EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.11.1997 
KOM(97) 563 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
TIETOJEN JA TAITOJEN 
EUROOPPAAN 

SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 1 
I. TIETOJEN JA TAITOJEN EUROOPAN RAKENTAMINEN 3 
1. Rajoitetut tavoitteet 4 
2. Keskitetyt toimet 4 
3. Toimijat 6 
4. Kohdennettu kansainvälinen yhteistyö 7 
II. YHTENÄINEN KEHYS 8 
1. Säädökset 8 
2. Budjettivarat ja täydentävyys 8 
3. Yksinkertaistettu täytäntöönpano 9 
i« 
Johdanto 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on esitellä koulutusta ja nuorisoa koskevien 
yhteisötoimien suuntaviivat vuosiksi 2000-2006. Siinä valmistellaan keväällä 
1998 esitettäviä säädöksiä, joista päätetään vuonna 1999 ja jotka astuvat 
voimaan 1. tammikuuta 2000. 
Tiedonanto yhdistää kaksi keskeistä aihepiiriä: 
Tietopolitiikka 
• Komissio toteaa, että olemme astumassa tietoyhteiskuntaan ja ehdottaa 
Agenda 2000:ssa, että tietoyhteiskuntaa edistävät toimet (innovaatiot, 
tutkimus ja koulutus) olisivat yksi unionin sisäpolitiikan neljästä 
peruspilarista. Tällä alueella yhteisötoimien tavoitteena on tukea 
tietoyhteiskunnan kehitystä siten ettei se osaltaan lisää syrjäytymistä. 
Talouden kilpailukyky, työllisyys ja Euroopan kansalaisten hyvinvointi eivät 
perustu enää ensisijaisesti tavaroiden tuotantoon, vaan todellinen hyvinvointi 
liittyy tiedon tuottamiseen ja levittämiseen. Tällöin hyvinvoinnin 
saavuttaminen riippuu pääasiallisesti panostamisesta tutkimukseen ja 
koulutukseen sekä kyvystä edistää innovaatioita. Siksi on pyrittävä 
todelliseen tietojen Eurooppaan. 
• Tämä pyrkimys liittyy Amsterdamin sopimuksessa asetettuun unionin 
tavoitteeseen elinikäisestä koulutuksesta, josta sopimus toteaa että unioni 
haluaa edistää kansalaistensa mahdollisimman korkeaa tiedon tasoa 
koulutuksen tavoitettavuuden ja koulutuksen jatkuvan ajantasaistamisen 
avulla. 
Työllisyyden edistäminen 
• Työllisyyden parantamiseen tähtäävän politiikan - olipa kyse 
makrotalouspolitiikasta tai konkreettisista työmarkkinatoimista - on 
perustuttava keskipitkän ajan toimintasuunnitelmaan, jolla pyritään 
parantamaan kaikkien Euroopan kansalaisten tietoja ja taitoja. 
0 Amsterdamin Eurooppa-neuvosto korosti päätelmissään, että 
ensisijainen tavoite on kehittää ammatti- ja sosiaalisia taitoja jotka 
helpotttavat työntekijöiden sopeutumista työmarkkinoiden muutoksiin. On 
painotettava vankkaa laaja-alaista pohjakoulutusta ja taitoja (teknisiä, 
sosiaalisia ja organisatorisia), jotka edistävät innovaatioita. Neuvosto 
kiinnitti erityistä huomiota koulutusalojen rajat ylittäviin taitoihin kuten 
kulttuurien ja niiden erilaisuuden ymmärtämiseen, kielitaitoon sekä 
yritysten ja etenkin pk-yritysten perustamiseen ja kehittämiseen 
tarvittaviin taitoihin. 
• Hiljattain tekemässään jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoja 
koskevassa ehdotuksessa komissio korosti uuden lähestymistavan tarvetta. 
Koulutusta ja nuorisoa koskevien uusien yhteisötoimien on tuettava 
komission asettamia tavoitteita: 
0 vähennetään pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyttä, 
O vähennetään niiden nuorten määrää, jotka lopettavat koulunkäynnin 
ennenaikaisesti tai eivät saa keskiasteen opintojaan päätökseen, 
0 tuetaan osallistumista oppisopimusjärjestelmiin ottamalla tarvittaessa 
mallia tässä parhaiten onnistuneista jäsenvaltioista, 
0 lisätään työttömien kouluttamista, 
0 lisätään tukea yritysten ja työmarkkinaosapuolten yhteisille pyrkimyksille 
joilla tarjotaan halukkaille työkokemusta tai koulutusta. 
Koulutusta ja nuorisoa koskevan yhteisöpolitiikan ja sitä tukevien uusien 
toimien avulla on voitava vastata näihin suuriin haasteisiin. 
Yhteisötoimet tällä alueella ovat kehittyneet jatkuvasti viidentoista viime 
vuoden aikana. Yhteisötason yhteistyön tähänastiset saavutukset sekä 
nykyisten ohjelmien (Sokrates, Leonardo da Vinci, Nuorten Eurooppa) ja 
niiden edeltäjien (Erasmus, Comett, Lingua, Petra, Force ja Eurotecnet) 
arvioinnit muodostavat hyvän pohjan uusille ohjelmille. Kaikkia näitä 
saavutuksia on hyödynnettävä uusissa yhteisötoimissa. Yhteisön on 
vastattava olemassaolevien ohjelmien jatkamista koskeviin odotuksiin, mutta 
sen on ehdotettava uusia ohjelmia jotka perustuvat 
0 rajoitetuille tavoitteille 
0 kohdistetuille toimille 
0 yksinkertaistetulle hallinnolle. 
Laajempana tavoitteena on oltava kaiken tarvittavan tekeminen sen tietojen 
ja taitojen Euroopan rakentamiseksi, jota tarvitsemme 2000-luvulla. 
TIETOJEN JA TAITOJEN EUROOPAN RAKENTAMINEN 
Tämän tiedonannon taustalla on yksi keskeinen tavoite, avoimen ja 
elinvoimaisen eurooppalaisen koulutusalueen asteittainen 
rakentaminen. Nopeasti muuttuvassa maailmassa yhteiskunnan on 
tarjottava kaikille kansalaisille ikään tai yhteiskunnalliseen asemaan 
katsomatta entistä paremmat mahdollisuudet tietojen hankkimiseen. Siksi 
"koulutusalue" on käsitettävä laajasti, sekä maantieteellisesti että ajallisesti. 
Se tarjoaa kehyksen, jonka piirissä toteutetaan käytännössä elinikäisen 
oppimisen tavoitetta, joka oli vuoden 1996 teemana Euroopassa. 
Koulutusalueen kolme tärkeintä ulottuvuutta ovat: 
Tiedot ja taidot 
0 Jotta Euroopan kansalaiset voisivat osallistua aktiivisesti 
muutosprosessien hallintaan, heidän on pystyttävä jatkuvasti 
kartuttamaan, kehittämään ja pitämään ajantasalla tietojaan ja 
taitojaan. 
Kansalaisuus 
0 Koulutusalueella voidaan vahvistaa kansalaisuutta yhteisten arvojen 
kautta ja kehittämällä tunnetta kuulumisesta yhteiseen sosiaaliseen ja 
kulttuurialueeseen. Sen on tuettava kansalaisuuden ymmärtämistä laaja-
alaisena käsitteenä, joka perustuu aktiiviseen yhteisvastuuseen sekä 
Euroopan moninaisuuden ja omintakeisuuden perustana olevan 
kulttuurisen rikkauden keskinäiseen ymmärtämiseen. 
Pätevyys 
0 Työllistymismahdollisuuksia on kehitettävä pätevyyksiä 
hankkimalla, koska työ ja sen organisointi muuttuvat. Tämän vuoksi on 
tuettava elinikäistä luovuutta, joustavuutta, mukautumiskykyä, "oppimisen 
oppimista" ja ongelmienratkaisukykyä. Vain tällä tavoin voidaan välttää 
taitojen nopea vanheneminen. Samalla on kehitettävä toimia joilla 
voidaan ennakoida tarpeita ja muokata ammatinkuvia. 
Näiden uusien haasteiden laajuus edellyttää, että koulutusta ja nuorisoa 
koskevia toimia yhtenäistetään. Koulutusalueen käytännön toteutuksessa 
käytetään aikaisempien ohjelmien menestykseen vaikuttaneita keskeisiä 
toimintapoja. Lisäksi uutta tieto- ja viestintätekniikkaa on käytettävä 
virtuaalikoulutuksen kehittämiseen, sillä sitä ei vielä Euroopassa ole riittävästi 
omaksuttu huolimatta siitä että tilanteen korjaamista on yritetty lukuisin 
julkisin ja yksityisin aloittein, esimerkkinä Netd@ys-tapahtuma. 
1. RAJOITETUT TAVOITTEET 
Uusissa toimissa on keskityttävä seuraaviin tavoitteisiin: 
• Edistetään Euroopan kansalaisten pääsyä hyödyntämään kaikkia 
Euroopan koulutusmahdollisuuksia, ja samalla tuetaan ja täydennetään 
jäsenvaltioiden toimintaa. 
• Tuetaan koulutusmahdollisuuksiin liittyviä innovaatioita. Komission 
aloitteesta on toteutettava hankkeita, joissa kokeillaan uusia toimintamalleja 
ja välineitä (kuten uuden mahdollisuuden koulut ja pätevyyksien 
hyväksyminen). Tavoitteena on etsiä uusia toimintatapoja yhdistämällä eri 
maiden kokeilujen tuloksia. Riittävä määrä varoja on siksi ohjattava näihin 
kokeiluihin, mutta niiden laajempi käyttöönotto kokeilun jälkeen jää 
jäsenvaltioiden harkintaan. 
• Levitetään hyviksi osoittautuneita koulutuskäytäntöjä ja parannetaan 
keskinäistä järjestelmien ja toimien tuntemusta. Jäsenvaltioiden 
koulutusjärjestelmiä ja nuorisopolitiikkaa koskevat säännölliset tutkimukset ja 
selvitykset tarjoavat poliittisille ja liike-elämän päättäjille mahdollisuuden 
kehittää uusia aloitteita. 
2. KESKITETYT TOIMET 
• Vuoteen 1999 ulottuvien ohjelmien tulokset ovat hyvä pohja Euroopan 
koulutusalueen rakentamiselle. On kuitenkin tarpeen keskittää toimia kuten 
ohjelmien selvitykset ja arvioinnit osoittavat. 
• Komissio ehdottaa kuutta laajaa toimintaaluetta: 
0 Fyysinen liikkuvuus 
* Liikkuvuutta edistäviä toimia tarjotaan Euroopan koulutusalueen eri 
kohderyhmille, opiskelijoille, koululaisille, opettajille, oppilaitosten 
johtajille, oppisopimuskoulutuksessa oleville, kouluttajille, 
ammatillisesta koulutuksesta vastaaville, työmarkkinaosapuolille, 
järjestöille, nuorisoryhmille ja nuorille vapaaehtoisille. 
* Liikkuvuuteen sisältyy keskinäisen pätevyyksien tunnustamis-
säännöstön laajentaminen mahdollisimman järjestelmällisesti koko 
Euroopan alueelle. 
0 Virtuaalinen liikkuvuus 
* Edistetään kaikkien mahdollisuuksia hyödyntää uusia koulutus­
välineitä siten että kaikki koulut liitetään tieto- ja viestintäverkkoihin, 
ja pyritään kaikin tavoin tekemään niiden käytöstä kohtuuhintaista. 
* Tuetaan eurooppalaiseen koulutuskäyttöön soveltuvien multimedia-
ja audiovisuaalituotteiden ja -palveluiden tuotantoa ja levittämistä. 
Tavoitteena on luoda nimenomaan Eurooppaan soveltuvaa sisältöä, 
joka tukee yhteisön kulttuuri-identiteettiä. 
* Tuetaan koulutusta joka antaa eurooppalaisille jo lapsina perustaidot 
käsitellä kriittisesti ja vastuullisesti uusien viestimien tarjoamia suuria 
tietomääriä. 
0 Toimet sellaisten Euroopan tason yhteistyöverkkojen kehittämiseksi 
^ joiden avulla voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviksi osoittautuneita 
käytäntöjä. 
* Näiden Euroopan yhteistyöverkkojen avulla on voitava koota 
asiakohtaista eurooppalaista tietämystä ja luoda todellista 
asiantuntemusta ja tehostaa ongelmanratkaisu-ja toimintakykyä. 
0 Toimet kielitaidon ja kulttuurien ymmärtämisen edistämiseksi. Nämä 
ovat koulutusalojen rajat ylittäviä ja niillä tuetaan muita toimintoja. 
* Kieli- ja kulttuuritaidot ovat keskeinen osa Euroopan kansalaisuutta. 
* Euroopan virtuaalinen koulutusalue on sitä rikkaampi ja sitä 
paremmin hyödynnettävissä, mitä monikielisempi se on. 
0 Innovaatioiden edistäminen sellaisten yhteisten ylikansallisten 
kokeilujen avulla joilla luodaan koulutukseen suunnattuja tuotteita tai 
uusia apukeinoja pätevyyksien tunnustamiseksi ja joilla kokeillaan uusia 
toimintamalleja ja lähestymistapoja. 
0 Toimet, joiden avulla parannetaan jatkuvasti yhteisötason tietoja 
jäsenvaltioiden koulutusta ja nuorisoa koskevista järjestelmistä ja 
toimintalinjoista (keskeiset luvut, tietokannat, keskinäinen 
koulutusjärjestelmien tuntemus). 
Kaikki toimet suunnitellaan ja toteutetaan yli rajojen. Erityistä huomiota 
kohdistetaan sellaisten yhdistettyjen hankkeiden täytäntöönpanoon joissa 
saman teeman ympärillä toteutetaan monentyyppistä toimintaa. 
3. TOIMIJAT 
• Yhteisötoiminta ei rajoitu komission suoraan käynnistämiin ja johtamiin 
toimiin, vaan uusien toimien ajatuksena on laatia malli yhteisön, 
jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden väliseksi tehtävänjaoksi. Tämä 
työnjako on edellytys tietojen ja taitojen Euroopan muodostumiselle. 
0 Jäsenvaltiot. Komissio ehdottaa järjestelyjä, joiden avulla hyödynnetään 
jäsenvaltioissa toteutettuja innovoivia aloitteita ja kokeiluja. Samalla 
määritellään jäsenvaltioiden velvollisuudet ja vastuut. Yhteisötoimilla 
helpotetaan hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen siirtoa jäsenvaltioista 
toisiin. 
0 Koulutusalan yhteistyökumppanit. Innovaatioiden levittämiseksi on 
vahvistettava yhteistyötä vanhempien, koulutusalan edustajien 
(yliopistojen, koulujen, koulutuskeskusten, järjestöjen ja kolmannen 
sektorin) sekä yritysten ja erityisesti pk-yritysten välillä. Tämä yhteistyö 
helpottaa sopeutumista muutoksiin opettajien ja kouluttajaien 
ammateissa, menetelmissä ja apuvälineissä. 
0 Työmarkkinaosapuolet. Työmarkkinasuhteilla ja työmarkkinaosapuolten 
välisillä - erityisesti ammattikoulutusta koskevilla - yhteisötason 
sopimuksilla on tärkeä osa tässä yhteistyössä. Vuonna 1997 laaditussa 
jatko- ja täydennyskoulutusta koskevassa raportissa työmarkkina­
osapuolia kannustettiin jo yhteistyöhön koulutuksen järjestämisessä. 
Yhteisötoimilla tuetaan työmarkkinajärjestöjen kanssa ja niiden kesken 
käytäviä keskusteluja kaikista osapuolia kiinnostavista aiheista. 
0 Liike-elämän yhteistyökumppanit. Yritykset on saatava tiiviisti mukaan 
yhteistyöhön. Erityishuomiota on kiinnitettävä pk-yritysten ja erityisesti 
niiden johtajien koulutukseen. Lisäksi yhteistyötä on kehitettävä tieto- ja 
viestintäyhteisön edustajien ja opetustuotteiden levittäjien kanssa. Koska 
opetusala sekä tieto- ja viestintäyhteisö nivoutuvat yhä tiiviimmin toisiinsa 
on syytä luoda yhteyksiä molempiin suuntiin opetustuotteiden laadun 
parantamiseksi. 
0 Alueelliset ja paikalliset yhteistyökumppanit. Yhteisötoimien 
organisoinnissa on otettava huomioon monen jäsenvaltion pyrkimys 
hajauttaa vastuuta esimerkiksi ammattikoulutuksesta. Suunnitelmissa on 
kiinnitettävä huomiota alueellisten ja paikallisten toimijoiden 
osallistumiseen, mikä koskee erityisesti kaikkiin yhteistyömuotoihin 
osallistuvia yrityksiä. Siten alueellisten ja paikallisten toimijoiden merkitys 
korostuu vastaisuudessa. 
0 Kansalaistoimintaa edustavat yhteistyökumppanit. Yhteisötoimien on 
tukeuduttava yhdistyksiin ja säätiöihin, jotka ovat mukana 
yhteisvastuullisessa käytännön toiminnassa ja nuorisovaihto- tai 
vapaaehtoistoiminnassa. 
4. KOHDENNETTU KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ 
• Valittu toimintalinja valmistelee myös yhteisön laajentumista. Koulutus- ja 
nuoriso-ohjelmat on jo avattu Euroopan talousalueen maille (Norja, Islanti, 
Liechtenstein), ja ohjelmia laajennetaan vähitellen niihin jäsenyyttä 
hakeneisiin maihin joilla on liittymistä valmisteleva strategia (Unkari, Tsekin 
tasavalta, Romania, Kypros, Puola, Slovakia, Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua ja 
Slovenia). Euroopan unioni on vähitellen siirtynyt näiden maiden 
järjestelmien kehittämiseen annetusta avusta kohti yhteistyötä esimerkiksi 
Tempus-ohjelmassa. 
• Kohdentaessaan toimiaan unionin on samalla lisättävä yhteistyötä sekä 
kokemusten ja tietojen vaihtoa. 
0 Välimeren maat on saatava paremmin ja tasapainoisemmin mukaan 
yhteistyöhön keskinäinen ymmärryksen lisäämiseksi ja Välimeren alueen 
poliittisen vakauden perustan vahvistamiseksi. 
0 Teollisuusmaiden (Yhdysvallat, Kanada, Japani, Venäjä jne.) kanssa 
tehtävässä yhteistyössä tulee omaksua yhtenäinen linja, jossa otetaan 
kuitenkin huomioon maakohtaiset erityispiirteet. 
II. YHTENÄINEN KEHYS 
1. SÄÄDÖKSET 
• Tämä politiikka toteutetaan säädöksin jotka pohjautuvat Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 126 ja 127 artikloihin. Ohjelmien yhteiset määräykset 
heijastavat niiden lisääntyvää integraatiota. 
0 Yhteisessä toiminta-, koordinointi- ja seurantakehyksessä määritellään 
tavoitteet, toimenpidetyypit, yhteiset ja kokeilutoimet sekä hyviksi 
osoittautuneiden käytäntöjen seuraaminen. 
0 Perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklaan perustuvissa kolmessa 
päätöksessä määritellään erityiset toimet koulutusta, ammattikoulutusta 
ja nuorisoa varten. Päätöksillä on yhteisiä artikloja, joilla vahvistetaan 
yhtenäisyyttä ja jotka ovat ilmaus yhteisten toimien, koordinaation ja 
hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen levittämisen halusta. 
2. BUDJETTIVARAT JA TÄYDENTÄVYYS 
• Tietojen ja taitojen Eurooppa tarvitsee keskusteitä tavoitteiden 
tärkeysjärjestyksestä ja resursseista. Valkoisen kirjan yhteydessä käytyyn 
keskusteluun liittyvässä tiedonannossa Euroopan parlamentti korosti, että 
tavoitteiden mukaisten budjettivarojen osoittaminen on välttämätöntä. 
• Komissio ilmoitti Agenda 2000 -suuntaviivoissa aikeestaan tehdä 
budjettiehdotuksia, jotka heijastavat valittua vaativaa toimintalinjaa. Tämä voi 
tarkoittaa BKT:n nousun ylittävää budjettivarojen lisäämistä. 
• Komissio pyrkii siihen, että koulutusta ja nuorisoa koskevat toimet ja yhteisön 
muut toimet täydentäisivät paremmin toisiaan, mutta pyrkii samalla 
välttämään päällekkäisyyksiä. Käytännössä tämä tarkoittaa eri ohjelmille 
yhteisiä toimia, kuten yhteisiä ehdotuspyyntöjä, tai useamman ohjelman 
määrärahoista rahoitettavia toimia. Näin koordinoidaan ja rakennetaan 
tehokkaasti yhteisiä toimintatapoja. 
• Agenda 2000: n rakennepolitiikan suuntaviivat ovat keskeinen osa 
täydentävyyttä. Henkisten voimavarojen johdonmukainen kehittäminen on 
tärkeää paitsi tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvilla alueilla, myös kaikkialla unionissa. 
Suunniteltu uusi tavoite 3, johon kuuluvat tavoitteisiin 1 ja 2 kuulumattomat 
alueet, auttaa jäsenvaltioita mukauttamaan ja uudenaikaistamaan 
koulutusjärjestelmiään. Tietojen ja taitojen toimintalinja tukee ja täydentää 
siten uutta rakennepolitiikkaa. 
3. YKSINKERTAISTETTU TÄYTÄNTÖÖNPANO 
AVOIMMUUS 
• Komissio lisää yhteisötoimien ja unionin tavoitteiden avoimmuutta. Se 
ehdottaa rajoitettuja tavoitteita ja toimia, jotka vastaavat unionin tasolla 
asetettuja ensisijaisia poliittisia päämääriä. 
• Lisäksi komissio pyrkii löytämään tapoja, joilla jotkut koulutustuotteet ja 
-toimet voisivat saada eurooppalaisen laatumerkinnän. Merkintä edellyttäisi 
laadulle ja maiden väliselle yhteistyölle asetettavien vaatimusten täyttämistä. 
YHTEISTYÖKUMPPANUUDET 
• Komissio suosittelee yhteistyökumppanuuksiin perustuvaa linjaa, jonka 
tavoitteena on parantaa yhteensopivuutta ja lisätä neuvonpitoa eri toimijoiden 
välillä: 
0 jäsenvaltioiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset 
0 muut Euroopan koulutusalueen rakentamiseen osallistuvat toimijat 
(koulutusalan, työmarkkinaosapuolten, liike-elämän ja 
kansalaisyhteiskunnan toimijat) 
0 lähellä edunsaajia toimivat täytäntöönpanijat. 
Tällainen yhteistyö parantaisi toimien poliittista valvontaa, laaja-alaista 
neuvonpitoa ja asianmukaista täytäntöönpanoa. 
• Uusia toimia leimaava yhteistyön henki voi synnyttää uusia kansallisia 
keskustelufoorumeitä tai -mekanismeja jotka tavoittelevat yhteisötoiminnan 
kehityksen entistä parempaa seurantaa kansallisten komiteoiden avulla. 
Tarkoituksena on tutustuminen yhteisötoimien periaatteisiin ja tavoitteisiin, 
jotta niitä pystyttäisiin nykyistä paremmin hyödyntämään jäsenvaltioiden 
tasolla. 
TOIMIEN SEURANTA JA ARVIOINTI 
• Arviointimenettelyjä parannetaan, jotta yhteisötoimia olisi helpompi ymmärtää 
ja jotta henkisiä voimavaroja koskevat yhteisön toimintalinjat olisivat 
yhtenäisempiä ja täydentäisivät paremmin toisiaan. 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymät työllisyyspolitiikan 
yhtenäistämistä koskevat päätökset osoittavat keskitetyn yhteisötason 
seurannan hyödyt. Nykyisistä ohjelmista laadittavien kertomusten sijasta 
komissio ja jäsenvaltiot alkavat laatia säännöllisiä selvityksiä ohjelmien 
etenemisestä ja niiden tiellä olevista esteistä. • 
HALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN JA PARANTAMINEN 
Hallintokäytännöt ovat muuttuneet ohjelmien resurssien kasvaessa. 
Erityisesti kehityksessä on otettu huomioon ne moninaiset tilanteet jotka 
johtuvat erilaisista hallintokulttuureista, rahoituskäytännöistä, monivuotisten 
sopimusten hallinnoinnista ja hallinnon keskityksestä tai hajautuksesta. 
Erityistä tilintarkastusmenettelyä on käytetty sopimusehtojen tarkistamiseksi 
ja kehittämiseksi. 
Komissio varmistaa, että asioista päätetään ja tiedotetaan lähellä kansalaisia. 
Se tekee ehdotuksia rutiinihallinnon hajauttamiseksi lähelle toimijoita ja tutkii 
olisiko mahdollista siirtää hallintovastuuta laajapohjaisille projekteille ja 
verkostoille, tai julkisyhteisöjen ja yksityisten välisille 
yhteistyökumppanuuksille. 
Lisätty hajauttaminen on entistä tärkeämpää koska tuleviin ohjelmiin 
osallistuu huomattavasti aiempaa enemmän maita. Hajauttamisen lisäksi 
tuetaan komission mahdollisuuksia toteuttaa paitsi hallintoon ja talousarvion 
toteutumisen valvontaan liittyvää, myös hajautettujen hallintorakenteiden 
kehittämiseen ja yhteensovittamiseen sekä tulosten seurantaan ja niistä 
tiedottamiseen liittyvää toimivaltaa. 
On tarpeen siirtyä kohti järjestelyjä jotka tukevat todellista kaikkien tasojen 
välistä hallintoyhteistyötä ja edistävät yhteisrahoitusta kansallisten, 
alueellisten ja paikallisten julkisten ja yksityisten lähteiden kanssa. 
Komissio ehdottaa, että toiminnan tukirakenteiden organisointia 
parannetaan ja ne liitetään nykyistä tiiviimmin toisiinsa. Kansallisten 
toimistojen olisi vahvistettava asemaansa hankkeiden vetäjien tukemisessa, 
erityisesti kumppaneita etsittäessä ja hakijoita neuvottaessa, sekä 
osallistuttava tiiviisti seurantaan ja arviointiin. 
Menettelyjen yksinkertaistaminen helpottaa yhteisötuen hakemista, koska 
päätöksenteko nopeutuu, hallinnolliset muodollisuudet kevenevät ja tehtävien 
sopimusten määrä vähenee siirryttäessä yhtenäiseen rahoitustukeen. 
Muuttamatta vallitsevia budjetti- ja kirjanpitomääräyksiä on pyrittävä 
lisäämään joustavuutta esimerkiksi kehittämällä hankkeiden monivuotista 
rahoitusta tai vaiheistamalla projekteja perustuen niiden toteutettavuus-
arvioon, valmisteluun, täytäntöönpanoon ja tulosten levitykseen. 
10 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 563 lopullinen 
/VO JLCTL JV.X JV«J J\. JL 
FI 04 05 16 
Luettelonumero : CB-CO-97-623-FI-C 
ISBN 92-78-27654-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg