Komission Kertomus Euroopan parlamentille ja Neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 9/2003, nro 10/2003 ja nro 11/2003 /* SEK/2003/1410 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 9/2003, nro 10/2003 ja nro 11/2003 SISÄLLYSLUETTELO 1. KUUKAUSITTAISTEN MENOJEN KOKONAISKEHITYS 2. MÄÄRÄRAHOJEN ALUSTAVA KÄYTTÖ 3. SELVITYSOSA 4. PÄÄTELMÄT 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. lokakuuta 2002 - 30. syyskuuta 2003 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: YMP >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen >TAULUKON PAIKKA> 2. Määrärahojen alustava käyttö Seuraavissa taulukoissa esitetään määrärahojen alustava käyttö varainhoitovuoden 2003 yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista kuukauden aikana. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. SELVITYSOSA 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano marraskuussa 2003 Talousarvion määrärahojen täytäntöönpano rahoitusnäkymien otsakkeen 1 osalta marraskuussa 2003 (jäsenvaltioiden menot 16. lokakuuta 2002-30. syyskuuta 2003) on 41 723,2 miljoonaa euroa eli 93,2 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - 659,3 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella alaotsakkeessa 1a (perinteiset EMOTR:n tukiosaston menot ja eläinlääkintämenot) ja - 301,0 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen). 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät Dollarin pariteetti euroon nähden Edellä mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Useimpien maataloustuotteiden vientitukien (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräiden yhteisön sisäisten tukien (esim. puuvillatuki) menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarvion kurinalaisuudesta 26. syyskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 mukaisesti vuoden 2003 maatalousbudjetin oikaisukirjelmää laadittaessa perustana oli vuoden 2002 heinä-syyskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 0,98 $. Dollarin keskikurssi 1. elokuuta 2002-31. heinäkuuta 2003 oli 1 EUR = 1,06 $ eli noin 8 prosenttia vuoden 2003 talousarvion laatimisessa käytettyä kurssia korkeammalla. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät Alaotsake 1a Talousarvion toteutumisvauhti on alaotsakkeen 1a osalta indikaattorin alapuolella kaikissa talousarvion osastoissa. Erityisesti - kasvituotteiden kohdalla alikäyttö johtui sokerin, hedelmien ja vihannesten, viinin ja tupakan määrärahojen vajaakäytöstä, - eläintuotteiden kohdalla alikäyttö johtui naudan- ja sianlihan määrärahojen vajaakäytöstä, - liitännäismenojen kohdalla alikäyttö johtui pääasiassa elintarvikeapuohjelmien, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden, menekinedistämistoimenpiteiden ja maatalouden ympäristötoimenpiteiden määrärahojen vajaakäytöstä. Alikäyttö ei koskenut peltokasveja, oliiviöljyä, kuitukasveja ja silkkiäistoukkia, maitoa, lampaanlihaa eikä liitteeseen I kuulumattomia tuotteita koskevia lukuja, joiden määrärahoissa oli ylikäyttöä. Kokonaisero indikaattorin yleistasoon nähden on -659,3 miljoonaa euroa, mikä vastaa -1,6 prosenttia talousarviomäärärahoista. Ero on joidenkin yksittäisten lukujen kohdalla kuitenkin merkittävä, joten seuraavat selvitykset ovat tarpeen: Luku B1-10: Peltokasvit // Ero: + 56 milj. euroa (+ 0,3%) // (menot: 16 774 milj. euroa) (indikaattori: 16 718 milj. euroa) Komissio ennakoi tässä vaiheessa, että tämän luvun määrärahoissa tulee olemaan ylikäyttöä noin 140 miljoonaa euroa varainhoitovuoden loppuun mennessä. Ylikäyttö johtuu ensisijaisesti jäsenvaltioiden toteuttamista suuremmista maksuista - kesannointitukien osalta, - viljojen vientitukien osalta, mikä johtuu vehnän, jauhojen, ohran ja kauran vientitukimäärien kasvusta vuoden ensimmäisten kuukausien aikana, ja - julkisen varastoinnin menojen osalta, mikä johtuu viljojen julkisten varastojen suuremmista hankinnoista ja vähäisemmästä myynnistä. Luku B1-11: Sokeri // Ero : - 232 milj. euroa (-15,7%) // (menot: 1 213 milj. euroa) (indikaattori: 1 445 milj. euroa) Alikäyttö johtuu sokerin vientimäärän laskusta verrattuna talousarviossa käytettyyn määrään. Komissio ennakoi alikäytön jatkuvan varainhoitovuoden loppuun ja sen määrän olevan noin -190 miljoonaa euroa. Luku B1-12: Oliiviöljy // Ero: + 69 milj. euroa (+ 3,0%) // (menot: 2 232 milj. euroa) (indikaattori: 2 163 milj. euroa) Ylikäyttö johtuu siitä, että jäsenvaltioiden toteuttamista ja ilmoittamista menoista noin 70,0 miljoonaa euroa koskee edellisten markkinointivuosien tuotantotukimaksuja, joita ei ollut ennakoitu vuoden 2003 talousarviota laadittaessa. Näin ollen komissio ennakoi ylikäytön jatkuvan varainhoitovuoden loppuun ja sen määrän olevan noin 7 miljoonaa euroa. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // Ero : - 35 milj. euroa (-2,1%) // (menot: 1 503 milj. euroa) (indikaattori: 1 538 milj. euroa) Komissio ennakoi tässä vaiheessa, että tämän luvun määrärahoissa tulee olemaan alikäyttöä noin 100 miljoonaa euroa varainhoitovuoden loppuun mennessä. Alikäyttö johtuu pääasiassa hedelmä- ja vihannesalasta. Suotuisien markkinaolosuhteiden vuoksi kyseisellä alalla - markkinoilta poistettiin aiempaa pienempiä hedelmien ja vihannesten määriä, jolloin taloudelliset korvaukset jäivät pienemmiksi ja - banaanien tuki vahvistettiin vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyä tasoa alhaisemmalle tasolle. Luku B1-16: Viini // Ero : - 159milj. euroa (-11,5%) // (menot: 1 155 milj. euroa) (indikaattori: 1 314 milj. euroa) Komissio arvioi tässä vaiheessa, että tämän luvun määrärahoissa tulee olemaan alikäyttöä noin -180 miljoonaa euroa varainhoitovuoden loppuun mennessä. Alikäyttö johtuu ensisijaisesti siitä, että - tänä vuonna ei ollut erityistä tislausta, johon talousarviossa oli varattu määrärahoja 8,0 miljoonaa hehtolitraa varten, - viiniä tislataan alkoholiteollisuutta varten; tislauksen määrän arvioidaan nousevan noin 8,8 miljoonaan hehtolitraan, kun tätä tislaustyyppiä varten oli varattu talousarviomäärärahoja 12,5 miljoonalle hehtolitralle vuonna 2003, - alkoholin poistokulut olivat alhaisempia, koska alkoholin hankintamäärät ja julkisesta varastosta myydyt määrät laskivat. Luku B1-20: Maito // Ero: + 48 milj. euroa (+ 1,8%) // (menot: 2 602 milj. euroa) (indikaattori: 2 554 milj. euroa) Komissio ennakoi tässä vaiheessa, että tämän luvun määrärahoissa tulee olemaan ylikäyttöä noin 54 miljoonaa euroa varainhoitovuoden 2003 loppuun mennessä. Ylikäyttö johtuu ensisijaisesti siitä, että - voin ja voirasvan vientitukien määrät kasvoivat suuremmiksi kuin vuoden 2003 talousarviossa alunperin käytetyt määrät, - rasvattoman maitojauheen ja voin poistokulut kasvoivat kyseisten tuotteiden julkiseen varastoon vietävien määrien kasvun vuoksi verrattuna vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyihin määriin, - kaseiiniksi valmistettavan rasvattoman maidon tukitaso kasvoi verrattuna vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyyn tasoon. Komissio arvioi myös, että maitomaksuja kerätään vuoden 2003 talousarviossa ennakoitua määrää enemmän. Määrien ei odoteta kuitenkaan kattavan edellä mainituista syistä johtuvaa talousarviomäärärahojen ylikäyttöä, jolloin koko luvun määrärahoissa arvioidaan olevan ylikäyttöä. Luku B1-21: Naudanliha // Ero : - 399milj. euroa (-4,7%) // (menot: 7 891 milj. euroa) (indikaattori: 8 290 milj. euroa) Komissio ennakoi tämän luvun kokonaismäärärahoissa olevan alikäyttöä - pienempien vientitukimaksujen vuoksi, mikä johtuu vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyjä määriä pienemmistä naudanlihan vientimääristä, - pienempien palkkiomaksujen vuoksi, mikä johtuu pienemmästä määrästä eläimiä, joille haettiin emolehmäpalkkiota, naudanlihan erityispalkkiota, teurastuspalkkiota ja yli 30-kuukauden ikäisten nautaeläinten palkkiota niitä koskevissa palkkiojärjestelmissä vuonna 2002. Eräissä jäsenvaltioissa kesällä esiintyneen kuivuuden vuoksi komissio hyväksyi 16. syyskuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1621/2003, jolla sallitaan vuoden 2003 naudan- ja lampaanlihapalkkioiden maksaminen varainhoitovuonna 2003 vuoden 2004 sijaan enintään yhteensä noin 500 miljoonaan euroon asti. Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 1. lokakuuta 2003 aikomuksestaan maksaa vuoden 2003 emolehmäpalkkioiden ja naudanlihan erityispalkkioiden ennakoita noin 101 miljoonan euron edestä. Komissiolla ei ole kuitenkaan vielä tarkkaa tietoa maksetuista määristä, joten se ei voi arvioida tämän luvun alikäytön suuruutta. Luku B1-22: Lampaanliha // Ero: + 162 milj. euroa (+ 9,0%) // (menot: 1 967 milj. euroa) (indikaattori: 1 805 milj. euroa) Komissio ennakoi tämän luvun määrärahoissa lievää alikäyttöä, joka johtuu siitä, että eläinten määrät, joista vuoden 2002 lammas- ja vuohipalkkioita ja kiinteämääräisiä palkkioita maksetaan, olivat pienempiä. Tilanne korjaantui kuitenkin erityistoimenpiteiden vuoksi, joita komissio toteutti eräissä jäsenvaltioissa kesällä esiintyneen kuivuuden vuoksi. Komissio hyväksyi 16. syyskuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1621/2003 (ks. lisätietoja edellä olevasta kuvauksesta luvun B1-21 kohdalla). Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 1. lokakuuta 2003 aikomuksestaan maksaa vuoden 2003 lammas- ja vuohipalkkioiden ennakoita noin 303 miljoonan euron edestä. Sen vuoksi komissio arvioi tässä vaiheessa huolimatta siitä, että sillä ei ole vielä tarkkaa tietoa maksetuista määristä, että tämän luvun määrärahoissa tulee olemaan ylikäyttöä. Luku B1-23: Sianliha // Ero : - 28 milj. euroa (-13,9%) // (menot: 154 milj. euroa) (indikaattori: 182 milj. euroa) Sianlihan pienemmät vientimäärät ja vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyjä määriä pienemmät vientitukien määrät viittaavat siihen, että tämän luvun määrärahoissa on vuoden lopussa alikäyttöä noin -23 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden suorittamiin sianlihan yksityisen varastoinnin maksuihin liittyvä epävarmuus saattaa kuitenkin vaikuttaa tämän luvun alikäytön määrään vuoden loppuun mennessä. Alaotsake 1b Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // Ero: + 301 milj. euroa (+ 6,4%) // (menot: 3 048 milj. euroa) (indikaattori: 2 747 milj. euroa) Maaseudun kehittämisohjelmien maksutahdissa, verrattuna indikaattorin tasoon, on havaittavissa yleisesti ottaen nopeutumista. Maksuvauhdin nopeutuminen koskee kaikkia maaseudun kehittämistoimenpiteitä epäsuotuisia alueita ja metsitystoimenpiteitä lukuun ottamatta. Koska tämän luvun määrärahat oli alaotsakkeessa 1b asetettu rahoitusnäkymien enimmäismäärän tasolle, määrärahojen ylikäytön riskiä ei ole. 4. PÄÄTELMÄT Määrärahojen täytäntöönpano 30. marraskuuta 2003 Määrärahojen täytäntöönpano marraskuussa 2003 (jäsenvaltioiden menot 16. lokakuuta 2002-30. syyskuuta 2003) osoittaa seuraavaa: Alaotsake 1a Vuoden 2003 talousarviomäärärahoissa on alikäyttöä (-659 milj. euroa) verrattuna indikaattorin tasoon, vaikka joissakin talousarvion luvuissa on ylikäyttöä. Komissio arvioi, että vuoden 2003 talousarvion kokonaismäärärahoissa on varainhoitovuoden loppuun mennessä alikäyttöä. Alikäytön määrä riippuu eräissä jäsenvaltioissa kesällä esiintyneestä kuivuudesta johtuvien komission elokuun lopulla ja syyskuun alussa toteuttamien erityistoimenpiteiden täytäntöönpanosta (ks. lisätietoja edellä lukuja B1-21 ja B1-22 koskevissa huomautuksissa) ja maitomaksun määrästä. Alaotsake 1b Jäsenvaltioiden olisi varottava ylittämästä kaudeksi 2000-2006 hyväksyttyjen maaseudun kehittämisohjelmien vuoden 2003 määrärahojaan.