EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.7.2015 COM(2015) 339 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Energian kuluttajien aseman vahvistaminen {SWD(2015) 141 final}



1.Johdanto Energiaunionin strategisissa puitteissa esitetään visio energiaunionista, ”jonka keskiössä ovat kansalaiset, jotka sitoutuvat energiajärjestelmän muutokseen, saavat uusista teknologioista hyötyä energialaskujensa pienentyessä ja osallistuvat aktiivisesti markkinoiden toimintaan, ja jossa suojellaan heikoimmassa asemassa olevia kuluttajia”. Euroopan energia-ala on viime vuosikymmenen aikana ollut muutosten kohteena, mutta energian vähittäismarkkinat, joihin tässä tiedonannossa keskitytään, eivät ole pysyneet kehityksessä mukana. Kuluttajat – kotitaloudet, yritykset ja teollisuus – eivät voi kaikilta osin hyödyntää käynnissä olevaa energia-alan muutosta, hallita järkevästi kulutustaan ja pienentää energialaskuaan muun muassa seuraavien esteiden vuoksi: Kuluttajien (tai kuluttajien puolesta toimivien luotettavien välittäjien ja energiapalveluyritysten, kuten ostoyhteenliittymien) on vaikea arvioida markkinoiden tilannetta ja mahdollisuuksia, koska kustannuksista ja kulutuksesta ei ole saatavilla asianmukaista tietoa eivätkä tarjoukset ole riittävän läpinäkyviä. Verkkokustannusten, verojen ja erityisesti maksujen osuus keskivertokotitalouksien lopullisessa sähkölaskussa kasvaa. Kilpailu on riittämätöntä monilla vähittäismarkkinoilla, aktiivinen osallistuminen ei palkitse ja vaikeudet energiantoimittajan vaihtamisessa toimivat pidäkkeenä. Asumiseen liittyvien energiapalveluiden markkinoiden kehittymättömyys ja kysynnänohjaus kaventavat kuluttajien valinnanmahdollisuuksia. Estämällä kuluttajia tuottamasta energiaa omaan käyttöön vähennetään niiden hyötymismahdollisuuksia. Epätasainen tiedonsaanti ja mittavat uusien kilpailijoiden markkinoille pääsyn esteet hidastavat käytettävissä olevan kehittyneen tekniikan ja kehittyneiden käytäntöjen, kuten älykkäiden mittausjärjestelmien, älykkäiden laitteiden, hajautettujen energialähteiden ja energiatehokkuutta parantavien keinojen, käyttöönottoa. Komission visio sähkömarkkinoiden uudesta markkinarakenteesta tähtää energian kuluttajien aseman vahvistamiseen muun muassa liittämällä tukku- ja vähittäismarkkinat paremmin toisiinsa. Uusien ja innovatiivisten energiapalveluyritysten olisi uutta tekniikkaa hyödyntämällä annettava kuluttajille mahdollisuus osallistua täysimääräisesti energia-alan muutokseen kulutustaan halliten, tarjottava energiatehokkaita ratkaisuja, jotka tuovat kuluttajille säästöä, ja edistettävä energiankulutuksen yleistä vähenemistä. 2.Kolmen pilarin strategia energian kuluttajien aseman vahvistamiseksi Kansalaisten, kuluttajien ja sidosryhmien laajan kuulemisen – vuoden 2014 alkupuoliskolla järjestetty julkinen kuuleminen mukaan lukien – ja komission johtamien asiantuntijaryhmien keskustelujen perusteella seuraavat kolme seikkaa on todettu keskeisiksi kuluttajien aseman vahvistamisessa: kuluttajien vaikutusmahdollisuudet; älykodit ja älykkäät verkot; tiedonhallinta ja tietosuoja. 2.1.Kuluttajien toimintamahdollisuuksien lisääminen 2.1.1.Parantamalla tiedotusta säästetään rahaa ja energiaa Kuluttajat käyttävät keskimäärin 6,4 prosenttia kokonaiskulutuksestaan sähköön, kaasuun, lämmitykseen ja jäähdytyksen. Tämä on 15 prosenttia enemmän kuin viisi vuotta sitten. EU:ssa noin 40 prosenttia energiasta käytetään rakennuksissa. Lämmityksen ja jäähdytyksen osuus tästä on 80 prosenttia .

Tehokkaampi energiankäyttö on keskeinen tekijä kuluttajien energialaskujen pienentämisessä, ja sen vuoksi energiatehokkuus otetaan huomioon kaikessa energiaunionia koskevassa päätöksenteossa. Vaikka rakennuskannan kunnostaminen on tässä keskeisellä sijalla, myös yksinkertaisten välineiden, kuten lämmityksen säätölaitteiden ja termostaattien, asentamisella voi jo olla merkittävä vaikutus energiankulutukseen. Huomattavaa energiansäästöä voidaan saada aikaan myös lisäämällä esimerkiksi lämmityskattiloiden, televisioiden, jääkaappien ja pesukoneiden energiatehokkuutta. Osana tätä pakettia esitetty energiamerkintädirektiivin tarkistamista koskeva ehdotus lisää edelleen läpinäkyvyyttä, kannustaa valmistajia innovoimaan ja auttaa kuluttajia valitsemaan harkitusti kaikkein energiatehokkaimpia laitteita. Siirtymällä yksityisen kulutuksen mittaamiseen ja laskutukseen asuinkerrostaloissa ja monitoimirakennuksissa voidaan vähentää lämmityksen/jäähdytyksen kysyntää 10–30 prosenttia. Kokemus on myös osoittanut, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvat sovellukset, joiden avulla loppukäyttäjät saavat tietoa kulutuksestaan internetin kautta, voivat auttaa asukkaita vähentämään kulutustaan noin 8 prosenttia pelkästään lämmitystapojen muutoksella. Energian sisämarkkinoita koskevalla lainsäädännöllä ja energiatehokkuusdirektiivillä on vahvistettu kuluttajien oikeudet saada tarkkoja mittaus- ja kulutustietoja. Läpinäkyvät ja ajantasaiset laskutustiedot lisäävät kuluttajien luottamusta ja sitoutumista. Kuitenkin valtaosa eurooppalaisista saa nämä tiedot enintään kerran tai kahdesti vuodessa, ja mittaamista koskevat riidat ovat yleisiä. Jotta kuluttajat voisivat ymmärtää paremmin energialaskujensa sisällön, komissio aikoo arvioida yhdessä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa, miten kuluttajalaskujen sisällön selkeyttä ja vertailtavuutta voitaisiin lisätä. Tämän pitäisi myös tehdä kuluttajat tietoisemmiksi energiahintojen ja -laskujen eri osatekijöistä muun muassa parantamalla verkkokustannusten, verojen ja maksujen läpinäkyvyyttä. Kaikkien kuluttajien ja kuluttajien puolesta toimivien luotettavien välittäjien ja energiapalveluyritysten pitäisi saada helposti reaaliaikaista tai lähes reaaliaikaista tietoa kulutuksesta, jotta ne voivat mukauttaa kulutusta ja säästää energiaa. Tällaista reaaliaikaista tietoa ei välttämättä tarvita laskutustarkoituksessa, ja siksi tieto voisi olla kuluttajien saatavilla suoraan mittausjärjestelmästä standardoidun liitännän kautta. Älymittarit ovat avainasemassa, kun tarkkoja kulutustietoja annetaan vapaasti ja useasti saataville ja kun pyritään parantamaan laskutusta ja vähentämään mittaukseen liittyviä riitoja. Jäsenvaltioilta saadut tiedot osoittavat, että 72 prosentilla eurooppalaisista kuluttajista on määrä olla älykäs sähkömittari vuoteen 2020 mennessä . Älymittareiden laajamittainen käyttöönotto on toteutettu, käynnissä tai suunnitteilla tällä hetkellä 17 jäsenvaltiossa. Tällaisten mittareiden käyttöönoton hyödyt ja kustannukset on jaettava tasapuolisesti toimialan ja kuluttajien kesken ottaen huomioon kustannus-hyötyanalyysit ja yrittäjä- ja kuluttajajärjestöjen näkemykset. Valmistellessaan energiatehokkuutta koskevan lainsäädännön (energiatehokkuusdirektiivin ja rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin) uudelleentarkastelua ja sähkömarkkinoiden rakennetta koskevaa aloitetta komissio pohtii, miten kuluttajat voisivat hyötyä helpommin ja entistä useammin saatavilla olevista kulutustiedoistaan, mukaan lukien mahdollisuus pyytää älymittaria, jos niitä ei oteta järjestelmällisesti käyttöön kyseisellä alueella. 2.1.2.Kuluttajille annetaan laajat toimintamahdollisuudet Käynnissä oleva energia-alan muutos antaa kuluttajille uusia mahdollisuuksia hyötyä aktiivisesta roolistaan. Kuluttajien kaikkialla unionissa olisi voitava vapaasti valita, millä tavalla he haluavat aktiivisesti osallistua energiamarkkinoihin eli osallistuvatko he suoraan vai siirtämällä energiapäätöksensä luotettaville välittäjille ja energiapalveluyrityksille, kuten kuluttajan puolesta toimiville ostoyhteenliittymille. a)Toimittajan vaihtaminen – hyödynnetään vertailtavuuden parantumista Kaikkien kuluttajien saama oikeus valita paras energiasopimus ja haluamansa energialähde on keskeinen EU:n energian sisämarkkinoiden tuoma muutos. Monet kansalaiset eivät kuitenkaan edelleenkään tiedä, että heillä on oikeus vaihtaa energiantoimittajaa ja tehdä uusi sopimus. Lisätäkseen kuluttajien tietoisuutta tästä ja muista oikeuksista, komissio laati vuonna 2014 esitteen, jossa kerrotaan EU:n lainsäädäntöön sisältyvistä keskeisistä energian kuluttajien oikeuksista . Energiantoimittajan vaihtamisen on oltava teknisesti helppoa, nopeaa ja luotettavaa. Kansallisten sääntelyviranomaisten aloitteet vaihtoaikojen lyhentämiseksi ovat tässä suhteessa tervetulleita . Kuluttajien valinnanvapautta ja kilpailua yleensä rajoittavien vaihtomaksujen ja -seuraamusten poistamista voitaisiin harkita. Ennen kaikkea vaihtamisen perustana on oltava helposti saatavaa, läpinäkyvää, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa hinnoista sekä sopimuksen laadusta ja asiakastyytyväisyydestä. Tällaista tietoa voisi saada esimerkiksi luokitusjärjestelmistä, joissa asiakkaat antavat palautetta kaikista markkinoilla toimivista energiantoimittajista ja tarjouksista. Tieto siitä, minkä tyyppisiä energialähteitä energiantoimittajat käyttävät ja mikä on niiden osuus, auttaa kuluttajia tekemään valistuneempia valintoja. Komissio tulee työskentelemään kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa läpinäkyvyys- ja luotettavuuskriteerien kehittämiseksi energiasopimusten vertailuvälineitä varten ja sen varmistamiseksi, että kaikilla kuluttajilla on mahdollisuus käyttää ainakin yhtä riippumatonta ja todennettavaa vertailuvälinettä, jonka avulla kuluttajat voivat arvioida nykyistä sopimustaan markkinoilta saatavilla oleviin tarjouksiin. Komissio pyrkii määrittämään yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa mainonnassa ja laskuissa esitettäviä keskeisiä tietoja koskevat vähimmäisvaatimukset erityisesti hintavertailun osalta. Tässä käytetään pohjana toimialan ja kuluttajajärjestöjen alustavaa työtä ja kansalaisten energiafoorumissa määritettyjä hyviä käytäntöjä. Vähittäishintojen sääntely voi olla erityisen merkittävä este kilpailun toteutumiselle, kuten energiaunionitiedonannossa todetaan. Jäsenvaltiot mainitsevat usein puutteellisesti toimivat vähittäismarkkinat tai sosiaalisen suojelun tarpeet hintasääntelyn perusteluna. Sosiaalipolitiikan tavoitteet, kuten muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien suojelu säännellyillä tariffeilla, eivät ole läpinäkyviä ja voivat itse asiassa lisätä sekä heikommassa asemassa olevien että muiden kuluttajien energiakustannuksia. Siksi pitäisi tutkia muita, kestävämpiä ja täsmällisiä toimenpiteitä, joilla jäsenvaltioita voidaan auttaa purkamaan loppukäyttäjien hintasääntelyä. Komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä, jotta hinnat, jotka sääntelyn vuoksi ovat kustannuksia alhaisemmat, voidaan energiaunionistrategian mukaisesti asteittain poistaa ja samalla varmistaa, että heikommassa asemassa olevien kuluttajien kohdennettu suojelu toteutuu tässä yhteydessä. Muut jäsenvaltiot voivat ottaa oppia esimerkiksi Irlannista, jossa hintasääntelyn asteittainen poistaminen on onnistunut.

b)Ymmärretään kysynnänohjauksen kautta saatavan jouston arvo Vaihtelevan uusiutuvan energian kasvun vuoksi kysynnänohjaus on entistäkin tärkeämpää. Energiatehokkuus ja kysynnänohjaus ovat usein parempia vaihtoehtoja kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseksi kuin se, että rakennetaan tai pidetään toiminnassa enemmän voimalaitoksia tai verkkojohtoja. On selvää, että oikeus päättää kulutuksen joustoon osallistumisesta on aina oltava kuluttajalla. Joissakin osissa Eurooppaa kulutuksen jousto vähittäismarkkinoilla on jo todellisuutta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on joustavien automaattisten kysynnänohjausohjelmien ansiosta saatu teollisuus- ja toimistorakennuksissa 24 prosentin kustannussäästöt ja sähkön kulutus on vähentynyt 10–36 prosenttia. Keskeinen kysynnänohjauksen mahdollistava tekijä ovat kuluttajille annettavat hintasignaalit, joilla palkitaan joustavaa kulutusta. Hintasignaaleja voidaan antaa dynaamiseen hinnoitteluun perustuvien toimitussopimusten muodossa tai sopimuksina, joihin liittyy markkina- tai verkko-olosuhteisiin reagoiva kuormituksenvalvonta. Tällaisten sopimusten vaikutukset olisi selitettävä kuluttajille hyvin. Toinen kannustin voisi olla verkkomaksujen alentaminen, jos kulutusta vähennetään, kun verkot ovat ylikuormittuneet. Vaikka kuluttajia olisi kannustettava osallistumaan kulutuksen joustoon, niitä, jotka eivät pysty siirtämään kysyntäänsä, ei kuitenkaan saa rangaista. Vaikka dynaamiset hintasopimukset ovat edelleen kehityksensä alkuvaiheessa, ensimmäiset kokemukset osoittavat, että niistä on hyötyä kuluttajille . Siellä, missä ne ovat jo todellisuutta (esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa), vähittäiskuluttajat valitsevat yhä useammin dynaamisesti hinnoitellun sähkösopimuksen ja säästävät sähkölaskussaan 15–30 prosenttia. Vireillä oleva energiatehokkuusdirektiivin uudelleentarkastelu ja markkinoiden uuden rakenteen toteuttamista koskevat lainsäädäntöehdotukset tarjoavat tilaisuuden arvioida, miten voitaisiin lisätä ajallisesti eriytettyjen sopimusten saatavuutta. c)Pienennetään energialaskuja tuottamalla energiaa omaan käyttöön Hajautetut tuotanto- ja varastointivaihtoehdot yhdistettynä kysyntäpuolen joustoon voivat lisätä kuluttajien mahdollisuuksia tyydyttää ja hallita (osaa) energiatarpeistaan itse ryhtymällä energian tuottajiksi ja kuluttajiksi ja pienentää siten energialaskuaan. Hajautettu uusiutuvan energian tuotanto kuluttajien omaan käyttöön tai verkkoon toimitettavaksi voi toimia hyödyllisenä keskitettyjen tuotantolähteiden täydentäjänä. Jos omassa kulutuksessa vallitsee hyvä tasapaino tuotannon ja kuormituksen välillä, se voi auttaa vähentämään verkon hävikkiä ja ylikuormitusta sekä pienentämään pitkällä aikavälillä verkkokustannuksia, jotka muutoin tulisivat kuluttajien maksettaviksi. Jos kuluttajat tuottavat oman sähkönsä uusiutuvan energian järjestelmissä paikan päällä, ne kuluttavat vähemmän verkkosähköä. Tämä vaikuttaa siihen, miten verkkotariffit lasketaan. Verkkotariffien olisi oltava kuluttajien kannalta yksinkertaisia ja läpinäkyviä. Ne olisi määritettävä kustannuksiin perustuvalla ja oikeudenmukaisella tavalla tukien samalla energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamista. Energian tuotantoa omaan käyttöön käsitellään tarkemmin tämän tiedonannon ohessa julkaistavassa valmisteluasiakirjassa. d)Lisätään kuluttajien osallistumista välittäjien ja kollektiivisten järjestelyjen kautta Useissa jäsenvaltioissa on käynnistetty yhä useammin kollektiivisia järjestelyjä ja paikallisyhteisöjen hankkeita. Yhä useammat kuluttajat ovat mukana kollektiivisessa energiantuotannossa ja osuuskuntamuotoisissa järjestelyissä hallitakseen paremmin energiankulutustaan. Tällainen kuluttajien toteuttama innovointi johtaa myös kuluttajia palvelevaan innovointiin ja synnyttää uusia liiketoimintamalleja. Syntyy energiapalveluyrityksiä, ostoyhteenliittymiä, välittäjiä, tietoa käsitteleviä yrityksiä ja muita välittäjäyrityksiä ja usein myös kuluttajajärjestöjä, jotka auttavat kuluttajia tekemään parempia energiasopimuksia ja vapauttavat ne hallinnollisista menettelystä ja raskaalta selvittelytyöltä. Tämä avaa myös uusia mahdollisuuksia paikallisyhteisöille ja viranomaisille, joiden alueelliset ja paikalliset energia-aloitteet voivat paikallistasolla tarjota arvokkaan yhteyden päätöstentekijöiden, kansalaisten ja innovoijien välille.

Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen (Covenant of Mayors) on allekirjoittanut yli 6000 kaupunkia. Tämä osoittaa, että paikallisviranomaiset ovat halukkaita toimimaan aktiivisesti uudessa energiajärjestelmässä tukemalla innovatiivisia paikallisia energiaratkaisuja, kuten älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden puitteissa kehitettyjä ratkaisuja. Komissio jatkaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen liittyvää työtään, jotta kuluttajien osallistumista energiamarkkinoille ja energiaunionin hallintoon voidaan helpottaa muun muassa paikallisten energia-aloitteiden kautta. Lisäksi uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien direktiivien tarkistaminen sekä markkinoiden rakennetta koskeva aloite tarjoavat tilaisuuden arvioida, kuinka voitaisiin helpottaa mahdollisuuksia käyttää innovatiivisia energiantoimittajia, kollektiiviset järjestelyt mukaan lukien. 2.1.3.Taataan täysi suoja kuluttajille EU:n lainsäädännössä annetaan energiankuluttajille jo nyt laajat oikeudet, joiden täytäntöönpano on edelleen etusijalla. Komissio arvioi näiden oikeuksien täytäntöönpanoa ja antaa tarkempia ohjeita yhteistyössä kuluttajajärjestöjen ja sääntelyviranomaisten kanssa. Energiaa koskevien säädösten sisällyttämistä kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen liitteeseen harkitaan. Ensisijainen vastuu energiankuluttajien oikeuksien toteutumisen valvonnasta ja suojelusta kuuluu edelleen jäsenvaltioille. Kun vaihtoehtoja ja tarjontaa on enemmän, kuluttajilla on oltava entistäkin suurempi varmuus siitä, että he saavat tehokasta suojaa sopimattomia kaupallisia menettelyjä vastaan. Tällaisia käytäntöjä ja valituksia energia-alalla tutkivat viranomaiset voisivat hyötyä tiiviimmästä yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten kanssa. Energiaköyhyys on myös merkittävä kysymys. Se edellyttää jäsenvaltioiden toimia, joissa sosiaali- ja energiapolitiikan toimenpiteet kohtaavat. Energiaköyhyyttä on torjuttava laajemmassa sosiaaliturvan kontekstissa väheksymättä tarvetta kohdennettuun, tulokselliseen apuun, jossa on otettu huomioon energia-alan parhaat käytännöt . Työssä, jota sidosryhmien kanssa on tehty kansalaisten energiafoorumissa, on tullut selvästi esiin, että energiatehokkuuden parantaminen on usein paras pitkän aikavälin ratkaisu energiaköyhyyteen. Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä huomioon toimissa, joita ne toteuttavat täyttääkseen EU:n lainsäädännössä asetetut kuluttajien haavoittuvuuden vähentämistä ja energiaköyhyyteen puuttumista koskevat velvoitteensa. Tässä yhteydessä kansalaisten energiafoorumi helpottaa kaikkein tuloksellisinta apua eli ennen kaikkea energiatehokkuuden parantamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Jotta jäsenvaltioiden olisi helpompi täyttää tätä koskevat velvoitteensa ja jotta voitaisiin lisätä läpinäkyvyyttä, komissio aikoo pohtia, miten energiaköyhyyttä koskevaa EU:n laajuista tietojenkeruuta ja seurantaa voitaisiin parantaa varmistaen samalla turvallisuus, yksityisyys ja henkilötietosuoja. Kuluttajien haavoittuvuuden ja energiaköyhyyden määrittämiseksi voitaisiin harkita yhteisiä vähimmäiskriteerejä. 2.2.Tehdään älykodeista ja -verkoista todellisuutta Verkoissa ja kodeissa käytettävien älykkäiden tekniikoiden pitäisi yksinkertaistaa kuluttajien osallistumista uusille vähittäismarkkinoille eikä luoda rasitteita. Integroitujen automatisoitujen ratkaisujen avulla voidaan yksinkertaistaa kuluttajien toimia yhdistämällä älykkäät mittausjärjestelmät älykkäisiin kodin energianhallintajärjestelmiin ja älylaitteisiin, joiden avulla on helppo hallita kulutusta, osallistua kulutuksen joustoon tai sopeuttaa kulutus mahdollisimman tarkasti omaa mikrotuotantoa vastaavaksi energiahintatietojen perusteella. Tällaiset älykkäät tekniikat edistävät myös sähköajoneuvojen käyttöönottoa. Jotta sekä kuluttajat että energiajärjestelmä saisivat tällaisista tekniikoista parhaan mahdollisen hyödyn, asennettavien älykkäiden mittausjärjestelmien on tarjottava tarkoituksenmukaisia toimintoja . Lisäksi kehittyneen mittausinfrastruktuurin käyttöönoton olisi taattava tekninen yhteentoimivuus sekä kuluttajien mahdollisuus saada kulutustietonsa avoimen standardiliitännän kautta. Eurooppalaiset standardointielimet ovat jo vahvistaneet älykkäitä mittareita ja älykkäiden verkkojen yleistä arkkitehtuuria ja yksittäisiä komponentteja varten täydellisen standardikokoelman, joka kattaa sekä tekniikka- että tietoliikennekysymykset (eli tiedonsiirtoprotokollat). Komissio seuraa tiiviisti näiden standardien täytäntöönpanoa ja aikoo analysoida, sovelletaanko älykkäitä verkkoja ja älykkäitä mittausjärjestelmiä koskevia eurooppalaisia standardeja sekä mittausjärjestelmiin suositeltuja toimintoja johdonmukaisesti, varmistaakseen, että niillä saadaan aikaan halutut toiminnot ja yhteentoimivuus.

Standardit ja yhteentoimivuus ovat tärkeitä myös kodin sisällä älykkäiden laitteiden ja energianhallintajärjestelmien välisessä tietoliikenteessä, jotta kysynnänohjausvalmiudella varustettujen laitteiden asentaminen ja käyttäminen kotona olisi helppoa. Toimialaa olisi tuettava, jotta se voi viimeistellä tällaiset standardit ja alkaa soveltaa niitä nopeasti. Tulisi myös pyrkiä synergiaan muiden kodeissa käytettävien järjestelmien (esim. vesihuollon) kanssa, jotta myös niiden kulutusta voidaan optimoida älykkäiden laitteiden avulla. EU:n rahoitusta käytetään edelleen älykoti- ja älyverkkotekniikoita koskevaan tutkimukseen ja demonstrointiin sekä niiden turvallisuuden parantamiseen, jotta voidaan edistää EU:n yritysten kansainvälistä kilpailukykyä tällä korkean lisäarvon alalla. Lisäksi on ratkaisevan tärkeää hallita verkkoinvestointeja ja -toimintoja kustannustehokkaasti uusissa olosuhteissa. Jakeluverkonhaltijoiden palkkiojärjestelmien pitäisi vastata kustannuksia ja kannustaa niitä osallistumaan kustannustehokkaasti innovatiivisten verkkoratkaisujen käyttöön ja toimimaan neutraaleina markkinoiden toiminnan helpottajina, kun ne vastaavat tietojen käsittelystä. Jäsenvaltioiden ja toimialan olisi hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja ja Euroopan strategisten investointien rahastoa älykkään tekniikan käyttöönoton yhteisrahoittamiseen. Investoinnit älykkääseen energiatekniikkaan ja tutkimukseen, myös Horisontti 2020 -ohjelman kautta, tuovat samaan aikaan monia rinnakkaisia etuja parantamalla Euroopan kilpailukykyä korkean lisäarvon teollisuudenaloilla, kuten muun muassa digitaaliset sisämarkkinat edellyttävät. Komissio aikoo yhteistyössä Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston sekä energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston kanssa varmistaa, että kansallisten sääntelyviranomaisten suhtautuminen jakeluverkonhaltijoita koskevaan sääntelyyn kannustaa innovointiin ja kustannustehokkuuteen sekä energianjakelutoimintojen laadun läpinäkyvyyteen. 2.3.Tiedonhallintaan ja tietosuojaan kiinnitetään erityistä huomiota Suuri osa tulevien energiamarkkinoiden arvosta syntyy suurista tietovirroista ja tieto- ja viestintätekniikan laajemmasta integroinnista energiajärjestelmiin. Siksi tahon, joka kerää ja käsittelee tietoja älykkäiden mittausjärjestelmien tai kuluttajien toimintamahdollisuuksia lisäävien muiden palvelujen yhteydessä, pitäisi antaa kuluttajalle ja mahdollisille kuluttajan nimeämille kolmansille osapuolille suora pääsy näihin tietoihin. Pääsy pitäisi antaa toimivalla ja syrjimättömällä tavalla . Tämä on oleellista, jos mittaus- tai laskutusyhteisö tarjoaa markkinoilla myös muita palveluja. Tietojen käsittelyssä voidaan noudattaa erilaisia malleja, mutta tietojen saatavuutta hallinnoivien yhteisöjen neutraalius on erittäin tärkeää. Lisäarvopalvelujen osalta pääsy kuluttajan kulutus- ja laskutustietoihin on oltava ainoastaan kuluttajan valtuuttamilla kolmansilla osapuolilla. Komissio aikoo vuonna 2016 ehdottaa osana digitaalisia sisämarkkinoita koskevaa strategiaa vapaan datavirran eurooppalaista aloitetta, jossa tietojen (kuten energiatietojen) omistajuus, yhteentoimivuus, käytettävyys ja saatavuus otetaan huomioon. Energia-alan on edelleen oltava eturintamassa tietoturvan sekä kaikkien kuluttajien yksityisyyden suojan ja tietosuojan varmistamisessa. Parhaillaan käsiteltävissä komission ehdotuksissa verkko- ja tietoturvaa koskevaksi direktiivi ja yleiseksi tietosuoja-asetukseksi puututaan esiin nouseviin tietojen käsittelyyn liittyviin riskeihin. Odotettaessa, että tietoturvaa ja yksityisyyden suojaa koskeva yleinen sääntelykehys kehittyy tällä tavalla, komissio on työstänyt energia-alan sidosryhmien kanssa alakohtaisia välineitä.