Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) täytäntöönpanon arvioinnista /* KOM/2005/0001 lopull. */





Bryssel 13.1.2005 KOM(2005) 1 lopullinen . KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN TILASTO-OHJELMAN (1998–2002) TÄYTÄNTÖÖNPANON ARVIOINNISTA . SISÄLLYS TIIVISTELMÄ 4 1. Johdanto 4 2. Arvioinnin metodologia: arvioinnin kohde ja keinot 4 3. Yhteisön tilasto-ohjelma 4 4. Tärkeimmät päätelmät 5 4.1. Yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 1998–2002 on suurelta osin pantu täytäntöön kaikkien EU:n politiikan painopistealueiden ja nykyisten politiikkojen osalta 5 4.2. Käyttäjien tyytyväisyys 6 4.3. Yhteensovittaminen ja työn suunnittelu 6 4.4. Laatu 6 4.5. Vaikuttavuus ja tehokkuus 7 4.6. Normien täytäntöönpano 7 4.7. Vastausrasite 7 4.8. Toissijaisuus 7 4.9. Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino 7 4.10. Edistymisen arviointi ja seuranta 7 5. Suositukset 7 5.1. Parannetaan ensisijaisten tavoitteiden asettamista yhteisön tilastojärjestelmässä 7 5.2. Lyhennetään tilastoprosessien kiertoa 8 5.3. Löydetään asianmukainen työskentelytapa EU:n 25 jäsenmaan kanssa kunkin tilastoalueen tavoitteiden mukaisesti 8 5.4. Parannetaan Eurostatin suorituskyvyn mittaamista 8 5.5. Selvitetään johtamistaidot ja osaaminen yhteisön tilastojärjestelmän tasolla yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanoa varten 8 5.6. Selvitetään yhteisön tilastojärjestelmän huippuyksiköt tilastotyön ulkoistamista varten 8 5.7. Tarkistetaan levityspolitiikkaa 9 5.8. Määritetään Eurostatin laadunvarmistussuunnitelma 9 5.9. Järkeistetään tilastotuotantoa 9 VARSINAINEN KERTOMUS 10 Johdanto 10 Arvioinnin metodologia: arvioinnin kohde ja keinot 10 Yhteisön tilasto-ohjelma 12 Yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) täytäntöönpanon arviointi 13 Ohjelmastrategioiden arviointi 22 Toissijaisuusperiaate 26 Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino 26 Suositukset 28 LÄHDELUETTELO 31 SANASTO 33 POLITIIKKOJEN YKSITYISKOHTAINEN ARVIOINTI 37 TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS 37 MAATALOUS 42 HENKILÖIDEN, PALVELUJEN JA PÄÄOMIEN VAPAA LIIKKUVUUS 49 LIIKENNE 54 TALOUS- JA RAHAPOLITIIKKA 63 YHTEINEN KAUPPAPOLITIIKKA 69 SOSIAALIPOLITIIKKA, KOULUTUS, AMMATILLINEN KOULUTUS JA NUORISO 75 KULTTUURI 81 KANSANTERVEYS 83 KULUTTAJANSUOJA 87 EUROOPAN LAAJUISET VERKOT 89 TEOLLISUUS 94 TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN YHTEENKUULUVUUS 99 TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN KEHITTÄMINEN 102 YMPÄRISTÖ 106 KEHITYSYHTEISTYÖ 111 TIIVISTELMÄ 1. JOHDANTO Tämä asiakirja on yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) arviointi, josta säädetään yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998–2002 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen[1] 4 artiklassa: 4 artikla: ”Ohjelman voimassaolon päättyessä komissio antaa tilasto-ohjelmakomiteaa kuultuaan ohjelman täytäntöönpanoa koskevan asianmukaisen arviointikertomuksen, jossa otetaan huomioon itsenäisten asiantuntijoiden näkemykset. Kertomus laaditaan vuoden 2003 loppuun mennessä ja esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.” 2. ARVIOINNIN METODOLOGIA: ARVIOINNIN KOHDE JA KEINOT Tässä sisäisesti laaditussa kertomuksessa käytetty metodologia perustuu seuraavia menetelmiä käyttäen kerättyihin tietoihin: - yhteisön tilasto-ohjelmaa koskevien olemassa olevien tietojen kokoaminen ja analysointi - riippumattomien asiantuntijoiden tekemien ulkopuolisten arviointien käyttö - sekä käyttäjien että yhteistyökumppanien näkemykset huomioon ottavien sisäisten arviointien käyttö.[2] Arvioinnissa käsitellään seuraavia kysymyksiä: - yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpano yhteisön politiikkojen mukaisesti normien ja menetelmien täytäntöönpanon, EU:n toimielimiin ja jäsenvaltioihin kohdistuvan tilastopalvelun tarjoamisen, tilastotietojen levityksen sekä tilastollisen tuen osalta - ohjelmastrategioiden tavoite - toissijaisuus - tarpeiden ja voimavarojen tasapaino. 3. YHTEISÖN TILASTO-OHJELMA Eurostatin ja samalla koko yhteisön tilasto-ohjelman tehtävänä on tarjota Euroopan unionille laadukasta tilastopalvelua. Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen[3] mukaan on laadittava yhteisön tilasto-ohjelma, ”jossa määritellään lähestymistavat, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimenpiteiden tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi”. Viisivuotinen ohjelma vuosiksi 1998–2002 on viides peräkkäinen Eurostatin laatima keskipitkän aikavälin ohjelma. Viisivuotisia ohjelmia tuetaan vuotuisilla ohjelmilla, joissa asetetaan yksityiskohtaisemmat työtavoitteet kullekin vuodelle. 4. TÄRKEIMMÄT PÄÄTELMÄT 4.1. Yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 1998–2002 on suurelta osin pantu täytäntöön kaikkien EU:n politiikan painopistealueiden ja nykyisten politiikkojen osalta Politiikan painopistealueet Laajentuminen Riippumattoman yhteenliittymän laatimassa Euroopan unionin liittymistä edeltävän Phare-välineen tilastojen seuranta- ja väliarviointikertomuksen ensimmäisessä luonnoksessa todetaan, että ohjelma on saavuttanut yleiset välittömät tavoitteensa, jotka koskevat laitosten vahvistamista asianmukaisten tilastojen tarjoamiseksi yleensä ja erityisesti liittymistä edeltävässä tilanteessa. Lisäksi ohjelmassa pidetään yllä tilastoalan ammattilaisten verkostoa yksilötasolla ja laitostasolla, mikä on välttämätöntä vertailukelpoisten tilastojen tuotannossa. EU:n tilastoalan normien täysimääräistä noudattamista ei kuitenkaan saavutettu vielä vuoden 2002 lopussa, vaan sen on tarkoitus toteutua liittymisajankohtana. Vuoden 2002 lopussa tietoja kerättiin EU:n normien mukaisesti lähes kaikilta tilastoalueilta liittyvissä valtioissa ja ehdokasvaltioissa. Talous- ja rahaliitto Eurostatin ja jäsenvaltioiden oli vastattava makrotaloustilastojen kysynnän valtavaan kasvuun euron käyttöönoton yhteydessä: ensiksi euron käyttöönotolle asetettuja lähentymisperusteita koskevien tilastojen, sitten rahapolitiikan valmisteluun ja harjoittamiseen liittyvien monenlaisten makrotaloustilastojen tarpeeseen. Vertaileva arviointi Yhdysvaltojen kanssa osoitti, että euroalueella saatavilla olevien makrotaloussarjojen ajantasaisuutta ja määrää on parannettava. Uudet tarpeet kohdistuivat useimmiten lyhyen aikavälin indikaattoreihin, ja tietojen saatavuudessa ja laadussa on edistytty merkittävästi. Tilanne ei kuitenkaan ole täysin tyydyttävä. Tietojen kattavuuteen ja ajantasaisuuteen odotetaan selviä parannuksia lukuun ottamatta yhdenmukaistettuja kuluttajahintaindeksejä (YKHI), jotka täyttävät jo käyttäjien tärkeimmät vaatimukset. Eurostat pystyi vuoden 2002 lopussa julkaisemaan ehdokasvaltioiden tiedot useimmista euroindikaattoreista. Kaikki tiedot julkaistiin vuonna 2003. Kilpailukyky, kasvu ja työllisyys Yhteisön tilastojärjestelmä on täyttänyt nopeasti Lissabonin huippukokouksen uudet vaatimukset. On otettu käyttöön rakenneindikaattoreita, ja parhaillaan tehdään metodologisia parannuksia. Kaikki politiikat: - Ajanjakson aikana kehitettiin ja pantiin täytäntöön uusia metodologioita ja normeja (50 prosenttia 16.9.2003 voimassa olleesta nykyisestä tilastoalan lainsäädännöstä laadittiin ja hyväksyttiin ajanjakson aikana). - Tilastopalvelujen tarjoaminen parani merkittävästi, sillä saatavilla olevien tietojen määrä kasvoi (+ 300 miljoonaa tai + 215 prosenttia) ja tiedot ovat entistä laadukkaampia. Uusia metodologioita ei kuitenkaan ole vielä täysin pantu täytäntöön. Tietojen ajantasaisuus ei ole läheskään tyydyttävä. - Tilastopalvelujen laadun parannuttua on voitu lisätä online-tiedotuspalveluja (www-sivusto, online-tietokannat) ja järkeistää julkaisuohjelmaa. - Tilastollista tukea annettiin jäsenvaltioille nykyisen yhteisön tilastojärjestelmän parantamiseksi ja suurelta osin myös ehdokasvaltioille EU:n tilastoalan asetusten noudattamiseksi. Merkittävä ja olennainen osa Eurostatin työstä ajanjakson aikana omistettiin tälle tuelle. 4.2. Käyttäjien tyytyväisyys Ulkopuolisten käyttäjien tyytyväisyyttä koskevien kyselyjen ja säännöllisten arviointien[4] mukaan käyttäjät ovat kaiken kaikkiaan tyytyväisiä Eurostatiin ja sen palveluihin. Käyttäjien mielestä muutos palvelun kokonaislaadussa on hyvä. 4.3. Yhteensovittaminen ja työn suunnittelu Ajanjakson aikana tehtyjen säännöllisten arviointien mukaan yhteistyökumppanit pitävät yhteisön tilastojärjestelmän suunnittelu- ja yhteensovittamisrakenteita riittävinä, vaikka tilastoalueiden välillä onkin eroja. Kaikki yhteistyökumppanit myöntävät yhteisön tilastojärjestelmän yhteistyön ja yhteensovittamisen yleisessä tasossa tapahtuneet parannukset sekä kansallisessa tilastotuotannossa tapahtuneet parannukset. 4.4. Laatu Laadun merkitys yhteisön tilastojärjestelmässä on muuttunut, sillä laadun arviointia ja seurantaa on parannettu. Yleisesti ottaen vahvuuksia ovat oleellisuus, täsmällisyys, luotettavuus ja vertailukelpoisuus, kun taas ajantasaisuus ja saatavuus ovat suurimmat heikkoudet. On epäselvää, riittävätkö yhteisön tilastojärjestelmässä ajantasaisuuden parantamiseksi tehdyt investoinnit täyttämään käyttäjien odotukset. 4.5. Vaikuttavuus ja tehokkuus Yhteisön tilasto-ohjelmaa pidetään tehokkaana, koska siitä saadaan toivotut tulokset. Käytössä olevat arviointivälineet eivät mahdollista yhteisön tilasto-ohjelman tehokkuuden asianmukaista arviointia. Uusien tilastollisten metodologioiden nopea kehitys ja niiden viimeaikainen täytäntöönpano antoivat aihetta olettaa, että mahdollinen tehokkuuden lisäys olisi merkittävä tilastoprosesseja optimoitaessa. 4.6. Normien täytäntöönpano Luokituksia koskeva yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa useilla tilastoalueilla on tehnyt eurooppalaisista tilastoista entistä vertailukelpoisempia maailman muiden alueiden tilastojen kanssa. 4.7. Vastausrasite Joillakin tilastoalueilla on jonkin verran todisteita vastausrasitteen vähentymisestä. Uudet tilastovaatimukset ovat kuitenkin saattaneet lisätä vastausrasitetta ajanjakson aikana. 4.8. Toissijaisuus Yhteisön tilasto-ohjelmassa vuosiksi 1998–2002 on noudatettu toissijaisuusperiaatetta. 4.9. Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino Tilastotyössä määritettyihin uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin ei osoitettu riittävästi lisävoimavaroja. Mitään tilastotyötä ei lopetettu. 4.10. Edistymisen arviointi ja seuranta Tätä on kehitetty merkittävästi vuodesta 2000. Useissa ulkopuolisissa ja sisäisissä arvioinneissa on annettu suosituksia (esimerkiksi yhteisön tilastojärjestelmän säännöllinen arviointi, ulkomaankaupan säännöllinen arviointi). Huhtikuussa 2003 toteutetun parannustoimien seurannan mukaan 70 prosenttia suosituksista oli pantu täytäntöön tai niiden täytäntöönpano oli meneillään. 5. SUOSITUKSET 5.1. Parannetaan ensisijaisten tavoitteiden asettamista yhteisön tilastojärjestelmässä Ensisijaisten tavoitteiden asettaminen osoittautui erittäin vaikeaksi ja monimutkaiseksi. Suositellaan, että yhteisön tilastojärjestelmässä hyväksytään ensisijaisten tavoitteiden asettamista koskeva metodologia ja sovelletaan sitä ottamalla huomioon nykyinen ja uusi työ sekä keskeiset perusteet, kuten politiikan painopistealueet EU:n tasolla, oleellisuus, tietojen laatu, rahoituspohja ja kustannusvaikutukset, sillä näin voitaisiin parantaa ohjelmatyötä. 5.2. Lyhennetään tilastoprosessien kiertoa Löydetään paras tasapaino kansallisten ja EU:n tarpeiden välillä valitsemalla yksi tai kaksi seuraavista toimista: - Arvioidaan järjestelmällisesti yhteisön tilastojärjestelmän tiedonkeruuprosesseja tietojen laadun ja kustannusten kannalta sekä kehitettäessä uusia metodologioita. - Otetaan käyttöön EU:n laajuiseen otantaan perustuva tiedonkeruuprosessi silloin, kun ennakkoarviointi osoittaa selvästi yhteisön tilastojärjestelmälle koituvat merkittävät hyödyt tietojen laadussa ja kustannuksissa. - Julkaistaan mahdollisimman pian ennakkoarvioita EU:n aggregaateista. 5.3. Löydetään asianmukainen työskentelytapa EU:n 25 jäsenmaan kanssa kunkin tilastoalueen tavoitteiden mukaisesti Yleisesti ottaen olisi nopeasti määritettävä asianmukaiset työskentelytavat kaikkien 25 jäsenmaan organisaatioiden kanssa. Tietotekniikan käyttö tai toimeksiantopohjainen edustusjärjestelmä on yksi vaihtoehto perinteisille työryhmille. 5.4. Parannetaan Eurostatin suorituskyvyn mittaamista Eurostatin suorituskyvyn mittaamiseksi määritettiin kuusi indikaattoria. Eurostatin vuosituotantoa ja Eurostatin voimavaroja varten ei kuitenkaan määritetty yhtään indikaattoria. Näin pystytään mittaamaan organisaation ja yhteisön tilasto-ohjelman tehokkuudessa tapahtunutta parannusta. 5.5. Selvitetään johtamistaidot ja osaaminen yhteisön tilastojärjestelmän tasolla yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanoa varten Osaamiselle rakentuvissa organisaatioissa, kuten Eurostatissa ja yhteisön tilastojärjestelmässä, on erittäin tärkeää, että johtamistaidot ja henkilöstön osaaminen ovat työsuunnitelman ja ensisijaisten tavoitteiden mukaisia. Eurostatissa metodologian kehittämiseen tarvittava aika vastaa työn tavanomaista kestoa. Siksi olisi hyödynnettävä osaamista ja taitoja yhteisön tilastojärjestelmän hyväksi, jotta ne eivät katoaisi henkilöstön vaihtuessa. Taitojen ja osaamisen hyödyntäminen ryhmätasolla lisäisi hankkeiden kestävyyttä. 5.6. Selvitetään yhteisön tilastojärjestelmän huippuyksiköt tilastotyön ulkoistamista varten Eräissä kansallisissa tilastolaitoksissa on perusteellista asiantuntemusta tietyiltä erityisaloilta, ja niillä on enemmän voimavaroja kuin Eurostatilla. Olisi hyvä määrittää huippuyksiköiltä vaadittavat piirteet, jotta voidaan laatia luettelo Euroopan mahdollisista huippuyksiköistä sekä tehdä perusteellinen toteutettavuustutkimus tilastolliselta, hallinnolliselta ja taloudelliselta kannalta. 5.7. Tarkistetaan levityspolitiikkaa Levityspolitiikan tarkistamisessa olisi keskityttävä parantamaan merkittävästi tietojen saatavuutta maksuttomien online-palvelujen avulla, mikä edellyttää viitetietokantoihin tehtäviä investointeja. Myös käyttäjäystävällisyyttä, metatietojen laatua ja tietojen laatua koskevia indikaattoreita olisi kehitettävä, jotta voidaan lisätä käyttäjien tyytyväisyyttä. 5.8. Määritetään Eurostatin laadunvarmistussuunnitelma Eurostatin laadunvarmistussuunnitelmassa kuvattaisiin kaikkia Eurostatin tuottamien tietojen laadun hallintaa koskevia toimenpiteitä kansainvälisten organisaatioiden mallin mukaisesti. Siinä otettaisiin huomioon prosessin kartoitusta koskevat työmenetelmät ja laatutiedot. Asiakirjassa pyrittäisiin myös yksilöimään mahdollisia toimia tilastoprosessien suorituskyvyn ja luotettavuuden parantamiseksi. 5.9. Järkeistetään tilastotuotantoa Järkeistetään tilastotuotannon prosesseja ja järjestelmiä tehokkuuden parantamiseksi silloin, kun yksilöidään yhteisiä toimenpiteitä (tietojen keruu, validointi, aggregointi ja levitys) ja kun yhteiset toimenpiteet voivat tuoda mittakaavaetuja. VARSINAINEN KERTOMUS Johdanto Tämä asiakirja on yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) arviointi, josta säädetään yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998–2002 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen[5] 4 artiklassa: 4 artikla: ”Ohjelman voimassaolon päättyessä komissio antaa tilasto-ohjelmakomiteaa kuultuaan ohjelman täytäntöönpanoa koskevan asianmukaisen arviointikertomuksen, jossa otetaan huomioon itsenäisten asiantuntijoiden näkemykset. Kertomus laaditaan vuoden 2003 loppuun mennessä ja esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.” Kertomus on jaettu kahdeksaan lukuun alkaen tästä johdannosta. Luvussa 2 kuvataan yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanon arvioinnissa käytettyä metodologista lähestymistapaa. Luvussa 3 kuvataan yhteisön tilasto-ohjelman toimintaa ja yhteyksiä vuotuisiin työohjelmiin. Luvussa 4 ja luvussa 5 esitetään arviointi yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanosta. Luvussa 6 käsitellään toissijaisuusperiaatteen noudattamista. Luvussa 7 kuvataan tarpeiden ja voimavarojen tasapainoa ajanjakson aikana. Luvussa 8 esitetään keskeisiä suosituksia. Arvioinnin metodologia: arvioinnin kohde ja keinot Tässä luvussa kuvataan yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) täytäntöönpanon arvioinnissa käytettyä metodologista lähestymistapaa. Tässä sisäisesti laaditussa kertomuksessa käytetty metodologia perustuu seuraavia menetelmiä käyttäen kerättyihin tietoihin: - yhteisön tilasto-ohjelmaa koskevien olemassa olevien tietojen kokoaminen ja analysointi - riippumattomien asiantuntijoiden tekemien ulkopuolisten arviointien käyttö - maataloustilastojen ulkopuolinen asiantuntija-arviointi - MEDSTAT-tilastojen ulkopuolinen väliarviointi - EKP:n laatukertomus yleisistä taloustilastoista - Euroopan unionin liittymistä edeltävän Phare-välineen tilastojen seuranta ja väliarviointi - sekä käyttäjien että yhteistyökumppanien näkemykset huomioon ottavien sisäisten arviointien käyttö. Liitteessä 1 on kattava lähdeluettelo. Kuten tässä kertomuksessa korostetaan, ohjelmaa ei valitettavasti ole jäsennetty siten, että arviointi voitaisiin tehdä vakioitujen tai yhteisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti. Arvioinnissa jouduttiin käyttämään muuta kuin EU:n meno-ohjelmissa yhteisesti hyväksyttyä metodologiaa. Yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2003–2007 on suunniteltu siten, että sitä voidaan arvioida komission arviointinormien mukaisesti. Arvioinnissa käsitellään seuraavia kysymyksiä: - yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpano yhteisön politiikkojen osalta - ohjelmastrategioiden tavoite - toissijaisuus - tarpeiden ja voimavarojen tasapaino. - Yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpano yhteisön politiikkojen osalta Kullakin tilastollisella aihealueella ja kunkin EU:n politiikan vakiinnuttua yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanoastetta on selvitetty neljässä perustehtävässä: - normien ja menetelmien täytäntöönpano, jotta voidaan tuottaa vertailukelpoisia, luotettavia ja oleellisia eurooppalaisia tietoja - tilastopalvelujen tarjoaminen EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille yhteisön politiikkojen valmistelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin tueksi - tilastotietojen levitys Euroopan kansalaisille, yrityksille ja muille käyttäjille päätöksenteon tueksi - tilastollinen tuki kehitysmaille ja siirtymävaiheessa oleville maille. - Ohjelmastrategioiden tavoite Yhteisön tilasto-ohjelman tavoitetta on arvioitu seuraavien kysymysten mukaisesti: Tavoite | Kysymykset | Käyttäjien tyytyväisyys | Missä määrin käyttäjien tyytyväisyys on lisääntynyt ajanjakson aikana? | Ensisijaiset tavoitteet – työn suunnittelu | Missä määrin työn suunnittelu on parantunut ajanjakson aikana? | Laatu | Missä määrin tietojen laatu on parantunut ajanjakson aikana? | Yhteensovittaminen | Missä määrin yhteensovittaminen on parantunut ajanjakson aikana? | Tehokkuus | Missä määrin ohjelma on tehokas? | Vastausrasite | Missä määrin vastausrasite on vähentynyt ajanjakson aikana? | Kansainväliset normit | Missä määrin yhteisön tilastot ovat nyt entistä vertailukelpoisempia maailman muiden alueiden tilastojen kanssa? | Toissijaisuus Missä määrin toissijaisuusperiaatetta on noudatettu ajanjakson aikana? Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino Missä määrin yhteisön tilastojärjestelmä[6] on säilyttänyt tasapainon yhteisön politiikkoja varten kerättävien tietojen tarpeen sekä niiden voimavarojen välillä, joita tarvitaan sekä EU:n, kansallisten että alueellisten viranomaisten tasolla? Yhteisön tilasto-ohjelma Eurostatin ja samalla koko yhteisön tilasto-ohjelman tehtävänä on tarjota Euroopan unionille laadukasta tilastopalvelua. Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen[7] mukaan on laadittava yhteisön tilasto-ohjelma, ”jossa määritellään lähestymistavat, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimenpiteiden tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi”. Viisivuotinen ohjelma vuosiksi 1998–2002 on viides peräkkäinen Eurostatin laatima keskipitkän aikavälin ohjelma. Viisivuotisia ohjelmia tuetaan vuotuisilla ohjelmilla, joissa asetetaan yksityiskohtaisemmat työtavoitteet kullekin vuodelle. Yhteisön tilasto-ohjelman laatiminen perustuu yhteisön tilastoista annettuun neuvoston asetukseen[8], jossa vahvistetaan yhteisön tilastojen tuotantoa koskeva lainsäädäntö. Yhteisön tilasto-ohjelma on kaikkien yhteisön tasolla tuotettujen tilastojen puiteohjelma. Yhteisön tilasto-ohjelmalle on selkeät perusteet, sillä on välttämätöntä tuottaa Euroopan laajuisia tilastoja, jotka auttavat viranomaisia päätöksentekoprosessissa. Vaikka yhteisön tilasto-ohjelman laatimisen eri vaiheisiin osallistuu monenlaisia elimiä ja työryhmiä, on selvää, että neuvosto vastaa ohjelman hyväksymisestä. Ohjelman laatimisesta ja yhteensovittamisesta vastaa suurelta osin tilasto-ohjelmakomitea, kuten Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY[9] 2 artiklassa korostetaan: ”Komitea avustaa komissiota monivuotisten tilasto-ohjelmien yleisessä koordinoinnissa, jotta varmistetaan, että toteutettavat toimet ovat yhtenäisiä kansallisissa tilasto-ohjelmissa päätettyjen toimien kanssa.” Yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) täytäntöönpanon arviointi Päätelmä yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) täytäntöönpanosta Yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 1998–2002 on suurelta osin pantu täytäntöön kaikkien EU:n politiikan painopistealueiden ja nykyisten politiikkojen osalta. Kaikki politiikat: - Ajanjakson aikana kehitettiin ja pantiin täytäntöön uusia metodologioita ja normeja (58 prosenttia 16.9.2003 voimassa olleesta nykyisestä tilastoalan lainsäädännöstä laadittiin ja hyväksyttiin ajanjakson aikana). - Tilastopalvelujen tarjoaminen parani merkittävästi, sillä saatavilla olevien tietojen määrä kasvoi (+ 300 miljoonaa tai + 215 prosenttia) ja tiedot ovat entistä laadukkaampia. Uusia metodologioita ei kuitenkaan ole vielä täysin pantu täytäntöön. Tietojen ajantasaisuus ei ole läheskään tyydyttävä. - Tilastopalvelujen laadun parannuttua on voitu lisätä online-tiedotuspalveluja (www-sivusto, online-tietokannat) ja järkeistää julkaisuohjelmaa. - Tilastollista tukea annettiin jäsenvaltioille nykyisen yhteisön tilastojärjestelmän parantamiseksi ja suurelta osin myös ehdokasvaltioille EU:n tilastoalan asetusten noudattamiseksi. Merkittävä ja olennainen osa Eurostatin työstä ajanjakson aikana omistettiin tälle tuelle. Yhteisön politiikkojen tärkeimmät tilastolliset tavoitteet ja saavutukset Painopistealueet Jäljempänä esitetään kunkin yhteisön politiikan painopistealueen tärkeimmät tilastolliset tavoitteet sekä yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanon arviointi. Joillakin aloilla on käytetty riippumattomien asiantuntijoiden näkemyksiä. Liitteessä 2 esitetään yksityiskohtainen arviointi kustakin politiikasta metodologian mukaisesti. Talous- ja rahaliitto Tärkeimmät tilastolliset tavoitteet : vakaus- ja kasvusopimuksen tilastovaatimukset, kysynnän, tuotannon, työmarkkinoiden toiminnan ja kustannusten lyhyen aikavälin indikaattorit. Saavutukset : Eurostatin ja jäsenvaltioiden oli vastattava makrotaloustilastojen kysynnän valtavaan kasvuun euron käyttöönoton yhteydessä: ensiksi euron käyttöönotolle asetettuja lähentymisperusteita koskevien tilastojen, sitten rahapolitiikan valmisteluun ja harjoittamiseen liittyvien monenlaisten makrotaloustilastojen tarpeeseen. Vertaileva arviointi Yhdysvaltojen kanssa osoitti, että euroalueella saatavilla olevien makrotaloussarjojen ajantasaisuutta ja määrää on parannettava. Uudet tarpeet kohdistuivat useimmiten lyhyen aikavälin indikaattoreihin, ja tietojen saatavuudessa ja laadussa on edistytty merkittävästi kaikilla aloilla: kansantalouden tilinpidon, hintojen, rahoitustilinpidon ja maksutaseen alalla. Neuvosto hyväksyi EMU-toimintasuunnitelman, jotta maat voivat yhteensovitetusti vastata erityisesti lyhyen aikavälin tilastoja koskevaan haasteeseen. Neuvosto esitti sittemmin seuraavan yhteenvedon EMU-toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä (15.1.2003) – Neuvoston päätelmät: ”Neuvosto hyväksyi talous- ja rahoituskomitean viidennen tilanneselvityksen tietojen antamista koskevista vaatimuksista EMU:ssa. Selvityksessä tarkastellaan Ecofin-neuvoston syyskuussa 2000 hyväksymän, EMU:n tilastovaatimuksia koskevan toimintasuunnitelman (jäljempänä EMU-toimintasuunnitelma) täytäntöönpanon edistymistä sekä edistymistä, jota on tapahtunut Ecofin-neuvoston tammikuussa 1999 hyväksymän, tietojen antamista koskevista vaatimuksista EMU:ssa annetun rahapoliittisen komitean alkuperäisen selvityksen suhteen. Ministerit päättivät viidennen tilanneselvityksen julkistamisesta. Neuvosto katsoo, että usean jäsenvaltion on vielä tehostettava EMU-toimintasuunnitelman mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi toteuttamiaan toimia, jotta EMU:n/EU:n talous- ja rahapolitiikan laatimisessa tarvittava tilastollinen pohja parantuisi. Useiden tilastoalojen osalta ei ole vielä saavutettu vuoden 2001 lopulle ja vuoden 2002 lopulle asetettuja tavoitteita. Vaikka tilanteessa on todettu selkeää edistystä, parantamisen varaa on edelleen, erityisesti Espanjassa ja Italiassa ja jossain määrin myös Ranskassa. Maakohtaisten analyysien tekoon liittyvien tarpeiden täyttämiseksi myös Kreikan, Irlannin, Luxemburgin ja Portugalin on tehtävä enemmän työtä. Huomiota olisi kiireellisesti kiinnitettävä sellaisiin aloihin kuten institutionaalisen sektorin mukaan (kotitaloudet ja yritykset) annettavat kansantalouden tilinpidon neljännesvuositiedot; neljännesvuositiedot julkisen talouden menoista ja tuloista; työmarkkinoiden vaatimukset; teollisuuden uudet tilaukset ja ulkomaankauppaa koskevat tiedot. Lisäksi neuvosto katsoo, että rahapoliittisen komitean alkuperäisessä selvityksessä todettujen puutteiden korjaamiseksi tilastoihin sovellettavat painopistealat on määriteltävä uudelleen ja jäsenvaltioiden on toteutettava monia yhteensovitettuja toimia, erityisesti komission laatiman Euroopan talouden pääindikaattorien luettelon, maksutasetilastojen ja palveluja koskevien tilastojen osalta. Neuvosto kehottaa jäsenvaltioiden tilastolaitoksia toteuttamaan tarvittavat toimet mahdollisimman pian. Seurantaraportti, jossa tarkastellaan myös liittyviä valtioita, on tarkoitus antaa vuonna 2004.” Julkista taloutta koskevien Maastrichtin lähentymisperusteiden osalta Eurostat valvoi säännöllisesti ilmoitettujen velka- ja alijäämätilastojen laatua sekä teki useita päätöksiä merkittävien liiketoimien kohtelusta. Nämä päätökset kodifioidaan ”ESA 95 Manual on Government Deficit and Debt” -julkaisussa, jossa vahvistetaan laatuvaatimukset liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä ilmoittamiselle. Maksutasetilastot kootaan tiiviissä yhteistyössä EKP:n kanssa EMU:n toissijaisena lähentymisperusteena. EMU-toimintasuunnitelma ei kattanut yhdenmukaistettuja kuluttajahintaindeksejä (YKHI), koska YKHI:en laatua pidettiin jo riittävänä niiden pääasiallisten käyttäjien tarpeiden täyttämiseksi. Euroalueen YKHI:n (ns. RLKHI:n) käyttöönottoa vuonna 1998 pidettiin virstanpylväänä matkalla kohti EMU:n kolmatta vaihetta. Talous-, raha- ja rahoitustilastot liittyvissä valtioissa - Kaikki liittyvät valtiot kokoavat kansantalouden tilinpidon EKT 95:n perusteella. - Kaikki liittyvät valtiot ovat julkaisseet yksityiskohtaiset YKHI:t vuoden 2001 tammikuusta alkaen. - Maksutaseen osalta ajantasaisten ja täsmällisten tietojen tarjoamisessa on edistytty hyvin. - Julkisen velan ja alijäämän osalta tarvitaan vielä merkittäviä ponnisteluja, jotta velka- ja alijäämäluvut vastaavat täysin EKT 95:n tilinpitosääntöjä. - Ulkomaankaupan osalta on vielä edistyttävä, jotta Extrastatia ja Intrastatia koskevat EU:n vaatimukset voidaan täyttää liittymisajankohtana. Vuoden 2002 lopussa tietoja oli saatavilla useimmista euroindikaattoreista. Tiedot julkaistiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 alussa. Kilpailukyky, kasvu ja työllisyys Tärkeimmät tilastolliset tavoitteet : liikeyritysten kustannusten ja tuotannon rakenne, työmarkkinoiden rakenne. Saavutukset: Kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä koskevat yhteisön politiikan vaatimukset liittyvät erittäin moneen tilastoalueeseen. Useimmilla tilastoalueilla on edistytty merkittävästi. Yksi erittäin tärkeä aloite käynnistettiin Lissabonin huippukokouksen jälkeen, ja siinä määriteltiin Euroopan unionille useita haastavia pitkän aikavälin tavoitteita. Yhteistyössä muiden komission yksiköiden kanssa on laadittu noin 100 rakenneindikaattorin luettelo, jotta voidaan seurata edistymistä näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Siinä yhdistetään pääindikaattorit yleistä talouskehitystä, työllisyyttä, innovaatiota ja tutkimusta, talousuudistusta, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ympäristöä koskevilta tilastoalueilta yhteen tilastotietojen kokoelmaan. Rakenneindikaattoreista on tullut yksi Eurostatin www-sivuston suosituimmista osista. Rakenneindikaattoreiden avulla oli jo vuoden 2002 loppuun mennessä pystytty saamaan varsin kattava yleiskuva kilpailukyvystä, kasvusta ja työllisyydestä. On kuitenkin tehtävä vielä paljon työtä, jotta voidaan viimeistellä indikaattorien valikoima, parantaa tietojen laatua sekä kehittää yhdenmukaistettuja määritelmiä tiiviissä yhteistyössä komission yksiköiden ja asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Euroopan unionin laajentuminen Tärkeimmät tilastolliset tavoitteet : huomattava tarve saada hakijamaita koskevia luotettavia ja vertailukelpoisia tilastotietoja. Saavutukset: Riippumattoman yhteenliittymän laatimassa Euroopan unionin liittymistä edeltävän Phare-välineen tilastojen seuranta- ja väliarviointikertomuksen ensimmäisessä luonnoksessa todetaan, että ohjelma on saavuttanut yleiset välittömät tavoitteensa, jotka koskevat laitosten vahvistamista asianmukaisten tilastojen tarjoamiseksi yleensä ja erityisesti liittymistä edeltävässä tilanteessa. Lisäksi ohjelmassa pidetään yllä tilastoalan ammattilaisten verkostoa yksilötasolla ja laitostasolla, mikä on välttämätöntä vertailukelpoisten tilastojen tuotannossa. EU:n tilastoalan normien täysimääräistä noudattamista ei kuitenkaan saavutettu vielä vuoden 2002 lopussa, vaan sen on tarkoitus toteutua liittymisajankohtana. Vuoden 2002 lopussa tietoja kerättiin EU:n normien mukaisesti lähes kaikilta tilastoalueilta liittyvissä valtioissa ja ehdokasvaltioissa. Uudet EU:n aloitteet vuosina 1998–2002 Kestävä kehitys Saavutukset : Eurostat oli mukana laatimassa CSD:n indikaattoreissa käytettyjä määritelmiä ja metodologioita. Vuonna 1998 pidettiin seminaari, jossa käsiteltiin CSD:n kestävän kehityksen indikaattoreiden luettelon testausta. Vuonna 2001 julkaistiin CSD:n luetteloon perustuvat kestävän kehityksen indikaattorit. ECE:n ja Statistics Canadan kanssa järjestettiin yhteisseminaari, jossa käsiteltiin ympäristöalan kestävän kehityksen indikaattoreita koskevia metodologisia kysymyksiä. Sen jälkeen, kun EU:n kestävän kehityksen strategia oli hyväksytty Göteborgin Eurooppa-neuvostossa (kesäkuussa 2001), tilasto-ohjelmakomitea perusti työryhmän kehittämään EU:n kestävän kehityksen indikaattoreita. Kaikki jäsenvaltiot ja useimmat liittyvät valtiot ovat laatineet kansallisia kestävän kehityksen strategioita sekä yksilöineet indikaattoreita näitä strategioita varten. Indikaattorit kuvastavat jäsenvaltioiden omia ensisijaisia tavoitteita, joten ne saattavat poiketa EU:n tason indikaattoreista. Vuonna 2004 julkaistavassa tutkimuksessa kerrotaan EU:n 15 jäsenvaltion kokemuksista tällä alalla. Elintarvikkeiden turvallisuus Saavutukset: Eurostat on toteuttanut ohjelmansa, jonka mukaan se ryhtyy kartoittamaan nykyisiä tietoja ja metodologioita, kehittää niitä ja perustaa kattavan järjestelmän päällekkäisyyttä välttäen, jotta päättäjille ja kuluttajille voidaan tarjota laadukkaita, oleellisia, luotettavia ja hyvin todennettuja tietoja. Lisäksi käynnistettiin yhteistyö terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n kanssa etenkin tietojenvaihdossa ja ensisijaisten tavoitteiden määrittämisessä. Sosiaalinen syrjäytyminen ja köyhyys Saavutukset : Yhteisön tilastojärjestelmä on alkanut kehittää työtään merkittävästi tällä politiikan alalla suoraan Cardiffin ja Luxemburgin huippukokousten vaikutuksesta. Eurostat pyrkii hankkimaan tämän työn jatkamiseksi tarvittavat voimavarat. Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva työ keskittyy tuloköyhyyttä koskevan metodologian vakiinnuttamiseen sekä sen yhteyksiin huono-osaisuutta koskevien indikaattoreiden kanssa, mukaan luettuina pitkittäisanalyysi ja äärimmäinen köyhyys. Ehdokasvaltioiden kanssa on tehty yhteistyötä myös tiedonkeruun alalla. Vuodesta 2000 lähtien tällä alalla on julkaistu kahdeksan ”Statistics in Focus” -julkaisua. eEurope ja sähköinen talous Saavutukset : Tällä alalla on ollut välttämätöntä panostaa varhaisessa vaiheessa tilastotarpeiden ennakointiin. Määritelmiä ja metodologiaa koskevan valmistelutyön lisäksi vuonna 2002 tehtiin tarvittavia investointeja tämän ilmiön vaikutuksen mittaamiseksi taloudessa tarvittavien indikaattorien keräämistä varten. Työtä on jatkettava, jotta tärkeimmät makrotalousindikaattorit kuvaavat riittävästi sähköistä kaupankäyntiä. Myös sähköisen kaupankäynnin lisääntyminen itsessään tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia indikaattoreiden tarjoamiseksi suoraan käsiteltävässä muodossa yhteisön tilastojärjestelmään. Vuonna 2002 julkaistiin viisi tietoyhteiskuntaa käsittelevää ”Statistics in Focus” -julkaisua. Euroindikaattorit ja rakenneindikaattorit Saavutukset : Eurostat on luonut euroindikaattoreiden ja rakenneindikaattoreiden www-sivustot ja vastannut näin toistuviin pyyntöihin siitä, että tiettyihin politiikan aloihin liittyvät indikaattorit kootaan yhdeksi tilastoindikaattoreiden luetteloksi. Euroindikaattoreissa yhdistetään alle vuoden pituisia jaksoja koskevia indikaattoreita yritysbarometrien, kansantalouden tilinpidon, maksutasetilastojen, raha- ja rahoitustilastojen, hintatilastojen, lyhyen aikavälin yritystoimintatilastojen sekä työmarkkinatilastojen aloilta, jotta saadaan yleiskuva erilaisista raha- ja talouspolitiikassa tärkeistä tekijöistä. Rakenneindikaattoreissa yhdistetään yleistä talouskehitystä, työllisyyttä, innovaatiota ja tutkimusta, talousuudistusta, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ympäristöä koskevat indikaattorit, jotta saadaan yleiskuva kilpailukyvystä, kasvusta ja työllisyydestä. Kumpikin www-sivusto on merkittävästi parantanut tilastotietojen saatavuutta päättäjien ja yleisön keskuudessa. Muuttoliike ja turvapaikanhakijat Saavutukset : Työohjelma on pantu täytäntöön seuraavilla aloilla: - Aloitettiin tiedonkeruu turvapaikanhakijoita ja laitonta maahanmuuttoa koskevien kuukausittaisten tietojen osalta sekä laajennettiin sitä Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä Islantiin ja Norjaan. Pyrittiin laajentamaan näiden tietojen julkaisemista. - Annettiin maille laajaa tukea MED-MIGR-ohjelmassa. - Yhteiset (YK, UNSD, ILO ja Euroopan neuvosto) vuotuiset muuttoliike- ja väestötietokokoelmat kattavat nyt EU:n jäsenvaltiot, EFTA-maat ja KIE-maat. Tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa koskeva esikuva-analyysi Saavutukset : Eurostat on Lissabonin huippukokouksen päätelmien mukaisesti käynnistänyt tiiviissä yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa esikuva-analyysia koskevien indikaattoreiden merkittävän kehittämistyön, jonka pitäisi lähitulevaisuudessa johtaa yhdenmukaistettujen tilastojen lisääntymiseen tällä alalla. Arviointi nykyisistä yhteisön politiikoista – ks. liite 2 Uusien normien ja menetelmien täytäntöönpano Kaikilla politiikan painopistealueilla ja kaikissa nykyisissä politiikoissa on edistytty merkittävästi uusien metodologioiden kehittämisessä yhteistyössä kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Edistyminen näkyy siinä, että vuosina 1998–2002 on hyväksytty merkittävä määrä komission säädöksiä. Seuraavasta taulukosta saa kuvan tilastojärjestelmän parantamiseksi tehdyn työn merkityksestä. Saavutukset ovat merkittäviä sosiaalitilastoissa, liikennetilastoissa sekä teollisuus-, palvelu- ja matkailutilastoissa. Myös talous- ja rahoitustilastoissa, ulkomaankauppatilastoissa ja maataloustilastoissa, joissa tehtiin paljon työtä jo edellisessä ohjelmassa, otettiin käyttöön merkittävä määrä uusia metodologioita ja parannuksia. Pääalat | Tilastoalan säädösten kokonaismäärä 16.9.2003 | Ajanjakson aikana hyväksyttyjen ja laadittujen tilastoalan säädösten määrä | Ajanjakson aikana hyväksyttyjen ja laadittujen tilastoalan säädösten osuus | Yleiset | 15 | 6 | 40 % | Maatalous | 77 | 34 | 44 % | Ulkomaankauppa | 29 | 18 | 62 % | Talous ja rahoitus | 51 | 34 | 67 % | Energia ja ympäristö | 3 | 1 | 33 % | Teollisuus, palvelut, matkailu | 27 | 23 | 85 % | Hiili ja teräs | 11 | 2 | 18 % | Väestö ja sosiaaliset olot | 24 | 22 | 92 % | Liikenne | 14 | 11 | 79 % | Tutkimus ja kehittäminen | 1 | 1 | 100 % | Komiteat | 12 | 0 | 0 | YHTEENSÄ | 264 | 152 | 58 % | Tilastopalvelun tarjoaminen Käyttöön otettujen metodologioiden merkittävä määrä lisäsi myös saatavilla olevien tietojen määrää. Vuosina 1998–2002 otettiin käyttöön 42 uutta tilastoaluetta EU:n politiikan vaatimusten täyttämiseksi. Vuoden 2002 lopussa tietoja kerättiin ja levitettiin noin 100 tilastoalueella. Saatavilla olevien tilastoarvojen määrä kasvoi 3,15-kertaiseksi hieman alle 300 miljoonaan saatavilla olevaan tietoon (lukuun ottamatta Comext-tietokantaa). Kasvua on 215 prosenttia vuoden 1997 loppuun verrattuna. Useimmat politiikat hyötyvät saatavilla olevien tietojen lisääntymisestä varsinkin niillä aloilla, joita ei ollut olemassa ajanjakson alussa. Taulukko: New Cronos -tilastotietokannassa saatavilla olevien tilastoarvojen määrä 31.12.1997 | 31.12.2002 | Erotus | Kasvu (%) | Yleiset tilastot | 5 265 519 | 15 232 014 | 9 966 495 | 189 % | Talous ja rahoitus | 19 803 181 | 35 874 319 | 16 071 138 | 81 % | Väestö ja sosiaaliset olot | 17 764 801 | 48 283 943 | 30 519 142 | 172 % | Teollisuus, kauppa ja palvelut | 14 499 062 | 47 523 859 | 33 024 797 | 228 % | Maatalous ja kalatalous | 34 577 739 | 127 065 650 | 92 487 911 | 267 % | Ulkomaankauppa | 127 597 | 5 384 139 | 5 256 542 | 4 120 % | Liikenne | 2 460 414 | 14 216 433 | 11 756 019 | 478 % | Ympäristö ja energia | 26 809 | 3 135 949 | 3 109 140 | 11 597 % | Tiede ja tekniikka | 69 976 | 1 130 909 | 1 060 933 | 1 516 % | 94 595 098 | 297 847 215 | 203 252 117 | 215 % | Lähde: New Cronos -tietokannan kuukausittaiset raportit Ulkomaankauppaa koskevien tietojen osalta sisäisten ja ulkopuolisten käyttäjien saatavilla on ollut EU:sta yli kaksi miljardia tilastoarvoa ja ehdokasvaltioista yli 600 miljoonaa tilastoarvoa Comext-tietokannassa online-muodossa vuoteen 2002 saakka. Uudet metodologiat ovat vaikuttaneet myös tilastotietojen laatuun, sillä tilastotiedot ovat nyt entistä oleellisempia, vertailukelpoisempia ja täsmällisempiä. Äskettäin käyttöön otetuissa metodologioissa tietojen ajantasaisuus on suuri ongelma, koska prosesseja ja voimavaroja ei ole vakiinnutettu eikä optimoitu. Ohjelman alussa olemassa olleilla tilastoalueilla Eurostat paransi merkittävästi eli 1,32 vuodella vuotuisten tietojen keskimääräistä ajantasaisuutta 3,89 vuoteen. Vaikka keskimääräinen ajantasaisuus on parantunut, se on yhä liian heikko, eikä se vastaa käyttäjien odotuksia. Levitys Tilastopalvelun laadun parantuminen lisäsi tilastotietojen levitystä. Tietokantapoimintojen merkittävä kasvu New Cronos -tietokannassa ja Comext-tietokannassa, joka sisältää kaikki saatavilla olevat Eurostatin tiedot vuodesta 1998, kertoo kasvavasta kiinnostuksesta Eurostatin tietoja kohtaan unionin toimielimissä. Tietokantapoimintojen määrä 31.12.1997 | 31.12.2002 | Erotus | Erotus (%) | Yleiset tilastot | 8 943 | 38 122 | 29 179 | 326 % | Talous ja rahoitus | 11 765 | 79 434 | 67 669 | 575 % | Väestö ja sosiaaliolot | 5 980 | 47 375 | 41 395 | 692 % | Teollisuus, kauppa ja palvelut | 2 793 | 28 882 | 26 089 | 934 % | Maatalous ja kalatalous | 7 436 | 21 941 | 14 505 | 195 % | Ulkomaankauppa | 581 | 4 379 | 3 798 | 654 % | Liikenne | 2 136 | 3 912 | 1 776 | 83 % | Ympäristö ja energia | 1 520 | 6 849 | 5 329 | 351 % | Tiede ja tekniikka | 414 | 4 476 | 4 062 | 981 % | 41 568 | 235 370 | 193 802 | 466 % | Lähde: New Cronos -tietokannan kuukausittaiset raportit Poiminnat Comext-tietokannasta Vuosi | 1988 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Poimintojen määrä | 84 956 | 92 124 | 80 267 | 83 749 | 69 354 | Poimittujen tietueiden määrä (miljoonia) | 7 411 | 13 697 | 13 484 | 26 565 | 74 952 | Lähde: Comext Support Kysyntäindeksi, jonka Eurostat on kehittänyt Eurostatin tuotteiden ja palvelujen kysynnän kehityksen mittaamiseksi, kasvoi 40 prosenttia vuoden 2000 joulukuusta vuoden 2002 joulukuuhun. Julkaisuohjelmaa tarkistettiin perusteellisesti vuosina 1998 ja 1999, jotta voitiin vastata tuoreita ja ymmärrettäviä tilastotietoja koskeviin käyttäjien vaatimuksiin, ja siinä keskityttiin lehdistötiedotteisiin, ”Statistics in Focus” -julkaisuihin ja EU:n keskeisiin Panorama-julkaisuihin. ”Statistics in Focus” -julkaisujen määrä kasvoi 62 prosenttia 126:sta vuonna 1998 aina 204:ään vuonna 2002, ja ne kattoivat kaikki tilastoalueet. ”Statistics in Focus” -julkaisut ovat ajantasaisia ja tavallisen lukijan saatavilla, joten ne parantavat merkittävästi saatavilla olevien tietolähteiden ymmärtämistä ja käyttöä. Vuonna 2000 Eurostatin uuden www-sivuston käyttöönotto ja sen jälkeen euroindikaattoreiden www-sivuston käyttöönotto ovat merkittävästi parantaneet tärkeimpien tilastotietojen saatavuutta, ja maksuttomien online-indikaattorien määrä on kasvanut: näihin kuuluvat rakenneindikaattorit, indikaattorien luettelo aihealueittain ja euroindikaattorit. Julkaisemisen täsmällisyyden osalta lyhyen aikavälin indikaattoreiden ennalta ilmoitettuja julkaisupäiviä on noudatettu tarkasti ajanjakson aikana. Myös DataShop-verkosto on edistänyt yksityiskohtaisten tietojen ja palvelujen levitystä, sillä siinä vastattiin noin 20 000 kysymykseen vuonna 1997 ja 52 000 kysymykseen vuonna 2002. Tilastollinen tuki Koska käyttöön otettiin merkittävä määrä uusia metodologioita ja koska laajentuminen asettaa tiettyjä tilastovaatimuksia, Eurostat käytti paljon voimavaroja tilastolliseen tukeen. Vaikka tilastollinen tuki vie aikaa, sitä tarjottiin suurissa työryhmissä ja maatarkastuksissa, joilla pyrittiin parantamaan ja lujittamaan kansallisia tilastojärjestelmiä. Jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden osallistujat arvioivat työryhmien kokonaisarvon erittäin korkeaksi vuosina 2000–2002. Kokousten keskimääräinen kokonaisarvo osallistujien arvion mukaan 2000 | 2001 | 2002 | 0,75 | 0,69 | 0,71 | Maksimi 1; minimi -1 Ohjelmastrategioiden arviointi a) Käyttäjien tyytyväisyys - Ajanjakson aikana tehdyn ulkopuolisten käyttäjien tyytyväisyyttä koskevan kyselyn mukaan käyttäjät ovat kaiken kaikkiaan tyytyväisiä Eurostatin palveluihin (75 prosenttia helmikuussa 2003), ja heidän mielestään Eurostatin tarjoamat tiedot ovat aina tai usein luotettavia (88 prosenttia helmikuussa 2003). - Ajanjakson aikana tehtyjen yhdeksän säännöllisen arvioinnin ja maataloustilastojen asiantuntija-arvioinnin mukaan unionin toimielimissä olevat käyttäjät ovat varsin tyytyväisiä Eurostatin palveluihin, ja he pitävät muutosta palvelun kokonaislaadussa hyvänä. b) Yhteensovittaminen – työn suunnittelu – ensisijaiset tavoitteet Ajanjakson aikana tehtyjen säännöllisten arviointien mukaan yhteistyökumppanit pitävät yhteisön tilastojärjestelmän suunnittelu- ja yhteensovittamisrakenteita riittävinä, vaikka tilastoalueiden välillä onkin eroja. Kaikki yhteistyökumppanit myöntävät yhteisön tilastojärjestelmän yhteistyön ja yhteensovittamisen yleisessä tasossa tapahtuneet parannukset sekä kansallisessa tilastotuotannossa tapahtuneet parannukset. Yhteistyökumppanit ovat varsin tyytyväisiä seuraaviin seikkoihin: - Eurostatin monivuotinen ja vuotuinen suunnittelujärjestelmä - tilasto-ohjelmakomitean osuus yhteisön tilastojärjestelmän yhteensovittamisessa - tavoitteiden määrittäminen yhteisön tilastojärjestelmässä - Eurostatin henkilöstön vastaanottavuus ja yhteistyö sekä kansallisten tilastolaitosten tarpeiden ja ongelmien huomioiminen. Yhteistyökumppanit eivät ole tyytyväisiä seuraaviin seikkoihin: - monivuotisen ohjelman käyttö kansallisella tasolla - siihen, ettei vuotuisessa työohjelmassa määritellä selkeästi ensisijaisia tavoitteita ja ettei siinä mainita aiheita, jotka edellyttävät eniten voimavaroja - siihen, että ohjelma hyväksytään, vaikka taloudellinen tilanne ei ole täysin tiedossa - yhteisön tilastojärjestelmän ulkopuolella olevien suurten tilastoalueiden, kuten maataloustilastojen, yhteensovittaminen. c) Laatu Laadunhallintapolitiikkaa on kehitetty useassa kansallisessa tilastolaitoksessa ja Eurostatissa, jotka osallistuvat tilasto-ohjelman laatimiseen käyttäjien tarpeiden mukaisesti ja määrittävät näin tilastojen laadun seurannassa käytettävät prosessit. Työryhmien pitkäaikaisten pyrkimysten lisäksi viime aikoina on toteutettu useita keskitettyjä laatualoitteita: - yhteisön tilastojärjestelmän laatulausuma (jonka ovat allekirjoittaneet kaikki kansalliset tilastolaitokset ja Eurostat) - laatua käsittelevä johtoryhmä (Leadership Group, LEG) ja sen täytäntöönpanoryhmä - laadun arviointia tilastoissa käsittelevä työryhmä - Eurostatin laatujärjestelmä Qualistat (Quality in Statistics, laatu tilastoissa). Ajanjakson aikana laadittiin noin 30 laatukertomusta, mukaan luettuina jäsenvaltioiden asiakirjat. Kokonaisarviointi tietojen laadusta saattaa olla hyvinkin erilainen eri tilastoalueilla. Yleisesti ottaen Eurostatin tietojen vahvuuksia ovat oleellisuus, täsmällisyys, luotettavuus ja vertailukelpoisuus, kun taas ajantasaisuus ja saatavuus ovat suurimmat heikkoudet. Vahvuudet 1. Oleellisuus Yhä useammat vaativat käyttäjät arvostavat suuresti Eurostatin tietojen oleellisuutta. Eurostat on tilastotyössään vuonna 2002 osoittanut pystyvänsä selviytymään EU:n ensisijaisista tavoitteista. 2. Vertailukelpoisuus Yksi osa Eurostatin ydintoimintaa on tietojen tekeminen alueellisesti ja ajallisesti vertailukelpoisiksi. Yhteisön tilastojärjestelmän yhdenmukaistamisprosessi varmistaa tietojen vertailukelpoisuuden. Eurostat on vuonna 2002 osoittanut pystyvänsä selviytymään laajentumisesta ja antamaan yhä enemmän EU:n jäsenvaltioiden tietojen kanssa vertailukelpoisia tietoja ehdokasvaltioista. Mahdolliset käsite-erot tietosarjojen välillä kuvataan ja todennetaan. 3. Täsmällisyys ja luotettavuus Täsmällisyyden kannalta keskeiset alat ovat julkisen talouden alijäämä, BKTL, alueellinen BKT, YKHI ja työttömyys, joita käytetään poliittisesti näkyviin päätöksentekoprosesseihin. Näillä aloilla tietojen laadun valvonta on tiukinta ja yksityiskohtaisinta. Tietojen käsittelyä ei ole ulkoistettu, vaan nämä strategiset alat ja lyhyen aikavälin tilastot käsitellään aina sisäisesti. Jos tietojen käsittely kuitenkin ulkoistettaisiin muilla, vähemmän arkaluonteisilla aloilla, työ suoritetaan julkaistujen yhdenmukaistettujen metodologioiden mukaisesti, ja Eurostatin asiantuntijat vahvistavat sen. Heikkoudet 4. Ajantasaisuus Tilanne on parantunut, mutta se ei ole vielä läheskään tyydyttävä. Lyhyen aikavälin tiedot Euroopan talouden pääindikaattorien osalta julkaisuviipeiden vertailu EU:n jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen välillä valmistui kesäkuussa 2002. YKHI:n, neljännesvuosittaisen kansantalouden tilinpidon ja ulkomaankaupan osalta julkaisuviipeet ovat samat tai melkein samat kuin Yhdysvalloissa. Yritystoiminta- ja sosiaalitilastojen osalta ero Yhdysvaltojen ja EU:n välillä on edelleen suuri. Neljännesvuosittaisen kansantalouden tilinpidon pikaennakkojen kehittäminen on tuonut viipeen Yhdysvaltojen [lopullisten] tulosten kanssa vertailukelpoiselle tasolle, ja kehittämällä euroalueen YKHI:n pikaennakon Eurostat on tuottanut indikaattorin, josta saa jo varhaisessa vaiheessa käsityksen lopullisesta kokonaisluvusta viitekuukauden viimeisenä työpäivänä. Täydelliset säännölliset YKHI-tiedot julkaistaan keskimäärin 17 päivää viitekuukauden päättymisen jälkeen. Lyhyen aikavälin tietojen ajantasaisuus on parantunut merkittävästi EMU-toimintasuunnitelman täytäntöönpanosuunnitelman takia, mutta käyttäjien odotukset ovat tätäkin suurempia. Vuotuiset tiedot Vuoden 2002 lopussa keskimääräinen viive uusimpien saatavilla olevien vuotuisten tietojen ja vuoden viimeisen päivän (31.12.2002) välillä oli 3,84 vuotta. Vuosina 1998–2002 edistyminen on ollut merkittävää, sillä viive on lyhentynyt yli vuoden. Parannus on tuntuva, kun otetaan huomioon, että ajanjakson aikana otettiin käyttöön 42 uutta tilastoaluetta uusine tietoineen. Uusilla tilastoalueilla on yleensä monenlaisia tiedonkeruuseen ja tietojen rakenteeseen liittyviä ongelmia, ja niiden ajantasaisuus on huonompi kuin nykyisten tietojen. 5. Saatavuus Eurostatin www-sivustolla on lähikuukausina saatavilla maksutta yhä enemmän todennettuja EU-tietoja. Myös käyttäjäystävällisyyden pitäisi parantua. Päätelmä – Laatu Laadun merkitys yhteisön tilastojärjestelmässä on korostunut, sillä laadun arviointia ja seurantaa on parannettu. Yleisesti ottaen vahvuuksia ovat oleellisuus, täsmällisyys, luotettavuus ja vertailukelpoisuus, kun taas ajantasaisuus ja saatavuus ovat suurimmat heikkoudet. On epäselvää, riittävätkö yhteisön tilastojärjestelmässä ajantasaisuuden parantamiseksi tehdyt investoinnit täyttämään käyttäjien odotukset. d) Tehokkuus Yhteisön tilastojärjestelmän toimivuutta koskevan säännöllisen arvioinnin mukaan yhteistyökumppanit ovat varsin tyytyväisiä yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) tehokkuuteen. Tätä mieltä ovat myös muissa alakohtaisissa säännöllisissä arvioinneissa haastatellut yhteistyökumppanit. Yhteisön tilasto-ohjelmaa pidetään tehokkaana, koska siitä saadaan toivotut tulokset ja se parantaa tietojen laatua. Tehokkuuden varmistamiseksi Eurostat luottaa edelleen yksilölliseen osaamiseen toimistossa ja jäsenvaltioissa sekä liian moneen tilastotuotantojärjestelmään (tietojen kiertoa ja tehostamista koskeneen raportin mukaan). Entistä paremmin jäsennetty organisaatio, jota tukevat yhteisön tilastojärjestelmän makroprosessit, johtamistaidot sekä entistä parempi hankkeiden seuranta Eurostatin ja yhteisön tilastojärjestelmän tasolla mahdollistaisivat yhteisön tilasto-ohjelman tehostamisen ja häiriöriskien vähentämisen. e) Kansainväliset normit Luokituksia koskeva yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa useilla tilastoalueilla on tehnyt eurooppalaisista tilastoista entistä vertailukelpoisempia maailman muiden alueiden tilastojen kanssa. On toteutettu seuraavat toimet: - Kaikissa EU-maissa ja ehdokasvaltioissa on otettu käyttöön Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT 95), joka vastaa täysin maailmanlaajuista kansantalouden kuvausjärjestelmää (SNA 95). - NACE- ja CPA-luokitukset on pantu täytäntöön kaikissa ehdokasvaltioissa. - Samoja luokituksia käytetään nyt 30 maassa. - Muun maailman kanssa tehdään yhteistyötä. - Vuodesta 2000 on selvitetty NACE-luokituksen ja NAICS-luokituksen (Pohjois-Amerikan luokituksen) lähentymistä. Yksityiskohtainen vastaavuustaulukko on nyt saatavilla. - Eurostatin käsitteiden ja määritelmien tietokanta on nyt saatavilla www-sivustolla kolmella kielellä. - On kehitetty viiteluokitukset ja käsitteet rajatylittävään kauppaan (EBOPS[10]) ja kaupallisen läsnäolon kautta tapahtuvaan kauppaan eli FATS-tilastoihin (ICFA[11]). - Eurostat on yhdessä Yhdistyneiden Kansakuntien, IMF:n, OECD:n, UNCTAD:n ja WTO:n kanssa tuottanut kansainvälisen palvelukaupan tilastoja koskevan käsikirjan (Manual on Statistics of International Trade in Services). Talous- ja rahoitustilastoissa sekä monilla muilla aloilla EU on ollut edelläkävijä kansainvälisten normien luomisessa. Päätelmä – Normien täytäntöönpano Luokituksia koskeva yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa useilla tilastoalueilla on tehnyt eurooppalaisista tilastoista entistä vertailukelpoisempia maailman muiden alueiden tilastojen kanssa. f) Vastausrasite Joillakin tilastoalueilla on jonkin verran todisteita vastausrasitteen vähentymisestä. Uudet tilastovaatimukset ovat kuitenkin saattaneet lisätä vastausrasitetta ajanjakson aikana. Hallintolähteiden käyttöä on kuitenkin pyritty aktiivisesti parantamaan, ja on kehitetty kansainvälisten kyselylomakkeiden kanssa yhteisiä kyselylomakkeita vastausrasitteen lisääntymisen rajoittamiseksi. Ulkomaankauppaa lukuun ottamatta uuden tekniikan käyttöönottoon liittyvistä mittakaavaeduista on saatu vain vähän todisteita. Toissijaisuusperiaate Kaikilla tilastoalueilla on noudatettu toissijaisuusperiaatetta ajanjakson aikana. Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino a) Voimavarojen kehittyminen Henkilövoimavarat Eurostatin henkilöstön kehittyminen tointen määrän mukaan Virkamiehiä[12] | 1999 | 569 | 2000 | 581 | 2001 | 585 | 2002 | 584 | Vuosina 2001 ja 2002 Eurostat pyysi saada yhteensä 46 tointa (23 tointa vuonna 2001, 23 tointa vuonna 2002), mutta se ei saanut yhtään lisätointa (-1 vuonna 2001, 1 vuonna 2002). Koulutus Vuoden 2002 lopussa Eurostatin työntekijät käyttivät keskimäärin 7,9 päivää vuodessa koulutukseen verrattuna 6,5 päivään vuonna 2001. Eurostatin koulutusohjelma sisältää tilastoihin, hallintoon ja johtamiseen liittyviä aiheita, joista kahta viimeksi mainittua painotetaan erityisesti. Rahoitusvarojen kehittyminen Toimintojohtamisjärjestelmä otettiin käyttöön vasta vuonna 2001. Budjettikohdan B5-60 kehittyminen Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa euroa) | Maksusitoumusmäärärahojen toteutumisaste (%) | Maksusitoumukset yhteensä (miljoonaa euroa) | 2001* | 36 152 413,36 | 90,05 | 32 556 808,60 | 2002+ | 39 746 897,53 | 88,34 | 35 112 778,08 | * Lähde: ”Annual Accounts, Volume 2” vuodelta 2001 + Lähde: ”Provisional Annual Accounts, Volume 2” vuodelta 2002 Talousarviomenot pysyivät kolmen viime vuoden aikana vakaina noin 32 miljoonassa eurossa. b) Tarpeiden kehittyminen Tilastoilla on kaksi tehtävää: - Ne tarjoavat yhteisen arviointikehyksen, joka mahdollistaa politiikan yhteensovittamisen. - Ne tarjoavat entistä kehittyneemmän välineen poliittista päätöksentekoa ja tukikelpoisuutta koskeviin prosesseihin: lähentymisperusteet, vakaus- ja kasvusopimuksen hallinnointi, alueiden tukikelpoisuus sekä EU:n talousarvioon maksettavien kansallisten rahoitusosuuksien määrittäminen. Vuosina 1998–2002 käynnistettiin monia uusia aloitteita. Toisissa aloitteissa, kuten EMU-toimissa, työ oli melko hyvin suunniteltua. Toisissa aloitteissa, kuten rakenneindikaattoreissa tai elintarvikkeiden turvallisuudessa, Eurostatin piti toimia erittäin nopeasti ja kehittää lyhyen aikavälin ratkaisuja. Yhteisön tilastojärjestelmän toimivuutta koskevan säännöllisen arvioinnin mukaan yhteisön tilastojärjestelmän yhteistyökumppanit pitivät suurimpana ongelmana sitä, miten Eurostat ja yhteisön tilastojärjestelmä vastaavat komission uusiin tilastotarpeisiin. ”Yhteistyökumppanit valittavat, että yhteisön tilastojärjestelmästä puuttuu tasapaino käyttäjien (komission ja EKP:n) ja tarjoajien eli kansallisten tilastolaitosten välillä.” ”Tilastot ovat komissiolle ’ilmainen’ hyödyke, koska se ei vastaa jatkuvista tuotantokustannuksista; siksi tarpeiden kustannusseuranta puuttuu, toisin kuin kansallisella tasolla kaikissa maissa. Brysselissä olevien käyttäjien vaatimukset ovat liiallisia etenkin yksityiskohtien osalta.” ”Käyttäjät unohtavat, että tiedot on kerättävä ja että niistä on maksettava.” Yhteistyökumppanit eivät ole tyytyväisiä siihen, miten ensisijaiset tavoitteet asetetaan yhteisön tilastojärjestelmässä. Yhteistyökumppanit valittavat liian monista ensisijaisten tavoitteiden ajallisista muutoksista ja politiikan aiheuttaman häiriön lisääntymisestä. Yhteistyökumppanit huomauttavat, että vaadittavat tilastot laajenevat jatkuvasti, mutta riittäviä perusteluja ei esitetä, kansallisten tilastolaitosten voimavarojen saatavuutta ei oteta riittävästi huomioon, eikä voimavaroja pyritä säästämään rajoittamalla niitä ohjelmia, jotka eivät ole enää ensisijaisia. Monella ehdokasvaltioita koskevalla alalla metodologioita ei ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön voimavarojen rajallisuuden ja vastaavasti tuen rajallisuuden takia. Päätelmä – Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino Tilastotyössä määritettyihin uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin ei osoitettu riittävästi lisävoimavaroja. Paljon aikaa vievää tilastollista tukea laajentumista varten aliarvioitiin. Mitään tilastoja ei myöskään lopetettu. Edistymisen arviointi ja seuranta Tätä on kehitetty merkittävästi vuodesta 2000. Useissa ulkopuolisissa ja sisäisissä arvioinneissa on annettu suosituksia (esimerkiksi yhteisön tilastojärjestelmän säännöllinen arviointi, ulkomaankaupan säännöllinen arviointi). Huhtikuussa 2003 toteutetun parannustoimien seurannan mukaan 70 prosenttia suosituksista oli pantu täytäntöön tai niiden täytäntöönpano oli meneillään. Välikertomuksen ja säännöllisen arvioinnin päätelmät ja suositukset on tietyssä määrin otettu huomioon määritettäessä yhteisön tilasto-ohjelmaa vuosiksi 2003–2007. Ensisijaiset tavoitteet ja voimavarojen kohdentaminen on eritelty hanketasolla, ja on asetettu määrällisiä tavoitteita. Joitakin merkittäviä hankkeita on arvioitu, mutta säännöllisiä ja järjestelmällisiä ennakko- ja jälkiarviointeja on vielä lisättävä. Suositukset Parannetaan ensisijaisten tavoitteiden asettamista yhteisön tilastojärjestelmässä Kun otetaan huomioon EU:n kehitys ajanjakson aikana, ensisijaisten tavoitteiden asettaminen osoittautui erittäin vaikeaksi ja monimutkaiseksi. Suositellaan, että yhteisön tilastojärjestelmässä hyväksytään ensisijaisten tavoitteiden asettamista koskeva metodologia ja sovelletaan sitä ottamalla huomioon nykyinen ja uusi työ sekä perusteet, kuten oleellisuus, tietojen laatu, rahoituspohja ja kustannusvaikutukset. Rajapintaa tilastoja toimintaansa varten käyttävien kanssa olisi parannettava erityisesti komission sisällä, jotta voidaan entistä tehokkaammin ja nopeammin vastata käyttäjien tarpeisiin ja ensisijaisiin tavoitteisiin. Lyhennetään tilastoprosessien kiertoa Löydetään paras tasapaino kansallisten ja EU:n tarpeiden välillä valitsemalla yksi tai kaksi seuraavista toimista: - Arvioidaan järjestelmällisesti yhteisön tilastojärjestelmän tiedonkeruuprosesseja tietojen laadun ja kustannusten kannalta sekä kehitettäessä uusia metodologioita. - Otetaan käyttöön EU:n laajuiseen otantaan perustuva tiedonkeruuprosessi silloin, kun ennakkoarviointi osoittaa selvästi yhteisön tilastojärjestelmälle koituvat merkittävät hyödyt tietojen laadussa ja kustannuksissa. - Julkaistaan mahdollisimman pian ennakkoarvioita EU:n aggregaateista. Löydetään asianmukainen työskentelytapa 25 maan kanssa kunkin tilastoalueen tavoitteiden mukaisesti Yleisesti ottaen olisi nopeasti määritettävä asianmukaiset työskentelytavat 25 organisaation kanssa. Tietotekniikan käyttö tai toimeksiantopohjainen edustusjärjestelmä on yksi vaihtoehto perinteisille työryhmille. On myös suositeltavaa käyttää entistä enemmän sellaisia työryhmiä, joilla on täsmällinen toimeksianto tietyissä aiheissa, kuin perinteisiä suuria työryhmiä. Lisäksi säännölliset puhelinneuvottelut kaikkien verkoston osallistujien kanssa olisivat tehokas ratkaisu työohjelman täytäntöönpanon edistymisen seurantaan. Puhelinneuvotteluja käytetään yleisesti monikansallisissa organisaatioissa lyhyisiin keskusteluihin. Parannetaan Eurostatin suorituskyvyn mittaamista Eurostatin suorituskyvyn mittaamiseksi määritettiin kuusi indikaattoria. Eurostatin vuosituotantoa ja Eurostatin voimavaroja varten ei kuitenkaan määritetty yhtään indikaattoria. Näin pystytään mittaamaan organisaation ja yhteisön tilasto-ohjelman tehokkuudessa tapahtunutta parannusta. Selvitetään johtamistaidot ja osaaminen yhteisön tilastojärjestelmän tasolla yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanoa varten Osaamiselle rakentuvissa organisaatioissa, kuten Eurostatissa ja yhteisön tilastojärjestelmässä, on erittäin tärkeää, että johtamistaidot ja henkilöstön osaaminen ovat työsuunnitelman ja ensisijaisten tavoitteiden mukaisia. Eurostatissa metodologian kehittämiseen tarvittava aika vastaa työn tavanomaista kestoa. Siksi olisi hyödynnettävä osaamista ja taitoja yhteisön tilastojärjestelmän hyväksi, jotta ne eivät katoaisi henkilöstön vaihtuessa. Taitojen ja osaamisen hyödyntäminen ryhmätasolla lisäisi hankkeiden kestävyyttä. Selvitetään yhteisön tilastojärjestelmän huippuyksiköt tilastotyön ulkoistamista varten Joissakin kansallisissa tilastolaitoksissa on perusteellista asiantuntemusta tietyiltä erityisaloilta, ja niillä on enemmän voimavaroja kuin Eurostatilla. Olisi hyvä määrittää huippuyksiköiltä vaadittavat piirteet, jotta voidaan laatia luettelo Euroopan mahdollisista huippuyksiköistä sekä tehdä perusteellinen toteutettavuustutkimus tilastolliselta, hallinnolliselta ja taloudelliselta kannalta. Tarkistetaan levityspolitiikkaa Levityspolitiikan tarkistamisessa olisi keskityttävä parantamaan merkittävästi tietojen saantia maksuttomien online-palvelujen kautta, mikä edellyttää viitetietokantoihin tehtäviä investointeja. Myös käyttäjäystävällisyyttä, metatietojen laatua ja tietojen laatua koskevia indikaattoreita olisi kehitettävä, jotta voidaan lisätä käyttäjien tyytyväisyyttä. Määritetään Eurostatin laadunvarmistussuunnitelma Eurostatin laadunvarmistussuunnitelmassa kuvattaisiin kaikkia Eurostatin tuottamien tietojen laadun hallintaa koskevia toimenpiteitä kansainvälisten organisaatioiden mallin mukaisesti. Siinä otettaisiin huomioon prosessin kartoitusta koskevat työmenetelmät ja laatutiedot. Asiakirjassa pyrittäisiin myös yksilöimään mahdollisia toimia tilastoprosessien suorituskyvyn ja luotettavuuden parantamiseksi. Järkeistetään tilastotuotantoa Järkeistetään tilastotuotannon prosesseja ja järjestelmiä tehokkuuden parantamiseksi silloin, kun yksilöidään yhteisiä toimenpiteitä (tietojen keruu, validointi, aggregointi ja levitys) ja kun yhteiset toimenpiteet voivat tuoda mittakaavaetuja. LÄHDELUETTELO Tärkeimmät kertomuksessa käytetyt lähteet ovat seuraavat: Ulkopuoliset arvioinnit - Yhteisön tilasto-ohjelman (1998–2002) väliarviointikertomus (IDOM:n kertomus) - Euroopan unionin liittymistä edeltävän Phare-välineen tilastojen seuranta- ja väliarviointikertomuksen ensimmäinen luonnos - Viides tilanneselvitys EMU-toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta - Maataloustilastojen ulkopuolinen asiantuntija-arviointi - MEDSTAT-tilastojen ulkopuolinen väliarviointi - EKP:n laatukertomus yleisistä taloustilastoista, elokuu 2003, luonnos - Ecofin-neuvoston päätelmät, 15.1.2003, yhteenveto EMU-toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä Sisäiset arvioinnit - Neuvoston päätös yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998–2002, yhteisön tilasto-ohjelma ja liiteasiakirja - Komission tilasto-ohjelmat vuosiksi 1998, 1999 ja 2000, 2001, 2002 - Vuotuisten työohjelmien täytäntöönpanokertomukset vuosilta 1998, 1999 ja 2000, 2001, 2002 - Laatutyö ja laadunvarmistus tilastoissa - Useat SIGMA-tiedotteessa (vuosina 1999–2001) julkaistut artikkelit - Vuotuista tilasto-ohjelmaa käsittelevän työryhmän usean kokouksen pöytäkirjat - ”Compte de gestion et bilan financier. Afférents aux opérations du budget de l´éxercise 2000” - Tilasto-ohjelmakomitean kokousten pöytäkirjat - Tiedot laatukertomuksista - Eurostatin säännölliset arvioinnit: ulkomaankauppa, kansantalouden tilinpito, työvoimatutkimus, Euroopan yhteisön kotitaloustutkimus, T&K ja innovaatiot, yhteisön tilastojärjestelmä, maksutase - Tietojen kiertoa koskeva objektimalli tilastotietojärjestelmiä varten - Säännöllisten arviointien päätelmien ja suositusten täytäntöönpanoa koskevat toimintasuunnitelmat - Kansallisten tilastolaitosten konferenssien johtajat - Vuotuisen toimintastrategian soveltamisohje vuosilta 2002 ja 2003 - Useat EU:n ohjelmien arviointioppaat - Euroopan yhteisön kotitaloustutkimusta, työvoimatilastoja, yhteisön tilastojärjestelmää, tavarakauppaa, kansantalouden tilinpitoa sekä T&K- ja innovaatiotilastoja koskevat yhteistyökumppaneiden kyselylomakkeet - Yhteenveto huomioista Eurostatin yhteistyökumppaneiden tyytyväisyyttä koskevassa kyselyssä, jonka Eurostatin sisäisen arvioinnin yksikkö toteutti vuoden 2000 joulukuun ja vuoden 2001 toukokuun välisenä aikana - Yhteisön tilastojärjestelmän yhteistyökumppaneiden tyytyväisyyttä koskeva kysely, kokeiluhanke vuonna 1998 - New Cronos -tietokannan kuukausittaiset raportit - Käyttäjien tyytyväisyyttä koskevat kyselyt SANASTO CSP | Yhteisön tilasto-ohjelma (Community Statistical Programme) | SPC | Tilasto-ohjelmakomitea (Statistical Programme Committee) | Phare | Puolan ja Unkarin koordinoidun avun toimintasuunnitelma (sittemmin ulotettu muihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin) | YKHI | Yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi | CSS | Yhteisön tilastojärjestelmä (Community Statistical System) | MEDSTAT | Välimeren alueen tilastot (Mediterranean Statistics) | EMU | Talous- ja rahaliitto | EKT | Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä | EDP | Liiallisia alijäämiä koskeva menettely (Excessive Debt Procedure) | EKP | Euroopan keskuspankki | CSD | Kestävän kehityksen toimikunta | SDI | Kestävän kehityksen indikaattorit (Sustainable Development Indicators) | ECE | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio | CEC | Keski-Euroopan maat (Central European countries) | YK | Yhdistyneet Kansakunnat | UNCSD | Yhdistyneiden Kansakuntien kestävän kehityksen komissio (United Nations Commission on Sustainable Developement) | ILO | Kansainvälinen työjärjestö | Comext | Euroopan unionin ulkomaankauppaa ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa koskeva tilastotietokanta | New Cronos | Makrotalous- ja sosiaalitietokanta | NSI | Kansalliset tilastolaitokset (National Statistical Institutes) | LEG | Johtoryhmä (Leadership Group) | BKTL | Bruttokansantulo | BKT | Bruttokansantuote | NACE | Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus | CPA | Toimialoittainen tuoteluokitus | NAICS | Pohjois-Amerikan toimialaluokitusjärjestelmä (Northern American Industry Classification System) | FATS | Ulkomaisten tytäryhtiöiden kauppatilastot (Foreign Affiliates Trade Statistics) | ICFA | Ulkomaisia tytäryhtiöitä koskeva ISIC-luokitus (ISIC Categories for Foreign Affiliates) | ISIC | Kaikkia toimialoja koskeva kansainvälinen toimialaluokitusstandardi (International Standard Industrial Classification of all Economic Activities) | IMF | Kansainvälinen valuuttarahasto | OECD | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö | UNCTAD | YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi | WTO | Maailman kauppajärjestö | SLIM | Sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistaminen | Tacis | Teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi | MED | Välimeren alue (Mediterranean) | TAPAS | Tekninen toimintasuunnitelma maataloustilastojen parantamiseksi | YMP | Yhteinen maatalouspolitiikka | LUCAS | Maankäytön ja maapeitteen tilastollinen pinta-alatutkimus (Land use/Cover Area Frame Statistical Survey) | EAA | Maatalouden taloustilit (Economic Accounts for Agriculture) | ITS | Kansainvälinen tavarakauppa (International Trade in Services) | FDI | Suorat ulkomaiset sijoitukset (Foreign Direct Investment) | NST-2000 | Uusi kansainvälinen tavaraliikenneluokitusstandardi | AWP | Vuotuinen työohjelma (Annual Work Programme) | PDU | Yksikön kehittämissuunnitelma (Unit Development Plan) | FISIM | Välilliset rahoituspalvelut (Financial intermediation services indirectly measured) | NCB | Kansallinen keskuspankki (National Central Bank) | GES | Yleiset taloustilastot (General Economic Statistics) | BOP | Maksutase (Maksutase) | LFS | Työvoimatutkimus (Labour Force Survey) | ISCED 97 | Kansainvälinen koulutusluokitus | TF MLLL | Elinikäisen oppimisen mittaamista käsittelevä työryhmä (Task Force ”Measuring Life Long Learning”) | ESSPROS | Euroopan sosiaaliturvatilastojen järjestelmä (European System of Social Protection Statistics) | ESAW | Euroopan työtapaturmatilastot (European Statistics on Accidents at Work) | HBS | Kotitalouksien rahankäyttöä koskeva tutkimus (Household Budget Survey) | ECHP | Euroopan yhteisön kotitaloustutkimus (European Community Household Panel) | CEDEFOP | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | IDA-CARE | HVT-ohjelmassa (hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto) toteutettu yhteisön tieliikenneonnettomuustietokanta | MEHM | Vähimmäistason eurooppalainen terveysmoduuli (Minimum European Health Module) | EU-SILC | Yhteisön tulo- ja elinolotilastot | EHSS | Euroopan terveystutkimusjärjestelmä (European Health Survey System) | ECHIS | Euroopan terveyshaastattelututkimus (European Core Health Interview Survey) | SHA | Terveystilinpitojärjestelmä (System of Health Accounts) | EODS | Euroopan ammattitautitilastot (European Occupational Diseases Statistics) | COD | Kuolemansyyt (Causes of Death) | HIS | Terveystutkimus ja terveyteen liittyvä tutkimus (Health and health-related survey) | CES | Euroopan tilastokonferenssi (Conference of European Statisticians) | Prodcom | Neuvoston asetuksessa N:o 3924/91 tarkoitettu EU:n laajuinen yhdenmukaistettu teollisten tuotteiden luokitus | SBS | Yritystoiminnan rakennetilastot (Structural Business Statistics) | STS | Lyhyen aikavälin tilastot (Short-term Statistics) | SSIS | Teollisuuden ja palvelujen rakennetilastot (Structural Statistics for Industry and Services) | SEC | Kansantalouden tilinpidon järjestelmä | NUTS | Tilastollisten alueyksikköjen nimikkeistö | STI | Tiede, tekniikka ja innovaatio (Science, Technology and Innovation) | CIS 3 | Kolmas yhteisön innovaatiotutkimus | EEA | Euroopan ympäristökeskus (European Environment Agency) | IRENA | Indikaattoreihin perustuva raportointi ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä maatalouspolitiikkaan (Indicator Reporting on the Integration of Environmental Concerns into Agricultural Policy) | SEEA | Yhdennetty ympäristö- ja taloustilinpitojärjestelmä (System of integrated Environmental and Economic Accounts) | CARDS | Yhteistyö Länsi-Balkanin maiden kanssa | AKT | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot | EU-CAN | Euroopan unioni ja Kanada | MED NSO | Välimeren alueen maiden kansalliset tilastotoimistot (Mediterranean National Statistical Offices) | POLITIIKKOJEN YKSITYISKOHTAINEN ARVIOINTI TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS Perustamissopimuksen osasto I OSASTO: TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS | Eurostatin aihealueet | Tärkeimmät aihealueet tällä politiikan alalla | 53 – Tavarakauppa 57 – Muut taloustilastot (sisämarkkinoita koskevat tilastot) | Muita tärkeitä aihealueita | 44 – Teollisuus 45 – Energia ja raaka-aineet 47 – Jakelu 48 – Liikenne 64 – Kasvinviljely 65 – Kotieläintalous 66 – Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta koskevat tilastot | Tilastotyön päätavoitteet tässä erityispolitiikassa - Parannetaan Intrastat-järjestelmän toimintaa ja sen tulosten laatua tarkkuuden ja saatavuuden kannalta, erityisesti kansantalouden tilinpidon laatimiseksi. - Vähennetään sen vastaajille aiheuttamaa vaivaa vaihtoehtoisilla ja yksinkertaistamista koskevilla ehdotuksilla. - Analysoidaan perinpohjaisesti alv-järjestelmän mahdollisen muuttamisen tilastollisia seurauksia ja tarkkojen lukujen toimittamista hyvissä ajoin makrotasolla koskevaa vaatimusta sekä ehdotetaan vaihtoehtoisten tilastojen kehittämistä. Saavutukset : Yhteisön tilasto-ohjelman tavoitteet tavaroiden vapaan liikkuvuuden alalla on saavutettu. Eurostat hyväksyi vuonna 1999 pitkän aikavälin strategisen suunnitelman, josta järjestettiin laaja kuuleminen. Siinä käsiteltiin kaikkia tavarakauppaan liittyviä tilastoja, ja sen erityistavoitteena oli parantaa tulosten luotettavuutta, nopeuttaa tilastojen saatavuutta ja laajentaa tarjolla olevien tilastojen valikoimaa, jotta voitaisiin entistä paremmin vastata muuttuviin tarpeisiin. Useimmat toteutettavista toimista sisältyivät viisivuotisohjelmaan (Edicom), joka hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä vuonna 2001. Ajanjakson aikana on jo saatu aikaan huomattavia parannuksia etenkin uusien indikaattoreiden ajantasaisuudessa ja saatavuudessa (kausittain tarkistetut tiedot ja indeksit). Poikkeavuuksien kokonaismäärä ei kuitenkaan ole vähentynyt merkittävästi. Intrastatin yksinkertaistamisen osalta keruujärjestelmää yksinkertaistettiin kahteen otteeseen vuosina 1999 ja 2000 SLIM-aloitteessa (sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistaminen). Tehtiin lisätutkimuksia, kuten tietojen toimittajien mielipidekysely kuudessa jäsenvaltiossa. Tutkimusten tulosten perusteella suuria muutoksia ei pidetty tarpeellisina. Nykyisen järjestelmän parantamiseksi laadittiin kuitenkin uutta lainsäädäntöä (käsittely on vielä kesken). Missä määrin tilasto-ohjelma vuosiksi 1998–2002 on pantu täytäntöön? Uusien menetelmien ja normien käyttöönotto Metodologioiden, organisaatioiden ja tietotekniikan kaikki näkökohdat kattavan vuosien 2001–2005 strategisen suunnitelman (Edicom II) määrittäminen ja käynnistäminen on merkittävä saavutus, jonka avulla selviydytään EMU-toimintasuunnitelman tilastovaatimuksista. Tilastopalvelujen tarjoaminen Tilastopalvelujen tarjoamista tavarakaupan alalla parannettiin merkittävästi seuraavilla aloilla: - Tietojen laatu: ennakkoarvioita, laatutarkastuksia ja poikkeavuuksien analyysia tehdään säännöllisesti. - Makroindikaattorien ajantasaisuus erityisesti EMU-toimintasuunnitelmassa. - Ulkomaankaupparekisterien ja yritystoimintarekisterien yhteyksien kehittäminen sisäisen kaupan mittaamiseksi. - Ulkomaankauppaa koskevien tietojen tiedonkeruuverkoston täytäntöönpano ehdokasvaltioiden ja Tacis-maiden kanssa. Keski-Euroopan maissa tiedonkeruu kattaa kaikki kuukausittaiset jaksot vuodesta 1995. Tacis-maissa tiedot ovat neljännesvuosittain vuodesta 1998, ja Välimeren alueen maat ovat antaneet kuukausittaisia tietoja vuodesta 2000. Useimmat kerätyt tiedot vastaavat normeja, joita Eurostat on asettanut tietojen laadun ja vertailukelpoisuuden parantamiseksi. EMU-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevassa viidennessä tilanneselvityksessä todetaan, että vuonna 2002 ensimmäiset arviot euroalueen kaupasta muun maailman kanssa julkaistaan 50–53 päivän viipeellä, joten parannusta on ollut jonkin verran (keskimäärin noin 3 päivää). Ensimmäisten arvioiden mukaan ajantasaisuutta on vielä parannettava Irlannissa (tiedot toimitetaan nykyisin 60 päivän kuluessa), Itävallassa (64 päivää) ja Kreikassa (106 päivää). Uuden metodologian täytäntöönpanon takia euroalueen ulkomaankaupan analyysi on vuonna 2002 kärsinyt tilapäisestä volyymi- ja yksikköarvoindeksien puuttumisesta. Ensimmäiset tulokset vuoden 2000 tammikuun ja vuoden 2002 heinäkuun väliseltä ajalta on saatu äskettäin käyttämällä parannettua indeksien laskumenetelmää. Jotta voidaan varmistaa johdonmukainen perusta kaupan kehityksen ajalliselle vertailulle, laskumenetelmän muutosten takia tarvitaan pikaisesti entistä pitempiä aikasarjoja, jotka alkavat ennen vuoden 2000 tammikuuta. Levitys - Julkaisuohjelmaa virtaviivaistettiin, jotta voitiin keskittyä ensisijaisiin tavoitteisiin ja online-levitykseen. - Eurostatin www-sivustolla käytiin noin 366 000 kertaa ulkomaankauppaa käsittelevillä sivuilla vuosina 2000–2002. - Tiedot julkaistaan säännöllisesti ja hyvissä ajoin ennalta vahvistettujen aikataulujen mukaan. - Comext-tietokannassa käytiin yli 400 000 kertaa ajanjakson aikana. Järjestelmän parannukset mahdollistivat tietojen integroinnin, laajat poiminnat ja entistä paremman etäkäytön. Keskimääräinen sisäinen käyttö väheni (–37 prosenttia), kun taas ulkopuolinen käyttö kasvoi (610 prosenttia) ajanjakson aikana. Poimittujen tietueiden osalta kasvu on huomattavaa (817 prosenttia ja 3 816 prosenttia). Tilastollinen tuki Ehdokasvaltioille, Tacis-maille ja Välimeren alueen maille annettiin tilastollista tukea keruujärjestelmän laajentamiseksi ja neljännesvuosittaisten tietojen integroimiseksi. Päätelmä Yhteisön tilasto-ohjelman tavoitteet tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevassa politiikassa on saavutettu. Ajanjakson aikana on saatu aikaan huomattavia parannuksia, mutta ajantasaisuudessa ja aikasarjoissa on vielä edistyttävä tuntuvasti. Ohjelman tavoitteet a) Käyttäjät Tavarakauppaa koskevan säännöllisen arvioinnin mukaan käyttäjien mielestä muutos palvelun kokonaislaadussa on hyvä, ja he käyttävät Comext-tietokannan tietoja laajasti tärkeimpien EU:n politiikkojen valmisteluun ja seurantaan. b) Ensisijaiset tavoitteet – työn suunnittelu Tavarakauppaa koskevan säännöllisen arvioinnin mukaan - yhteistyökumppanit ovat tyytyväisiä suunnittelu- ja yhteensovittamisrakenteiden toimivuuteen, organisaatioon ja tehokkuuteen tavarakaupan alalla - yhteistyökumppanit ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä yhteisön tilastojärjestelmän toimivuuteen lukuun ottamatta yhteisön tilastojärjestelmän kykyä oppia parhaista tilastokäytännöistä. c) Laatu Tavarakauppaa koskevan säännöllisen arvioinnin mukaan käyttäjät ovat tyytyväisiä tietojen täsmällisyyteen, luotettavuuteen, johdonmukaisuuteen, saatavuuteen, kattavuuteen ja ajantasaisuuteen. Vaikka säännölliset käyttäjät pitävät online-järjestelmän tarjoamia palveluja, CD-ROM-julkaisuja ja paperijulkaisuja riittävinä, www-käyttömahdollisuuksia ja www-sivuilta peräisin olevia tietoja (luottamuksellisuus, yhteydet tariffi- ja muihin tietoihin) on parannettava. Sisäistä kauppaa koskevat tiedot toimitetaan keskimäärin 7,5 päivää ennen kuuden viikon pakollista viivettä. Toimitusaika lyheni 9 päivää vuosina 1999–2001. Ulkomaankauppaa koskevien tietojen osalta toimitusaika lyheni 4 päivää, mutta se ylittää silti kuuden viikon rajan 2,2 päivällä. d) Tehokkuus Ohjelman tehokkuus parani ajanjakson aikana, sillä tiedonsiirron viipeet lyhenivät ja saataville tuli uusia indikaattoreita (kausittain tarkistetut tiedot ja indeksit). e) Kansainväliset normit Yhteisön käsitteet ovat yleisesti ottaen johdonmukaisia Yhdistyneiden Kansakuntien käsitteiden kanssa. f) Vastausrasite Sähköisten kauppailmoitusten kasvu 68 prosentista vuonna 1998 aina 74 prosenttiin vuonna 2000 vähensi osaltaan vastausrasitetta. Päätelmä: Kaikki ohjelmastrategiat ovat parantuneet ajanjakson aikana. Toissijaisuusperiaate Jäsenvaltioille myönnettiin rahoitusta 57 prosenttia vuosina 1998 ja 1999 (Edicom 1) ja 42 prosenttia vuosina 2001 ja 2002 (Edicom II). Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino Kun Intrastatin kautta kerättyjen jäsenvaltioiden välisten tavarakauppatilastojen järjestelmää alettiin muuttaa, vuonna 2002 tehdyt tutkimukset osoittivat, ettei järjestelmään tarvita suurta muutosta. Tavarakauppatilastojen keruu EU:n ulkopuolisten maiden kanssa (Extrastat) tulli-ilmoitusten perusteella vähentää jäsenvaltioille aiheutuvaa rasitetta. Yhteenveto tuloksista kaikilla tilastollisilla aihealueilla Aihealue/ Tavoitteet | Uusien normien ja menetelmien täytäntöönpano | Tilastopalvelujen tarjoaminen | Levitys | Tilastollinen tuki | 53 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Annettu | 57 | Saavutettu | Merkittävästi parantunut | Merkittävästi parantunut | Annettu | Viitteet - Yksityiskohtainen tilastollisten aihealueiden arviointi - Talous- ja rahapolitiikan arviointi - Viides tilanneselvitys tietojen antamista koskevista vaatimuksista EMU:ssa - EKP:n laatukertomus yleisistä taloustilastoista MAATALOUS Perustamissopimuksen osasto II OSASTO: MAATALOUS | Eurostatin aihealueet | Tärkeimmät aihealueet tällä politiikan alalla | 61 – Maankäyttö ja maaseutu 62 – Maatalouden rakenteet 63 – Maatalouden tulonmuodostus ja hinnat 64 – Kasvinviljely 65 – Kotieläintalous 66 – Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta koskevat tilastot 67 – Maataloustilastojen uudistus 68 – Metsätaloustilastot 69 – Kalataloustilastot 53 – Tavarakauppa | Muita tärkeitä aihealueita | 72 – Alueelliset ja maantieteelliset tiedot | Tilastotyön päätavoitteet tässä erityispolitiikassa - Sovelletaan TAPAS-suunnitelmaa (tekninen toimintasuunnitelma maataloustilastojen parantamiseksi) nykyisten maataloustilastojen parantamiseksi asteittain lähinnä laadun, vertailukelpoisuuden, hyötysuhteen, yksinkertaistamisen ja tietojen ajoissa toimittamisen osalta.- Suunnitellaan maataloustilastojen kehittämistä, jotta voitaisiin vastata yhteisen maatalouspolitiikan tuleviin tarpeisiin erityisesti maaseudun kehittämisen osalta. - Kehitetään vertailukelpoisia tietoja unionin laajentumista käsitteleviä neuvotteluja varten. - Vakiinnutetaan ja parannetaan kalataloustilastojen laatua. Saavutukset : Uusien menetelmien täytäntöönpanoa ei saavutettu samassa määrin kaikilla aloilla. Maankäytön ja maaseudun, maatalouden rakenteiden sekä maatalouden tulonmuodostuksen ja hintojen osalta tavoite saavutettiin. Kasvinviljelyn ja kotieläintalouden, maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta koskevien tilastojen, metsätaloustilastojen ja kalataloustilastojen osalta tavoite saavutettiin vain osittain. Missä määrin tilasto-ohjelma vuosiksi 1998–2002 on pantu täytäntöön? Uusien menetelmien ja normien käyttöönotto Uusien menetelmien käyttöönotto vaihteli aloittain. Maankäytön ja maaseudun, kasvinviljelyn ja kotieläintalouden, maatalouden rakenteiden, maatalouden tulonmuodostuksen ja hintojen sekä kalataloustilastojen osalta tavoite saavutettiin. Metsätaloustilastojen osalta tavoite saavutettiin vain osittain. Yleistä Hyväksyttiin yhteisön maataloustilastojen parantamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 96/411/EY muuttamisesta 21 päivänä lokakuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1919/2002/EY, jolla TAPAS-ohjelma ulotettiin vuosiksi 2003–2007. Maankäyttö ja maaseutu - Kehitettiin metodologisia parannuksia LUCAS-hankkeen toista koetutkimusta (2003) varten. - Tehtiin komission päätös 2002/750/EY pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisen jatkamisesta maataloustilastoihin vuosina 2002–2003. Maatalouden rakenteet - Hyväksyttiin 18 päivänä toukokuuta 1998 tehty komission päätös 98/377/EY ja komission asetus N:o 143/2002, joissa määritettiin ominaisuusluettelo maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keruisiin vuosina 1999–2000, 2003, 2005 ja 2007. Maatalouden tulonmuodostus ja hinnat - Kehitettiin uusi metodologiakäsikirja hintatilastoista. - Kehitettiin maatalouden työpanosta koskevia tietoja (mukauttaminen maatalouden taloustilejä koskevaan uuteen metodologiaan). Kasvinviljely - Saatiin valmiiksi neuvoston asetuksen N:o 959/93 muuttaminen. - Edistyttiin tilastometodologiaa koskevan kartoituksen valmistelussa. - Viinitarhoja koskeva perustutkimus tehtiin vuonna 2000. - Hedelmätarhoja koskeva tutkimus käynnistettiin vuonna 2002. - Julkaistiin tilastometodologia. Kotieläintalous - Kartoitettiin kotieläintutkimusten, lihantuotannon ja maidontuotannon menetelmiä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa. - Päästiin sopimukseen kahdesta tärkeimmästä arkaluonteisesta alasta: maidon ja maitotuotteiden proteiinipitoisuudesta sekä lehmänmaidon alueellisesta tuotannosta. Kummallakin alalla sovittiin mittaus- ja/tai arviointimenetelmistä. - Laadittiin ehdotus neuvoston direktiivin 96/16/EY muuttamisesta. Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta koskevat tilastot - Ehdotettiin toimenpiteitä NACE- ja CPA-luokitusten muuttamiseksi vuonna 2007. - Otettiin käyttöön elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat tilastot. Maataloustilastojen uudistus Annettiin komission tiedonanto (KOM(2001) 144) maatalouden ympäristöindikaattoreihin tarvittavista tilastotiedoista. Tilastopalvelujen tarjoaminen Tilastopalvelun tarjoaminen maataloustilastojen alalla on parantunut ajanjakson aikana. Uusien komission ja neuvoston asetusten täytäntöönpano lisäsi saatavilla olevien tietojen määrää ja paransi tietojen laatua. Maankäyttö ja maaseutu - LUCAS-hankkeen koetutkimusten ensimmäinen kierros päätettiin tulosten analyysiin. Maatalouden rakenteet - Kerättiin ja levitettiin vuoden 1997 tutkimuksen tietoja. - Neuvostolle toimitettiin kertomukset Eurofarm-hankkeesta vuosina 1999 ja 2002. Maatalouden tulonmuodostus ja hinnat - Kerättiin, analysoitiin ja julkaistiin maatalouden taloustilien tietoja. - Otettiin sisäiseen käyttöön ja standardoitiin maatalouden taloustilien tuotantotietokanta (FAME-pohjainen). - Kerättiin ehdokasvaltioiden tietoja. - Kehitettiin kattava maataloustietojärjestelmä (AgrIS) ja levitettiin sitä jäsenvaltioihin. Kasvinviljely - Kerättiin ja käsiteltiin EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden tietoja ja ennakkoarvioita. - Pantiin täytäntöön TAPAS-toimintasuunnitelma. Kotieläintalous - Kerättiin ja analysoitiin EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden tietoja. - Pantiin lopullisesti täytäntöön siipikarjanlihan ja maidon tuotantotietoja koskevat TAPAS-toimintasuunnitelman toimet. Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta koskevat tilastot - Pantiin täytäntöön elintarvikehuoltoa koskevat taseet. - Tehtiin yhteistyötä terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n sekä energian ja liikenteen PO:n kanssa. - Elintarvikkeiden turvallisuuden alalla kartoitettiin saatavilla olevat tiedot. Maataloustilastojen uudistus Saatiin valmiiksi maataloustilastojen asiantuntija-arviointi ja aloitettiin suositusten täytäntöönpano. Metsätaloustilastot - Kerättiin ja käsiteltiin EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden tietoja. - Parannettiin taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä metsätalousindikaattoreita. Kalataloustilastot - Pantiin täytäntöön saaliista, maihintuonnista ja vesiviljelystä annetut neuvoston asetukset. - Parannettiin tietojen laatua. - Tehtiin tutkimus työllisyystiedoista jäsenvaltioiden kalatalousalalla. Kaikissa maataloustilastoissa saatavilla olevien tietojen määrä kasvoi 92 miljoonaa ajanjakson aikana, mikä merkitsee 267 prosentin kasvua vuoden 1997 loppuun verrattuna. Levitys Maataloustilastojen levityksessä edistyttiin merkittävästi ajanjakson aikana. Yksityiskohtaisten online-tietojen saatavuus on kuitenkin edelleen ongelma. Maataloutta käsittelevillä www-sivuston sivuilla käytiin noin 500 000 kertaa vuoden 2000 tammikuusta lähtien, mikä vastaa 8:aa prosenttia www-käynneistä. Tietokantapoiminnat lisääntyivät 195 prosenttia ajanjakson aikana. Julkaisuohjelmaa virtaviivaistettiin keskittymällä ”Statistics in Focus” -julkaisuihin. Vuodesta 2000 on julkaistu noin 120 ”Statistics in Focus” -julkaisua maataloustilastoihin liittyvistä keskeisistä aiheista: - Maatalouden hintasuuntaukset - Viljapinta-alat - Maatilojen rakenne - Nautakarjapopulaatio - Maatalouden tulonmuodostus - Naiset ja miehet maataloudessa - 30 vuotta maataloutta - Maidonkeruu - Kalataloustilastot: EU:n saaliit - Maankäyttö ja maapeite: vuoden 2001 LUCAS-hankkeen alustavat tulokset - Euroopan vesiviljely. Lisäksi julkaistiin yli 30 yksityiskohtaista taulukkoa myös CD-ROM-levyllä, jotta käyttäjät saisivat kaikki oleelliset taulukot. Tilastollinen tuki Ehdokasvaltioille annettiin vahvaa tilastollista tukea tilastojärjestelmän parantamiseksi ja tutkimusten tekemiseksi EU:n normien mukaisesti. Päätelmä Yhteisön tilasto-ohjelman tavoitteet maataloustilastojen alalla on saavutettu. Ajanjakson aikana on saatu aikaan huomattavia parannuksia. Ohjelman tavoitteet Ulkopuolinen konsultti sai vuonna 2002 valmiiksi maataloustilastojen asiantuntija-arvioinnin. a) Käyttäjät Asiantuntija-arvioinnissa todetaan seuraavaa: ”Käyttäjät ovat melko tyytyväisiä Eurostatin palveluihin maataloustilastojen alalla. Toimitusaikaa, apua ja suhteita arvostetaan suuresti.” Jos otetaan huomioon käsiteltyjen tietojen määrä, tilastotietojen laatu vastaa hyvin käyttäjien tarpeita. Käyttäjien mukaan tuoreuteen, kattavuuteen ja johdonmukaisuuteen toivotaan parannuksia. b) Ensisijaiset tavoitteet – työn suunnittelu Asiantuntija-arvioinnin mukaan viisivuotisessa ohjelmassa mainittuja ensisijaisia tavoitteita ja strategioita ei sovelleta maataloustilastoissa jäsennetysti ja järjestelmällisesti, vaan ne pannaan täytäntöön empiirisesti. Komission menettelyjen takia yhteisön tilastojärjestelmän tasolla tiedonkeruun järjestämiseen tarvittavan oikeusperustan hyväksyminen kestää liian kauan. Maataloustilastojärjestelmä toimii varsin hyvin ensimmäisestä pyynnöstä aina yhdenmukaistettujen tietojen toimitukseen. Eurostatin, maatalouden PO:n ja jäsenvaltioiden tiiviit suhteet paransivat maataloustilastojärjestelmän yhteensovittamista. c) Laatu Asiantuntija-arvioinnin mukaan ”käyttäjät arvostavat Eurostatin pyrkimyksiä parantaa tilastojen laatua”. Vuotuisten tietojen ajantasaisuus parani 22 prosenttia ajanjakson aikana. Tietojen laatua on arvioitu maatilojen rakennetta koskevista tilastotietojen keruista sekä kasvinviljelystä ja kotieläintaloudesta laadituissa laatukertomuksissa. Käyttäjät toivovat parannuksia ajantasaisuuteen, johdonmukaisuuteen, saatavuuteen ja selkeyteen. d) Tehokkuus Asiantuntija-arvioinnin mukaan maataloustilastojärjestelmä on varsin tehokas, koska siitä saadaan toivotut tulokset. Tehokkuuden varmistamiseksi Eurostat luottaa edelleen yksilölliseen osaamiseen toimistossa ja jäsenvaltioissa. Entistä paremmin jäsennetty organisaatio, jota tukevat yhteisön tilastojärjestelmän makroprosessit, mahdollistaisi Eurostatissa häiriöiden vähentämisen, riskien ehkäisemisen ja järjestelmän optimoinnin. e) Kansainväliset normit Maataloustilastoissa ei käytetä NACE- ja CPA-luokitusstandardeja. Ehdotettiin toimenpiteitä NACE- ja CPA-luokitusten muuttamiseksi vuonna 2007. Osa metsätaloustilastoista vastaa YK:n tai ECE:n vaatimuksia ”yhteisen kyselylomakkeen” takia. EU:n tilastojen tekemisessä entistä vertailukelpoisemmiksi maailman muiden alueiden tilastojen kanssa on edistytty vain vähän. f) Vastausrasite Asiantuntija-arvioinnin mukaan jäsenvaltiot pitävät Eurostatin tarvitsemien tietojen määrää liian suurena, kyselylomakkeita liian yksityiskohtaisina ja vastaajille aiheutuvaa rasitetta liian suurena. Päätelmä Kaikki ohjelmastrategiat vastausrasitetta ja kansainvälisiä normeja lukuun ottamatta ovat parantuneet ajanjakson aikana. Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan täysin maataloustilastoissa. Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino Asiantuntija-arvioinnin mukaan Eurostatin kansallisten tietojen tarpeessa ei oteta huomioon jäsenvaltioiden rajoituksia (voimavarat, viljelijöille aiheutuva rasite). Myös voimavarojen kestävyys on ongelma uusissa hankkeissa. Yhteenveto tuloksista kaikilla tilastollisilla aihealueilla Aihealue/ Tavoitteet | Uusien normien ja menetelmien käyttöönotto | Tilastopalvelujen tarjoaminen | Levitys | Tilastollinen tuki | 61 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 62 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Vahvaa tukea annetaan | 63 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Vahvaa tukea annetaan | 64 | Osittain saavutettu | Parantunut | Parantunut | Vahvaa tukea annetaan | 65 | Osittain saavutettu | Parantunut | Parantunut | Vahvaa tukea annetaan | 66 | Osittain saavutettu | Ei parantunut | Ei parantunut | Tukea annetaan | 67 | Osittain saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 68 | Osittain saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 69 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 53 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Annetaan | Viitteet - Yksityiskohtainen tilastollisten aihealueiden arviointi HENKILÖIDEN, PALVELUJEN JA PÄÄOMIEN VAPAA LIIKKUVUUS Perustamissopimuksen osasto III OSASTO: Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus | Eurostatin aihealueet | Tärkeimmät aihealueet tällä politiikan alalla | 31 – Väestö 47 – Jakelu 48 – Liikenne 49 – Tietoliikenne 50 – Matkailu 51 – Palvelut 54 – Maksutase | Tilastotyön päätavoitteet tässä erityispolitiikassa - Yhdenmukaistetaan muuttoliikettä koskevia käsitteitä väestönlaskennassa, kyselytutkimuksissa ja hallinnollisissa rekistereissä. - Analysoidaan käytettävissä olevia tietoja. Palvelut ja pääoma: - Aloitetaan koetutkimukset ja toteutetaan yritystoiminnan rakennetutkimusta vaiheittain. - Aloitetaan koetutkimukset ja pannaan täytäntöön lyhyen aikavälin tilastoja koskeva asetus keskittyen erityisesti palvelualaan. - Toteutetaan tutkimuksia tilastotarpeiden määrittelemiseksi tietoliikenteen ja tietoyhteiskunnan alalla. - Analysoidaan käyttäjien vaatimukset, arvioidaan lähteitä, kerätään tietoja ja testataan menetelmiä koetutkimusten avulla audiovisuaalisella alalla. - Kehitetään edelleen nykyisiä matkailutilastoja panemalla täytäntöön vuonna 1995 annettu direktiivi. - Pannaan täytäntöön yritystoiminnan rakennetilastoja, lyhyen aikavälin tilastoja ja tilastointiin tarkoitettuja yritysrekistereitä koskevat asetukset. Saavutukset : Kaikilla tilastollisilla aihealueilla eli väestön, jakelun, liikenteen, tietoliikenteen, matkailun, palvelujen ja maksutaseen alalla kehitettiin uusia metodologioita, jotta voitiin edelleen parantaa tilastojen laatua. Parannukset lisäsivät tuntuvasti saatavilla olevia tietoja aikasarjojen, muuttujien ja maantieteellisen kattavuuden osalta sekä paransivat tietojen laatua. Joitakin hankkeita maksutase-, jakelu- ja matkailutilastojen alalla ei toteutettu voimavarojen rajallisuuden takia. Missä määrin tilasto-ohjelma vuosiksi 1998–2002 on pantu täytäntöön? Uusien menetelmien ja normien käyttöönotto Kaikilla tilastollisilla aihealueilla eli väestön, jakelun, liikenteen, tietoliikenteen, matkailun, rahoituspalvelujen, yrityspalvelujen, audiovisuaalisten palvelujen ja maksutaseen alalla kehitettiin uusia metodologioita, jotta voitiin edelleen parantaa tilastojen laatua. Muutamia esimerkkejä: - Kehitettiin uusi metodologia yhdenmukaistettujen väestöindikaattorien laskentaa varten. - Vuoden 2001 väestönlaskentaa koskevaa tiedonkeruuta varten laadittiin Eurostatin ja ECE:n yhteiset suositukset, joita käytettiin tiedonkeruuseen 32 maassa. - Kehitettiin yhdenmukaistettu metodologia yritysdemografiaa varten. Yritysdemografiatietoja kerätään nyt vapaaehtoisesti 11 maasta. - Yrityspalvelutilastoja kerätään nykyisin vapaaehtoisesti useimmissa jäsenvaltioissa. - Ulkomaisia tytäryhtiöitä koskevia tilastoja kerättiin useimmista jäsenvaltioista, ja asetuksen laatiminen on aloitettu. - Laadittiin julkaisu intermodaalista tavaraliikennettä koskevasta metodologisesta työstä. - Mukautettiin ehdokasvaltioiden liikennetilastoja. - Tehtiin metodologista työtä, jotta voidaan ottaa huomioon merkittävät muutokset ja uudet kohdat tietoliikennetilastoissa (mukaan luettuina audiovisuaaliset tilastot). - Toteutettiin metodologista seurantaa, joka koski kansallisten tilastojärjestelmien mukauttamista direktiiviin. - Työryhmä laati ja hyväksyi matkailun satelliittitilinpidon täytäntöönpanokäsikirjan. - Suunniteltiin yrityspalveluja tai uusia kyselylomakkeita tietotekniikan, henkilövoimavarojen hallinnan, konsultointipalvelujen ja mainontapalvelujen alalla. - Suunniteltiin yrityspalveluja tai uusia kyselylomakkeita tietotekniikan, henkilövoimavarojen hallinnan, konsultointipalvelujen ja mainontapalvelujen alalla. Kehitettiin EU:n jäsenvaltioiden maksutasetta koskevien keruujärjestelmien muuttamista rajatylittävistä omistusosuuksista annetun komission asetuksen täytäntöönpanon takia (asetuksessa otetaan käyttöön poikkeuksellinen ilmoituskynnys). - Ehdotus asetukseksi maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista on edennyt pitkälle, ja ryhdyttiin laatimaan ehdotusta asetukseksi ulkomaisten tytäryhtiöiden rakenteesta ja toiminnasta (FATS). - Pantiin täytäntöön hyödykkeitä ja asiakirjasalkun tuottoja maksutasetilastoissa koskeva uusi metodologia. - Julkaistiin matkailua käsittelevän teknisen ryhmän loppukertomus EU:n jäsenvaltioiden maksutaseen keruujärjestelmien matkailua koskevan osan muuttamisesta EMU:n kolmannen vaiheen jälkeen. Tilastopalvelujen tarjoaminen Tilastopalvelujen tarjoamisessa on saatu aikaan merkittäviä parannuksia kaikilla henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaaseen liikkuvuuteen liittyvillä tilastollisilla aihealueilla. Parannukset lisäsivät tuntuvasti saatavilla olevia tietoja aikasarjojen, muuttujien ja maantieteellisen kattavuuden osalta. Pantiin täytäntöön muun muassa seuraavat perusluonteiset direktiivit ja asetukset: - Yritystoiminnan rakennetilastojen osalta pantiin täytäntöön asetus N:o 58/97 sekä painotettiin voimakkaasti tietojen laatua, joka on parantunut merkittävästi. Yritystoiminnan lyhyen aikavälin tilastojen osalta aloitettiin asetuksen N:o 1165/98 täytäntöönpano, jossa edistyttiin useassa laadukkaassa pääindikaattorissa. Eurostat ja EKP laativat säännöllisiä ja ajantasaisia julkaisuja useasta pääindikaattorista. - Meriliikennetilastoista annettu direktiivi pantiin täysimääräisesti täytäntöön. - Audiovisuaalisia palveluja koskevien tilastojen osalta pantiin täytäntöön neuvoston päätös sekä aloitettiin koetutkimuksia ja metodologinen työ muun muassa elokuvia, televisiota, radiota ja audiovisuaalisia palveluja koskevan maksutaseen osalta. Otettiin käyttöön kattava tietokanta, joka kattaa tarvittaessa myös EU:n ulkopuoliset valtiot ja jossa on vuoden 2002 osalta 106 pääindikaattoria ja 418 muuttujaa. - Pantiin täytäntöön matkailutilastoista annettu direktiivi. Direktiivin täytäntöönpanoa koskeva kertomus neuvostolle hyväksyttiin tammikuussa 2001. Levitys Tietokantojen ja tilastollisia aihealueita käsittelevien julkaisujen käyttö lisääntyi merkittävästi ajanjakson aikana: - Liikenteen tilastojen tietokannan käyttö kasvoi 83 prosenttia. - Yritystoimintatilastojen tietokannan käyttö kasvoi 934 prosenttia. Tilastollinen tuki Ehdokasvaltioille annettiin tukea kaikilla aihealueilla ja Välimeren alueen maille joillakin aloilla, kuten liikenteen ja väestön aloilla. Päätelmä: Yhteisön tilasto-ohjelman tavoitteet henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaan liikkuvuuden alalla on saavutettu. Ohjelman tavoitteet a) Käyttäjät Tietoja ei ole saatavilla. b) Ensisijaiset tavoitteet – työn suunnittelu – yhteensovittaminen Tietoja ei ole saatavilla. c) Laatu Tietojen laatu on yleisesti ottaen parantunut kaikilla aloilla. Ajantasaisuus, kattavuus ja vertailukelpoisuus ovat parantuneet. d) Tehokkuus Tilasto-ohjelma on varsin tehokas, koska siitä saadaan toivotut tiedot ja se parantaa tietojen laatua. e) Kansainväliset normit Tietoja ei ole saatavilla. f) Vastausrasite Yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa vähensi jäsenvaltioiden vastausrasitetta useilla aloilla: väestön, matkailun, palvelujen ja maksutaseen alalla. Päätelmä: Tietojen laadussa edistyttiin merkittävästi ajanjakson aikana. Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta on noudatettu täysin kaikilla tämän politiikan tilastollisilla aihealueilla. Tarpeiden ja voimavarojen tasapaino Joitakin hankkeita maksutase-, jakelu- ja matkailutilastojen alalla ei toteutettu voimavarojen rajallisuuden takia. Yhteenveto tuloksista henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaan liikkuvuuden kaikilla tilastollisilla aihealueilla Aihealue/ Tavoitteet | Uusien normien ja menetelmien käyttöönotto | Tilastopalvelujen tarjoaminen | Levitys | Tilastollinen tuki | 31 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 47 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 48 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 49 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 50 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 51 | Saavutettu | Parantunut | Parantunut | Tukea annetaan | 54 | Saavutettu | Merkittävästi parantunut | Merkittävästi parantunut | Tukea annetaan | Viitteet - Yksityiskohtainen tilastollisten aihealueiden arviointi LIIKENNE Perustamissopimuksen osasto V OSASTO: LIIKENNE | Eurostatin aihealueet | Tärkeimmät aihealueet tällä politiikan alalla | 48 – Liikenne | Muita tärkeitä aihealueita | 49 – Tietoliikenne 50 – Matkailu 71 – Ympäristö | Tilastotyön päätavoitteet tässä erityispolitiikassa - Pannaan täytäntöön neuvoston äskettäin antamat säädökset liikennetilastojen alalla. - Mukautetaan nykyisin voimassa olevia säädöksiä, koska Euroopassa on vapautettu useita liikennemuotoja. - Kehitetään intermodaalista liikennettä koskeva tilastojärjestelmä, joka perustuu jäsenvaltioissa saatavissa oleviin tietoihin. Saavutukset : Kattavaa yhteisön liikenteen tilastotietojärjestelmää koskevassa tavoitteessa on edistytty jatkuvasti. Ajanjakson alkaessa liikennetilastoissa oli merkittäviä aukkoja tietojen kattavuuden, sarjojen ja laadun osalta. Ajanjakson aikana tilastopalvelujen tarjoamista laajennettiin uusien menetelmien ja asetusten käyttöönoton takia vähitellen kaikkiin liikennemuotoihin: - tieliikenne - rautatieliikenne - sisävesiliikenne - lentoliikenne - meriliikenne - öljykuljetukset - yhdistetyt kuljetukset - maantietiedot. Ajanjakson aikana on saatu aikaan huomattavia parannuksia, mutta ajantasaisuudessa on vielä edistyttävä tuntuvasti, ja on jatkettava työtä henkilöliikenteen ja intermodaalisen liikenteen kattavuuden varmistamiseksi. Missä määrin tilasto-ohjelma vuosiksi 1998–2002 on pantu täytäntöön? Uusien menetelmien ja normien käyttöönotto Kattavaa yhteisön liikenteen tilastotietojärjestelmää koskevassa tavoitteessa on edistytty jatkuvasti. Eurostat kehitti uuden kansainvälisen tavaraliikenneluokitusstandardin (NST-2000), joka hyväksyttiin Euroopan tilastokonferenssissa (CES) vuonna 2002. - Meriliikennetilastoista annettu direktiiv