiden alojen nykyisistä toimista saaduille opeille. Siinä on itse asiassa pitkälti kyse siitä, että kahden nykyisen, perusoikeuksien suojelua ja edistämistä sekä kansalaisyhteiskunnan tukemista koskevan valmistelevan toimen soveltaminen laajennetaan kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta kaikkiin jäsenvaltioihin. Erityistä huomiota tullaan kiinnittämään siihen, että unionin kansalaisuudesta seuraavat perusoikeudet kannustavat demokraattiseen osallistumiseen. Oikeudellisen yhteistyön edistämistavoitteen lisäksi ohjelmassa kootaan yhteen siviili- ja rikosoikeuden alan yhteistyötä tukevia toimenpiteitä, jotta nämä kaksi oikeudenalaa voidaan sovittaa paremmin yhteen, kun pilarirakenne perustuslain voimaantulon myötä häviää. Aiemmin siviilioikeuden alan yhteistyötä tuettiin erillisellä ohjelmalla ja rikosoikeuden alan yhteistyö oli osa AGIS-ohjelmaa. Tällä ehdotuksella pyritään vastaamaan paremmin sekä niihin poliittisiin odotuksiin, jotka kohdistuvat oikeuden vahvistamiseen, kuten Haagin ohjelmassa edellytettiin, että oikeusviranomaisten, oikeusalan toimijoiden ja yleensä kansalaisyhteiskunnan vaatimuksiin. Tuomarikunnan koulutusta vahvistetaan, ja ohjelma on riittävän joustava, jotta on mahdollista toteuttaa uusia toimenpiteitä, kuten tietokonepohjainen järjestelmä rikosrekisteritietojen vaihtoon. Väkivallan torjunnan osalta ohjelma pohjautuu nykyiseen Daphne II -ohjelmaan, jota on mukautettu vastaamaan paremmin kansalaisyhteiskunnan vaatimuksiin ja johon on sisällytetty mahdollisuus toteuttaa uusia toimintamuotoja. Huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevilla toimilla pyritään vakiinnuttamaan eri ohjelmien turvin käynnissä olevat toimet ja lisäämään tällä tavoin läpinäkyvyyttä kansalaisten ja kaikkien alan toimijoiden keskuudessa. Ohjelmalla tuetaan EU:n toimintasuunnitelmien mukaisten erityistoimien toteuttamisen seurantaa ja arviointia ja pyritään kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen. 3.2. Yhteiset hallinnointijärjestelyt Perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelman ydintavoite on yksinkertaistaa ja järkeistää välineitä sekä oikeudellisesti että hallinnollisesti, virtaviivaistaa budjettirakennetta, lisätä johdonmukaisuutta ja vastaavuutta ohjelmien välillä sekä välttää välineiden päällekkäisyyttä. Ohjelma edistää merkittävästi sekä yksinkertaistamista että joustavuutta. Sekä budjettikohtien että säädösten määrää on vähennetty. Unionin voimavarojen keskittäminen lisää rahoituksen läpinäkyvyyttä ja sen ansiosta unionin toimien tuomaa lisäarvoa voidaan arvioida paremmin. Eri erityisohjelmien tavoitteiden johdonmukaisuuden lisääntyessä ja kaikkien toimijoiden yhteistyön ja kumppanuuden vahvistuessa päästään mahdollisimman hyviin tuloksiin. Ehdotettu yksinkertaistaminen ja järkeistäminen hyödyttää loppukäyttäjiä, sillä se lisää välineiden näkyvyyttä, selkeyttä ja johdonmukaisuutta. Mahdollisten tuensaajien on helpompi hakea eri alojen rahoitusta standardoidun lähestymistavan ja yhdenmukaistettujen täytäntöönpanosäännösten ansiosta. Ohjelmaa toteutetaan suoraan komission hallinnoimana. Vaihtoehtoisia toteutusmekanismeja (ulkoistaminen tai jaettu hallinnointi) on tutkittu tarkkaan, mutta niitä ei pidetty tässä vaiheessa kustannustehokkaina, koska kyse on suhteellisen vähäisistä summista. Jos se on puiteohjelman perusteella esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi välttämätöntä, voidaan ottaa huomioon erilaisia hallintotapoja ja/tai erilaisia rakenteita. Ohjelman hallinnointiin tarvitaan väistämättä varsin runsaasti henkilöresursseja. Menettelyjen yhdenmukaistaminen yhdistämällä erityisohjelmat yhdeksi kokonaisuudeksi mahdollistaa kuitenkin järkeistämisen tältä osin mittakaavaetujen ansiosta. Esimerkiksi seuranta- ja arviointimenettelyjä järkeistämällä voidaan parantaa tuloksia ja helpottaa hyvien käytänteiden siirtämistä. Neljälle erityisohjelmalle yhteinen komitea helpottaa myös huomattavasti puiteohjelman päivittäistä hallinnointia. Järkeistämistä on mahdollista vielä jatkaa perustuslakisopimuksen tultua voimaan. Puiteohjelma on laadittu nykyisten perussopimusten määräysten mukaisesti, mutta ohjelman rakenteen ansiosta on mahdollista siirtyä joustavasti perustuslain edellyttämään uuteen rakenteeseen ja yhdenmukaistaa siviili- ja rikosoikeuden alan erityisohjelmia edelleen. 4. RAHOITUS Perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelmaan on kaavailtu 543 miljoonan euron kokonaismäärää vuosiksi 2007-2013 (nykyhinnoin). Tästä 93,8 miljoonaa euroa on tarkoitettu perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaan, 106,5 miljoonaa euroa siviilioikeusohjelmaan, 196,2 miljoonaa euroa rikosoikeusohjelmaan ja 135,4 miljoonaa euroa väkivallantorjuntaohjelmaan (Daphne) ja huumetorjuntaan ja -tiedotukseen. Viitekehyksen sisällä 11,1 miljoonaa euroa lisätään hallintokuluihin. Lisäksi perusoikeuksien virastolle osoitetaan 164,9 miljoonaa euroa, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselle 110,6 miljoonaa euroa ja Eurojustille 133,4 miljoonaa euroa vuosiksi 2007–2013. Määrät on arvioitu edellä kuvailtujen tarpeiden perusteella. Nykyisistä toimista ja ohjelmista saatu merkityksellinen perusoikeuksiin ja oikeusasioihin liittyvä kokemus on otettu huomioon. 5. PÄÄTELMÄT Uudet rahoitusnäkymät antavat tilaisuuden paitsi sovittaa tavoitteet ja voimavarat paremmin yhteen myös yksinkertaistaa ja järkeistää välineitä, jotta Euroopan unionin varoja voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla. Perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelmassa toisiinsa läheisesti liittyvät erityisohjelmat yhdistyvät. Erityisohjelmia koskeva yhtenäinen toiminta antaa mahdollisuuden tehostaa pyrkimistä lopulliseen tavoitteeseen, joka on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen perustaminen. LIITE Perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelman perustaminen vuosiksi 2007–2013 Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien välineiden ja virastojen keskinäinen täydentävyys Rahoitusnäkymissä on otettu huomioon useita toisiaan täydentäviä välineitä, joiden tarkoituksena on edistää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevien tavoitteiden saavuttamista: - puiteohjelmat, joilla korvataan ne lukuisat tämän alan budjettikohdat, joita komissio tällä hetkellä hallinnoi; - yhteisön rahoitus virastoille ja yhteisön tai unionin elimille; - laajamittaisten tietojärjestelmien kehittäminen ja hallinnointi. Uusissa rahoitusnäkymissä on otettava huomioon seuraavat virastot ja elimet, jotka kuuluvat mainitun puiteohjelman alaan: - Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus , perustettu Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta 8 päivänä helmikuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 302/93 (EYVL L 36, 12.2.1993, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1651/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 30). Asetuksen muuttamisesta on tehty ehdotus (ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta, komissio esittänyt 19 päivänä joulukuuta 2003 (KOM(2003) 808). - Rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus , joka on perustettu Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1035/97 (EYVL L 151, 10.6.1997, s. 1) ja josta on määrä tulla täysivaltainen perusoikeuksien virasto (komissio suunnitellut tekevänsä ehdotuksen toukokuussa 2005). - Eurojust , joka on perustettu 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2002/187/YOS Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi (EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2003/659/YOS (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 44). Edellä mainittujen virastojen rahoittamiseen tarvittavat budjettivarat eivät edellä esitetyn perusteella sisälly puiteohjelmiin. Ne on kuitenkin sisällytettävä yhteisön tulevan rahoituskehyksen otsakkeeseen 3 osana oikeuden, vapauden ja turvallisuuden aluetta koskevaan politiikkaan osoitettuja menoja. PERUSTELUT 1. Taustaa Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien valmistelu on alusta lähtien ollut politiikkavetoista, sillä on haluttu varmistaa poliittisten tavoitteiden ja niihin osoitettujen varojen vastaavuus. Tässä yhteydessä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomista pidetään yhtenä Euroopan unionin tärkeimmistä painopisteistä tulevina vuosina ja siihen suunnattuja varoja halutaan lisätä huomattavasti. Tiedonannoissaan ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen: Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013 ”[11] ja ” Rahoitusnäkymät 2007-2013 ”[12] komissio myös korosti, että on erittäin tärkeää tarkistaa seuraavia rahoitusnäkymiä koskevaa lainsäädäntöä, jotta sitä saadaan merkittävästi yksinkertaistettua . Komission ehdotukset pohjautuvat kolmeen yleiseen poliittiseen ohjelmaan (yhteisvastuu ja maahanmuuttovirtojen hallinta, perusoikeudet ja oikeusasiat, turvallisuus ja vapauksien suojelu), joten komissio luo selkeän kehyksen yhteisön rahoitustuen kehittämiseksi tarkoituksena tukea kolmea tavoitetta eli oikeutta, vapautta ja turvallisuutta. 2. Toiminnan perustelut 2.1. Ongelman analysoiminen Väkivallan torjuminen on selkeästi osa perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien suojelua erityisesti kun kyseessä on oikeus ruumiilliseen koskemattomuuteen. Väkivalta on niin selkeästi yhteydessä useisiin muihin perusoikeuksiin (vapaus, turvallisuus, terveys, työ ym.), että kyseisten oikeuksien toteutumista olisi yleisesti ottaen tuettava, liittyväthän ne yksilön ruumiilliseen koskemattomuuteen. Erityiset väkivallan muodot – kuten rasistinen väkivalta ja sukupuoleen tai seksuaaliseen suuntautuneisuuteen liittyvä väkivalta – edellyttävät erityisiä toimia, joissa olisi hyötyä tietojen vaihdosta ja parhaiden käytänteiden kehittämisestä Euroopan tasolla. Pohdittaessa, miten uusien rahoitusnäkymien perusteella voitaisiin torjua väkivaltaa käyttäen lähtökohtana nykyisiä tukitoimia, on otettava huomioon, että tarvitaan aiempaa kokonaisvaltaisempi ja ytimekkäämpi ratkaisu. Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta luotaessa olisi myös pyrittävä torjumaan huumeiden käyttöä ja laitonta kauppaa, jotka ovat keskeisimpiä yhteiskunnallisia ongelmia Euroopassa. Euroopan tasolla on vuodesta 1990 lähtien sovellettu kattavaa, monialaista ja yhdennettyä strategiaa, jolta on kuitenkin puuttunut selkeästi sitä varten osoitettu rahoitus. Strategialla on viisi keskeistä osatekijää: i) kysynnän vähentäminen, ii) tarjonnan vähentäminen ja laittoman kaupan torjuminen, iii) kansainvälinen yhteistyö, iv) kansallinen ja EU:n tason koordinointi ja v) tiedotus, tutkimus ja arviointi. 2.2. Tulevat toimet Unionin keskeiset haasteet huumeiden torjunnassa seuraavan rahoitusnäkymäkauden aikana voidaan määritellä seuraavasti: - tiedotus ja tutkimus, myös Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen työn jatkaminen, - huumeiden kysynnän vähentäminen, sillä kysyntä kasvattaa huumeongelmaa; koulutus, huumeiden torjunta ja huumeista aiheutuvien haittojen vähentämiseen liittyvät ohjelmat, - huumeiden tarjonnan vähentäminen huumekaupan ja huumeisiin liittyvän rikollisuuden torjumiseksi, erityisesti uusien synteettisten huumeiden ja niiden valmistuksessa käytettävien kemiallisten aineiden osalta, sekä rahanpesun torjunta, - yhteistyön lisääminen yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa huumeiden tarjonnan ja kysynnän vähentämiseksi, - koska markkinoille tulee uusia huumeita ja vanhat huumeet kehittyvät, tarvitaan uusia lainsäädäntötoimia; tavoitteena on esimerkiksi pystyä valvomaan uudenlaisia huumeita. 2.3. Ohjelman tavoitteet ja niihin liittyvät indikaattorit - Yleistavoitteen, erityistavoitteiden ja toiminnallisten tavoitteiden määrittely Edistetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomista torjumalla väkivaltaa sekä tiedottamalla huumeiden käytöstä ja ehkäisemällä sitä. | Suojataan kansalaisia väkivallalta ja saavutetaan korkea terveydensuojelun, hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden taso. | Estetään ja torjutaan kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin julkisesti tai yksityisesti kohdistuvaa väkivaltaa. Tarjotaan tukea uhreille ja riskiryhmille. Avustetaan ja kannustetaan alalla toimivia valtiosta riippumattomia järjestöjä ja muita organisaatioita. Levitetään kahdesta Daphne-ohjelmasta saatuja tuloksia sekä muokataan, siirretään ja käytetään niitä uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla. Yksilöidään ja edistetään toimia, jotka tähtäävät väkivallalle alttiiden henkilöiden myönteiseen kohteluun. | Ehkäistään ja vähennetään huumeiden käyttöä, huumeriippuvuutta ja huumeiden aiheuttamia haittoja. | Pyritään saamaan kansalaisyhteiskunta mukaan Euroopan unionin huumausainestrategian ja toimintasuunnitelmien toteuttamiseen ja kehittämiseen. Seurataan, toteutetaan ja arvioidaan erityistoimia, jotka sisältyvät huumeita koskeviin EU:n toimintasuunnitelmiin vuosiksi 2005–2008 ja 2009–2012. | Edistetään kansainvälistä toimintaa ja valistustoimia edellä mainituilla aloilla. | Perustetaan monialaisia verkostoja; huolehditaan tietoperustan laajentamisesta, tietojenvaihdosta ja hyvien käytänteiden tunnistamisesta ja levittämisestä muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla. Kehitetään ja toteutetaan erityisille kohderyhmille suunnattuja valistustoimia, joilla edistetään nollatoleranssia väkivaltaa kohtaan sekä kannustetaan väkivallan uhrien tukemista sekä väkivaltatapauksista ilmoittamista. Lisätään tietoisuutta huumeiden käytön aiheuttamista terveysongelmista ja sosiaalisista ongelmista ja kannustetaan avoimeen vuoropuheluun, jotta tietämys huumeongelmasta lisääntyisi. | Kaikki tavoitteet ovat perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelman yleisen tavoitteen mukaisia eli niillä pyritään tukemaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittämistä. - Välineiden keskinäinen täydentävyys/johdonmukaisuus Ohjelmaa laadittaessa kiinnitettiin erityistä huomiota sen varmistamiseen, että ohjelma olisi johdonmukainen muiden ohjelmien kanssa, joista rahoitetaan toimia samoilla politiikanaloilla, ja pyrittiin ohjelmien väliseen täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen. Ohjelmaa täydennetään muilla perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaan kuuluvilla erityisohjelmilla, varsinkin perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevalla erityisohjelmalla, jolla pyritään edistämään Euroopan unionin perusoikeuksia ja arvoja sekä vaalimaan ja kunnioittamaan samalla Euroopan eri kansojen kulttuurien ja perinteiden moninaisuutta. Toimilla pyritään myös täydentämään Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toimintaa, sillä kyseisen keskuksen pääasiallisena tehtävänä on kerätä ja levittää puolueetonta, luetettavaa ja vertailukelpoista tietoa huumeista ja huumeriippuvuudesta Euroopassa. Tätä varten keskus toimii yhteistyössä EU:n ulkopuolisten maiden sekä huumeongelmaa käsittelevien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskeviin yleisohjelmiin kiinnitetään erityistä huomiota, sillä ne täydentävät tätä ohjelmaa, ja kyseisten kahden ohjelman kanssa syntyy varmasti yhteisvaikutusta erityisesti rikosten torjunnassa, olipa kyseessä rasistinen väkivalta, sukupuoleen tai seksuaaliseen suuntautuneisuuteen liittyvä väkivalta tai huumeisiin liittyvät rikokset. Myös muut ohjelmat voivat täydentää tätä ohjelmaa, kuten Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva ohjelma, kansanterveyden ohjelma, tapaturmilta suojautumista koskeva ohjelma, seitsemäs tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma ja nuoriso-ohjelma. 3. Arviointi 3.1. Väli- ja loppuarvioinneista saadut kokemukset Komissio on arvioinut Daphne-ohjelman kahdesti. Väliarvioinnista esitettiin kertomus vuonna 2002[13] ja loppukertomus vuonna 2004[14]. Daphne-ohjelman (2000–2003) väli- ja loppuarvioinnista laaditut kertomukset osoittavat, että erilaiset organisaatiot ovat hyötyneet osallistumisesta yhteistyöhön Euroopan tasolla. Järjestöjen yhteistyö on tehostanut ohjelmasuunnittelua ja parantanut resurssien käyttöä. Daphne-ohjelman loppukertomus osoitti, että toiminnassa oli vielä parantamisen varaa, ja siinä suositeltiin esimerkiksi neuvontapisteen perustamista ja suurempaa panostusta tulosten levittämiseen. Daphne II -ohjelmaan tehtiin muutoksia kyseisen loppukertomuksen havaintojen perusteella. Koska ohjelmarakenteita on muutettu vasta hiljan, merkittäviä muutoksia ei ole tarpeen tehdä. Komissio on arvioinut huumausaineita koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa (2000–2004) kahdesti eli puolessa välissä[15] ja ohjelman lopussa[16]. Uudessa toimintasuunnitelmassa (2005–2008) keskitytään erityisesti aloihin, joilla arvioinnin perusteella tarvitaan lisätoimia. Arvioinneista käy ilmi, että kaivataan joitakin parannuksia, jotta tavoitteet saavutettaisiin paremmin. Erityisesti toivottiin kansalaisyhteiskunnan osallistuvan enemmän EU:n politiikan valmisteluun ja kehittämiseen tällä alalla. Kansallisten toimien koordinointia olisi myös parannettava, myös kansainvälisellä areenalla. Verkottumista ja parhaita käytänteiden vaihtoa olisi kehitettävä edelleen. 3.2. Ennakkoarviointi Perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelman ennakkoarvioinnista on laadittu komission valmisteluasiakirja, josta käy ilmi, että valittua toimintavaihtoehtoa voidaan pitää tarkoituksenmukaisena suunniteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 4. Oikeusperusta ja toimintavälineen valinnan perusteet 4.1. Oikeusperusta Tämä perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaan kuuluva erityisohjelma perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklaan. Kansanterveyttä koskevassa perustamissopimuksen 152 artiklassa edellytetään selkeästi, että kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Lisäksi todetaan, että yhteisö täydentää huumausaineiden aiheuttamien terveyshaittojen vähentämiseen tähtäävää jäsenvaltioiden toimintaa muun muassa tiedotus- ja ehkäisemistoimien avulla. Ohjelman keskeisiä tavoitteita on varmistaa ihmisten terveyden korkea taso suojelemalla ihmisiä väkivallalta ja toteuttamalla huumeita koskevia tiedotus- ja ehkäisytoimia. Ehdotettu oikeusperusta on näin ollen asianmukainen. 4.2. Ohjelmaan sisältyvät toimet Ohjelmassa on tarkoitus toteuttaa muun muassa seuraavanlaisia toimia: - Komission toteuttamat erityistoimet eli muun muassa selvitykset ja tutkimukset, mielipidemittaukset ja -selvitykset, indikaattoreiden ja yhteisten menetelmien luominen, tietojen ja tilastoiden keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusmateriaalin laatiminen ja levittäminen, kansallisten asiantuntijoiden verkostojen tuki ja hallinnointi, analyysit, seuranta ja arvioinnit. - Toimet, joilla annetaan taloudellista tukea yhteisön edun mukaisiin erityishankkeisiin vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin. - Toimet, joilla annetaan taloudellista tukea valtiosta riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden toimintaan vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin. - Toiminta-avustus kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten asioita hoitavalle, yleistä eurooppalaista etua lasten oikeuksien ja suojelun alalla edistävälle eurooppalaiselle kattojärjestölle (European Federation for Missing and Sexually Exploited Children) . 4.3. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Ehdotuksen valmistelussa on otettu huomioon EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa ja siihen liitetyssä pöytäkirjassa vahvistetut toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Toissijaisuusperiaatteesta voidaan todeta, ettei ohjelmassa pyritä puuttumaan toimintaan aloilla, joilla sovelletaan jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten laatimia kansallisia ohjelmia, vaan siinä pyritään keskittymään aloihin, joilla voi syntyä eurooppalaista lisäarvoa. Voidaan katsoa, että suurin osa toimista, joita ohjelmasta tuetaan, täydentää kansallisia toimia, ja että niillä pyritään mahdollisimman suuressa määrin hyödyntämään kansainvälisellä ja alueellisella tasolla toteutetuista toimista syntyvää yhteisvaikutusta. Oikeasuhteisuuden osalta uusi ohjelmaehdotus on laadittu mahdollisimman yksinkertaiseksi; tämä ei tarkoita ainoastaan toimintamuotoja – lainsäädäntötekstissä toimien määrittelyt pidetään mahdollisimman yleisinä – vaan lisäksi toimien toteuttamisen hallinnointia ja rahoitusta. Komissio on pyrkinyt löytämään oikean tasapainon yhtäältä joustavuuden ja helppouden ja toisaalta tavoitteiden selkeyden ja tarkoituksenmukaisten rahoitukseen liittyvien ja menettelyllisten takeiden välillä. Kun otetaan huomioon näiden periaatteiden soveltamisesta tehdyssä pöytäkirjassa vahvistetut suuntaviivat, on selkeästi todettavissa, että ohjelman kohteena olevilla ongelmilla on kansainvälisiä piirteitä ja yhteisön tason toiminnasta syntyy näin ollen etua yli kansallisen tason toiminnan. 4.4. Yksinkertaistaminen ja järkeistäminen Ehdotetulla lähestymistavalla edistetään keskeisen tavoitteen saavuttamista eli välineiden oikeudellista ja hallinnollista yksinkertaistamista ja budjettirakenteen virtaviivaistamista. Myös välineiden keskinäinen johdonmukaisuus ja vastaavuus lisääntyy ja vältytään päällekkäisyydeltä. Vaikka unionin seuraavat laajentumiskierrokset vaativat lisää henkilöresursseja, nämä resurssit saadaan jaettua aiempaa paremmin, kun pienehköjä budjettikohtia (jotka vaativat suhteettomasti resursseja) poistetaan ja nykyiset ohjelmat ryhmitellään uudelleen yhdeksi johdonmukaiseksi ja virtaviivaiseksi ohjelmaksi. Menojen määrä ja niiden hallinnoinnista aiheutuvat kulut saadaan paremmin suhteutettua toisiinsa. Ehdotetusta järkeistämisestä hyötyvät myös tuen loppukäyttäjät, sillä välineiden näkyvyys, selkeys ja johdonmukaisuus lisääntyvät. Potentiaaliset tuensaajat pystyvät hakemaan rahoitusta helpommin, kun lähestymistapa on yhtenäistetty ja täytäntöönpanosäännökset yhdenmukaistettu. Komissio voi päättää antaa osan talousarvion täytäntöönpanosta varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille yhteisön oikeuden mukaisille virastoille. Komissio nimeää nämä virastot neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 55 ja 56 artiklan ja komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 37 artiklan säännösten mukaisesti. Komissio selvittää, toteutuvatko taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteet. Ennen tehtävien siirtämistä komissio varmistaa etukäteisarvioinnin avulla, että virastojen perustaminen on moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaista. Ehdotettu uusi väline vastaa komission linjauksia, jotka koskevat poliittisia ja rahoitukseen liittyviä haasteita vuodesta 2007 alkaen. Tarkoituksena on täydentää, yksinkertaistaa ja järkevöittää nykyisiä välineitä ja varmistaa, että uudet tavoitteet voidaan saavuttaa riittävän joustavasti ja että mukautuminen uuteen oikeudelliseen kehykseen, joka vahvistetaan perustuslakia koskevan sopimuksen tultua voimaan, sujuu kitkattomasti. 5. Talousarviovaikutukset Perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelman kustannukset ovat 543 miljoonaa euroa ajanjaksolla 2007–2013. Tähän erityisohjelmaan osoitetaan 138,2 miljoonaa euroa. 2005/0037 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[17], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[18], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[19], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[20], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan p alakohdan mukaan yhteisön toimintaan sisältyy myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen. (2) Yhteisön toiminnan olisi täydennettävä kansallisia politiikkoja, joilla pyritään kohentamaan kansanterveyttä, torjumaan ihmisten terveyttä vaarantavia tekijöitä ja vähentämään huumeriippuvuuteen liittyviä terveysongelmia. (3) Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuva ruumiillinen, seksuaalinen ja henkinen väkivalta, myös tällaisella väkivallalla uhkaaminen, pakottaminen tai summittainen vapaudenriisto joko julkisesti tai yksityisesti loukkaa heidän oikeuttaan elämään, turvallisuuteen, vapauteen, ihmisarvoon sekä ruumiilliseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja muodostaa vakavan uhkan väkivallan uhrien fyysiselle terveydelle ja mielenterveydelle. Tällaisen väkivallan vaikutukset ovat yhteisössä niin yleisiä, että niitä voidaan pitää todellisena terveysongelmana ja esteenä kansalaisten oikeudelle turvallisuuteen, vapauteen ja oikeudenmukaisuuteen. (4) Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan kaikkinaista fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että ei ole sairas tai vammainen. Maailman terveysjärjestön yleiskokouksen vuoden 1996 päätöslauselmassa todetaan väkivallan kuuluvan merkittävimpiin maailmanlaajuisiin kansanterveysongelmiin. Järjestön 3 päivänä lokakuuta 2002 väkivallasta ja terveydestä esittelemässä raportissa suositellaan ensisijaisten väkivallan ehkäisemistoimenpiteiden edistämistä, väkivallan uhrien hyväksi toteutettavien toimenpiteiden tehostamista sekä väkivallan ehkäisemistä koskevan yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä. (5) Nämä periaatteet tunnustetaan useissa yleissopimuksissa, julistuksissa ja pöytäkirjoissa, joita ovat antaneet tärkeimmät kansainväliset organisaatiot ja elimet, kuten Yhdistyneet Kansakunnat, Kansainvälinen työjärjestö, naisten asemaa käsittelevä maailmankonferenssi sekä kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevä maailmankongressi. (6) Euroopan unionin perusoikeuskirjassa[21] vahvistetaan muun muassa oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaisuuteen ja yhteisvastuullisuuteen. Siihen sisältyy useita nimenomaisia määräyksiä, joiden tarkoituksena on suojella ruumiillista ja henkistä koskemattomuutta, edistää miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja lapsen oikeuksia sekä kieltää syrjintä ja epäinhimillinen tai halventava kohtelu, orjuus ja pakkotyö sekä lapsityövoiman käyttö. Siinä todetaan, että ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu varmistetaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa. (7) Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota laatimaan ja toteuttamaan tällaisen väkivallan torjumista koskevia toimintaohjelmia. Se on esittänyt tällaiset pyynnöt muun muassa 19 päivänä toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa[22], joka koski komission tiedonantoa neuvostolle ja Euroopan parlamentille lisätoimista naisilla käytävän kaupan torjumiseksi, ja 20 päivänä syyskuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa, joka koski naisten sukupuolielinten silpomista[23]. (8) Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpiteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 2000–2003) 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 293/2000/EY[24] perustettu toimintaohjelma on omalta osaltaan lisännyt Euroopan unionissa tietoisuutta väkivallasta sekä lisännyt ja vahvistanut yhteistyötä niiden organisaatioiden välillä, jotka toimivat jäsenvaltioissa väkivallan torjunnan alalla. (9) Daphne-ohjelmalla jo saatuja tuloksia on kehitetty edelleen toimintaohjelmalla, joka perustettiin 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 803/2004/EY[25] lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä (vuosiksi 2004–2008) (Daphne II -ohjelma). Kyseisen päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen vuotuisten määrärahojen yhteensopivuuden uusien rahoitusnäkymien kanssa. (10) On suotavaa varmistaa Daphne- ja Daphne II -ohjelmista tuettujen hankkeiden jatkuvuus. (11) Tutkimusten mukaan huumeriippuvuudesta aiheutuva sairastuvuus ja kuolevuus vaikuttavat huomattavaan määrään Euroopan kansalaisia, joten huumeriippuvuuteen liittyvät terveysongelmat ovat merkittävä kansanterveysongelma. (12) EU:n huumausainestrategian ja huumausaineita koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2000–2004) loppuarvioinnin tuloksista laaditussa, neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetussa komission tiedonannossa[26] todetaan, että kansalaisyhteiskunnan olisi säännöllisesti osallistuttava EU:n huumepolitiikan kehittämiseen. (13) Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä todetaan, että olisi kehitettävä huumeriippuvuuteen puuttuvia strategioita ja toimenpiteitä, sillä huumeriippuvuus on yksi merkittävistä elintapoihin liittyvistä terveyteen vaikuttavista tekijöistä. (14) Huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien terveyshaittojen ehkäisemisestä ja vähentämisestä 18 päivänä kesäkuuta 2003 antamassaan suosituksessa[27] neuvosto suositti, että jäsenvaltiot asettavat yhdeksi kansanterveysalan tavoitteeksi huumeriippuvuuden ehkäisemisen ja huumeisiin liittyvien riskien vähentämisen ja kehittävät ja täytäntöönpanevat kattavia strategioita. (15) Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2004 Euroopan unionin huumausainestrategian (2005–2012), joka kattaa kaikki huumeisiin liittyvät Euroopan unionin toimet ja jossa asetetaan toiminnan päätavoitteet. Näihin tavoitteisiin kuuluu terveydensuojelun, hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden korkean tason saavuttaminen ehkäisemällä ja vähentämällä huumeiden käyttöä, huumeriippuvuutta sekä huumeista aiheutuvia terveydellisiä ja sosiaalisia haittoja. (16) Komissio hyväksyi huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman vuosiksi 2005–2008[28] keskeiseksi toimintavälineeksi, jolla Euroopan unionin huumausainestrategia (2005–2012) muunnetaan käytännön toimiksi. Toimintasuunnitelman perimmäisenä tavoitteena on vähentää huomattavasti huumeiden käyttöä väestön keskuudessa sekä rajoittaa laittomien huumeiden käytöstä ja kaupasta aiheutuvia sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja. (17) On tärkeää ja välttämätöntä tunnustaa, että väkivallalla ja huumeilla on vakavia välittömiä ja pitkäaikaisia vaikutuksia yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen terveyteen ja psyykkiseen ja sosiaaliseen kehitykseen sekä asianomaisten henkilöiden yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja että koko yhteiskunnalle aiheutuu huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. (18) Euroopan unioni voi tuoda lisäarvoa jäsenvaltioiden huumetiedotuksen ja -torjunnan alalla toteuttamiin toimiin niitä täydentämällä ja edistämällä yhteisvaikutusta. (19) Euroopan unioni voi tuoda lisäarvoa pääsääntöisesti jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin, joiden tarkoituksena on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan, myös seksuaalisen ja muun hyväksikäytön, ehkäiseminen sekä uhrien ja riskiryhmien suojeleminen, seuraavin keinoin: levitetään ja vaihdetaan tietoa, kokemuksia ja hyviä käytänteitä, edistetään innovatiivista lähestymistapaa, vahvistetaan yhdessä toiminnan painopisteet, kehitetään tarvittaessa verkottumista, valitaan ohjelmaan Euroopan yhteisön laajuisia hankkeita sekä motivoidaan ja aktivoidaan kaikkia asianomaisia. Näiden toimien piiriin olisi sisällytettävä myös ihmiskaupan uhreina jäsenvaltioihin tuodut lapset ja naiset. (20) Kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten asioita hoitava eurooppalainen kattojärjestö (European Federation for Missing and Sexually Exploited Children) kokoaa yhteen Euroopan tasolla erilaisia valtiosta riippumattomia järjestöjä, jotka käsittelevät lasten katoamisia ja seksuaalista hyväksikäyttöä. Kattojärjestö pyrkii lisäämään tietoisuutta lasten katoamisista ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja torjumaan näitä ilmiöitä. Se helpottaa eurooppalaisten järjestöjen välistä viestintää toiminnan tehostamiseksi, edistää kyseisiin ilmiöihin liittyviä tietoja keräävän ja analysoivan eurooppalaisen tutkimuskeskuksen perustamista, edistää ja toteuttaa alaikäisten, kadonneiden ja/tai seksuaalisen hyväksikäytön kohteiksi joutuneiden asemaa parantavia toimia sekä pyrkii muuttamaan oikeussääntöjä, ajattelutapaa ja käyttäytymistä Euroopassa. (21) Ehdotetun toimen tavoitteita ovat kaikenlaisen lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseminen ja torjuminen sekä huumetorjunta ja -tiedotus. Niitä ei kuitenkaan voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, sillä tietoja on vaihdettava EU:n tasolla ja hyviä käytänteitä levitettävä koko yhteisössä. Kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla. Koska tarvitaan yhteensovitettua ja monialaista lähestymistapaa ja kun otetaan huomioon aloitteen laajuus ja vaikutukset, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (22) Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi. (23) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[29] 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (24) On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[30], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002[31], joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, ja otettava huomioon yksinkertaisuuden ja vastaavuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän pitäminen oikeassa suhteessa resurssien käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen. (25) Varainhoitoasetuksessa säädetään, että toiminta-avustukset on sidottava perussäädökseen. (26) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[32] mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Tämä on tarkoituksenmukaista, sillä ohjelmalla ei ole merkittävää vaikutusta yhteisön talousarvioon, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskeva ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, joka on osa perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa ja jolla edistetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen vahvistamista. 2. Ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 2 artikla Yleiset tavoitteet 1. Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet: a) Edistetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomista torjumalla väkivaltaa sekä tiedottamalla huumeiden käytöstä ja ehkäisemällä sitä. b) Suojataan kansalaisia väkivallalta ja saavutetaan korkea terveydensuojelun, hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden taso. c) Ehkäistään ja vähennetään huumeiden käyttöä, huumeriippuvuutta ja huumeiden aiheuttamia haittoja. 2. Ohjelman yleisillä tavoitteilla kehitetään yhteisön politiikkoja ja erityisesti niitä politiikkoja, jotka liittyvät kansanterveyden suojeluun, sukupuolten väliseen tasa-arvoon, lasten oikeuksien suojeluun sekä ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön tavoitteita ja toimivaltaa. 3 artikla Erityiset tavoitteet Ohjelmalla on seuraavat erityiset tavoitteet: 5. Ehkäistään ja torjutaan kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin julkisesti tai yksityisesti kohdistuvaa väkivaltaa toteuttamalla ehkäiseviä toimenpiteitä ja tarjoamalla tukea väkivallan uhreille ja riskiryhmille seuraavin keinoin: 6. avustetaan ja kannustetaan väkivallalta suojelemisen, väkivallan ehkäisemisen ja uhrien auttamisen alalla toimivia valtiosta riippumattomia järjestöjä ja muita organisaatioita; 7. kehitetään ja toteutetaan erityisille kohderyhmille suunnattuja valistustoimia, suunnitellaan jo käytettävissä olevaa aineistoa täydentävää aineistoa tai muokataan olemassa olevaa aineistoa muille maantieteellisille alueille tai muille kohderyhmille sopivaksi ja käytetään sitä kyseisillä alueilla tai kyseisten kohderyhmien hyväksi; 8. levitetään kahdesta Daphne-ohjelmasta saatuja tuloksia sekä muokataan, siirretään ja käytetään niitä uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla; 9. yksilöidään ja edistetään toimia, jotka tähtäävät väkivallalle alttiiden henkilöiden myönteiseen kohteluun eli suhtautumistapaan, joka antaa heille arvoa sekä edistää heidän hyvinvointiaan ja itsensä toteuttamista. 10. Edistetään kansainvälisiä toimia, joilla: 11. perustetaan monialaisia verkostoja; 12. huolehditaan tietoperustan laajentamisesta, tietojenvaihdosta ja hyvien käytänteiden tunnistamisesta ja levittämisestä muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla; 13. lisätään tietoisuutta väkivallasta rajattujen kohderyhmien, kuten tiettyjen ammattikuntien, keskuudessa tavoitteena parantaa perehtyneisyyttä ongelmakenttään ja edistää nollatoleranssia väkivaltaa kohtaan, sekä kannustetaan väkivallan uhrien tukemista sekä väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille; 14. tutkitaan väkivaltaan liittyviä ilmiöitä sekä selvitetään väkivallan perimmäisiä syitä ja puututaan niihin yhteiskunnan kaikilla tasoilla; 15. lisätään tietoisuutta huumeiden käytön aiheuttamista terveysongelmista ja sosiaalisista ongelmista ja kannustetaan avoimeen vuoropuheluun, jotta tietämys huumeongelmasta lisääntyisi. 16. Pyritään saamaan kansalaisyhteiskunta mukaan Euroopan unionin huumausainestrategian ja toimintasuunnitelmien toteuttamiseen ja kehittämiseen. 17. Seurataan, toteutetaan ja arvioidaan erityistoimia, jotka sisältyvät huumeita koskeviin EU:n toimintasuunnitelmiin vuosiksi 2005–2008 ja 2009–2012. 4 artikla Toimet Edellä 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmasta tuetaan seuraavanlaisia toimia: 18. Komission toteuttamat erityistoimet eli muun muassa selvitykset ja tutkimukset, mielipidemittaukset ja -selvitykset, indikaattoreiden ja yhteisten menetelmien luominen, tietojen ja tilastoiden keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusmateriaalin laatiminen ja levittäminen, kansallisten asiantuntijoiden verkostojen tuki ja aktivoiminen, analyysit, seuranta ja arvioinnit; tai 19. Vähintään kolmen jäsenvaltion esittämät, yhteisön edun mukaiset erityiset valtioidenväliset hankkeet vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin; tai 20. Ohjelman yleisten tavoitteiden mukaisesti yleiseurooppalaista etua ajavien valtiosta riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden toiminnan tukeminen vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin. 21. Toiminta-avustus kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten asioita hoitavalle, yleistä eurooppalaista etua lasten oikeuksien ja suojelun alalla edistävälle eurooppalaiselle kattojärjestölle (European Federation for Missing and Sexually Exploited Children) . Avustus myönnetään pysyvästä työohjelmasta aiheutuvien kustannusten osarahoitukseen. 5 artikla Osallistuminen Ohjelman toimiin voivat osallistua seuraavat maat, jäljempänä ’osanottajamaat’: 22. Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvat valtiot, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti. 23. EU:n kanssa assosiaatiosopimuksen tehneet ehdokasmaat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 24. Hankkeissa voi olla mukana ehdokasmaita, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos tämä edistää näiden maiden valmistautumista liittymiseen, tai muita kolmansia maita, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos tämä palvelee hankkeiden tavoitteita. 6 artikla Kohderyhmät 1. Ohjelma on suunnattu kaikille ryhmille, jotka ovat suoraan tai välillisesti tekemisissä väkivallan ja huumeongelman kanssa. 2. Väkivallan uhrit ja väkivallan uhkaa kokevat ryhmät ovat keskeisin kohderyhmä väkivallan torjunnassa. Muita kohderyhmiä ovat muun muassa opettajat ja opetushenkilöstö, poliisi ja sosiaalityöntekijät, paikalliset ja kansalliset viranomaiset, lääkärit ja hoitohenkilöstö, oikeusviranomaiset, valtiosta riippumattomat järjestöt, ammattijärjestöt ja uskonnolliset yhteisöt. Väkivallan ehkäisemiseksi on aiheellista harkita hoito-ohjelmia toisaalta väkivallan uhreille ja toisaalta väkivallan tekijöille. 3. Nuoret, heikommassa asemassa olevat ryhmät ja ongelma-alueilla asuvat ovat huumeiden käytön riskiryhmiä ja siten kohderyhmiä. Muita kohderyhmiä ovat muun muassa opettajat ja opetushenkilöstö, sosiaalityöntekijät, paikalliset ja kansalliset viranomaiset, lääkärit ja hoitohenkilöstö, oikeusviranomaiset, valtiosta riippumattomat järjestöt, ammattijärjestöt ja uskonnolliset yhteisöt. 7 artikla Ohjelman tuensaajat Ohjelmaan voivat osallistua julkiset tai yksityiset organisaatiot ja laitokset (toimivaltaiset paikallisviranomaiset, yliopistojen laitokset ja tutkimuskeskukset), jotka toimivat lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tai tällaiselta väkivallalta suojelemiseksi tai tarjoavat tukea väkivallan uhreille tai panevat täytäntöön kohdennettuja toimia tällaisen väkivallan torjumisen edistämiseksi taikka edistävät asenteiden ja käyttäytymisen muuttumista heikommassa asemassa olevia ryhmiä ja väkivallan uhreja kohtaan. Lisäksi ohjelmaan voivat osallistua julkiset tai yksityiset organisaatiot ja laitokset (toimivaltaiset paikallisviranomaiset, yliopistojen laitokset ja tutkimuskeskukset), jotka toimivat huumetiedotuksen ja -torjunnan parissa. 8 artikla Tukimuodot 1. Yhteisön myöntämä rahoitus voi olla oikeudelliselta muodoltaan: - avustus, - julkisia hankintoja koskeva sopimus. 2. Yhteisön avustukset myönnetään ehdotuspyyntöjen perusteella paitsi poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa kiireellisissä tapauksissa tai jollei tämä ole epätarkoituksenmukaista tuensaajan aseman vuoksi. Avustukset myönnetään toiminta-avustuksina tai yksittäisiin toimiin myönnettyinä avustuksina. Osarahoituksen enimmäismäärä määritetään vuotuisissa työohjelmissa. 3. Lisäksi rahoitusta varataan liitännäistoimiin, joita rahoitetaan julkisia hankintoja koskevien sopimusten avulla; yhteisön rahoitusta myönnetään tässä tapauksessa palvelujen ja tavaroiden hankintaan. Tällä rahoituksella katetaan muun muassa kustannuksia, jotka liittyvät tiedotukseen ja viestintään sekä hankkeiden, politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmisteluun, toteutukseen, seurantaan, tarkastamiseen ja arviointiin. 9 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio noudattaa yhteisön tuen täytäntöönpanossa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002. 2. Ohjelman täytäntöönpanemiseksi komissio hyväksyy 2 artiklassa määriteltyjen yleisten tavoitteiden rajoissa vuotuisen työohjelman, jossa määritellään erityiset tavoitteet, ensisijaiset aihealueet, 8 artiklassa tarkoitetut liitännäistoimet ja esitetään tarvittaessa luettelo muista toimista. 3. Vuotuinen työohjelma hyväksytään 10 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4. Yksittäisille toimille myönnettävän tuen arviointi- ja myöntämismenettelyissä on otettava huomioon muun muassa seuraavat kriteerit: a) yhdenmukaisuus vuotuisen työohjelman, 2 artiklassa määriteltyjen yleisten tavoitteiden sekä 3 ja 4 artiklassa määriteltyjen eri aloilla toteutettavien toimenpiteiden kanssa; b) ehdotetun toimen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu; c) yhteisöltä haetun rahoituksen määrä ja sen asianmukaisuus odotettujen tulosten kannalta; d) odotettujen tulosten vaikutus 2 artiklassa määriteltyihin yleisiin tavoitteisiin sekä 3 ja 4 artiklassa määriteltyihin eri aloilla toteutettaviin toimenpiteisiin. 5. Edellä 4 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia koskevia hakemuksia arvioidaan seuraavin perustein: - ohjelman tavoitteiden mukaisuus, - ehdotettujen toimien laatu, - toimien todennäköinen kerrannaisvaikutus toimien kohdeyleisön kannalta, - toteutettavien toimien maantieteellinen ulottuvuus, - kansalaisten osallistuminen asianomaisten järjestöjen rakenteisiin, - ehdotetun toimen kustannus-hyötysuhde. 6. Toiminta-avustukseen, joka myönnetään kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten asioita hoitavalle, yleistä eurooppalaista etua lasten oikeuksien ja suojelun alalla edistävälle eurooppalaiselle kattojärjestölle (European Federation for Missing and Sexually Exploited Children) , ei sovelleta varainhoitoasetuksen 113 artiklan 2 kohdan mukaista tuen asteittaisen vähentämisen periaatetta. 10 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 11 artikla Täydentävyys 1. Toteutuksessa pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen muiden yhteisön välineiden kanssa. Tämä koskee erityisesti turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevia yleisohjelmia, seitsemättä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaa sekä kansanterveyttä ja Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevia ohjelmia. Tavoitteena on aktiivisesti täydentää Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen harjoittamaa toimintaa. Väkivaltaa ja huumeita koskevat tilastotiedot kootaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen tarvittaessa apuna yhteisön tilasto-ohjelmaa. 2. Ohjelmassa voidaan käyttää resursseja yhdessä muiden yhteisön välineiden kanssa. Tämä koskee erityisesti turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevia yleisohjelmia sekä seitsemättä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaa. Tavoitteena on toteuttaa toimia, jotka vastaavat kaikkien näiden ohjelmien tavoitteita. 3. Tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimet eivät voi saada rahoitustukea samaan tarkoitukseen mistään muusta yhteisön rahoitusvälineestä. Tämän päätöksen mukaisten tuensaajien on annettava komissiolle tiedot yhteisön talousarviosta tai muista lähteistä saamastaan rahoituksesta sekä vireillä olevista rahoitushakemuksista. 12 artikla Määrärahat 1. Määrärahoiksi tämän välineen toteuttamista varten vahvistetaan 138,2 miljoonaa euroa 1 artiklassa säädetyksi ajanjaksoksi. 2. Tässä ohjelmassa säädettyihin toimiin sidotut määrärahat sisällytetään Euroopan unionin yleisen talousarvion vuosittaisiin määrärahoihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 13 artikla Seuranta 1. Tuensaajan on toimitettava kertomuksia ohjelmasta rahoitettavien toimien teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä. Lisäksi on toimitettava loppukertomus kolmen kuukauden kuluessa toimen päättymisestä. Komissio antaa ohjeet kertomusten muodosta ja sisällöstä. 2. Komission virkamiehet ja muu henkilöstö voivat suorittaa ohjelmasta rahoitettujen toimien tarkastuksia paikalla, myös pistokokein, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tilintarkastustuomioistuimen yhdessä kansallisten toimivaltaisten tilintarkastuselinten tai -viranomaisten kanssa suorittamia perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisia tarkastuksia tai 279 artiklan c alakohdan mukaista valvontaa. 3. Tämän päätöksen nojalla tehtävissä sopimuksissa on erityisesti määrättävä komission (tai sen valtuuttaman edustajan) suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta, joka voidaan tarvittaessa tehdä paikalla, sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista. 4. Tuensaajan on säilytettävä komission saatavilla kaikki toimeen liittyviä menoja koskevat asiakirjat viiden vuoden ajan viimeisen toimea koskevan maksun suorittamisesta. 5. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja pistokokeina suoritettujen tarkastusten perusteella komissio mukauttaa tarvittaessa alun perin myönnetyn rahoitustuen määrää, ehtoja tai maksuaikataulua. 6. Komissio toteuttaa kaikki muut tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahoitettavat toimet suoritetaan asianmukaisesti sekä tämän päätöksen ja varainhoitoasetuksen säännöksiä noudattaen. 14 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. 2. Ohjelmasta rahoitettavien yhteisön toimien yhteydessä asetuksia (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sovelletaan kuhunkin yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka ohjelmaan perustuvan sopimusvelvoitteen rikkomiseen, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hallinnoimille talousarvioille. 3. Komissio vähentää toimea varten myönnettyä rahoitustukea, lykkää rahoitustuen suorittamista tai perii tuen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, joihin luetaan tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa hankkeen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa. 4. Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos jonkin toimen toteutuksen edistyminen antaa oikeuden vain osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tuensaaja ei anna tyydyttävää vastausta, komissio voi peruuttaa taloudellisen tuen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista. 5. Kaikki aiheettomasti maksetut erät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 15 artikla Arviointi 1. Ohjelmaa seurataan säännöllisesti, jotta sen nojalla toteutettujen toimien toteutusta voidaan tarkkailla. 2. Komissio varmistaa, että ulkopuolinen riippumaton taho arvioi ohjelman säännöllisesti. 3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle: a) väliarviointikertomuksen saaduista tuloksista ja tämän ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011; b) tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään 30 päivänä elokuuta 2012; c) jälkiarviointikertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014. 16 artikla Siirtymätoimenpiteet Kumotaan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä (vuosiksi 2004–2008) (Daphne II -ohjelma) 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 803/2004/EY. Toimia, jotka on käynnistetty kyseisen päätöksen nojalla ennen 31 päivää joulukuuta 2006, hallinnoidaan niiden päättymiseen saakka kyseisen päätöksen mukaisesti. Kyseisen päätöksen 7 artiklassa tarkoitettu komitea korvataan tämän päätöksen 10 artiklassa tarkoitetulla komitealla. 17 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007. Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja PERUSTELUT 1. Taustaa Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien valmistelu on alusta lähtien ollut politiikkavetoista, sillä on haluttu varmistaa poliittisten tavoitteiden ja niihin osoitettujen varojen vastaavuus. Tässä yhteydessä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomista pidetään yhtenä Euroopan unionin tärkeimmistä painopisteistä tulevina vuosina ja siihen suunnattuja varoja halutaan lisätä huomattavasti. Tiedonannoissaan ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen: Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013 ”[33] ja ” Rahoitusnäkymät 2007-2013 ”[34] komissio myös korosti, että on erittäin tärkeää tarkistaa seuraavia rahoitusnäkymiä koskevaa lainsäädäntöä, jotta sitä saadaan merkittävästi yksinkertaistettua . Komission ehdotukset pohjautuvat kolmeen yleiseen poliittiseen ohjelmaan (yhteisvastuu ja maahanmuuttovirtojen hallinta, perusoikeudet ja oikeusasiat, turvallisuus ja vapauksien suojelu), joten komissio luo selkeän kehyksen yhteisön rahoitustuen kehittämiseksi tarkoituksena tukea kolmea tavoitetta eli oikeutta, vapautta ja turvallisuutta. 2. Toiminnan perustelut 2.1. Ongelman analysoiminen Euroopan unionin kansalaisuutta edistämällä olisi luotava tunne kuulumisesta unioniin, jolla on yhteiset perusoikeudet ja arvot ja jossa vaalitaan ja kunnioitetaan Euroopan eri kansojen kulttuurien ja perinteiden moninaisuutta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa vahvistetaan Euroopan kansalaisuus ja EU:n kansalaisten oikeudet ja velvollisuudet, ja Euroopan unionista tehty sopimus yhdessä Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa luovat perustan perusoikeuksia koskevalle EU:n politiikalle. Unionin keskeiset haasteet tällä politiikanalalla seuraavan rahoitusnäkymäkauden aikana voidaan määritellä seuraavasti: 1. Euroopan unionin perusoikeuskirjan sisällyttäminen Euroopan perustuslakia koskevaan sopimukseen, unionille avautunut mahdollisuus liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklaan jo Nizzan sopimuksella sisällytetyt seurantamekanismit merkitsevät Euroopan yhdentymisen ytimessä olevien perusarvojen huomattavaa vahvistumista ja toiminnallistamista. 2. Kun perusoikeuskirja on sisällytetty perustuslakia koskevaan sopimukseen, unionilla on oikeudellinen velvollisuus kunnioittaa näitä oikeuksia ja – edellyttäen, että toissijaisuusperiaatetta noudatetaan – lisäksi varmistaa, että niitä edistetään kaikilla EU:n toimivaltaan kuuluvilla niin sisäisillä kuin ulkoisillakin toimintalohkoilla. 3. Seurantatoimintaa lisätään huomattavasti, sillä halutaan varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat samaa lähestymistapaa oman toimivaltansa puitteissa, erityisesti kun otetaan huomioon unionin kasvu ja monipuolistuminen entisestään sekä tästä seuraavat uudet haasteet. 4. Valtiosta riippumattomat järjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan toimijat ovat tärkeässä asemassa edistäessään ja suojatessaan perusoikeuksia koko Euroopan unionissa ja auttaessaan ihmisiä tuntemaan oikeutensa ja hyödyntämään niitä täysimääräisesti. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että kyseiset organisaatiot toimivat yhtäläisissä määrin ja yhtä sitoutuneina kaikissa jäsenvaltioissa. Kansalaisyhteiskunnan tukeminen ja verkottumisen edistäminen ovat sen vuoksi olennaisen tärkeitä. 5. On edistettävä uskontojen välistä ja monikulttuurista vuoropuhelua, joka voidaan nähdä tärkeänä keinona syrjinnän torjumisessa sekä perusoikeuksien, keskinäisen ymmärtämyksen ja rauhan edistämisessä. 2.2. Tulevat toimet Tämän perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaan kuuluvan erityisohjelman tavoitteena on merkittävästi kehittää kahta nykyistä valmistelevaa toimea (perusoikeuksien suojelu ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen) ottamalla käyttöön uusia tavoitteita, kuten rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisuuden torjunta, erityisesti edistämällä uskontojen välistä ja monikulttuurista vuoropuhelua EU:n tasolla. Perusoikeuksien alalla toimivalle kansalaisyhteiskunnalle annettava tuki laajennetaan kattamaan kaikki jäsenvaltiot, sillä nykyinen valmisteleva toimi koskee vain kymmentä uutta jäsenvaltiota. Demokraattiseen osallistumiseen kannustamiseksi kiinnitetään erityistä huomiota unionin kansalaisuudesta seuraaviin oikeuksiin, jotka perusoikeuskirjassa tunnustetaan perusoikeuksiksi. Kokonaisrahoitusta lisätään huomattavasti, sillä rahoituksen halutaan heijastavan näiden kysymysten kasvavaa merkitystä ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden tarpeisiin halutaan vastata myönteisesti. 2.3. Ohjelman tavoitteet ja niihin liittyvät indikaattorit - Yleistavoitteiden, erityistavoitteiden ja toiminnallisten tavoitteiden määrittely Edistetään Euroopan unionin kansalaisuuteen ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuvan eurooppalaisen yhteiskunnan kehittämistä. | Edistetään Euroopan unionin perusoikeuskirjan tavoitteita, tiedotetaan kansalaisille heidän oikeuksistaan unionin kansalaisina ja kannustetaan heitä tukemaan unionin demokraattisia rakenteita toiminnallaan. | Tuetaan valistustoimia. | Arvioidaan säännöllisesti perusoikeuksien tilannetta Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa yhteisön oikeuden soveltamisalan rajoissa käyttäen perusoikeuskirjaa ohjeena ja hankitaan tarvittaessa lausuntoja perusoikeuksiin liittyvistä erityiskysymyksistä. | Laaditaan säännöllisesti raportteja tai lausuntoja perusoikeuksien tilanteesta EU:ssa. | Selitetään, mitä seurauksia on perusoikeuskirjan sisällyttämisestä perustuslakia koskevaan sopimukseen ja Euroopan unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen. | Tuetaan näiden alojen tiedotuskampanjoita. | Torjutaan juutalaisvastaisuutta, rasismia ja muukalaisvihaa sekä vahvistetaan kansalaisyhteiskuntaa perusoikeuksien alalla. | Tuetaan valtiosta riippumattomia järjestöjä ja muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotta niiden valmiudet osallistua aktiivisesti perusoikeuksien edistämiseen lisääntyisivät. Torjutaan juutalaisvastaisuutta, rasismia ja muukalaisvihaa edistämällä myötämielisyyttä ja suvaitsevaisuutta koko Euroopan unionissa. Edistetään rauhaa ja perusoikeuksia erityisesti uskontojen välisellä ja monikulttuurisella vuoropuhelulla EU:n tasolla. | Käydään avointa, selkeää ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa perusoikeuksista. Tuetaan valistustoimia. Annetaan taloudellista tukea yleistä eurooppalaista etua ajavien, valtiosta riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden toimintaan. Toteutetaan tutkimuksia ja selvityksiä näillä aloilla. | Kaikki tavoitteet ovat perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelman yleisen tavoitteen mukaisia eli niillä pyritään tukemaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittämistä. - Välineiden keskinäinen täydentävyys/johdonmukaisuus Ohjelmalla pyritään aktiivisesti täydentämään tulevan perusoikeuksien viraston toimintaa päällekkäisyyksien välttämiseksi ja yhteisvaikutuksen varmistamiseksi. Kyseinen virasto jatkaa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen työtä. Ohjelmaa täydennetään muilla perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaan kuuluvilla erityisohjelmilla, varsinkin väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevalla erityisohjelmalla. Kyseisen ohjelman tavoitteena on väkivallan torjuminen, joka on selkeästi osa perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien suojelua, erityisesti kun kyseessä on oikeus ruumiilliseen koskemattomuuteen. Ohjelmalla pyritään myös torjumaan huumeiden käyttöä ja laitonta kauppaa. Turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskeviin yleisohjelmiin kiinnitetään erityistä huomiota, sillä ne täydentävät tätä ohjelmaa, ja kyseisten ohjelmien kanssa syntyy varmasti yhteisvaikutusta. Erityistä huomiota kiinnitetään maahanmuuttajien kanssa käytävään vuoropuheluun, jolla halutaan edistää suvaitsevaisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä. Näin helpotetaan yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten kotoutumista. Huomiota on kiinnitetty myös muihin ohjelmiin, erityisesti työllisyyttä ja solidaarisuutta edistävään Progress-ohjelmaan ja aktiivista kansalaisuutta edistävään ohjelmaan, jotta vältetään päällekkäisyyksiä ja varmistetaan johdonmukaisuus ja täydentävyys varsinkin kun kyseeseen tulevat ne tästä ohjelmasta tuetut toimet, joilla saattaa olla myönteisiä vaikutuksia syrjinnän torjumiseen sekä kulttuurien välisen vuoropuhelun edistämiseen. Ohjelmia toteutettaessa pyritään täydentävyyteen, jotta tarvittaessa voidaan koordinoida kussakin ohjelmassa toteutettuja toimia. 3. Arviointi 3.1. Väli- ja loppuarvioinneista saadut kokemukset Kahdella nykyisellä valmistelevalla toimella pyritään edistämään perusoikeuksia ja tukemaan kansalaisyhteiskuntaa. Ensimmäisestä valmistelevasta toimesta, joka koskee perusoikeuksia, rahoitetaan tällä hetkellä kahta eri hanketta: riippumattomien asiantuntijoiden verkoston vuosittain laatimaa kertomusta perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa sekä hankekokonaisuutta, jonka tarkoituksena on tiedottaa kaikille Euroopan unionissa oleskeleville henkilöille perusoikeuskirjasta ja lisätä tietoisuutta yhteisön oikeuden mukaisista perusoikeuksista. Toisen valmistelevan toimen tarkoituksena on tukea kansalaisyhteiskuntaa Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa. Valmistelevat toimet ovat olleet vasta niin vähän aikaa käynnissä, että niistä ei ole mahdollista tehdä kunnollista arviointia. Kansalaisyhteiskunnan innokkaasta osallistumisesta käy kuitenkin ilmi tarve luoda jäsennelty ohjelma, jotta toiminnan jatkuminen laajemmassa mittakaavassa voitaisiin varmistaa. Lisäksi säännöllisessä yhteydenpidossa kansalaisyhteiskuntaan on käynyt ilmi, että perusoikeuksista kaivataan lisää avointa ja säännöllistä vuoropuhelua valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa ja että on tarvetta lisätä perusoikeuksia koskevia tiedotuskampanjoita ja edistää eri jäsenvaltioissa toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen verkottumista. 3.2. Ennakkoarviointi Perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelman ennakkoarvioinnista on laadittu komission valmisteluasiakirja, josta käy ilmi, että valittua toimintavaihtoehtoa voidaan pitää tarkoituksenmukaisena suunniteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 4. Oikeusperusta ja toimintavälineen valinnan perusteet 4.1. Oikeusperusta Tämä perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaan kuuluva erityisohjelma perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 308 artiklaan. Kyseisen artiklan mukaan yhteisön toimi on mahdollinen, vaikka perustamissopimuksessa ei ole määräyksiä tähän tarvittavista valtuuksista, jos toimea pidetään tarpeellisena jonkin yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi. Ohjelman tavoitteilla ei ole erityistä oikeusperustaa perustamissopimuksessa, koska tavoitteet koskevat perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien yleistä edistämistä eikä tavoitteena ole pelkästään edistää muutamaa erityistä perusoikeutta, joilla on erityinen oikeusperusta. Tavoitteilla myötävaikutetaan kuitenkin EU:n toimivaltuuksien ja politiikkojen määrittelyyn ja toteuttamiseen lisäämällä Euroopan unionissa kaikkien tietoisuutta yhteisön lainsäädännön mukaisista perusoikeuksista. Ehdotettu oikeusperusta on tarkoituksenmukainen, sillä ohjelmalla edistetään yhteisön tavoitteiden saavuttamista. 4.2. Ohjelmaan sisältyvät toimet Ohjelmassa on tarkoitus toteuttaa muun muassa seuraavanlaisia toimia: - Komission toteuttamat erityistoimet eli muun muassa selvitykset ja tutkimukset, mielipidemittaukset ja -selvitykset, indikaattoreiden ja yhteisten menetelmien luominen, tietojen ja tilastoiden keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusmateriaalin laatiminen ja levittäminen, kansallisten asiantuntijoiden verkostojen tuki ja hallinnointi, analyysit, seuranta ja arvioinnit. - Toimet, joilla annetaan taloudellista tukea yhteisön edun mukaisiin erityishankkeisiin vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin. - Toimet, joilla annetaan taloudellista tukea valtiosta riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden toimintaan vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin. - Toiminta-avustus Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistykselle ( Association of the Council of States and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union ). Yhdistys ajaa yleistä eurooppalaista etua edistämällä näkemysten ja kokemusten vaihtoa asioissa, jotka koskevat yhdistysten jäsentuomioistuinten lainkäyttöä, järjestäytymistä ja toimintaa niiden käyttäessä tuomiovaltaa ja/tai toimiessa neuvonantajina, erityisesti yhteisön oikeuteen liittyen. 4.3. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Ehdotuksen valmistelussa on otettu huomioon EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa ja siihen liitetyssä pöytäkirjassa vahvistetut toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Toissijaisuusperiaatteesta voidaan todeta, ettei ohjelmassa pyritä puuttumaan toimintaan aloilla, joilla sovelletaan jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten laatimia kansallisia ohjelmia, vaan siinä pyritään keskittymään aloihin, joilla voi syntyä eurooppalaista lisäarvoa. Voidaan katsoa, että suurin osa toimista, joita ohjelmasta tuetaan, täydentää kansallisia toimia, ja että niillä pyritään mahdollisimman suuressa määrin hyödyntämään kansainvälisellä ja alueellisella tasolla toteutetuista toimista syntyvää yhteisvaikutusta. Oikeasuhteisuuden osalta uusi ohjelmaehdotus on laadittu mahdollisimman yksinkertaiseksi; tämä ei tarkoita ainoastaan toimintamuotoja – lainsäädäntötekstissä toimien määrittelyt pidetään mahdollisimman yleisinä – vaan lisäksi toimien toteuttamisen hallinnointia ja rahoitusta. Komissio on pyrkinyt löytämään oikean tasapainon yhtäältä joustavuuden ja helppouden ja toisaalta tavoitteiden selkeyden ja tarkoituksenmukaisten rahoitukseen liittyvien ja menettelyllisten takeiden välillä. Kun otetaan huomioon näiden periaatteiden soveltamisesta tehdyssä pöytäkirjassa vahvistetut suuntaviivat, on selkeästi todettavissa, että ohjelman kohteena olevilla ongelmilla on kansainvälisiä piirteitä ja yhteisön tason toiminnasta syntyy näin ollen etua yli kansallisen tason toiminnan. 4.4. Yksinkertaistaminen ja järkeistäminen Ehdotetulla lähestymistavalla edistetään keskeisen tavoitteen saavuttamista eli välineiden oikeudellista ja hallinnollista yksinkertaistamista ja budjettirakenteen virtaviivaistamista. Myös välineiden keskinäinen johdonmukaisuus ja vastaavuus lisääntyy ja vältytään päällekkäisyydeltä. Vaikka unionin seuraavat laajentumiskierrokset vaativat lisää henkilöresursseja, nämä resurssit saadaan jaettua aiempaa paremmin, kun pienehköjä budjettikohtia (jotka vaativat suhteettomasti resursseja) poistetaan ja nykyiset ohjelmat ryhmitellään uudelleen yhdeksi johdonmukaiseksi ja virtaviivaiseksi ohjelmaksi. Menojen määrä ja niiden hallinnoinnista aiheutuvat kulut saadaan paremmin suhteutettua toisiinsa. Ehdotetusta järkeistämisestä hyötyvät myös tuen loppukäyttäjät, sillä välineiden näkyvyys, selkeys ja johdonmukaisuus lisääntyvät. Potentiaaliset tuensaajat pystyvät hakemaan rahoitusta helpommin, kun lähestymistapa on yhtenäistetty ja täytäntöönpanosäännökset yhdenmukaistettu. Komissio voi päättää antaa osan talousarvion täytäntöönpanosta varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille yhteisön oikeuden mukaisille virastoille. Komissio nimeää nämä virastot neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 55 ja 56 artiklan ja komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 37 artiklan säännösten mukaisesti. Komissio selvittää, toteutuvatko taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteet. Ennen tehtävien siirtämistä komissio varmistaa etukäteisarvioinnin avulla, että virastojen perustaminen on moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaista. Ehdotettu uusi väline vastaa komission linjauksia, jotka koskevat poliittisia ja rahoitukseen liittyviä haasteita vuodesta 2007 alkaen. Tarkoituksena on täydentää, yksinkertaistaa ja järkevöittää nykyisiä välineitä ja varmistaa, että uudet tavoitteet voidaan saavuttaa riittävän joustavasti ja että mukautuminen uuteen oikeudelliseen kehykseen, joka vahvistetaan perustuslakia koskevan sopimuksen tultua voimaan, sujuu kitkattomasti. 5. Talousarviovaikutukset Perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelman kustannukset ovat 543 miljoonaa euroa ajanjaksolla 2007–2013. Tähän erityisohjelmaan osoitetaan 96,5 miljoonaa euroa. 2005/0038 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[35], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[36], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[37], ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon[38], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. (2) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaan unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä. (3) Euroopan unionin perusoikeuskirjasta päätettiin 7 päivänä joulukuuta 2000, ja siinä vahvistetaan Euroopan unionin perusarvot[39]. (4) Kuten Eurooppa-neuvoston Brysselissä 4 ja 5 päivänä marraskuuta 2004 pitämässä kokouksessa hyväksytyssä Haagin ohjelmassa todetaan, perusoikeuskirjan sisällyttäminen Euroopan perustuslakia koskevaan sopimukseen ja liittyminen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen asettavat Euroopan unionille oikeudellisen velvoitteen varmistaa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen, että perusoikeuksia sekä kunnioitetaan että aktiivisesti edistetään kaikilla aloilla, joilla unioni toimii. (5) Komissio korostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta neuvostolle ja Euroopan parlamentille esittämässään tiedonannossa[40] kansalaisyhteiskunnan asemaa sekä perusoikeuksien suojelussa että niiden edistämisessä. Sen vuoksi komission olisi käynnistettävä säännöllinen vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa. (6) Komissio korostaa, että on tärkeää tiedottaa ja viestittää Euroopan unionin kansalaisuudesta seuraavista oikeuksista, jotta kansalaisten tietoisuutta heidän oikeuksistaan voidaan lisätä ja luotettavan tiedon saantia helpottaa. (7) Eurooppa-neuvosto korosti marraskuussa 2004 tiedottamisen tärkeyttä, kun tavoitteena on saada kansalaiset mukaan Euroopan yhdentymishankkeeseen kannustamalla aktiiviseen kansalaisuuteen. (8) Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistys ( Association of the Council of States and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union ) edistää näkemysten ja kokemusten vaihtoa asioissa, jotka koskevat yhdistyksen jäsentuomioistuinten lainkäyttöä, järjestäytymistä ja toimintaa niiden käyttäessä tuomiovaltaa ja/tai toimiessa neuvonantajina, erityisesti yhteisön oikeuteen liittyen, joten se ajaa yleistä eurooppalaista etua. (9) Perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän päätöksen tekemiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 308 artikla. (10) Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi. (11) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[41] 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (12) Ohjelman tavoitteita eli Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä unionin kansalaisuudesta seuraavien oikeuksien edistämistä, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemista sekä rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisuuden torjuntaa uskontojen välisellä ja monikulttuurisella vuoropuhelulla ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, ja ne voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla. Yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (13) On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[42], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002[43], joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, ja otettava huomioon yksinkertaisuuden ja vastaavuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän pitäminen oikeassa suhteessa resurssien käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen. (14) Varainhoitoasetuksessa säädetään, että toiminta-avustukset on sidottava perussäädökseen. (15) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[44] mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Tämä on tarkoituksenmukaista, sillä ohjelmalla ei ole merkittävää vaikutusta yhteisön talousarvioon, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskeva ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, joka on osa perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa ja jolla edistetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen vahvistamista. 2. Ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 2 artikla Yleiset tavoitteet 1. Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet: a) Edistetään Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien ja Euroopan unionin kansalaisuudesta seuraavien oikeuksien kunnioittamiseen perustuvan eurooppalaisen yhteiskunnan kehittämistä. Euroopan unionin kansalaisuus on tarkoitettu jäsenvaltioiden kansalaisten oikeusaseman perustaksi. b) Vahvistetaan kansalaisyhteiskuntaa ja kannustetaan avoimeen, selkeään ja säännölliseen vuoropuheluun perusoikeuksista. c) Torjutaan rasismia, muukalaisvihaa ja juutalaisvastaisuutta. 2. Ohjelman yleisillä tavoitteilla täydennetään perusoikeuksien viraston tavoitteita. Kyseinen virasto jatkaa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen työtä. 3. Ohjelman yleisillä tavoitteilla myötävaikutetaan perusoikeuksia koskevien yhteisön politiikkojen kehittämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön tavoitteita ja toimivaltaa. 3 artikla Erityiset tavoitteet Ohjelmalla on seuraavat erityiset tavoitteet: 25. Edistetään Euroopan unionin perusoikeuskirjan tavoitteita, tiedotetaan kaikille henkilöille heidän oikeuksistaan, myös unionin kansalaisuudesta seuraavista oikeuksista, jotta Euroopan unionin kansalaisia kannustettaisiin tukemaan unionin demokraattisia rakenteita toiminnallaan. 26. Arvioidaan säännöllisesti perusoikeuksien tilannetta Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa yhteisön oikeuden soveltamisalan rajoissa käyttäen perusoikeuskirjaa ohjeena ja hankitaan tarvittaessa kyseisen soveltamisalan rajoissa lausuntoja perusoikeuksiin liittyvistä erityiskysymyksistä. 27. Selitetään, mitä seurauksia on perusoikeuskirjan sisällyttämisestä perustuslakia koskevaan sopimukseen ja Euroopan unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen. 28. Tuetaan valtiosta riippumattomia järjestöjä ja muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotta niiden valmiudet osallistua aktiivisesti perusoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja kansanvallan edistämiseen lisääntyisivät. 29. Edistetään rauhaa ja perusoikeuksia erityisesti uskontojen välisellä ja monikulttuurisella vuoropuhelulla EU:n tasolla. 4 artikla Toimet Edellä 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmasta tuetaan seuraavanlaisia toimia: 30. Komission toteuttamat erityistoimet eli muun muassa selvitykset ja tutkimukset, mielipidemittaukset ja -selvitykset, indikaattoreiden ja yhteisten menetelmien luominen, tietojen ja tilastoiden keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusmateriaalin laatiminen ja levittäminen, kansallisten asiantuntijoiden verkostojen tuki ja hallinnointi, analyysit, seuranta ja arvioinnit; tai 31. Vähintään kolmen jäsenvaltion esittämät, yhteisön edun mukaiset erityiset valtioidenväliset hankkeet vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin; tai 32. Ohjelman yleisten tavoitteiden mukaisesti yleiseurooppalaista etua ajavien valtiosta riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden toiminnan tukeminen vuotuisissa työohjelmissa määrätyin edellytyksin. 33. Toiminta-avustus Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistykselle ( Association of the Council of States and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union ). Yhdistys ajaa yleistä eurooppalaista etua edistämällä näkemysten ja kokemusten vaihtoa asioissa, jotka koskevat yhdistyksen jäsentuomioistuinten lainkäyttöä, järjestäytymistä ja toimintaa niiden käyttäessä tuomiovaltaa ja/tai toimiessa neuvonantajina, erityisesti yhteisön oikeuteen liittyen. Avustus myönnetään pysyvästä työohjelmasta aiheutuvien kustannusten osarahoitukseen. 5 artikla Osallistuminen Ohjelman toimiin voivat osallistua seuraavat maat, jäljempänä ’osanottajamaat’: 34. EU:n kanssa assosiaatiosopimuksen tehneet ehdokasmaat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 35. Hankkeissa voi olla mukana ehdokasmaita, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos tämä edistää näiden maiden valmistautumista liittymiseen, tai muita kolmansia maita, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos tämä palvelee hankkeiden tavoitteita. 6 artikla Kohderyhmät Ohjelma on suunnattu Euroopan unionin kansalaisille, Euroopan unionin alueella laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille ja kansalaisyhteiskunnan järjestöille, muun muassa ryhmille, jotka edistävät tämän ohjelman tavoitteita. 7 artikla Ohjelman tuensaajat Ohjelmaan voivat osallistua muun muassa julkiset tai yksityiset laitokset ja organisaatiot, yliopistot, tutkimusinstituutit, valtiosta riippumattomat järjestöt, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, kansainväliset järjestöt ja muut voittoa tavoittelemattomat järjestöt Euroopan unionin alueella. Ohjelma mahdollistaa yhteiset toimet ohjelmatavoitteiden saavuttamiseksi perusoikeuskysymyksiä käsittelevien kansain