Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020”

(lisälausunto)

(COM(2019) 650 final)

(2021/C 10/16)

Esittelijä: Philip VON BROCKDORFF

Komitean työvaliokunnan päätös 28.5.2020 Oikeusperusta Työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta Vastaava jaosto Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” Hyväksyminen jaostossa 8.9.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 29.10.2020 Täysistunnon nro 555 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 250/0/6

Johdanto

Käsillä oleva lausunto kuuluu kahden lisälausunnon sarjaan, ja ne käsittelevät yhtäältä vuotuista kestävän kasvun strategiaa (COM(2019) 650 final) ja toisaalta suositusta euroalueen talouspolitiikasta (COM(2019) 652 final). Tavoitteena on ajantasaistaa ja kehittää ETSK:n aiempia ehdotuksia (1) ottaen huomioon viimeaikaiset tapahtumat, covid-19-kriisin vaikutukset ja kriisistä elpyminen sekä meneillään olevan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä julkaistut eri raportit ja suositukset. Lausuntopaketti on EU:n kansalaisyhteiskunnan kokonaispanos talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson seuraavaa kierrosta varten. Se on määrä käynnistää marraskuussa 2020. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa ottamaan tämän panoksen huomioon eurooppalaisen ohjausjakson tulevan ”syyspaketin” ja sen pohjalta etenevän toimielinten välisen päätöksentekoprosessin yhteydessä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK on tyytyväinen siihen, että vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa otetaan merkittävä askel eteenpäin kohti sosiaalisemman, osallistavamman ja kestäväpohjaisemman talousmallin toteuttamista ja kestävän kasvun tavoitteiden saavuttamista sekä erityisesti sitoudutaan muuttamaan nykyinen kasvumalli ”vihreäksi” kasvuksi. Tällainen sitoutuminen on erityisen tärkeää covid-19-kriisin taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten valossa, ja se on tuotava esiin eurooppalaisen ohjausjakson tulevassa ”syyspaketissa”, jossa Euroopan komissio esittää EU:n taloudelliset ja sosiaaliset painopisteet.

1.2 Jotta covid-19-kriisin vaikutuksiin voitaisiin reagoida tehokkaasti, ETSK katsoo, että on arvioitava sekä taloudellisia että sosiaalisia vaikutuksia. Tällaisten arviointien avulla jäsenvaltiot kykenevät täysin ymmärtämään, miten covid-19-kriisin vaikutukset ovat heijastuneet talouksiin sekä ihmisten, tavaroiden ja palvelujen liikkumiseen EU:ssa. Jäsenvaltioiden on myös toimittava nopeasti ja päättäväisesti selviytyäkseen covid-19-kriisistä ja sen vaikutuksista, ja tämä on mahdollista vain, jos niillä on selkeä käsitys näistä vaikutuksista.

1.3 Jäsenvaltioiden on reagoitava toteuttamalla tukena olevaa makrotalouspolitiikkaa, joka auttaa palauttamaan luottamuksen ja edistämään kysynnän elpymistä. Tätä varten ETSK suosittaa kuitenkin vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen tarkistamista, jotta voidaan tukea talouden elpymistä ja antaa jäsenvaltioille riittävästi liikkumavaraa sekä valmiuksia toteuttaa kipeästi kaivattuja infrastruktuuri-investointeja erityisesti ilmastonmuutokseen liittyen. Valtiontukisääntöjen joustavuus on myös välttämätöntä, jotta voidaan tukea kaikenkokoisia yrityksiä siirryttäessä digitaaliseen ja vihreään talouteen. Erityisesti pk-yritysten rahoituksen saanti on myös erittäin tärkeää, samoin kuin pk-yritysstrategian tarkistaminen.

1.4 Nämä perustelut koskevat myös sosiaalista ulottuvuutta, jonka puitteissa jäsenvaltioiden on toteutettava tehokkaita ja riittävästi rahoitettuja kansanterveystoimia estääkseen tartuntojen leviämisen ja – mikä on yhtä tärkeä seikka – pannakseen täytäntöön asianmukaisesti kohdennettuja toimintapolitiikkoja, jotta tuetaan sosiaaliturvajärjestelmiä ja suojellaan niiden heikossa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien tuloja, jotka ovat kärsineet eniten taloudellisen taantuman aiheuttamasta tulojen alenemisesta. Ammattiliittojen jäsenyyteen tulisi myös kannustaa, jotta voidaan edistää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteiden saavuttamista, mikä on erityisen tärkeää kriisiaikana.

1.5 Covid-19-pandemian johdosta verotuksen oikeudenmukaisuuden merkitys on kasvanut, sillä jäsenvaltioihin kohdistuu valtavaa taloudellista painetta tukea hätätoimenpiteitä. ETSK on kuitenkin myös sitä mieltä, että covid-19-kriisin aiheuttama talouden taantuma on paljastanut EU:n rahaliiton luontaisia heikkouksia ja puutteita. EU on jo pitkään keskustellut fiskaaliunionista, ja 750 miljardin euron elpymis- ja palautumispaketti osoittaa puutteistaan huolimatta, että EU on ottamassa merkittäviä askelia kohti yhdentymistä. Jää nähtäväksi, tuoko paketti jäsenvaltioita lähemmäs fiskaaliunionia, mutta ei ole epäilystäkään siitä, että veropolitiikkaa on EU:ssa tarkasteltava uudelleen erityisesti infrastruktuuriin, koulutukseen, terveydenhuoltoon ja sosiaaliseen suojeluun tehtävien julkisten investointien tukemiseksi.

1.6 ETSK korostaa poliittisten johtajien roolin merkitystä kriisiaikana. Elpymis- ja palautumispaketin hyväksymiseen johtaneet neuvottelut paljastivat murtumia EU:ssa, eivätkä ne ole hyvä merkki sellaisen institutionaalisen ja perustuslaillisen uudistuksen valossa, jota EU tarvitsee lujittaakseen asemaansa, jotta se voi olla entistä merkittävämpi ja johdonmukaisempi toimija niin Euroopassa kuin maailmanlaajuisesti.

1.7 ETSK pitää Next Generation EU -ohjelmaa tervetulleena ja oikea-aikaisena. Suunnitelman samanaikainen täytäntöönpano EU:n vuosien 2021–2027 sääntömääräisen yleisen talousarvion kanssa edellyttää kuitenkin valtavia ponnisteluja sekä jäsenvaltioilta että komissiolta. Ratkaisemattomia kysymyksiä ovat erot valmiuksissa eri puolilla EU:ta, minkä vuoksi komission saattaa olla tarpeen tukea edelleen valmiuksien parantamista sekä hankkeiden yksilöintiä. Komitea pitää valitettavana, että neuvosto on supistanut komission vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen alun perin ehdottamia määriä. Euroopan parlamentti sekä ETSK lausunnossaan ”Vuoden 2020 jälkeinen monivuotinen rahoituskehys” ( 2 ) pitivät jo komission ehdotusta riittämättömänä.

1.8 Aika on myös ratkaisevan tärkeä tekijä: kaikki tarpeettomat viivästykset sovitun suunnitelman hyväksymisessä ja täytäntöönpanossa uhkaavat vakavasti heikentää EU:n talouden elpymisen ja vuotuisen kestävän kasvun strategian tavoitteiden saavuttamisen ja samalla vaarantaa tuhansien työntekijöiden ja pienyritysten omistajien toimeentulon ja hyvinvoinnin koko EU:ssa.

1.9 ETSK katsoo, että vuotuinen kestävän kasvun strategia tarjoaa EU:lle mahdollisuuden siirtyä kohti talousmallia, jossa painotetaan yhtä lailla sekä taloudellisia että sosiaalisia ja osallistavia tavoitteita. Vuotuisen kestävän kasvun strategian tavoitteita ei tulisi vesittää covid-19-kriisistä johtuvien taloudellisten haasteiden vuoksi. Covid-19-kriisi on ainakin osoittanut, että sosiaalinen ulottuvuus on elämässämme yhtä merkittävä kuin taloudellinen ulottuvuus.

1.10 ETSK kannattaa pyrkimyksiä lisätä tuottavuutta koko EU:ssa, mutta tätä ei tulisi toteuttaa talouden pohjan kestävyyden tai työolojen ja -ehtojen kustannuksella. Olennaisen tärkeä taloudellinen hyvinvointi voidaan saavuttaa, jos kasvu luo lisäarvoa talouteen ja yhteiskuntaan ja vaikuttaa tosiasiassa ihmisten elämään, samalla kun parannetaan kykyä selviytyä tulevista ulkoisista šokeista ja edistetään maiden ja alueiden lähentymistä.

2. Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020 ja covid-19

2.1 Euroopan komissio hyväksyi 17. joulukuuta 2019 syyspaketin, johon sisältyivät muun muassa vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020 ja yhteinen työllisyysraportti. Vuotuisen kestävän kasvun strategian keskeinen viesti on se, ettei talouskasvu ole itsetarkoitus ja että talouden on toimittava ihmisten ja maapallon hyväksi. Uuteen kasvumalliin siirtyminen on sopusoinnussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja näin ollen luonnonvarojemme rajallisuutta kunnioittavan talouden kanssa. Uusi talouskasvun malli on myös sopusoinnussa yhteisessä työllisyysraportissa vahvistettujen työllisyystavoitteiden kanssa. Sen mukaan työpaikkojen luominen tuottaa kestävää vaurautta EU:ssa.

2.2 Euroopan vihreän kehityksen ohjelma voidaan määritellä EU:n ”kestäväksi uudeksi kasvumalliksi”, jonka avulla saavutetaan osaltaan kestävän kehityksen tavoitteet. Tästä on osoituksena siirtymä, joka heijastuu osittain vuotuisen kestävän kasvun strategian seuraavista neljästä uudesta painopisteestä: a) ekologinen kestävyys, b) tuottavuuden kasvu, c) oikeudenmukaisuus ja d) makrotalouden vakaus. Ne ovat korvanneet vuotuisen kasvustrategian aiemman ”positiivisen kierteen”, joka muodostui investoinneista, julkisen talouden pohjan kestävyydestä ja rakenneuudistuksista.

2.3 Yleisesti ottaen vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa otetaan tärkeä askel kohti sosiaalisemman, osallistavamman ja kestävämmän talousmallin retoriikkaa, kestävän kehityksen tavoitteiden omaksumista ja erityisesti sitoutumista nykyisen kasvumallin muuttamiseen vihreäksi kasvuksi. ETSK suhtautuu tähän myönteisesti. Vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa selvennetään myös, että siinä tarkoitetaan kokonaisvaltaista kestävyyttä, ei pelkästään ekologista kestävyyttä. Euroopan komissio painottaakin samalla tavoin ympäristöä, tuottavuutta, oikeudenmukaisuutta ja vakautta.

2.4 Komissio katsoo myös, että uusi talouden toimintaohjelma edellyttää siirtymäkautta, jonka tulee olla ”oikeudenmukainen ja osallistava ja asettaa ihmiset etusijalle” ja jonka mukaan ”kaikkein heikoimmassa asemassa olevat [eivät] saisi joutua maksajiksi”. Lisäksi komissio toteaa, että ”[s]ekä ilmastonmuutoksella itsessään että toimenpiteillä, joita siitä johtuviin haasteisiin vastaaminen edellyttää, on merkittäviä tulonjakovaikutuksia”. Tällä siirtymäkaudella on väistämättä myös haitallisia seurauksia, kuten liikennekustannusten nousu ja mahdollisesti työpaikkojen menetykset. ETSK katsoo, että tällaiset kompromissit edellyttävät sosiaalisten vaikutusten arviointeja ja asianmukaisia sosiaali- ja finanssipoliittisia toimia koko EU:n alueella. Nämä arvioinnit ovat nyt saaneet uuden ulottuvuuden covid-19-pandemian aiheuttamien taloudellisten, sosiaalisten ja – vähemmässä määrin – ilmastovaikutusten vuoksi.

2.5 Covid-19-pandemian taloudelliset vaikutukset ovat pääasiassa olleet kolmenlaisia: pandemia on vaikuttanut suoraan tuotantoon, aiheuttanut häiriötä toimitusketjuissa ja markkinoilla sekä saanut aikaan yrityksiin ja rahoitusmarkkinoihin kohdistuneita rahoitusvaikutuksia. Sen kokonaisvaikutusta Euroopan talouksiin ei kuitenkaan voida vielä tässä vaiheessa arvioida, ja se riippuukin pitkälti siitä, iskeekö pandemian toinen aalto Eurooppaan myöhemmin kuluvana vuonna. Ilman muuta on kuitenkin selvää, että covid-19-pandemia on vaikuttanut ankarasti talouksiin. Kriisin jälkeisen elpymisen kestosta ei edelleenkään ole tietoa, ja epävakaat olosuhteet yhdessä covid-19-kriisistä markkinoihin kohdistuvien vaikutusten kanssa ovat supistaneet taloutta kaikkialla EU:ssa. EU-27:n yhteenlasketun BKT:n odotettiin kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2020, mutta nyt sen ennustetaan alenevan 7,4 prosenttia covid-19-kriisin johdosta. Vuonna 2009 alkaneen rahoituskriisin aikana supistuminen EU-28:ssa oli sitä vastoin 4,5 prosenttia. Nykyinen kriisi on ajanut EU:n historiansa syvimpään taantumaan, ja työttömyysasteen odotetaan nousevan vuoden 2019 6,7 prosentista 9 prosenttiin.

2.6 Covid-19-kriisi on vaikuttanut myös sosiaaliturvajärjestelmiin, ja muun muassa terveydenhuoltoon, työttömyysvakuutuksiin ja eläkkeisiin kohdistuu pandemian seurausten ja erityisesti hätärahoituksesta ja veronmaksun lykkäämisestä johtuvien taloudellisten vaikutusten vuoksi painetta. Yksittäisten henkilöiden ja kotitalouksien alentuneen tulotason ja ansionmenetysten vuoksi suhteellisessa köyhyydessä elävien ihmisten määrän odotetaan kasvavan EU:ssa. Tämän vuoksi covid-19-kriisin sosiaalisten vaikutusten arviointi on aivan yhtä tärkeää kuin talouteen kohdistuvien vaikutusten arviointi.

2.7 Sosiaaliset vaikutukset edellyttävät, että vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa on jossain määrin pohdittava uudelleen EU:n sosiaalisen ulottuvuuden painotusta. Sosiaalisiin oikeuksiin viitataan erityisesti vuotuisen kestävän kasvun strategiaan kuuluvassa oikeudenmukaisuutta koskevassa tavoitteessa, jonka yhteydessä todetaan muun muassa, että ”[j]otta EU voisi vahvistaa taloudellista ja sosiaalista suorituskykyään, sen on kaikilta osin noudatettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita”. Covid-19-kokemukset ovat osoittaneet sen tärkeän roolin, joka vuotuisen kestävän kasvun strategiassa mainitulla eurooppalaisella työttömyysvakuutusjärjestelmällä voi olla ja sen, minkälaista tukea työntekijöille voitaisiin antaa ulkoisten taloudellisten šokkien yhteydessä. On kuitenkin todennäköistä, että covid-19 lisää eriarvoisuutta EU:n työmarkkinoilla. Kielteiset vaikutukset vaikuttavat olevan korostuneempia vähemmän koulutettujen ja matalapalkkaisten työntekijöiden sekä nuorten ja naisten keskuudessa ( 3 ) . Vuotuinen kestävän kasvun strategia ei nykymuodossaan näytä saavuttavan sosiaalisen ja taloudellisen ulottuvuuden oikeaa tasapainoa EU:ssa. Etenkin covid-19-kriisin vaikutusten vuoksi onkin kiinnitettävä enemmän huomiota matalan koulutustason omaaviin aikuisiin, digiosaamisen puutteeseen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutukseen.

2.8 ETSK katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman on oltava elpymisskenaariossa myös taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen ohjelma, jossa tarjotaan yrityksille ja kuluttajille kannustimia kestäväpohjaisten tuotteiden käyttöön siirtymiseksi ja parannetaan EU:n kansalaisten elämänlaatua estämällä ilmastonmuutoksen ja siirtymän aiheuttamat ”vahingot”, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman oikeudenmukaisen siirtymän mekanismissa ehdotetaan. Tässä yhteydessä valtiontukisääntöjen tulkinnan joustavoittaminen on välttämätöntä, jotta voidaan edistää investointeja ja suoraa valtion osallistumista yrityksissä taloudellisen toiminnan uudistamiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen optimoimiseksi alueilla, missä on toteutettava siirtymä. Samalla siirtymän yhteydessä olisi aktiivisesti pyrittävä vähentämään eriarvoisuutta ja torjumaan köyhyyttä osana yhdennettyä sosiaalista ja kestäväpohjaista talouskasvustrategiaa.

2.9 Kestäväpohjainen ja yhteiskunnallisesti hyödyllinen tuottavuus ja talouskasvu yhdistettyinä mukautuviin rakennemuutoksiin ovat välttämättömiä myös asianmukaisen sosiaalisen suojelun tukemiseksi – mainittakoon erityisesti riittävät eläkkeet, kunnolliset tulot sekä laadukkaat työpaikat ja julkiset palvelut etenkin terveydenhuollon ja asumisen aloilla.

2.10 Vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa viitataan verotuksen oikeudenmukaisuuteen, ja on selvää, että verovilppi, veronkierto, rahanpesu ja toisinaan hellittämätön kilpailu alhaisimmasta veroasteesta ovat heikentäneet veroviranomaisten kykyä kerätä veroja, joita tarvitaan talouden ja ihmisten tarpeisiin vastaamiseksi. Strategiassa vahvistetaan myös verojen rooli hyvinvointivaltioiden rahoittamisessa toteamalla, että ”[k]ansallisia vero- ja etuusjärjestelmiä olisi optimoitava niin, että kannustimet osallistua työmarkkinoille vahvistuvat, oikeudenmukaisuus ja läpinäkyvyys lisääntyvät ja hyvinvointijärjestelmien rahoituksen kestävyys ja riittävyys voidaan varmistaa”. Covid-19-kriisin valossa oikeudenmukaisen verotuksen merkitys on kasvanut paitsi hätätoimien myös keskipitkän ja pitkän aikavälin kansallisten ja EU:n tason elpymissuunnitelmien – erityisesti infrastruktuuriin, koulutukseen, terveydenhuoltoon ja sosiaaliturvaan tehtävien julkisten investointien – rahoituksen tukemiseksi.

2.11 Makrotalouspolitiikka on yhä erittäin tärkeää kestävän talouskasvun toteuttamiseksi, mutta vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa pantiin merkille huolestuttavat kasvunäkymät, kun strategia käynnistettiin viime vuoden lopussa. Tilanne on nyt pahentunut covid-19-kriisin vuoksi, ja tämä korostaa jälleen kerran valtion tulojen ja menojen roolia veropolitiikan määrittämällä tavalla, ja veropolitiikka onkin yhtä tärkeää kuin rahapolitiikka. Säästötoimenpiteisiin ei ole paluuta, kun otetaan huomioon rahoituskriisin jälkeiset pitkäkestoiset vaikutukset. Tasapainoinen talousarvio vaikuttaa nyt melko mahdottomalta asialta useimmille – jollei kaikille – jäsenvaltioille ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Makrotalouden vakautta koskeva tavoite on kuitenkin keskeisessä asemassa talouden elpymisen kannalta. Sen saavuttaminen on kuitenkin mahdotonta, jollei vakaus- ja kasvusopimusta tarkisteta äskettäin covid-19-kriisin johdosta tehdyn yleisen poikkeuslausekkeen tilapäistä käyttöönottoa pidemmälle. Lisäksi olisi tarkistettava valtiontukisääntöjä muun muassa vihreiden investointien tukemiseksi.

2.12 Eurooppalainen ohjausjakso ja kilpailukykyinen kestävyys sen keskeisenä osatekijänä ovat yhä tärkeämpiä, sillä ne ovat tarvittavien politiikkatoimien ja uudistusten tarkka seurantaväline ja indikaattori. Covid-19-kriisin ja talouden elpymisen vahvan painottamisen vuoksi makrotaloudellisen kasvun varmistamisen tavoitetta ei voida kuitenkaan saavuttaa ilman sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävyyttä. Näin ollen on tärkeää luoda vahvempi oikeusperusta kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle eurooppalaiseen ohjausjaksoon tasavertaisena osapuolena. ETSK korostaa myös sitä, miten tärkeä covid-19-kriisin jälkeinen ajanjakso on EU:lle. Koko EU:n merkitys kansalaisille riippuu sen elpymissuunnitelman ja vuotuisen kestävän kasvun strategian tehokkuudesta. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, miten hyvin EU onnistuu parantamaan tavallisten kansalaisten elämänlaatua.

3. EU:n vastaus covid-19-kriisiin ja sen merkitys vuotuisen kestävän kasvun strategian kannalta

3.1 Covid-19-kriisi on iskenyt kovaa EU:n ja koko maailman talouteen. Taantuma vaanii useissa jäsenvaltioissa. Sillä voi olla syvällisiä seurauksia, ja se voi aiheuttaa ennennäkemättömän korkean työttömyyden. Taudin leviämisen estämiseksi välttämättömät toimenpiteet ovat vähentäneet merkittävästi tarjontaa ja kysyntää. Kriisi on koetellut raskaasti taloudellista toimintaa liikenteen, vähittäiskaupan, valmistusteollisuuden, vapaa-ajan, vieraanvaraisuuspalvelujen, virkistyksen, käsiteollisuuden ja kulttuurin aloilla. On myös selvää, että yleisön luottamuksella terveydenhuollon toimiin covid-19-pandemian yhteydessä on suoria ja välittömiä taloudellisia vaikutuksia.

3.2 Valmistusteollisuuteen vaikuttaneet toimitusketjujen häiriöt ja perushyödykkeiden hintojen lasku sekä terveydenhuollon ja tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden hintojen jyrkkä nousu ovat voimistaneet entisestään covid-19-kriisin taloudellisia vaikutuksia. Jäsenvaltiot ovat myös ottaneet ennennäkemättömän paljon lainaa voidakseen rahoittaa pandemian edellyttämiä kiireellisiä hätätoimia, mikä on heikentänyt mahdollisuutta toteuttaa finanssipoliittisia elvytystoimia siinä laajuudessa kuin olisi tarpeen talouden vakauttamiseksi ja terveys- ja inhimillisen kriisin torjumiseksi, puhumattakaan nopeasta kriisin jälkeisestä talouden elvyttämisestä.

3.3 Pienet ja keskisuuret yritykset ( 4 ) , itsenäiset ammatinharjoittajat ja nollatuntisopimuksilla työskentelevät palkansaajat ovat kärsineet eniten. Kriisi on muuttanut dramaattisesti pk-yritysten liiketoimintaympäristöä, ja tällä muutoksella on valtava kielteinen vaikutus satoihin tuhansiin pk-yrityksiin eri puolilla EU:ta. Muutos uhkaa myös pk-yritysten keskeistä roolia arkielämässämme. Pk-yritykset luovat sosiaalista vakautta paikallis- ja aluetasolla, ja ne muodostavat siellä yhteiskuntien taloudellisen toiminnan perustan. Niillä on keskeinen asema EU:n sosiaalisessa hyvinvointimallissa, ja omistaja-johtajat ovat kiinnostuneempia yrityksensä keskipitkän ja pitkän aikavälin kehittämisestä ja paikallistaloudesta kuin lyhytnäköisistä voitoista ja liikevaihdosta ( 5 ) . Lisäksi käsiteollisuus ja pk-yritykset ovat aina olleet kulttuurisen kehityksen eturintamassa kaikkialla Euroopassa, ja niillä on merkittävä rooli kestäväpohjaisen muutoksen edistämisessä ja kulttuuriperinnön, arvojen ja taitotiedon säilyttämisessä. Pk-yritykset ovat nyt enemmän kuin koskaan ratkaisevan tärkeitä kaupunkien keskustojen elinvoimaisuuden ja maaseutualueiden jatkuvan houkuttavuuden kannalta, sillä ne tyydyttävät väestön päivittäisiä tarpeita ja varmistavat sosiaalisen vakauden ja yhteenkuuluvuuden.

3.4 Nykyinen kriisi vaikuttaa kaikkiin yhtä lailla, mutta se uhkaa kumota sukupuolten tasa-arvon osalta saavutetun edistyksen ja pahentaa entisestään köyhyyden naisistumista ja naisten alttiutta väkivallan kohteeksi joutumiselle sekä vaikeuttaa naisten tasavertaista osallistumista työmarkkinoille ( 6 ) . Kaikkien covid-19-kriisin vaikutusten määrittäminen on liian monimutkaista, mutta voidaan varmasti sanoa, että kriisin seuraukset vaarantavat köyhyyden torjunnassa vuosikymmenten aikana saavutetun edistyksen ja lisäävät eriarvoisuutta EU:ssa. Samalla jäsenvaltiot saattavat joutua varaamaan suunniteltua enemmän rahoitusta ja henkilöresursseja, jos kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen liittyviä määräaikoja aiotaan noudattaa.

3.5 Koulujen ja korkeakoulujen sulkemisella on ollut monia lapsiin ja nuoriin kohdistuneita haitallisia vaikutuksia, kuten oppimisen keskeytyminen. Kaikella tällä voi olla seurauksia taitojen kehittymiselle, uranäkymille ja mahdollisille elinikäisille ansioille. Näin ollen elpymistoimilla olisi myös tuettava pienituloisten kotitalouksien laajakaistayhteyksiä sekä tietokonelaitteistojen hankintaa oppilaille opetustarkoituksiin.

3.6 Myönteistä kuitenkin on, että digitaaliteknologiasta on tullut tämän kriisin aikana myönteinen mahdollistava tekijä, joka on helpottanut yritystoiminnan jatkumista, verkko-oppimista ja ihmisten keskinäistä yhteydenpitoa enemmän kuin koskaan aiemmin. Samalla se auttanut pitämään yllä ihmisten hyvää mielenterveyttä. Laajakaistayhteyksien eriarvoinen saatavuus ja tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämien esteet heikentävät kuitenkin tehokasta etäosallistumista ja etäopetuksen saatavuutta.

3.7 Vuotuisen kestävän kasvun strategian 2020 kannalta merkityksellisintä on se, että covid-19-kriisillä voi olla syvällinen ja kielteinen vaikutus kestävään kasvuun liittyviin pyrkimyksiin. Pitkittynyt talouskasvun hidastuminen voi vaikuttaa haitallisesti vuotuisen kestävän kasvun strategian täytäntöönpanoon sekä Pariisin ilmastosopimukseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien määräaikojen noudattamista koskeviin sitoumuksiin. Kova totuus on se, että olisimme voineet olla paremmin valmistautuneita tällaiseen kriisiin, jos jäsenvaltiot olisivat omaksuneet iskunkestävämpiä ja taloudellisesti vakaampia strategioita ennen kriisiä. Covid-19-kriisi on itse asiassa paljastanut EU:n talouksien luontaisen heikkouden ja erityisesti niiden liiallisen riippuvuuden lähinnä myötäsyklisistä talouspolitiikoista ja talouden aloista, jotka ovat erittäin haavoittuvia ulkoisille taloudellisille šokeille.

3.8 Tämä kriisi edellyttää poliittisella tasolla päätöksentekokykyisiä poliittisia johtajia, jotka uskovat solidaarisuuteen, läpinäkyvyyteen ja yhteistyöhön. Nyt ei ole oman edun ajamisen, syyttelyn tai politisoinnin aika. Ennen kaikkea kriisin aikana on pidettävä kiinni oikeusvaltioperiaatteesta. Oikeusvaltioperiaatetta pidetään yleisesti välttämättömänä talouskasvun kannalta ( 7 ) , mutta se on selvästi useita eri tekijöitä kattava moniulotteinen käsite, joka yltää ihmisten turvallisuudesta ja omistusoikeuksista aina hallinnon toiminnan tarkastuksiin ja korruption torjuntaan. Tämä on ETSK:n mielestä sopusoinnussa talouden pohjan kestävyyden ja siten vuotuisen kestävän kasvun strategian kanssa.

3.9 EU:n covid-19-kriisin vuoksi toteuttamat toimet ovat olleet laaja-alaisia, ja niillä on pyritty hillitsemään kriisin vaikutuksia. Yhteenveto näistä aloitteista esitetään seuraavassa, kaaviossa 1. Kaavio 1 EU:n covid-19-kriisin vuoksi toteuttamat toimet

3.10 Kaikki edellä mainitut toimenpiteet tulevat edistämään valtavasti EU:n talouden elpymistä. Elpymis- ja palautumistukivälineen, jäljempänä ”tukiväline”, on määrä tarjota laajamittaista rahoitustukea julkisiin investointeihin ja erittäin tarpeellisiin uudistuksiin, joilla parannetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja varautumista tulevaisuuteen. Sillä autetaan jäsenvaltioita vastaamaan näiden kriisin jälkeen kohtaamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin keskeisillä aloilla, joita ovat esimerkiksi sosiaali-, työllisyys-, osaamis-, koulutus-, tutkimus- ja innovointi- ja terveydenhuoltoala sekä liiketoimintaympäristöön, tällöin myös julkishallintoon ja rahoitusalaan, liittyvät kysymykset. Yksi vielä välttämättä tarkasteltava kysymys on kuitenkin yksittäisten jäsenvaltioiden valmius toteuttaa uudistuksia ja edistää infrastruktuuri-investointeja. Valmiudet vaihtelevat jäsenvaltioittain, ja EU-tason koordinoitu toiminta saattaa olla tarpeen, jotta varmistetaan investointien tehokkuus ja vaikuttavuus.

3.11 Lisäksi tukivälineellä on olennaisen tärkeä tehtävä varmistaa, että investoinneissa keskitytään vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyviin haasteisiin ja investointitarpeisiin ja varmistetaan näin kestävällä pohjalla oleva elpyminen vuotuisen kestävän kasvun strategian mukaisesti. Vihreään ja digitaaliteknologiaan investoiminen auttaa parantamaan energiatehokkuutta useilla keskeisillä talouden aloilla sekä luomaan työpaikkoja ja kestävää kasvua. Se voisi antaa EU:lle mahdollisuuden hyödyntää edelläkävijän etua globaalissa kilpailussa kohti elpymistä ja myös auttaa parantamaan unionin palautumiskykyä ja vähentämään sen riippuvuutta monipuolistamalla keskeisiä toimitusketjuja.

3.12 Tukivälineen onnistuminen riippuu hyvin pitkälti asianomaisten hankkeiden kanavoinnin edellyttämästä kartoituksesta ja valmistelusta eurooppalaisessa ohjausjaksossa esitettyjen painopisteiden mukaisesti. On myös erittäin tärkeää sovittaa talous- ja sosiaalipolitiikka tiiviisti ohjausjaksossa annettujen suositusten mukaisesti. ETSK kannattaa näkemystä siitä, että elpymis- ja palautumissuunnitelmat, joita on määrä rahoittaa välineen avulla, ovat erottamaton osa prosessia, jonka tavoitteena on toteuttaa maakohtaiset suositukset eurooppalaisessa ohjausjaksossa määritellyllä tavalla. Kyseisillä välineillä parannetaan siten prosessin tehokkuutta ja tuetaan vuotuisen kestävän kasvun strategian 2020 täytäntöönpanoa.

3.13 ETSK katsoo myös, että välineet auttavat vahvistamaan asianomaisten jäsenvaltioiden kasvupotentiaalia ja taloudellista ja sosiaalista häiriönsietokykyä ja että niiden avulla voidaan näin edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Ne tukevat myös vihreää siirtymää ja digitalisaatiota, jotka ovat välttämättömiä talouden kestävyyden ja häiriönsietokyvyn kannalta. ETSK mainitsee jälleen kerran esiin julkisen vallan tärkeän roolin yhteisöjä ja yleisesti ottaen taloutta hyödyttävien hankkeiden kehittämisessä. ETSK suhtautuu myös myönteisesti komission aikomukseen valvoa koko prosessia eli valintakelpoisten hankkeiden määrittämistä, kehittämistä ja täytäntöönpanoa, jotta voidaan varmistaa niiden läpinäkyvyys. ETSK katsoo kuitenkin, että komission olisi varmistettava, että läpinäkyvyys merkitsee myös kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien osallistamista tähän prosessiin.

3.14 Tämän mukaisesti on erittäin tärkeää, että Next Generation EU -elpymissuunnitelman puitteissa käytettävissä oleva rahoitus on oikeudenmukainen ja sitä eniten tarvitsevien ja erityisesti pk-yritysten käytettävissä ja saatavilla vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti. Näin ollen on varmistettava, että tällaisia tarkoituksia varten varattu rahoitus ja tuki jaetaan asianmukaisten kanavien, kuten kansallisten kehitysvirastojen, välityksellä, kun otetaan huomioon, että pk-yritykset rahoittavat tavallisesti toimintansa pankkisektorin kautta ( 8 ) . Rahoituksen saaminen on erittäin tärkeää pk-yrityksille, sillä näin varmistetaan tarvittava likviditeetti sekä kriisin hätätilavaiheessa että ulospääsy- ja elpymisvaiheessa ja mahdollistetaan kehitysinvestoinnit siirryttäessä digitaaliseen ja vihreään talouteen. Tällaiset investoinnit auttavat pk-yrityksiä selviytymään maksuviivästysongelmista tehokkaasti ja varmistamaan niiden riittävän likviditeetin.

3.15 Pk-yritysten kohtaamien ennennäkemättömien haasteiden vuoksi ETSK kehottaa komissiota päivittämään pk-yritysstrategiaa covid-19-kriisin aikaansaamien uusien olosuhteiden huomioon ottamiseksi. ETSK perää myös monitasoista ja monitoimijaista hallintoa pk-yrityspolitiikan täytäntöönpanossa. Toimien ja talousarvioiden yhteensovittaminen eri hallintotasojen – EU-, valtio-, alue- ja paikallistason – välillä ja yritysten tukijärjestöjen tehokas osallistuminen päätöksentekoprosessiin on erittäin tärkeää.

3.16 Pk-yritykset tarvitsevat tukea myös kansallisilta työterveyden ja työturvallisuuden valvontaviranomaisilta ja ulkopuolisilta erikoistuneilta työterveys- ja työturvallisuuspalveluilta, jotta voidaan arvioida covid-19-kriisiin liittyvää uutta riskiä, toteuttaa asianmukaisesti tarvittavat toimenpiteet sekä alentaa niihin liittyviä rasitteita ja kustannuksia. Lisäksi pk-yritykset tarvitsevat tukea välttämättömien henkilönsuojainten tarjoamiseksi työntekijöille työpaikalla. Avoimuus ja tehokas viestintä ovat olennaisen tärkeitä niin tavarantoimittajille ja alihankkijoille kuin asiakkaillekin.

4. EU:n jälleenrakennus ja vuotuinen kestävän kasvun strategia

4.1 ETSK pitää Next Generation EU -ohjelmaa tervetulleena ja oikea-aikaisena. On kuitenkin selvää, että ohjelman täytäntöönpano yhdessä EU:n vuosien 2021–2027 sääntömääräisen yleisen talousarvion kanssa edellyttää valtavia ponnisteluja sekä jäsenvaltioilta että komissiolta. Aika on ratkaisevan tärkeä tekijä: kaikki tarpeettomat viivästykset sovittujen toimien hyväksymisessä ja täytäntöönpanossa uhkaavat heikentää EU:n talouden elpymisen ja vuotuisen kestävän kasvun strategian tavoitteiden saavuttamisen ja samalla vaarantaa tuhansien työntekijöiden ja pienyritysten omistajien toimeentulon ja hyvinvoinnin koko Euroopassa. Yhtä tärkeää on, ettei vuotuisen kestävän kasvun strategian tavoitteiden saavuttamisen yleistä tavoitetta vesitetä taloudellisten haasteiden tai lyhyen aikavälin poliittisten tarkoitusperien vuoksi. Komitea pitää valitettavana, että neuvosto on supistanut komission alun perin vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen ehdottamia määriä. Euroopan parlamentti sekä ETSK lausunnossaan ”Vuoden 2020 jälkeinen monivuotinen rahoituskehys” ( 9 ) pitivät jo komission ehdotusta riittämättömänä.

4.2 Tämä tarkoittaa siirtymistä päättäväisesti kohti sellaista kasvumallia, jossa osallistavia ja muita kuin taloudellisia tavoitteita pidetään yhtä tärkeinä kuin taloudellisia tavoitteita. EU:n on aika olla kunnianhimoisempi ja pyrittävä kohti osallistavampaa tavoitetta: mahdollisimman monen EU:n kansalaisen tarpeiden täyttämistä, asumisesta aina terveydenhuoltoon asti. Samalla on suojeltava ekosysteemejä – vakaasta ilmastosta ja hedelmällisestä maaperästä terveisiin valtameriin ja suojaavaan otsonikerrokseen. Toisin sanoen taloudellista kehitystä on mitattava keinona siirtyä pohjaltaan kestämättömästä ja epäosallistavasta kasvusta kestäväpohjaisempaan ja osallistavampaan kasvumalliin.

4.3 ETSK katsoo myös, että kriisin aiheuttamat taloudelliset häiriöt johtavat resurssien käytön ja toimituslähteiden epävakauden tarkistamiseen. Samalla EU:n on vahvistettava sekä häiriönsietokykyä että tehokkuutta parantavia toimintamalleja, kuten kiertotalous, ilmastotoimet ja mahdollisesti kansallisesti määriteltyjen panosten tavoitetason nostaminen eli kasvihuonekaasupäästöjen suunnitellut vähennykset.

4.4 Euroalueen kaltaisessa rahaliitossa koordinointi ja tehokkaat riskinjakomekanismit ovat välttämättömiä, ja niiden olisi mahdollistettava merkittävä ja uskottava finanssipoliittinen panos, samalla kun vähennetään rahaliiton sisäisiä eroja. Tämä on ETSK:n mielestä erittäin tärkeää talouden jälleenrakentamisen ja elpymisen kannalta sekä yhteiskunnassa heikoimmassa asemassa olevien tukemiseksi. Jälleenrakennus ja elpyminen on tarpeen työpaikkojen ja vaurauden luomiseksi EU:ssa, minkä lisäksi tarvitaan myös laajamittaisia finanssipoliittisia elvytystoimia, joihin liittyvien kohdennettujen toimenpiteiden avulla tuetaan covid-19-kriisistä eniten kärsineitä ihmisiä. Toimenpiteisiin voi kuulua erilaisia välineitä, joilla suojellaan terveydenhuollon saatavuutta ja peruselinolojen saavuttamista.

4.5 Tarkistettu vakaus- ja kasvusopimus helpottaisi edellä mainittuja finanssipoliittisia elvytystoimia. Tarkistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa olisi painotettava vähemmän jäsenvaltioiden suhdannekorjattujen talousarvioalijäämien arviointia. Painopisteen olisi oltava sen sijaan julkisten menojen kasvun valvonnassa. Käytännössä kunkin valtion olisi sitouduttava menoihin, jotka vastaavat talouskasvunäkymiä ja odotettuja verotuloja ja ovat keskipitkän aikavälin velkatavoitteen mukaisia. Näin annettaisiin jäsenvaltioille enemmän finanssipoliittista liikkumavaraa ja enemmän tilaa kansalliselle päätöksenteolle (yhteistyössä sidosryhmien kanssa) sellaisten covid-19-kriisin jälkeisten elpymissuunnitelmien laatimiseksi, joissa korostetaan enemmän julkisen vallan roolia talouden elpymisen tehostamisessa. Kestävän ja osallistavan talouskasvun ennakkoedellytys on tietysti makrotalouden vakauden ylläpitäminen. ETSK katsoo myös, että makrotalouspolitiikan tavoitteena on oltava talouskasvuun, ympäristön suojeluun ja sosiaaliseen hyvinvointiin perustuva oikeudenmukainen ja tasapainoinen kestävä kehitys. Koska työttömyys ja vajaatyöllisyys ovat köyhyyden tärkeimpiä syitä, on oleellisen tärkeää säilyttää talous mahdollisimman lähellä täystyöllisyyttä.

4.6 Sosiaaliset näkökohdat olisi asetettava yhdenvertaiseen asemaan taloudellisen ulottuvuuden kanssa jälleenrakennus- ja elpymisvaiheessa. Kestävällä pohjalla olevassa taloudellisessa toiminnassa on kyse näiden molempien ulottuvuuksien tiiviistä yhteydestä. Talouden pohjan kestävyys, pääomainvestoinnit mukaan luettuina, on tiiviisti sidoksissa paitsi ekologiseen ulottuvuuteen, kuten resurssien ja energian säästäväiseen käyttöön, myös sosiaaliseen ulottuvuuteen, jossa pidetään yhtä lailla tärkeänä sellaisten työpaikkojen luomista ja suojelua, joissa maksetaan oikeudenmukaista palkkaa ja tarjotaan hyvät työolot ja -ehdot. ETSK katsoo myös, että EU:n työllisyyspolitiikan suuntaviivoja on päivitettävä covid-19-kriisin vuoksi ja että työmarkkinoihin kohdistuvien vaikutusten arviointi olisi hyvä ensimmäinen toimi.

4.7 Kuten edellä kohdassa 4.6 todetaan, kestävällä pohjalla oleva taloudellinen toiminta tukee ekologista ulottuvuutta, ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa voidaan pitää tilaisuutena sekä tuottaa taloudellisia etuja (yksityisen ihmisen ja yhteiskunnan kannalta) että luoda työpaikkoja. ETSK kannattaa komission näkemystä siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman olisi oltava jälleenrakennuksen ja elpymisen keskeinen tekijä puututtaessa myös mahdollisiin kielteisiin sosiaalisiin vaikutuksiin, joita saattaa aiheutua kestävyysperiaatteita noudattavaan taloudelliseen toimintaan siirtymisestä.

4.8 Sama perustelu pätee erityisesti digitalisaatioon, jossa painotetaan tehokkuutta, samalla kun minimoidaan digitaalisiin palveluihin siirtymisestä aiheutuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset. Covid-19-kriisi on tuonut esiin digitalisoinnin merkityksen liiketoiminnan ylläpitämisessä. Digitalisoinnin edistämistä pk-yrityksissä kaikilla aloilla on nopeutettava ja laajennettava, ja aloitteissa on keskityttävä digitaalisten liiketoimintaprosessien käytännönläheiseen edistämiseen ja laajentamiseen pk-yrityksissä, tietotekniseen turvallisuuteen ja digitaalisten taitojen kehittämiseen. Lisäksi digitaali-innovaatiokeskittymien on oltava teknologian suhteen avoimia ja pyrittävä paikallisten pk-yritysten digitalisointiin. Sähköisellä hallinnolla on keskeinen rooli, sillä se mahdollistaa sähköiset hallinnolliset menettelyt, joiden avulla pystytään poistamaan esteitä ja nopeuttamaan prosesseja. Digitalisoinnilla ja sähköistä hallintoa edistävillä aloitteilla sekä byrokratian ja sääntelyrasitteiden vähentämisellä pk-yrityksissä viranomaiset voisivat luoda yrittäjille esteettömämmän digitaalisen toimintaympäristön.

4.9 Oikeusvaltioperiaatteella ja erityisesti talouden ohjauksella ja hallinnalla on keskeinen rooli kestävän talouskasvun saavuttamisessa. Talouden ohjaus ja hallinta on keskeinen keino varmistaa sosiaalinen ja taloudellinen oikeudenmukaisuus, mutta kestävyyden osalta se edellyttää yhteiskunnan erilaisten eturyhmien mielipiteiden ja näkemysten ymmärtämistä ja kunnioittamista sekä pyrkimystä sovittaa yhteen niiden väliset erot. Tässä yhteydessä tarvitaan pikaisia toimia, jotta tuetaan ammattiliittojen jäsenyyden ja osallistumisen yleistymistä niiden yhä laajempien työntekijäryhmien keskuudessa, jotka eivät ole tällä hetkellä edustettuina.

4.10 Tuottavuuden lisääminen on olennaisen tärkeää väestörakenteen suuntausten kompensoimiseksi ja ylöspäin tapahtuvan lähentymisen tukemiseksi eri valtioissa ja alueilla. Tämä koskee erityisesti niitä EU-maita ja alueita, joilla kehitys- ja tuottavuusasteiden on oltava keskitasoa korkeampia, jotta ne kykenevät saavuttamaan kestäväpohjaisen talouskasvun edellytykset. Jotta talous kasvaa kestäväpohjaisella tavalla myös tulevaisuudessa, sen on lisättävä kasvukapasiteettiaan, mutta vain siinä määrin kuin tästä on sille, yhteiskunnalle ja ihmisille hyötyä. Korkeampi tuottavuus on näin ollen keino saavuttaa tavoitteet: paremmat elin-, työ- ja ympäristöolot ja -ehdot, jotka ovat oikeassa suhteessa työn edellyttämiin erityistaitoihin ja -pätevyyksiin. Tässä yhteydessä on noudatettava jatkuvasti strategioita, joilla parannetaan yritysten kilpailukykyä kotimaisilla ja globaaleilla markkinoilla ja joihin työntekijät itse osallistuvat aktiivisesti, jotta tuetaan työmarkkinasuhteiden kannalta suotuisaa ilmapiiriä.

4.11 Covid-19-kriisi on ollut EU:lle käänteentekevä hetki. Historia paljastaa aikanaan sen vuoksi toteuttamiemme toimien tehokkuuden. Tässä ei tarkoiteta sulkutoimien taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista kärsineiden yksityisten ihmisten ja kotitalouksien tukemiseksi toteutettuja välittömiä toimenpiteitä, vaan sitä, missä määrin keskipitkän ja pitkän aikavälin toimet johtavat sellaiseen jälleenrakentamiseen ja elpymiseen, joka todella parantaa miljoonien EU:n kansalaisten elinoloja.

Bryssel 29. lokakuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) EUVL C 120, 14.4.2020, s. 1 ja EUVL C 120, 14.4.2020, s. 7.

(2) EUVL C 440, 6.12.2018, s. 106.

(3) Fana, M., Tolan, S., Torrejón, S., Urzi Brancati, C., & Fernández-Macías, E., The COVID-19 confinement measures and EU labour markets, nro JRC120578, Yhteinen tutkimuskeskus, 2020.

(4) ECCP, European SMEs and the Impact of COVID-19, Euroopan klusteriyhteistyöfoorumi, 2020.

(5) SMEunited, Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited, toimintapoliittinen asiakirja, 2020.

(6) Pouliakas, K., & Branka, J., EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide? IZA Discussion Paper No. 13281, (2020).

(7) Dam, K. W., The law-growth nexus: The rule of law and economic development. Brookings Institution Press, 2007.

(8) Bénassy-Quéré, A., Marimon, R., Pisani-Ferry, J., Reichlin, L., Schoenmaker, D., & di Mauro, B. W., 16 COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan. Europe in the Time of Covid-19, 2020, s. 103.

(9) EUVL C 440, 6.12.2018, s. 106.