Valkoinen kirja - Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus - Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi {SEK(2003) 1249} /* KOM/2003/0673 lopull. */





VALKOINEN KIRJA - Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus - Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi {SEK(2003) 1249} (komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO VALKOINEN KIRJA Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi Esipuhe 1. JOHDANTO: Uusi lähestymistapa Euroopan avaruuspolitiikkaan 2. Avaruusalan edistävä vaikutus politiikan haasteisiin 3. Avaruusalan toimet laajentuneen unionin tukena 3.1. Satelliittinavigoinnin, -ajoituksen ja -paikantamisen eurooppalaisen voimavaran hyödyntäminen 3.2. Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta 3.3. Digitaalisen kahtiajaon kiinni kurominen 3.4. Avaruusalan vaikutus YUTP:hen ja ETPP:hen sekä humanitaaristen kriisien ennakoimiseen ja seurantaan 3.5. Kansainvälisten kumppanuuksien kehittäminen 4. Avaruuspolitiikan laajentaminen ja vahvistaminen: Menestyksen avaimet 4.1. Strategisen riippumattomuuden ja yhteisiin toimiin tarvittavien yhteisten voimavarojen varmistaminen 4.1.1. Riippumattoman avaruuteen pääsyn takaaminen 4.1.2. Avaruusteknologian tehostaminen tulevien tarpeiden täyttämiseksi 4.1.3. Avaruuden tutkimisen edistäminen 4.1.4. Rohkaiseminen työhön tieteen ja teknologian alalla 4.2. Euroopan erityisosaamisen vahvistaminen avaruustieteissä 4.2.1. Maailmankaikkeuden tieteisiin liittyvien ponnistelujen tukeminen 4.2.2. Geotieteiden stimuloiminen 4.2.3. Biotieteiden ja fysiikan avaruussovellusten tukeminen 4.2.4. Tutkimustietojen hyödyntämisen helpottaminen 4.3. Innovoinnin ja kilpailukyvyn oikean ympäristön luominen 5. hallinto ja voimavarat 5.1. Avaruustoimien hallinnon uuden lähestymistavan määrittäminen 5.2. Pyrkimysten ja voimavarojen yhteensovittaminen PÄÄTELMÄT LIITE 1 EUROOPPALAINEN AVARUUSOHJELMA (valkoisessa kirjassa esitetty toimintasuunnitelma) Ensimmäinen luonnos LIITE 2 RAHOITUSVAROJEN ARVIOINTI LIITE 3 VIHREÄN KIRJAN KUULEMISMENETTELY: PÄÄNÄKEMYKSET LIITE 4 SANASTO Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus Tiivistelmä Käyttäen perustana onnistunutta kuulemismenettelyä, joka toteutettiin vihreän kirjan yhteydessä ja joka koski Euroopan avaruusalan toimien vaihtoehtoja, komissio ehdottaa tässä valkoisessa kirjassa laajennetun Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamista Euroopan unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi. Seuraavat näkökohdat ovat nousseet esiin: Eurooppa tarvitsee laajennetun, kysyntään perustuvan avaruuspolitiikan, joka pystyy hyödyntämään avaruusteknologian tarjoamia erityisetuja, joilla tuetaan unionin politiikkoja ja tavoitteita: talouskasvun nopeuttamista, työpaikkojen luomista ja teollisuuden kilpailukykyä, laajentumista ja yhteenkuuluvuutta, kestävää kehitystä sekä turvallisuutta ja puolustusta. Euroopan avaruusjärjestö ESA, EU:n ja ESAn jäsenvaltiot ja niiden kansalliset avaruusjärjestöt, tutkimuskeskukset ja alan yritykset ansaitsevat tunnustuksen siitä, että Euroopasta on tullut avainasemassa oleva toimija avaruusalalla. Tämä valkoinen kirja on näille kumppaneille, avaruusalan yritykset mukaan luettuna, osoitettu kehotus ryhtyä toimiin uusien tavoitteiden saavuttamiseksi ja uusiin haasteisiin vastaamiseksi. Euroopan avaruuspolitiikka toteutetaan monivuotisen Euroopan avaruusohjelman avulla. Euroopan avaruusohjelma toimii mekanismina, joka määrittelee prioriteetit, asettaa tavoitteet, jakaa tehtävät ja vastuualueet sekä rajaa vuosibudjetit. Sen soveltamisalaan on sisällyttävä t&k-toimet, infrastruktuurin kehittäminen, palvelut ja teknologia, ja sitä olisi tarkasteltava uudelleen ja ajantasaistettava säännöllisesti. Avaruuspolitiikkaan kohdennettuja kokonaismenoja on lisättävä, jotta pystytään kehittämään ja hyödyntämään sovelluksia sekä tukemaan tutkimusta ja kehitystä, teknologiaa ja infrastruktuureja. Tulevaisuuden rahoitusnäkymien yhteydessä unionin olisi harkittava niiden voimavarojen lisäämistä, jotka jaetaan EU-politiikkojen tarpeiden mukaisesti. Jos Eurooppa ei hyväksy ehdotettua avaruuspolitiikan lähestymistapaa, sen asema "avaruusvaltana" huononee, koska se ei kykene kehittämään uutta teknologiaa ja ylläpitämään sovelluksia. Tämä puolestaan vahingoittaa vakavasti Euroopan yleistä kilpailukykyä. Euroopalla on jo hallussaan monia niistä valmiuksista, jotka ovat tarpeen EU:n politiikkoja tukevien palvelujen ja sovellusten kehittämiseksi. Se on hyödyntänyt operatiivisen viestinnän järjestelmiä ja meteorologisia järjestelmiä, hyväksynyt kunnianhimoisen satelliittinavigoinnin, -ajoituksen ja -paikantamisen ohjelman (Galileo) ja esittelee tammikuussa 2004 maailmanlaajuisen seurannan ja kaukokartoituksen järjestelmän (Global Monitoring for the Environment and Security, GMES; ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta) toteuttamista koskevan suunnitelmansa. Sen lisäksi, että avaruusalan järjestelmät voivat tukea monia erilaisia siviilipolitiikkoja, niillä voidaan myös suoraan tukea unionin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä eurooppalaista turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa. Kansainvälinen yhteistyö tarjoaa hyviä tilaisuuksia Euroopan valmiuksien kasvattamiseksi avaruusteknologian ja -sovellusten alalla Yhdysvaltojen, Venäjän ja nousevien "avaruusvaltioiden" kanssa jo toteutettujen tai tulevaisuudessa solmittavien kumppanuuksien yhteydessä. Euroopan avaruuspolitiikka toteutettaisiin kahdessa vaiheessa: ensimmäisessä vaiheessa (2004-2007) pannaan täytäntöön toimet, jotka kuuluvat vastikään tehdyn Euroopan yhteisön ja ESAn välisen puitesopimuksen soveltamisalaan, ja toinen vaihe (vuodesta 2007 eteenpäin) alkaa Euroopan perustuslaista tehtävän sopimuksen voimaantulon jälkeen. Kyseisessä sopimuksessa avaruusala on tarkoitus vahvistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden jaetun toimivallan alaan kuuluvaksi. Esipuhe Tämä on merkittävä hetki Euroopan historiassa. Uuden keskustelun alla olevan, perustuslaista tehtävän sopimuksen myötä unioni siirtyy uuteen ja poliittisempaan vaiheeseen, jonka tarkoituksena on unionin ja sen kansalaisten lähentäminen. Tämä on myös merkittävä hetki Euroopan avaruusalan toimien historiassa. On tullut aika sijoittaa nämä toimet unionin poliittiseen agendaan Euroopan rakentamisprosessin sydämessä asettamalla innoittaviin tavoitteisiin liittyvät avaruussovellukset laajentuneen Euroopan ja sen kansalaisten palvelukseen. Kun viimeisten 40 vuoden aikana Euroopassa on saavutettu vakaita tuloksia avaruustutkimuksen, -teknologian ja -sovellusten kehittämisessä, komissio ehdottaa nyt tässä valkoisessa kirjassa, että tätä avainasemassa olevaa alaa koskevissa eurooppalaisissa pyrkimyksissä ja alan organisoinnissa otetaan laadullisesti harppaus eteenpäin. Komissio on vakuuttunut siitä, että avaruusteknologialla voidaan olennaisesti tukea unionin politiikkoja ja tavoitteita ja että sillä on huomattava yhteiskunnallinen, taloudellinen ja kaupallinen potentiaali. Komissio suosittelee, että i) kohdistetaan ylimääräisiä ponnisteluja erilaisiin avaruusinfrastruktuureihin ja -sovelluksiin, joilla on ainutlaatuinen vaikutus kansalaisten tarpeiden tyydyttämiseen ja unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, ja ii) kootaan yhteen avaruusalan toimien olemassa oleva tieteellinen ja tekninen perusta. Komissio kannattaa myös hallinnollisen paradigman muutosta, jotta unionille annetaan uusia toimien ajamiseen, rahoitukseen ja koordinointiin liittyviä vastuualueita laajennetun avaruuspolitiikan yhteydessä. Euroopan avaruusjärjestö ESA, jäsenvaltiot ja niiden kansalliset avaruusjärjestöt sekä tutkimuskeskukset yhdessä alan yritysten kanssa ansaitsevat tunnustuksen siitä, että Euroopasta on tullut avainasemassa oleva toimija avaruusalalla. Tämä valkoinen kirja on näille sidosryhmille osoitettu kehotus ryhtyä toimiin uusien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarkoituksena on myös rohkaista eurooppalaisia avaruusalan yrityksiä vastaamaan uusiin haasteisiin. Poliittisena tavoitteena on luoda turvallisempi ja helpommin ennakoitavissa oleva kehys, joka auttaa avaruusalaa suunnittelussa ja investoinneissa sekä lisäämään osuuttaan kaupallisilla ja institutionaalisilla markkinoilla. Näissä yksityiskohtaisiin analyyseihin perustuvissa ehdotuksissa otetaan huomioon intensiiviset kuulemiset, jotka toteutettiin tammikuussa 2003 julkaistusta avaruuspolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta esiin nousseiden kysymysten pohjalta. Erillisiä konferensseja ja työryhmätapaamisia järjestettiin kymmenessä Euroopan pääkaupungissa, ja komissio haluaa kiittää useiden satojen ehdotusten lähettäjiä. Euroopassa on vahvaa tahtoa asettaa avaruusalan tieteelliset kyvyt, teknologia ja yrittäjän taidot Euroopan ja sen kansalaisten palvelukseen. Tässä valkoisessa kirjassa selitetään miksi ja miten tämä olisi toteutettava. Joidenkin kysymysten osalta täsmällisiä päätelmiä ei vielä ole tehtävissä, mutta mekanismit ja välitavoitteet niihin pyrkimiseksi asetetaan. Tarkoituksena on, että valkoisesta kirjasta muodostuisi lähtökohta: siinä esitetään toimintasuunnitelma ("eurooppalainen avaruusohjelma"), johon sisältyy luettelo suositeltavista toimista Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi. Menestyksen mittana käytetään sitä, missä määrin Euroopan unioni, sen kansalaiset ja avaruusala hyötyvät tästä ponnistuksesta. 1. JOHDANTO: Uusi lähestymistapa Euroopan avaruuspolitiikkaan Avaruusala voi tukea unionin tärkeimpiä poliittisia tavoitteita Viimeisten 40 vuoden aikana Eurooppa on varustanut itsensä avaruusalan toimijaksi, jolla on käytettävissä laajat mahdollisuudet rakettien laukaisun, satelliittiteknologian, avaruustutkimuksen ja -sovellusten sekä käyttäjäpalvelujen alalla. Tämä on vaikuttava saavutus. Vaikka EU:n yhteisen avaruuspolitiikan toteuttaminen edellyttää perustamissopimuksen muuttamista, tässä valkoisessa kirjassa katsotaan, että laajennetun avaruuspolitiikan tärkeimmät osat on saatava kuntoon unionin tasolla ennen perustuslaista tehtävän sopimuksen voimaantuloa. Kyseisessä sopimuksessa - olettaen, että hallitustenvälinen konferenssi ei muuta eurooppalaisen yleissopimuksen päätelmiä - avaruus lasketaan unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan alaan. On jo olemassa muutamia oikeusperustoja, joiden perusteella avaruusteknologiaa voidaan käyttää olemassa olevien EU-politiikkojen toteuttamisen tukena [1]. [1] Cf. Articles 710, 154, 157 163 to 173 of the Treaty of the European Communities Tähän asti monet Euroopan maat ovat ajaneet omia kansallisia tavoitteitaan ja samanaikaisesti hyötyneet eurooppalaisesta ulottuvuudesta, joka on syntynyt pyrkimysten yhdistämisestä Euroopan avaruusjärjestö ESAn yhteydessä. Tässä valkoisessa kirjassa tavoitellaan avaruusteknologian, -infrastruktuurien ja -palvelujen tarjoamaa nykyistä kustannustehokkaampaa tukea Euroopan unionin politiikoille ja tavoitteille käyttämällä hyväksi aikaisempia saavutuksia ja eri tasoilla jo olemassa olevia valmiuksia. Ainoastaan unionin poliittinen kehys kykenee tarjoamaan asianmukaiset edellytykset laajennetun politiikan tarjoamien hyötyjen käytölle. Nämä hyödyt mahdollistaa se edistävä vaikutus, joka avaruusteknologialla ja -sovelluksilla on: * talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja yritysten kilpailukykyyn * unionin laajentumisen onnistumiseen * kestävään kehitykseen * väestön turvallisuuden ja puolustuksen vahvistamiseen * köyhyyden torjuntaan ja kehityksen tukemiseen. Komission suositukset edellyttävät, että kaikki sidosryhmät tekevät työtä yhteisen vision eteen ja ryhmittyvät menestyksekkäästi sen taakse. Tähän visioon pitäisi sisältyä luottamus siihen, että avaruuspolitiikka auttaa Eurooppaa olemaan parempi naapuri ja kunnioitettu maailmanlaajuinen kumppani. Unioni pystyy paremmin puolustamaan tärkeimpiä arvojaan, jotka ovat demokratia, oikeusvaltion periaatteen noudattaminen, kestävä kehitys sekä rauhan ja järjestyksen ylläpitäminen dialogin ja diplomatian avulla. Lisäksi unionilla on paremmat valmiudet toimia globaalina johtajana politiikan, talouden ja tieteen alalla. Investoimalla oikeisiin aloihin ja tehokkaisiin ohjelmiin laajennetulla avaruuspolitiikalla autetaan parantamaan unionin poliittista asemaa maailmassa, tehostamaan sen taloudellista kilpailukykyä ja kasvattamaan sen tieteellisen asiantuntemuksen mainetta. Euroopan into tehdä kansainvälistä yhteistyötä avaruustoimien alalla tarkoittaa sitä, että monet avaruuspolitiikan tarjoamista eduista voidaan jakaa koko ihmiskunnan kanssa. Myös uusien jäsenvaltioiden talouden, yhteiskunnan ja tieteen kehityksessä saavutetun edistymisen on oltava näkyvästi esillä unionin tulevaisuutta koskevissa visioissa. Laajennettu avaruuspolitiikka voi nopeuttaa näiden valtioiden kipuamista hyvinvoinnin sekä yhteiskunnallisten ja kulttuurisaavutusten korkeammille tasoille. Tekemättömyys ei ole vaihtoehto Tämän valkoisen kirjan tarkoituksena ei ole yrittää rakentaa Euroopan arvovaltaa uusille perustuksille. Tarkoituksena on infrastruktuurien ja palvelujen varmistaminen ja uusien mahdollisuuksien avaaminen. Valkoisen kirjan pyrkimykset ovat käytännönläheisiä ja realistisia, ja menojen on oltava pyrkimysten mukaisia. Laajempi, kustannustehokas avaruuspolitiikka tarvitsee osakseen kokonaismenojen lisäyksen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Nykyisten budjettien menoerien jakaminen uudelleen ei auta. Tässä valkoisessa kirjassa ei ehdoteta vakaata kipuamista Yhdysvaltojen menojen tasolle, jotka ovat asukasta kohti yli seitsemän kertaa korkeammat kuin Euroopassa, vaan sellaisten konkreettisten toimien kehittämistä, jotka on laadittu konkreettisiin tarpeisiin vastaamiseksi ja todellisten etujen tuottamiseksi, sekä budjettien kasvattamista progressiivisesti. Jos ei tehdä mitään, Eurooppa kohtaa kaksi todellista vaaraa: * Kapasiteettien heikkeneminen avainasemassa olevana avaruusalan toimijana, jos Euroopan kasvu ei pysy avaruusalan maailmanlaajuisen kehityksen tahdissa. Kyky kehittää ja ylläpitää uutta teknologiaa ja sovelluksia voisi vaarantua. * Euroopan johtavien avaruusalan yritysten aseman huononeminen heikkojen kaupallisten markkinoiden takia ja uusiin ohjelmiin tehtävien julkisten investointien puute. Tässä valkoisessa kirjassa... Luvussa 2 esitetään laaja-alaisesti ne sovellukset ja teknologiat, jotka ovat liitettävissä unionin tärkeimpiin poliittisiin haasteisiin. Luvussa 3 esitellään EU:n tärkeimpien politiikkojen ja tavoitteiden tukemiseksi kehitteillä olevat erityistoimet. Luvussa 4 suositellaan yksityiskohtaisia toimia Euroopan nykyisten tieteellisten ja teknologisten valmiuksien varmistamiseksi ja niiden käyttämiseksi tulevien toimien perustana sekä Euroopan avaruusalan teollisuuden vahvistamiseksi. Nämä ovat edellytyksiä EU:n poliittisia tavoitteita tukevien sovellusten toteuttamiselle. Luvussa 5 esitellään muutamia muutoksia, jotka ovat tarpeen Euroopan avaruustoimien hallinnassa ja rahoituksessa. Liitteessä 1 esitellään tämän valkoisen kirjan suosituksiin pohjautuva ensimmäinen luonnos mahdolliseksi Euroopan avaruusohjelmaksi ja sen toteutuskaavio. Ensimmäinen analyysi ohjelman toteuttamisen vaatimista resursseista esitetään liitteessä 2. Liitteessä 3 on yhteenveto kuulemismenettelyn tärkeimmistä tuloksista. Sanasto löytyy liitteestä 4. 2. Avaruusalan edistävä vaikutus politiikan haasteisiin Avaruusala osaksi Euroopan unionin politiikan välineitä Jos Euroopan unioni ohjaa enemmän resursseja avaruusalalle ja järjestää toimintansa oikealla tavalla, se pystyy todella parantamaan kansalaistensa elämänlaatua ja samalla edistämään talouskasvua ja työpaikkojen luomista. Avaruussovellusten maailmanlaajuisten markkinoiden arvioidaan kasvavan 350 miljardiin euroon vuoteen 2010 mennessä. [2] [2] Euroconsult 2002. Avaruusteknologian todelliset ja mahdolliset edut eivät kuitenkaan ole täysin varmistettavissa nykyisillä institutionaalisilla ja budjettijärjestelyillä. Nämä on pääasiassa kohdistettu tutkimukseen ja kehitykseen eivätkä ne sovellu avaruuden voimavarojen optimaaliseen hyödyntämiseen. Epäonnistuminen tällaisten etujen hyödyntämisessä vaikuttaisi merkittävästi Euroopan talouteen ja sen maailmanlaajuiseen rooliin. Monialaisena politiikkana avaruusalalla on erityisen merkittävä rooli Euroopan talousnäkymien, maatalouspolitiikan tavoitteiden, työllisyystasojen, ympäristöhallinnon sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikkojen edistämisessä. Avaruusteknologia sopii hyvin laaja-alaisiin, maailmanlaajuisiin sovelluksiin. Avaruusala ei tarjoa vastausta kaikkiin ongelmiin, mutta sille olisi annettava merkittävä paikka Euroopan unionin politiikan välineiden joukossa. Liikenne- ja maatalousalalla joihinkin politiikan haasteisiin on jo puututtu avaruusteknologian avulla. Jäljempänä luetellaan joitakin muita haasteita, joista on tullut unionin tavoitteita Eurooppa-neuvoston hyväksymisen jälkeen. Monissa näistä haasteista avaruuspolitiikka voi edistää tavoitteiden saavuttamista kohtuullisin kustannuksin ja muita keinoja tehokkaammin. Politiikan haasteet: Investoida osaamistalouteen talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi (Lissabonin strategia) ja mahdollistaa onnistunut laajentuminen tukemalla yhteenkuuluvuutta sekä talouden, teollisuuden ja teknologian kasvua kaikissa jäsenvaltioissa. Avaruusalan tarjoamat välineet: Satelliittiteleviestintä muodostaa osan teknologiapaketista, jolla pystytään tarjoamaan laajakaistayhteydet sille 20 prosentin osalle EU:n väestöstä, jolle yhteyksiä ei ole muilla tavoin saatavissa keskipitkällä aikavälillä. Sillä voi olla edistävä vaikutus digitaalisen kahtiajaon kiinni kuromiseen uusien jäsenvaltioiden kanssa ja laajemminkin maanpäällisiä ratkaisuja täydennettäessä. * Politiikan haaste: Kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen Göteborgissa kesäkuussa 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kestävän kehityksen strategian. Eurooppa-neuvoston mukaan nämä tavoitteet tarjoavat mahdollisuuden teknologisen innovoinnin ja investointien uuteen tulemiseen, mikä puolestaan lisää kasvua ja työllisyyttä. Neuvosto on esittänyt, että vuonna 2008 perustettaisiin ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan eurooppalainen elin. Avaruusalan tarjoamat välineet: Avaruudesta käsin tapahtuva kaukokartoitus tukee ympäristöasioiden vakaata hallintaa ja ympäristönsuojelua tarjoamalla homogeeniset ja kattavimmat perushavainnot ilmasto- ja sääolosuhteista, valtameristä, kalastuksesta, maalla vallitsevista olosuhteista ja kasvillisuudesta. Avaruussovellukset ovat tehneet viiden päivän sääennusteet mahdollisiksi. Kestävä maatalousmalli saattaisi myös hyötyä kaukokartoitusvälineiden käytöstä. Kioton pöytäkirjan sovellusten valvontaan tarvitaan myös riippumattomia eurooppalaisia avaruusvalmiuksia. * Politiikan haaste: Unionin on syytä omaksua vahvistetun yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP), jota tuetaan Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikalla (ETPP), avulla aikaisempaa tärkeämpi asema maailmannäyttämöllä. Tulevina vuosina unionin on saavutettava Helsingissä asetetut tavoitteet, joihin sisältyvät sellaiset valmiudet kuten yhteydet joukkojen nopeisiin levittämisvoimiin ja maailmanlaajuisiin tiedustelupalveluihin. Avaruusalan tarjoamat välineet: Ollakseen uskottavia ja tehokkaita, YUTP:n ja ETPP:n on perustuttava siihen, että luotettavat maailmanlaajuiset tiedot ovat riippumattomasti saatavilla, jotta edistetään tietoon perustuvaa päätöksentekoa. Avaruusteknologia ja -infrastruktuurit varmistavat maalla pääsyn tietämykseen, tietoihin ja sotilaallisiin valmiuksiin, jotka ovat ainoastaan saatavilla, jos on mahdollisuus laukaista, kehittää ja käyttää satelliitteja, jotka tarjoavat globaaleja tietoliikenne-, paikantamis- ja havainnointijärjestelmiä. Avaruudessa olevat järjestelmät pystyvät lisäksi tarjoamaan kansalaisille turvallisuuden korkeamman tason, koska ne mahdollistavat esimerkiksi raja- ja rannikkoseutuvalvonnan toteuttamisen entistä tehokkaammin ja humanitaaristen kriisien havaitsemisen niiden varhaisessa vaiheessa. * Politiikan haaste: Teollisuuden suorituskyvyn parantaminen tutkimusta ja kehitystä sekä teknologista innovointia lisäämällä, samalla kun määritellään Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) prioriteetit. Eurooppa-neuvosto on asettanut tavoitteeksi t&k-toimintaan suunnatun unionin kokonaispanostuksen nostamisen 1,8 prosentista 3 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. TEN-T-verkon vieminen eteenpäin sysää talouskasvun uudestaan vauhtiin. TEN-T-verkon toteuttaminen ennakoi unionin talous- ja yhteiskuntaelämälle koituvan voittoja, jotka arvioidaan pitkällä aikavälillä BKT:n 0,23 prosentin kasvuksi. Avaruusalan tarjoamat välineet: Avaruuden t&k-toiminta ja TEN-T-verkon kehitys on myös osa suurempaa arvoketjua, joka stimuloi t&k-toimintaa muilla aloilla ja jonka tuloksena syntyy Galileon kaltaisia kaupallisia sovelluksia, jotka mahdollisesti tuottavat huomattavia tuloja ja luovat työpaikkoja. Jokainen avaruussovelluksiin sijoitettu euro tuottaa 7-8 euron voiton lisäarvopalvelujen kehittämisen seurauksena. [3] [3] Euroconsult 2002. * Politiikan haaste: Köyhyyden torjunta ja kehityksen tukeminen Avaruusalan tarjoamat välineet: Unioni on maailman suurin kehitysavun antaja. Avaruusteknologialla voidaan vahvistaa sen kehitysponnisteluja niin, että ne auttavat muita maita kehittämään tietojen saatavuutta, nostamaan taitotasoja ja hallitsemaan resurssejaan paremmin. Kaukokartoitus- ja maailmanlaajuisten paikantamisjärjestelmien kaltaisella avaruusteknologialla voidaan paitsi tukea kaupallisen viestintäinfrastruktuurin luomista myös edistää erilaisia sovelluksia, kuten maaperän suojelua ja vesivoimavarojen hallintaa, satojen kehittymisen seurantaa ja elintarviketuotannon ennustamista, tulva- ja paloriskeistä varoittamista varhaisessa vaiheessa, trooppisten metsien seurantaa, maan liikkeistä aiheutuvien uhkatilanteiden ehkäisemistä, rannikoiden ja merien seurannan varmistamista sekä luonnonkatastrofien ennustamista, ehkäisemistä ja hallintaa. 3. Avaruusalan toimet laajentuneen unionin tukena Edellisessä kappaleessa osoitettiin, kuinka avaruusalan välineet voivat auttaa unionia saavuttamaan politiikan tavoitteensa. Seuraavilla sivuilla esitellään avaruuspolitiikan lippulaivana toimivat aloitteet. Nämä aloitteet tarvitsevat rahoitustukea unionilta, ESAlta ja jäsenvaltioilta vahvassa kumppanuudessa yksityisen sektorin kanssa. Jokaisella näistä aloitteista parannetaan ihmisten elämää suoraan tai välillisesti. Ne voivat myös myötävaikuttaa Euroopan turvallisuuteen ja kykyyn tehostaa myönteistä rooliaan kansainvälisessä yhteistyössä. Jäljempänä esitettyjen kolmen sovelluksen toteuttaminen on tärkeä osa eurooppalaisen kasvualoitteen tavoitetta verkkoihin ja tietämykseen tehtävien investointien lisäämiseksi. 3.1. Satelliittinavigoinnin, -ajoituksen ja -paikantamisen eurooppalaisen voimavaran hyödyntäminen Tulevaisuudennäkymät Haaste Varmistaa maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ja riippumaton satelliittiperustainen eurooppalainen navigointi-, ajoitus- ja paikannuskyky, joka on rahoituksen kannalta elinkelpoinen pitkällä aikavälillä. Mahdollisuus Tarjota Euroopalle navigointi- ja paikannusvaihtoehto, jolla on vahvat kaupalliset ja työpaikkoja luovat näkymät ja joka tuottaa palveluja, joista on suoraan hyötyä kansalaisille ja EU:n politiikoille. Innovatiivinen ja välttämätön ratkaisu Satelliittiradionavigoinnin kansainvälinen Galileo-ohjelma, jota koskevan ehdotuksen Euroopan komissio teki helmikuussa 1999, on ensimmäinen unionin ja ESAn iso yhteisrahoitushanke. Toukokuussa 2003 nämä kaksi organisaatiota mahdollistivat Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen toteuttamisen. Galileo on sekä eurooppalaisen avaruuspolitiikan tärkeä osa että innovatiivinen ratkaisu navigointia, ajoitusta ja paikannusta koskevaan välttämättömään eurooppalaiseen tarpeeseen. Galileo myötävaikuttaa suoraan uuden maailmanlaajuisen standardin määritelmään ja sillä on useita uusia ominaisuuksia. Galileo on: - ensimmäinen merkittävä EU:n puitteissa käynnistetty avaruushanke, - ensimmäinen kerta, kun Euroopan unioni hallitsee tällaista strategista voimavaraa, joka tulee muodostamaan tärkeän osan EU:n strategisesta liikenteen infrastruktuurihankkeesta, - uusi esimerkki julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta: hankkeen kehittämisvaiheen hallinnasta vastaa yhteisyritys, johon kuuluu investoijien edustajia. Myöhemmin yksityisyritykset tulevat käyttämään ja hallinnoimaan järjestelmää toimilupajärjestelmän puitteissa. Galileon 30 satelliitin ja niihin liittyvien maa-asemien järjestelmän tarkoituksena on tarjota palveluja maailmanlaajuisesti vuoteen 2008 mennessä. Markkinanäkymät ovat lupaavat: satelliittinavigointipalvelujen ja oheistuotteiden kysyntä kasvaa ympäri maailmaa nopealla 25 prosentin vuosivauhdilla ja saattaa saavuttaa 275 miljardin euron arvon vuoteen 2020 mennessä ja luoda siinä sivussa 100 000 työpaikkaa ammattitaitoisille työntekijöille. Jäsenyyteen valmistautuville maille tarjotaan mahdollisuutta osallistua Galileon hallintarakenteeseen. Galileo-järjestelmän avaruussignaalien käyttö voidaan yhdistää muihin maailmanlaajuisiin paikannusjärjestelmiin luotettavampien ja tehokkaampien palvelujen mahdollistamiseksi. Monissa erilaisissa kaupallisissa palveluissa on määritelty monia erilaisia sovellusluokkia. Näihin palveluihin sisältyy niinkin erilaisia aloja kuin liikenne, energia, rahoitus, vakuutus, kalatalous, maatalous, ympäristö, geologia, tiede ja julkiset hankinnat. Järjestelmä vastaa myös yksittäisiin tarpeisiin - esimerkiksi sen navigointimahdollisuuksista on apua näkövammaisille ja Alzheimerin taudin varhaisista vaiheista kärsiville henkilöille. Suositeltavat toimet - olisi valittava toimiluvanhaltija ohjelman seuraavan vaiheen hallintaa varten Galileo-yhteisyrityksen hallinnoiman tarjouskilpailumenettelyn jälkeen, - olisi neuvoteltava yleissopimus tarjouskilpailumenettelyn jälkeen yksityisen sektorin kanssa innovatiivisiin sovelluksiin liittyviin jatkotutkimustoimiin ryhtymisestä, - olisi varmistettava sääntely- ja sertifiointimenettelyjen sekä tulojenkeräysmekanismien saatavuus. 3.2. Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta Tulevaisuudennäkymät Haaste Maksimoida avaruussovellusten tarjoamien tietojen käyttö kestävän kehityksen politiikkojen tukena ottaen erityisesti huomioon ympäristönsuojelu, resurssien hallinta sekä kansalaisten elämänlaatu ja turvallisuus. Mahdollisuus Tuottaa suuri määrä erilaisia palveluja, joilla tuetaan tärkeimpiä ympäristöpoliittisia toimenpiteitä sekä ulko- ja turvallisuuspoliittisia päämääriä. Monia erilaisia poliittisia toimenpiteitä tukeva monipuolinen väline Göteborgin huippukokouksessa kesäkuussa 2001 Eurooppa-neuvosto esitti, että vuoteen 2008 mennessä kehitetään ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen valvonnan (GMES) valmiutta Euroopassa. GMES on Euroopan komission ja Euroopan avaruusjärjestö ESAn yhdessä perustama aloite, jolla on tarkoitus tuottaa riippumatonta, toimivaa ja merkityksellistä tietoa kestäviin tavoitteisiin liittyvien monien eri politiikkojen tueksi. Näitä politiikan aloja ovat esimerkiksi ympäristö, maatalous, kalastus, liikenne ja aluekehitys. Aloitteella tuetaan myös tavoitteita, jotka liittyvät yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamiseen sekä ennakkovaroitusmenetelmiin ja nopeaan vahinkojen arviointiin luonnonkatastrofien yhteydessä. GMES varmistaa Euroopan intressit maailmanlaajuisena toimijana, joka turvautuu riippumattomiin tiedonkeruuvälineisiin. GMES:n periaatteena on myös, että politiikkojen suunnittelun, toteutuksen ja arvioinnin on perustuttava asianmukaiseen tietämykseen. GMES:n mahdollista arvoa suhteessa Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan vaatimuksiin arvioidaan parhaillaan. Avaruuden tarjoamien tietojen merkitys Viimeisten 10-15 vuoden aikana satelliiteista saatavissa tiedoissa on tapahtunut huomattavaa edistystä. Kiertoratasatelliittien tekemistä havainnoista on hyötyä seurantatarkoituksia varten, koska nämä satelliitit ovat maailmanlaajuisia välineitä, jotka voivat tehdä toistuvia havaintoja maapallon kaikista osista ja tuottaa maailmanlaajuisia arvioita sekä yksityiskohtaisia näkymiä yksittäisistä kohteista. Avaruudessa olevat kaukokartoitusteknologiat edesauttavat GMES:n tavoitteiden saavuttamista yhdessä paikan päällä tapahtuvan seurannan valmiuksien kanssa, joihin ne on integroitu tieto- ja viestintäteknologioiden avulla. GMES:n toteuttaminen GMES:n valmiuksilla tuotetaan pääasiassa kestäviä palveluja, joita tuetaan avaruudessa, maan päällä, ilmassa tai merellä sijaitsevilla havainnointijärjestelmillä. GMES:n mahdollisuuksia ja kantamaa voitaisiin huomattavasti parantaa yhdistämällä se paikantamisjärjestelmiin ja televiestintäsatelliitteihin. GMES-aloitteen toteuttamisen yhteydessä järjestetään rakenteellinen vuoropuhelu käyttäjien ja yleiseurooppalaisen kumppanuuden muodostavien tahojen kanssa. Mukana on sellaisten olemassa tai suunnitteilla olevien havainnointijärjestelmien omistajia tai operaattoreita, joissa on riittävät mekanismit tietojen yhteiskäyttöä varten. Aluksi GMES:n tarkoituksena on saattaa yhteen ympäristö- ja turvallisuustietoja tarvitsevat nykyiset ja tulevat käyttäjät, kuten ympäristövirastot ja väestönsuojeluviranomaiset. GMES:n tarjoaman kehyksen pitäisi yhdistää käyttäjiä koskevat vaatimukset Euroopan tasolla, kerätä riittävästi kriittistä massaa ja käyttää tehokkaammin olemassa olevia infrastruktuureja ja järjestelmiä. Komissio on toteuttanut valmistelevia toimia tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä ja ESA GMES:n palveluosia koskevan ohjelman yhteydessä. Euroopan unionin neuvosto on pyytänyt komissiota ja ESAa esittämään kertomuksen GMES-aloitteen alkuvaiheen (2001-2003) lopussa. Tästä saadun kokemuksen perusteella komissio esittelee tammikuussa 2004 toteutusvaiheen (2004-2008) toimintasuunnitelman, jolla EU, ESAn jäsenvaltiot, EUMETSAT ja muut sidosryhmät tuodaan yleisen lähestymistavan piiriin. GMES-aloitteella on mahdollista kattaa laaja joukko politiikkoja. Kun kuitenkin otetaan huomioon poliittiset prioriteetit ja infrastruktuurien kehitysvaihe, etusija pitäisi antaa sellaisten palvelujen kehittämiselle, joilla tuetaan seuraavia asioita: Maankäytön suunnittelu, jolla tuetaan esimerkiksi maatalouspolitiikkaa, kasvustojen kestävää kehitystä, elintarvikevarmuutta koskevia ennakkovaroitusmenetelmiä, maaperän suojelua, luonnonvarojen hallintaa, biologisen monimuotoisuuden seurantaa ja kaupunkisuunnittelua. Valtamerien seuranta, jolla lisätään ymmärrystä ilmastonmuutoksesta ja tuetaan resurssien (esimerkiksi kalatalous) kestävää hallintaa. Meriliikennettä on seurattava riittävästi, jotta tehostetaan turvallisuutta ja ympäristönsuojelua. Maapallon ilmakehän seuranta myötävaikuttaa ilmastonmuutoksen ymmärtämiseen, sääolosuhteiden analyysiin ja ihmisen terveydelle haitallisten saasteiden mittauksiin. Palvelut tarjoavat reaaliaikaista tietoa ilmakehän kemiasta, saasteista, aerosoleista ja otsonin osista. Vesivarojen hallinta, sellaisena kuin se esitettiin Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa, on seuraavien vuosikymmenien kysymys. Palveluilla voitaisiin tukea puhtaan veden saatavuutta ihmisille ja maatalouden käyttöön. Riskien hallinta on tarpeen niiden luonnollisten ja teollisuuden aikaan saamien vaaratilanteiden kannalta, joista on uhkaa ihmisille ja jotka aiheuttavat huomattavia infrastruktuurivahinkoja. Palveluihin sisältyy sellaisten tietojen tarjoaminen, jotka koskevat teollisuuden aikaan saamia vaaratilanteita, tulvia, maanjäristyksiä, myrskyjä, metsäpaloja, maanvyörymiä ja kuivuutta. Humanitaarinen apu ja turvallisuuspolitiikat tarvitsevat työkaluja toiminnallisen tuen ja päätöksentekoon liittyvän tuen muodossa avunantoon ja uudelleenrakentamiseen, miinanraivaukseen sekä kriisinhallinnan ja konfliktien ehkäisyn työkalujen kehittämiseen. Nämä palvelut edellyttävät erityisten kaukokartoitusjärjestelmien käyttöä, erityisesti sellaisia anturitekniikoita kuten hyvä ja keskinkertainen erottelutarkkuus, optiset ja tutkaperusteiset kuvantamislaitteet maanpinnan, rannikkoalueiden ja valtamerien seurantaan, edistykselliset optiset ja mikroaaltoanturit ilmakehän koostumuksen mittauksiin sekä edistykselliset aktiiviset ja passiiviset mikroaaltoinstrumentit valtamerien seurantaan. Nämä järjestelmät täydentävät välttämättömiä maan päällä, ilmassa ja merellä olevia havainnointijärjestelmiä ja tarvitsevat myös paikan päällä olevia osia tietojen validointitarkoituksiin. Toimet, joilla GMES-valmius perustetaan, edellyttävät tästä syystä yhteentoimivien paikan päällä olevien osien kehittämistä sekä niiden yhteyksiä tiedonkeruuseen, tiedonhallintaan ja viestintäinfrastruktuureihin, satelliittiviestintä mukaan luettuna. Erityistä huomiota on kiinnitettävä olemassa olevien järjestelmien yhteentoimivuuden edistämiseen. Avaruudessa, maan päällä, ilmassa tai merellä sijaitsevien järjestelmien keräämien tietojen tehokas käyttö ja niiden yhdistäminen sosioekonomisiin tietoihin riippuu myös koordinoitujen tiedonkäyttöpolitiikkojen ja asianmukaisten paikkatietoinfrastruktuurien saatavuudesta. Tämä auttaa palveluja löytämään, saamaan, jakamaan ja vaihtamaan tietoja ilman tarpeettomia rajoituksia. Suositeltavat toimet * Komissio ja ESA laativat EY:n ja ESAn puitesopimuksen yhteydessä erityisen järjestelyn, joka tarjoaa: - GMES:n eri sidosryhmät yhdistävän hallintorakenteen, - toteutuskaavion yhteentoimivien GMES-havainnointijärjestelmien, paikkatietoinfrastruktuurin ja -palvelujen kehittämistä ja hyödyntämistä varten, - yhteisen eurooppalaisen tutkimuksen ja kehityksen työsuunnitelman, joka sisältää puiteohjelmaan perustuvia demonstraatiohankkeita koskevat skenaariot. * Komission olisi tehtävä ehdotuksia skenaarioiksi siviili- ja turvallisuuskäytön yhtymäkohtia varten. * 3.3. Digitaalisen kahtiajaon kiinni kurominen Tulevaisuudennäkymät Haaste Saavuttaa eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa asetetut tavoitteet sekä varmistaa laajan ja nopean Internetin saatavuus ja käyttö laajentuneen Euroopan unionin kaikissa osissa. Mahdollisuus Käyttää täysimääräisesti kaikkien saatavilla olevien laajakaistatekniikoiden (satelliittiviestintä mukaan luettuna) tarjoamat valmiudet digitaalisen kahtiajaon kiinni kuromiseksi. Satelliittitekniikat eivät ainoastaan mahdollista kahdessa edellisessä jaksossa esitettyjen julkisten poliittisten tavoitteiden saavuttamista, vaan muodostavat myös infrastruktuurin sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseksi. Nämä ovat kaupalliset markkinat, joille on luonteenomaista kiivas kilpailu toimijoiden ja tekniikoiden välillä. Euroopan unionissa sähköisen viestinnän infrastruktuureihin ja palveluihin sovelletaan uutta sääntelykehystä, joka perustuu tekniikan kannalta neutraaliin lähestymistapaan. Sevillan Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2002 hyväksytyn eEurope 2005 -toimintasuunnitelman [4] kautta unioni on asettanut itselleen tavoitteen tarjota suotuisa ympäristö yksityisille investoinneille ja uusien työpaikkojen luomiselle, tehostaa tuottavuutta, nykyaikaistaa julkiset palvelut ja antaa kaikille mahdollisuus osallistua maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on varmistettava laajakaistatekniikkaa hyödyntävän ja nopean Internetin laaja saatavuus ja käyttö kaikkialla Euroopan unionissa. [4] KOM(2002) 263 lopullinen: eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille. Hyvin monilla Euroopan syrjäisillä alueilla sijaitsevilla kotitalouksilla - niitä on jopa 14 miljoonaa - ei ole realistisia mahdollisuuksia saada nopeita Internet-yhteyksiä vielä moneen vuoteen. Tämä muodostaa vakavan esteen tietoyhteiskunnan tarjoamien etujen asettamiselle kaikkien kansalaisten ja yritysten saataville Euroopan unionissa. Monien EU:n vähemmän kehittyneiden - erityisesti afrikkalaisten - kumppanien tulevaisuudennäkymät aiheuttavat myös huolta. Digitaalisen kahtiajaon kiinni kurominen maailmanlaajuisesti, jotta varmistetaan, että kaikissa maailman osissa voidaan hyötyä tietoyhteiskunnan tarjoamista eduista, on Genevessä joulukuussa 2003 ja Tunisissa vuonna 2005 pidettävän tietoyhteiskuntaa koskevan maailmanlaajuisen huippukokouksen keskeisenä teemana. EU:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet luomaan kansalliset laajakaistastrategiat vuoden 2003 loppuun mennessä; joissakin jäsenvaltioissa dynaamiset markkinat ovat syntymässä laajakaistayhteyksien tarjoamiseksi syrjäisillä ja maaseutualueilla. Kuva on kuitenkin edelleen pirstoutunut, ja eri maiden paikallisten ja alueellisten yhteisöjen saattaa olla vaikeaa itsekseen pohtia ratkaisuja sellaisen globaalimman kattavuuden saavuttamiseksi, joka voisi tuottaa laajempia mittakaavaetuja. Tästä syystä näitä yhteisöjä pitäisi rohkaista vertailemaan tarpeitaan nähdäkseen, olisiko olemassa yhteisiä ratkaisuja. Satelliittitekniikat saattavat tarjota asianmukaisia ratkaisuja, erityisesti maaseudulla, syrjäisillä alueilla ja saarilla, mutta niiden käytön perusteena pitäisi olla kustannustehokkuus. Unionin laajentuminen asettaa nämä mahdollisuudet uuteen valoon. Laajakaistayhteyksiä voidaan tarjota erilaisten verkkojen ja järjestelmäalustojen avulla, kuten puhelinliittymien kautta tarjottavat xDSL-yhteydet, kaapeliverkkojen kautta tarjottavat kaapelimodeemiyhteydet, kuituoptiikka, satelliitit, langattomat ratkaisut ja sähköverkon tiedonsiirrot. Nämä tekniikat voivat olla toistensa kanssa kilpailevia korvikkeita, mutta myös toisiaan täydentäviä ja samanaikaisesti tarjolla olevia vaihtoehtoja paikallisten maantieteellisten tarpeiden mukaan. Sellaisilla alueilla, joilla markkinavoimat yksinään eivät ole riittäviä, julkista rahoitusta - olipa se sitten peräisin yhteisön rakennerahastoista tai jäsenvaltioiden lähteistä - voidaan asettaa saataville edellyttäen, että tietyt vaatimukset täyttyvät. Nämä vaatimukset määritellään Euroopan komission heinäkuussa 2003 julkaisemissa suuntaviivoissa, jotka koskevat rakennerahastojen käyttöä laajakaistayhteyksien hyödyntämisen tukemisessa [5]. [5] SEC(2003) 895: Guidelines on criteria and modalities of implementation of Structural funds in support of electronic communications. Valittavana olevat tekniikat riippuvat suuresti paikallisista olosuhteista ja tarvittavista investoinneista (esimerkiksi jotkin koulut saattavat ainoastaan tarvita rahoitusta loppukäyttäjäyhteyksiin, toiset jopa runkoyhteyksiin). Suositeltavat toimet eEurope 2005 -toimintasuunnitelman väliarvioinnin yhteydessä vuoden 2004 alussa Euroopan komissio tekee ehdotuksen digitaalista kahtiajakoa käsittelevän foorumin perustamisesta. Tämä foorumi kokoaa yhteen kaikki sidosryhmät tietoyhteiskunnan ja sähköisen viestinnän alalta, satelliittiala ja ESA mukaan luettuna, ja tarkoituksena on analysoida, miten digitaalinen kahtiajako kurotaan kiinni. Tähän toimintaan sisältyy muun muassa seuraavaa: - määritellään julkiset ja käyttäjien tarpeet, joita käsitellään digitaalista kahtiajakoa koskevan, laajentuneen unionin kattavan aloitteen yhteydessä, - toteutetaan erilaisia teknisiä (myös avaruusperusteisia) vaihtoehtoja koskeva kustannus/hyöty-analyysi, - arvioidaan, miten eri vaihtoehdot sopivat EU:n jäsenvaltioiden vuoden 2003 loppuun mennessä toimittamiin kansallisiin strategioihin, - otetaan oppia toiminnassa olevista aloitteista ja määritellään niiden parhaat käytännöt. Komissio raportoi foorumin saavuttamista tuloksista kesällä 2004. Sopusoinnussa foorumin työn kanssa komission pitäisi rohkaista innovatiivisten, yleiseurooppalaisten ja suuren mittakaavan pilottihankkeiden perustamiseen. 3.4. Avaruusalan vaikutus YUTP:hen ja ETPP:hen sekä humanitaaristen kriisien ennakoimiseen ja seurantaan Tulevaisuudennäkymät Haaste Mobilisoida EU:n päätöksentekotahot vahvistamaan avaruustekniikoita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan vaatimusten tukena. Mahdollisuus Täydentää olemassa olevia avaruusperusteisia valmiuksia Euroopassa ja tutkia uusia mahdollisuuksia, jotka ovat tarpeen uskottavan, EU:n kannalta huomattavaa lisäarvoa tarjoavan turvallisuuspoliittisen valmiuden luomiseen. Avaruudella on turvallisuusulottuvuus ja turvallisuudella avaruusulottuvuus Avaruusteknologia, -infrastruktuuri ja -palvelut ovat olennainen tuki yhdelle nopeimmin kehittyvistä ja tärkeimmistä EU-politiikoista: yhteiselle ulko- ja turvallisuuspolitiikalle (YUTP:lle), johon sisältyy eurooppalainen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (ETPP). Useimmat avaruusjärjestelmät ovat luonnostaan monikäyttöjärjestelmiä, ja avaruussovellusten tehokkaampi hyödyntäminen vahvistaa huomattavasti edellä mainittujen politiikkojen uskottavuutta. Sopivien avaruusperusteisten järjestelmien ja palvelujen on oltava ETPP:n saatavilla niiden strategisten valmiuksien takia ja koska ne antavat mahdollisuuden itsenäiseen päätöksentekoon. Nykyään suurin osa EU:n tasolla käytettävästä tiedosta tulee sellaisten satelliittien välityksellä, joita käytetään kansallisissa, kahdenvälisissä tai hallitustenvälisissä puitteissa. On olennaisen tärkeää, että pääsy EU:n jäsenvaltioiden yhteiskäyttöön tarkoitettuun strategiseen tietoon taataan pitkällä aikavälillä tukemalla avaruusinfrastruktuureja. Avaruusperusteiset voimavarat voivat tarjota kansalaisille turvallisuuden korkeamman tason, erityisesti laajentuneessa unionissa. Näiden järjestelmien tarjoamat valvontamenetelmät mahdollistavat raja- ja rannikkoalueita koskevien rajoitusten tehokkaamman täytäntöönpanon ja näin ollen laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan tehokkaamman valvonnan. Nämä järjestelmät voivat myös tehostaa konfliktien ehkäisyä, koska niiden avulla voidaan tarkasti seurata mahdollisia turvallisuusuhkia ja havaita humanitaariset kriisit niiden varhaisessa vaiheessa. Euroopan unionin sotilaskomitea on selkeästi todennut, että avaruuden voimavarat voivat olla tehokkaita välineitä kriisinhallintaoperaatioissa. EU:n poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea on omalta osaltaan suositellut, että edelleen harkitaan, miten turvallisuus- ja puolustusnäkökohtien huomioon ottaminen varmistetaan EU:n avaruuspolitiikkaa ja sen ohjelmia määriteltäessä. On selvää, että käyttö turvallisuus- ja sotilastarkoituksiin asettaa erityisedellytyksiä, ja monikäyttövoimavarojen sotilas- ja siviilikäytön yhteensovittamiseksi on laadittava suunnitelmia. Näissä suunnitelmissa on esimerkiksi otettava huomioon sotavoimien vaatimus yksinomaisesta pääsystä tiettyihin tietoihin reaaliaikaisine reaktiomahdollisuuksineen. Yksittäisillä jäsenvaltioilla ei tule koskaan olemaan keinoja kaikkien välttämättömien valmiuksien kehittämiseen ja tukemiseen, ja suurempi taloudellinen hyöty voitaisiin saavuttaa EU:n tasolla toteutettavilla yhteistyön eri muodoilla. Olisi kehitettävä lähestymistapoja avaruuden tarjoamien voimavarojen kaksikäytön varmistamiseksi Euroopan tasolla määriteltyjen käyttäjävaatimusten toimintona. Turvallisuustarkoituksiin jo käytettävien televiestintä- ja havainnointisatelliittien lisäksi maailmanlaajuisen seurannan, paikantamisen, navigoinnin sekä ajoituksen ja viestinnän, signaalitiedustelun, ennakkovaroitusmenetelmien ja avaruusvalvonnan alojen kehittäminen edelleen on tarpeen EU:n ja sen jäsenvaltioiden turvallisuustavoitteiden täyttämiseksi. Mitä tulee maailmanlaajuiseen seurantaan, suuren osan turvallisuus- ja puolustustarpeista lähtöisin olevista havainnointivaatimuksista suunnitellaan täyttyvän GMES:n kautta tarjottavilla palveluilla. Odotettavissa olevana etuna on sellaisten välineiden kehittäminen, joilla tuetaan seuraavia: - perustamissopimusten vaatimusten täyttämisen seuranta, - rajavalvonta, - kriittisten laitosten seuranta, - humanitaaristen kriisien ennakointi ja seuranta. EU:n olisi perustettava (olemassa olevat rakenteet huomioon ottaen) GMES-palveluille tarpeellinen organisaatio, jotta täytetään kuvanottoa ja kartoitusta turvallisuustarkoituksiin koskevat unionin kollektiiviset vaatimukset. Yleisesti ottaen GMES voisi vaikuttaa edistävästi humanitaarisiin ja pelastustehtäviin, rauhanturvaamiseen sekä taistelujoukkojen tehtäviin kriisinhallinnassa (rauhan palauttaminen mukaan luettuna). Monikansallisessa sotilasaloitteessa Yleiset toiminnalliset tarpeet maailmanlaajuista eurooppalaista satelliittijärjestelmää varten, jossa on mukana kuusi EU:n jäsenvaltiota, kuvaillaan yleiset toiminnalliset määritelmät, jotka ovat tarpeen sotilaskäyttöön tarkoitetun maailmanlaajuisen satelliittijärjestelmän kehittämiseksi. Tämä sopimus, joka on laajennettava koskemaan muita EU:n jäsenvaltioita, on hyödyllinen väline maahan sijoitettavia järjestelmiä ja infrastruktuuria koskevan eurooppalaisen lähestymistavan määrittelyssä. Kun otetaan huomioon signaalitiedustelu, ennakkovaroitusmenetelmät ja avaruusvalvonta, ja jotta pystytään pitkällä aikavälillä rakentamaan EU:n laaja avaruusperusteinen turvallisuusvalmius, Euroopan on myös kehitettävä järjestelmiä ja palveluja seuraavilla aloilla: - sähkömagneettisten toimintojen seurantaan tarvittava signaalitiedustelu, - ohjusten leviämiseen johtavien toimintojen varhainen havaitseminen, - avaruusvalvonta, joka mahdollistaa EU:n itsenäisen valmiuden havaita ja tunnistaa avaruusobjekteja. Erityiset ponnistelut voivat olla tarpeen sen varmistamiseksi, että Euroopalla on valmius tarjota eri käyttäjille kriittistä tietoa auringon purkauksista, maata lähellä olevista kappaleista ja avaruusromusta ("avaruussään" ennustaminen). Vielä on arvioitava suuressa määrin sitä, mitkä ovat avaruuspolitiikan valmiudet ja rooli puolustuksen ja turvallisuuden tukemisessa. Komissio on omalta osaltaan valmis vaikuttamaan edistävästi olemassa olevien valmiuksien ja tulevien vaatimusten yleiseen arviointiin sekä niiden lisäinvestointien määrittelemiseen, jotka ovat tarpeen EU:n laajan avaruusperusteisen puolustus- ja turvallisuusvalmiuden kehittämiseksi. Suositeltavat toimet * EU:n tunteva työryhmä, joka koostuu EU:n, jäsenvaltioiden, ESAn ja avaruusjärjestöjen merkityksellisistä edustajista ja joka jakaa avaruusjärjestelmien siviili- ja sotilaskäyttäjät ryhmiin, laatii komission ja jäsenvaltioiden puolesta raportin vuoden 2004 lopulla seuraavista asioista: - EU:n nykyiset monikäyttövalmiustarpeet, - yhteys eurooppalaiseen asevarustelun tutkimus- ja kapasiteettivirastoon (European Armaments Research and Capabilities Agency; paraikaa määriteltävänä), - kuvien saatavuuden järjestäminen ottaen huomioon työn, jota paraikaa tehdään eurooppalaisia valmiuksia koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä, - Euroopan satelliittikeskuksen mahdollinen rooli ja ESAn rooli. * Komissio varmistaa, että sen turvallisuustutkimusta koskevat valmistelevat toimet käynnistetään vuoden 2004 alussa. 3.5. Kansainvälisten kumppanuuksien kehittäminen Tulevaisuudennäkymät Haaste Muokata sellaisia Euroopan avaruuspolitiikan tavoitteita palvelevia kansainvälisiä kumppanuuksia, joilla tuetaan monien eri alojen EU-politiikkoja. Mahdollisuus Punnita olemassa olevien poliittisten sopimusten yhteydessä, mitä etuja saadaan strategisen kumppanuuden perustamisesta Venäjän kanssa, pitkään kestäneen EU:n ja Yhdysvaltojen välisen kumppanuuden ylläpitämisestä ja kehittämisestä sekä muiden esiin nousevien yhteistyömahdollisuuksien hyödyntämisestä uusien avaruusvaltojen kuten Brasilian, Kiinan, Intian, Japanin ja Ukrainan kanssa. Perusnäkökohtia Avaruus on kansainvälisten yhteistyötoimien kehittämisen etuoikeutettu väline. Avaruuden tutkiminen ja käyttö ovat luonteeltaan maailmanlaajuisia hankkeita. Lukuisia yhteistyöhankkeita on kehitetty monilla avaruuteen liittyvillä aloilla. Vahvat eurooppalaiset valmiudet avaruusteknologian ja -sovellusten alalla ovat olennaisia edellytyksiä tasapainoisten ja menestyksekkäiden kansainvälisten kumppanuuksien varmistamiseksi. Kansainvälinen yhteistyö Euroopan avaruuspolitiikassa ei ole yksinkertaisesti teknologiaa ja sovelluksia koskevaa tieteellistä yhteistyötä. Kansainvälisen yhteistyön tarkoituksena on palvella mahdollisimman laajaa EU:n tavoitteiden moninaisuutta, johon sisältyy sosioekonominen kehitys, ympäristönsuojelu, koulutus, terveys, tiede, teknologia ja turvallisuus. Yhteistyöalat Yhteistyön nykyisiä aloja kuten miehitetyt avaruuslennot, aurinkokunnan tutkimus sekä avaruus- ja geotieteet voitaisiin laajentaa sovellusten uusille aloille infrastruktuurien, yhteiskunnallisen kehityksen ja turvallisuuden parantamiseksi niiden laajimmassa mahdollisessa merkityksessä. Sovellusten uusia lajeja olisivat satelliittitietoliikenne, kaukokartoitus ja navigointi. Vihreää kirjaa koskevan menettelyn aikana kiinnostuksenilmaisuja saatiin monista maista. Kumppanuudet Kumppanuudet perustuvat yhteisiin arvoihin, joilla vastataan yhteisiin haasteisiin. Ne voivat olla politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaisia. Yhteistyötä voidaan tehdä kolmella eri tavalla: * Yhteistyö "avaruusvaltojen" kanssa erityisesti aloilla, joilla on epätodennäköistä, että EU saavuttaisi tavoitteensa toimimalla yksin. Tällainen yhteistyö olisi johdonmukaista EU:n jäsenvaltioiden ja ESAn kolmansien maiden kanssa toteuttamien kahdenvälisten toimien kanssa. Pitkään kestänyt avaruusalan kumppanuus Yhdysvaltojen kanssa on arvokas kumppanuus. Vaikka Yhdysvaltojen avaruuspolitiikan tavoitteena on Yhdysvaltojen avaruusherruuden perustaminen, tätä kumppanuutta voitaisiin edelleen syventää monilla aloilla, kuten avaruustieteiden, miehitettyjen avaruuslentojen ja kestävän kehityksen alalla. Mahdollisuudet voivat kuitenkin hyvinkin muuttua Yhdysvaltojen avaruuspolitiikan meneillään olevan tarkistamisen perusteella. Tarkistuksessa käsitellään mm. perustavaa laatua olevia kysymyksiä, jotka koskevat avaruuteen pääsyn järjestelmien ja miehitettyjen avaruuslentojen tulevaisuutta. Monet näistä kysymyksistä pitäisi ratkaista vuoden 2003 loppuun mennessä. Kun otetaan huomioon Venäjän huomattava kokemus ja valmiudet avaruusalalla, Euroopan pitäisi laajentaa nykyisiä yhteistyöaloja, joihin sisältyy yhteinen t&k-toiminta kantorakettitekniikan alalla, ja rakentaa uusi strateginen ja pitkäaikainen kumppanuus Venäjän federaation kanssa. Tämän kumppanuuden olisi perustuttava selkeisiin pitkän aikavälin sitoumuksiin, ja se olisi rakennettava olemassa olevan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kehyksiin. Viimeisin Euroopan ja Venäjän välisen avaruusalan yhteistyön hedelmä on sopimus, joka tuo keskiluokan Sojuz-kantoraketin Guyanan avaruuskeskukseen vuodesta 2006 alkaen. ESAn ja Ranskan hallituksen yhteisesti perustamassa ja ylläpitämässä keskuksessa on jo (ESAn omistama) Ariane 5 -infrastruktuuri, ja keskus tarjoaa käyttöön Ranskan avaruusjärjestön CNES:n rahoittamia laitteita ja järjestelmiä. Koska Sojuz-infrastruktuuri on Venäjän kanssa tehtävän yhteistyön kannalta ratkaisevan tärkeä, voisi olla asianmukaista, että unioni kattaa osan avaruuskeskuksen asiaan liittyvistä kustannuksista. Monipuolisen lähestymistavan yhteistyötä kohtaan on oltava tärkeä osa EU:n politiikkaa, jotta maksimoidaan hyödyt ja minimoidaan riskit. Yhteistyöehdokkaita muiden vakiintuneiden tai esiin nousevien avaruusvaltojen joukossa ovat Kiinan kansantasavalta, Intia ja Japani. Ukrainalle on annettava erityistä huomiota maana, jossa on EU:n poliittisen aloitteen Laajempi Eurooppa kattama tunnustettu avaruusala. Erityisesti Kiina nousee esiin merkittävänä tekijänä avaruusalalla, sillä se hallitsee kaikki avaruusteknologiat ja todennäköisesti synnyttää maailman suurimman kysynnän avaruuden infrastruktuureille, mikä osittain selittää Kiinan tuoreen sitoutumisen Galileo-ohjelmaan. Lisäksi satelliitteja rauhanomaisiin tarkoituksiin käyttävien valtioiden määrä kasvaa, ja avaruusalan yhteistyön pitäisi olla näiden valtioiden ja unionin välillä käytävien kahdenvälisten keskustelujen esityslistalla. * * Uusien jäsenvaltioiden ja naapurialueiden liittäminen Tämän yhteistyön on käsitettävä tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä maat, jotka ovat liittymässä unioniin, ja maat, joiden kanssa unioni harjoittaa erilaisia naapurialueita koskevia politiikkoja, kuten Laajempi Eurooppa -lähestymistapaa, jota sovelletaan suhteisiin idässä ja etelässä sijaitseviin naapureihin, ja Barcelonan aloitetta, jota sovelletaan suhteisiin Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän valtioiden kanssa. Molempien kehysten soveltamisala tarjoaa mahdollisuuden avaruussovellusten käyttämiseen sosioekonomisen kehityksen ja ympäristönsuojelun tukemiseen. * Yhteistyö kehitysmaiden kanssa Avaruuden tarjoamat hyödyt olisi myös asetettava kehitysmaiden saataville. Kaukokartoituksen ja televiestinnän kaltaiset sovellukset voisivat auttaa kehitysmaita eteenpäin matkalla kestävään sosioekonomiseen kehitykseen. Tässä yhteydessä EU:n pitäisi tutkia mahdollisia yhteistyökehyksiä kansainvälisten kehityspankkien sekä YK:n erityiselimien ja -järjestöjen kanssa, jotta pystytään määrittelemään, missä yhteydessä avaruuden tarjoamat voimavarat voivat parhaalla tavalla tukea kehitysmaan kehitysstrategioita, ja toteuttamaan tällaiset aloitteet maailmanlaajuisesti kattavalla ja tehokkaalla tavalla. Afrikka katsotaan yhdeksi maantieteellisistä prioriteeteista Johannesburgin toimintasuunnitelman yhteydessä. Toiminta laajemmassa kansainvälisessä ulottuvuudessa Euroopan vahvat valmiudet auttavat sitä yhä suuremmassa määrin toimimaan avainasemassa olevana avaruusalan toimijana maailmanlaajuisella tasolla. EU:n on otettava vastuu Euroopan avaruusohjelman ulkoisen ulottuvuuden määrittelystä ja toimittava sen edustajana. Washingtonissa heinäkuussa 2003 pidetyssä kaukokartoitusta koskevassa huippukokouksessa Eurooppa tarjoutui tekemään yhteistyötä osanottajamaiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa kehittääkseen kymmenvuotisen strategian maailmanlaajuisten kaukokartoitusjärjestelmien tehostamiseksi ja ylläpitämiseksi. Tämä on jatkoa Johannesburgissa vuonna 2002 pidetylle huippukokoukselle ja Evianissa vuonna 2003 pidetylle G-8-huippukokoukselle, joissa tunnustettiin kaukokartoituksen rooli ja satelliittitekniikan käyttö ilmakehän, maan ja valtamerien seurannassa kaikille, erityisesti kehitysmaille, levitettävien korkeatasoisten tietojen tuottamiseksi. GMES-aloitteessa määriteltävän kaukokartoitusstrategian pitäisi toimia sen yhteistyön perustana, jolla tuetaan Euroopan näillä maailmanlaajuisilla foorumeilla tekemiä sitoumuksia. Lisäksi Eurooppa pystyy mainion sijaintinsa ansiosta antamaan merkittävän panoksen maailmanlaajuisiin ilmastohavainnointijärjestelmiin, joiden kannalta avaruusala edustaa ratkaisevassa asemassa olevaa teknologiaa. Koska EU on Yhdistyneiden kansakuntien kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden jäsen, sen pitäisi osallistua hankkeisiin, jotka ovat merkityksellisiä sen avaruusalan tavoitteiden kannalta, ja varmistaa asianmukainen osallistumisensa uusien maailmanlaajuisten sääntöjen ja standardien kehittämiseen. Suositeltavat toimet - Euroopan komission pitäisi laatia ESAn kanssa tekemäänsä yhteistyötä hyödyntäen avaruusalan kansainvälisen yhteistyön strategia seuraavaksi kymmeneksi vuodeksi painottaen erityisesti EU:n YUTP:tä ja kestävän kehityksen strategioita; kansainvälinen avaruuskonferenssi olisi järjestettävä ennen vuoden 2004 loppua, - EU:n olisi ylläpidettävä ja kehitettävä pitkään kestänyttä kumppanuuttaan Yhdysvaltojen kanssa ja rakennettava strateginen kumppanuus Venäjän federaation kanssa (mukaan luettuna Sojuz-kantoraketin tukeminen Guyanan avaruuskeskuksessa); EU:n olisi myös myötävaikutettava siihen, että kehitysmaiden päätöksentekijöille tarjotaan parempia tietoja. 4. Avaruuspolitiikan laajentaminen ja vahvistaminen: Menestyksen avaimet Tulevaisuuden turvaaminen Eurooppa on vakiinnuttanut itselleen aseman kilpailukykyisenä toimijana monilla julkisilla ja kaupallisilla markkinoilla avaruustieteisiin ja -sovelluksiin liittyvien saavutusten ansiosta, jotka ovat suurelta osin tulosta sekä kansallisista ponnistuksista että yhteistyöstä Euroopan avaruusjärjestön kanssa. Euroopalla on välineet toteuttaa omaa avaruustoimintaa kantorakettien, satelliittien sekä avaruustieteiden ja -sovellusten alalla . Lisäksi Eurooppa on ottanut käyttöön toiminnallisia viestintäjärjestelmiä, laatinut kunnianhimoisia ohjelmia satelliittinavigointia, -ajoitusta ja -paikannusta sekä kaukokartoitusta ja maailmanlaajuista seurantaa varten. Tämän toiminnan perusta on nykyisin julkisten investointien, jotka tulevat pääasiassa kansallisista tutkimus- ja kehitysbudjeteista, sekä kantorakettipalvelujen ja televiestintäsatelliittien myynnistä saatavien kaupallisten varojen varassa. Merkittävästä historiasta huolimatta avaruuspolitiikassa on katsottava ennen kaikkea tulevaisuuteen. Alalle on ilmaantunut uusia kilpailijoita, jotka tavoittelevat strategisia asemia avaruudessa: Kiina on jo merkittävä toimija kantorakettien alalla ja on vastikään toteuttanut menestyksekkäästi ensimmäisen miehitetyn avaruuslentonsa. Myös Brasilia ja Intia ovat tulossa kantorakettimarkkinoille. Lisäksi kaupallisilla markkinoilla on viime aikoina esiintynyt huomattavaa kasvua ja kilpailukyvyn lisääntymistä. EU:n laajentuminen ja Euroopan rakentamisprosessi luovat uusia tarpeita ja avaruusjärjestelmien kysyntää. Sen vuoksi Euroopan on koottava yhteen ne perustekijät, jotka ovat avaruuspolitiikan täytäntöönpanon kannalta välttämättömiä: pääsy avaruuteen, tieteellinen ja teknologinen perusta ja teollisuuden valmiudet. Tässä luvussa annetaan suosituksia tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Euroopan avaruusteollisuuden kasvumahdollisuudet riippuvat laajalti EU-politiikkojen täytäntöönpanosta. Uuden avaruusinfrastruktuurin kehittäminen ja käyttöönotto sekä nykyisten ja uusien avaruusjärjestelmien käyttö hyödyttää koko Euroopan avaruusyhteisöä ja auttaa luomaan perustan kilpailukykyiselle ja edistykselliselle teollisuudelle, joka kykenee toimittamaan sovelluksia ja palveluja, joita EU tarvitsee saavuttaakseen monia tärkeimpiä poliittisia tavoitteitaan ja menestyäkseen kaupallisilla markkinoilla. 4.1. Strategisen riippumattomuuden ja yhteisiin toimiin tarvittavien yhteisten voimavarojen varmistaminen 4.1.1. Riippumattoman avaruuteen pääsyn takaaminen Tulevaisuudennäkymät Haaste Saavuttaa riippumaton pääsy avaruuteen kohtuullisin kustannuksin. Mahdollisuus Toteuttaa avaruusohjelmia ja -palveluja, joilla tehostetaan EU-politiikkoja sekä parannetaan talouden suorituskykyä ja kansalaisten elämänlaatua. Jatkuva pääsy avaruuteen kohtuullisin kustannuksin Unionin kaiken avaruuspolitiikan täytäntöönpanon strateginen ennakkoedellytys on EU:n pysyvä ja riippumaton pääsy avaruuteen. Tämän riippumattomuuden on oltava jatkuvaa ja toteutettavissa kohtuullisin kustannuksin, koska alan investoinnit ovat pitkäaikaisia. Julkisen rahoituksen vastapainoksi on välttämätöntä, että eurooppalaiset kantorakettien valmistajat toimivat kilpailukykyisesti ja tuottavasti kaupallisilla markkinoilla, varsinkin kun institutionaalisten laukaisujen määrä on vähäinen, mutta suorituskyvyn luotettavuuden säilyttäminen edellyttää riittävää määrää laukaisuja. Eurooppalaiset Ariane-kantoraketit ovat osoittautuneet kilpailukykyisiksi ja toimineet menestyksekkäästi suotuisissa markkinaolosuhteissa. Koska institutionaalisesta kysynnästä on kuitenkin puutetta ja viime aikoina myös kaupallinen kysyntä on vähentynyt huolestuttavasti ja lisäksi kilpailijoiden hinnoittelu on erittäin aggressiivista, Ariane-järjestelmään kohdistuu valtavia paineita, jotka korostavat prosessin suurta riippuvuutta puhtaasti kaupallisesta liiketoiminnasta. Toisaalta yhdysvaltalaisilla kilpailijoilla on jatkuvasti ollut tukenaan laajat institutionaaliset markkinat sekä tiukka etuuspolitiikka, jonka mukaan valtiollisissa toimissa käytetään ainoastaan Yhdysvalloissa valmistettuja kantoraketteja. Tämä lähestymistapojen erilaisuus huolettaa Euroopan viranomaisia. Euroopan avaruuteen pääsyn takaamista koskeva, vuosiksi 2005-2009 laadittu EGAS-ohjelma (European Guaranteed Access to Space), jonka ESAn jäsenvaltiot hyväksyivät toukokuussa 2003, on poikkeustoimenpide, jolla on tarkoitus sekä elvyttää Arianespace lyhyellä aikavälillä että antaa keskipitkän aikavälin tukea, jonka avulla Euroopan kantorakettiteollisuus voi olla kilpailukykyinen ohjelman päättyessä. Ohjelmassa korostetaan edellytyksiä, jotka on täytettävä tämän Euroopan strategisen voimavaran vakauden saavuttamiseksi pitkällä aikavälillä. Jotta Euroopan riippumaton pääsy avaruuteen voidaan varmistaa pitkällä aikavälillä, tarvitaan hallitusten kestävää sitoutumista ja rahoitusta seuraaviin tavoitteisiin: * Kantorakettien suunnittelu ja kehittäminen ESA johtaa laukaisualusten ja infrastruktuurin kehittämistä ja kansalliset avaruusjärjestöt antavat teknistä tukea. Eurooppalaiseen teknologiaan perustuva suuri Ariane 5 -kantoraketti, jota voidaan käyttää vaativimmissa institutionaalisissa ja kaupallisissa laukaisuissa, on Euroopan riippumattoman avaruuteen pääsyn säilyttämisen perusta. Kantorakettien kehittäminen ei ole koskaan staattista, ja alan liiketoimintaan liittyy riskejä. Jotta Ariane 5 voisi pysyä kilpailukykyisenä maailmanlaajuisilla kantorakettimarkkinoilla, sen suorituskykyä ja luotettavuutta on parannettava ja kustannuksia vähennettävä jatkuvalla kehittämisellä ja teknisellä ajantasaistamisella. Tämä on elintärkeää myös alan teollisuuden asiantuntemuksen riittävän tason säilyttämiseksi. Euroopan kantorakettialan tuoteperhettä lujittaa pienen Vega-kantoraketin kehittäminen. Lisäksi Venäjän kanssa on äskettäin tehty sopimus, joka tuo keskiluokan Sojuz-kantoraketin Guyanan avaruuskeskukseen vuodesta 2006 alkaen. Kumpikin edellä mainituista lisää Euroopan kantorakettipalvelujen joustavuutta ja käytettävyyttä erityisesti pienissä institutionaalisissa toimissa. * Infrastruktuurin ylläpito ja säilyttäminen Kuten edellä olevassa 3.5 kohdassa esitetään, Ranskan Guyanassa sijaitsevan Euroopan käytössä olevan laukaisupaikan ovat perustaneet ja sitä pitävät yllä ESA ja Ranskan hallitus yhteisesti. Asiaan liittyvä kansainvälinen vastuu kuuluu laukaisijavaltio Ranskalle. ESAn ja Ranskan avaruustutkimuskeskuksen CNES:n yhteistä keskusta on rahoitettu jatkuvasti Ariane-ohjelman alusta asti, mutta erityisesti Ariane 5 -laitteiston rahoitus on ollut epäsäännöllisempää. EGAS-ohjelmalla pyritään säilyttämään Ariane 5:n tärkeimmät saavutukset sekä Ranskan Guyanassa että Manner-Euroopassa tiettyjen kiinteiden kustannusten keskipitkän aikavälin (2005-2009) rahoituksella. Tällaista valtion sitoutumista kiinteiden kustannusten rahoittamiseen on käytetty Yhdysvalloissa ja Venäjällä jo 40 vuotta ja käytetään todennäköisesti edelleen. Sekä Ariane 5:n tuotantolaitosten että Guyanan avaruuskeskuksen ylläpito ja säilyttäminen ovat keskeisen tärkeitä Euroopan avaruuteen pääsyn turvaamisen kannalta. Näitä infrastruktuureja on pidettävä Euroopan yhteisen edun mukaisina hankkeina ja rahoitettava sen mukaisesti. * Kantorakettiteknologian tutkimus ja kehittäminen Tulevaisuuden kantoraketteja koskevassa ESAn valmistelevassa ohjelmassa ennakoidaan nykyisten laukaisujärjestelmien keskipitkän aikavälin kehitystä ja noin vuonna 2010 tehtävää päätöstä eurooppalaisten kantorakettien seuraavasta sukupolvesta. Tähän ohjelmaan ei kuitenkaan sisälly kantoraketteja, uudelleenkäytettäviä laukaisualuksia ja käyttövoimateknologiaa koskeva perustutkimus, joka jakautuu edelleenkin kansallisiin ja ESAn toteuttamiin eri ohjelmiin ja johon ei ole osoitettu kunnollista rahoitusta. Lupaavimmat ja edullisimmat keinot Euroopan kilpailukykyisen ja luotettavan avaruuteen pääsyn varmistamiseksi pitkällä aikavälillä ovat yhdennetty eurooppalainen lähestymistapa ja riittävä panostaminen uuden sukupolven laukaisualuksen valmisteluun. Suositeltavat toimet - EU:n olisi sitouduttava voimakkaasti riippumattoman, luotettavan ja kohtuuhintaisen avaruuteen pääsyn turvaamiseen ja laadittava suuntaviivat, joilla kannustetaan Euroopan institutionaalisia asiakkaita käyttämään eurooppalaisia kantoraketteja, - EU:n olisi laadittava ja neuvoteltava maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu hankintaa ja kilpailua koskeva sääntelykehys, - ESAn olisi edelleen johdettava kantorakettien kehittämistä, mutta EU:n olisi sitouduttava rahoittamaan maassa olevan toiminnallisen infrastruktuurin säilyttämistä ja pidettävä sitä Euroopan yhteisen edun mukaisena rahoituskohteena, jolla täydennetään Euroopan johdonmukaista kantorakettialan aloitetta (erityisesti ottaen huomioon strateginen kumppanuus Venäjän kanssa). 4.1.2. Avaruusteknologian tehostaminen tulevien tarpeiden täyttämiseksi Tulevaisuudennäkymät Haaste Optimoida ja koordinoida t&k-toiminnan voimavarojen käyttö Euroopan riippumattomuuden ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vaarantavien teknologian puutteiden korjaamiseksi. Mahdollisuus Tehostaa huomattavasti eurooppalaisten avaruusteknologialähteiden käyttöä EU:n politiikkoja (turvallisuus mukaan luettuna) tukevalla tavalla. Euroopan varustelutasoa on kehitettävä Eurooppa tarvitsee laajan teknologisen perustan, jotta se voisi toimia itsenäisesti avaruudessa ja pitää yllä avaruusteollisuutta, joka on kilpailukykyinen maailmanlaajuisilla markkinoilla. Julkinen tuki avaruusteknologian tutkimukselle ja kehittämiselle on ehdottoman välttämätöntä, koska kyseisen toiminnan kustannukset ja riskit ovat suuria ja toisaalta sen tulot kaupallisilta ja institutionaalisilta markkinoilta verrattain pieniä. ESAn, EU:n sekä kansallisten virastojen ja tutkimusorganisaatioiden kautta saatujen jäsenvaltioiden investointien ansiosta Euroopalla on käytettävissään hyvä teknologinen ja teollinen perusta, joka mahdollistaa keskeisimmän teknologian käytön. Lyhyen aikavälin kilpailukykyä tukevan teknologian mekanismit ovat kuitenkin erilaisia kuin strategisen riippumattomuuden ja pitkän aikavälin valmistautumisen edellyttämää teknologiaa ohjaavat mekanismit. Eurooppa ei ole niin hyvin varustautunut tähän kuin sen pitäisi: - Eurooppa on riippuvainen muista eräiden keskeisten avaruuskomponenttien osalta (esim. säteilynkestävät komponentit) ja siten Yhdysvaltojen vientiä koskevien tiukkojen määräysten armoilla, - tulevaisuuden teknologian kehittämisessä on puutteita, jotka johtuvat pääasiassa rahoituksen riittämättömyydestä. Olisi keskityttävä eräisiin teknologisiin läpimurtoihin, joita ovat esimerkiksi uudet käyttövoimatekniikat - jotka voivat mullistaa avaruuden kuljetusjärjestelmät - ja nanoteknologia, - Euroopan sitoutuminen puolustukseen liittyvään avaruustoimintaan on vähäistä, minkä vuoksi investointien riittämättömyys johtaa teknologisiian puutteisiin eräillä aloilla. Riippuvuus teknologiasta voi rajoittaa Euroopan teollisuuden valmiuksia vastata haasteisiin, jotka liittyvät EU:n politiikkojen tukemiseen ja kilpailuun kaupallisilla markkinoilla erityisesti tuvallisuuden ja puolustuksen alalla. Itsenäisyyttä ja riippumattomuutta voidaan edistää EU:n, ESAn, kansallisten virastojen ja teollisuuden yhteisillä toimilla. Avaruusteknologian määrittelyssä ja kehittämisessä on otettava huomioon tulevaisuuden tarpeet, jos sen halutaan tuottavan oikea-aikaisia sovelluksia ja palveluja unionille ja markkinoille. Oikea-aikaisuus edellyttää teknologian tuottajien ja käyttäjien välistä jatkuvaa vuoropuhelua ja koordinointia sekä avaruusteknologian kaksikäyttömahdollisuuksien täyttä hyödyntämistä yhdistämällä siviili- ja puolustusteknologian tutkimus ja kehittäminen laajenevia institutionaalisia markkinoita hyödyttävällä tavalla. Haasteisiin vastaamiseksi ja jatkuvan investoinnin johdonmukaisuuden takaamiseksi Eurooppa on äskettäin vahvistanut teknologian ennakointia ja yhdenmukaistamista koskevat prosessit, joilla koordinoidaan kaikkia toimijoita: ESA, EU, kansalliset virastot, tutkimusorganisaatiot ja alan teollisuus. Näissä toimissa, joita organisoidaan Euroopan avaruusteknologian yleissuunnitelman mukaisesti, yksilöidään seuraavan sukupolven avaruusteknologian vaatimukset sekä niitä vastaavat nykyiset puutteet ja päällekkäisyydet, esitetään tärkeimmät toteutettavat toimet ja teknologian kehittämiseen sitoutuneet toimijat. Kyseisessä yleissuunnitelmassa annetaan myös EU:n uusille jäsenvaltioille mahdollisuus suunnitella ja kehittää valmiuksiaan sekä osallistua instituutioiden tukemana yhteiseen tutkimustoimintaan. Euroopan voimavaroja voidaan käyttää tehokkaammin ja yhteisvaikutus koko arvoketjussa maksimoida, jos prosessi avataan kansainväliselle yhteistyölle ja se laajennetaan koskemaan sekä siviili- että puolustusteknologian tutkimusta ja kehittämistä sekä varmistetaan, että siitä on yhteydet myös sovelluksiin ja palveluihin. Teknologian siirron edistäminen lisää avaruusalan tutkimukseen ja kehittämiseen tehtyjen investointien painoarvoa. Tämä ei kuitenkaan yksinään riitä, sillä muut avaruudesta kiinnostuneet kansakunnatkin kasvattavat budjettejaan ja myös kilpailupaineet lisääntyvät. Suositeltavat toimet - EU:n olisi lisättävä julkisten teknologiamenojensa kokonaismäärää Euroopan avaruusteknologian yleissuunnitelman mukaisesti ja kiinnittäen erityistä huomiota sovelluksiin ja monikäyttöteknologiaan, - komission ja ESAn olisi edistettävä teknologian siirtoa, - EU:n uudet jäsenvaltiot olisi assosioitava yleiseen yhdenmukaistamiseen. 4.1.3. Avaruuden tutkimisen edistäminen Tulevaisuudennäkymät Haaste Venyttää inhimillisten valmiuksien rajoja, ylittää nykyisen tietämyksen rajat ja innostaa tulevia sukupolvia. Mahdollisuus Valmistaa Eurooppaa mahdollisesti osallistumaan tulevaisuudessa kansainvälisesti toteutettavaan aurinkokunnan tutkimiseen. Aurinkokunnan tutkimista koskevan skenaarion laatiminen Aurinkokunnan tutkiminen ja miehitetyt avaruuslennot herättävät helposti yleisön kiinnostuksen. Astronautteja ihaillaan ja ihmetellään, koska heidän rohkea esimerkkinsä kuvastaa ihmiskunnassa syvään juurtunutta tarvetta laajentaa tietämyksen ja kokemuksen rajoja. Miehitetyt avaruuslennot ja avaruuden tutkiminen korostuivat myös vihreää kirjaa koskevassa kuulemisessa. Lisäksi Euroopan parlamentin mietintö vihreästä kirjasta oli hyvin positiivinen. Eurooppa voisi osallistua aurinkokunnan tutkimiseen luomalla valmiuksia omiin miehitettyihin avaruuslentoihin taikka keskittymällä automatisoituun tutkimukseen. Argumentteja löytyy kummankin vaihtoehdon puolesta. Komission ja jäsenvaltioiden on syytä olla aloitteellisia ja järjestää eri alojen keskeisten toimijoiden korkean tason kuuleminen julkista mielenkiintoa herättävän hahmotelman laatimiseksi. ESA määrittelee parhaillaan aurinkokunnan tutkimisen pitkäaikaista visiota nimeltä Aurora, joka on myös otettava huomioon ja jota on tuettava asianmukaisesti. Kansainvälisen avaruusaseman merkitys Eurooppa on lähettänyt astronautteja avaruuteen jo joitakin vuosia, mutta ei ole käyttänyt tähän omia kantorakettejaan. On siis olemassa taustatyötä ja aikaisempia saavutuksia, joihin Eurooppa voi tukeutua, jos se päättää toteuttaa avaruuslento-ohjelman. Euroopalla on ESAn perustama oma astronauttijoukko, jonka jäsenistä monet ovat käyneet kiertoradalla olevalla kansainvälisellä avaruusasemalla. Tämä kansainvälinen avaruusasema on ensimmäinen suuri yhteistyöyritys (johon osallistuvat Yhdysvallat, Venäjä, Eurooppa, Kanada ja Japani) kylmän sodan jälkeen. Se perustuu yhteisiin tieteellisiin ohjelmiin ja teknologian jakamiseen. Vaikka hanke ei ole edennyt aikataulun mukaisesti eikä ole vielä täyttänyt sille asetettuja odotuksia, Eurooppa on ESAn ministerineuvoston vuonna 1995 tekemällä päätöksellä sitoutunut strategisesti kansainvälisen avaruusaseman toimintaan. Kansainvälisen avaruusaseman toimintaan osallistuminen mahdollistaa järjestelmäsuunnittelun ja valvontakeskusten valmiuksien kehittämisen avaruudessa. Lisäksi se tarjoaa mahdollisuuden pitkiin oleskelujaksoihin avaruudessa ja niiden heikentävien vaikutusten torjumiseen. Kansainvälinen avaruusasema toimii myös edeltävänä vaiheena tulevaisuudessa mahdollisesti Kuuhun ja Marsiin ulottuvalle aurinkokunnan tutkimiselle. Tämä on Euroopan tärkeä voimavara, samoin kuin laboratoriomoduuli Kolumbus, jonka käyttö olisi sallittava kaikille Euroopan maille. Eurooppa on kuitenkin kriittisesti riippuvainen Yhdysvalloista ja Venäjästä kansainvälisen avaruusaseman täysimittaisen käytön ja hyödyntämisen ja erityisesti astronauttien avaruusasemalle kuljettamisen osalta. Miehitettyjen avaruuslentojen osalta Sojuz-kantoraketin laukaiseminen tulevaisuudessa Euroopan avaruuskeskuksesta voi lisätä Euroopan valmiuksia. Ariane 5:llä on seuraavien kymmenen vuoden aikana tarkoitus laukaista joukko eurooppalaiseen suunnitteluun ja rakentamiseen perustuvia automaattisia kuljetusaluksia, joilla viedään materiaalia kansainväliselle avaruusasemalle. Suositeltavat toimet - komission olisi pyydettävä asiantuntijoiden ryhmää määrittelemään 12 kuukauden kuluessa avaruuden tutkimista koskeva visio, jonka perusteella ESA voi tarkastella aurinkokunnan tutkimiseen osallistumisen mahdollista toteutettavuutta sekä siitä Euroopalle koituvia kustannuksia ja mahdollisuuksia, - edellisen suosituksen tuloksista riippuen Euroopan unionin ja ESAn olisi arvioitava ja varmistettava sellaisten Euroopasta löytyvien keskeisten valmiuksien ja osaamisen saatavuus, jotka ovat välttämättömiä miehitettyihin avaruuslentoihin ja avaruuden tutkimiseen valmistauduttaessa. Lisäksi olisi jatkettava kansainvälisen avaruusaseman käyttöä yhteisenä infrastruktuurina mikäli mahdollista myös kuudennessa puiteohjelmassa. 4.1.4. Rohkaiseminen työhön tieteen ja teknologian alalla Tulevaisuudennäkymät Haaste Nuorentaa ikääntyvää tiedeyhteisöä lisäämällä nuorten tutkijoiden ja insinöörien suuntautumista avaruusalalle. Mahdollisuus Käyttää tehokkaasti avaruuspolitiikkaa tekniseen ja tieteelliseen koulutukseen osallistumisen lisäämiseksi (osa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaa strategiaa). Nuoria kykyjä tarvitaan Oikeanlainen inhimillinen pääoma on keskeisen tärkeää Euroopan tavoitteiden saavuttamiseksi avaruudessa. Tämän pääoman saatavuus ei ole kuitenkaan turvattu, koska kiinnostus tieteellisiin opintoihin vähenee koko mantereella. Avaruusalalla tästä on seurauksena tiedeyhteisön ikääntyminen ja nuorten kykyjen puuttuminen: 1960-luvulla uransa aloittanut erittäin motivoitunut sukupolvi on jäämässä eläkkeelle ja samaan aikaan alle 30-vuotiaiden määrä Euroopan avaruustieteen ja tekniikan aloilla vähenee selvästi. Tästä aiheutuu arvokkaan osaamisen ja taitotiedon häviämisen uhka. Yhdysvalloissa on havaittu samanlaisia ongelmia, minkä seurauksena NASA on päättänyt käyttää 160 miljoonaa dollaria vuodessa koulutusohjelmiin. Luonnontieteiden ja teknologian alan tutkijoiden vähyys on vakava ongelma EU:ssa. Viimeaikaisissa tiedonannoissaan komissio on korostanut, että on tarpeen lisätä tekniseen ja luonnontieteelliseen koulutukseen otettavien määrää. Tämä onkin tärkeä osa komission strategiaa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamiseksi. Avaruusalalle on ominaista työympäristön kansainvälisyys, ja se tarvitsee liikkuvaa työvoimaa varmistamaan tutkijoiden ja insinöörien riittävän määrän. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista koskevaan EU:n strategiaan sisältyy suuri joukko toimenpiteitä, joiden tavoitteena on helpottaa tutkijoiden liikkuvuutta ja lisätä luonnontieteellisen uran houkuttelevuutta. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen on otettava laajasti osaksi sekä Euroopan tason että kansallisten politiikkojen toteuttamista. Suositeltavat toimet Euroopan komission olisi vahvistettava ESAn teknisellä tuella nuorten eurooppalaisten ja opiskelijoiden kouluttamista ja avaruusalalle houkuttelemista koskevia toimia, joihin sisältyy: - avaruutta koskevien aiheiden sisällyttäminen koulujen ja yliopistojen opetusohjelmiin, - avaruustieteiden alalla työskentelyn yleinen edistäminen, - toimenpiteitä liikkuvuutta edistävien ohjelmien (esim. Marie Curie) hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, - kohdennettuja tiedotuskampanjoita, joilla lisätään avaruuden ymmärtämistä. 4.2. Euroopan erityisosaamisen vahvistaminen avaruustieteissä Tulevaisuudennäkymät Haaste Lujittaa Euroopan johtavaa asemaa avaruustieteissä ja sen kykyä kehittää EU:n politiikkoja tukevia valmiuksia. Mahdollisuus Vahvistaa eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa maailmankaikkeutta, maapallon luonnonjärjestelmiä sekä biotieteitä ja fysiikkaa koskevan huippututkimuksen avulla. Erityisosaamisen turvaaminen Avaruustutkimuksella tarkoitetaan tiedettä, jonka kohteena on avaruus tai jota toteutetaan avaruudessa tai avaruudesta käsin. Sen avulla saavutetaan laajaa ymmärrystä maailmankaikkeuden rakenteesta ja planeetastamme maasta sekä uutta näkemystä biotieteistä ja fysiikasta. Lisäksi avaruustutkimus edistää voimakkaasti teknologian kehittämistä, josta on tuloksena yhteiskuntaa ja ympäristöä hyödyttäviä sovelluksia. Avaruustutkimuksen on osoitettu voivan houkutella nuoria ammatteihin, jotka vahvistavat yleisesti Euroopan teknologisia valmiuksia. Avaruustutkimuksella on itsestään selvästi keskeinen asema avaruusalan kansainvälisessä yhteistyössä ja olennainen merkitys Euroopan identiteetille ja sen johtavalle asemalle osaamisyhteiskuntana. Euroopan avaruustutkimusohjelmien määrittelyä, teknologian ja järjestelmien kehittämistä sekä kiertorataoloissa toteutettavia toimia johtaa ESA, joka yhdessä kansallisten virastojen, tutkimuslaitosten ja alan teollisuuden kanssa tavoittelee tehokkuutta ja kilpailukykyä sellaisen avaruustutkimukseen osoitetun kokonaisbudjetin rajoissa, joka on vain yksi kuudesosa Yhdysvaltojen vastaavasta budjetista. Suuret Euroopan johdolla toteutuneet avaruustutkimuksen saavutukset ovat nostaneet Euroopan tiedeyhteisön ja teollisuuden tutkimuksen eturintamaan ja antaneet niille vahvat neuvotteluasemat kansainvälisten kumppanien kanssa toteutettavissa yhteistyöhankkeissa. Tieteellisen tietämyksen lisääntymisen ja innovatiivisen teknologian kehittämisen on kuitenkin jatkuttava, koska sovellusten kasvava kysyntä asettaa uusia haasteita. 4.2.1. Maailmankaikkeuden tieteisiin liittyvien ponnistelujen tukeminen Euroopan maailmanlaajuisesti merkittävä asema maailmankaikkeuden tieteissä perustuu hankkeiden valintaan tiukasti tieteellisten ansioiden mukaan, ESAn huolelliseen suunnitteluun ja sen jäsenvaltioiden antamaan bruttokansantulon mukaiseen rahoitukseen. Tämä rahoitus on kuitenkin viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana jatkuvasti vähentynyt. Lisäksi jäsenvaltioilla on lisääntyviä vaikeuksia koko ajan monimutkaisemmiksi tulevien tieteellisten hyötykuormien kansallisessa rahoituksessa. Nämä budjettipaineet ovat alkaneet haitata eri suuruusluokan tutkimusalojen ja toimien välistä herkkää tasapainoa. Rahoituksen asteittainen lisääminen parantaisi investointien tuottoa, koska silloin olisi mahdollista optimoida tulevaisuuden suurten satelliittien teollisen kehittämisen kustannukset ja saada tarvittavaa lyhyen aikavälin joustoa uusia pieniä toimia ja satelliitteja varten. Tämänsuuntainen korjaus olisi syytä toteuttaa kiireellisesti. 4.2.2. Geotieteiden stimuloiminen Maan kaukokartoitus avaruudesta käsin on häkellyttävä esimerkki perustutkimuksen ja toiminnallisten sovellusten välisistä jatkuvista yhteyksistä ja voimakkaasta yhteisvaikutuksesta. Kuten EUMETSAT on selvästi osoittanut avaruusmeteorologian alalla, uusia välineitä on testattava kiertorataolosuhteissa ennen niiden integroimista tulevaisuuden toiminnalliseen sovellukseen. Lisäksi geotieteiden tutkijat käyttävät jatkuvasti hyväkseen toiminnallisia järjestelmiä, jotka mahdollistavat tietojen jatkuvan ja yhtenäisen saatavuuden. ESAlla on kehysohjelma, jossa tutkijajoukon panostuksella keskitytään maapallon prosessien ymmärtämiseen ja joka tarjoaa oivan keinon jäsentää tämän alan tutkimusta. Ohjelma saa kuitenkin edelleen hyvin vähän rahoitusta, ja sillä voidaan tukea ainoastaan kaukokartoitustietojen varhaisvaiheen tieteellistä käyttöä. Tämä vaarantaa Euroopan tulevat toiminnalliset valmiudet, joita ilman ympäristöpolitiikan päätösten perusta olisi heikko, ellei riippuvuutta Yhdysvaltojen valmiuksista lisätä. Eurooppa tarvitsee avaruudesta tapahtuvaa kaukokartoitusta varten kestävän ja pitkällä aikavälillä vakaan eurooppalaisen ohjelman, jolla on riittävä rahoitus ja jonka avulla tiedeyhteisö pystyy kunnolla hyödyntämään avaruudesta kerättyä tietoa. 4.2.3. Biotieteiden ja fysiikan avaruussovellusten tukeminen Biotieteiden ja fysiikan eurooppalaista avaruustutkimusohjelmaa toteutetaan pääasiassa kansainvälisellä avaruusasemalla. Ohjelmassa käsitellään peruskysymyksiä ja sen avulla on mahdollista tuottaa hyödyllisiä sovelluksia maapallon tutkimiseen sekä luoda perusta miehitetyille planeettojen tutkimusmatkoille tulevaisuudessa. Ohjelmalla on kuitenkin kaksi rajoitusta: siitä puuttuu riittävä tuki maassa oleviin toimintoihin, joilla täydennetään avaruudessa tehtyjä kokeita aina valmistelevasta tutkimuksesta sovelluksiin asti. Lisäksi ohjelman toteuttamista kansainvälisellä avaruusasemalla rajoittaa sen pieni osuus avaruusaseman resursseista (5 prosenttia) sekä NASAn suunnitelmiin sisältyvät kansainvälisen avaruusaseman toimintaa koskevat rajoitukset. 4.2.4. Tutkimustietojen hyödyntämisen helpottaminen Avaruustutkimuksesta saadut tiedot ovat merkittävä pitkäaikainen investointi. Niiden on oltava jatkossakin saatavilla kohtuullisin kustannuksin myös pitkään operaation nimellisen kestoajan jälkeen. On myös tarpeen kehittää ja pitää yllä uutta infrastruktuuria kuten aihepiirikohtaisia keskuksia ja verkostoja eurooppalaisen avaruustiedon pitkäaikaista arkistointia ja sen levittämistä varten. Infrastruktuurin kehittämisen olisi mahdollistettava myös avaruudesta saadun tiedon yhdistäminen muihin tietoarkistoihin, mikä on monialaisen työskentelyn keskeinen edellytys. Suositeltavat toimet ESAn rahoitusta sekä kansallista rahoitusta avaruustutkimukseen olisi lisättävä vähitellen. EU:n, ESAn ja jäsenvaltioiden olisi yhdessä tarkasteltava Euroopan avaruustieteiden strategista suunnitelmaa ja resursseja erityisesti seuraavia tavoitteita silmällä pitäen: - tutkimuksen ja kehittämisen lujittaminen alkuvaiheessa, - tietojen hankintaa, pitkäaikaista arkistointia ja levittämistä tukevan infrastruktuurin kehittäminen, - kaukokartoitustietojen toiminnallisen hyödyntämisen tukeminen, - kansainvälisen avaruusaseman käytön tukeminen ja teknologian siirron edistäminen muihin kuin avaruuteen liittyviin sovelluksiin. 4.3. Innovoinnin ja kilpailukyvyn oikean ympäristön luominen Tulevaisuudennäkymät Haaste Luoda perusta Euroopan maailmanlaajuisesti kilpailukykyiselle ja yritysvetoiselle avaruusteollisuudelle. Mahdollisuus Saavuttaa uskottava avaruuspolitiikka, joka asettaa Euroopan samalle viivalle sen kilpailijoiden kanssa ja houkuttelee alalle uusia investointeja ja kannustaa yhdistämiseen, jolla voidaan vastata kysyntään institutionaalisten ja markkinoiden tarpeiden mukaisesti. Avaruustoiminta edistää työllisyyttä ja kilpailukykyä monilla talouden aloilla. Nämä hyödyt ovat saavutettavissa kuitenkin vain, jos Euroopassa on innovatiivinen ja kilpailukykyinen avaruusteollisuus. Euroopan unionin neuvosto [6] on esittänyt toivomuksen Euroopan kilpailukykyä koskevasta yhdennetystä strategiasta ja sen yhteydessä kehottanut toteuttamaan politiikkoja, joilla edistetään johdonmukaisesti yritysten ja teollisuuden kilpailukykyä. [6] Neuvoston kokous 16.-17. lokakuuta 2003. Vaikka teollisuuspolitiikka on luonteeltaan monialaista ja sen tavoitteena on turvata teollisuuden kilpailukyvyn edellytykset, siinä on otettava huomioon eri alojen erityistarpeet ja ominaispiirteet [7]. [7] KOM(2002) 714: Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa. Ilmailu- ja avaruusalaan sovellettuna tämä lähestymistapa tarkoittaa sitä, että alan tulevaisuuden kilpailukyky edellyttää kaikkia avaruusalan liiketoiminnan tekijöitä koskevaa eurooppalaista politiikkaa [8], jossa hyödynnetään täysimääräisesti kaikkien osallistuvien instituutioiden erityisiä valmiuksia. [8] KOM(2003) 600: Ilmailu- ja avaruusalan yhtenäinen kehys - vastaus STAR 21 -raporttiin. Aikaisemmilla institutionaalisilla ohjelmilla ja alan yritysten yhteisillä ponnistuksilla Eurooppa on onnistunut kehittämään johtavia valmiuksia avaruusalalla sekä maailmanlaajuisesti merkittävän teollisuuskapasiteetin kantorakettien ja satelliittien alalla. Tätä asemaa uhkaa nyt kuitenkin jyrkkä ja jatkuva laskusuuntaus kaupallisilla markkinoilla, joiden aikaisemman kasvun ansiosta Euroopan teollisuus on saavuttanut kriittisen massan, jota se tarvitsee säilyttääkseen valmiutensa ja laajentaakseen niitä ja voidakseen osallistua kansainväliseen kilpailuun ulkomaisten yritysten kanssa, joilla on tukenaan paljon laajemmat ja suojatummat institutionaaliset markkinat. Jotta Eurooppa voisi voittaa nämä vaikeudet ja säilyttää kilpailukykyisen eurooppalaisen avaruusteollisuuden ja sen mukanaan tuoman toimintavapauden, se tarvitsee ilmailu- ja avaruusalan yhtenäisestä kehyksestä annetun komission tiedonannon [9] mukaisesti teollisuuden ja instituutioiden yhteistä lähestymistapaa avaruuteen liittyviin toimintoihin. Tähän sisältyy myös resurssien jakaminen tehokkaasti ja vanhentuneiden kansallisten rajoitusten poistaminen avaruuteen perustuvilta palveluilta. Lisäksi kaivataan oikein mukautettua taajuuspolitiikkaa. [9] KOM(2003) 600 lopullinen. Tässä valkoisessa kirjassa esitetään kattava Euroopan avaruuspolitiikka, jossa otetaan huomioon alan strateginen luonne ja luodaan yhteinen kehys, jossa Euroopan teollisuus sekä kansalliset ja hallitustenväliset organisaatiot voivat toimia parhaalla mahdollisella tavalla. Tätä varten yksilöidään eri vaiheita, jotka ovat tarpeen suotuisimman mahdollisen ympäristön luomiseksi teollisuudelle, jotta se voi säilyttää nykyiset valmiutensa ja kehittää niitä edelleen. Näitä toimia olisi täydennettävä sekä sisäisesti että ulkoisesti johdonmukaisella politiikalla, jotta voidaan luoda ennakoitavissa oleva ja järkevä ympäristö innovaatioille ja teollisuuden kilpailukyvyn edistämiselle. Teollisuuden mukautuminen ja investointien houkutteleminen Kaupallisten markkinoiden kutistuminen pakottaa avaruusteollisuuden järjestämään toimintojaan uudelleen. Koska Euroopan avaruusteollisuus on muita riippuvaisempi kaupallisista markkinoista, on välttämätöntä, että Euroopassa ei ole tarpeettomia esteitä tarvittavalle järkiperäistämiselle ja uudelleenjärjestelylle, joiden avulla teollisuuden rakenteet voidaan sopeuttaa markkinoiden vaatimuksiin. Sen vuoksi kilpailupolitiikkaa sovellettaessa on yksittäistapauksissa otettava huomioon avaruusteollisuuden erityispiirteet kuten sen kaksikäyttöinen luonne. Jotta teollisuus pystyisi tulevaisuudessa houkuttelemaan tarvittavat investoinnit, se tarvitsee myös vahvojen institutionaalisten markkinoiden mukanaan tuomaa vakaata toimintaa. Tämä edellyttää Euroopan puolustukseen liittyvien ohjelmien hajanaisuudesta aiheutuvan ongelman ratkaisemista sekä siviili- ja puolustustoiminnan aikaisempaa parempaa koordinointia. On kuitenkin selvää, että erityisesti nykyisessä talouden ilmapiirissä jopa optimistisimmat odotukset avaruustoiminnan julkisen budjetin mahdollisen kehityksen suhteen osoittavat, että eurooppalaiset yritykset eivät saa tuekseen yhtä laajoja institutionaalisia markkinoita kuin niiden yhdysvaltalaisilla kilpailijoilla on. Euroopan institutionaalisten markkinoiden vahvistaminen edellyttää todennäköisesti yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien lisäämistä. Tässä yhteydessä Galileolla on merkittävä asema, koska se on ensimmäinen EU:ssa toteutettu suuri yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushanke. On tärkeää ottaa opiksi Galileosta saadut kokemukset, jotta tulevissa avaruushankkeissa voidaan määritellä julkisen ja yksityisen rahoituksen yhdistämistä koskeva paras mahdollinen lähestymistapa. Kysynnän vaihtelu avaruusalan maailmanmarkkinoilla aiheuttaa erityisiä ongelmia pienille yrityksille. Pienet ja keskisuuret yrityksen tuovat avaruusteollisuuteen luovuutta ja innovaatioita. Sen vuoksi EU:n ja ESAn olisi edelleen kehitettävä teknologiahautomoita ja teollisuuspäiviä koskevia ohjelmiaan, joilla voidaan parantaa pk-yritysten asemaa avaruusteollisuudessa. Valmistajien olisi yleisissä strategioissaan otettava huomioon nämä yritykset, jotka toimivat enimmäkseen markkinoiden kapealla sektorilla. Tällä tavoin voitaisiin välttää tutkimus- ja kehittämistoimien tarpeeton päällekkäisyys ja mahdollistaa hyötyjen ja investointien tuottojen levittäminen kaikkialle Eurooppaan. "Avaruushautomot" ovat mekanismeja, joita voidaan käyttää hyväksi edistettäessä innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista. Niillä voidaan auttaa teknologiaan perustuvia hankkeita onnistumaan kaupallisesti. Hankintamenettelyjen käytön tehostaminen Avaruusalan eurooppalaisten hankintamenettelyjen joustavuuden lisääminen hyödyttäisi epäilemättä alan teollisuutta. Investointien maantieteellisen jakautumisen periaate (jolla ei ole merkitystä yhteisten etujen optimointiin tähtäävissä EU-yhteyksissä) on yleensä vaikuttimena kansallisissa investoinneissa. Periaate ohjaa suurta osaa ESAn hankinnoista, mutta sitäkin voisi käyttää joustavammin, määritellä investointien tuotot laajemmin sekä soveltaa aikaisempaa enemmän luovuutta, jotta yritykset eivät epäröisi lisätä rajat ylittäviä investointeja erityisesti uusiin jäsenvaltioihin. Toimien tarpeeton päällekkäisyys olisi kuitenkin vältettävä. Lisäksi osalla hankinnoista on varmistettava strategisen teknologian pysyminen Euroopan ulottuvilla. Tasapuolisten toimintaedellytysten ja tasapainoisen sääntelyn turvaaminen Koska monet maailman maat pitävät avaruusteknologiaa ja avaruusteollisuutta strategisina voimavaroina, on niiden edun mukaista kehittää avaruuteen liittyviä valmiuksia ja olla mukana avaruusalan maailmanmarkkinoilla. Tämä johtaa siihen, että siviili- ja puolustusbudjeteista tuetaan hankkeita, jotka palvelevat myös kaupallisia markkinoita. EU:n olisi pyrittävä yhdessä muiden avaruuslentoja tekevien maiden kanssa poistamaan tällaisia avaruusalan kaupallisten markkinoiden vääristymiä ja tasapuolistamaan toimintaedellytyksiä. Tähän sisältyy myös sellaisten toimien lisääminen, joilla voidaan ratkaista niitä tehottomuuden ja haittavaikutusten ongelmia, jotka aiheutuvat avaruusalan kaupallisten maailmanmarkkinoiden laajentumista haittaavasta Yhdysvaltojen nykyisestä vientivalvonnasta. Samaan aikaan olisi tunnustettava, että kilpailu on kansainvälistynyt ja Euroopan kannattaisi ryhtyä yhteisiin hankkeisiin ja muuhun sellaiseen yhteistyöhön, jossa voidaan käyttää hyväksi teollisuuden vahvuuksia kuten teknologiajohtajuutta, miehitettyjen avaruuslentojen teknologiaa tai monien maiden alhaisempia tuotantokustannuksia. EU:n olisi edistettävä teollisuuden sellaista kansainvälistä yhteistyötä, joka voi olla kaikkia osapuolia hyödyttävää, jos se lisää Euroopan avaruusteollisuuden kilpailuetuja, edistää välttämättömän teknologian hallintaa tai kannustaa kehittämään houkuttelevia ohjelmia. Suositeltavat toimet - komission olisi nopeutettava kehitystä kohti avaruuspalvelujen yhdenmukaistettuja markkinoita EU:ssa; tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi parannettava taajuuspolitiikan koordinointia taajuuksia koskevan uuden päätöksen [10] mukaisesti, [10] Päätös 676/2002/EY Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä. - komission ja ESAn olisi varmistettava, että pk-yrityksillä on esimerkiksi teknologiahautomoiden kautta mahdollisuus osallistua avaruusalan toimintaan ja tuottaa innovaatioita, - komission olisi otettava opiksi Galileosta saadut kokemukset ja laadittava niiden perusteella ohjeet julkisen ja yksityisen sektorin rahoituksella tulevaisuudessa toteutettavia sellaisia aloitteita varten, joihin sisältyy kaupallisia mahdollisuuksia. - 5. hallinto ja voimavarat Useat näkökohdat puoltavat avaruuspolitiikan uusia määrittämis- ja toteuttamistapoja Euroopassa. Näihin lukeutuvat EU:n tuleva laajentuminen ja sen perustuslakia koskevan sopimuksen mahdollinen tekeminen sekä avaruusteollisuuden (mukaan luettuina valmistajat, operaattorit ja palveluntarjoajat) muille avaruusvalloille, etupäässä Yhdysvalloille, aiheuttama paine niiden politiikkojen uudistamiseen ja yleiseen uudelleenarviointiin. 5.1. Avaruustoimien hallinnon uuden lähestymistavan määrittäminen Tulevaisuudennäkymät Haaste Määrittää mahdollisimman tehokas tapa tehtävien ja vastuiden jakamiseksi EU:n, ESAn, jäsenvaltioiden, kansallisten virastojen ja teollisuuden välillä sekä edistää tällaista jakoa, jotta avaruuden hyödyt voidaan määrittää ja niitä voidaan tarjota jatkuvasti unionin ja sen kansalaisten käyttöön. Mahdollisuus Antaa unionin toimielimille, jotka toimivat yhteistyössä ESAn, muiden eurooppalaisten organisaatioiden ja jäsenvaltioiden kanssa, johtava asema niiden palvelujen ja sovellusten edistämisessä, joita tarvitaan EU:n politiikan ja prioriteettien tueksi. Muuttunut hallinto Tavoitteiden on oltava kunnianhimoisia, ja organisaation on vastattava näitä tavoitteita. Edellä hahmoteltu Euroopan avaruuspolitiikka tarjoaa mahdollisesti merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä unionille ja sen kansalaisille. Politiikka tuo myös uusia ulottuvuuksia unionin ulkoisiin toimiin erityisesti puolustuksen, turvallisuuden, ympäristön ja kehitysyhteistyön aloilla. Näiden hyötyjen onnistunut saavuttaminen ei kuitenkaan ole taattua, ellei asianomaisten toimijoiden asemaa ja vastuita mukauteta. Onnistunut toteuttaminen puolestaan edellyttää hallintojärjestelmää, jossa eri toimijoiden roolit on selvästi määritelty, joka tarjoaa välineet tarkkaan koordinointiin ja jossa on luotu vastuuvelvollisuuteen liittyvät prosessit. Toimintojen ja rakenteiden päällekkäisyyttä on luonnollisesti vältettävä. Tällaisella järjestelmällä pitäisi olla kaikkien sidosryhmien hyväksyntä ja tuki, siinä pitäisi ottaa huomioon niiden tavoitteet ja toisiaan täydentävyys ja siinä olisi noudatettava toissijaisuusperiaatetta. Uuden perustuslaista tehtävän sopimuksen voimaantulo avaa pitkällä aikavälillä mahdollisuuden, että unionista tulee Euroopan kysyntälähtöisen avaruuspolitiikan luonnollinen referenssipiste. Tätä näkökantaa tuetaan voimakkaasti Euroopan parlamentin tuoreessa mietinnössä [11]. [11] Mietintö A5-0294/2003. Euroopan avaruuspolitiikan keskeisenä osatekijänä ESAn on saavutettava legitiimi asema EU:n puitteissa. Edistymisen tähän suuntaan olisi tapahduttava pragmaattisesti ja luonnollisen kehityksen kautta ja sitä olisi arvioitava säännöllisesti sen varmistamiseksi, että sidosryhmät voivat mukauttaa rakenteensa ja menettelynsä asteittain. Kaksivaiheinen lähestymistapa Tässä valkoisessa kirjassa esitetään toimenpiteet, jotka ovat tarpeen Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi. Tämä tapahtuisi kahdessa vaiheessa: 1) Ensimmäisessä vaiheessa (2004-2007) toteutettaisiin erityisesti toimia, jotka kuuluvat äskettäin tehdyn Euroopan yhteisön ja ESAn välisen puitesopimuksen soveltamisalaan. Tämä mahdollistaa sen, että nämä kaksi järjestöä voivat asettaa yhteisiä tavoitteita ja toteuttaa yhteisiä aloitteita noudattaen kuitenkin omia sääntöjään. ESAn olisi oltava unionin täytäntöönpanoelin avaruuteen liittyvissä kysymyksissä. 2) Toinen vaihe (vuodesta 2007 eteenpäin) alkaa ehdotetun peruslakia koskevan sopimuksen voimaantulosta. Jos Euroopan unionin tulevaisuutta käsitelleen valmistelukunnan laatima sopimusluonnos hyväksytään sellaisenaan, avaruus määritellään unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvaksi alaksi. ESA tulisi tällöin ottaa EU:n piiriin ja sen perustamisesta tehtyä sopimusta olisi muutettava vastaavasti. Näitä uusia säännöksiä ja niiden vaikutuksia olisi tarkasteltava muutama vuosi uuden perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen. Eurooppalainen avaruusohjelma Euroopan avaruuspolitiikkaa toteutetaan monivuotisella eurooppalaisella avaruusohjelmalla. Ohjelma toimii Euroopan strategisena asialistana, jonka puitteissa määritellään prioriteetit, asetetaan tavoitteet, jaetaan tehtävät ja vastuut sekä määritellään vuotuiset talousarviot. Ohjelman soveltamisalaan on kuuluttava tutkimus- ja kehitystyö, infrastruktuurin kehittäminen, palvelut ja teknologia. Ohjelman lähtökohtana tulisi olla se, kuinka avaruusinfrastruktuureilla voidaan vastata kansalaisten ilmaisemiin tarpeisiin Euroopan unionin eri alojen politiikassa. Ohjelmaa tulisi tarkastella uudelleen ja päivittää viiden vuoden välein. Tällainen ohjelma luo vakautta, jota erilaiset eurooppalaiset toimijat tarvitsevat. Ohjelman valmistelee EU yhteistyössä ESAn kanssa soveltaen kysyntälähtöistä vuorovaikutteista prosessia, johon sisältyy avaruusalan sidosryhmien kuuleminen. Keskeisiä julkisen sektorin toimijoita ovat muun muassa kansalliset avaruusvirastot, kansalliset tutkimuslaitokset ja eurooppalaiset järjestöt kuten EUMETSAT ja ESO. Yksityinen sektori on tärkeä yhteistyökumppani, sillä ohjelman toteuttaminen on suurelta osin riippuvainen sen toimista. Eurooppalaisen avaruusohjelman ensimmäinen luonnos esitetään liitteessä 1. Ohjelman suunnittelun ja toteutuksen pitäisi johtaa suurempaan yhdenmukaisuuteen ja vakauteen sekä pyrkimysten ja julkisten voimavarojen huomattavasti parempaan yhteensovittamiseen, jolloin julkisista varoista saadaan parempi hyöty ja luodaan vahva perusta uusille investoinneille. Ohjelman tulisi myös luoda kehys, jossa edistetään kaikkien jäsenvaltioiden tai pienempien ryhmien yhteisiä aloitteita. Ohjelman vaikutuksia olisi arvioitava säännöllisesti. Sidosryhmien vastuut Koska Euroopan unioni jäsentää avaruusperusteisten ratkaisujen kysyntää ja Euroopan avaruusjärjestö puolestaan tarjoaa tarvittavia ratkaisuja, EU:lla olisi oltava vastuu avaruusperusteisiin palveluihin liittyvien yhteiskunnallisten tarpeiden sovittamisesta EU:n eri alojen politiikkaan ja näiden palvelujen tarjoamisen koordinoinnista, kun taas ESAn olisi vastattava vaadittavien ratkaisujen suunnittelusta, ehdottamisesta ja kehittämisestä. Euroopan unionin olisi myös varmistettava, että Euroopan avaruuspolitiikan ja eurooppalaisen avaruusohjelman toteutuksessa otetaan huomioon eettiset näkökohdat. Sen olisi myös laadittava ehdotuksia ja ajettava Euroopan etuja, kun avaruuden oikeudellisia kysymyksiä käsitellään kansainvälisillä foorumeilla. Jäsenvaltioiden ja niiden avaruusvirastojen tai tutkimuslaitosten olisi osallistuttava eurooppalaisen avaruusohjelman tarkistamiseen ja hyväksymiseen. Kansalliset avaruusvirastot ja tutkimuslaitokset vastaavat suurelta osin ohjelman toimintalinjojen toteuttamisesta. Eurooppalaisen tutkimusalueen tavoitteiden mukaisesti erikoistuneiden teknisten keskusten verkon luominen olisi kustannustehokkain tapa järjestää erilaisten kansallisten toimijoiden osallistuminen eurooppalaiseen avaruusohjelmaan. Tällainen verkko edistäisi läheisempää yhdentymistä ja parempaa yhteistyötä. Lisäksi se lisäisi erikoistumista, alentaisi kokonaiskustannuksia ja poistaisi päällekkäisyyksiä. Tämä edellyttää Euroopan julkisen teknisen infrastruktuurin rakenneuudistusta. Sen pohjana olisi käytettävä pilottiverkkoja, joiden puitteissa ESA ja kansalliset tahot toteuttavat parhaillaan käynnissä olevia ohjelmia. Suositeltavat toimet - EU määrittää Euroopan avaruuspolitiikan monialaisena politiikkana (joka palvelee unionin muiden alojen politiikkaa); Euroopan komissiolla voisi olla selkeästi määritelty toimivalta avaruusalan toimissa, - komissio laatii yhdessä ESAn kanssa eurooppalaisen avaruusohjelman ensimmäisen luonnoksen vuoden 2004 loppuun mennessä. Tämän jälkeen sen olisi raportoitava säännöllisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille keskeisistä kysymyksistä, joihin lukeutuvat Euroopan avaruusteollisuuden tilanne, toimintaohjelman toteuttaminen sekä avaruusalan yleinen tila, - komissio hyödyntää ESAn ehdotuksia teknisten keskusten verkosta, joka kokoaa yhteen käytettävissä olevan kansallisen ja ESAn kapasiteetin; ehdotukset koskisivat myös kumppaneiden asemaa ja verkkojen toteuttamisaikataulua, - komissio tarkastelee uudelleen avaruuspolitiikan institutionaalista rakennetta EU:n nykyisestä avaruuspolitiikasta saatujen kokemusten ja uuden perustuslakia koskevan sopimuksen valossa. 5.2. Pyrkimysten ja voimavarojen yhteensovittaminen Euroopan avaruuspolitiikalle tässä valkoisessa kirjassa määriteltyjä tavoitteita ei voida saavuttaa nykyisin käytettävissä olevin voimavaroin. Avaruusalan toimiin kansallisella ja hallitustenvälisellä tasolla osallistuvien eri tahojen tähän toimintaan osoittamien talousarvioiden säilyttäminen nykyisellä tasolla on välttämätöntä, jotta viimeisten 40 vuoden aikana rakennettu kapasiteetti voidaan säilyttää. Näiden tehtävien siirtämisestä EU:n tasolle voitaisiin saada lisäarvoa vain joissain hyvin rajallisissa tapauksissa. Avaruuden tarjoamien hyötyjen tuominen lähemmäs kansalaisia ja un