EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 24.5.2011 
SEK(2011) 613 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
  
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
tiettyjen immateriaalioikeuksien suojeluun liittyvien tehtävien antamisesta 
sisämarkkinoilla toimivalle  yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit), 
mukaan luettuna julkisen ja yksityisen sektorin edustajien kutsuminen koolle 
väärentämisen ja piratismin eurooppalaisen seurantakeskuksen muodossa 
{KOM(2011) 288 lopullinen} 
{SEK(2011) 612 lopullinen}  
 
FI 1   FI TIIVISTELMÄ  VAIKUTUSTEN  ARVIOINNISTA 
Tämä vaikutusten arviointi liittyy ehdot ukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetukseksi, jossa vastuu väärentämisen ja pira tismin eurooppalaisesta seurantakeskuksesta 
annetaan sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmuk aistamisvirastolle (t avaramerkit ja mallit), 
jäljempänä ’OHIM’. 
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
EU:n taloudellinen hyvinvointi perustuu jatk uvaan luovaan toimint aan ja innovointiin. 
Eurooppa 2020 -strategiassa1 korostetaan tarvetta vahvistaa EU:n tutkimustoimintaa, edistää 
innovointia kaikissa jäsenvaltioissa sekä varmista a se, että innovatiivisis ta ajatuksista voidaan 
synnyttää uusia tuotteita ja pa lveluita, jotka luovat kasvua ja laadukkaita työpaikkoja. 
Immateriaalioikeudet ovat yrityksille tärkeä vo imavara, joka auttaa varmistamaan, että 
keksijät ja muut luovan työn tekijät saavat työstään koht uullisen korvauksen. 
Immateriaalioikeuksien suojelu, joka  taataan muun muassa Euroopan unionin 
perusoikeuskirjassa (17 artiklan 2 kohta) , on paitsi oikeudenhaltijoiden myös koko 
markkinoiden etujen mukaista. Toisin sano en immateriaalioikeudet helpottavat uusien 
yritysten tuloa markkinoille helpottamalla niiden riskipääoman saantia jne. Lisäksi 
immateriaalioikeudet suojaavat kuluttajia estä mällä heitä joutumasta harhaanjohdetuiksi 
ostopäätöksissään. 
Immateriaalioikeuksien loukkaukset ovat lisään tyneet huomattavasti viimeksi kuluneiden 
kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2009 OECD arvi oi, että väärennettyjen ja laittomasti 
valmistettujen tavaroiden kansainvälisen kaupan arvo oli 250 miljardia Yhdysvaltain dollaria 
vuonna 2007, mikä on enemmän kuin 150 ma an kansalliset BKT:t yhteensä2. Myös EU:n 
tulliviranomaisten julkaisemat luvut kuvastavat  selkeää lisäystä tullitoiminnassa: loukkausten 
määrä kasvoi 26 704 tapauksesta (vuonna 2005) 43 572 tapaukseen (vuonna 2009) eli noin 
60 prosenttia viiden vuoden aikana. 
Useat muut alan ja kansainvälisten järjestöjen julkaisemat tutkimukset vahvistavat, että 
väärennettyjen ja laitto masti valmistettujen tavaroiden kauppa kasvaa jatkuvasti. Niissä 
todetaan, että tällainen kauppa 
– vähentää merkittävästi investoimist a innovointiin ja tuhoaa työpaikkoja3, 
– vaarantaa eurooppalaisten kuluttaji en terveyden ja turvallisuuden4, 
                                                 
1 Komission tiedonanto ”Eurooppa 2020 -strategia – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun 
strategia”, KOM(2010) 2020, 3.3.2010. 
2 OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products – November 2009 update , 
http://www.oecd.org/document/23/0,3343  
3 TERA Consultants, Building a Digital Economy : maaliskuu 2010, 
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html 
4 Euroopan komissio, verotuksen ja tulliliiton pääosasto, Report on EU Customs enforcement of 
intellectual property rights - 2009 , 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm 
 
FI 2   FI – aiheuttaa vakavia ongelmia eu rooppalaisille pk-yrityksille5, 
– johtaa verotulojen menetyksiin (myyntitietojen ilmoittamisen vähenemisen vuoksi)6 
sekä 
– houkuttelee järjestäytynyttä rikollisuutta7. 
Uusi kansainvälisen kauppakamarin tilaama vuonna  2010 tehty tutkimus osoittaa, että vuonna 
2008 piratismista aiheutui pelkästään EU:ssa 10 miljardin euron ja yli 185 000 työpaikan 
menetykset8. 
Immateriaalioikeuksien loukkauksia on torjuttava  koordinoidummin ja ke stävämmin, jotta EU 
välttäisi haitallisen kehityssuunnan, joka hidastai si talouden elpymistä, vähentäisi vaurautta ja 
tuhoaisi työpaikkoja EU:ssa. Tähä n haitalliseen suuntaukseen liit tyy sellaisten tuotteiden 
määrän kasvu, jotka voivat aiheuttaa vakavaa va hinkoa kuluttajille, kuten lääke-, elintarvike-, 
kosmetiikka- ja kodinkoneväärennökset. Vuonna 2009 tehdyn Eurobarometri-kyselyn9 
mukaan yksi viidestä eur ooppalaisesta on ainakin ke rran ostanut tietämättään 
tuoteväärennöksen. 
Immateriaalioikeuksien noudattamisen varmistami nen edellyttää asianmukaista oikeuskehystä 
ja asianmukaisia toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että sääntöjä sovelletaan tosiasiassa. Tällä hetkellä noudattamisen varmistamista haittaavat erityisesti seuraavat ongelmat:  
– luotettavien ja obje ktiivisten tietojen puute, mikä joht uu siitä, ettei käytettävissä ole 
hyväksyttyä menetelmää ja käytä nnön välineitä, joiden  avulla tietoja voitaisiin kerätä 
ja analysoida ja siten tunni staa suuntauksia ja uhkia v äärentämisen ja piratismin 
alalla, 
– riittämätön koordinointi ja tietojenva ihto jäsenvaltioiden toimivaltaisten 
viranomaisten välillä parhaista käytännö istä sekä riittämätön reaaliaikainen 
tietojenvaihto sidosryhmien välillä erityisistä tuoteväärennöksistä, suuntauksista ja mahdollisista uhista, 
– riittämätön tietojenvaihto tuloksellisista yksityisen sektorin strategioista, 
– noudattamisen varmistamiseen osallistuvien henkilöiden riittämätön tietämys alalta, 
– väärentämistä ehkäisevien teknol ogioiden riittämätön käyttö, 
– kuluttajien riittämätön tietoisuus väären tämisen ja piratismin vaikutuksista ja 
vaaroista sekä 
                                                
 
5 Technopolis (2007), Effects of counterfeiting on EU SMEs , 
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Counte rfeiting_Main%20Report_Final.pdf 
6 Frontier Economics (toukokuu 2009), The impact of counterfeiting on Governments and Consumers , 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf 
7 UNICRI, Counterfeiting:  a global spread , 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html 
9 Saatavilla osoitteessa http ://ec.europa.eu/public_opinion/ 
 
FI 3   FI – väärentämisen ja piratismin torjumisen edellyttämien asiantuntemuksen ja 
rakenteiden puute kolmansissa maissa. 
Jos näitä ongelmia ei ratk aista, immateriaalioikeuksie n loukkausten määrä kasvaa. 
Tärkein EU:n tason aloite tällä alalla on väärentämisen ja piratismin eurooppalainen 
seurantakeskus, jäljempänä ’seurantakeskus’, jo ta hallinnoi komission sisämarkkinoiden ja 
palvelujen pääosasto (PO MARKT). Seuranta keskuksen tehtävät ovat komission vuonna 2009 
antaman tiedonannon ”Immateriaalioikeuksien valvonnan tehostaminen sisämarkkinoilla”10 
mukaan seuraavat: tietojenkeruun parantaminen, julkisen ja yksityisen sektorin parhaiden 
käytäntöjen vaihtaminen sekä  tietoisuuden lisääminen.  
Maaliskuussa 2010 neuvosto antoi päätöslaus elmassaan seurantakeskukselle vielä yhden 
tehtävän: tarkastella, olisiko väärentämisen ja  piratismin torjuntaan osallistuville tarvetta 
järjestää EU:n tason koulutusohjelmia11. Syyskuussa 2010 Euroopan parlamentti pyysi 
päätöslauselmassaan seurantakeskusta laajentamaan työtään entisestään12. Lisäksi komission 
kauppapolitiikan pääosaston tilaama tutkimus suos ittaa, että seurantakeskus toimisi komission 
sisällä keskitettynä yhteyspisteenä sekä pa rhaiden käytäntöjen ka nsainvälisenä lähteenä13. 
Seurantakeskukselle on luotu institutionaa linen rakenne kahden viimeksi kuluneen vuoden 
aikana. Rahoituksen, henkilöresurssien, tietotekn iikka- ja kokousvalmiuksien sekä tarvittavan 
asiantuntemuksen puutteen vuoksi seurantakes kuksella ei kuitenkaan ole asianmukaista 
infrastruktuuria toteuttaa siltä edellytettyjä operatiivisia toimia. Siksi tässä vaikutusten 
arvioinnissa pyritään löytämään ratkaisuja, joiden  avulla seurantakeskus voi toteuttaa toimet, 
jotka ovat tarpeen immateri aalioikeuksien noudattamisen varmistamiseksi EU:ssa. 
2. TOISSIJAISUUS  
Monet seurantakeskuksen tehtävistä ovat luonte eltaan rajatyli ttäviä ja perust uvat yhteistyöhön 
ja koordinointiin. Jotta ne voitaisiin täyttää tosiasiallisesti, kaikkien 27 jäsenvaltion on 
sitouduttava ja osallistu ttava niihin. Siksi olisi erityisen  hyödyllistä kehittää EU:n tason 
välineitä ja rakenteita, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat hyötyä tuloksista. 
Lisäksi komission yksiköiden ja muiden EU:n  ja kansainvälisten elinten on koordinoitava 
toimiaan suhteissaan kolmansiin maihin, mist ä syystä EU:n tason aloite on asianmukainen 
etenemistapa. 
3. TAVOITTEET  
Yleisenä tavoitteena on varmistaa immateri aalioikeuksien noudattaminen, jotta voidaan 
välttää ne suuret haitat , joita väärentäminen ja piratismi ai heuttavat Euroopan taloudelle sekä 
eurooppalaisten terveydelle  ja turvallisuudelle. 
                                                 
10 KOM(2009) 467. 
11 Neuvoston päätöslauselma immateriaalioikeuksien valvonnan tehostamisesta sisämarkkinoilla, 
1.3.2010, EUVL C 56, 6.3.2010, s. 1. 
12 Euroopan parlamentin päätöslauselma, 22.9.2010, 2009/2178(INI). 
13 ADE, Evaluation of the Intellectual Property Rights Enforcement Strategy in Third Countries , 
marraskuu 2010,  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/ doclib_section.cfm?sec=180&langId=en  
 
FI 4   FI Erityisenä tavoitteena on ensinnäkin lisätä vi ranomaisten ja yksityisten sidosryhmien 
tietoisuutta väärentämise n ja piratismin laajuudesta, vaikut uksista ja kehityssuunnista sekä 
niistä tekniikoista, joiden avu lla ongelmaa voidaan torjua ja pä ivittäistä yhteistyötä parantaa. 
Toisekseen erityisenä tavoitteena on tiedottaa kuluttajille väärentämiseen ja piratismiin 
liittyvistä taloudellisista vaikut uksista ja vaaroista sekä auttaa heitä välttymään joutumasta 
tuoteväärennösten uhreiksi. Kolmanneksi erit yisenä tavoitteena on koordinoida kolmansiin 
maihin kohdennettuja toimia. 
Toiminnallisena tavoitteena on huolehtia siitä,  että seurantakeskuksella on tarvittava 
infrastruktuuri (henkilö resurssit, rahoitus, tietotekniikka - ja kokousvalmiudet, asiantuntemus 
sekä riippumattomuus omista eduista), jott a se voi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, 
mahdollisimman nopeasti ja mahdollisimman vä häisin EU:n talousarviolle aiheutuvin 
kustannuksin. 
Nämä tavoitteet ovat linjassa voimassa olevie n EU:n politiikkojen ja  strategioiden, kuten 
Eurooppa 2020 -strategian14 kanssa. Ne ovat yhteensopivia myös komission ensisijaisten 
tavoitteiden ja ehdotusten kanssa, jotka li ittyvät sen laatimaan immateriaalioikeuksia 
koskevaan eurooppalaiseen strategiaan15. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT JA VAIKUTUSTEN ANALYYSI  
Perusskenaarion (seurantakeskusta hallinnoi PO  MARKT; resursseja ei ole lisätty; lyhyen 
aikavälin tukea OHIMin kanssa tehdyn yhtei symmärryspöytäkirjan kautta) pohjalta on 
tarkasteltu seuraavia kolmea keskeistä toimintavaihtoehtoa: 
Toimintavaihtoehto 1:  Seurantakeskusta hallinnoi PO  MARKT, mutta lisäresursseja 
myönnetään: 
– Vaihtoehto 1 a – PO MARKTin henkilö resursseja ja määrärahoja lisätään. 
– Vaihtoehto 1 b – Seurantakeskuksen hallinnointi ulkoistetaan ulkopuoliselle 
toimeksisaajalle. 
Toimintavaihtoehto 2:  Tehtävät suorittaa jokin yksityinen elin tai ne suoritetaan yhteisesti 
julkis-yksityisen kumppanuuden voimin: 
– Vaihtoehto 2 a – Toimialajohtoinen aloite , jota yksityisen sektorin sidosryhmät 
rahoittavat. 
– Vaihtoehto 2 b – Toimialajohtoinen aloite, jota rahoitetaan komission 
avustuksin/ohjelmasta. 
– Vaihtoehto 2 c – Julkis-yksityinen kumppanuus. 
Toimintavaihtoehto 3:  Vastuu seurantakeskuksesta annetaan EU:n virastolle: 
– Vaihtoehto 3 a – Seurantakeskuksen teht ävät annetaan uudelle EU:n virastolle. 
                                                 
14 KOM(2010) 2020. 
15 KOM(2008) 465. 
 
FI 5   FI – Vaihtoehto 3 b – Seurantakes kuksen tehtävät annetaan olem assa olevalle virastolle. 
Siitä riippumatta, mikä toimintavaihtoehto valitaan, komissio säilyttää itsellään EU:n 
immateriaalioikeuksien noudattamisen varmistami sta koskevien toiminta linjojen po liittisen 
valvonnan. 
4.1. Perusskenaario: Seurantakeskusta ha llinnoi PO MARKT mutta resursseja ei 
lisätä 
Jos mitään toimia ei toteuteta, seurantake skus ei kykene pyrkimään päämääräänsä eikä 
tavoitteita saavuteta. Koska on ta rpeen pitää toimintaa yllä ja lisätä seurantakeskuksen toimia 
lyhyellä aikavälillä, komi ssio tekee OHIMin kanssa yh teisymmärryspöytäkirjan. 
Yhteistyöpöytäkirjassa OHIM sitoutuu toimiva ltansa rajoissa antam aan tukea tiettyjen 
sellaisten toimien kautta, joita jo toteutetaan ”ylimääräisinä toimina” sen tärkeimpien rekisteröintitehtävien ohessa ja  jotka rajoittuvat tavaramerkkejä ja mallioikeuksia koskeviin 
kysymyksiin. Yhteistyöpöytäkir ja on luonteeltaan tilapäine n, eikä sen voimassaoloa 
todennäköisesti pidennettäisi vuoden 2011 lopus ta, jos tehtäisiin päätös ratkaista 
seurantakeskuksen nykyiset ong elmat muulla tavoin kuin an tamalla seurantakeskuksen 
tehtävät OHIMille pysyvästi. 
4.2. Toimintavaihtoehto 1: Lisä tään PO MARKTin resursseja 
Vaihtoehdossa 1 a  seurantakeskusta hallinnoisi edelleen PO MARKT, jolle kuitenkin 
myönnettäisiin lisää henkilöstöä ja  määrärahoja. Tässä vaihtoehdossa, jossa seurantakeskus 
pysyisi komission yhteydessä, OHIMin ei kuitenk aan voitaisi odottaa jatk avan tuen antamista 
pitkällä aikavälillä. 
Vaikutusten arvioinnissa arvi oidaan, että seurantakeskuksen tehokas toiminta edellyttää 
25 henkilön operatiivista ryhmää. Kun otetaan huomioon komission sitoumus olla pyytämättä 
yhtään uutta virkaa vuosina 2009–2013
16, tällainen henkilöstön määrän lisäys tuntuu 
epärealistiselta.  
Vaihtoehdossa 1 b  PO MARKT toimisi yhden tai usea mman ulkopuolisen toimeksisaajan 
valvojana ja koordinoisi  seurantakeskuksen yleistä toimintaa. 
Vaarana tässä on kuitenkin se, että yksityiset sidosryhmät ja viranomaiset eivät olisi valmiita 
jakamaan arkaluonteista tieto a ulkopuoliselle toimeksisaajalle . Lisäksi tämä vaihtoehto 
merkitsee huomattavia EU:n talousarviovaikutuk sia. Arvioiden mukaan seurantakeskuksen 
tehtävien suorittaminen edellyttää 7–10 erityista itoisen toimeksisaajan panosta. Sopimusten 
hallinnoinnin olisi oltava komission vast uulla. Kokonaiskusta nnukset olisivat 4,83–
5,97 miljoonaa euroa vuodessa ensimmäisten  kahden toteutusvuoden aikana ja 5,26–6,18 
miljoonaa euroa vuodessa seuraavina toteut usvuosina riippuen siitä, millaisia 
tietotekniikkajärjestelmiä kehitetään. 
4.3. Toimintavaihtoehto 2: Tehtävät suorittaa jokin ulkoinen elin tai ne suoritetaan 
yhteisesti julkis-yksit yisen kumppanuuden voimin 
Vaihtoehdossa 2 a  tehtävät annetaan toimialajohtoise n aloitteen suoritet tavaksi, jolloin 
kuitenkin syntyy samoja ongelmia kuin vaihtoehdossa 1 b. Lisäksi ei  ole viitteitä siitä, että 
                                                 
16 SEC(2007) 530. 
 
FI 6   FI yksityinen sektori olisi kykeneväinen tai haluka s takaamaan tällaisen aloitteen rahoituksen 
pitkällä aikavälillä. 
Vaihtoehdossa 2 b  tehtävät voitaisiin rahoittaa komissi on myöntämällä avustuksella. Haitat 
olisivat kuitenkin suurelta osin samat kuin vaihtoehdossa 1 b. Lisäksi tällainen 
rahoitusmenetelmä, joka perustuu viitteellisiin sopimuskustannuksii n, tarkoittaisi  sitä, että 
EU:n talousarviota rasittaisivat kahden en simmäisen toteutusvuoden aikana vähintään 4,85 
miljoonan euron ja enintään 5,99 miljoonan eur on kustannukset vuodessa riippuen siitä, 
millaisia tietojärjestelmiä kehitetään , ja 5,25–6,17 miljoonan euron kustannukset vuodessa 
kolmannesta toteutusvuodesta alkaen. 
Vaihtoehdossa 2 c  (julkis-yksityinen kumppanuus) voidaan  välttää joitakin haittoja, koska 
tällaisen kumppanuuden sopimuksessa määriteltäisii n kunkin osapuolen vaikutusvallan taso ja 
taattaisiin rahoituksen jatkuvuus. EU:n tal ousarviolle koituvien vuosikustannusten, jotka 
perustuvat siihen, että komissiolla ja yksityis ellä sektorilla on yhtä suuri osuus, arvioidaan 
olevan 2,41–2,98 miljoonaa euroa vuodessa kahden ensimmäisen toteutusvuoden aikana ja 
2,61–3,07 miljoonaa euroa vuodessa kolmannesta toteutusvuodesta alkaen.  
4.4. Toimintavaihtoehto 3: Seurantakeskuk sen tehtävät annetaan jollekin EU:n 
virastolle 
Vaihtoehdossa 3 a  perustettaisiin uusi EU:n virasto s uorittamaan seurantakeskuksen tehtävät. 
EU:n virastot ovat luoneet hallinnollisia rakent eita, ja niillä on kestävät rahoitusvarat ja 
henkilöresurssit, mistä syystä ne yleensä ottaen soveltuvat s uorittamaan seurantakeskuksen 
tehtävien kaltaisia tehtäviä. Seurantakeskuks en edellyttämä henkilö stömäärä ei kuitenkaan 
voisi olla peruste uuden viraston perustam iselle, koska siitä aiheutuisi huomattavia 
kustannuksia. Näin ollen tämän vaihtoehdon arvioidut kustannukset ovat 4,33–5,33 miljoonaa euroa vuodessa kahden ensimmäisen toteutusvuoden aikana ja 5,5–6,28 miljoonaa euroa vuodessa kolmannesta toteutusvuodesta alkaen. Lisäksi komissio lupasi vuonna 2008, ettei se 
toistaiseksi esitä ehdotuk sia uusiksi virastoiksi
17. 
Sitä paitsi uuden viraston saat taminen täysin toimintakykyiseksi kestäisi monta vuotta. Tällä 
olisi vakavia vaikutuksia seurantakeskuksen toimiin. 
Vaihtoehdossa 3 b  seurantakeskusta hallinnoisi jokin olemassa oleva EU:n virasto. Näin 
seurantakeskuksesta tulisi nopeasti toimintakykyi nen, ja se hyötyisi jo olemassa olevista 
hallinnollisista rakenteista (esim. henkilö resurssit, tietotekniikka ja rahoitus). 
OHIM, joka on tavaramerkkejä ja mallioikeuksia käsittelevä EU:n virasto, voisi soveltua 
seurantakeskuksen isännäksi. Sillä on jo asia ntuntemusta noudattamisen varmistamisen alalta 
koulutustoimiensa ansiosta, ja se aikoo ke hittää edelleen noudatta misen varmistamista 
koskevia hankkeita, muun muassa rekist eröityjen tavaramerkkien ja mallien 
tietotekniikkajärjestelmää. 
Seurantakeskuksen tehtävien ja OHIMin jo toteuttamien toimien väliset synergiat 
vähentäisivät vaaditun lisähenki löstön määrää huomattavasti. Näin ollen tämän vaihtoehdon 
arvioidut kokonaiskustannukset ovat 3,3–4,3 milj oonaa euroa vuodessa kahden ensimmäisen 
                                                 
17 KOM(2008) 135. 
 
FI 7   FI toteutusvuoden aikana ja 4,74–5,52 miljoonaa euroa vuodessa kolmannesta toteutusvuodesta 
alkaen. 
Nämä summat voitaisiin myös rahoittaa niistä tu loista, joita OHIM saa keräämiensä maksujen 
kautta. Näin ollen näitä kustannuksia ei tarvitsisi kattaa EU:n talousarviosta, ja EU:n talousarvio vapautuisi myös niistä kustannuksista, joita aihe utuu seurantakeskuksen nykyisistä 
toimista. EU:n talousarviolle koitu isi tästä noin 40 000 euron säästöt. 
 
FI 8   FI 5. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Taulukko 1: Vaihtoehtojen vertailu  
Toimivuus (tavoitteiden saavuttaminen) Tehokkuus Arviointi 
 
Vaihtoehdot Kestävä 
rahoitus  Kestävä rakenne Henkilö- resurssit Tieto-tekniset  valmiudet
 Riippumat-tomuus omista 
eduista
 Tarvittava 
aika  Kokonais-kustannukset Kustannus-vaikutus EU:n talous-
arvioon
 Yleisarvio 
Vaihtoehto 
0  
(perus-
skenaario) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Vaihtoehto 
1 b + + + + 0 - 4,83–6,18 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi 4,83–6,18 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi + 
Vaihtoehto 
2 b + - + + - -- 4,89–6,21 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi 4,85–6,17 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi - 
Vaihtoehto 
2 c + + + + 0 -- 4,89–6,21 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi 2,41–3,07 miljoonaa 
euroa / 
vuosi
 + 
Vaihtoehto 
3 a ++ ++ ++ + ++ -- 4,37–6,32 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi 4,33–6,28 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi + 
Vaihtoehto 
3 b 
(OHIMin 
osalta) ++ ++ ++ ++ ++ - 3,3–5,52 
miljoonaa 
euroa / 
vuosi -0,04 milj. 
euroa 
vuosittain  ++ 
Toimivuuden ja tehokkuuden asteikko: ++ erittäin myönteinen, + myönteine n, 0 neutraali, - kielteinen, -- 
erittäin kielteinen, N/A ei sovelleta. 
Kuten edellä on selostettu, vaihtoehto 1 a (lisätään PO MARKTin henkilöstöä) ei ole toteuttamiskelpoinen nykyolosuhteissa. Vaihtoehdot  1 b (ulkoistetaan kaupa lliselta pohjalta), 
2 a ja 2 b (tehtävistä vastaa toim ialajohtoinen aloite) ovat toteuttamiskelpoisia mutteivät hyviä 
ratkaisuja, koska varsinkin ar kaluonteisten tietojen kerääm inen aiheuttaisi huomattavia 
ongelmia. Haittoja voitaisiin osittain välttää va litsemalla vaihtoehto 2 c (julkis-yksityinen 
kumppanuus), josta kuitenkin aiheutuisi EU:n talousarviolle 2,41–3,07 miljoonan euron 
vuosikustannukset. 
Vaihtoehto 3 a (uusi EU:n virast o) tarjoaa ratkaisun, jolla tavoitt eet voidaan saavuttaa. Se toisi 
kuitenkin mukanaan suuria kus tannuksia EU:n talousarviol le ja huomattavia viiveitä. 
 
FI 9   FI Vaihtoehdossa 3 b (annetaan tehtävät olemassa olevalle EU:n virastol le, mieluiten OHIMille) 
seurantakeskuksella olisi käytettävissään asiant untemusta, resursseja ja rahoitusta, ja siitä 
tulisi nopeasti toimintakykyinen. Rahoituksellises ti tämä olisi kustannust ehokas ratkaisu, ja 
kustannukset voitaisiin kattaa muilla kuin EU:n talousarvion rahoitusvaroilla. 
Tämän vertailun pohjalta voidaan todeta , että 3 b on suos iteltu vaihtoehto. 
6. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Viiden vuoden kuluttua siitä, kun asetus, jolla OHIMille annetaan vastuu seurantakeskuksen 
tehtävistä, on tullut voimaan, komissio julk aisee kertomuksen, jossa arvioidaan, onko 
tavoitteet saavutettu ja onko tarpeen ottaa kä yttöön uusia tai toisen laisia toimenpiteitä.