Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin - Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet" ja "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin - Seuraavien vaiheiden valmistelu"



Virallinen lehti nro C 066 , 03/03/1997 s. 0070



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet", ja "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden valmistelu" (97/C 66/18) Komissio päätti 2. elokuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista tiedonannoista. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 6. marraskuuta 1996. Esittelijänä oli Roger Ramaekers. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. ja 28. marraskuuta 1996 pitämässään täysistunnossa (marraskuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 79 ääntä puolesta, 30 vastaan, ja 15 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen ajankohtaistaa toimintasuunnitelmansa etenemisestä kohti tietoyhteiskuntaa: Korfusta Dubliniin Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet. 1.2. Komitea on aina ollut tietoinen toimintasuunnitelmaan liittyvän työn laajuudesta. 1.3. Komitea on tyytyväinen komission päätökseen käsitellä tietoyhteiskuntaan siirtymiseen liittyviä sosiaalisia kysymyksiä. Komitea muistuttaa todenneensa komission toimintasuunnitelmasta "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan" antamassaan lausunnossa (), ettei sosiaalisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurinäkökohtia ole otettu riittävästi huomioon. 1.4. Komitealla on ollut mahdollisuus antaa useita lausuntoja telemarkkinoiden vapauttamisen näkökohdista sen jälkeen, kun komissio esitteli toimintasuunnitelmansa. Komitea liittää tämän lausunnon kyseistä toimintasuunnitelmaa käsittelevien edellisten lausuntojensa yhteyteen: Kohti tietoyhteiskuntaa teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto esittelijä Roger Ramaekers (), Vihreä kirja televiestinnän infrastruktuurin vapauttamisesta liikenne- ja tietoliikennejaosto esittelijä: Alexander-Michael von Schwerin (), Info 2000 teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto esittelijä: Giampaolo Pellarini (), Avoimen verkon tarjoaminen liikenne- ja tietoliikennejaosto esittelijä: Bo Green (), Avoimen verkon tarjoaminen liikenne- ja tietoliikennejaosto esittelijä: Bernardo Hernández Bataller (), Yleispalvelu liikenne- ja tietoliikennejaosto esittelijä: Alexander-Michael von Schwerin (), Vihreä kirja aiheesta "Moniarvoisuus ja tiedotusvälineiden keskittyminen" teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto esittelijä: Joël Decaillon (). 2. Komission tiedonannon esittely 2.1. Komissio arvioi, että kahden viime vuoden aikana suurin osa toimintaohjelman toimenpiteistä on toteutettu, vaikka tietyt, erityisesti tiedon turvallisuuteen liittyvät toimet ovat myöhässä. 2.2. Komissiolla on arvioittensa mukaan kokonaisnäkemys toteutettavista toimista ja se ehdottaa toimintaohjelman tarkistusta. Neljää päätavoitetta pidetään ensisijaisina: liiketoimintaympäristön parantaminen, tulevaisuuteen sijoittaminen, ihmiset keskipisteenä, maailmanlaajuisuuden haasteeseen vastaaminen. 2.3. Komission mielestä televiestinnän perusrakenteiden täydellisen vapauttamisen tulee astua koko unionin alueella voimaan 1.1.1998 joitain poikkeuksia lukuunottamatta. Tämä edellyttää tietoyhteiskuntaan liittyvien säädösten entistä suurempaa yhdenmukaisuutta. Erityistä huomiota tulee kiinnittää pk-yrityksiin. 2.4. Asiantuntemuksella on tietoyhteiskunnassa keskeinen asema. Tutkimuksen ja kehittämisen viidennessä ohjelmassa Euroopan tietoperustalla on tärkeä sija. Komissio on ilmoittanut laativansa pikaisesti toimintasuunnitelman "Oppiminen tietoyhteiskunnassa", joka tulisi olla konkreettisena jatkona valkoiselle kirjalle "Opettaminen ja oppiminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa". 2.5. Komissio pyrkii lähempään yhteyteen rakennerahastojen kanssa yhteiskunnallisen ulottuvuuden huomioon ottamiseksi, kuluttajien etujen suojelemiseksi entistä paremmin ja julkisen alan palvelujen laadun parantamiseksi. 2.6. Komissio haluaa tiivistää yhteistyötä naapureidemme kanssa ja auttaa kolmatta maailmaa sopeutumaan maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. 2.7. Komissio esittää seuraavat asiakirjat vastauksena uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin: tiedonanto "Tietoyhteiskunnan vaikutukset Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden suunnittelu", COM(96) 395 final, vihreä kirja "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa ihmisläheisyys etusijalle", KOM(96) 389 lopull., tiedonanto "Eurooppalainen lähestymistapa standardointiin ja maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan", KOM(96) 359 lopull., direktiiviehdotus "Tietoyhteiskunnan palveluja koskevien määräysten avoimuus sisämarkkinoilla", KOM(96) 392 lopull. 3. Yleistä 3.1. TSK kannattaa komission päätöstä tarkistaa toimintaohjelmansa. Komitea toteaa, että monia sen komission tiedonannosta "Kohti tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" antamassa lausunnossa esiin tuotuja kysymyksiä käsitellään tässä uudessa tiedonannossa. 3.2. Komitea ihmettelee kuitenkin, että komissio pyrkii edelleen noudattamaan aikaisempaa tiukkaa aikatauluaan, vaikka se samalla toteaa, että selkeä ja vakaa säädöskehys on erittäin tärkeä tietoyhteiskunnan kehittämisen kannalta. Komissio arvioi säädöskehyksen laatimistöiden edistyneen. Komitea myöntää, että monissa asioissa on todellakin edistytty, mutta on kuitenkin sitä mieltä, että monet säädösalueet ovat yhä hämärän peitossa. Tämä koskee erityisesti kysymyksiä, jotka liittyvät audiovisuaalisen ja televiestintäalan lähentymiseen sekä tiettyjä uusia palveluja, joista vain osa kuuluu aiemmin mainitun direktiiviehdotuksen (KOM(96) 392 lopull.) piiriin. 3.3. Komitea palauttaa mieliin lausuntonsa komission toimintasuunnitelmasta "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan" ja erityisesti päätelmänsä ensisijaisiksi arvioimistaan haasteista. Erityisesti on syytä mainita kyseisen lausunnon kohta 4.1, jossa komitea toteaa seuraavaa: "Koska teleliikenteen ja kustannusalan audiovisuaalisella tietoalalla tapahtuu lähenemistä, ennen uusia kilpailunvapauttamistoimia on syytä antaa säädökset tiedotusvälineiden keskittymisestä." Kyseisen lausunnon kohdassa 4.2 sanotaan: "Komission ehdottaman palveluiden ja perusrakenteiden vapauttamisohjelman tulee olla riippuvainen seuraavista ennakkoehdoista: vakaan ja lakisääteisen säädöskehyksen laatiminen, Euroopan ISDN:n (1) ja IDA:n (2) yhdenmukaistaminen ja kehittäminen, jolloin etenkään julkisen alan sovellusten kehittäminen ei vaarantuisi. (1) ISDN = Integrated Services Digital Network. (2) IDA = Interchange of Data between Administrations."Komitean mielestä nämä kysymykset ovat edelleen ajankohtaisia. 3.4. Yleisesti katsoen komitea toteaa, että kaikki sen komission toimintasuunnitelmasta "Kohti tietoyhteiskuntaa" antaman lausunnon päätelmät ovat edelleen ajankohtaisia ja että tiettyjä niistä, erityisesti sosiaalisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia, pohditaankin komission tiedonannossa. 3.5. Komitea huomauttaa korkean tason asiantuntijaryhmän kiinnittävän väliraportissaan huomiota siihen, että yleispalveluiden alalla olisi pyrittävä eteenpäin sovinnaisten ideoiden tasolta. Korkean tason asiantuntijaryhmä arvioi lisäksi, ettei komissio ole kiinnittänyt tarpeeksi huomiota sosiaalipolitiikkaan. 3.6. Komitea on tietoinen tietoyhteiskunnan vaikutuspiirissä olevien alojen kohtaamien haasteiden laajuudesta. Komitea pitää komission tavoin sosiaalisia ja yhteiskunnallisia sekä työllisyyteen, koulutukseen ja palveluiden saatavuuteen liittyviä kysymyksiä ensisijaisina. Komitea odottaa komission teettämien työllisyystutkimusten ja muiden tutkimusten tuloksia. Se painottaa erityisesti tekniikan ja markkinoiden kehitykseen mukautettujen jatko- ja uudelleenkoulutusohjelmien välttämättömyyttä. 3.7. Komitea pelkää, että komission ylläpitämä tiivis tahti ei salli tyynnyttävien vastausten antamista markkinatoimijoille televiestinnän vapauttamisaikataulun puitteissa. 3.8. Komitea pelkää, että tähän mennessä hyväksyttyjen säädösten (matkapuhelimet, satelliitit, perusrakenteet jne.) lisäksi määräajassa ei saada selvitetyksi muita tärkeitä kysymyksiä. Esimerkkinä komitea painottaa yleispalvelun käsitteen ratkaisevaa merkitystä ja muistuttaa komission siihen kiinnittämästä erityishuomiosta. Yhteisistä ponnisteluista ja komission tekemästä huomattavasta työstä huolimatta komitea palauttaa mieliin, että se totesi televiestinnän yleispalveluista ja vapautetusta kilpailuympäristöstä antamassaan lausunnossa seuraavaa (kohta 4.6): "Komission on viipymättä määritettävä yleispalvelun rahoituslinjaukset, jotta kustannukset voidaan jakaa kaikkien markkinatoimijoiden kesken." Komitea toteaa, että sellaisiin selkeisiin kysymyksiin kuin yleispalvelun rahoitus odotetaan yhä pikaisia vastauksia, vaikka asiassa on jo tehty paljon työtä. 3.9. Komitea on huolissaan televiestinnän täydellisen vapauttamisen määräajoista, kun esim. yleispalvelua koskeviin kysymyksiin ei ole vielä saatu täyttä vastausta, vaikka kilpailun vapauttamisen on suunniteltu tapahtuvan noin vuoden päästä. 3.10. Komitean mielestä komissio pystyy hyvin vastaamaan näihin täsmällisiin kysymyksiin ja se onkin enemmän huolissaan sellaisista yhteiskunnallisista peruskysymyksistä kuin työllisyys ja koulutus. 3.11. Komitea toteaa tässä yhteydessä tyytyväisenä komission järjestämän lausuntokierroksen vihreästä kirjastaan "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa ihmisläheisyys etusijalle" (KOM(96) 389). Komitea käsittelee kyseistä vihreää kirjaa erillisessä lausunnossa, mutta painottaa kuitenkin jo nyt, että siinä esiin tulevat kysymykset ovat tärkeitä yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Komitea tietää, kuinka paljon aikaa tarvitaan toimien kehittämiseksi ja tehokkaiden sääntöjen laatimiseksi sekä toteaa, että erityisesti turvallisuutta, lähentymistä, yksityisyyttä ja yleispalveluita koskevien sääntöjen laatimisessa ollaan myöhässä, vaikka asian hyväksi on tehty paljon työtä ja uhrattu energiaa. Komitea katsoo, että näitä yhteiskuntakysymyksiä selvittävä lausuntokierros ei voi tuottaa tuloksia kyllin nopeasti, jotta tarvittavat vastaukset saataisiin tammikuun 1. päivään 1998 mennessä. 3.12. Kilpailun vapauttamisen aikataulun noudattamiseksi Euroopan unionin tulisi komitean mielestä asettaa etusijalle kyseisen vihreän kirjan, TSK:n samalta alalta antamien lausuntojen, korkean tason asiantuntijaryhmän sekä tietoyhteiskuntafoorumin esiin nostamat kysymykset, sillä muussa tapauksessa yhteiskunnallista kahtiajakautumista on yhä vaikeampi välttää. 4. Erityistä 4.1. Liiketoimintaympäristön parantaminen 4.1.1. Komitea toteaa, että on välttämätöntä luoda selkeä ja vakaa säädöskehys ja taata sen asianmukainen soveltaminen, jotta yksityiset, julkiset, sekamuotoiset ja osuustoiminnalliset pääomat saadaan vapautetuksi teleliikenteen tehokkaiden perusrakenteiden luomiseen. 4.1.2. Televiestintämarkkinoiden tiettyjen osa-alueiden vapauttaminen on jo alkanut (matkapuhelimet, satelliitit, vaihtoehtoiset perusrakenteet), mutta kehitys edellyttää, että kansallisilla sääntelyviranomaisilla on riittävästi voimavaroja sekä tarvittava riippumattomuus tehtävänsä täyttämiseksi, ja että niiden toiminta on koordinoitua. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että komissio on havainnut tarpeelliseksi perustaa kansallisten sääntelyviranomaisten valtaa rajoittava televiestinnän sääntelyviranomainen Euroopan unioniin. 4.1.3. TSK toteaa, ettei komissio katso pystyvänsä nykyisellään ennakoimaan, mitkä palvelut menestyvät markkinoilla. Komissio tutkii etenkin uusien palvelujen ja erityisesti sähköisen kaupankäynnin kehittämisen esteitä. 4.1.4. Komissio ehdottaa sisämarkkinoiden yhtenäisyyden takaamiseksi direktiiviä tietoyhteiskunnan palveluita koskevan sääntelyn avoimuudesta (vrt. kohta 2.7). Komitea käsittelee ehdotusta toisessa lausunnossa. 4.1.5. Komitea toteaa, että komissio tutkii parhaillaan nykyisten lainsäädäntöpuitteiden yhtenäisyyden puutteita teknologisen lähentymisen asettaman haasteen valossa. Komitea ihmettelee, että komissio puhuu televiestinnän ja audiovisuaalisen alan lähentymistä tarkastellessaan "uudesta haasteesta", vaikka tämä on ollut prosessin alusta lähtien yksi tärkeimmistä kysymyksistä ja vaikka myös TSK kiinnitti asiaan huomiota lausunnossaan "Kohti tietoyhteiskuntaa". 4.1.6. Komitea toteaa komission valmistelevan ehdotuksia, joilla taataan yksityisyys, luottamuksellisuus ja todennus. Komitea rohkaisee komissiota tekemään pikaisesti ehdotuksia takuukeinoista, joita ilman on pelättävissä, että tammikuun 1. päivän 1998 siirtymä tapahtuu säädösten epäselvyydestä johtuvassa epäluulon ilmapiirissä. 4.1.7. Komitea toteaa, että komission arvion mukaan pk-yrityksillä on ratkaiseva rooli multimedia-alan uusien tiedontuottajamarkkinoiden kehittämisessä. Komitea esitti Info 2000 -ohjelmasta antamansa lausunnon kohdassa 4.3.4 tiettyjen heikkouksien osalta, että "jos komissio haluaa ensisijaisesti edistää pk-yritysten toimintaa, sen on hankittava näille yrityksille niiden tarvitsemaan tietoa. Pk-yrityksillä ei ole varoja tällaiseen tutkimukseen, eivätkä ne voi ryhtyä paljon varoja nieleviin toimiin tietämättä menestyvätkö ne markkinoilla." Komitea panee merkille, että komissio pitää Info 2000 -ohjelmaa merkittävänä tiedontuotantoteollisuuden kehityksessä. Komitea totesi joulukuussa 1995 Info 2000 -ohjelmasta antamansa lausunnon päätelmissä, että kokonaisrahoitus on riittämätön, vaikka komitea onkin samaa mieltä ohjelman tavoitteista. Lausunnon 5.3 kohdassa todetaan: "Komitea näkee ohjelmaluonnoksessa joitain heikkouksia: sen perusluonne samoin kuin sovellusalue on paikka paikoin epätarkka". Komitea ihmettelee lisäksi, että käsiteltävänä olevassa tiedonannossa Info 2000 -ohjelma on liitetty audiovisuaaliseen alaan, vaikka se koskee pääasiallisesti kustannusalaa. 4.1.8. Komitea toteaa komission pitävän standardointia tärkeänä ja viittaa asiasta valmisteilla olevaan lausuntoonsa. 4.2. Tulevaisuuteen sijoittaminen 4.2.1. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että komission tiedonannossa myönnetään elinikäisen oppimisen tärkeä asema koulutuksen ja kestävän kehityksen edistäjänä. 4.2.2. Komitea toteaa komission toivovan, että teollisuuden ja yhteiskunnan vaatimuksiin voidaan vastata entistä paremmin suuntaamalla tutkimus- ja kehittämistoimet käyttäjien tarpeiden mukaisiin yleisiin aihepiireihin. Komitea panee ilahtuneena merkille, että nämä ajatukset vastaavat eräitä sen itse asettamia painopistealueita. 4.2.3. Komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen julkaista valkoinen kirja aiheesta "Opettaminen ja oppiminen kohti oppimisyhteiskuntaa". Komitea käsittelee erillisessä lausunnossaan yksityiskohtaisesti vihreää kirjaa "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa ihmisläheisyys etusijalle". Komitea panee merkille komission huomion aktiiviväestön taitojen vanhentumisesta. Komitea on tähdentänyt aiemmissa lausunnoissaan tarvetta taata kansalaisten koulutus. 4.2.4. Komitea toteaa tietoyhteiskuntafoorumin esittäneen määritelmän oppimiseen liittyvästä kehityksestä sekä siihen tarvittavasta rahoituksesta. Komissio korostaa tätä näkökohtaa tiedonantonsa kohdan 2.2 b toisessa alakohdassa. Komitea on tyytyväinen komission esittelemään toimintasuunnitelmaan aiheesta "Oppiminen tietoyhteiskunnassa" ja toteaa komission pitävän tarpeellisena yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuutta, jossa liikkeellepanevana voimana on yksityinen sektori. Komitea on tietoinen uusien tiedonvaihto- ja tiedonvälitystekniikoiden käyttöönoton tärkeydestä kouluissa ja toivoo yhteisöltä päättäväistä toimintaa, jonka tarkoituksena on tukea nuorten sopivaa valmistamista tulevaisuuden haasteisiin. 4.2.5. Komitea huomauttaa, että tieto- ja viestintätekniikoilla voi olla myönteinen vaikutus mahdollisuuksien hyödyntämiseen liikenteen hallinnoinnissa ja ammatillisissa sovelluksissa ja siten kestävässä kehityksessä. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota tietoyhteiskuntafoorumissa todetun "heijastusvaikutuksen" vaaraan, jota komissio painottaa ja selkiyttää tiedonantonsa kohdan 2.2 c kolmannessa alakohdassa. 4.3. Ihmiset keskipisteenä 4.3.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission esittämään toiveeseen, että uuden teknologian tulisi hyödyttää kaikkia unionin kansalaisia kuitenkin niin, että kuluttajansuoja otetaan huomioon. Komitea panee tyytyväisenä merkille komission pyrkimyksen edistää sellaisten palveluiden käyttöä, joiden tarkoituksena on syrjäytymisen ehkäiseminen. Syrjäytymisestä kärsivät tai ovat vaarassa kärsiä tietyt nykyisin määriteltävissä olevat väestöryhmät. Kyseessä ovat muiden muassa ja ennen kaikkea ihmiset, jotka eivät syystä tai toisesta käy työssä (työttömät, varhaiseläkeläiset jne.) tai joilla on alhaiset tulot; vammaiset, ikäihmiset jne. 4.3.2. Tietopalveluiden saatavuus on tietoyhteiskunnan perushaaste. Komitea huomauttaa, että perusrakenteita on kehitettävä, jotta tietoon päästään tehokkaasti käsiksi. 4.3.3. Tässä yhteydessä komitea toteaa, että yleispalveluvelvoitteeseen kuuluu jo online-palvelut. Komitea huomauttaa kuitenkin huolestuneena, että tarvittavat investoinnit tehdään yhteisössä eri tahtiin. 4.3.4. Komitea toteaa, että komissio on halukas kutsumaan kuluttajajärjestöjen edustajat standardoimis- ja neuvotteluprosessiin, jotta voitaisiin kehittää mm. käyttäjäystävällisiä teknisiä ratkaisuja ja edistää kuluttajien koulutusta. 4.3.5. Komitean mielestä julkisen sektorin tulee saada käyttöönsä suorituskykyinen verkko, jotta kaikilla hallinnon tasoilla koko unionissa voidaan taata tehokas tiedotus. Komitea toivoo, että komissio kiinnittää huomiota erityisesti tähän kysymykseen. 4.3.6. Kulttuurin monimuotoisuus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus on säilytettävä, sillä ne merkitsevät unionille suunnatonta rikkautta. Tässä yhteydessä audiovisuaalisella teollisuudella ja tekijänoikeuksilla on erityinen merkitys. Onkin ryhdyttävä kehittelemään tämän rikkauden säilyttämiseen tarvittavia toimia. 4.4. Maailmanlaajuisuuden haasteeseen vastaaminen 4.4.1. Komitean mielestä Keski- ja Itä-Euroopan maat on saatava tiiviisti mukaan ja Euroopan unionin Välimeren alueen naapureita on autettava tietoyhteiskunnan haasteiden edessä. Komitea katsoo, että maailmanlaajuisten perussääntöjen laatiminen on ensisijaista tasapainoisen tilanteen synnyttämiseksi. Tästä syystä komitea seuraa tarkoin WTO:ssa käytäviä neuvotteluja tietoliikenteen peruspalveluiden vapauttamisesta. 4.4.2. Komitea toivoo, että muiden valtioiden mukaantulo ei rajoitu vain naapurivaltioihin, vaan ulottuu myös tietoyhteiskunnan kehityksessä jälkeenjääneisiin kolmansiin maihin, jotta huonoimmassa asemassa oleville maille järjestyy mahdollisuus osallistua tietoyhteiskuntaan, sillä muuten köyhien ja rikkaiden maiden välinen kuilu syvenee entisestään. 5. Päätelmät 5.1. Komitea ilmaisee jälleen olevansa huolestunut työllisyyden kehityksestä tietoyhteiskunnassa. Se käsittelee tätä peruskysymystä lähemmin lausunnossaan vihreästä kirjasta "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle". Komitean mielestä nykyisin käytettävissä olevien analyysien perusteella ei voida missään tapauksessa suhtautua luottavaisesti työllisyyden tulevaisuuteen ja työsuhteiden kehitykseen. Mikään ei anna nykyisellään olettaa, että tulevaisuudessa työ jakautuisi oikeudenmukaisesti. 5.2. Jos unionissa halutaan rikkauksien jakautuvan oikeudenmukaisesti, on huolehdittava tiedon, toisin sanoen palveluiden ja kulttuurin saatavuudesta sekä vastattava valtaviin haasteisiin, jotka komissio erittelee tiedonannossaan. Komitean mielestä nämä haasteet ovat ensisijaisia eikä niihin voida löytää vastauksia yhdellä lausuntokierroksella. Kyseessä on dynaaminen prosessi, jossa tarvitaan jatkuvaa arviointia. Komitea pelkää unionin toimivan markkinoiden vapauttamisessa ristiriitaiseen tahtiin, mikä saattaisi aiheuttaa paljon yhteiskunnallista epätasapainoa. 5.3. Komitean mielestä on tärkeää sopeuttaa tietoyhteiskunta yksilöiden vaatimuksiin eikä päinvastoin. Erityisesti on otettava huomioon yhteiskuntaryhmät, jotka jo nyt ovat syrjässä tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksista ja jotka ovat vaarassa syrjäytyä tulevaisuudessa yhä enemmän. Kyseessä ovat ihmiset, jotka eivät eri syistä käy työssä, varhaiseläkeläiset, lasten takia uransa jättäneet, työttömät, ikäihmiset, matalapalkkaiset, puhumattakaan niistä, joiden olisi jo täytynyt aloittaa kouluttautuminen. Kyseessä ovat siis tärkeät, mutta tilanteiltaan hyvin erilaiset ja näin ollen vertailukelvottomat ryhmät, joihin on kiinnitettävä huomiota, jos halutaan välttää yhteiskunnallinen murros ja syrjäytyminen. Samoin on suunniteltava ja laadittava koulutusohjelmia tietyille työntekijäryhmille, esim. itsenäisille ammatinharjoittajille ja etätyötä tekeville sekä mietittävä pk-yritysten työntekijöille suunnattujen koulutusohjelmien rahoitusta. 5.4. Komitea on ilahtunut komission aloitteesta ajantasaistaa toimintasuunnitelma ennen vuoden 1996 loppua. Komitea katsoo kuitenkin, että markkinoiden vapauttamisen aikataulun noudattamiseksi unionin on myönnettävä etusija kysymyksille, jotka nousivat esiin vihreässä kirjassa aiheesta "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa", TSK:n samalta alalta antamissa lausunnoissa, korkean tason asiantuntijaryhmässä sekä tietoyhteiskuntafoorumissa. Muutoin yhteiskunnan kahtiajakautuneisuutta on aina vain vaikeampi välttää. Komitea tukee komissiota sen laatiessa analyysejä ja aloitteita, joita tarvitaan kaikkien kansalaisten saamiseksi mukaan tietoyhteiskuntaan, joka on ihmisten palveluksessa eikä päinvastoin. 5.5. Komitean mielestä on välttämätöntä vastata kiireesti kysymyksiin, jotka liittyvät televiestinnän täydellisen vapauttamisen vaatimiin säännöspuitteisiin. Komitea painottaa erityisesti televiestinnän ja audiovisuaalisen alan lähentymisestä johtuvia ongelmia, tietojenvälityksen turvallisuutta ja yksityisyyden suojaa. Komitea korostaa ensisijaisesti yleispalveluja, niiden rahoitusta ja laajentamista kattamaan pääsy tietoyhteiskunnan verkostoon. Koska teleliikenteen ja kustannusalan audiovisuaalisella tietoalalla tapahtuu lähenemistä, ennen uusia kilpailunvapauttamistoimia on syytä antaa säädökset tiedotusvälineiden keskittymisestä. Komitea katsoo, että televiestinnän täydellinen vapauttaminen vaarantaa kansalaisten yhtäläisen osallistumisen tietoyhteiskuntaan, jos näitä kysymyksiä ei ensin selvitetä. 5.6. Komitea ehdottaa, että komissio asettaisi sosiaaliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat etusijalle ja harkitsisi konkreettisia toimia, joita tarvitaan, jotta unionin kansalaisten väliset sosiaaliset erot eivät kärjistyisi. Komitea vaatii, että säädöspuitteet määritellään ennen televiestinnän markkinoiden täydellistä vapauttamista, ja tukee komissiota sen pyrkimyksissä valmistella sopeutettu ja ajantasainen toimintasuunnitelma ennen vuoden loppua. Bryssel, 27. marraskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL N:o C 110, 2.5.1995, s. 37 () EYVL N:o C 301, 13.11.1995 () EYVL N:o C 82, 19.3.1996 () EYVL N:o C 236, 11.9.1995 () EYVL N:o C 153, 28.5.1996 () CES 1075/96. () EYVL N:o C 110, 2.5.1995, s. 53