EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 19.7.2011 
SEK(2011) 947 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI  
tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 ja 
Euroopan parlamentin ja neuvoston as etuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta 
 
{KOM(2011) 451 lopullinen} 
{SEK(2011) 948 lopullinen}  
 
FI 1   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI  
tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 ja 
Euroopan parlamentin ja neuvoston as etuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta 
 
Tämä asiakirja on ajopiirturijärjestelm än tehokkuuden ja toimivuuden parantamista 
koskevista toimenpiteistä tehdyn vaikutustenarv iointiraportin tiiviste lmä ja oheisasiakirja 
julkaistavaan neuvoston asetusta (ETY ) N:o 3821/85 koskevaan tarkistukseen.  
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
(1) Vuodesta 1969 lähtien Euroopan unionissa on ollut voimassa maantiekuljetuksia 
koskeva sosiaalilainsäädäntö tieliiken teen turvallisuuden ja kuljettajien 
työolosuhteiden parantamiseksi sekä oi keudenmukaisen kilpailun varmistamiseksi 
kuljetusyritysten keskuudessa . Asetuksessa (EY) N:o 561/20061 säädetään 
kuljettajien vuorokautisista ja viikoi ttaisista enimmäisajoajoista ja 
vähimmäislepoajoista. EU on luonut kattavan politiika n tieliikenteen 
sosiaalilainsäädännön noudattamisen valvomis eksi ja tarkastamiseksi direktiivillä 
2006/22/EY2 ja asetuksella (ETY) N:o 3821/853, jäljempänä ”ajopiirturiasetus”.  
(2) Ajopiirturiasetuksessa säädetään teknisistä standardeista sekä ajopiirtureiden käyttöä, 
tyyppihyväksyntää, asennusta ja tarkastust a koskevista säännöistä. Asetuksessa 
säädetään laitevalmistajia, viranomaisia, kul jetustoiminnan harjoitt ajia ja kuljettajia 
koskevista oikeudellisista velvoitteista. Nykyisin kä ytössä on kahdentyyppisiä 
valvontalaitteita. Toukokuun 1. päivän 2006 jälkeen rekisteröidyissä ajoneuvoissa 
käytettävien digitaaliste n ajopiirtureiden rinnalla  vanhemmissa ajoneuvoissa 
käytetään yhä vuodesta 1985 käytössä o lleita analogisia ajopiirtureita.  
                                                 
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006 tieliikenteen sosiaalilainsäädännön 
yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta 
sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta (EUVL L 102 11.4.2006, s. 1). 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/22/EY tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä 
annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista 
vähimmäisedellytyksistä ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, 
s. 35). 
3 Komission asetus (EU) N:o 1266/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, tieliikenteen 
valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 mukauttamisesta tekniikan 
kehitykseen kymmenennen kerran (EUVL L 339, 22.12.2009, s. 3). 
 
FI 2   FI (3) Kuulemisten ja asiantuntijaraporttien pohjalta4 komissio on tunnistanut kaksi 
pääasiallista ongelmaa, jotka on ratkaistava EU:n tasolla: 
• Saatavissa olevien tietojen mukaan huo mattava osa tarkaste tuista ajoneuvoista 
rikkoo sosiaalilainsäädäntöä. Karkeasti ar vioiden noin neljäsos a rikkoo erityisesti 
ajopiirtureita koskevaa lainsäädäntöä.  Keskimäärin kulloinkin noin 45 000 
ajoneuvoa rikkoo EU:n ajopiirturilainsääd äntöä. Vähimmäislepoaikoja koskevien 
vaatimusten jatkuvan rikkomisen ja s iitä johtuvan kuljetta jien uupumuksen 
arvioidaan lisäävän onnettomuuksista yht eiskunnalle koituvia kustannuksia lähes 
2,8 miljardilla eurolla vuodessa. Lisäksi ri kkomisiin syyllistyvät saavat aiheetonta 
kilpailuetua, millä on epäsuotuisa vai kutus sisämarkkinoiden toimivuuteen ja 
vakavia seurauksia kuljett ajien terveydentilalle. 
• Keinoja, joilla kuljettajien työtä voidaan helpottaa ja kuljetusten tehokkuutta lisätä 
(digitaalisten) ajopiirtureiden avulla , voidaan edelleen parantaa. Vaikka 
digitaalisten ajopiirtureiden käyttöönoton myötä eri sidosryhmille koituvia hallinnollisia rasitteita on jo voitu huomattavasti helpottaa, lainsäädännön 
noudattamisen vuosittaiset kulut, joiden on arvioitu olevan noin 2,7 miljardia euroa, ovat yhä liian suuret.  
(4) Nämä kaksi ongelmaa ovat seurausta ajopiirturijärjestelmän haavoittuvuudesta, 
tarkastusten tehottomuudesta ja seuraam usten riittämättömä stä varoittavasta 
vaikutuksesta sekä siitä, että ajopiirturijärjestelmän käyttöä ei ole optimoitu 
riittävässä määrin. Näiden kolmen syyn ongelma-alueet luetellaan jäljempänä 
taulukossa 1.  
(5) Vaikka havaitut ongelmat koskevat pääasias sa raskaiden ajoneuvoj en kuljettajia ja 
ajopiirtureita käyttäviä yrityks iä, ne vaikuttavat myös jäse nvaltioihin, ajopiirtureiden 
valmistajiin ja muihin  maanteillä liikkuviin. 
Taulukko 1. Yhteenvetotaulukko syistä ja ongelma-alueista 
                                                 
4 Näihin kuuluvat nimetyn komitean toteuttamat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien (mm. valvonta- ja 
poliisiviranomaiset sekä valmistajat) kuulemiset, SMART-hanke, Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti, 
joulukuusta 2009 maaliskuuhun 2010 kestänyt julkisten sidosryhmien kuuleminen, maantiekuljetusten 
alakohtaista komitean kuuleminen ja asiaankuuluvien elinten muodostaman asiantuntijaryhmän 
hyväksymä asiantuntijaraportti. 
 
FI 3   FI 2. TOISSIJAISUUDEN ANALYSOINTI  
(6) Vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan 
ajopiirturijärjestelmän vaikuttavuu tta ja tehokkuutta edellä mainitun 
sosiaalilainsäädännön noudattamisen varmis tamiseksi. Vaikutustenarvioinnissa 
tutkitaan ja analysoidaan vaihtoehtoja EY:n perustamissopimuksen 71 artiklaan 
(Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi muksen 91 artikla) pe rustuvan asetuksen 
(ETY) N:o 3821/85 tarkistamiseksi. EU:n  tason tuoma lisäarvo syntyi tämän 
asetuksen täytäntöönpanon myötä, ja samat tosiseikat, joiden pe rusteella lisäarvo 
määriteltiin, ovat yhä olemassa.  
(7) Nämä tosiseikat perustuvat siihen, että EU:n maantieliikenne on muuttumassa yhä 
kansainvälisemmäksi. Tämä johtuu rajat ylit tävän kaupan lisäänty misestä ja talouden 
kasvusta, joita kumpaakin EU:n laajentuminen ja maantiekuljetusalan vapauttaminen Euroopassa ovat osaltaan auttaneet. Alaa  koskeva sosiaalilainsäädäntö on 
yhdenmukaistettu EU:n tasolla. Jotta  kyseisen lainsäädännön noudattaminen 
voitaisiin varmistaa, valvontalaitteide n on oltava yhteentoimivia kaikkien 
jäsenvaltioiden välill ä. Kun otetaan huomioon maantiekuljetusten yhä 
kansainvälisempi luonne EU:ssa ja sosi aalilainsäädännön yhdenmukaistaminen, olisi 
haitallista palata valvontalait teiden kansallisen tason sään telyyn – etenkin siksi, että 
tällaista lainsäädäntöä on ollut voimassa EU:ssa 25 vuotta. Havaitut syyt  Ongelma-alueet  
Sinetöinnit eivät ole toimiva merkki 
ajopiirturin manipuloinnista  
Salausteknologian haavoittuvuudet  
Kuljettajakorttien väärinkäytökset  Syy 1: Ajopiirturijärjestelmän haavoittuvuus  
Vilpilliset tai huolimattomat korjaamot  
Valvontaviranomaisten koulutusta ei ole 
yhdenmukaistettu  
Valvontaviranomaisten käytettävissä olevien 
digitaalisista ajopiirtureista saatujen tietojen 
kattavuus  Syy 2: Tarkastusten tehottomuus ja 
seuraamusten riittämätö n varoittava vaikutus  
Seuraamuspolitiikka  
Ajopiirturiasetuksen säännökset eivät ole 
riittävät  
Digitaalisen ajopiirturin tekniset rajoitteet  Syy 3: Ajopiirturijärjes telmän käyttöä ei ole 
optimoitu riittävässä määrin  
Ajopiirturit eivät helpota riittävästi 
kuljettajien työtä  
 
FI 4   FI (8) Komission seuraamuksia käsittelevä kertomus5 osoitti, että 
ajopiirturiasetuksen rikk omisiin sovellettavia seur aamuksia koskevat säännöt 
vaihtelevat eri jäsenvaltioiden välillä. Ajopiirtureiden manipulointi on jo EU-
lainsäädännössä luokiteltu yhdeksi ”vak avimmista rikkomuksista” kaupallista 
maantieliikennettä koskevien sääntörikkomusten joukossa6. Mikäli jäsenvaltioiden 
määräämien seuraamusten pelotevaikutuksen  vähimmäisastetta ei yhdenmukaisteta, 
kyseinen luokittelu ei välttämättä johda sääntöjen tunnolliseen noudattamiseen, sillä 
yritykset reagoivat todellisiin seuraam uksiin eivätkä rikkomusten luokitteluun.  
3. EU: N ALOITTEEN TAVOITTEET  
(9) Tieliikenteen sosiaalilainsääd ännön (ajoaikoja ja lepoai koja koskevien sääntöjen) 
perimmäiset tavoitteet ovat tieliikent een turvallisuuden ja kuljettajien 
työolosuhteiden parantaminen sekä oikeudenmukaisen kilpailun varmistaminen kuljetusyritysten keskuudessa. Tieliikenteen  sosiaalilainsäädäntö on siten keskeinen 
osa yhteistä liikennepolitiikkaa, jolla pyritään saavuttamaan sellaiset perussopimuksissa asetetut tavoitteet kuin liikenneturvallisuuden parantaminen 
(SEUT
7 91 artiklan 1 kohta), sosiaalinen edistys (SEU8 3 artiklan 3 kohta) ja 
sisämarkkinoiden toteuttaminen (SEU 3 artiklan 3 kohta). Ajopiirturiasetus on 
pääasiallinen työkalu tieliikent een sosiaalilainsäädännön noudattamisen 
valvomisessa ja täytäntöönpanossa. Tämän va ikutustenarvioinnin liitteenä toimitetut 
ehdotukset pyrkivät osaltaan auttamaan edellä mainittujen perussopimusten 
tavoitteiden saavuttamisessa. 
(10) Samanaikaisesti komission tarkoituksena on myös pyrkiä osaltaan auttamaan 
tiedonannoissaan Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi 
Euroopan unionissa9 ja Strategia sääntely-ympäris tön yksinkertaistamiseksi10 
esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa. Ehdotus pyrkii osaltaan myös auttamaan 
Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeessa ”G lobalisaation aikakauden yhdennetty 
teollisuuspolitiikka” määr itellyn tavoitteen ”vähen tää yrityksiin kohdistuvia 
hallinnollisia rasituksia ja parantaa yr ityslainsäädännön laatua” saavuttamisessa.11  
(11) Tämä perimmäinen tavoite voidaan muun taa seuraaviksi erityistavoitteiksi: 
valvontalaitteiden luotettavuuden parantaminen, maantieliikenteen 
sosiaalilainsäädännön noudattamisen tark astusten tehokkuuden lisääminen ja 
valvontalaitteiden käytöstä koituvien kul ujen vähentäminen osin vähentämällä 
laitteiden käyttöön liittyv ää hallinnollista rasitetta.  
                                                 
5 KOM(2009) 225 lopullinen. 
6 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009 maantieliikenteen harjoittajan ammatin 
harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY 
kumoamisesta (EUVL L 300, 12.11.2009, s. 51). 
7 Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus. 
8 Euroopan unionista tehty sopimus. 
9 Komission tiedonanto, Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyd en edistämiseksi Euroopan unionissa , 
KOM(2005) 97 lopullinen. 
10 Komission tiedonanto, Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen – strategia sääntely-ympäristön 
yksinkertaistamiseksi , KOM(2005) 535 lopullinen. 
11 Komission tiedonanto, Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja 
kestävyys keskeiselle sijalle , KOM(2010) 614 lopullinen. 
 
FI 5   FI (12) Joitakin maantieliikennettä koskevia tietoja ke rätään EU:n tasolla, ja niitä voitaisiin 
käyttää ehdotetun lainsäädännön edellä luet eltuihin erityistavoitteisiin kohdistuvien 
vaikutusten seuraamisessa12. Tässä tapauksessa valittiin seuraavat toiminnalliset 
tavoitteet, koska ne osoittavat saavut etun tason erityistavoitteiden osalta: 
• Ajopiirturilainsäädännön ”vakavimmat rikkomukset”13 kitketään vuoteen 2020 
mennessä (komissio seuraa jäsenvaltioiden joka toinen vuosi laatimaa kertomusta 
varten toimittamien kertomusten pohjalta); 
• Sosiaalilainsäädännön rikkomiset on havait tava tienvarsitark astuksissa kaksi 
kertaa paremmin tarkastettua aj oneuvoa kohden kuin vuonna 2008 (komissio 
seuraa jäsenvaltioiden joka toinen vuosi laatimaa kertomusta varten toimittamien kertomusten pohjalta); 
• Vähennetään digitaalisten ajopiirtureiden käyttöön liittyvää hallinnollista rasitusta 
20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä verra ttuna vuoteen 2010 (Stoiberin ryhmän 
esittämien arviointien perusteella sekä hallinnollisten kustannusten mittausta ja vähentämistä koskevan EU:n hankkeen pohjalta
14). 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
(13) Sidosryhmien kuulemisen ja asiantuntijaraporttien15 avulla komissio pystyi 
määrittelemään useita yksittäisiä toimenp iteitä, joilla havaitut ongelmat voitaisiin 
ratkaista. Tämän jälkeen toteutettavissa olevia toimenpiteitä seulottiin. 
(14) Komissio kehitti seuraavaksi toimintakokonais uuksia (policy package eli PP), jotka 
sisältävät toteutettavissa olevia politiikkava ihtoehtoja tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Toimintakokonaisuuksien laatimista pidettii n tarpeellisena, koska turvallisuuden 
kannalta järjestelmän luotet tavuus riippuu useiden sen osie n turvallisuudesta ja koska 
sovelletaan erilaisia lainsäädäntömenettelyjä (komiteamenettely ja yhteispäätösmenettely). Toimintakokonais uudet ovat tiivistety sti seuraavat:  
• Toimintakokonaisuus 1 (PP1) on tekni seen toteutukseen liittyvä 
toimintakokonaisuus, jolla pyritään yks inkertaisesti parantamaan nykyisiä 
ajopiirturilaitteita. 
• Toimintakokonaisuus 2 (PP2) sisältää m yös tekniseen toteutukseen liittyviä 
toimenpiteitä, mutta näiden toimenpiteiden toteuttaminen laajentaisi 
huomattavasti digitaalisten ajopiirtureiden ominaisuuksia ja johtaisi uudentyyppisten digitaalisten aj opiirtureiden kehitykseen.  
                                                
 
12 Vrt. etenkin Eurostat-tilastot ja EU Energy and Transport in Figures . 
13 Vakavimmat rikkomukset määritellään asetuksen (E Y) N:o 1071/2009 liitteessä IV: ”2. Ajopiirturin 
ja/tai nopeudenrajoittimen puuttuminen tai sellaisen luvattoman laitteen käyttö, jolla valvontalaitteen 
ja/tai nopeudenrajoittimen tallenteita voidaan muuttaa,  taikka piirturilevyjen tai ajopiirturista ja/tai 
kuljettajakortista kopioitujen tietojen väärentäminen; (…) 6. Kuljettaja käyttää väärennettyä 
kuljettajakorttia tai korttia, joka ei ole hänen omansa tai joka on saatu väärien ilmoitusten ja/tai väärennettyjen asiakirjojen perusteella.” 
14 Cap Gemini, Hallinnollisten kustannusten mittausta ja  vähentämistä koskeva EU:n hanke , 2009. 
15 Ks. alaviite 4. 
 
FI 6   FI • Toimintakokonaisuus 3 (PP3) sisältää PP1:n toimenpiteiden lisäksi myös muita 
kuin teknisiä toimenpiteitä.  
• Toimintakokonaisuus 4 (PP4) on yhdistel mä teknisiä ja järjestelmän 
parantamiseen liittyviä toimenpiteitä (PP2+PP3).  
(15) Taulukossa 2 esitetään yhteenveto kuhunkin toimintakokonaisuuteen kuuluvista 
toimenpiteistä. 
Taulukko 2. Toimintakokonaisuuksien sisältö. 
5. VAIKUTUSTENARVIOINTI  
(16) Taulukossa 3 ”Yhteenveto vaikutuksista” esitetään yhteenve to taloudellisten, 
sosiaalisten ja ympäristöv aikutusten arvioinnista.  Toimintakokonaisuus 1 
(PP1) 
 Toimintakokonaisuus 2 
(PP2) 
 Toimintakokonaisuus 3 
(PP3)  
 Toimintakokonaisuus 4 
(PP4)  
 
Oikeudellinen 
väline / 
oikeudelliset 
välineet  Teknisten eritelmien 
muokkausta koskeva 
etenemissuunnitelma  Teknisten eritelmien 
muokkausta koskeva 
etenemissuunnitelma 
Asetuksen (ETY) 
N:o 3821/85 
tarkistaminen uusien 
toiminnallisten 
vaatimusten osalta  
 Asetuksen (ETY) 
N:o 3821/85 
tarkistaminen uusien 
ajopiirtureiden käyttöä ja 
tarkastusta koskevien 
säännöksien osalta  Teknisten eritelmien 
muokkausta koskeva 
etenemissuunnitelma 
Asetuksen (ETY) 
N:o 3821/85 tarkistaminen  
Toiminta-
kokonaisuuden 
sisältö   
Salausteknologia 
Sinetöinnit  
Käyttäjärajapinta  PP1 +  
Ajopiirtureiden 
ominaisuudet 
(automaattinen ja 
manuaalinen kirjaus)  
Langaton yhteys 
tienvarsitarkastusten 
suorittamiseksi 
Rajapinta muiden 
älykkäiden 
liikennejärjestelmäsovell
usten kanssaPP1 + 
Korjaamot 
Kuljettajakortit 
Seuraamukset 
Valvontaviranomaisten 
koulutus 
Käyttöä koskevat 
säännökset  PP2 + PP3  
 
FI 7   FI Taulukko 3. Yhteenveto vaikutuksista. 
 Vaikutukset  
 Toimintakokonaisuus 1 (PP1)  Toimintakokonaisuus 2 (PP2)  Toimintakokonaisuus 3 (PP3)  Toimintakokonaisuus 4 (PP4)  
Sosiaalilainsäädännön 
noudattaminen  Pieni ja viivästynyt parannus  
joka rajoittuu ajopiirtureita 
koskeviin petoksiin (1/4 kaikista 
sosiaalilainsäädännön 
rikkomuksista)  PP1:n vaikutus + mahdollisesti 
suuri parannus  
Suuri epävarmuus tulosten 
kattavuudesta ( kompromisseja , 
joilla on talousarviovaikutuksia)  PP1:n vaikutus  + mahdollisesti 
suuri parannus  
Suuri epävarmuus tulosten 
kattavuudesta ( kompromisseja , 
joilla on talousarviovaikutuksia)  PP1:n vaikutus + mahdollisesti 
suuri parannus 
Vähemmän epävarmuutta 
tuloksista kuin PP2:n ja PP3:n 
kohdalla ( suuria 
kompromisseja , joilla on 
talousarviovaikutuksia)  
Taloudelliset vaikutukset      
Sisämarkkinoiden toiminta ja 
kilpailu  Pieni ja viivästynyt vaikutus  
joka rajoittuu ajopiirtureita 
koskeviin petoksiin (1/4 kaikista 
sosiaalilainsäädännön 
rikkomuksista)   
Arviointi sama kuin sosiaalilainsäädännön noudattamisen kohdalla  
Kilpailukyky  Positiivinen vaikutus 
ajopiirtureiden valmistajiin  Erittäin positiivinen vaikutus 
ajopiirtureiden valmistajiin  Positiivinen vaikutus 
ajopiirtureiden valmistajiin   
Epävarma vaikutus 
korjaamoihin 
Positiivinen vaikutus yrityksiin, 
joiden päätoimiala on muu kuin 
kuljetus  Erittäin positiivinen vaikutus 
ajopiirtureiden valmistajiin 
Epävarma vaikutus 
korjaamoihin 
Positiivinen vaikutus yrityksiin, 
joiden päätoimiala on muu kuin 
kuljetus  
Hallinnolliset rasitteet ja  
pk-yritykset  Mitätön vaikutus  - 383,5 miljoonaa euroa  - 142 miljoonaa euroa  - 515,5 miljoonaa euroa  
Julkisiin viranomaisiin Vähäinen negatiivinen vaikutus PP1:n vaikutus +  mahdollisesti Mahdollisesti negatiivinen PP1:n vaikutus +  mahdollisesti 
 
FI 8   FI kohdistuvat 
talousarviovaikutukset  EU:n tasolla  negatiivinen vaikutus (enintään 
7 500  000 euroa) kansallisella 
tasolla. Riippuu jäsenvaltioiden 
valinnoista ( kompromisseja 
muiden seurausten välillä)  vaikutus (enintään 
7 500  000 euroa) kansallisella 
tasolla. Riippuu jäsenvaltioiden 
valinnoista ( kompromisseja 
muiden seurausten välillä) 
Seuraamusten pieni positiivinen 
vaikutus  suurin negatiivinen  vaikutus 
kansallisella tasolla. Riippuu 
jäsenvaltioiden valinnoista 
(kompromisseja muiden 
seurausten välillä) 
Seuraamusten pieni positiivinen 
vaikutus  
Sosiaaliset vaikutukset      
Kuljettajien työolosuhteet, 
terveydentila ja elinolosuhteet  Positiivinen mutta viivästynyt 
parannus laitteen 
käyttäjäystävällisyyden 
parantamisen kautta  Arviointi sama kuin sosiaalilainsäädännön noudattamisen kohdalla 
 
Tieliikenteen turvallisuus  Positiivinen mutta viivästynyt 
parannus, koska tiedot on 
helpommin saatavissa myös ajon 
aikana  Arviointi sama kuin sosiaalilainsäädännön noudattamisen kohdalla  
Rikollisuus ja turvallisuus  Vähäinen vaikutus  Pieni positiivinen vaikutus asianmukaisemman sakotuksen kautta  
Perusoikeudet  Ei vaikutusta  Vähäinen negatiivinen vaikutus elinkeinovapauteen  
Ympäristövaikutukset  Vähäinen positiivinen vaikutus  
Kaikilla toimenpiteillä on suurempi vaikutus yrityksiin jäsenvaltioi ssa, joissa on korkeat palkat (EU 15 -maat) ja joissa yksin yrittäjien osuus on 
suuri. 
Suurempi vaikutus jäsenvaltioihin, joissa on huomattavan suuri kul jetusala tai joissa kuljetusyritysten osuus on suuri (Saksa, Puola, Espanja, 
Alankomaat, Romania, Liettua, Tšekin tasavalta)  Tiettyjä alueita koskevat 
vaikutukset  
 Asianmukaisempien seuraamusten vaikutukset ovat suurempia 
jäsenvaltioissa, joissa seuraamusten ankaruuden taso on nykyisin 
matala  
Kolmannet maat  Viivästyneet mutta vastaavat vaikutukset AETR-maihin.  
 
 
FI 9   FI 6. TOIMINTAKOKONAISUUKSIEN VERTAILU  
(17) Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 4 voidaan nähdä, vaikuttavuuden kannalta PP4 
on ehdottomasti paras vaihtoehto, sillä sen avulla voidaan saavuttaa suurimmalla todennäköisyydellä edellä mainitut ka ksi erityistavoite tta. Politiikkojen 
johdonmukaisuutta analysoitaessa tulee kuite nkin ilmi, että PP4:n myötä joudutaan 
tekemään suurimmat kompromissit positiivisten talousvaikutusten ja yhteiskunnallisten vaikutusten ja ju lkisiin viranoma isiin kohdistuvien 
talousarviovaikutusten vä lillä. Johdonmukaisuuden ka nnalta PP1 olisi paras 
vaihtoehto. PP4 on myös kallein vaihtoehto, jos tarkastellaan tarvittavia investointeja, kun taas PP1 on halvin ja lisäksi helpoin to teuttaa, sillä se voidaan 
hyväksyä ilman tavanomaista lainsäädäntömenettelyä. 
Taulukko 4. Toimintavaihtoehtojen vertailu. 
 Painotettu vaikuttavuus  Tehokkuus  Johdonmukaisuus  
PP0 - - - 
PP1 Melko heikko  Ei kustannuksia  Vahva  
PP2 Keskitasoa   7,5 miljoonaa euroa  Kompromisseja  
PP3 Keskitasoa  39 miljoonaa euroa  Kompromisseja  
PP4 Vahva   46,5 miljoonaa euroa  Eniten kompromisseja  
 
(18) Kaikki näkökohdat huomioon ottaen, ja  koska kokonaisvaltaista kustannus-
hyötyanalyysia ei ole käytettävissä, PP4:n positiiviset vaikutukset näyttävät olevan 
sen kustannuksia merkittävämmät. PP4:n  kautta on mahdollista saavuttaa 
515,5 miljoonan euron säästö hallinnolli sten rasitteiden osalta, mikä on 
huomattavasti enemmän kuin toimintapa ketin kokonaisvaltaisen toteutuksen 
kustannukset. Tehdyn analyysin mukaan toim intakokonaisuus 4 vaikuttaisi olevan 
paras vaihtoehto. 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
(19) Komissio tulee seuraamaan taulukossa  5 esitettyjä indikaattoreita. 
 
FI 10   FI Taulukko 5. Indikaattoreiden seuranta. 
Toiminnalliset tavoitteet  Seuranta  
Ajopiirturilainsäädännön ”vakavimmat rikkomukset” 
kitketään vuoteen 2020 mennessä  Seuranta toteutetaan käyttämällä hyväksi tietoja, 
jotka jäsenvaltioiden on joka toinen vuosi 
ilmoitettava komissiolle asetuksen (EY) 
N:o 561/2006 17 artiklan nojalla  
Sosiaalilainsäädännön rikkomiset on 
tienvarsitarkastuksissa havaittava kaksi kertaa paremmin 
tarkastettua ajoneuvoa kohden kuin vuonna 2008  Seuranta toteutetaan käyttämällä hyväksi tietoja, 
jotka jäsenvaltioiden on joka toinen vuosi 
ilmoitettava komissiolle asetuksen (EY) 
N:o 561/2006 17 artiklan nojalla  
Vähennetään digitaalisten ajopiirtureiden käyttöön 
liittyvää hallinnollista rasitusta 20 prosentilla vuoteen 
2020 mennessä verrattuna vuoteen 2010  Ajopiirturilaitteiden teknis tä kehitystä valvotaan 
keskustelemalla kiinnostuneiden osapuolten 
kanssa, Stoiberin ryhmän esittämien arviointien 
perusteella sekä hallinnollisten kustannusten 
mittausta ja vähentämistä koskevan EU:n 
hankkeen pohjalta