Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Galileo-ohjelman tilannekatsaus /* KOM/2006/0272 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 7.6.2006 KOM(2006) 272 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Galileo-ohjelman tilannekatsaus KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Galileo-ohjelman tilannekatsaus Galileo on suurin Euroopan mittakaavassa koskaan toteutettu teollisuushanke, ensimmäinen eurooppalainen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke ja ensimmäinen EU:n toimielimille kuuluva julkinen infrastruktuuri. Kolmella eri kiertoradalla kulkevat 30 satelliittia on sijoitettu siten, että ne kattavat optimaalisesti koko maapallon, mikä ei ole mahdollista nykyisillä GPS- ja GLONASS-järjestelmien satelliiteilla. Galileo tarjoaa näin uuden maailmanlaajuisen julkisen palvelun, jonka maantieteellisen ja ajallisen paikannuksen tarkkuudelle ei löydy vertaa koko maailmasta. Siinä missä GPS-järjestelmän julkisen palvelun tarkkuus on nykyään 5–10 metriä, kaikkien Galileon tarjoamien palvelujen tarkkuudeksi tulee alle kaksi metriä, ja kaupallisen palvelun tarkkuudeksi tulee jopa alle metri. Galileon viiden palvelun valikoima[1] vastaa kaikkien potentiaalisten käyttäjien tarpeisiin jokaisessa maailmankolkassa. Galileo on täydellisesti sopusoinnussa Lissabonissa sovitun kasvustrategian kanssa. Panosten korkeutta voidaan havainnollistaa muutamalla luvulla. Vuonna 2005 satelliittinavigointiin liittyvien tuotteiden ja palvelujen maailmanmarkkinat ylsivät 60 miljardiin euroon. Näiden markkinoiden vuotuinen kasvu on vakiintunut 25 prosenttiin viiden viime vuoden aikana. Markkinoiden vuotuisen liikevaihdon arvioidaan kasvavan vuoteen 2020 mennessä 300 miljardiin euroon ja käytössä olevien vastaanottimien määrän 3 miljardiin. Yksinomaan Euroopan unionissa odotetaan syntyvän 150 000 uutta työpaikkaa, pääasiallisesti tutkimukseen, sovelluksiin ja palveluihin liittyvillä korkean teknologian aloilla. 1. AVARUUS- JA MAAINFRASTRUKTUURIN KÄYTTÖÖNOTTO Ensimmäinen koesatelliitti, GIOVE A, laukaistiin Baikonurin avaruuskeskuksesta 28. joulukuuta 2005. Se on lähettänyt onnistuneesti kaikki signaalit, joilla varmistetaan eurooppalaiselle satelliittinavigointijärjestelmälle vuosina 2000 ja 2003 pidetyissä Maailman radioviestintäkonferensseissa varattujen taajuuskaistojen käyttö. Toinen koesatelliitti, GIOVE B, on tarkoitus laukaista vuoden 2006 lopulla. Sen mukana lähtee huipputekniikkaa edustavia laitteita, kuten passiiviseen vetymaseriin perustuva atomikello, josta tulee tarkin avaruuteen koskaan lähetetty atomikello. Näiden huipputekniikkaa edustavien laitteiden avulla Galileo pystyy tarjoamaan huomattavasti tarkemmat paikannustiedot kuin yksikään nykyinen järjestelmä. Järjestelmän validointia kiertoradalla koskevan vaiheen teollinen toiminta, jota hallinnoi Euroopan avaruusjärjestö, alkoi joulukuussa 2004. Tähän vaiheeseen liittyvä 1 038 miljoonan euron sopimus allekirjoitettiin 19. tammikuuta 2006 Berliinissä. Uudet tehtävät ovat jatkoa niille, jotka on toteutettu tai jotka toteutetaan kehittämisvaiheen saattamiseksi päätökseen. Euroopan unioni ja Euroopan avaruusjärjestö vastaavat puoliksi tämän vaiheen kokonaiskustannuksista, jotka ovat noin 1 500 miljoonaa euroa. Järjestelmän validointia kiertoradalla koskeva vaihe, jonka kustannukset ovat niin ikään puoliksi Euroopan unionin ja puoliksi Euroopan avaruusjärjestön vastuulla, päättyy vuonna 2008 ensimmäisten valvonta-asemien käyttöönottoon ja neljän ensimmäisen satelliitin laukaisuun. 2. TOIMILUPASOPIMUSTA KOSKEVIEN NEUVOTTELUJEN ETENEMINEN Neuvosto on Galileo-ohjelman alusta lähtien halunnut, että julkinen ja yksityinen sektori toimivat hankkeessa kumppaneina. Toimiluvan myöntäminen osoittautui soveltuvan parhaiten ohjelman erityispiirteisiin. Siinä annetaan yksityiselle yritykselle yksinoikeus infrastruktuurin käyttöön noin 20 vuodeksi, ja vastineeksi kyseinen yritys sitoutuu maksamaan vähintään kaksi kolmasosaa infrastruktuurin rakennuskustannuksista. Galileo-yhteisyrityksen, joka perustettiin 21. toukokuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella,[2] tehtävänä on hallinnoida ohjelman kehitysvaihetta ja hoitaa tulevan toimiluvan haltijan valintamenettely. Infrastruktuurin omistajuus säilyy julkisena, sillä järjestelmä kuuluu GNSS-järjestelmän Euroopan valvontaviranomaiselle (jäljempänä valvontaviranomainen), joka on 12. heinäkuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella[3] perustettu yhteisön virasto. Valvontaviranomainen allekirjoittaa toimilupasopimuksen ja on toimiluvan myöntävä viranomainen. Neuvottelut kahdeksan kumppanin (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales ja TeleOp) muodostaman konsortion kanssa aloitettiin sen jälkeen, kun konsortio oli jättänyt yhteisen tarjouksen 20. kesäkuuta ja 21. lokakuuta 2005. Ensimmäinen neuvottelukierros päättyi 17. helmikuuta 2006 sopimukseen menettelyssä noudatettavista periaatteista. Menettelyssä noudatetaan lähestymistapaa, jossa riskin jakamiseen liittyviä kysymyksiä ja muita perusluonteisia kysymyksiä tarkastellaan ennen niiden seurauksia ja rahoitussitoumuksia. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden periaatteiden mukaisesti neuvotteluissa edetään vaiheittain arvioimalla, kumpi osapuoli – yksityinen vai julkinen sektori – on paremmassa asemassa vastaamaan kustakin yksilöidystä riskistä. Yksilöidyt riskit voidaan jakaa yhdeksään ryhmään: kustannusten ylittyminen, rakentaminen, suorituskyky, suunnittelu, tulot ja markkinat, käyttöönotto, hankkeen riskien kattaminen, korvaus sopimuksen purkamisen yhteydessä sekä uudelleenrahoitus. Neuvotteluissa on edetty hyvin jo seitsemällä näistä yhdeksästä alueesta. Erimielisyyksiä on edelleen pääasiallisesti järjestelmän suunnitteluun sekä kaupallisiin tuloihin ja markkinoiden kehittymiseen liittyvien riskien jakamisesta. Ennustetut tulot ja kustannukset sekä julkisen sektorin rahoitusosuus vahvistetaan ennen vuoden 2006 loppua. Lisäksi sovitaan rahoitusjärjestelyt ja laaditaan pääasialliset sopimusehdot. Tämän jälkeen tarkastetaan tiedot (due diligence -menettely), ja lyödään lukkoon sopimus ja rahoitusjärjestelyt. Lopuksi vuoden 2006 kesäkuun ja joulukuun välisenä aikana tehdään tilinpäätös ja allekirjoitetaan toimilupasopimus. Neuvottelujen pääasialliset tulokset selviävät jo vuoden 2006 lopulla. Komissio esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteenvedon, jossa se tuo esiin yksityisen ja julkisen sektorin välisen riskien jaon sekä tärkeimpien oikeuksien ja velvollisuuksien jakautumisen näiden kahden sektorin välillä. Komission päätelmät annetaan neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltäviksi ennen kuin valvontaviranomainen allekirjoittaa toimilupasopimuksen. 3. VALVONTAVIRANOMAISEN PERUSTAMINEN Valvontaviranomaisen tehtävänä on varmistaa eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvien julkisten etujen valvonta ja toimia näiden ohjelmien sääntelyviranomaisena. Se on myös toimiluvan myöntävä viranomainen suhteessa toimiluvan haltijaan, jonka tehtävänä on ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen toteuttaminen. Se siis tekee toimilupasopimuksen. Vuonna 2005 valvontaviranomaisen hallintoneuvosto nimitti toimitusjohtajan ja teki viraston työsuunnitelmaa, organisaatiorakennetta ja taloudellisia näkökohtia koskevia päätöksiä. Viranomaisen sisäinen organisaatio heijastaa sen tärkeimpiä tehtäviä. Siihen kuuluu viisi osastoa, joiden vastuulla ovat toimilupa, tekniikka, turvallisuus, markkinakehitys ja hallinto. Viranomainen aloittaa toimintansa varsinaisesti vuoden 2006 keskivaiheilla, kun 20 parhaillaan rekrytoitavaa henkilöä aloittavat toimissaan ja kun hallinnon perusrakenne otetaan käyttöön. Viranomainen toimii tilapäisesti Brysselissä siihen asti, kunnes sen toimipaikasta päätetään. Useat jäsenvaltiot ovat jo ilmoittaneet olevansa valmiita ottamaan viraston vastaan. Koska valvontaviranomainen allekirjoittaa toimilupasopimuksen, sen on ehdottomasti osallistuttava lähikuukausina Galileo-yhteisyrityksen työhön ja erityisesti toimilupasopimuksesta käytäviin neuvotteluihin. Viranomaisen vuoden 2006 työohjelmaan kuuluu myös järjestelmän tekninen kehittäminen, muun muassa taajuuksien ja sertifioinnin alalla, EGNOS-ohjelman sisällyttäminen Galileoon (ks. jäljempänä 6 kohta), turvallisuus, markkinakehitys sekä kuudennen tutkimuksen puiteohjelman toimet. 4. TOIMINTOJEN SIIRTÄMINEN GALILEO-YHTEISYRITYKSELTÄ VALVONTAVIRANOMAISELLE Valvontaviranomaisen perustamisen myötä Galileo-yhteisyrityksen toiminnan jatkaminen vuoden 2006 jälkeen tulisi tarpeettoman kalliiksi, kun otetaan huomioon, että valvontaviranomainen pystyy vähitellen vuoden 2006 aikana ottamaan vastuulleen ja sen jälkeen toteuttamaan kaikki toiminnot, joita yhteisyritys nykyään hoitaa. Valvontaviranomaisen on kuitenkin voitava hyödyntää mahdollisimman hyvin yhteisyrityksen kokemusta ja osaamista, joten näiden kahden tahon on työskenneltävä yhdessä riittävän pitkään. Yhteisyrityksen on näin ollen järkevää jatkaa toimintaansa 31. joulukuuta 2006 asti. Komissio onkin käynnistänyt tarpeelliset menettelyt Galileo-yhteisyrityksen lakkauttamiseksi 31. joulukuuta 2006 ja sen toimintojen siirtämiseksi sitä ennen valvontaviranomaiselle. Galileo-yhteisyrityksen talousarvioesitys vuodeksi 2006 kattaa koko vuoden, eikä siihen ole tarvinnut sisällyttää lisärahoitusta, koska Galileo-yhteisyrityksellä on jo riittävästi varoja toimintansa jatkamiseen. Galileo-yhteisyritykselle ehdotettu talousarvio heijastaa sen henkilöstön asteittaista vähenemistä vuonna 2006, jolloin sen päätehtävänä on saattaa päätökseen toimilupasopimusta koskevat neuvottelut, kun taas sen muut tehtävät siirtyvät mahdollisimman nopeasti valvontaviranomaiselle. Valvontaviranomainen voi – kunhan sen talousarviota mukautetaan – rekrytoida lisää työntekijöitä jo vuonna 2006 siten, että se voi täyttää sille kuuluvat tehtävät – myös ne, jotka liittyvät Galileo-yhteisyrityksen toimintojen jatkamiseen. 5. GALILEON KÄYTTÖSOVELLUSTEN VALMISTELU Galileo on erinomainen väline eurooppalaisen osaamisen ja tutkimuksen edistämiseen. Euroopan tutkijat ja teollisuudenharjoittajat ovat lähes 10 vuoden ajan työstäneet tätä hanketta, joka turvaa Euroopan unionin riippumattomuuden yhdellä avainalalla. Tutkimustoimet eivät ole kohdistuneet yksinomaan järjestelmän toimintaan vaadittavaan teknologiaan, vaan ne ovat koskeneet myös tuotantoketjun loppupäätä, eli Galileon sovelluksia arkielämässä, jotta sillä voitaisiin vastata suuren yleisön tarpeisiin ja mitä erilaisimpien käyttäjien vaatimuksiin. Tutkimustoimissa on käsitelty pääasiallisesti satelliittinavigoinnin käyttöä liikenteen ja tietoliikenteen alalla, vastaanottimien kehittämistä ja kansainvälistä yhteistyötä. Niillä on myös ollut pyritty täydentämään järjestelmän tehtävien analyysiä muun muassa geodesian, ajanhallinnan sekä etsintä- ja pelastuspalvelun alalla. Viimeinen ehdotuspyyntö, jonka kokonaismäärä on 10 miljoonaa euroa, kattaa tiettyjä erittäin lupaavia sovellusaloja, joita ovat esimerkiksi hätäsanomien lähetys, eläinten kuljetus ja vaarallisten aineiden kuljetus. Valvontaviranomainen määrittelee parhaillaan komission yksiköiden kanssa tutkimustoimia, jotka toteutetaan seitsemännessä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmassa. Nämä toimet koskevat pääasiallisesti satelliittinavigoinnin tulevaa teknistä kehittämistä ja käyttäjien muuttuvia vaatimuksia. 6. EGNOSIN KÄYTTÖÖNOTTO EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service) käyttää ja parantaa geostationaarisella kiertoradalla olevan kolmen satelliitin avulla niitä tietoja, joita amerikkalaisen GPS-järjestelmän ja venäläisen GLONASS-järjestelmän satelliittien signaalit tarjoavat. EGNOS-järjestelmä tarjoaa 1–2 metrin tarkkuudella kaikille satelliittinavigoinnin käyttäjille erittäin tehokkaan navigointi- ja paikannuspalvelun, joka on parempi kuin se, joka Euroopassa on tähän saakka ollut saatavilla pelkällä GPS-järjestelmällä, ja samaa luokkaa kuin se, jonka Galileo pian tarjoaa. Tämä perustuu erityisesti siihen, että järjestelmä lähettää eheyssanoman. EGNOS on kuitenkin riippuvainen GPS-järjestelmästä. EGNOS-järjestelmän kehittämiseksi on solmittu kolmikantasopimus, jonka osapuolia ovat Euroopan yhteisö, Euroopan avaruusjärjestö ja Eurocontrol. EGNOS on yksi Euroopan laajuisia verkkoja (TEN) koskevaan ohjelmaan valituista hankkeista. Euroopan yhteisö on varannut siihen 143 miljoonaa euroa Euroopan laajuisten verkkojen budjettikohdassa. Ohjelman rahoittamiseen osallistuu myös Euroopan avaruusjärjestö samoin kuin julkishallintoja ja yrityksiä, jotka toimivat siviili-ilmailun alalla. Galileon edeltäjän EGNOSin ansiosta Euroopan unionissa on kehitetty teknisiä valmiuksia ja asiantuntemusta huipputekniikkaa edustavalla satelliittinavigoinnin alalla. Se tuo lisäarvoa GPS-järjestelmälle lisäämällä paikannustarkkuutta, parantamalla vastaanottomahdollisuuksia tietyissä paikoissa ja tarjoamalla käyttäjille tietoja järjestelmän luotettavuudesta. Infrastruktuurin rakentaminen saatiin päätökseen vuonna 2005, ja EGNOS läpäisi menestyksekkäästi ensimmäisen toimintavalmiutta koskevan tarkastuksen avoimen palvelun osalta. EGNOS-järjestelmän vastaanottimia on jo saatavilla, ja järjestelmän tarjoamien ”avoimien” signaalien käyttö kasvaa tasaisesti muun muassa rakennusalalla, täsmäviljelyssä, maanmittauksessa tai julkisten kulkuneuvojen hallinnassa. Täsmäviljelyssä esimerkiksi säädetään automaattisesti lannoitteen levitys pellolle traktorin tarkan sijainnin perusteella. Suurin osa maailmalla myynnissä olevista GPS-vastaanottimista on varustettu EGNOS-toiminnolla ja sen amerikkalaisella vastineella WAAS-järjestelmällä. Vuonna 2006 järjestelmä sertifioidaan suoraan ihmishenkien turvallisuuteen vaikuttavien sovellusten, kuten siviili-ilmailun, osalta. Yksi EGNOSin nimenomainen etu on, että se tarjoaa tällaisiin sovelluksiin soveltuvia palveluja, sillä GPS:stä puuttuu eheystoiminto, joka varoittaa käyttäjää nopeasti järjestelmän jonkin osan toimintahäiriöstä. Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön vaatimusten pitäisi tässä yhteydessä täyttyä täydellisesti. Useat alueelliset lentoliikenteen harjoittajat ja jotkin ilmailualan valmistajat suunnittelevat jo EGNOS-vastaanottimien asentamista ilma-aluksiinsa. Tämän jälkeen sertifioidaan merenkulku- ja rautatiealan sovellukset. Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien sertifiointi kuuluu valvontaviranomaisen toimivaltaan. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 3 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Viranomainen omistaa kaiken EGNOS-järjestelmään liittyvän aineellisen ja aineettoman omaisuuden edellyttäen, että EGNOS-järjestelmän sijoittajien kanssa sovitaan ehdoista ja edellytyksistä, jotka koskevat EGNOS-järjestelmän tilojen ja laitteiden omistuksen siirtämistä ESA:lta joko kaikilta osin tai osittain.” Asianomaiset osapuolet ovat keskustelleet tällaisesta sopimuksesta työryhmässä, jonka sihteeristön tehtäviä hoitaa Galileo-yhteisyritys. Sopimusluonnos on laadittu. Kun asianomaiset osapuolet ovat allekirjoittaneet sopimuksen, valvontaviranomainen voi sisällyttää EGNOS-järjestelmän Galileoa koskevaan toimilupasopimukseen siten, että nämä kaksi järjestelmää voidaan yhdistää täydellisesti. Komissio aikoo sisällyttää Galileo- ja EGNOS-järjestelmät samaan budjettikohtaan yhteisön talousarviossa sekä ohjelmien meneillään olevien vaiheiden että niiden myöhempien vaiheiden osalta. On kuitenkin hyvä muistuttaa, että EGNOS- ja Galileo-järjestelmät ovat teknisestä näkökulmasta täysin erilliset esimerkiksi sen takia, että niiden satelliitit ovat eri kiertoradoilla, ja siksi, etteivät ne ole missään määrin vaihtokelpoisia keskenään. 7. JULKISESTI SÄÄNNELLYN PALVELUN (PRS) SAATAVUUTTA KOSKEVAN POLITIIKAN MÄÄRITTELY Galileon viidestä palvelusta julkisesti säännelty palvelu (Public Regulated Service, PRS) on varattu julkisten laitosten tarpeisiin. Salattu ja häiriöitä hyvin sietävä palvelu soveltuu erityisesti tehtäviin, jotka vaativat suurta jatkuvuutta esimerkiksi väestönsuojelun tai kansallisen turvallisuuden, poliisi- tai tullivalvonnan, meri- tai maarajojen valvonnan tai luvattoman viennin ja laittoman maahanmuuton torjunnan alalla. PRS-palvelun saatavuutta säädellään turvallisuussyistä. Käyttäjien valvonta tapahtuu teknisillä välineillä, kuten salausavaimilla, menettelyihin liittyvillä välineillä, esimerkiksi valtuuksien myöntämisen kautta, tai päätöksentekoon liittyvillä välineillä neuvoston yhteisen toiminnan[4] mukaisesti annettujen ohjeiden puitteissa. Lisäksi PRS-palvelun käyttäjäryhmillä, joiden määrä voi olla hyvinkin suuri, on erilaisia tarpeita, käytäntöjä ja luottamuksellisuuden tasoja. PRS-palvelun saatavuutta koskevassa politiikassa on otettava huomioon kaikki nämä tekijät. Tämän politiikan ensimmäinen lähestymistapa laadittiin Galileo-järjestelmän suojauskomitean (GSB) työn tuloksena. Siinä määriteltiin PRS-palvelun saatavuutta koskevan politiikan tavoitteet ja sen täytäntöönpanon vaiheet. Teknisiä valmistelutöitä jatketaan siten, että ne jäsenvaltiot, jotka aikovat käyttää PRS-palvelua, voivat yhtäältä määritellä palvelun käyttöä koskevat kansalliset tarpeensa ja toisaalta nimetä tahon, joka vastaa kansallisten käyttäjien hallinnoinnista. Tämä taho hoitaa yhteydenpidon valvontaviranomaiseen. Valvontaviranomainen laatii ohjeet PRS-palvelun hallinnointisääntöjen soveltamisesta jäsenvaltioissa, yhteiset vähimmäisvaatimukset PRS-palvelun käytölle ja hallinnoinnille sekä PRS-vastaanottimien valmistamiseen tarvittavat eritelmät ja ohjeet. Näitä asiakirjoja voidaan tarkistaa jäsenvaltioiden ilmoittamien kansallisten tarpeiden perusteella. Tämän ensimmäisen vaiheen päätteeksi komissio esittää ennen vuoden 2006 loppua neuvostolle PRS-palvelun saatavuutta koskevan politiikan täytäntöönpanosuunnitelman, jossa määritellään ne tekniset ja päätöksentekoon liittyvät järjestelyt, jotka on otettava käyttöön ajoissa, jotta PRS-palvelua voitaisiin käyttää jo vuoden 2010 lopulta lähtien. 8. SATELLIITTINAVIGOINNIN EDISTÄMINEN YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖLLÄ Useissa yhteisön asiakirjoissa on jo otettu huomioon satelliittinavigoinnin käyttö eri aloilla tämän uuden tekniikan taloudellisen kannattavuuden edistämiseksi: - alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/59/EY[5] - alusten satelliittiseurantajärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18 päivänä joulukuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 2244/2003[6] - sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta yhteisössä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/52/EY[7] - eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana 22 päivänä joulukuuta 2004 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1/2005[8] - yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä 7 päivänä syyskuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/44/EY[9] - soittajan sijaintitietojen käsittelystä sähköisen viestinnän verkoissa paikantamisella laajennettuja hätäpuhelupalveluja varten 25 päivänä heinäkuuta 2003 annettu komission suositus[10]. Satelliittinavigointia voidaan pitää hyödyllisenä perustyökaluna. Siitä voi lähiaikoina tulla välttämätön petostentorjunnan, väestönsuojelun, oikeudellisen valvonnan ja liikenneturvallisuuden alalla. Lisäksi tämän tekniikan käyttöä koskevia suosituksia tullaan antamaan rautatie-, merenkulku- ja ilmailualasta vastaaville elimille. Myös ydinalalla – aina fissiokelpoisten aineiden kuljetuksesta jätteiden käsittelyyn asti – tullaan tekemään erityisiä analyyseja. Komissiossa perustetaan lähiaikoina sisäinen ryhmä selvittämään satelliittinavigointiin liittyviä tarpeita yhteisön politiikkojen alalla ja helpottamaan järjestelmän teknistä kehitystä koskevaa tietojenvaihtoa. Komissio aikoo myös esittää vuoden 2006 lopulla vihreän kirjan Galileon sovelluksista. 9. OHJELMAN RAHOITUS Komissio esitti 14. heinäkuuta 2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen rahoituksesta vuosina 2007–2013. Ohjelmaa varten luodaan ehdotuksessa erityinen oikeudellinen väline, joka on yhdenmukainen tulevan eurooppalaisen avaruuspolitiikan kanssa ja jolla varmistetaan varainhoidon moitteettomuus. Neuvosto hyväksyi 21. huhtikuuta 2005 osittaisen yleisnäkemyksen kyseisestä asetusehdotuksesta sen rahoitusta koskevaa osaa lukuun ottamatta. Pääasiallinen muutos, jonka neuvosto teki tähän asiakirjaan, liittyy EGNOSin sisällyttämiseen asetukseen, ja komissio on valmis hyväksymään sen. Myös parlamentti vahvisti 5. syyskuuta 2005 pitämässään täysistunnossa kannattavansa ehdotusta. Neuvoston ja parlamentin kannat ovat hyvin lähellä toisiaan, ja komissio voi hyväksyä ne. Asiakirja voidaan hyväksyä lopullisesti vasta, kun toimilupasopimuksen tärkeimmät ehdot on määritelty tarkasti. Komission 14. heinäkuuta 2004 esittämään ehdotukseen sisältyy miljardin euron suuruinen Euroopan yhteisön rahoitusosuus. Ehdotusta muutettiin toukokuussa 2006. Täsmälliset määrät koko toimiluvan keston aikana riippuvat riskien ja rahoituksen jaosta, josta toimilupasopimuksessa juuri sovitaan, ja näiden riskien kattamiseen määriteltävistä välineistä. Komissio laatii parhaillaan Euroopan investointipankin avustuksella ehdotuksia tästä asiasta. 10. KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ Kansainvälinen yhteistyö on olennainen osa Galileo-ohjelmaa, jonka 30 satelliittia palvelevat koko maailmaa. Yhteistyösopimuksia on tehty Kiinan kanssa 30. lokakuuta 2003 ja Israelin kanssa 13. heinäkuuta 2004. Samankaltaisia sopimuksia on parafoitu Ukrainan kanssa 3. kesäkuuta 2005, Intian kanssa 7. syyskuuta 2005, Marokon kanssa 8. marraskuuta 2005 ja Etelä-Korean kanssa 12. tammikuuta 2006. Norjan ja Argentiinan kanssa ollaan valmistelemassa sopimuksia neuvoston 18. heinäkuuta 2005 antaman valtuutuksen pohjalta. Sveitsin, Kanadan, Australian, Saudi-Arabian ja Brasilian kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja. Venäjä on hiljattain ilmoittanut olevansa kiinnostunut jatkamaan keskusteluja Euroopan unionin kanssa. Eurooppalaisen ja amerikkalaisen järjestelmän täydellinen yhteentoimivuus on varmistettu Yhdysvaltojen kanssa 26. kesäkuuta 2004 tehdyllä sopimuksella. Sopimuksen puitteissa toteutettavissa töissä keskitytään tällä hetkellä signaalien optimointiin. Tarkoituksena on tehostaa Galileo- ja GPS-järjestelmien käyttäjille tarjottavia palveluja. Seuraavaksi on määriteltävä kolmansien maiden kanssa Galileo-ohjelman myöhemmissä vaiheissa tehtävän yhteistyön laajuus ja yksityiskohtaiset säännöt muun muassa institutionaalisella tasolla ja unohtamatta tekijänoikeuksiin ja kaksikäyttöteknologian suojeluun liittyviä velvoitteita. Komissio esittää neuvostolle ennen vuoden 2006 loppua valtuutukset, joilla se voi aloittaa neuvottelut asianomaisten kolmansien maiden kanssa. LIITE 1 OHJELMAN VAIHEET Galileo-ohjelmassa on kolme perättäistä vaihetta. 1. Kehittämis- ja validointivaihe 2. Tähän tutkimusvaiheeseen kuuluvat järjestelmän satelliittien ja maan päällä toimivien osien kehittäminen sekä järjestelmän validointi kiertoradalla. Vaihe jatkuu vuoden 2009 alkuun saakka. Tämän puoliksi Euroopan unionin ja puoliksi Euroopan avaruusjärjestön rahoittaman vaiheen kokonaiskustannukset ovat 1 500 miljoonaa euroa. Galileo-yhteisyritys hallinnoi tätä vaihetta 31. joulukuuta 2006 asti. Tehtävä siirtyy 1. tammikuuta 2007 Galileo-yhteisyritykseltä GNSS-järjestelmän Euroopan valvontaviranomaiselle, joka saattaa tämän vaiheen päätökseen. 3. Rakennus- ja käyttöönottovaihe 4. Tähän vaiheeseen kuuluvat satelliittien rakentaminen ja lähettäminen kiertoradalle sekä maan päällä toimivan osan käyttöönotto kokonaisuudessaan. Vaihe kattaa vuodet 2009–2010. 5. Käyttövaihe 6. Tämä vaihe vastaa vuosia, joina järjestelmä on käytössä, etenkin kaupallisesti. Vaihe alkaa varsinaisesti vuoden 2010 lopulla. Rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen sekä käyttövaiheeseen myönnetään toimilupa noin 20 vuodeksi. Valvontaviranomainen on toimiluvan myöntävä viranomainen. LIITE 2 OHJELMAN PÄIVITETTY TOTEUTUSSUUNNITELMA - Marraskuu–joulukuu 2006: toimilupasopimusta koskevien neuvottelujen saattaminen päätökseen. - Joulukuu 2006: toimilupasopimusta koskevien neuvottelujen tuloksesta tiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. - Vuoden 2007 aikana: toimilupasopimuksen tekeminen ja allekirjoittaminen. - Vuoden 2006 puoliväli: valvontaviranomaisen virallinen ilmoitus EGNOS-järjestelmän avoimen palvelun saatavuudesta. - Vuoden 2006 aikana: Galileo-yhteisyrityksen toimintojen asteittainen siirto valvontaviranomaiselle. - Syksy 2006: toisen koesatelliitin laukaisu. - Syksy 2006: niiden valtuutuksien esittäminen neuvostolle, joilla komissio voi aloittaa kolmansien maiden kanssa neuvottelut ohjelman myöhempiin vaiheisiin osallistumisen yksityiskohtaisten sääntöjen määrittelemiseksi. - Vuoden 2006 loppu – vuoden 2007 alku: Galileon sovelluksia koskevan vihreän kirjan esittäminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. - 2008–2010: järjestelmän 30 satelliitin laukaisu, maa-asemien rakentamisen saattaminen päätökseen sekä järjestelmän ja sen sovellusten käyttöönotto. [1] Palvelut ovat avoin palvelu, kaupallinen palvelu, ihmishengen turvaava palvelu (”safety of life”), etsintä- ja pelastuspalvelu sekä julkisesti säännelty palvelu (PRS). [2] EYVL L 138, 21.5.2002, s. 1. Galileo-yhteisyrityksen perustajajäsenet ovat Euroopan yhteisö ja Euroopan avaruusjärjestö. Yhteisyrityksen toimielimet ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtaja. Valvontaneuvosto, johon kuuluu yksi edustaja kustakin Euroopan unionin jäsenvaltiosta ja komission edustaja, vastaa yhteisyrityksen poliittisesta valvonnasta. [3] EUVL L 246, 20.7.2004, s. 1. Valvontaviranomaisen toimielimet ovat hallintoneuvosto ja toiminnanjohtaja. Hallintoneuvosto koostuu kunkin jäsenvaltion nimittämästä edustajasta ja komission nimittämästä edustajasta. [4] Neuvoston yhteinen toiminta 2004/552/YUTP, 12 päivältä heinäkuuta 2004, Euroopan unionin turvallisuuteen vaikuttavista eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän toiminnan näkökohdista. [5] EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10. [6] EUVL L 333, 20.12.2003, s. 17. [7] EUVL L 166, 30.4.2004, s. 124. [8] EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1. [9] EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152. [10] EUVL L 189, 29.7.2003, s. 49.