ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
46.

toteaa jälleen olevansa huolissaan ihmisoikeusvaikutuksista, joita tekoälyn käyttö oikeusjärjestelmissä voi aiheuttaa; suhtautuu myönteisesti viittaukseen, joka koskee oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean laatimaa eettisiä periaatteita tekoälyn käytössä oikeusjärjestelmissä käsittelevää asiakirjaa (”European ethical Charter on the use of Artificial Intelligence in judicial systems and their environment”), sekä siihen, että ihmisen olisi aina valvottava tekoälyn avulla suoritettavia tehtäviä ja tehtävä niitä koskevat päätökset; korostaa, että tapausten määrän kasvu ei saa heikentää unionin tuomioistuimen oikeudellisen analyysin laatua; pyytää tuomioistuinta tiedottamaan parlamentille käytettyjen tekoälyvälineiden ylläpitäjistä; varoittaa tuomioistuinta yksityisyyteen ja turvallisuuteen kohdistuvista riskeistä, kun käytetään ulkoisia pilvipalveluja;
30.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan komission yhteinen tarkastus vastaa Horisontti 2020 -puiteohjelman maksujen jälkitarkastuksista ja että vuoden 2020 lopussa käytettävissä olleiden jälkitarkastustulosten perusteella yhteisyritys ilmoitti Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeiden edustavaksi virhetasoksi 3,46 prosenttia ja jäännösvirhetasoksi 1 prosenttia (selvitetyt ennakkomaksut ja loppumaksut); panee merkille, että komission ehdotuksen mukaan lopullisena tavoitteena on, että jäännösvirhetaso on mahdollisimman lähellä kahta prosenttia ohjelmien päättyessä, kun kaikkien tarkastusten, korjausten ja takaisinperintätoimenpiteiden rahoitusvaikutukset on otettu huomioon;
6.

panee merkille, että keskuksella on unionin virastona euromääräinen talousarvio; toteaa kuitenkin, että suuri osa menoista aiheutuu Ruotsin kruunuina (SEK), koska keskus sijaitsee euroalueen ulkopuolella Ruotsissa; toteaa lisäksi, että valuuttakurssien vaihtelut vaikuttavat keskukseen, koska sillä on kruunumääräisiä pankkitilejä ja lisäksi sillä on tiettyjä maksutapahtumia myös muissa ulkomaanvaluutoissa;
33.

on tyytyväinen komitean ja alueiden komitean väliseen hyvään yhteistyöhön hallinnon alalla ja toteaa sen tuottavan huomattavia synergioita ja mittakaavaetuja; panee merkille, että nykyistä hallinnollista sopimusta on jatkettu kesäkuun 2021 loppuun; toteaa, että toistaiseksi kaksi kohtaa on panematta täytäntöön ja että ne ovat virkojen tasapainoisempi jakautuminen yhteisissä palveluissa, missä tilanne on tällä hetkellä alueiden komitean eduksi, ja tilojen tasapuolinen jakautuminen (komitean osuus toimistotiloista oli 53 prosenttia ja alueiden komitean osuus 47 prosenttia); pitää myönteisenä, että hallinnollisen sopimuksen uusimista koskevien neuvottelujen tavoitteena on lisätä tehokkuutta entisestään ja luoda mahdollisia säästöjä;
11.

panee merkille, että 31. joulukuuta 2019 henkilöstötaulukosta oli täytettynä 75,35 prosenttia ja että unionin talousarviossa hyväksytyistä 284 väliaikaisesta toimesta 214 oli täytettynä (verrattuna 214 hyväksyttyyn toimeen vuonna 2018); panee merkille, että vuonna 2019 virastossa työskenteli lisäksi 72 sopimussuhteista toimihenkilöä ja yhdeksän kansallista asiantuntijaa; panee tyytyväisenä merkille, että viraston palvelukseenottosuunnitelman mukaan sillä on 500 henkilöstön jäsentä vuoteen 2020 mennessä; huomauttaa, että ilman väliaikaisia toimihenkilöitä ja jäsenvaltioiden lähettämiä kansallisia asiantuntijoita virasto ei pystyisi tarjoamaan ratkaisevan tärkeää tukea jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiä varten; panee merkille viraston ehdotuksen turvapaikkavalmiushenkilöiden luettelosta, jossa olisi 500 jäsenvaltioiden asiantuntijaa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota arviomaan ja käsittelemään tätä kysymystä kiireellisesti, jotta virasto voi hoitaa tehtäväänsä täysimääräisesti; pitää myönteisenä, että palvelukseenottotilanne on parantunut merkittävästi; korostaa, että viraston on edelleen edistyttävä palvelukseenotossa; kehottaa virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle täytäntöönpanotilanteesta;
2.

painottaa, että virasto rahoitetaan osittain maksuista, joita se perii yrityksiltä, jotka hakevat kemiallisten aineiden rekisteröimistä asetuksen (EY) N:o 1907/2006 mukaisesti; toteaa, että sovellettavat maksut riippuvat yritysten koosta ja rekisteröitävien kemikaalien määrästä (eri kynnysarvot); panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että vuonna 2009 tehdyistä ensimmäisistä rekisteröinneistä lähtien noin 26 prosenttia yrityksistä on ilmoittanut olevansa mikroyrityksiä tai pk-yrityksiä; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että virasto havaitsi tehokkaan jälkitarkastusjärjestelmänsä ansiosta, että noin 50 prosenttia yrityksistä oli ilmoittanut kokonsa virheellisesti, jolloin myös maksut olivat pienempiä; korostaa, että havainto osoittaa, että hakijoiden itse tekemiin ilmoituksiin liiaksi tukeutuvassa järjestelmässä on rajoitteensa; panee merkille, että korjatakseen tilanteen virasto on vuosien mittaan laskuttanut ja tulouttanut yhteensä 32,2 miljoonan euron verran maksunoikaisuja ja hallinnollisia maksuja ja että virasto on edistynyt merkittävästi aiheettomien maksunalennusten takaisinperinnässä ja erääntyneiden hallinnollisten maksujen keräämisessä; panee kuitenkin merkille, että tarkastuksia on vielä runsaasti tekemättä eikä tarvittavien maksunoikaisujen jäljellä oleva määrä ollut tiedossa vuoden 2019 lopussa; kehottaa virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimistaan ja saavutetuista tuloksista, jotta merkittävää tarkastuksista aiheutuvaa työmäärää voidaan vähentää edelleen ja maksunoikaisut voidaan toteuttaa; pyytää komissiota ehdottamaan toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi, jotta vältetään hakijoiden koon ilmoittamiseen liittyvät petokset ja mahdollistetaan viraston aiempaa vakaampi talousarviosuunnittelu;
6.

muistuttaa, että on tärkeää lisätä paitsi viraston oman sisäisen toiminnan ja hallinnoinnin digitalisaatiota myös nopeuttaa menettelyjen digitalisointia; korostaa, että viraston on jatkossakin toimittava tässä suhteessa ennakoivasti, jottei virastojen välille pääse missään tapauksessa syntymään digitaalista kuilua; kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että on toteutettava kaikki tarvittavat turvatoimet, jotta vältetään käsiteltyjen tietojen verkkoturvallisuuteen kohdistuvat riskit;
11.

panee huolestuneena merkille, että vuonna 2017 keskimääräinen työskentelyjakso virastossa oli vain 2,7 vuotta, mikä näkyy henkilöstön suurena vaihtuvuutena; ymmärtää, että virastolla on vaikeuksia houkutella ammattilaisia muun muassa siksi, että isäntämaassa sovellettava palkan korjauskerroin on alhainen (74,9 prosenttia); korostaa, että henkilöstön suuri vaihtuvuus tuo esiin viraston pyöröovipolitiikan mahdolliset ongelmat; kehottaa virastoa arvioimaan uudelleen pyöröovipolitiikkaansa; on huolissaan siitä, että unionin talousarviossa viime vuosina hyväksyttyjen toimien vähentäminen yhdessä virastolle osoitettujen lisätehtävien kanssa on lisännyt viraston henkilöstön työmäärää; huomauttaa, että tämä tilanne saattaa aiheuttaa riskejä viraston työohjelmien toteuttamiselle; panee merkille, että virasto pyrkii parantamaan henkilöstönsä työehtoja ja että virasto aloitti vuonna 2018 sosiaalipalvelujen toimintasuunnitelman toteuttamisen; kehottaa virastoa etsimään lisämahdollisuuksia parantaa henkilöstön työ- ja elinoloja Latvian viranomaisten kanssa ja pyrkimään uuden toimipaikkaa koskevan sopimuksen tekemiseen;
25.

panee merkille, että yhteisyritys on ryhtynyt jatkotoimenpiteisiin parlamentin varainhoitovuoden 2017 vastuuvapautta koskevan päätöslauselman johdosta puuttuakseen parlamentin huolenaiheisiin ja erityisesti se on nimittänyt talousarvio- ja varainhoitoryhmään uuden päällikön ja ryhmään on liittynyt myös uusi talousasioista vastaava virkamies ja hallintoavustaja; toteaa, että yhteisyrityksen talousjohtajan rekrytointi on parhaillaan käynnissä ja että uusi talousarviomenettely on otettu käyttöön, minkä ansiosta yksityiskohtainen talousarvio pystyttiin laatimaan määräajassa;
14.

toteaa vastuuvapauden myöntävän viranomaisen vuonna 2018 tekemien huomioiden ja huomautusten perusteella, että virasto on tietoinen pienen henkilöstömäärän sen toiminnan jatkuvuudelle aiheuttamista merkittävistä riskeistä; korostaa, että virasto on pyytänyt lisähenkilöstöä ohjelma-asiakirjoissaan; toteaa, että tällainen henkilöstön lisäys edellyttää parlamentin ja neuvoston hyväksyntää ja että virasto pyrkii lieventämään riskiä priorisoimalla tehtäviä uudelleen ja nopeuttamalla palvelukseenottoa; toteaa, että nykyisen käytännön mukaan säädöksen täytäntöönpanoon tarvittava henkilöstö otetaan palvelukseen vasta sen jälkeen, kun säädös on tullut voimaan, ja tällöin olemassa olevan henkilöstön odotetaan huolehtivan säädöksen täytäntöönpanoa valmistelevista toimista, mikä koettelee viraston ydinryhmän resursseja ja voi vaarantaa viraston päivittäisestä toiminnasta suoriutumisen; kehottaa komissiota sallimaan, että osa henkilöstöstä voidaan ottaa palvelukseen etukäteen säädösehdotuksen mukaisesti, jotta virasto voi valmistautua säädöksen täytäntöönpanoon tehokkaasti;
78.

pitää valitettavana, että unionin APSAlle antamalla tuella on ollut vähäinen vaikutus ja että sitä on pitänyt kohdentaa uudelleen, samoin kuin sitä, että unionin tuki on keskittynyt pääasiassa APSAn perustoimintakustannusten rahoittamiseen ja että APSA on ollut voimakkaasti riippuvainen avunantajien tuesta useiden vuosien ajan;
—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1),
2.

korostaa, että virasto on osittain omarahoitteinen ja saa maksutuloja yrityksiltä, jotka pyytävät kemikaalien rekisteröintiä kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoituksia koskevan asetuksen (REACH) mukaisesti; toteaa, että sovellettavat maksut riippuvat yritysten koosta ja rekisteröitävien kemikaalien määrästä; panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että vuonna 2009 tehdyistä ensimmäisistä rekisteröinneistä lähtien noin 30 prosenttia yrityksistä on ilmoittanut olevansa mikroyrityksiä tai pieniä tai keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä); panee kuitenkin huolestuneena merkille, että virasto havaitsi tehokkaan jälkitarkastusjärjestelmänsä ansiosta, että noin 55 prosenttia mikroyrityksistä ja pk-yrityksistä oli luokitellut kokonsa virheellisesti, jolloin myös maksut olivat pienempiä; hyväksyy toimenpiteet, joita virasto on toteuttanut laskuttaakseen erityisen suurista maksujen oikaisuista (16,4 miljoonaa euroa); kehottaa lisäksi kansallisia täytäntöönpanoviranomaisia tehostamaan yritysten ilmoittamien määrien todentamisjärjestelmiä ja panemaan täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön strategiat ja vähimmäiskriteerit, jotka koskevat kemikaaleja koskevien säädösten täytäntöönpanon valvontaa; kehottaa virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimistaan ja saavutetuista tuloksista, jotta merkittävästi ruuhkautuneita tarkastuksia voidaan vähentää ja maksujen oikaisut voidaan toteuttaa;
7.

toteaa, että hakemus koskee 550:tä vähennettyä työntekijää, joista suuri osa on naisia (41,82 prosenttia); toteaa lisäksi, että 14,73 prosenttia vähennetyistä työntekijöistä on yli 55-vuotiaita ja 1,6 prosenttia on alle 30-vuotiaita; pitää siksi EGR:stä osarahoitettuja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä tärkeinä, sillä ne parantavat näiden haavoittuvien ryhmien mahdollisuuksia palata työmarkkinoille;
11.

panee merkille, että irtisanoutumisten määrä on lisääntynyt, mikä johtuu poliisiakatemian muutosta Yhdistyneestä kuningaskunnasta Unkariin ja henkilöstön palkkoihin uudessa sijoituspaikassa sovellettavasta huomattavasti matalammasta korjauskertoimesta; panee merkille, että on toteutettu lieventäviä toimia; toteaa kuitenkin, että virkojen alhainen palkkaluokka yhdessä matalan korjauskertoimen kanssa ei houkuttele ulkomaalaisia (varsinkaan Länsi- ja Pohjois-Euroopasta) muuttamaan Unkariin ja tästä syystä henkilöstön maantieteellinen jakauma ei ole tasapuolinen; panee tässä yhteydessä merkille, että vuonna 2016 poliisiakatemian henkilöstön jäsenistä 30 prosenttia oli unkarilaisia, mikä on kohtuuton luku; panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta huolestuneena merkille, että henkilökunnan suuri vaihtuvuus saattaa vaikuttaa toiminnan jatkuvuuteen ja poliisiakatemian kykyyn toteuttaa sen työohjelmassa suunnitellut toimet, ja huomauttaa, että tähän ongelmaan on puututtava; panee lisäksi merkille, että henkilöstön maantieteellinen jakauma vaikuttaa henkilöstökuluihin, minkä seurauksena käyttämättä jääneitä määrärahoja päätettiin siirtää osastosta 1 osastoon 3, mikä mahdollisti operatiivisten lisätoimien toteuttamisen;
4.

palauttaa mieliin, että näiden viidessä yrityksessä tehtyjen työntekijävähennysten odotetaan aiheuttavan valtavia paineita asianomaiselle alueelle ja että irtisanomisten vaikutus on yhteydessä siihen, että uudelleentyöllistyminen on työpaikkojen vähäisyyden vuoksi vaikeaa, koska alue on kaukana suurista teollisuuskeskittymistä, irtisanottujen työntekijöiden koulutustaso on alhainen, heidän ammattitaitonsa on hankittu nyt taantumassa olevalta alalta ja työnhakijoita on suuri määrä;
8.

on jossain määrin huolissaan siitä, että monet yhteisyrityksen hankkeisiin osallistuvat teollisuutta edustavat osakkaat eivät olleet voineet ilmoittaa luontoissuorituksiaan asetettuun määräaikaan mennessä joko siksi, että niiden oma vuoden 2016 tilinpäätös ei ollut vielä valmis, tai koska hankkeet olivat käynnistyneet lähellä vuoden 2016 loppua; toteaa, että ilmoittamisen määräaikaa, joka on 31. tammikuuta, pitää tarkistaa mahdollisissa tulevissa lainsäädäntöehdotuksissa asetuksen (EU) N:o 560/2014 muuttamiseksi; toteaa, että näissä tapauksissa yhteisyritys sovelsi tilinpäätösstandardeja koskevia komission suuntaviivoja ja laati määräsuhteisen arvion hankkeen kustannusten pohjalta; kehottaa kuitenkin teollisuutta edustavia osakkaita etsimään keinon kirjata luontoissuorituksensa tämän ongelman toistumisen välttämiseksi;
toteaa, että väärinkäytösten paljastamista koskevia sisäisiä toimintaperiaatteita koskeva luonnos on laadittu ja siitä on ilmoitettu Euroopan tietosuojavaltuutetulle asetuksen (EY) N:o 45/2001 ( 2 ) säännösten mukaisesti; panee tyytyväisenä merkille, että virasto järjesti itse koulutusta eettisistä arvoista, eturistiriidoista, petosten torjunnasta ja väärinkäytösten paljastamisesta;
11.

on erityisen huolissaan siitä, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen loppua kohti saattaa muodostua jälleen suorittamatta jääneiden maksujen suma, ja muistuttaa, että vuoden 2014 lopussa määrä oli ennennäkemättömät 24,7 miljardia euroa; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio esitti monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistuksen yhteydessä ensimmäistä kertaa vuoteen 2020 ulottuvan maksuennusteen, mutta korostaa, että se on päivitettävä asianmukaisesti joka vuosi, jotta budjettivallan käyttäjä voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ajoissa; varoittaa vahingollisista seurauksista, joita uudella maksukriisillä voisi olla erityisesti EU:n talousarvion edunsaajille; on vakuuttunut, että unionin uskottavuus riippuu myös sen kyvystä varmistaa, että unionin talousarviossa on riittävä määrä maksumäärärahoja, joiden turvin sen on mahdollista pitää kiinni sitoumuksistaan; korostaa maksujen myöhästymisen haitallista vaikutusta yksityiselle sektorille ja erityisesti EU:n pk-yrityksille, joilla on sopimuksia julkisten elinten kanssa;
7.

korostaa, että suuri osa vähennetyistä työntekijöistä on yli 55-vuotiaita ja että yli 76 prosenttia heistä on naisia; korostaa tätä silmällä pitäen, että EGR:stä osarahoitetut aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet ovat tärkeitä, sillä ne auttavat näitä haavoittuvia ryhmiä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille; panee tyytyväisenä merkille, että erityistä huomiota on kiinnitetty siihen, että ehdotetut toimenpiteet on räätälöity kohderyhmien erityistarpeita vastaaviksi;
13.

muistuttaa, että Horisontti 2020:n sääntöjen 34 artiklan mukaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien, jotka hakevat korvauksia enemmän kuin 325 000 euron arvosta, on esitettävä kustannusselvityksiä koskeva lausunto, jonka on tarkoitus edistää instituutin toimittamia kuluilmoitusten ennakkotarkastuksia; toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan lausuntojen laatu vaihtelee kuitenkin merkittävästi, mikä rajoittaa niiden avulla saatavaa varmuutta ja pakottaa instituutin toimittamaan lisätarkastuksia; toteaa, että instituutin mukaan se soveltaa tarkastuslausunnon menetelmää, jonka komission tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto on kehittänyt Horisontti 2020:lle vuoden 2014 avustussopimuksista alkaen; toteaa myös, että uudistettu menetelmä sisältää tarkemmat ohjeet ja sovitut menettelyt sekä 63 vakiohavaintoa, jotka kattavat kaikki kululuokat; on tietoinen, että instituutti on kehittänyt kattavan avustuksia koskevan varmuusstrategian, joka rakentuu sekä ennakko- että jälkitarkastuksille, mukaan lukien kustannusselvitys, jotta varmistettaisiin tapahtumien lainmukaisuus ja sääntöjenmukaisuus;
4.

panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että yhteen tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2012 kertomuksessa tehtyyn huomautukseen, johon oli tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2013 kertomuksessa liitetty merkintä ”tekemättä”, on nyt tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa liitetty merkintä ”ei relevantti”; toteaa myös, että vuoden 2013 kertomuksessa esitettyjen kahden huomautuksen osalta toteutettiin korjaavia toimia ja kyseiset kaksi huomautusta on nyt ”toteutettu” ja yhden tilanne on ”ei relevantti”;
23.

katsoo tämän merkitsevän perussopimuksissa vahvistettujen velvoitteiden täyttämisen vakavaa laiminlyöntiä ja on sitä mieltä, että asiaan liittyvien sidosryhmien on toteutettava aiheelliset toimenpiteet kysymyksen ratkaisemiseksi viipymättä; korostaa, että perussopimusten ja varainhoitoasetuksen tarkistaminen on tarpeen, jotta voidaan selkeyttää vastuuvapausmenettelyn tavoitteita ja prosesseja ja määritellä perussopimuksissa vahvistettujen sääntöjen noudattamisen laiminlyönnistä aiheutuvat seuraamukset;
1.

toteaa, että erillisvirastoilla on tärkeitä tehtäviä, joilla on suora vaikutus unionin kansalaisten päivittäiseen elämään; toteaa myös jälleen, että virastojen ja etenkin sääntelyvirastojen ja riippumatonta tietojenkeruuta hoitavien virastojen autonominen asema on tärkeää; muistuttaa, että erillisvirastojen perustamisen päätarkoituksena oli riippumattomien teknisten tai tieteellisten arviointien suorittaminen;
14.

toteaa, että vuonna 2014 komission sisäisen tarkastuksen osasto suoritti tarkastuksen aiheesta ”Stakeholder Relations and External Communication in Management of pooled resources”, joka osoitti, että sidosryhmäsuhteiden ja ulkoisen viestinnän kokonaisvaltainen hallinnointi tukee vaikuttavasti ja tehokkaasti yhdistettyjen resurssien hallinnointia; panee merkille virastolta saatujen tietojen pohjalta, että virasto ryhtyi parannustoimiin tarkastuksen ollessa vielä meneillään ja on laatinut virallisen toimintasuunnitelman, jolla varmistetaan suositusten oikea-aikainen täytäntöönpano; panee merkille myös, että sisäisen tarkastuksen osasto suoritti henkilöresursseja koskevan tarkastuksen, joka johti kahteen hyvin tärkeäksi merkittyyn suositukseen ja kahteen tärkeäksi merkittyyn suositukseen;
9.

on viraston antamien tietojen perusteella tietoinen siitä, että viraston hallintoneuvosto on muuttanut työjärjestystään; panee merkille, että työjärjestystä muutettiin siten, että hallintoneuvoston jäsenten ja varajäsenten on nyt toimitettava allekirjoitettujen sitoumuksia ja luottamuksellisuutta koskevien ilmoitusten lisäksi ansioluettelonsa julkaistaviksi viraston verkkosivustolla; panee merkille, että ansioluettelot oli tarkoitus julkaista lokakuuhun 2015 mennessä; panee lisäksi merkille, että pääjohtajan ja ylemmän johdon ansioluettelot on jo julkaistu viraston verkkosivustolla;
4.

toteaa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen perustella, että virasto oli käynnistänyt uudelleen kilpailumenettelyn tietyn sopimuksen tekemiseksi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän puitesopimuksen yhteydessä; panee lisäksi merkille, että laadun liiallinen painottaminen ja sopimuksen korkea enimmäisarvo olivat tarjouskilpailua uudelleen käynnistettäessä johtaneet hintatarjouksiin, jotka olivat lähellä sopimuksen enimmäisarvoa; on kuitenkin todennut, että tämä on ristiriidassa kilpailumenettelyn uudelleen käynnistämisen tavoitteen kanssa, sillä tavoitteena on varmistaa hintojen kilpailuttaminen; toteaa, että virasto oli valmistelemassa sisäisiä ohjeita kilpailumenettelyn aloittamisesta uudelleen, jotta se voisi varmistaa paremman hintakilpailun tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ajankohtana; pyytää virastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle tässä asiassa saavuttamastaan edistyksestä;
9.

toteaa, että tilintarkastustuomioistuin oli todennut, että kaksi yksikön päällikön virkaa on ollut avoimena vuodesta 2013 lähtien, ja että toinen viroista täytettiin elokuussa 2015 ja toisesta on ilmoitettu ja sitä koskeva valintaprosessi on käynnissä ja viran odotetaan täyttyvän vuoden 2016 alkupuoliskolla; panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että kumpaakin virkaa on hoidettu väliaikaisesti vuodesta 2013 saakka, mikä on vastoin henkilöstösääntöjä, joiden mukaisesti tällaisen järjestelyn enimmäispituus on yksi vuosi; toteaa, että yhtä virkaa hoiti vuonna 2014 hallintopääjohtaja, joka toimi samalla väliaikaisena johtajana ja hoiti siten samanaikaisesti kolmea eri tehtävää; toteaa, että näissä kysymyksissä on edistytty ja että instituutin hallinnon avoimina olevat virat täytetään vaiheittain; kehottaa instituuttia etenemään kunnianhimoisesti toimissaan palvelukseenottomenettelyjen parantamiseksi ja toteuttamaan lisätoimia hallinnon tasolla vallitsevan epävakauden korjaamiseksi, jotta toiminnan jatkuvuus olisi paremmin turvattu; kehottaa instituuttia tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle palvelukseen ottamisen etenemisestä;
7.

toteaa, että Aleo Solar AG:n työntekijävähennyksien odotetaan vaikuttavan haitallisesti Prenzlaun / Brandenburgin alueeseen, jossa tulo asukasta kohden on selvästi alhaisempi kuin kansallinen keskiarvo ja jossa on Saksan korkeimmat työttömyysasteet, 15,5 ja 16,4 prosenttia; korostaa, että työttömyysaste olisi 0,9 prosenttiyksikköä korkeampi, jos Aleo Solar AG:n irtisanotut laskettaisiin mukaan; pitää valitettavana, että ei ole nähtävissä, että vähennetyt työntekijät löytäisivät vastaavia uusia työpaikkoja, sillä alueen väestötiheys on suhteellisen alhainen eikä alueella ole potentiaalisia työnantajia: alueella toimii pääasiassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä, ja vain 10 yritystä (0,3 %) työllistää enemmän kuin 249 työntekijää (Aleo Solar AG oli yksi näistä suurista työnantajista);
4.

pitää kuitenkin valitettavana, että lisätalousarvioesityksessä nro 5/2015 esitetyt lisäykset ovat pieniä eivätkä vastaa todellisia tarpeita, jotka johtuvat käynnissä olevasta ja todennäköisesti pahenevasta kriisistä Välimerellä, Ukrainasta tulevien pakolaisten määrän lisääntymistä koskevasta kasvavasta riskistä sekä tarpeesta puuttua yleisesti muuttoliikkeisiin liittyviin haasteisiin; korostaa kuitenkin, että näiden varojen käyttöä on valvottava huolellisesti ja sopimus- ja alihankintamenettelyjen avoimuutta on lisättävä, sillä jäsenvaltioissa on havaittu useita väärinkäytöksiä, joita tutkitaan;
1.

toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan vuoden 2011 kertomuksessa esitettyjen neljän huomautuksen osalta, jotka vuoden 2012 kertomuksessa olivat ”kesken”, toteutettiin korjaavia toimia ja yksi huomautus on vuoden 2013 kertomuksen mukaan ”toteutettu” ja kolme muuta ovat edelleen ”kesken”; toteaa myös, että tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2012 kertomuksessa esitettyjen kuuden huomautuksen osalta kolmessa tapauksessa toteutettiin myös korjaavia toimia ja kolme huomautusta on nyt ”toteutettu” ja kolme on ”kesken”;