3.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Alankomaat on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että Alankomaat saavuttaa välitavoitteet ja tavoitteet viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(52)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää useita investointitoimenpiteitä, joilla on merkittävä rajatylittävä ulottuvuus. Hankkeita ei toteuteta yhdessä muiden maiden kanssa, mutta useilla hankkeilla odotetaan olevan myönteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin, kuten ilmailu siirtymävaiheessa -investointi, jolla pyritään vähentämään ilmailun päästöjä, ja Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä, jonka tavoitteena on yhdenmukaistaa junien seurantajärjestelmä junakulunvalvonnan eurooppalaisen standardin kanssa.

(51)Alankomaat on toimittanut lyhyen turvallisuutta koskevan itsearvioinnin asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 4 kohdan g alakohdan mukaisesti osana Groundbreaking IT -investointitoimenpidettä. Tämä toimenpide koskee puolustusministeriön sisäisten tietokonejärjestelmien uudistamista. Se sisältää asiaankuuluvat kyberturvallisuutta koskevat suojakeinot unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Elpymis- ja palautumissuunnitelma ei sisällä investointeja 5G-verkkoihin eikä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin.

(47)Elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanosta ja koordinoinnista vastaavien keskusyksiköiden eli valtiovarainministeriön ohjelmaosaston, tarkastuselimen ja taloushallinnon osastojen sekä asianomaisten alakohtaisten ministeriöiden hallinnolliset valmiudet ovat riittävät niille kaavailtujen roolien ja tehtävien hoitamiseen. Suunnitelmaan on sisällytetty kaksi välitavoitetta, jotka koskevat asetuksen (EU) 2021/241 täytäntöönpanoon osallistuvan koordinointi- ja tarkastuselimen oikeudellisen toimeksiannon virallista hyväksymistä. Nämä välitavoitteet on määrä saavuttaa ennen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä.

(46)Valvontajärjestelmä ja muut asiaankuuluvat järjestelyt, mukaan lukien kaikkien asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen standardoitujen tietoluokkien kerääminen ja saataville asettaminen, ovat asianmukaisia ehkäisemään, havaitsemaan ja korjaamaan varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja ja välttämään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen mainitun asetuksen nojalla ja muista unionin ohjelmista. Lisäksi on määrä asettaa välitavoite sellaisen keskustietokantajärjestelmän kehittämistä varten, johon olisi tallennettava kaikki tiedot, jotka liittyvät välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamiseen sekä kaikkien asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyjen tietojen keräämiseen ja tallentamiseen sekä niihin pääsyyn. Tämä välitavoite on määrä saavuttaa ennen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä.

(45)Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotetut valvontajärjestelmä ja -järjestelyt perustuvat luotettaviin prosesseihin ja rakenteisiin, joita käytetään nykyisessä kansallisessa kehyksessä. Suunnitelmassa on kuvattu selkeästi toimijat ja niiden tehtävät ja vastuut sisäisen valvonnan tehtävien suorittamisessa. Koordinointielimeksi on tarkoitus nimetä erityinen elpymis- ja palautumistukivälineen ohjelmaosasto valtiovarainministeriössä, ja sen tehtävänä on suojata unionin taloudellisia etuja. Täytäntöönpanoelinten, kuten ministeriöiden, virastojen tai yhteenliittymien, on vahvistuslausumilla vahvistettava unionin taloudellisten etujen suojaaminen sekä raportoitujen, välitavoitteita ja tavoitteita koskevien tietojen oikeellisuus. Kunkin ministeriön talousasioista vastaavat osastot tarkastavat ja allekirjoittavat nämä vahvistuslausumat. Tarkastusviranomaisen (Auditdienst Rijk), joka on valtiovarainministeriön riippumaton yksikkö, on määrä tehdä hallinto- ja valvontajärjestelmien säännöllisiä tarkastuksia, myös aineistotarkastuksia.

(43)Alankomaat on yleisesti ottaen toimittanut yksityiskohtaiset erittelyt investointien ja uudistusten yksittäisistä kustannusarvioista, ja niihin liittyvät kustannukset sisältyvät elpymis- ja palautumissuunnitelmaan. Kustannusarvio osoittaa, että suurin osa elpymis- ja palautumissuunnitelman kustannuksista on kohtuullisia ja uskottavia. Kustannusarvioita tukeva aineisto antaa kohtuullisen selityksen ehdotettujen toimenpiteiden keskeisistä kustannustekijöistä, vaikka toimitetun näytön määrä ja perusteellisuus vaihtelevatkin toimenpiteittäin. Kustannusarvioiden vertailukohdiksi esitettiin suurimmaksi osaksi tietoja aiemmista hankkeista tai tosiasiallisista tarjouskilpailuista taikka muita tärkeimpiä kustannustekijöitä koskevista vertailukelpoisista kustannustiedoista. Joissakin tapauksissa tiedot kustannusarvioiden laatimisessa käytetyistä menetelmistä ja oletuksista ovat kuitenkin puutteellisia, minkä vuoksi kustannusarvioista ei voida antaa kaikilta osin myönteistä arviota. Alankomaat on myös toimittanut yksityiskohtaiset liiteasiakirjat useimmista toimenpiteistä perustelujen ja kustannusarvioiden tueksi. Joidenkin toimenpiteiden osalta perustelun ja itse kustannusten välinen yhteys ei kuitenkaan ole täysin selvä. Alankomaat on toimittanut riittävät tiedot ja takeet sen varmistamiseksi, että elpymis- ja palautumissuunnitelman kustannuksia ei kateta muulla unionin rahoituksella. Suunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on kustannustehokkuusperiaatteen mukainen ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(40)Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviin uudistus- ja investointitoimenpiteisiin liittyvät välitavoitteet ja tavoitteet ovat selkeät ja realistiset ja kyseisille välitavoitteille ja tavoitteille ehdotetut indikaattorit ovat merkitykselliset, hyväksyttävät ja luotettavat. Suunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä tuetaan välitavoitteilla ja tavoitteilla, jotka jakautuvat koko täytäntöönpanokaudelle. Tosin useita keskeisiä uudistuksia on tarkoitus toteuttaa vasta vuosina 2025 tai 2026, ja joidenkin suurimpien investointien odotetaan saavuttavan täyden vaikutuksensa vuosina 2025 ja 2026. Välitavoitteet ja tavoitteet koskevat myös jo toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti tukikelpoisia. Välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen ajan mittaan on tarpeen maksupyynnön perustelemiseksi.

(27)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.5 mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 47,8 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista mainitun asetuksen liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten mainitun asetuksen 17 artiklassa edellytetään, suunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan vuosiksi 2021–2030.

(26)Alankomaat on esittänyt komission tiedonannossa Tekniset ohjeet ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamiseksi elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti annettuja teknisiä ohjeita noudattaen perustelut sille, että mikään sen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä ei aiheuta merkittävää haittaa millekään ympäristötavoitteelle. Erityistä huomiota on kiinnitetty toimenpiteisiin, joiden vaikutuksia ympäristötavoitteisiin on perusteltua tarkastella tarkkaan. Alankomaat on toimittanut tähän liittyvää vahvaa näyttöä ja aikoo toteuttaa merkittävän haitan välttämiseksi lieventäviä toimia, jotka on määrä kirjata asiaankuuluviin välitavoitteisiin ja tavoitteisiin. Tämä koskee erityisesti investointia ”vihreää sähköä vedystä”, joka koskee vihreän vedyn tuotantoa ja käyttöä, sekä investointeja, jotka liittyvät sisävesi- ja merialuksiin (merituulivoima ja sisävesiliikenteen energiakäänne, päästöttömiä palveluja koskeva hanke).

(20)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.3 mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) Alankomaiden kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(19)Koska elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan edellä mainittuihin haasteisiin, sen odotetaan myös edistävän niiden epätasapainojen korjaamista, jotka todetaan asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla vuosina 2019, 2020 ja 2022 annetuissa suosituksissa ja joita Alankomailla on erityisesti suureen yksityiseen velkaan ja suureen vaihtotaseen ylijäämään liittyvien haavoittuvuustekijöiden osalta.

(15)Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy useita uudistuksia, joilla pyritään nykyistä tehokkaammin torjumaan aggressiivista verosuunnittelua, erityisesti lähdevero, jota ryhdytään perimään alhaisen veroasteen maihin maksettavista osingoista, koroista ja rojalteista sekä tilanteissa, joissa on Alankomaiden väärinkäytösten vastaisten säännösten mukaan kyse verovilpistä. Viimeaikaisten rahanpesun vastaisten toimenpiteiden täydentämiseksi suunnitelmaan on sisällytetty toimenpiteitä, joilla pyritään estämään rikollisten mahdollisuuksia pestä rahaa ja vahvistamaan tutkinta- ja syytevalmiuksia.

(12)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla tuetaan investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen ja edistetään siten asiaan liittyvien maakohtaisten suositusten noudattamista. Digitaalisen siirtymän osalta suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla edistetään tutkimusta ja innovointia ja joilla pyritään houkuttelemaan yksityisiä investointeja tekoälyyn ja kvanttiteknologiaan. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla vapautetaan investointeja vihreään siirtymään muun muassa poistamalla esteitä merituulipuistojen kehittämiseltä, tukemalla vihreää vetyä ja edistämällä lämpöpumppujen käyttöönottoa. Uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan lisäkapasiteetin käyttöönottoa tuetaan energialailla. Se on kattava uudistus, joka tarjoaa lainsäädäntökehyksen verkonhaltijoiden toteuttamille investoinneille verkon muuttamiseksi siten, että voidaan ottaa huomioon uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian siirron odotettu lisääntyminen. Siirtymistä puhtaaseen ja tehokkaaseen energiantuotantoon ja -käyttöön vahvistetaan edelleen julkisen talouden viherryttämisuudistusten paketilla, jolla pyritään vaikuttamaan kansalaisten ja yritysten käyttäytymiseen vihreän siirtymän edistämiseksi. Lisäksi rakennusten energiatehokkuutta parantaville toimenpiteille on osoitettu huomattavat määrärahat.

(9)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla edistetään kaikkia kuutta pilaria. Joillakin komponenteista toteutetaan samanaikaisesti useampiin pilareihin liittyviä toimia. Tällainen lähestymistapa auttaa varmistamaan, että kutakin pilaria käsitellään kokonaisvaltaisesti ja johdonmukaisesti. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään voimakkaasti vihreään siirtymään sekä energiaan ja ilmastoon liittyviin toimenpiteisiin. Odotettavissa on, että vihreä siirtymä etenee kestävämpää energiaa edistävien toimenpiteiden myötä, joita ovat muun muassa vihreän vedyn tuotannon lisääminen ja merituulivoiman kehittämisen esteiden poistaminen. Sitä tukevat myös päästöttömien alusten kehittäminen ja käyttö sekä ilmastoneutraalin lentoliikenteen kehittäminen. Elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteena on myös palauttaa biologinen monimuotoisuus ja vähentää typpilaskeumia, mikä on yksi Alankomaiden suurimmista ympäristöhaasteista. Suunnitelman odotetaan myötävaikuttavan laajasti digitaaliseen pilariin toimenpitein, joilla edistetään innovatiivisia teknologioita ja digitaalisia taitoja. Digitaalisen siirtymän vauhdittamista tukevat tietotekniikan nykyaikaistaminen julkishallinnossa, myös oikeuslaitoksessa, sekä digitaalista koulutusta ja sähköistä terveydenhuoltoa koskevat toimenpiteet.

(3)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Alankomaita koskevan perusteellisen tarkastelun. Tekemänsä analyysin perusteella komissio päätteli, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja, erityisesti suureen yksityiseen velkaan ja suureen vaihtotaseen ylijäämään liittyviä haavoittuvuustekijöitä, joilla on valtioiden rajat ylittävää merkitystä.

(2)Neuvosto antoi Alankomaille 9 päivänä heinäkuuta 2019, 20 päivänä heinäkuuta 2020 ja 12 päivänä heinäkuuta 2022 eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti, että Alankomaat vähentää kotitalouksien velanoton suosimista ja asuntomarkkinoiden vääristymiä, varmistaa, että eläkejärjestelmän toisen pilarin läpinäkyvyyttä, sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja häiriönsietokykyä parannetaan ja toteuttaa toimenpiteitä kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen kasvattamiseksi. Lisäksi Alankomaille suositeltiin, että se vähentää yksinyrittäjäksi ryhtymisen kannustimia ja edistää samalla riittävää sosiaaliturvaa yrittäjille, torjuu näennäisyrittäjyyttä ja vähentää kannustimia käyttää joustavia ja tilapäisiä työsuhteita. Alankomaille suositeltiin myös, että se vahvistaa kattavaa elinikäistä oppimista, lieventää covid-19-kriisin työllisyys- ja sosiaalisia vaikutuksia, pyrkii vähentämään työvoimapulaa ja osaamisvajetta ja parantaa täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia erityisesti työmarkkinoiden laitamilla ja ulkopuolella oleville. Alankomaille suositeltiin, että se aikaistaa ja edistää julkisia ja yksityisiä investointeja ja keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti digitaalisiin taitoihin. Lisäksi neuvosto suositteli, että lisätään täydentäviä investointeja energiaverkkoinfrastruktuuriin ja virtaviivaistetaan uusiutuvan energian lupamenettelyjä, parannetaan erityisesti rakennusten energiatehokkuutta ja nopeutetaan investointeja kestävään liikenteeseen ja kestävään maatalouteen. Alankomaille suositeltiin myös, että se varmistaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn muun muassa puuttumalla työvoimapulaan ja ottamalla käyttöön sähköisiä terveyspalveluja. Tämän ohella suositeltiin varmistamaan rahanpesun torjuntakehyksen tehokas valvonta ja täytäntöönpano. Alankomaille suositeltiin, että se jatkaisi kasvua tukevaa finanssipolitiikan viritystä vuonna 2022. Alankomaita kehotettiin varmistamaan, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on vuonna 2023 linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille. Arvioituaan edistymistä kyseisten maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että vuoden 2022 finanssipolitiikan viritystä koskeva suositus on pantu kaikilta osin täytäntöön. Merkittävää edistystä on saavutettu niiden suositusten osalta, jotka koskevat investointeja tehtävälähtöiseen tutkimukseen, aggressiivista verosuunnittelua sekä covid-19-kriisin taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämistä.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.9.2022 COM(2022) 469 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2022) 292 final}



LIITE 1 JAKSO: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1. Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1: Vihreän siirtymän edistäminen Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin tavoitteena on edistää ja nopeuttaa vihreää siirtymää Alankomaissa ja puuttua ongelmiin, jotka johtuvat Alankomaiden Natura 2000 -alueilla ja niiden ympäristössä esiintyvistä liiallisista typpilaskeumista. Komponentti koostuu viidestä uudistuksesta ja kuudesta investoinnista, joilla edistetään vihreää siirtymää. Investoinneista kahdessa puututaan typpihaasteisiin. Vihreän siirtymän tavoitteita tuetaan finanssipoliittisilla viherryttämisuudistuksilla, joilla pyritään tekemään kestävistä energialähteistä taloudellisesti houkuttelevampia fossiilisiin polttoaineisiin nähden ja kannustamaan kansalaisia ja yrityksiä rajoittamaan energiankulutustaan. Esimerkiksi energialain kattavalla uudistuksella pyritään päivittämään, nykyaikaistamaan ja yhdentämään kaasu- ja sähköenergiajärjestelmiä koskevaa sääntelykehystä, jotta voidaan tukea sähköverkon siirtymistä vähähiiliseen energiajärjestelmään. Näitä uudistuksia täydennetään investointiohjelmilla, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden (eli merituulivoiman) käyttöönottoa ja liikenteenharjoittajia (vihreä vety) sekä investointeja kestävien liikenneratkaisujen, kuten päästöttömien sisävesialusten ja vetykäyttöisten ilma-alusten, kehittämiseen. Typpihaasteisiin vastataan kattavalla luonnon ennallistamisohjelmalla, jossa keskitytään vähentämään typpilaskeumia herkille luontotyyppialueille Natura 2000 -alueilla. Typpihaasteisiin vastataan myös tukiohjelmalla, joka koskee Natura 2000 -alueiden läheisyydessä sijaitsevien sikatilojen lopettamista. Komponentilla edistetään Alankomaiden energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman toteutuminen. Komponentilla tuetaan myös maakohtaisten suositusten toteuttamista, jotta investointeihin liittyvässä talouspolitiikassa keskityttäisiin uusiutuvaan energiaan, energiatehokkuuteen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisstrategioihin (maakohtainen suositus 3 vuonna 2019), investoinnit keskitettäisiin vihreään ja digitaaliseen siirtymään (maakohtainen suositus 3 vuonna 2020) ja kokonaisriippuvuuden vähentämiseen fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti edistämällä täydentäviä investointeja verkkoinfrastruktuuriin ja virtaviivaistamalla edelleen lupamenettelyjä, parantamalla energiatehokkuutta erityisesti rakennuksissa ja nopeuttamalla kestävään liikenteeseen ja kestävään maatalouteen tehtäviä investointeja (maakohtainen suositus 4 vuonna 2022). On odotettavissa, että tämän komponentin toimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. A.1 Kuvaus avustusmuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus C1.1 R1: Energiaverotuksen uudistus Uudistuksen tavoitteena on kannustaa yrityksiä ja kotitalouksia rajoittamaan energiankulutustaan ja siirtymään ilmastoystävällisempiin energialähteisiin. Uudistus koostuu tariffimuutoksista, joilla maakaasun käytöstä tulee kalliimpaa ja sähkön käytöstä edullisempaa, sekä energiaverotuksen rakenteellisista mukautuksista, joiden odotetaan vähentävän energiankulutusta. Tariffien mukauttamista koskevassa uudistuksessa tehdään seuraavat muutokset: a)kaasun käyttöä koskevaa ensimmäisen luokan tariffia (eerste schijf) korotetaan ja ensimmäistä sähkön käyttötariffia alennetaan; b)sähkön käyttöä koskevia toisen ja kolmannen luokan tariffeja (tweede en derde schijf) alennetaan suhteessa kestävän energian ja ilmastosiirtymän veron perustasoon (Opslag Duurzame Energie, ODE); c)energiaverokantarakennetta muutetaan vähemmän degressiiviseksi korottamalla sekä korkeamman kaasun- että sähkönkulutusluokan verokantoja ja

d)sähkönkuluttajien energiaveron alennuksen kiinteää määrää korotetaan 225 000 000 eurolla vuodessa vuosina 2024–2026.

Energiaverotuksen rakenteellisia mukautuksia koskevassa uudistuksessa a)poistetaan metallurgisia ja mineralogisia prosesseja koskeva vapautus- ja palautusjärjestelmä (maakaasun ja sähkön osalta); b)rajoitetaan maakaasun kulutusta sähköntuotannossa koskeva vapautus koskemaan maakaasua, jota käytetään verkkoon toimitetun sähkön tuottamiseen ja c)poistetaan alennettu verokanta kasvihuoneviljelyltä.

Uudistuksen täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. maaliskuuta 2025 mennessä. Uudistus C1.1 R2: Teollisuuden hiilidioksidimaksun käyttöönotto ja tiukentaminen Uudistuksen tavoitteena on vähentää teollisuuden hiilidioksidipäästöjä teollisuuden hiilidioksidimaksulla. Tämä maksu toimii vähimmäistasona ja asettaa vähimmäishinnan hiilidioksidipäästötonnille: jos hinta Euroopan unionin päästökauppajärjestelmässä laskee alle tämän vähimmäishinnan, päästökauppajärjestelmän hinnan ja vähimmäishinnan välinen ero kannetaan verona. Teollisuuden hiilidioksidimaksuun liittyvän uudistuksen on määrä sisältää seuraavat osatekijät: a)otetaan käyttöön teollisuutta koskeva hiilidioksidimaksu ja b)tiukennetaan veroa tavoitteena vähentää edelleen teollisuuden hiilidioksidipäästöjä. Uudistuksen täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. maaliskuuta 2023 mennessä. Uudistus C1.1 R3: Lentomatkaveron korottaminen Uudistuksen tavoitteena on ottaa paremmin huomioon matkustajalentoliikenteen sosiaaliset kustannukset ja rajoittaa lyhyitä lentoja. Uudistuksella korotetaan lentomatkaveroa, mikä johtaa Alankomaissa sijaitsevalta lentoasemalta lähtevien matkustajien lentolippujen välittömään hinnannousuun. Uudistuksen täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. maaliskuuta 2023 mennessä. Uudistus C1.1 R4: Autoverotuksen uudistus Uudistuksen tavoitteena on vähentää fossiilisia polttoaineita käyttävien autojen ajokilometrejä. Uudistuksen on tarkoitus sisältää seuraavat osatekijät: a)moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien ostoverosta (Belasting van Personenauto’s en Motorrijwielen, BPM) myönnetyn vapautuksen asteittainen poistaminen kaupallisten toimijoiden fossiilisia polttoaineita käyttäviltä pakettiautoilta ja

b)nykyisen omistusveron perusteen muuttaminen ajoneuvon painosta ajettujen kilometrien määrään.

Uudistuksen täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Uudistus C1.1 R5: Energialainsäädäntö Uudistuksen tavoitteena on päivittää, nykyaikaistaa ja yhdentää kaasu- ja sähköenergiajärjestelmien sääntelykehystä. Uudistukseen kuuluu erityisesti energialain voimaantulo, nykyisen kaasulain ja nykyisen sähkölain yhdistäminen yhdeksi oikeudelliseksi kehykseksi, joka sisältää seuraavat ominaisuudet: a)parannetaan kaasu- ja sähkötietojen keruu-, varastointi- ja vaihtojärjestelmää; b)tarkistetaan provinssi- tai keskushallinnon toimien oikeusperustaa energiainfrastruktuurihankkeissa, jotta voidaan optimoida lupien myöntäminen ja kansallisen edun mukaisten hankkeiden toteuttaminen – Energieprojecten van Nationale Belang (kansallisen koordinointijärjestelmän, Rijkscoördinatieregeling, RCR, kautta); c)päivitetään siirtoverkonhaltijoiden ja jakeluverkonhaltijoiden sääntelykehystä; d)säännellään sähkönkäyttäjien mahdollisuuksia tulla aktiivisiksi toimijoiksi energiamarkkinoilla sallimalla i) useiden toimijoiden sopimukset yhdestä yhteydestä, ii) itse tuotetun sähkön myynti riippumatta siitä, tapahtuuko se aggregoinnin avulla, ja iii) loppukäyttäjien todellisen kysynnän joustavuuden rahallisen arvon määrittäminen aggregoinnin avulla ja e)parannetaan loppukuluttajien suojaa. Uudistuksen täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. maaliskuuta 2025 mennessä. Investointi C1.1 I1: Merituulivoima Investoinnin tavoitteena on lisätä tuulivoiman tuotantokapasiteettia Pohjanmerellä. Itse merituulipuistojen rakennuskustannusten kattamisen sijaan investoinnilla pyritään vähentämään merituulivoiman lisäkapasiteetin käyttöönottoon liittyviä kielteisiä ulkoisvaikutuksia. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin tarkoituksiin: a)parannetaan merenkulun turvallisuutta merituulipuistojen läheisyydessä i) hankkimalla viisi uutta merellä olevaa sähkölatauspistettä sähköaluksille ja viisi uutta latauspistettä laiturille sähköaluksille (mukaan lukien hybridialukset) ja ii) hankkimalla kolme hinausalusta hätätilanteita varten; b)vahvistetaan ja suojellaan Pohjanmeren ekosysteemiä, johon merituulipuistojen käyttöönotto on vaarassa vaikuttaa kielteisesti, toteuttamalla i) lintujen ja merinisäkkäiden suojeluun tähtääviä luonnonparannustoimia, ii) pilottiluonteisia luonnon ennallistamistoimia Natura 2000 -alueilla ja niiden ulkopuolella, iii) tutkimushankkeita, jotka koskevat mahdollisia toimia Pohjanmeren ekosysteemin vahvistamiseksi ja lajien suojelemiseksi, iv) Alankomaiden hallituksen merituulivoiman ekologista ohjelmaa (WOZEP) ja v) Pohjanmeren ekologisen seurannan digitalisointia, mukaan lukien ekologisten anturien asentaminen ja c)integroidaan merellä sijaitseva sähköyhteys asianmukaisesti maalla sijaitseviin verkkoihin johtaviin liityntäpisteisiin, mihin kuuluu i) neljä alueen investointisuunnitelmaa, joilla rajoitetaan tuulivoiman maalla sijaitsevaan verkkoon johtavien liityntäpisteiden paikallisia kielteisiä vaikutuksia asianomaisilla alueilla, ja ii) Vattimeren aluetta koskeva ekologinen elvytyspaketti ja maatalousmaan suolaantumisen korvaaminen. On odotettavissa, että tästä toimenpiteestä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn toimenpiteen ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. Erityisesti kolmea uutta hinausalusta koskevien tarjouskilpailujen ja allekirjoitettujen sopimusten on määrä sisältää seuraavat sitovat tukikelpoisuusperusteet, jotka täytäntöönpanoviranomaisen on tarkastettava: a)On varmistettava, että elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetut alukset käyttävät yksinomaan uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 (RED II) ja siihen liittyvien täytäntöönpanosäädösten ja delegoitujen säädösten mukaista vihreää metanolia.

b)Vihreän metanolin tuotantoon käytettävän vihreän vedyn on täytettävä vedyn elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskeva vaatimus, joka on 73,4 prosenttia (jolloin hiilidioksidiekvivalentti on 3 t CO2eq/tH2). c)Vihreällä metanolilla on saavutettava vähintään 70 prosentin päästövähennykset uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 (RED II) ja siihen liittyvien täytäntöönpanosäädösten ja delegoitujen säädösten mukaisesti. d)Vähintään 90 prosenttia alusten elinkaaren aikaisesta energiankulutuksesta on oltava sähköistä, ja jäljelle jäävän energiankulutuksen on joko i) oltava tuotettu vihreästä metanolista (edellä c alakohdassa esitettyjen vihreää metanolia koskevien edellytysten mukaisesti), joka on tuotettu käyttämällä veden elektrolyysillä tuotettua vihreää vetyä ja uusiutuvaa energiaa (edellä b alakohdassa esitettyjen vihreää vetyä koskevien edellytysten mukaisesti) ja hiilidioksidista, joka lähteenä on 1) suora talteenotto ilmasta, 2) teollisen toiminnan hiilidioksidijäämät, 3) kierrätettävä jäte (hiilikierrätetty), lukuun ottamatta polttoprosesseja, ja/tai 4) niitetyn ruohon (tai muun biohajoavan jätteen) käyminen, jos niitettyä ruohoa ei ole riittävästi saatavilla; kaikkien vihreän metanolin tuotannossa käytettävän ”muun biohajoavan jätteen” on oltava RED II -direktiivin liitteessä IX olevaan A osaan sisältyvien raaka-aineluokista peräisin olevien tähteiden ja/tai jätteiden mukaisia ja niistä johdettuja; tai ii) perustuttava alan parhaaseen saatavilla olevaan teknologiaan. Valinta i ja ii alakohdan välillä riippuu mahdollisimman vähäisten ympäristövaikutusten aiheuttamisesta toimialalla. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi C1.1 I2: Vihreää sähköä vedystä Tämän investoinnin tavoitteena on nopeuttaa ja laajentaa vihreän vetyekosysteemin kehittämistä Alankomaissa. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin tarkoituksiin: a)vähintään kahden innovatiivisen vihreän vetyteknologian demonstrointilaitoksen rakentaminen laajamittaisen elektrolyysin ja vihreän vedyn käyttöönoton toteutettavuuden osoittamiseksi; b)vähintään kolme tutkimushanketta, joissa keskitytään vihreän vedyn tuotantoon, varastointiin, kuljetukseen ja käyttöön ja c)sellaisen inhimillisen pääoman ohjelman kehittäminen, johon sisältyy toimia vihreän vedyn osaamisen tarjonnan lisäämiseksi luomalla vähintään viisi alueellista oppimisyhteisöä, kurssimateriaalia ja tapahtumaa tai keskuksia helpottamaan yritysten ja koulutus- tai tutkimuslaitosten välistä vaihtoa. On odotettavissa, että tästä toimenpiteestä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn toimenpiteen ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. Tämän investoinnin mukaisilla toimilla tuetaan ainoastaan vedyn tuotantoa, varastointia, kuljetusta ja käyttöä, joka perustuu uusiutuvia energialähteitä käyttävään elektrolyysiin uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 (RED II) mukaisesti, tai verkkosähköön (viimeksi mainittu edellyttää perustelua siitä, miten uusiutuvien energialähteiden tuotantokapasiteetin lisääminen kansallisella tasolla on määrä saavuttaa), tai vetytoimintoihin, jotka täyttävät vedyn elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevan vaatimuksen, joka on 73,4 prosenttia vedyn osalta (jolloin elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 3 t CO2e/tH2) ja 70 prosenttia vetypohjaisen synteettisen energian osalta suhteessa fossiiliseen vertailukohtaan, joka on 94 g CO2e/MJ direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä V vahvistetun lähestymistavan mukaisesti. EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnot ja varat, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät ole alhaisempia kuin asiaankuuluvat vertailuarvot, jätetään soveltamisalan ulkopuolelle. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2025 mennessä. Investointi C1.1 I3: Sisävesiliikenteen energiakäänne, Zero Emission Services (ZES) -hanke Tämän investoinnin tavoitteena on ottaa käyttöön täysin sähköinen ja päästötön sisävesiliikenne. Investoinnilla rahoitetaan 75 modulaarisen energiasäiliön, 14 laivojen lastauspaikan ja 45 täysin sähkökäyttöisen sisävesialuksen valmiiksi saattamista. Modulaariset energiasäiliöt ovat vaihdettavissa olevia energiasäiliöitä, jotka ladataan uusiutuvalla sähköllä ja jotka soveltuvat asennettaviksi uusiin ja olemassa oleviin sisävesialuksiin. Laivurin on tarkoitus voida vaihtaa modulaarinen energiasäiliö missä tahansa 14 lastauspaikasta. Nämä lastauspaikat on varustettava ”avoimella liityntäverkolla”, jota voidaan käyttää sähköverkon vakauttamiseen tai paikallisen ja tilapäisen sähkönkysynnän tuottamiseen. On odotettavissa, että tästä toimenpiteestä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn toimenpiteen ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. Sisävesialusten on määrä olla päästöttömiä aluksia, ja modulaariset energiasäiliöt ladataan uusiutuvalla sähköllä uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 (RED II) mukaisesti. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C1.1 I4: Ilmailu siirtymävaiheessa

Tämän investoinnin tavoitteena on tehdä Alankomaiden ilmailualasta kestävä, jotta alankomaalainen ilmailu saataisiin täysin ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä, poistamalla pullonkaulat, jotka liittyvät vedyn käyttöä energiankantajana ilma-aluksissa koskevan teknologian laajentamiseen. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin tarkoituksiin: a)vetyä polttavan ohivirtausmoottorin (H2-turbofan ombouw) lopullinen yksityiskohtainen suunnittelu; se on tarkoitettu yhdelle Fokker 100 -moottoreista ja sen polttokammiot soveltuvat nestemäisen vedyn käyttöön; b)polttokennokäyttöisen vetykäyttöisen ilma-aluksen voima- ja varastointijärjestelmän lopullinen yksityiskohtainen suunnittelu; se tarjoaa vetypolttokennojen sähköisen käyttövoimajärjestelmän käytettäväksi CS-23:n sertifioitavissa ilma-aluksissa ja c)kestävän ilmailun ajatushautomon (Flying Vision) perustaminen; siinä ovat edustettuina alankomaalaiset ilmailualan tutkimuslaitokset, lentoyhtiöt ja lentoasemat sekä kansainvälisten ilma-alusten alkuperäisvarusteiden valmistajat. On odotettavissa, että tästä toimenpiteestä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn toimenpiteen ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. Tähän investointiin kuuluvat toimet on rajattava suunnitteluvaiheeseen, eikä niillä saa tukea vetyä polttavan ohivirtausmoottorin (H2-turbofan ombouw) eikä polttokennokäyttöisen vetykäyttöisen ilma-aluksen voima- ja varastointijärjestelmän tosiasiallista testausta ja käyttöä demonstraatioilma-aluksissa. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C1.2 I1: Luonto-ohjelma Tämä investointi on osa Alankomaiden rakenteellista lähestymistapaa typen torjuntaan, ja sen tavoitteena on vähentää Alankomaiden typpipäästöjen kielteisiä vaikutuksia, jotka ovat kohdistuneet erityisesti lajeihin ja luontotyyppeihin, sekä ennallistaa herkkää luontoa. Investoinnilla on määrä edistää luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin 2009/147 (lintudirektiivi) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43 (luontotyyppidirektiivi) mukaisten lajien ja luontotyyppien suotuisan tai paremman suojelun tason saavuttamista toteuttamalla seuraavat toimet Natura 2000 -alueilla tai niiden ympäristössä: a)luonnon laadun parantaminen; b)hydrologiset toimet; c)luonnonsuojelualueiden säilyttäminen ja optimointi; d)siirtymävyöhykkeet, mukaan lukien alueiden väliset yhteydet ja e)muut toimet, kuten virkistysalueiden vyöhykejako tai haitallisten vieraslajien valvonta. Lisäksi provinssien on määrä toteuttaa metsitystoimia metsäkadon korvaamiseksi nimetyillä alueilla. Investoinnin yhteydessä laaditaan kunkin 12 provinssin täytäntöönpanosuunnitelmat. Provinssien hallinnot saavat tarvittavat taloudelliset resurssit luonnon ennallistamistoimien toteuttamiseen. Investoinnilla on edistettävä lintudirektiivin ja luontodirektiivin mukaisten lajien ja luontotyyppien suotuisan tai paremman suojelun tason toteutumista. Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriö arvioi ja hyväksyy 12 täytäntöönpanosuunnitelmaa. Toimilla on määrä parantaa luontoa yhteensä 101 924 hehtaarin suuruisilla Natura 2000 -alueilla ja niiden ympäristössä. Maanhoitojärjestöjen on tarkoitus toteuttaa toimia, joilla parannetaan luonnon laatua Natura 2000 -alueilla ja niiden ympäristössä. Alankomaiden yritysvirasto (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland – RvO) osoittaa maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriön puolesta maanhoitojärjestöille vähintään 49 410 000 euroa näiden toimien toteuttamiseksi. Julkisten töiden ja vesihuollon pääosasto (Rijkswaterstaat) toteuttaa kolmentyyppisiä toimia jokien luonnon ja tienvarsihuollon parantamiseksi:

a)vesihuollon kestävyyden parantaminen; b)hydrologisten ja muiden suunnittelutoimien toteuttaminen ja c)infrastruktuurin reunamien uudelleensuunnittelu tai laadun parantaminen. Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriö osoittaa vähintään 29 610 000 euroa julkisten töiden ja vesihuollon pääosastolle (Rijkswaterstaat) näiden toimien toteuttamiseksi. Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriö osoittaa vähintään 18 800 000 euroa tukemaan toimia, jotka liittyvät pääasiassa luonnon ennallistamista koskevan tietämyksen kehittämiseen (mukaan lukien luonnon elvyttämistä ja hallintaa koskevan osaamisverkoston (OBN) parantaminen), viestintään ja sidosryhmien hallintaan sekä nykyisen luontoseurannan mukauttamiseen, jotta voidaan arvioida tähän investointiin liittyviä toimia, mikä johtaa seuraaviin tuloksiin: a)luonnonseurantajärjestelmän ensimmäisen parannetun version saadaan toimintaan; b)julkaistaan vähintään kolme kertomusta luonnonlaadun parantamisesta typelle herkissä luontotyypeissä ja c)kehitetään viestintästrategia. On odotettavissa, että tästä toimenpiteestä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn toimenpiteen ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. Ympäristövaikutusten arviointi on määrä toteuttaa direktiivin 2011/92/EU (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi) mukaisesti. Kun ympäristövaikutusten arviointi on tehty, toteutetaan ympäristön suojelemiseksi vaaditut lieventämistoimet. Biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla tai niiden läheisyydessä sijaitsevien kohteiden/toimien osalta (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja luonnon monimuotoisuuden kannalta keskeiset alueet sekä muut suojelualueet) on tarvittaessa suoritettava direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY mukainen asianmukainen arviointi ja toteutettava sen päätelmien perusteella tarvittavat lieventämistoimet. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi C1.2 I2: Sikatilojen kunnostamista koskeva tukiohjelma Investoinnin tavoitteena on vähentää lyhyellä aikavälillä ammoniakkipäästöjä ja hajuhaittoja alueilla, joilla sikatiloja on paljon, sekä typpilaskeumia Natura 2000 -alueilla. Tukea myönnetään siankasvattajille, jotta nämä lopettavat sikatilansa pysyvästi ja peruuttamattomasti vapaaehtoiselta pohjalta seuraavasti a)siankasvattajat luopuvat pysyvästi sikojen jalostusoikeuksista ja b)tuensaajille asetetaan velvollisuus purkaa tuotantokapasiteettinsa, mukaan lukien tallit, lannankellarit, lantasiilot ja rehusiilot. Sikojen kasvattajat saavat korvauksen sikojen jalostusoikeuksista luopumisesta sekä tuotanto-omaisuuden arvon menetyksestä. Vähentämällä Alankomaiden sikakantaa kansallisella tasolla vähintään 6 prosentilla vuoteen 2019 verrattuna investoinnilla vähennetään karjanlannasta johtuvaa hajuhaittaa ja vähennetään typpipäästöjä Natura 2000 -alueilla. Korvausta myönnetään 275 sikatilan sulkemisesta, mikä vähentää ammoniakkipäästöjä vähintään 900 000 kg vuoteen 2019 verrattuna. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2023 mennessä. A.2 Avustusmuotoisen tuen seurantaa ja toteuttamista koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Numero Toimenpide (uudistus vai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 1 C1.1 R1-1 Energiaverotuksen uudistus Välitavoite Energiaverojen tariffien mukauttamista koskevan lain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q1 2024 Sellaisen lain voimaantulo, jolla muutetaan energiaverokantoja seuraavasti: a)Kaasun käyttöä koskevaa ensimmäisen luokan tariffia korotetaan ja ensimmäistä sähkön käyttötariffia alennetaan. Kaasun ensimmäisen luokan tariffia korotetaan 2,5 senttiä/m³ vuonna 2024 vuoteen 2022 verrattuna, ja tätä korotusta nostetaan asteittain 3,5 senttiin/m³ vuonna 2026. Sähkön ensimmäisen luokan tariffia alennetaan 2,5 senttiä/m³ vuonna 2024 vuoteen 2022 verrattuna, ja tätä alennusta jatketaan asteittain 3,5 senttiin/m³ vuonna 2026. b)Sähkön käyttöä koskevia toisen ja kolmannen luokan tariffeja alennetaan suhteessa kestävän energian ja ilmastosiirtymän veron perustasoon (ODE). c)Energiaverokantarakennetta muutetaan vähemmän degressiiviseksi korottamalla sekä korkeamman kaasun- että sähkönkulutusluokan verokantoja. d)Sähkönkuluttajien energiaveron alennuksen kiinteää määrää korotetaan 225 000 000 eurolla vuodessa vuosina 2024–2026. 2 C1.1 R1-2 Energiaverotuksen uudistus Välitavoite Energiaverojen rakenteellisten osien mukauttamista koskevan lain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q1 2025 Seuraavat muutokset sisältävän lain voimaantulo: a)Poistetaan metallurgisten ja mineraaliprosessien energiaveron vapautus- ja palautusjärjestelmä (maakaasun ja sähkön osalta). b)Rajoitetaan maakaasun kulutusta sähköntuotannossa koskeva vapautus energiaverosta koskemaan maakaasua, jota käytetään verkkoon toimitetun sähkön tuottamiseen c)Kasvihuoneviljelyn alennettu energiaverokanta poistetaan. 3 C1.1 R2-1 Teollisuuden hiilidioksidimaksun käyttöönotto ja tiukentaminen Välitavoite Teollisuuden hiilidioksidimaksun käyttöönoton sisältävän lain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q1 2021 Teollisuuden kansallisen hiilidioksidimaksun vahvistavan lain voimaantulo Tämä maksu toimii vähimmäistasona ja asettaa vähimmäishinnan hiilidioksidipäästötonnille: jos hinta Euroopan unionin päästökauppajärjestelmässä laskee alle tämän vähimmäishinnan, päästökauppajärjestelmän hinnan ja vähimmäishinnan välinen ero kannetaan verona. 4 C1.1 R2-2 Teollisuuden hiilidioksidimaksun käyttöönotto ja tiukentaminen Välitavoite Teollisuuden hiilidioksidimaksun tiukentamisen sisältävän lain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q1 2023 Sellaisen lainsäädännön voimaantulo, jolla nostetaan teollisuuden hiilidioksidimaksua 30 eurosta tonnilta vuonna 2021 50,10 euroon tonnilta vuonna 2023 ja sen jälkeen asteittain 82,80 euroon tonnilta vuonna 2026, sekä sellaisen lainsäädännön voimaantulo, jolla vähennetään asteittain teollisuuden hiilidioksidimaksusta vapautettujen hiilidioksidipäästöjen määrää, mikä johtaa siihen, että vuonna 2026 odotetaan 2,4 miljoonan tonnia vähemmän maksusta vapautettuja hiilidioksidipäästöjä. 5 C1.1 R3-1 Lentomatkaveron korottaminen Välitavoite Alankomaiden lentoasemilta lähtevien lentomatkustajien lentomatkaveron korottamista koskevan lain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q1 2023 Alankomaiden lentoasemilta lähtevien lentomatkustajien lentomatkaveron korottamista koskevan lain voimaantulo Veron on määrä olla vähintään kolme kertaa niin suuri kuin vero vuonna 2022 (7,94 euroa lähtöä ja matkustajaa kohti vuonna 2022). 6 C1.1 R4-1 Autoverotuksen uudistus Välitavoite Kaupallisiin pakettiautoihin sovelletun moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien ostoverosta (BPM) myönnetyn vapautuksen asteittaisesta poistamisesta annetun lain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q1 2025 Voimaan tulee laki, jolla poistetaan asteittain moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien ostoverosta (Belasting van Personenauto’s en Motorrijwielen, BPM) myönnetty vapautus kaupallisten toimijoiden fossiilisia polttoaineita käyttäviltä pakettiautoilta 7 C1.1 R4-2 Autoverotuksen uudistus Välitavoite Voimassa olevan henkilö- ja pakettiautoveron muuttamista koskevan lain julkaiseminen virallisessa lehdessä Julkaiseminen virallisessa lehdessä Q2 2025 Virallisessa lehdessä julkaistaan laki henkilö- ja pakettiautojen veropohjan muuttamisesta siten, että henkilöauton tai pakettiauton painosta siirrytään käyttämään perustana ajettujen kilometrien määrää. Laki voi sisältää säännöksiä, jotka tulevat voimaan viimeistään vuonna 2030. Laissa on oltava säännöksiä, joilla jaetaan vastuu ja toimivalta asianomaisille täytäntöönpanoelimille ja jotka tulevat voimaan ja joita aletaan soveltaa, kun ne julkaistaan. Laissa vahvistetaan maksujärjestelmän eritelmät ja tariffin rakenne ja se, miten ajettujen kilometrien rekisteröinti määritetään. 8 C1.1 R4-3 Autoverotuksen uudistus Välitavoite Kirje parlamentille henkilö- ja pakettiautojen veropohjan muuttamista koskevan lain täytäntöönpanon tilanteesta Parlamentille osoitettu kirje lähetetty Q2 2026 Hallituksen parlamentille osoittamassa kirjeessä esitetään yksityiskohtaisesti toimet, joita valtuutetut toimeenpanovirastot ovat toteuttaneet pannakseen täytäntöön lain, jolla muutetaan henkilö- ja pakettiautojen veropohjaa henkilöauton tai pakettiauton painosta ajettujen kilometrien määrään. Kirjeessä on määrä kuvata seuraavat täytäntöönpanovaiheet, jotka koskevat a) maksujärjestelmää, b) tariffirakennetta ja c) ajettujen kilometrien rekisteröintiä, jotta varmistetaan käyttöönotto voimassa olevan henkilö- ja pakettiautoveron muuttamisesta annetun lain mukaisesti. 9 C1.1 R5-1 Energialaki Välitavoite Energialain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q1 2025 Energialain voimaantulo; siinä nykyinen kaasulaki ja nykyinen sähkölaki yhdistetään yhdeksi oikeudelliseksi kehykseksi, joka sisältää seuraavat ominaisuudet: a)parannetaan kaasu- ja sähkötietojen keruu-, varastointi- ja vaihtojärjestelmää; b)tarkistetaan provinssi- tai keskushallinnon toimien oikeusperustaa energiainfrastruktuurihankkeissa, jotta voidaan optimoida lupien myöntäminen ja kansallisen edun mukaisten hankkeiden toteuttaminen – Energieprojecten van Nationale Belang (kansallisen koordinointijärjestelmän, Rijkscoördinatieregeling, RCR, kautta); c)päivitetään siirtoverkonhaltijoiden ja jakeluverkonhaltijoiden sääntelykehystä; d)säännellään sähkönkäyttäjien mahdollisuuksia tulla aktiivisiksi toimijoiksi energiamarkkinoilla sallimalla a) useiden toimijoiden sopimukset yhdestä yhteydestä, b) itse tuotetun sähkön myynti riippumatta siitä, tapahtuuko se aggregoinnin avulla, ja c) loppukäyttäjien todellisen kysynnän joustavuuden rahallisen arvon määrittäminen aggregoinnin avulla ja e)parannetaan loppukuluttajien suojaa. 10 C1.1 I1-1 Merituulivoima Välitavoite Merenkulun turvallisuuden varmistaminen – Allekirjoitetut sopimukset uusien merellä ja laiturilla olevien latauspisteiden ostamisesta Allekirjoitettu sopimus viiden uuden latauspisteen ostamisesta merelle ja viiden uuden latauspisteen ostamisesta laiturille. Q2 2026 Viiden uuden sähköalusten (myös hybridialusten) merellä olevan sähkölatauspisteen ostamista koskevan sopimuksen (sopimusten) allekirjoittaminen; ja viiden uuden sähköalusten (myös hybridialusten) laiturilla olevan sähkölatauspisteen ostamista koskevan sopimuksen (sopimusten) allekirjoittaminen. 11 C1.1 I1-2 Merituulivoima Välitavoite Merenkulun turvallisuuden varmistaminen – Tarjouskilpailu(t) hätätilanteessa käytettävien hinausalusten hankintaa varten Julkaistu(t) tarjouskilpailu(t) kolmen hätätilanteen hinausaluksen hankintaa varten Q4 2025 Kolmen uuden hinausaluksen ostamista koskevan tarjouskilpailun (-kilpailujen) julkaiseminen merenkulun turvallisuuden varmistamiseksi merituulipuistoissa ja niiden läheisyydessä. Tarjouseritelmien on sisällettävä sitovat tukikelpoisuusperusteet, jotka täytäntöönpanoviranomaisen on todennettava sen varmistamiseksi, että ne ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia, kuten investoinnin kuvauksessa esitetään. 12 C1.1 I1-3 Merituulivoima Välitavoite Merenkulun turvallisuuden varmistaminen – Allekirjoitettu sopimus (sopimukset) hätätilanteessa käytettävien hinausalusten hankinnasta Allekirjoitettu sopimus (sopimukset) kolmen hätätilanteen hinausaluksen hankinnasta Q2 2026 Kolmen uuden hinausaluksen ostamista koskevan sopimuksen (sopimusten) allekirjoittaminen merenkulun turvallisuuden varmistamiseksi merituulipuistoissa ja niiden läheisyydessä. ”Ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamisen varmistamiseksi sopimuksissa on investoinnin kuvauksessa esitetyt eritelmät. 13 C1.1 I1-4 Merituulivoima Välitavoite Luonnonsuojelun ja lajien suojelun kehittäminen ja täytäntöönpano Allekirjoitetut sopimukset tai avustussopimukset luonnonsuojelun ja lajien suojelun kehittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi Q4 2025 Allekirjoitetut sopimukset ja/tai avustussopimukset luonnonsuojelun ja lajien suojelun kehittämiseksi: a)vähintään kuusi lajien suojelusuunnitelmaa tai luonnonsuojelusuunnitelmaa; b)vähintään neljä jatkotutkimusta lajien suojelusuunnitelmien ja/tai luonnonsuojelusuunnitelmien parantamiseksi ja perustason kartoituksen laatimiseksi; c)vähintään kolme pilottihanketta, joissa testataan lajien suojelusuunnitelmissa ja/tai luonnonsuojelusuunnitelmissa yksilöityjä toimia ja/tai seurantatutkimuksia. Allekirjoitetut sopimukset ja/tai avustussopimukset seuraavien luonnonsuojelu- ja lajien suojelutoimien täytäntöönpanemiseksi: a)vähintään kaksi lintujen suojelualuetta; b)vähintään viisi pienimuotoista lajien suojelutoimea; c)luonnon ennallistamis- tai luonnonsuojelutoimet vähintään kolmessa merituulipuistossa. 14 C1.1 I1-5 Merituulivoima Tavoite Pohjanmeren ekosysteemin vahvistaminen ja suojelu – Hankkeet, joilla edistetään luonnonsuojelua ja/tai ennallistamista Natura 2000 -alueilla ja niitä ympäröivillä alueilla ja meristrategiapuitedirektiivin mukaisilla suojelualueilla Niiden hankkeiden lukumäärä, joiden osalta sopimuksia on allekirjoitettu 0 4 Q4 2025 Sopimukset allekirjoitetaan vähintään neljästä hankkeesta, joilla edistetään luonnonsuojelua ja/tai ennallistamista Natura 2000 -alueilla, Natura 2000 -alueita ympäröivillä alueilla ja yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista annetun direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) nojalla suojelluilla alueilla. Näissä neljässä hankkeessa toteutetaan toimia, joilla pyritään yhteen tai useampaan näiden suojelualueiden hoitosuunnitelmissa ilmoitettuun suojelutavoitteeseen. 15 C1.1 I1-6 Merituulivoima Välitavoite Pohjanmeren ekosysteemin vahvistaminen ja suojelu – merituulivoiman ekologinen ohjelma (WOZEP) Merituulivoiman ekologisen ohjelman mukainen tutkimus: yhteenvetoraportti julkaistu Q1 2026 Tutkimushankkeiden on määrä edistyä merkittävästi seuraavilla tutkimusaloilla: a)tietojen kerääminen ja mallintaminen merituulivoiman kehittämisen ja tuuliturbiinien vaikutuksista lintuihin ja lepakoihin; b)merituulivoiman kehittämisen (rakennus- ja toimintavaihe) vaikutukset merinisäkkäisiin; c)merituulivoiman kehittämisen vaikutukset Pohjanmeren ekosysteemiin, mukaan lukien ruuan saatavuus ja elinympäristöjen soveltuvuus suojelluille linnuille, lepakoille ja merinisäkkäille ja d)kumulatiivisten vaikutusten arvioinnit, joilla lasketaan suunniteltujen ja olemassa olevien tuulipuistojen vaikutukset suojeltuihin lajeihin. Tutkimushankkeista toimitetaan tiivistelmä raportin muodossa; se perustuu edellä luetelluista hankkeista saatavilla oleviin tuloksiin. 16 C1.1 I1-7 Merituulivoima Tavoite Pohjanmeren ekosysteemin vahvistaminen ja suojelu – Pohjanmeren digitalisointi – Seuranta-asemat Asennettujen ja toiminnassa olevien seuranta-asemien lukumäärä 0 12 Q1 2026 Vähintään kaksi staattista seuranta-asemaa ja vähintään 10 liikkuvaa seuranta-asemaa asennettuna ja toiminnassa. 17 C1.1 I1-8 Merituulivoima Välitavoite Merituulivoimayhteys maalla sijaitsevaan verkkoon johtaviin liityntäpisteisiin – Alue-investointisuunnitelmia koskevat hallintosopimukset Allekirjoitetut hallintosopimukset Q2 2024 Talous- ja ilmastoministeriön ja kunkin maalla sijaitsevaan verkkoon johtavan merituulivoiman liityntäpisteen (Borssele, Maasvlakte, Noordzeekanaalgebied ja Eemshaven) välillä allekirjoitetaan hallinnointisopimus. Näissä sopimuksissa on oltava vähintään seuraavat tiedot: a)Niiden osapuolten ja sidosryhmien oikeudet ja vastuut, jotka osallistuvat hallintojärjestelmään investointien hallinnoimiseksi alueilla, joilla on merituulivoiman liityntäpisteitä maalla sijaitsevaan verkkoon; b)Tieto siitä, mitä infrastruktuuria tarvitaan vihreään energiaan, ja sen seuraukset kullekin alueelle; c)Alueelle osoitettu määrä toimiin, joilla lievennetään merituulivoiman maalla sijaitsevaan verkkoon johtavien liityntäpisteiden haitallisia vaikutuksia alueen elinympäristön laatuun; d)Suunniteltujen lieventävien toimien tyyppi; ja e)Tieto siitä, että ympäristövaikutusten arviointi on määrä toteuttaa direktiivin 2011/92/EU (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi) mukaisesti. Kun ympäristövaikutusten arviointi on tehty, toteutetaan ympäristön suojelemiseksi vaaditut lieventämistoimet. Biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla tai niiden läheisyydessä sijaitsevien kohteiden/toimien osalta (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja luonnon monimuotoisuuden kannalta keskeiset alueet sekä muut suojelualueet) on tarvittaessa suoritettava direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY mukainen asianmukainen arviointi ja toteutettava sen päätelmien perusteella tarvittavat lieventämistoimet. 18 C1.1 I1-9 Merituulivoima Välitavoite Merituulivoimayhteys maalla sijaitsevaan verkkoon johtavaan liityntäpisteeseen – Alue-investointisuunnitelmia koskevat hallinnolliset sopimukset Allekirjoitetut hallinnolliset sopimukset Q1 2026 Talous- ja ilmastoministeriön ja kunkin maalla sijaitsevaan verkkoon johtavan merituulivoiman liityntäpisteen (Borssele, Maasvlakte, Noordzeekanaalgebied ja Eemshaven) välillä allekirjoitetaan hallinnollinen sopimus. Näihin sopimuksiin on määrä sisältyä toimenpidepaketteja, jotka pannaan täytäntöön alueilla, jotta voidaan lieventää merituulivoiman maalla sijaitsevaan verkkoon johtavien liityntäpisteiden kielteisiä vaikutuksia fyysisen elinympäristön laatuun, sekä vastaava rahoitussitoumus. Kaikkien hallinnollisten sopimusten on yhdessä sisällettävä vähintään seuraavat toimet: a)Suurjänniteasemien äänisuojaus b)Viheralueet ja/tai virkistysalueet, kuten metsät tai puistot c)Paikallisen liikenneinfrastruktuurin, kuten pyöräily- tai kävelyreittien, parantaminen d)Energiakäänteen julkiset tiedotuskeskukset. Talous- ja ilmastoministeriö osoittaa vähintään 200 000 000 euroa kaikkiin toteutettaviin toimiin yhteensä. 19 C1.1 I1-10 Merituulivoima Välitavoite Merituulivoimayhteys maalla sijaitsevaan verkkoon johtaviin liityntäpisteisiin – Vattimeren ekologinen impulssipaketti Päätös (päätökset) Vattimeren ekologisesta impulssipaketista hyväksytty Q3 2025 Vattimeren alueen poliittinen lautakunta, joka koostuu kansallisten ja alueellisten hallitusten edustajista, hyväksyy päätöksen (päätökset) Vattimeren ekologisesta impulssipaketista. Vattimeren ekologinen impulssipaketti kattaa toimet, joilla tuetaan seuraavia a)Pesiviä lintuja koskevan toimintasuunnitelman vaiheen II täytäntöönpano; b)Pannaan täytäntöön Vattimeren hoitoviranomaisen yhdennetty hoitosuunnitelma, jolla tuetaan vedenalaista biologista monimuotoisuutta, kuten merilevän elvyttämistä ihmisen rakentamien vedenalaisten kovien rakenteiden ja simpukkasärkkien ympärillä, seuranta, suola-alueiden vahvistaminen sekä valvonta ja täytäntöönpano; c)Luonnon elpyminen alueilla, joilla merivesi yhdistyy makeaan veteen ja d)Ihmisen aiheuttamien paineiden kumulatiivisia vaikutuksia Vattimerellä ja ilmastonmuutoksen ekologisia vaikutuksia koskeva tutkimus. Päätökseen/päätöksiin on sisällyttävä myös näitä toimia vastaava rahoitussitoumus. Talous- ja ilmastoministeriö osoittaa vähintään 17 000 000 euroa kaikkiin toteutettaviin toimiin. 20 C1.1 I1-11 Merituulivoima Välitavoite Merituulivoimayhteys maalla sijaitsevaan verkkoon johtaviin liityntäpisteisiin – maatalousmaan suolaantumisen korvaaminen ja lieventäminen Vattimeren alueen hallintoneuvoston päätös (päätökset) hyväksytty Q3 2025 Vattimeren alueen hallintoneuvosto päättää toimista, joilla korvataan ja lievennetään maatalousmaan suolaantumista. Talous- ja ilmastoministeriö osoittaa vähintään 4 875 000 euroa kaikkiin toteutettaviin toimiin. 21 C1.1 I2-1 Vihreää sähköä vedystä Välitavoite Vihreää vetyä koskevan osaamisen lisäämistä koskevan inhimillisen pääoman ohjelman julkaiseminen Vihreää vetyä koskevan osaamisen lisäämistä koskevan inhimillisen pääoman ohjelman hyväksyminen ja julkaiseminen Q3 2023 Vihreää vetyä koskevan osaamisen lisäämistä koskevan inhimillisen pääoman ohjelman hyväksyminen hallituksessa ja julkaiseminen Ohjelmassa esitetään toimintasuunnitelma vähintään viiden alueellisen oppimisyhteisön, kurssimateriaalin ja tapahtuman tai keskuksen luomiseksi yritysten ja koulutus- tai tutkimuslaitosten välisen vaihdon helpottamiseksi. 22 C1.1 I2-2 Vihreää sähköä vedystä Tavoite Innovatiivisen vihreän vetyteknologian demonstrointilaitoksia varten allekirjoitetut avustussopimukset Allekirjoitettujen avustussopimusten lukumäärä 0 2 Q2 2025 Avustussopimusten allekirjoittaminen vähintään kahden innovatiivisen vihreän vetyteknologian demonstrointilaitoksen rakentamisesta laajamittaisen elektrolyysin ja vedyn käyttöönoton toteutettavuuden osoittamiseksi. ”Ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamisen varmistamiseksi avustussopimuksissa on investoinnin kuvauksessa esitetyt eritelmät. 23 C1.1 I2-3 Vihreää sähköä vedystä Tavoite Allekirjoitetut avustussopimukset vihreää vetyä koskeville tutkimushankkeille Allekirjoitettujen avustussopimusten lukumäärä 0 3 Q2 2025 Avustussopimusten allekirjoittaminen vähintään kolmesta tutkimushankkeesta, joissa keskitytään vihreän vedyn tuotantoon, varastointiin, kuljetukseen ja käyttöön. ”Ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamisen varmistamiseksi avustussopimuksissa on investoinnin kuvauksessa esitetyt eritelmät. 24 C1.1 I3-1 Sisävesiliikenteen energiakäänne, Zero Emission Services (ZES) -hanke Tavoite Toiminnassa olevien modulaaristen energiasäiliöiden lukumäärä Toiminnassa olevien modulaaristen energiasäiliöiden lukumäärä 0 75 Q4 2025 Telakointiasemien yhteydessä on oltava käytössä 75 modulaarista energiasäiliötä. Modulaariset energiasäiliöt ovat uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 (RED II) mukaisia vaihdettavissa olevia energiasäiliöitä, jotka ladataan uusiutuvalla sähköllä ja jotka soveltuvat asennettaviksi uusiin ja olemassa oleviin sisävesialuksiin. 25 C1.1 I3-2 Sisävesiliikenteen energiakäänne, Zero Emission Services (ZES) -hanke Tavoite Käytössä olevien lastauspaikkojen lukumäärä Käytössä olevien lastauspaikkojen lukumäärä 0 14 Q4 2025 Aluksille on käytössä 14 lastauspaikkaa. Lastauspaikkoja käytetään modulaaristen energiasäiliöiden lataamiseen. Laivurin on tarkoitus voida vaihtaa modulaarinen energiasäiliö missä tahansa 14 lastauspaikasta. Nämä lastauspaikat on varustettava ”avoimella liityntäverkolla”, jota voidaan käyttää sähköverkon vakauttamiseen tai paikallisen ja tilapäisen sähkönkysynnän tuottamiseen. 26 C1.1 I3-3 Sisävesiliikenteen energiakäänne, Zero Emission Services (ZES) -hanke Tavoite Nollapäästöisiksi muunnettujen alusten lukumäärä Nollapäästöisiksi muunnettujen alusten lukumäärä 0 45 Q4 2025 Vähintään 45 alusta on muunnettava päästöttömiksi, täysin sähkökäyttöisiksi sisävesialuksiksi, joissa käytetään sähköistä käyttövoimaa. 27 C1.1 I4-1 Ilmailu siirtymävaiheessa Välitavoite Vetyä polttavan ohivirtausmoottorin yksityiskohtainen suunnittelu Vetyä polttavan ohivirtausmoottorin lopullinen yksityiskohtainen suunnittelu valmis Q4 2025 Vetyä polttavan ohivirtausmoottorin”H2-turbofan ombouw” lopullinen yksityiskohtainen suunnittelu on määrä saattaa päätökseen. Lopullinen yksityiskohtainen suunnittelu laaditaan yhdelle Fokker 100 -koneen moottoreista, ja sen polttokammiot soveltuvat nestemäisen vedyn käyttöön. Lopullisessa yksityiskohtaisessa suunnitelmassa on annettava yksityiskohtainen käsitys seuraavista: a)suunniteltu ilma-aluksen järjestelmäarkkitehtuuri; b)ohivirtausmoottorin muuntamisen ominaisuudet; c)vedyn varastointia ja jakelua koskevien osajärjestelmien ominaisuudet ja d)asiaan liittyvien valvontajärjestelmien ominaisuudet. 28 C1.1 I4-2 Ilmailu siirtymävaiheessa Välitavoite Vetypolttokennoja hyödyntävän sähkövoiman yksityiskohtainen suunnittelu Vetypolttokennoja hyödyntävän sähkövoiman lopullinen yksityiskohtainen suunnittelu valmis Q4 2025 Polttokennokäyttöisen käyttövoimajärjestelmän ”Hydrogen Aircraft Powertrain and Storage System” lopullinen yksityiskohtainen suunnittelu saatetaan päätökseen. Lopullisessa yksityiskohtaisessa suunnitelmassa on oltava vetypolttokennojen sähkövoimajärjestelmä, jota voidaan soveltaa sertifioitavissa CS-23-ilma-aluksissa. Lopullisessa yksityiskohtaisessa suunnitelmassa on annettava yksityiskohtainen käsitys seuraavista: a)suunniteltu ilma-aluksen järjestelmäarkkitehtuuri; b)vetykäyttöisen ajolaitteen ominaisuudet, mukaan lukien kriittiset komponentit, kuten polttokenno ja sähkömoottori; c)vedyn varastointia ja jakelua koskevien osajärjestelmien ominaisuudet ja d)asiaan liittyvien valvontajärjestelmien ominaisuudet. 29 C1.1 I4-3 Ilmailu siirtymävaiheessa Välitavoite Flying Vision -ajatushautomo toiminnassa Flying Vision -ajatushautomo toiminnassa ja ensimmäinen etenemissuunnitelma julkaistu Q4 2025 Flying Vision -ajatushautomo on toiminnassa, minkä sen ensimmäinen ilmastoneutraalia ilmailua koskeva teknologian etenemissuunnitelma osoittaa. Etenemissuunnitelmassa määritellään: a)mahdolliset pitkän aikavälin ratkaisut ilmastoneutraaliin lentämiseen liittyviin haasteisiin ja b)toimialan laajuiset tutkimus- ja teknologian kehittämistarpeet. 30 C1.2 I1-1 Luonto-ohjelma Tavoite Laadunparannustoimet Natura 2000 -alueilla ja niiden ympäristössä Hehtaarimäärän nostaminen 0 101 924 Q2 2026 Provinssit toteuttavat viidenlaisia laadunparannustoimia Natura 2000 -alueilla ja niiden ympäristössä: a)luonnon laadun parantaminen; b)hydrologiset toimet; c)luonnonsuojelualueiden säilyttäminen ja optimointi; d)siirtymävyöhykkeet, mukaan lukien alueiden väliset yhteydet; e)muut toimet, kuten virkistysalueiden vyöhykejako tai haitallisten vieraslajien valvonta. Lisäksi provinssien on määrä toteuttaa metsitystoimia metsäkadon korvaamiseksi nimetyillä alueilla. Toimilla parannetaan luontoa yhteensä vähintään 101 924 hehtaarin alueella. Samalla alueella toteutettavilla erilaisilla toimilla voidaan kumulatiivisesti edistää vähintään 101 924 hehtaarin parannustavoitetta. 31 C1.2 I1-2 Luonto-ohjelma Tavoite Maanhoito-organisaatioiden toteuttama nopeutettu luonnon ennallistaminen Määrä (euroa) 0 49 410 000 Q2 2026 Maanhoitojärjestöjen on tarkoitus toteuttaa toimia, joilla parannetaan luonnon laatua Natura 2000 -alueilla ja niiden ympäristössä. Alankomaiden yritysvirasto (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) osoittaa maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriön puolesta maanhoitojärjestöille vähintään 49 410 000 euroa näiden toimien toteuttamiseksi. 32 C1.2 I1-3 Luonto-ohjelma Tavoite Jokien luonnon laadun parantaminen ja tienvarsien hoito Määrä (euroa) 0 29 610 000 Q2 2026 Julkisten töiden ja vesihuollon pääosasto (Rijkswaterstaat) toteuttaa kolmentyyppisiä toimia jokien luonnon ja tienvarsihuollon parantamiseksi: a)vesihuollon kestävyyden parantaminen; b)hydrologisten ja muiden suunnittelutoimien toteuttaminen; c)infrastruktuurin reunamien uudelleensuunnittelu tai laadun parantaminen. Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriö osoittaa vähintään 29 610 000 euroa julkisten töiden ja vesihuollon pääosastolle (Rijkswaterstaat) näiden toimien toteuttamiseksi. 33 C1.2 I1-4 Luonto-ohjelma Tavoite Toimet, joilla edistetään luonto-ohjelman seurantaa ja tietopohjan kehittämistä Määrä (euroa) 0 18 800 000 Q2 2026 Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriö osoittaa vähintään 18 800 000 euroa tukemaan toimia, jotka liittyvät pääasiassa luonnon ennallistamista koskevan tietämyksen kehittämiseen (mukaan lukien luonnon elvyttämistä ja hallintaa koskevan osaamisverkoston (OBN) parantaminen), viestintään ja sidosryhmien hallintaan sekä nykyisen luontoseurannan mukauttamiseen, jotta voidaan arvioida tähän investointiin liittyviä toimia, mikä johtaa seuraaviin tuloksiin: a)luonnonseurantajärjestelmän ensimmäisen parannetun version saadaan toimintaan; b)julkaistaan vähintään kolme kertomusta luonnonlaadun parantamisesta typelle herkissä luontotyypeissä ja c)kehitetään viestintästrategia. 34 C1.2 I2-1 Sikatilojen kunnostamista koskeva tukiohjelma Tavoite Lakkautettujen sikatilojen lukumäärä Lakkautettujen sikatilojen lukumäärä 0 275 Q2 2023 Korvausta myönnetään 275 sikatilan sulkemisesta, mikä vähentää sikojen määrää kansallisella tasolla vähintään 6 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna. Näiden 275 sikatilan sulkemisen seurauksena ammoniakkipäästöjen on määrä supistua vähintään 900 000 kg vuoteen 2019 verrattuna.

B. KOMPONENTTI 2: Nopeutetaan digitalisaatiota Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelman tällä komponentilla pyritään nopeuttamaan Alankomaiden talouden digitaalista siirtymää. Komponentti sisältää yhdeksän investointipaketin ja yhden uudistuksen paketin, jonka tavoitteena on i) edistää innovatiivisten teknologioiden ja digitaalisten taitojen kehittämistä, ii) tehdä liikenteestä tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava ja iii) nopeuttaa Alankomaiden keskushallinnon digitalisaatiota. Komponentin tavoitteena on edistää Alankomaille osoitettujen maakohtaisten suositusten noudattamista, erityisesti investointien keskittämistä digitaaliseen siirtymään (maakohtainen suositus 3 vuonna 2020) ja liikenteen pullonkaulojen vähentämistä (maakohtainen suositus 3 vuonna 2019). On odotettavissa, että tämän komponentin toimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. B.1 Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Investointi C2.1 I1: Quantum Delta NL Tällä investointiohjelmalla pyritään i) nopeuttamaan kvanttiteknologian sovellusten kehittämistä, ii) kehittämään, houkuttelemaan ja säilyttämään osaamista ja iii) edistämään uusien kvanttiteknologian alan yritysten kehittämistä ja perustamista Alankomaissa. Investoinnin tarkoituksena on investoida kvanttitietokoneiden, kvanttiverkkojen ja kvanttiantureiden tutkimukseen ja kehittämiseen, ja siitä myönnetään rahoitustukea Quantum Delta NL:n julkaiseman toimintasuunnitelman ensimmäistä ja toista vaihetta varten. Näiden kahden vaiheen loppuun saattamiseen on määrä sisältyä vähintään: a)startup-yrityksille tarkoitetun perustamista edeltävän vaiheen laitoksen kehittäminen; b)tutkimus- ja kehitysviestintäverkon kehittäminen kvanttiteknologian alalla (”Quantum NL T&K-verkko”); c)investoinnit Nanolab-puhdastilaan ja d)kvanttiteknologian alan tohtorinkoulutusapurahojen myöntäminen. Jotta voidaan varmistaa, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen, tulevien ehdotuspyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyvissä kelpoisuuskriteereissä suljetaan kelpoisuuden ulkopuolelle sellaisten ratkaisujen, prosessien, teknologioiden ja välineiden kehittäminen, jotka liittyvät seuraavaan toimintojen ja omaisuuserien luetteloon: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvä toiminta ja omaisuus, mukaan lukien käyttö tuotantoketjun loppupäässä; ii) EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnot ja varat, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät ole alhaisempia kuin asiaankuuluvat vertailuarvot; iii) kaatopaikkoihin, jätteenpolttolaitoksiin ja mekaanisiin biologisiin käsittelylaitoksiin liittyvä toiminta ja omaisuus; ja iv) toiminnot ja varat, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Näissä tehtävänmäärityksissä on lisäksi määrä edellyttää, että valitaan ainoastaan asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaiset toiminnot. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi C2.1 I2: AI Ned ja applied AI learning communities Tämän investoinnin tavoitteena on kehittää ja hyödyntää tekoälyn tarjoamia mahdollisuuksia Alankomaiden taloudelle ja yhteiskunnalle. Investoinnilla pyritään puuttumaan tekoälyratkaisujen laaja-alaista soveltamista rajoittaviin pullonkauloihin, kuten innovoinnin hitauteen, tietopohjan rajalliseen levinneisyyteen, tekoälyä koskevan koulutuksen vähäiseen tarjontaan työmarkkinoilla, laajemman yhteiskunnan vähäiseen osallistumiseen ja tiedonvaihtoratkaisujen puutteeseen. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin tarkoituksiin: a)menetelmien kehittäminen luotettavien ja ihmiskeskeisten tekoälyjärjestelmien käyttöönottoa varten; b)tekoälyä koskevan tietämyksen tason parantaminen myöntämällä apurahoja väitöskirjatutkijoiden ja tohtorintutkinnon suorittaneiden tutkijoiden nimittämiseen tekoälyn alalla; c)neljän avustuksen myöntäminen tutkimus- ja kehityshankkeille innovatiivisten tekoälysovellusten kehittämiseksi ja

d)kuuden soveltavan tekoälyn oppimisyhteisön toteuttaminen. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. maaliskuuta 2026 mennessä. Investointi C2.1 I3: Digitaalisen koulutuksen sysäys Tämän investointiohjelman tavoitteena on hyödyntää edelleen digitalisaation mahdollisuuksia ammatillisessa ja korkea-asteen koulutuksessa ja parantaa opiskelijoiden ja opettajien digitaalisia taitoja. Investoinnin tavoitteena on saattaa yhteen Alankomaiden ammatilliset ja korkea-asteen oppilaitokset standardoidun, turvallisen ja luotettavan alakohtaisen tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin ja alakohtaisen osaamisinfrastruktuurin luomiseksi. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraavien kehittämiseen: a)digitaalisen oppimateriaalin jakamiseen tarkoitettu kansallinen perusjärjestelmä; b)opetus- ja oppimiskeskukset, jotka voivat tarjota opiskelijoille, luennoitsijoille ja tutkijoille tukea digitaalisen oppimismateriaalin alalla; ja c)järjestelmä opiskelijoiden tietojen tallentamista ja turvallista käyttöä varten. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C2.1 I4: Digitaalinen infrastruktuurilogistiikka Tämän investointiohjelman tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa logistiikka-alan digitalisointia luomalla luotettava, hajautettu ja organisoitu datainfrastruktuuri kaupallisesti arkaluonteisten logistiikkatietojen jakamiseksi logistiikka-alan toimitusketjun toimijoiden välillä. Ohjelmalla annetaan investointitukea seuraaviin tarkoituksiin: a)perustietoinfrastruktuurin kehittäminen Alankomaita varten. Perustietoinfrastruktuuri määritellään periaatteiksi ja sopimuksiksi, joiden avulla osallistuvat osapuolet voivat yhdessä kehittää erityisen tietoverkon. Perustietoinfrastruktuurin on määrä olla vähintään 80-prosenttisesti infrastruktuuri- ja vesihuoltoministeriön määrittelemien viitearkkitehtuurin vähimmäisvaatimusten mukainen; b)digitaalista valmiutta koskevan työpaketin kehittäminen Alankomaiden logistiikka-alan digitaalisen valmiuden lisäämiseksi; ja c)vähintään neljän elävän laboratorion valmiiksi saattaminen eli niiden tietopalvelujen liittäminen perustietoinfrastruktuuriin. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi C2.2 I1: Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) Tämän investoinnin tarkoituksena on edistää nykyisen analogisen junakulunvalvontajärjestelmän korvaamista junakulunvalvonnan ja -valvonnan eurooppalaisella digitaalisella standardilla eli Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmällä (ERTMS). Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin hankkeisiin: a)Kijfhoekin ja Belgian rajan välisen rataosuuden suunnittelututkimus: rautatieliikenteen suunnittelun kehittäminen (Rail Verkeers Technisch Ontwerp, RVTO). Rautatieliikenteen suunnittelun on tarkoitus osoittaa, että tarvittavat liikenteenhallintaan tehtävät muutokset ovat rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevan lainsäädännön ja määräysten mukaisia;

b)Alankomaiden pohjoisosan rataosuuden suunnittelututkimus: toiminnallisen integroidun järjestelmäsuunnittelun ja rautatieliikenteen suunnittelun (RVTO) kehittäminen. Rautatieliikenteen suunnittelun on tarkoitus osoittaa, että tarvittavat liikenteenhallintaan tehtävät muutokset ovat rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevan lainsäädännön ja määräysten mukaisia ja että asiaan liittyvä toiminnallinen integroitu järjestelmäsuunnittelu on laadittu; c)GSM-rautatieradioverkon uudistamishanke: perusvastaanotinasemien (GSM-rautatiemastojen) on määrä pystyä toimimaan ERTMS-järjestelmässä; d)Mukautetaan erityisiä tietotekniikkasovelluksia ERTMS:n käyttöönottoa varten: infrastruktuurin haltijan ProRailin tietoteknisiä logistiikkajärjestelmiä mukautetaan, mukaan lukien asiaankuuluvien tietoteknisten sovellusten uudelleenkirjoittaminen tai päivittäminen, jotta ne voivat vastaanottaa ja käsitellä oikeita rautateiden turvallisuustietoja ja yhteentoimivuuden turvatietoja (ERTMS/Central Safety System (CSS)) ERTMS:n käyttöönoton jälkeen; ja e)ERTMS:n keskusturvajärjestelmä: keskusturvajärjestelmä otetaan käyttöön ProRailin ERTMS-järjestelmää varten. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2024 mennessä. Investointi C2.2 I2: Turvallinen, älykäs ja kestävä liikenne Tämän investoinnin tavoitteena on vahvistaa siirtymistä turvalliseen, älykkääseen ja kestävään liikenteeseen optimoimalla olemassa olevien infrastruktuuriverkkojen käyttö. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin toimiin: a)vähintään 450 älykkään liikenteenohjauslaitteen asentaminen eli laitteet, jotka voidaan yhdistää digitaalisesti tienkäyttäjiin (Intelligente Verkeersregelinstallaties); b)tienkäyttäjille tarkoitettujen turvallisuusprioriteettipalvelujen käyttöönotto siten, että sopimuspuolet eli turvallisuuspalvelujen tarjoajat välittävät tienkäyttäjille digitaalisia viestejä vaarallisista tilanteista tieliikenteessä; c)sellaisen kansallisen ”digitaalisen infrastruktuurin” kehittäminen tulevaisuuden kestävää liikennettä varten, joka tarjoaa perustan skaalautuvan, yhteenliitetyn ja automatisoidun liikkuvuusjärjestelmän (CCAM) kehittämiselle ja toteuttamiselle; ja d)kansallisen liikkuvuustietojen yhteyspisteen (NTM) alustan kehittäminen, mukaan lukien 20:n liikkuvuutta koskevan tietokokonaisuuden julkaiseminen verkossa. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi C2.2 I3: Älykkäät tienvarsiasemat (iWKS) Tämän investoinnin tarkoituksena on korvata nykyiset tienvarsiasemat (WKS) eli tiekaistojen vieressä olevat laitteet, jotka voivat kommunikoida sähköisten liikennemerkkien kanssa, älykkäillä tienvarsiasemilla (iWKS), joissa on enemmän toimintoja. Älykkäillä tienvarsiasemilla pyritään vähentämään ruuhkia ja parantamaan liikennevirtaa nopeuttamalla vaaratilanteita ja liikenneruuhkia koskevia varoituksia ja levittämällä tieliikennettä paremmin ja nopeammin vaihtoehtoisten reittien kautta. Lisäksi älykkäiden tienvarsiasemien odotetaan olevan tehokkaampia ja kestävämpiä ja edellyttävän vähemmän kunnossapitoa kuin olemassa olevat tienvarsiasemat. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea 1 906 älykkään tienvarsiaseman asentamiseen. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2025 mennessä. Uudistus C2.3 R1: Julkinen tiedonhallinta (avointa hallintoa koskeva laki) Uudistuksen tavoitteena on tarkistaa julkishallinnon tiedonhallintaa avoimuuden ja avoimuuden parantamiseksi avointa hallintoa koskevan lain (Wet open overheid, WOO) voimaantulon myötä. Avointa hallintoa koskevalla lailla tehdään viranomaisista ja puolijulkisista viranomaisista avoimempia varmistamalla, että kansalaiset, lehdistö ja tiedotusvälineet, parlamentin jäsenet ja heidän henkilöstönsä voivat löytää julkisen sektorin tietoa helpommin, yhteensopivasti ja helposti digitaalisesti. Uudistuksen on tarkoitus sisältää seuraavat osatekijät:

a)avointa hallintoa koskevan lain voimaantulo; b)keskushallinnon organisaatioiden ja itsenäisten hallintoelinten ja virastojen velvollisuus esittää toimintasuunnitelmia julkisten organisaatioiden tietojärjestelmien digitaalisen esteettömyyden parantamiseksi avoimuuden saavuttamiseksi; ja c)hallintoelinten liittäminen sisäasioista ja kuningaskunnan sisäisistä suhteista vastaavan ministeriön ylläpitämään digitaaliseen infrastruktuuriin, joka tarjoaa yleisön saataville vähintään 330 000 asiakirjaa. Uudistuksen täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi C2.3 I1: Groundbreaking IT (GrIT) Tämä investointi on osa laaja-alaista ohjelmaa puolustusministeriön tietotekniikkainfrastruktuurin uudistamiseksi. Investoinnin tavoitteena on luoda uusi tietotekniikkainfrastruktuuri, jonka avulla puolustusministeriö voi käyttää luotettavia, turvallisia, tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia ja joustavia järjestelmiä. Yleisohjelma koostuu 42 hankkeesta, joista 14 hanketta (mukaan lukien tietoturva, puhelinpalvelukeskukset ja tiedotuspisteet sekä turvallinen viestintä kolmansien osapuolten kanssa), jotka eivät liity suoraan operaatioihin, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, toteutetaan osana Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelmaa. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin tarkoituksiin: a)kehitetään kyberturvallisuutta koskevia toimia, mukaan lukien i) turvallisuusoperaatiokeskuksen perustaminen, ii) tunnistamis- ja pääsynhallintajärjestelmän käyttöönotto kolmansien osapuolten kanssa tehtävää yhteistyötä varten, iii) ratkaisun toteuttaminen sertifioitujen ja todennettujen matalan turvallisuusluokan ja korkean turvallisuusluokan tietojen vaihtamiseksi; ja iv) datakeskusten digitaalisen pääsyn valvontaa koskevan ratkaisun täytäntöönpano; b)annetaan vähintään 500 puolustusministeriön siviilityöntekijälle mahdollisuus työskennellä turvallisesti etänä sellaisen suojatun verkon kautta, joka tarjoaa viestintävälineitä (esim. ääni, video ja keskustelu), rakennetaan kasvokkain toimivia virtuaalisia työpaikkoja ja luodaan yhdenmukaisia yhteistyötiloja; ja c)nykyaikaistetaan verkkolaitteistoja fyysisissä paikoissa, lisätään verkon kaistanleveyttä, jotta voidaan varmistaa riittävä verkon laatu puolustusministeriön siviilihenkilöstön käyttämiä sovelluksia varten, ja siirretään taustasovelluksia uuteen datakeskusinfrastruktuuriin ja isännöintialustoihin; d)parannetaan edelleen vähintään 500 puolustusministeriön siviilityöntekijän etätyön turvallisuutta perustamalla uusi yhteyskeskus ja tarjoamalla pääsy perussovelluksiin. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. maaliskuuta 2026 mennessä. Investointi C2.3 I2: Rikosoikeudellisen ketjun digitalisointi Investoinnilla pyritään tehostamaan rikosoikeusketjua korvaamalla olemassa olevien prosessien paperityö digitaalisilla keinoilla ja varmistamalla asiaankuuluvien tietojen jatkuva saatavuus. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea seuraaviin tarkoituksiin: a)sellaisen portaalin kehittäminen, jonka avulla kansalaiset voivat toteuttaa toimia rikosoikeudellisissa menettelyissä, mukaan lukien ilmoitusten tekeminen; ja b)rikosoikeusketjun nykyisten tietoteknisten järjestelmien parantaminen, jotta sidosryhmät (poliisi, syyttäjänvirasto ja oikeuslaitos) voivat käsitellä rikosoikeusketjussa kategoriaan ”toistuvat rikokset” kuuluvia rikosasioita digitaalisesti; ja pääsyn antaminen sidosryhmille ”toistuvat rikokset” -luokkaan kuuluviin tapauksiin liittyvään video- ja äänimateriaaliin. Tämän toimenpiteen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa on varmistettava lainkäyttöelimen riittävä kuuleminen ja osallistuminen. Investoinnin täytäntöönpano on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2023 mennessä. B.2 Avustusmuotoisen tuen seurantaa ja toteuttamista koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu

Numero Toimenpide (uudistus vai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 35 C2.1 I1-1 Quantum Delta NL Välitavoite Quantum Delta NL:n järjestelyt Quantum Delta NL:lle myönnetty tuki ja toimintasuunnitelman julkaiseminen Q4 2021 Quantum Delta NL:lle myönnetään kansallisesta kasvurahastosta tukea kvanttilaskennan ja verkostoitumisen edistämiseen sekä tutkimuksen ja osaamisen kehittämisen tukemiseen kvanttialalla. Quantum Delta NL:n on määrä julkaista vaiheittain laadittu yksityiskohtainen toimintasuunnitelma. ”Ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisuus varmistetaan käyttämällä poissulkemisluetteloa ja vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 36 C2.1 I1-2 Quantum Delta NL Välitavoite Quantum Delta NL Toimintasuunnitelman vaiheiden 1 ja 2 loppuun saattaminen Q2 2026 Quantum Delta NL on toteuttanut täysimääräisesti kansalliselle kasvurahastolle toimitetun suunnitelmansa kaksi ensimmäistä vaihetta. Näihin vaiheisiin on kuuluttava ainakin startup-yritysten perustamista edeltävän laitoksen perustaminen, Quantum NL -tutkimus- ja kehittämisverkoston kehittäminen, kvanttiteknologian alan tohtorintutkinnon apurahojen myöntäminen ja investoinnit Nanolab-puhdastilaan. ”Ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisuus varmistetaan käyttämällä poissulkemisluetteloa ja vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 37 C2.1 I2-1 AI Ned ja applied AI learning communities Tavoite Apurahojen myöntäminen Lukumäärä 0 13 Q1 2024 13 apurahaa väitöskirjatutkijoiden ja tohtorintutkinnon suorittaneiden tutkijoiden nimittämiseen tekoälyn alalla. 38 C2.1 I2-2 AI Ned ja applied AI learning communities Tavoite ELSA AI -tutkimuslaboratoriot toiminnassa Lukumäärä 0 4 Q4 2025 Toiminnassa on oltava vähintään neljä uutta Ethical, Legal, Societal Aspects (ELSA) -tutkimuslaboratoriota, joilla kehitetään menetelmiä luotettavien ja ihmiskeskeisten tekoälyjärjestelmien käyttöönottoa varten. 39 C2.1 I2-3 AI Ned ja applied AI learning communities Tavoite Hyväksytyt T&K-hankkeet Lukumäärä 0 4 Q4 2025 Vähintään neljä avustusta tutkimus- ja kehityshankkeisiin innovatiivisten tekoälysovellusten kehittämiseksi. 40 C2.1 I2-4 AI Ned ja applied AI learning communities Tavoite Tekoälyn oppimisyhteisöjen täytäntöönpano Lukumäärä 0 6 Q1 2026 Vähintään kuusi tekoälyn oppimisyhteisöä on toiminnassa yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien muodossa AI Ned -hankkeen puitteissa. Tekoälyn oppimisyhteisön on määrä mahdollistaa se, että yritykset, oppilaitokset ja innovaatiolaboratoriot voivat tehdä yhteistyötä sen selvittämiseksi, miten tekoälyratkaisuja voidaan soveltaa käytännössä. 41 C2.1 I3-1 Digitaalisen koulutuksen sysäys Välitavoite Käytössä yhteinen alusta, jonka kautta oppilaat voivat käyttää luotua digitaalista oppimateriaalia ja käyttövalmista ja digitaalista identiteettiratkaisua Yhteinen alusta ja oppilaille tarkoitettu digitaalinen identiteettiratkaisu ovat käytössä Q4 2025 Perustetaan yhteinen alusta digitaalisen oppimateriaalin löytämiseksi, jakamiseksi ja uudelleenkäyttämiseksi ammatillisessa koulutuksessa (MBO), ammattikorkeakouluissa (HBO) ja tutkimusyliopistoissa (WO). Alusta on toiminnassa, mikä tarkoittaa: a)alusta on käytettävissä verkossa; b)siihen kuuluvien oppilaitosten opiskelijat ja opetushenkilöstö voivat kirjautua sisään ja saada käyttöönsä digitaalista oppimateriaalia. Ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden, ammattikorkeakoulujen ja tutkimusyliopistojen käytössä on opiskelijoiden digitaalinen identiteettiratkaisu. Opiskelijoiden digitaalisen identiteetin ratkaisu mahdollistaa opiskelijoiden tunnistamisen ja hyväksymisen, opiskelijoita koskevien tietojen vaihdon oppilaitosten välillä ja opiskelijoita koskevien tietojen tallentamisen. 42 C2.1 I3-2 Digitaalisen koulutuksen sysäys Tavoite Opetus- ja oppimiskeskukset toiminnassa Lukumäärä 0 20 Q4 2025 20 opetus- ja oppimiskeskusta (CTL) toimii ammatillisessa koulutuksessa (MBO), ammattikorkeakouluissa (HBO) tai tutkimusyliopistoissa (WO). CTL on toiminnassa, mikä tarkoittaa, että yksi tai useampi oppilaitos on perustanut fyysisen paikan, jossa opiskelijat, luennoitsijat ja tutkijat saavat tukea digitaaliseen oppimateriaaliin. 43 C2.1 I4-1 Digitaalinen infrastruktuurilogistiikka Tavoite Perusdatainfrastruktuuri kehitetty Prosenttiosuus 0 80 Q4 2024 Perustietoinfrastruktuurin kehitetään ja se on vähintään 80-prosenttisesti infrastruktuuri- ja vesihuoltoministeriön määrittelemien viitearkkitehtuurin vähimmäisvaatimusten mukainen; Vaatimustenmukaisuus arvioidaan ulkoisella tarkastuksella. 44 C2.1 I4-2 Digitaalinen infrastruktuurilogistiikka Tavoite Digitaalivalmiuden lisääntyminen logistiikka-alalla Digitaalivalmiuden prosenttiosuus 10 30 Q4 2025 Kehitetään ja toteutetaan digitaalista valmiutta koskeva työpaketti Alankomaiden logistiikka-alan digitaalisen valmiuden lisäämiseksi parantamalla alan digitaalisia taitoja. Työpaketilla on määrä saavuttaa 30 prosentin digitaalinen valmius, joka lasketaan digitaalisen infrastruktuurilogistiikan ohjelmassa tätä tarkoitusta varten kehitetyn menetelmän mukaisesti. Evofenedex vahvisti digitaalivalmiuden 10 prosentin perustason vuonna 2021. 45 C2.1 I4-3 Digitaalinen infrastruktuurilogistiikka Tavoite Elävät laboratoriot saatu valmiiksi Lukumäärä 0 4 Q2 2026 Vähintään 4 elävää laboratoriota saadaan valmiiksi. Elävät laboratoriot katsotaan valmiiksi, kun niiden tietopalvelut on liitetty perustietoinfrastruktuuriin. 46 C2.2 I1-1 Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) Välitavoite Kijfhoek–Belgian raja -rataosuuden ERTMS-suunnittelututkimus saatettu päätökseen Rautatieliikenteen suunnittelu valmis Q4 2022 Rautatieliikenteen suunnittelu saatetaan päätökseen osana Kijfhoekin ja Belgian rajan välistä rataosuutta koskevaa suunnittelututkimusta. Rautatieliikenteen suunnittelun on tarkoitus osoittaa, että tarvittavat liikenteenhallintaan tehtävät muutokset ovat rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevan lainsäädännön ja määräysten mukaisia; 47 C2.2 I1-2 Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) Välitavoite ERTMS-suunnittelututkimus saatu päätökseen Alankomaiden pohjoisosan osalta Toiminnallinen integroitu järjestelmäsuunnittelu ja rautatieliikenteen suunnittelu valmistuneet Q1 2023 Toiminnallinen integroitu järjestelmäsuunnittelu ja rautatieliikenteen suunnittelu saatetaan päätökseen osana Alankomaiden pohjoisosan rautatieosuuksia koskevaa suunnittelututkimusta. Rautatieliikenteen suunnittelun on tarkoitus osoittaa, että tarvittavat liikenteenhallintaan tehtävät muutokset ovat rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevan lainsäädännön ja määräysten mukaisia ja että asiaan liittyvä toiminnallinen integroitu järjestelmäsuunnittelu on laadittu; 48 C2.2 I1-3 Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) Tavoite ERTMS-järjestelmää varten toiminnassa olevien GSM-rautatiemastojen lukumäärä Lukumäärä 0 130 Q1 2024 130 perusvastaanotinaseman (GSM-rautatiemastojen) on määrä pystyä toimimaan ERTMS-järjestelmässä. 49 C2.2 I1-4 Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) Välitavoite Logistiikkajärjestelmät mukautettu ERTMS:ään ProRailin tietotekniikkaosasto toimittaa mukautetut järjestelmät ProRailin muiden osastojen tietotekniikkasovellusten käyttäjille Q1 2024 Infrastruktuurin haltijan ProRailin tietoteknisiä logistiikkajärjestelmiä mukautetaan, mukaan lukien asiaankuuluvien tietoteknisten sovellusten uudelleenkirjoittaminen tai päivittäminen, jotta ne voivat vastaanottaa ja käsitellä oikeita rautateiden turvallisuustietoja ja yhteentoimivuuden turvatietoja (ERTMS/Central Safety System (CSS)). Liikenteenohjaushenkilöstön on määrä teknisesti integroida ja testata järjestelmät. 50 C2.2 I1-5 Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) Välitavoite Keskusturvajärjestelmä toiminnassa Keskusturvajärjestelmä on toiminnassa Q4 2024 Keskusturvajärjestelmä (CSS) otetaan käyttöön ProRailin ERTMS-järjestelmää varten. Sen katsotaan olevan toiminnassa, kun se on komission asetuksessa (EU) 2016/919, komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/776 ja komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/387 määriteltyjen yhteentoimivuuden teknisten eritelmien mukainen. ProRail vahvistaa tämän eritelmien mukaisuuden. 51 C2.2 I2-1 Turvallinen, älykäs ja kestävä liikenne Tavoite Älykkäät liikenteenohjauslaitteet Lukumäärä 0 450 Q4 2024 Vähintään 450 älykästä liikenteenohjauslaitetta (Intelligente Verkeersregelinstallaties) on toiminnassa, mikä tarkoittaa, että ne 1) on toimitettu ja asennettu ja 2) ne liitetään kansalliseen kaupunkidata-alustaan. 52 C2.2 I2-2 Turvallinen, älykäs ja kestävä liikenne Tavoite Turvallisuuteen liittyvät ensisijaiset palvelut Ajettujen kilometrien prosenttiosuus 7 12,5 Q1 2025 Tienkäyttäjien on voitava saada autonvalmistajien tai navigointilaitteiden tarjoamia turvallisuuteen liittyviä ensisijaisia palveluja vähintään 12,5 prosentilta jokaista 100:aa Alankomaissa ajettua kilometriä kohden. Tällä tarkoitetaan ajomatkaa, jonka tienkäyttäjät ovat ajaneet Alankomaissa siten, että turvallisuuteen liittyvät ensisijaiset palvelut ovat aktiivisia ajon aikana. Tämä osuus 7 prosenttia vuonna 2022. 53 C2.2 I2-3 Turvallinen, älykäs ja kestävä liikenne Tavoite Tulevaisuuden joustavaa liikennettä tukeva digitaalinen infrastruktuuri (DITM) euroa 0 30 000 000 Q2 2026 Alankomaiden yritysvirasto (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) maksaa 30 000 000 euroa innovaatiotukina valitulle yritysten yhteenliittymälle, joka edistää tulevaisuuden joustavaa liikennettä tukevaa digitaalista infrastruktuuria (DITM), joka muodostaa perustan laajennettavissa olevan osuustoiminnallisen, verkottuneen ja automatisoidun liikenteen järjestelmän kehittämiselle ja toteuttamiselle. 54 C2.2 I2-4 Turvallinen, älykäs ja kestävä liikenne Tavoite Kansallisesta liikkuvuustietojen yhteyspisteestä saatavilla olevat tietokokonaisuudet Lukumäärä 0 20 Q2 2026 Kehitetään kansallinen liikkuvuusdatan liityntäpistealusta, ja vähintään 20 data-aineistoa julkaistaan verkossa, ja ne saatetaan käyttökelpoisiksi kansallisen liikkuvuusdatan yhteyspisteen alustan kautta. 55 C2.2 I3-1 Älykkäät tienvarsiasemat (iWKS) Tavoite Asennettujen älykkäiden tienvarsiasemien lukumäärä Lukumäärä 0 591 Q4 2023 Vähintään 591 älykästä tienvarsiasemaa asennetaan eli ne ovat fyysisesti sijoitettuja ja toimivia. 56 C2.2 I3-2 Älykkäät tienvarsiasemat (iWKS) Tavoite Asennettujen uusien älykkäiden tienvarsiasemien lukumäärä Lukumäärä 591 1 106 Q4 2024 Vähintään 1 106 älykästä tienvarsiasemaa asennetaan eli ne ovat fyysisesti sijoitettuja ja toimivia. 57 C2.2 I3-3 Älykkäät tienvarsiasemat (iWKS) Tavoite Asennettujen älykkäiden tienvarsiasemien lopullinen lukumäärä Lukumäärä 1 106 1 906 Q4 2025 Vähintään 1 906 älykästä tienvarsiasemaa asennetaan eli ne ovat fyysisesti sijoitettuja ja toimivia. 58 C2.3 R1-1 Julkinen tiedonhallinta (avointa hallintoa koskeva laki) Välitavoite Avointa hallintoa koskevan lain voimaantulo Lain säännös, jossa säädetään sen voimaantulosta Q2 2022 Avointa hallintoa koskeva laki tulee voimaan. Säädöksellä muun muassa laajennetaan avoimuusvaatimusten soveltamisalaa parlamenttiin, tuomarineuvostoon, korkeimpaan hallinto-oikeuteen, yleiseen tilintarkastusvirastoon ja kansalliseen oikeusasiamieheen, asetetaan näiden avoimuusvaatimusten piiriin kuuluville toimielimille aktiivinen julkistamisvelvollisuus, lyhennetään tietopyyntöjen käsittelyaikaa ja perustetaan avoimuutta käsittelevä neuvoa-antava lautakunta. Säädöksellä varmistetaan, että kansalaisten, lehdistön ja tiedotusvälineiden, parlamentin jäsenten ja heidän henkilöstönsä on helppo saada julkisen sektorin tietoa digitaalisesti. Velvoite julkistaa aktiivisesti tietyt tietoluokat (avointa hallintoa koskevan lain 3 §:n 3 momentti) voi tulla voimaan vaiheittain ajankohtina, jotka määritetään kuninkaan asetuksella. 59 C2.3 R1-2 Julkinen tiedonhallinta (avointa hallintoa koskeva laki) Välitavoite Tiedonhallinnan parantamista koskevien päivitettyjen toimintasuunnitelmien julkaiseminen Valtionhallinnon organisaatioiden päivitetyn toimintasuunnitelman julkaiseminen Q4 2022 Keskushallinnon organisaatiot (12 ministeriötä, mukaan lukien niiden autonomiset hallintoelimet ja virastot) julkaisevat päivitetyt toimintasuunnitelmat tietojärjestelmiensä digitaalisen saavutettavuuden parantamiseksi. Ministeriöiden päivitetyissä toimintasuunnitelmissa on määrä käsitellä seuraavia kahdeksaa painopistettä:

1. Oman hallintojärjestelmän perustaminen ministeriöiden, autonomisten hallintoelinten ja virastojen tasolla.

2. Perustason mittaaminen ministeriön tietojärjestelmässä.

3. Laatukehyksen tai vastaavan järjestelmän IV toimintojen toteuttaminen.

4. Parlamentin asiakirjojen täytäntöönpano ydinosastoissa.

5. Kansallisten osien yhteys avoimen hallinnon tiedotukseen (PLOOI).

6. Keskushallinnon sähköpostin arkistointikäsikirjan täytäntöönpano.

7. Viestintäsovellusten toimintalinjan täytäntöönpano.

8. Verkkoarkistoinnin toteuttaminen asiaa koskevan puitesopimuksen mukaisesti. 60 C2.3 R1-3 Julkinen tiedonhallinta (avointa hallintoa koskeva laki) Tavoite Asiakirjat ovat saatavilla avoimen hallinnon tietojen alustalla Lukumäärä 0 330 000 Q2 2026 Alustalla on saatavilla yhteensä vähintään 330 000 asiakirjaa, jotka kuuluvat vähintään neljään avointa hallintoa koskevan lain 3 §:n 3 momentissa luetelluista 17 tietoluokasta, koska hallintoelimet on liitetty sisäasioista ja kuningaskunnan sisäisistä suhteista vastaavan ministeriön ylläpitämään digitaaliseen infrastruktuuriin. 61 C2.3 I1-1 Groundbreaking IT (GrIT) Välitavoite Kyberturvallisuuden parannustoimet toteutettu Kyberturvallisuuden parantamiseen tähtäävät toimet toteutettu Q1 2024 Puolustusministeriö toteuttaa seuraavat kyberturvallisuustoimet: – Turvallisuusoperaatiokeskuksen perustaminen;

– Tunnistus- ja pääsynhallintajärjestelmän käyttöönotto kolmansien osapuolten kanssa tehtävää yhteistyötä varten;

– Ratkaisun toteuttaminen sertifioitujen ja todennettujen matalan turvallisuusluokan tietojen ja korkean turvallisuusluokan tietojen vaihtamiseksi; ja

datakeskusten digitaalisen pääsyn valvontaa koskevan ratkaisun täytäntöönpano. 62 C2.3 I1-2 Groundbreaking IT (GrIT) Tavoite Puolustusministeriön siviilihenkilöstö, joka työskentelee etänä suojatun verkon kautta Lukumäärä 0 500 Q4 2024 Turvallisen etätyön mahdollistamiseksi vähintään 500:lla puolustusministeriön siviilityöntekijällä on oltava pääsy suojattuun verkkoon, jossa on a)viestintävälineet (puhe, video ja keskustelu) b)henkilökohtaiset virtuaaliset työpisteet; ja c)yhtenäiset yhteistyötilat. 63 C2.3 I1-3 Groundbreaking IT (GrIT) Välitavoite Verkkojen parantaminen ja siirtyminen uuteen tietotekniikkainfrastruktuuriin saatettu päätökseen Verkon parantaminen ja siirtyminen uuteen tietotekniikkainfrastruktuuriin Q3 2025 Fyysisissä paikoissa olevia verkkolaitteita nykyaikaistetaan ja verkon kaistanleveyttä lisätään, jotta varmistetaan riittävä verkon laatu puolustusministeriön siviilihenkilöstön käytössä olevia sovelluksia varten. Taustasovellukset siirretään uuteen datakeskusinfrastruktuuriin ja isännöintialustoihin. 64 C2.3 I1-4 Groundbreaking IT (GrIT) Tavoite Puolustusministeriön siviilihenkilöstö, jolla on pääsy muihin turvallisiin etätyötiloihin Lukumäärä 0 500 Q1 2026 Etätyön turvallisuuden parantamiseksi edelleen vähintään 500:lla puolustusministeriön siviilihenkilöllä on oltava pääsy a)uuteen yhteyskeskukseen ja b)perussovelluksiin (mukaan lukien esitysten käsittely, laskentataulukot, liike-elämän internet ja tulostuslaitteet). 65 C2.3 I2-1 Rikosoikeudellisen ketjun digitalisointi Välitavoite Digitaalinen portaali virallista viestintää varten rikosoikeudellisissa menettelyissä Digitaalinen portaali toiminnassa Q1 2023 Digitaalisen viestinnän digitaalinen portaali on toiminnassa ja kansalaisten käytettävissä, ja se tarjoaa edellytykset rikosoikeudellisia menettelyjä koskevalle viralliselle viestinnälle uhrien, asianajajien ja rikoksentekijöiden kanssa (mukaan lukien raporttien toimittaminen) paperiversion sijasta digitaalisesti. 66 C2.3 I2-2 Rikosoikeudellisen ketjun digitalisointi Välitavoite Toistuvien rikostapausten digitaalinen käsittely toiminnassa Toistuvien rikostapausten digitaalinen käsittely toiminnassa Q4 2023 Kaikki luokkaan ”toistuvat rikokset” (veel voorkomende criminaliteit, VVC) kuuluvat rikosasiat voidaan käsitellä digitaalisesti. Poliisin raportit (proces-verbaal) käynnistetään digitaalisesti ja rikosasioita koskevat päätökset laaditaan ja käsitellään digitaalisesti. Rikosasioita koskevan video- ja äänimateriaalin muodossa olevat todisteet, jotka kuuluvat luokkaan ”toistuvat rikokset” (VVC), on asetettava sähköisesti poliisin, syyttäjänviraston ja oikeuslaitoksen saataville. C. KOMPONENTTI 3: Asuntomarkkinoiden parantaminen ja kiinteistöjen energiatehokkuuden parantaminen Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelman tällä komponentilla pyritään vastaamaan Alankomaiden asuntomarkkinoiden haasteisiin. Se koostuu viidestä uudistuksesta ja kolmesta investoinnista, joiden tarkoituksena on i) poistaa Alankomaiden verojärjestelmän piirteitä, jotka suosivat tietyntyyppisiä asuinkiinteistöjä muihin nähden, ii) nopeuttaa ja vapauttaa rakennustoimintaa Alankomaissa ja iii) parantaa sekä yksityisten että julkisten kiinteistöjen energiatehokkuutta peruskorjaustukien avulla. Tämän komponentin toimenpiteillä pyritään vähentämään eriarvoisuutta asuntomarkkinoilla poistamalla verotuksen vääristymiä ja lisäämällä (kohtuuhintaisten) asuntojen tarjontaa suunnittelemalla keskitetysti uutta asuntotarjontaa, poistamalla rakentamisen suunnitteluprosessin pullonkauloja ja tarjoamalla julkisia investointeja asuinrakennushankkeiden käynnistämiseksi. Sillä pyritään myös tekemään sosiaalisesta vuokraoikeudesta tuloriippuvaisempi sallimalla korkeammat vuokrankorotukset suurituloisille vuokralaisille. Komponentin toiseen osaan kuuluvilla investoinneilla pyritään parantamaan julkisten ja yksityisten rakennusten energiatehokkuutta, mukaan lukien esimerkiksi lämpöpumppujen ja aurinkoenergialla toimivien kuumavedenvaraajien asentaminen sekä asuntojen eristyksen parantaminen. Komponentilla pyritään edistämään Alankomaille osoitettuja maakohtaisia suosituksia, erityisesti vähentämään kotitalouksien velanoton suosimista ja asuntomarkkinoiden vääristymiä muun muassa tukemalla yksityisen vuokrasektorin kehittämistä ja toteuttamalla toimia asuntotarjonnan lisäämiseksi (maakohtainen suositus 1 vuonna 2019, maakohtainen suositus 1 vuonna 2022) ja vähentämään yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla (...) energiatehokkuutta, erityisesti rakennuksissa (maakohtainen suositus 4 vuonna 2022) ja keskittämään investointeihin liittyvän talouspolitiikan (...) energiatehokkuuteen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisstrategioihin (maakohtainen suositus 3 vuonna 2019). On odotettavissa, että tämän komponentin toimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden ja lieventävien vaiheiden kuvaus teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti. C.1 Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus C3.1 R1: Vuokraamattoman omistuksen arvon suhdeluvun korottaminen Tällä uudistuksella korotetaan Alankomaiden verojärjestelmässä vuokraamattoman omistuksen arvon suhdelukua (leegwaarderatio). Yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden nykyisessä verotuksessa oletetaan, että kiinteistön, joka ei ole omassa käytössä, arviointiarvo on suurempi kuin kiinteistön todellinen arvo. Näin ollen vuokratun kiinteistön arvoa korjataan vuokraamattoman omistuksen arvon suhdeluvulla, mikä tosiasiall