Alueiden komitean lausunto aiheesta "Avustukset yhteisön aloitteita koskevasta vararahastosta vuoteen 1999 asti" CdR 74/96 fin



Virallinen lehti nro C 337 , 11/11/1996 s. 0001



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Avustukset yhteisön aloitteita koskevasta vararahastosta vuoteen 1999 asti" (96/C 337/01) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin 31. lokakuuta 1995 tekemän, Euroopan unionin perustamissopimuksen 198 C artiklan mukaisen päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto komission ehdotuksista yhteisön aloitteita koskevan vararahaston jaoksi vuoteen 1999 kestävänä ajanjaksona, ottaa huomioon 15. marraskuuta 1995 tekemänsä päätöksen antaa lausunto valmisteltavaksi valiokunta 1:lle "Alueellinen kehitys Taloudellinen kehitys Paikallinen ja alueellinen rahoitus", ottaa huomioon valiokunta 1:n 21. maaliskuuta 1996 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 74/96 rev.) (esittelijä: Betty Coffey), ottaa huomioon komission 16. kesäkuuta 1993 julkaiseman, yhteisön aloitteita koskevan vihreän kirjan COM(93) 282 final, ottaa huomioon komission ehdotukset rakennerahastojen piirissä toteutettavien yhteisön aloitteiden tulevaisuudesta COM(94) 46 final ja alueiden komitean lausunnon rakennerahastojen piirissä toteutettavien yhteisön aloitteiden tulevaisuudesta (), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon "Taajama-alueiden kehittäminen ja Euroopan unioni" (), "Rakennerahastojen uutta luovat toimet 1995 1999 EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaiset ohjeet toisen ohjelmakauden toimista" (), komission jäsenvaltioille antaman tiedonantoluonnoksen niiden toimintaohjelmien suuntaviivoista, joita jäsenvaltioita pyydetään luomaan yhteisön taajama-alueille suunnatun aloitteen puitteissa (Urban) (), sekä alueiden komitean lausunnon "Toimenpiteet Etelä-Euroopassa vallitsevan kuivuuden yhteiskuntaan, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia vastaan" (), antoi 12. ja 13. kesäkuuta 1996 pitämässään täysistunnossa (kesäkuun 12. päivän kokouksessa) yksimielisesti tämän lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Yhteisön aloitteet ovat rakennepoliittisia erityiskeinoja, joita komissio ehdottaa tukeakseen euroopanlaajuisia erityisongelmia vastaan suunnattuja toimia. EY-sopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö pyrkii vähentämään alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä. Yhteisön aloitteille tyypillisiä piirteitä ovat: tuki kansainvälisen, rajat ylittävän ja alueiden välisen yhteistyön kehittämiselle, "alhaalta ylös" -toteuttamistapa, yhteisön tuelle annettava julkisuus paikallisella ja alueellisella tasolla. 1.2. Muihin rakennerahastoista rahoitettaviin toimiin verrattuna nämä piirteet antavat lisäarvoa yhteisön toimille. 1.3. Eurooppa-neuvosto antoi Edinburghissa joulukuussa 1992 pitämässään kokouksessa lisävaroja rakennetoimille ja mainitsi erityisesti, että yhteisön aloitteisiin jaettavien varojen tulisi olla 5 10 % rakennerahastojen kokonaissitoumuksista. Yleisten asioiden neuvosto päätti kokouksessaan 6. heinäkuuta 1993 varata yhteisön aloitteille 13,45 miljardia ecua (vuoden 1992 hintaan), tai 9 % rakennerahastojen talousarviosta vuosina 1994 1999. 1.4. Komissio julkaisi heinäkuussa 1993 vihreän kirjan COM(93) 282 final yhteisön aloitteiden tulevaisuudesta ja ehdotti, että yhteisön aloitteet ryhmitellään uudelleen viiden ensisijaisen tärkeän aiheen mukaan: rajat ylittävä, kansainvälinen ja alueiden välinen yhteistyö ja verkot, maaseudun kehittäminen, kaukaisimmat alueet, työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen, teollisen muutoksen hallinta. 1.5. Epävirallinen aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaava ministerineuvosto keskusteli asiasta kuultuaan Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa, alue- ja paikallishallinnon neuvoa-antavaa neuvostoa, työmarkkinajärjestöjä ja taloudellisia etujärjestöjä ja päätti lisätä viiteen alkuperäiseen ensisijaiseen aiheeseen: kriisiin joutuneiden taajama-alueiden kehittämisen ja kalatalouden rakenteen uudistamisen. 1.6. On huomattava, että alueiden komiteaa ei tuolloin vielä ollut perustettu eikä se siten voinut antaa lausuntoa vihreästä kirjasta komission valitseman kuulemismenettelyn puitteissa. 1.7. Komissio esitteli helmikuussa 1994 suuntaviivat kauden 1994 1999 kolmelletoista yhteisön aloitteelle, ja ne hyväksyttiin kesäkuussa 1994. Tähän mennessä yhteisön 13 aloitteelle on varattu 11,85 miljardia ecua ja jäljellä on 1,6 miljardia ecua (noin 12 % käytettävissä olevasta kokonaissummasta) jaettavaksi kaudella 1994 1999 toteutuksesta saatujen kokemusten, uusien kehityssuuntausten ja jäsenvaltioiden välisen taloudellisen tasapainon perusteella. 1.8. Komissio hyväksyi 4. lokakuuta 1995 ehdotuksen yhteisön aloitteille tarkoitettujen varojen käytöstä vuoden 1999 lopussa päättyvällä kaudella. Portugalin tekstiiliohjelman muutosten ja Irlannin rauhanaloitteen rahoituksen jälkeen jaettavaksi ehdotettiin 1,665 miljardia ecua. Alueiden komitea 2. Yleistä 2.1. korostaa rakennepolitiikasta ja yhteisön aloitteista komission kanssa aiemmin käymiensä neuvottelujen myönteisiä vaikutuksia, 2.2. pahoittelee, että Euroopan komissio on jo toteuttanut vararahaston jaon odottamatta komitean lausuntoa ja arvioimatta aloitteen vaikutuksia alueisiin ja paikallisiin yhteisöihin ja toimittamatta säännöllisiä kertomuksia alueiden komitean lausunnolle (CdR 27/94), 2.3. myöntää kuitenkin, että yhteisön aloitteisiin tarkoitetut varat on jaettava nopeasti, koska ohjelmien alun ja toteutuksen välillä on aikaviive, 2.4. edellyttää, että alueiden komiteaa kuullaan ja se otetaan mukaan läheisyysperiaatteen mukaisesti, kun tulevasta rakennepolitiikasta ja yhteisön aloitteista päätetään, 2.5. toivoo, että yhteisön aloitteet arvioidaan perusteellisesti toteutuksen puolivälissä, jotta saadaan tietoa niiden edistymisestä ja vaikutuksesta alueisiin ja paikkakuntiin, kertyneistä kokemuksesta sekä uusista ja tulossa olevista kehityssuuntauksista, 2.6. pitäytyy edelleen ennakoivassa lähestymistavassa neuvotellessaan komission kanssa yhteisön aloitteiden toteutuksesta, 3. Erityistä 3.1. Yhteisön aloitteet 3.1.1. hyväksyy komission ehdottamat lisätukialueet; ne takaavat yhteisön aloitteiden jatkuvuuden ja niissä otetaan huomioon useita komitean korostamia vaatimuksia, 3.1.2. suhtautuu myönteisesti yhteisön aloitteiden työllisyydelle, innovaatiolle ja kumppanuudelle sekä valtioiden väliselle yhteistyölle painottuvan tärkeysjärjestyksen lujittamiseen, 3.1.3. suhtautuu myönteisesti aloitteiden yhtäläisiä mahdollisuuksia yleisesti suosivien toimien ensisijaisuuteen, 3.1.4. on kuitenkin sitä mieltä, että yhteisön aloitteiden vararahaston budjetti voi osoittautua riittämättömäksi vuoden 1999 loppuun mennessä tehtäville toimille, kun otetaan huomioon teollista muutosta koskevien aloitteiden ehdotettu laajennus ja nykyisten aloitteiden piirissä luodut uudet suuntaukset, 3.1.5. panee tällä hetkellä käytettävissään olevien lukujen perusteella merkille, että vararahastosta on jaettu tavoitteiden 1 ja 6 piiriin kuuluville alueille suhteellisesti huomattavasti vähemmän kuin komission asiakirjassa "Rakennerahastojen piirissä toteutettavien yhteisön aloitteiden tulevaisuus" COM(94) 46 final ehdotettiin. Komitea vaatii siksi, että komissio käsittelee asiaa. Tavoitteen 1 piiriin kuuluvien alueiden tulisi saada vähintään 8,16 miljardia ecua yhteisön aloitteille vuoden 1992 Edinburghin neuvoston päätöksen ja puiteasetuksen (2081/93) 12.2 artiklan mukaisesti osoitetuista 13,467 miljardista ecusta, 3.1.6. korostaa, että yhteisön aloitteiden yhteisvaikutusta on tehostettava, ja tukee komission ponnisteluja tehostaa rahastojen ja voimavarojen käytön integraatiota, 3.1.7. korostaa, että on tärkeää kehittää nykyisiä yhteisön aloitteita ja käyttää EAKR:n sääntöjen 10 artiklan mukaista rahoitusta mallina uusille tukialueille, ja kehottaa tehostamaan ponnisteluja 10 artiklan mukaisen ja yhteisön aloitteisiin perustuvan rahoituksen täydentävyysperiaatteen varmistamiseksi. Yhteisön aloitteiden tukitavoitteiden mukaisten ja EAKR:n sääntöjen 10 artiklaan perustuvien toimien välillä olisi tehtävä selvä ero, jotta vältetään vaara tuen antamisesta kahteen kertaan, 3.1.8. korostaa yhteisön aloitteesta alueille ja paikkakunnille koituvaa hyötyä ja vaatii läheisyysperiaatteen mukaisesti jälleen, että alueellisten toimintaohjelmien sekä käytännön sääntöjen ja menettelyjen puitteiden luomisen tulee olla alueellisten ja paikallisten elinten yksinoikeus. Tällä hetkellä asia ei ole näin kaikissa jäsenvaltioissa, 3.1.9. toivoo siksi yhteisön aloitteiden "alhaalta ylös" -lähestymistavan voimistamista alueellisilla toimintaohjelmilla kumppanuusperiaatteen mukaisesti, 3.1.10. vastustaa uusien hallinnollisten rakenteiden luomista vararahaston jakamista varten ja tukee ehdotusta minimoida lisäavustuksia toteuttaviin kansallisiin hallintoihin ja alueisiin kohdistuvat hallinnolliset rasitteet, 3.1.11. suhtautuu myönteisesti komission ponnisteluihin välttää raskaita sääntelymenettelyjä nykyisiä toimintaohjelmia mukauttamalla ja välttämällä näin toteutusvaiheessa olevien ohjelmien määrän kasvu, 3.1.12. korostaa aloitteiden rakennerahastoja tukevaa roolia ja ehdottaa, että ensisijaisen tärkeiksi nostettaisiin tavoitteiden 1 ja 6 piiriin kuuluvat alueet ja EU:n reuna-alueet. Lisäksi alueiden komitea ehdottaa, että etusija annettaisiin mahdollisuuksien mukaan alueille, jotka ovat oikeutettuja tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 mukaiseen apuun, eikä syrjittäisi yksilöille tarkoitettuja, haavoittuville ryhmille tarkoitettujen aloitteiden (esim. vammaiset, pitkäaikaistyöttömät jne.) piiriin kuuluvia hankkeita, 3.1.13. suhtautuu myönteisesti joustavuuden periaatteeseen, jonka mukaan vararahaston tuet voidaan keskittää rajoitettuun aloitemäärään, edellyttäen että sen vuoksi ei muuteta tavoitteiden 1 ja 6 ja muiden tavoitteiden välille tehtyä jakoa, 3.1.14. haluaa lisätä, että nykyisten toimintaohjelmien muokkausten tulisi korostaa uusien aloitteiden mahdollista myötävaikutusta alueiden väliseen yhteistyöhön sekä työllisyysongelman ratkaisemiseen, yhtäläisten mahdollisuuksien antamiseen, ympäristön suojeluun, pk-yritysten tukeen ja tietoyhteiskunnan kehitykseen, 3.1.15. kehottaa vauhdittamaan aloitteiden (esim. Urban ja Interreg IIC) sääntöjen ja toimintaohjelmien hyväksymismenettelyä, jotta varat voidaan maksaa viipymättä, 3.1.16. kehottaa komissiota ja yhteisön aloitteiden hallintokomiteassa olevia jäsenvaltioiden edustajia ottamaan huomioon alueelliset ja paikalliset edut päätöstä tehdessään alueiden komitean lausunnon () mukaisesti, 3.1.17. kehottaa komissiota hyväksymään yhtenäiset laadunarviointikriteerit kunkin aloitteen toimintaohjelmalle ja kiinnittämään erityishuomiota hallinnollisiin menettelyihin sisällytettyjen kumppanuuden ja subsidiariteetin luonteeseen ja tasoon. Alueiden komitealla on selkeä rooli näistä kriteereistä päätettäessä, 3.2. Teollinen muutos 3.2.1. ilmaisee selkeästi hyväksyvänsä alueiden teolliseen muutokseen tähdätyn neljän ohjelman pidentämisen vuodesta 1997 vuoteen 1999 edellyttäen että teollisuusalueille annetaan riittävät mahdollisuudet käydä käsiksi vakavaan ympäristön saastumiseen ja perusrakenteen epätasapainoon. Alueiden komitean mielestä aloitteille myönnetyt varat eivät kuitenkaan riitä toivotun taloudellisen elpymisen saavuttamiseen, ja se katsoo, että kauden 1994 1997 käyttämättömät varat on lisättävä teollisten aloitteiden budjettiin, 3.2.2. tukee alan ottamista ensisijaiseksi ja myöntää, että näillä aloitteilla on ollut vaikutusta vaihtoehtoisten työpaikkojen luomiseen, 3.2.3. panee merkille ehdotuksen sallia aloitteille tarkoitetun avustuksen joustava soveltaminen, mutta ilmaisee huolensa siitä, että jäsenvaltiot voivat sen perusteella mahdollisesti siirtää avustuksia hankkeesta toiseen. Alueiden komitean mielestä Euroopan komission tulisi varata itselleen oikeus kohdentaa avustukset neuvoteltuaan asiasta jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja alueiden komitean kanssa. AK toivoo kuitenkin, että alue- ja paikallishallinto otetaan entistä paremmin mukaan paikallisten tarpeiden arviointiin ja toiminnan ensisijaisten alueiden määrittelyyn, 3.3. Maaseudun kehittäminen 3.3.1. kannattaa Leader II:lle annettavia lisävaroja ja toivoo, että paikallisten maaseudun kehittäjien ohjelmaan kohdistamat suuret odotukset toteutuvat, 3.3.2. ymmärtää, että monia maaseudun kehittämistarpeita ei voida tyydyttää käytettävissä olevilla yhteisön varoilla ja että Leader II on tärkeä maaseudun kehittämisen jatkuva tukikeino, 3.3.3. katsoo, että varsinkin Leader II -ohjelman yhteydessä on korostettava "alhaalta ylös" -lähestymistapaa, joka tarkoittaa, että intervention organisaatio ja toteutus hajautetaan mahdollisimman tehokkaasti ja että paikallis- ja aluehallinto saa osallistua siihen mahdollisimman paljon, 3.4. Pesca 3.4.1. hyväksyy aloitteen tuen jatkamisen, koska kalastusalan tilanne on huonontunut, 3.4.2. pyytää, että Pesca-aloitteen sisällä etusija annetaan alueille, jotka ovat hyvin riippuvaisia kalataloudesta, 3.4.3. suhtautuu myönteisesti kalastustoiminnan valvonta- ja hallinto-ohjelman korostamiseen, koska on entistä tarpeellisempaa säilyttää ja suojella kalavaroja ja varmistaa, että alalla noudatetaan EU-säädöksiä, 3.4.4. korostaa, että Pesca-aloite ei ole kapea-alainen ohjelma vaan laaja aluepoliittinen väline, näin ollen paikallis- ja aluehallinnon tulisi yhdessä kalatalouden järjestöjen kanssa olla avainasemassa interventiota organisoitaessa ja toteutettaessa; suosittelee, että näihin kalastuksesta suuressa määrin riippuvaisiin alueisiin sovelletaan samaa "alhaalta ylös" -periaatetta kuin yhteisön aloitteessa Leader II, 3.5. Työllisyys ja Adapt 3.5.1. suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen luoda erillinen aloite, jonka yksinomaisena tavoitteena on sosiaalisen syrjäytymisen ja rasismin ja muukalaisvihan vastainen taistelu, ja hyväksyy tarpeen olla jatkamatta näitä toimia työllisyyshorisontti-aloitteen piirissä. AK pahoittelee kuitenkin, että eräät jäsenvaltiot ovat jäädyttäneet Euroopan komission ehdotuksen luoda uusi ohjelma sosiaalista syrjäytymistä vastaan (Poverty IV), mikä on synnyttänyt pahan aukon unionin toimiin sosiaalisen syrjäytymisen vastaisessa taistelussa, ja uskoo siksi, että ehdotus luoda erillinen vaikka pienikin aloite sosiaalista syrjäytymistä vastaan sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaiseen taisteluun on välttämätön yritys varmistaa jonkinlainen unionin rahoitus näille elintärkeille alueille, 3.5.2. tukee siksi työllisyyshorisontti-aloitteen järkeistämistä niin, että se koskee yksinomaan vammaisia, 3.5.3. epäilee, onko 200 miljoonan ecun tuki riittävä, jos se on EU:n ainoa väline erityisesti sosiaalista syrjäytymistä sekä rasismia ja muukalaisvihaa vastaan, 3.5.4. on hyvin huolestunut siitä, että kansalliset hallinnot käsittelevät työllisyys- ja Adapt-aloitteiden anomuksia eri tavoin, mikä aiheuttaa sekaannuksia, viivytyksiä ja pettymyksiä anojille. AK katsoo, että komission on tutkittava kiireellisesti, miten tilannetta voitaisiin parantaa, 3.5.5. tukee Adapt-ohjelman laajentamista työllisyyden kasvun tukemiseen tietoyhteiskunnassa, mutta on huolissaan Adaptin saamasta vastaanotosta useissa jäsenvaltioissa. AK huomauttaa kuitenkin, että nykyisestä ohjelmasta on ehkä voinut saada samanlaista tukea kuin uudesta aloitteesta, mikä saattaa aiheuttaa avun kaksinkertaistumisen. Tämä on otettava huomioon Adapt-bis:iä sovellettaessa. AK pelkää, että Adapt-ohjelman menettelyt johtavat varojen vajaakäyttöön ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita siksi tarkistamaan menettelyjä niin, että kukin valtioiden välinen hanke on hyväksyttävä vain yhden kerran ja että riittävää huomiota kiinnitetään jälleen kerran komitean avainasemaan yhteisön aloitteiden suhteen. AK kehottaa muuttamaan alueille lankeavaa hallintorakennetta, jotta paikallistason lähestymistapa yhtenäistyy sen sijaan että rohkaistaan hanke "turismia", 3.5.6. puoltaa voimakkaasti alue- ja paikallishallinnon aseman vahvistamista toimissa, joiden tarkoitus on ehkäistä koko Euroopan kattavia vakavia työttömyysongelmia, 3.5.7. tukee avun jatkamista toimille, joilla tuetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia ja taistellaan nuorisotyöttömyyttä vastaan, 3.6. Interreg C 3.6.1. panee merkille aluesuunnittelutoimet ja myöntää aluesuunnittelun merkityksen Euroopan unionin jäsenvaltioiden taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle sekä kestävälle ja tasapainoiselle kehitykselle. AK panee merkille, että komissio aikoo käydä käsiksi aluesuunnittelun ja kansainvälisen yhteistyön ongelmiin taistelussa kuivuutta ja tulvia vastaan Interreg II C -aloitteen puitteissa. Komitea epäilee kuitenkin, ettei yhteisöllä primaarioikeuden perusteella ole tällä hetkellä aluesuunnittelua koskevaa toimivaltaa, 3.6.2. huomauttaa kuitenkin, että on vähennettävä konsulttityötä, johon kuluu liikaa erityisten aluesuunnitteluaiheiden yhteistyöhön tarkoitettuja varoja. Konsultit ovat tuottaneet riittävästi kertomuksia rajat ylittävästä yhteistyöstä. Varoja tarvitaan aluesuunnittelukertomuksiin perustuvien erityisten toimintaohjelmien investointeihin, 3.6.3. kehottaa komissiota huolehtimaan, että rahoitustasapaino naapurialueiden ja toisistaan etäällä sijaitsevien alueiden hankkeiden välillä on oikeudenmukainen, ja varmistamaan, että alueita, joilla on merirajat tai raja kolmansien maiden kanssa, ei syrjitä varoja jaettaessa, 3.6.4. korostaa, että aluesuunnittelutoimissa on noudatettava "alhaalta ylös" -näkökulmaa, jolloin paikallis- ja aluehallinto ovat tärkeimpiä osapuolia, eikä tyrkyttää ylhäältäpäin mielivaltaisia suunnitelmia, jotka eivät vastaa todellisuutta, 3.6.5. suhtautuu siksi myönteisesti aluesuunnittelutoimiin, koska näin vahvistetaan alue- ja paikallishallinnon keskeinen rooli yhteisön aloitteiden toteutuksessa, 3.6.6. kehottaa huolehtimaan siitä, että "aluesuunnittelu" tulkitaan laajasti, niin että siihen sisältyy myös alueiden välinen yhteistyö esimerkiksi paikallisen ja alueellisen teollisuuden kehittämiseksi, ja vahvistetaan siten rakennepoliittisten keinojen ja eurooppalaisesta suunnittelunäkökulmasta tehtyjen toimien yhteyttä, 3.6.7. on huolestunut siitä, että kuivuuden ja tulvien vastaista taistelua ei ole määritelty alueidenväliseksi eikä perusteltu tarkoin, ja toivoo siksi, että Interreg C -aloitteen jokaisen juonteen suuntaviivat hyväksyttäisiin viipymättä. Interreg-aloitteen tulevasta luonteesta riippumatta AK:n tulisi pyrkiä siihen, että Euroopan komissio kuulee sitä Interreg II C:n suuntaviivoista. AK korostaa, että on vältettävä aloitteen toteutukseen liittyviä hallinnollisia lisämenettelyjä, 3.7. Taajamapolitiikka 3.7.1. tukee esim. yhtäläisten mahdollisuuksien, pitkäaikaistyöttömyyden ja taajama-alueiden ympäristön sisällyttämistä Urban-aloitteen piiriin, 3.7.2. suhtautuu myönteisesti siihen, että alle 100 000 asukkaan kaupungit otetaan Urban-aloitteen piiriin; näin tunnustetaan näiden kaupunkien merkitys taloudelliselle kehitykselle ja niiden paikallis- ja aluehallinnon kyky myötävaikuttaa uusien työmahdollisuuksien luomiseen, 3.7.3. suhtautuu myönteisesti lisäavustuksiin, mutta varoittaa levittämästä rahoitusta liian laajalle alueelle, koska se tyydyttäisi taajama-alueiden tarpeet yhä huonommin, 3.7.4. kehottaa siksi, että varat rajataan köyhimmissä kaupungeissa toteutettaviin hankkeisiin, 3.7.5. toivoo, että aloitteesta saadut kokemukset varmistavat uuden taajama-aluepolitiikan luomisen, kun Euroopan unionin perustamissopimusta tarkistetaan vuonna 1996, 3.7.6. ilmaisee huolensa siitä, että aloitteen toimintaohjelmien lisätarkistukset viivyttäisivät sen hyväksymistä, ja kehottaa, että prosessi viedään päätökseen viipymättä. 4. Päätelmät 4.1. Alueiden komitea korostaa aloitteiden merkitystä rakennerahastoista rahoitettavien toimien tukena ja toivoo komitean saavan nykyistä merkittävämmän aseman aloitteiden luonnetta ja hallintomenettelyjä määritettäessä. Komitea kehottaa siksi arvioimaan kattavasti nykyiset yhteisön aloitteet ja toimittamaan säännölliset kertomukset alueiden komitean lausunnolle. 4.2. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti yhteisön aloitteille myönnettävien varojen jakoon toteutuksen tässä vaiheessa ja on laajalti samaa mieltä ensisijaisista tukialueista. AK pahoittelee kuitenkin, että komissio ei neuvotellut jaosta komitean kanssa ennakolta, kun otetaan huomioon, että alue- ja paikallishallinnolla on keskeinen asema yhteisön aloitteiden tukitoimia toteutettaessa. Bryssel, 12. kesäkuuta 1996. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () EYVL N:o C 217, 6. 8. 1994, s. 5. () EYVL N:o C 100, 2. 4. 1996, s. 78. () EYVL N:o C 100, 2. 4. 1996, s. 124. () EYVL N:o C 217, 6. 8. 1994, s. 10. () EYVL N:o C 100, 2. 4. 1996, s. 45. () EYVL N:o C 217, 6. 8. 1994, s. 5.