KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - PIENYRITYKSIÄ KOSKEVA EUROOPPALAINEN PERUSKIRJA - TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS

Sisällysluettelo

Tiivistelmä: Annetaanko EU:ssa etusija pienyrityksille-

Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja - Vuosittainen täytäntöönpanokertomus

1. Taustaa

1.1 Tavoitteet

1.2 Kertomuksen valmistelu

1.3 Kertomuksen rakenne

1.4 "Pienyritykset" kertomuksen tarkoituksen kannalta

2. Kansalliset yrityspolitiikat

2.1 Yrittäjyyskoulutus

2.2 Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi

2.3 Parempi lainsäädäntö ja sääntely

2.4 Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus

2.5 Verkkoyhteyksien parantaminen

2.6 Yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen

2.7 Verotus ja rahoitus

2.8 Pienyritysten teknologisten valmiuksien vahvistaminen

2.9 Sähköisen kaupankäynnin onnistuneet mallit ja huippuluokan pienyritysten tukeminen

2.10 Voimakkaamman ja tehokkaamman pienyritysten etujen edustamisen kehittäminen unionin ja kansallisella tasolla

3. Euroopan komissio

3.1 Yrittäjyyskoulutus

3.2 Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi

3.3 Parempi lainsäädäntö ja sääntely

3.4 Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus

3.5 Verkkoyhteyksien parantaminen

3.6 Yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen

3.7 Verotus ja rahoitus

3.8 Pienyritysten teknologisten valmiuksien vahvistaminen

3.9 Sähköisen kaupankäynnin onnistuneet mallit ja huippuluokan pienyritysten tukeminen

3.10 Voimakkaamman ja tehokkaamman pienyritysten etujen edustamisen kehittäminen unionin ja kansallisella tasolla

4. Johtopäätökset

Tiivistelmä: Annetaanko EU:ssa etusija pienyrityksille-

Pienyrityksillä - joissa on enintään 50 työntekijää - on keskeinen asema Euroopan unionin taloudellisessa toiminnassa. Ne ovat tärkeitä työpaikkojen luojia, niissä syntyy liikeideoita, ja ne vievät innovaatiota, työllisyyttä ja sosiaalista ja paikallista integraatiota eteenpäin.

Näitä yrityksiä on EU:ssa 20 miljoonaa, ja ne tarjoavat työtä 65 miljoonalle ihmiselle. Niiden osuus kaikista yrityksistä on 99 prosenttia ja kaikista työpaikoista 53 prosenttia. [1] Pienyrityksissä olevien työpaikkojen osuus on EU:ssa huomattavasti suurempi kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa, joissa kummassakin paljon suurempi osuus työpaikoista on suurissa yrityksissä.

[1] Lähde: Euroopan pk-yritysten seurantakeskus (myöhemmin julkaistava kertomus).

Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi pienyrityksiä koskevan peruskirjan. Se oli kannanotto sekä niihin syihin, joiden takia Eurooppa-neuvosto pitää pienyrityksiä ensisijaisen tärkeinä, että sen sitoumukseen toimia pienyritysten tukemiseksi. Peruskirjasta on tullut keskeinen osa Euroopan komission yrityspolitiikkaa ja jäsenvaltioiden politiikan kulmakivi. Etusija pienille ilmaisee siten EU:n yrityspolitiikan perusajatuksen, ja peruskirja on keskeinen osa tätä lähestymistapaa.

Toimivatko EU:n hallintoviranomaiset todella sitoumuksensa mukaisesti- Tämä on Feirassa hyväksytyn peruskirjan toisen täytäntöönpanokertomuksen aiheena.

Yksi ongelma pienten etusijalle asettamisessa on se, ettei aina ole helppoa saada tietoa pienyritysten tarpeista ja ongelmista. Tietoa on paljon enemmän saatavilla pk-yritysten ongelmista yleensä taikka suurten yritysten ongelmista. Pienyrittäjillä voi olla tärkeämpää tekemistä kuin istua neuvoa-antavissa komiteoissa. Velvollisuus vastata kyselylomakkeisiin voi tuoda arvokasta tietoa viranomaisille ja tutkijoille, mutta varsinaiseen liiketoimintaan kuulumaton paperityö on yksi pienyrittäjien ongelmista.

Tästä syystä voi olla tarpeen käyttää pk-yritysten ongelmista kerättyä tietoa ja luottaa terveeseen järkeen ja talouselämän järjestöjen ja neuvoa-antavien elimien neuvoihin, jotta voidaan päättää, soveltuvatko tiedot myös pienyrityksiin.

Pienyritykset voivat tosiaankin olla hyvin pieniä. Euroopassa on 1,2 miljoonaa pienyritystä, joissa on 11-50 ja keskimäärin 20 työntekijää; 19 miljoonassa pienyrityksessä on kymmenen työpaikkaa tai vähemmän ja keskimäärin kaksi työntekijää yritystä kohti.

Etusija pienille on siten hyvin perusteltu vaikkakin vaikeasti toteutettava periaate. Se on perusteltu, koska se on talouden kannalta välttämätön ja koska yritysten valtaosan ääni voi yksinkertaisesti hukkua, jos sitä ei noudateta. Se on vaikeasti toteutettava, koska tutkittua tietoa on niukasti. Mutta jos viranomaiset eivät anna pienille etusijaa, ne eivät ehkä anna niille mitään sijaa.

Suuri osa pienyritysten toimintaympäristöön vaikuttavasta politiikasta kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissiolla on tärkeä vaikkakin toissijainen tehtävä jäsenvaltioiden auttamisessa parantamaan toimintaansa. Komissio hoitaa tätä tehtävää käyttämällä sille perustamissopimusten nojalla kuuluvia valtuuksia sekä soveltamalla avointa koordinointimenettelyä. Lisäksi yhteisön tasolla voidaan antaa suoraa tukea rakennerahastojen, Euroopan investointipankin ja muiden Euroopan investointirahaston hallinnoimien rahoitusvälineiden [2] kautta. Lisäksi komissio voi yhteisön toimivaltuuksia käyttäessään vaikuttaa pienyritysten toimintaympäristöön esimerkiksi sääntely-ympäristön ja markkinoille pääsyn osalta.

[2] Näihin kuuluvat esimerkiksi välineet, joita tuetaan monivuotisessa ohjelmassa yritysten ja yrittäjyyden hyväksi.

Monet yhteisön politiikan osa-alueet saavat synergiaetuja peruskirjan puitteissa tehdystä työstä. Näistä tärkeimpien joukossa on koheesiopolitiikka. Syy tähän on se, että pk-yritykset ja etenkin pienyritykset ovat erityisen tärkeitä muita heikommin kehittyneillä alueilla. Peruskirjan määräysten mukaisten tulosten saavuttaminen on tämän vuoksi ratkaisevan tärkeä edellytys sille, että yhteisö voi saada lisäarvoa edellä mainitun työn ja koheesiopolitiikan synergiasta.

Peruskirjaa ei laadittu staattisessa tilanteessa. Toimintaa oli jo aloitettu jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla monien peruskirjassa käsiteltävien kysymysten osalta. Peruskirjan ansiosta huomio kohdistettiin pienyrityksiä koskeviin erityiskysymyksiin ja ne nostettiin esille niiden ansaitsemalla tavalla. Peruskirjan hyväksymisen jälkeen saavutettu edistyminen ei välttämättä ole peruskirjan ansiota. Sillä ei kuitenkaan ole merkitystä; tärkeintä on edistyminen.

Lisäksi etusijan antaminen pienille on jatkuva prosessi. Kun etusija on ensin annettu pienille, siitä on tehtävä pysyvä toimintatapa. Vain siten EU voi saavuttaa suurimman hyödyn pienyritystensä monista mahdollisuuksista.

Talous- ja rahaliitto tarjoaa myös sysäyksen pienyrityksille, koska sen avulla saavutetaan vakaa makrotaloudellinen ympäristö ja edistetään sisämarkkinoiden täysimääräistä toteutumista. Näin yritykset saavat mahdollisuuden käydä rajat ylittävää kauppaa aiempaa turvallisemmissa ja avoimemmissa olosuhteissa. Tämä koskee erityisesti pienyrityksiä.

Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan vuosittainen täytäntöönpanokertomus, joka perustuu jäsenvaltioissa ja komissiossa pienyritysten tukemiseksi tehtävää työtä koskevaan katsaukseen, osoittaa, että todellisia edistysaskelia on otettu ja lisää on valmisteilla. Se osoittaa myös, että yhdessä jäsenvaltiossa saavutettu menestys on usein kannustanut muita samaan suuntaan.

Kertomuksesta ei ole helppo esittää tiivistelmää. Suuri osa työstä on tehty jäsenvaltioissa, ja kun sitä tarkastellaan EU:n tasolla, se näyttää pirstaleiselta. Peruskirjassa luetelluilla eri alueilla tapahtuneen edistymisen ymmärtämiseksi olisi suositeltavinta lukea koko kertomus.

Joitakin laajoja suuntauksia voidaan kuitenkin tunnistaa.

1. Useilla alueilla edistytään, mutta vie vielä jonkin aikaa, ennen kuin tulokset todella näkyvät. Koulutus on yksi näistä alueista. Yrittäjyyteen valmistaminen ei perinteisesti ole ollut tärkeää koulutuksessa, mutta siitä on nyt tullut tavalla tai toisella osa perusasteen ja toisen asteen opetusta noin kahdessa kolmesta jäsenvaltiosta. Sama koskee korkea-asteen koulutusta.

2. Joillain alueilla edistyminen on suorastaan dramaattista. Yksi näistä on uuden yrityksen perustaminen. Yksityisyrittäjä voi perustaa yrityksen kahdessa päivässä tai lyhyemmässä ajassa kahdeksassa jäsenvaltiossa, ja kustannukset ovat vähäiset. Osakeyhtiö (private limited company) voidaan perustaa alle kahdessa viikossa kymmenessä jäsenvaltiossa (useissa niistä alle viikossa), ja kustannukset ovat alle 500 euroa kuudessa jäsenvaltiossa. [3]

[3] Lähde: Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard, SEC(2001) 1900, 21.11.2001.

3. Poliittinen sitoutuminen näyttää lisääntyvän. Esimerkkinä voidaan mainita sääntelyn yksinkertaistaminen, yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi ja sääntelyn vaihtoehdot. Yli puolet jäsenvaltioista joko soveltaa rutiininomaisesti yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia tai on parhaillaan luomassa järjestelmää tämän toteuttamiseksi. EU:n tasolla tämä kysymys, josta keskusteltiin Eurooppa-neuvoston Laekenin kokouksessa, on aiheena toimintasuunnitelmassa, joka komission on tarkoitus esitellä kesäkuussa 2002.

4. Vaikka useimmat jäsenvaltiot ovatkin todella edistäneet esimerkiksi yrittäjyyskasvatusta, osa jäsenvaltioista ei ilmeisesti edelleenkään toimi yrittäjyyden edistämiseksi koulutusjärjestelmän kautta. Tämä kuvio toistuu kaikilla aloilla, joilla edistymistä on tapahtunut. Useat jäsenvaltiot voivat vielä parantaa suoritustaan.

5. Joitain monimutkaisia ongelma-alueita ei ehkä koskaan voida täysin ratkaista, koska ne liittyvät suhdannevaihteluihin. Esimerkiksi rahaliittoon valmistautumisesta ja vakaasta talouskasvusta seuranneiden alhaisten korkojen myötä pienyritysten lainansaannista on tullut paljon helpompaa. Alkuvaiheen riskipääoman tarjonta on myös lisääntynyt viime vuosina niin julkisista kuin yksityisistä lähteistä. Silti perustamisvaiheen yritysten ja pienyritysten rahoitusvaikeudet ovat kasvaneet kuuden viime kuukauden aikana. Tämä johtuu pääasiassa heikentyneestä taloustilanteesta mutta myös pankkisektorin uudelleenjärjestelystä. Lisäksi riskipääoman sijoittajat ovat tulleet varovaisemmiksi. Pienyritysten hyvätkään ehdotukset eivät välttämättä saa rahoitusta, jos ne eivät voi tarjota vakuuksia tai suurempaa osuutta omasta pääomasta.

6. Monia onnistuneita menetelmiä olisi hyödynnettävä laajemmin. Yrityshautomossa aloittavien yritysten onnistumisprosentti on paljon suurempi kuin muiden yritysten. Yrityshautomoissa perustetuista yrityksistä 90 prosenttia oli vielä toiminnassa kolme vuotta myöhemmin. [4] Vaikka yrityshautomoiden määrä onkin kasvamassa, ne jakautuvat epätasaisesti EU:n sisällä.

[4] Lähde: Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard, SEC(2001) 1900, 21.11.2001.

7. Ehkä puutteellisimmin käsitelty asia on jo aluksi mainittu kysymys siitä, kuinka pienyritysten tarpeet voitaisiin saada näkyvämmin esille EU:n ja kansallisella tasolla. Kuten peruskirjassa todetaan, pienyritysten tarpeita on pidettävä etualalla poliittisia päätöksiä tehtäessä. Työtä on tehtävä jatkuvasti, jotta niiden tarpeet otettaisiin huomioon. Pienyritysten etujen parempi edustus, vaikka se olisikin vaikeaa, on ensisijaisen tärkeää kaikilla politiikan osa-alueilla.

Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja - Vuosittainen täytäntöönpanokertomus

1. Taustaa

1.1 Tavoitteet

Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan kesäkuussa 2000. Se on keskeisessä asemassa, kun pyritään saavuttamaan Lissabonissa asetettu tavoite, jonka mukaan Euroopasta on tarkoitus tehdä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talousalue vuoteen 2010 mennessä. Siinä tunnustetaan pienyritysten ratkaiseva osuus kilpailukyvyn, innovaation ja työllisyyden kehittämisessä Euroopassa.

Tämä on toinen vuosittainen täytäntöönpanokertomus peruskirjasta. Ensimmäisessä kertomuksessa [5], joka esitettiin vain muutama kuukausi peruskirjan hyväksymisen jälkeen, esitetään lyhyt yhteenveto toiminnan pääaloista, koska monia niistä oli vähän aikaisemmin käsitelty kertomuksessa yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämistä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta [6]. Tässä kertomuksessa tarkastellaan sekä jäsenvaltioiden että komission edistymistä peruskirjan strategisten suositusten täytäntöönpanossa sen hyväksymisestä lähtien.

[5] Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja - Vuosittainen täytäntöönpanokertomus, KOM(2001) 122 lopullinen, 7.3.2001.

[6] Kertomus yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämistä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, SEC(2000) 1825, 27.10.2000.

Kertomuksen päätavoitteena on tunnistaa yleisiä vahvuuksia ja heikkouksia Euroopan unionissa ja siten auttaa vahvistamaan pienyritysten tukemiseen tähtäävää politiikkaa ja pitää yllä Lissabonissa aloitettua kehitystä. Jäsenvaltiot ovat todella edistyneet peruskirjan strategisten suositusten saavuttamisessa, mutta on äärimmäisen tärkeää jatkaa etenemistä saavutettujen tulosten pohjalta.

Peruskirjan täytäntöönpano on komission "etusija pienille"-politiikan peruspilari. Kaikilla peruskirjassa esitetyillä kymmenellä alalla on toteutettu monia erilaisia toimenpiteitä. Niihin kuuluvat yrityksiä ja yrittäjyyttä tukeva monivuotinen ohjelma [7] ja lukuisat Best-menettelyn mukaiset hankkeet parhaiden käytänteiden tunnistamiseksi ja levittämiseksi. Hankkeet toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa [8]. Yhteisessä työllisyysraportissa [9] esitetään lisäksi jäsenvaltioiden raportteihin perustuva vuosikatsaus yrittäjyyttä tukevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä.

[7] Monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001-2005) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehty neuvoston päätös (2000/819/EY).

[8] 2001 Best Procedure Report, SEC(2001) 1704, 29.10.2001.

[9] KOM(2001) 438 lopullinen, 12.9.2001.

1.2 Kertomuksen valmistelu

Täytäntöönpanokertomus perustuu jäsenvaltioiden ja Norjan yksityiskohtaisiin kansallisiin kertomuksiin sekä komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten kahdenvälisiin tapaamisiin. Myös liike-elämän järjestöjä oli edustettuina useimmissa kahdenvälisissä tapaamisissa. Niiden antamalla palautteella kansallisten yrityspolitiikkojen tehokkuudesta on ollut tärkeä merkitys kertomusta laadittaessa. Komission tasolla yhteensovittamisesta on vastannut yksiköiden välinen ryhmä. Siinä ovat edustettuina kaikki ne pääosastot, jotka käsittelevät yrityspolitiikkaan liittyviä asioita.

Kertomuksen tavoitteena on esittää lyhyt yleiskatsaus ja yhteenveto tärkeimmistä toteutetuista toimenpiteistä. Kun otetaan huomioon kertomuksen tarkoitus ja pituus, siinä ei pyritä esittämään täydellistä luetteloa raportoiduista toimenpiteistä. On myös tärkeää korostaa, että jotkin toimenpiteet, joihin kertomuksessa viitataan, olivat joko käynnissä tai suunnitteilla ennen peruskirjan hyväksymistä.

Kyseisiä toimenpiteitä käsittelevät yksityiskohtaiset kansalliset raportit ovat nähtävissä komission verkkosivuilla [10] ja verkkopohjaisessa toimenpidehakemistossa [11]. Niissä on myös yhteystiedot, jotta kiinnostuneet voivat saada lisätietoja ja tietojen ja hyvien käytänteiden vaihto helpottuu. Lisäksi täytäntöönpanokertomuksessa tukeudutaan muiden komission kertomusten tarjoamiin tietoihin jäsenvaltioiden saavutuksista monilla peruskirjan kannalta merkittävillä avainaloilla. [12]

[10] Kunkin kertomuksen koko teksti on nähtävissä osoitteessa:

[11] Ks. "Luettelo toimenpiteistä yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi" osoitteessa:

[12] Ks. esimerkiksi Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard, SEC(2001) 1900, 21.11.2001; Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Sitoumuksissa pysyminen ja toteuttamisen nopeuttaminen" KOM(2001) 641 lopullinen, 8.11.2001; sekä Euroopan pk-yritysten seurantakeskus.

Norja hyväksyi komission pyynnön osallistua kertomuksen laatimiseen. Muut kaksi Euroopan talousalueen maata, Islanti ja Liechtenstein, eivät kumpikaan olleet kiinnostuneita.

1.3 Kertomuksen rakenne

Kertomuksessa analysoidaan ensin yhdessä luvussa jäsenvaltioiden edistymistä kullakin peruskirjan kymmenellä osa-alueella. Seuraavassa luvussa käsitellään Euroopan komission edistymistä. Koska itse peruskirja perustuu suosituksiin, kertomuksen viimeisessä luvussa esitetään joukko päätelmiä siitä, miten kullakin avainalalla on edistytty, eikä niinkään pyritä antamaan uutta suositusten sarjaa.

1.4 "Pienyritykset" kertomuksen tarkoituksen kannalta

Useimmat tässä kertomuksessa analysoidut toimenpiteet on suunniteltu sekä pienten että keskisuurten yritysten tukemiseksi. Komissio katsoo, että vaikka nämä toimenpiteet eivät kohdistukaan yksinomaan alle 50 työntekijän yrityksiin, tämä ei vähennä niiden arvoa eikä vaikutusta pienyrityksiin nähden. Sekä komissio että jäsenvaltiot ovat näin ollen hyväksyneet periaatteen, jonka mukaan kertomukseen sisällytetään kaikki pieniin ja keskisuuriin yrityksiin vaikuttavat aloitteet. Erityisesti korostetaan toimenpiteitä, jotka on suunniteltu nimenomaan pienyrityksille.

2. Kansalliset yrityspolitiikat

2.1 Yrittäjyyskoulutus

Euroopassa vaalitaan yrittäjähenkeä ja uusia taitoja nuoresta pitäen. Yritystoiminnasta ja yrittäjyydestä on annettava yleistietoa kaikilla kouluasteilla. Erityisistä liiketoimintaa käsittelevistä moduuleista olisi tehtävä olennainen osa keskiasteen sekä korkeakoulujen ja yliopistojen koulutusohjelmia.

Useimmat maat ovat tehostaneet pyrkimyksiä parantaa yrittäjyyteen liittyvää koulutusta yliopistotasolla. Yritysten perustamisen ja pk-yrityksen johtamisen professuureja on perustettu Saksassa, Espanjassa ja Itävallassa. Tanskassa, Irlannissa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa tarjotaan joissakin yliopistoissa kursseja yrittäjyydestä ja johtamisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on käynnistänyt ohjelman, jolla pyritään edistämään yliopistojen ja yritysten välisiä yhteyksiä yliopistotutkimuksen kaupalliseksi hyödyntämiseksi. Tiedotushankkeisiin kuuluvat Irlannin vuotuinen liiketoimintasuunnitelmakilpailu yliopisto-opiskelijoille, Ranskan "edistämispäivät", Portugalin yrittäjyyskonferenssit sekä Espanjan tiedotuskeskukset, jotka tukevat yritystoimintaa suunnittelevia opiskelijoita.

Useissa maissa, erityisesti Suomessa ja Ruotsissa, yrittäjyys on nyt osa ylemmän perusasteen ja keskiasteen opetusta. On myös käynnistetty kokeiluhankkeita, joissa opiskelijoille opetetaan yrityksen perustamista ja hoitamista. Tästä on mielenkiintoisia esimerkkejä Saksassa, Irlannissa, Itävallassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Muun muassa Italiassa, Alankomaissa ja Itävallassa on kehitetty hankkeita, joissa edistetään yleisiä yrittäjän taitoja, kuten luovuutta ja itsenäisyyttä. Belgiassa, Tanskassa ja Irlannissa puolestaan jaetaan yrittäjäpalkintoja. Toimenpiteet, joilla tähdätään yrittäjäntaitojen kehittämiseen alemman perusasteen opetuksessa, ovat harvinaisempia. Vain harvat maat raportoivat edistymistä tällä alalla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa opetetaan alemman perusasteen oppilaitosten oppilaille työelämässä tarvittavia taitoja. Ruotsissa puolestaan innostetaan kahdessa hankkeessa 6-11-vuotiaita luovuuteen ja aloitteellisuuteen sekä valmennetaan opettajia yrittäjyyskoulutukseen.

Me haluamme kannustaa ja edistää nuorten yrittäjyyttä ja kehittää asianmukaisia koulutusohjelmia pienten yritysten johtajille.

Opastus- ja tukijärjestelmiä, joilla autetaan mahdollisia tulevia yrittäjiä soveltamaan liiketoiminta-ajatuksia käytäntöön, on kehitetty Belgiassa, Tanskassa, Kreikassa, Irlannissa, Suomessa ja Ruotsissa. Niiden tarkoituksena on tarjota neuvontaa, koulutusta, ohjausta ja muita yrittäjän menestyksen varmistamiseen tähtääviä palveluja. Pienyritysten johtajien ja työntekijöiden koulutussuunnitelmien kehittämiseksi on tehty melko vähän aloitteita. Suomessa tarjotaan erityisiä koulutuskursseja naisille. Yhdistyneessä kuningaskunnassa puolestaan on otettu käyttöön koulutusapurahat taloudellisesti heikommilta alueilta tuleville yrittäjiksi aikoville. Siellä on myös käynnistetty hankkeita, joilla pyritään yhdistämään opiskelu ja työssä oppiminen.

Yleisarvio

Tällä alalla ponnistelut alkavat tuottaa tuloksia: Euroopasta on tulossa yrittäjähenkisempi. Monet maat ovat tehostaneet toimia yrittäjyyden edistämiseksi yliopistotasolla, mutta ylemmän perusasteen ja keskiasteen sekä erityisesti alemman perusasteen opetukseen on kehitettävä lisää toimenpiteitä. Lisää toimia tarvitaan edistämään nuoresta lähtien yrittäjähenkeä ja -taitoja, kuten aloitteellisuutta ja riskinottoa, jotta yrittäjyydestä tulisi pikemminkin asenne kuin akateeminen oppiaine. Ponnistelujen jatkuvuus ja tulosten muokkaaminen vakiintuneiksi käytänteiksi on varmistettava.

2.2 Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi

Yritysten perustamiskustannusten olisi kehityttävä maailman kilpailukykyisimmiksi. Maita, joissa on pisimmät määräajat ja hankalimmat menettelyt uusien yritysten hyväksymiseksi, olisi kannustettava omaksumaan nopeampia ja helpompia menettelyjä. Mahdollisuutta online-rekisteröintiin olisi lisättävä.

Komission laatiman "yrityspolitiikan tulostaulun" [13] mukaan lyhin aika, jossa yksityisyrittäjä voi perustaa (yksi tai kaksi työntekijää työllistävän) yrityksen, on yhdestä kahteen työpäivää Belgiassa, Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämäntyyppisen yrityksen rekisteröinnin vähimmäiskustannukset ovat alle 100 euroa kaikissa paitsi kahdessa jäsenvaltioissa. Yritykseltä kuluu rekisteröintiin kuitenkin yleensä keskimäärin ehkä jonkin verran enemmän aikaa ja rahaa.

[13] Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard, SEC(2001) 1900, 21.11.2001.

Osakeyhtiön (private limited company) rekisteröintiprosessissa erot ovat edellistä suurempia. Tällä hetkellä näiden yritysten vähimmäispääomavaatimukset vaihtelevat Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhdestä eurosta aina 23 500 euroon. Rekisteröinti on Euroopassa yleisesti suhteellisen kallista, joskin Tanskassa rekisteröinti on maksutonta. Ranskassa, Irlannissa, Portugalissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kustannukset ovat alle 500 euroa [14]. Vain viidessä jäsenvaltiossa vähimmäisaika on yli kaksi viikkoa, ja kahdeksassa jäsenvaltiossa yksityinen osakeyhtiö voidaan rekisteröidä viikon sisällä.

[14] Best-menettelyn mukaisessa hankkeessa, jossa tehtiin yritysten perustamiseen liittyvien hallinnollisten menettelyjen esikuva-analyysi, saatiin tulokseksi, että tämäntyyppisen yrityksen rekisteröintikustannukset ovat alle 500 euroa myös Saksassa ja Italiassa.

Yhtenäisiä rekisteröinti- ja ilmoituslomakkeita otetaan käyttöön yritysten perustamismenettelyjen yksinkertaistamiseksi. Samaan tähdätään online-rekisteröinnillä ja viranomaisten keskinäisen viestinnän parantamisella erityisesti vero- ja alv-asioissa. Yrityksillä on myös aiempaa laajemmat mahdollisuudet saada tietoa ja neuvoja tietoverkkojen kautta esimerkiksi hallintomenettelyistä, yritysten perustamisluvista ja rahoitusmahdollisuuksista.

Yleisarvio

Joissakin maissa yrityksen perustamiseen tarvittavaa aikaa on saatu lyhennettyä ja kustannuksia supistettua ratkaisevasti viime vuosina, mutta Euroopan unionin sisäinen vaihtelu on edelleen suurta. Maiden, joissa yrityksen perustamiseen kuluu enemmän aikaa ja rahaa, on syytä ottaa oppia toisista maista, joista eräät kuuluvat tässä suhteessa maailman parhaimmistoon. Huomiota on kiinnitettävä sääntelyn yksinkertaistamiseen, yksityiseen osakeyhtiöön (private limited company) vaadittavan maksetun osakepääoman eroihin sekä yrityksen perustamisprosessiin laajempana kokonaisuutena, johon kuuluu myös asianmukaisen tiedotuksen ja tukipalvelujen tarjoaminen.

2.3 Parempi lainsäädäntö ja sääntely

Kansallisia konkurssilakeja olisi arvioitava hyvien toimintatapojen perusteella. Nykyisiä EU:n käytäntöjä olisi parannettava esikuva-analyysiharjoituksista oppimalla.

Yhä useammat katsovat, että konkurssin tehneitä yrittäjiä ei saisi rangaista liiaksi ja että elinkelpoisten yritysten rahoitusongelmat pitäisi ratkaista ajoissa. Monissa maissa, esimerkiksi Belgiassa, Saksassa, Alankomaissa, Itävallassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, on ryhdytty toimiin maksukyvyttömyyslakien uudistamiseksi. Yleisesti ottaen näillä toimilla tähdätään saneerausjärjestelmien tehostamiseen ja "rehellisille" velallisille koituvien seuraamusten lieventämiseen, jotta he voisivat aloittaa konkurssin jälkeen puhtaalta pöydältä. Useissa jäsenvaltioissa tarjotaan tukea taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille. Saksassa on käynnissä useita aloitteita neuvonnan tarjoamiseksi rahoitusvaikeuksissa oleville yrityksille. Alankomaissa eläkkeelle jääneet asiantuntijat, esimerkiksi yrittäjät tai tilintarkastajat, tarjoavat vapaaehtoiselta pohjalta rahoitusneuvontaa ja strategista neuvontaa maksukyvyttömille pk-yrityksille. Ranskassa puolestaan "RE-CREER"-yhdistys tukee konkurssin tehneitä yrittäjiä ja pyrkii muuttamaan asenteita konkurssia kohtaan. Itävallassa pk-yritykset voivat saada apua erityisiltä järjestöiltä, jos niiden velallinen menettää maksukykynsä. [15]

[15] Lisää hyviä alan käytänteitä on kuvattu esitteessä "Taloudellisissa vaikeuksissa olevien yritysten auttaminen: Yrityksen saneerausta, konkurssia ja uutta alkua koskevien hyvien käytänteiden ja periaatteiden opas" sekä Noordwijkissä toukokuussa 2001 pidetyn yritysten epäonnistumista käsitelleen seminaarin esitelmissä.

Uusia kansallisia ja yhteisön säännöksiä olisi tarkasteltava sen arvioimiseksi, mikä on niiden vaikutus pienyrityksiin ja yrittäjiin. Kansallisia ja EY:n sääntöjä olisi yksinkertaistettava aina kun mahdollista. Hallitusten olisi otettava käyttöön käyttäjäystävällisiä hallinnollisia asiakirjoja.

Useimmissa jäsenvaltioissa on luotu erilaisia järjestelmiä hallinnollisten vaikutusten arvioimiseksi (Regulatory Impact Assessment, RIA). Niillä pyritään varmistamaan, että kaikkia uusia lakeja ja lainmuutoksia analysoidaan etukäteen tarkastelemalla sääntelyn vaihtoehtoja, arvioimalla yrityksiin ja kansalaisiin kohdistuvia kustannuksia ja rasitteita sekä keskustelemalla sidosryhmien kanssa. Useimmissa tapauksissa tätä tarkoitusta varten on laadittu yhteiset suuntaviivat ja tarkistuslistat ja perustettu oma yksikkö tai osasto. Tanskassa, Italiassa, Itävallassa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa analysoidaan järjestelmällisesti sääntelyn vaihtoehtoja, kuten vapaaehtoisia sopimuksia, ennen lainsäädännön hyväksymistä.

Hallitukset käyttävät yhä useammin seuraavia keinoja pyrkiessään vähentämään lainsäädännöstä yrityksille aiheutuvia rasitteita: lainsäädännön hyväksymistä edeltävien kuulemismenettelyjen pidentäminen, eri ministeriöiden väliset verkostot sääntelyn uudistamiseksi, edustavien yritysten testipaneelit ehdotetun lainsäädännön seurausten arvioimiseksi ja erityiset sääntelystä vastaavat yksiköt. Monissa maissa pyrkimyksenä on myös lainsäädännön laadun yleinen parantaminen ja nykyisten lakien yksinkertaistaminen. Tanskassa ja Ruotsissa on kehitetty järjestelmiä, joiden tarkoituksena on mitata nykyisten lakien yrityksiin kohdistama kuormitus, ja tarpeettomaan lainsäädäntöön sovelletaan yhä useammin raukeamislausekkeita. Italia on kumonnut erityisen aktiivisesti vanhentuneita lakeja ja asetuksia.

Pienyritykset voitaisiin vapauttaa tietyistä sääntöjen mukaisista velvoitteista. Komissio voisi tässä yhteydessä yksinkertaistaa kilpailulainsäädäntöä vähentääkseen sen noudattamisesta pienyrityksille aiheutuvaa taakkaa.

Pienyrityksille myönnettyjä sääntelyä koskevia poikkeuksia on raportoitu hyvin vähän, joskin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkitaan parhaillaan, miten yrityslainsäädännön pienyrityksiin kohdistamia rasitteita voitaisiin vähentää erityisesti kirjanpidon ja tilintarkastuksen osalta.

Yleisarvio

Yleisesti ottaen tarvitaan enemmän toimia, jotta "rehellisesti" epäonnistuneiden yrittäjien liike-elämään palaaminen helpottuisi ja epäonnistumista pidettäisiin yrityksen normaalina kehitysvaiheena. Yrityksen epäonnistuessa tai yrityssaneerauksen yhteydessä olisi otettava huomioon myös työntekijöiden intressit. Useimmissa maissa on nykyisin käytössä jonkinlainen suunnitteilla olevan lainsäädännön taloudellisten vaikutusten arviointi. Ne maat, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmiä, voisivat oppia muiden käytänteistä. Näyttää vallitsevan laaja yksimielisyys siitä, että sääntelylle vaihtoehtoisia lähestymistapoja on harkittava ja että lainsäädäntöä ja hallintomenettelyä on yksinkertaistettava. Ponnisteluja on kuitenkin tehostettava huomattavasti (ja joissakin tapauksessa ne on aloitettava).

2.4 Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus

Meidän on pyrittävä varmistamaan, että koulutuslaitokset, joissa saatua koulutusta täydennetään yritysten sisäisin koulutusjärjestelmin, antavat asianmukaisen ammattitaidon, joka sopii pienyritysten tarpeisiin, ja että ne huolehtivat elinikäisestä koulutuksesta ja konsultoinnista.

Keskimäärin 10 prosenttia 25-64-vuotiaista osallistuu EU:ssa jonkintyyppiseen koulutukseen. [16] Vain Tanskassa, Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa luku on merkittävästi suurempi. Yhä useampi pien- ja mikroyritys pitää ammattitaitoisen työvoiman puutetta tärkeimpänä ongelmanaan (17 prosenttia pienyrityksistä vuonna 1999 ja 30 prosenttia vuonna 2001, 13 prosenttia mikroyrityksistä vuonna 1999 ja 20 prosenttia vuonna 2001). [17]

[16] Lähde: Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard, SEC(2001) 1900, 21.11.2001. Keskimäärin 10 prosenttia 25-64-vuotiaista oli osallistunut koulutuskurssille tutkimusta edeltäneen neljän viikon jakson aikana vuonna 2000 (useimmissa jäsenvaltioissa osuus on kasvanut edellisten vuosien tuloksiin nähden).

[17] Lähteet: 2001 ENSR Survey on SMEs, Euroopan pk-yritysten seurantakeskus (myöhemmin julkaistava kertomus).

Eurooppa potee tällä hetkellä osaajien puutetta ratkaisevan tärkeällä tieto- ja viestintätekniikan alalla sekä muilla tärkeillä aloilla, kuten tekniikan alalla. Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tietojenkäsittelyn ja siihen liittyvien aineiden, kuten matematiikan, opiskelijoita valmistuu varsin runsaasti, mutta useimmissa jäsenvaltioissa valmistumisluvut ovat suhteellisen vaatimattomia verrattuna kilpailijoihin, esimerkiksi Yhdysvaltoihin. Myös tietokoneiden lukumäärä oppilasmäärään suhteutettuna vaihtelee merkittävästi Euroopan unionin sisällä - vähimmillään käytössä on noin viisi tai alle viisi tietokonetta sataa oppilasta kohti ja enimmillään yli 30, kuten Tanskassa, Luxemburgissa ja Suomessa. [18]

[18] Lähde: Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard, SEC(2001) 1900, 21.11.2001.

Pk-yrityksissä toteutettavaa koulutusta pyritään edistämään monin erilaisin toimenpitein. Espanjassa, Italiassa, Itävallassa ja Ruotsissa pk-yrityksiä kannustetaan verotuksella henkilöstökoulutuksen järjestämiseen ja/tai ammattitaitoisen henkilöstön palkkaamiseen. Tanskassa, Irlannissa, Itävallassa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa puolestaan tarjotaan räätälöityjä kursseja pk-yritysten johtajille. Tanskassa, Kreikassa, Portugalissa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa on kehitetty erityisiä aloitteita tieto- ja viestintätekniikan taitojen edistämiseksi. Osassa niistä keskitytään tieto- ja viestintätekniikan taitojen kehittämiseen nimenomaan pk-yrityksissä, kun taas toisissa tähdätään yksityishenkilöiden tai työttömien kouluttamiseen. Elinikäisen oppimisen tukemiseen tähtääviin toimiin kuuluvat ruotsalainen aloite ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen tarjoamiseksi työttömille, italialainen laki, jossa tunnustetaan työntekijöiden oikeus elinikäiseen oppimiseen ja opiskeluvapaan käyttämiseen tähän tarkoitukseen, yritysten osaamis- ja koulutustarpeita analysoivan asiantuntijaryhmän perustaminen Irlannissa, saksalainen hanke taitojen kehittämisrakenteiden ja -strategioiden tunnistamiseksi voimakkaasti kasvavissa pk-yrityksissä ja parhaiden ratkaisujen viemiseksi eteenpäin sekä suomalainen hanke taitojen analysointikeinojen kehittämiseksi pk-yrityksiä varten. Sekä Saksassa että Itävallassa on vakiintuneet kaksijakoiset (oppilaitoksissa ja yrityksissä toteutettavat) ammatillisen koulutuksen järjestelmät.

Yleisarvio

Ammattikoulutuksesta hyötyvien työntekijöiden osuus on Euroopassa edelleen pieni. Erilaisten koulutuskurssien tarjonta lisääntyy kaikkialla EU:ssa, mutta koulutusmahdollisuuksia tarjoaville työnantajille tarkoitetut verokannustimet, yritysten henkilöstökoulutusta varten tarkoitettu tuki ja muut elinikäisen oppimisen kannustamiseen pyrkivät toimenpiteet ovat edelleen vähäisiä. Vaikka tieto- ja viestintätekniikkakoulutuksen tarve on yleisesti tiedossa ja vaikka useat jäsenvaltiot ovat käynnistäneet monenlaisia toimenpiteitä, alalla vallitsee osaamisvaje, joskin tilanne vaihtelee merkittävästi EU:n sisällä. On myös lisättävä toimia yhteyksien luomiseksi oppilaitosten ja yritysten välille. Olisi otettava huomioon myös se, että yrittäjät, jotka haluavat toimia myös kotimarkkinoidensa ulkopuolella, tarvitsevat kielitaitoa.

2.5 Verkkoyhteyksien parantaminen

Viranomaisia olisi kehotettava lisäämään sähköistä viestintää yhteyksissään pienyrityksiin. Yritysten olisi siten mahdollista saada neuvoja, tehdä hakemuksia, jättää veroilmoituksia tai hankkia yksinkertaisia tietoja verkossa ja niin ollen nopeammin ja halvemmin. Komission on näytettävä esimerkkiä tällä alalla.

Viranomaisten ja yritysten välinen sähköinen viestintä voi tuoda etuja molemmille osapuolille nopeuden, kustannusten, tehokkuuden ja avoimuuden kannalta. Hallitusten sähköisiä palveluja koskevat aloitteet voivat myös kannustaa pk-yrityksiä siirtymään digitaaliaikaan. Internetiä käyttävien pienyritysten määrä kasvaa tasaisesti: mikroyrityksistä noin 40 prosenttia käytti internetiä vuonna 1999 ja 70 prosenttia vuonna 2001. Pienyrityksissä luku on vastaavasti noussut 67 prosentista 81 prosenttiin. [19]

[19] Lähteet: 2001 ENSR Survey on SMEs, Euroopan pk-yritysten seurantakeskus (myöhemmin julkaistava kertomus).

Kaikki hallitukset ovat osoittaneet olevansa tietoisia tarpeesta saattaa palvelunsa mahdollisimman hyvin kansalaisten ulottuville erityisesti verkkoyhteyksien avulla ja vähentää yritysten tarvetta ilmoittaa sama tieto moneen kertaan eri viranomaisille. Monilla hallituksilla on nykyisin internet-sivut, joilla ne tarjoavat tietoa ja neuvoja hallintomenettelyistä, rahoitusmahdollisuuksista sekä muista yrityksen perustamiseen ja hallinnointiin liittyvistä asioista. Varsinkin Kreikassa on edistytty ministeriöiden ja syrjäseutujen viranomaisten yhteyksien luomisessa, jolla helpotetaan niiden välistä tiedonvälitystä. Keskitetyt palvelut, joista yrityksillä on suora yhteys kaikkeen hallituksen tarjoamaan tietoon ja palveluihin, ovat yleistymässä. Ruotsissa hallitus on kehittänyt hiljattain vuorovaikutteisen sivuston, jonka tarkoituksena on tarjota tietoa yrityksille ja lisätä niiden vuoropuhelua hallinnon kanssa.

Sähköinen maksuliikenne yritysten sekä vero- ja sosiaaliturvaviranomaisten välillä on mahdollista Ranskassa, Irlannissa, Itävallassa ja Norjassa. Julkisista hankinnoista tiedottavia portaaleja on puolestaan joko käytössä tai kehitteillä Tanskassa, Saksassa ja Kreikassa. E-Envoy-kanslioita on otettu käyttöön Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa vauhdittamaan maiden siirtymistä online-aikaan.

Yleisarvio

Tällä alalla kaikki hallitukset näyttävät etenevän oikeaan suuntaan, joskin ponnisteluja on jatkettava ja kohdistettava entistä tarkemmin yritysten tarpeisiin vastaamiseksi. Lisäksi rekisteröinti ja rekisteröintimenettelyjen loppuun saattaminen tietoverkkojen kautta ei vielä ole mahdollista, vaikka rekisteröintilomakkeita onkin saatavilla verkosta monissa maissa.

2.6 Yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen

Komission ja jäsenvaltioiden on jatkettava käynnissä olevia uudistuksia, joilla pyritään saattamaan unionissa valmiiksi todelliset, pienyritysten kannalta hyvin toimivat sisämarkkinat pienyritysten kehitykselle ratkaisevilla aloilla kuten sähköisessä kaupankäynnissä, televiestinnässä, julkisissa palveluissa, julkisissa hankinnoissa ja rajat ylittävissä maksujärjestelmissä.

Jäsenvaltioiden taloudet ovat erittäin riippuvaisia kaupasta, erityisesti keskinäisestä kaupasta, ja EU:n sisäisen kaupan vapauttaminen on ollut avaintekijä taloudellisen kasvun vauhdittamisessa. Useissa jäsenvaltioissa on edistytty merkittävästi televiestintä-, kaasu- ja sähkömarkkinoiden vapauttamisessa, joskin paljon on vielä tehtävä markkinoiden täydelliseksi vapauttamiseksi. Yhä enemmän huomiota kiinnitetään myös julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön uudistamiseen ja erityisesti julkisten tarjouskilpailujen saattamiseen pienyritysten ulottuville varsinkin Tanskassa, Saksassa, Irlannissa, Ruotsissa ja Suomessa.

Eurooppalaisia ja kansallisia kilpailusääntöjä olisi sovellettava tehokkaasti sen varmistamiseksi, että pienyrityksillä on kaikki mahdollisuudet päästä uusille markkinoille ja kilpailla niillä tasapuolisesti.

Tanska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat kaikki hyväksyneet kilpailusäädöksiä, jotka helpottavat niiden kilpailulainsäädännön saattamista yhdenmukaiseksi EU:n lainsäädännön kanssa. Tarkoituksena on parantaa pienyritysten mahdollisuuksia sisämarkkinoilla. Itävalta on myös käynnistänyt erityisen ohjelman, jolla autetaan pk-yrityksiä hyödyntämään sisämarkkinoita tehokkaammin. Eurooppalaisten direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on edelleen jonkin verran ongelmia. Vain Tanska, Espanja, Alankomaat, Suomi ja Ruotsi ovat saavuttaneet (Tukholman Eurooppa-neuvoston kevääksi 2002 tavoitteeksi asettaman) 1,5 prosentin täytäntöönpanovajeen. Täytäntöönpanovaje on kuitenkin alle 3 prosenttia kaikissa muissa paitsi kahdessa jäsenvaltiossa. [20]

[20] Lähde: Sisämarkkinoiden tulostaulu nro 9 (19. marraskuuta 2001).

Yleisarvio

Sisämarkkinat ovat epäilemättä muuttaneet kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltiot kuitenkin jatkavat uusien teknisten säännösten antamista huolestuttavalla vauhdilla. Kun jäsenvaltiot vuonna 1999 ilmoittivat 591 teknistä säännöstä koskevaa ehdotusta, vastaava luku vuonna 2000 oli 751. [21] Tämä suuntaus uhkaa lisätä pienyritysten rasitteita entisestään, koska niiden on noudatettava yhä useampia uusia säännöksiä. On kuitenkin vaikea osoittaa suoraa yhteyttä jäsenvaltioiden hyväksymien säännösten määrän ja niiden noudattamiseen liittyvien pienyritysten ongelmien välillä. Ratkaiseva tekijä on itse asiassa kansallisten säännösten sisältö.

[21] Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu direktiivi 98/34/EY, sellaisena kuin se on muutettuna 20 heinäkuuta 1998 annetulla direktiivillä 98/48/EY, EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37 ja EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18. Se velvoittaa jäsenvaltiot ilmoittamaan tuotteita ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevista teknisistä määräyksistä komissiolle ehdotuksen muodossa. Tarkoituksena on välttää teknisten esteiden luominen, mutta ilmoitukset toimivat myös sääntelyinnokkuuden mittarina.

2.7 Verotus ja rahoitus

Verotusjärjestelmiä olisi mukautettava niin, että niillä palkittaisiin menestymistä, kannustettaisiin uusien yritysten perustamista, edistettäisiin pienyritysten laajentumista ja työpaikkojen luomista sekä helpotettaisiin pienyritysten perustamista ja yritysten luovutusta jatkajalle. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava parhaita käytänteitä verotukseen ja henkilökohtaisen toiminnan kannustimiin.

Saksassa pienyrityksille myönnetään vapautus liikevaihtoverosta ja suunnitellaan verouudistusta, joka tarjoaisi kannustimia yksityisyrittäjille, Ranskassa on alennettu niiden yritysten verotusta, joiden liikevaihto on alle 7,6 miljoonaa euroa, Portugalissa on yksinkertaistettu niiden yritysten kokonaistuloverotusta, joiden liikevaihto on enintään 150 000 euroa, Suomessa on alennettu pienituloisten yrittäjien verotusta, ja Ruotsissa yritykset saavat lykätä osan tuloveromaksuistaan investointitarkoituksiin. Ranskassa on myös otettu käyttöön verohelpotuksia yksityisten pääomasijoittajien (business angels) toiminnan kannustamiseksi. Italiassa on kehitetty verohyvityksiin perustuva kannustinjärjestelmä epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien yritysten investointien tukemiseksi. Muun muassa Itävallassa, Suomessa ja Kreikassa on muutettu perintö- ja lahjaverolakeja yritysten omistajanvaihdosten helpottamiseksi. Espanjassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kehitetty verokannustimia, joita sovelletaan pienyritysten tieto- ja viestintätekniikkahankintoihin ja/tai -hankkeisiin. Belgiassa puolestaan alennetaan "liittovaltion suunnitelmalla +1 +2 +3" sosiaaliturvamaksuja, kun yritys palkkaa ensimmäistä kertaa ensimmäisen, toisen ja kolmannen työntekijän.

Yrittäjät tarvitsevat rahoitusta suunnitelmiensa toteuttamiseksi. Parantaaksemme pienyritysten pääsyä rahoituspalveluihin:

yksilöimme ja poistamme Euroopan laajuisten pääomamarkkinoiden luomisen sekä rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman ja riskipääoman toimintasuunnitelman täytäntöönpanon esteet;

Ks. luku "Euroopan komissio".

parannamme pankkijärjestelmän ja pienyritysten välisiä suhteita luomalla sopivat olosuhteet luoton ja riskipääoman saatavuudelle;

Useimmat jäsenvaltiot pyrkivät parantamaan teknologiayritysten perustamiseen tarkoitetun riskipääoman saatavuutta kannustaakseen uusien mahdollisten kasvuyhtiöiden syntymistä. Belgiassa "Bourses de pré-activité" tarjoaa pääomaa analysointiin ja liiketoimintasuunnitelmiin ennen yrityksen perustamista. Uusi "Coupole financière des PME" puolestaan yhdistää nykyiset julkiset rahoitusvälineet tarjoamalla pitkäaikaista riskipääomaa ja takuita. Tanskassa on perustettu kaksi erityistä sijoitusyhtiötä siemen- ja alkupääoman tarjoamiseksi sellaisille innovatiivisille yrityksille, jotka ovat liian riskialttiita tavanomaisille riskipääomaa sijoittaville yhtiöille. Kreikan hallitus on perustanut uuden teknologian riskipääomarahaston ja huipputekniikkayritysten riskirahaston. Itävallan "siemenrahoitusohjelma" tarjoaa rahoitusta teknisesti innovatiivisille liikeideoille. Suomen itsenäisyyden juhlavuoden rahasto tukee uuden teknologian yritysten perustamiseen myönnettävää siemenrahoitusta; lisäksi parhaillaan kehitetään uutta siemenrahoitusvälinettä teknologiakylille ja yrityshautomoille. Ruotsin innovaatiokeskussäätiö tarjoaa riskiluottoja alhaisella korolla yrittäjille innovaatioprosessien alkuvaiheessa ja Yhdistyneen kuningaskunnan huipputekniikkarahasto (rahastojen rahasto) sijoittaa rahastoihin, jotka keskittyvät alkuvaiheessa olevaan uuteen tekniikkaan.

Lisäksi Espanjassa ja Italiassa on kehitetty keskinäisiä takuujärjestelmiä auttamaan pk-yrityksiä saamaan lainaa. Tanskassa, Kreikassa ja Ruotsissa on puolestaan perustettu tai vahvistettu lainatakuurahastoja (jotka myöntävät osan rahoituslaitosten vaatimista takuista), jotka kannustavat pankkeja lisäämään pk-yrityksille tarkoitettujen lainojen tarjontaa.

Useissa maissa on perustettu tiedotus- ja tukijärjestelmiä helpottamaan tulevien yrittäjien tiedonsaantia rahoitusmahdollisuuksista. Italian yhdistetty kannustinsuunnitelma vuosiksi 2000-2006 antaa kehityssuunnitelman laativille yrityksille mahdollisuuden innovaatiotoimintaan, koulutukseen ja verkottumiseen käytettävään rahoitukseen. Alankomaissa puolestaan "SME Account" -verkkosivusto ja -palvelu auttavat yrittäjiä rahoituksen saamiseen liittyvissä asioissa.

parannamme rakennerahastojen varojen saatavuutta ja toivotamme tervetulleiksi Euroopan investointipankin aloitteet uusien yritysten ja huipputeknologiayritysten saatavilla olevan rahoituksen lisäämiseksi sijoitusvälineet mukaan lukien.

Ks. jakso Euroopan komissio.

Yleisarvio

Alkuvaiheen rahoituksen osuus BKT:sta kaksinkertaistui jäsenvaltioissa vuosina 1999-2000. [22] Riskipääoman saatavuus lisääntyy voimakkaasti, joskin tässä on suurta vaihtelua Euroopan unionin sisällä, ja pääoma kohdistuu pääasiassa huipputekniikan yrityksiin ja innovatiivisiin yrityksiin. Lainajärjestelmät ja keskinäiset takuujärjestelmät voivat auttaa rahoituksen osalta tasoittamaan eroa edellä mainittujen yritysten ja muiden tavanomaisemmilla aloilla toimivien yritysten välillä. Tämäntyyppisiä järjestelmiä on useimmissa jäsenvaltioissa, mutta niiden merkitys vaihtelee suuresti maan mukaan. Lisäksi nykyiset yritysverojärjestelmät voimakkaasti suosivat lainarahalla rahoitettuja investointeja. Rahoitus uuden oman pääoman avulla on yrityksille epäedullista, koska veron perusteesta ei voida tehdä rahoituserää vastaavaa vähennystä. [23] Tätä aihetta tulisi käsitellä nyt, kun jäsenvaltiot pyrkivät kehittämään osakepääomamarkkinoitaan mukaan luettuna riskipääomasijoittajien ja yksityisten pääomasijoittajien (business angels) sijoitukset. Lisäksi nykytilanteessa, jossa huipputekniikkayritysten saatavilla oleva riskipääoma on vähentynyt, olisi kannustettava laina- ja takuujärjestelmien tehokkaampaa käyttöä näiden yritysten tarpeisiin, sillä tämäntyyppisten järjestelmien käytöstä on saatu hyviä kokemuksia useissa jäsenvaltioissa.

[22] Lähde: Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard, SEC(2001) 1900, 21.11.2001.

[23] Lähde: "Kohti sisämarkkinoita, joilla ei ole veroesteitä - Strategia yhtenäistetyn yhtiöveropohjan luomiseksi yritysten EU:n laajuista toimintaa varten", KOM(2001) 582 lopullinen, 23.10.2001.

2.8 Pienyritysten teknologisten valmiuksien vahvistaminen

Vahvistamme niitä nykyisiä ohjelmia, joiden tavoitteena on edistää teknologian levittämistä pienyrityksille sekä pienyritysten valmiuksia teknologian tuntemukseen, valintaan ja mukauttamiseen.

Pienyritysten teknologisten valmiuksien parantamiseen ja teknologian siirron edistämiseen tutkimuslaitoksilta pk-yrityksille kiinnitetään entistä enemmän huomiota. Belgia, Tanska, Espanja ja Norja ovat ottaneet käyttöön toimenpiteitä, joilla kannustetaan tekniikan osaajien työllistämiseen pk-yrityksissä. Suomessa on kehitetty aloite, jolla pyritään auttamaan pk-yrityksiä hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksia täysimääräisesti. Saksassa on tarjolla useita ohjelmia, joilla pyritään siemenpääoman (ja neuvontapalvelujen) tarjoamiseen uuden teknologian yrityksille, joille markkinat eivät tarjoa tähän mahdollisuutta. Kreikka ja Ranska ovat kehittäneet aktiivisesti toimenpiteitä teknologiapuistojen ja yrityshautomoiden tukemiseksi ja perustamiseksi.

Edistämme teknologian alan yhteistyötä ja jakamista erisuurten yritysten kesken ja erityisesti eurooppalaisten pienyritysten välillä, kehitämme tehokkaampia, tiedon ja teknologian kaupallisiin sovelluksiin suunnattuja tutkimusohjelmia sekä kehitämme ja mukautamme laatu- ja sertifiointijärjestelmiä pienyrityksille. On tärkeää huolehtia siitä, että yhteisön patentti on pienyritysten saatavilla ja että se on helppo saada.

Edistämme pienyritysten osallistumista yritysten väliseen yhteistyöhön paikallisella, kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla sekä yhteistyötä pienyritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välillä.

Näin ollen olisi tuettava kansallisen ja alueellisen tason toimia, joiden tarkoituksena on kehittää yritysryppäitä ja yritysten verkostoja, lisättävä tietotekniikkaa käyttävien pienyritysten Euroopan laajuista yhteistyötä, levitettävä yhteistyösopimusten parhaita käytänteitä sekä tuettava pienyritysten yhteistyötä, jotta parannettaisiin niiden valmiuksia päästä Euroopan laajuisille markkinoille ja laajentaa toimintaansa kolmansien maiden markkinoille.

Alankomaissa julkisen ja yksityisen sektorin välisillä yhteistyöhankkeilla pyritään parantamaan uusien teknologiayritysten liiketoimintailmapiiriä, kannustamaan suurten ja pienten yritysten väliseen yhteistyöhön sekä edistämään innovatiivisia klustereita. Itävallassa on käytössä ohjelma, jolla pyritään edistämään innovaatiotoimintaa ja teknologian käyttöä pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. Toisella itävaltalaisella aloitteella pyritään levittämään innovatiivisten yritysten parhaita käytänteitä muihin yrityksiin. Ruotsissa puolestaan on käytössä ohjelma, jonka tarkoituksena on lisätä 0-10 työntekijän yritysten tieto- ja viestintäteknistä osaamista.

Yleisarvio

Hallitukset ovat sitoutuneet edistämään teknologian siirtoa tutkimuslaitoksilta pienyrityksiin ja lisäämään yhteistyötään, mutta yritysten välisestä yhteistyöstä, klustereista ja verkostoista on raportoitu vain vähän. Jotta tähän saataisiin parannusta, tarvitaan pitkäaikaista sitoutumista tämäntyyppiseen yhteistyöhön sekä pyrkimyksiä edistää ja helpottaa teknologiaan liittyviä muutoksia pk-yrityksissä.

2.9 Sähköisen kaupankäynnin onnistuneet mallit ja huippuluokan pienyritysten tukeminen

Komission ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava pienyrityksiä soveltamaan parhaita toimintatapoja ja omaksumaan menestyksekkäitä liiketoimintamalleja, joiden avulla ne voivat todella kukoistaa uuden ajan taloudessa.

Niiden pien- ja mikroyritysten määrä, joilla on internet-yhteys, on noussut nopeasti viime vuosina. Mikroyrityksistä internetiä käyttävien osuus oli hieman yli 40 prosenttia vuonna 1999 ja 70 prosenttia vuonna 2001. Pienyrityksillä vastaavat luvut olivat 67 ja 81 prosenttia. [24] Niiden pk-yritysten lukumäärä, jotka maksavat tai saavat maksuja internetin kautta, on niin ikään kasvussa, joskin Euroopan unionin kokonaiskuva on tässä suhteessa melko epätasainen. Kyseiset maksut ovat nykyisin yleisiä Tanskassa, Luxemburgissa, Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa ja ovat yleistymässä yhä voimakkaammin myös muualla, erityisesti Belgiassa ja Saksassa.

[24] Lähde: 2001 ENSR Survey on SMEs, Euroopan pk-yritysten seurantakeskus (myöhemmin julkaistava kertomus) ja The European Observatory for SMEs - Sixth Report, Luxemburg, 2000. Keskisuurissa yrityksissä kasvu ei ole yhtä näkyvää: niissä osuus oli 86 prosenttia vuonna 1999 ja 92 prosenttia vuonna 2001.

Irlannissa ja Suomessa on otettu käyttöön toimenpiteitä sähköistä kaupankäyntiä harjoittavien pk-yritysten parhaiden käytänteiden ja/tai menestystarinoiden levittämiseksi. Espanjassa, Itävallassa, Ruotsissa ja Norjassa on käynnissä ohjelmia, joilla tiedotetaan pk-yrityksille sähköisen kaupankäynnin mahdollisuuksista ja eduista. Norjassa on myös käynnistetty aloite, jolla pyritään saamaan ostosten tekeminen internetin kautta turvallisemmaksi ja helpommaksi kuluttajille ja yrityksille. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on laadittu toimintasuunnitelma, jolla yrityksiä kannustetaan sähköiseen liiketoimintaan. Ohjelma sisältää tavoitteita, jotka liittyvät verkkojen kautta liiketoimintaa harjoittavien yritysten määrään.

Kreikassa on kehitetty valtion, liike-elämän, tiedeyhteisön ja työmarkkinaosapuolten välinen jatkuva kuulemismekanismi pk-yritysten kilpailukyvystä digitaalisessa taloudessa ja sähköisessä liiketoimintaympäristössä. Saksassa on luotu sähköisen kaupankäynnin osaamiskeskusten verkosto ja internetissä toimiva sähköisen kaupankäynnin verkosto. Muun muassa Belgiassa ja Norjassa on puolestaan kehitetty toimenpiteitä pienyritysten tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien taitojen lisäämiseksi.

Koordinoimme jäsenvaltioiden ja EU:n toimintaa sellaisten tietojen ja liiketoiminnan tuen järjestelmien, verkostojen ja palvelujen kehittämiseksi, jotka ovat helposti saatavilla ja helposti ymmärrettäviä, ja liike-elämän tarpeiden mukaisia; huolehdimme neuvonantajien ja suojelijoiden antaman ohjauksen saatavuudesta EU:n laajuisesti WWW-sivustot mukaan lukien, ja käytämme hyödyksemme Euroopan pienyritysten seurantakeskusta.

Tanskassa on avattu verkkoportaali, joka tarjoaa keskitetysti tietoa yritysten perustamisesta ja hallinnoinnista. Palveluun kuuluu myös puhelinpalvelu ja internet-neuvontaa yrityksille. Ranskassa on kehitetty yrityspalvelujen laatuohjesääntö. Neuvontaohjelmia on tarjolla Belgiassa, Espanjassa, Irlannissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ruotsissa toimii lisäksi naisyrittäjille tarkoitettu yritysneuvojien verkosto. Yksityisten pääomasijoittajien (business angels) verkostoja toimii nyt kahta lukuun ottamatta kaikissa jäsenvaltioissa. Myös osakkeiden siirtämistä työntekijöiden omistukseen on edistetty useissa maissa, erityisesti Tanskassa ja Ranskassa.

Yleisarvio

Sähköisen kaupankäynnin lainsäädännöllisten esteiden tunnistamiseen ja poistamiseen tähtäävien toimien lisäksi useimmissa maissa on kehitetty toimintasuunnitelmia, joilla yrityksiä kannustetaan sähköisen liiketoiminnan harjoittamiseen. Osa ohjelmista sisältää tavoitteita, jotka liittyvät verkkojen kautta liiketoimintaa harjoittavien yritysten määrään. Vaikka verkossa toimivien yritysten lukumäärä onkin eräissä maissa merkittävästi noussut, on osoittautunut paljon vaikeammaksi saada yritykset todella harjoittamaan sähköistä kaupankäyntiä: ENSR:n vuoden 2001 tutkimuksen mukaan 40 prosenttia Euroopan pienyrityksistä (ja 43 prosenttia mikroyrityksistä) katsoo, ettei internetin kautta tapahtuva myynti sovi heidän liiketoimintaansa. [25] Sähköisen kaupankäynnin oikeudellisten puitteiden vahvistaminen ja infrastruktuurin parantaminen on yhdistettävä tiedotukseen sekä tieto- ja viestintätekniikan koulutukseen, jotta nykyistä useammat yritykset saadaan vakuuttuneiksi sähköisen kaupankäynnin eduista.

[25] Lähde: 2001 ENSR Survey on SMEs, Euroopan pk-yritysten seurantakeskus (myöhemmin julkaistava kertomus).

Jotta "huippuluokan tukipalvelut yrityksille" voidaan saada aikaan, on parannettava tuhansien lähinnä paikallistasolla toimivien yritysneuvojien päivittäistä käytännön toimintaa kaikkialla EU:ssa. Erittäin hyvistä käytänteistä on paljon todellisia esimerkkejä, ja tukihenkilökunnan toiminta on kehittymässä yhä ammattimaisemmaksi. Hiljattain julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa [26] luonnehditaan näitä käytäntöä ja määritetään suuntaviivat huippuluokan tukipalvelujen saavuttamiseksi.

[26] "Yritysten korkealuokkaisten tukipalvelujen luominen", SEC(2001) 1937, 28.11.2001.

2.10 Voimakkaamman ja tehokkaamman pienyritysten etujen edustamisen kehittäminen unionin ja kansallisella tasolla

Saatamme loppuun tutkimuksen siitä, miten pienyritysten etuja edustetaan EU:n ja kansallisella tasolla, sosiaalinen vuoropuhelu mukaan lukien.

Pienyritysten neuvoa-antavista komiteoista, jotka neuvovat jäsenvaltioiden viranomaisia politiikan laadinnassa, on tulossa osa hallitusten pyrkimyksiä varmistaa pk-yritysten järjestelmällinen kuuleminen. Joissakin komiteoissa, kuten Irlannin pk-yritysten neuvotteluryhmässä, Ruotsin pienyritysten edustajien ryhmässä ja Skotlannin pienyritysten ministeritason neuvoa-antavassa työryhmässä Yhdistyneessä kuningaskunnassa kokoontuvat yhdessä pienyritysten edustajat ja hallituksen virkamiehet sekä kehitysvirastojen ja tiedeyhteisön edustajat. Saksassa on nimitetty pk-yrityksistä vastaava liittohallituksen korkean tason edustaja, joka varmistaa, että pk-yritysten edut otetaan huomioon liittovaltion päätöksenteossa. Lisäksi Espanjassa on perustettu pienyritysten seurantakeskus ja Norjassa on kehitetty pienyritysbarometri.

Pienyritysten edut tuodaan usein esille laajemmassa yhteydessä, "yrityskomiteoissa" tai organisaatioissa, joihin osallistuvat sekä suuret että pienet yritykset. Pienyritysten etujen esille tuomisessa EU:n tasolla vain Yhdistynyt kuningaskunta on ryhtynyt varsinaisiin toimiin avaamalla Brysseliin edunvalvontatoimiston ("smallbusinesseurope").

Yleisarvio

Vaikka useimmat maat kuulevatkin sidosryhmiä tavalla tai toisella (esimerkiksi asianomaisten osapuolten tilannekohtaisen kuulemisen avulla ennen lainsäädännön hyväksymistä ja/tai hallinnollisten vaikutusten arvioimisen yhteydessä), pienyritysten järjestelmällinen kuuleminen ei edelleenkään ole vakiintunut tapa. Toimenpiteitä tarvitaan edelleen näiden yritysten etujen tehokkaan esille tuomisen varmistamiseksi.

3. Euroopan komissio

3.1 Yrittäjyyskoulutus

Komissio järjesti lokakuussa 2000 yrittäjyyskoulutusta käsitelleen foorumin yhdessä Ranskan viranomaisten kanssa. Foorumin seurantaan kuuluu Best-menettelyn mukainen yrittäjyyskoulutushanke (ensiasteen koulusta yliopistoon). Hankkeessa pyritään tunnistamaan ja arvioimaan kansallisella tai paikallisella tasolla kehitettyjä toimenpiteitä ja hyviä käytänteitä, joilla pyritään edistämään yrittäjyyteen liittyviä taitoja koulutusjärjestelmän sisällä. Komissio on myös käynnistänyt Best-menettelyn mukaisen hankkeen, jonka tarkoituksena on kerätä tietoja naisyrittäjiin kohdistettavista erityistoimista ja tukijärjestelmistä sekä levittää hyviä käytänteitä.

Vuotuisen Euroopan työllisyysstrategian mukaiset työllisyyspolitiikan yhteiset suuntaviivat vaativat jäsenvaltioita edistämään yrittäjyyskoulutusta ja yrittäjille tarjottavaa koulutusta. Euroopan työllisyysstrategia sisältää myös vertaisarviointiohjelman, jonka yhteydessä useiden jäsenvaltioiden asiantuntijat ja poliitikot tarkastelevat politiikkojen siirrettävyyttä.

Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmissa on keskitytty aiempaa voimakkaammin pk-yritysten henkilöstöresurssien kehittämiseen. Vuosina 2000-2006 ESR myöntää hieman alle 8 000 miljoonan euron arvosta tukea yrittäjyyden edistämiseen kaikkialla Euroopassa. Toimintaan sisältyvät yrittäjäntaitojen kehittäminen, yritysten perustaminen ja yrittäjyyden tukiverkostojen luominen. ESR kohdistaa myös 11 000 miljoonaa euroa yhteisön tukea yritysten sopeutumiskyvyn parantamiseen esimerkiksi tehostamalla teknologian siirtoa pk-yrityksille ja tarjoamalla työntekijäkoulutusta.

3.2 Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi

Jos yrityksen perustaminen koetaan vaikeaksi, tämä toimii luonnollisesti suoranaisena yrittäjyyden jarruna. Yrityksen perustamiseen liittyvien menettelyjen parantamiseen on sen vuoksi kiinnitetty paljon huomiota. Lissabonin Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti komissio suoritti Best-menettelyn mukaisen esikuva-analyysin vuoden 2001 aikana. Jäsenvaltioiden asiantuntijat ja viranomaiset osallistuivat siihen aktiivisesti. Esikuva-analyysi antoi selkeän kuvan kunkin jäsenvaltion menettelyistä, ja siihen sisältyi huomattava määrä tietoa todellisista käytänteistä ja myös parhaiden käytänteiden kuvauksia. Esikuva-analyysit tarjoavat kansallisille viranomaisille realistisia tavoitteita. Analyysi osoitti, että viime vuosina on edistytty tasaisesti hallintomenettelyjen viiveiden lyhentämisessä, joskin eräitä komission vuoden 1997 suosituksen [27] perusasioista tällä alalla ei ole vieläkään toteutettu. Myös tietotekniikan hyödyntämistä voidaan huomattavasti lisätä etenkin online-rekisteröinnin yhteydessä.

[27] Komission suositus aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5.6.1997, s. 29.

3.3 Parempi lainsäädäntö ja sääntely

Vuonna 2001 aloitetussa "yrityksen epäonnistuminen ja konkurssi" -hankkeessa keskityttiin avainkohtien tunnistamiseen, olennaisten tietojen keräämiseen ja hyvien käytänteiden vaihtamiseen siitä, miten rahoitusvaikeuksia voidaan ratkaista ja miten voidaan aloittaa puhtaalta pöydältä konkurssin jälkeen. Yhdessä Alankomaiden viranomaisten kanssa toukokuussa 2001 järjestetyssä yrityksen epäonnistumista käsitelleessä seminaarissa [28] korostettiin, että on tärkeää luoda selkeä lainsäädäntökehys, puuttua ajoissa asioiden kulkuun, saattaa elinkelpoiset yritykset saneeraukseen ja käsitellä epäonnistumisen aiheuttamaa leimautumista. Komissio on myös käynnistänyt tutkimuksen maksukyvyttömyyden oikeudellisista ja yhteiskunnallisista seurauksista.

[28] Seminaarista on tietoa (raportit ja puheet) osoitteessa: http://www.businessfailure.ez.nl.

Komissio julkaisi vuoden 2001 aikana kolme asiakirjaa, joilla tähdätään lainsäädännön yksinkertaistamiseen ja parantamiseen: välikertomuksen Tukholman Eurooppa-neuvostolle, valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta - molemmissa esitetään paremman sääntelyprosessin suuntaviivoja - ja erityisen tiedonannon yhteensovitetun strategian määrittelystä. [29] Tiedonannossa ehdotetaan keskustelun avaamista parempaan lainsäädäntöön liittyvistä pääaiheista, joita ovat yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen, paremmin valmisteltu lainsäädäntö, uudenlainen toimielinkulttuuri sekä yhteisön lainsäädännön parempi täytäntöönpano ja soveltaminen.

[29] "Lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen", KOM(2001) 726 lopullinen, 5.12.2001.

Osana lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtäävää yleistä strategiaa aloitettiin syyskuussa 2000 Best-menettelyn mukainen hanke, joka käsitteli nykyistä yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmää. Hankkeessa pyritään tutkimaan menetelmiä lainsäädäntöehdotusten yrityksiin kohdistuvien kustannusten ja hyötyjen arvioimiseksi sekä parempaa lainsäädäntöä koskevien keskustelujen edistämiseksi. Hyviä käytänteitä vaihdettiin jäsenvaltioiden kanssa kesäkuussa 2001 järjestetyssä työryhmässä.

Sekä jäsenvaltiot että komissio antoivat lainsäädäntöä koskevan kertomuksen Laekenin Eurooppa-neuvostolle. Komission kertomuksessa painotettiin muiden aloitteiden ohella tarvetta toteuttaa järjestelmällinen vaikutusten arviointijärjestelmä uusien ja muutettujen säädösten aiheuttamien kustannusten ja hyötyjen analysoimiseksi ja niistä raportoimiseksi. Uusi järjestelmä on toiminnassa vuoden 2002 loppuun mennessä. Laajempi vaikutusten arviointi, jossa tulisi arvioida myös kestävään kehitykseen kohdistuvat vaikutukset, käynnistetään myös vuoden 2002 loppuun mennessä.

Jäsenvaltioiden asiantuntijat ja yritykset sekä kuluttaja- ja kauppajärjestöt tarkastelevat parhaillaan nykyistä sisämarkkinalainsäädäntöä SLIM-aloitteen puitteissa. Tarkasteluissa keskitytään säännöksiin, jotka ovat epäselviä tai vanhentuneita tai jotka aiheuttavat kustannuksia ja rasitteita käyttäjille ja jäsenvaltioiden viranomaisille. Vuonna 1998 käyttöönotetuilla yrityspaneeleilla pyritään täydentämään muita vaikutusten arviointimenettelyjä tuottamalla yksityiskohtaista tietoa yrityksistä, joihin uudet ehdotukset saattavat vaikuttaa noudattamisesta aiheutuvien kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden muodossa. Komissio on tehnyt arvioinnin yrityspaneeleista ja käy parhaillaan keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa siitä, miten niiden tehokkuutta voitaisiin parantaa.

Lisäksi komissio käynnisti huhtikuussa 2001 aloitteen nimeltä "interaktiivinen politiikan suunnittelu". Sen tarkoituksena on hallinnon parantaminen hyödyntämällä internetiä markkinatoimijoiden reaktioiden keräämisessä ja analysoinnissa ja käyttämällä näin saatuja tuloksia EU-politiikkaa koskevassa päätöksenteossa. Pk-yrityksiä kehotetaan osallistumaan online-kuulemisiin "Sinun äänesi Euroopassa"-verkkosivuston ja yritystoiminnan pääosaston kotisivun kautta. Ne voivat lisäksi käyttää yli 200:aa euroneuvontakeskusta raportoidakseen komissiolle ongelmista, joita ne ovat kohdanneet harjoittaessaan liiketoimintaa sisämarkkinoilla. Tämä palaute auttaa komissiota vastaamaan pk-yritysten tarpeisiin nopeammin ja paremmin. Tarkoituksena on tehdä EU:n politiikasta avoimempaa, laaja-alaisempaa ja tehokkaampaa (katso myös ehdotetun uuden SOLVIT-verkon kuvaus s. 26).

Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja yrityksiin kohdistuvan hallinnollisen kuormituksen keventämiseksi komissio tukee jäsenvaltioiden virallisia kaupparekistereitä niiden pyrkiessä parantamaan yrityksille tarjoamiaan palveluja ja hyvien käytänteiden vaihtoverkostoaan, johon kuuluu yli 20 eurooppalaista kaupparekisteriä.

Komissio hyväksyi uuden sääntelykehyksen monialaisille yhteistyösopimuksille 29. marraskuuta 2000. Sääntelykehys sisältää kaksi ryhmäpoikkeussäädöstä, joissa säädetään EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta erikoistumissopimusten sekä tutkimus- ja kehityssopimusten luokkiin [30], sekä suuntaviivat, jotka koskevat 81 artiklan sovellettavuutta monialaisiin yhteistyösopimuksiin [31]. Tekstien hyväksyminen vähentää rasitteita, joita yrityksille aiheutuu säädösten noudattamisesta, koska 81 artiklan sovellettavuus monialaisiin sopimuksiin on näin helpompi ennakoida eikä noudattaminen ole yhtä hankalaa. Pk-yrityksille nämä edut ovat erityisen ilmeisiä. Komission joulukuussa 2001 hyväksymässä uudessa vähämerkityksistä tukea koskevassa ilmoituksessa [32] selvennetään, että pk-yritysten väliset sopimukset eivät yleisesti ottaen kuulu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska ne eivät vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

[30] Komission asetus (EY) N:o 2658/2000, annettu 29 päivänä marraskuuta 2000, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta erikoistumissopimusten ryhmiin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti), EYVL L 304, 5.12.2000, s. 3-6 ja komission asetus (EY) N:o 2659/2000, annettu 29 päivänä marraskuuta 2000, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tutkimus- ja kehityssopimusten ryhmiin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti), EYVL L 304, 5.12.2000, s. 7-12.

[31] Komission tiedonanto - Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti), EYVL C 3, 6.1.2001, s. 2.

[32] Komission tiedonanto vähämerkityksisistä sopimuksista, jotka eivät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla rajoita tuntuvasti kilpailua (de minimis -sopimukset) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti), EYVL C 368, 22.12.2001, s. 13-15.

Komissio hyväksyi 12. tammikuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun asetuksen (EY) N:o 70/2001 [33], joka korvaa vuonna 1996 hyväksytyt yhteisön suuntaviivat pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetystä valtiontuesta. Uuden asetuksen mukaan jäsenvaltion, joka haluaa antaa mainitunlaista tukea, ei tarvitse ilmoittaa aikomuksestaan etukäteen komissiolle. Tätä poikkeusta sovelletaan kuitenkin vain, jos tuki on kaikkien asetuksessa säädettyjen ehtojen mukainen. Uusi asetus hyväksyttiin tarkoituksena yksinkertaistaa hallintoa, ja tavoitteena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus tuen nopeampaan myöntämiseen pk-yrityksille. Komissio hyväksyi samana päivänä myös asetuksen [34], joka selventää sen lähestymistapaa vähämerkityksiseen tukeen, jota voidaan myöntää ilman ennakkoilmoitusta. Vaikka vähämerkityksinen tuki, toisin sanoen enintään 100 000 euron tuki edunsaajaa kohti kolmen vuoden aikana, ei ole rajattu pelkkiin pk-yrityksiin, on oletettavaa, että tämän suuruusluokan tuki palvelee erityisesti pienyritysten tarpeita.

[33] EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33.

[34] Komission asetus (EY) N:o 69/2991 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen, EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

3.4 Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus

Komissio on perustanut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on analysoida ja tarkkailla tieto- ja viestintätekniikan sekä sähköisen kaupankäynnin taitojen kysyntää ja ammattitaitoisen työvoiman tarjontaa Euroopassa. Tieto- ja viestintätekniikan taitojen seurantaryhmän (2001-2002) tarkoituksena on tarkkailla jäsenvaltioiden politiikkaa sekä tehdä esikuva-analyysejä tieto- ja viestintätekniikan sekä sähköisen kaupankäynnin osaajien saatavuuden parantamiseksi. Ryhmään kuuluu asiantuntijoita kaikista jäsenvaltioista.

Komissio antoi jokin aika sitten tiedonannon sähköisestä kaupasta [35]. Tiedonannossa korostetaan tarvetta tieto- ja viestintätekniikan sekä sähköisen kaupan osaamisvajeen korjaamiseen etenkin tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävän oppimisen avulla (elearning) [36]. Tämä oppimismuoto on tärkeä väline aikuiskoulutuksessa, jossa yhä useammin korostuvat varsinaisen koulutuslaitoksen ulkopuolella tapahtuva epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen. Se on osoittautumassa suosituksi ja edulliseksi tavaksi, jolla voidaan antaa yritysten nopeasti muuttuvia tarpeita vastaavat taidot ja osaaminen (tieto- ja viestintätekniikan alan tärkeimpien toimijoiden koulutustarpeista jopa 60 prosenttia tyydytetään hyödyntämällä tätä oppimismuotoa).

[35] "Sähköisen kaupan vaikutukset Euroopan yrityksiin: talousanalyysi ja vaikutukset politiikkaan", KOM(2001) 711 lopullinen, 29.11.2001.

[36] Katso myös: "eLearning-toimintasuunnitelma - Katse huomispäivän koulutukseen" osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/education/elearning/doc_en.html.

Komission tiedonanto elinikäisestä oppimisesta [37] edustaa kattavaa strategiaa eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen luomiseksi. Tiedonannossa suositellaan pk-yritysten ja niiden koulutuspalvelujen tarjoajien välistä verkottumista ja yhteistyötä sekä kumppanuuksia muiden yritysten kanssa oppimisverkostojen avulla ja jakamalla osaamista. Komissio aikoo myös käynnistää tutkimuksen oppimisesta pk-yrityksissä yhdessä eurooppalaisten työmarkkinajärjestöjen kanssa. Tutkimuksessa keskitytään erityisesti epäviralliseen oppimiseen ja arkioppimiseen.

[37] KOM(2001) 678 lopullinen, 21.11.2001.

Leonardo da Vinci -ohjelmalla tuetaan muun muassa rajatylittäviä hankkeita, joilla edistetään lähinnä pk-yritysten johtajien koulutusta. Lisäksi ohjelmalla tarjotaan yksinomaan pk-yrityksille taloudellisia kannustimia niiden osallistuessa oppisopimuskoulutuksessa ja täydennyskoulutuksessa oleville henkilöille tarkoitettuihin eurooppalaisiin vaihto-ohjelmiin.

Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) tuen elinikäiselle oppimiselle arvioidaan olevan noin 12 000 miljoonaa euroa kaudella 2000-2006. Ohjelmissa on yhä selvemmin sitouduttu työpaikoilla tapahtuvan elinikäisen oppimisen puitteiden kehittämiseen. Niillä pyritään muun muassa pätevyyden ja osaamisen tunnustamiseen sekä multimediaan perustuvien koulutuspakettien ja etäopiskelumenetelmien kehittämiseen pk-yritysten tieto- ja viestintätekniikan taitojen tukemiseksi. Komissio hyväksyi helmikuussa 2001 myös tiedonannon kaikille avoimista uusista eurooppalaisista työmarkkinoista [38], ja tiedonanto hyväksyttiin Tukholman Eurooppa-neuvostossa. Seurantatoimena komissio perusti ammattitaitoa ja liikkuvuutta käsittelevän korkean tason työryhmän, johon kuuluu johtavassa asemassa olevia teollisuuden edustajia, työmarkkina-asiantuntijoita ja opettajia. Työryhmä on antanut suosituksia toimenpiteistä, joilla pyritään kaikille avoimien eurooppalaisten työmarkkinoiden luomiseen vuoteen 2005 mennessä. Komissio hyväksyy suositusten perusteella toimintasuunnitelman, jonka se toimittaa Barcelonan Eurooppa-neuvostolle. Ehdotukset sisältävät toimia muun muassa liikkuvuutta haittaavien esteiden poistamiseksi, tutkintojen EU:n laajuisen tunnustamisen parantamiseksi sekä euroopanlaajuisten työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi, joka kattaa esimerkiksi Eures-verkoston (Euroopan työnvälitysverkoston) vahvistamisen työntekijöiden liikkuvuuden tukemiseksi ja pk-yritysten auttamiseksi ammattitaitoisen työvoiman löytämisessä.

[38] KOM(2001) 116 lopullinen, 28.2.2001.

Komissio antoi kesäkuussa 2001 tiedonannon eurooppalaisen tutkimusalueen liikkuvuusstrategiasta [39]. Tarkoituksena on luoda tutkijoiden liikkuvuutta kannustavat olosuhteet. Näin voidaan muun muassa "tehostaa tietämyksen ja teknologian siirtoa Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän eri toimijoiden välillä, myös teollisuudessa".

[39] KOM(2001) 331 lopullinen, 20.6.2001

3.5 Verkkoyhteyksien parantaminen

Komissio hyväksyi maaliskuussa 2001 tiedonannon "Pk-yritykset digitaaliaikaan (eEurope GoDigital)" [40]. Tiedonannossa kuvattu GoDigital-aloite noudattaa eEurope-toimintasuunnitelmaa, jonka jäsenvaltiot hyväksyivät Feiran Eurooppa-neuvostossa. Toimintasuunnitelmassa todetaan, että pk-yritykset ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä eEuropen tavoitteisiin, ja siinä määritellään tietyt erityistavoitteet sekä toteuttamisaikataulu. Jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan muun muassa edistämään pk-yritysten "digitalisoitumista" koordinoimalla verkottumistoimintaa, jolla tähdätään tietojen vaihtamiseen parhaista käytänteistä, sähköisen kaupankäynnin valmiuksista ja esikuva-analyyseista. "Viitetietokeskukset" (perustettavat verkostot, joiden tarkoituksena on tarjota tietoa ja neuvoja eri puolilla EU:ta) voisivat auttaa pk-yrityksiä sisällyttämään sähköisen kaupankäynnin liiketoimintastrategiaansa. GoDigital-työryhmien ja seminaarien järjestämiseen tarjotaan 0,75 miljoonan euron arvosta tukea, ja euroneuvontakeskusten GoDigital-kampanja alkoi 18 maassa syyskuussa 2001.

[40] KOM(2001) 136 lopullinen, 13.3.2001.

Marraskuussa 2001 julkaistussa tiedonannossaan "Sähköisen kaupan vaikutukset Euroopan yrityksiin: talousanalyysi ja vaikutukset politiikkaan" [41] komissio korosti edelleen pitävänsä tärkeänä, että viranomaiset tarjoavat ensimmäisten joukossa verkkopalveluja ja antavat pk-yrityksille kannustimia tällaisten palvelujen käyttämiseksi. Lisäksi komissio korosti tarvetta vahvistaa käynnissä olevia aloitteita kaikilla tasoilla pk-yritysten auttamiseksi tieto- ja viestintätekniikan osaamisen ja sähköisessä liiketoiminnassa tarvittavien taitojen hankkimisessa.

[41] KOM(2001) 711 lopullinen, 29.11.2001.

3.6 Yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen

Komissio hyväksyi marraskuussa 1999 sisämarkkinoiden viisivuotisstrategian, jonka tavoitteena on tunnistaa toimia vaativat osa-alueet ja keskittyä erityisesti niihin. Strategiassa korostetaan tarvetta jatkaa rakenteellisia ja taloudellisia uudistustoimenpiteitä ja vahvaa poliittista sitoutumista ensisijaisten kysymysten käsittelyyn EU:n yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. Komissio tarkastelee sisämarkkinastrategiaa vuosittain uudelleen (viimeksi huhtikuussa 2001 [42] ja seuraavan kerran huhtikuussa 2002) tutkiakseen aikaisempia suorituksia ja esittääkseen parannusehdotuksia. Yksi strategian neljästä päätavoitteesta on yrityselämän toimintaympäristön parantaminen. Monet tämän tavoitteen yksittäiset toimenpiteet sisältävät erityisiä määräyksiä pienyritysten auttamiseksi (esimerkiksi julkisten hankintamenettelyjen tai muiden alakohtaisten tuotedirektiivien yksinkertaistaminen).

[42] KOM(2001) 198 lopullinen, 11.4.2001.

Sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi käynnistettiin teollisuustuotteita koskeva sisämarkkina-aloite vuonna 2001. Aloitteella pyritään varmistamaan, että sisämarkkinasäännöt voidaan sopeuttaa tekniikan kehitykseen ilman sääntelystä johtuvia esteitä, sekä vähentämään yritysten hallinnollisia rasitteita. Komissio järjesti neljä kuukautta kestäneen online-kuulemismenettelyn liike-elämän sidosryhmille tunnistaakseen jäljellä olevat esteet tavaroiden ja niihin liittyvien palvelujen vapaalle liikkuvuudelle EU:ssa. Tutkimuksen tulokset ja toimintasuunnitelma esitetään alkuvuodesta 2002.

Marraskuussa 2001 komissio hyväksyi tiedonannon, jossa esitettiin uusia ehdotuksia tehokkaaksi sisämarkkinoiden ongelmanratkaisujärjestelmäksi nimeltä SOLVIT. [43] Tiedonannossa tähdätään integroituun lähestymistapaan ja EU:n laajuisen verkkotietokannan luomiseen. Sillä on tarkoitus helpottaa ongelmien seurantaa ja ratkaisua tapauksissa, joissa viranomaiset soveltavat säädöksiä virheellisesti. Jäsenvaltioille osoittamassaan suosituksessa [44] komissio esittää myös eräitä yleisiä periaatteita ja määräaikoja, joita jäsenvaltioiden tulisi noudattaa.

[43] KOM(2001) 702 lopullinen, 27.11.2001.

[44] KOM(2001) 3901 lopullinen, 7.12.2001.

Komissio on laatinut säädösehdotuksia, joilla pyritään julkisia hankintoja koskevien nykyisten säädösten yksinkertaistamiseen ja selkeyttämiseen ja joilla säädöksistä on tarkoitus saada selkeämpiä ja ymmärrettävämpiä. Sähköisten apuvälineiden käytön edistäminen hankinnoissa ja sopimusten tekemisessä käytettävien kriteerien avoimuuden lisääntyminen hyödyttävät pienyrityksiä, jotka voivat näin keskittää pyrkimyksensä kohteisiin, joissa niillä on mielestään parhaat mahdollisuudet tarjouskilpailun voittamiseen.

Maksujen viivästyminen on suuri ongelma pienyrityksille. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät kesäkuussa 2000 direktiivin kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta. [45] Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöä 8. elokuuta 2002 mennessä. Eurooppalaisille yrityksille on jaettu tiedote, joka on saatavilla myös internetistä.

[45] Direktiivi 2000/35/EY, 29.6.2000, EYVL L 200, 8.8.2000.

Sähköistä kaupankäyntiä koskeva direktiivi tuli jäsenvaltioissa voimaan 17. tammikuuta 2002. Käytännössä se merkitsee, että yhteen jäsenvaltioon sijoittautunut yritys voi useimmissa tapauksissa pitää yhteisön markkinoita omina kotimarkkinoinaan tietäen, että sen oman kansallisen lainsäädännön noudattaminen riittää eikä sen tarvitse ottaa huomioon 14 muun jäsenvaltion lakeja tarjotessaan rajatylittäviä palveluja yhteisössä. Tämä merkitsee pk-yrityksille valtavia kustannusten ja voimavarojen säästöjä.

Yhteisön lainsäädäntö, joka koskee henkilötietojen käsittelyä ja yksityisyyttä, sisältää kotijäsenvaltion valvontaa koskevan periaatteen, josta pk-yritykset voivat hyötyä. Pk-yritykset, jotka noudattavat sijoittautumisjäsenvaltionsa kansallista tietosuojalainsäädäntöä, voivat kerätä ja käsitellä henkilötietoja palvelujensa tai tuotteidensa tarjontaan tai sisäiseen organisaatioonsa liittyvissä tarkoituksissa koko sisämarkkina-alueella. Yksityisyyden suojaa koskeva selkeä ja tehokas politiikka on ratkaisevan tärkeää kuluttajien luottamuksen saavuttamiseksi.

Hallintojen välisen tietojenvaihdon (HVT) vuoden 2001 ja 2002 työohjelmissa painotetaan toimia, jotka tuottavat suoranaista hyötyä Euroopan laajuisesti toimiville yrityksille. Ohjelmaan kuuluu muun muassa julkishallinnon kanssa toteutettava tutkimus vaatimuksista, joita yritykset asettavat Euroopan laajuisille palveluille. HVT on myös ryhtynyt monialaiseen toimintaan helpottaakseen yhteensopivien verkkoportaalien luomista hallintopalveluja ja julkispalveluja koskevan tiedon jakamiseksi yleisölle. Tärkein aloitesuunnitelma on EU:n hallinnon yhteinen portaali.

3.7 Verotus ja rahoitus

Joulukuussa 2000 käynnistetyn yritysten omistajanvaihdosta koskevan Best-menettelyn mukaisen hankkeen tavoitteena on seurata komission vuonna 1994 antaman pienten ja keskisuurten yritysten omistajanvaihdosta koskevan suosituksen [46] täytäntöönpanoa. Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita parantamaan lainsäädäntö- ja verotusympäristöään yritysten omistajanvaihdosten osalta, parantamaan tiedotusta ja tukemaan yritysten omistajanvaihdosta. Komissio on perustanut asiantuntijaryhmän, joka auttaa keräämään tietoa toteutetuista toimenpiteistä ja arvioimaan niiden tehokkuutta. Loppuraportti on odotettavissa kesäkuussa 2002.

[46] EYVL L 385, 31.12.1994, s. 14 ja siihen liittyvä suosituksen perusteet sisältävä tiedonanto, EYVL C 400, 31.12.1994, s. 1.

Komissio tekee parhaillaan myös tutkimusta työntekijöiden osakeoptioihin liittyvästä lainsäädäntö- ja hallintoympäristöstä. Näillä optioilla voisi olla tärkeä merkitys yrittäjyyden edistämisessä, koska ne auttavat saamaan, säilyttämään ja motivoimaan avainhenkilöstöä sekä säästävät likviditeettiä. Monissa jäsenvaltioissa monimutkaiset ja epäselvät säännökset ja hallinnolliset määräykset (erityisesti verotusta koskevat) näyttäisivät olevan esteenä osakeoptioiden käytölle. Lisäksi komissio on julkaissut tutkimuksen "Corporation tax and innovation: issues at stake and review of European Union experience in the 1990s", jossa analysoidaan erilaisten poliittisten lähestymistapojen vahvuuksia ja heikkouksia.

Rahoituspalveluja koskeva toimintasuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden tavoitteena on järjestää pk-yrityksille rahoitusta EU:n laajuisesti kilpailukykyisin ehdoin sekä poistaa tarpeettomat hallinnolliset ja oikeudelliset esteet rajatylittävän pääomansaannin tieltä. Tämä on myös tavoitteena direktiiviehdotuksessa, jolla pyritään varmistamaan, että yhdessä jäsenvaltiossa hyväksytty arvopaperien tarjous- tai listalleottoesite hyväksytään kaikissa jäsenvaltioissa ("single prospectus"). Lisäksi taloudellista raportointia parannetaan poistamalla erot kansallisten tilinpäätösnormien väliltä, kun IAS-standardit (International Accounting Standards) otetaan käyttöön kaikkialla EU:ssa.

Lokakuussa 2001 komissio julkisti arvionsa keskipitkän aikavälin edistymisestä riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Cardiffin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyssä toimintasuunnitelmassa esitetään joukko toimenpiteitä toimivien EU:n riskipääomamarkkinoiden luomisen esteiden poistamiseksi. Arvioinnissa korostetaan näiden markkinoiden viime vuosien myönteistä kehitystä Euroopassa sekä siemen- ja käynnistysvaiheen riskipääomarahoituksen lisääntymistä. Siinä todetaan myös, että Euroopan riskipääoma-ala on kehittynyt ja on nyt aikaisempaa paremmin organisoitu. Markkinoiden syvyys vaihtelee kuitenkin edelleen suuresti jäsenvaltioiden välillä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tapoihin ja keinoihin, joilla voidaan kannustaa uusien kasvuyritysten kehittymistä muun muassa parantamalla tiedeyhteisön ja yritysmaailman välisiä yhteyksiä.

Syyskuussa 2001 komissio julkaisi kertomuksen edistymisestä CREA-siemenpääomatoimen toteuttamisessa. Toimella tuettiin hiljattain perustettuja siemenpääomarahastoja, joiden sijoituspääoma on vähintään 4 miljoonaa euroa, alkuvaiheen rahoitusvajeen korjaamiseksi. Kaksitoista aktiivista rahastoa on sijoittanut 102 miljoonaa euroa 114 uuteen yritykseen, jotka ovat luoneet 1 637 uutta työpaikkaa. Useimmat rahastot sijoittavat paikallisesti tai alueellisesti tietotekniikkaan, viestintään ja biotieteisiin.

Neljäs pankkien ja pk-yritysten neuvotteluryhmä, joka päätti työnsä joulukuussa 2001, keskittyi ehdokasvaltioihin ja käsitteli monia rahoituksen saamiseen liittyviä kysymyksiä. Loppuraportissa sovitetaan parhaat käytänteet havaittuihin ongelmiin sekä annetaan EU:lle useita toimenpide-ehdotuksia ja suosituksia. Teollisuusasioiden neuvosto pyysi joulukuussa 2001 komissiota helpottamaan yhteyksiä pankkien/rahoituslaitosten ja pk-yritysten välillä, laatimaan alalle menettelyohjeet ja tunnistamaan hyviä käytänteitä menettelyjen yksinkertaistamisessa.

Lokakuussa 2001 komissio käynnisti Best-menettelyn mukaisen hankkeen hyvän toimintatavan ohjeen laatimiseksi yksityisten pääomasijoittajien (business angels) toimintaa varten.

Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman yhteydessä on "gate2growth"-aloitteen puitteissa käynnistetty useita hankkeita yksityisen innovaatiorahoituksen saannin helpottamiseksi. Niihin sisältyvät seuraavat Euroopan laajuiset verkostot: I-TecNet-riskipääomafoorumi eli ammattimaisten riskipääomasijoittajien verkosto, joka investoi alkuvaiheessa oleviin innovatiivisiin teknologiayrityksiin, yrityshautomofoorumi eli yrityshautomoiden, yrityskiihdyttimien (business accelerators) ja siemenpääomarahastojen johtajien verkosto sekä yrittäjyyden, koulutuksen ja yksityisen innovaatiorahoituksen akateemisten asiantuntijoiden verkosto.

Komissio ja Euroopan investointirahasto ovat sopineet 20. joulukuuta 2000 monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) tehdyn neuvoston päätöksen pohjalta ohjelman rahoitusvälineiden toteuttamisesta: teknologian eurooppalaisen rahoitusjärjestelmän (ETF) käynnistyssuunnitelma, pk-yritysten takausjärjestelmä ja siemenpääomatoimi. Välineet jaetaan rahoituksen välittäjien kautta.

ETF:n käynnistyssuunnitelman tarkoituksena on parantaa innovatiivisten pk-yritysten mahdollisuuksia riskipääoman saantiin yritystoiminnan käynnistys- ja alkuvaiheessa. Euroopan investointirahasto sijoittaa erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin samoin ehdoin kuin muut osakepääomasijoittajat. Järjestelmään kuuluu pienehköjä ja hiljattain perustettuja rahastoja, jotka toimivat etenkin aluetasolla ja jotka keskittyvät tiettyihin toimialoihin tai teknologioihin tai jotka rahoittavat tutkimus- ja kehitystoiminnan tulosten hyödyntämistä.

Pk-yritysten takuujärjestelmän tavoitteena on edistää työpaikkojen luomista tukemalla pk-yritysten investointitoimintaa lainarahoituksen saatavuuden lisäämisen avulla. Tavoitteeseen päästään lisäämällä takuujärjestelmien kapasiteettia. Tämä koskee sekä uusiin että nykyisiin kohteisiin sijoittamista. Takuujärjestelmä käsittää neljä eri osa-aluetta, jotka ovat (perinteinen) lainarahoitus, pienluotot, tieto- ja viestintätekniikkasijoitukset sekä osakepääomasijoitukset.

Siemenpääomatoimen tavoitteena on siemenrahastoja, yrityshautomoita ja vastaavia organisaatioita tukemalla lisätä pääoman tarjontaa sellaisten uusien innovatiivisten yritysten perustamiseksi, joilla on kasvumahdollisuuksia ja jotka pystyvät luomaan uusia työpaikkoja. Näihin yrityksiin kuuluvat myös perinteisillä talouden aloilla toimivat yritykset. Tuen tarkoituksena on uusien sijoitusjohtajien pitkäaikainen palkkaaminen siemenvaiheen sijoitusten saatavuuden lisäämiseksi riskipääomamarkkinoilla.

Lisäksi Euroopan investointirahasto tarjoaa "kasvu ja ympäristö" -järjestelmän kautta takuita rahoituslaitoksille, jotka myöntävät lainoja ympäristöä säästäviin pk-yritysten investointeihin. Takuu on rahoituslaitokselle ja yritykselle ilmainen, koska EU tukee järjestelmää. Järjestelmästä myönnetään tukea noin 38 rahoitusvälittäjälle ja yli 4 000 yritykselle. Euroopan komission ja Euroopan investointipankin 7. kesäkuuta 2001 allekirjoittama yhteisymmärryspöytäkirja tarjoaa sisältämiensä täydentävien mutta itsenäisten rahoitustukimuotojen ansiosta perustan entistä tiiviimmälle yhteistyölle, jota tehdään tutkimuksen ja teknologia-alan innovaatiotoiminnan lisäämiseksi Euroopassa. Yhteistyön tärkeimpänä tavoitteena on lisätä tutkimus- ja infrastruktuurihankkeille sekä innovatiivisille yrityksille tarkoitetun, Euroopan komission myöntämän tuen ja Euroopan investointipankin myöntämien lainojen tai riskipääomarahoituksen vaikutuksia. Tämä tavoite saavutetaan lisäämällä synergiaa yhteisön tutkimuksen puiteohjelman ja Euroopan investointipankin Innovaatio 2000-aloitteen välillä.

3.8 Pienyritysten teknologisten valmiuksien vahvistaminen

Pk-yritykset ovat tärkeä kohderyhmä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennessa puiteohjelmassa. Ohjelman seitsemän aihekohtaisen ensisijaisen tavoitteen talousarviosta 15 prosenttia on varattu pk-yrityksille. Tämä osuus on noin 1 700 miljoonaa euroa, mikä tarkoittaa sitä, että puiteohjelma on yksi maailman tärkeimmistä pk-yritysten tukivälineistä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan aloilla. Lisäksi sellaisille pk-yrityksille, joiden toiminta on vähemmän tutkimuspainotteista, on tarjolla erityistoimia: CRAFT-ohjelmalle (Collective Research and Co-operative Research) on varattu 450 miljoonaa euroa. Kuudenteen puiteohjelmaan liittyvän, pk-yrityksille suunnatun tiedotuksen ja neuvonnan järjestämiseksi perustetaan tästä osa-alueesta vastaava kansallisten yhteyspisteiden verkosto.

Alueellisilla innovaatiotoimenpiteillä pyritään kannustamaan alueita toimimaan kansainvälisesti helpottamalla innovaatiotoimiin liittyvää kokemustenvaihtoa alueiden välillä. Innovaatiotoimien uudella kaudella vuosina 2000-2006 rakennerahastoista rahoitetut toimet ovat erityisen merkittäviä pienyritysten kannalta. Kaudelle on valittu kolme teemaa: osaamiseen ja teknologiseen innovaatioon perustuva alueellinen talous (tarkoituksena on auttaa vähiten kehittyneitä alueita kehittämään kilpailukeinoja ja luomaan kumppanuuksia julkisen sektorin, yritysten, tutkimuslaitosten ja yliopistojen välille), eEurope-regio: tietoyhteiskunta ja alueellinen kehitys (tarkoituksena on tukea digitaalitekniikkaan liittyvien palvelujen hankkeita esimerkiksi syrjäisten alueiden haittojen lieventämiseksi) sekä alueellinen identiteetti ja kestävä kehitys (tarkoituksena on kannustaa alueita hyödyntämään kulttuurillisia ominaispiirteitä tai erityistaitoja alueiden ammatillisten valmiuksien parantamiseksi). Ohjelmiin on saatavissa kaikkiaan 400 miljoonaa euroa.

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan kuuluva Paxis-hanke (Pilot Action of Excellence for Innovative start-ups) tarjoaa talousalueiden verkoston, joka tarjoaa esimerkilliset olosuhteet uusille ja itsenäisiksi yrityksiksi irtautuneille yrityksille. PAXIS-alueista odotetaan tulevan innovaatiotoiminnan alueellisen edistämisen "näyteikkunoita" Euroopassa. Toukokuussa 2001 käynnistetty ehdotuspyyntö "Innovatiivisten yritysten perustamista ja kehittämistä helpottavat mekanismit" tarjoaa rahoitusta enintään 22:lle Euroopan taloudelliselle alueelle, jotka täyttävät osaamiskriteerit innovatiivisten yritysten luomisessa. Alueet ryhmitetään viiteen aihekohtaiseen verkostoon. Ehdotuspyyntö tarjoaa myös rajatylittäviä hankkeita, joilla tähdätään keinojen ja lähestymistapojen luomiseen innovatiivisten yritysten perustamiseksi sekä lukuisia hankkeita tukevia toimenpiteitä.

Yhteisön tutkimus- ja kehitystietopalvelu CORDIS pitää yllä uutta palvelua, jolla autetaan pk-yrityksiä osallistumaan eurooppalaiseen tutkimusrahoitukseen ja hyötymään siitä. Se on erityisen arvokas niille innovatiivisille pk-yrityksille, jotka anovat tai ovat kiinnostuneita anomaan tutkimusrahoitusta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvien pk-yrityksiä koskevien erityistoimien yhteydessä. Pk-yritykset - erityisesti innovatiiviset ja kansainvälisyyteen pyrkivät - hyötyvät SME Techweb -palvelusta. CORDIS tarjoaa pk-yrityksille lisäksi muun muassa koulutus- ja tiedonlevityspalveluja. Niissä keskitytään innovaatioprosesseja koskevaan tiedotukseen sekä tekniikan kehittäjien, talouden toimijoiden ja heidän yhteisöjensä välisen vuoropuhelun aloittamiseen. Muutettuun ehdotukseen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudenneksi puiteohjelmaksi [47] sisältyy kohta "Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus", jolla pyritään edistämään liikkuvuutta "koulutus-, osaamisen täydentämis- tai tiedonsiirtotarkoituksessa erityisesti eri toimialojen välillä" (esim. yliopistot/elinkeinoelämä).

[47] KOM(2001) 709 lopullinen, 22.11.2001.

"Gate2growth"-aloite tukee "Proton Europe"-verkostoa lisätäkseen julkisten tutkimuslaitosten, erityisesti yliopistojen, kykyä toimia yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa ja helpottaa tiedon ja teknologian siirtoa (ks. myös kohta 3.7). "Proton Europe" on teollisuuden yhteystoimistojen (industrial liaison offices, ILO) verkosto julkisissa tutkimusorganisaatioissa. Se helpottaa vuorovaikutusta ja hyvien käytänteiden vaihtoa yhteystoimistojen sekä teollis- ja tekijänoikeuksista vastaavien johtajien välillä. Parhaillaan tehdään lisäksi tutkimusta, jolla pyritään tunnistamaan ja edistämään hyviä käytänteitä, jotka koskevat teollis- ja tekijänoikeussääntöjen soveltamista julkisrahoitteisessa tutkimuksessa. Samassa tarkoituksessa on perustettu myös asiantuntijaryhmä. Tavoitteena on kansainvälisen tutkimusyhteistyön ja teknologiansiirron helpottaminen etenkin yliopistojen ja yritysten, myös pk-yritysten välillä. Näin voidaan ehkä myös edesauttaa sellaisen toimintaympäristön luomista, joka kannustaa julkisista tutkimuslaitoksista irtautuneiden itsenäisten yksiköiden syntymistä.

Yritysten ja tutkimuslaitosten välisen yhteistyön vahvistaminen on yksi "Euroopan innovaatiotoiminnan tulostaulun" kattamista aiheista. Kahdentoista jäsenvaltion poliitikot vaihtoivat hyviä käytänteitä lokakuussa 2001 työryhmässä, joka käsitteli teollisuuden ja tieteen suhteiden edistämistä työntekijöiden liikkuvuuden avulla.

Tietoyhteiskunnan teknologian alan opetuksessa ja koulutuksessa on käynnissä joukko hankkeita, joissa testataan ja kehitetään parhaita käytänteitä pitkälle kehitettyyn työssä oppimiseen pk-yrityksissä. Tarkoituksena on edistää sellaisten tekniikkaan perustuvien ratkaisujen ja palvelujen omaksumista, jotka mahdollistavat työssä oppimisen koko elinkaaren pk-yrityksissä mukaan luettuna kestävien yritysmallien kehittäminen.

3.9 Sähköisen kaupankäynnin onnistuneet mallit ja huippuluokan pienyritysten tukeminen

Kuten tiedonannossa "Pk-yritykset digitaaliaikaan" (ks. kohta 3.5) korostettiin, esikuva-analyysi on tärkeä työkalu, kun halutaan edistää tieto- ja viestintätekniikan sekä internetin käyttöä pk-yrityksissä. Komissio käynnisti tähän liittyvän Best-menettelyn mukaisen hankkeen, jonka tarkoituksena on analysoida ja vertailla kansallisia ja alueellisia politiikkoja ja välineitä, joilla pyritään edistämään sähköistä liiketoimintaa pk-yrityksissä. Sähköistä liiketoimintaa käsittelevä työryhmä, johon kuuluu asiantuntijoita kaikista jäsenvaltioista ja Norjasta, laatii politiikan suuntaviivoja sekä tavoitteita ja tunnuslukuja.

"Euroopan innovaatiotoiminnan tulostaulu" (ks. myös kohta 3.8) kerää tietoa kansallisen tason ja yhteisön tason innovaatiopolitiikoista, päivittää tiedot säännöllisesti ja analysoi niitä. Se keskittyy innovaatiorahoitukseen, innovatiivisten yritysten perustamiseen ja kehittämiseen, teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan sekä teknologian siirtoon tutkimuksen ja teollisuuden välillä. Se tarjoaa myös eurooppalaisen foorumin esikuva-analyysille ja hyvien käytänteiden vaihdolle.

Yritystukipalveluja käsitelleen Best-menettelyn mukaisen hankkeen päätelmissä esitettiin 15 suositusta parhaiksi käytänteiksi. [48] Niissä vahvistettiin näkemys, jonka mukaan asiakassuuntautuneisuus on ensisijaisen tärkeää yritystukipalveluja tarjottaessa, korostettiin tarvetta tarjota yhtenäisempiä palveluja, jotka perustuvat ammattimaiseen lähestymistapaan ja joiden tavoitteena on auttaa yrityksiä kehittämään omia hallinnollisia valmiuksiaan, viitattiin tarpeeseen kehittää tukiorganisaatioiden toimintamahdollisuuksia, jotta asiakkaille voitaisiin tarjota yksilöllisiin tarpeisiin räätälöityjä palveluja. Lisäksi esitettiin perusvaatimuksena sellaisen arviointikulttuurin kehittäminen, josta saadaan palautetta tukipalvelujen suunnitteluun ja toteuttamiseen.

[48] "Yritysten korkealuokkaisten tukipalvelujen luominen", SEC(2001) 1937, 28.11.2001.

Lokakuussa 2001 komissio otti käyttöön yritysten hyväksi toteutettavia toimia ja aloitteita sisältävät tietokannat (Support Measures and Initiatives for Enterprises, SMIE). SMIE-hankkeen tukitoimenpiteitä sisältävässä tietokannassa on yli 2 000 yritystukitoimenpidettä ja -aloitetta kaikkialta Euroopasta (EU:sta, ETA-maista, kuudesta ehdokasvaltiosta ja Sveitsistä). Lisäksi hankkeeseen kuuluu tietokanta, johon kerätään yritystukialoitteiden hyviä käytänteitä. Tarkoituksena on antaa järjestelmällinen yleiskuva yritystukitoimenpiteistä vertailevan analyysin ja arvioinnin helpottamiseksi sekä avoimuuden ja näkyvyyden lisäämiseksi.

3.10 Voimakkaamman ja tehokkaamman pienyritysten etujen edustamisen kehittäminen unionin ja kansallisella tasolla

Marraskuussa 2000 perustettiin korkean tason neuvoa-antava elin, yrityspolitiikan ryhmä [49], joka tukee Euroopan komissiota yrityspolitiikan laadinnassa. Yrityspolitiikan ryhmä koostuu kahdesta jaostosta: johtoryhmästä, johon kuuluu jäsenvaltioiden teollisuudesta ja pk-yrityksistä vastaavia johtajia, sekä ammattikunnan edustajista, joihin kuuluu kattava joukko Euroopan yritysmaailman (teollisuuden, palvelujen, ammattiyhdistysten ja kasvua edistävän innovaation) edustajia. Ammattikunnan edustajien 35 johtohenkilön joukossa on pk-yrittäjiä sekä sellaisia, joilla on kokemusta pk-yrityksissä ja niiden kanssa työskentelemisestä. Ammattikunnan edustajat neuvovat komissiota yrityspolitiikan painotusten valinnassa, auttavat levittämään tietoa komission tai jäsenvaltioiden toimista ja antavat hyödyllistä palautetta komission ohjelmien vaikutuksesta ja niihin mahdollisesti tarvittavista parannuksista. Lisäksi komissio pitää säännöllisesti kokouksia Euroopan yritysjärjestöjen kanssa painottaen erityisesti pk-yrityksiä edustavia järjestöjä. Yritystoiminnan pääosasto on perustanut äskettäin pk-yritysten lähettilään viran. Tämän korkean tason virkamiehen tehtävänä on vuoropuhelun ylläpitäminen pk-yritysten kanssa.

[49] Yrityspolitiikan ryhmän perustamisesta 8 päivänä marraskuuta 2000 tehty komission päätös, EYVL L 285, 10.11.2000.

Viralliset kuulemisjärjestelmät täydentävät nykyisiä käynnissä olevia ja tilannekohtaisia keskusteluja pk-yrityksiä edustavien Euroopan tason ja kansallisen tason järjestöjen kanssa. Esimerkiksi kesäkuussa 2001 pidettiin erityisseminaari, jolla tiedotettiin pk-yrityksille Euroopan kemian alan lainsäädännön uudistamisesta. Internetin käytön lisääminen ja yrityspaneelirakenteen mahdollinen kehittäminen varmistavat, että politiikan avoimuus ja yritysten antama palaute lisääntyy.

4. Johtopäätökset

Yleistä

Feiran Eurooppa-neuvoston jälkeen on epäilemättä tapahtunut edistymistä, joskin muutosten kokonaisvaikutusta on vaikea arvioida niiden luonteen vuoksi ja koska monet niistä ovat tapahtuneet vasta äskettäin. Toimenpiteiden moninaisuus on kuitenkin jo itsessään vahvuus. Se osoittaa, kuinka paljon mahdollisuuksia on toteuttaa tulevaisuudessa järjestelmällisempiä toimia. Euroopan taloudellisen tilanteen viimeaikaisen heikentymisen vuoksi pienyritysten luottamuksen palauttaminen ja niiden liiketoiminnan dynaamisuuden tukeminen on tärkeämpää kuin koskaan.

Saavutukset vaihtelevat maittain, ja vielä on selvästi kehityksen varaa. Tulokset vaihtelevat myös alueittain. Useimmat jäsenvaltiot ovat esimerkiksi keskittäneet huomionsa tarpeeseen helpottaa yritysten perustamista ja parantaa pienyritysten mahdollisuuksia sähköiseen kaupankäyntiin. Tämä saattaa johtua osaltaan siitä, että se on suhteellisen näkyvä osa-alue, jolla voidaan saada tuloksia lyhyellä aikavälillä. Yrittäjähengen edistäminen on puolestaan hankalampi ja oletettavasti pitkäaikaisempi tehtävä. Tulokset ovat vastaavasti arvokkaampia. Pienyritysten nykyistä järjestelmällisempään edustukseen on myös vielä paljon lisämahdollisuuksia.

Yrittäjyyskoulutus

Yrittäjähengen vaaliminen vaatii monipuolisia keskipitkän aikavälin toimia ja paljon voimakkaampaa sitoutumista oppimisen ja yrittäjyyden tukemiseen.

* Yrittäjähenki on kaikkialla Euroopassa edelleen heikko, vaikka kaikki jäsenvaltiot toteuttavat toimia yrittäjyyden edistämiseksi koulutusjärjestelmässä ja muissa mahdollisten tulevien yrittäjien ryhmissä. Yrittäjien ja heidän työntekijöidensä koulutusta on edelleen kannustettava.

* Toinen mielenkiintoinen ala ovat yrityshautomot. Näiden keinojen käytön lisäämiseen on EU:ssa paljon mahdollisuuksia, ja tulokset ovat olleet vaikuttavia. Alan toimenpiteistä voidaan odottaa hyviä tuloksia.

Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi

Monissa maissa ajan, kustannusten ja pääomavaatimusten yhdistelmä on merkittävä yrittäjyyden este, ja nykyisten vaatimusten yksinkertaistamiseksi tarvitaan lisätoimia. Esimerkiksi asiakirjojen vahvistaminen voitaisiin korvata omalla varmennuksella. Lisäedistystä voitaisiin saada aikaan myös soveltamalla nykyistä laajemmin komission suositusta toimintaansa aloittelevien yritysten toimintaolosuhteiden kehittämisestä ja yksinkertaistamisesta.

* Yrityksen perustamiseen tarvittavien menettelyjen kokonaismäärä voisi olla tärkeä yksinkertaistamisen kohde, jotta käytettävä aika ja kustannukset saataisiin esikuvan vaatimukset täyttäviksi.

* Myös tietotekniikan hyödyntämisessä erityisesti online-rekisteröinnin järjestämiseksi on edelleen paljon tehtävää. Samassa yhteydessä tulisi uudistaa menettelyjä.

* Jäsenvaltioiden, joissa on korkea vähimmäispääomavaatimus, tulisi tarkastella uudelleen tämän kynnyksen tarpeellisuutta.

Parempi lainsäädäntö ja sääntely

Yritykset itse katsovat tämän kuuluvan niihin aloihin, joilla uudistukset ovat kaikkein kiireellisimpiä. Näin ollen hallitusten pyrkimykset yrityksille sääntelystä aiheutuvien rasitteiden vähentämiseksi ja uuden lainsäädännön laadun parantamiseksi ovat erityisen toivottuja.

* Lisää huomiota tulisi kiinnittää tarpeettomien säädösten karsimiseen ja vanhan lainsäädännön uudistamiseen. Hankalasti noudatettavan lainsäädännön säätämistä voidaan välttää sääntelyohjelmien tiiviimmän seurannan, paremman ministeriöiden välisen yhteistyön ja ehdotettua lainsäädäntöä koskevan hyvin järjestetyn kuulemisen avulla.

* Järjestelmällisiä vaikutusten arviointeja tulisi hyödyntää tehokkaammin hallinnon työkaluina uutta lainsäädäntöä laadittaessa ja siitä päätettäessä. Sidosryhmien ja asianosaisten varhaista osallistumista ja taloudellisen analyysin käytön lisäämistä tulisi edistää yrityksille koituvien arvioitujen kustannusten ja hyötyjen analysoinniksi.

* Konkurssilakeja tulisi tarkastella ratkaisujen löytämiseksi maksukyvyttömille mutta elinkelpoisille yrityksille ja "rehelliseen" epäonnistumi