Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta katettavien takauksien käytöstä– tilanne 31. joulukuuta 2004 {SEC(2005)915} /* KOM/2005/0306 lopull. */





Bryssel 7.7.2005 KOM(2005) 306 lopullinen KOMISSION KERTOMUS budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta katettavien takauksien käytöstä– tilanne 31. joulukuuta 2004 {SEC(2005)915} SISÄLTÖ Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja talousarviotakaustoimet 30. kesäkuuta 2004 annetun kertomuksen jälkeen 3 1. Johdanto: Rahoitusjärjestelyjen luonne 3 2. Tapahtumat 30. kesäkuuta 2004 annetun kertomuksen jälkeen 3 3. Riskitilanne 4 3.1. Lainakanta 31. joulukuuta 2004 4 3.2. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit: 31. joulukuuta 2004 mennessä nostetut lainat (ks. liitteen taulukko A2) 5 3.3. Unionin talousarviosta katettavat laskennalliset vuosittaiset enimmäisriskit: 31. joulukuuta 2004 mennessä nostetut ja sovitut lainat (ks. liitteen taulukko A3) 5 4. Budjettitakausten käyttöönotto 5 4.1. Maksaminen kassavaroista 5 4.2. Maksaminen takuurahastosta 5 5. Arvio yhteisön laskennallisesta laina- ja takauskapasiteetista yhteisön ulkopuolisten valtioiden hyväksi 6 6. Takuurahaston tilanne 31. joulukuuta 2004 6 7. Suhteellinen vakaus 7 Osa II: Mahdollisten riskien arviointi: tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien yhteisön ulkopuolisten maiden taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne 8 1. Johdanto 8 2. Ehdokasmaat 8 3. Länsi-Balkan 8 4. Uudet itsenäiset valtiot 9 Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja talousarviotakaustoimet 30. kesäkuuta 2004 annetun kertomuksen jälkeen [1] 1. JOHDANTO: RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE Unionin talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin useista luotonanto- ja takaustoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: Euroopan yhteisöjen makrotaloudellisiin tarkoituksiin myöntämät lainat (jäsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat ja yhteisön ulkopuolisille valtioille myönnetty makrotaloudellinen rahoitusapu) ja mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettävät lainat (Euratom- ja NCI-lainat[2] jäsenvaltioille sekä Euratomin ja Euroopan Investointipankin (EIP) lainat[3] yhteisön ulkopuolisille valtioille). 2. TAPAHTUMAT 30. KESÄKUUTA 2004 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN Yhteisön ulkopuolisille maille myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun osalta neuvosto päätti 7. joulukuuta 2004 jatkaa edellisiä päätöksiä ja myöntää makrotaloudellista lisärahoitusapua Serbialle ja Montenegrolle (2004/862/EY) ja Bosnialle ja Hertsegovinalle (2004/861/EY). Neuvosto ei tehnyt uusia itsenäisiä valtioita koskevia uusia päätöksiä, mutta komissio antoi 10. joulukuuta 2004 tiedonannon[4] Armenialle, Tadžikistanille ja Georgialle myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta. Avustusten kokonaismäärä oli 22 miljoonaa euroa: 10 miljoonaa euroa Serbialle ja Montenegrolle, 5,5 miljoonaa euroa Armenialle ja 6,5 miljoonaa euroa Georgialle. Bulgaria nosti aiemmin tehtyyn päätökseen perustuvan Euratom-lainaerän (Kozloduy, 30 miljoonaa euroa). Komissio teki uuden päätöksen, jolla muutetaan 13. joulukuuta 2000 tehtyä päätöstä (C(2000)3812) Ukrainan K2R4-laitokselle myönnetyn lainamäärän pienentämiseksi.[5] EIP:n valtuuksien osalta neuvosto päätti 22. joulukuuta 2004[6] muuttaa päätöstä 2000/24/EY Euroopan unionin laajentumisen ja Euroopan naapuruuspolitiikan huomioonottamiseksi. Samana päivänä[7] neuvosto päätti myöntää yhteisön takauksen EIP:lle Venäjällä, Ukrainassa, Moldovassa ja Valko-Venäjällä toteutettaviin tietynlaisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta. Enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa. EIP saa poikkeuksellisen 100 prosentin yhteisön takauksen. Takaus kattaa lainat, jotka allekirjoitetaan 31. päivään tammikuuta 2007 mennessä (määräaikaa voidaan jatkaa kuudella kuukaudella). Kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin 1. toukokuuta 2004 neuvosto antoi asetuksen (EY, Euratom) N:o 2273/2004[8] takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 muuttamisesta. Rahoitusnäkymistä 2007–2013 annetun komission tiedonannon[9] mukaan takuurahaston rahoitusta ei teoriassa rajoiteta tulevaisuudessa, sillä takuurahaston rahoitus toteutetaan otsakkeeseen 4 (ulkosuhteet) kuuluvasta budjettikohdasta eikä erityisvarauksen kautta, kuten nykyisin. 3. RISKITILANNE Seuraavassa riskianalyysissa käytetään vakiintuneita mittareita, joita ovat lainakanta ja yhteisön talousarviosta katettava vuosittainen enimmäisriski ja laskennallinen vuosittainen enimmäisriski (käytetyt menetelmät on selitetty komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa). Yksityiskohtaiset luvut löytyvät liitteen taulukoista A1, A2 ja A3. 3.1. Lainakanta 31. joulukuuta 2004 Kokonaisriski 31. joulukuuta 2004 oli 15 284 miljoonaa euroa, kun se 30. kesäkuuta 2004 oli 15 519 miljoonaa euroa. Rahoitusjärjestelyt, jotka ovat vaikuttaneet lainakannan kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen, esitetään seuraavassa taulukossa. Taulukko 1: Lainakanta 31. joulukuuta 2004* | milj. euroa (pyöristetty) | Lainakanta 30. kesäkuuta 2004 | 15 519 | Lainojen takaisinmaksut | Euratom | 0 | NCI | -18 | Makrotaloudellinen avustus | -145 | EIP | -747 | Nostetut lainat | Euratom | 30 | Makrotaloudellinen avustus | 0 | EIP | 1 265 | Muiden valuuttakurssien vaihtelu suhteessa euroon | -621 | Lainakanta 31. joulukuuta 2004 | 15 284 | * kaikki lainat, joilla on takaus (jäsenvaltiot ja yhteisön ulkopuoliset maat), lukuun ottamatta erääntyneitä maksamattomia korkoja ja maksujen laiminlyöntejä. Jäsenvaltioita koskevien järjestelyiden osalta lainakanta oli 3 360 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004, kun se 30. kesäkuuta 2004 oli 3 635 miljoonaa euroa. Yhteisön ulkopuolisia valtioita koskevien järjestelyiden osalta lainakanta oli 11 924 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004, kun se 30. kesäkuuta 2004 oli 11 885 miljoonaa euroa. 3.2. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit: 31. joulukuuta 2004 mennessä nostetut lainat (ks. liitteen taulukko A2) - Vuonna 2005 vuosittainen enimmäisriski on 1 848 miljoonaa euroa. - Jäsenvaltioiden lainoja koskeva riski on 544 miljoonaa euroa. - Yhteisön ulkopuolisten valtioiden lainoja koskeva riski on 1 304 miljoonaa euroa. 3.3. Unionin talousarviosta katettavat laskennalliset vuosittaiset enimmäisriskit: 31. joulukuuta 2004 mennessä nostetut ja sovitut lainat (ks. liitteen taulukko A3) - Vuonna 2005 laskennallinen enimmäisriski on 1 957 miljoonaa euroa ja sen arvioidaan olevan 3 546 miljoonaa euroa vuonna 2013. - Jäsenvaltioiden lainoja koskeva laskennallinen enimmäisriski on sama kuin 3.2 kohdassa ilmoitettu vuosittainen enimmäisriski. - Vuonna 2005 riski on yhteisön ulkopuolisten valtioiden osalta 1 413 miljoonaa euroa. Riskin odotetaan olevan 3 324 miljoonaa euroa vuonna 2013. 4. BUDJETTITAKAUSTEN KÄYTTÖÖNOTTO 4.1. Maksaminen kassavaroista Jos velallisen maksu komissiolle myöhästyy, komissio käyttää kassavarojaan[10] välttääkseen maksujen myöhästymisen ja siitä aiheutuvat kustannukset lainojensa hoidossa. 4.2. Maksaminen takuurahastosta Lokakuun 31. päivänä 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos yhteisön myöntämän tai takaaman luoton saajan erääntyvät maksut myöhästyvät, takuurahastoa voidaan vaatia kattamaan maksuhäiriö kolmen kuukauden kuluessa eräpäivästä. 5. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN VALTIOIDEN HYVÄKSI Takuurahastomekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- ja takauskapasiteettia yhteisön ulkopuolisille valtioille, sillä nykyisissä rahoitusnäkymissä[11] takuuvaraukseen sisällytetty määrä rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja. Taulukossa A4 esitetään takuurahastomekanismin mukainen arvio yhteisön lainakapasiteetista yhteisön ulkopuolisille valtioille kaudella 2005–2006. Laskentamenetelmä ja säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisesti tämän kertomuksen liitteessä. Taulukosta 2 ilmenee, että yhteisön ulkopuolisten valtioiden laina- ja takauskanta oli 31. joulukuuta 2004 yhteensä 12 068 miljoonaa euroa. Taulukko 2: Yhteisön ulkopuolisten valtioiden laina- ja takauskanta (miljoonaa euroa, pyöristettynä) | 1. Lainakanta, EY (makrotaloudellinen avustus), Euratom | 1 384 | 2. Lainakanta, EIP:n osalta | 10 540 | 3. Maksujen laiminlyönnit | 0 | 4. Viivästyskorot | 1 | 5. Erääntyneet maksamattomat korot1 | 143 | Lainakanta 31. joulukuuta 2004 | 12 068 | 1 Maksamattomat, erääntyneet korot kuten määritelty takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa Takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa määritellyn takuurahaston varojen ja jäljellä olevien pääomasitoumusten määrän suhde oli 10,55 prosenttia eli siis suurempi kuin 9 prosentin tavoite, joka on vahvistettu takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen N:o 2728/94 muuttamisesta annetussa asetuksessa N:o 1149/99. Asetuksessa säädetään, että ”jos tavoitesumma ylitetään vuoden lopussa, palautetaan jäännös Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan”. 6. TAKUURAHASTON TILANNE 31. JOULUKUUTA 2004 Takuurahastossa oli 31. joulukuuta 2004 yhteensä 1 612,09 miljoonaa euroa. Rahasto kehittyi vuoden 2004 jälkipuoliskolla seuraavasti: - Ensimmäinen ja toinen siirto: 181,875 miljoonaa euroa. - Rahaston ylijäämä vuonna 2003: 223,16 miljoonaa euroa. - Maksu 27. elokuuta 2004: 2 687 444,26 Yhdysvaltain dollaria (2 230 059,13 euroa). - Maksurästien perintä 21. joulukuuta 2004: Argentiinalta 10 013 111,37 Yhdysvaltain dollaria (7 456 334,33 euroa). - Argentiinan maksamatta olevat erääntyneet velat, ts. viivästyskorot, olivat 1 718 492,13 Yhdysvaltain dollaria (1 261 649,75 euroa) 31. joulukuuta 2004. - Rahaston varojen sijoitustulot olivat 28,9 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004. 7. SUHTEELLINEN VAKAUS Asetuksen N:o 2273/2004 johdosta takuurahaston varat ovat supistuneet 338 831 402,07 euroa. Näiden varojen 31. joulukuuta 2004 (1 612,09 miljoonaa euroa) ja yhteisön ulkopuolisille valtioille myönnettyjen lainojen laskennallisten vuotuisten enimmäisriskien (1 413 miljoonaa euroa) suhde vuonna 2005 on arviolta 90 prosenttia (ks. liitteen taulukko A3). Osa II: Mahdollisten riskien arviointi: tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien yhteisön ulkopuolisten maiden taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne 1. Johdanto Ensimmäisessä osassa esitetyt numerotiedot kuvastavat yleisestä talousarviosta katettavien riskien määrällistä puolta. Nämä tiedot on kuitenkin suhteutettava riskin laatuun, joka riippuu lainatoimen lajista ja lainansaajan tilanteesta. Maariskiarviotaulukot esitetään erillisessä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.[12] Seuraavassa on lyhyt tiivistelmä kyseisestä analyysista. Liitteen 3.1 kohdassa on analyysi muiden yhteisön ulkopuolisten valtioiden tilanteesta. 2. Ehdokasmaat Bulgariassa BKT:n kasvu jatkui vahvana, sillä se oli 5,6 prosenttia vuositasolla vuoden 2004 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä. Vaihtotaseen alijäämä oli suuri eli noin 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 mutta se supistui vuodesta 2003. Alijäämän kattoivat suurelta osin ulkomaiset suorat nettoinvestoinnit. Ulkomaanvelka pysyi vakaana suhteessa BKT:hen ja oli hieman yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen velan määrä supistuu mutta yksityinen velka kasvaa niin, että kyseiset osuudet kokonaisulkomaanvelasta ovat nyt lähes yhtä suuret. Vuoden 2004 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä Romanian kokonaistuotanto kasvoi 8,1 prosenttia. Kasvua vauhditti vahva kotimainen kysyntä, minkä johdosta nettovienti oli erittäin negatiivinen, ja huomattava vaihtotaseen alijäämä pysytteli noin 6 prosentissa suhteessa BKT:hen. Ulkomaisten suorien sijoitusten huomattavan piristymisen johdosta ulkomainen velka suhteessa BKT:hen oli vakaa (noin 34 prosenttia suhteessa BKT:hen). Turkin BKT kasvoi 8,7 prosenttia vuositasolla vuoden 2004 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana vahvan yksityisen kulutuksen ja kotimaisten investointien kasvun ansiosta. Tuonti lisääntyi huomattavasti vuonna 2004 kotimaisen kysynnän suuren kasvun ja öljyn korkeamman kansainvälisen hinnan johdosta ja tasoitti reilusti viennin kasvun ja ennätyksellisen matkailukauden tuomat hyödyt. Tämän seurauksena vaihtotaseen alijäämä kasvoi arviolta 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velka on supistunut merkittävästi. Ulkomaanvelka oli vuoden 2004 lopulla 53 prosenttia BKT:sta. 3. LÄNSI-BALKAN Albanian BKT kasvoi noin 6,2 prosenttia vuonna 2004. Syynä tähän olivat maataloustuotannon parantuminen, palvelusektorin kasvu ja rakennustoiminnan lisääntyminen. Vaihtotaseen alijäämän arvioidaan olleen 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, ja ulkomaisen velan määrä on ollut edelleen suhteellisen vähäinen, sillä velka suhteessa BKT:hen oli noin 22,4 prosenttia. Bosniassa ja Hertsegovinassa BKT kasvoi arviolta 5 prosenttia vuonna 2004 ensi sijassa teollisuustuotannon ja kotimaisen kysynnän kasvun vauhdittamana, ja talouskasvun ennustetaan jatkuvan samalla tasolla vuonna 2005. Vaikka ulkomaisten suorien sijoitusten määrä oli ennätysmäinen ja vienti kasvoi vuonna 2004, tuonnin kasvu johti siihen, että vaihtotaseen alijäämä oli yli 18 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ulkomainen velka on supistunut viime vuosina ja oli 34 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa BKT:n kasvu supistui 0,5 prosenttia vuoden 2004 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana. Suurin syy siihen oli tehdasteollisuustuotannon heikko kasvu. On kuitenkin todennäköistä, että BKT:n kasvu on positiivista koko vuoden 2004 osalta, ja kasvun odotetaan kiihtyvän 2,5 prosenttiin vuonna 2005. Vaihtotaseen alijäämä oli lähes 7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Syynä tähän olivat suuri kauppataseen alijäämä sekä yksityisten ja julkisten tulonsiirtojen väheneminen. Valuuttavaranto supistui 3,5 kuukauden tuontia vastaavalle tasolle vuoden 2004 toisella vuosipuoliskolla. Varanto oli vastannut 4 kuukauden tuontia vuoden 2003 lopulla. Ulkomainen velka suhteessa BKT:hen kasvoi hieman vuonna 2004 eli 35,2 prosentista vuoden 2003 lopulla 35,7 prosenttiin vuoden 2004 lopulla. Serbian ja Montenegron BKT:n kasvu on elpynyt ja sen arvioidaan olleen 7,2 prosenttia vuonna 2004 teollisuus- ja maataloustuotannon toipumisen johdosta. Ulkoinen epätasapaino on edelleen suuri heikon viennin vuoksi. Vaihtotaseen alijäämän arvioidaan olleen noin 12 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Velka suhteessa BKT:hen supistui 57 prosenttiin sen jälkeen, kun velkojen uudelleenjärjestelystä oli tehty sopimus Lontoon klubiin kuuluvien velkojien kanssa. 4. Uudet itsenäiset valtiot Armeniassa , jossa tuotannon kasvu oli edelleen yli 10 prosenttia vuonna 2004, suuret maksusuoritukset ja muut siirrot auttoivat supistamaan vaihtotaseen alijäämän alle 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Keskuspankin valuuttavaranto on turvallisella tasolla, ja se vastaa lähes neljän kuukauden tuontia. Julkisen talouden ulkomaanvelka on noin 1,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli noin 33 prosenttia suhteessa BKT:hen (velka supistui noin 39 prosentista vuonna 2003). Georgian vaihtotaseen alijäämä kasvoi jonkin verran, sillä tuonti kasvoi huomattavasti BTC-öljyputken rakennustöiden johdosta ja ylitti maksusuoritusten ja julkisten tulonsiirtojen kasvun. Keskuspankki onnistui kuitenkin lisäämään valuuttavarantoaan niin, että se vastaa lähes kahden kuukauden tuontia. Georgian julkisen talouden ulkomaanvelka pysyi nimellisarvoltaan lähes ennallaan, mutta suhteessa BKT:hen se supistui vuonna 2003 kirjatusta 46 prosentista noin 37 prosenttiin. Vuoden 2004 jälkipuoliskolla Georgia teki kahdenväliset sopimukset useimpien Pariisin klubiin kuuluvien velkojiensa kanssa heinäkuussa 2004 tehdyn sopimuksen mukaisesti. Ukrainan BKT:n kasvu oli ennätykselliset 12 prosenttia. Samaan aikaan 12,3 prosentin inflaatiovauhti ylitti kaikki ennustukset. Ukrainan keskuspankki kiristi vähitellen rahapolitiikkaa, mutta uusi hallitus ei ole vielä puuttunut julkisen talouden epätasapainoon (julkisen talouden alijäämä oli yli 4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004). Vaihtotaseen ylijäämä oli yli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valuuttavaranto kasvoi niin, että se vastasi yli kolmen kuukauden tuontia. Julkisen talouden ulkomaanvelka supistui edelleen BKT:n vahvan kasvun vetämänä ja oli noin 19 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valko-Venäjän talous on hyötynyt maan tärkeimmän kauppakumppanin Venäjän talouskasvusta (BKT kasvoi 11 prosenttia vuonna 2004). Inflaatio supistui 28 prosentista 14 prosenttiin vuosina 2003–2004 mutta on edelleen alueen nopeinta löysän finanssipolitiikan vuoksi. Julkisen talouden rahoitusasema oli kuitenkin ylijäämäinen ensimmäisen kerran useaan vuoteen. Ulkomaanvelka on edelleen vähäinen, ja velka suhteessa BKT:hen supistui alle 20 prosenttiin. Talouden tilan parantumisesta huolimatta Valko-Venäjän taloutta haittaavat monet tekijät, erityisesti valuuttavaranto on erittäin alhainen. Moldovan BKT:n kasvu oli yli 7 prosenttia vuonna 2004, mutta inflaatiovauhti oli edelleen kaksinumeroinen. Tähän oli syynä vahva kotimainen kysyntä, jonka mahdollisti rahan määrän nopea kasvu (maksusuoritusten suurten määrän johdosta). Finanssipolitiikan viritystä höllennettiin huomattavasti vuonna 2004. Yksityiset velkojat ovat myöntäneet Moldovalle jonkin verran velanhuojennuksia, ja Moldova on jälleen ryhtynyt maksamaan korkoja Pariisin klubiin kuuluville velkojille. Tämän vuoksi velka suhteessa BKT:hen supistui alle 40 prosenttiin. Talouden tila on kuitenkin edelleen erittäin herkkä. Vaihtotaseen alijäämä oli lähes 7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ulkomaisten suorien sijoitusten esteenä on valtion tapa puuttua talouteen. Tad ž ikistanin talouden kasvu on edelleen vahvaa – kokonaistuotannon kasvu oli noin 10,5 prosenttia vuonna 2004. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi 1,3 prosentista lähes 2 prosenttiin, kun nopean kasvun vauhdittama tuonti ylitti vientitulojen kasvun ja siirtotyöläisten rahalähetykset. Virallisen valuuttavarannon bruttomäärä vastasi yli kahden kuukauden tuontia vuoden lopussa. Vuoden 2003 lopussa ulkomaanvelan kokonaismäärä oli 1 miljardi Yhdysvaltain dollaria (73 prosenttia suhteessa BKT:hen), josta 300 miljoonaa dollaria oli velkaa Venäjälle. Tadžikistan teki lokakuussa 2004 Venäjän kanssa sopimuksen, jolla 80 prosenttia Tadžikistanin kahdenvälisestä velasta poistetaan ja loput muunnetaan pääomaksi (vuoden 2008 loppuun mennessä). [1] Liite sisältää komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa esitetään tähän kertomukseen liittyviä yksityiskohtaisia taulukoita ja selvityksiä. [2] Yhteisön uusi rahoitusväline, jota ei ole käytetty vuodesta 1995. Viimeinen laina maksettiin täysin takaisin 17.12.2004 mennessä. [3] EIP:n valtuutuksia koskevat tiedot ovat liitteen taulukossa A1. [4] KOM(2004) 793 lopullinen. [5] C(2004)2817/3, 20.7.2004 (83 000 000 Yhdysvaltain dollaria vastaava euromäärä). [6] EUVL L 21, 25.1.2005, s. 9. [7] EUVL L 21, 25.1.2005, s. 11. [8] EUVL L 396, 31.12.2004, s. 28. [9] KOM(2004) 487. [10] Yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on muutettuna, 12 artiklan nojalla. [11] Vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymiin kirjattu vuotuinen määrä on 200 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina; vuonna 2004 määrä oli 221 miljoonaa euroa ja vuonna 2005 se on 223 miljoonaa euroa. [12] SEC(2005) …