FI Euroopan unionin virallinen lehti C 97/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Turvallisen tietoyhteiskunnan strategia Lisää vuoropuhelua, yhteistyötä ja vaikutusmahdollisuuksia”

KOM(2006) 251 lopullinen

(2007/C 97/09)

Komissio päätti 31. toukokuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta ”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. tammikuuta 2007. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. helmikuuta 2007 pitämässään 433. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 132 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea on vakuuttunut siitä, että tietoturva on yrityksille, viranomaisille, julkisille ja yksityisille elimille sekä yksittäisille kansalaisille yhä vakavampi ongelma.

1.2 Komitea on yleisesti ottaen tyytyväinen analyyseihin ja perusteluihin, jotka tukevat uutta strategiaa verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden parantamiseksi maantieteellisistä rajoista piittaamattomia hyökkäyksiä ja tunkeutumisia vastaan.

1.3 Kun ajatellaan ilmiön laajuutta sekä sen vaikutuksia talous- ja yksityiselämään, komission tulisi komitean mielestä ryhtyä lisätoimiin innovatiivisen ja eriytetyn strategian toteuttamiseksi.

1.3.1 ETSK korostaa, että komissio on äskettäin antanut tietoturvaa koskevan uuden tiedonannon ja että samasta aiheesta on lähiaikoina määrä julkaista uusi asiakirja. Komitea varaa itselleen oikeuden antaa aiheesta tulevaisuudessa nykyistä syvällisempi lausunto, jossa otetaan huomioon kaikki aiheesta annetut tiedonannot.

1.4 Komitea korostaa, että tietoturva on välttämättä nivottava henkilötietojen suojan vahvistamiseen ja vapauksien suojeluun, sillä ne ovat Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattuja oikeuksia.

1.5 ETSK pohtii tarkasteltavan ehdotuksen lisäarvoa nykytilanteessa verrattuna vuonna 2001 hyväksyttyyn integroituun lähestymistapaan, jonka tavoite on sama kuin nyt käsiteltävän tiedonannon (1).

1.5.1 Ehdotuksen liitteenä oleva vaikutustenarviointi (2) sisältää eräitä mielenkiintoisia ajantasaistuksia vuoden 2001 lähestymistapaan nähden, mutta se on julkaistu vain yhdellä kielellä. Näin ollen monet Euroopan kansalaiset eivät voi sitä lukea, joten he muodostavat mielipiteensä yhteisön virallisilla kielillä julkaistun varsinaisen asiakirjan perusteella.

1.6 Komitea muistuttaa tietoyhteiskuntaa käsitelleessä huippukokouksessa Tunisissa vuonna 2005 annetuista päätelmistä, jotka hyväksyttiin YK:n yleiskokouksessa 27. maaliskuuta 2006: — syrjimätön käyttöoikeus — tieto- ja viestintätekniikan edistäminen rauhan välineenä — välineiden määritteleminen demokratian, yhteenkuuluvuuden ja hyvän hallintotavan vahvistamiseksi — väärinkäytösten ehkäiseminen ihmisoikeuksia kunnioittaen (3).

1.7 Komitea korostaa, että dynaamisella ja integroidulla yhteisön strategialla voidaan vuoropuhelun, kumppanuuden ja vastuullistamisen ohella varmistaa — ehkäisytoimet — siirtyminen tietoturvasta tietovarmuuteen (4) — turvallisen ja tunnustetun sekä seuraamuksia langettavan EU:n sääntelyjärjestelmän perustaminen — teknisen standardoinnin vahvistaminen — käyttäjien sähköinen tunnistus — tietoturvaa koskevien analyysien ja ennakointitoimien (Foresight) käynnistäminen unionitasolla multimodaalisen teknologisen konvergenssin olosuhteissa. — unioni- ja jäsenvaltiotason riskinarviointimekanismien vahvistaminen — toimet, joiden avulla vältetään ”monokulttuurien ”syntyminen käyttöjärjestelmiin — yhteisön koordinoinnin vahvistaminen eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla — pääosastojen välisen tieto- ja viestintätekniikan turvallisuuskeskuksen (ICT Security Focal Point) perustaminen — Verkko- ja tietoturvallisuuden eurooppalaisen verkon (European Network and Information Security Network) perustaminen — tietoturvaa koskevan eurooppalaisen tutkimuksen roolin optimointi — ”Euroopan tietokoneturvallisuuden päivän ”perustaminen — tietoturvaa koskevien yhteisön kokeilutoimien järjestäminen erilaisissa oppilaitoksissa.

1.8 ETSK katsoo, että dynaamisen ja integroidun yhteisön strategian varmistamiseksi tarvitaan asiamukaisia määrärahoja sekä yhteisön tasolla vahvistettuja koordinoituja aloitteita ja toimia, jotta EU voi esiintyä yhdellä äänellä maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä.

2. Perustelut

2.1 Tietoyhteiskunnan turvallisuus on perusluonteinen seikka varmistettaessa luottamus viestintäverkkoihin ja -palveluihin sekä niiden luotettavuus, sillä ne ovat taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen avaintekijöitä.

2.2 Tietoverkot ja -järjestelmät on suojattava, jotta säilytetään niiden kilpailukyky ja kaupalliset valmiudet, varmistetaan sähköisen viestinnän yhtenäisyys ja jatkuvuus, torjutaan petokset ja taataan yksityisyyden oikeudellinen suoja.

2.3 Sähköinen viestintä ja siihen liittyvät palvelut ovat koko televiestintäalan suurin osa-ala. Vuonna 2004 eurooppalaisista yrityksistä noin 90 prosenttia käytti aktiivisesti Internetiä ja 65 prosenttia oli luonut oman Internet-sivuston. Arvioiden mukaan Euroopan väestöstä 50 prosenttia käyttää Internetiä säännöllisesti, ja kotitalouksista laajakaistayhteyttä käyttää jatkuvasti 25 prosenttia (5).

2.4 Vaikka investoinnit ovat kasvaneet nopeasti, tietotekniikkaan tehdyistä kokonaisinvestoinnista vain 5-13 prosenttia on kohdennettu turvallisuuteen. Tämä on aivan liian vähän. Äskettäisten tutkimusten mukaan ”30 protokollasta, joilla on samat avainrakenteet, keskimäärin 23 on alttiita multiprotokollahyökkäyksille” (6). Lisäksi sähköisen roskapostin (spam) (7) määräksi arvioidaan päivittäin keskimäärin 25 miljoonaa viestiä. Komitea on näin ollen tyytyväinen komission äskettäin esittämään asiaa koskevaan ehdotukseen.

2.5 Tietokoneviruksista (8) madot (worms) (9) ja vakoiluohjelmat (spyware) (10) ovat levinneet nopeasti samaan aikaan kun sähköiset viestintäverkot ja -järjestelmät ovat kehittyneet ja monimutkaistuneet ja muuttuneet samalla yhä alttiimmiksi hyökkäyksille. Tähän on vaikuttanut myös multimedian, matkaviestinten ja GRID Infoware -järjestelmien (11) samankaltaistuminen. Turvallisen tietoyhteiskunnan muita haasteita ovat muun muassa kiristykset DDoS-hyökkäyksin (Distributed Denials of Service), sähköisen identiteetin varastaminen, verkkourkinta (phishing) (12) ja laiton kopiointi (piracy) (13). Euroopan komissio on jo tarkastellut ongelmaa vuonna 2001 antamassaan tiedonannossa (14), josta komitea on ilmaissut kantansa (15), ja ehdottaa nyt kolmitahoista strategiaa, joka koostuu seuraavista osista: — erityiset turvajärjestelyt — sääntelyjärjestelmä, johon sisältyy tietosuoja ja yksityisyyden suoja — tietoverkkorikollisuuden torjunta.

2.6 Asianmukaisten ratkaisujen löytäminen kartoitettaessa tietojärjestelmiin kohdistuvia hyökkäyksiä sekä hyökkäysten tunnistaminen ja ehkäiseminen verkkojärjestelmässä on haasteellista, sillä konfigurointi muuttuu jatkuvasti, verkkoprotokollat ja tarjotut ja kehitetyt palvelut ovat hyvin erilaisia ja asynkroniset hyökkäykset erittäin monimutkaisia (16).

2.7 Turvallisuuteen tehtyjen investointien heikon näkyvyyden ja käyttäjien riittämättömän vastuuntunnon vuoksi riskejä kuitenkin valitettavasti aliarvioidaan ja turvallisuuden kehittämiseen kiinnitetään vain vähän huomiota.

3. Komission ehdotus

3.1 Komissio pyrkii turvallisen tietoyhteiskunnan strategiaa koskevalla tiedonannollaan (17) parantamaan tietoturvaa dynaamisella ja integroidulla strategialla, joka perustuu a) viranomaisten ja komission vuoropuhelun tehostamiseen, jäsenvaltioiden politiikkojen vertailuanalyysiin (benchmarking) ja turvallista sähköistä viestintää koskeviin parhaisiin käytänteisiin b) kansalaisten ja pk-yritysten tietoisuuden parantamiseen tehokkaiden turvajärjestelmien tarpeesta; komissiolla tulisi olla tässä yhteydessä aktiivinen ja kannustava rooli, ja Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto tulisi nivoa mukaan nykyistä tiiviimmin. c) välineistä ja normeista käytävään vuoropuheluun tavoitteena saavuttaa turvallisuuden ja perusoikeuksien (yksityisyyden suoja mukaan luettuna) välinen tasapaino.

3.2 Jotta voidaan luoda asianmukainen järjestelmä tietoturvahäiriöiden kartoittamiseksi sekä kuluttajien luottamuksen määrää ja tietoturva-alan kehittymistä koskevien tietojen keräämiseksi, tiedonannossa kehotetaan verkko- ja tietoturvavirastoa kehittämään luottamuksellinen kumppanuussuhde a) jäsenvaltioihin b) kuluttajiin ja käyttäjiin c) tietoturva-alaan d) yksityissektoriin. Tämän vuoksi tulisi perustaa tietoturvariskeistä tiedottamista ja varoittamista varten monikielinen EU:n portaali, jota hyödynnettäisiin yksityissektorin, jäsenvaltioiden ja tutkijoiden strategisessa kumppanuudessa.

3.2.1 Lisäksi tiedonannossa kehotetaan lisäämään asianomaisten toimijoiden vastuuntuntoa tietoturvatarpeista ja -riskeistä.

3.2.2 Unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtävästä ja kansainvälisestä yhteistyöstä tiedonannossa todetaan seuraavaa: ”Verkko- ja tietoturvallisuuden maailmanlaajuinen ulottuvuus vaatii komissiota lisäämään sekä kansainvälisesti että yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ponnisteluja edistää verkko- ja tietoturvaa koskevaa maailmanlaajuista yhteistyötä” (18). Toteamusta ei kuitenkaan toisteta vuoropuhelua, kumppanuutta ja vastuullistamista koskevien toimien yhteydessä.

4. Huomioita

4.1 Komitea on samaa mieltä analyyseistä ja toteamuksista, joilla verkko- ja tietoturvaa koskevaa integroitua ja dynaamista eurooppalaista strategiaa perustellaan. Komitean mielestä turvallisuuskysymys on keskeinen seikka edistettäessä myönteistä suhtautumista tietotekniikan käyttöön ja parannettaessa sitä kohtaan tunnettua luottamusta. ETSK:n kannanottoja on jo esitetty useissa lausunnoissa (19).

4.1.1 Komitea toistaa jälleen kerran (20): ”Internet ja uusi verkkoteknologia (esimerkiksi matkapuhelimet tai multimediaominaisuuksin varusteltavat kämmenmikrot, joiden käyttö on nopeasti leviämässä) ovat (—) keskeisiä välineitä osaamistalouden, sähköisen talouden ja sähköisen hallinnon kehittämisessä.”

4.2 Komission ehdotusten tehostaminen

4.2.1 Komitea katsoo kuitenkin, että on paikallaan laajentaa komission ehdottamaa lähestymistapaa, jonka mukaan integroitu ja dynaaminen strategia perustuu avoimeen ja osallistavaan vuoropuheluun, vahvistettuun kumppanuuteen ja vastuullistamisen parantamiseen kaikkien asianomaisten toimijoiden ja etenkin kuluttajien keskuudessa.

4.2.2 Komitea on jo korostanut kantaansa aiemmissa lausunnoissaan ja todennut, että ”— kaikkien Internetin käyttäjien on voitava osallistua suoraan tällaisten sisältöjen vastaiseen toimintaan, jotta se olisi tehokasta. Internetin käyttäjille on tarjottava tietoa ja koulutusta toimenpiteistä ja välineistä, joilla he voivat suojautua vaarallisia ja epätoivottuja sisältöjä vastaan ja estää omien verkkosivujensa käyttöä tällaisten sisältöjen edelleen levittämisessä. Toimintasuunnitelman tiedotus- ja koulutusosuudessa on komitean mielestä annettava ensisijainen asema käyttäjien mobilisoinnille —” (21).

4.2.3 Komitean mielestä käyttäjät ja kansalaiset on kuitenkin nivottava mukaan siten, että tarvittavan verkko- ja tietoturvan yhteydessä otetaan huomioon kansalaisvapaudet ja käyttäjien oikeus hyödyntää Internetiä turvallisesti ja kohtuuhintaan.

4.2.4 On muistettava, että pyrkimys tietoturvaan aiheuttaa kuluttajalle kustannuksia myös esteiden poistamiseen tai kiertämiseen kulutetun ajan muodossa. Komitean mielestä valmistajat tulisi velvoittaa asentamaan jokaiseen tietokoneen automaattinen virustentorjuntajärjestelmä, jonka käyttäjä voisi halutessaan aktivoida.

4.3 Entistä dynaamisempi ja innovoivampi yhteisön strategia

4.3.1 Unionin tulisi komitean mielestä myös asettaa nykyistä kunnianhimoisemmat tavoitteet, esittää innovatiivinen, integroitu ja dynaaminen strategia ja käynnistää sen yhteydessä uusia aloitteita. Esimerkkeinä mainittakoon — toimet, jotka mahdollistavat yksittäisten käyttäjien digitaalisen tunnistuksen, sillä heidän edellytetään liian usein antavan henkilötietonsa — Euroopan telealan standardisoimisjärjestön ETSIn (22) avulla toteutettavat toimet, joilla varmistetaan tieto- ja viestintätekniikan turvallinen käyttö. Niiden avulla voidaan löytää kohdennettuja ja nopeita ratkaisuja, jotka tarjoavat yhteisen turvallisuuskynnyksen koko unionissa. — ehkäisytoimet sisällyttämällä vähimmäisturvavaatimukset tieto- ja verkkojärjestelmiin sekä käynnistämällä erilaisissa oppilaitoksissa kokeilutoimina tietoturvakursseja — turvallisen ja tunnustetun sääntelyjärjestelmän luominen unionitasolla; tietotekniikkaan ja verkkoihin sovellettavan järjestelmän avulla voitaisiin siirtyä tietoturvasta tietovarmuuteen — unioni- ja jäsenvaltiotason riskinarviointimekanismien vahvistaminen sekä lakien ja määräysten sovellettavuuden parantaminen, jotta torjutaan yksityisyyteen ja tietoarkistoihin kohdistettu tietoverkkorikollisuus — toimet, joiden avulla vältetään ”monokulttuurien ”syntyminen käyttöjärjestelmiin sekä helposti hakkeroitavat tuotteet ja järjestelmät; tuki eriytetyille ”monikulttuurisille ”innovaatioille tavoitteena yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen (Single European Information Space, SEIS) perustaminen.

4.3.2 ETSK:n mielestä tulisi perustaa pääosastojen välinen tieto- ja viestintätekniikan turvallisuuskeskus (ICT Security Focal Point) (23). Keskuksen ansiosta voitaisiin toimia — komission yksiköissä — yksittäisissä jäsenvaltioissa hyödyntämällä horisontaalisia ratkaisuja yhteentoimivuuden, henkilöllisyyden hallinnan, yksityisyyden suojelun, tiedon ja palvelujen vapaan saatavuuden ja vähimmäisturvavaatimusten yhteydessä — kansainvälisellä tasolla, jotta varmistettaisiin, että EU esiintyy vain yhdellä äänellä erilaisissa kansainvälisissä organisaatioissa, kuten YK, G8, OECD ja ISO.

4.4 Entistä vahvemmat ja vastuullisemmat EU:n koordinointitoimet

4.4.1 ETSK pitää erittäin tärkeänä myös eurooppalaisen verkko- ja tietoturvallisuuden verkon (European Network and Information Security Network) perustamista, sillä sen avulla voidaan edistää kyselyjä, tutkimuksia ja seminaareja, joissa tarkastellaan turvatoimia ja niiden yhteentoimivuutta, kehittynyttä salaustekniikkaa ja yksityisyyden suojelua.

4.4.2 ETSK katsoo, että kyseisellä arkaluonteisella alalla tulisi optimoida eurooppalaisen tutkimuksen rooli yhdistämällä asianmukaisesti seuraavien ohjelmien sisältö: — seitsemänteen TTK-puiteohjelmaan sisältyvä Euroopan turvallisuustutkimusohjelma (ESRP) (24) — Safer Internet Plus -ohjelma — Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelma (25).

4.4.3 Lisäksi voitaisiin perustaa ”Euroopan tietokoneturvallisuuden päivä”, jota tuettaisiin oppilaitoksissa järjestettävillä kansallisilla koulutuskampanjoilla sekä kuluttajille suunnatuilla, tietoturvallisuuden menetelmiä koskevilla tiedotuskampanjoilla. Lisäksi tulisi luonnollisesti tiedottaa laajan ja monipuolisen tietokonealan teknisestä kehityksestä.

4.4.4 Komitea on useaan otteeseen painottanut: ”Käsitys digitaalisten transaktioiden turvallisuudesta ja luotettavuudesta määrittelee, miten nopeasti yritykset todennäköisesti ottavat tieto- ja viestintätekniikan käyttöön liiketoiminnassaan. Kuluttajien halukkuuteen antaa luottokorttinsa numero Internet-sivulla vaikuttaa merkittävästi se, miten turvallisena toimintoa pidetään.” (26)

4.4.5 Komitea on vakuuttunut siitä, että alan valtavien kasvumahdollisuuksien vuoksi on yhtäältä käynnistettävä erityispolitiikkoja ja toisaalta mukautettava nykyisiä politiikkoja uuteen kehitykseen. Tarvitaan tietoturvallisuutta koskevat eurooppalaiset aloitteet yhdistävä integroitu strategia, ja on poistettava alojen väliset esteet ja varmistettava tieto- ja viestintätekniikan yhtenäinen ja turvallinen leviäminen yhteiskuntaan.

4.4.6 Komitean mielestä eräät merkittävät strategiat, kuten tässä käsiteltävä strategia, etenevät jäsenvaltioiden byrokraattisten ja kulttuuristen esteiden vuoksi hyvin hitaasti, jotta niiden pohjalta voitaisiin tehdä yhteisön tason välttämättömiä päätöksiä.

4.4.7 Komitea katsoo, että yhteisön resurssit eivät riitä sellaisiin lukuisiin ja kiireellisiin hankkeisiin, joiden avulla voidaan vastata konkreettisesti maailmanlaajuistumisen aiheuttamiin uusiin ongelmiin vain, jos ne toteutetaan yhteisön tasolla.

4.5 EU:n kuluttajansuojan parantamisen takaaminen

4.5.1 Komitea on tietoinen siitä, että jäsenvaltiot ovat kehittäneet tekniset turvatoimensa ja turvahallintamenetelmänsä omien tarpeidensa pohjalta ja että ne keskittyvät tässä yhteydessä eri näkökohtiin. Tästäkin syystä on turvallisuusongelmiin vaikea löytää yksiselitteistä ja tehokasta vastausta. Eräitä hallinnollisia verkkoja lukuun ottamatta jäsenvaltiot eivät tee järjestelmällistä rajatylittävää yhteistyötä, vaikka yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi selviytyä turvallisuuskysymyksistä yksinään.

4.5.2 Komitea muistuttaa, että neuvosto on puitepäätöksellä 2005/222/YOS luonut jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyöjärjestelmän, jotta varmistetaan kyseisten viranomaisten yhtenäinen lähestymistapa lähentämällä tietojärjestelmiin kohdistuvia hyökkäyksiä koskevaa jäsenvaltioiden rikoslainsäädäntöä seuraavilta osin: — laiton tunkeutuminen tietojärjestelmiin — laiton järjestelmien häirintä eli tietojärjestelmän toiminnan tahallinen törkeä estäminen tai keskeyttäminen — laiton järjestelmien häirintä tavoitteena tietoisesti tuhota, turmella, vahingoittaa, muuttaa tai poistaa tietojärjestelmän dataa tai saattaa data käyttökelvottomaksi — yllytys ja avunanto edellä mainittuihin tekoihin.

4.5.3 Päätöksessä mainitaan myös arviointiperusteet, joilla määrätään oikeushenkilön vastuu ja mahdolliset seuraamukset silloin, kun oikeushenkilön vastuu on ilmeinen.

4.5.4 Komitea kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa käytävän vuoropuhelun yhteydessä tulisi aloittaa kansallisten verkko- ja tietoturvaan liittyvien toimien vertaileva arviointi, johon sisällytetään myös julkista sektoria erityisesti koskevat turvallisuustoimet. ETSK on jo esittänyt tällaisen ehdotuksen vuonna 2001 antamassaan lausunnossa (27).

4.6 Turvallisuus entistä laajemmaksi

4.6.1 Suojellakseen asiakkaittensa oikeutta yksityisyyteen ja henkilötietojen luottamuksellisuuteen on tietoturva-alan toimijoiden varmistettava tehokkaasti, että laitteissa käytetyt valvontajärjestelmät ja viestinnän koodaus vastaavat teknistä kehitystä (28).

4.6.2 Komitea pitää valveuttamistoimissa ensisijaisen tärkeänä, että luodaan todellinen ”turvallisuuskulttuuri”, jossa kunnioitetaan täysin tiedon- ja sananvapautta sekä viestinnän vapautta. Komitea muistuttaa, että monet käyttäjät eivät ole tietoisia kaikista ohjelmistopiratismiin liittyvistä riskeistä eivätkä monet operaattorit, myyjät tai palvelujen tarjoajat kykene arvioimaan hyökkäyksille alttiiden kohtien olemassaoloa ja laajuutta.

4.6.3 Ensisijaisina tavoitteina olevien yksityiselämän ja henkilötietojen suojan lisäksi kuluttajilla on oikeus saada tosiasiallisesti tehokasta suojelua vakoiluohjelmien (spyware ja web bugs) tai muiden vastaavien aiheuttamalta haitalliselta nimeävältä profiloinnilta. Näistä väärinkäytöksistä on usein seurauksena ”sanomiin hukuttamista” (29) (spamming — ei-toivottujen viestien lähettäminen laajalle vastaanottajakunnalle), jota olisi myös voitava rajoittaa tehokkaasti. Hinnan näistä tunkeutumisista maksavat uhrit (30).

4.7 Entistä vahvempi ja aktiivisempi EU:n virasto

4.7.1 Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston entistä selkeämpään ja vahvempaan rooliin sekä valveuttamistoimissa että ennen kaikkea operaattoreihin ja käyttäjiin kohdennetuissa tiedotus- ja koulutustoimissa. Komitea on ilmaissut tämän kantansa aiemmassa lausunnossaan (31) yleisesti saatavilla olevista sähköisen viestinnän palveluista.

4.7.2 Kunkin sidosryhmän vastuullistamiseen tähtäävät toimet vaikuttavat komitean mielestä noudattavan tarkasti toissijaisuusperiaatetta. Niistä huolehtiminen erityisten toimivaltuuksien mukaisesti on jäsenvaltioiden ja yksityissektorin tehtävä.

4.7.3 Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tulisi voida hyödyntää sekä eurooppalaista verkko- ja tietoturvallisuuden verkkoa (European Network and Information Security Network) yhteisten toimien järjestämiseksi että tietoturvaa varten perustettavaa monikielistä EU:n portaalia kohdennetun ja interaktiivisen tiedotuksen varmistamiseksi. Tiedotuksessa tulisi eri-ikäisiä yksittäisiä käyttäjiä ja pk-yrityksiä ajatellen käyttää yksinkertaista kieltä.

Bryssel 16. helmikuuta 2007. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Verkko- ja tietoturva: ehdotus eurooppalaiseksi lähestymistavaksi ”(EYVL C 48, 21.2.2002, s. 33).

(2) Vaikutustenarviointi ei ole samanarvoinen kuin strategia-asiakirja.

(3) YK 27.3.2006, suositukset N:ro 57 ja 58. Tunisin päätösasiakirja N:o 15.

(4) Ks. Emerging technologies in the context of security CCR — Kansalaisten suojelun ja turvallisuuden tutkimuslaitos, strategisia tutkimuksia, syyskuu 2005, Euroopan komissio,

http://serac.jrc.it.

(5) i2010: A Strategy for a Secure Information Society. Tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto, Fact sheet 8 (kesäkuu 2006),

http://ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/001-dg-glance-en.pdf.

(6) Proceedings of the First International Conference on Availability, Reliability and Security (ARES'06) — volume 00 ARES 2006 Julkaisija: IEEE Computer Society.

(7) Spam = ei-toivottua sähköistä viestintää, jolla on kaupallisia tarkoitusperiä. Käsitteen alkuperäinen merkitys on spiced pork and ham, eräänlainen säilyketölkeissä saatava liha, joka oli hyvin suosittua toisen maailmansodan aikana ja josta tuli yksi tärkeimmistä yhdysvaltalaisten joukkojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan väestön ravinnonlähteistä. Spamia ei säännöstelty, ja lopulta siihen kyllästyttiin vuosien syömisen jälkeen, jolloin käsite sai kielteisen merkityksen.

(8) Tietokonevirus on haittaohjelmiin kuuluva tietokoneohjelma, joka kykenee aktivoiduttuaan saastuttamaan tiedostoja ja monistamaan itseään yleensä ilman, että käyttäjä on tästä tietoinen. Virukset voivat olla enemmän tai vähemmän haitallisia käyttöjärjestelmälle, mutta parhaassakin tapauksessa ne syövät koneen tehoa kuluttamalla RAM-muistia, keskusyksikön muistia ja kiintolevyllä olevaa tilaa

(www.wikipedia.org/wiki/Virus_informatico).

(9) Worm = leviämään kykenevä haittaohjelma. Sähköpostimato on tuhoava hyökkäys verkkoon. Se kerää kaikki sähköpostiohjelman (esim. MS Outlook) sähköpostiosoitteet ja lähettää niihin satoja sähköpostiviestejä, jotka sisältävät saman madon kätkettynä liitetiedostoon.

(10) Spyware = tietokoneohjelma, joka kerää tietoja käyttäjän selailemista Internet-osoitteista ja asentuu tietokoneeseen ilmoittamatta ja ilman käyttäjän tietoa, lupaa tai valvontaa.

(11) GRID infoware = mahdollistaa useiden fyysisesti hajautettujen resurssien (kuten suurtehotietokoneet, tietokoneklusterit, tallennusjärjestelmät, tietolähteet, välineet ja henkilöt) yhteiskäytön, valinnan ja yhdistämisen ja kokoaa ne yhdeksi yhtenäiseksi resurssiksi erittäin monimutkaisia laskutoimituksia ja intensiivistä tietojenkäsittelyä varten.

(12) Phishing = tietotekniikassa phishing tarkoittaa murtautumistekniikkaa, jonka avulla päästään käsiksi henkilökohtaisiin ja luottamuksellisiin tietoihin tarkoituksena varastaa sähköinen henkilöllisyys käyttämällä aidoilta vaikuttavia mutta väärennettyjä sähköpostiviestejä.

(13) Piracy = laittomien kopioijien käyttämä termi ohjelmalle, josta on poistettu kopiointisuoja ja joka on saatavilla Internetissä imurointia varten.

(14) KOM(2001) 298 lopullinen.

(15) Ks. alaviite 1.

(16) Multivariate Statistical Analysis for Network Attacks Detection. Guangzhi Qu, Salim Hariri* — 2005 USA, Arizona

Internet Technology Laboratory, ECE Department, The University of Arizona, http://www.ece.arizona.edu/~hpdc

Mazin Yousif, Intel Corporation, USA. Analyysin osarahoittaja on Intel Corporation IT R&D Council.

(17) KOM(2006) 251, 31.5.2006.

(18) Ks. KOM(2006) 251, kohdan 3 toiseksi viimeinen kappale.

(19) Ks. seuraavat asiakirjat:

— ETSK:n lausunto ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen yhteydessä käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta ”(EUVL C 69, 21.3.2006, s. 16).

— ETSK:n lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta ”(EUVL C 110, 9.5.2006, s. 83).

— ETSK:n lausunto ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Internetin ja uuden verkkoteknologian käyttöturvallisuutta koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta ”(EUVL C 157, 28.6.2005, s. 136).

— ETSK:n lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Verkko- ja tietoturva: ehdotus eurooppalaiseksi lähestymistavaksi ”(EYVL C 48, 21.2.2002, s. 33).

(20) Ks. alaviite 19 kohta 3.

(21) Ks. edellinen alaviite.

(22) ETSI, European Telecomunications Standards Institute, etenkin 16. ja 17. tammikuuta 2006 järjestetty seminaari. ETSI on muun muassa määritellyt laittoman kuuntelun (TS 102 232; 102 233; 102 234), langattomat internetliittymät (TR 102 519) ja sähköiset allekirjoitukset sekä kehittänyt turva-algoritmeja GSM-, GPRS- ja UMTS-liittymiä varten.

(23) Pääosastojen välinen turvallisuuskeskus voitaisiin rahoittaa seitsemänteen TTK-puiteohjelmaan kuuluvaan erityisohjelmaan ”Yhteistyö ”sisältyvän tietoyhteiskunnan teknologioiden painopistealueen tai Euroopan turvallisuustutkimusohjelman (ESRP) yhteydessä.

(24) Ks. EU:n seitsemäs TTK-puiteohjelma, erityisohjelma ”Yhteistyö”; temaattinen painopiste ”turvallisuustutkimus”, jonka määrärahat vuosina 2007-2013 ovat 1,35 miljardia euroa.

(25) KOM(2005) 576 lopullinen, 17.11.2005.

(26) Ks. alaviite 19, kohta 2.

(27) Ks. alaviite 19 kohta 4.

(28) Ks. direktiivi 97/66/EY henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla (EYVL L 24, 30.1.1998).

(29) Ranskaksi pollupostage.

(30) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähköisen viestinnän verkkoihin ja niihin liittyviin toimintoihin pääsystä ja niihin yhteenliittämisestä ”(EYVL C 123, 25.4.2001, s. 50), ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista ”(EYVL C 169, 16.6.1999, s. 36) ja ”Sähköisen kaupankäynnin vaikutukset yhtenäismarkkinoihin (SMO) ”(EYVL C 123, 25.4.2001, s. 1).

(31) Ks. alaviite 19 kohta 1.