Alueiden komitean hyväksymä Lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Intermodaalisuus ja intermodaaliset tavarakuljetukset Euroopan unionissa Järjestelmäpohjainen lähestymistapa tavarakuljetuksiin Strategiat ja toimet tehokkuuden, palvelujen ja kestävän kehityksen edistämiseksi" CdR 398/98 FIN -



Virallinen lehti nro C 198 , 14/07/1999 s. 0021



Alueiden komitean hyväksymä Lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Intermodaalisuus ja intermodaaliset tavarakuljetukset Euroopan unionissa Järjestelmäpohjainen lähestymistapa tavarakuljetuksiin Strategiat ja toimet tehokkuuden, palvelujen ja kestävän kehityksen edistämiseksi" (1999/C 198/05) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Intermodaalisuus ja intermodaaliset tavarakuljetukset Euroopan unionissa - Järjestelmäpohjainen lähestymistapa tavarakuljetuksiin - Strategiat ja toimet tehokkuuden, palvelujen ja kestävän kehityksen edistämiseksi (KOM(97) 243 lopull.), ottaa huomioon komission 5. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n "Euroopan laajuiset verkot - Liikenne - Tietoyhteiskunta" tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n 22. tammikuuta 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 398/98 rev. 1 (esittelijä: Santiago Lanzuela Marina), hyväksyi 10.-11. maaliskuuta 1999 pitämässään 28. täysistunnossa (maaliskuun 11. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Tehokas liikennejärjestelmä on Euroopan unionin kilpailukyvyn ehdoton edellytys. 1.2. Euroopan tavaraliikenne on vuodesta 1970 lähtien kasvanut noin 70 prosenttia. Se kasvaa edelleen kansainvälisen kaupan ennusteiden mukaisen kasvun toteutuessa, unionin mahdollisesti laajentuessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja Välimeren maiden kanssa tehtävän yhteistyön lisääntyessä. 1.3. Liikenteen kasvua ei voida eikä sitä saa sälyttää vain tieliikenteen kannettavaksi. Nykyisen kapasiteetin tehokas ja tasapainoinen käyttö ja kaikkien kuljetusmuotojen käytön edistäminen on keskeistä, jotta saavutetaan yhteiskunnallisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävä kehitys. 1.4. Intermodaalisuus on eri kuljetusmuotojen käytön optimoinnin keskeinen strateginen väline, joka mahdollistaa järjestelmäpohjaisen lähestymistavan ja kuljetusmuodosta riippumattomat ovelta ovelle -kuljetuspalvelut. 1.5. Intermodaalisuuden yleistämiseksi kuljetusmuotona on yksilöity sen pahimmat esteet ja määritetty sen kehittämisen perusstrategiat samoin kuin avainkysymykset, joita tarkastellaan seuraavissa luvuissa. 2. Yleistä 2.1. Alueiden komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että maanteiden tavarakuljetusten kansalaisille aiheuttamat yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset kasvavat päivä päivältä. Samalla alueiden komitea kuitenkin muistuttaa, että liikenne yleensä ja tavaraliikenne erityisesti on keskeinen tekijä elämänlaadun, työllisyyden ja yritysten kilpailukyvyn kannalta ja siten myös aluekehityksen. 2.2. Liikenneperusrakenteet ovat talouskehityksen välttämätön edellytys, sillä ne voivat tuottaa merkittäviä rakenteellisia säästöjä kunkin alueen alueellisten ja taloudellisten erityispiirteiden mukaan. Tämän vuoksi komission tulee pyrkiä poistamaan liikenteen esteet edistääkseen jäsenvaltioiden ja etenkin raja-alueiden yhdentymistä. Tavaroiden ja ihmisten liikkuvuuden helpottaminen mahdollistaa näiden alueiden muuttumisen kilpailukykyisiksi ja lisää alueellista tasapainoa edistämällä vahvojen taajamajärjestelmien syntymistä. 2.3. Euroopan aluekehityssuunnitelma perustuu perusrakennepolitiikan, aluepolitiikan ja alakohtaisten politiikkojen toisiaan täydentävään luonteeseen. AK katsoo, että yksi Euroopan talouden kilpailukyvyn tärkeimmistä parannuskeinoista on tehokkaiden yhteyksien luominen unionin alueelle. 2.4. Alueiden komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tavaraliikenteen nykyistä rakennetta on tarpeen muuttaa. Itse asiassa nykyinen maantiekuljetuksiin perustuva tavaraliikennejärjestelmä on kestämätön niin energiatalouden, ympäristön kuin kansalaisten elämänlaadun kannalta. 2.5. On luotava uusi kestävä pitkän aikavälin talouskehitysmalli, joka perustuu paikallisten tuotantojärjestelmien kilpailukyvyn kohentamiseen sekä kaupunkien ja alueiden välisten yhteyksien parantamiseen. Tätä varten on toteutettava koordinoidusti joukko ensisijaisia investointeja, jotka perustuvat unionin aluetta jäsentävien pääliikenneväylien ja -yhteyksien järjestelmään. 2.6. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti komission esittämän intermodaalisuuden määritelmän(1) mukaiseen eri kuljetusmuotoja käyttävään liikennejärjestelmään. Komitea korostaa kuitenkin, että intermodaalisissa kuljetusketjuissa tulee suosia ympäristöä säästäviä kuljetusmuotoja eli rautateitä sekä sisävesi- ja meriliikennettä ja rajoittaa taloudellisuussyistä maantiekuljetusten käyttöä direktiivin 92/106/ETY mukaisesti mahdollisimman paljon. 2.7. On huolestuttavaa, että vaikka 50 prosenttia Euroopan unionissa tapahtuvista kilometritonneina mitattavista kuljetuksista on yli 150 kilometrin mittaisia, rautateiden markkinaosuus, joka on vuosina 1979-1995 kutistunut 32 prosentista 15 prosenttiin, pienenee edelleen. 2.8. Alueiden komitea painottaa, että kuljetusmuotojen perusrakenteiden ja muiden laitteistojen yhdentämisen lisäksi on tärkeää yhtenäistää sekä perusrakenteiden käyttö ja palvelut että yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden harjoittama sääntely. 2.9. Ympäristössä, jolle on tunnusomaista talouden maailmanlaajuistuminen ja Euroopan unionin kiinteytyminen, unionin alueen jäsentäminen on yksi Euroopan aluekehitysstrategian ensisijaisista tavoitteista. Siksi unionin aluetta jäsentävistä suurista verkoista on tullut kehityksen viitejärjestelmä. 2.10. Tämä strateginen yleistavoite tulee kuitenkin kytkeä muihin tavoitteisiin, jotka edistävät sitä alueellisesti. Alueiden liittäminen toisiinsa ja suurten perusrakenneverkkojen jättämien aukkojen poistaminen edellyttävät julkissektorin toimia, joilla paikallis- ja alueyhteisöt liitetään suuriin verkkoihin. Lisäksi perusrakenteiden taloudellisuus ja tehokkuus edellyttävät alueilla käytettävien kuljetusmuotojen yhdentämistä. Myös kilpailukyvyn kohentaminen edellyttää, että liikenne- ja tietoliikenneverkot täydentävät toisiaan. 2.11. Alueiden komitea korostaa myös, että julkissektorin elinten on ponnisteltava suuresti, jotta liikenteen käyttäjät voivat itse päättää eri kuljetusmuotojen parhaasta mahdollisesta käytöstä, kuten tiedonannon 17 kohdassa toivotaan. Koska tavaraliikenteessä vallitsee kova kilpailu, kuluttaja käyttänee halvinta kuljetusmuotoa, joka useimmiten on edelleen maantiekuljetus. Kuten aluesuunnittelusta vastaavat ministerit totesivat Glasgow'ssa 8. kesäkuuta 1998 pidetyssä kokouksessa, "markkinataloudessa vain luonnolliset esteet kuten Pohjanmeri, Itämeri tai Alpit tekevät yhdistetyistä kuljetuksista kilpailukykyisiä maantiekuljetuksiin nähden". 3. Erityistä 3.1. Logistiikka: kysynnän monimutkaisuus 3.1.1. Alueiden komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tavarakuljetukset ovat johdannaiskysyntää ja niiden on vastattava jatkuvasti suurempiin joustavuuden, nopeuden ja luotettavuuden vaatimuksiin sekä sopeuduttava kysynnän monimutkaisuuteen. Tästä huolimatta suuren yhteiskunnallisen merkityksensä(2) vuoksi tavaraliikennettä on säänneltävä sen varmistamiseksi, ettei huomioon oteta ainoastaan käytetyn kuljetusmuodon markkinahintaa vaan myös yhteiskunnalliset kustannukset. 3.1.2. Alueiden komitea on tietoinen tavarajakelun logististen ketjujen monimutkaisuudesta, joka johtuu tuotantoprosesseissa kymmenen viime vuoden kuluessa tapahtuneista muutoksista ja kokonaisuuteen vaikuttavien toimijoiden suuresta määrästä, sekä kuljetuspalvelujen merkityksen kasvusta, mutta katsoo, että siitä huolimatta maantiekuljetusten käyttöastetta on lisättävä ja kuormatonta ajoa vähennettävä.(3) 3.2. Intermodaalisten tavarakuljetusten käytön esteet 3.2.1. Alueiden komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tällä hetkellä kuljetusmuotojen väliset vaihdot aiheuttavat kustannuksia, jotka tulee yksilöidä, arvioida määrällisesti ja vähentää. Komitea huomauttaa, että tämä edellyttää merkittäviä investointeja. 3.2.2. Infrastruktuurista ja kuljetusvälineistä alueiden komitea mainitsee, että tavaraliikennettä varten on luotava mahdollisimman hyvä rautatie- ja laivaliikenneverkko sekä hyvät yhteydet eri kuljetusmuotojen välisiin siirtopaikkoihin. Tämä on ainoa tapa kehittää sellaista intermodaalisuutta, joka suosii "puhtaita" kuljetusmuotoja, rautatie- ja vesiliikennettä. On kehitettävä vaihtoehtoisia väyliä, jotka auttavat purkamaan suurten keskusten sumia, edistämällä niiden uudenaikaistamista. Nämä on otettava mukaan yhdistettyjen kuljetusten eurooppalaiseen suunnitelmaan aluesuunnittelusta vastaavien ministereiden seuraavassa kokouksessa. 3.2.3. Alueiden komitea katsoo, että on myös tarpeen määrittää selkeästi, kenen tulee lujittaa ja rahoittaa kuljetusmuotojen välisiä liittymäkohtia sekä yhdenmukaistaa - infrastruktuurin ja terminaalien erilaiset omistusmuodot ja niiden käytön veloitusjärjestelmät - kuljetusvälineiden teknisiä ominaisuuksia koskevat määräykset, jotka vaihtelevat maittain ja kuljetusmuodoittain - kuormausyksiköt, joiden jatkuva erikoistuminen lisää kuormattomia paluumatkoja. 3.2.4. Alueiden komitea korostaa, että perusrakenteiden käytössä on tärkeää vahvistaa siirtopaikkoja, jotka ovat nykyisen intermodaalisen kuljetusjärjestelmän heikoin kohta. Sitä silmällä pitäen on syytä määrittää siirtokeskusten rahoitus- ja hallintovastuut. 3.2.5. Liikenteen solmukohdat tulee yhdistää välittömästi ympäröivään alueeseen, jotta paikallisyhteisöt voivat hyötyä niiden tuomasta talouskehityksestä samalla kun solmukohtien haitallisia ympäristövaikutuksia pyritään vähentämään. Solmukohtien tulee olla työllisyyden ja investointien keskuksia, jotta ympäröivän alueen väestö voi nauttia niiden läheisyyden tuomista eduista eikä joudu yksinomaan kärsimään niistä aiheutuvista haitoista. Tarkasteltaessa liikenteen aiheuttamia ympäristörasituksia tulee solmukohtien välittömässä läheisyydessä asuvat kansalaiset ottaa erityisesti huomioon. 3.2.6. Tiedonannon mukaan tiekuljetukset ovat Euroopan tavarakuljetusten laadun mittapuu. Alueiden komitea katsoo niiden kilpailukyvyn perustuvan siihen, ettei niiden kustannuksiin sisällytetä sellaisia tärkeitä tekijöitä kuin ilmansaasteet, melusaaste, maankäyttö jne. Siksi on välttämätöntä, että kaikki nämä yhteiskunnallisiksi nimitetyt kustannukset tulee veloittaa suoraan siltä kuljetusmuodolta, joka ne tuottaa. Kustannuksia ei voida sisällyttää palveluiden hintaan yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa asettamalla kaikille liikennöitsijöille samansuuruinen maksu, vaan liikennemaksua on korjattava kahden tekijän perusteella: a) tietyillä EU:n alueilla vallitsevat todelliset ruuhkat b) tehokkaiden vaihtoehtoisten julkisten liikennemuotojen olemassaolo. Kustannusten sisällyttämistä palveluiden hintaan on muutettava sovittamalla yhteen lausunnon kohdissa 2.2, 3.3.1.2 ja 3.3.1.6 mainitut alueellinen koheesio ja Euroopan alueiden monikeskuksinen kehittäminen. Lisäksi maanteiden tavaraliikenteen kuljettajien työehdot ovat alan korkean kilpailukyvyn vuoksi hyvin monimutkaiset, mikä aiheuttaa usein alan työntekijöiden mielenosoituksia myös Euroopan tasolla. Tämän vuoksi on tärkeää, että tiekuljetusten ajo- ja lepoaikoja valvotaan riittävästi ja rikkomuksiin sovelletaan oikeudellisia seuraamuksia, kuten komissio on muissa asiakirjoissa todennut.(4) 3.2.7. Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan oman kuljetuskalustonsa tai infrastruktuurin omistavat liikenteenharjoittajat käyttävät kannattavuussyistä vain yhtä kuljetusmuotoa, ja katsoo, että viranomaisten olisi syytä panostaa intermodaalisen liikenteen edistämiseen. 3.2.8. Eri kuljetusmuotojen yhteensovittamisen vaikeudesta johtuvista viivästyksistä kuljetusketjun liittymäkohdissa alueiden komitea toteaa, että on tärkeää tutkia siirtopaikkojen erilaisia hallinto- ja rahoitusmahdollisuuksia, jotta siirtopaikkojen työmenetelmät saadaan tehokkaiksi ja intermodaalisuutta edistäviksi. 3.2.9. Alueiden komitea korostaa, että eri kuljetusmuotojen palvelut ja sääntely ovat hallintomenettelyjen monimutkaisuuden vuoksi ehkä tärkein tekijä intermodaalisten kuljetusten aikaansaamisessa. Tästä syystä komiteasta on välttämätöntä - määrittää tarvittavat tiedonvaihtoverkot koko intermodaalisessa kuljetusketjussa - yhdenmukaistaa nykyiset eri kuljetusmuotoja koskevat vastuujärjestelmät, luoda vastaava järjestelmä intermodaalisille kuljetuksille sekä määrittää niiden siirtopaikkojen rooli. 3.3. Euroopan intermodaalinen kuljetusjärjestelmä: toteutusvaiheet 3.3.1. Integroidut infrastruktuurit ja kuljetusvälineet 3.3.1.1. Alueiden komitea katsoo, että Euroopan unionin sekä jäsenvaltioiden tulee tehdä infrastruktuurin ja kuljetusmuotojen integroimisessa laajaa, eri kuljetusmuodot huomioon ottavaa yhteistyötä alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa ja pyrittävä luomaan - intermodaalisia kuljetuksia suosiva tavaraliikenteen infrastruktuuriverkko ja etenkin uusia liikenneyhteyksiä, jotka kestävät lähivuosiksi ennustetun kuljetusten kasvun - yhteentoimivuuden ja yhteenkytkettävyyden vaatimukset täyttävä Euroopan laajuinen siirtopaikkojen verkko; tämä on erityisen arkaluontoinen asia, sillä on muistettava, ettei Euroopan laajuinen liikenteen infrastruktuuriverkko sisällä konkreettisia ohjeita liikenteen tärkeimpien solmukohtien ja yhteyspaikkojen kehittämisestä ja sijainnista, ja vaikka se on suunniteltu kuljetusmuodosta toiseen siirtymistä edistäväksi intermodaaliseksi verkoksi, suunnitelmat perustuvat pääasiassa rautatie- ja maantiereitteihin. 3.3.1.2. Liikenneinfrastruktuurin parantaminen edistää alueiden yhteyksiä ja vauhdittaa siten talouskehitystä. Sen avulla vältetään toiminnan ruuhkautuminen nykyisellään liian tiheästi asutuille alueille, joilla saastuminen ja maan liian tiivis käyttö aiheuttavat huomattavia kustannuksia. Nämä kustannukset arvioidaan usein puutteellisesti, koska päätöksenteossa ei oteta huomioon ulkoisia kustannuksia. 3.3.1.3. Alueiden komitea painottaa, että lisäarvoa tuovien yhteyspaikkojen ja solmukohtien tulee todella olla taloudellisen toiminnan keskuksia eikä pelkästään kuljetusmuotojen välisiä siirtopaikkoja. Solmukohtien tulee kehittyä työllistäjiksi ja alueensa yrittäjyyden aktivoijiksi. Alueiden komitea kannattaa tutkimuksia ja esittelyhankkeita intermodaalisen liikenteen siirtopaikkojen tarjoamista mahdollisuuksista sekä niiden toiminnan välttämättömistä edellytyksistä ja taloudellisesta tehokkuudesta. 3.3.1.4. Suurinopeuksisten junien yleistyminen vahvistanee monikeskuksisia taajamajärjestelmiä ja intermodaalisia yhteyspaikkoja. Näiden uusien kauppa- ja palvelukeskusten perustaminen edellyttää kuitenkin täydentäviä liikenneperusrakenteita, jotta taajamien kehitys voi jatkua. Toisin sanoen uusien perusrakenteiden myönteiset vaikutukset luovat tarvetta uusille julkisille investoinneille. 3.3.1.5. Tässä yhteydessä alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä, että siirtopaikoista laaditaan suunnitelma, jotta aluetasolla voidaan luoda tarvittavat taloudelliset edellytykset tämäntyyppisten perusrakenteiden hyödyntämiseksi mahdollisimman hyvin. 3.3.1.6. Yhteenkuuluvuusperiaate, sisärajattoman alueen luominen sekä tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen (Euroopan unionin perustamissopimuksen I osasto, B artikla) samoin kuin eri alueiden välisten kehityserojen vähentäminen (XIV osasto, 130 a artikla) edellyttävät liiallisen kahtiajaon välttämistä ja suhteellisen tasapainoisen ja monikeskuksisen taajamamallin kehittämistä koko Euroopan alueelle tukemalla suurkaupunkialueiden kasvua sekä elvyttämällä ja vahvistamalla heikoimpia taajamia etenkin harvaan asutuilla alueilla. Näin ollen keskikokoisten kaupunkien vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää. 3.3.1.7. Talouden kansainvälistyminen ja työpaikkojen luominen edellyttävät alueellisia ratkaisuja, sillä kun jokin alue saa käyttöönsä talouskehityksen välineitä, kuten liikenne- ja tietoliikenneverkkoja, päteviä henkilöresursseja, tutkimuskeskuksia ja yrityspalveluja, se kykenee houkuttelemaan itsenäisiä tai monikansallisiin yrityksiin kytköksissä olevia yrityksiä, jotka mukauttavat tuotantonsa maailmanmarkkinoiden vaatimuksiin. Tämän vuoksi kaikkea alakohtaista politiikkaa tulee yhtenäisen kehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteen mukaisesti tarkastella sen mukaan kuin se vaikuttaa alueelliseen kehitykseen, ja samalla tulee edistää alue- ja paikallisyhteisöjen alueidenvälistä, rajatylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä. Tämä on oleellista kehitettäessä liikennettä ja liikennekäytäviä, jotta syrjäisten alueiden yhteyksiä ydinalueisiin voidaan vahvistaa, sillä liikenteen ja tietoliikenteen perusrakenteet on pyrittävä yhdistämään toissijaisiin verkkoihin ja niiden vaikutusta paikalliseen talouselämään on edistettävä. 3.3.1.8. Alueiden komitea katsoo, että kuormausyksiköiden yhdenmukaistaminen on intermodaalisuuden saavuttamisen kannalta keskeinen tekijä. Komitea kannattaa toimijoille myönnettävää taloudellista tukea, jonka avulla ne voivat toteuttaa tarvittavat toimet. 3.3.2. Yhteentoimivat ja yhteenkytkettävät toiminnot 3.3.2.1. Intermodaalisia kuljetuksia hoitavien tavaraliikenteen harjoittajien osalta alueiden komitea katsoo, että komission tulisi täsmentää, millaisia kannustimia liikenteenharjoittajille tarjotaan, jotta nämä käyttäisivät intermodaalisia kuljetuksia. Tässä yhteydessä komitea pitää välttämättömänä, että tehdään markkinatutkimuksia ja jatketaan PACT-ohjelmaa. 3.3.2.2. Perusrakenteiden vapaan käytön osalta alueiden komitea katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden tulee vapaan liikkuvuuden tai yhteistyön toteuttamiseksi soveltaa tiukasti rautatieliikenteestä annettuja direktiivejä 91/440/ETY, 95/19/EY ja 95/18/EY sekä toteuttaa tarvittavat toimet rautatieverkkojen tekniseksi yhdenmukaistamiseksi, jotta liikenteenharjoittajat voivat käyttää Euroopan koko rautatieverkkoa. 3.3.2.3. Alueiden komitea korostaa, että infrastruktuurin käytöstä perittävät maksut ja kuljetusten hinnoittelu ovat ratkaisevia tekijöitä intermodaalisten ja niin muodoin kestävien kuljetusten lisäämiseksi Euroopan unionin alueella. Siksi komitea katsoo, että kuljetusmuotoihin on sisällytettävä kaikki niiden yhteiskunnalle aiheuttamat kustannukset. Tämä on ainoa keino tehdä rautatiekuljetukset kilpailukykyisiksi maantiekuljetuksiin verrattuna. 3.3.2.4. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä tarpeesta säännellä kuljetuksille myönnettäviä valtiontukia intermodaalisiin kuljetuksiin liittyvistä yhteistyösopimuksista annettavilla suuntaviivoilla, joilla selkiytetään kilpailusääntöjä. 3.3.2.5. Alueiden komitea tukee komission aloitetta perustaa aikataulujen yhteensovittamista varten elektroninen foorumi ja toteaa, että on tarpeen luoda välttämättömät Euroopan laajuiset tietoverkot. 3.3.2.6. Älykkäiden järjestelmien avulla voidaan parantaa nykyisen infrastruktuurin käyttöä ja estää ympäristön liiallinen kuormittuminen. Tämän vuoksi alueiden komitea kannattaa telematiikan ja muun sellaisen huipputekniikan käytön lisäämistä, jolla helpotetaan esimerkiksi kansallisten liikenneverkkojen rajatylittävää yhteentoimivuutta. 3.3.3. Kuljetusmuodosta riippumattomat palvelut ja säännökset 3.3.3.1. Alueiden komitea on samaa mieltä komission kanssa tarpeesta laatia intermodaalisten, reaaliaikaisten elektronisten tietojärjestelmien yhteinen rakenne, joka on intermodaalisten kuljetusten kannattavuuden perusta. Tämän vuoksi asiakkaiden tulee voida seurata jatkuvasti lähetystensä kulkua eri vaiheissa ja saada tietoa hinnoista, laskutuksesta, junaliikenteestä ja käytettävissä olevista laitteista. 3.3.3.2. Alueiden komitea painottaa, että paperiasiakirjoja käyttämättömien kuljetustoimintojen avulla tulee luoda yhtenäinen elektroninen asiakirja- ja menettelyjärjestelmä, joka mahdollistaa kuljetusmarkkinoiden todellisen avoimuuden ja tukee intermodaalisia kuljetuksia, mutta muistuttaa, että alaa koskeva sääntely puuttuu. 3.3.3.3. Alueiden komitea ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että vahinkojen syntymispaikasta riippumaton, koko kuljetusketjun kattava vahinkovastuu heijastuu vakuutusten ja siten kuljetusten hintoihin. Komitea katsoo, että varsinkin siirtopaikkoja silmällä pitäen olisi suotavaa määrittää rajat, joissa eri toimijat ovat vastuussa lähetysten viivästymisistä ja vaurioista. 3.3.4. Horisontaaliset toimet 3.3.4.1. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio aikoo edistää eri puiteohjelmien tutkimushankkeita sekä esittelyhankkeita, joilla selvitetään intermodaalikuljetusten mahdollisuudet ja hyödyt. 3.3.4.2. Alueiden komitea tukee myös Euroopan tavarakuljetusten intermodaalisen tietokeskuksen perustamista. Komitea uskoo, että nykyisten alueellisten ja paikallisten kuljetusalan ryhmien kokemusten hyödyntäminen voisi kannattaa, samoin kuin osallistuminen tarvittaessa pyöreän pöydän keskustelujen järjestämiseen jäsenvaltioissa alueellisten tai paikallisten intermodaalisten yhteistyöjärjestelyjen luomiseksi. 3.4. Intermodaalisuus ja muut politiikan alat 3.4.1. Alueiden komiteasta on välttämätöntä suunnitella kuljetusmuotojen väliset siirtopaikat siten, että ne edistävät alueellista yhteenkuuluvuutta ja kehitystä. Samoin niille on annettava tarvittavat välineet, jotta niiden avulla voidaan luoda työpaikkoja ja taloustoimintaa sekä osallistua aktiivisesti aluesuunnittelupolitiikkaan. 3.4.2. Alueiden komitea katsoo, että pk-yritysten osallistuminen intermodaalikuljetusten onnistuneeseen kehittämiseen on välttämätöntä. Viranomaisten on kuitenkin luotava tarvittavat varmistusmekanismit, jottei kuljetusjärjestelmän muutos vaaranna pk-yritysten taloutta, sillä nämä yritykset ovat markkinoiden kovan kilpailun vuoksi usein erityisen herkkiä pienillekin kustannusvaihteluille. 3.4.3. Kuten edellä on todettu, alueiden komitea katsoo, että julkisten elinten tuki on tarpeen, jotta kuljetusalalla siirrytään käyttämään ympäristöä säästäviä kuljetusmuotoja ja viime vuosina vallinnut maantiekuljetusten kasvusuuntaus saadaan käännettyä. 4. Päätelmät 4.1. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti komission päätökseen intermodaalisten kuljetusten edistämisestä. Näin liikenne ei enää olisi alueelle haitta vaan turvaisi alueellista kehitystä, kun siirtopaikkoja perustetaan ja televiestintäyhteyksiä parannetaan. Komitea haluaa kuitenkin seuraavassa täsmentää eräitä seikkoja. 4.2. EU:n sekä jäsenvaltioiden tulee yhteistyössä alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa parantaa intermodaalisten kuljetusten edellytyksiä, sillä niihin liittyvät ongelmat ovat usein luonteeltaan paikallisia. 4.3. Intermodaalisuuden edistämistoimissa tulee pyrkiä käyttämään mahdollisimman paljon ympäristöä säästäviä ja kansalaisten elämänlaadun kannalta parhaita kuljetusmuotoja, erityisesti rautateitä sekä sisävesi- ja meriliikennettä. 4.4. Kuljetusmuotojen perusrakenteiden ja muiden laitteistojen yhdentämisen lisäksi on tärkeää yhtenäistää myös perusrakenteiden käyttö ja palvelut. Oleellista on myös yhdenmukaistaa sääntelyä niin, että on mahdollista saada aikaan nykyistä vaivattomampia ja halvempia siirtymiä kuljetusmuodosta toiseen. 4.5. Alueiden komitea korostaa erityisesti, että yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisilta edellytetään taloudellisia ja hallinnollisia ponnistuksia, jotta pelkän logistisen tuen avulla voitaisiin muuttaa eri kuljetusmuotojen välisiä painotuksia niitä erityisesti jaottamatta, kuten tiedonannossa toivotaan. On muistettava, että nykysuuntauksen jatkuessa maantieliikenne kasvaa edelleen.(5) Kuten valkoisessa kirjassa "Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi"(6) todetaan: "Samalla, kun huoli liikenteen kielteisistä vaikutuksista kasvaa, rautateiden markkinaosuus pienenee entisestään. Suurimpana syynä on tyytymättömyys rautatieliikenteen hintoihin ja laatuun [- -]." 4.6. Liikenteellä on suuri vaikutus kansalaisten elämänlaatuun, ja siksi alueiden komitea katsoo, että tavarakuljetusten suhteen on ryhdyttävä tarpeellisiin toimiin, jotta kuljetuksia käytettäisiin järkevästi ja tasapainoisesti. Liikenne ei kuitenkaan saa olla täysin riippuvainen kaupallisesta ja teollisesta kysynnästä. 4.7. Liikennettä ja CO2-päästöjä koskevassa komission tiedonannossa(7) todetaan näin: "Liikenteen sekä tuotannon ja kulutuksen suhdetta tutkimalla uskotaan saatavan ideoita siitä, miten talouskasvu ja liikenteen kasvu saadaan erotettua toisistaan." 4.8. Koska intermodaaliset kuljetukset eivät tällä hetkellä pysty vastaamaan logististen vaatimusten jatkuvaan kasvuun kilpailumarkkinoiden maailmanlaajuistuessa, mutta ne ovat kuitenkin välttämättömiä kestävän kasvun saavuttamiseksi, alueiden komitea toteaa seuraavaa: - On välttämätöntä jatkaa tehokkaan tavarakuljetusten rautatieverkon kehittämistä ja parantaa vesiliikennettä. - On toteutettava tarvittavat toimet, jotta kaikki kuljetusmuodot maksavat tuottamistaan haitoista. Tällä hetkellä tiekuljetukset ovat kilpailukykyisiä osittain siksi, etteivät niiden aiheuttamat haitalliset ympäristövaikutukset sisälly niiden kustannuksiin, ja toisinaan joissakin tapauksissa alan työntekijöiden huonojen työolosuhteiden vuoksi. Jokaisesta kuljetusmuodosta on käytävä ilmi sen todelliset kustannukset. On kuitenkin otettava huomioon myös tästä aiheutuvat taloudelliset vaikutukset. - On tarpeen lisätä eri kuljetusmuotojen välisiä siirtopaikkoja sekä määrittää, kuka vastaa niiden rahoituksesta ja hallinnosta ja mikä on niiden paras toimintatapa, jotta siirtopaikat voivat mukautua eri kuljetusmuotojen erityispiirteisiin. - On tarpeen luoda kaikkia logistiseen ketjuun osallistuvia toimijoita palveleva tietoverkko, jonka avulla eri muuttujat voidaan sovittaa mahdollisimman hyvin yhteen. Verkon tulee olla myös käyttäjien käytettävissä. - Teknisiä ominaisuuksia, hallintomenettelyjä sekä riskien jakautumista eri valtioiden ja hallinnonalojen välillä on yhdenmukaistettava. 4.9. Alueiden komitea korostaa seuraavia välttämättömiä askeleita tehokkaan intermodaalisen kuljetusjärjestelmän luomiseksi Eurooppaan: - Rautatie- ja vesiliikenneverkkoja tulee kehittää. - Siirtopaikkojen toimintaehtoja tulee selkeyttää. - On tuettava tutkimus- ja kehitystoimintaa ja levitettävä teknisiä ja telemaattisia ratkaisuja, joiden avulla voidaan edistää kuljetusten intermodaalisuutta. Komitea kannattaa varauksetta yhdistettyjen kuljetusten kokeiluhankkeiden tai PACT-ohjelman kaltaisia aloitteita. Kuten komitea on todennut muissa lausunnoissaan(8), se toivoo, että tämän ohjelman määrärahoja lisätään. Komitea näkisi myös mielellään, että tukea myönnettäisiin muillekin yhdistettyihin kuljetuksiin liittyville hankkeille, jotka ovat luonteeltaan paikallisia eivätkä kuulu koko Euroopan kattavien kansainvälisten reittien piiriin, mutta ovat Euroopan kaupunkien ja alueiden kannalta tärkeitä. - Tulee kehittää teknisiä välineitä, joiden avulla yksityiskohtaiset ja tarkat hinnoittelujärjestelmät saadaan toimimaan. Tällaiset järjestelmät ovat merkittävä keino kuljetusten ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin. 4.10. Kuljetusten ei tule enää katsoa olevan pelkkä teollisuuden ja kaupan johdannaistarve ja on tehtävä aloitteita, jotta kuljetukset olisivat järkiperäisiä ja ympäristöä säästäviä. Bryssel 11. maaliskuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER (1) Komission tiedonannon 15 kohta. (2) Vihreän kirjan "Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua" mukaan ruuhkautuminen aiheuttaa Euroopan unionissa vuosittain 250000 miljoonan ecun kustannukset, ja tieliikenteen käyttäjät muodostavat summasta 90 %. (3) Yhdistyneen kuningaskunnan tavaraliikennealan laskelmien mukaan käytettävissä olevasta kapasiteetista hyödynnetään noin 62 %. Jos kuormattomat ajot otetaan huomioon, osuus laskee 44 %:iin. (4) Komission valmisteluasiakirja "Kohti puitteita raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen aiheuttamien ympäristöongelmien ratkaisemiseksi", KOM(1998) 444 lopull. (5) Tavaroiden maatiekuljetuksen markkinaosuus on 70 %, kun se vuonna 1950 oli vain 50 %. (6) Valkoinen kirja - Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi. Euroopan yhteisöjen komissio. KOM(96) 421 lopull. (7) "Liikennettä ja CO2-päästöjä koskeva tiedonanto - Kohti yhteisön ratkaisumallia", KOM(1998) 204 lopull. (8) Lausunto aiheesta "Alue- ja paikallisviranomaisten ja Euroopan unionin kestävä liikennestrategia".