2. Komissio käynnistää viimeistään 8 päivänä joulukuuta 2019 vapaaehtoiset pilottitutkimukset, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava ja joista saadaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tietoja sisävesiväylien henkilöliikenteeseen, rajat ylittävät kuljetuspalvelut mukaan lukien, liittyvien tilastotietojen saatavuudesta. Näissä pilottitutkimuksissa on pyrittävä arvioimaan tämän uuden tietojenkeruun toteutettavuutta, kyseisen tiedonkeruun kustannuksia ja siitä seuraavaa tilastotietojen laatua.

Sisävesiväylillä on suuri merkitys Euroopan liikennejärjestelmässä, ja niiden merkitystä on mahdollista kasvattaa vielä huomattavasti. Euroopan unionin jäsenvaltioista 20:llä on sisävesiväyliä, ja näistä 12:lla on yhteenliitetty sisävesiväylien verkko.

Henkilöliikenne tarjoaa toisen lähteen. Jokiliikenteen tietojärjestelmä vaihtaa tietoja aluksista sisävesiväylillä sekä tietoja henkilöliikenteestä, reiteistä ja kuormasta. Koska vain pieni osa matkustaja-aluksista on rekisteröity jokiliikenteen tietojärjestelmään, tietojen laatu ei ole riittävä. Laivaajat voivat vapaaehtoisesti toimittaa aluksen matkustajamäärän AIS-järjestelmään, ja koska pääsy järjestelmään on rajallinen, AIS-tiedot eivät todennäköisesti ole kattavia.

Kyselyyn saadut vastaukset osoittivat, ettei lauttojen sekä kaupunki- ja seutuliikenteen välillä ollut selkeitä eroja. Tämän vuoksi suositellaan joko määrittelemään lautta täsmällisemmin tai sisällyttämään lautat sekä kaupunki- ja seutuliikenne samaan luokkaan.

Puola

Henkilöliikennettä koskevat tiedot saatiin matkustajia kuljettaville Puolassa rekisteröidyille yhteisöille suoraan osoitetusta kyselystä. Tutkimus ei siis kattanut Puolan ulkopuolella rekisteröityjä yhteisöjä, jotka kuljettavat matkustajia Puolan sisävesiväylillä. Puola valitsi yhteisöt kansantalouden kansallisesta virallisesta rekisteristä. Niiden pääasiallinen rekisteröity toiminta oli henkilö- ja rahtiliikenne sisävesiväylillä Puolan toimialaluokituksen perusteella. Sähköinen verkkokysely lähetettiin henkilöliikennettä sisävesiväylillä harjoittaville toimijoille.

Tiedot Puolassa rekisteröidyistä matkustaja-aluksista saatiin sisävesiväyläviranomaisten rekistereistä. Sisävesiväylien jokiristeilyalusten ja päiväristeilyalusten välinen ero ei perustu suoraan rekisteriin vaan rekisteröityjen alusten teknisiin asiakirjoihin. Alukset rekisteröidään Puolassa alustyypin mukaan riippumatta niiden harjoittamasta toiminnasta. Teknisten tietojen perusteella alukset, joissa on vähintään 12 matkustajapaikkaa, jaetaan hytillisiin ja hytittömiin aluksiin. Rekisteröityjä kuljetusaluksia ei voida erottaa kaupunkiliikenteen aluksista, koska tällaisia palveluja voivat tarjota sekä sisävesiliikenteen päiväristeilyalukseksi rekisteröidyt että muuksi kuin risteilyalukseksi rekisteröidyt alukset.

Myös verkkosivujen haravointia käytettiin merkityksellisen sisällön löytämiseksi ja niiden yritysten yksilöimiseksi, jotka Puolan toimialaluokituksessa on luokiteltu luokkiin ”sisävesiväylien henkilöliikenne” ja ”sisävesiväylien rahtiliikenne”.

Lisäksi kyselytutkimuksen laatimiseen käytettiin sisävesiliikenteeseen liittyvistä alan lehdistä, yhdistyksistä, aloitteista ja instituutioista saatuja tietoja sekä tiedotusvälineiden seurannasta saatuja tietoja.

Tarkastamista varten sisävesiliikenteeseen osallistuvien alusten määrää koskevassa lakisääteisessä neljännesvuosittaisessa tutkimuksessa saatuja tietoja käytettiin toisena lähteenä kyselytutkimusta laadittaessa.

Sisävesiväylien henkilöliikenteen osuus kaikista liikennemuodoista on vain 0,3 prosenttia matkustajien kokonaismäärästä, joukkoliikenne pois lukien. Kansallisilla sisävesiväylillä on siis marginaalinen asema Puolan henkilöliikenteessä.

Romania

Tiedot kerättiin vuonna 2019 neljännesvuosittaisessa tutkimuksessa, jolla tuotetaan indikaattorit sisävesiliikenteen tilastoja varten. Hankkeessa viranomaiset kehittivät tietojen keruuta varten tietoteknisen välineen Eurostatin metodologian pohjalta.

Tiedot sisävesiväylien henkilöliikenteestä kerättiin toimijoilta, joilla on lupa harjoittaa tällaista liikennettä ja jotka rekisteröityivät itse tutkimukseen. Tiedot sisävesiväylien risteilyistä kerättiin alueellisilta satamaviranomaisilta ja luvan saaneilta yrityksiltä.

Kyselyssä kerättiin tietoja tietokokonaisuuksien A1, A2 ja B1 indikaattoreita varten. Rekisteröityjä matkustajia koskevat tiedot koskevat sisävesialusten kuljettamia matkustajia. Tietokokonaisuutta B1 varten henkilökilometri-indikaattori laskettiin siten, että matkustajamäärä kerrottiin näiden matkustajien tosiasiassa matkustaman etäisyyden kilometrimäärällä. Kuljetettujen matkustajien indikaattori on aggregoitu tietokokonaisuuteen A1, ja matkustajat on laskettu yhteen lähtöpaikan ja määränpään mukaan. Tietokokonaisuuden A2 risteilymatkustajien henkilökilometri-indikaattori laskettiin risteilytyypin ja Romaniassa kuljetun matkan pituuden perusteella. Tiedot on koottu risteilyn tyypin, aluksen kansallisuuden, lähtöalueen/tuloalueen ja matkojen määrän mukaan.

Laivaannousu- ja maihinnoususatamia koskevia tietoja varten valittiin sisävesiväylien rahtiliikenteen satamien luettelosta henkilöliikennettä tarjoavien satamien luettelo. Luetteloa täydennettiin lisäämällä siihen satamat, joiden toiminta kattaa yksinomaan sisävesiväylien henkilöliikenteen.

Tiedot Tonavan satamien kautta kulkevien risteilyalusten matkustajista saatiin alueellisilta satamaviranomaisilta. Aluksen kapteenin alueelliselle satamaviranomaiselle toimittamia tietoja risteilyn lähtö- ja määräpaikasta käytettiin Romaniassa kuljetun matkan määrittämiseen. Kilometreissä ilmaistu kuljettu matka laskettiin Tonavan navigointikartan ja sisävesisatamien luettelon satamien sijainnin perusteella.

Tietokokonaisuuden C1 osalta tilastotiedot maassa rekisteröityjen alusten lukumäärästä alustyypeittäin, aluksen kapasiteetin ja iän mukaan perustuvat Romanian merenkulkuviranomaiselta saatuihin tietoihin.

Ruotsi

Ruotsissa yksi tietolähteistä on yritystietokanta. Se tarjoaa valikoiman yrityksiä koskevia tietoja. Toinen tietolähde on rekisteri (valvontajärjestelmä), joka käsittää kapasiteetiltaan yli 12 matkustajan alukset, vähintään viisi metriä pitkät kaupalliset alukset sekä yli 12-metriset huviveneet. Rekisteröinti on pakollinen kaikille matkustaja-aluksille, ja rekisteri käsittää tiedot rekisteröidyistä omistajista sekä yrityksiksi rekisteröidyistä osapuolista. Lisäksi Ruotsin kansallisella tasolla toimivien kaupallisten alusten toimialajärjestö soveltuu tietolähteeksi, ja siltä saadut tiedot täydentävät muita lähteitä, koska yritysten ja alusten luetteloissa on merkittäviä päällekkäisyyksiä. Tämän lisäksi tietoa julkisen liikenteen lauttalinjojen reiteistä ja lähtöjen tiheydestä on saatavilla Ruotsin julkisten liikenneyhtiöiden yhteistyöelimeltä. Alusten sijaintia on myös mahdollista tarkkailla ja niiden liikkeitä seurata, kun niissä on AIS-transponderi.