Eurooppa-neuvosto totesi Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa, että on tarpeen lähentää kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä koskevaa kansallista lainsäädäntöä. Samassa yhteydessä Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että Euroopan unionin on varmistettava jäsenvaltioidensa alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja että heille olisi pyrittävä takaamaan tehokkaamman kotouttamispolitiikan avulla unionin kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavat oikeudet ja velvollisuudet.

Eurooppa-neuvosto totesi Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa, että on tarpeen lähentää kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä koskevaa kansallista lainsäädäntöä. Samassa yhteydessä Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että Euroopan unionin on varmistettava jäsenvaltioidensa alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja että heille olisi pyrittävä takaamaan tehokkaamman kotouttamispolitiikan avulla unionin kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavat oikeudet ja velvollisuudet.

Lissabonin prosessin mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on tärkeää edistää niiden erittäin pätevien työntekijöiden liikkuvuutta, jotka ovat EU-kansalaisia, ja erityisesti vuosina 2004 ja 2007 unioniin liittyneiden maiden kansalaisia. Tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä olisi noudatettava yhteisön etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyissä liittymisasiakirjoissa.

Lissabonin prosessin mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on tärkeää edistää niiden erittäin pätevien työntekijöiden liikkuvuutta, jotka ovat EU-kansalaisia, ja erityisesti vuosina 2004 ja 2007 unioniin liittyneiden maiden kansalaisia. Jäsenvaltioiden on tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä noudatettava yhteisön etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyissä liittymisasiakirjoissa.

Olisi edistettävä ja ylläpidettävä erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden liikkumista yhteisön ja alkuperämaiden välillä. On tarpeen säätää poikkeuksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetusta neuvoston direktiivistä 2003/109/EY, jotta voidaan pidentää sallittua poissaolojaksoa yhteisön alueelta, jota ei oteta huomioon laskettaessa EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman myöntämisen edellyttämän laillisen yhtäjaksoisen oleskelun kestoa. Direktiivissä 2003/109/EY säädettyjä sallittuja poissaolojaksoja olisi pidennettävä myös niiden erittäin pätevien työntekijöiden osalta, joille on myönnetty EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema. Jotta voidaan erityisesti kannustaa kehitysmaista tulevien erittäin pätevien työntekijöiden kiertomuuttoa, jäsenvaltioiden olisi harkittava neuvoston direktiivin 2003/109/EY 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista siten, että sallitaan tässä direktiivissä säädettyä pidemmät poissaolojaksot. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus erityisesti taustalla olevien kehitystavoitteiden kanssa, näitä poikkeuksia olisi sovellettava ainoastaan silloin kun voidaan osoittaa, että asianomainen henkilö on palannut alkuperämaahansa.

Olisi edistettävä ja ylläpidettävä erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden liikkumista yhteisön ja alkuperämaiden välillä. On tarpeen säätää poikkeuksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetusta neuvoston direktiivistä 2003/109/EY, jotta voidaan pidentää sallittua poissaolojaksoa yhteisön alueelta, jota ei oteta huomioon laskettaessa EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman myöntämisen edellyttämän laillisen yhtäjaksoisen oleskelun kestoa. Direktiivissä 2003/109/EY säädettyjä sallittuja poissaolojaksoja olisi pidennettävä myös niiden erittäin pätevien työntekijöiden osalta, joille on myönnetty EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema. Jotta voidaan erityisesti kannustaa kehitysmaista tulevien erittäin pätevien työntekijöiden kiertomuuttoa, jäsenvaltioiden olisi harkittava neuvoston direktiivin 2003/109/EY 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista siten, että sallitaan tässä direktiivissä säädettyä pidemmät poissaolojaksot. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus erityisesti taustalla olevien kehitystavoitteiden kanssa, näitä poikkeuksia olisi sovellettava ainoastaan silloin kun voidaan osoittaa, että asianomainen henkilö on palannut alkuperämaahansa työn, opiskelun tai vapaaehtoistoiminnan vuoksi .

Jäsenvaltioiden ei pitäisi tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä hakea aktiivisesti erittäin päteviä henkilöitä aloille , joilla kolmannessa maassa jo on tai on odotettavissa pulaa erittäin pätevästä työvoimasta. Tämä koskee erityisesti terveydenhuollon ja opetuksen alaa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä kolmansien maiden kanssa yhteistyösopimuksia, joilla turvataan toisaalta unionin tarpeet ja toisaalta erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden alkuperämaiden kehitys. Yhteistyösopimuksiin olisi sisällytettävä eettisen rekrytoinnin periaatteet ja käytänteet, ja niitä olisi vahvistettava luomalla järjestelmiä, suuntaviivoja ja muita välineitä, joilla helpotetaan kiertomuuttoa ja tilapäistä muuttoa, jolloin mahdollistetaan erittäin pätevien maahanmuuttajien paluu alkuperämaahansa . Tällaiset toimet olisi toteutettava siirtolaisuudesta ja kehityksestä Tripolissa 22 ja 23 päivänä marraskuuta 2006 annetun Afrikan ja EU:n yhteisen julistuksen ja heinäkuussa 2007 pidetyn ensimmäisen maailmanlaajuisen maahanmuutto- ja kehitysfoorumin päätelmien mukaisesti ja pyrkien muodostamaan kattava maahanmuuttopolitiikka, kuten 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin. Samalla tavoin jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä alkuperämaiden kanssa tarjottava konkreettista tukea ammattitaitoisten työntekijöiden kouluttamiseksi avainaloilla, joihin aivovuoto kohdistuu .

”säännellyllä ammatilla” yhdestä tai useammasta toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa, jonka aloittamisen tai harjoittamisen tai jonkin harjoittamisen muodon edellytyksenä on suoraan tai välillisesti lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla tietyn ammattipätevyyden omaaminen; yksi tällainen ammattitoiminnan harjoittamisen muoto on sellaisen ammattinimikkeen käyttö, johon lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla vain tietyn ammattipätevyyden omaavilla henkilöillä on oikeus.

”säännellyllä ammatilla” yhdestä tai useammasta toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa, jonka aloittamisen tai harjoittamisen tai jonkin harjoittamisen muodon edellytyksenä on suoraan tai välillisesti lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla tietyn ammattipätevyyden omaaminen; yksi tällainen ammattitoiminnan harjoittamisen muoto on sellaisen ammattinimikkeen käyttö, johon lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla vain tietyn ammattipätevyyden omaavilla henkilöillä on oikeus.

Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole määrittäneet minimipalkkaa, on asetettava kansalliseksi palkkaraja-arvoksi määrä, joka on vähintään kolme kertaa suurempi kuin se vähimmäistulo, jonka alittuessa asianomaisen jäsenvaltion kansalaisilla on oikeus sosiaalitukeen kyseisessä jäsenvaltiossa.

Jäsenvaltiot eivät saa hakea aktiivisesti erittäin päteviä työntekijöitä aloille, joilla kolmannessa maassa jo on tai on odotettavissa pulaa erittäin pätevästä työvoimasta. Tämä koskee erityisesti terveydenhuollon ja opetuksen alaa.

EU:n sinisen kortin alkuperäinen voimassaoloaika on kolme vuotta , ja se on uusittava vähintään kahdeksi vuodeksi . Jos työsopimus on voimassa alle kolme vuotta , EU:n sinisen kortin voimassaoloaika on työsopimuksen voimassaoloaika lisättynä kuudella kuukaudella .

EU:n sinisen kortin alkuperäinen voimassaoloaika on kaksi vuotta , ja se on uusittava vähintään samaksi ajaksi . Jos työsopimus on voimassa alle kaksi vuotta , EU:n sinisen kortin voimassaoloaika on työsopimuksen voimassaoloaika lisättynä kolmella kuukaudella .

Jäsenvaltioiden on hylättävä EU:n sinistä korttia koskeva hakemus sellaisilla työmarkkinoiden aloilla, joille muista jäsenvaltioista kotoisin olevien työntekijöiden pääsy on rajoitettu 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyissä liittymissopimuksissa asetettujen siirtymäjärjestelyjen perusteella.

Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin nojalla peruuttaa EU:n sinisen kortin tai kieltäytyä sen uusimisesta, jos EU:n sininen kortti on hankittu vilpillisin keinoin, se on väärennetty tai sitä on muutettu.

kortti on hankittu vilpillisin keinoin, se on väärennetty tai sitä on muutettu, tai

Myöntämällä EU:n sinisen kortin jäsenvaltio sitoutuu myöntämään tarvittaessa asiaankuuluvat asiakirjat ja viisumit mahdollisimman nopeasti mutta ainakin kohtuullisessa ajassa ennen kuin hakijan on määrä aloittaa työnsä, jonka perusteella EU:n sininen kortti on myönnetty, paitsi jos kyseisen jäsenvaltion ei voida kohtuudella olettaa pystyvän siihen, koska joko työnantaja tai asianomainen kolmannen maan kansalainen on hakenut EU:n sinistä korttia myöhään.

Kaikki päätökset EU:n sinistä korttia koskevien hakemusten hylkäämisestä, uusimatta jättämisestä tai peruuttamisesta on annettava kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle ja tarvittaessa hänen työnantajalleen asian kannalta merkityksellisessä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti; päätökseen voidaan hakea muutosta asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetyltä toimivaltaiselta viranomaiselta . Tiedoksiannon yhteydessä hakijalle on ilmoitettava päätöksen perustelut, mahdolliset muutoksenhakumenettelyt ja niitä koskevat määräajat.

Kaikki päätökset EU:n sinistä korttia koskevien hakemusten hylkäämisestä, uusimatta jättämisestä tai peruuttamisesta on annettava kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle ja tarvittaessa hänen työnantajalleen asian kannalta merkityksellisessä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti; päätökseen voidaan hakea muutosta asianomaisen jäsenvaltion tuomioistuimessa . Tiedoksiannon yhteydessä hakijalle on ilmoitettava päätöksen perustelut, mahdolliset muutoksenhakumenettelyt ja niitä koskevat määräajat.

Kun kortinhaltija on oleskellut EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen maassa laillisesti kaksi vuotta, hänellä on samat oikeudet kuin kyseisen maan kansalaisilla.

Kun kortinhaltija on oleskellut EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen maassa laillisesti kaksi vuotta, hänellä on korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä hakiessaan samat oikeudet kuin kyseisen maan kansalaisilla. EU:n sinisen kortin haltijan on ilmoitettava työsuhteessaan tapahtuvista muutoksista oleskelujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kansallisten menettelyjen mukaisesti .

EU:n sinisen kortin haltijalla on oikeus jäädä jäsenvaltioiden alueelle siksi ajaksi, kun hän osallistuu koulutukseen, jonka tarkoituksena on hänen ammattitaitojensa lisääminen tai ammatillinen uudelleen pätevöityminen.

EU:n sinisen kortin haltijalla on oikeus jäädä jäsenvaltioiden alueelle siksi ajaksi, kun hän osallistuu koulutukseen, jonka tarkoituksena on hänen ammattitaitojensa lisääminen tai ammatillinen uudelleen pätevöityminen.

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa edellä 1 kohdan c ja i alakohdassa säädetyt opintoavustuksia ja julkisesti rahoitettuja asuntoja koskevat oikeudet tapauksiin, joissa EU:n sinisen kortin haltija on oleskellut tai hänellä on oikeus oleskella jäsenvaltion alueella vähintään kolme vuotta.

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa edellä 1 kohdan c ja i alakohdassa säädetyt opintoavustuksia ja julkisesti rahoitettuja asuntoja koskevat oikeudet tapauksiin, joissa EU:n sinisen kortin haltija on oleskellut tai hänellä on oikeus oleskella jäsenvaltion alueella vähintään kolme vuotta.

Edellä olevaa 8 artiklan 2 kohtaa on tulkittava niin, että EU:n sinisen kortin haltijan on oleskeltava laillisesti ensimmäisen jäsenvaltion alueella EU:n sinisen kortin voimassaoloajan ajan, sen uusiminen mukaan lukien.

Edellä olevaa 8 artiklan 2 kohtaa on tulkittava niin, että EU:n sinisen kortin haltijan on oleskeltava laillisesti ensimmäisen jäsenvaltion alueella EU:n sinisen kortin voimassaoloajan ajan, sen uusiminen mukaan lukien.

Direktiivin 2003/109/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat sallia EU:n sinisen kortin haltijalle ja hänen perheenjäsenilleen 24 kuukauden yhtäjaksoisen poissaolon yhteisön alueelta sen jälkeen, kun EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema on myönnetty.

Direktiivin 2003/109/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen jäsenvaltioiden on sallittava EU:n sinisen kortin haltijalle ja hänen perheenjäsenilleen 24 kuukauden yhtäjaksoinen poissaolo yhteisön alueelta sen jälkeen, kun EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema on myönnetty.

olla myöntämättä EU:n sinistä korttia, mikäli tässä artiklassa asetetut edellytykset eivät täyty tai jos 9 artiklan mukaiset hylkäysperusteet ovat olemassa. Tässä tapauksessa, jos hakija on jo jäsenvaltion alueella, jäsenvaltion on velvoitettava hakija ja hänen perheenjäsenensä poistumaan alueeltaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, mukaan luettuina maastapoistamismenettelyt. Ensimmäisen jäsenvaltion on viipymättä otettava EU:n sinisen kortin haltija ja hänen perheenjäsenensä takaisin ilman muodollisuuksia. Takaisinottamisen jälkeen sovelletaan 14 artiklan säännöksiä.

3. Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain, ja ensimmäisen kerran 1 päivään huhtikuuta [vuoden kuluttua tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä] mennessä komissiolle ja muille jäsenvaltioille päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta tilastotiedot niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, joille on myönnetty EU:n sininen kortti tai joiden EU:n sininen kortti on uusittu tai peruutettu edellisen kalenterivuoden aikana, sekä heidän kansallisuuksistaan ja ammateistaan. Lisäksi on toimitettava tilastotiedot maahan päästetyistä perheenjäsenistä. Tämän direktii-vin 19–21 artiklan mukaisesti maahan päästettyjen EU:n sinisen kortin haltijoiden ja heidän perheenjäsentensä osalta on ilmoitettava myös aiempi oleskelujäsenvaltio.