A- it 
A ft EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.02.1997 
KOM(97) 75 lopuU. 
KOMISSION KERTOMUS 
KOKEMUKSISTA, JOTKA ON SAATU TOISESTA JÄSENVALTIOIDEN 
TEKEMÄSTÄ VIININVILJELYALOJA KOSKEVIEN TILASTOTIETOJEN PERUSTUTKIMUKSESTA 
(5 päivänä helmikuuta 1979 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 mukainen) 

I. JOHDANTO 
Neuvoston perusasetuksella (ETY) N:o 357/79 ja sen myöhemmillä muutoksilla (vertaa liite I) 
perustetun voimassa olevan viininviljelyalojen tutkimusmenetelmän tavoitteena on antaa mahdollisuus 
yhteisön viinikaupan tilanteen ja kehityksen arvioimiseen käyttäen apuna kahta tutkimustyyppiä: 
joka kymmenes vuosi viinitilojen rakennetta ja viininviljelyä koskevaa perustutkimusta, joka antaa 
yksityiskohtaisia tietoja viininviljelyaloista (viininvalmistukseen käytettävät rypäleet, syötäviksi 
tarkoitetut viinirypäleet, kuivattaviksi tarkoitetut viinirypäleet, viiniköynnöksen kasvullisen 
lisäysaineiston tuottaminen) viinituotannon mahdollisuuksien tarkastelemiseksi 
vuosittain tehtäviä pienempiä välitutkimuksia, joiden tarkoituksena on ajantasaistaa 
viininvalmistukseen käytettävien rypälelajikkeiden viljelyaloilla tapahtuneita muutoksia 
(raivaukset, istutukset ja uudelleenistutukset) ja vastaavasti tuotantoa, jotta voidaan seurata 
viinituotannon mahdollisuuksien kehitystä ja siitä johtuvaa tarjontaa. 
Tässä kertomuksessa viitataan toisen viininviljelyä koskevan perustutkimuksen tuloksiin (ensimmäinen 
on vuodelta 1979) seitsemässä asianomaisessa jäsenvaltiossa (Ranska, Kreikka, Italia, Luxemburg, 
Portugali, Espanja ja Saksa) cli niissä, joiden alueella viiniköynnöksen viljelyyn avomaalla käytetty 
kokonaisala on vähintään 500 hehtaaria1. 
II. KÄYTETTY MENETELMÄ 
Yhteisön tutkimuksissa saatujen tietojen tilastollisen luotettavuuden ja vertailtavuuden takaamiseksi on 
tarpeen, että tutkimuksissa käytettyjä menetelmiä koskevat säännöt ovat yhdenmukaiset kaikissa 
asianomaisissa jäsenvaltioissa. 
Olkoonkin, että tutkimusmcnciclmät tiivistävässä taulukossa (liite II) esitettyä tilannetta voidaan pitää 
tutkittavien ominaisuuksien määrittelyn toteuttamiseen tähtäävän yhdenmukaistamisen osalta 
kokonaisuudessaan tyydyttävänä (huolimatta muutamista eroavuuksista), on toisaalta huomattavissa, 
ettei tutkimuksen toteutusajankohta ole yhdenmukainen. 
Itse asiassa perustutkimusten edellä mainitun määräpäivän alunperin suunnitellusta samanaikaisuuden 
tarpeesta huolimatta, sitä ei saavutettu. Kun ensimmäinen perustutkimus kohdistui kahteen eri 
ajanjaksoon, on toisen perustutkimuksen osalta tilanne entistä monimutkaisempi, sillä huomioon on 
otettava kolme eri toteutusajanjaksoa. Asetuksessa N:o 357/79 säädettyä tutkimuksen 
toteutusajanjaksoa eli vuotta 1989 ja viiteajanjaksoa (tilanne 1 päivänä syyskuuta 1989) ovat 
noudattaneet Saksa, Espanja, Kreikka, Portugali ja Luxemburg. Ranska toteutti tutkimuksen vuonna 
1988 (tilanne 1 päivänä syyskuuta 1988) ja Italiassa tutkimus toteutettiin vuosina 1990/91 (tilanne 1 
päivänä syyskuuta 1990). 
' Asetuksen N:o 357/79 1 artiklan mukaisesti 
III. TUTKIMUKSEN RAKENNE 
Tutkimuksen rakennetta ci ole muutettu sen käyttöönoton jälkeen. 
Toimitetut tiedot antavat kokonaiskuvan yhteisön viininviljelystä, ja niissä luodaan yleissilmäys 
viininviljelyalaan kullakin perusasetuksessa määritellyllä 191 maantieteellisellä alueella. 
Tiedot koskevat viinitilojen määrää ja niiden erikoistumista: ensimmäisen tason tiedot koskevat 
viininviljelyalojen osuutta käytössä olevasta maatalousmaasta ja toisen tason tiedot koskevat 
viininviljelyaloja niiden rypäleiden käyttötarkoituksen mukaisesti jaoteltuna (viininvalmistukseen 
käytettävät rypäleet eriteltyinä tma-laatuviineihin ja muihin viineihin käytettäviin rypäleisiin, syötäviksi 
tarkoitetut viinirypäleet ja kuivattaviksi tarkoitetut viinirypäleet ja viiniköynnöksen kasvullisen 
lisäysaineiston tuottaminen). Kaikki nämä tiedot on eritelty kahdentoista viiniluokan mukaan. 
Lisäksi viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden viljelyaloja koskevat tiedot kerätään lajikkeittain2, 
ikäluokkien mukaan. 
IV. TULOKSET 
l- Tuloksista ilmoittaminen 
Suurin osa maista on noudattanut määräaikoja. Ranskan, Italian ja Luxemburgin tulosten ilmoittaminen 
myöhästyi huomattavasti. 
Yhdcnmukaistamispyrkimyksct on ilmeisesti kohdistettava jäsenvaltioilta vaadittavaan tietojen 
ilmoittamiselle annettujen määräaikojen (viimeistään 15 kuukautta tutkimuksen toteutuksen jälkeen) 
noudattamiseen, sillä joidenkin maiden ilmoitusten myöhästyminen uhkaa asettaa kyseenalaiseksi 
tutkimusten tavoitteen, viininviljelyalaa koskevien tietojen saannin käyttäjien ulottuville mitä 
pikimmiten. 
2. Tulosten käsittely 
Saatuaan jäsenvaltioiden toimittamat taulukkotiedot Eurostat validoi ne. Tämä menettely käsitti 
taulukkojen sisäisiä ja niiden välisiä tarkistuksia. Tämän menettelyn jälkeen alkuperäisiin tietoihin oli 
tehtävä tietty määrä korjauksia epäjohdonmukaisuuksien poistamiseksi ja tietojen hyväksymiseksi. 
3. Tulosten lyhyt esittely 
Nyt kun on käytettävissä kaikki kummastakin perustutkimuksesta saadut tiedot, näyttää 
kiinnostavammalta analysoida toisen tutkimuksen tietoja niiden suhteellisen "painoarvon" perusteella 
vertaamalla niitä ensimmäisen tutkimuksen tietoihin kuin tarkastella yksinomaan niiden absoluuttista 
painoarvoa. Kaikkea tilastoaineistoa koskeva yksityiskohtainen vertaileva tutkimus on käynnissä. 
Tässä kertomuksessa rajoitutaan hahmottamaan niitä rakenteellisten muutosten pääpiirteitä, joita on 
ilmennyt yhteisön viininviljelyssä perustutkimusten välisenä ajanjaksona. Liitteen III taulukoissa 
esitettyjä tuloksia voidaan lyhyesti analysoida seuraavasti: 
Yhteisön tasolla (EUR 10 ja EUR 12) muutoksia voidaan mitata kolmen fyysisen ominaisuuden 
perusteella: viinitilojen määrä, näiden viinitilojen käytössä oleva maatalousmaa ja 
kokonaisviininviljelyalat. 
2 Viiniköynnöslajikkeiden nimiä ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. 
Kansallisella tasolla analysoidaan tärkeimpien viininviljelyalojen kehitys eli viinmvalmistukseen 
käytettävät rypäleet (eriteltyinä mia-laatuviineihin ja muihin viineihin) sekä syötäviksi 
tarkoitettuihin viinirypäleisiin. 
3.1 Yhteisöntasolla 
3.1.1 EUR 10:n (1979)3 tietojen ja EUR 10:n (1989) tietojen vertailu (taulukko 1.1 - Liite III) 
EUR 10:ssä eli perustutkimukseen osallistuneiden viiden maan (Saksa, Ranska, Kreikka, 
Italia ja Luxemburg) muodostamassa kokonaisuudessa on havaittavissa viinialan 
rakenteellista vähenemistä varsinkin viinitilojen määrän (-30 prosenttia) ja näiden 
viinitilojen käytössä olevan maatalousmaan (KMM) tasolla (-27,3 prosenttia). 
Kokonaisviininviljelyala väheni 14,5 prosenttia. Tämä kehitys on samanlainen 
(vähentymisprosentit ovat samat) kuin viirunvalmistukseen käytettäviä rypäleitä 
tuottavien viinitilojen kohdalla, sillä tämä osasektori edustaa melkein koko sektoria (sen 
"paino-arvo" pinta-alana ilmaistuna vastaa 92,5 prosenttia kokonaisviininviljelyalasta 
vuonna 1989). 
"Tma-laatuviinien" viljelyalat ovat kasvaneet (33 prosentista kokonaisviininviljelyalasta 
vuonna 1979 39,5 prosenttiin vuonna 1989). "Muut viinit" säilyttävät edelleen 
hallitsevan aseman maan käytössä, vaikka havaittavissa on selvää taantumista (58,6 
prosentista kokonaisviininviljelyalasta vuonna 1979 52,9 prosenttiin vuonna 1989). 
Ottaen huomioon tutkimusten toteutusajankohdat, viiteajanjakso 79-89 ei ole aivan ehdoton kaikkien viiden maan osalta. 
Sitä on sellaisenaan sovellettu Luxemburgiin ja Saksaan. Ranskan osalta tarkasteluajanjakso oli 79-88, Italialla 82-90 ja 
Kreikalla 83-89. 
Tärkeimpien vtinjnvUjclyalQjcn kehitys 
2500000 T 
2000000 
1500000 + 
1000000 + 
500000 + (1979) EUR 10 
B(1989)EUR10 
3.1.2 EUR 10:n (1979) tietojen ja EUR 12:n (1989) tietojen vertailu (taulukko 1.2 - Liite III) 
Jos verrataan ensimmäisestä tutkimuksesta saatuja tietoja toisen tutkimuksen tietoihin 
EUR 12:n osalta (viisi edellä kohdassa 3.1.1 mainittua maata sekä Espanja ja Portugali), 
huomataan kahden Välimeren maan liittymisen kasvattaneen viininviljelyalaa 
rakenteellisesti. 
Fyysisten ominaisuuksien osalta voidaan todeta myönteistä kehitystä: viinitilojen määrä 
+9 prosenttia, KM M +21 prosenttia ja kokonaisviininviljelyala +41,6 prosenttia. 
Kokonaisviini viljely ala vuonna 1989 oli 3 425 127 hehtaaria. 
Tämä kasvu selittyy pääosin viininvalmistukseen käytettäviä rypäleitä tuottavien 
viininviljelyalojen lisääntymisellä (vaihtelu +44,9 prosenttia), joka vastaa, kuten EUR 
10:n tasollakin, miltei koko alaa (93,7 prosenttia kcfconaisviininviljelyalasta). 
On syytä panna merkille tma-laatuviinien huomattava menestyminen kahdentoista 
jäsenvaltion muodostamassa yhteisössä erityisesti viimnviljelyalan suhteen (+78,4 
prosenttia verrattuna vuoteen 1979). "Muut viinit" säilyttävät kuitenkin edelleen 
easimmäisen sijansa viinitilojen maan käytössä. 
Tärkeimpien viimnyUjclyalQjcn kehitys 
1 • (1979) EUR 10 
D(1989)EUR12 
Yhteensä Viininvalmistukseen Tmataatuviinit Muut viinit Syötäviksitarkoitetut 
3.2 Kansallisella tasolla - (taulukko n,i, \\2 ja 11,3 - Liite ffl) 
Tärkeimmillä viininviljelyaloilla ajanjaksona 1979-1989 tapahtuneet huomattavimmat muutokset 
koskevat erityisesti seuraavia seikkoja: 
Viininviljelyalojen vähentyminen (viininvalmistukseen käytettävät rypäleet, syötäviksi 
tarkoitetut viinirypäleet) Italiassa, Ranskassa ja Kreikassa lukuun ottamatta Ranskan tma-
laatuviinejä. Ranska ja Italia ovat vastuussa kokc>rmisviiriinviljelyalan vähentymisestä edellä 
kohdassa 3.1.1 mainitulla EUR 10:n tasolla, sillä niiden osuus on merkittävä (88 prosenttia 
viininviljelyalasta 1979). 
Saksassa ja Luxemburgissa viininviljelyala on hieman kasvanut, mutta niiden osuus EUR 
10:n viininviljelyalasta on miltei olematon. 
Espanjan ja Portugalin liittyminen, joka vaikutti yhteisön viininviljelyalan huomattavaan 
kasvamiseen, aiheutti myös muutoksia viininviljelyalojen mukaiseen maiden suhteelliseen 
tärkeysjärjestykseen. Laajentuneessa yhteisössä juuri Espanja pitää hallussaan ensimmäistä 
sijaa (1 091 316 hehtaaria, joka vastaa 31,9 prosenttia yhteisön viininviljelyalasta), joka 
vielä vuonna 1979 kuului Italialle. Ranska on edelleen toisella sijalla (26,9 prosenttia) ja 
kolmantena on halia (26,4 prosenttia). Nämä kolme maata edustivat 85 prosenttia yhteisön 
viininviljelyalasta vuonna 1989. 
Viininviljely alojen jakautuminen maittain 
107B 1980 
600000 1000000 1600000 2000000 2600000 900000 1000000 1500000 2000000 2800000 3000000 3600000 
Tutkimusjärjestelmän johdonmukaisuus 
Koska viininviljelyaloja koskeva kahden perustutkimuksen rajaama kokonaissarja on saatettu 
päätökseen viidessä asianomaisessa jäsenvaltiossa, voidaankin nyt arvioida järjestelmän soveltuvuutta. 
Itse asiassa kiinnostavinta on tarkastella sitä, antaako järjestelmä mahdollisuuden viininvalmistukseen 
käytettävien rypäleiden viljelyalan kehityksen seurantaan kahden perustutkimuksen välillä vertaamalla 
toisen perustutkimuksen antamaa viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden viljelyalaa ensimmäisen 
perustutkimuksen algebrallisesta laskennasta saatuihin tuloksiin ja kahden perustutkimuksen välillä 
tapahtuneisiin muutoksiin (raivaukset ja istutukset). Jos järjestelmä on johdonmukainen, näiden kahden 
viininviljelyalan välisen erotuksen pitäisi olla nolla. 
Viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden viljelysalaa koskevien aikasarjojen perusteella, joita on 
saatavana viidestä kyseisestä maasta (taulukot III.l - III.5, liite III) ja huolimatta siitä, että perustietojen 
ja vuotuisten tietojen keruussa on käytetty erilaisia menetelmiä (ensimmäinen tutkimukseen perustuen ja 
toinen erityisesti hallinnollisiin ilmoituksiin perustuen), voidaan todeta, että Saksan, Ranskan ja 
Luxemburgin tiedot ovat johdonmukaisia. Sen sijaan Kreikassa ja Italiassa kaivataan metodologisia 
parannuksia järjestelmän johdonmukaisuuden varmistamiseksi. 
PÄÄTELMÄT 
Nyt kun viininviljelyaloja koskeva toinen perustutkimus on saatu päätökseen ja ennen kuin 
viininviljelysektorin valmisteilla oleva uudistus vaikuttaa vastaavaan tilastoalaan ja siten tilastojen 
rakenteisiin, on aihetta esittää seuraavat huomautukset sekä perustutkimuksista että niihin liittyvästä 
tutkimusjärjestelm ästä: 
1. Perustutkimuksista 
Tällä hetkellä näyttää siltä, että tutkimusten sisältö eli yhteisön viininviljelyalan rakenteesta 
saatavilla olevan tiedon määrä on mukautettu käyttäjien tarpeisiin, mikä siis sallii 
viininviljelysektorin mahdollisuuksien tarkastelun. 
Kuitenkin on aiheellista korostaa, että viiniköynnöslajikkeita koskevien tietojen parantamiseksi 
näiden tietojen pitäisi perustua laadittavaan viiniköynnöslajikkeiden yhdenmukaistettuun luetteloon, 
mikä vaatii mitä ilmeisimmin ennakkotutkimusta viiniköynnöslajikkeiden nimien 
yhdenmukaistamiseksi. 
- •' Perustutkimuksista saatujen tietojen laadun osalta olisi pyrittävä parantamaan niiden 
yhdenmukaisuutta ja "tuoreutta". Pyrkimysten tavoitteena tulisikin olla tutkimusten 
toteuttamisajankohtien yhdenmukaistaminen, jotta tiedoista saataisiin tosiasiallisesti 
vertailukelpoisia, sekä kaikkien jäsenvaltioiden saaminen noudattamaan tietojen ilmoittamiselle 
asetettuja määräaikoja tietojen tuoreuden takaamiseksi. 
2. Tutkimusjärjestelmästä 
Tässä vaiheessa ja edellä mainittujen tutkimusten tekoon sisällytettävien metodologisten sekä tietojen 
johdonmukaisuuteen tähtäävien parannusten lisäksi (vertaa kohta IV.4) voidaan perustettua 
viininviljelyalojen tutkimusjärjestelmää pitää toimivana tilastovälineenä, joka täyttää tavoitteensa eli 
mahdollistaa viinikaupan seurannan. 
On muistettava, että järjestelmällä on aiheellinen ja ajantasaistettu lainsäädännöllinen kehys, joka on 
luotu asetuksen N:o 357/79 muutoksella viime vuonna, jotta välitutkimusten taipeisiin voitaisiin käyttää 
hallinnollisena lähteenä viinitilarekisteriä. Tämän muutoksen tarkoituksena oli keventää kansallisella 
tasolla tai tiettyjen alueiden tasolla ajantasaistetun viinitilarekisterin jo omaavien jäsenvaltioiden 
työtaakkaa säilyttäen kuitenkin toistaiseksi viininviljelyaloja koskevan perustutkimuksen merkittävä 
asema ainoana tilastolähteenä perustietojen osalta. 
LIITE I 
3 
Viininviljelyalojen tutkimusta koskeva yhteisön lainsäädäntö 
1. Neuvoston asetus (ETY) N:o 357/79, annettu 5 päivänä helmikuuta 1979 (EYVL N:o L 54, 5.3.1979, 
s. 124), 
sellaisena kuin se on muutettuna 
Kreikan liittymissopimukseUa 1979 (EYVL N:o L 291, 19.11.1979, s. 89 kohta H.7 ja s. 127 
kohta E. 1) 
22 päivänä heinäkuuta annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1992/80 1980 (EYVL N:o L 
195, 29.7.1980, s. 10) 
21 päivänä joulukuuta 1981 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3719/81 (EYVL N:o L 
373,29.12.1981) 
23 päivänä helmikuuta 1986 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 490/86 (EYVL N:o L 
154, 19.3.1986, s. 21) 
16 päivänä lokakuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3205/93 (EYVL N:o L 
289,24.11 1993, s. 4) 
2. Neuvoston päätös 89/287/ETY annettu 17 päivänä huhtikuuta 1989 (EYVL N:o L 112, 25.4.1989, s. 
18) 
3. Komission asetus (ETY) N:o 991/797, annettu päivänä toukokuuta 1979 (EYVL N:o L 129, 
28.5.1979, s. 1) 
sellaisena kuin se on muutettuna 
7 päivänä lokakuuta 1985 annetulla komission asetuksella (ETY) 2802/85 (EYVL N:o L 265, 
8.10.1985, s. 15) 
4. 17 päivänä toukokuuta 1979 annettu komission päätös 79/491/ETY (EYVL N:o L 129,28.5.1979) 
sellaisena kuin se on muutettuna 
13 päivänä joulukuuta 1985 annetulla komission päätöksellä 85/620/ETY (EYVL N:o L 379, 
31.12.1985, s. 1) 
5. Komission päätös 80/763/ETY, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1980 (EYVL N:o L 213, 16.8.1980, s. 
26) 
6. Komission päätös 80/764/ETY, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1980 (EYVL N:o L 213,16.8.1980) 
7. Komission päätös 80/765/ETY, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1980 (EYVL N:o L 213, 16.8.1980, s. 
34) 
sellaisena kuin se on muutettuna 
13 päivänä joulukuuta 1985 annetulla komission päätöksellä 85/621/ETY (EYVL N:o L 379, 
31.12.1985, s. 12) 
1O 
LIITE II 
•M 
I.I Tufkiimiftftjanjakao 
1.2 VUtevUnlvuoat 
3.3 PUotUtutklmukaet 
1.4 Tutkimutityyppl 
2. Tutklniukacn kattavuus 
Tutkimukseen sisältyvät 
viinitilat 
tutkimuksen perusjoukon 
r:i|iitis 
V Tutkimuksen 
erityispiirteet 
Käytetyt kriteerit: 
VI 1 .ajikkeiden jakamiseksi 
tma-laatuviineihin ja 
muihin viineihin 
VJ Tietojen kerääminen 
kaksi käyttötarkoitusta 
»maavisla lajikkeista 
'V'< Viininviljelyalojen 
mitlaamincn koskien: 
9 erikoistunutta tuotantoa 
-i 
sckatuotantoa 
1 i itännäi s v i Ijcimiä 
hajallaan olevia 
viiniköynnöksiä 
VI Viiniköynnösten iän 
maanitämincn 
1 5 Tuotosluokkien 
mallittaminen NEUVOSTON ASETUS N:o 
357/7» 
1989 tai viimeistään 1. 
huhtikuut* 1990 
1988/1989 
Neuvoston päätöksessä 89/287 
määrätyt poikkeukset 
1987/88 - Ranska 
1989/90-Italia 
Ki sovellettu 
Kokon ai stutkimus ui 
gatunnaistutkimus. Viimeksi 
mainitussa tapauksessa, joka 
koskee viininviljelyn 
kokonaisalaa jaoteltuna 
tuotannon tavanomainen käytön 
mukaisesti (tma-laatuviinit, 
muut viinit, syötäviksi 
tarkoitetut viinirypäleet, kuivat­
taviksi tarkoitetut viinirypäleet 
jne.) otanta-virhe on 68 %i\ 
luoteliavuustasolla 1 %. 
Kaikki viinitilat, joissa 
viiniviljelykset on 
tavanomaisesti tarkoitettu 
viinirypäleiden, rypälemehun, 
viinin tai viiniköynnöksen 
kasvullisen lisäysaineiston 
tuottamiseen myyntiä varten 
lii sovellettu 
lajikkeet, jotka luokitellaan 
samanaikaisesti sekä 
viininvalmistukseen 
käytettäviksi että syötäviksi, 
kirjataan kyseisessä 
maantieteellisessä yksikössä 
vallitsevan käyttötavan 
mukaisesti 
Iti sovellettu 
Viiniköynnösten ikä lasketaan 
siitä viinivuodesta, jonka 
aikana ne on istutettu tai 
vartettu paikan päällä 
Asianosaiset jäsenvaltiot 
jakavat viinin valmistukseen 
tarkoiteltujen rypäleiden 
viininviljelyalan 
keskimääräiseen 
hchtaarituotokseen perustuviin 
tuotosluokkiin SAKSA 
Joulukuu 1989 
Huhtikuu 1990 
1988/1989 
Hi sovellettu 
Kokonaishaastattelututkimus 
Vähintään 10 aaria 
viiniköynnöstä 
Hi sovellettu, koska on 
ainoastaan tma-laatuviineihin 
käytettäviä lajikkeita 
Hi sovellettu 
Viininviljelijän ilmoitusten 
mukaisesti 
Kaikki viininviljelyalueet, jotka 
on tarkoiteltu Jina-laaluviinien 
tuotantoon 
Viininviljelijän ilmoituksen 
mukaisesti 
Tuotosluokat on laadittu 
kymmenen vuoden keskiarvoon 
perustuen KREIKKA 
Syksy 1989 
1988/1989 
Ei sovellettu 
Kaksivaiheiseen otantaan 
perustuva haastattelututkimus 
Vähintään 10 aaria -
S aaria taimitarhaa 
Tma-laatuviineihin käytettävät 
lajikkeet ja alueet, joilla niitä 
viljellään, on säännelty lailla. 
Muihin viineihin käytettävät 
lajikkeet ovat rypälelajikkeita, 
jotka on tarkoitettu 
viiniyttämiseen. 
Viininviljelijän kriteerien 
mukaisesti 
Viininviljelijän ilmoitusten 
mukaisesti 
Palstan ala kokonaisuudessaan, 
jos viiniköynnös on 
pääviljelylajike 
Ei kirjattu 
Istutusvuosi 
Tuotosluokat on laadittu 
viininviljelijän ilmoitusten 
mukaisesti ESPANJA 
Syksy 1989 
1988/1989 
Ei sovellettu 
Kokonaishaastattelututkimus 
Kaikki viinitilat, joiden 
kokonaisala on 10,1 hehtaaria 
Viiniköynnökset luokitellaan 
maaperän määrittämän 
soveltuvuuden mukaisesti 
Viininviljelijän kriteerien 
mukaisesti 
Viininviljelijän ilmoitusten 
mukaisesti 
Viljelysalan soveltuvuuden 
mukaisesti 
Jaettu liitärmäisviljelrnien 
mukaan suhteellisesti 
Otettu huomioon suhteellisesti 
kokonaisviininviljely-alassa 
(mutta ei merkittävä) 
Viininviljelijän ilmoituksen 
mukaisesti 
Tuotosluokat on laadittu j 
viininviljelijän vuoden 1989 
ilmoittaman sadon mukaisesti 
Lajikkeet, jotka luokitellaan samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettäviksi että syötäviksi 
Viinitilat joilla on ainoastaan yhdentyyppistä viinituolanloa (tma-laatuviinit tai syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet jne.) 
Viinitilat, joilla on monentyyppistä viiniiuoUtntoa. ).-lifiasina viiniluoiantoina pidetään seuraavia: viininvalmistukseen käytettävät rypäleet (tma-laatuviinit ja muut 
viinit), syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet, kuivattaviksi tarkoitetut viinirypäleet ja viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottamiseen 
)l, 
RANSKA 
Talvi 1988 - 1989 
I9K7/1988 
lu 10 vellettu 
K ( >k onaishaastaUeluUitkimua 
Kaikki asetuksen tarkoittamat 
viinitilat. Viinitilaksi on laskettava 
tila, jonka KMM on vähintään 1 
hehtaari tai 20 aaria tavallista 
viiniköynnöstä, 10 aaria tma-
laatuviinii tai 5 aaria samppanjaa 
Viiniköynnökset luokitellaan 
maaperin (riippumatta siitä, onko se 
luoteltu alkupetfisnimitytalueella 
vai ei) tai viiniköynnöslajikkeen 
(riippumatta siitä, onko 
viiniköynnöslajikkeen mainittu 
alkuperäisnimityksen määrittävässä 
asetuksessa) määrittämän 
soveltuvuuden mukaisesti 
Viininviljelijän ilmoittaman 
kiivit (^soveltuvuuden mukaisesti 
Viljelysalan soveltuvuuden 
mukaisesti 
Palsi.mala kokonaisuudessaan, jos 
viiniköynnös on pääviljelylajike 
Hi kirjattu 
Istmiamis- tai vartlamisvuosi 
Tuoioiluokkia ei ole kirjattu toiseen 
ixrustulkimukseen vaan vuotuisiin 
satoi Imoituksiin ITALIA 
Lokakuu 1990- Huhtikuu 1991 
1989/1990 
Marraskuu 1989 
Kokonaishaastattelututkimus 
Kaikki asetuksen tarkoittamat 
viinitilat 
Tma-laatuviineihin käytettävät 
lajikkeet ja alueet, joilla niitä 
viljellään on säännelty lailla. Muihin 
viineihin käytettävät lajikkeet ovat 
rypäleiajikkeila, jotka on tarkoitettu 
viiniyttämiseen. 
lainsäädännön mukaisesti määrätyt 
Viljelmät kirjataan homogeenisen 
luonteen omaavien palstojen 
mukaisesti (Ujike, tuotannon luonne, 
istutuksen tiheys) 
Liitännäisviljelmät lisätään 
erikoisviljelmiin antamalla jokaiselle 
tosiasiallisesti viljelty ala 
suhteellisesti 
Hi kirjattu 
Istuttamis- tai vartlamisvuosi 
Tuotosluokkia ei ole kirjailu toiseen 
perustutkimukseen, vaan 
myöhempänä ajankohtana 
viinirypäleiden tuotantoa koskeviin 
ilmoituksiin LUXEMBURG 
Syyskuu 1989 
1988/1989 
Ei sovellettu 
Kokonaishaaslauelututkimus 
Kaikki asetuksen tarkoittamat 
viinitilat 
Ei sovellettu, koska on ainoastaan 
tma-laatuviinejä 
Ei sovellettu 
Viininviljelijän ilmoitusten 
mukaisesti 
Kaikki viininviljelyalueet, jotka on 
tarkoitettu tma-laatuviinien 
tuotantoon 
Ei kirjattu 
Istuttamisvuosi 
Tuotosluokat on laadittu kymmenen 
vuoden keskiarvoon perustuen PORTUGALI 
Joulukuu 1989 - Heinäkuu 1990 
1988/1989 
Toukokuu 1989 
Kokonaishaastattelututkimus 
Kaikki asetuksen tarkoittamat 
viinitilat 
Kaikki eurooppalaiset määriteltyjen 
alueiden rypälelajikkeet ovat tma-
laatuviini rypilelajikkeita 
Kaikki rypälelajikkeet ovat 
viininvalmistukseen käytettäviä 
rypälelajikkeita 
Viininviljelijän ilmoitusten 
mukaisesti 
Suhteellinen jakautuminen, jos 
istutuksen tiheys ei ole normaali, 
muuten koko viljelysalaa pidetään 
viininviljelyksena 
Hajallaan olevat viiniköynnökset 
otetaan huomioon tärkeimmillä 
määritellyillä alueilla: lm2/ 
viiniköynnös 
Viininviljelijän ilmoituksen 
mukaisesti 
Tuotosluokat on laadittu vuoden 
"Concelho" keskituotokseen 
perustuen 
•13 
LIITE HI 
A^ 
Taulukko 1.1 Viinitilojen määrän, viininviljelyalojen Ja käytössä olevan maatalousmaan (KMM) kehitys 
tuotannon luonteen mukaan. 
Tuotannon luonn* Yksikkö YhtMIMi 
1979 EUR 10 
YhtMfMl 
1980 t,% 
1979-1989 
YHTEENSÄ 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N' 
ha 
ha 1956602 
11906960 
2418072 1368234 
8657279 
2067113 -30,1 
-27,3 
-14,5 
VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETUT 
RYPÄLEET, YHTEENSÄ 
Viinitilat 
KMM 
Viininviljelyala N" 
ha 
ha 1862081 
11607264 
2215215 1301466 
8406770 
1911178 -30,1 
-27,6 
-13,7 
TMA-LAATUVIINIT 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N" 
ha 
ha 363403 
2880508 
797087 290636 
2555736 
816801 -20,0 
-11,3 
2,5 
MUUT VIINIT 
Viinitilat 
KMM 
Viininviljelyala N* 
ha 
ha 1590057 
9912664 
1418129 1078378 
6796797 
1094377 -32,2 
-31,4 
-22,8 
JOISTA ALKOHOLIJUOMIIN 
Viinitilat 
KMM 
Viininviljelyala N' 
ha 
ha 17167 
395623 
96375 10355 
298104 
80391 -39,7 
-24,6 
-16,6 
SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT RYPÄLEET 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N" 
ha 
ha 168544 
953566 
127848 100988 
607395 
103142 -40,1 
-36,3 
-19,3 
VIELÄ VARTTAMATTOMAT VIINIKÖYNNÖKSET 
Viinitilat N' 
KMM ha 
Viininviljelyala ha 8134 
78538 
4354 3146 
19459 
1944 -61,3 
-75,2 
-55,4 
VIINIKÖYNNÖKSEN KASVULLISEN 
LISÄYSAINEISTON TUOTTAMISEEN 
TAIMITARHAT 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N-
ha 
ha 10518 
73148 
3881 3926 
44000 
2730 -62,7 
-39,8 
-29,7 
PERUSRUNKOJEN EMOVIINIKÖYNNÖKSET 
Viinitilat N* 
KMM ha 
Viininviljelyala ha 8352 
68693 
6530 1540 
28225 
3254 -81,6 
-58,9 
-50,2 
KUIVATTAVIKSI TARKOITETUT 
VIINIRYPÄLEET 
Viinitilat 
KMM 
Viininviljelyala N' 
ha 
ha 68879 
270136 
60245 53138 
225083 
44866 -22,9 
-16,7 
-25,5 
AST 
Taulukko 1.2 Viinitilojen määrän, viininviljelyalojen Ja käytössä olevan maatalousmaan (KMM) kehitys 
tuotannon luonteen mukaan. 
EUR 10 EUR 12 
Tuotannon luonns Yksikkö 
VHTEËNsA— 
ViinltUat 
KMM 
Viininviljelyala YMsensa* 
1979 Yhtssnsi 
1980 INuutoa,% 
1979-1989 
N-
ha 
ha 1956602 
11906950 
2418072 2132400 
14406099 
3425127 9,0 
21,0 
41,6 
VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETUT 
RYPÄLEET. YHTEENSÄ 
Viinitilat 
KMM 
Viininviljelyala N' 
ha 
ha 1862081 
11607264 
2215215 2036832 
14015573 
3209978 9,4 
20,7 
44,9 
TMA-LAATUVIINIT 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N' 
ha 
ha 363403 
2880508 
797087 552086 
4455703 
1422277 51,9 
54,7 
78,4 
MUUT VIINIT 
Viinitilat 
KMM 
Viininviljelyala N' 
ha 
ha 1590057 
9912664 
1418129 1585508 
10628963 
1787701 -0,3 
7,2 
26.1 
JOISTA ALKOHOLIJUOMIIN 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N' 
ha 
ha 17167 
395623 
96375 10355 
298104 
80391 -39,7 
-24,6 
-16,6 
SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT RYPÄLEET 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N" 
ha 
ha 168544 
953566 
127848 133311 
846021 
145704 -20,9 
-11,3 
14.0 
VIELÄ VARTTAMATTOMAT VIINIKÖYNNÖKSET 
Viinitilat N' 
KMM ha 
Viininviljelyala ha 8134 
78538 
4354 11532 
129669 
11716 41.8 
65,1 
169.1 
VIINIKÖYNNÖKSEN KASVULLISEN 
LISÄYSAINEISTON TUOTTAMISEEN 
TAIMITARHAT 
Viinitilat 
KMM 
viininviljelyala N-
ha 
ha 
PERUSRUNKOJEN EMOVIINIKÖYNNÖKSET 
Viinitilat N' 
KMM ha 
Viininviljelyala ha 10518 
73148 
3881 
8352 
68603 
6530 4636 
52976 
3373 
2168 
36610 
4765 -55.9 
-27,6 
-13,1 
-74,0 
-46,7 
-27,0 
KUIVATTAVIKSI TARKOITETUT 
VIINIRYPÄLEET 
Viinitilat 
KMM 
Viininviljelyala N' 
ha 
ha 68879 
270136 
60245 57105 
239225 
49592 -17,1 
-11,4 
-17,7 
% 
Taulukko 11.1 TÄRKEIMMÄT VIININVIUELYALAT 1979 JA 1989 (HA) 
VIININVILJELYALA 
YHTEENSÄ VIININVALMISTUKSEEN 
TARKOITETUT RYPÄLEET. 
YHTEENSÄ TMA-LAATUVIINIT MUUT VIINIT SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT 
VIINIRYPÄLEET 
1979 1989 1979 1969 1979 1989 1979 1969 1979 1969 
-L> D 
EL 
E 
F 
I 
L 
P 94202 
173657 
1033332 
1115608 
1273 102357 
137669 
1091316 
920311 
905425 
1351 
(OT0099 93858 
90140 
998715 
1031229 
1273 102028 
74147 
1043567 
899499 
834153 
1351 
255233 93858 
31028 
464931 
205097 
1273 102028 
13300 
506437 
509513 
190609 
1351 
99040 59112 
533785 
825232 60648 
537130 
389966 
643544 
156194 22948 
29562 
75338 18276 
33940 
18160 
66706 
8621 D 
EL 
E 
F 
I 
L 
P 
EUR 10 
EUR 12 2418072 2067113 
3425128 2215215 1911178 
3209978 797087 816801 
1422277 1418129 1094377 
1787701 127848 103142 
145703 EUR 10 
EUR 12 
Taulukko 11.2 TÄRKEIMMÄT VIININVIUELYALAT 1979 JA 1989 (%) 
oq VIININVIUELYALA VIININVALMISTUKSEEN TMA-LAATUVIINIT MUUT VIINIT SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT 
YHTEENSÄ TARKOITETUT RYPÄLEET, VIINIRYPÄLEET 
YHTEENSÄ 
1979 1969 1979 1989 1979 1969 1979 1969 1979 1969 
D 3,90 2,99 4,24 3,18 11,78 7,17 - - D 
EL 7,18 4.02 4.07 2.31 3.89 0,94 4,17 3,40 17,95 12,54 EL 
E - 31,86 32,51 35,61 - 30.05 23,29 E 
F 42.73 26.87 45,08 28,02 58,33 35,82 37,64 21.81 23,12 12,46 F 
I 46,14 26,43 46,55 25,99 25,84 13,40 58,19 36,00 58,93 45,78 I 
L 0.05 0,04 0,06 0,04 0,16 0.09 - L 
P 7,79 7,95 6,96 - 8,74 - 5,92 P 
EUR 10 100,0 60,4 100,0 59,5 100,0 57,4 100,0 61,2 100,0 70,8 EUR 10 
EUR 12 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 EUR 12 
Taulukko 11.3 TÄRKEIMMÄT VIININVIUELYALAT. 
MUUTOKSET 1979/1989 (%) 
VIININVIUELYALA VIININVALMISTUKSEEN TMA-LAATUVIINIT MUUT VIINIT SYÖTÄVIKSI 
YHTEENSÄ TARKOITETUT TARKOITETUT 
RYPÄLEET, VIINIRYPÄLEET 
YHTEENSÄ 
-^ D 8,7 8,7 8,7 - D 
\3 EL -20,7 -17,7 -57,1 2,9 -20,4 EL 
E - - - - - E 
F -10,9 -9,9 9.6 -26.9 -38,6 F 
I -18.8 -19.1 -7,5 -22 -11,5 I 
L 6.1 6.1 6,1 - L 
P - - - - P 
EUR 10 -14,5 -13,7 2,5 -22,8 -19,3 EUR 10 
EUR 12 - - EUR 12 
Taulukko III. 1 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA 
SAKSA 
Vuotuiset tiedot YW*o:Ha 
Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Vrfjeryatojen erotukset 
tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen 
rypäleiden rypäleiden 
viintnvSjeryala vSninvljeryala, 
toinen 
perustutkimus 
(ä 13} W (5) (6) rypäleiden 
viininviljelyala, 
ensimmäinen 
perustutkimus rypäleiden 
vininvajeryaia, 
laskennallinen* 
(7) ro-OT % wn 
1979 
1960 
1961 
1962 
1983 
1984 
1985 
1966 
1967 
1968 
1989 93858 
94669 
95612 
96878 
98386 
99606 
99303 
99335 
99720 774 
1020 
960 
1068 
885 
301 
91 
75 
71 3869 
4313 
3659 
4024 
3780 
4172 
3737 
4057 
3725 3833 
4391 
3373 
3588 
3442 
4278 
4330 
4100 
3411 94668 
95611 
96878 
98382 
102023 99803 
99304 
99335 
99720 
99713 0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
2310 2.26 
Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljelyala vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen 
rypäleiden viininviljelyala vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. 
Taulukko III. 2 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA 
RANSKA 
Vuotuiset tiedot Yteto&Ha 
N/ 1979 
1980 
1981 
1962 
1963 
1984 
1985 
1966 
1987 
1988 Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Vitninvairnéstukseen Vrtjetyatojen erotukset 
tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen 
rypäleiden rypäleiden rypäleiden rypäleiden 
viininviljeryaia, vitninviljeryada viininviljeryaia, viJntnvajelyala, 
ensimmäinen toinen laskennainen * 
perustutkimus perustutkimus | 
(1) 12} (3) (4) (5) (6j (7) (2H7) % (6H7) % 
996719 
978003 
960636 
954397 
947630 
940029 
927718 
923637 
911755 5382 
3060 
3427 
4004 
3048 
2382 
3439 
1442 32548 
17228 
17540 
19963 
15386 
13685 
17535 
18257 58795 
37655 
27206 
30684 
26108 
28378 
25055 
31581 899499 977854 
960636 
954397 
947700 
939956 
927718 
923637 
911755 149 
0 
0 
-70 
73 
0 
0 
0 0,02 
0,00 
0,00 
-0,01 
0,01 
0,00 
0,00 
0,00 -12256 -1,36 
Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljeryaJa vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen 
rypäleiden viininviljeryaia vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. 
Taulukko III. 3 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA 
KREIKKA 
Vuotuiset tiedot YtefckfrHa 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Vitntnvalrnistukseen Viininvalmistukseen ViÇetyalojen erotukset 
tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen 
rypäleiden rypäleiden rypäleiden rypäleiden 
vSninvflferyala, viininvHjetyada viintnvijelyaia, viininviljeryaia, 
ensimmäinen toinen laskennallinen * 
perustutkimus perustutkimus | 
(1) 12} 13} (4} (5} (6) [7} (2)-(7) % (6H7) % 
90144 
89319 
89764 
85428 
87146 
82147 
81721 1134 
1126 
1008 
1025 
752 
798 (a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 1647 
1239 
1616 
2057 
1560 
1511 
74147 | 89631 
89206 
89156 
84396 
86338 
81434 
86357 -312 
558 
-3728 
2750 
-4191 
287 -0,35 
0,62 
-4,36 
3,16 
-5,10 
0,35 
-12210 -16,47 
* Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskettu väntnviljervala (vuosi n) : viininvalmistukseen tarkoitettujen 
rypäleiden viininviljeryaia + (istutukset -(-uudelleenistutukset -raivaukset) (vuosi n), 
(a) Nämä tiedot sisältyvät sarakkeeseen (3), 
Taulukko III. 4 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA 
ITAUA 
Vuotuiset tiedot Yta*M:Ha 
1982 
1983 
1984 
1965 
1966 
1987 
1988 
1969 
1990 Vrininvalrnistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Viljelyalojen erotukset 
tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen 
rypäleiden rypäleiden rypäleiden rypäleiden 
viininviljeryaia, viininviijeryada viinirTviijeryaJa, VHninvHjeiyaia, 
ensimmäinen toinen laskennallinen* 
perustutkimus perustutkimus | 
11) 12) 13) 11) 1Ë) 1§) ID (2H7) % (6H7) % 
1031229 
962801(a) 
942689(a) 
929648(a) 
918530(a) 
909574(a) 
898080(a) 
884607(a) 7516 
3594 
2188 
2606 
2860 
780 
1098 13094 
6337 
8865 
5953 
6975 
8057 
7951 37046 
30043 
24094 
19677 
18791 
20331 
22522 1014793 -51992 
942689 0 
834153 929648 
918530 
909574 
898080 
884607 -5,40 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 -50454 -6,05 (b) 
* Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljeryaia vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen 
rypäleiden viininviljelyala vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. 
(a) Ala on laskettu Eurostatissa 
(b) Perustutkimusten välillä kumuloitunut erotus -12,3 % 
Taulukko III. 5 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA 
LUXEMBURG 
Vuotuiset tiedot Yksikkö: Ha 
viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen VHjeryalojen erotukset 
tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen tarkoitettujen 
rypäleiden rypäleiden 
viininviijetyada viininviljelyala, 
toinen 
perustutkimus 
(2) 13) 14) 15} (6) rypäleiden 
viininviljeryaia, 
ensimmäinen 
perustutkimus 
LH rypäleiden 
viininviljelyaia, 
laskennallinen * 
JZL (2)-(7) % (6)-(7) % 
1979) 
1980 
1981 
1982 
1983 
1964 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 1273 
1283 
1313 
1309 
1306 
1334 
1322 
1318 
1326 
1346 
1351 7 
5 
4 
8 
20 
0 
1 
0 
2 
0 76 
72 
39 
35 
45 
28 
58 
40 
39 
25 73 
47 
47 
46 
37 
40 
63 
32 
21 
20 1351 1283 
1313 
1309 
1306 
1334 
1322 
1318 
1326 
1346 
1351 0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 0,00 
Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljelyala vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen 
rypäleiden viininviljelyaia vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 75 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
Fl 17 03 
Luettelonumero : CB-CO-97-067-FI-C 
ISBN 92-78-16246-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
,-2985 Luxemburg 
is