<r <t 
•ù à EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 07 12.1995 
KOM(95) 625 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
YLEISTÄ TALOUSARVIOTA SITOVIEN 
TAKAUSTEN TILANTEESTA 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1995 

KERTOMUS YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILAN­
TEESTA 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1995 
Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne 30 päivänä 
kesäkuuta 1995. 
Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion äänestyksen yhteydessä 
antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan 
käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". 
Komissio on toimittanut jo kahdeksan tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. 
Tämä kertomus muodostuu kolmesta osasta: 
1. Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, arviointi riskien tilanteesta ja 
budjettitakaustoimenpiteet. 
2. Talousarvioon otettujen rahoitusjärjestelyjen kuvaus. 
3. Arvio samanaikaisesta taloudellisesta ja rahoituksellisesta tilanteesta kolmansissa 
maissa, jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä rahoitusjärjestelyissä. 
ENSIMMÄINEN OSA: 31.12.1994 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN 
ILMENNEET TAPAHTUMAT, ARVIOINTI RISKIEN TILANTEESTA JA BUD­
JETTITAKAUSTOIMENPITEET 
I. 31.12.1994 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT 
A. MAKROTALOUDELLINEN TUKI VALKO-VENÄJÄN TASAVALLALLE 
Yleisen Valko-Venäjän tukiohjelman yhteydessä komissio on yhteisön nimissä saanut 
luvan neuvoston päätöksellä, tehty 10 päivänä huhtikuuta 1995, lainata kymmenen 
vuoden enimmäisajaksi 75 miljoonaa ecua, joka maksetaan kahdessa erässä Valko-
Venäjälle 40 ja 35 miljoonan ecun määrinä. Ensimmäistä erää ei 30 päivään kesäkuuta 
1995 mennessä ole maksettu Valko-Venäjälle. 
B. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN ETELÄ-AFRIKALLE MYÖNTÄMÄT 
LAINAT 
Neuvosto hyväksyi 1 päivänä kesäkuuta 1995 komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n 
toiminnan laajentamisesta Etelä-Afrikkaan ja kehottaa sitä myöntämään lainoja 
perussääntönsä ja yleisten harkintaperusteiden mukaisesti keskinäisen edun hankkeiden 
edistämiseen kyseisessä maassa. 
Enimmäismääräksi vahvistettiin 300 miljoonaa ecua kahdessa vuodessa, jota voidaan 
jatkaa kahteen ja puoleen vuoteen. 
Lainat taataan yhteisön talousarviossa 100-prosenttisesti. Komissio esitti ehdotuksen 
päätökseksi tästä 5 päivänä joulukuuta 1994, jonka perusteella neuvosto teki 
muodollisen päätöksen 1 päivänä kesäkuuta 1995. Yhteisön ja ElP.n välinen 
takaussopimus allekirjoitetaan toisen puolivuotiskauden aikana 1995. 
C. YHTEISÖN LUOTON TAKAUS MAATALOUSTUOTTEIDEN JA 
ELINTARVIKKEIDEN VIENNIN VARMISTAMISEKSI YHTEISÖSTÄ 
ENTISEEN NEUVOSTOLIITTOON 
Laina on maksettu takaisin kokonaisuudessaan 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä. 
II. RISKITILANNE 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien arvioiminen voidaan suorittaa seuraavien 
kahden käsitteen avulla: 
- kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvät riskit kokonaisuudessaan tiettynä päivänä 
pääomana ilmaistuna, jota käytetään usein pankeissa, 
- yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät 
enimmäisriskit, joka on pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite. 
Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: 
- ainoastaan 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä nostettujen lainojen perusteella, 
mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa jos ennenaikaista takaisinmaksua ei 
tapahdu. (Tilanne kuvataan taulukossa 2) 
- ennakoimalla kaikkien komission ehdottamien tai neuvoston päättämien 
rahoitusjärjestelyjen perusteella niiden tuleviin talousarvioihin liittyvän vaikutuksen 
arvioimiseksi, mikä edustaa yhteisön enimmäisriskitasoa jos komission ehdotukset 
hyväksytään.(Tilanne kuvataan taulukossa 3) 
On varmaa että viimeisimmän varainhoitovuoden osalta on tehtävä arvioita 
maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, korkokannan ja 
vaihtokurssien osalta, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä. On kuitenkin 
mahdollista määrittää meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka. 
Tulokset esitetään liitteessä olevissa taulukoissa, joissa riski eritellään sen mukaan, 
koskeeko se yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. 
Voidaan myös huomauttaa, että mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan erilaisia 
riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle, 
yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien 
hankkeiden lainat. 
Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski 
kolmansissa maissa. 
A. KOKONAISRISKI 
1. RISKIT 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1995 
Tilanne kuvataan taulukossa 1. 
Kokonaisriski oli 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä 13111 miljoonaa ecua, mikä 
on 4,78 prosenttia vähemmän kuin 31 päivänä joulukuuta 1994. 
2. VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: 
NOSTETUT OSUUDET 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1995 
Tilanne kuvataan taulukossa 2. 
Kokonaisriski, joka vuonna 1995 on 2916 miljoonaa ecua, kehittyy vuodesta 
toiseen seuraavalla tavalla: 
Vuosi 
Vuosittaisen riskin määrät 
(miljoonaa ecua) 
Kehitys 1996 
3119 
+7% 1997 
3006 
-4% 1998 
3180 
+6% 1999* 
918 
-71% 2000 
3418 
+272% 2001 
661 
-81% 2002 1 
324 
-51% 
*pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttuminen maksutaseiden tukemiseen 
annetuilta lainoilta jäsenvaltioille ja pääomasuoritusten päättyminen Unkarille, 
Tzekin ja Slovakian tasavalloille ja Unkarille myönnettyjen lainojen osalta 1998. 
3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASIT­
TAVAT ENIMMÄISRISKIT 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Riski, joka vuonna 1995 on 3203 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 
saakka (lukuun ottamatta vuotta 1999; 2645 miljoonaa ecua) seuraavasti: 
Vuosi 
Vuosittaisen riskin 
määrät (miljoonaa 
ecua) 
Kehitys 1996 
3870 
+21% 1997 
4119 
+6% 1998 
4635 
+ 13% 1999 
2645 
-43% 2000 
5416 
+ 104% 2001 
4764 
-12% 2002 
5128 
+8% 
B.RISKIT JÄSENVALTIOISSA 
1. RISKIT 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1995 
Tilanne on kuvattu taulukossa 1. 
Jäsenvaltioiden hyväksi toteutettujen rahoitusjärjestelyjen lainapääoman 
kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1995 on 7540 miljoonaa ecua, mikä on 3,8 
prosenttia vähemmän kuin 31 päivänä joulukuuta 1994. 
Vähennys on pääasiassa seurausta lainojen kannan vähenemisestä Kreikan, 
Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen osalta. 
Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. 
2. VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄIS­
RISKIT: NOSTETUT OSUUDET 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1995 
Tilanne on kuvattu taulukossa 2. 
Vuoden 1995 osalta määrä on 1173 miljoonaa ecua. 
Vuosittaisten yhteisön talousarviota rasittavien enimmäisriskien määrä verrattuna 
nostettuihin osuuksiin, esitetty taulukossa 2, kehittyy Kreikan ja Italian 
maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun erääntymisrytmin mukaisesti (joka 
toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis aina korkeampia parillisina vuosina ja vuonna 
2000 2843 miljoonaa ecua. 
3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA 
RASITTAVAT ENIMMAISRISKIT 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Kehitys on huomattavan samankaltainen kuin taulukossa 2 esitetty vuoteen 2000 
saakka, jolloin riski on 3235 miljoonaa ecua, vuonna 2001 2446 miljoonaa ecua ja 
vuonna 2002 2200 miljoonaa ecua. 
C. RISKIT KOLMANSISSA MAISSA 
1. RISKIT 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1995 
Tilanne on kuvattu taulukossa 1. 
Riskit pääomana 30 päivänä kesäkuuta 1995 olivat 5572 miljoonaa ecua, eli 6 
prosenttia vähemmän kuin 31 päivänä joulukuuta 1994. 
2. VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT 
ENIMMAISRISKIT: NOSTETUT OSUUDET 30 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 
1995. 
Tilanne on kuvattu taulukossa 2. 
Vuonna 1995 riski on 1744 miljoonaa ecua ja laskee 1045 miljoonaan ecuun vuonna 
1996 johtuen erityisesti pääoman takaisinmaksun kahdesta erääntymisestä: 
- 260 miljoonaa ecua Unkarilta, 
- 205 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta. 
Seuraavaksi on huomattava nousu 1543 miljoonaan ecuun vuonna 1997 ottaen 
huomioon seuraavat pääomien erääntymiset: 
- 80 miljoonaa ecua Unkarille, 
- 127 miljoonaa ecua Tzekin tasavallalle, 
- 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalle, 
- 140 miljoonaa ecua Bulgarialle, 
- 250 miljoonaa ecua Algerialle, 
- 160 miljoonaa ecua Israelille, 
- 161 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloille. 
Vuoden 1998 taso on alhaisempi, mutta yhä korkea (1110 miljoonaa ecua), kun taas 
riski vaikuttaa laskevan 616, 575, 555 ja 294 miljoonaan ecuun vuosina 1999, 2000, 
2001 ja 2002. 
3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA 
RASITTAVAT ENIMMAISRISKIT 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Riski pienenee 1901 miljoonasta ecusta vuonna 1995 1459 miljoonaan ecuun 
vuonna 1996 erityisesti entisen Neuvostoliiton tasavaltojen eduksi tehtyjen 
rahoitusjärjestelyjen pääomien 205 miljoonan ecun takaisinmaksun seurauksena. 
Riski nousee uudelleen 2235 miljoonaan ecuun vuonna 1997, 2143 miljoonaan 
ecuun vuonna 1998, 1951 miljoonaan ecuun vuonna 1999, 2181 miljoonaan ecuun 
vuonna 2000, 2318 miljoonaan ecuun vuonna 2001 ja 2928 miljoonaan ecuun 
vuonna 2002. 
ffl. BUDJETTITAKAUSTOIMET 
A. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN LAINAT KOLMANSILLE MAILLE 
EIP pyysi 22 päivänä helmikuuta 1995 jälleen budjettitakausta entisen Jugoslavian 
tasavalloille (Makedonia ja Serbia) myönnettäville lainoille noin 6,08 miljoonaa 
ecua. Maksu ElP.lle suoritettiin 24 päivänä toukokuuta 1995. 
EIP pyysi 5 päivänä heinäkuuta 1995 uudelleen budjettitakausta entisen Jugoslavian 
tasavalloille (Makedonia ja Serbia) myönnettäville lainoille noin 8,6 miljoonaa ecua. 
Maksu ElP:lle suoritetaan 11 päivänä lokakuuta 1995. 
Yhteisön antamien velkojen, joita velalliset eivät vielä olleet maksaneet takaisin, 
kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1995 oli 54,4 miljoonaa ecua. Nämä velat 
koskevat kaikkia entisen Jugoslavian tasavaltoja lukuun ottamatta Sloveniaa ja 
Kroatiaa, jotka ovat maksaneet ajallaan. 
Erääntyneet maksamattomat 54,4 miljoonaa ecua on otettu talousarvioon 28,6 
miljoonan ecun osalta vuotta 1994 aikaisempina maksamatta jättämisinä ja 
takuurahastolta on pyydetty niiden osalta 25,8 miljoonaa ecua 11 päivänä 
tammikuuta 1995 (5,3 miljoonaa ecua), 30 päivänä tammikuuta 1995 (14,3 
miljoonaa ecua) ja 24 päivänä toukokuuta 1995 (6,08 miljoonaa ecua). 
B. LAINANOTOT/LAINAT TAI LAINATA KA UKSET KOLMANSIEN 
MAIDEN EDUKSI 
1. TOIMET KÄYTTÖVAROISTA 
Komissio käyttää yhteisön käyttövaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn 
päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta annetun 
neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä 
vältetään komission maksujen myöhästyminen annetuissa lainoissa tapauksessa, 
jossa velallisen maksu myöhästyy. 
2. TAKUURAHASTON MAKSUT 
Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut 
myöhästyvät, takuurahasto auttaa kolmen kuukauden kuluessa erääntymispäi­
västä häiriön varalta. 
Viivästyskorko, joka syntyy varojen käytettävissä olemispäivän ja rahaston 
suorituspäivän erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi 
käyttövaroihin. 
Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on takaajana maksanut seuraavien 
velallisten maiden osalta: 
Maa Maksupäivämäärä Määrät I 
Tadzikistan 20.01.95 1 688 215,50 
Georgia 20.01.95 2 150 162,28 I 
Kirgisia 20.01.95 704 696,46 I 
Tadzikistan 30.01.95 4 087 082,35 
Georgia 30.01.95 3 204 927,24 
Ukraina 30.01.95 31925 800,00 
Georgia 12.04.95 1366 392,43 
Kazakstan | 12.04.95 | 776 033,13 | 
3. MYÖHÄSTYNEET TAKAISINMAKSUT 
Seuraavat kolmannet maat ovat tämän kertomuksen kattamana aikana maksaneet 
myöhässä takaisin erääntyneitä maksuja, jotka takuurahasto on suorittanut 
aikaisemmin. Nämä myöhästyneet määrät maksetaan takaisin takuurahastolle 31 
päivänä lokakuuta 1994 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville 
hankkeille annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan 
mukaisesti. 
Maa Takaisinmaksupäivä Määrä J 
Kirgisia 23.02.95 704 696,46 
Ukraina 16.03.95 31925 800,00 
1 Kazakstan | 28.04.95 | 776 033,13 g 
4. MAKSAMATTOMIEN ERÄÄNTYNEIDEN MAKSUJEN TILANNE 
30.06.95. 
Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: 
Maa Määrä 
Tadzikistan 5 775 297,85 
Georgia | 6 721 481,95 | 
TOINEN OSA: TALOUSARVIOON JO OTETUT RAHOITUSJÄRJESTELYT 
Budjettivallan käyttäjä on vuoden 1995 talousarviossa myöntänyt 29 budjettikohtaa 
merkittyinä "p.m.", joihin voidaan kirjata mahdollisia takausmaksuja Rahoitusjärjestelyt 
voidaan ryhmitellä kolmeen luokkaan: lainanotot/lainat yhteisön sisällä, yhteisön 
ulkopuolella sekä rahoituslaitoksille annetut takaukset. 
I. YHTEISÖN SISÄLLÄ EDELLEEN LAINATTAVIKSI TARKOITETUT 
LAINAT 
A. YHTEISÖN LAINAT MAKSUTASEIDEN TUKEMISEKSI 
Yhteisöllä on valtuudet lainata pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta 
summia, jotka annetaan tilapäisistä maksutaseen häiriöistä kärsivien jäsenvalti­
oiden käytettäviksi. 
Näiden jäsenvaltioille myönnettävien lainojen määrä on rajattu 14 miljardiin 
ecuun. 
Kesäkuun 30 päivään 1995 mennessä Kreikalle oli myönnetty 4.3.1991 päätetty 
rahoitusjärjestelyjä Italialle 18.1.1993 päätetty rahoitusjärjestely. 
Myönnetyt lainat olivat 30 päivänä kesäkuuta 1995 1000 miljoonaa ecua 
Kreikalle ja 4071 miljoonaa ecua Italialle (katso taulukko 1). 
B. EURATOM-LAINAT 
Komissiolle annettiin vuonna 1977 valtuudet ottaa lainaa ydinlaitosten 
rahoittamiseen osallistumiseen. 
Lainat on tarkoitettu sähköntuottajille ja niille on annettava pankin tavanomaiset 
vakuudet. Edunsaajat ovat usein valtion yrityksiä tai niillä on valtion takaus. 
Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on vahvistettu 4 miljardiksi ecuksi, joista 
500 miljoonaa on hyväksytty vuoden 1977 päätöksellä, 500 miljoonaa vuonna 
1980, yksi miljardi vuonna 1982, yksi miljardi vuonna 1985 ja yksi miljardi 
vuonna 1990. Liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä 
kesäkuuta 1994 on noin 2 900 miljoonaa ecua. Liikkeelle laskettavia lainoja on 
siis vielä 1 100 miljoonaa ecua. 
Liikkeelle laskettujen lainojen määrä. 30 päivänä kesäkuuta 1995 oli 740,5 
miljoonaa ecua. 
Komissio ehdotti 9 päivänä joulukuuta 1992, että käyttämättä jäänyt jäännös 
jäsenvaltioiden hyväksi toteutettavista rahoitusjärjestelyistä voidaan käyttää 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Itsenäisten valtioiden yhteisön ydinlaitosten 
tehokkuuden ja turvallisuuden parantamisen rahoittamiseen. 
Neuvosto teki asiasta päätöksen 21 päivänä maaliskuuta 1994 (katso osa II, 
lainat kolmansille maille). 
C. YHTEISÖN INVESTOINTIEN TUKEMISEEN TARKOITETUT LAINAT 
Neuvosto on 16 päivänä lokakuuta tekemällään päätöksellä valtuuttanut 
komission ottamaan lainaa yhteisön investointien edistämiseksi (yhteisön uusi 
rahoitusväline). 
Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä vahvistettiin 16 päivänä lokakuuta 1978 
tehdyllä päätöksellä yhdeksi miljardiksi ecuksi, ja sitä nostettiin yhdellä miljardilla 
15 päivänä maaliskuuta 1982 tehdyllä päätöksellä. Enimmäismäärää nostettiin 
uudelleen kolmella miljardilla 19 päivänä huhtikuuta 1983 tehdyllä päätöksellä ja 
750 miljoonalla 9 päivänä maaliskuuta 1987 tehdyllä päätöksellä. 
Näistä varoista EIP myöntää valtuutettuna lainanantajana lainoja investointi­
hankkeisiin, joilla edistetään jäsenvaltioiden lähentymistä ja yhtenäisyyttä ja jotka 
vastaavat yhteisön ensisijaisia tavoitteita energian, teollisuuden ja infrastruktuuri-
rakentamisen aloilla, ottaen huomioon muun muassa hankkeiden alueelliset 
vaikutukset sekä tarpeen torjua työttömyyttä. Myös pienten ja keskisuurten 
yritysten tukemisesta tuli 26 päivänä huhtikuuta 1982 tehdyn päätöksen 
mukaisesti ensisijainen tavoite. 
Lisäksi 20 päivänä tammikuuta 1981 tehty päätös antoi komissiolle valtuudet 
ottaa lainaa yhden miljardin ecun poikkeuksellisen tuen myöntämiseksi Italian 
marraskuun 1980 maanjäristyksestä kärsineiden alueiden uudelleenrakentamiseen. 
Samanlainen päätös tehtiin 14 päivänä joulukuuta 1981 80 miljoonan ecun 
myöntämiseksi Kreikan helmi/maaliskuun 1981 maanjäristyksestä kärsineille 
alueille. 
Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on siis 6 830 miljoonaa ecua. 
Liikkeellelaskettujen lainojen määrä 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä oli 
1289 miljoonaa ecua, mikä on 31,43 prosenttia vähemmän kuin 30 päivänä 
kesäkuuta 1994. 
Riski jakautuu suurelle määrälle Euroopan investointipankin lainanottajia. Lisäksi 
suurin osa lainoista on yleisiä lainoja, jotka EIP on myöntänyt yhdessä 
rahoituslaitosten kanssa, jotka ovat vastuussa varojen takaisinmaksusta. 
EIP toimittaa vuosittain komissiolle luettelon velallisista, jotka sen tietojen 
mukaan mahdollisesti laiminlyövät takaisinmaksun tulevana vuonna. Tähän asti 
luettelo on aina ollut tyhjä. 
10 
II. KOLMANSILLE MAILLE EDELLEEN LAINAIT AVIKSI TAKKOITETUT 
LAINAT 
A. EURATOM-LAINAT TIETYILLE KOLMANSILLE MAILLE 
Neuvosto päätti 21 päivänä maaliskuuta 1994 muuttaa päätöstä N: o 77/270/Euratom 
valtuuttaakseen komission sopimaan Euratom-lainoista edistääkseen tiettyjen 
kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen 
rahoittamista. 
Päätös mahdollistaa Euratomin käytössä olevan lainakapasiteetin (noin 1100 
miljoonaa ecua) merkittävän osan myöntämisen sellaisten hankkeiden rahoitukseen, 
jotka ollakseen perusteltuja: 
- kohdistuvat joko toimiviin tai rakenteilla oleviin ydinlaitoksiin tai poltto-
ainekiertoon liittyviin laitoksiin; tai 
- kohdistuvat sellaisten laitosten purkamiseen, joiden korjaaminen ei ole teknisesti ja 
taloudellisesti perusteltua. 
Luettelo rahoituskelpoisista kolmansista maista on seuraavanlainen: 
Bulgarian tasavalta 
Unkarin tasavalta 
Liettuan tasavalta 
Romania 
Slovenian tasavalta 
Tzekin tasavalta 
Slovakian tasavalta 
Venäjän federaatio 
Armenian tasavalta 
Ukraina 
Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 
ja G7-maiden huippukokouksessa Napolissa 7 ja 8 päivänä heinäkuuta 1994 
päätöslauselmiin kirjattiin kansainvälisen rahoitustuen periaate erityisesti 
Tshernobylin ydinvoimalan sulkemiseksi. 
B. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKRORAHOITUKSELLISEN AVUN 
MYÖNTÄMISEKSI KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAILLE 
1.UNKARI 
a) Unkari I 
Yhteisö on myöntänyt Unkarille vuonna 1990 keskipitkän aikavälin lainaa 
enimmäismäärältään 870 miljoonaa ecua viiden vuoden enimmäisajallc. Laina on 
tarkoitettu Unkarin kansantalouden sopeuttamiseen siten, että se pystyy täysin 
hyödyntämään markkinaperiaatteiden varaan rakentuvan talousjärjestelmän 
edut. Laina on Unkarin käytettävissä erinä. 
11 
Ensimmäinen 350 miljoonan ecun erä maksettiin 20 päivänä huhtikuuta 1990. 
Toinen 260 miljoonan erä maksettiin 14 päivänä helmikuuta 1991. Kolmannen 
enintään 260 miljoonan ecun erä oli tarkoitettu maksettavaksi vuonna 1992. 
Erää ei tähän päivään mennessä ole nostettu johtuen Unkarin maksutaseen 
ennakoitua paremmasta tilanteesta. Maksetut erät maksetaan takaisin yhdellä 
kertaa viiden vuoden kuluttua niiden maksamisesta ja niiden korot, joiden aste 
vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Unkari maksoi ensimmäisen 350 miljoonan ecun erän kokonaisuudessaan 
takaisin 20 päivänä huhtikuuta 1995. 
b) Unkari II 
Neuvosto päätti kesäkuussa 1991 ylimääräisen 180 miljoonan ecun makrota­
loudellisen tuen myöntämisestä Unkarille kahdenkymmenenneljän teollisuus­
maan (G-24) yleisen rahoitustuen ohjelman yhteydessä, koska keskinäisen 
taloudellisen avun neuvoston hajoaminen ja Persianlahden kriisi uhkasivat 
vaarantaa uudistusten ensimmäiset rohkaisevat tulokset. 
Ensimmäinen 100 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä elokuuta 1991. Se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta 
ja korot, joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toisen 80 miljoonan 
ecun erän maksu suoritettiin 15 päivänä tammikuuta 1993, se maksetaan 
takaisin tammikuussa 1997 ja sen kiinteät korot maksetaan vuosittain. 
Unkarille liikkeellelasketut lainat olivat 30 päivänä kesäkuuta 1995 kokonais­
määrältään 440 miljoonaa ecua. 
2. TEEKIN TASAVALTA JA SLOVAKIAN TASAVALTA 
- G-24:n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta 
valtuudet ottaa kahdessa erässä lainaa 375 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Tzekin ja Slovakian tasavalloille. 
Ensimmäinen 185 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä elokuuta 1991. Se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja 
korot, joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Toinen 190 miljoonan ecun erä maksettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992 ja se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa kuuden vuoden kuluttua. 
- Tzekin ja Slovakian tasavaltojen erottua 1 päivänä tammikuuta 1993 komissio 
ehdotti lainan jakamista näiden kahden tasavallan välillä. 
Neuvoston 24 päivänä tammikuuta 1994 tekemällä päätöksellä jakaminen 
suoritettiin siten, että kaksi kolmannesta, eli 250 miljoonaa ecua jäi Tzekin 
tasavallalle ja kolmannes, eli 125 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalle. 
12 
Kahdelle tasavallalle liikkeellelaskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä 
kesäkuuta 1995 oli 375 miljoonaa ecua. 
- Slovakian tasavalta 
Slovakian tasavallan uuden rahoitusavun yhteydessä komissio on 22 päivänä 
joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuutettu ottamaan 
yhteisön nimissä lainaa kahtena eränä 130 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Slovakialle. 
Yhtään erää ei 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä ole nostettu. 
3. BULGARIA 
a) Bulgaria I 
G-24:n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta 
valtuudet ottaa kahdessa erässä lainaa 290 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Bulgarialle 
Ensimmäinen 150 miljoonan ecun erä maksettiin Bulgarialle 14 päivänä elokuuta 
1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen 
maksamisesta ja korot, joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Toinen 140 miljoonan ecun erä maksettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992 ja se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua ja korot, joiden aste 
vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
b) Bulgaria II 
G-24:n uuden tuen yhteydessä kaudelle 1992 -1993 komissio on valtuutettu 
ottamaan yhteisön puolesta lainaa 110 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi kahtena eränä edelleen lainattavaksi Bulgarialle. Toimenpidettä on 
siirretty johtuen Bulgarian talousuudistuksen viivästymisestä. 
Ensimmäinen 70 miljoonan ecun erä maksettiin lopulta Bulgarialle 7 päivänä 
joulukuuta 1994. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 7 päivänä joulukuuta 2001 
ja korot, joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Bulgarialle liikkeellelaskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 
1995 oli 360 miljoonaa ecua. 
4. ROMANIA 
a) Romania I 
G-24:n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta 
valtuudet ottaa kahdessa osuudessa lainaa 375 miljoonaa ecua enintään 
seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. 
13 
Ensimmäinen 190 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 22 
päivänä tammikuuta 1992. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 1 päivänä 
helmikuuta 1999 ja korot, joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Toinen 185 miljoonan ecun erä kuudelle vuodelle maksettiin huhtikuussa 1992. 
Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 18 päivänä maaliskuuta 1998 ja korot, 
joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
b) Romania II 
G-24:n uuden tuen yhteydessä komissio on valtuutettu ottamaan yhteisön 
puolesta lainaa 80 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena eränä 
edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. 
Laina nostettiin yhtenä eränä 26 päivänä helmikuuta 1993. Se maksetaan takaisin 
yhdellä kertaa 26 päivänä helmikuuta 2000 ja korot maksetaan puolivuosittain. 
c) Romania III 
Uuden G-24.N yleisen makrorahoituksellisen avun yhteydessä komissio on 20 
päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuutettu 
ottamaan yhteisön puolesta lainaa 125 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi kahtena 90 ja 35 miljoonan ecun eränä edelleen lainattavaksi samoin 
ehdoin Romanialle. 
Yhtään erää ei 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä ole nostettu. 
Romanialle liikkeellelaskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 
1995 oli 455 miljoonaa ecua. 
C. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKRORAHOITUKSELLISEN AVUN 
MYÖNTÄMISEKSI ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUSILLE 
ITSENÄISILLE VALTIOILLE 
- Keskipitkän aikavälin 1250 miljoonan ecun laina 
Neuvosto päätti joulukuussa 1991 myöntää enimmäismäärältään 1250 miljoonaa 
ecua luottoa Neuvostoliitolle ja sen tasavalloille yhteisön ja Itä-Euroopan alkuperää 
olevien maataloustuotteiden, elintarvikkeiden ja lääkkeiden tuonnin rahoittamiseksi. 
Enimmäislaina-aika on kolme vuotta. 
Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena lainan määrä jaettiin vuoden 1992 alussa 
uusien itsenäisten valtioiden kesken. 
1. Alkuperäisen jakautumisen mukaisesti allekirjoitetut lainasopimukset 
Suurin osa lainasopimuksista allekirjoitettiin vuoden 1992 aikana: 
- Armenian (38 miljoonaa ecua), Kirgisian (32 miljoonaa ecua), Turkmenistanin (45 
miljoonaa ecua) ja Moldovan kanssa (27 miljoonaa ecua) 10 päivänä heinäkuuta 
14 
1992; Kirgisian osuutta pienennettiin 23,7 miljoonaan ecuun maan viranomaisten 
pyynnöstä. 
- Ukrainan kanssa 13 päivänä heinäkuuta 1992 130 miljoonan ecun osalta; 
- Valko-Venäjän (102 miljoonaa ecua), Tadzikistanin (55 miljoonaa ecua) ja 
Georgian kanssa (70 miljoonaa ecua) 24 päivänä heinäkuuta 1992; 
- Venäjän kanssa 9 päivänä syyskuuta 1992 150 miljoonan ecun osalta; 
- Venäjän kanssa 9 päivänä joulukuuta 1992 349 miljoonan ecun osalta; 
- Kazakstanin kanssa 15 päivänä joulukuuta 1992 25 miljoonan ecun osalta. 
2. Muutetun jakautumisen perusteella allekirjoitetut lainasopimukset 
Tietty määrä lainasopimuksia allekirjoitettiin myös vuonna 1993 lainan 
kokonaismäärän alkuperäisen jakautumisen muutosten perusteella: 
- kaksi uutta sopimusta allekirjoitettiin Armenian (20 miljoonaa ecua) ja Georgian 
kanssa (10 miljoonaa ecua) 5 päivänä toukokuuta 1993. Näiden kahden lainan 
määrä oli aluksi osoitettu Kazakstanille. 
- toinen 40 miljoonan ecun lainasopimus Georgian kanssa allekirjoitettiin 6 päivänä 
joulukuuta 1993. Laina rahoitettiin Uzbekistanin lainan vähennyksellä. 
- Uzbekistanin kanssa allekirjoitettiin 14 päivänä syyskuuta 1994 59 miljoonan ecun 
lainasopimus. 
- Azerbaidzanin kanssa allekirjoitettiin 12 päivänä lokakuuta 1994 68 miljoonan 
ecun lainasopimus. 
3. Allekirjoittamattomat lainasopimukset 
Kazakstanin kanssa tehty uusi lainasopimus (30 miljoonaa ecua) ei 30 päivänä 
kesäkuuta 1995 vielä ollut allekirjoitettu. 
15 
4. Suuruudeltaan 1250 miljoonan ecun lainan käyttö 
Tasavallat 
Armenia a 
Armenia b 
Azerbaidzan 
Valko-Venäjä 
Georgia a 
Georgia b 
Georgia c 
Kazakstan a 
Kazakstan b 
Kirgisia 
Moldova 
Venäjä a 
Venäjä b 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Yhteensä Alkuperäinen jakau­
tuminen (1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
128 
1250 Jakautuminen 
30.06.1995 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
30 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1162,9 Luoton todellinen 
käyttö 30.06.1995 I 
37,9 I 
19,6 
28,2 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
43,5 
1016,8 
Luoton todellinen käyttö edunsaajavaltioissa oli 30 päivänä kesäkuuta 1995 1016,8 
miljoonaa ecua. 
5. Pääoman takaisinmaksun ia korkojen maksun eräpäivät 
Rahoitusjärjestelyn pääomien takaisinmaksun ja korkojen maksun eräpäivät 
vaihtelevat lainasopimusten määrien ja allekirjoittamisen päivämäärien mukaisesti: 
- Armenia (38 miljoonaa ecua), Valko-Venäjä, Georgia (70 miljoonaa ecua), 
Kirgisia, Moldova, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina, Venäjä (150 miljoonaa 
ecua): 
- korot 20 päivänä huhtikuuta ja 20 päivänä lokakuuta, 
- pääoma 20 päivänä huhtikuuta 1995, paitsi Valko-Venäjä, Ukraina ja Venäjä 
puolet 20 päivänä huhtikuuta 1994 ja puolet 20 päivänä huhtikuuta 1995; 
- Armenia (20 miljoonaa ecua), Kazakstan, Venäjä (349 miljoonaa ecua), Georgia 
(10 ja 40 miljoonaa ecua): 
- korot 15 päivänä tammikuuta ja 15 päivänä heinäkuuta, 
- pääoma 15 päivänä tammikuuta 1996, paitsi Venäjä puolet 15 päivänä tammikuuta 
1995 ja puolet 15 päivänä tammikuuta 1996 ja Georgia (40 miljoonaa ecua) 15 
päivänä tammikuuta 1997. 
- Azerbaidzan ja Uzbekistan: 
- korot 28 päivänä maaliskuuta ja 28 päivänä syyskuuta, 
- pääoma 28 päivänä syyskuuta 1997. 
16 
30 päivänä kesäkuuta 1995 16,39 miljoonan ecun laiminlyönnit oli rekisteröity 
Georgian ja Tadzikistanin korkojen maksun osalta (katso toinen osa IV 
"Budjettitakaustoimet"). 
- Makrorahoituksellinen apu Moldovalle 
Yhteisön osallistumisen yhteydessä kansainväliseen tukeen Moldovalle komissiolla on 
13 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn päätöksen mukaisesti valtuudet lainata yhteisön 
puolesta kahtena eränä 45 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen 
lainattavaksi samoin ehdoin Moldovalle. 
Ensimmäinen 25 miljoonan ecun erä maksettiin Moldovalle joulukuussa 1994. Laina 
maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta 
alkaen. Se on maksettava kokonaan 7 päivään joulukuuta 2004 mennessä. Korot, 
joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Moldovalle liikkeellelasketun lainan kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1995 oli 25 
miljoonaa ecua. 
- Makrorahoituksellinen apu Ukrainalle 
Ukrainan yleisen tukiohjelman yhteydessä komissiolla on 22 päivänä joulukuuta 1994 
tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuudet ottaa lainaa yhteisön puolesta 85 
miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi yhtenä eränä 
Ukrainalle. 
Lainaa ei 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä ole nostettu. 
D. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKRORAHOITUKSELLISEN AVUN 
MYÖNTÄMISEKSI BALTIAN MAILLE 
G-24:n yleisen näiden kolmen valtion rahoitusavun ohjelman yhteydessä komissiolla 
on valtuudet lainata yhteisön puolesta 220 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin kahtena eränä kolmelle valtiolle 
seuraavasti jaettuna: 
- 40 miljoonaa ecua Virolle, 
- 80 miljoonaa ecua Latvialle, 
- 100 miljoonaa ecua Liettualle. 
Ensimmäiset erät lainasta Eestille (20 miljoonaa ecua) ja Latvialle (40 miljoonaa ecua) 
maksettiin 31 päivänä maaliskuuta 1993. Lainat maksetaan takaisin yhdellä kertaa 31 
päivänä maaliskuuta 2000 ja korot, joiden aste vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 
31 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä syyskuuta. 
Ensimmäinen erä Liettualle maksettiin 27 päivänä heinäkuuta 1993 ja se maksetaan 
takaisin yhdellä kertaa 27 päivänä heinäkuuta 2000 ja sen kiinteät korot maksetaan 
vuosittain 27 päivänä heinäkuuta. 
17 
Baltian maille liikkeellelaskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1995 
oli 110 miljoonaa ecua. 
E. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKRORAHOITUKSELLISEN AVUN 
MYÖNTÄMISEKSI VÄLIMEREN MAILLE 
1. ISRAEL 
Israelin ja miehitettyjen alueiden väestön rahoitusavun osalta komissiolla on 
valtuudet lainata yhteisön puolesta 160 miljoonaa ecua yhtenä eränä enintään 
seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Israelille, joka saa myös 
korkotukea 27,5 miljoonaa ecua yhteisön talousarviosta. 
Rahoitusjärjestelyt suoritettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992. Laina maksetaan 
takaisin kokonaisuudessaan 15 päivänä joulukuuta 1997. 
Israelille liikkeellelasketun lainan kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1995 oli 
160 miljoonaa ecua. 
2. ALGERIA 
Komissiolle annettiin syyskuussa 1991 valtuudet lainata yhteisön puolesta 400 
miljoonaa ecua kahtena eränä enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi 
samoin ehdoin Algerialle. 
Ensimmäinen 250 miljoonan ecun erä maksettiin 23 päivänä joulukuuta 1991 
pankkiluottona, joka maksettiin takaisin liikkeellelasketun lainan nettomääränä 14 
päivänä tammikuuta 1992 kuudeksi vuodeksi. 
Rahoitusjärjestelyt maksetaan takaisin yhdellä kertaa 15 päivänä joulukuuta 1997 
ja korot maksetaan vuosittain 15 päivänä joulukuuta. 
Toisen 150 miljoonan ecun erän maksamista siirrettiin Algerian talousuudis-
tusohjelman viivästymisen seurauksena ja se suoritettiin vasta elokuussa 1994 
Algerian talouden rakenteellisen mukauttamisen uudelleenkäynnistymisen 
yhteydessä. Rahoitusjärjestelyt maksetaan takaisin kokonaisuudessaan 17 päivänä 
elokuuta 2001 ja korot maksetaan vuosittain 17 päivänä elokuuta. 
Neuvosto päätti tässä yhteydessä uudesta makrorahoituksellisesta avusta Algerialle 
joulukuussa 1994. Komissiolla on valtuudet lainata yhteisön puolesta 200 
miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi kahtena eränä 
Algerialle. 
Yhtään erää ei 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä ole nostettu. 
Algerialle liikkeellelaskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1995 
oli 400 miljoonaa ecua. 
18 
ni. YHTEISÖN KOLMANSILLE OSAPUOLILLE ANTAMAT TAKAUKSET 
A. YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA TAATUT EUROOPAN INVESTOIN­
TIPANKIN LAINAT VÄLIMEREN MAILLE 
Yhteisö vastaa yhteisön ja Välimeren maiden välisten rahoitussitoumusten 
mukaisesti Euroopan investointipankin myöntämien lainojen takauksesta 8 päivänä 
maaliskuuta 1977 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti. 
Tämän päätöksen perusteella Euroopan talousyhteisö ja Euroopan investointipankki 
allekirjoittivat takaussopimuksen 30 päivänä lokakuuta 1978 (Bryssel) ja 10 päivänä 
marraskuuta 1978 (Luxemburg), jolla perustettiin yleinen takaus ja joka vastaa 75 
prosenttia lainajärjestelyistä myönnettäviä luottoja seuraavissa valtioissa: Portugal 
(rahoituspöytäkirja, liittymistä varten myönnetty tuki), Kreikka, Espanja 
(rahoitusyhteistyö), Malta, Tunisia, Algeria, Marokko, Turkki, Kypros, Egypti, 
Jordania, Syyria, Israel, Jugoslavia ja Libanon. 
Toisaalta 7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti 
Portugalin hätäavun yhteydessä myönnetyt luotot taataan poikkeuksellisesti 100-
pro sentti sesti. 
Jokaisen uuden rahoituspöytäkirjan osalta laaditaan uusi sopimus takaussopimuksen 
jatkamisesta. 
Myönnettyjen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1995 oli 7782 
miljoonaa ecua, joista 1500 miljoonaa ecua Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille sekä 
6282 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansille maille Takauksien määrä 30 
päivänä kesäkuuta 1995 oli 2195 miljoonaa ecua, käsittäen 75 prosentin osuuden 
avatuista luotoista, joista 439 miljoonaa ecua Espanjassa, Kreikassa ja Portugalissa 
sekä 1756 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansissa maissa. 
Toisaalta EIP:n lainoja suoritetaan myös pöytäkirjojen ulkopuolella 29 päivänä 
kesäkuuta 1992 Välimeren alueen kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteistyöstä 
annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1763/92 yhteydessä. 
Niiden lainojen enimmäismäärä, joita EIP voi myöntää tämän rahoitusjärjestelyn 
osalta on 1800 miljoonaa ecua. Takaus koskee kaikkia lainoja ja vastaa 75 
prosenttia rahoitusjärjestelyistä. 
Luottoja oli avattu 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä 695 miljoonaa ecua ja tästä 
määrästä oli nostettu 62 miljoonaa ecua; kokonaismäärä vastaa nykyisin nostettuja 
määriä. 
19 
Myönnetyt lainat 30 päivänä kesäkuuta 1995 jakautuvat seuraavasti, mukaan lukien 
ainoastaan muut kuin jäsenvaltiot: 
:===BSB==5=SB= i i • ========= • j 
Hyväksytyt lainat 
Algeria 640 
Kypros 92 
Egypti 802 
Israel 215 
Jordania 198 
Libanon 222 
Malta 55 
Marokko 517 
Slovenia 150 
Syyria 323 
Tunisia 418 
Turkki 90 
Jugoslavia ' 760 
Pöytäkirjat yhteensä 4482 
Rahoitusyhteistyö 1800 
Välimeren alue yhteensä 6282 
Lainat myönnetään yleensä keskimäärin 15 vuodeksi, joista 3 -4 vuotta 
pääomalyhennyksistä vapaita. 
B. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MYÖNTÄMÄT LAINAT KESKI- JA 
ITÄ-EUROOPAN KOLMANSILLE MAILLE 
Neuvoston kehotuksesta, annettu 9 päivänä lokakuuta 1989, Euroopan 
investointipankin valtuusto päätti 29 päivänä marraskuuta 1989 antaa pankille luvan 
myöntää lainoja omista varoistaan investointihankkeiden rahoittamiseen Unkarissa ja 
Puolassa kokonaismäärältään yhteen miljardiin ecuun saakka. Lainat myönnetään 
sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, jotka vastaavat pankin omista 
varoista annettavia lainoja myönnettäessä tavanomaisesti soveltamia perusteita. 
Yhteisön ja ElP.n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 24 päivänä huhtikuuta 1990 
(Bryssel) ja 14 päivänä toukokuuta 1990 (Luxemburg), ja sillä otettiin käyttöön 
lainajärjestelyjen 100-prosenttinen takaus. 
Budjettivallan käyttäjä laajensi tätä 100-prosentin lainatakausta 14 päivänä 
toukokuuta 1991 enimmäismäärältään 700 miljoonalla eculla Tzekoslovakialle, 
Bulgarialle ja Romanialle. 
Takaussopimusta jatkava sopimus allekirjoitettiin 31 päivänä heinäkuuta 1991. 
Toinen Jugoslavian kanssa tehty pöytäkirja on purettu, ja luottoina jäi vielä myöntämättä 100 miljoonaa 
ecua. 
20 
Komissio esitti 23 päivänä lokakuuta 1992 ehdotuksen neuvoston päätökseksi tämän 
yhteisön 100 prosentin lainatakauksen laajentamisesta EIP:n Virolle, Latvialle ja 
Liettualle myöntämistä lainoista mahdollisesti aiheutuviin tappioihin ja budjettivallan 
käyttäjä hyväksyi tämän 15 päivänä maaliskuuta 1993 tekemällään päätöksellä. 
EIP:ltä näille maille myönnettäväksi pyydettyjen lainojen enimmäismäärä on 
vahvistettu 200 miljoonaksi ecuksi kolmelle vuodelle. 
Komissio ehdotti 18 päivänä joulukuuta 1992 myös lainajärjestelyiden 100-
prosenttisen takauksen laajentamista EIP:n Albanialle myöntämistä lainoista 
mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. 
Budjettivallan käyttäjä hyväksyi uudestaan 13 päivänä joulukuuta 1993 yhteisön 100-
prosenttisen takauksen lainajärjestelyille EIP:n kolmen seuraavan vuoden aikana 
Keski- ja Itä-Euroopan maille, mukaan lukien Baltian maat ja Albania, myöntämien 
lainojen osalta kolmen miljardin ecun enimmäismäärälle. 
Takaussopimus allekirjoitettiin 22 päivänä heinäkuuta 1994 Brysselissä ja 12 päivänä 
elokuuta 1994 Luxemburgissa. 
Lainat ovat yleensä pitkäaikaisia: keskimäärin 15 vuotta, joista 3-4 vuotta 
pääomalyhennyksistä vapaita. 
Luottoja oli 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä avattu 2698 miljoonaa ecua Keski-
ja Itä-Euroopan maissa, mutta ainoastaan 689 miljoonaa ecua oli tähän päivämäärään 
mennessä maksettu. 
C. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MUILLE KOLMANSILLE MAILLE 
MYÖNTÄMÄT LAINAT 
Neuvosto hyväksyi ECOFIN-kokouksessaan 19 päivänä toukokuuta 1992 komission 
ehdottamat suuntaviivat ElP.n toiminnan laajentamisessa yhteisön sisällä ja kehotti 
sitä myöntämään lainoja perussääntönsä ja tavanomaisten perusteidensa mukaisesti 
tiettyjen kolmansien maiden, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia, 
yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat). 
Vuosittaiseksi kokonaisenimmäismääräksi vahvistettiin 250 miljoonaa ecua kolmen 
vuoden ajalle. 
Nämä lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio esitti 
ehdotuksen päätökseksi tästä 3 päivänä kesäkuuta 1992, ja neuvosto teki virallisen 
päätöksen siitä 15 päivänä helmikuuta 1993. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus 
allekirjoitettiin 4 päivänä marraskuuta 1993 (Bryssel) ja 17 päivänä marraskuuta 1993 
(Luxemburg). 
Myönnettyjen luottojen määrä oli 30 päivänä kesäkuuta 1995 344 miljoonaa ecua, 
mutta ainoastaan 107 miljoonaa ecua oli tähän päivämäärään mennessä maksettu. 
21 
D. YHTEISÖN LUOTTOTAKAUS MAATALOUSTUOTTEIDEN JA 
ELINTARVIKKEIDEN VIENNIN VARMISTAMISEKSI YHTEISÖSTÄ 
ENTISEEN NEUVOSTOLIITTOON 
Yhteisö on päättänyt taata entiselle Neuvostoliitolle liikepankkipoolin kautta 
myönnettävän luoton yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden alkuperää olevien 
maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonnin rahoittamiseksi. 
Yhteisön takaus kattaa mahdolliset pääoma- (noin 408 miljoonaa ecua) ja korkotappi­
ot ( noin 92 miljoonaa ecua) 500 miljoonaan ecuun ja 98 prosenttiin asti. 
Koska luottoa ei ole käytetty kokonaan eikä käyttöaikaa ole jatkettu, on taattu määrä 
enää 375,5 miljoonaa ecua pääomana ja 80,3 miljoonaa ecua korkoina. 
Yhteisö on saanut 0,67 prosenttia taatusta määrästä vastaavan takuukomission 
korvauksena takuusta. Puolet komissiosta maksettiin 26 päivänä joulukuuta 1991 
sopimuksen mukaisesti. Jäännös maksettiin 28 päivänä tammikuuta 1993 edellä 
mainittua yhteisön takuuta vastaavana määränä. 
Yhteisön ja Neuvostoliiton viranomaisten välisessä kirjeenvaihdossa 26 päivänä 
marraskuuta 1991 vahvistettiin lainan säännöt ja varojen käytön yksityiskohtaiset 
säännöt. Samana päivänä allekirjoitettiin myös yhteisön ja pankkien välinen 
takausopimus. 
Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena päätettiin että varat menevät Venäjän 
tasavallan käyttöön. 
Laina- aika on kolme ja puoli vuotta allekirjoittamisesta. 
Korot maksetaan puolivuosittain ja pääoma maksetaan takaisin kolmena eränä, 
kahdenkymmenen, kolmenkymmenen ja neljänkymmenenkahden kuukauden kuluttua 
sopimuksen allekirjoittamisesta. 
Maksettujen korkojen erääntymistilanne 30 päivänä kesäkuuta 1995 on seuraavanlai­
nen: 
erääntyminen erääntymispäivä todellinen maksupäivä 
1. 09.09.1992 25.09.1992 
2. 09.03.1993 02.04.1993 
3. 09.09.1993 18.11.1993 
4. 09.03.1994 24.03.1994 
5. 09.09.1994 09.09.1994 
6. 09.03.1995 09.03.1995 
22 
Takai sinmaksettuj en pääomien erääntymistilanne 30 päivänä kesäkuuta 1995 on 
seuraavanlainen: 
erääntyminen erääntymispäivä todellinen maksupäivä 
1. 26.07.1993 18.11.1993 
2. 26.06.1994 14.07.1994 
3. 30.05.1995 30.05.1995 
Kaikki eri erääntymisten myöhästyneisiin maksuihin liittyvät viivästyskorot 
26.06.1994 mennessä on maksettu. 
23 
KOLMAS OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI 
Edellisissä osissa esitetyt luvut antavat tietoa talousarviota rasittavien riskien määrällisistä 
tekijöistä. 
Näitä tietoja on kuitenkin tasapainotettava riskin laatuun liittyvillä tekijöillä, jotka liittyvät 
rahoitusjärjestelyjen luonteeseen ja luotonottajien laatuun. 
I. KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Edellä mainittuihin lukuihin liittyvät riskit kattavat erilaisia toimenpiteitä, jotka voidaan 
ryhmitellä kahteen luokkaan: rahoitusjärjestelyt makrotaloudellisessa tarkoituksessa tai 
mikrotaloudelli sessa tarkoituksessa. 
A. RAHOITUSJÄRJESTELYT MAKROTALOUDELLISESSA 
TARKOITUKSESSA 
Kyseessä ovat ensinnäkin maksutaselainat, jotka on tarkoitettu jäsenvaltioille ja 
joihin liittyvät tavanomaiset taloudelliset edellytykset ja tarkat sitoumukset. 
Makrorahoituksellisen avun rahoitusjärjestelyt ovat samankaltaisia toimenpiteitä, 
mutta suunnattuna kolmansiin maihin. 
Tähän luokkaan voidaan vielä ryhmitellä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden 
entiseen Neuvostoliittoon viennin rahoittamiseen tarkoitetut 1250 miljoonan ecun 
laina ja 500 miljoonan ecun lainatakaus, sillä näiden rahoitusjärjestelyiden riskiin 
vaikuttavat suuresti edunsaajavaltioiden makrotaloudellinen ja poliittinen kehitys. 
B. RAHOITUSJÄRJESTELYT MIKROTALOUDELLISESSA 
TARKOITUKSESSA 
Kyseessä ovat lainat, joilla rahoitetaan tarkkaan määritettyjä hankkeita, ja jotka on 
maksettava takaisin tavanomaiseen tapaan pitkän aikavälin kuluessa hankkeiden 
odotettujen tulosten perusteella, joita myönnetään yleensä kansallisille yrityksille tai 
rahoituslaitoksille ja jotka on yhteisön takauksen lisäksi katettu tavanomaisilla 
pankkitoiminnassa käytetyillä takauksilla. 
Tämä koskee Euratom-lainoja ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainoja 
jäsenvaltioissa sekä Euratom-lainoja ja EIP:n lainoja yhteisön ulkopuolella 
(Välimeren alue, Keski- ja Itä-Eurooppa sekä tietyissä kolmansissa maissa -
Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). 
24 
A. ALGERIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuodesta 1994 alkaen IMF:n stand-by-ohjelman mukainen makrotaloudellinen 
vakauttaminen on edistynyt huomattavasti. Budjettivaje vähentyi puoleen vuoden 1993 
BKT:n 8,7 prosentista 4,4 prosenttiin vuonna 1994. Rahapolitiikkaa kiristettiin ja 
nimelliskorot kasvoivat, jotka tosin todellisuudessa eivät kasvaneet tuottavaan tasoon 
saakka. Inflaation vauhti nopeutui aluksi ennen kuin se hidastui uudelleen 34 
prosenttiin vuoden 1995 huhtikuussa (viimeiset 12 kuukautta), mikä ei ole liiallista 
ottaen huomioon dinarin laskusuhdanteen ja hintojen vapautumisesta johtuvat hinnan 
korotukset sekä kuluttajille suunnattujen tukien vähennykset. 
Hinnat on vapautettu säännöstelystä lukuun ottamatta muutamien (tuettujen) 
tärkeimpien ruokatarvikkeiden, lääkeaineiden ja energiatuotteiden hintoja sekä julkisten 
asuntoyhteisöjen vuokria. Tuonti vapautettiin täysin ja hallituksen tuontimonopolit 
poistetaan vähitellen. Algerian pankki otti käyttöön hallitun kelluvan valuuttakurssin 
kiinteän sijaan tarkoituksenaan vakauttaa reaalinen efektiivinen valuuttakurssi. Kaikiin 
vilpittömässä mielessä tehtäviin ja huomattaviin vaihtotasetta koskeviin liiketoimiin 
voidaan nyt antaa ulkomaan valuuttaa. Virallisen ja epävirallisen valuuttakurssin ero 
kapeni vuoden 1993 lopussa vallinneesta 250 prosentista alle 50 prosenttiin vuoden 
1995 toisen vuosineljänneksen aikana. 
Muiden kuin itsenäisten julkisten yritysten taloudellinen rakenneuudistus on nopeutunut 
ja hallitus on hyväksynyt yksityistämistä koskevan lakiehdotuksen ja vuoden 1995 
alussa aloitettiin yksityistämistä koskeva pilottiohjelma. Algerian pankki aloitti 
uudelleenrahoittamisluottojen huutokauppaamisen ja valtiovarainministeriö otti 
käyttöön huutokauppajärjestelyn sekä jälkimarkkinat valtion velkasitoumuksille. 
Vuoden 1995 toukokuussa IMF:n kanssa tehtyä stand-by-järjestelyä seurasi 
kolmivuotinen (1995 - 98) "laajennettu rahoitusväline" (Extended Fund Facility, EFF), 
jonka summa on noin 1,75 miljardia USA:n dollaria. 
Jatkuvat poliittiset ja turvallisuuteen liittyvät ongelmat heikensivät kuluttajien ja 
sijoittajien luottamusta ja on mahdollista, että ne vaikuttivat myös hiilivedyn 
vientikapasiteettiin. BKT:n kasvun arvioidaan olevan nolla vuonna 1994 ja vuoden 
1995 näkymät eivät ole merkittävästi paremmat nykyisissä olosuhteissa. Sosiaaliturvan 
perusuudistukset kehittyvät, mutta ovat edelleen riittämättömät parantamaan köyhien 
tilannetta. 
2. MAKSUTASE 
Tuonnin ja ulkomaanvaluuttajärjestelmän myöhäinen vapauttaminen näkyi vaihtotaseen 
huonontumisena BKT.n 1,6 prosentin ylijäämästä vuonna 1993 4,3 prosentin vajeeseen 
vuonna 1994. Tuonti kasvoi suhteellisesti vuoden 1994 toisen vuosipuoliskon aikana, 
mikä samalla poisti kulutushyödykkeiden ja teollisuudessa ja rakennusalalla hyvin 
tarpeellisten varaosien ja panosten puutteen. Viennistä saatavat tulot vähenivät vuonna 
1994, heijastaen niin hiilivedyn vientihintojen alenemista kuin vietyjen määrien 
pienentymistä. Vaihtotaseen odotetaan huononevan edelleen vuonna 1995. 
25 
Yleinen maksutaso parani koska valtion ulkomaanvelka porrastettiin uudelleen, minkä 
avulla saatiin vuonna 1994 noin 4,4 miljardia USA: n dollaria poikkeuksellista 
rahoitusta. Lisää poikkeuksellista rahoitusta saatiin IMF: n sekä muiden 
monenkeskeisten maksutase- tukiohjelmien kautta, mukaan lukien EU:lta saatava tuki, 
jonka määrä on noin 1,25 miljardia USA:n dollaria ja lisää tukea odotetaan vuonna 
1995. 
3.ULKOMAANVELKA 
Algerian ulkomaanvelan tilanne on tasapainottunut, mikä johtuu suurimmaksi osaksi 
Pariisin klubin kanssa tehdyistä kahdenvälisistä velan uudelleenporrastamista koskevista 
järjestelyistä, jotka todennäköisesti jatkuvat IMF:n kanssa toteutettavassa uudessa 
ohjelmassa. Algerian viranomaiset ovat pääseeet sopimukseen myös "ad referendum" 
Lontoon klubin liikepankkien kanssa 3,2 miljardin USA:n dollarin suuruisen kaupallisen 
velan hoidosta, jonka pitäisi tapahtua 1 päivä maaliskuuta 1994 ja 31 joulukuuta 1997 
välisenä aikana, ja siihen sisältyy 1,1 miljardia USA.n dollaria, joka on osa vuoden 
1992 "uudelleenmuotoutumistoimintaa" (Credit Lyonnais -pankin järjestelyt). 
Uudelleenporrastaminen tapahtuu kolmessa osassa 11,5 - 16 vuoden ajanjakson aikana 
maksunajan pidennyksen ollessa 4,5 - 6,5 vuotta, tämän hetkisten korkojen mukaan, 
kunnes alkuperäiset sopimukset lakkaavat olemasta voimassa ja sen jälkeen "Libor" -
koron + 13/16 mukaan. 
Valtion velan suhde BKT:een oli vuoden 1994 lopussa 71 prosenttia ja sen ei odoteta 
muuttuvan huomattavasti seuraavien vuosien aikana. Velan hoidon määrä suhteessa 
vientiin on puolestaan vähentynyt vuoden 1992 viennistä saatavien tulojen 82 
prosentista 50 prosenttiin vuonna 1994 ja sen odotetaan laskevan lisää seuraavien 
kolmen vuoden aikana Pariisin ja Lontoon klubien huomattavien velan 
uudelleenporrastamisjärjestelyjen johdosta. 
26 
B. VALKO-VENAJA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuoteen 1994 saakka uudistukset tapahtuivat Valko-Venäjällä hitaasti. Suurin osa 
ohjausjärjestelmästä pysyi muuttumattomana (hallittu kauppa, korkea tuki). BKT laski 
noin 10 prosenttia vuodessa vuosina 1992 ja 1993, mikä on vähemmän kuin Venäjällä. 
Vuoden 1994 lama, johon liittyi 20 prosentin BKT:een lasku, oli kuitenkin yksi 
vaikeimmista siirtymävaiheessa olevissa maissa. 
Yksi talouden vakauttamisen viivästymisen pääsyistä oli selkeän itsenäisen 
rahapolitiikan puuttuminen Valko-Venäjällä. Huolimatta paikallisen väliaikaisen ruplan 
käyttöönotosta vuonna 1992, Venäjän kanssa toteutettavan rahaliiton näkymät olivat 
vahvat vuoden 1994 alkuun saakka. Vuoden 1994 toukokuussa Valko-Venäjän rupla 
julistettiin ainoaksi lailliseksi maksuvälineeksi maassa. Heinäkuussa pidettyjen 
presidentin vaalien jälkeen uudelleen muodostettu hallitus on päättänyt toimia 
uudistajana ja toteuttaa kunnianhimoista uudistusohjelmaa, samalla olettaen, että 
rahapolitiikka pysyy kansallisessa valvonnassa. Vuoden 1995 tammikuussa Valko-
Venäjä allekirjoitti Venäjän kanssa tulliunionisopimuksen. 
Taloudellinen vakauttaminen on ensisijaisin asia. Vuonna 1994 rahamäärän kasvu oli 
edelleen voimakasta ja keskimääräinen inflaatio oli yli 30 prosenttia kuukaudessa. 
Vuoden 1994 heinäkuun jälkeen laadittiin rahamäärän kasvun rajat. Vuoden 1995 
alussa inflaatio laski 20 prosenttiin kuukaudessa ensimmäisen vuosineljänneksen aikana 
ja toisen vuosineljänneksen aikana odotetaan 5 prosentin laskua kuukaudessa. 
Viranomaisten tavoitteena on laskea sitä prosentin kuukausivauhtiin vuoden loppuun 
mennessä. Talousarvion tilanne parani vuonna 1994, vajeen ollessa noin 2 prosenttia 
BKT:sta vuoden 1993 8 prosenttiin verrattuna. Vuoden 1995 talousarvion osalta 
vajeen odotetaan olevan 3,2 prosenttia BKT:sta. 
Tärkeimmät rakenneuudistukset ovat olleet hitaita ja ovat edelleen niitä heikkoja 
kohtia, jotka viivästyttivät IMF:n kanssa sovittavan stand-by-järjestelyn hyväksymistä. 
Hinnat vapautettiin vuoden 1993 kesäkuussa, mutta peruselintarvikkeiden tuki 
säilytettiin pitkään vuonna 1994, ja vuokrat sekä palveluiden hinnat pidettiin alhaisina 
valvonnan avulla. Vuoteen 1994 saakka ei ollut olemassa oikeaa kaksitasoista 
pankkijärjestelmää, jossa olisi vakiintunut käytäntö keskuspankista tapahtuvan suoran 
lainanannon ja jopa tuen antamisen osalta yrityksille. Yritysten rakennemuutokset ovat 
edistyneet ainoastaan hieman. Yksityistäminen viivästyi tähän vuoteen saakka yritysten 
ja alakohtaisten ministerien vastustuksesta johtuen. Vaikka yksityistämistä koskeva laki 
hyväksyttiin vuoden 1993 heinäkuussa, vuoden 1994 loppuun mennessä yksityinen 
sektori oli ainoastaan pieni tekijä taloudellisessa toiminnassa. Jo vuonna 1992 
hyväksytty konkurssia koskeva lainsäädäntö on vielä kaukana toteuttamisasteesta. 
Myös arvopapereita ja pörssikauppoja koskeva, vuonna 1992 hyväksytty laki on 
samassa pisteessä. 
2. MAKSUTASE 
Maan kärsiessä kaupan ja entiseltä Neuvostoliitolta tulevien maksujen häiriöistä, se ei 
ole pystynyt tähän mennessä suuntaamaan uudelleen kauppaansa länttä kohti. Tämä on 
lisäksi vaikuttanut vastakkaisella tavalla ja huonontanut ulkomaankaupan 
27 
vaihtosuhdetta, energiantuonnin hinnan noustessa lähes maailmanmarkkina hintoihin. 
Tämän seurauksena kauppatase, joka oli positiivinen vuonna 1991 (pääasiassa entisen 
Neuvostoliiton tasavaltojen välinen kauppa), on nyt negatiivinen ja rekisteröity vaje oli 
vuonna 1994 noin 600 miljoonaa USA:n dollaria, mikä johtuu Venäjältä tapahtuvasta 
energiantuonnista, jonka määrä on yli 50 prosenttia kokonaistuonnista. Koska Valko-
Venäjältä puuttuu valuuttavarantoja tämän maksamiseksi, kasvoivat valtioiden väliset 
rästit ja ne olivat vuoden 1994 loppuun mennessä noin 0,5 miljardia USA.n dollaria, 
pääasiassa Venäjän kaasutoimituksista johtuen. 
Vaihtotaseen vajaus oli vuonna 1994 noin 545 miljoonaa USA:n dollaria (noin 11 
prosenttia BKT:sta). Tuonnin vähentyminen ja viennin hidas kasvu huomioon ottaen, 
vaihtotaseen vajaus voi olla noin 360 miljoonaa USA:n dollaria vuonna 1995. Kovan 
valuutan varantojen, joita ei juuri ollut olemassa vuoden 1994 lopussa, on ilmoitettu 
kasvaneen huomattavasti vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana. 
IMF maksoi tammikuussa "Muutosjärjestelmään vaikuttavan maksun" (Systemic 
Transformation Facililty, STF) toisen erän, jonka arvo oli 100 miljoonaa USA.n 
dollaria ja hyväksyttiin vuonna 1993, ja joka on tarkoitettu tukemaan maata vielä 12 
kuukautta, vuoden 1995 puolesta välistä vuoden 1996 puoleen väliin kestävän stand-
by-järjestelyn avulla, edellyttäen, että aikaisemmat rakenneuudistukset on pantu 
täytäntöön. Maailmanpankki hyväksyy luultavasti vakuutuslainan, jonka suuruus on 
noin 100 - 120 miljoonaa USA:n dollaria, josta noin 60 miljoonaa USA:n dollaria 
voitaisiin maksaa jo vuoden 1995 toisen puolivuotiskauden aikana. 
3. ULKOMAANVELKA 
Venäjän ja muiden uusien itsenäisten valtioiden välisen "nollaratkaisun" mukaan Venäjä 
otti vastuulleen entisen Neuvostoliiton ulkoiset varat ja velat. Tästä syystä Valko-
Venäjän ulkomaanvelka on uutta (vuoden 1992 jälkeistä). 
Maan arvioitu ulkomaanvelka oli noin 1,5 miljardia USA.n dollaria vuoden 1994 
lopussa. Tässä arviossa otetaan huomioon Venäjän kaasutoimituksista aiheutuvan velan 
uudelleenporrastaminen, jonka määrä on noin 0,5 miljardia USA:n dollaria, jotka on 
muutettu keskipitkän ja pitkänaikavälin veloiksi. Ulkomaanvelan hoidon osuus 
suhteessa vientiin oli vain noin 6 prosenttia vuonna 1994, mutta tällä hetkellä se 
tarkoittaa suurta taakkaa, koska kovan valuutan varannot ovat Valko-Venäjällä hyvin 
rajoitetut. Jos IMF:n stand-by-järjstely ja kansainvälisten rahoittajien lisärahoitus 
hyväksytään, vuoden 1995 ulkomaanvelka voi nousta jopa lähes kahteen miljardiin 
USA:n dollariin, toisin sanoen 40 prosenttiin BKT:sta. 
28 
C. BULGARIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Bulgarian talouden taantuminen pysähtyi vuonna 1994. Reaalinen BKT kasvoi 1,4 
prosenttia, mikä heijastaa suotuisampaa kaupankäynnin ilmapiiriä, uusia 
vientimahdollisuuksia ja kasvavaa kotimaista kysyntää. Työttömyys väheni vuoden 
1993 16 prosentista noin 13 prosenttiin vuonna 1994, mikä osittain heijastelee 
taloudellista muutosta. Vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen aikana työttömyyden 
odotetaan edelleen laskevan 12 prosenttiin. 
Arvonlisäveron käyttöönoton, levin voimakkaan devalvoinnin ja politiikan liukumisien 
seurauksena ilmeni vuonna 1994 huomattavia hintavaihteluja. Vuonna 1994 
vuosittaisen elinkustannusindeksin inflaatio oli 121,9 prosenttia, mikä on huonompi 
vuoteen 1993 verrattuna (63,8 prosenttia). Hallituksen kaavailujen mukaan inflaation 
olisi oltava noin 50 prosenttia vuonna 1995, mutta tämä tavoite voi olla liian 
kunniahimoinen. Vuoden 1995 huhtikuussa vuosittainen elinkustannusindeksi oli 106,6 
prosenttia. 
Hallituksen tarkoituksena oli ottaa käyttöön vuonna 1994 tiukka raha- ja 
luottopolitiikka, jonka tarkoituksena oli puolestaan pitää inflaatiopaineet kurissa. Sen 
tärkeimmät edellytykset olivat myös vaihtokurssin vakauttaminen, yritysten 
talousarvioon liittyvien rajoitusten kiristäminen ja huomattava valtion talousarvioon 
kohdistuvien vaatimusten vähentäminen. Finanssipolitiikan täytäntöönpano tapahtui 
melko hyvin (vuonna 1994 budjettivajeen osuus BKT:sta laski 6,6 prosenttiin vuoden 
1993 13,6 prosentista) ja hallituksen tulopolitiikkaa on muutettu rajoitetummaksi. 
Vuoden toisen vuosipuoliskon aikana tiukan rahapolitiikan soveltaminen kävi kuitenkin 
hankalammaksi. 
Vuoden 1995 toukokuussa hallitus hyväksyi uuden ohjelman, jossa vuoden 1995 osalta 
suunnitellaan budjettivajeen osuuden laskua 5,5 prosenttiin BKT:sta ja todellisen 
liikkeellä olevan rahamäärän kasvun vähentämistä (5 prosenttia). Bulgarian valtion 
pankin (Bulgarian National Bank) suoran talousarvion rahoituksen odotetaan kasvavan, 
mikä on huolestuttavaa. 
Rakenneuudistusten osalta vuonna 1994 suurin tappiota tuottava yritys laati 
rationalisointisuunnitelmia. Hallituksen tarkoituksena on antaa pitkänaikavälin 
joukkolainoja, joiden arvo on 1,8 miljardia USA:n dollaria ja joiden tarkoituksena on 
korvata pankkien huonot lainat ja korkorästit. Parikkien valvontaa on tehostettu. 
Pankkien konsolidointiohjelmaa on täydennetty; 500 yhtiön joukkoyksityistämistä on 
lykätty; standardoitu (markkinoihin perustuva) yksityistäminen eteni ainoastaan hitaasti. 
2. MAKSUTASE 
Bulgarian ulkosuhteiden kehityksen osalta vahvistui ulkomaankaupan rakenteellinen 
siirtyminen edelleen vuonna 1994 OECD -maiden ja muiden kolmansien markkinoille, 
mikä heijastaa EU- ja EFTA -maiden kanssa toteutetun assosioinnin ja 
kauppasopimusten positiivisia vaikutuksia, levin devalvaatiota ja alhaisia 
työvoimakustannuksia. Vuonna 1993 kauppataseen vaje oli 0,9 miljardia USA.n 
29 
dollaria ja vaihtotaseen puolestaan 1,4 miljardia USA:n dollaria. Vuonna 1994 
vaihtotase oli 200 miljoonaa USA:n dollaria ylijäämäinen ja vaihtotase oli tasapainossa. 
Vuonna 1994 vaihtotaseeseen saatiin uutta ulkopuolista rahoitusta IMF.ltä (stand-by-
järjestelmä ja Systemic Transformation Facility), Maailmanpankilta, EU:lta ja muilta 
kahdenvälisiltä rahoittajilta ja G-24 -maiden Bulgarian hyväksi toteuttaman hankkeen 
mukaisesti. Suorat ulkomaiset investoinnit olivat kuitenkin hyvin pieniä vuoden 1992 
vapautuneesta lainsäädännöstä huolimatta. Lyhyen aikavälin pääoman sisäänvirtaus oli 
myös vaatimatonta. 
Vuonna 1994 virallisia kokonaisvarantoja (mukaan lukien kulta) täydennettiin 1,3 
miljardilla USA:n dollarilla, mikä vastaa 2,7:n kuukausittaisen tuonnin määrää. Vuoden 
1995 toukokuun loppuun mennessä varantoja oli täydennetty 1,6 miljardilla USA.n 
dollarilla (3,3 :n kuukausittaisen tuonnin määrä). 
3. ULKOMAANVELKA 
Lontoon klubin kaupallisten velkojien kanssa tehtiin marraskuussa 1993 velkaa 
koskeva periaatesopimus ja velan hoidon vähentämisen ohjelma (DDSR) finalisoitiin 
vuoden 1994 heinäkuussa. Yleisesti voidaan arvioida, että sopimuksen avulla 
vähennettiin Bulgarian 8,2 miljardin USA:n dollarin suuruista, sen länsimaiden 
liikepankeille olevaa velkaa noin 46 prosenttia. Toimenpiteen ennakkomaksu (715 
miljoonaa USA:n dollaria) maksettiin osittain maan kovan kansainvälisen valuutan 
varannosta ja osittain poikkeuksellisella ulkopuolisella rahoituksella, joka saatiin 
IMF:tlä ja Maailmanpankilta vuoden 1994 syyskuussa. Vuoden 1994 huhtikuussa 
tehtiin Pariisin klubin kolmas velan uudelleenporrastusjärjestely Bulgarian ja sen 
virallisten velkojien välillä, järjestelyn koskiessa kaikkia velvoitteita, jotka johtuvat 
edellisestä uudelleenporrastuksesta 30 päivä huhtikuuta 1995 saakka. 
Bulgarian ulkosuhteiden mahdollisuuksien säilyttämisen avulla olisi kyseisten 
järjestelyjen autettava maata saamaan lisää suoria ulkomaisia investointeja ja päästä 
takaisin kansainvälisille rahoitusmarkkinoille. Vuoden 1994 lopussa ulkomaanvelan 
osuus BKT:sta oli 117 prosenttia (144 prosenttia vuonna 1992) ja velan hoidon osuus 
väheni 19 prosenttiin (39 prosenttia vuonna 1992). 
30 
D. TSEKIN TASAVALTA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuosien 1990 - 92 huomattavan laskukauden ja vuoden 1993 stagnaation jälkeen 
Tzekin talous kasvoi 2,6 prosenttia vuonna 1994, mikä heijastaa huomattavaa 
yksityisten kotitalouksien kulutuksen ja investointien toipumista. Teollinen tuotanto 
kasvoi 2,3 prosenttia ja työttömyysaste laski edelleen ja oli 2,8 prosenttia vuoden 1995 
toukokuussa. Työmarkkinoiden kireys on edelleen tavallisesta poikkeava piirre Tzekin 
muutoskehityksessä. Vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen ennusteiden mukaan 
kasvu kiihtyy. 
Inflaatiopaineet voitettiin vuoden 1994 ensimmäisen puolen vuoden aikana ja 
vuosittainen inflaatio laski 9,2 prosenttiin vuoden 1994 toukokuussa. Tämän jälkeen 
inflaatio on kuitenkin ollut noususuhdanteessa, mikä johtuu rahavarojen ja kotimaisen 
kysynnän nopeasta kasvusta. Vuosittainen inflaatio oli vuoden 1995 toukokuussa 10,2 
prosenttia. 
Rahavarat (M2) kasvoivat 22 prosenttia vuonna 1994, mikä on huomattavasti 12 
prosentin alkuperäistä tavoitetta enemmän. Tämä käteisvarojen nopea kasvu heijastaa 
voimakkaan ulkomaalaisen valuutan sisäänvirtauksen vaikutusta, josta Tzekin valtion 
pankki (Czech National Bank, CNB) on voinut suojautua ainoastaan avointen 
markkinatoimintojen avulla ja kasvattamalla pankin vähimmäisvarantovaatimuksia. 
Finanssipolitiikan osalta valtion talousarvio oli vuonna 1994 ylijäämäinen 11,2 miljardia 
Tzekin kruunua (noin 336 miljoonaa USA.n dollaria) ja parlamentti on hyväksynyt 
tasapainossa olevan talousarvion vuodelle 1995. 
Rakenneuudistusten osalta saatiin vuoden 1994 marraskuussa päätökseen toinen suuren 
mittakaavan kuponkiyksityistäminen, johon kuului 861 yrityksen varoja, joiden 
kirjanpitoarvo oli 155 miljardia Tzekin kruunua (4,7 miljardia USA:n dollaria). 
Yksityisten arvioidaan omistavan noin 80 prosenttia talouden tuotantokapasiteetista. 
2. MAKSUTASE 
Kotimaisen kysynnän kasvua, Tzekin kruunun todellista arvoa ja Slovenian käyttöön 
ottamia kaupan rajoitteita heijastaen vaihtotaseen vuoden 1993 115 miljoonan USA.n 
dollarin suuruinen (0,5 prosenttia BKT:sta) ylijäämä vaihtui lieväksi vajeeksi vuonna 
1994 (16 miljoonaa USA:n dollaria). Vaje on jatkanut kasvuaan vuoden 1995 
ensimmäisen neljänneksen aikana ja sen odotetaan olevan 1,5-2 prosenttia BKT.sta 
koko vuoden osalta. 
Vuonna 1994 saavutettu tasapainossa oleva vaihtotaseen tulos peittää hyvin suuren 
kauppavajeen (865 miljoonaa USA.n dollaria), jonka vastineena on 766 miljoonan 
USA:n dollarin suuruinen ylijäämä palvelutaseessa (joka johtuu pääasiallisesti 
matkailusta ja liikenteestä saatavista tuloista) ja USA:n dollareina mitattu nettoylijäämä 
vastikkeettomissa siirroissa. Vääristynyt kahdenvälinen vaihtotase Slovakian kanssa on 
johtanut siihen, että Tzekin tasavalta ylittää jatkuvasti 130 miljoonan ecun luottokaton, 
josta on sovittu Tzekin ja Slovakian clearing -järjestelmän osalta. Tzekin hallituksen 
tekemän virallisen pyynnön seurauksena kyseisen clearing -järjestelmän odotetaan 
päättyvän vuoden 1995 lokakuussa. 
31 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus hidastui huomattavasti vuonna 
1993 (lasku oli 552 miljoonaan USA:n dollariin vuoden 1992 983 miljoonasta USA:n 
dollarista). Lisäksi Tzekin tasavalta on kokenut vaihtelua myös muissa pääoman 
sisäänvirtauksissa vuoden 1993 kolmannen vuosineljänneksen jälkeen. Vuoden 1994 
arvopaperisalkun kokonaisuuteen liittyvät investoinnit (pääasiassa osakeinvestoinnit 
Prahan pörssissä ja Tzekin liikkeellelaskemien kansainvälisten velkakirjojen 
ulkomaalainen hankinta) olivat 901 miljoonaa USA:n dollaria ja Tzekin yritykset ottivat 
rahoitusluottoja ulkomailta 1378 miljoonan USA:n dollarin edestä. Tzekkiläiset pankit 
ovat myös lainanneet huomattavia summia kansainvälisillä syndikaattilainamarkkinoilta. 
Tzekin tasavallan pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille on vahvistanut maan 
jatkuvasti nouseva sija riskiluokittelujärjestelmissä. Vuoden 1994 heinäkuussa Moody's 
nosti jälleen Tzekin tasavallan sijoitusta (Baa kolmesta Baa kahteen) ja vuoden 1994 
heinäkuussa S&P nosti sen sijoitusta BBB:stä BBB+:aan. 
Terveen vaihtotaseen ja voimakkaan pääoman sisäänvirtauksen yhdistelmä on lisännyt 
nimellisen vaihtokurssin paineita ja johtanut virallisten ulkomaan valuuttavarantojen 
nopeaan kasvuun, varantojen määrän ollessa 8,6 miljardia USA:n dollaria (toisin 
sanoen noin 7 tuontikuukautta) vuoden 1995 lopussa, vuoden 1992 lopun ainoastaan 
0,7 miljardiin USA.n dollariin verrattuna. Pääoman sisäänvirtauksen 
tasapainottamiseksi tai osittaiseksi rajoittamiseksi viranomaiset ovat maksaneet ennen 
sovittua aikataulua kaikki jäljellä olevat IMF:n lainat (joiden arvo on noin 1,1 miljardia 
USA:n dollaria), hyväksyneet luonnoksen ulkomaan kauppaa koskevasta asetuksesta, 
jonka mukaan kruunun täydellinen vaihdettavuus voidaan toteuttaa asteittain ja 
viranomaiset määräsivät myös vuoden 1995 heinäkuun lopulla rajoituksista sellaisten 
lyhytaikaisten ulkomaisten luottojen kokonaismäärään, joita tzekkiläistet pankit voivat 
ottaa. Tzekin valtionpankki (CNB) harkitsee myös mahdollisia vaihtoehtoja niiden 
vaihtokurssipolitiikan joustavuuden lisäämiseksi, johon liittyy myös Saksan markan ja 
USA.n dollarin suhteen vaihtelumarginaalin laajentaminen, keskuskurssin revalvointi ja 
siirtyminen kelluvaan valuuttakurssijärjestelmään. 
3. ULKOMAANVELKA 
Vuosina 1993 ja 1994 tapahtuneen vaihdettavan sellaisen velan huomattavasta kasvusta 
huolimatta, jota tzekkiläiset yhtiöt ja pankit olivat lainanneet paljon ulkomailta, Tzekin 
tasavalalla on edelleen alhainen ulkomaanvelan taso. Vaihdettavan velan 
kokonaismäärä kasvoi vuoden 1992 lopun 6,9 miljardista USA.n dollarista 10,3 
miljardiin dollariin vuoden 1994 lopussa, mutta tähän liittyi silti edelleen suhteellisen 
alhainen velka/BKT -suhde, joka oli 29 prosenttia. Velan hoidon osuus on noussut 
vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana, se oli 13 prosenttia vuonna 1994 ja on edelleen 
vaatimaton. Vuoden 1995 ja 1996 kaavailuissa ennustetaan velan ja velan hoidon 
kasvua, mutta niiden odotetaan pysyttelevän kohtuullisella tasolla. 
32 
E. VIRO 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Viron talous nousi lamasta vuoden 1993 lopussa ja BKT kasvoi 4 prosenttia vuonna 
1994, maataloustuotantoa vaikeuttaneesta voimakkaasta kuivuudesta huolimatta. 
Vuodesta 1993 alkaen palvelut muodostavat enemmän kuin puolet BKT:sta. Kasvu 
liittyy perustuu pääasiallisesti yksityissektorin kehitykseen. 
Vuonna 1992 käyttöönotettu currency board -järjestely (jonka mukaan kruunu on 
sidottu Saksan markkaan kiinteän kahdeksan suhde yhteen -kurssin mukaan ja 
rahavarojen määrää rajoittaa keskuspankin kovan valuutan ja sen pidättämän kullan 
määrä) osoittautui onnistuneeksi talouden tasapainottamisessa. Inflaatiopaineet 
kuitenkin lisääntyivät vuoden 1993 lopussa ja vuoden 1994 alussa energiantuonnin 
hintojen noustua voimakkaasti. Hinnat nousivat yli 40 prosenttia vuonna 1994, mikä oli 
paljon tavoitteita enemmän, mutta viimeksi ilmoitetut kuukausittaiset hinnankorotukset 
vuoden 1994 lopulla ja vuoden 1995 alussa olivat pienempiä (2,4 prosenttia 
maaliskuussa, 1 prosentti huhtikuussa), vaikkakin ne olivat edelleen poikkeavia. 
Currency board -järjestelyn mukaan keskuspankki ei voi antaa lainaa valtiolle, mikä 
vaikuttaa osaltaan talousarviota koskevaan kurinalaisuuteen. Julkistalouden yleinen 
talousarvio oli tasapainossa vuonna 1994, verrattuna vuoteen 1993, jolloin vajetta oli 
1,8 prosenttia, ja nykyinen kehitys heijastaa tulojen paranemista julkisten investointien 
kasvusta huolimatta. Vuoden 1995 talousarviossa oletetaan, että BKT:ssa on prosentin 
vaje. 
Viro on edistynyt jatkuvasti rakenneuudistuksissa. Vuonna 1994 Viro edistyi vielä 
enemmän yksityistämisessä (80 prosenttia pienistä yrityksistä ja yli 258 valtion 
omistamaa suurta yritystä on nyt myyty yksityisille) ja eräissä tapauksissa sovellettiin 
konkurssilakia. Pankkien valvontaa parannettiin ja vuoden 1993 pankkikriisin 
seurauksena pankkijärjestelmä järjestettiin uudelleen. Liikepankkien määrä vähennettiin 
21:een, pääasiallisesti fuusioiden avulla. Viron kruunu on täysin muutettavissa oleva 
valuutta. 
2. MAKSUTASE 
Viron vaihtotaseen tilanne oli tiukka vuonna 1994. Kotimaan liiallinen inflaatio 
kansainvälisiin hinnankorotuksiin verrattuna vähensi maan kansainvälistä kilpailukykyä 
ja kotimaisen kysynnän palautuminen tähän yhdistettynä johti kasvavaan tuontiin. 
Tämän tuloksena vaihtotaseen vaje, joka oli vuonna 1993 5,7 prosenttia BKT:sta, oli 
vuonna 1994 noin 9 prosenttia BKT:sta (lukuun ottamatta virallisia siirtoja). 
IMF:n ohjelman mukainen vuoden 1993 lokakuusta vuoden 1995 maaliskuuhun 
kestävä stand-by -järjestely pysyi aikataulussa ja vuoden 1995 maaliskuussa IMF 
hyväksyi uuden viisitoista kuukautta kestävän stand-by-järj estelyn, jonka mukaan 
erityisnosto-oikeutta (SDR) voidaan käyttää 14 miljoonaa (20 miljoonaa USA:n 
dollaria). Suorien ulkomaisten investointien sisäänvirtaus oli voimakasta kolmen 
perättäisen vuoden ajan (sen arvo oli noin 253 miljoonaa USA:n dollaria). Viralliset 
ulkomaan valuutanvarannot kasvoivat ja ne olivat vuoden 1994 lopussa USA:n 
dollareissa mitattuna 450 miljoonaa, mikä vastaa noin kolmen kuukausittaisen tuonnin 
määrää. 
33 
3. ULKOMAANVELKA 
Viro ei ole perinyt ulkomaanvelkaa entiseltä Neuvostoliitolta. Vuonna 1994 
ulkomaanvelka kasvoi 135 miljoonasta USA:n dollarista noin 170 miljoonaan USA:n 
dollariin (eli 6,5 prosenttia BKT:sta). Ulkomaanvelan hoito oli heikkoa vuonna 1994, 
jolloin tavaroiden viennin ja muiden kuin tuotantopalveluiden määrä oli alle prosentti. 
Kansainväliset rahoituslaitokset ovat antaneet huomattavan osan Viron 
ulkomaanvelasta. 
34 
F. UNKARI 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILA 
Unkarin talouden tila parani vuonna 1994, jolloin BKT:n reaalikasvu oli noin 2 
prosenttia ja teollisen tuotannon noin 9 prosenttia. Vuoden 1993 alun 11,8 prosentin 
huipun jälkeen työttömyysluku on laskenut 10,1 prosenttiin vuoden 1995 ensimmäisen 
vuosineljänneksen aikana. Kasvun odotetaan kuitenkin hidastuvan vuonna 1995, mikä 
heijastaa hallituksen vuoden 1995 maaliskuussa maan suuren talousarvion ja 
vaihtotaseen vajeen pienentämiseksi hyväksymän "tiukan linjan ratkaisun" vaikutuksia. 
"Tiukan linjan ratkaisu" sisältää: 1) 8 prosentin tuonnin lisämaksun käyttöön oton, 
lukuun ottamatta kuitenkaan perusenergiatuotteiden, pääomahyödykkeiden ja ulkoisen 
jalostusliikenteen tuontia; 2) 8,3 prosentin suuruisen forintin devalvaation, johon on 
liitetty siirtyminen ennakolta ilmoitettuun valuuttaputki)'ärjestelmään, jota sovelletaan 
1,9 prosentin suuruiseen kuukausittaiseen devalvaatioon vuoden 1995 toisen 
vuosineljänneksen aikana ja 1,3 prosentin suuruiseen kuukausittaiseen devalvaation 
vuoden toisen puoliskon aikana; 3) useiden alojen menojen leikkauksia ja toimenpiteitä 
tulojen kasvattamiseksi, joita ovat sosiaaliturvajärjestelmän uudistus, julkisen sektorin 
työvoiman ja reaalipalkkojen leikkaukset, autojen käyttöveron nostaminen ja 
verohallinnon parantaminen. 
Ratkaisuun kuuluvien verotuksellisten toimenpiteiden arvioidaan vuonna 1995 
tuottavan noin 3 prosenttia BKT:sta, mistä huolimatta valtion konsolidoidun 
talousarviovajeen (yksityistämisestä saatavia tuloja lukuun ottamatta) odotetaan 
laskevan BKT:een 6,9 prosentista ainoastaan 6 prosenttiin vuonna 1995. 
Vuonna 1994 kuluttajahinnat nousivat hieman yli 19 prosentilla, ja jatkoivat inflaation 
asteittaista lievenemistä, mikä alkoi vuonna 1992, jolloin elinkustannusindeksi nousi 
loppuvuodesta 24,7 prosenttiin. Forintin nopeamman devalvaation, tuonnin lisämaksun, 
arvonlisäveron kasvun ja palveluiden korkeampien hintojen vaikutuksen yhdistelmä 
luultavasti kuitenkin kasvattaa inflaatiota 28 - 30 prosenttia vuonna 1995. Vuosittainen 
inflaatio oli 30,8 prosenttia vuoden 1995 toukokuussa. Neljän laskuvuoden jälkeen 
reaalipalkat kasvoivat 8 prosenttia vuonna 1994, mutta ne ovat laskeneet vuoden 1995 
ensimmäisten kuukausien aikana. 
Hallituskokoonpanon erimielisyydet vuoden 1994 heinäkuussa olivat alunperin 
seurausta yksityistämiskehityksen umpikujasta. Vaikka kehityksen ilmoitettiin saaneen 
uutta pontta, on tähän mennessä myyty ainoastaan muutamia yrityksiä. Hallitus ei tästä 
syystä luultavasti saavuta kunniahimoista tavoitettaan nostaa yksityistämisestä saatavia 
tuloja 150 miljardilla florintilla (3 prosenttia BKT:sta) vuonna 1995. Pääosan näistä 
tuloista odotettiin tulevan useiden energia-alan, televiestintä ja vähemmässä määrin 
myös pankkialan suurten yritysten myynnistä. 
2. MAKSUTASE 
Vuoden 1994 3,9 miljardin USA:n dollarin (9,5 prosenttia BKT:sta) vajeen jälkeen 
vaihtotaseen osalta ei ole havaittu korjauksia vuoden 1995 ensimmäisen 
vuosineljänneksen aikana. Viranomaiset odottavat kuitenkin, että 
35 
tasapainottamispaketti saa aikaan vaihtotaseen vajeen pienentymisen noin 2,5 miljardiin 
USA:n dollariin (6 prosenttia BKT.sta) vuonna 1995. 
Suorat ulkomaiset investoinnit laskivat vuoden 1993 2,3 miljardista USA:n dollarista 
1,1 miljardiin USA:n dollariin vuonna 1994. Viranomaiset toivovat, että suunniteltu 
yksityistämisen nopeuttaminen, jonka odotetaan perustuvan huomattavissa määrin 
yritysten myymiseen ulkomaalaisille sijoittajille, kasvattaa suoria ulkomaisia 
investointeja noin 2,5 miljardilla USA:n dollarilla. Mutta yksityistämisohjelman 
viivästymisen huomioon ottaen, suorat ulkomaiset investoinnit luultavasti jäävät 
huomattavasti alle tämän määrän. Tämä tarkoittaisi sitä, että muut kuin velkaantumista 
aiheuttavat sisäänvirtaukset eivät taaskaan pysty vastaamaan vaihtotaseen vajeeseen, 
mistä seuraa, että brutto-ja nettoulkomaanvelka kasvaa uudelleen. 
Korkeasta vaihtotaseesta, suorien ulkomaisten investointien sisäänvirtauksen 
hidastumisesta ja huomattavien velkojen takaisinmaksusta huolimatta viralliset 
ulkomaan valuutan varannot olivat suhteelliset suuret vuonna 1994 ja niiden määrä oli 
vuoden 1995 helmikuun lopussa 6,8 miljardia USA:n dollaria (7.n kuukausittaisen 
tuonnin määrä). Tämä voidaan periaatteessa selittää Unkarin pakkien ja yritysten 
ottamilla huomattavilla ulkomaalaisilla lainoilla sekä Unkarin valtionpankin (National 
Bank on Hungary, NBH) jatkuvalla turvautumisella kansainvälisiin 
pääomamarkkinoihin. Vuoden 1995 viiden ensimmäisen kuukauden aikana ja 
markkinoilla vallitsevan Unkarin taloudellisia näkymiä koskevasta kasvavasta huolesta 
huolimatta, Unkarin valtionpankki pystyi saamaan kansainvälisten joukkolainan 
määräksi miljardi USA.n dollaria. 
IMF:n Unkarille vuoden 1993 syyskuussa myöntämä puolitoistavuotta kestävä stand-
by-väline keskeytyi eräiden ohjelmien tavoitteiden muuttuessa. Hallituksen tiukan linjan 
ratkaisun ja vuoden 1996 tiukan talousarvion todennäköinen hyväksymisen odotetaan 
kuitenkin raivaavan tietä IMF.n lainojen jatkumiselle vuoden 1995 loppuun mennessä. 
3. ULKOMAANVELKA 
Vaihtotaseen vajeen ollessa huomattavasti suurempi kuin suorien ulkomaisten 
investointien nettosisäänvirtaus vuodesta 1993 alkaen, ovat ulkomaalaiset brutto- ja 
nettovelat, jotka olivat jo aikaisemmin korkealla tasolla, kasvaneet nopeasti. 
Muutettavissa oleva bruttoulkomaanvelka kasvoi vuoden 1992 lopun 21,5 miljardista 
USA.n dollarista 31,7 miljardiin USA.n dollariin (77 prosenttia BKT.sta) vuoden 1995 
maaliskuun lopulla. Nettoulkomaanvelka kasvoi puolestaan 13,1 miljardista USA:n 
dollarista 21,4 miljardiin USA:n dollariin samana ajanjaksona. Edellisten vuosien 
kasvun jälkeen keskipitkän ja pitkän aikavälin velan osuus on pysynyt käytännöllisesti 
katsoen samassa, noin 91 prosentissa. 
Velan hoidon kokonaisosuus on jatkuvasti kasvanut vuodesta 1992 ja se oli noin 61 
prosenttia tavaroiden ja muiden kuin tuotantopalveluiden viennistä vuonna 1994 
(verrattuna vuoden 1991 35 prosenttiin). Unkarin valtionpankin suorittamat aikaiset 
takaisinmaksut ovat vähentäneet huomattavasti vuosille 1995 ja 1996 odotettavaa 
takaisinmaksujen kasautumista. Takaisinmaksujen määrän odotetaan nyt olevan noin 
3,4 miljardia USA:n dollaria molempina kyseisinä vuosina. 
36 
G. ISRAEL 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuosittainen BKT:n nousu hidastui 5,5 prosenttiin vuoden 1994 viimeisen 
vuosineljänneksen aikana ja 2,6 prosenttiin vuoden 1995 ensimmäisen 
vuosineljänneksen aikana. Virallinen ennuste vuodelle 1995 on laskettu 4 prosenttiin. 
Työttömyys on jatkanut laskuaan vuoden 1993 lopun 9 prosentista 7,8 prosenttiin 
vuoden 1994 lopulla, sillä Itä-Euroopasta ja entisestä Neuvostoliitosta peräisin oleva 
maahanmuuttoaalto tyyntyi vuoden lopulla ja miehitettyjen alueiden uusi sulkeminen 
nopeutti palestiinalaisten työntekijöiden korvaamista maahanmuuttajilla. 
Inflaation vauhti kiihtyi huomattavasti vuoden 1994 viimeisen vuosineljänneksen aikana 
14, 5 prosenttiin (viimeiset 12 kuukautta), mutta on vuoden 1995 toukokuussa 
hidastunut uudelleen 10,8 prosenttiin. Mutta piilevä inflaatio on edelleen suurta ja sitä 
kiihdyttävät nouseva kulutuskysyntä ja huomattavat julkisen sektorin reaalipalkkojen 
nousut. Viranomaiset pitävät kiinni ilmoitetusta vuoden 1995 lopun 8-11 prosentin 
tavoitteesta. 
Inflaation ero ei sopinut täysin yhteen sekelin nimellisen devalvoinnin kanssa, mikä siirsi 
reaalista valuuttakurssia ylöspäin ja suurensi vaihtotaseen vajetta yli 3 miljardiin USA:n 
dollariin vuoden 1994 lopulla. Tämä on vähentänyt sekeliin kohdistuvia paineita. Ja 
tämän seurauksena Israelin pankki (Bank of Israel) on hidastanut matalaa 
korkosuuntausta. Avainasemassa oleva jälleenrahoituksen määrä oli 13,5 prosenttia 
vuoden 1995 toukokuussa. 
Julkistalouden alijäämä pieneni vuoden 1993 BKT:een 2,5 prosentista 2 prosenttiin 
vuonna 1994, samalla heijastaen asunto-ohjelman kehystä ja muita maahanmuuttajien 
tukimuotoja, kuten työttömyysturvaa ja veron korotusta, erityisesti pääomatuloista. 
Yksityistämisestä saatavat tulot olivat 700 miljoonaa USA:n dollaria vuonna 1995 ja 
niiden odotetaan kasvavan 1,5 miljardiin USA:n dollariin vuonna 1995, 
yksityistämiskehityksen hidastumisesta huolimatta. 
2. MAKSUTASE 
Kauppataseen viimeaikainen kehitys antaa aihetta huoleen. Viennin kasvu pysyi 
voimakkaana, lähellä 11 prosenttia vuoden 1995 ensimmäisten viiden kuukauden 
aikana, vuoden 1994 10,4 prosenttiin verrattuna. Mutta tuonti kasvoi vielä enemmän 
noin 15,6 prosenttiin (USA:n dollareina) samana ajanjaksona. Kyseisenä ajanjaksona 
kasaantuva kauppavaje oli 4,3 miljardia USA:n dollaria viimevuoden vastaavan 
ajanjakson 3,5 miljardiin USA:n dollariin verrattuna. 
Pääoman sisäänviratus nousi vuoden 1995 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana 2,6 
miljardiin USA:n dollariin, vuoden 1994 2,3 miljardiin dollariin verrattuna, ja sitä edisti 
kotimaisten ja kansainvälisten pääomamarkkinoiden korkotason kasvava ero. Pääoman 
sisäänvirtaus on myös kasvattanut inflaatiopaineita. 
Israelin pankki säilyttää "valuuttaputki" -valuuttakurssijärjestelmän, johon on ilmoitettu 
liittyvän 6 prosentin vuosittaisen devalvaation tavoite. Tavoitteena olevan 
valuuttakurssin vaihtelumarginaalia nostettiin äskettäin 7 prosenttiin. Viralliset 
37 
ulkomaan valuutan varannot olivat 6,7 miljardin USA:n dollarin tyydyttävällä tasolla 
vuoden 1994 lopussa ja ne kasvoivat yli 8 miljardiin USA:n dollariin vuoden 1995 
ensimmäisen vuosineljänneksen aikana, mikä vastaa 3,5 kuukautta tuontia, ja ne 
nousevat edelleen huomattavien pääoman sisäänvirtauksien myötä. 
3. ULKOMAANVELKA 
USA:n hallituksen vuonna 1992 myöntämä 10 miljardin USA:n dollarin suuruinen 
luotto mahdollistaa sen, että viranomaiset voivat laatia keskipitkän ja pitkänaikavälin 
luottojen linjat investointihankkeille. Vuoden 1994 loppuun mennessä lähinnä hallitus ja 
muutamat julkisen sektorin yritykset olivat jo saaneet noin 4,4 miljardia USA:n dollaria, 
joiden avulla ne vakiinnuttivat paikkansa ja luovat kuvaa kansainvälisillä markkinoilla. 
Suurin osa varoista on käytetty Israelin pankin vaarantotilanteen vahvistamiseen. 
Yksityisen sektorin lainaajien mielestä kyseiset lainat ovat liian kalliita, niiden 30 -
vuotisten korkojen ollessa 7,3 prosenttia, kun taas lyhytaikaisten USA:n dollarien korot 
olivat 5 prosenttia. 
Israelin luokitus on BBB+ kansainvälisillä pääomamarkkinoilla, mikä voi olla riittävä 
takaamattoman pääsyn saamiseksi. Viranomaiset ilmoittanevat aikomuksensa laskea 
liikenteeseen joukkolainoja vuoden 1995 toisen puoliskon aikana valtionvarojen 
vajauksen rahoittamiseksi ja koetellakseen pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille. 
38 
H. LATVIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Latvia on nousemassa lamasta, jonka aikana BKT laski 45 prosentilla 1991 - 1993. 
Vuoden 1994 kasvu oli ainoastaan 2 prosenttia, mikä johtui osittain koko alueella 
vallinneen kuivuuden vaikutuksesta. Työttömyys on jo huomattavaa ja sen taso oli 
vuoden 1994 lopulla 7 prosenttia, mikä on yksi suurimmista luvuista entisen 
Neuvostoliiton maissa. 
Latvian kansallinen valuutta, lati, otettiin käyttöön vuonna 1993 kelluvan 
valuuttakurssijärjestelmän mukaisesti, mutta viranomaiset ovat nyttemmin pyrkineet 
kiinteään valuuttakurssiin, joka on epävirallisesti sidottu SDR:ään. Ne ovat myös 
kiristäneet rahapolitiikkaa vuonna 1994 rajoittamalla lavean rahan kasvun 48 
prosenttiin. Tämän seurauksena inflaatio, joka saavutti jo hyperinflaation tason vuonna 
1992, on jatkanut hidastumistaan pudoten vuoden 1993 lopun 35 prosentista 26 
prosenttiin vuoden 1994 lopussa. 
Julkistalouden alijäämä pysyi vuonna 1994 BKT:een osalta 2 prosentin alkuperäisessä 
tavoitteessa. Kokonaisvaje (johon sisältyy hallituksen nettolainananto) oli noin 4 
prosenttia BKT:sta ja se rahoitettiin ulkomaalaisten lainojen turvin. Vuonna 1995 niin 
valtion menot (erityisesti sosiaaliturva) kuin tulotkin kasvavat huomattavasti ja 
odotettavissa on vastaava alijäämä (1,7 prosenttia BKT:sta), ulkomaalaisten lainojen 
avulla rajoitettuja julkisia investointeja huomioon ottamatta. Suurin osa vajeesta olisi 
rahoitettava tekemällä valtion velkasitoumuksia. 
Rakenneuudistukset jatkuivat vuonna 1994. Valtion omaisuusrahasto, joka on 
vastuussa julkisista varoista, aloitti toimintansa syyskuussa. Yksityistäminen, joka 
aloitettiin hitaasti vuosina 1992 - 1993, nopeutui vuoden 1994 marraskuussa sen 
jälkeen, kun hallitus ilmoitti kansainvälisestä tarjouskilpailusta 45:stä keskisuuresta ja 
suuresta yrityksestä. Yksityistämi s virasto on nyt täysin toiminnassa ja sen tarkoituksena 
on yksityistää 50 yritystä tarjouskilpailujen avulla vuosina 1995 ja 1996. Rahoitusalaa 
kosketti vuoden 1995 alussa Latvian suurimman liikepankin, Baltija Bankin kriisi, jonka 
seurauksena hallitus takasi talletukset. Kaksi muuta suurta pankkia, Universal Bank of 
Latvia (UBL) ja Latvian säästöpankki (Latvian Savings Bank) ovat sitoutuneet 
rakenneuudistuskehitykseen, niiden arvopaperisalkkuja on vahvistettu ja UBL voisi olla 
valmis yksityistettäväksi vuoden 1995 loppuun mennessä. Syyskuun alussa voimaan 
tulleen uuden ulkomaan kaupan tariffeja koskevan lain myötä otettiin käyttöön 
arvoltaan vähäiset tariffit, lukuun ottamatta rajattua määrää tavaroita (pääasiassa 
maataloustuotteita ja autoja). Euroopan unionin kanssa allekirjoitettu 
vapaakauppasopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 
2. MAKSUTASE 
Vaihtotase, joka oli vuonna 1993 huomattavasti ylijäämäinen, oli tappiollinen vuonna 
1994 (- 160 miljoonaa USA:n dollaria, lukuun ottamatta virallisia siirtoja, eli 4,6 
prosenttia BKT:sta) pääasiassa siitä syystä, että tuonti kasvoi huomattavasti viennin 
määrän laskiessa. Tämä on seurausta taloudellisen toiminnan kasvusta, joka johti 
investointeihin liittyvän tuonnin huomattavaan kasvuun. 
39 
Suuret viralliset siirrot, suorat ulkomaiset investoinnit (155 miljoonaa USA:n dollaria) 
ja kansainvälisten rahoituslaitosten maksut edistivät osaltaan kyseisen vajeen rahoitusta. 
Latvian kovan valuutan varantojen kasvu jatkui vuonna 1994 ja varannot olivat 
loppuvuonna 620 miljoonaa USA:n dollaria ja kattoivat viiden kuukausittaisen tuonnin 
määrän. Suorien ulkomaisten investointien ilmoitettiin kasvaneen entisestään 
alkuvuodesta 1995. Yksityisen pääoman sisäänvirtaukset voivat kuitenkin laskea 
huomattavasti seuraavien kuukausien aikana Latvian nykyisen pankkikriisin 
seurauksena. 
IMF vahvisti vuoden 1995 huhtikuussa, että se tukee viranomaisten stand-by-
järjestelyn 13 kuukauden uudistuspolitiikkaa. On kuitenkin odotettavissa, että 
viranomaiset eivät käytä tätä mahdollisuutta (noin 44 miljoonaa USA:n dollaria), 
jolleivät maan ulkomaan valuutan varannot laske huomattavasti. 
3. ULKOMAANVELKA 
Latvia ei ole perinyt ulkomaanvelkaa entiseltä Neuvostoliitolta ja sen ulkomaan velka 
on hankittu vasta viimeaikoina. Vuonna 1994 ulkomaanvelka kasvoi 240 miljoonasta 
USA:n dollarista 370 miljoonaan USA:n dollariin, eli 11 prosenttiin BKT:sta. 
Ulkomaanvelan hoidon osuus on tällä hetkellä vaatimattomat 5 prosenttia. Latvia 
velasta yli 50 prosenttia on kansainvälisten rahoituslaitosten antamaa. 
40 
I. LIETTUA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuosina 1989 - 1993 tapahtuneen voimakkaan 55 prosentin laskun jälkeen Liettuan 
BKT tasapainottui vuonna 1994 noin 2 prosentin kasvulla. Työttömyyden, joka vuoden 
1994 lopulla oli 2 prosenttia työkykyisestä väestöstä, on ilmoitettu nousseen 
huomattavasti vuoden 1995 alussa. 
Inflaatio, jonka huippu saavutti hyperinflaation tason vuonna 1992, hidastui vuonna 
1993 ja vuoden 1994 alussa. Talouden tasapainottamiskehityksessä edistyttiin 
huomattavasti, kun 1 päivänä huhtikuuta 1994 otettiin käyttöön currency board -
järjestely, jonka mukaan keskuspankki ei voi antaa lainaa julkistaloudelle, ja 
rahavarojen määrää rajoittaa Latvian valtionpankin kovan valuutan ja sen pidättämän 
kullan markkina-arvo. Liti sidottiin USA.n dollariin suhteessa 4 LTL : 1 US$. 
Rahamäärän kasvu loppui vuonna 1994. Currency board -järjestelyn käyttöön ottoa 
seuranneiden kuukausien aikana inflaatio putosi alle 3 prosentin kuukaudessa ja valtion 
budjettivaje pieneni huomattavasti. Koko vuoden osalta 1994 kuluttajahinnat nousivat 
45 prosenttia (joulukuusta joulukuuhun). 
Vuoden 1994 alussa viranomaiset hyväksyivät tiukkoja talousarvioon liittyviä 
toimenpiteitä, joihin sisältyi valtion tuen asteittainen käytöstä poistaminen, jonka määrä 
putosi alle yhden prosentin BKT.sta (vuoden 1991 5,5 prosenttiin verrattuna). Tulot 
kasvoivat toisen vuosipuoliskon aikana ja tämän avulla vajetta voitiin vähentää 3 
prosenttiin BKT.sta. Tavoitteena on vajeen saaminen 1,5 prosentin tasolle BKT:sta 
vuonna 1995 ja 2 prosentin tasolle vuonna 1996. Hallitus on nyt hyväksynyt 
kolmivuotisen makrotaloudellisen ohjelman, joka kestää vuoden 1994 lokakuusta 
vuoden 1997 syyskuuhun. Sen avulla on tarkoitus tiukentaa talousarviopolitiikkaa 
nykyisen currency board -järjestelyn ja rakenneuudistusten edistymisen ylläpitämiseksi 
tuetun pyrkimyksen osalta. 
Kehitystä on myös tapahtunut rakenneuudistusten osalta. Hintojen vapautus on melkein 
jo suoritettu loppuun ja hintoja hallitaan ainoastaan monopoleihin liittyvissä 
tapauksissa. Hallitus on myös jatkanut yksityistämis-ja korvauskehitystä. Vuoden 1994 
syyskuussa 76 prosenttia kaikista yksityistämiskelpoisista yhtiöistä, toisin sanoen 30 
prosenttia kaikista valtion varoista, oli yksityistetty kuponkien, valtion osakeannin ja 
huutokauppojen avulla. Joulukuussa tuli voimaan keskuspankkilaki ja sitä seurasi 
liikepankkeja koskevan lain hyväksyminen vuoden 1995 alussa. Yritysten 
rakenneuudistus oli kuitenkin hidasta ja konkurssilain täytäntöönpanoa lykättiin kunnes 
asianmukaiset tuomioistuimet oli saatu perustettua asioiden käsittelyä varten. 
2. MAKSUTASE 
Lännen osuus maan ulkomaankaupassa kasvaa yhä edelleen. Vuonna 1994 noin 50 
prosenttia Liettuan viennistä kohdistui läntisille markkinoille. Tammikuun 1 päivänä 
1995 tuli voimaan Euroopan unionin kanssa tehty vapaakauppasopimus. Kauppatase, 
joka oli ollut ylijäämäinen vuoteen 1992 saakka, oli tappiollinen vuosina 1993 ja 1994 
(vaje oli 200 miljoonaa USA:n dollaria viime vuonna), mikä johtui Venäjältä 
tapahtuvan, lähes maailman markkinahintojen mukaisen energian tuonnin huimasta 
noususta, kyseisen tuonnin ollessa noin 50 prosenttia maan kokonaistuonnista. 
41 
Kansallisten tietojen mukaan valtion vaihtotase oli 90 miljoonaa USA:n dollaria 
tappiollinen vuonna 1994 (1,6 prosenttia BKT:sta), mikä kuitenkin korjaantui 
huomattavilla yksityisten pääomien sisäänvirauksella. Syksyllä tapahtuneen hallituksen 
kolmivuotisen ohjelman hyväksymisen jälkeen IMF hyväksyi lokakuussa 134,55 
miljoonan laajennetun erityisnosto-oikeuden (noin 200 miljoonaa USA:n dollaria). Sen 
avulla Liettua voi rakentaa tarvittavat varannot ja se auttaa perusenergian ja 
investointeihin liittyvän tuonnin rahoituksessa. 
Kasvusuhdanteen odotetaan pysyvän lujana ja investointeihin liittyvän tuonnin 
kasvavan huomattavasti. Valtiolla on tästä syystä seuraavina vuosina vaje 
vaihtotaseessa ja sen odotetaan tukeutuvan voimakkaasti yksityisten pääomien 
sisäänvirtaukseen ja kansainvälisten rahoituslaitosten tukeen. 
3. ULKOMAANVELKA 
Liettua ei ole perinyt ulkomaanvelkaa entiseltä Neuvostoliitolta. Vuonna 1994 
hoitamattomat ulkomaanvelat kasvoivat lähes 200 miljoonaa USA:n dollaria ja niiden 
kokonaismäärä oli 530 miljoonaa USA:n dollaria. BKT.n prosenttiosuutena ilmaistuna 
määrä on kuitenkin pieni (10 prosenttia), kuten on myös vientilukuihin verrattu valtion 
ulkomaanvelan hoidon osuus (noin 1 prosentti). 
42 
J. MOLDOVA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Moldovan reaalibruttokansantuote laski noin 22 prosenttia vuonna 1994, mikä johtui 
jatkuvista tuotantotehon ja kaupan häiriöistä, jotka liittyivät keskussuunnittelun 
romahtamiseen, mutta myös ankariin ilmastollisiin olosuhteisiin. Teollinen tuotanto on 
edelleen alhaista vuonna 1995. Maataloustuotannon kuitenkin odotetaan nousevan 
vuoden 1994 tasosta ja sen seurauksena myös BKT:n olisi noustava hieman 
loppuvuodeksi 1995. Viralliset työttömyysluvut ovat edelleen alhaisia (noin 2 
prosenttia vuoden 1995 alussa), mutta noin 17 prosenttia työvoimasta on 
pitkäaikaisella palkattomalla vapaalla. 
Inflaation hidastui voimakkaasti vuonna 1994: keskimääräinen vuosittaisen 
elinkustannusindeksin inflaatio laski 788,5 prosentista 329,6 prosenttiin ja vuoden 
aikana neljännesvuosittainen keskimääräinen inflaatioprosentti laski ensimmäisen 
vuosineljänneksen 83 prosentista noin 9 prosenttiin neljännen vuosineljänneksen aikana. 
Vuoden 1995 alussa syntyi uusia inflaatiopaineita ja keskuspankki vastasi niihin 
tiukentamalla luottopolitiikkaa. Kuukausittainen inflaatioprosentti oli 0,7 prosenttia 
maaliskuussa, mikä osoittaa laskua tammikuun 2,9 prosenttiin ja helmikuun 2,3 
prosenttiin verrattuna. 
Vuoden 1994 budjettivaje oli 8 prosenttia BKT:sta, vaikka todellinen tuotantoteho ja 
inflaatio laskivatkin suunniteltua enemmän. Velkoihin liittyvät menot kasvoivat 
kuitenkin noin 1,5 prosentilla BKT:sta ja niihin sisältyi palkkavelat, jotka johtuivat 
tiukan rahan- hallintajärjestelmän soveltamisesta. Vuoden 1995 ensimmäisen 
vuosineljänneksen aikana tehtiin huomattavia pyrkimyksiä 1994 verorästien 
keräämiseksi, jotka oli siirretty kattamaan vuoden 1994 menoihin liittyvät velat. Vaikka 
hallituksen vaihtotase oli tiukan valvonnan alainen, kasaantuivat rästit edelleen vuoden 
1995 ensimmäisten kuukausien aikana: niin keskus- kuin paikallishallinnonkin 
palkkarästit olivat maaliskuun lopulla noin 1,3 prosenttia neljännesvuoden BKT:sta. 
Vaikka vuoden 1995 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana aloitettiin tärkeitä 
toimenpiteitä, ei rakenneuudistukset ole olleet samanlaisia kuin taloudellisen tasapainon 
saavuttamisessa saadut voitot. Erityisesti yksityistämiskehityksen vauhti on jälleen 
hidastunut, mikä osaksi johtuu yritysjohtajien "odotetaan ja katsotaan" -asenteesta 
parlamentin viimein 15 päivänä maaliskuuta 1995 hyväksymää uutta 1995/96 
yksityistämisohjelmaa kohtaan. Yritysten uudelleenjärjestelyn osalta saavutettiin 
kuitenkin merkittävää kehitystä asettamalla kolme valtion yritystä selvitystilan ja 
tarkistamalla konkurssilainsäädäntöä. 
2. MAKSUTASE 
Maksutase oli edelleen kovan paineen alaisena koko vuoden 1994 ajan, mikä johtui 
pääasiallisesti tuodun energian korkeammista hinnoista ja luonnonkatastrofien 
vaikutuksista. Alustavien tietojen mukaan vaihtotaseen vaje on 9,6 prosenttia BKT:sta 
(183 miljoonaa USA:n dollaria). Vienti ja tuonti olivat molemmat vaatimatonta vuonna 
1994. Vientiin oli vaikuttanut huonontavasti Moldovan pääkauppakumppaneiden 
taloudellinen supistuminen ja kasvaneet kuljetuskustannukset. Tuontia on puolestaan 
vähentänyt ulkomaalaisen tuen maksun hidas vauhti ja kotimaisen kysynnän 
43 
romahtaminen. Vuoden 1995 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana vaihtotaseen vaje 
oli 53 miljoonaa USA:n dollaria. Tämä suhteellisen hyvä tulos voidaan osittain selittää 
muihin kuin entisiin Neuvostoliiton maihin kasvaneella viennillä (75 miljoonaa USA:n 
dollaria, verrattuna 27 miljoonaan USA:n dollariin vuoden 1993 samana ajanjaksona). 
Alustavat merkit näyttävät pääomataseen olevan noin 300 miljoonaa USA:n dollaria 
ylijäämäinen koko vuoden 1994 osalta, vuoden 1993 117 miljoonaan verrattuna. 
Vuonna 1994 suorat ulkomaiset investoinnit olivat alhaisia, arviolta noin 23 miljoonaa 
USA:n dollaria, kun taas keskipitkän ja pitkän aikavälin lainat muodostivat suurimman 
osan pääoman si sään virtauksesta, niiden määrän ollessa 163 miljoonaa USA:n dollaria 
vuonna 1994. Ulkomaisen tuen maksun vauhdin kasvettua vuoden viimeisten 
kuukausien aikana, keskuspankin nettovarannot vastasivat kolmen kuukausittaisen 
tuonnin määrää vuoden 1994 lopussa (nousu vuoden 1993 l,4:stä) ja olivat edelleen 
sillä tasolla vuoden 1995 maaliskuun lopussa. 
3. ULKOMAANVELKA 
Moldova hyväksyi nollaratkaisun Venäjän federaation kanssa ja siten sillä ei ole 
vastuuta entisen Neuvostoliiton ulkomaanvelasta. Valtion kokonaisulkomaanvelan 
määräksi on arvioitu 343 miljoonaa USA:n dollaria vuoden 1994 lopussa (eli noin 26 
prosenttia BKT.sta) ja velkojat ovat pääsiassa Venäjä, IMF ja Maailmanpankki. 
Määrää voidaan verrata vuoden 1993 168 miljoonaan USA:n dollariin (noin 23 
prosenttia BKT:sta). Ulkomaanvelan hoidon prosentuaalisen osuuden viennistä 
arvioidaan kasvavan noin prosentilla vuonna 1993 ja noin 2 prosentilla vuonna 1994 ja 
sen odotetaan kasvavan huomattavasti (12 - 15 prosenttia) vuonna 1995. 
44 
K. ROMANIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Romanian taloudellinen kasvu käynnistyi uudelleen hitaasti ja sitä ohjasi pääasiassa 
vienti, joka hyötyi vuoden 1994 alun vaihtokurssin voimakkaasta arvon alennuksesta. 
BKT:n todelliseksi kasvuksi arvioitiin 3 prosenttia vuonna 1994 ja kasvun odotetaan 
kiihtyvän vuonna 1995. Kuluttajien luottamus säilyi kuitenkin heikkona, sillä 
kotitaloudet ilmoittivat ensisijaiseksi asiaksi säästöjen tallettamisen, minkä kasvu jatkuu 
voimakkaasti. Vuosittainen inflaatio hidastui vuoden 1994 alun lähes 300 prosentista 
alle 50 prosentin vuoden 1995 puolessa välissä. 
Budjettivaje pidettiin hallinnassa 4,4 prosentin tasolla vuonna 1994 ja sen odotetaan 
pienenevän lisää vuoden 1995 aikana. Tiukempi rahapolitiikka ja korkojen kasvu 
todellisuudessa paremmalle tasolle uudisti uskoa leu'hun vuoden 1994 aikana ja edisti 
kotitalouksien säästöjä. 
Kelluva valuuttakurssijärjestelmä ja pankkien väliset ulkomaisen valuutan markkinat 
otettiin käyttöön vuonna 1994. Vuoden 1994 lopussa ja vuoden 1995 alussa ilmeni 
kuitenkin virallisten ja yksityisten vaihtotoimistojen välisissä valuuttakursseissa 
uudelleen huomattava ero, jonka mukaan ulkomaisen valuutan markkinat eivät 
toimineet täysin avoimuusperiaatteen mukaan. 
Rakenneuudistukset edistyvät hitaasti. Viranomaiset ovat yrittäneet soveltaa 
taloudellisen kurinpidontoimia valtion omistamiin tappiota tuottaviin yrityksiin, joilla on 
suuria maksamatta jääneitä laskuja, mutta yritysten väliset velat kasvoivat silti noin 14 
prosenttiin BKT:sta vuoden 1994 loppuun mennessä. Parlamentti hyväksyi vasta 
vuoden 1995 maaliskuussa hyvin pitkään odotetun ja markkinatalouteen siirryttäessä 
merkittävässä asemassa olevan konkurssilain. Valtion omistamien yritysten 
yksityistäminen on myös hidasta. Vuoden 1995 puolivälissä eli kolme vuotta 
yksityistämislain hyväksymisen jälkeen, ainoastaan noin 1000 valtion yritystä lähes 
6300:sta oli täysin siirretty yksityisomistukseen. Parlamentin hyväksymisen saaminen 
uudelle suurelle yksityistämisohjelmalle kesti lähes vuoden. 
2. MAKSUTASE 
Vaihtotaseen vaje pieneni huomattavasti vuoden 1993 1,2 miljardista USA:n dollarista 
0,3 miljardiin USA:n dollariin vuonna 1994. Tämä johtui voimakkaasta viennistä (+23 
prosenttia dollareissa), joka johtui pääasiassa leun devalvoinnista vuoden 1994 alussa. 
Lisäksi kotimaan markkinoiden huomattavat maksurästit ja viivästykset innostivat 
yrityksiä myymään vientimarkkinoille, joilta voitiin odottaa pikaisempia maksuja. 
Tuonti kasvoi ainoastaan noin 5 prosenttia. Vuoden 1994 lopulla ja vuoden 1995 
alussa vaihtotaseen paineet kasvoivat uudelleen, mikä osittain johtui vuodenajan 
vaihteluista (talven energiantuonti). EU:n kanssa tehty assosiointisopimus, joka helpotti 
Romanian pääsyä EU:n markkinoille, tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1995. 
Pääomataseen kasvoivat yksityisten suorien ja arvopaperi-investointien avulla 414 
miljoonaan USA:n dollariin vuonna 1994, vuoden 1993 ainoastaan 14 miljoonaan 
USA:n dollariin verrattuna. Tästä kasvusta huolimatta suorien ulkomaisten 
investointien sisäänvirtaus on hyvin pientä BKT:n prosentteina ilmaistuna. Virallisten 
45 
lainojen maksut ovat hidastuneet, mutta nämä lainat ovat edelleen ulkomaalaisen 
rahoituksen päälähde. 
Viralliset ulkomaisen valuutan varannot, jotka kulutettiin lähes loppuun vuoden 1994 
alussa, kasvoivat yli 620 miljoonalla USA:n dollarilla (l,2:n kuukausittaisen tuonnin 
määrä) vuoden 1994 lokakuun puoliväliin mennessä. Valuuttakurssien erojen uudelleen 
ilmenemisen ja viranomaisten ilmeisen halun myötä pitää virallinen valuuttakurssi 
markkinoiden clearing -tason alapuolella, valtionpankki myi osan varannoistaan. Ne 
laskivat alle 407:ään miljoonaan USA:n dollariin vuoden 1995 helmikuun lopussa, 
jolloin valtionpankki aloitti uudelleen ulkomaan valuutan ostamisen. Koko 
pankkijärjestelmän ulkomaisen valuutan omistus kasvoi tammikuun 0,9 miljardista 
USA:n dollarista 2 miljardiin USA:n dollariin vuoden 1994 joulukuussa. 
3. ULKOMAANVELKA 
Ulkomaan kokonaisvelka kasvoi nopeasti vuoden 1989 lähes nollasta 4,7 miljardiin 
USA:n dollariin eli 16 prosenttiin BKT:sta vuoden 1994 lopussa ja ulkomaanvelan 
hoito noin 6 prosenttiin tuloista. Ulkomaanvelan hoidon osuuden odotetaan kasvavan 
lähes 20 prosenttiin vuonna 1999. Tästä nopeasta kasvusta huolimatta velka ja velan 
hoidon osuus ovat suhteellisen alhaisia. 
Viimeaikoina Romania on saanut valtionpankin varantojen vahvistamiseksi 
kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta 150 miljoonaa USA:n dollaria, Libor-koron 
ollessa +275 peruspistettä. Tämän kaltaisia toimenpiteitä on suunnitteilla lisää vuoden 
1995 aikana. 
46 
L. VENAJA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Viimevuosina tapahtuneen tasapainottamispolitiikan epäonnistumisen jälkeen Venäjän 
talouspolitiikka pysyi epävakaana aina vuoden 1995 alkuun saakka. Viimeaikainen 
kehitys ja erityisesti makrotalouden politiikan tiukentaminen, maaliskuussa äänestetty 
tiukka vuoden 1995 talousarvio ja IMF:n kanssa huhtikuussa tehty stand-by-järj estely 
viittaavat siihen, että Venäjän viranomaiset ovat todella sitoutuneita asiaan ja niillä on 
nyt tarvittava tuki pitkään kaivatun tasapainottamispolitiikan soveltamiseksi. 
BKT laski edelleen 15 prosentilla vuonna 1994 ja tätä edeltävinä vuosina se oli laskenut 
jo huomattavasti. Vuonna 1994 teollisen tuotannon ilmoitettiin olevan alle 45 
prosenttia vuoden 1991 tasosta. Vuoden 1994 toisen vuosipuoliskon aikana 
tuotantokyky kuitenkin vakiintui. Vuoden 1995 alun lukujen perusteella voidaan sanoa, 
että kasvun jatkuminen, joka alkoi jo vuoden 1994 lopulla, on kuitenkin edelleen 
epävarmaa. Toukokuussa teollisuuden tuotantokyky kasvoi ensimmäisen kerran toisena 
vuotena peräkkäin (yhdellä prosentilla). Työttömyysprosentti kasvoi 7,1 prosenttiin 
loppuvuoden 1993 5,5 prosenttiin verrattuna. 
Laajennettu hallitus tähtäsi vuoden 1994 vajeen määräksi aluksi 6,5 prosenttia 
BKT:sta. Mutta ensimmäisen vuosipuoliskon suhteellisen tyydyttävän tuloksen jälkeen 
talousarvion toteuttaminen ei enää mennyt suunnitelmien mukaan kesällä, kun hallitus 
oli kasvattanut pohjoisten alueiden ja maatalouden menoja. Koko vuoden osalta 
budjettivaje, joka oli 10 prosenttia BKT:sta, oli suurempi kuin mitä oli odotettu. 
Rahamäärän kasvun kiihtyminen kolmen neljännesvuoden aikana johti vuoden lopussa 
inflaation jatkumiseen yli 15 prosentilla kuukaudessa. Koko vuoden osalta 
kuluttajahinnat nousivat noin 10 prosenttia kuukaudessa (300 prosenttia joulukuusta 
joulukuuhun). 
Vuoden 1995 alussa aloitettiin IMF:n kanssa uudelleen stand-by-ohjelmaa koskevat 
neuvottelut. Viranomaiset tiukensivat talousarvio- ja rahapolitiikkaansa. Rahakanta 
kasvoi ainoastaan prosentilla ensimmäisen vuosineljänneksen aikana ja talousarvion 
verotuksellinen vaje oli noin 3,5 prosenttia neljännesvuoden BKT:sta. Maaliskuussa 
hyväksytyssä vuoden 1995 talousarviossa pyritään 5,5 prosentin suuruiseen vajeeseen 
BKT:sta. Inflaation lasku oli kuitenkin odotettua hitaampaa ja sen taso oli laskenut 
tammikuun 18 prosentista 7,9 prosenttiin toukokuussa. Huhtikuussa lMF:n johtokunta 
hyväksyi 12 kuukautta kestävän stand-by-järj estelyn, jonka avulla on tarkoitus laskea 
inflaatio yhteen prosenttiin toisen vuosipuoliskon aikana, pääasiassa kiristämällä lisää 
rahapolitiikkaa. Vajeen rahoitusluottoa lasketaan alle 3 prosenttiin BKT:sta, kun se 
vuonna 1994 oli noin 8 prosenttia. IMF ja viranomaiset sopivat valvovansa tiukasti 
kuukausittain ohjelmaa, joka piti laajalti paikkansa viimeksi huhtikuussa tapahtuneen 
tarkastuksen jälkeen. 
Rakenneuudistukset ovat monessa mielessä edistyneet hyvin Venäjällä. Hintojen 
säännöstelystä vapautuminen on saatettu melkein loppuun ja jäljellä oleva valvonta 
poistetaan vuoden 1995 aikana, lukuun ottamatta tarkkaan yksilöityjä monopoleja. 
Kaupan rajoitteet, jotka ovat vaikuttaneet huonontavasti öljyn vientiin, on poistettu 
huhtikuussa ennen stand-by-järjestelyä. Myös yksityistäminen on edistynyt hyvin ja noin 
85 prosenttia työntekijöistä työskenteli yksityisissä yrityksissä vuoden 1994 lopussa. 
47 
Yksityistämisen vauhti nopeutti suurten yritysten myynti käteisellä. Mutta tosilla aloilla, 
kuten maareformi, rahoitussektorin vahvistaminen ja tehokkaan 
sosiaaliturvajärjestelmän rakentaminen, on vielä paljon tehtävää. 
2. MAKSUTASE 
Venäjän maksutaseen arviointi on vaikeaa tietojen huonon laadun vuoksi. Olemassa on 
esimerkiksi todisteita siitä, että 1990 -luvun alusta lähtien on tapahtunut kirjaamatonta 
pääomapakoa. 
Vuonna 1994 Venäjän kauppa oli huomattavasti ylijäämäinen, noin 12 miljardia USA:n 
dollaria ja vuoden 1993 ylijäämä oli 14 miljardia USA:n dollaria. Tämä summa voi 
kuitenkin olla suuresti yliarvioitu, sillä osaa tuonnista ei kirjata verojen kierron takia. 
Kaupan siirtyminen länteen on alueittain huomattavaa. Teollistuneiden maiden osuus oli 
69 prosenttia tuonnin kokonaismäärästä vuonna 1994, kun se vuonna 1993 oli 60 
prosenttia, samalla kun tuonti entisistä SEV -maista väheni jatkuvasti. 
Vuoden 1993 2,5 miljardin USA.n dollarin ylijäämän jälkeen vaihtotaseen ilmoitettiin 
jälleen olevan hieman ylijäämäinen noin 3,6 miljardilla USA:n dollarilla (1,4 prosenttia 
BKT:sta). Venäjän maksutaseen tilanne oli kuitenkin todella heikko, mikä johtui maan 
velan hoidon korkean tason velvoitteista, joihin olisi joka vuosi tarvittu noin 15 
miljardin USA:n dollarin suuruinen huomattava ylijäämä. Tilanteen ei odoteta enää 
pahenevan 1990 -luvun lopulla. Venäjän turvautuu siksi voimakkaasti 
rakennemuutokseen, ulkomaisiin suoriin investointeihin yksityisen sektorin ulkomaan 
valuutan tarpeen rahoittamiseksi sekä kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataviin 
lainoihin. 
Viralliset nettovarannot kasvoivat 4 miljardilla USA:n dollarilla, joista 1,5 miljardia 
USA:n dollaria saatiin IMF.ltä muutosjärjestelmään vaikuttavasta maksusta (Systemic 
Transformation Facililty, STF ). IMF.n huhtikuussa hyväksytyn 6,5 miljardin USA.n 
dollarin suuruisen stand-by-järjestelmän rahoja maksetaan vuonna 1995 (5,2 miljardia 
USA:n dollaria), sillä edellytyksellä, että ohjelma pysyy suunnitelman mukaisena. 
3. ULKOMAANVELKA 
Uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaan Venäjä perii entisen 
Neuvostoliiton varat ja velat. Venäjän velan määrä on kasvava taakka valtiolle, joka 
kärsii lamasta ja pääomittaa kerääntyneitä maksurästejä. Vuonna 1994 ulkomaanvelka, 
jonka arvioitu määrä on 119 miljardia USA:n dollaria, oli noin 40 prosenttia BKT.sta. 
Velan hoito vastasi noin 42 prosenttia valtion viennistä. Suurimman osan tästä velasta 
olivat antaneet viralliset bilateraaliset kumppanit (noin 75 miljardia USA:n dollaria), 
huomattavan osa tuli liikepankeilta (noin 30 miljardia USA:n dollaria) ja yhä kasvava 
osa kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta (noin 6 miljardia USA:n dollaria). Venäjän velan 
määrä vastaa entisen Neuvostoliiton maksamattomia velkoja (108 miljardia USA:n 
dollaria). 
Venäjän kyvyttömyys hoitaa velkoja on aiheuttanut jo useita Pariisin klubin 
kokoontumisia vuoden 1992 jälkeen. Vuoden 1995 kesäkuun 3 päivänä Venäjä pääsi 
sopimukseen Pariisin klubin velkojien kanssa vuonna 1995 erääntyvän velan uudesta 
uudelleenporrastamisesta. Sen mukaan vuonna 1995 hoidettavan velan määrän 
48 
odotetaan nousevan 7,9 miljardia USA:n dollaria eli noin 11 prosenttia suunnitellusta 
viennistä ja noin 1,1 miljardia USA:n dollaria enemmän kuin vuoden 1995 hallituksen 
yleisessä talousarviossa oli alunperin suunniteltu. Pariisin klubin velkojat sopivat myös 
neuvotteluiden aloittamisesta vuoden 1995 syksyllä Venäjän velan laajemmasta 
uudelleenporrastamisesta velan hoidon saattamiseksi kestävälle tasolle seuraavina 
vuosina. Lontoon klubin velkojien kanssa odotetaan samanlaisen laajan sopimuksen 
tekemistä vuoden 1995 lopulla. 
49 
M. SLOVAKIAN TASAVALTA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Neljän peräkkäisen lamavuoden jälkeen Slovakian talous toipui voimakkaasti vuonna 
1994, jolloin BKT kasvoi 4,8 prosenttia ja teollisuustuotanto 6,4 prosenttia. 
Työttömyys näyttää vakiintuneen noin 14,5 prosenttiin. Vuoden 1993 25,1 prosenttiin 
nousun jälkeen elinkustannusindeksi on ollut laskusuhdanteessa vuoden 1994 alusta 
alkaen, laskien vuoden 1995 toukokuussa 11,2 prosenttiin. 
Inflaation pienentymistä on tukenut tiukka makrotaloudellinen politiikka. 
Julkistalouden yleinen alijäämä pieneni vuoden 1993 7,6 prosentista BKT:sta 2,7 
prosenttiin vuonna 1994 ja vuoden 1995 valtiontalousarvio on BKT.n noin kolmen 
prosentin suuruisen julkistalouden yleisen alijäämän mukainen. Rahapolitiikan osalta 
pankkijärjestelmän kotimaiset nettovarat kasvoivat ainoastaan noin 2 prosenttia vuonna 
1994, kun vastaava luku vuonna 1993 oli 11,1 prosenttia. Slovakian valtionpankin 
(National Bank of Slovakia, NBS) odotetaan jatkavan varovaista rahapolitiikkaa 
vuonna 1995. Se on päättänyt pitää vuoden 1995 loppuun saakka yllä yksilöityjä 
luottorajoituksia vuoden 1994 avattujen pankkien osalta ja tähtää 4,5 prosentin 
kotimaisten nettovarojen kasvuun sekä 12,3 prosentin M2 -kasvuun vuonna 1995. 
Vuoden 1994 joulukuussa muodostettu uusi hallitus päätti vuoden 1995 heinäkuussa 
peruuttaa edellisen hallituksen aloittaman kuponkiyksityistämisohjelman. Valtion 
omistamien yritysten omistusosuuksien sijaan 3,5 miljoonaa Slovakian kansalaista, 
jotka ostivat kuponkeja viime vuonna, saavat 5 -vuotisen korkotodistuksen, jonka 
antaa kansallinen omaisuusrahasto (National Property Fund). Pankkisektorin 
uudistuksen osalta vuonna 1995 tuli voimaan tiukempia sääntöjä tuottamattomien 
lainojen luokituksesta ja rahoittamisesta, ja parlamentin odotetaan hyväksyvän vuoden 
1995 puolessa välissä muutoksia, jotka takaavat täydellisesti vuosina 1995 - 97 tehtyjen 
tuottamattomien lainojen verovähennyksen niille pankeille, jotka esittävät sopivat 
rakenneuudistussuunitelmat. 
2. MAKSUTASE 
Maksutase on parantunut vuoden 1994 toisesta vuosineljänneksestä alkaen. 
Vaihtotaseen vuoden 1993 0,6 miljardin USA:n dollarin vaje vaihtui vuonna 1994 0,7 
miljardin USA:n dollarin ylijäämäksi (6 prosenttia BKT:sta). Vaihtotaseen paraneminen 
on huomattu käytännössä Slovakian ja Tzekin tasavallan välisen taseen 0,8 USA:n 
miljardin dollarin ylijäämänä vuonna 1994. 
Pääomatase on myös parantunut. Vuoden 1994 puolenvälin jälkeen on nostettu noin 
295 miljoonan USA:n dollarin edestä virallista makrotaloudellista tukea (IMF, 
Maailmanpankin taloudelliseen nousuun myöntämä laina ja Japan Exim Bank). Lisäksi 
Slovakian valtion pankki laski liikenteeseen "Samurai -markkinoille" 250 miljoonan 
joukkovelkakirjan vuoden 1994 heinäkuussa. Suorat ulkomaalaiset investoinnit 
kasvoivat vuoden 1993 134 miljoonasta USA:n dollarista 184 miljoonaan USA:n 
dollariin vuonna 1994, tästä huolimatta niiden määrä on edelleen alhainen (1,5 
prosenttia BKT:sta). Slovakian valtion pankin harjoittama pankkien käteisvarojen 
tiukka valvonta, joka liittyy Slovakian kruunun huomattavaan vakiintumiseen (sekä 
50 
vuoden 1995 ensimmäisenä puoliskon aikana revalvaatioon Tzekin kruunuun nähden), 
on saanut aikaan lyhytaikaista pääoman sisäänvirtausta. 
Vaihto- ja pääomataseen positiiviset suuntaukset ovat näkyneet varantojen 
huomattavana kasvuna. Viralliset ulkomaan valuutan varannot ovat nousseet vuoden 
1993 lopun 415 miljoonasta USA:n dollarista 2,2 miljardiin USA:n dollariin vuoden 
1995 huhtikuussa ja kyseinen summa vastaa kolmea tuontikuukautta. Vuoden 1993 
heinäkuussa tapahtuneen 10 prosentin devalvaation jälkeen kruunun vaihtokurssi on 
pidetty vakaana länsimaiden valuuttakoriin nähden. Vuoden 1994 heinäkuussa korissa 
olevien valuuttojen määrää laskettiin viidestä kahteen (Saksan markka ja USA:n 
dollari). 
Vaihto- ja maksutaseen selkeästä parantumisesta huolimatta Slovakian viranomaiset 
aikovat säilyttää vuoden 1996 loppuun saakka vuoden 1994 maaliskuussa käyttöön 
otetun liikatuonnin verotuksen. Veron odotetaan kuitenkin laskevan 10 prosentista 7,5 
prosenttiin vuoden 1995 loppuun mennessä. Matkailijoiden sallitun ulkomaan valuutan 
määrää nostettiin 1 päivänä tammikuuta 1995. Viranomaisten tarkoituksena on tehdä 
kruunusta täysin vaihdettavissa oleva valuutta vaihtotaseen vuoksi 1 päivään 
tammikuuta 1996 mennessä ja ne suunnittelevat myös pääoman virtauksen joidenkin 
osien vapauttamista. Tzekin hallituksen virallisen pyynnön seurauksena Tzekin ja 
Slovakian välinen clearing -järjestelmä lakkautetaan vuoden 1995 lokakuuhun 
mennessä. 
Vuoden 1995 huhtikuussa yhdysvaltalainen riskiluokituksia tekevä yritys Standard & 
Poor's nosti Slovakian luokitusta luokasta BB- luokkaan BB+ja vuoden 1995 Moody's 
ilmoitti Slovakian investointiastetta koskevasta luokituksesta (Baa3). Näillä seikoilla 
olisi oltava positiivinen vaikutus valtion pääsyyn kansainvälisille pääomamarkkinoille. 
3. ULKOMAANVELKA 
Slovakia peri Tzekkoslovakian liittotasavallan hyvin vähäiset ulkomaanvelat. Vaikka 
velat ja niiden hoidon osuus ovat huonontuneet maan itsenäisyyden jälkeen, ne ovat 
edelleen suhteellisen alhaisella tasolla. Ulkomaanvelan ja BKT.n suhde kasvoi vuoden 
1992 lopun 25,7 prosentista 31,1 prosenttiin vuoden 1994 lopussa. Velan hoito 
vientiprosentteina ilmoitettuna on noussut vuoden 1992 3,3 prosentista 8,8 prosenttiin 
vuonna 1994. 
51 
N. KESKI-AASIAN JA TRANSKAUKASIAN TASAVALLAT 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Transkaukasian ja Aasian uusien itsenäisten valtioiden tilanne vaihtelee huomattavasti. 
Kaikki entisen Neuvostoliiton tasavallat kärsivät vuosien 1992 - 1993 aikana 
yhteiskunnallisten rakenteiden heikentymisestä ja tasavaltojen välisten 
kauppayhteyksien katkeamisesta. Uusien itsenäisten valtioiden välisen kaupan 
vähentymisellä (noin 20 - 30 prosenttia vuodessa vuodesta 1992 alkaen) on ollut 
vakavia sivuvaikutuksia tuotantokykyyn. Ruplan vaikutusalueen purkaminen johti 
vuonna 1993 maksukriisiin, joka pahensi tilannetta ja johti puolestaan huomattaviin 
yritysten välisiin velkoihin. Useiden uusien itsenäisten valtioiden löysä talouspolitiikka 
yhdistyi ulkoisten iskujen huonoihin vaikutuksiin. Hintojen nousu saavutti 
hyperinflaation tason vuonna 1993. Tadzikistanin ja Transkaukasian tasavaltojen väliset 
poliittiset ja sotilaalliset konfliktit pahensivat huomattavasti kyseisten maiden tilannetta. 
Pitkäntähtäimen taloudelliset uudistukset ovat jo kuitenkin alkaneet useissa uusissa 
itsenäisissä valtioissa vuonna 1992. Eräät tasavallat, kuten Kirgisia, ovat jo edenneet 
huomattavasti markkinatalouteen perustuvaan järjestelmään siirtymisessä soveltamalla 
tiukempaa talouspolitiikkaa. Vuonna 1994 nopeutuivat uudistukset Georgiassa ja 
Armeniassa. Hyperinflaatio vallitsi suurimmassa osassa tasavaltoja vuonna 1993, mutta 
vuonna 1994 inflaatio laski yleisesti. Vuoden 1995 alussa myös Azerbaidzan ja 
Tadzikistan sitoutuivat talouden vakauttamissuuntaukseen. Suurin osa maista kärsii 
edelleen suuresta valtion talousarvion vajeesta. 
Kirgisia ja Kazakstan ovat pisimmällä vakauttamis- ja uudistuskehityksessä ja ne ovat 
jo saaneet IMF:n tukea (Kazakstan stand-by-järjestelyn muodossa ja Kirgisia korotetun 
rakenteellisen sopeutuksen maksun muodossa). Turkmenistan viivytti tärkeiden 
rakenneuudistusten täytäntöönpanoa, mutta öljyn ja kaasun viennistä johtuen sillä on 
vahva asema ulkomaiden suhteen. Tadzikistanissa, jossa uudistuksia on viivyttänyt 
sisällissota ja poliittinen epätasapaino, aloitettiin vuoden 1995 alussa 
vakauttamistoimenpiteitä ja maassa valmistellaan tällä hetkellä uutta uudistussarjaa. 
Vuonna 1995 Uzbekistan aloitti uudistusohjelman, johon saadaan IMF:n tukea 
muutosjärjestelmään vaikuttavan maksun avulla (Systemic Transformation Facililty, 
STF). 
Transkaukasian tasavaltojen sisäiset ja alueelliset konfliktit ovat johtaneet 
tuotantokyvyn useaan otteeseen tapahtuneisiin romahduksiin (noin 70 prosenttia 
vuosina 1991 - 1994) ja viivästyttäneet uudistuksia. Armenia aloitti uudistukset vuoden 
1994 alussa, millä oli positiivisia vaikutuksia koko vuoden ajan ja vuonna 1994 BKT:n 
kasvoi ensimmäistä kertaa vuoden 1991 jälkeen. Georgia aloitti uudistukset vuoden 
1994 lopussa. IMF tuki molempien maiden uudistuksia muutosjärjestelmään 
vaikuttavan maksun avulla (Systemic Transformation Facililty, STF) ja tällä hetkellä 
käydään neuvotteluja stand-by-järjestelyn tekemisestä. Azerbaidzan aloitti vakauttamis-
ja uudistustoimenpiteiden täytäntöönpanon vasta vuoden 1995 alussa IMF: tukiessa 
sitä muutosjärjestelmään vaikuttavan maksun avulla (Systemic Transformation Facililty, 
STF). Azerbaidzan on myös juuri allekirjoittanut sopimuksen suurimpien 
kansainvälisten öljy-yhtiöiden kanssa, jonka odotetaan aiheuttavan ulkomaisten 
investointien sisäänvirtausta. 
52 
2. MAKSUTASE 
Alueen maksutasetta koskevan tilanteen arvioidaan olevan heikko, Turkmenistania ja 
Uzbekistania lukuun ottamatta. Venäjän ja Turkmensitanin suuret kauppavajeet, jotka 
liittyvät pääasiassa energian ja raaka-ainéiden kohonneisiin hintoihin, tekevät muiden 
maiden vaihtotaseen tilanteen erityisen epävarmaksi. Lähes kaikkien maiden 
taloudellista luottokelpoisuutta heikentää entisestään kansainvälisten varantojen puute 
ja tästä johtuen vaihtotaseen vaje pahenee usein maksukriisiksi ja velkojen 
kasaantumiseksi. 
Pitkänajan tähtäimellä uusien valtioiden kuvaukset vaihtelevat. Joillain on 
mahdollisuuksia saada huomattavia ansioita kovan valuutan osalta (Kazakstan, 
Uzbekistan, Azerbaidzan) ja niillä on huomattava teollisuustuotantokapasiteetti. Toiset 
ovat vähemmän kehittyneitä ja ne tukeutuvat voimakkaasti ulkopuoliseen tukeen. 
Armenia, Georgia, Azerbaidzan, Kirgisia ja Tadzikistan on jo valittu kelpoisiksi 
saamaan lainaa Bretton Woods -laitoksilta erittäin edullisin ehdoin. 
3. ULKOMAANVELKA 
Uusien itsenäisten valtiot edistyivät vuonna 1993 huomattavasti selkeyttäessään 
tilannettaan entisen Neuvostoliiton lainojen perimisen suhteen. Vuoden 1993 
huhtikuussa Pariisin klubin Venäjän kanssa tekemää sopimusta seurasi muutos entisen 
Neuvostoliiton velan hoidon oikeudellisissa järjestelyissä, jonka mukaan Venäjä on 
ainoa todellinen velanhoitaja. Velkojat tunnustivat, että Venäjän ja muiden entisten 
tasavaltojen väliset niin sanotut "nollavaihtoehto" -sopimukset (joiden mukaan Venäjä 
ottaa vastattavakseen entisen Neuvostoliiton lainan kokonaisuudessaan vastineeksi 
siitä, että se saa kaikki entisen Neuvostoliiton ulkomaanvarat) vapauttavat kokonaan ne 
kyseisten velkojen hoidosta. 
Ainoastaan Kazakstan ja muutamat muut uudet itsenäiset valtiot ovat saaneet lisää 
luottoa lännestä itsenäistymisensä jälkeen. Venäjä ja Turkmenistan ovat uusien 
itsenäisten valtioiden ulkomaanvelan velkojia, Kyseinen velka johtuu pääasiassa 
tasavaltojen keskuspankkien taseesta Venäjän keskuspankkiin nähden ja 
energiantoimituksista johtuvista rästeistä. Venäjä on myöntänyt kahdenvälisiä lainoja 
useille maille (Armenia, Georgia, Uzbekistan, Kirgisia) ja se on tehnyt jo useita 
sopimuksia sen saatavien uudelleenjärjestämiseksi. Kahden energiaa vievän uuden 
itsenäisen valtion kaupparästit ovat kuitenkin jatkuvasti kasaantuneet vuonna 1994. 
Turkmenistan sopi vuoden 1995 alussa Ukrainan ja Georgian kanssa rästien 
merkittävästä lykkäyksestä. 
Yhteisö on antanut huomattavia määriä kolmivuotisia kaupallisia luottoja kaikille 
uusille itsenäisille valtioille 1250 miljoonan ecun lainavälineen avulla, joka perustettiin 
vuonna 1992 ruoka- ja lääketoimituksia varten. Kuten jo aikaisemmin huomautettiin, 
ovat eräät näistä maista tällä hetkellä vaikeuksissa yrittäessään pysyä niiden yhteisön 
velkojen hoidon aikataulussa. Georgia ja Tadzikistan ovat jo jäljessä korkojen 
maksussa. Armenia, Georgia ja Tadzikistan, jotka ovat kärsineet voimakkaimmin 
sisällis- ja aluesodan seurauksena taloudellisesta laskusta, eivät tarvitse kovan valuutan 
varantoja tulevien maksujen varmistamiseksi. 
53 
O. UKRAINA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Tuotantokyvyn kasaantuneen, vuosina 1990 - 1993 tapahtuneen 38 prosentin ja vuonna 
1994 tapahtuneen 23 prosentin supistumisen jälkeen BKT:n lasku hidastui 
huomattavasti vuoden 1995 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana, noin 10 prosenttia 
yli vuoden 1994 ensimmäisen vuosineljänneksen laskusta. Teollisen tuotannon on 
arvioitu kasvaneen hieman toisen vuosineljänneksen aikana. Virallinen työttömyysluku 
on 0,3 prosenttia ja se ei heijasta ollenkaan pitkällistä tuotannon laskua. Kansainvälinen 
työjärjestö (ILO) arvioi vuoden 1994 syksyllä, että 12 prosenttia Ukrainan 
työntekijöistä olivat pitkäaikaisella palkattomalla vapaalla, ja piilotyöttömyyden 
määräksi arvioidaan jopa 20 prosenttia. 
Nykivän mallin soveltamisen jälkeen Ukarainan valtionpankki (National Bank of 
Ukraine, NBU) kiristi rahapolitiikkaa huomattavasti vuoden 1994 syksyllä osana 
Ukrainan laajaa vakaannuttamis- ja uudistusohjelmaa, jota tuettiin IMF: n 
muutosjärjestelmään vaikuttavan maksun avulla (Systemic Transformation Facililty, 
STF) vuoden 1994 lokakuusta alkaen sekä IMF:n stand-by-järjestelyn avulla vuoden 
1994 huhtikuusta alkaen. Aluksi luottopolitiikan löysääminen vuoden 1994 kesällä ja 
syksyn hintojen vapauttaminen edistivät osaltaan inflaation nousua. Mutta vuoden 1994 
marraskuusta alkaen inflaatio on laskenut tasaisesti kuukausittaisesta 72 prosentista 4,6 
prosenttiin vuoden 1995 toukokuussa. Mikäli Ukrainan valtionpankki painostaa 
luottojen laajentamista maataloussektorilla sadonkorjuun ajaksi, inflaatio 
todennäköisesti nousee uudelleen. 
Talousarvio vajeen vuoden 1993 huomattavan laskun jälkeen (10 prosenttia BKT:sta, 
29 prosenttia vuonna 1992) viranomaiset onnistuivat saamaan vajeen vielä 
pienemmäksi vuonna 1994 eli 8,6 prosenttiin BKT:sta sekä rajoittamaan valtion 
rahoitusta 5 prosenttiin BKT:sta neljännen vuosineljänneksen aikana. Verotuksellisten 
mukautuksien määrä nojasi menojen leikkauksiin, erityisesti hiilikaivosten, maatalouden 
ja kunnallispalveluiden tuen osalta. Vuoden 1995 huhtikuussa parlamentti hyväksyi 
vuoden 1995 talousarvioesityksen, jossa odotettu vaje rajoitettiin 3,3 prosenttiin 
BKT:sta. 
Vuoden 1994 syyskuusta alkaen on toteutettu useita tärkeitä uudistuksia. Viranomaiset 
siirtyivät nopeasti kohti täydellistä hintojen vapauttamista, johon kuului 
voittomarginaalin valvonnan poistaminen, ja nosti valtion määräämiä valvottuja hintoja. 
Hallitus toteutti myös useita toimenpiteitä vähentääkseen hallituksen asemaa. Vuoden 
1995 alussa se aloitti vuoden 1994 lopulla suunnitellun suuren yksityistämisohjelman 
toimeenpanon. Tammikuun 1 päivänä vuonna 1995 hallitus lakkautti valtion tekemiä 
toimeksiantoja ja sopimuksia koskevan vanhan järjestelmän, muun kuin sellaisten 
valtion tarpeiden tyydyttämiseen suunnatun järjestelmän, jotka on määritelty kapeasti ja 
joihin on nyt siirrettävä rahaa tarjouskilpailun kautta. Muutos on erityisen tärkeää 
maataloushankintojen alalla. Hallitus eteni myös huomattavasti ulkomaankaupan 
järjestelyn ja ulkomaan valuutan markkinoiden vapauttamisessa, joista jälkimmäiseen 
sisältyy myös vaihtokurssin yhdentäminen. Vähimmäiseläkkeitä ja sosiaalietuja 
nostettiin heikompien ryhmien suojelemiseksi mukauttamistoimenpiteiden vaikutuksilta. 
54 
2. MAKSUTASE 
Ottaen huomioon, että Ukrainan talous riippuu paljon energiasta, jonka hinta on 
mukautettu maailmanmarkkina hintoihin nähden vuodesta 1992, maksutase on erittäin 
hillitty. Vaihtotaseen vajeen on arvioitu kasvaneen lisää vuonna 1994 1,6 miljardiin 
USA.n dollarin (noin 6 prosenttia BKT:sta). Pääomapaon, suorien ulkomaisten 
investointien alhaisen tason ja uusia luottoja vastaamattomien keskipitkän ja pitkän 
aikavälin luottojen kuolettamisen tarpeen hallitsemaa taustaa vasten, Ukrainalle 
kasaantui huomattavia ulkomaan rästejä kolmen ensimmäisen neljännesvuoden ajan 
vuonna 1994 (yli 2 miljardia USA:n dollaria). 
Vahvistaakseen maksutasettaan ja tukeakseen vakauttamis- ja uudistusohjelmaansa 
Ukraina sai vuoden 1994 syksyllä ensimmäisen erän (271 miljoonaa USA:n dollaria) 
IMF:n muutosjärjestelmään vaikuttavasta maksusta (Systemic Transformation 
Facililty, STF) sekä ensimmäisen erän (100 miljoonaa USA:n dollaria) Maailmanpankin 
parantamislainasta (yhteensä 500 miljoonaa USA:n dollaria). Vuoden 1994 aikana 
viralliset ulkomaan valuutan varannot kasvoivat 0,2:sta kuukausittaisen tuonnin 
määrästä 0,6:den kuukausittaisen tuonnin määrään. 
Vuoden 1995 alussa Ukrainan maksutase näytti olevan parempi kuin oli odotettu ja 
Ukrainan valtionpankin kerätessä ulkomaan valuutan. Tämän katsotaan kuitenkin 
olevan laajasti yhteydessä Venäjältä tuodun kaasun maksun viivästymiseen. Vuoden 
1995 maksutaseen tilanne on kuitenkin tiukka ja jäljelle jäävä rahoitustarve on noin 3,5 
miljardia USA:n dollaria kansainvälisten rahoituslaitosten yli 2 miljardin USA:n dollarin 
osuuksien jälkeen. Ukrainan Venäjälle ja Turkmenistanille maksamattomien rästien 
uudelleenporrastamisen jälkeen jää 900 miljoonan USA.n dollarin suuruinen vaje, joka 
katetaan Euroopan unionin (noin 285 miljoonaa ecua) ja muiden kahdenvälisten 
rahoittajien lisärahoituksen avulla. 
3. ULKOMAANVELKA 
Ukrainan ulkomaanvelka kasvoi vuonna 1994 vuoden 1993 4,1 miljardista USA:n 
dollarista 7,1 miljardiin USA:n dollariin. BKT:n prosentteina ilmaistuna tämä vastaa 
kasvua 12 prosentista 29 prosenttiin. Ulkomaanvelan hoidon osuus tavaroiden ja 
palveluiden viennin osalta kasvoi 1 prosentista 12 prosenttiin. Vuoden 1994 
marraskuussa Ukraina pääsi sopimukseen Turkmenistanin kanssa kaasun ostosta 
aiheutuneiden 300 miljoonan USA.n dollarin rästien selvittämisestä ja jäljellejäävien 
rästien uudelleenporrastamisesta. Vuoden 1995 huhtikuussa Venäjä sopi porrastavansa 
uudelleen Ukrainan velkoja noin 2,5 miljardin USA:n dollarin edestä, sisältäen myös 
vuonna 1994 kerääntyneet kaasuostoista aiheutuneet velat. 
55 
II-F-3 Maariski-indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
22/06/95 Maa Algeria 
BKTn rcaalikasvuprosentti 
Hiilivedyn tuotanto (muutosprosentti) 
Inflaatioprosentti (jouluk./jouluk.) 
Vaihtokurssi (dinaari/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-arvon aleneminen) 
Julkistaloud,. yleinen tase (prosentteina BKT: »ta ) 
Maksut.. -.!.• 
' i i vienti (miljardia USDa) 
w naBKTsta) 
• . oten investointien nettosisäanvirtaus (miljoonaa USD:a) 
i i t ivir innot (ajanjakson loppu) 
i > 
, i jialvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
i 
1 
', 'il > iaanvelka 
(vaiiidettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli (=< 1 vuosi) 
Vaihdettavissa oleva velan hoito (miljardia USD:a) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velanhuojennussopimukset ja uudelleenporrastaminen (miljardia USD a) 
IMF: n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
Päiväys 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (1 ) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (1) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (2) 1992 
2,2 
2,6 
28,0 
22,8 
-1-0 
20,7 
-1.3 
12 1 
2,9 
30.0 
1.5 
2.0 
26,3 
25,2 
1.2 
9,1 
6,8 
2,3 
58,6 
215,6 
75,0 
No 
No 
No 
Not rated 
Not rated 
66 
(169) 
Mar Sep 
53 57 
(119) (126) 
33.1 28 9 1993 
-2,0 
-O.o 
16.1 
24,0 
-7.9 
12.X 
•8.7 
10.0 
1.6 
00 
1,5 
1,9 
25,4 
24,6 
0,8 
9,1 
7,0 
2,1 
53,4 
240,2 
82,2 
No 
No 
No 
- Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
68 79 
(160) (170) 
Mar Sep 
62 69 
(127)(133) 
28 2 27 1 1994 
-0,2 
-2,5 
38,6 
42,9 
-78,6 
-40,4 
-4,4 
8.9 
-4.3 
0,0 
2,6 
2,9 
26,3 
25,6 
0,7 
8,9 
7,1 
1,8 
71,0 
312,4 
49,7 
No 
5,2 
SUA 
(0/94-6/95) 
( )n-Track 
3-year EFF 
(since May 1995) 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
92 96 
(167) (167) 
Mar Sep 
75 78 
(135)(135) 
26.3 24.6 
(1 ) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa. 
(2) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin I ictiy maa voi 
parantaa asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen vlcmen asema paranee 
n a - ei saatavilla On track Aikataulussa 
No - ei Mar maaliskuu 
Not rated = Ei luokiteltu Sep - syyskuu 
SBA = SBA 
3-year EFF (since May 1995) = 3-vuotinen laajennettu rahoitusväline (vuoden 1995 toukokuu.sta alkaen) 
*6 
n-F-3 Maariski-indikaattorit g 
Viimeksi päivitetty U 
27/06/95 Maa Valko-Venäjä | 
BK.T11 rcaalikasvuproscntti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysprosentti (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jouluk./jouluk. ) 
Vaihtokurssi (rupla/USD) (keskiarvo) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (—arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (- arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BKT: st a) 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa USDa) 
Vaihtotase (prosentteina BKT:sta) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäänvjrtaus (miljoonaa l)SD:a) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljoonaa USD:a 
kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljoonaa USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkfl ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli (=< 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USD:a) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Riistit (korot ja lainan pääoma, miljardia USD:a) 
Velan uudclleenporrastamissopimus 
IMF: n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
EIU - maariskien laskenta (1 ) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(niaidcn inääni) 
Riskiluokilus(3) 1 '><>.* 
• liro 
1)6 
|S60 
226 
-1.S 
3*80 
il."' 
n a 
8 
338 
n a 
n a 
n a 
na 
n a 
7.3 
11.1 
n a 
li a 
Not nil cd 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
132 
(169) 
Mar Sep 
il V., I'»M 
-11.6 
-10.0 
1.5 
1090 
269 
u 
n a 
-8.3 
2941 
-X.7 
18 
"'5,0 
0.3 
964,0 
n a 
n a 
2,9 
n a 
n a 
25,0 
33.0 
0,1 
n a 
STF 
! 08 93 8 9-1 ) 
off track 
See footnote 
(4) 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mat Sep 
1-18 139 
(169) (170) 
Mai Sep 
100 
(l."i(l 33i 1 «91 
20.0 
-35.0 
2,0 
2220 
3650 
n a 
1 9 
3073 
-11.4 
10 
99 
0.3 
1 500.0 
n a 
n a 
197,0 
n.a 
n.» 
20,0 
32,0 
6,5 
•19.3 
with Russia 
on gas an ears 
STF 
(01.95) 
See footnote 
(4.) 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
145 138 
(I67)(i<ri 
Mar Sep 
109 H>'; 
(13V (1 3M 
15.S 1'. -
(1 ) Maat luokitellaan Asta - Ehen ja asteikolla 1 - 100, jossa E ja 1 00 vastaavat suurinta riskiä 
(2) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen aseina paranee 
(4) IMF:n vuoden 1993 STF -ohjelma jäi aikataulusta jälkeen vuoden 1994 alassa IMF:ssä katsottiin kuitenkin etla syksyllä 1991 
hyväksytty hallituksen ohjelma on hyvä ja IMF tuki sitä toisen STF:n erän yhteydessä vuoden 1995 tammikuun lopussa ja se 
aikoo myös antaa lisää tukea myöhemmin vuonna 1995 stand-by-jäijestelyn avulla 
n.a. = ei saatavilla 
Not Rated = Ei luokiteltu 
STF --= STF 
See footnote (4) = Katso alahuomautus (4) 
With Russia on gas arrears = Venäjän kanssa kaasuostojen rästeistä Off track - aikataulusta jäljessä 
Mar -• maaliskuu 
Sep = syyskuu 
s 9 
ll-K-J MaariskMndikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
30/06/95 Ma» »ulRaria 
BK'I'n reuahkasviiprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysprosentti (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (ajanjakson loppu) 
Vaihtokurssi (lev/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BKT:sta) 
M«:ltwiu\.-
l'«»ii.vi(*-. j i j.i.ivelujen vienti (miljardia USDa) 
Vainiota-»..' f)..-«enneina BKT:sta) 
,S-i.-.n j: nli.< a alaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa USD a) 
! V.TJI'-V. i «s Hmttavaranngt, kulta mukaan lukien (ajanjakson loppu) 
1 tulistit i UiD:a 
! 
j lavi,,, i>.en ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
1 ( 'lU.m.-.avelka !( ) i {>lkomaanvelka 
' ( vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USDa, ajanjakson loppu) 
:! keskipitka ja pitkä aikaväli (> 1 vuosi) 
i lyhyt aikaväli (=< 1 vuosi) 
J Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USDa) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (kotot ja lainan pääoma, miljardia USD:a) 
Velanhuqjentamissopimukset ja uudelleenporrastaminen 
IMF.it järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
E1U - maariskien laskenta (1 ) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (3) 1902 
-7.1 
-11,0 
15.3 
79,4 
24,5 
-15,7 
43,6 
-15,0 
4,0 
-9.2 
42 
1.2 
2,8 
12,5 
n. a 
II a 
2.0 
1.1 
0.6 
I44.0 
2'IS.O 
39,0 
6,1 
Paris Club 
(reschcd.) 
London Cl. 
(r.JU»vL-.«. 
SBA 
(4/92-4/93) 
OfT-track 
Nol raled 
Not raled 
80 
E 
Sep 
91 
(169) 
Mar Sep 
81 86 
(1)9) (126) 
21.1 198 |<»M 
2.1 
•8.5 
16.3 
6.3,8 
33,3 
-3,1 
59.2 
-15,7 
.3.7 
-7.9 
55 
1,0 
2,1 
12,8 
n a 
n a 
1,7 
1,1 
0,6 
124,0 
219,0 
32,0 
n.a. 
London Club 
(roll-overs, and 
Dl >SK agreed 
m pimciple) 
No 
Nol raled 
Nol raled 
80 
E 
Mar Sep 
122 125 
(169) (170) 
Mar Sep 
91 89 
(127)(133) 
ISO 195 1901 
1 .alest Jala or 
estimates (F) 
1.4 
4.0 
12,9 
121,9 
66,5 
n.a 
n.a. 
-6,7 
4,2 
2,0 (E) 
na 
I..3 
10,8 
na 
n a 
1,0 
0,5 
0.4 (E) 
117,0 (K) 
204,6 (E) 
19,0 (E) .... 
London Club 
PDSR (July) 
Paris Club 
iiwilicil (Apr) 
SBA+STK 
(3/94-3/95) 
Nol rated 
Not rated 
80 (Aug) 
E (Aug) 
Mar 
88 98 
(167) (167) 
Mar Sep 
91 95 
(1.35) (135) 
19 8 20.8 
(1) Maat luokitellaan Aarta - E:hcn ja asteikolla 1 - 100, jossa E ja 100 vastaavat suurinta riskiä 
(2) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pierun Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskrmääräirien yleinen asema paranee. 
Latest data or estimates (E) = Viimeisimmät tiedot tai arvio (A) 
n.a. = ei saatavilla 
No = ei 
Paris Club = Pariisin klubi 
London Club - Lontoon klubi 
resehed - uudelleenporTastaminen 
Roll-overs ~ rolleriluotot 
DDSR agreed in principle - periaatesopimus DDSR-ohjelmasta Not Rated = Ei luokiteltu 
SBA » SBA 
STF = STF 
Off track •- aikataulusta jäljessä 
July - heinäkuu 
Apr huhtikuu 
Mar maaliskuu 
Sep syyskuu 
Sö 
Il F 3 Maariski-indlkaattorit 1 
Viimeksi päivitetty | 
30/06/95 Muu Tsekin tasavalta | 
1 |9o; 
BKT:n reaalikasvuprosentti n -7.1 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) | -11 >,0 
Työttömyys (prosentteina työvoimasta) (ajanjakson loppu) 1 3.1 
Inflaatioprosentti (jouluk./jouluk ) 
Vaihtokurssi (kruunu/lJSD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BKT:»ta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa USD:a) 
Vaihtotase (prosentteina BKT:sta) 
Suorien ulkomaalaisten inveslointien nettosisaäiivirtaus (miljoonaa USDa) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljardia USDa 
tavaroiden ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka (ajanjakson loppu) 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USD:a, ajanjakson loppu) 
kesktpitkä ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli ( < 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljardia USD:a) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velanhuojentamissopimuksct ja uudelleenporrastaiiiinen 
IMF: n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoinuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) (1 ) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
EIU - maariskien laskenta (2) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor (1 ) 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (4) 12,7 
28.9 
-0,1 
14,7 
118IHI 
(1.1 
II 
6,9 
5,1 
1,8 
1.4 
0.8 
i',5 
25.4 
46.8 
9,1 
No 
No 
SUA 
(4/92-1.^3) 
oii-liaek Imi 
expired with 
dissolulii.ii 
of ('SI-K 
Bal 
Not rated 
3D 
B 
49 
(169) 
Mar Sep 
37 30 
(1191(125) 
47 1 16 1 IV) 3 
-0,9 
-5,4 
3.5 
18,2 
29,9 
4,2 
19,3 
i),i 
16728 
0,5 
152 
3.9 
2,8 
K,7 
6,6 
2,1 
1.4 
0,9 
0,5 
27,4 
52,0 
8,4 
No 
No 
SBA 
(3/93-3'94) 
l >li-tiaek 
Baa3 
BBB 
25 
13 
Mar Sep 
48 43 
(169) (170) 
Mar Sep 
42 40 
(127X133) 
14 6 16 6 I 994 
2,6 
2,3 
2,8 
10,2 
28,2 
0,0 
n a 
0,1 
18837 
0,0 
748 
6.2 
4,2 
10,3 
7,6 
2,7 
2,5 
n a 
n.a 
28,5 
54,7 
13,0 
No 
No 
SBA 
< Ti-track 
All debts lo IMi-
paid ahead of 
schedule 
Baa2 (Jun) 
BBBt (Jul) 
25 (Aug) 
B (Aug) 
Mar Sep 
40 39 
(167)(167) 
Mar Sep 
40 39 
035) (135) 
49.7 52.8 
(1 ) Vuoden 1 992 osalta lilanne asteikossa tai luokituksessa, joka kuului entiselle Tsekkoslovakialle 
(2) Maat luokitellaan Asta - E:hen ja asteikolla 1 -100, jossa E ja 1 00 vastaavat suurinta riskiä 
(3) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa. 
(4) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen vlemen asema paranee 
n a =- ei saatavilla Not Rated - Ei luokiteltu 
No - ci SBA -- SBA 
Jun kesäkuu Mar ^ maaliskuu 
Jul =• heinäkuu Sep = syyskuu 
Aug = elokuu 
On-track but expired with dissolution of CSFR = aikataulussa, mutta vomiassaolo päättyi Tsekkoslovakiaii lakkauttamisen myötä 
All debts to IMF paid ahead of schedule ^ Kaikki lMF:n velat maksettu edellä aikataulusta 
•rj 
1I-F-3 Maariski-indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
30/06/95 Maa: Viro 
BKT n reaalikasvuprosentti 
Teol 1 isuustuotai il o (muutosprosentti ) 
Työttömyysprosentti (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (ajanjakson loppu) 
Vaihtokurssi (kruunu/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efekliivinen vaihtokurssi (muutos 04/Q4) (- arvon aleneminen) 
Reaalinen efekliivinen vnihtoktussi (muulos (2-4/Q-1) (- arvon aleiieniinen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BK T-.sta) 
Rahoitustase(l) 
Budjettitase(l) 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa USD:a) 
Vaihtotase (prosentteina BKT:sta) (lukuun ottamatta virallisia siirtoja) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa USD:a) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljoonan l ISD:a 
tavaroiden kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljoonaa USDa, ajanjakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä aikaväli ('1 vuosi) 
lyhyt aikaväli ( < 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USDa) 
lainan pääoma 
korko 
l Ukomaanvelka/BK. 1 (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden JH palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja laman pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velanliuojentamissopimukset ja uudelleenporrastaminen 
lMF:n Järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
E1U - maariskien laskenta (2) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Jäijestysmanero (3) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (4) 1992 
-19.0 
38 ; 
953,5 
11,7 
0,8 
-0,3 
•146.0 
-0,7 
57.9 
195,2 
•1.5 
2~ 
n a 
n a 
tl.3 
u a 
4 2 
3.2 
0,(1 
No 
No 
SBA 
(9/92-9/93) 
On track 
Not rated 
Not rated 
80 
E 
Sep 
117 
(169) 
Mar Sep 
68 74 
(119X126) 
25.7 22.1 1993 
-3,5 
-27,0 
1,7 
35,7 
13,2 
il a 
ti a 
-0,7 
801,0 
-5,7 
160,0 
388 
4.0 
135,5 
n a 
n a 
13,5 
n a 
Il a 
8 6 
1.7 
1.2 
No 
No 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
75 
D 
Mai Sep 
126 122 
(169X170) 
Mar Sep 
81 84 
0 27)0 33) 
21 4 20.9 1994 
6,0 
loi) 
•1,0 
41.6 
13.0 
Il a 
0.9 
o,o 
881,0 
-9,0 
753,0 
147 
28 
228.1 
lia 
n a 
10,2 
n a 
n a 
6,5 
0.5 
0,7 
No 
No 
SBA/STF 
(10/93-3'95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
7(>(Aug) 
U(Aug) 
Mar Sep 
105 102 
( 107 ) ( 1 <">"' ) 
Mai Sep 
88 86 
035)035) 
20 7 23 f, 
( 1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, kun taas verotuksellisessa taseessa otetaan 
(2 ) Maat luokitellaan A:sta - E:hen ja asteikolla 1 - 100, jossa E ja 100 vastaavat suurinta riskiä. 
( 3 ) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa 
(4) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että lairnmlyönnin malidollisuus on pienin Tie!tv maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema paraiec 
n.a. = ei saatavilla 
No " ei 
Not Rated - Ei luokiteltu 
SBA/STF SBA/STF 
On track - aikataulussa Aug = elokuu 
Mar = maaliskuu 
Sep - syyskuu 
£ö 
U-F-3 Maariski indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
30/06/95 Maa Unkari 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyys (prosenttia työvoimasta) (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (ajanjakson loppu) 
Vaihtokurssi (kinunu/l/SD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (- arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (- arvon aleneminen) 
Konsolidoitu valtion talousarvion tase (prosentteina BKT:sta) (GFS -määrittely) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa USD:a) 
Vaihtotase (prosentteina BKT.sta) 
Suonen ulkomaalaisten investointien nettosisaänvirtaus (miljoonaa USD:a) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljardia USD:a 
tavaroiden kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli ( -< 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljardia USD:a) 
lainan pääoma (1) 
korko 
Ulkomaanvclka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Kastit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USL):a) 
Velanhuojentamissopimukset ja uudelleenporrastaminen 
IMF: n Järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
EIU - maariskien laskenta (2) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitas (4) 1992 
-4,4 
-9,8 
12.3 
24,7 
N-I.O 
-5,4 
7,9 
(),(> 
12300 
0,9 
147! 
4,5 
5,2 
21.s 
19,2 
2.3 
4.7 
3,1 
1.6 
58,7 
174,8 
35,0 
No 
No 
EH' 
(2/91-2/94) 
( )lf track 
Summer 
Bal 
BB! 
40 
B 
•16 
(169) 
Mar Sep 
42 43 
0 19) 026) 
41 7 423 1993 
-2.3 
4,0 
12,1 
21,1 
100,7 
-3,1 
10,2 
-7,5 
10371 
-9,6 
2328 
6,7 
7,i 
24,6 
22,6 
2,0 
4.9 
3,3 
1,6 
68,0 
2.37,2 
47.4 
No 
No 
SBA 
(9/93-12/94) 
( )n irack 
Bal 
BB* 
50 
O 
Mar Sep 
47 46 
(169) (170) 
Mar Sep 
43 43 
027)033) 
41 3 44.8 1994 
2.0 
9 
10,9 
21.2 
111,0 
-14,3 
0,0 
-6,1 
10219 
-9,5 
1100 
7,0 
7,4 
28.5 
26,1 
2.4 
6,2 
4,3 
1,9 
69,5 
278,9 
60,8 
No 
No 
SBA 
First review 
uncompleted 
Bal 
BB+ 
50 (Aug) 
C (Aug) 
Mar Sep 
44 46 
(167)067) 
Mar Sep 
43 44 
(135)(135) 
46.1 46 2 
( 1 ) Aikataulusta edellä olevat takaisinmaksut mukaan lukien. 
(2) Maat luokitellaan A sta - Ehen ja asteikolla 1 - KX), jossa E ja 100 vastaavat suurinta risk ia 
(3) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa 
(4) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema paranee 
n.a. - ci saatavilla 
No - ei 
EFF = EFF 
SBA = SBA 
Summer =: kesä On track - aikataulussa 
Off track = aikataulusta jäljessä 
Aug - elokuu 
Mar = maaliskuu 
Sep = syyskuu 
First review uncompleted =r ensimmäistä tarkastusta ei ole suoritettu loppuun 
6A 
II-F-3 Maariski-indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
21/06/95 Maa Israel 
MKT:n icaalikasvuprosentri 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) (vuoden 1990 kiinteät hinnat) 
Työttömyysprosentti (keskiarvo) 
Elinkustannusindeksi (jouluk./jouluk.) 
Vaihtokurssi (sekeli/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (- arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (- arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen vaje (prosentteina BKT:sta) 
Maksutase 
Vienti (miljardia USD:a) 
Vaihtotase (prosentteina BKT:sta) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäänvirtau* (miljoonaa USD:a) 
Yleiset viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) (kokonaisvientikuukausma) 
miljardia USD:a 
tavaroiden ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
l Ilkomaanvelka 
Ulkomaanvelka (kaikki ulkomaan velat) 
(miljardia USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli (-< 1 vuosi) 
Velan hoito (miljardia USD:a) 
lainan pääoma 
korko (brutto) 
l Jlkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
l Jlkomaanvclka/vicnti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palveluiden vienti (prosentteina) 
Kastit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velanhuojentamissopimuksct ja uudelleenporrastaminen 
IMF: n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero ( 1 ) 
(maiden määrä) 
Institutional Investoi 
Järjestysnumero (1) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (2) 1992 
6.6 
K. 2 
11,2 
9,4 
2,764 
-9,7 
-4,9 
-2,4 
13,3 
0.1 
-340 
5.127 
2.2 
33,6 
2.3,2 
10.4 
6,5 
4,2 
2,3 
52,3 
252,6 
31.0 
No 
No 
CCFF 
(.3/92-3/9.3) 
C)n-track 
Not rated 
BBB-
32 
(169) 
Mar Sep 
50 52 
(119) (126) 
37.1 .35.1 1993 
3,5 
6,5 
10,0 
11,3 
2,986 
-6,1 
1.8 
-2,5 
14,9 
-1,8 
0 
6,382 
2,4 
36,1 
n.a. 
n.a. 
6,4 
4,1 
2,3 
55,8 
242,3 
29,0 
No 
No 
No 
Not rated 
BBB+ 
Mar Sep 
29 29 
(169) (170) 
Mar Sep 
46 46 
(127) (13.3) 
.39.6 40.5 1994 
6.8 
4,7 
7,8 
14.5 
3,018 
-1,1 
n.a. 
-2.0 
14,8 
3.0 
156 
6,689 
2,5 
37,4 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
226,7 
n.a. 
No 
No 
No 
Not rated 
BBB 
Mar Sep 
30 00 
(167) (000) 
Mar Sep 
46 43 
(135)(135) 
43.4 46 5 
( 1 ) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa. 
(2) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiiriiruyönnin mahdollisuus on pienin. Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema paranee. 
n.a. = ei saatavilla 
No = ei 
Not Rated = Ei luokiteltu 
CCFF = CCFF On track = aikataulussa 
Mar = maaliskuu 
Sep =x syyskuu 
6oè 
U-F-3 Maariski-indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
30/06/95 Mau Latvia 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyys (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti 
Vaihtokurssi (lati/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (—arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=• arvon aleneminen) 
Julksitalouden yleinen tase (prosentteina BKTista) 
Rahoilmtase ( 1 ) 
Budjettitase(l) 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa USD:a) 
Vaihtotase, lukuun ottamatta virallisia siirtoja (prosentteina BKT:sta) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa USD:a) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljoonaa USDa 
tavaroiden ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljoonaa USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkäja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli (=< 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USDa) 
laman pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
I Jlkomaanvelka/tavaroiden vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velaiihuojentannssopimukset ja uudellccnponastaniinen 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
ERI - maariskien laskenta (2) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (4) 190 ; 
-33.X 
-35,1 
2.3 
958,1 
o,X4.3 
n a 
n a 
0.0 
-0.X 
X25 
2.3 
14 
156 
2.0 
58 
5X 
0,0 
0 
0 
o 
4,7 
",0 
0,0 
No 
No 
SBA 
(9/92-9/9.3) 
On tiack 
Not rated 
Nol rated 
XO 
E 
Sep 
12.3 
069) 
Mai Sep 
(119H.126) 
23 9 :i 1 1003 
-12.0 
-32.6 
5,X 
34,8 
0.595 
n.a. 
n a. 
1,0 
0.6 
998 
4,6 
51 
510 
5,6 
240 
240 
0,0 
20 
n.a. 
n.a 
1 1,0 
24,0 
2,0 
No 
No 
SBA/SII-
(12/93-3/95) 
C >n traek 
Not lated 
Not rated 
75 
D 
Mar Sep 
133 1.32 
0 691(170) 
Mar Sep 
X9 X^ 
0 2'') 0 3.3.) 
19.5 :un 1994 
2,0 
-2,2 
7,0 
26,0 
0,548 
n a. 
n a 
-1,7 
-4,1 
951 
-4,6 
155 
620 
5,5 
370 
370 
0,0 
48.0 
n.a 
u a 
11,0 
38,0 
5,0 
No 
No 
SBA/STF 
(12/93-3/95) 
Cm track 
Not rated 
Not rated 
75 (Aug) 
D (Aug) 
Mar Sep 
104 125 
067)067) 
Mar Sep 
94 92 
(135)0 35) 
19(i 21 3 
(1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, kun taas verotuksellisessa taseessa oietaan 
(2) Maat luokitellaan A:sta - E hcn ja asteikolla 1 - 1 (X). jossa E ja 1 (X) vastaava! .suurinta riskin 
(3) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa 
(4) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että lainiuilyouiiin malidollisuus on pienin Tielly maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema paranee 
n.a. = ei saatavilla 
No = ei 
Not Rated - Ei luokiteltu 
On track = aikataulussa 
SBA/STF = SBA/STF Aug - elokuu 
Mar = maaliskuu 
Sep = syyskuu 
63 
1I-F-3 Maariski-indikaattorit j 
Viimeksi päivitetty 
30/06/95 Maa Liettua 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysprosentti (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (ajanjakson loppu) 
Vaihtokurssi (1 iti/USD) (ajanjakson loppu; vuoden 1994 osalta, vahvistettu 1.4.94 ) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q-1/Q4) (--arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (--arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BKT:sta) 
RahoitustaseO ) 
Budjettitasc (1 ) 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa USDa) 
Vaihtotase (prosentteina BKTsta) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäanvirtaus (miljoonaa USD:a) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljoonaa USDa 
tavaroiden ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
( Ukomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljoonaa USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli ( < 1 vuosi) 
Vaihdeltavissa olevan velan hoito (miljoonaa l ISD:a) 
lainan pääoma 
korko 
I flkomaanvclka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USDa) 
Velanhuojentainissopiiuuksel ja uudelleenpoiTastaminen 
IMF': n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
ERI - maariskien laskenta (2) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus(4) 1992 
-3,7 
-51.6 
1,3 
llol.l 
IX 
ti a 
n a 
0,6 
0 7 
1 1 15 
.3.4 
10 
106 
2.0 
98,8 
na 
n a 
2,0 
n.a 
5,4 
7,8 
0,2 
No 
No 
SBA 
00/92-9/93) 
l )n track 
Nol rated 
Not rated 
80 
V. 
Sep 
118 
(169) 
Mar Sep 
73 8(1 
0 1')|(I26) 
2 3 ' 20 • 1993 
-16,2 
-47,0 
1,6 
188 6 
n a 
n.a 
0,9 
-4,6 
187" 
-6,2 
2.3 
410 
2,4 
345,3 
n a 
n.a 
15,0 
n a 
n a 
11.2 
lt>.3 
0,7 
No 
No 
SBA/STF 
(10/93-3/94) 
On track 
Not rated 
Nol rated 
75 
D 
Mar Sep 
134 130 
(169)070) 
Mai Sep 
91 93 
(127)0 33) 
IX V l«».0 1994 
1,5 
1.0 
2.0 
45,0 
4 o 
n a. 
n a. 
-3.0 
3.0 
2220 
1.6 
60 
650 
3,5 
530 
n.a. 
il a 
25,4 
na 
n.a 
9.7 
25,0 
1.0 
No 
No 
STF (10/93-3/94) 
EFF (10/94-11/95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
75 (Aug; 
D(Augi 
Mar Sep 
110 121 
(167)067) 
Mai Sep 
97 96 
(135)0 35) 
18.4 20 0 
(1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, kun taas verotuksellisessa taseessa otetaan 
(2) Maat luokitellaan Asta-E:hen ja asteikolla 1 -100, jossa E ja 100 vastaavat suurinta riskiä 
(3) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa. 
(4) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikben laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema paranee 
n.a. = ei saatavilla 
No = ei 
On track = aikataulussa 
Not Rated = Ei luokiteltu 
SBA/STF = SBA/STF 
EFF = EFF Aug = elokuu 
Mar = maaliskuu 
Sep = syyskuu 
€9 
D -F-J Maariskl-indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
29/06/95 Maa Moldova 
BKTn reaalikasvuprosentti t 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyys (prosenttia työvoimasta) (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (ajanjakson loppu) 
Vaihtokurssi (leu/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (--arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-^arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BKTista) 
Maksutase 
Tavaroiden vienti (miljoonaa USD:a) 
Vaihtotase (prosentteina BKT;sta) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäanvirtaus (miljoonaa USD a) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljoonaa USD:a 
tavaroiden kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljoonaa USD a, ajanjakson loppu) 
keskipitkä jn pitkä aikaväli (->! vuosi) 
lyhyt aikaväli ( - 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USDa) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/B KT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velanhuojentamissopimukset ja uudelleenporrastaminen 
IMF: n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
HIU - irmariskicn laskenta (1) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (a|anjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (3) » l"92 
29, 1 
-2 7,10 
n a 
.7198,0 
0,19 
n a 
n a 
-23,4 
n a 
-3-4 
n.a 
2,5 
0,0 
n a 
n a 
n a 
n a 
n a 
n a 
na 
n a 
n a 
n.a. 
n a 
Not rated 
No: rated 
Nul oiled 
Sep 
IV. 
(169) 
Not rated 1903 
-8.7 
-7.20 
n a 
837 
3.64 
na 
n a. 
-6, S 
451 
9,3 
14,0 
76,6 
1,4 
168,0 
n a 
n a 
5,0 
na. 
na 
23,0 
37,3 
1,1 
No 
No 
SBA 
(3/93-3/94) 
On-Hack 
Not rated 
Not fated 
Not rated 
Mai Sep 
159 160 
(169.) (170) 
Not raled 1994 
_-»-•) -* 
-30,0 
1,0 
116,0 
4.27 
n a 
na 
-8,1 
617 
-9,6 
23,0 
178.8 
3,0 
343,0 
n a 
n a 
12,3 
n a 
n a 
26,0 
55,6 
2,0 
No 
No 
SBA 
(12/93-3/95) 
()n-track 
Not rated 
Not rated 
Nol Kited 
Mat Sep 
14X 155 
(167)067) 
Not rated 
(1) Maat luokitellaan Asta - E;hen ja asteikolla 1 - 100, jossa E ja 100 vastaavat suurintn riskiä 
(2) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa 
(3) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema paranee 
n.a. --- ei saatavilla 
No " ei 
Not Rated - Ei luokiteltu 
SBA SBA 
On track - aikataulussa Aug - elokuu 
Mar -- maaliskuu 
Sep - syyskuu 
6 S 
II K 3 Maariskl-indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
26/06/9S Muu Koniani» 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysprosentti (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jouluk./jouluk.) 
Vaihtokurssi (lei/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (--arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BKT:sta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palveluiden vienti (miljoonaa USD a) 
Vaihtotase (prosentteina BKT sta) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäanvirtaus (miljoonaa 1ISD a) 
Viralliset valuuttavaiannot (ajanjakson loppu) 
miljoonaa I 'SD a 
tavaroiden |;i palveluin kuukausittaisen tuonnin mäaiana 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli ( ^ 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USDa) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velanhuojentamissopimukset ja uudelleenporrastaminen 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi'numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikaUiulustu jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
ERJ - maariskien laskenta (1) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (3) l'»9.> 
-13.6 
. -22.1 
8,4 
198,5 
460 
-74,6 
-24,0 
-4,8 
•179') 
X.S 
73 
03 
0.2 
3.5 
2,4 
1,1 
176 
85 
91 
18.1 
95.1 
4,1 
No 
No 
SUA 
C.'92 3 0 1) 
Oil Hack 
1 >e<: 97 
Not rated 
Not rated 
60 
1) 
72 
(169) 
Mar Sep 
69 68 
019)026) 
25 6 24 8 190 3 
1,3 
7.7 
9.9 
295,5 
1276 
-56,9 
39,7 
-0.1 
48X2 
-5,5 
4S 
52 
o.l 
4,7 
3,3 
1,4 
312 
147 
165 
21,4 
129,6 
6,4 
No 
No 
No 
Nol rated 
Not rated 
65 
D 
Mar Sep 
66 75 
(169) (170) 
Mar Sep 
73 75 
(127)033) 
242 24.4 1994 
3,4 
9,9 
10,9 
61,7 
1767 
-29,4 
na 
-4,4 
599X 
-3,5 
34o 
591 
1,5 
4,9 
4.5 
0,4 
449,0 
224,0 
225,0 
23,5 
81,7 
10,0 
No 
No 
SBA/STF 
(5/940 2/95.) 
Ontraek 
Not rated 
Not rated 
65 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
74 77 
(167)(167) 
Mar Sep 
76 74 
(135)035) 
25.4 262 
(1) Maat luokitellaan A sta -Ehen ja asteikolla 1 - lOO.jossaEja 100 vastaavat suurinta riskiä 
(2) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema paranee 
n.a. = ei saatavilla 
No ci 
Not Rated Ei luokiteltu 
SBA/STF SBA/STF 
()n track - aikataulussa 
Off track " aikataulusta jäljessä Dee '--- joulukuu 
Aug elokuu 
Mar maaliskuu 
Sep syyskuu 
£$ 
II-F-3 
Viimeksi päivitetty 
30/06/95 Maaritki-indikaattorlt 
Venäjä 
UK T n leaalikasvnpiosetilti 
Teollisiiiisliiolanlo(iniiiilospiosenlli) 
Työll6tnyyspit>senlti (iijuiijaksoii loppu) I'M) 
IK 1 17.0 
10.-1 
5,1 •153 
-71.0 I 
Inflaatioprosentti 
Vaihtokurssi (rupla/USD) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (5) (jouluk./jouluk.) 
(ajanjakson loppu) 
(muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
(muutos Q4/Q4) (--arvon aleneminen) 2300 
•111,5 
(Q4QI) •55,« 
-ö8.7 810 
1247 
-02.5 
-66,0 203 
71571 
Julkistalouden yleinen tase (prosentteina BKTista) 
Maksutase (6) 
Tavaroiden ja palveluiden vienti (miljardia USD:a) 
Vaihtotase (prosentteina BKTsta) 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäanvirtaus (miljardia USDa) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) (ei kuitenkaan kulta) (nettoluvut) 
miljoonaa USD:a 
tavaroiden ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä -0,4 
-0,21 
Ulkomaanvelka (7) 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USDa, ajanjakson loppu) 
keskipilkä ja pitkä aikaväli ( T vuosi) 
lyliyl aikaväli ( • I vuosi) 
Vaihdeltavissa olevan velan hoito (miljardia t ISD:a) (ennen uudelkeii|H>nastamisla) 
linnan piiooinu 
korko 
Ulkomaanvclka/liK Tlprosenlleiua) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) (ennen uudelleenporrastamista) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljardia USD:a) 
Velanliuojentamissopjmiikset ja uudelleenporrastaminen 5,2 
.' 1.0 
13-0 
.'5.0 
II.X 
Pans Club 
(deferrals) 
London Club 
(roll-overs) I'M 
14 7 
•1,7 
31,0 
178,0 
34.0 
11,0 
I'aris Club 
(resetted.) 
I roll-overs) 10.0 
180,0 
31 0 
Paris Club 
(resetted.) 
(roll-overs) 
IMF:n Järjestetyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikalaiilusla jäljessä 
(-/Päiväys) 1st credit 
tranche STF 
(07 9.3 -07 04) 
DIT track STT (4) 
(07.93-07.04) 
Oft" track 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
1:111 - maariskien laskenta ( I ) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Furomoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (3) Nolialed 
Nol rale.l 
(K.O) 
Mar Sep 
- (126) 
- 23 0 Nol raled 
Not laled 
M..r Sep 
ll()'»l(|70) 
Mar Sep 
(1271(133) 
202 100 Not rated 
Not rated 
90(Aii|O 
MAUHI 
Mai Sep 
138 \M> 
(l()7|(l()7> 
Mar Sep 
08 100 
(135) (135) 
18.1 18 4 
(1) Maat luokitellaan Asta - E:hen ja asteikolla 1 -100, jossa E ja 100 vastaavat suurinta riskiä. 
(2) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa 
(.3) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty maa voi parantaa 
asemaansa, mutta pudota silti luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen asema palanee 
(4) Toinen erä (1,5 miljardia USA:n dollaria) maksettiin huhtikuussa 94. 
(5) Reaalivaihtokurssi: (USD/rupla x USA:n hintataso) / (Venäjän hintataso) 
(6) 1992: ei kuitenkaan entisen Neuvostoliiton liiketoimet. 1993 -1994: mukaan lukien entisen Neuvostoliiton liiketoimet 
(7) Vuosien 1993 ja 1994 tietoja ei voida vertailla vuoden 1992 tietojen kanssa. Vuoden 1992 tietoihin ei sisälly entisten sosiabstisten maiden velkoja 
n.a. --" ei saatavilla 
No - ei 
Not Rated Fi luokiteltu 
STF " STF 
Paris club - Pariisin klubi 
deferrals = lykkäykset 
London club - Lontoon klubi 
roD-overs j rollenluotot 
resetted = uudelleenporrastaminen 1st credit tranche -- luoton 1 erä 
Off track ••- aikataulusta jäljessä 
Aug elokuu 
Mar ~ maaliskuu 
Sep - syyskuu 
6 } 
Il F J Maarlski indikaattori) j 
Viimeksi päivitetty 
JO/06/95 Maa Slovakian tasavalta 
BKT.n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyys (prosenttia työvoimasta) (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jouluk./jouluk.) 
Vaihtokurssi (Slovakian kruunu/USD) (ajanjakson loppu) 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (-=arvon aleneminen) 
Julkishallinnon yleinen tase (prosentteina BKT:sta) 
Maksutase 
Tavaroiden |.i palveluiden vienti (miljoonaa USDa) 
Vaihtotase (prosentteina BKTsta) 
Suorien ulkomaalaisien investointien riettosisàanviitaus (miljoonaa USDa) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljoonaa USD.a 
tavaroiden ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli (1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USD:a) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja laman pääoma, miljoonaa USD:a) 
Velanliiioientamissopimnkset ja uudelleenporrastaminen 
IMK:n Järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-! 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) (1) 
S&P - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
EIU - maariskien laskenta (2) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä3 
Institutional Investor (1) 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (4) 1992 
-70 
•12,8 
1(1 4 
9.1 
28 9 
n a. 
0,5 
-13.1 
82 19 
('•I o| 
K») 
0.5 
2,8 
2,1 
0.1 
271 
167 
10-1 
25,7 
31,2 
3,3 
No 
No 
SUA 
(,| •')?. |<9.<) 
on-hack but 
expned with 
dissolution 
offSFR 
Bal 
Not rated 
Not rated 
Vol rated 
58 
(169) 
Mar - Sep 
37 39 
(1191(125) 
47.1 46.1 1993 
-1,1 
-8,6 
14,4 
25,1 
33,2 
na 
-1,8 
-7,6 
7V.K 
5.1 
1.34 
39.5 
0,6 
3,4 
n a 
n.a 
674 
490 
184 
30,8 
44,5 
8,9 
No 
No 
SI 1-
17/9 » - ) 
i m-liaok 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Nol rated 
Mar Sep 
56 63 
(1691(170) 
Mar - Sep 
57 57 
(127)033) 
31 30.6 1994 
4,8 
7,0 
14,6 
11,7 
31,3 
na. 
2,4 
-2,7 
8983 
6.0 
184 
1725 
0,4 
3,9 
n.a 
n a 
791 
na 
n.a 
31,1 
43,4 
8,8 
No 
No 
STF 
( -7/94) 
SBA 
(7/94-3/96) 
On-track (6) 
Baa3 (May; 
BB+ (Apr) 
50 (Aug) 
C (Aug) 
Mai Sep 
61 66 
(167)(167) 
Mar Sep 
59 59 
<135)(135) 
31.6 33.1 
( 1 ) Vuoden 1992 osalta tilanne asteikolla ja luokituksessa on entisen Tsekkoslovakian. 
(2) Maat luokitellaan A:sta - Ehen ja asteikolla 1 - 100, jossa E ja 100 vastaavat suurinta riskiä 
(3 ) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema noasee luokituksessa 
(4) Maat luokitellaan asteikolla nollasta sataan, jossa sata tarkoittaa, että laiminlyönnin mahdollisuus on pienin Tietty mi 
asemaansa, unilla pudotti silli luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen aseina p.ii.mee 
(5) Tsekin alueilla saatujen verosurtojen jälkeen, joiden määrä on noin 7 prosenttia Slovakian BKT si.i 
(6) Vuoden 1995 helmikuussa alkanutta ohjelman puolessa välissä tapahtuvaa tarkastusta ei ole vielä saateltu loppuun 
n.a - ei saatavilla 
No = ei 
Not Rated » Ei luokiteltu 
SBA = SBA 
STF = STF May --" toukokuu 
Aj>r * huhtikuu 
Aug ~ elokuu 
Mar - maaliskuu 
Sep = syyskuu 
On-track but expired with dissolution of CSFR = aikataulussa, mutta voimassaolo päättyi Tsekkoslovakian lakkauttamisen myötä 
68 
II K 3 Maariski indikaattorit 
Viimeksi päivitetty 
23/06/95 Maa Ukraina 
BKT:n rcaalikasvupr&sentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysprosentti (ajanjakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jouluk./jouluk.) 
Vaihtokurssi (rupla/USD) (ajanjakson loppu) 
- huutokauppa/pankkien välinen 
- käteisvarat 
Nimellinen efektiivinen vaihtokiunsi (muutos Q4/Q4) (-arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutos Q4/Q4) (- aivon aleriemuien) 
Julkishallinnon yleinen tase (prosentteina BKT: sta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelimien vienti (mil|ardia USD:a) 
Vaihtotase (siirtoja lukuun ottamatta) (prosentteina BKT:staJ 
Suorien ulkomaalaisten investointien nettosisäanvirtaus (miljardia USD:a) 
Viralliset valuuttavarannot (ajanjakson loppu) 
miljoonaa USD:a 
tavaroiden ja palvelujen kuukausittaisen tuonnin määränä 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavissa olevissa valuutoissa, miljardia USD:a, ajanjakson loppu) 
keskipitka ja pitkä aikaväli (>1 vuosi) 
lyhyt aikaväli (-< 1 vuosi) 
Vaihdettavissa olevan velan hoito (miljoonaa USD:a) 
lainan pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (prosentteina) 
1 Jlkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Velan hoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (prosentteina) 
Rästit (korot ja lainan pääoma, miljoonaa USDa) 
Velanhuojentamissopunukset ja uudelleenporrastaminen 
IMr n järjestelyt 
Tyyppi/numero 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's - pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson lojipu) 
S&P -yrityksen pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (ajanjakson loppu) 
EIU - maariskien laskenta (2) 
Tila asteikolla (ajanjakson loppu) 
Luokitus (ajanjakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Institutional investor 
Järjestysnumero (3) 
(maiden määrä) 
Riskiluokitus (4) 1992 
-P.0 
-6,5 
0 
2000 
638 
749 
n a 
n a 
-30,1 
15,9 
-3.5 
n a 
3,5 
n a 
n a 
14 
n a. 
n.a. 
17,2 
22,0 
o.l 
264 
Not rated 
Not rated 
100 
K 
127 
(169) 
Mai Sep 
- 79 
- (126) 
- 21 1 1993 
-17,1 
-8.5 
0.3 
10155 
12610 
25(100 
n a 
n a 
10,1 
1 -1.-1 
-5.9 
0.2 
19.3 
0.2 
4,1 
n.a 
n a 
202 
lia 
n.a 
12,1 
28,5 
1,3 
548 
Not rated 
Not rated 
100 
E 
Mar Sep 
1 12 1 46 
tl 69) (pi) ; 
Mar Sep 
9.3 (),-, 
(127)0331 
!;-:..? !K2 1994 
2.3,0 
-35,6 
0.3 
401 
108196 
128000 
n a 
n a 
-8,6 
14,8 
-6.0 
0,09 
646 
0,6 
7,1 
n.a. 
n.a. 
P94 
na 
n.a. 
29,2 
48,0 
12,4 
2722 
rescheduling ol 
debt owed to 
Turkmenistan 
STF 11) 
26 Oct 94 
( )n track 
Not rated 
Not rated 
100 (Aug) 
li (Aug) 
Mar Sep 
1-19 147 
067)067) 
Mai Sep 
111 113 
(13.51(135) 
IS 1 115 
(1 ) Täydennetty vuoden 1995 huhtikuussa stand-hy-järjestelyllä 
(2 ) Maat luokitellaan A sla - li hen ja asteikolla 1 - 100, jossa li ja 100 vastaavat suurinta riskiä 
( 3 ) Maan luottokelpoisuus huononee, kun se asema nousee luokituksessa 
(4 I Ma.il luokitellaan asteikolla nollasta salaan, jossa sala lm koittaa, eitä laiminlyönnin mahdollisuus mi pienin i i.Hy 
asemaansa, multa pudota silli luokittelussa, jos kaikkien laskettujen maiden kcskiniääniiiien yleinen aseina p.ii.mee 
n a. - ei saatavilla 
Not Rated - Ei luokiteltu 
STF' = STF 
On track -•• aikataulussa Oct = lokakuu 
Aug - elokuu 
Mai- =• maaliskuu 
Sep = syyskuu 
rescheduling of debt owed to Tiukmenistan - Ukrainan Turkmenistanille olevan velan iiudelleenponastamineii 
€^ 
TAULUKKO 1 
H YVÄKS YTTYJEN RA! IOITI /SJÄRJKSTKLYJEN TAKAI JKSKT PÄÄOMANA (miljoonaa ecua) 
Rahoitusjärjestelyt 
JÄSENVALTIOT 
A Maksutase 
1. Kreikka I 
2. Kreikka II 
3. Italia 
B. Muut 
4. Euratom 
5. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi 
rahoitusväline - maanjäristykset 
6. EIP Välimeri 
Espanja, Kreikka, Portugali 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
A. Rahoitusapu 
1. Unkari 
2. Tiekin tasavalta 
3. Slovakian tasavalta 
4. Bulgaria 
5. Romania 
6. Algeria 
7. Israel 
8. Baltian maat 
9. Moldova 
10. Ukraina 
11. Valko-Venäjä 
12. Ent. Neuvostoliitto 
B. Muut 
13. EIP Välimeri 
14. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I 
15. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa II 
16. EIP Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat 
17. EIP Etelä-Afrikka 
17. IVY takuu 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ Hyväksytyt enim­
mäismäärät 
14000 
1750 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
45 
85 
75 
1250 
6282 
1700 
3000 
750 
300 
500 
17502 
43832 Kokonaismäärä 
pääomana 
31.12.1994 
1000 
4022 
779 
1570 
473 
7843 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
810 
1688 
572 
2 
46 
133 
5925 
13769 Kokonaismäärä 
pääomana 
30.06.1995 
1000 
4071 
741 
1289 
439 
7540 
440 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
702 
1756 
658 
24 
107 
0 
5572 
13111 Nostamatta 
30.06.1995 
0 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
130 
40 
125 
200 
0 
110 
20 
85 
75 
233 
3645 
1035 
2976 
643 
300 
9877 
15077 
1) Takaisinmaksua ei ole suunniteltu 
2) 30.06.1995 mennessä toista ja kolmatta erää ei ole maksettu, koska Italian viranomaiset eivät ole sitä pyytäneet 
LIITE TAULUKKOONI 
EIP:N RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TILANNE 30.06.1995 
ahoitusjärj estelyt 
EIP Välimeri 
Espanja, Kreikka, Portugali 
EIP Välimeri kolmannet maat 
Keski-ja Itä-Eurooppa I 
Keski-ja Itä-Eurooppa II 
Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat Hyväksytyt lainat 
1500 
6282 
1700 
3000 
750 Avatut luotot -
peruutukset 
1465 
42X7 
1647 
1051 
344 Alkuperäinen 
nostettu määrä 
1612 
2637 
665 
24 
107 Kokonaismäärä 
30.06.1995 
439 
1756 
658 
24 
107 
Huomautus: Alkuperäiset nostetut määrät ylittävät joskus hyväksytyt lainamäärät sopimusten allekirjoittamisen ja 30 päivän kesäkuuta 
1995 välisenä aikana tapahtuneiden ecun kurssin vaihteluiden vuoksi. 
70 
TAULUKKO 2 
VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAISRISKIT 
(arvio miljoonaa ecua perustuen 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä nostettuihin eriin) 
JÄSENVALTIOT 
PÄÄOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi 
rahoitusväline • maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 
VÄL1SUMMA PÄÄOMA 
KOROT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi 
rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent. pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 
VÄLISUMMA KOROT 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PÄÄOMA 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7. Tiekin tasavalta 
8 .Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12. Algeria 
13. Ent Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
B. Takuut 
16. EIP Välimeri 
17. EIP Keski- ja Itä-Eurooppa I ja II 
18. EIP LaL Am. ja Aasian kehitysmaat 
19. Tuki Venäjä tak. 500 m 
VÄLISUMMA PÄÄOMA 
KOROT 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7. Tiekin tasavalta 
8. Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12. Algeria 
13. Ent. Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
B. Takuut 
16. EIP Välimeri 
17. EIP Keski-ja Itä Eurooppa I ja II 
18. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 
19. Tuki Venäjä tak 500 m 
VÄLISUMMA KOROT 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(joista Itä-Eurooppa) 
(joista muut kolmannet maat) 1995 
47 
458 
81 
587 
95 
254 
62 
133 
41 
586 
1173 
350 
556 
139 
14 
133 
1192 
79 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
112 
11 
3 
120 
39 
3 
9 
552 
1744 
2916 
1426 
318 1996 
500 
500 
154 
305 
76 
1535 
95 
257 
57 
96 
34 
539 
2073 
260 
205 
137 
27 
628 
44 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
15 
11 
3 
118 
47 
3 
417 
1045 
3119 
731 
314 1997 
440 
545 
75 
1060 
48 
216 
41 
70 
27 
403 
1463 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
143 
36 
11 
1171 
18 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
9 
11 
3 
108 
45 
3 
373 
1543 
3006 
812 
732 1998 
500 
1012 
93 
90 
59 
1754 
48 
216 
10 
21 
21 
316 
2070 
100 
123 
62 
150 
185 
157 
50 
14 
841 
10 
13 
6 
22 
46 
15 
11 
3 
97 
42 
3 
268 
1110 
3180 
823 
287 1999 
16 
42 
52 
110 
161 
3 
13 
15 
192 
303 
190 
158 
63 
14 
426 
7 
27 
15 
11 
3 
86 
38 
3 
190 
616 
918 
339 
277 2000 
2559 
13 
42 
46 
2659 
161 
1 
10 
11 
184 
2843 
80 
110 
5 
148 
63 
15 
420 
7 
X 
15 
11 
3 
75 
34 
3 
155 
575 
3418 
320 
256 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
5 
136 
63 
15 
439 
7 
10 
2 
65 
29 
2 
116 
555 
661 
177 
378 2002 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
5 
128 
63 
15 
211 
2 
55 
25 
2 
83 
294 
324 
94 
200 YHTEENSÄ 
1000 
4071 
763 
1554 
432 
7820 
285 
1266 
175 
352 
163 
2240 
10060 
790 
250 
125 
360 
455 
160 
400 
922 
110 
15 
1146 
379 
84 
133 
5329 
151 
88 
45 
151 
219 
48 
175 
136 
66 
25 
724 
300 
23 
9 
2159 
7488 
17549 
4727 
2761 
71 
TAULUKKO3 
VUOSITTAISET TEOREETTISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAISRISKIT 
(Arvio miljoonaa ecua perustuen komission nostamiin, päättämiin ja ehdottamiin eriin) 
JÄSENVALTIOT 
PÄÄOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 
4. EIP Espanja, Kreikka, Portugali 
Välisumma pääoma 
KOROT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 
4. EIP Espanja, Kreikka, Portugali 
Välisumma korot 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PAAOMA 
A. Rahoitusapu 
5. Unkari 
6. Tiekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12. EnL Neuvostoliitto 
13. Baltian maat 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16. Valko-Venäjä 
17. Euratom Keski-ja Itä-Eurooppa 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 
20. EIP LaL Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
22. Tuki Venäjä tak. 500 m 
Välisumma pääoma 
KOROT 
A. Rahoitusapu 
5. Unkari 
6. Tiekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12. Ent.Neuvostoliitto 
13. Baltian maat 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16. Valko-Venäjä 
17. Euratom Keski-ja Itä-Eurooppa 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 
20. EIP LaL Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
22. Tuki Venäjä tak. 500 m 
Välisumma korot 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(josta Itä-Eurooppa) 
(josta muut kolmannet maat) 1995 
505 
81 
587 
95 
383 
196 
41 
715 
1302 
350 
556 
139 
14 
133 
1192 
92 
25 
16 
40 
52 
16 
50 
127 
17 
4 
7 
2 
10 
153 
85 
5 
1 
9 
709 
1901 
3203 
1537 
364 1996 
500 
500 
459 
76 
1535 
95 
595 
153 
34 
877 
2411 
260 
205 
137 
27 
629 
70 
25 
22 
44 
58 
16 
60 
24 
22 
5 
24 
8 
30 
230 
172 
17 
4 
830 
1459 
3870 
995 
464 1997 
985 
75 
1060 
48 
638 
112 
27 
824 
1884 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
143 
36 
11 
1171 
44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
18 
22 
5 
29 
8 
50 
331 
284 
35 
11 
1064 
2235 
4119 
1218 
1017 1998 
500 
1012 
183 
59 
1754 
48 
638 
31 
21 
737 
2492 
100 
123 
62 
150 
185 
210 
112 
22 
1 
965 
36 
12 
20 
30 
58 
35 
22 
5 
29 
8 
70 
416 
369 
50 
20 
1178 
2143 
4635 
1389 
754 1999 
59 
52 
110 
553 
16 
15 
584 
694 
190 
292 
210 
35 
6 
733 
26 
14 
15 
40 
35 
22 
5 
29 
8 
88 
458 
399 
58 
23 
1218 
1951 
2645 
1044 
907 2000 
2559 
55 
46 
2659 
553 
11 
11 
575 
32.15 
80 
110 
5 
10 
386 
315 
52 
13 
971 
26 
13 
15 
21 
35 
22 
5 
29 
8 
101 
461 
389 
58 
29 
1210 
2181 
5416 
1147 
1034 2001 
2000 
71 
21 
2092 
340 
7 
7 
354 
2446 
70 
150 
9 
37 
8 
23 
439 
366 
62 
21 
1185 
26 
13 
15 
13 
35 
11 
4 
29 
8 
106 
440 
354 
53 
28 
1134 
2318 
4764 
1090 
1228 2002 
2000 
23 
2023 
170 
2 
6 
177 
2200 
260 
65 
80 
125 
200 
110 
9 
57 
15 
40 
477 
397 
69 
25 
1929 
13 
8 
13 
20 
11 
3 
25 
7 
102 
408 
316 
48 
26 
999 
2928 
5128 
1655 
1273 YHTEENSÄ 
1000 
8071 
2317 
432 
11820 
285 
3869 
527 
163 
4843 
16663 
1050 
250 
190 
440 
580 
160 
600 
922 
220 
23 
94 
23 
73 
2223 
1477 
251 
66 
133 
8775 
320 
87 
136 
211 
311 
48 
330 
169 
149 
33 
198 
54 
557 
2897 
2368 
324 
142 
9 
8342 
17116 
33779 
10075 
7041 
72 
SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET 
Näissä taulukoissa on tarkoitus esittää kaavion muodossa vuosittaiset takaisinmaksut 
pääoman ja sellaisten otettujen ja annettujen lainojen korkojen osalta, jotka sisältävät 
yhteisön talousarviota rasittavan riskin. Luvut kuvaavat näiden rahoitusjärjestelyjen 
suurinta mahdollista riskiä yhteisön osalta; niitä ei pidä tulkita siten, että talousarvio 
tosiasiallisesti vaarannettaisiin näiden määrien osalta. Taulukon N:o 3 osalta ei ole varmaa, 
että kaikki kuvatut rahoitusjärjestelyt tosiasiassa nostetaan. Viivästyskorkoja ei ole otettu 
lukuun, ei myöskään mahdollisia lisäkuluja, kuten esimerkiksi asianajajaan turvautumisesta 
aiheutuvia. 
I. RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE JA YHTEISÖN TALOUSARVION 
TAKAUKSEN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET 
SÄÄNNÖT 
A. KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Yhteisön talousarviota rasittavat maksuriskit liittyvät kahdenlaisiin rahoitusjär­
jestelyihin: 
- otetut/annetut lainat 
- kolmansille annetut takaukset. 
a) otetut/annetut lainat 
Tässä tapauksessa yhteisö ottaa lainaa rahoitusmarkkinoilta ja maksaa edelleen 
luoton tuoton samoin korkoa ja takaisinmaksun kestoa koskevin ehdoin 
jäsenvaltioille (maksutaseet), kolmansille maille (keskipitkän aikavälin 
rahoitusapu) tai yrityksille (yhteisön uusi rahoitusväline, Euratom). 
Laina on maksettava takaisin yhteisön liikkeellelaskemien luottojen erääntymisten 
mukaan. Siinä tapauksessa, että lainan saajan maksu viivästyy, komission on 
maksettava luotto takaisin määräpäivänä turvautuen omiin varoihin. 
b) kolmansille annetut takaukset 
Kun kyseessä on takaus, yhteisö toimii rahoituslaitoksen (EIP tai entisen 
Neuvostoliiton tapauksessa liikepankit) myöntämän lainan takaajana. Kun EIP 
toteaa, ettei taattua lainaa saanut edunsaaja noudata ennalta määrättyä 
erääntymisaikataulua, se pyytää yhteisöä maksamaan takaisinmaksun 
laiminlyöneen lainanottajan velan takaussopimusten ehtojen mukaisesti. Takaus 
maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua EIP:n esittämän pyynnön 
vastaanottamisesta. EIP hoitaa lainaa pankkikäytännön edellyttämällä 
valppaudella ja perii saatavat maksut, kun joudutaan turvautumaan takaukseen. 
73 
B. YKSITYISKOHTAISET SAANNOT VAROJEN KÄYTTÖÖN 
OTTAMISESTA TAKAUKSEN MAKSAMISEKSI 
Yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan maksun viivästyessä 
budjettitakauksen maksamisessa tarvittava varojen käyttöön ottaminen tapahtuu 
seuraavalla tavalla: 
a) otetut/annetut lainat 
1) käteisvarojen väliaikaisella käytöllä varainhoitoasetuksen 12 artiklan mukaisesti. 
Tämä keino on tarkoitettu mahdollistamaan yhteisön lainan takaisinmaksu 
välittömästi määräpäivänä tapauksessa jossa lainan edunsaajan maksu viivästyy. 
2) Jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua erääntymisestä, 
komissio turvautuu takuurahastoon todetun häiriön varalta. Tässä pyynnössä 
esitetään komission omien varojen takaisinmaksua. 
3) täytäntöönpanemalla siirtomenettelyn, jossa takausten budjettikohtaan merkitään 
tarvittavat määrärahat todetun häiriön maksamiseksi. Tätä keinoa käytetään kun 
takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät riitä, ja siihen tarvitaan 
budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. 
4) käyttämällä uudelleen takaisinmaksun aiemmin laiminlyöneiltä lainanottajilta, 
joiden osalta yhteisön talousarviosta on otettu takauksia, perityt määrät. Tämä 
keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä varauksella, että 
perittyjä määrärahoja on käytettävissä. 
b) yhteisön takaukset EIP omista varoista myönnetyille lainoille 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun 
asetuksen voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP:n 
välisessä sopimuksessa määrätään, että takaisinmaksun laiminlyönnistä 
aiheutuneiden EIP:n takausmaksujen suoritusten osalta komissio antaa pankille 
valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä kolmen 
kuukauden kuluessa. 
Jos rahaston varat eivät ole riittäviä, sovelletaan otetuille/annetuille lainoille 
säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä takaustoimenpiteistä. 
74 
H. LASKENNASSA KÄYTETYT OLETTAMUKSET 
Jotkut esitetyistä määristä ovat tulosta arvioinneista, joiden yksityiskohtaiset säännöt 
esitetään seuraavassa. 
Vaihtokurssit muina valuuttoina kuin ecuina maksettujen lainojen osalta on yleisesti 
arvioitu vakaiksi 30 päivästä kesäkuuta 1995 alkaen. Voidaan kuitenkin todeta, ettei 
lainanotto/anto-toimista saa aiheutua riskiä yhteisölle valuutanvaihdon osalta. Jollei 
toisin ilmoiteta, keskimääräinen korkoaste on arvioitu 10 prosentiksi. Korko on 
todennäköisesti hieman todellisuutta suurempi ELP:n rahoituspöytäkirjojen yhteydessä 
myönnettyjen lainojen osalta, joille usein myönnetään korkotukea. 
A. JÄSENVALTIOT 
1. Kreikka: Maksutaseen tukemiseksi myönnetty laina on 2200 miljoonaa 
ecua. Tästä määrästä 1000 miljoonaa ecua on nostettu kahtena 500 
miljoonan ecun eränä, jotka maksetaan takaisin vuosina 1996 ja 1998. 
Nostamatta jääneen 1200 miljoonan ecun määrän osalta oletetaan, ettei 
lähivuosina tapahdu nostamista. 
2. Italia: Italialle myönnettiin 8 miljardin ecun laina sen maksutaseen 
tukemiseksi neuvoston 18 päivänä tammikuuta 1993 tekemällä päätöksellä. 
Laina maksetaan neljänä määrältään kahden miljardin ecun eränä ja, lukuun 
ottamatta ensimmäistä erää, maksaminen suoritetaan julkisen velan ja 
julkisen alan tappioiden osalta vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisen 
mukaisesti. 
Kaksi ensimmäistä erää maksettiin vuonna 1993. Tulevan ajanjakson osalta 
neuvoston päätöksessä säädetään, että kolmas erä voitaisiin maksaa 1 
päivänä helmikuuta 1995 (mutta Italian hallitus ei ole vielä esittänyt 
pyyntöä). Neljäs erä voidaan maksaa vasta 1 päivästä helmikuuta 1996 
lähtien. 
Jos Italian hallitus päättää pyytää kolmannen ja neljännen erän maksamista 
ja edellytykset katsotaan täytetyiksi, Italian tasavalta saa kaksi miljardia 
ecua vuonna 1995 ja kaksi miljardia ecua vuonna 1996. 
3. EIP Välimeri entiset pöytäkirjat: Espanja. Kreikka, Portugali: Kyseessä 
ovat yhteisön myöntämät takaukset EIP:n rahoitusjärjestelyille näissä 
maissa ennen niiden liittymistä. Määrät ovat nyt lopullisia siinä määrin kuin 
kaikki myönnetyt lainat on nostettu. 
75 
B. KOLMANNET MAAT 
A. RAHOITUSAPU 
1. Unkari I: Kahden ensimmäisen erän määrät tunnetaan ja ne ovat lopulliset. 
Vuonna 1990 päätetyn makrorahoituksellisen avun kolmannen erän 
maksaminen voisi toteutua vuoden 1995 toisen vuosipuoliskon aikana. Unkari 
on maksanut ensimmäisen erän takaisin kokonaisuudessaan 20 päivänä 
huhtikuuta 1995. 
2. Unkari II: 180 miljoonan ecun määrä on myönnetty ja maksettu 
kokonaisuudessaan. 
3. Tzekin ja Slovakian tasavallat: 375 miljoonan ecun määrä on myönnetty 
enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet) kahtena eränä, joista ensimmäinen on 
185 miljoonaa ecua ja toinen 190 miljoonaa ecua kuudeksi vuodeksi. 
Slovakialle on myönnetty 130 miljoonan ecun määrä enintään seitsemäksi 
vuodeksi (bullet) kahtena eränä. Olettamus 130 miljoonan ecun maksamisesta 
vuonna 1995 säilytetään. 
Yhtään erää ei 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä oltu maksettu. 
4. Bulgaria I: 290 miljoonan ecun määrä on myönnetty enintään seitsemäksi 
vuodeksi (bullet) kahtena eränä, joista ensimmäinen on 150 miljoonaa ecua 
seitsemäksi vuodeksi ja toinen 140 miljoonaa ecua viideksi vuodeksi. 
5. Bulgaria II: 110 miljoonan ecun rahoitusavusta päätettiin vuonna 1992 
enintään seitsemäksi vuodeksi ja se myönnettiin Bulgarialle kahtena eränä. 
6. Romania I: Määrä on arvioitu 375 miljoonaksi ecuksi enintään seitsemäksi 
vuodeksi (bullet) kahtena eränä, joita ensimmäinen 190 miljoonan ecun erä 
nostettiin vuonna 1992 seitsemäksi vuodeksi ja toinen vuonna 1992 kuudeksi 
vuodeksi. 
7. Romania II: Uuden rahoitusjärjestelyn osalta on vuonna 1993 nostettu 80 
miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi. 
8. Romania III: Kyseessä on 125 miljoonan ecun laina seitsemäksi vuodeksi 
nostettavaksi kahdessa erässä. Yhtään erää ei 30 päivänä kesäkuuta 1995 ole 
nostettu. Oletus 55-70 miljoonan ecun maksamisesta säilyy. 
9. Moldova: Kyseessä on 45 miljoonan ecun laina kymmeneksi vuodeksi 
nostettavaksi kahdessa erässä. Ensimmäinen 25 miljoonan ecun erä nostettiin 
7 päivänä joulukuuta 1994. Toinen erä voitaisiin suorittaa Moldovalle vuoden 
1995 toisella vuosipuoliskolla. 
76 
10. Ukraina: Kyseessä on yhtenä eränä maksettava 85 miljoonan ecun laina 
enintään kymmeneksi vuodeksi. 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä lainaa ei 
ole maksettu Ukrainalle. 
11. Baltian maat: Kyseessä on 220 miljoonan ecun laina, josta ensimmäinen 110 
miljoonan ecun erä maksettiin vuonna 1993. Toinen erä olisi maksettava 
vuonna 1995. Erät olisi siis maksettava takaisin vuosina 2000 ja 2002. 
12. Algeria I: Myönnetty 400 miljoonan ecun määrä kahdessa 250 ja 150 
miljoonan ecun erässä, joista ensimmäinen maksettiin joulukuussa 1991 
kuudeksi vuodeksi. 
Toinen erä 400 miljoonan ecun lainasta maksettiin Algerialle 17 päivänä 
huhtikuuta 1994. 
13. Algeria II: 200 miljoonan ecun määrä on myönnetty kahdessa erässä enintään 
seitsemäksi vuodeksi (bullet). Olettamus 200 miljoonan ecun maksamisesta 
vuonna 1995 säilyy. Yhtään erää ei 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä ole 
maksettu. 
14. Israel: Kyseessä on 160 miljoonan ecun määrä, joka on maksettu 
kokonaisuudessaan ja on maksettava takaisin vuonna 1997. 
B. TAKAUKSET 
l.EIP 
Luvut, joita on käytetty säilytettyjen olettamusten laskentaan EIP:n omista 
varoistaan kolmansille maille myöntämien lainojen osalta taulukossa 3, ovat EIP:n 
antamia. 
Nostamattomien lainojen osalta olemme soveltaneet olettamusta noin 10 prosentin 
keskimääräisestä nostamisesta allekirjoitusvuonna ja 30 prosenttin nostamisesta 
jokaisena seuraavana kolmena vuotena. 
Keskimääräinen laina-aika on arvioitu 15 vuodeksi, joista kolme vuotta 
pääomalyhennyksistä vapaita. 
2. Entisen Neuvostoliiton elintarvikeapu 
a) Takaus 
Kyseessä on takaus pankkilainalle, jonka talousarviota rasittava kokonaisriski 
pääomana ja korkoina on 500 miljoonaa ecua kolmeksi ja puoleksi vuodeksi ja 
joka maksetaan takaisin 3 erässä yhdentoista kuukauden välein 20:stä 
kuukaudesta alkaen. Luottoa on käytetty 375 miljoonaa ecua. 
b) Lainanotto/lainat 
1250 miljoonan ecun rahoitusjärjestelyt enintään kolmeksi vuodeksi. 
77 
Laina jaetaan entisen Neuvostoliiton eri tasavaltojen kesken. Määrältään alle 
100 miljoonan ecun lainojen osalta takaisinmaksaminen suoritetaan yhdellä 
kertaa kolmen vuoden kuluttua luoton asettamisesta. Määrältään yli 100 
miljoonan ecun lainojen osalta takaisinmaksaminen suoritetaan kahdessa erässä, 
kahden ja kolmen vuoden kuluttua luoton asettamisesta. 
Sopimuksen luonteen mukaan luoton asettamiselle on kaksi ajankohtaa: toinen 
alkaen 20 päivästä elokuuta ja toinen 15 päivästä tammikuuta. 
Käytettävissä oleva jäännös 30 päivänä kesäkuuta 1995 on 233 miljoonaa ecua. 
3. EURATOM Keski-ja Itä-Euroopan maat 
Näistä 1100 miljoonasta ecusta oletetaan nostettavan 200 miljoonaa ecua vuonna 
1995, 200 miljoonaa ecua jokaisena seuraavana kolmena vuotena ja 150 
miljoonaa ecua vuosina 1999 ja 2000. 
Lainat on oletettu myönnetyiksi keskimäärin kahdeksikymmeneksi vuodeksi, 
joista viisi vuotta pääomalyhennyksistä vapaita. 
78 
LIITE 
KERTOMUKSESSA KÄYTETTYJEN LUKUINA ESITETTYJEN TIETOJEN 
MÄÄRITELMÄ 
A. MYÖNNETTYJEN LAINOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄ 
Kyseessä on myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summa (katto) jokaisen neuvoston 
päättämän rahoitusjärjestelyn osalta (katso taulukko 1). 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava 
huomioon seuraavat tekijät, jotka vaikuttavat päinvastaiseen suuntaan riskiä: 
- riskin kasvaminen: myönnettyjen lainojen enimmäismäärään pääomana on lisättävä näille 
lainoille lankeava korko, 
- riskin pieneneminen: 
EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden kanssa 
allekirjoitettujen lainojen osalta, 
takaisinmaksetut rahoitusjärjestelyt siinä määrin kuin, lukuun ottamatta maksutaselainoja, 
kyseessä ovat myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä myönnetyt määrät, 
myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. 
Myönnetyt määrät jakautuvat seuraavasti: 
Jäsenvaltiot 
Maksutaseet 14 0002 
Yhteisön uusi rahoitusväline 6 830 
Euratom 4 0003 
EIP Espanja, Kreikka, Portugali 1 500 
Jäsenvaltiot yhteensä 26 330 
2 
Myönnetyt määrät: kun luku saavutetaan, voidaan lainaa myöntää aikaisempien 
rahoitusjärjestelyjen takaisinmaksujen rajoissa. 
Joista 1100 miljoonaa ecua voidaan myöntää Itä-Euroopan maille ja IVY.lle. 
79 
Kolmannet maat 
Unkari I 870 
Unkarill 180 
Tzekin tasavalta 250 
Slovakian tasavalta I 125 
Slovakian tasavalta II 130 
Bulgaria I 290 
Bulgarian 110 
Romania I 375 
Romania II 80 
Romania III 125 
Israel 160 
Algeria I 400 
Algeria II 200 
ent. Neuvostoliitto I 408 
ent. Neuvostoliitto II 1 250 
Baltian maat 220 
Moldova 45 
Ukraina 85 
Valkovenäjä 75 
EIP ent. pöytäkirjat 3 032 
EIP (Keski-ja Itä-Eurooppa I) 1 700 
EIP (Keski- ja Itä-Eurooppa II) 3 000 
EIP uudet pöytäkirjat 1 450 
EIP poikittainen rahoitusyhteistyö 1 800 
Muut kolmannet maat 750 
Etelä-Afrikka 300 
Kolmannet maat yhteensä 17 410 
Kaikki yhteensä 43 740 
B. LAINOJEN/OTETTUJEN LAINOJEN MÄÄRÄT 
Kyseessä ovat tiettynä päivämääränä lainanottajien nostetuista rahoitusjäjestelyistä 
maksamattomat pääomamäärät (katso taulukko 1). 
Verrattuna edelliseen ryhmään tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä nostettujen 
lainojen takaisinmaksetut määrät. Voidaan sanoa, että se kuvaa tiettynä päivämääränä 
"eläviä" lainoja. 
C. VUOSITTAISTEN RISKIEN MÄÄRÄ 
Kyseessä on arvio erääntyvien pääomien ja korkojen määrästä jokaisena 
talousarviovuonna. 
80 
Määrä lasketaan: 
- joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) ja tässä tapauksessa 
takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; 
- tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission 
ehdottamien lainojen, joista ei vielä ole tehty päätöstä (taulukko 3) osalta. Tässä 
tapauksessa takaisnmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen enimmäismäärää, 
johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien rahoitusjärjestelyjen määrät, 
joista ei vielä ole tehty päätöstä. 
81 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 625 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 
Luettelonumero : CB-CO-95-656-FI-C 
ISBN 92-77-97143-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
ix