KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

EU:n toimintasuunnitelma luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi

1. Taustaa

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta on tullut yksi maailman tuottavimmista järjestäytyneen rikollisuuden muodoista. Sen tarkkaa mittakaavaa on vaikea määrittää, mutta eri lähteissä arvioidaan tällaisen laittoman kaupan tuotoiksi 8–20 miljardia euroa vuosittain. Se kattaa laajan joukon suojeltuja lajeja, joita ovat muun muassa norsut ja sarvikuonot, korallit, muurahaiskävyt, tiikerit ja ihmisapinat.

Ongelma kasvaa maailmanlaajuisesti...

Laiton norsunluun kauppa on yli kaksinkertaistunut vuodesta 2007 ja yli kolminkertaistunut vuoteen 1998 verrattuna. Vuosien 2007 ja 2013 välisenä aikana sarvikuonojen salametsästys lisääntyi 7 000 prosenttia Etelä-Afrikassa, mikä uhkaa tämän lajin eloonjäämistä. Yli 4 000 tonnia erittäin uhanalaista ruusupuuta, jonka epäillään tulleen viedyksi laittomasti Madagaskarilta, takavarikoitiin viranomaisten toimesta useissa kauttakulku- ja määränpäämaissa pelkästään marraskuun 2013 ja huhtikuun 2014 välisenä aikana.

EU:lla on merkittävä asema tämän laittoman kaupan torjumisessa, sillä Eurooppa on nykyisin määränpäämarkkina ja muille alueille sen kautta suuntautuvan laittoman kaupan keskeinen solmukohta. Se on myös alue, jolta tiettyjä lajeja hankitaan laitonta kauppaa varten. Viime vuosina jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet erityisesti kauttakuljetettavien norsunluun ja sarvikuononsarvien takavarikoista sekä elävien matelijoiden ja eksoottisten lintujen laittomasta tuonnista, kun taas useita tonneja erittäin uhanalaisia EU:sta peräisin olevia ankeriaita on myyty laittomasti Aasiaan.

… ja sillä on merkittäviä vaikutuksia oikeusvaltion, rikollisuuden ja turvallisuuden kannalta

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomalla kaupalla on tuhoisia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen, ja se uhkaa hävittää joitain lajeja. Lisäksi se sekä luo kannustimia korruptoituneisiin toimintatapoihin että saa niistä mahdollisuuksia, mikä heikentää oikeusvaltiota. Erityisesti joillain Afrikan alueilla sillä on erittäin kielteinen vaikutus talouskehityksen mahdollisuuksiin.

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on rikollisille hyvin houkuttelevaa, sillä se on erittäin tuottoisaa, ja useimmissa maissa se on lainvalvonnan painopisteenä vähäisempi verrattuna muihin laittoman kaupan muotoihin, joten paljastumisen ja seuraamusten riski on hyvin pieni. Yhteyksiä rahanpesuun ja muihin järjestäytyneen rikollisuuden muotoihin, kuten laittomaan huumausaine- ja asekauppaan, on raportoitu säännöllisesti. YK:n turvallisuusneuvosto on tunnustanut, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa Keski-Afrikassa ruokkii konflikteja ja uhkaa alueellista ja kansallista turvallisuutta tarjoamalla rahoituksen lähteen puolisotilaallisille ryhmille.

Kansainvälisen huomion lisääminen...

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomaan kauppaan on alettu kansainvälisen politiikan tasolla kiinnittää yhä enemmän huomiota viime vuosina, kun sen mittakaava ja vaikutukset ovat kasvaneet huimasti. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi ensimmäisen päätöslauselman tästä erityisestä aiheesta heinäkuussa 2015; sitä tukivat yhteisesti kaikki EU:n jäsenvaltiot. Aihetta käsiteltiin myös nimenomaisesti muissa viime aikojen tärkeissä kansainvälisissä tapahtumissa, kuten korkean tason konferenssissa, joka pidettiin Kasanessa, Botswanassa maaliskuussa 2015, sekä G7-kokouksessa kesäkuussa 2015. Tämän tuloksena kansainvälinen yhteisö – EU ja sen jäsenvaltiot mukaan luettuina – teki yhteisiä sitoumuksia laittoman kaupan torjuntatoimien vauhdittamiseksi.

Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES-sopimus) puitteissa on hyväksytty lukuisia toimenpiteitä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi. Kyseessä on keskeinen kansainvälinen yleissopimus, jolla säännellään luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston kansainvälistä kauppaa, ja EU:sta tuli sen sopimuspuoli vuonna 2015. Yhdysvallat on perustanut presidentin erityistyöryhmän ja hyväksynyt kansallisen strategian luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi. Keskeiset markkinamaat kuten Kiina osoittavat kasvavaa sitoutumista asiaan muun muassa vahvistamalla täytäntöönpanotoimia ja osoittamalla halukkuutta tiiviimpään yhteistyöhön EU:n kanssa näissä kysymyksissä. Afrikan unioni on alkanut toteuttaa maanosan laajuista strategiaa.

… on muutettava toiminnaksi kentällä

EU on jo osoittanut johtajuutta luonnonvarojen laittoman kaupan torjunnassa hyväksymällä kunnianhimoisia toimenpiteitä puutavaran ja kalastustuotteiden kohdalla. Tämä EU:n toimintasuunnitelma osoittaa, että EU on valmis täyttämään kansainväliset odotukset ja sitoumukset ja että se nostaa omaa tavoitetasoaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntatoimien suhteen. Tämä auttaa myös varmistamaan, että niitä merkittäviä investointeja, jotka on viime vuosikymmeninä tehty EU:n kehitystuen avulla luonnonsuojeluun eri puolilla maailmaa, ei vaaranneta rikollisella toiminnalla.

Toimintasuunnitelma on merkittävä askel kohti kestävän kehityksen tavoitteita, jotka vahvistettiin valtionpäämiesten YK:n huippukokouksessa syyskuussa 2015 hyväksymän kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 puitteissa. Tavoitteessa 15, joka koskee biologista monimuotoisuutta, asetetaan tavoitteeksi ryhtyä kiireellisesti toimiin suojeltujen kasvi- ja eläinlajien salametsästyksen ja laittoman kaupan lopettamiseksi ja luonnonvaraisista eläimistä ja kasveista saatavien laittomien tuotteiden kysyntään ja tarjontaan puuttumiseksi.

Euroopan parlamentti esitti toimintasuunnitelman laatimista päätöslauselmassa, joka hyväksyttiin tammikuussa 2014. EU:n toimintasuunnitelmaa ovat myös kannattaneet monet EU:n jäsenvaltiot, kansainväliset organisaatiot, kansalaisjärjestöt sekä asiaan liittyvät yritykset sidosryhmien kuulemisessa, joka koski EU:n lähestymistapaa luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseen ja jonka Euroopan komissio käynnisti helmikuussa 2014.

EU:n ja sen jäsenvaltioiden on puututtava ongelmaan yhdessä. EU:n laajuiset säännöt luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan sääntelemiseksi ovat olleet voimassa kaikissa jäsenvaltioissa vuodesta 1983, ja niillä on pantu täytäntöön CITES-sopimus. Komissio antoi suosituksen täytäntöönpanon valvontatoimista vuonna 2007.