[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 21.06.2006

SEC(2006) 787 lopullinen

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2005/184/EY kumoamisesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Johdanto

Perustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.

Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[2] 4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään lokakuuta mennessä.

Komissio julkaisi kevään 2004 talousennusteen[3] 7. huhtikuuta 2004. Ennusteessa otettiin huomioon Kyproksen hallituksen maaliskuussa 2004 toimittamat tiedot, ja sen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi yli 4 ½ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002 noin 6 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon. Komission kertomuksessa todettiin myös, että velan suhde BKT:hen, joka oli ollut 72 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, poikkeaisi vielä enemmän perustamissopimuksessa olevasta 60 prosentin viitearvosta ollen 74 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Komissio käynnisti kyseisten tietojen perusteella Kyproksen osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta 2004 esittämällä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa määrätyn kertomuksen[4]. Kyproksen viranomaiset toimittivat 24. toukokuuta 2004 vuosia 2004–2007 koskevan lähentymisohjelman, jossa vahvistetaan alijäämän olleen noin 6 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja velan arvioidaan olleen suhteessa BKT:hen 75 ¼ prosenttia vuonna 2004. Otettuaan huomioon kaikki tähän kertomukseen sisällytetyt olennaiset tekijät ja talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio antoi 24. kesäkuuta 2004 104 artiklan 5 kohdan mukaisen lausunnon siitä, että Kyproksessa on liiallinen alijäämä. Neuvosto teki 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti 5. heinäkuuta 2004 tätä koskevan päätöksen[5].

Heinäkuun 7. päivänä 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[6] mukaisesti neuvosto hyväksyi samalla lausunnon 24. toukokuuta esitetystä Kyproksen lähentymisohjelmasta ja antoi perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Kyprokselle osoitetun suosituksen, jonka mukaan Kyproksen tulisi saada julkisen talouden alijäämän tilanne päättymään.

2. LIIALLISTA ALIJÄÄMÄÄ KOSKEVAAN MENETTELYYN KUULUVAT SUOSITUKSET

Neuvosto suositti, että Kyproksen viranomaiset ”lopettavat mahdollisimman nopeasti nykyisen liiallisen alijäämäisyyden ”. Erityisesti suositeltiin, että ”Kyproksen viranomaiset toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa mainitut toimenpiteet; ne toteuttavat erityisesti tehokkaita toimia 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä saavuttaakseen tavoitteensa saada alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 uskottavalla ja kestävällä tavalla toukokuussa 2004 toimitetusta lähentymisohjelmasta 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti” . Lisäksi neuvosto suositti, että ”Kyproksen viranomaiset varmistavat lähentymisohjelmasta annetun neuvoston lausunnon mukaisesti, että velan kasvu pysähtyy vuonna 2004 ja että velka vähenee sen jälkeen” .

Antaessaan suosituksia liiallisen alijäämän korjaamiseksi neuvosto kehotti Kyproksen viranomaisia ”varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkällä aikavälillä lähes tasapainossa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu” .

Komissio totesi 22. joulukuuta 2004[7], että Kyproksen hallitus oli vastauksena neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia 5. päivään marraskuuta 2004 mennessä saavuttaakseen vuoden 2005 alijäämätavoitteensa, ja neuvosto pani tämän merkille 18. tammikuuta 2005.

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston mukaan korjattu.

3. ALIJÄÄMÄN KEHITYS VUOTEEN 2005

Liiallista alijäämää koskevassa huhtikuun 2006 ilmoituksessa (joka annettiin 22. maaliskuuta 2006 ja jonka Eurostat julkaisi 24. huhtikuuta 2006) julkisen talouden alijäämä vuonna 2005 arvioitiin 2,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen (taulukko 1). Tulos kestää vertailun toukokuun 2004 lähentymisohjelman 2,9 prosentin tavoitealijäämään suhteessa BKT:hen, joka sai vahvistuksen parlamentin joulukuussa 2004 hyväksymässä vuoden 2005 talousarviolaissa, ja 2,5 prosentin tavoitteeseen, joka asetetaan viimeisimmässä, 14. joulukuuta 2004 jätetyssä tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Vuoden 2005 talousarvion mukaan mukautukseen oli tarkoitus päästä sekä lisäämällä tuloja että rajoittamalla menoja. Tulopuolen toimenpiteet olivat sekä rakenteellisia (alv-verokannan nostamisesta yhteisön säännöstön mukaiseksi toukokuussa 2004 saadaan koko vuoden vaikutus vuonna 2005) että kertaluonteisia (verojen anteeksiantaminen, mikä mahdollisti vuonna 2004 ¾ prosenttiyksikön ja vuonna 2005 lähes prosenttiyksikön suuruisten lisätulojen keruun). Nimellistä menojen kasvua rajoitettiin asettamalla katto juoksevien ja pääomatulojen nimelliselle kasvulle, pitämällä tulonsiirrot ja tuet inflaatiotasolla sekä nostamalla työntekijöiden eläkeikää julkisella sektorilla. Odotettua paremmassa tuloksessa verojen osuus kasvusta oli korkea. Tämä perustui lähes kokonaan kotimaiseen kulutukseen ja siihen liittyi jatkuva työllisyyden kasvu. Verojen anteeksiantamisesta saadut tulot olivat myös odotettua suuremmat. Alijäämän toteuma (hieman yli 4 prosenttia suhteessa BKT:hen) jäi vuonna 2004 lisäksi alle vuoden 2004 lopussa arvioidun tason (yli 4 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen), kun vuoden 2005 talousarvio hyväksyttiin. Alijäämän toteuma olisi voinut olla vielä parempi, jos menojen ylitykset eivät olisi kumonneet osaa tällaisista perusvuosivaikutuksista ja lisätuloista. Vaikka palkkakattoa noudatettiin laajasti ja pääomamenot itse asiassa laskivat nimellisesti, tulonsiirrot nousivat 13 prosenttiin.

Taulukko 1: Julkisen talouden muutokset 2003–2005 (% suhteessa BKT:hen) |

Toteutuma | 2003 | 2004 | 2005 |

Julkisen talouden rahoitusasema | -6,3 | -4,1 | -2,4 |

Kokonaistulot | 39,1 | 39,7 | 42,3 |

josta: juoksevat verot | 26,2 | 25,6 | 26,9 |

sosiaaliturvamaksut | 7,1 | 7,8 | 8,4 |

- Kokonaismenot | 45,3 | 43,8 | 44,7 |

josta: kollektiiviset kulutusmenot | 10,9 | 9,9 | 10,0 |

luontoismuotoiset tulonsiirrot | 9,0 | 8,2 | 8,3 |

ei-luontoismuotoiset tulonsiirrot | 11,4 | 12,2 | 12,9 |

korkomenot | 3,4 | 3,2 | 3,4 |

kiinteän pääoman bruttomuodostus | 3,4 | 4,1 | 3,2 |

Perusjäämä | -2,8 | -0,9 | 1,0 |

Pm Verorasitus | 33,2 | 33,4 | 35,3 |

Pm Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (1)1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |

Pm Kertaluonteiset toimenpiteet (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |

Pm Rakenteellinen rahoitusasema (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |

Pm Rakenteellinen perusjäämä 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |

Pm Kokonaistuotanto 1 (vuosimuutos prosentteina) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |

Korkomenot ja rahoitusasema sisältävät swap-sopimukset liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä käytettyjen määritelmien mukaisesti. Kokonaistulot ja -menot ovat EKT-95:n yhdenmukaisten määritelmien mukaisia. 1 Komission yksiköiden kevään 2006 talousennuste. Lähde: Komission yksiköt. |

Yleisesti alijäämätilanne parani vuonna 2005 lähes 4 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuoteen 2003 verrattuna ja 1 ¾ prosenttiyksiköllä vuoteen 2004 verrattuna. Väliaikaisten tulojen osuus oli noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2004 että vuonna 2005. Perusjäämä oli positiivinen ensimmäisen kerran sitten vuoden 2002. Erityisesti vuoden 2005 1 prosentin perusylijäämää suhteessa BKT:hen kestää vertailun 3 prosentin perusalijäämään vuonna 2003 ja 1 prosentin perusalijäämään vuonna 2004. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidulla muutoksella mitattuna (rahoitusasema suhdannekorjattuna ja kertaluontoiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen edellytti lähes 5 prosenttiyksikön suuruisia julkisen talouden toimia suhteessa BKT:hen vuosina 2003–2005, sillä rakenteellinen alijäämä oli lähes 8 prosenttia vuonna 2003 mutta 3 prosenttia vuonna 2005.

4. JULKISEN TALOUDEN NÄKYMÄT VUODELLE 2006 JA SEN JÄLKEEN

Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2006 hieman yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen (taulukko 2) eli noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen virallista tavoitetta korkeampi. Eron selittää pääosin Kyproksen esittämissä virallisissa ennusteissa olleet optimistisemmat kasvunäkymät. Lähentymisohjelman vuoden 2005 tarkistuksen mukaan BKT:n on määrä kasvaa tänä vuonna 4,2 prosenttia, kun sen komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteessa arvioitiin kasvavan 3,8 prosenttia. Perusylijäämän arvioidaan jäävän 1 prosentiksi suhteessa BKT:hen, koska julkisen talouden alijäämän supistuminen vuoden 2005 tulokseen verrattuna (hieman yli ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen) ainoastaan heijastaisi ennakoitua korkomenojen vähenemistä.

Taulukko 2: Julkisen talouden ennusteet (% suhteessa BKT:hen) |

2005 | 2006 | 2007 |

LO | Yhteisö | LO | Yhteisö (1) |

Julkisen talouden rahoitusasema | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |

- Kokonaistulot | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |

josta: juoksevat verot | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |

Sosiaaliturvamaksut | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |

- Kokonaismenot | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |

josta: - kollektiiviset kulutusmenot | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |

- ei-luontoismuotoiset tulonsiirrot | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |

- korkomenot | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |

- kiinteän pääoman bruttomuodostus | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |

Perusjäämä | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |

Pm Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |

Pm Kertaluonteiset toimenpiteet (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Pm Rakenteellinen rahoitusasema (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |

Pm Rakenteellinen perusjäämä | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |

Pm Kokonaistuotanto (vuosimuutos prosentteina) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |

Lähteet: Vuoden 2005 liiallista alijäämää koskeva huhtikuun 2006 ilmoitus, lähentymisohjelman (LO) vuoden 2005 joulukuun tarkistus sekä komission yksiköiden kevään 2006 talousennuste. Komission yksiköt ovat laskeneet lähentymisohjelman suhdannetasoitetun ja rakenteellisen rahoitusaseman ohjelman tietojen perusteella (erot yhteisöön verrattuna kuvastavat erilaisia makrotaloudellisia skenaarioita). Lähentymisohjelman kokonaistuloja ja -menoja on lisätty 1,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ESA-95:n yhdenmukaisten määritelmien mukaisesti. (1) Oletuksena politiikan pysyminen ennallaan. |

Kun kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet vähennetään suhdannetasoitetusta rahoitusasemasta, rakenteellinen parannus lienee noin ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, jolloin rakenteellinen alijäämä on noin 2 ¼ prosenttia vuonna 2006. Ennakoitu rakenteellisen alijäämän taso vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettua vuotuista vähimmäisparannusta, joka on vähintään ½ prosenttia suhteessa BKT:hen, ja on merkki siitä, että liiallinen ylijäämä olisi uskottavasti ja pysyvästi korjaantumassa, mikä vahvistettiin komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteessa esittämissä julkisen talouden näkymissä. Oletettaessa politiikan pysyvän ennallaan ja ottaen huomioon kertaluonteiset tulot, joita on hieman yli ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan pysyvän lähes muuttumattomana, noin 2 ¼ prosentissa suhteessa BKT:hen. Se, ettei rakenteellinen rahoitusasema parannu vuonna 2007, kuvastaa Kyproksen nettoaseman odotettua heikentymistä suhteessa EU:n talousarvioon, kun EU:hun liittymisen yhteydessä myönnetyt väliaikaiset korvaavat avustukset päättyvät vuonna 2006.

Neuvoston Kyproksen vuosien 2005–2009 tarkistetusta lähentymisohjelmasta antaman lausunnon[8] mukaan Kyproksen viranomaisten ohjelmakautta varten suunnittelemat toimenpiteet lujittavat edelleen julkista taloutta vuoteen 2009 asti, jolloin alijäämä on lähes ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän oltua ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 sen ennustetaan kasvavan vähitellen aina 1 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Rakenteellinen alijäämä supistunee vuoden 2005 noin 3 prosentista suhteessa BKT:hen noin ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä[9], joten vuosiparannus on keskimäärin yli ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2005 arvioidun toteuman perusteella ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit huomioon ottaen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa ohjelmassa riittävältä varmistamaan, että Kyproksen viranomaisten asettama keskipitkän aikavälin tavoite lähestulkoon saavutetaan vuoteen 2009 mennessä ohjelman mukaisesti. Ohjelman mukainen sopeutusvauhti kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina merkki etenemisestä lähelle tasapainoa. Lähes tasapainoinen rahoitusasema puolestaan olisi sopivalla tasolla[10], koska se sijoittuisi euroalueen jäsenvaltioille ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä[11] asetetulle vaihteluvälille. Neuvosto on lisäksi sitä mieltä, että ohjelmassa hahmoteltu finanssipoliittinen strategia antaa riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 eteenpäin.

5. JULKINEN VELKA

Julkisen velan suhde BKT:hen oli 71 ¾ prosenttia vuonna 2004 mutta laski bruttomäärältään 70 ¼ prosenttiin vuonna 2005 perusylijäämän ja korkean kasvun avulla, joiden velkaa vähentävää vaikutusta osittain heikensi rahoitusvarojen kertyminen talletuksina keskuspankin kuoletusrahastoihin (taulukko 3).

Vuoden 2006 talousarviolaissa julkisen velan odotetaan edelleen supistuvan suhteessa BKT:hen 67 prosenttiin vuonna 2006. Myös komission yksiköiden kevään 2006 ennusteessa arvioidaan julkisen velan supistuvan suhteessa BKT:hen, mutta vähemmän, 70 ¼ prosentista vuonna 2005 69 prosenttiin vuonna 2006. Komission ennusteen ja talousarviolain välinen ero selittyy sillä, että arviot perusjäämästä ja nimellisen BKT:n kasvusta ovat erilaiset (lumipallovaikutus arvioitiin erilailla), ja sillä, ettei komission ennusteisiin sisälly kuoletusrahastojen supistamisen velkaa vähentävät vaikutukset (ne mukaan luettuina arvio laskisi noin 68 prosenttiin suhteessa BKT:hen). Nykyisen politiikan perusteella komission yksiköt arvioivat, että vuonna 2007 velan suhde BKT:hen laskee vielä 67 ¾ prosenttiin. Lähentymisohjelman vuoden 2005 tarkistuksen mukaan velan suhdetta BKT:hen supistetaan edelleen 64 prosenttiin vuonna 2007, 57 prosenttiin vuonna 2008 ja 53 ½ prosenttiin vuonna 2009 pääasiassa suunnitellun kuoletusrahastojen supistamisen avulla. Edellä mainitussa lähentymisohjelmaa koskevassa neuvoston lausunnossa todetaan, että ohjelmaan liittyvät riskit huomioon ottaen velkasuhde näyttäisi olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa, joka 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Taulukko 3: Velkatilanne |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

LO | Yhteisö | LO | Yhteisö (1) |

Julkisen talouden bruttovelkasuhde(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69,1 | 64,0 | 67,8 |

Velkasuhteen muutos | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1,2 | -3,0 | -1,3 |

Osuus bruttovelkasuhteen muutoksesta: |

- Perusjäämä | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |

- Lumipallovaikutus | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |

- Korkomenot | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |

- Virta-varanto-korjauserä | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0,8 | -0,6 | 0,7 |

josta: |

- kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon välinen ero | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |

- Rahoitusvarojen nettokertymä | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |

josta: yksityistämistulot | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

- Valuuttakurssivaikutukset ja jäännösmuk. | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |

Lähteet: Vuoden 2005 liiallista alijäämää koskeva huhtikuun 2006 ilmoitus, lähentymisohjelman (LO) vuoden 2005 joulukuun tarkistus sekä komission yksiköiden kevään 2006 talousennuste. (1) Oletuksena politiikan pysyminen ennallaan. (2) Bruttovelkasuhteen muutos voidaan osittaa seuraavasti: [pic] jossa t on aika; D, PD, Y ja SF ovat julkisen velan määrä, perusylijäämä, nimellinen BKT ja virta-varanto-korjauserät; i ja y ovat keskimääräiset velanhoitokustannukset ja nimellisen BKT:n kasvu. Sulkeissa lumipallovaikutus. |

6. PÄÄTELMÄT

Julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen 4,1 prosentista vuonna 2004 2,4 prosenttiin vuonna 2005, eli se supistui alle 3 prosentin viitearvon. Supistuminen perustuu pääasiassa luonteeltaan pysyviin toimenpiteisiin. Rakenteellisen rahoitusaseman eli rahoitusaseman suhdannekorjattuna ja kertaluontoiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina arvioidaan parantuneen lähes 2 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan kokonaisalijäämän arvioidaan supistuvan 2 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja, jos politiikka pysyy ennallaan, 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Tästä päätellen alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.

Julkisen talouden bruttovelka oli 71 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, ja se aleni 70 ¼ prosenttiin vuonna 2005. Velkasuhde näyttäisi olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa, joka 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan velan odotetaan supistuvan suhteessa BKT:hen noin 69 prosenttiin vuonna 2006 ja 68 prosenttiin vuonna 2007 (jos politiikka pysyy ennallaan), vaikka velkasuhde pysyykin 60 prosentin viitearvon yläpuolella.

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kyproksen liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. Tästä syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa.

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2005/184/EY kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

1. Neuvoston päätöksellä 2005/184/EY[12], joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todetaan, että Kyproksessa on liiallinen alijäämä.

2. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto antoi Kyprokselle 5 päivänä heinäkuuta 2004 suosituksen, jotta liiallisen alijäämän tilanne saataisiin päättymään vuoden 2005 loppuun mennessä. Suositus julkaistiin. Erityisesti suositettiin, että Kyproksen viranomaiset toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa mainitut toimenpiteet. Viranomaisten olisi erityisesti toteutettava tehokkaita toimia 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä saattaakseen alijäämän alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2005 uskottavalla ja kestävällä tavalla. Lisäksi neuvosto kehotti huolehtimaan siitä, että velkaantuneisuuden kasvu pysähtyy vuonna 2004 ja kääntyy sen jälkeen laskuun. Neuvosto kehotti Kyproksen viranomaisia varmistamaan, että julkisen talouden vakauttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jatkuu sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu.

3. Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

4. Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[13] 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.

5. Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Kyprokselta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2006, ja komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

6. Julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen 4,1 prosentista vuonna 2004 2,4 prosenttiin vuonna 2005, eli se supistui alle 3 prosentin viitearvon. Luku kestää vertailun toukokuussa 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa asetettuun 2,9 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen ja viimeisimmässä lähentymisohjelman joulukuun 2005 tarkistuksessa asetettuun 2,5 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen alle viitearvon vuonna 2005 vastaa 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta. Julkisen talouden sopeuttamista jatkettiin vuonna 2005 sekä lisäämällä tuloja että rajoittamalla menoja. Vaikka alijäämä supistui osittain joidenkin kertaluonteisten toimenpiteiden ansiosta, julkisen talouden vakauttaminen Kyproksessa tapahtui pääasiassa rakenteellisilla toimenpiteillä. Rakenteellinen alijäämä (nettoalijäämä suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) supistui 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2004 oli 5 prosenttia ja vuonna 2003 8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

7. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2006 vielä 2 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen pitkälti rakenteellisten toimenpiteiden ansiosta. Tämä on hieman enemmän kuin joulukuussa 2005 tarkistetussa lähentymisohjelmassa asetettu 1,9 prosentin virallinen alijäämätavoite suhteessa BKT:hen. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2007 vielä 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jos politiikka pysyy ennallaan. Tästä päätellen alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta noudattaen.

8. Julkinen velka väheni 71 ¾ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 70 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan velan määrä laskee vielä noin 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 68 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Velan supistumisvauhti kohti viitearvoa, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta.

9. Neuvoston Kyproksen vuosien 2005–2009 tarkistetusta lähentymisohjelmasta 14 päivänä maaliskuuta 2006 antaman lausunnon mukaan Kyproksen viranomaisten ohjelmakautta varten suunnittelemat toimenpiteet johtavat siihen, että rakenteellinen alijäämä on noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä, mikä on Kyproksen viranomaisten valitsema keskipitkän aikavälin tavoite. Vuoden 2005 arvioidun toteuman perusteella ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit huomioon ottaen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä sen varmistamiseen, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite lähestulkoon saavutetaan vuoteen 2009 mennessä ohjelman mukaisesti. Ohjelman mukainen sopeutusvauhti kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina pääpiirteissään vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen.

10. Päätös 2005/184/EY olisi tämän vuoksi kumottava,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kyproksen liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2005/184/EY.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[2] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).

[3] Komission kevään 2004 talousennuste on saatavilla Internetissä seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[4] Kertomus on saatavilla kokonaisuudessaan seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf

[5] Neuvoston päätös 2005/184/EY, julkaistu 9.3.2005 EUVL:ssä (EUVL L 62, s. 19).

[6] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1).

[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf

[8] Neuvoston lausunto: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Tekninen arvio: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[9] Neuvoston lausunto: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Tekninen arvio: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[10] Keskipitkän aikavälin tavoitteena voi olla lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema jäsenvaltiosta riippuen. Euroalueella ja ERM 2 -jäsenvaltioissa tavoite voisi vaihdella -1 prosentista suhteessa BKT:hen tasapainoiseen tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan suhdannekorjattuna ja ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

[11] Neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97 (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1), asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1), ja asetus (EY) N:o 1467/97 (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6), asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5), sekä Eurooppa-neuvoston 7.7.1997 antama vakaus- ja kasvusopimusta koskeva päätöslauselma. Käytännesäännöt löytyvät seuraavasta osoitteesta:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf

[12] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 19.

[13] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).