Komission kertomus - Euroopan koulutussäätiö: Toimintakertomus 2001 /* KOM/2002/0440 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Euroopan koulutussäätiö: Toimintakertomus 2001 SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 1.1. Euroopan koulutussäätiön tehtävät 1.2. Säätiön rakenne 1.3. Euroopan koulutussäätiön arviointi ja laadunvarmistus 1.4. Säätiön kehittäminen 2. Säätiön toiminta vuonna 2001 2.1. Hakijamaat 2.1.1. Johdanto 2.1.2. Velvoitetoiminta 2.1.3. Komission tukeminen 2.1.4. Tiedon keruu ja analysointi 2.1.5. Kehitystoimet 2.2. Länsi-Balkan 2.2.1. Velvoitetoiminta 2.2.2. Komission tukeminen 2.2.3. Tiedon keruu ja analysointi 2.2.4. Kehitystoimet 2.3. Välimeren alue 2.3.1. Velvoitetoiminta 2.3.2. Komission tukeminen 2.3.3. Tiedon keruu ja analysointi 2.3.4. Kehitystoimet 2.4. Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia 2.4.1. Velvoitetoiminta 2.4.2. Komission tukeminen 2.4.3. Tiedon keruu ja analysointi 2.4.4. Kehitystoimet 2.5. Tekninen apu Tempus-ohjelmassa 2.5.1. Valinta 2.5.2. Tempus CARDS -- eurooppalaiset yhteishankkeet ja verkostohankkeet 2.5.3. Tempus Tacis -- eurooppalaiset yhteishankkeet ja verkostohankkeet 2.5.4. Yksittäiset liikkuvuusapurahat 2.5.5. Seuranta 2.5.6. Tietotekninen kehitys 2.5.7. Tiedotus ja julkaisut 2.5.8. Erityisiä tapahtumia 3. Yhteistyö muiden EU:n elinten kanssa 4. Varainhoitoa koskeva kertomus 4.1. Rahoitusvarat 4.2. Talousarvion toteutuminen 4.3. Hankinnat 4.4. Varainhoito- ja hallintajärjestelmät 5. Henkilöstö 5.1. Henkilöstö- ja organisaatiokaavio 5.1.1. Väliaikaiset toimihenkilöt 5.1.2. Taulukko A: Väliaikaisten toimihenkilöiden määrä 31. joulukuuta 2001 (ura-alueen ja kansalaisuuden mukaan) 5.1.3. Taulukko B: Henkilöstömuutokset vuonna 2001 5.1.4. Taulukko C: Säätiön muun henkilöstön määrä ja luokittelu vuoden 2001 lopussa 5.2. Henkilöstöaloitteet 6. Hallintoneuvosto ja neuvoa-antava komitea 6.1. Hallintoneuvosto 6.2. Neuvoa-antava komitea LIITE 1 - Toiminnan tulokset LIITE 2 - Talousarvio- ja muut varat LIITE 3 - Phare- ja Tacis-sopimukset LIITE 4 - Tekninen apu Tempus-ohjelmalle LIITE 5 - Henkilöstökaavio LIITE 6 - Säätiön hallintoneuvoston jäsenluettelo LIITE 7 - Säätiön tapahtumat vuonna 2001 LIITE 8 - Säätiön julkaisut vuonna 2001 LIITE 9 - Maakoodit KOMISSION KERTOMUS Euroopan koulutussäätiö: Toimintakertomus 2001 1. Johdanto 1.1. Euroopan koulutussäätiön tehtävät Euroopan koulutussäätiö edistää ammatillisen ja liikkeenjohdon koulutuksen uudistamista yhteistyössä yli neljänkymmenen maan tai alueen kanssa. Näin säätiö palvelee viittä Euroopan komission pääosastoa (ulkosuhteiden, laajentumisasioiden ja työllisyyden pääosastoja, EuropeAid-yhteistyötoimistoa sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa, jonka alaisena säätiö toimii). Kolmella mantereella sijaitsevat palvelujen käyttäjät on jaettu neljään maantieteelliseen pääryhmään: Välimeren kumppanimaat [1], Länsi-Balkanin maat [2], uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia [3] sekä hakijamaat [4]. [1] Marokko, Algeria, Tunisia, Egypti, Jordania, Israel, palestiinalaisalueet, Libanon, Syyria, Turkki, Kypros ja Malta Viimeksi mainitut kolme maata ovat hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä, ja siksi niitä koskevat säätiön hakijamaille tarkoitetut toimet (katso kohta 4). [2] Albania, Bosnia ja Herzegovina, Kroatia, Kosovo, Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro ja Serbia [3] Armenia, Azerbaidzhan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjän federaatio, Tadzhikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan ja Mongolia [4] Bulgaria, Tsekin tasavalta, Kypros, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakian tasavalta, Slovenia ja Turkki Säätiö on kolmitahoinen asiantuntijakeskus, jossa yhdistyvät alueellisen/kansallisen politiikan ja talouden erityistietämys, perusteellinen tietämys ja kokemus ammatillisen koulutuksen kysymyksistä työmarkkinoiden näkökulmasta sekä kyky hallinnoida tehokkaasti mittavia eurooppalaisia hankkeita. Se osallistuu täysimittaisesti eurooppalaisten Phare-, CARDS-, Tacis- ja MEDA-ohjelmien hankkeisiin. Asiantuntijakeskuksena säätiön tehtävä on - tuottaa asiantuntijapalveluja, neuvoja ja tietoa työmarkkinoihin liittyvistä koulutusasioista - laatia perusteellisia tilanneanalyyseja ammatilliseen koulutukseen ja työllisyyteen liittyvistä kysymyksistä - levittää tietoa Euroopan unionin jäsenvaltioiden hyvistä käytännöistä - edistää yhteyksien solmimista avaintoimijoiden välillä ja organisoida rahoittajien toimintaa. Koska neljän kohdealueen ja toisaalta eri kumppanimaiden välillä on merkittäviä eroavuuksia, tarpeet ja vaatimukset ovat luonnollisesti hyvin moninaisia. Tästä syystä säätiö ei tarjoa valmistuotteita tai -hankkeita, vaan "räätälöi" yhteistyön jokaisen kumppanin kanssa erikseen. Säätiö pyrkii mahdollisuuksien mukaan toimimaan nykyisen järjestelmän puitteissa ja varmistamaan, että kumppanimaiden ministeriöt ja työmarkkinaosapuolet sitoutuvat muuttamaan lainsäädäntöä, järjestelmää ja toimintatapoja. Tällä tavoin se pyrkii tekemään toiminnastaan mahdollisimman tehokasta ja saamaan panokselleen parhaan mahdollisen vastineen. Lisäksi säätiö avustaa komissiota Tempus-ohjelman teknisessä toteutuksessa. 1.2. Säätiön rakenne Säätiön hallintoneuvoston (katso luku 6) puheenjohtajana toimii koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja, ja se koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista. Hallintoneuvosto käsittelee ja hyväksyy säätiön vuotuisen työohjelman ja talousarvion. Se antaa myös neuvoja säätiön strategiseen johtamiseen ja hallinnointiin liittyvistä kysymyksistä. Hallintoneuvostoa avustaa neuvoa-antava komitea, joka on yli sadan ammattikoulutusalan asiantuntijan muodostama toimielin. Asiantuntijat kootaan Euroopan unionin jäsenvaltioista, kumppanimaista, työmarkkinajärjestöistä ja muista kansainvälisistä järjestöistä. Komitean pääasiallinen tehtävä on neuvoa säätiötä ja sen hallintoneuvostoa säätiön vuotuisen työohjelman laadinnassa. Lisäksi komitea toimii verkostona, jonka kautta tieto hyvistä ammattikoulutuspoliittisista käytännöistä ja uudistuksista kulkee säätiöstä siirtymävaiheessa oleviin maihin sekä maasta toiseen. Neuvoa-antavan komitean työstä kerrotaan lyhyesti luvussa 6. Säätiön johtaja raportoi hallintoneuvostolle ja toimii neuvoa-antavan komitean puheenjohtajana. Vuonna 2001 häntä avusti noin 115 työntekijää työohjelman toteuttamisessa. Työohjelma perustui säätiön kyseisen vuoden talousarvioon, jonka suuruus oli 16,2 miljoonaa euroa. Säätiössä on neljä maantieteellisin perustein muodostettua osastoa, joiden vastuualueena ovat hakijamaat, Länsi-Balkanin alue, uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia sekä Välimeren alue. Lisäksi erillinen osasto hallinnoi komissiolle Tempus-ohjelman teknisessä toteutuksessa annettavaa apua. Liikkeenjohdon koulutuksen alalla toiminnan koordinoinnista vastaa liikkeenjohdon koulutuksen yksikkö, joka toimii yhteistyössä maantieteellisten osastojen kanssa. Säätiön toiminnan tukena on hallinnollisten palvelujen ja keskuspalvelujen osasto, joka avustaa koko organisaatiota teknisissä ja hallinnollisissa asioissa. 1.3. Euroopan koulutussäätiön arviointi ja laadunvarmistus Säätiö suhtautuu vakavasti velvollisuuteensa arvioida ja seurata kiinteästi toimintaansa. Tarkkailun ja arvioinnin helpottamiseksi hallintoneuvosto perusti vuonna 1999 sisäisen arvioinnin ohjauskomitean, joka koostuu neuvoston jäsenistä, arvioinnin asiantuntijoista ja säätiön työntekijöistä. Ohjauskomitea raportoi hallintoneuvostolle havainnoistaan. Kokoontuessaan helmikuussa 2001 sisäisen arvioinnin ohjauskomitea keskusteli ensimmäisestä luonnoksesta Euroopan koulutussäätiön ulkoisen valvonnan tehtävänkuvaukseksi, jonka oli laatinut koulutuksen ja kulttuurin pääosasto. Komitea hyväksyi pääosaston ehdotuksen, jonka mukaan ulkoisessa arvioinnissa tulisi säätiön toiminnan vaikutusten jälkikäteisarvioinnin lisäksi suuntautua analysoimaan sitä, miten säätiötä voitaisiin tulevaisuudessa kehittää. Tulevaa ulkoista arviointia silmällä pitäen päätettiin, ettei sisäisen arvioinnin ohjauskomitea kokoonnu enää, ennen kuin ulkoisen arvioinnin tulokset ovat saatavilla. Ulkoista arviointia varten on perustettu erityinen määräaikainen ohjauskomitea. Sisäisen arvioinnin komitea keskusteli myös siitä, millä tavalla arvioinnin tulisi liittyä säätiön tehtävään asiantuntijakeskuksena. Komitea ehdotti, että säätiön tulisi siirtyä tuotoskeskeisestä arviointikäytännöstä jatkuvaan laaduntarkkailuun ja toiminnan arviointiin, johon osallistuisi säätiön koko henkilökunta. Säätiö otti tämän suosituksen noudattamisen työn alle ryhtyessään vuonna 2001 kehittelemään laatujärjestelmää, jonka lopullinen tavoite on taata asiakkaiden ja edunsaajien tyytyväisyys kehittämällä ja jakamalla säätiön tuotteita ja palveluja. 1.4. Säätiön kehittäminen Säätiön toiminnan puitteet muuttuvat nopeasti. Muutokset koskevat sekä Euroopan komission pyytämien palvelujen luonnetta että kumppanimaiden tarpeita ja tavoitteita. Lisäksi ammatilliseen ja liikkeenjohdon koulutukseen, työmarkkinaolosuhteisiin sekä kulttuurillisiin tekijöihin liittyvät tärkeät asiat kehittyvät nopeassa tahdissa etenkin siirtymävaiheessa olevilla talousalueilla. Säätiö on hyvin tietoinen siitä, että tätä kehitystä on pystyttävä ennakoimaan. Se aloittikin vuonna 2001 muutosprosessin, jonka tarkoitus on varmistaa, että säätiön toiminta asiantuntijakeskuksena perustuu viimeisimpiin tietoihin niiden muutosten merkityksestä, jotka muovaavat koulutusjärjestelmien uudistumista Euroopassa ja kumppanimaissa. Lisäksi säätiö on ottanut käyttöön uusia keinoja lisätäkseen asiantuntemustaan ja varmistaakseen, että se pysyy siirtymävaiheessa olevien kumppanimaidensa tarvitsemien palvelujen tarjoajien eturivissä. Vuonna 2001 valittiin kolme pääteemaa erityisen huomion kohteiksi. Ne olivat - ammatillinen koulutus elinikäisen oppimisen valossa - etenkin käsitteen tarkempi määrittely ja toteutettujen toimintasuunnitelmien vaikutukset asianomaisissa maissa tai alueilla - ammattikoulutusjärjestelmien uudistusten etenemisen arviointi - arviointimenetelmän ja -välineiden suunnittelu myös vertailevaa arviointia varten - koulutuksen ja ammattitaidon kehittäminen yritystasolla, erityisesti pk-yrityksissä. Mainittujen toimenpiteiden lisäksi säätiö jatkoi tietenkin asiantuntemuksensa lujittamista muillakin tärkeillä alueilla, joita ovat opettajien ja kouluttajien koulutus, tutkinnot ja yleiset vaatimukset sekä työmarkkinoiden arviointi. 2. Säätiön toiminta vuonna 2001 Tässä jaksossa kuvaillaan lyhyesti säätiön toimintaa vuonna 2001. Vuoden 2001 työohjelman mukaisesti toiminta on jaettu neljään ryhmään: velvoitetoiminta, komission tukeminen, tiedon keruu ja analysointi sekä kehitystoimet. Liitteessä I on taulukkomuotoinen tiivistelmä näistä toimista alueittain. 2.1. Hakijamaat 2.1.1. Johdanto Vuonna 2001 säätiö ryhtyi vähentämään toimintaansa hakijamaissa saatuaan jo päätökseen useimmat Phare-sopimusten puitteissa hallinnoidut hankkeensa. Säätiö jatkaa kuitenkin komission avustamista Phare-ehdotusten arvioinnissa. Myöhemmät toimet tulevat koskemaan pääasiassa analysointia ja kehittämistä, esimerkiksi kumppanimaiden neuvontaa toimintalinjojen suhteen. 2.1.2. Velvoitetoiminta Säätiö sai valmiiksi useiden ohjelmien tilintarkastukset, jotka liittyivät jäljellä olevien Phare-hankkeiden hallinnointiin. Viimeinen Romaniassa toteutettu henkilöstöresurssien kehittämisohjelma päättyi Bukarestissa toukokuussa 2001 pidettyyn seminaariin. Säätiö jatkoi vuonna 2000 aloitettujen teema- ja kokeiluhankkeiden toteuttamista: ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinasuhteiden alalla järjestettiin Ruotsin hallituksen tuella Malmössa konferenssi aiheesta elinikäinen oppiminen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, ja alueellisia työmarkkinoita koskevan tiedonkeruun alalla säätiö sai valmiiksi tutkimuksen yritysten taidoista, jonka seurauksena muut hakijamaat ja Länsi-Balkanin maat ilmaisivat kiinnostuksensa samanlaisten tutkimusten toteuttamiseen. Tukeakseen edelleen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kasvua ja johtamista säätiö järjesti Unkarissa, Bulgariassa, Latviassa ja Brysselissä tilaisuuksia, joissa se levitti tietoa aiemman, pk-yritysten kasvua tukevaa yrittäjäkoulutusta koskeneen hankkeen tuloksista. Lisäksi säätiö saattoi menestyksekkäästi päätökseen useita muita hankkeita: opettajien ja kouluttajien koulutushankkeen Latviassa ja Liettuassa, alueellisen koulutuskeskuksen perustamiseen tähtäävän kokeiluhankkeen toisen vaiheen Liettuassa, lukuisia kouluissa toteutettuja pienhankkeita Romaniassa sekä kansallisen tutkintorakenteen kehittämistä koskeva kokeiluhankkeen Sloveniassa. Neuvoa-antavan komitean hakijamaita koskevan aluetyöryhmän vuotuinen kokous pidettiin Kyproksessa syyskuussa 2001. 2.1.3. Komission tukeminen Säätiö laati työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston puolesta kattavia tutkimuksia ammatillisesta koulutuksesta, elinikäisen oppimisen järjestelmistä sekä työvoimapalveluista kaikissa hakijamaissa. Työ on edistynyt Tsekin tasavallassa, Sloveniassa, Puolassa, Unkarissa, Virossa, Maltassa ja Kyproksessa. Lisäksi säätiö osallistuu laajentumisasioiden pääosaston apuna voimakkaasti Phare-ohjelmien suunnitteluun useissa maissa, varsinkin Romaniassa, Unkarissa, Puolassa, Bulgariassa, Turkissa ja Baltian maissa. Samaan aikaan säätiö saattoi ajan tasalle katsauksiaan, jotka koskevat hakijamaiden edistymistä ammatillisen koulutuksen uudistustyössä. Säätiö avusti Euroopan komissiota Bulgarissa toteutettavan ammatillista koulutusta ja työmarkkinoita käsittelevän Phare-projektin suunnittelussa. Säätiö hallinnoi vuosien 1999 ja 2000 aikana Pharen erityistä valmisteluohjelmaa, jonka tarkoitus oli esitellä Euroopan sosiaalirahastoa (ESF) hakijamaille. Jatkotoimenpiteenä säätiö järjesti laajentumisasioiden pääosaston teknisen avun tiedonvaihtotoimiston tuella erityisen työpajan, jonka tavoitteena oli uudistaa alkuperäisen ohjelman aikana kuhunkin maahan perustetut Euroopan sosiaalirahaston kansalliset koulutusyksiköt Euroopan työllisyysstrategian viimeisimmän kehityksen valossa. Bulgariassa säätiö toteuttaa komission puolesta liikkeenjohdon koulutusta koskevaa hanketta. EU:n valtuuskunta ja Bulgarian valtiovarainministeriö osallistuvat kiinteästi tämän vuonna 2002 päättyvän hankkeen täytäntöönpanoon ja kehittämiseen. 2.1.4. Tiedon keruu ja analysointi Kansalliset havaintokeskukset avustivat säätiötä tuottamalla sille tutkimuspalveluja. Lisäksi kehitettiin uusi raportointijärjestelmä, joka perustuu liittymisen kannalta olennaisten tietojen keruuseen. Säätiön linjan mukaisesti kansallisia havaintokeskuksia kehotettiin aloittamaan neuvottelut sellaisten alustavien kehityssuunnitelmien laatimiseksi, joiden avulla selvitetään, mitä palveluja yksittäisen maan sidosryhmille voidaan tuottaa. Lisäksi ryhdyttiin keskustelemaan siitä, miten Maltassa ja Kyproksessa voitaisiin toteuttaa havaintokeskuksen toimintaa. 2.1.5. Kehitystoimet Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pyynnöstä säätiö osallistui komission kuulemiseen, joka koski sen laatimaa muistiota elinikäisestä oppimisesta hakijamaissa. Säätiö otti osaa joihinkin tilaisuuksiin ja luonnosteli kokooma-analyysin kaikkien hakijamaiden laatimista raporteista. Lisäksi säätiö aloitti hakijamaissa elinikäiseen oppimiseen liittyviä kokeiluhankkeita tukemalla opetussuunnitelmien uudistamista Kyproksessa ja edistämällä kansallisen tutkintojärjestelmän perustamista Maltassa. Säätiö laati myös eLearning-asiakirjan, joka esiteltiin viidennessä Euroopan opetusministerien konferenssissa Riiassa kesäkuussa 2001. 2.2. Länsi-Balkan 2.2.1. Velvoitetoiminta Säätiö järjesti useita konferensseja aiheesta työn ja oppimisen yhdistäminen. Konferensseihin osallistui huomattava määrä ministeriöiden, työmarkkinaosapuolten, yritysten ja koulutuslaitosten edustajia sekä tutkijoita Kaakkois-Euroopan maista ja hakijamaista. Kroatiassa ja Montenegrossa käynnistettiin nuorisotyöttömyyttä koskevia pienhankkeita, ja marraskuussa 2001 järjestettiin konferenssi, jossa hankkeiden tuloksista kerrottiin muille alueen maille. Yksi säätiön tärkeimmistä tehtävistä on kannustaa alueelle sijoituksia tekeviä rahoittajia yhteistyöhön keskenään. Säätiö tapasi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin sekä Euroopan investointipankin johtavia virkamiehiä aloittaakseen keskustelut siitä, miten pankit voisivat paremmin sisällyttää ammattitaito- ja työllisyysasiat strategiseen suunnitteluunsa ja toimintaansa. Sveitsin viranomaisten myöntämän rahoituksen tuella säätiö kehitti pk-yrityksiä varten alueellisen matkailuammattitaitohankkeen, jossa käytettäisiin hyväksi sveitsiläis-kroatialaista kahdenvälistä yhteistyöhanketta. Bosnia-Hertsegovinassa vuonna 1997 toteutetun ohjelman loppuarvio saatiin valmiiksi ja sitä koskeva raportti julkaistiin. Vuoden 1999 ohjelman seurauksena julkaistiin toukokuussa 2001 valkoinen kirja ammatillisen koulutuksen uudistamisesta ja järjestettiin uusien opetussuunnitelmakokeilujen tueksi koulutuspäiviä opettajille. Neuvoa-antavan komitean Kaakkois-Euroopan aluetyöryhmän ja saman alueen havaintokeskusten yhteinen kokous pidettiin 3.--7. heinäkuuta Bledissä Sloveniassa. Kokous järjestettiin ja pidettiin yhteisvoimin Slovenian viranomaisten kanssa. Päätavoitteena oli arvioida OECD:n ja säätiön suorittamien tarkastelujen perusteella, millaisia tarpeita, painopistealueita ja lähestymistapoja alueen ammatillisen koulutuksen uudistamisessa tulisi nostaa esiin, ja laatia sitten suositukset säätiön vuoden 2002 työohjelmaa varten. 2.2.2. Komission tukeminen Säätiön työntekijät osallistuivat OECD:n alueellista koulutuspolitiikkaa koskevan tutkimuksen puitteissa tutkimusryhmien työhön, jossa arvioitiin työmarkkina- ja ammattikoulutustilannetta Kaakkois-Euroopan maissa. Säätiö koosti omista työmarkkinoita ja ammatillista koulutusta koskevista raporteistaan alustavan, kaikki maat käsittävän katsauksen neuvoa-antavan komitean aluetyöryhmän kokouksessa käsiteltäväksi. Maakohtaisia raportteja hyödynnetään myös annettaessa komissiolle neuvoja siitä, miten sen tulisi suunnata apunsa Albanialle, Bosnia-Hertsegovinalle, Kroatialle ja EJTM:lle (entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia). Bosnia-Hertsegovinassa, Kroatiassa, EJTM:ssa ja Serbiassa (Jugoslavian liittotasavallassa) säätiö on osana komission ohjelmaa suunnitellut ammatillisen koulutuksen uudistamista koskevia hankkeita. Tällä hetkellä ammatillisen koulutuksen uudistamiseen tähtäävää hanketta valmistellaan myös Montenegrossa (Jugoslavian liittotasavallassa). Ammatillisen koulutuksen alan päättäjille suunnatut henkilöstön kehittämisohjelmat ovat edistyneet vakaasti joka maassa: - Albaniassa säätiö auttoi useita Albanian keskeisiä toimijoita laatimaan vihreän kirjan ammatillisen koulutuksen alalta. - Kroatiassa säätiö auttoi kolmea kroatialaista asiantuntijatyöryhmää, jotka työskentelivät (i) hajauttamisen ja rahoituksen, (ii) ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmauudistuksen sekä (iii) ammatillisen koulutuksen opettajien koulutuksen uudistamisen parissa. - Montenegrossa (Jugoslavian liittotasavallassa) säätiö järjesti seminaarin laatiakseen suosituksia siitä, miten ammatillisen koulutuksen alalla pitäisi tulevaisuudessa toimia taloudellista kehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävän, nykyaikaisen järjestelmän rakentamiseksi. - Kosovossa säätiön toiminta keskittyi työmarkkinoita koskevan tiedon keruuseen, analysointiin ja raportointiin neljässä koulutustilaisuudessa. 2.2.3. Tiedon keruu ja analysointi Alueella toimivat havaintokeskukset raportoivat ammatillisen koulutuksen alalla tapahtuneesta etenemisestä kohti yhdentymistä Euroopan unioniin. Serbiaan (Jugoslavian liittotasavaltaan) ollaan perustamassa havaintokeskusta, joka tulee edistämään ja kehittämään asiantuntemusta ammatilliseen koulutukseen ja työmarkkinoihin liittyvissä kysymyksissä toukokuusta 2002 alkaen. 2.2.4. Kehitystoimet Komission pyydettyä säätiötä auttamaan pk-yritysten taitojen kehittämisessä säätiö on kokeillut Kroatiassa uutta toimintatapaa, jossa koulutus ja neuvonta yhdistetään liiketoiminnan kehittämiseen. Säätiö on hyödyntänyt omia kokemuksiaan tältä alalta ja sai äskettäin valmiiksi arvion Kaakkois-Euroopan yritysjohtajille tarkoitetusta koulutuksesta. Lisäksi laadittiin maakohtaisia raportteja Kroatiasta, Montenegrosta, Serbiasta sekä Bosnia-Hertsegovinasta. 2.3. Välimeren alue 2.3.1. Velvoitetoiminta Säätiön neuvoa-antavan komitean Välimeren aluetyöryhmän vuotuinen kokous pidettiin 28.--29. kesäkuuta Rabatissa Marokossa. Kokouksen järjestämiseen osallistui myös Marokon ammatillisesta koulutuksesta vastaava ministeriö ("Ministère de l'Emploi, de la Formation Professionnelle, du Développement Social et de la Solidarité") ja siinä käsiteltiin kahta alueen kannalta erityisen tärkeää aihetta: kouluttajien koulutuksen laadun parantamista sekä tiedon tuottamista ja analysointia (havaintokeskuksen tehtäviä). 2.3.2. Komission tukeminen Säätiö on jatkanut toimintansa laajentamista Välimeren alueella, jossa komissio tarvitsee säätiön asiantuntemusta tukemaan MEDA-ohjelman edistymistä. Alueen tapahtumat ovat johtaneet muun toiminnan suhteellisen merkityksen uudelleenarviointiin, sillä säätiön on mukauduttava vastaamaan uusiin tarpeisiin, joita ovat - hankemäärittely ja toteutettavuustutkimukset Egyptissä ja Marokossa esityönä komission rahoittamille ammatillisen koulutuksen hankkeille. Molemmat toiminnot käynnistettiin syyskuussa 2001 ja saadaan valmiiksi vuonna 2002. - toimintasuunnitelma alueellista työllistävän koulutuksen ohjelmaa varten, toimintalinjat alakohtaisten tukiohjelmien muodostamiseksi ammatillisen koulutuksen alalle, mahdollisten yhteistyöalojen löytäminen Israelin kanssa osana EU:n ja Israelin välistä assosiaatiosopimusta sekä asiantuntija-avun tarjoaminen Jordaniassa toteutettavan yhteiskunnallisen kehitysohjelman puitteissa. Säätiö on edelleen laajentanut alueellisen ja paikallisen tason toimintaa, jonka tarkoitus on edistää eri maiden ammatillisen koulutuksen asteittaista lähentymistä: - Huhtikuussa 2001 Kairossa järjestettiin konferenssi, joka koski ammatillisen koulutuksen vaatimustasoa Mashreq-alueella. Konferenssiin osallistui yli 80 julkisen ja yksityisen sektorin edustajaa Egyptistä, Jordaniasta, Syyriasta ja Libanonista, Länsirannalta ja Gazasta, kansainvälisistä järjestöistä sekä kahdenvälisen tuen antajavaltioista. Tämä osoitti, mikä lisämerkitys ulkopuolisella taholla, kuten säätiöllä, voi olla alueen maiden kannustamisessa yhteistyöhön. - Lokakuussa 2001 Tunisissa järjestettyyn toiseen "Rencontre Manforme" -tapaamiseen osallistui tunisialaisia sidosryhmiä, jotka olivat mukana kansallisessa ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmassa, sekä edustajia Algeriasta ja Marokosta. Syyriassa säätiö toimi kansallisen tason toimijoiden liikkeellepanevana voimana auttaessaan useita julkisia ja yksityisiä syyrialaisia sidosryhmiä käynnistämään monivuotisen oppisopimuskoulutuksen kokeiluohjelman. Ohjelman myötä teollisuuden työnantajat sekä viranomaiset osallistuvat ensi kertaa samaan koulutushankkeeseen Syyriassa. Komission pyynnöstä säätiö laati kaksi raporttia, jotka tarjoavat yleiskatsauksen Syyrian ja Marokon ammatillisiin koulutusjärjestelmiin sekä ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja työmarkkinoiden tarpeiden suhteisiin. Raportit ovat säätiön vuodesta 1999 lähtien tuottaman sarjan viimeisimmät osat. Sarjaan kuuluu myös Algeriaa, Jordaniaa, Libanonia, Maltaa, Kyprosta ja Turkkia koskevia julkaisuja. 2.3.3. Tiedon keruu ja analysointi Vuoden 2001 aikana säätiö otti selvää nykyisistä paikallisista voimavaroista ja mekanismeista, joiden avulla voidaan hankkia tietoa sekä ennakoida koulutus-, tutkinto- ja työllisyystarpeita (havaintokeskusten tehtävät). Ensimmäisessä vaiheessa arvioitiin Mashreq-maissa tällä hetkellä saatavana olevia tiedonkeruu- ja analysointipalveluja. Lisäksi säätiö auttoi Algeriaa parantamaan toimintakykyään muodostamalla kokeiluluonteisen verkoston alalla toimivien eri paikallistahojen välille. 2.3.4. Kehitystoimet Ensimmäinen vaihe hankkeessa, jolla pyritään kehittämään opettajien ja kouluttajien koulutuksen strategioita, alkoi kenttäraporteilla, joissa tarkastellaan opettajankoulutuksen saatavuutta Maghreb-maissa. Vaihe jatkuu vuonna 2002 ja tulee kattamaan koko Välimeren alueen. Liikkeenjohdon koulutuksen alalla säätiö levitti raporttiaan "Overview of management development support for SME growth in the Med Region", joka on yhteenveto avaintoimijoihin kohdistettavista toimenpiteistä. 2.4. Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia 2.4.1. Velvoitetoiminta Kansallisten havaintokeskusten väliset neljä yhteistyöhanketta, joihin osallistuivat Phare- ja Tacis-ohjelmien kansalliset havaintokeskukset sekä EU:n toimielimet, tuottivat vuonna 2001 paljon hyödyllisiä tuloksia. Näitä olivat strategisen suunnittelun ja hankejohtamisen koulutus Georgiassa, vertailevien arviointi- ja analysointimenetelmien luominen jatkuvan ammatillisen koulutuksen vaikutusten mittaamista varten Moldovassa, Romaniassa ja Ukrainassa sekä keinojen löytäminen sen havaitsemiseksi, mitä ammatteja ja taitoja tullaan tarvitsemaan Keski-Aasian maissa. Liikkeenjohdon koulutusta antavien oppilaitosten ja yritysten välisten kumppanuuksien vahvistamiseksi perustettu hanke tuotti vuonna 2001 selkeitä suosituksia, jotka koskivat henkilöstöpolitiikan toteuttamista, koulutustarpeiden arviointia sekä laaditun koulutussuunnitelman toteuttamista. Näitä varten muodostettiin täydellinen välineiden sarja, jota levitetään laajalti hankkeen joulukuussa 2001 alkaneen toisen vaiheen aikana. Ukrainassa ammatillisen koulutuksen uudistukseen tähtäävän hankkeen kolmesta vaiheesta toinen tuotti tuloksena uuden opintosuunnitelman. Ranskalaiset ja italialaiset kumppanit taas jatkavat Vinnitsan alueen neljän maatalouskoulun tukemista. Lisäksi hankkeeseen liittyi itävaltalainen kumppani, joka avusti Odessan alueen matkailualan oppilaitoksia. Luoteis-Venäjää koskevan hankkeen toinen vaihe päättyi menestyksekkäästi. Tulokset kootaan, minkä jälkeen niistä tiedotetaan muille alueille ja tuensaajille. 2.4.2. Komission tukeminen Vuoden 2001 jälkimmäisellä puoliskolla säätiö avusti komissiota osallistumalla vuonna 2002 käynnistettävien Tacis-rahoitteisten hankkeiden tehtävänkuvausten laatimiseen. Säätiö luonnosteli komissiolle esimerkiksi ensimmäisen ehdotuksen Kazakstanin ammatillisen koulutuksen uudistamista koskevan hankkeen tehtävänkuvaukseksi. Huhtikuussa 2001 Uzbekistaniin tehdyn matkan aikana tehdyn työn pohjalta säätiö laati syyskuussa tehtävänkuvauksen hankkeelle, joka koskee työllistymismahdollisuuksien parantamista Uzbekistanissa ja jota rahoitetaan Tacis-ohjelman puitteissa kahdella miljoonalla eurolla. Edellisten lisäksi säätiö luonnosteli uuden tehtävänkuvauksen liikkeenjohdon koulutusta koskevalle ohjelma II:lle yhdessä EuropeAidin kanssa. Lopuksi säätiö sai sekä komission että Venäjän opetusministeriön kanssa käytyjen neuvottelujen pohjalta aikaan myös ensimmäisen ehdotuksen Delphi II:n tehtävänkuvaukseksi. Edelleen komission ohjelmasuunnittelua tukeakseen säätiö laati analyysin ja piti komission myöhemminkin ajan tasalla Ukrainan viranomaisten sekä kansainvälisten rahoittajien valmisteleman kansallisen opetussuunnitelman edistymisestä. 2.4.3. Tiedon keruu ja analysointi Kansallisten Tacis-havaintokeskusten työ avainindikaattorien keräämisen ja niistä tiedottamisen sekä kartoitusraporttien laatimisen parissa jatkui. Verkoston ulkoisessa arvioinnissa tuotiin esille suosituksia, jotka koskevat kunkin maan havaintokeskuksia erikseen. Suositukset on otettu huomioon vuoden 2002 uusissa työsuunnitelmissa. 2.4.4. Kehitystoimet Koulutusalan yritystoimintaa Venäjän federaatiossa ja Ukrainassa koskevan kolmivuotisen hankkeen ensimmäisessä vaiheessa valittiin kokeilukoulut ja perustettiin jokaiseen niistä ryhmä hoitamaan vaihtoasioita. Tärkeä osa hankkeen sisältöä vuonna 2001 oli kaksi kymmenen viikon pituista ohjelmaa, jotka tähtäsivät yritteliäisyyden tukemiseen kouluorganisaatiossa sekä opettajien luokkatyöskentelyssä. Kukin koulu suunnitteli, syvensi ja arvioi useita hankkeita. Toimet ovat luoneet perustan hankkeen toiselle vaiheelle, joka alkaa vuoden 2002 alussa. Valikoidulle joukolle uusien itsenäisten valtioiden edustajia suunniteltiin kurssi koulutushankkeiden arvioinnista. Kurssi välitetään osanottajille Internetin kautta uusiin oppimismenetelmiin liittyvänä kokeiluna. 2.5. Tekninen apu Tempus-ohjelmassa Säätiö jatkoi koulutuksen ja kulttuurin pääosaston teknistä avustamista Tempus-ohjelman toteuttamisessa. Niiden maiden joukkoa, jotka voivat osallistua ohjelmaan, laajennettiin vuonna 2001 koskemaan myös Jugoslavian liittotasavaltaa. Kaikki maat, jotka ovat kelpoisia osallistumaan CARDS- ja Tacis-ohjelmiin, saavat osallistua myös Tempus-ohjelmaan. Nykyisessä vaiheessaan Tempus edistää korkeamman asteen koulutuslaitosten uudistamista ja hallinnointia tarkasti määritellyille alueille kohdennetuilla hankkeilla. Kohdealueet ovat yliopistojen hallinto, opinto-ohjelmien kehittäminen, laitosten kehittäminen sekä verkottuminen ja liikkuvuus. Lisäksi yksittäiset liikkuvuusapurahat ovat kaikkien maiden saatavilla, jotka täyttävät Tempus III -ohjelman kelpoisuusvaatimukset. Vakauttamis- ja assosiaatioprosessin sekä vakaussopimuksen yleisen prioriteetin mukaisesti Länsi-Balkanin alueellisen yhteistyön edistämistä on painotettu voimakkaasti. Kaakkois-Euroopan yliopistot voisivat omaksua johtavan roolin kulttuurirajat ja etniset rajat ylittävän keskinäisen ymmärryksen edistämisessä sekä saada aikaan sen, että niukat kansalliset henkilöresurssit hyödynnetään tehokkaammin laajentamalla aluetason akateemista yhteistyötä. Komissio alkoi vuonna 2001 tarkastaa perusteellisesti kaikkia Tempus-ohjelman hallinnointiin liittyviä perusasiakirjoja ja menettelyjä niiden uudistamiseksi, rationalisoimiseksi ja yksinkertaistamiseksi mahdollisuuksien mukaan. Euroopan koulutussäätiö osallistui aktiivisesti tähän tarkastusprosessiin. 2.5.1. Valinta Vuonna 2001 hakuaika eurooppalaisten yhteishankkeiden ja verkostohankkeiden osalta päättyi 1. maaliskuuta ja yksittäisten liikkuvuusapurahojen osalta 3. huhtikuuta. Määräaikana saapui yhteensä 428 hankehakemusta ja 210 apurahahakemusta. Komission johtamia valintakokouksia pidettiin useissa kumppanimaissa. 2.5.2. Tempus CARDS -- eurooppalaiset yhteishankkeet ja verkostohankkeet Tempus III -ohjelman julistaminen haettavaksi Albaniassa, Bosnia-Hertsegovinassa, Kroatiassa, Jugoslavian liittotasavallassa ja entisen Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa tuotti kaikkiaan 161 hakemusta. Useamman CARDS-maan yhteisiä hankkeita koskevien hakemusten määrä nousi merkittävästi: vuonna 2000 niitä jätettiin 12, kun taas vuonna 2001 niiden määrä nousi 57:ään. 2.5.3. Tempus Tacis -- eurooppalaiset yhteishankkeet ja verkostohankkeet Tempus III:n julistaminen haettavaksi Kazakstanissa, Kirgisiassa, Moldovassa, Venäjän federaatiossa, Turkmenistanissa, Ukrainassa ja Uzbekistanissa tuotti yhteensä 267 eurooppalaisia yhteishankkeita ja verkostohankkeita koskevaa hakemusta, joista 20 koski usean maan yhteishankkeita. 2.5.4. Yksittäiset liikkuvuusapurahat Käsiteltäväksi otettiin yhteensä 210 hakemusta. - 2 hakemusta ei täyttänyt kelpoisuusvaatimuksia. - 93 hakemusta koski liikkuvuutta Albaniaan, Bosnia-Hertsegovinaan, Kroatiaan, Jugoslavian liittotasavaltaan tai entisen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan tai näistä maista pois. - 115 hakemusta koski liikkuvuutta Tacis-kumppanimaihin tai niistä pois. 2.5.5. Seuranta Sekä Tempus Phare että Tempus Tacis -ohjelman seuranta kattoi tavanomaiset toiminnot eli sopimusten hallinnoinnin sekä asiakirja- ja kenttäseurannan. Vuonna 2001 otettiin vastaan yhteensä 1 100 raporttia. - Sopimusten hallinnointi: Käynnissä oleville Tempus-hankkeille myönnettiin vuotuiset apurahat. Komission johtama sopimusasiakirjojen ja niiden liitteiden tarkistustyö valmistui 2001, ja samalla sekä Cards- että Tacis-hankkeita varten hyväksyttiin yhteinen sopimusmalli. Myös ohjeet apurahan käytöstä uusien hankkeiden osalta on laadittu. Komission aloitteesta raporttiasiakirjoja on yksinkertaistettu ja lyhennetty. - Asiakirjaseuranta: Eri maiden toimipisteistä käsin seurattiin ja neuvottiin useita satoja Phare-, CARDS- ja Tacis-hankkeita. Vuonna 2001 otettiin vastaan 1 626 kirjettä. Tempus Phare-, CARDS- ja Tacis-hankkeista saatujen eri sopimusvuosia (1998--2001) koskevien vuosi-, loppu- ja väliraporttien arviointi jatkui. Vuonna 2001 arvioitiin 975 raporttia. - Kenttäseuranta: Vuonna 2001 kansalliset Tempus-toimistot ja säätiön maakohtaiset toimipisteet tekivät 87 kenttäseurantavierailua Tempus Phare- ja CARDS-hankkeiden toteutuspaikkoihin. Kansalliset Tempus-toimistot toteuttivat hankkeista 84, ja kolme hanketta oli säätiön omia. Tempus-hankkeiden toteuttajille järjestettiin tiedotus- ja koulutustapaamisia Unkarissa, Bosnia-Hertsegovinassa ja Venäjällä. 2.5.6. Tietotekninen kehitys Komission pyynnöstä vuonna 2001 kehitettiin ja kokeiltiin online-hakulomakkeita yhteistyössä säätiön tietotekniikan ja teknisten palvelujen yksikön kanssa. Sähköisten hakulomakkeiden pitäisi olla yksittäisten liikkuvuusapurahojen hakijoiden saatavilla viimeistään kesäkuussa 2002. Sama palvelu tulee mahdollisesti myös eurooppalaisia yhteishankkeita ja verkostohankkeita koskevien hakijoiden saataville. ATK-pohjainen raportoinnin apuväline, Business Object, on sopeutettu Tempus-ohjelman tarpeisiin. Sen avulla on mahdollista tuottaa tilastoja, raportteja ja hankkeita koskevia tietoesitteitä valintamenettelyn, seurannan tai tiedottamisen tarpeisiin. 2.5.7. Tiedotus ja julkaisut - Vuonna 2001 julkaistut tiedotteet: >TAULUKON PAIKKA> Nykyinen kotisivu on saatettu ajan tasalle, ja se sisältää uusia kokonaisuuksia, joihin kuuluvat vuoden 2000 valinnasta sekä vielä käynnissä olevasta vuoden 2001 valinnasta kertovat sivut. Mainituilta sivuilta saa viimeisimmät hankekumppaneita ja hakijoita kiinnostavat tiedot, ja siellä on myös online-tutkimus. - Komission ohjauksessa ryhdyttiin vuonna 2001 valmistelemaan seuraavanlaista Tempusta koskevaa tiedotusaineistoa: - hakuoppaan laajamittainen uudistus niin, ettei suuria muutoksia tarvitsisi enää tehdä Tempus III -ohjelman loppuaikana - komission pyynnöstä ulkopuoliselle toimeksisaajalle annettiin tehtäväksi laatia tutkimus Tempus-ohjelman saavutuksista hakijamaissa - julkaisu tuloksena kolmesta alueellisesta Tempus-seminaarista - uusia Tempuksen toiminnasta kertovia tiedotuslehtisiä. 2.5.8. Erityisiä tapahtumia Säätiö avusti komissiota seuraavien tilaisuuksien järjestämisessä: - kansallisten Tempus-toimistojen, Tempus-tiedottajien ja kansallisten yhteyshenkilöiden yhteinen kokous Brysselissä 9.--12. maaliskuuta 2001 - seminaari Tiranassa Albaniassa aiheesta "Verkottuminen ja alueellinen yhteistyö" 23.--25. huhtikuuta 2001 - kansallisten Tempus-toimistojen, Tempus-tiedottajien ja kansallisten yhteyshenkilöiden kokous Brysselissä 11.--15. lokakuuta 2001. Säätiö laati koulutusaineistoa ja avusti kansallisten Tempus-toimistojen ja Tempus-tiedottajien hankesuunnittelukoulutuksessa erityisesti tarveanalyysien laatimisessa. Säätiö oli myös edustettuna komission heinäkuussa ja joulukuussa 2001 järjestämissä Tempus-komitean kokouksissa sekä hakijamaiden kansallisten Tempus-toimistojen järjestämissä päätöskokouksissa. 3. Yhteistyö muiden EU:n elinten kanssa Säätiö jatkaa tiivistä yhteistyötään muiden EU:n virastojen kanssa yhteisesti kiinnostavissa asioissa. Säätiön johtaja osallistui vuonna 2001 pidettyihin kahteen virastojen johtajien kokoukseen, joissa keskusteltiin kaikkia koskevista aiheista, kuten johtamisesta, rahoituksesta, henkilöstöasioista sekä hallinnollisista kysymyksistä. Säätiö on jo useiden vuosien ajan toiminut tiiviissä yhteistyössä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen CEDEFOPin kanssa etenkin hakijamaita koskevissa asioissa. Säätiö järjestää toimintansa kyseisissä maissa liittymisprosessin yleisten edellytysten mukaiseksi. Tähän kuuluu maiden avustaminen näiden valmistautuessa osallistumaan yhteisön eri virastojen, esimerkiksi CEDEFOPin, toimintaan. Vuonna 2001 säätiön ja CEDEFOPin hallintoneuvostot sopivat molempien organisaatioiden välisen yhteistyön puitteista laajentumisprosessin aikana (GB01-015) sekä listasivat vuonna 2002 toteutettavia yhteisiä toimenpiteitä (GB01-029 - REV). Lisäksi säätiön ja CEDEFOPin kesken järjestettiin useita kokouksia vuoden 2001 aikana. Euroopan koulutusalan tietoverkko Eurydice, CEDEFOP ja säätiö sopivat vuonna 2001 yhteistyön puitteista, jotka ilmenevät kummankin viraston vuoden 2002 työohjelmasta. Tiiviimpi yhteistyö on välttämätöntä, koska yhteisön peruskoulutusta ja ammatillista koulutusta koskevat toimet ovat laajenemassa kattamaan myös hakijamaat ja ennen kaikkea koska mainitut alat yhdentyvät Euroopassa nopeasti. Säätiö tekee myöskin tiivistä yhteistyötä useimpien muiden yhteisön virastojen kanssa sellaisissa kysymyksissä kuin turvallisuus sekä yhteisten aloitteiden edistäminen tietotekniikkaan perustuvissa järjestelmissä. Lisäksi säätiö osallistuu yhteisen tukipalvelun ohjauskomiteaan. Komitea koostuu 12 virastosta ja toimielimestä, jotka tekevät yhteistyötä SI2- talousarvion ja varainhoidon hallintajärjestelmän kehittämiseksi. 4. Varainhoitoa koskeva kertomus 4.1. Rahoitusvarat Säätiö saa Euroopan yhteisön talousarviosta vuotuisen määrärahan, joka kattaa hallinnolliset kulut sekä vuotuisen työohjelman toimintamenot. Vuonna 2001 määräraha oli 16,8 miljoonaa euroa. Säätiö hallinnoi myös edelleen rahoitusta, joka saatiin Euroopan unionin erilaisista ulkoisen tuen ohjelmista. Nämä varat siirrettiin komission kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti komission puolesta suoritettavaan Phare-, CARDS- ja Tacis-ohjelmien hallinnointiin. Vuonna 2001 säätiö käytti ammattikoulutushankkeisiin noin 23 miljoonaa euroa Phare- ja Tacis-sopimusvaroja (tarkemmat tiedot liitteessä 3). Lisäksi säätiö antaa Euroopan komissiolle teknistä apua Tempus-ohjelman toteuttamisessa ja hallinnoi noin 136 miljoonan euron Tempus Phare -varoja sekä 80 miljoonan euron Tempus Tacis -varoja (katso liite 4). 4.2. Talousarvion toteutuminen Hallintoneuvoston hyväksyttyä marraskuussa 2000 keskipitkän aikavälin henkilöstöresursseja koskevan suunnitelman vuosille 2002--2004 säätiö alkoi vähentää väliaikaisten toimihenkilöiden määrää saavuttaakseen vuonna 2002 tavoitelukumäärän, joka on 105 (vuonna 2001 paikkoja oli 115). Henkilöstökuluissa säästettiin (luku 11) useiden väliaikaisten toimihenkilöiden määräajan päättymisen, laimeamman työhönoton ja komennuksella olevien kansallisten asiantuntijoiden ansiosta (kohta 1 520). Säätiö ehdotti seuraavia neljää varainsiirtoa osastojen 1, 2 ja 3 lukujen välillä: - Henkilöstön kouluttamisesta johtuvien matkakulujen kattamiseksi ehdotettiin 30 000 euron varainsiirtoa koulutusbudjetista (kohta 1 440) matkabudjettiin (kohta 1 300). - Vuoden 2001 ensimmäisestä hallintoneuvoston kokouksesta aiheutui hakijamaiden edustajien osallistumisen takia suurehkot kulut, joiden kattamiseksi ehdotettiin 6 000 euron siirtoa luvusta 11 lukuun 25 (hallintoneuvoston kokoukset). - Käännöskeskuksen laskuttamien hintojen takautuvan nousun kattamiseksi ehdotettiin 150 000 euron siirtoa luvusta 11 lukuun 30 (kohta 3 040 "Käännöskulut"). - Lisäksi ehdotettiin 400 000 euron siirtoa luvuista 11 (henkilöstökulut) ja 15 (komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat) lukuun 31 (työohjelman toiminta). Siirto kattoi useita säätiön vuoden 2001 työohjelmasta johtuvia toimia, joten toiminnan vaikutus tehostui ja säätiö kehittyi asiantuntijakeskuksena. Hallintoneuvosto hyväksyi korjaavan talousarvion syyskuussa 2001. Seuraavassa taulukossa on esitetty talousarvion toteutuminen (euroina) 31. joulukuuta 2001: >TAULUKON PAIKKA> 4.3. Hankinnat Säätiö hallinnoi keskitetysti tarjouspyyntöjään. Vuonna 2001 se teki 99 sopimusta ja sopimusten muutosta ja myönsi 68 apurahaa. Kansallisten havaintokeskusten kanssa tehtävien sopimusten periaatteita muutettiin. Säätiö solmi kaksi puitesopimusta, jotka koskevat määräaikaisten ammattikoulutusalan asiantuntijoiden palkkaamista. Säätiön hankintoja ja sopimuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui kahdeksan kertaa vuonna 2001 ja käsitteli 13 sopimuspakettia. 4.4. Varainhoito- ja hallintajärjestelmät Yhteistyössä säätiön ATK- ja teknisten palvelujen yksikön kanssa otettiin käyttöön sähköinen hankintatietojen tallennusväline (OSCAR), jonka tarkoitus on yhtenäistää hankintaprosesseja. Lisäksi saatiin valmiiksi ensimmäinen kehitysvaihe portaalista, jolla kootaan yhteen kaikki varainhoitoon ja hankintoihin liittyvät tiedot vuonna 2000 laaditun toimintasuunnitelman mukaisesti. 5. Henkilöstö Vuoden 2001 lopussa säätiön palveluksessa oli noin 102 väliaikaista toimihenkilöä. Henkilöstön luokitukset ja kansallisuudet käyvät ilmi seuraavasta taulukosta. 5.1. Henkilöstö- ja organisaatiokaavio 5.1.1. Väliaikaiset toimihenkilöt 5.1.2. Taulukko A: Väliaikaisten toimihenkilöiden määrä 31. joulukuuta 2001 (ura-alueen ja kansalaisuuden mukaan) >TAULUKON PAIKKA> 5.1.3. Taulukko B: Henkilöstömuutokset vuonna 2001 >TAULUKON PAIKKA> 5.1.4. Taulukko C: Säätiön muun henkilöstön määrä ja luokittelu vuoden 2001 lopussa Paikalliset toimihenkilöt // 11 Komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat // 4 5.2. Henkilöstöaloitteet Vuonna 2001 säätiö - toteutti ensimmäiset säätiön henkilöstön ylennykset - hyväksyi komission ohjeiden ja menettelysääntöjen mukaisesti järjestelmän, joka mahdollistaa säätiön henkilöstön osa-aikatyöskentelyn - hyväksyi apuhenkilöstön käyttöä koskevat menettelytavat (avustavat toimihenkilöt ja väliaikaiset tai tilapäiset työntekijät) - uudisti työhönottomenettelyjään - ryhtyi toteuttamaan Euroopan koulutussäätiön henkilöstön vuotuista koulutusohjelmaa - otti tietotekniikan ja teknisten palvelujen yksikön avustamana käyttöön henkilöstötietokannan (komission käyttämä perushenkilöstötietokanta "SIC Personnel") sekä tietokonepohjaisen järjestelmän virkamatkojen hallinnointia varten (komission käyttämä virkamatkatietokanta "SIC Mission"). 6. Hallintoneuvosto ja neuvoa-antava komitea 6.1. Hallintoneuvosto Euroopan koulutussäätiön hallintoneuvosto kokoontui vuonna 2001 kaksi kertaa, 13. kesäkuuta ja 13. marraskuuta. Virallisten kokousten lisäksi järjestettiin epävirallinen hallintoneuvoston seminaari 12. kesäkuuta, johon kutsuttiin hakijamaiden edustajia keskustelemaan elinikäisen oppimisen suunnitteluun ja toteuttamiseen liittyvistä kysymyksistä. 13. kesäkuuta pidetyssä kokouksessa hallintoneuvosto - hyväksyi säätiölle toimintalinjat ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet, jotka käyvät ilmi säätiön asemaa asiantuntijakeskuksena korostavasta asiakirjasta "Making the European Training Foundation work as a centre of expertise" (GB01-013) - hyväksyi laajentumisprosessin aikana noudatettavat CEDEFOPin ja Euroopan koulutussäätiön yhteistyön puitteet (GB01-015) - merkitsi tiedoksi Euroopan koulutussäätiön tulevan ulkoisen arvioinnin alustavan tehtävänkuvauksen (GB01-014). 13. marraskuuta pidetyssä kokouksessa hallintoneuvosto - hyväksyi säätiön alustavan työohjelman vuodelle 2002 (GB01-029) ja merkitsi tiedoksi säätiön toimintaa Välimeren alueella 2002--2004 varten laaditut, säännöllisesti tarkistettavat puitteet - hyväksyi talousarvioesityksen vuodelle 2002 (GB01-031) budjettivallan käyttäjän myöhemmin hyväksyttäväksi - hyväksyi varainhoitoasetuksen 21 artiklan täytäntöönpanemisen (GB01-033), - hyväksyi alustavan talousarvioesityksen vuodelle 2003 (GB01-032) - myönsi Euroopan koulutussäätiön johtajalle vastuuvapauden vuoden 2000 talousarvion osalta - myönsi vastuuvapauden Euroopan koulutussäätiön kirjanpitäjälle ja apulaiskirjanpitäjälle vuoden 2000 tulostilistä - merkitsi tiedoksi Euroopan koulutussäätiön suunnitelman henkilöstöresurssipolitiikkaa ja sen kehittämistä varten (GB01-034). 6.2. Neuvoa-antava komitea Neuvoa-antavan komitean pääasiallinen tehtävä on ilmaista hallintoneuvostolle mielipiteensä säätiön seuraavan vuoden työohjelmaesityksestä. Neuvoa-antava komitea koostuu neljästä aluetyöryhmästä, jotka edustavat hakijamaita, Kaakkois-Eurooppaa, uusia itsenäisiä valtioita ja Välimeren kumppanimaita. Komitean kolmivuotisen toimintakauden kahtena ensimmäisenä vuotena kukin aluetyöryhmä kokoontuu kerran vuodessa. Viimeisenä vuonna eli vuonna 2003 Torinossa pidetään täysistuntokokous, johon saapuvat kaikki neljä ryhmää. Vuonna 2001 kunkin aluetyöryhmän kokouksessa arvioitiin säätiön strategian ja toiminnan edistymistä asianomaisella alueella ja aloitettiin vuoden 2002 työohjelman muodostaminen tarjoamalla jo varhaisessa vaiheessa oman alueen tarpeita koskevia neuvoja. Aluetyöryhmät kokoontuivat vuonna 2001 seuraavasti: uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian aluetyöryhmä 24.--26. kesäkuuta Moskovassa Välimeren aluetyöryhmä 28.--29. kesäkuuta Rabatissa Marokossa Kaakkois-Euroopan aluetyöryhmä 3.-7. heinäkuuta Bledissä Sloveniassa hakijamaiden aluetyöryhmä 13.--15. syyskuuta Nikosiassa Kyproksessa. LIITE 1 - Toiminnan tulokset >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE 2 - Talousarvio- ja muut varat 2001 >TAULUKON PAIKKA> LIITE 3 - Phare- ja Tacis-sopimukset >TAULUKON PAIKKA> LIITE 4 - Tekninen apu Tempus-ohjelmalle >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE 5 - Henkilöstökaavio >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE 6 - Säätiön hallintoneuvoston jäsenluettelo Euroopan komissio Puheenjohtaja // Nikolaus VAN DER PAS Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja Euroopan komissio Euroopan komissio Jäsen // Catherine DAY Ulkosuhteiden pääosaston varapääjohtaja Euroopan komissio Euroopan komissio Jäsen // Matthias RUETE Laajentumisasioiden pääosasto Euroopan komissio Itävalta Jäsen // Karl WIECZOREK Liittovaltion työ- ja talousministeriö Itävalta Varajäsen // Tri Gottfried TAUCHNER Teknisen ja ammatillisen koulutuksen pääosaston johtaja Liittovaltion opetus-, tiede- ja kulttuuriministeriö Belgia Jäsen // Micheline SCHEYS Koulutuspolitiikan koordinointiosaston päällikkö Flaaminkielisen yhteisön opetusministeriö Tanska Varajäsen // Merete PEDERSEN Ammatillisen koulutuksen osaston pääneuvonantaja Opetusministeriö Suomi Jäsen // Timo LANKINEN Hallitusneuvos - Ammatillisen koulutuksen yksikkö Opetusministeriö Suomi Varajäsen // Ossi V. LINDQVIST Kuopion yliopisto Ranska Jäsen // Jacques MAIRE Euroopan ja kansainvälisten asioiden valtuutettu Työllisyys- ja solidaarisuusministeriö Ranska Varajäsen // Jacques MAZERAN DRIC:n projektipäällikkö Opetus-, tiede- ja teknologiaministeriö Saksa Jäsen // Peter THIELE Hallitusjohtaja - EU-kysymykset, koulutuspoliittinen yhteistyö Liittovaltion opetus- ja tiedeministeriö Saksa Varajäsen // Georg SELETZKY Ammatillisen koulutuksen ryhmänjohtaja Opetus-, tiede- ja tutkimusministeriö Kreikka Jäsen // Panagiotis MAISTROS Puheenjohtaja Ammattikoulutusjärjestö OEEK Kreikka Varajäsen // Haralambos LOUKISSAS Eurooppa- ja kansainvälisten asioiden osaston johtaja Ammattikoulutusjärjestö OEEK Italia Jäsen // Uberto VANNI D'ARCHIRAFI Osasto VI:n päällikkö Euroopan maiden pääosasto Ulkoministeriö Irlanti Jäsen // Eugene FORDE Johtava hallintovirkamies Työvoimakehitysjaos Yritystoiminta-, kauppa- ja työministeriö Irlanti Varajäsen // Thomas MURRAY Avustava johtava hallintovirkamies Työvoimakehitysjaos Yritystoiminta-, kauppa- ja työministeriö Luxemburg Jäsen // Gilbert ENGEL Professori, insinööri Opetus-, ammattikoulutus- ja urheiluministeriö Luxemburg Varajäsen // Edith STEIN Talousattasea Luxemburgin kauppakamari Alankomaat Jäsen // Arie IJZERMAN Kansainvälisen politiikan osaston johtaja Opetus-, kulttuuri- ja tiedeministeriö Alankomaat Varajäsen // Erik Marco VAN BOSTELEN Opetus-, kulttuuri- ja tiedeministeriö Portugali Jäsen // José Joaquim LEITÃO Ammattikoulutusministeriö Yritys- ja ammattikoulutusinstituutti (IEFP) Portugali Varajäsen // Francisco Caneira MADELINO Yritys- ja ammattikoulutusinstituutti (IEFP) Espanja Jäsen // María José MUNIOZGUREN LAZCANO Ammattikoulutusyksikön tekninen neuvonantaja Opetus- kulttuuri- ja urheiluministeriö Espanja Varajäsen // Rosario MARTÍN HERRANZ Metodologia- ja arviontiosaston johtaja Työllisyys- ja sosiaaliministeriö Ruotsi Jäsen // Dan FAGERLUND Vanhempi neuvonantaja Kansallinen opetusvirasto Opetus- ja tiedeministeriö Ruotsi Varajäsen // Johan LINDELL Opetus- ja tiedeministeriö Yhdistynyt kuningaskunta Jäsen // Franki ORD EU-koulutusosaston johtaja Opetus- ja työministeriön Euroopan unionin jaosto Yhdistynyt kuningaskunta Varajäsen // Melanie SPEIGHT EU:n Keski- ja Itä-Euroopan osaston koordinoija Kansainvälinen kehitysosasto LIITE 7 - Säätiön tapahtumat vuonna 2001 >TAULUKON PAIKKA> LIITE 8 - Säätiön julkaisut vuonna 2001 >TAULUKON PAIKKA> LIITE 9 - Maakoodit >TAULUKON PAIKKA>