Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 (yleinen elintarvikelainsäädäntö), direktiivin 2001/18/EY (muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön), asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut), asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (rehun lisäaineet), asetuksen (EY) N:o 2065/2003 (savuaromit), asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit), asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely), asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (kasvinsuojeluaineet) ja asetuksen (EU) 2015/2283 (uuselintarvikkeet) muuttamisesta”

(COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD))

(2018/C 440/27)

Esittelijä: Antonello PEZZINI Toinen esittelijä: Ester VITALE

Lausuntopyyntö neuvosto, 22.5.2018 Euroopan parlamentti, 28.5.2018 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artikla, 114 artikla, 168 artiklan 4 kohdan b alakohta ja 304 artikla Työvaliokunnan päätös 13.2.2018 Vastaava erityisjaosto ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” Hyväksyminen erityisjaostossa 5.9.2018 Hyväksyminen täysistunnossa 19.9.2018 Täysistunnon nro 537 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 176/2/2

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK on aina tukenut EU:n politiikkaa, jolla suojellaan terveyttä koko elintarvikeketjussa, jokaisessa tuotantovaiheessa ja koko matkan viljelijöiltä kuluttajille ja pyritään välttämään elintarvikkeiden saastumista ja elintarvikeriskejä edistäen näin elintarviketurvallisuutta ja -hygieniaa sekä selkeän, avoimen ja varmennetun tiedon antamista tuotteista.

1.2 ETSK tukee komission aloitteita, joiden tavoitteena on vastata koko elintarvikeketjun valvontajärjestelmän avoimuuteen, kestävyyteen ja tehokkuuteen liittyviin haasteisiin, jotta parannetaan kansalaisten, tiedotusvälineiden ja koko kansalaisyhteiskunnan käsitystä luotettavuudesta ja turvallisuudesta.

1.3 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) on vahvistettava, jotta voidaan taata paras mahdollinen tieteellinen neuvonta riskinhallinnasta vastaaville tahoille selkeän ja avoimen viestinnän kautta sekä entistä tiiviimpi yhteistyö jäsenvaltioiden ja muiden, sosiaalialalla toimivien elinten kanssa johdonmukaisen, varman ja luotettavan elintarviketurvallisuusjärjestelmän varmistamiseksi.

1.4 ETSK on todennut jo aiemmin, että EFSA on toimintansa aikana osoittanut asiantuntemuksensa ja sillä on ollut erittäin merkittävä rooli terveysriskien ehkäisemisen alalla EU:ssa ( 1 )

1.5 Komitea pitää välttämättömänä, että säilytetään EFSAn vahva riippumattomuus ulkoisista vaikutteista ja paras mahdollinen tieteellinen asiantuntemus sen piirissä maksimoimalla riskinanalysointivalmiudet, jotta voidaan varmistaa maailmanlaajuisesti yhtenä kaikkein parhaimpana pidetyn EU:n arviointijärjestelmän kestävyys.

1.6 ETSK katsoo, että EFSAlle ja verkostona toimiville jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus kehittää parhaalla mahdollisella tavalla asianmukaista riskiviestintää – riippumattomasti mutta keskenään johdonmukaisesti ja koordinoiden riskinarvioinnista ja -hallinnasta vastaavien tahojen kesken – jotta käyttäjät voivat hyödyntää tuloksia ja päätelmiä selkeissä ja vuorovaikutteisissa puitteissa. Samalla tulee varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen luottamuksellisuuden ja suojelun taso.

1.7 ETSK kannattaa vahvasti sellaisen tutkimusrekisterin perustamista, joka on helposti käytettävissä verkossa ja sisältää tiedot sertifioiduista asiantuntijoista ja laboratorioista, valaehtoiset vakuutukset eturistiriitojen puuttumisesta, selvitykset tavoitteista sekä tiedot tutkimuksiin osoitetuista teknisistä ja taloudellisista resursseista ja niiden lähteistä.

1.8 Komitean mielestä kohdennetun ruoka- ja ravintokulttuurin ja riskiin liittyvien selektiivisten analysointivalmiuksien avulla on syytä parantaa huomattavasti kuluttajien kykyä hahmottaa riskiä, jolle he altistuvat elintarvikkeiden yhteydessä.

1.9 ETSK katsoo, että unionin tuleva yleinen strateginen riskiviestintäsuunnitelma – jos se laaditaan täydessä yhteisymmärryksessä EFSAn kanssa ja sen riippumattomuutta kunnioittaen – muodostaa keskeisen tekijän, johon vastuullisten tahojen tulee keskittyä antaakseen tehokkaita, yksiselitteisiä, oikea-aikaisia, vuorovaikutteisia ja asianmukaisia vastauksia kansalaisten tarpeisiin elintarvikeketjun turvallisuuden, avoimuuden ja luotettavuuden suhteen.

1.10 ETSK ehdottaa jäsennellyn ja järjestelmällisen vuoropuhelun vahvistamista kansalaisyhteiskunnan kanssa. ETSK voisi kestäviä elintarvikejärjestelmiä käsittelevien rakenteidensa avulla antaa siihen hyödyllisen ja konkreettisen panoksensa.

1.11 ETSK tukee painokkaasti EFSAn hallintoon liittyvää ehdotusta, että jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunta osallistuisivat entistä aktiivisemmin hallintorakenteeseen ja tieteellisiin asiantuntijaryhmiin ja että johtokunnan kokoonpano linjattaisiin vastaamaan EU:n erillisvirastoja koskevassa yhteisessä lähestymistavassa vahvistettuja standardeja.

1.12 ETSK katsoo, että EFSAn ja yhteisen tutkimuskeskuksen välinen sopimus vaatii jatkotoimia erityisesti elintarvikkeita ja rehuja koskevien yhteisten toimien osalta ja sellaisen yhdenmukaisen tieteellisen laadun analyysimenettelyn kehittämiseksi, joka varmistaa avoimuuden, vertailukelpoisuuden, osallisuuden ja oikeudenmukaisuuden suhteessa kaikkiin sidosryhmiin.

2. Johdanto

2.1 Yleinen elintarvikelainsäädäntö (EU:n lainsäädäntö elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuudesta tuotantoketjussa) on EU-sääntelyn kulmakivi elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa maatiloilta aina ruokapöytään asti.

2.2 Lainsäädännön mukaan elintarvike- ja rehualan sääntelyllä tulee olla tieteellinen perusta. Tämä tunnetaan riskianalyysiperiaatteena, joka muodostuu kolmesta erillisestä mutta toisiinsa yhteydessä olevasta osatekijästä: riskinarviointi, riskinhallinta ja riskeistä tiedottaminen.

2.3 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) perustettiin asetuksella (EY) N:o 178/2002 riippumattomaksi tieteelliseksi virastoksi, joka antaa tieteellisiä lausuntoja elintarvikeketjuun liittyvien EU:n toimien perustaksi.

2.4 Euroopan komissiolle toimitettiin 6. lokakuuta 2017 virallisesti eurooppalainen kansalaisaloite, joka perustuu yhteensä 1 070 865 tuenilmaisuun 22 jäsenvaltiosta. ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” -aloitteessa ( 2 ) Euroopan komissiota kehotettiin ehdottamaan jäsenvaltioille erilaisia toimenpiteitä. Yhtenä suosituksena oli varmistaa, ”että tieteellinen arvio torjunta-aineiden EU:n säännöksiin nojaavaa hyväksyntää varten perustuu yksinomaan julkaistuihin, toimivaltaisten viranomaisten eikä torjunta-aineteollisuuden tilaamiin tutkimuksiin”. Euroopan komissio sitoutui antamaan käsillä olevan lainsäädäntöehdotuksen toukokuuhun 2018 mennessä, jotta voidaan parantaa tieteellisten arvioiden avoimuutta ja tieteellisten tutkimusten laatua ja riippumattomuutta.

2.5 Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen (EY) N:o 178/2002 toimivuustarkastus saatiin valmiiksi 15. tammikuuta 2018 ( 3 )

2.6 Arviointi osoittaa, että elintarvikelainsäädäntöä koskeva asetus on edelleen ratkaiseva ja tarkoituksenmukainen vastatakseen pääosaan nykysuuntauksista.

2.6.1 Yleisesti ottaen elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen tärkeimmät tavoitteet on saavutettu: korkeatasoinen ihmisten terveyden suojelu, elintarvikkeisiin liittyvät kuluttajien edut sekä sisämarkkinoiden tehokas toiminta.

2.6.2 EFSAn perustaminen on parantanut EU:n toimien tieteellistä perustaa. EFSAn tieteellisten valmiuksien lisäämisessä, sen tieteellisten tulosten laadussa, tieteellisten tietojen keruussa sekä riskinarviointimenetelmien kehittämisessä ja yhdenmukaistamisessa on saavutettu merkittäviä parannuksia.

2.6.3 EFSA on vahvistanut yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten tieteellisten elinten kanssa sekä tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden kesken.

2.6.4 Riskianalyysiperiaatteen soveltamisessa ei ole havaittu EU:n laajuisesti systeemistä epäjohdonmukaisuutta.

2.6.5 Riippumattomuutta ja avoimuutta koskevaa EFSAn tiukkaa politiikkaa on säännöllisesti parannettu ja vahvistettu. Koska kuitenkaan kaikki jäsenvaltiot eivät ole edustettuina EFSAn johtokunnassa, EFSAn hallinto ei näytä vastaavan EU:n erillisvirastoja koskevaa yhteistä lähestymistapaa.

2.6.6 Elintarvikelainsäädäntöä koskevalla asetuksella luodut elintarviketurvallisuuden puitteet ovat toimineet myös joissain tapauksissa innoituksen lähteenä EU:n ulkopuolisille maille niiden laatiessa kansallista lainsäädäntöään.

2.6.7 Lupahakemuksiin liittyvän asiakirja-aineiston käsittelyn yhteydessä tehtävässä riskien arvioinnissa EFSAa sitovat luottamuksellisuutta koskevat säännöt ja analyysimenetelmät, joissa tulee ottaa huomioon kaikki saatavilla olevat tutkimukset tai todisteet. EFSA ei näin ollen ota lausunnoissaan huomioon yksinomaan teollisuuden tekemiä tutkimuksia, vaan perustaa omat tieteelliset päätelmänsä mahdollisimman tarkkaan kirjallisen aineiston käsittelyyn. Teollisuudella on puolestaan velvollisuus antaa omat tutkimuksensa käyttöön osana aineistoa hakiessaan lupia.

2.6.8 Tuoreiden arvioiden ( 4 ) mukaan EFSAn nykyisessä järjestelmässä on voitu havaita seuraavia puutteita: — vaikeudet houkutella paneeliin uusia jäseniä — tieteellinen asiantuntemus, joka tulee vain muutamista jäsenvaltioista — nykyinen suuntaus vähentää julkishallinnon varoja — EFSAn tehtävien ulkoistamiseen osoitettu vähäinen rahoitus.

2.6.9 Lisäksi pitkäkestoiset lupamenettelyt eräillä sektoreilla hidastavat prosessia uusien tuotteiden markkinoille saattamiseksi. Tästä huolimatta keskitetty lupajärjestelmä on tehokkaampi kuin elintarvikkeita koskevien useiden kansallisten lupajärjestelmien käyttäminen.

2.7 ETSK on jo todennut, että ”EFSA on toimintansa aikana osoittanut asiantuntemuksensa. Sillä on ollut kiistattomasti erittäin merkittävä rooli terveysriskien ehkäisemisen alalla EU:ssa” ( 5 )

2.8 Tieteellisistä lausunnoista ei olla aina samaa mieltä, eivätkä ne ole aina yksiselitteisiä. Niiden vaikutukset huomioon ottaen ETSK onkin kehottanut aiemmin antamassaan lausunnossa EFSAa ”kiinnittämään erityistä huomiota tähän ilmiöön, sillä tieteellinen kirjallisuus on arviointimenettelyn tärkeä vertailukohta” ( 6 ) , ja pyytänyt Euroopan komissiota julkaisemaan käytetyt ja hyväksyttyihin päätelmiin johtaneet säädösperusteiset tutkimukset ja niitä koskevat raakatiedot järjestelmällisesti viraston verkkosivuilla.

2.9 ETSK on myös todennut ( 7 ) , että EFSAn arviointi perustuu tieteelliseen tutkimukseen, jonka tulisi osoittaa asianomaisen aineen vaarattomuus. Nykyisen lainsäädännön mukaan yrityksen, joka aikoo saattaa markkinoille tuotteen, on esitettävä tällainen viitetutkimus. Tämä onkin kaikkein arkaluonteisin näkökohta, sillä tieteelliset tutkimustulokset voivat olla joskus erilaiset riippuen siitä, mistä rahoitus on peräisin ja mitä menetelmiä on käytetty.

2.10 Yleisemmin ETSK on hiljattain kehottanut kehittämään elintarvikepolitiikkaa niin, että se vastaa 2000-luvun tarpeita ja täyttää muun muassa kriteerit, jotka koskevat elintarvikkeiden laatua, terveyttä, ympäristöä, sosiaalisia ja kulttuurisia arvoja, taloudellisen pohjan vakautta, säällisiä työpaikkoja, kaikkien kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja hyvää hallintotapaa ( 8 )

2.11 Euroopan oikeusasiamies on tutkinut asiaa ja toteuttanut toimia, jotka koskevat EU:n elintarvikeketjun riskinarviointimallia, ja esittänyt komissiolle 15. maaliskuuta 2018 toimittamassaan kirjeessä eräitä ohjaavia periaatteita unionin elintarvikeketjun riskinarviointimallin parantamiseksi: — riippumattomuus ja avoimuus — sitoutuminen suuntaa-antavien tutkimusten julkaisemiseen tieteellisiä arviointeja tehtäessä — entistä vahvempi omien riskinvalvontatehtävien julkinen valvonta prosessin varhaisessa vaiheessa — valmiudet ottaa kansalaiset ja sidosryhmät mukaan riskinarviointiprosessiin (9) — sidosryhmien mahdollisuus osallistua nykyisellään avoimien täysistuntojen lisäksi myös muihin kokouksiin luonnollisesti luottamuksellisuutta noudattaen.

2.12 Lisäksi Euroopan oikeusasiamies on korostanut, että julkisen tiedotuksen välineiden, joita EFSA käyttää tiettyihin aineisiin tai tuotteisiin liittyvistä riskeistä valistamiseen, olisi oltava saatavilla kaikilla 24:llä EU:n virallisella kielellä, että vammaisten oikeuksia on noudatettava ja että riskistä tiedottamisessa on otettava huomioon heidän tarpeensa ( 10 )

3. Euroopan komission ehdotukset

3.1 Euroopan komissio ehdottaa yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen ja kahdeksan alakohtaisen säädöksen tarkistamista niin, että ne vastaavat yleisiä sääntöjä, jotta voidaan vahvistaa avoimuutta ja lisätä takeita tutkimusten luotettavuudesta, puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta.

3.2 Hallinnon parantamiseksi ehdotetaan, että jäsenvaltiot osallistuvat entistä tiiviimmin EFSAn hallintorakenteeseen ja tieteellisiin asiantuntijaryhmiin ja että kansalliset tieteelliset elimet osallistuvat entistä aktiivisemmin tieteellisten tietojen toimittamiseen ja tutkimuksiin.

3.3 Lisäksi yleisen viestintäsuunnitelman käynnistämisellä pyritään parantamaan ja lisäämään tiedottamista kansalaisille koituvista riskeistä yhteisin toimin, jotta voidaan lisätä kuluttajien luottamusta ja edistää yhä parempaa tietoisuutta ja ymmärrystä kansalaisten keskuudessa.

4. Yleistä

4.1 ETSK on aina tukenut EU:n politiikkaa, jolla suojellaan terveyttä koko elintarvikeketjussa ja jokaisessa tuotantovaiheessa ja pyritään välttämään elintarvikkeiden saastumista ja elintarvikeriskejä edistäen näin elintarviketurvallisuutta ja -hygieniaa, avoimen ja todenmukaisen tiedon antamista tuotteista, kasvien terveyttä sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia.

4.1.1 ETSK tukee voimakkaasti vaatimusta siitä, että EU takaa Euroopan elintarvikeketjun mahdollisimman korkean turvallisuustason tarjoamalla EFSAn kautta riskinhallinnasta vastaaville tahoille parasta mahdollista tieteellistä neuvontaa, antamalla kansalaisille tietoa riskeistä selkeästi ja avoimesti ja tekemällä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden tahojen kanssa johdonmukaisen ja luotettavan elintarviketurvajärjestelmän varmistamiseksi. Olisi hyödyllistä — tarkastella uudelleen lupamenettelyjä niiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi ja markkinoille pääsyn vauhdittamiseksi — tarkastella uudelleen mikroyrityksiä koskevia vapautuksia ja yksinkertaistettuja sääntöjä noudattaen kansanterveyden suojelun korkeaa tasoa — arvioida uudelleen EFSAn työmäärää lisäävien nykyisten lupien vaikutusta — yksinkertaistaa prosesseja entistä paremman avoimuuden takaamiseksi.

4.2 ETSK pitää välttämätöntä, että EU:n arviointijärjestelmän kestävyyden varmistamiseksi EFSA pysyy erittäin vahvasti riippumattomana ulkoisista vaikutteista ja että sillä on mahdollisimman hyvä tieteellinen pätevyys niin, että maksimoidaan EFSAn valmius analysoida riskejä.

4.3 ETSK muistuttaa, että EU:n lainsäädännön ansiosta Euroopan kansalaiset voivat nauttia elintarvikkeiden turvallisuuden tasosta, joka on maailmanlaajuisesti yksi korkeimmista. Tästä syystä ETSK katsoo, että on ehdottoman tärkeää taata laadukkaat ja luotettavat riippumattomat tieteelliset analyysit, täysi avoimuus ja vuorovaikutteinen viestintä koko riskiarviointiprosessin aikana niin, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat siihen ja jakavat vastuun, mutta on myös ja ennen kaikkea puututtava vahvasti ja päättäväisesti siihen, miten kansalaisyhteiskunta hahmottaa riskin.

4.4 ETSK:n mukaan on olennaista tarjota kuluttajille turvallista ruokaa ja säilyttää luottamus, jotta voidaan ylläpitää myönteistä ja luottamukseen perustuvaa suhdetta kansalaisiin ja varmistaa elintarvikemarkkinoihin kohdistuvat myönteiset vaikutukset.

4.5 Tieteellisen yhteisön on voitava luottaa EFSAn rooliin elintarviketurvallisuuden alalla, ja lausuntojen on toimittava keskeisenä vertailupohjana, jotta taataan, että markkinoille saatettu ruoka on turvallista.

4.6 ETSK katsoo, että EFSA on parhaassa mahdollisessa asemassa kehittääkseen asianmukaista riskiviestintää helposti ymmärrettävin tiedottein, jotta käyttäjät voivat hyödyntää tuloksia ja päätelmiä selkeissä ja avoimissa puitteissa. Samalla tulee varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen luottamuksellisuus ja suojelu, jotta ei jarruteta innovointia ja kilpailukykyä.

4.7 Välttämätön joskaan ei riittävä edellytys sen takaamiseksi, että viestintä tiettyjen elintarvikkeiden riskistä olisi vastaanottajille ymmärrettävää, asianmukaista, oikea-aikaista ja johdonmukaista, on koordinoinnin vahvistaminen riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välillä yhteisesti sovittujen viestintäperiaatteiden pohjalta.

4.7.1 ETSK:n mielestä on syytä parantaa huomattavasti kuluttajien kykyä hahmottaa riskiä, jolle he altistuvat elintarvikkeita kuluttaessaan, haitallisuuden, kulttuuristen ruokailutottumusten ja elintarvikkeiden kulutustapojen näkökulmasta.

4.7.2 ETSK katsoo, että jos unionin tulevan strategisen riskiviestintäsuunnitelman ohella toteutetaan useita yksittäisiin tilanteisiin mukautettuja toimenpiteitä, se toimii keskeisenä välineenä, jonka pohjalta voidaan arvioida kaikkien vastuussa olevien tahojen valmiuksia eri tasoilla ja antaa tehokkaita, oikea-aikaisia ja kansalaisten tarpeisiin sopivia vastauksia elintarvikeketjun turvallisuudesta, avoimuudesta ja luotettavuudesta.

4.7.3 Epävarmuustekijät on tunnistettava ja määriteltävä, ja on ilmoitettava mahdolliset puutteet tiedoissa tai yhtenäistämättömissä analysointimenetelmissä. Tässä yhteydessä on keskeistä, että tiedottamisesta vastaavat tahot välittävät keskenään johdonmukaisia viestejä, että viestintäkanavat ovat vuorovaikutteisia ja todennettavissa ja että niiden tehokkuuden seuranta on jatkuvaa.

4.7.4 ETSK pitää myös välttämättömänä, että viestintätoimien tueksi toteutetaan kampanjoita harhaanjohtavien tietojen ja väärien käsitysten torjumiseksi, jotta voidaan välttää se, että oikeita riskianalyysejä käytetään väärin etenkin pk-yritysten innovaatioiden pysäyttämiseen.

4.7.5 On tärkeää vahvistaa koordinointia kansallisten viranomaisten ja virastojen kanssa tehokkaan hälytysjärjestelmän aikaansaamiseksi ja viestinnän johdonmukaisuuden takaamiseksi sekä käydä jäsenneltyä ja järjestelmällistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. Tässä yhteydessä ETSK voisi kestäviä elintarvikejärjestelmiä käsittelevien rakenteidensa avulla antaa hyödyllisen ja konkreettisen panoksensa.

4.7.6 Lisäksi on vahvistettava kansainvälistä koordinointia ja yhteistyötä suurimpien kauppakumppaniemme kanssa erityisesti vapaakauppasopimusten puitteissa, jotta varmistetaan riskinarvioinnin yhteiset suuntaviivat ja voidaan laatia yhdenmukaiset metodologiset arviointiperusteet johdonmukaisesti Codex Alimentarius -kokoelman kattamien maailmanlaajuisten riskien kanssa.

4.8 EFSAn on myös annettava selkeitä ohjeita ja tietoja, jotka voivat ohjailla hakemuksia tekeviä yrityksiä varmasti ja ennakoivasti.

4.9 Jotta EFSA saisi kaikki keskeiset tiedot tietystä asiakokonaisuudesta, sen olisi oltava entistä avoimempi vuoropuhelulle yritysten kanssa kunkin tapauksen analysoinnissa, toimitettava käytössään olevat pohjatiedot ja täydennettävä niitä kyseessä olevien yritysten antamilla tiedoilla.

4.10 ETSK:n mielestä EFSAn rinnalla toimivien sääntelyviranomaisten riippumattomuutta on vahvistettava, jotta muistutetaan päättäjiä ja yleisöä laadukkaan tiedon merkityksestä niiden lähteestä riippumatta. EFSAn riskinarviointitehtävien entistä vahvempi julkinen valvonta prosessin varhaisesta vaiheesta lähtien, kuten tapahtuu sidosryhmien osallistumista koskevan lähestymistavan yhteydessä, varmistaa tällä hetkellä paremman suhteen kaikkiin sidosryhmiin.

4.11 ETSK kehottaa laatimaan entistä kevyempiä ja avoimempia menettelyjä ja huolehtimaan samalla oikeasta tasapainosta suhteessa haasteisiin, jotka koskevat tietojen omistajien teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä vaatimuksia.

4.12 ETSK kannattaa EFSAn neuvoa-antavan ryhmän hiljattain esittämää kehotusta lisätä julkisia investointeja elintarviketurvallisuustutkimukseen, jotta vältetään, että teollisuuden sponsoroima tutkimus suosii yleisestä edusta poikkeavia etuja, ja varmistetaan kuluttajien täysi luottamus EU:n elintarvikeriskien arviointiin.

4.13 ETSK tukee EFSAn hallintoon liittyvää ehdotusta, että jäsenvaltiot osallistuisivat entistä aktiivisemmin hallintorakenteeseen ja tieteellisiin asiantuntijaryhmiin ja että johtokunnan kokoonpano linjattaisiin vastaamaan EU:n erillisvirastoja koskevassa yhteisessä lähestymistavassa vahvistettuja standardeja. Samaan aikaan tulisi vahvistaa jäsenneltyä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa.

5. Erityistä

5.1 ETSK puoltaa tutkimusrekisterin perustamista edellyttäen, että se on helposti käytettävissä verkossa ja että se sisältää tiedot sertifioiduista asiantuntijoista ja laboratorioista, valaehtoiset vakuutukset eturistiriitojen puuttumisesta, selvitykset tutkimuksen tavoitteista ja yksityiskohdista, tiedot tutkimuksiin osoitetuista teknisistä ja taloudellisista resursseista ja niiden lähteistä, vuorovaikutteisessa viestinnässä sovelletuista aikatauluista ja menettelyistä sekä mahdollisista vaadittavista todentamistutkimuksista.

5.2 Good Laboratory Practice – GLP) Laboratorioperiaatteita koskeva viitesäädös on direktiivi 2004/10/EY, joka perustuu OECD:n laatimiin hyvän laboratoriokäytännön periaatteisiin (– GLP) ( 11 ) . Elintarviketurvallisuuslaboratorioita koskevan lainsäädännön ( 12 ) ja niiden toiminnan tueksi tarvittaisiin tietojenkäsittelyn valvontajärjestelmiä, jotta taataan, että tutkimukset vastaavat todellista tilannetta.

5.3 ETSK katsoo, että EFSAn ja yhteisen tutkimuskeskuksen välinen sopimus vaatii jatkotoimia erityisesti seuraavilta osin: elintarvikkeita ja rehuja koskevat yhteiset toimet, eläinten suojelun vaihtoehtoiset menettelyt, yhteisaltistuminen kemiallisille aineille ja seoksille ja perustietojen kerääminen riskinarviointia varten. EFSAn ja yhteisen tutkimuskeskuksen tulisi erityisesti kehittää yhdenmukaisia tieteellisiä analyysimenettelyjä, jotka varmistavat laadun, avoimuuden, vertailukelpoisuuden, osallisuuden ja oikeudenmukaisuuden suhteessa kaikkiin sidosryhmiin.

Bryssel 19. syyskuuta 2018. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) EUVL C 268, 14.8.2015, s. 1.

(2) Ks. http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful/details/2017/000002?lg=fi

(3) Ks. Executive Summary of the Refit Evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002) {SWD(2018) 38 final}.

(4) Ks. SWD(2018) 37 final, 15.1.2018.

(5) EUVL C 268, 14.8.2015, s. 1.

(6) EUVL C 268, 14.8.2015, s. 1.

(7) Ks. edellinen alaviite.

(8) EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18.

(9) Euroopan oikeusasiamiehen kirje.

(10) Ks. edellinen alaviite.

(11) OECD Principles of Good Laboratory Practice

(12) Ks. asetus (EY) N:o 882/2004.