FI Euroopan unionin virallinen lehti C 379/1

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös – varainhoitovuosi 2015

(2016/C 379/01)

SISÄLLYSLUETTELO

VARMENNUSLAUSUMA 2

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 3

TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 6

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 7

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 15

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS 39

VARMENNUSLAUSUMA 40

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA 41

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 43

EKR:N JA BÊKOU-ERITYISRAHASTON KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 47

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 50

TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 78

VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2015 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 20 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjiltä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta.

[allekirjoitus] Manfred KRAFF Tilinpitäjä 12. heinäkuuta 2016

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni (jäljempänä ”EU”) tekee yhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän yhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— EU:n talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (jäljempänä ”EKR”) on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (jäljempänä ”AKT-valtiot”) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (jäljempänä myös ”MMA”) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä.

EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio (jäljempänä ”komissio”) ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (jäljempänä ”EIP”).

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2014–2020 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, ja kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään kyseisen rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen tilanteesta.

Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013 (1). Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015. Jotta varmistetaan jatkuvuus siirryttäessä 10. EKR:sta 11. EKR:oon, komissio ehdotti siirtymätoimenpiteitä eli ns. siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyä (2). Tätä rahoitusjärjestelyä käsitellään 11. EKR:n yhteydessä.

Samaan aikaan muutettiin 10. EKR:n varainhoitoasetusta (3) ja hyväksyttiin siirtymäkautta koskeva uusi varainhoitoasetus (4). Nämä säädökset tulivat voimaan 30. toukokuuta 2014. Neuvosto hyväksyi 11.EKR:n varainhoitoasetuksen (5) ja sen täytäntöönpanosäännöt (6)2. maaliskuuta 2015. Nämä säädökset tulivat voimaan 6. maaliskuuta 2015.

AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva (7).

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa monivuotisen rahoituskehyksen vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta.

EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

3.1. TILINPÄÄTÖS

Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Komission hallinnoimat varat

i) EKR:n tilinpäätöslaskelmat

ii) EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva selvitys.

Osa II: EIP:n hallinnoimat varat

i) investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Lisäksi koska EKR:n yhteydessä on vuodesta 2014 toiminut myös erityisrahasto (ks. kohta 3.2 jäljempänä), jäljempänä esitetään myös kyseisen erityisrahaston tilinpäätös sekä EKR:n ja erityisrahaston konsolidoitu tilinpäätös.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

3.2. BÊKOU-ERITYISRAHASTO

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) 187 artiklan 1 kohdan ja siirtymäkauteen sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten muiden rahoittajien kanssa tehtyjen sopimusten nojalla. Tällaisia rahastoja voidaan perustaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia ja temaattisia toimia varten. Unionin varainhoitoasetuksen 187 artiklan 6 kohdan mukaisesti unionin erityisrahaston tilinpitäjänä toimii komission tilinpitäjä.

Ensimmäinen monenvälinen unionin erityisrahasto perustettiin 15. heinäkuuta 2014 EU:n, Saksan, Ranskan ja Alankomaiden välillä. Tämän ns. Bêkou-erityisrahaston tarkoituksena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Bêkou-erityisrahaston toiminta-aika on enintään 60 kuukautta.

Koska Bêkou-erityisrahasto perustettiin EKR:n yhteyteen, sen tilinpäätös on konsolidoitu EKR:n tilinpäätökseen.

4. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

4.1. TILINTARKASTUS

EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”), joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.2. VASTUUVAPAUS

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen tarkastetulta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella Euroopan parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT (1)

SISÄLLYSLUETTELO

TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 6

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 7

KONSOLIDOITU TASE 7

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 8

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA 9

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 10

EKR:N TASE 11

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 12

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 13

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 15

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS 39

VARMENNUSLAUSUMA 40

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA 41

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TASE 41

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TUOTTO- JA KULULASKELMA 42

BÊKOU-ERITYISRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA 42

LASKELMA BÊKOU-ERITYISRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 42

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 43

EKR:N JA BÊKOU-ERITYISRAHASTON KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 47

KONSOLIDOITU TASE 47

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA 48

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA 48

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 49

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 50

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (8)

KONSOLIDOITU TASE

miljoonaa euroa Liitetieto 31.12.2015 31.12.2014 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 516 472 Rahoitusosuudet erityisrahastoon 2.2 34 39 550 511 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.3 1 145 1 403 Saamiset 2.4 171 84 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.6 504 391 1 820 1 879 VARAT YHTEENSÄ 2 370 2 389 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2.7 (4) — Velat 2.8 (10) (34) (14) (34) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.9 (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) VELAT YHTEENSÄ (1 390 ) (1 457 ) NETTOVARAT 980 932 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 38 873 35 673 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.11 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (36 994 ) (33 468 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 152 ) (3 526 ) NETTOVARAT 980 932





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

miljoonaa euroa Liitetieto 2015 2014 TOIMINNAN TUOTOT 3.2 132 132 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.3 (3 179 ) (3 650 ) Hallintokulut 3.4 (113) (22) (3 291 ) (3 671 ) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (3 160 ) (3 539 ) Rahoitustuotot 3.5 8 13 Rahoituskulut (0) (0) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 8 13 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 152 ) (3 526 )





EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

miljoonaa euroa Liitetieto 2015 2014 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 152 ) (3 526 ) TOIMINNAN RAHAVIRTA Jäsenvaltioiden varsinaiset rahoitusosuudet 3 232 3 068 Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) 1 14 Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 214 (165) Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen 5 (39) Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (*) (88) (15) Pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) (20) 9 Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) (**) (211) 152 Siirtovelkojen ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) 132 134 NETTORAHAVIRTA 113 (368) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 113 (368) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.6 391 759 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.6 504 391





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

miljoonaa euroa Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 526 ) — (3 526 ) SALDO 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) 11. EKR:n pääoman kirjaaminen 29 367 29 367 — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 152 ) — (3 152 ) SALDO 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980





EKR:N TASE

miljoonaa euroa 31.12.2015 31.12.2014 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 — 63 368 84 — 17 411 44 Rahoitusosuudet erityisrahastoon 2.2 — — — 34 39 — 63 368 118 — 17 411 83 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.3 3 67 879 195 5 142 1 178 77 Saamiset 2.4 1 65 103 2 3 66 15 0 Yhdystilit 2.5 214 657 1 190 — 216 810 — 607 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.6 — — — 504 — — — 391 218 790 2 172 701 224 1 018 1 193 1 076 VARAT YHTEENSÄ 218 853 2 541 819 224 1 035 1 604 1 159 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2.7 — — — (4) — — — — Velat 2.8 — — (10) — — — (34) — — — (10) (4) — — (34) — LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.9 (3) (128) (1 174 ) (71) (10) (175) (1 195 ) (43) Yhdystilit 2.5 — — — (2 062 ) — — (1 633 ) — (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) (10) (175) (2 828 ) (43) VELAT YHTEENSÄ (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) (10) (175) (2 862 ) (43) NETTOVARAT 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 12 164 10 973 15 737 — 12 840 11 699 11 134 — Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.11 627 1 625 — — 627 1 625 — — Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.12 (2 476 ) 2 376 35 65 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (482) (10 114 ) (13 988 ) (9 356 ) (10) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472) 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 NETTOVARAT 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

miljoonaa euroa 2015 2014 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR TOIMINNAN TUOTOT 3.2 4 24 99 5 9 43 79 1 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.3 2 (56) (2 297 ) (828) (1) (293) (2 881 ) (475) Hallintokulut 3.4 (0) — (34) (79) — 0 (22) — 2 (56) (2 331 ) (907) (1) (293) (2 903 ) (475) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 6 (32) (2 232 ) (902) 8 (249) (2 824 ) (474) Rahoitustuotot 3.5 (0) 6 0 2 0 15 (3) 2 Rahoituskulut — — 0 (0) — — (0) — RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (0) 6 1 2 0 15 (4) 2 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472)





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

miljoonaa euroa 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2013 12 840 — 12 840 (10 114 ) 627 (3 083 ) 270 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (64) (64) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 8 8 SALDO 31.12.2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (676) (676) (676) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (6) (6) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 676 676 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 6 6 SALDO 31.12.2015 12 164 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214





miljoonaa euroa 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2013 11 699 — 11 699 (13 988 ) 1 625 2 130 1 467 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (372) (372) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (235) (235) SALDO 31.12.2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (727) (727) (727) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (109) (109) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 727 727 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (26) (26) SALDO 31.12.2015 10 973 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726





miljoonaa euroa 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2013 21 152 13 162 7 990 (9 365 ) — 952 (423) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — (3 144 ) 3 144 3 144 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — (936) (936) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta (225) (225) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty taloudellinen tulos – kassavarat – siirrot 10. EKR:sta 11. EKR:oon 10 10 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (2 828 ) (2 828 ) SALDO 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 795 ) 4 795 4 795 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (192) (192) (192) Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 84 84 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 160 160 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (2 232 ) (2 232 ) SALDO 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357





miljoonaa euroa 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2013 — — — — — — Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — 1 597 1 597 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty taloudellinen tulos – kassavarat – siirrot 10. EKR:sta 11. EKR:oon (10) (10) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (472) (472) SALDO 31.12.2014 — — — (482) 1 597 1 116 11. EKR:n pääoman kirjaaminen sisäisen sopimuksen mukaisesti 29 301 29 301 — — Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — (1 532 ) (1 532 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (901) (901) SALDO 31.12.2015 29 301 29 301 — (1 382 ) 65 (1 317 )

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1. OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EKR:n tilinpäätös laaditaan varainhoitoasetuksen 46 artiklan mukaisesti suoriteperusteisena. Laadintasäännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla, kuten unionin varainhoitoasetuksen 152 artiklassa edellytetään. Näitä sääntöjä sovelletaan myös EKR:oon siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

1.2. TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n kirjanpitosäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa. Nämä periaatteet ovat oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Unionin varainhoitoasetuksen 144 artiklan mukaan tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, luotettavuus, ymmärrettävyys ja vertailukelpoisuus.

1.3. LAATIMISPERUSTA

1.3.1. Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2015 31.12.2014 Valuutta 31.12.2015 31.12.2014 BGN 1,9558 1,9558 LTL — 3,4528 CZK 27,0230 27,7350 PLN 4,2639 4,2732 DKK 7,4626 7,4453 RON 4,5240 4,4828 GBP 0,7340 0,7789 SEK 9,1895 9,3930 HRK 7,6380 7,6580 CHF 1,0835 1,2024 HUF 315,9800 315,5400 JPY 131,0700 145,2300 USD 1,0887 1,2141

1.3.2. Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioiden muutokset otetaan huomioon kirjanpidossa sinä varainhoitovuonna, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.4. TASE

1.4.1. Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.4.2. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen. Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että yhteisö saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Rakennukset 4–10 % Laitteistot ja kalusto 10–25 % Kalusteet ja ajoneuvot 10–25 % Kiinteät kalusteet 10–33 % Tietokonelaitteet 25–33 % Muut 10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokrasopimukset

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin yhteisölle. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen alkamisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Koron osuus rahoitusleasingmaksusta kirjataan kuluksi leasingsopimuksen voimassaoloaikana siten, että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään velkoihin. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserän taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.4.3. Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.4.4. Rahoitusvarat

Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2015.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisö antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka yhteisö aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2015.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin yhteisö aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajanjakso on tavallisesti tilinpäätöspäivänä jäljellä oleva maturiteetti.

1.4.5. Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu yhteisölle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) ja rahamäärien palauttaminen johtavat ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan taseeseen alun perin kirjattuihin määriin, joista on vähennetty kyseiselle jaksolle kuuluvat palautetut määrät ja tukikelpoiset menot, tapauksen mukaan myös tällaisten menojen arvioidut määrät.

1.4.6. Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät kirjataan alkuperäisiin määriin, joista on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.4.7. Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja, jotka luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.4.8. Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun yhteisöllä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.4.9. Velat

Huomattava osa yhteisön veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden, ja velka arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa ja vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.4.10. Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.5. TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.5.1. Tuotot

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa. Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta.

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

1.5.2. Kulut

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi sellaisiin jakson aikana toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, kirjataan tilinpäätöspäivänä tuotto- ja kululaskelmaan.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Vuoden lopussa tuensaajien tukikelpoiset menot, joita nämä eivät ole vielä ilmoittaneet, arvioidaan ja kirjataan menojäämäksi.

1.6. EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.6.1. Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.6.2. Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.7. YHTEISRAHOITUS

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi sillä ehdolla, että ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

2. TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1. ENNAKKOMAKSUT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Ennakkomaksut — 63 368 84 516 472 Yhteensä — 63 368 84 516 472





miljoonaa euroa 31.12.2015 31.12.2014 Suora hallinnointi 65 72 Toteuttajana: komissio 43 47 EU:n toimeenpanovirastot 1 3 EU:n edustustot 21 22 Välillinen hallinnointi 451 400 Toteuttajana: kolmannet maat 25 22 kansainväliset järjestöt 90 127 EIP ja EIR 323 223 julkisoikeudelliset yhteisöt 10 24 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 3 4 Yhteensä 516 472

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa. Koska kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n toiminta on päättymässä, suurin osa ennakkomaksuista on kuitenkin lyhytaikaisia.

Pitkäaikaisten ennakkomaksujen määrä on kasvanut 44 miljoonaa euroa vuoden 2014 joulukuun 31. päivän tilanteeseen verrattuna. Kasvu johtuu pääasiassa 11. EKR:n piiriin kuuluvien uusien sopimusten täytäntöönpanosta ja kahden 9. EKR:n piiriin kuuluvan suuren sopimuksen jatkamisesta.

2.2. RAHOITUSOSUUDET ERITYISRAHASTOIHIN

Tässä kohdassa esitetään EU:n Bêkou-erityisrahastoon maksettujen rahoitusosuuksien määrä, josta on vähennetty rahaston arvioitujen kustannusten osuus.

EKR hallinnoi rahoitusosuuksia suoraan ja huolehtii niiden käyttämisestä.

LYHYTAIKAISET VARAT

2.3. ENNAKKOMAKSUT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Ennakkomaksut, brutto 14 265 3 032 939 4 250 4 335 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä (11) (198) (2 153 ) (744) (3 105 ) (2 932 ) Yhteensä 3 67 879 195 1 145 1 403





miljoonaa euroa 31.12.2015 31.12.2014 Suora hallinnointi 284 227 Toteuttajana: komissio 123 116 EU:n toimeenpanovirastot 1 4 EU:n edustustot 159 106 Välillinen hallinnointi 861 1 176 Toteuttajana: kolmannet maat 229 257 kansainväliset järjestöt 336 494 EIP ja EIR 235 357 julkisoikeudelliset yhteisöt 56 41 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 5 24 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 0 2 Yhteensä 1 145 1 403

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen määrä on vähentynyt 298 miljoonaa euroa vuoden 2014 joulukuun 31. päivän tilanteeseen verrattuna. Vähennys johtuu pääasiassa useiden 9. ja 10. EKR:n piiriin kuuluvien ennakkomaksujen kuittaamisesta.

2.3.1. Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2015 oli 198 miljoonaa euroa. Vuoden lopussa vakuuksista tehtiin perusteellinen arviointi tilinpäätösstandardien noudattamiseksi. Arvioinnin seurauksena EKR:n tileistä poistettiin 444 miljoonan euron arvosta (nimellisarvo) ennakkomaksuihin liittyviä vakuuksia, koska kyseiset vakuudet eivät kuuluneet EKR:oon vaan hankintaviranomaiselle.

2.4. SAAMISET

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Saamiset tuensaajilta, julkisyhteisöiltä, EFTA-valtioilta ja kolmansilta mailta 2.4.1 1 5 6 2 13 21 Saamiset jäsenvaltioilta 2.4.2 — — 90 — 90 0 Tulojäämät ja menoennakot 2.4.3 — 60 7 — 67 63 Yhteensä 1 65 103 2 171 84





miljoonaa euroa 31.12.2015 31.12.2014 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 104 21 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 67 63 Yhteensä 171 84

2.4.1. Saamiset tuensaajilta, julkisyhteisöiltä, EFTA-valtioilta ja kolmansilta mailta

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Saamiset tuensaajilta, julkisyhteisöiltä ja kolmansilta mailta 4 22 15 2 42 49 Arvon alentuminen (3) (17) (10) — (29) (28) Yhteensä 1 5 6 2 13 21

2.4.2 Saamiset jäsenvaltioilta

Saamiset jäsenvaltioilta sisältävät sekä jäsenvaltioilta saatavat määrät että jäsenvaltioiden tulevista rahoitusosuuksista tehtävät vähennykset. Tämä johtuu siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn liittyvistä oikaisuista (ks. liitetieto 2.10 – Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t).

miljoonaa euroa Jäsenvaltiot Jäsenvaltioilta saatavat määrät Jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista vähennettävät määrät Nettomäärä 31.12.2015 Belgia 1 (5) Tanska (2) Kreikka 3 Irlanti 2 Luxemburg — Portugali 3 Espanja 28 Yhdistynyt kuningaskunta 16 Itävalta (3) Suomi — Kypros 1 Tšekki 7 Viro 1 Unkari 8 Liettua 1 Latvia 1 Malta — Puola 18 Slovenia 3 Slovakia 3 Romania 5 Yhteensä 101 (11) 90

2.4.3. Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot koostuvat pääasiassa ennakkomaksuille kertyneistä koroista.

2.5. YHDYSTILIT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 Yhdystilit 214 657 1 190 (2 062 ) — Yhteensä 214 657 1 190 (2 062 ) —

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu yhdenteentoista EKR:oon (9). Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä. Yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta.

2.6. KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (10)

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Erityistilit: Jäsenvaltioiden rahoituslaitokset — — — 489 489 378 Käyttötilit: Liikepankit — — — 14 14 13 Kongo-erityisrahasto (***) — — — 1 1 1 Yhteensä — — — 504 504 391

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrässä tapahtunut kokonaislisäys johtuu pääasiassa siitä, että jotkin jäsenvaltiot maksoivat vuoden 2016 ensimmäiset rahoitusosuudet etuajassa joulukuussa 2015.

Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että AKT-tuensaajavaltioilla on hallussaan Stabex-varoja, jotka eivät sisälly EKR:n taseeseen. Lyhenne Stabex tarkoittaa EU:n kompensoivaa rahoitusjärjestelmää, jolla tasoitetaan AKT-valtioiden vientitulojen vaihtelua. Kun komissio ja AKT-tuensaajavaltio ovat sopineet siitä, miten Stabex-varat käytetään, ne allekirjoittavat siirtosopimuksen. Neljännen Lomén sopimuksen (11) (sellaisena kuin se on tarkistettuna) 211 artiklan mukaan varat siirretään AKT-valtion nimissä avatulle korolliselle tilille, jota varten edellytetään sekä AKT-valtion että komission edustajan allekirjoitusten esittämistä. Varoja säilytetään näillä kahta allekirjoitusta edellyttävillä tileillä, kunnes ne voidaan siirtää hankkeen käyttöön keskinäisistä velvoitteista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tiliin liittyvä allekirjoitusoikeus säilyy komission tulojen ja menojen hyväksyjällä, joka pystyy näin varmistamaan, että varat maksetaan suunnitellulla tavalla. Kahta allekirjoitusta edellyttävällä tilillä olevat varat ovat AKT-valtion omaisuutta, joten niitä ei kirjata varoiksi EKR:n tileihin. Näille tileille tehtävät siirrot kirjataan Stabex-maksuiksi. Lisätietoja on liitetiedossa 3.2.1.

Vuoden 2015 tilinpäätöksen esittämistavan parantamiseksi rahoituslaitosten ja pankkien luokittelua on tarkistettu. Vuodelta 2014 on annettu uuden esitystavan mukaiset vertailutiedot.

PITKÄAIKAISET VELAT

2.7. VARAUKSET

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Varaukset — — — 4 4 — Yhteensä — — — 4 4 —

Tämä sisältää arvion sellaisista yritysten kehittämiskeskuksen (YKK) purkamisvaiheeseen liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen, sekä määrästä, joka liittyy keskusta koskevaan todennäköiseen oikeustapaukseen.

Selvittäjän hallinnoima purkamisvaihe kattaa ainoastaan viimeiset hallinnolliset tehtävät, kuten YKK:n arkistojen ylläpidon, hallinnollisten muodollisuuksien täyttämisen ja sellaisten riita-asioiden käsittelyn, joita ei ole saatu ratkaistua 31. joulukuuta 2016 mennessä. Tämä vaihe rahoitetaan EKR:sta, ja sen kaikkien kustannusten kattamiseen tarvittava budjetti on karkeasti arvioituna 2,6 miljoonaa euroa EKR:n tilinpäätöksen laatimispäivänä. Lisäksi tarvitaan noin 1,2 miljoonaa euroa siinä tapauksessa, että Kansainvälisen työjärjestön tuomioistuin määrää YKK:n maksamaan korvauksia kolmelle sitä vastaan kanteen nostaneelle henkilölle. Lisätietoja on liitetiedossa 4.2.1.

2.8. VELAT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat — — 10 — 10 34 Yhteensä — — 10 — 10 34

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän kokonaisvelan muutoksen syistä on tarkempaa tietoa liitetiedossa 2.9.1.2.

LYHYTAIKAISET VELAT

2.9. VELAT

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Lyhytaikaiset velat 2.9.1 0 13 184 17 215 474 Siirtovelat 2.9.2 3 114 684 54 854 722 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.9.3 — — 307 — 307 228 Yhteensä 3 128 1 174 71 1 376 1 423

2.9.1. Lyhytaikaiset velat

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Tuensaajat ja toimittajat 2.9.1.1 0 14 153 14 181 403 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.9.1.2 — (0) 31 (0) 31 67 Muut velat 2.9.1.3 (0) (1) (0) 4 3 4 Yhteensä 0 13 184 17 215 474

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat sen avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

2.9.1.1. Tuensaajat ja toimittajat

Tähän kohtaan sisältyvät tuensaajille ja toimittajille maksettavien määrien lisäksi julkisyhteisöille ja kolmansille maille maksettavat määrät.

Yhteensä 222 miljoonan euron vähennys edelliseen tilikauteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että kolmansille maille maksettavat määrät vähenivät 224 miljoonaa euroa.

2.9.1.2. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat vähenivät 60 miljoonaa euroa edelliseen tilikauteen verrattuna.

Vuonna 2015 saatiin uusia yhteisrahoitusosuuksia Ranskalta (5 miljoonaa euroa), Yhdistyneeltä kuningaskunnalta (1,5 miljoonaa euroa) ja eräiltä muilta mailta.

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat supistuivat yhteisrahoitushankkeisiin liittyvien tulojen ja menojen kirjaamisen ansiosta 69 miljoonalla eurolla (ks. liitetiedot 3.2.2 ja 3.3.2).

2.9.1.3. Muut velat

Muut velat sisältävät lähinnä kohdentamattomia saatuja maksuja ja palautettuja maksuja.

2.9.2. Siirtovelat

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Siirtovelat 3 114 684 54 854 722 Yhteensä 3 114 684 54 854 722

Vuoden lopussa arvioidaan EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, jotka ovat toteutuneet mutta joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä kyseiselle tilikaudelle kuuluvat erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtovelkoihin.

Komissio tarkensi vuonna 2015 menetelmää, jonka avulla se arvioi talousarviotukea koskeviin sopimuksiin liittyvät siirtovelat. Tarkentamattomalla menetelmällä arvioituna toiminnan kulut olisivat olleet 3 545 miljoonaa euroa (tarkennetulla menetelmällä arvioituna ne olivat 3 671 miljoonaa euroa) ja siirtovelkojen määrä olisi ollut 126 miljoonaa euroa pienempi.

2.9.3. Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Yhdistynyt kuningaskunta — — 259 — 259 222 Ruotsi — — 48 — 48 — Tšekki — — — — — 4 Liettua — — — — — 1 Yhteensä — — 307 — 307 228

Erä sisältää jäsenvaltioiden etukäteen maksamat rahoitusosuudet.

NETTOVARAT

2.10. RAHASTON PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY – TOIMINNASSA OLEVAT EKR:T

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 — 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — (10 018 ) — (10 018 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2014 12 840 11 699 11 134 — 35 673 Rahaston pääoma 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873

Rahaston pääomalla tarkoitetaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia kuhunkin EKR:oon. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jota jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan.

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta.

Kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan.

Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn toimet rahoitettiin aiemmista EKR:ista vapautetuista määristä (ks. liitetieto 2.13 – Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä).

Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelystä annetussa neuvoston päätöksessä säädetään, että kyseisestä järjestelystä sidotut määrät olisi vähennettävä kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä EKR:sta tehtyjen sisäisten sopimusten 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisista jäsenvaltioiden rahoitusuuksista yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston sisäisen sopimuksen voimaantulon jälkeen (2)

. Yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015, ja rahastojen kokonaispääomaa on vähennetty 1 595 miljoonaa euroa (8. EKR: 676 miljoonaa euroa; 9. EKR: 727 miljoonaa euroa; 10. EKR: 192 miljoonaa euroa).

Koska yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus on tullut voimaan, 11. EKR:n kohdalla on esitetty sopimuksen mukaisesti kirjattu rahaston pääoma.

2.11. JÄSENVALTIOKOHTAINEN ERITTELY RAHASTON PÄÄOMASTA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY, JA RAHASTON PÄÄOMASTA, JONKA MAKSAMISTA EI OLE PYYDETTY

miljoonaa euroa Rahoitusosuudet % Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2014 Maksua pyydetty vuonna 2015 10. EKR:n pääomaan tehty vähennys Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2015 Itävalta 2,41 (241) 111 5 (126) Belgia 3,53 (354) 162 7 (184) Bulgaria 0,14 (14) 6 0 (7) Kypros 0,09 (9) 4 0 (5) Tšekki 0,51 (51) 23 1 (27) Tanska 2,00 (200) 92 4 (104) Viro 0,05 (5) 2 0 (3) Suomi 1,47 (147) 68 3 (77) Ranska 19,55 (1 958 ) 900 38 (1 021 ) Saksa 20,50 (2 053 ) 944 39 (1 070 ) Kreikka 1,47 (147) 68 3 (77) Unkari 0,55 (55) 25 1 (29) Irlanti 0,91 (91) 42 2 (48) Italia 12,86 (1 288 ) 592 25 (672) Latvia 0,07 (7) 3 0 (4) Liettua 0,12 (12) 6 0 (6) Luxemburg 0,27 (27) 12 1 (14) Malta 0,03 (3) 1 0 (2) Alankomaat 4,85 (486) 223 9 (253) Puola 1,30 (130) 60 2 (68) Portugali 1,15 (115) 53 2 (60) Romania 0,37 (37) 17 1 (19) Slovakia 0,21 (21) 10 0 (11) Slovenia 0,18 (18) 8 0 (9) Espanja 7,85 (786) 361 15 (410) Ruotsi 2,74 (274) 126 5 (143) Yhdistynyt kuningaskunta 14,82 (1 485 ) 682 28 (774) Yhteensä 100,00 (10 018 ) 4 603 192 (5 223 )

Pääoma, jonka maksamista on pyydetty vuonna 2015, muodostuu tavanomaisesta pääomasta (3 200 miljoonaa euroa) ja erityispääomasta (1 403 miljoonaa euroa). Erityispääoman maksamista pyydettiin kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n pääomaan tehtävän vähennyksen kattamiseksi.

2.12. SEURAAVILLE VARAINHOITOVUOSILLE SIIRRETTY RAHASTOJEN PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY – EKR:T, JOIDEN TOIMINTA ON PÄÄTTYNYT

miljoonaa euroa 8. EKRR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 — — 2 252 Saldo 31.12.2015 627 1 625 — — 2 252

Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat.

2.13. RAHASTOJEN PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY – SIIRROT TOIMINNASSA OLEVIEN EKR:JEN VÄLILLÄ

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2013 (3 083 ) 2 130 952 — 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (64) (372) 436 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen (225) 225 0 Siirto 10. ja 11. EKR:n suoritusvarauksista siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn (1 372 ) 1 372 0 Saldo 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (6) (109) 114 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen (32) 32 0 Siirto 10. ja 11. EKR:n suoritusvarauksista siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn (41) 41 0 Siirrot siirtymävaiheen rahoitusjärjestelystä 10. ja 11. EKR:n suoritusvarauksiin 11 (11) 0 Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidottujen varojen palauttaminen 676 727 192 (1 595 ) 0 Saldo 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 0

Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat.

Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti.

Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut 1 595 miljoonaa euroa palautettiin vuonna 2015 kymmenennen EKR:n suoritusvaraukseen ja käytettiin kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n pääoman rahoittamiseen (ks. liitetieto 2.10 – Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t).

Kymmenennen EKR:n suoritusvaraus, joka ei ole käytettävissä, oli vuoden lopussa 84 miljoonaa euroa ja vastaava yhdennentoista EKR:n suoritusvaraus 65 miljoonaa euroa.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1. TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA JA MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

miljoonaa euroa 2015 2014 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 89 87 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 51 59 Yhteensä 140 145

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saadut 89 miljoonan euron tuotot muodostuvat kokonaisuudessaan toiminnan tuotoista, kun taas vaihtoon perustuvista transaktioista saadut 51 miljoonan euron tuotot muodostuvat sekä toiminnan tuotoista (43 miljoonaa euroa) että rahoitustuotoista (8 miljoonaa euroa – ks. liitetieto 3.5).

3.2. TOIMINNAN TUOTOT

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2015 2014 Varojen takaisinperintä 3.2.1 1 10 9 1 20 26 Stabex-varojen takaisinperintä 3.2.2 1 — — — 1 4 Kurssivoitot 3 15 22 2 42 45 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot 3.2.3 — — 68 1 69 57 Yhteensä 4 24 99 5 132 132





miljoonaa euroa 2015 2014 Suora hallinnointi 61 17 Toteuttajana: komissio 3 0 EU:n edustustot 58 17 Välillinen hallinnointi 29 70 Toteuttajana: kolmannet maat 14 68 kansainväliset järjestöt 14 1 julkisoikeudelliset yhteisöt 0 — julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 1 — Toiminnan tuotot yhteensä ilman kurssivoittoja 90 86

3.2.1. Stabex-varojen takaisinperintä

Kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maissa olevilta tileiltä siirrettiin vuonna 2015 takaisin EKR:oon 1 miljoona euroa. Nämä tulot sisältyvät toiminnan tuottoihin (Stabex-varojen takaisinperintä) kahdeksannen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa.

3.2.2 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot

Yhteisrahoitustoiminnan tuotot vastaavat käytettyjä rahoitusosuuksia (ks. liitetieto 3.3.2).

3.3. TOIMINNAN KULUT

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2015 2014 Toiminnan kulut – tukivälineet 3.3.1 (5) 47 2 197 820 3 059 3 545 Yhteisrahoitustoiminnan kulut 3.3.2 — — 68 1 69 57 Kurssitappiot 3 14 24 3 44 33 Saamisten arvon alentuminen & riski- ja kuluvaraukset (0) (5) 8 4 7 14 Yhteensä (2) 56 2 297 828 3 179 3 650





miljoonaa euroa 2015 2014 Suora hallinnointi 1 106 933 Toteuttajana: komissio 99 114 EU:n toimeenpanovirastot 2 2 EU:n edustustot 1 000 817 Erityisrahastot 5 — Välillinen hallinnointi 2 023 2 670 Toteuttajana: kolmannet maat 900 1 111 kansainväliset järjestöt 990 1 148 EIP ja EIR 31 179 julkisoikeudelliset yhteisöt 70 144 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 31 46 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 1 41 YUTP:n toimintoja toteuttava henkilöstö 0 — Toiminnan kulut yhteensä: tukivälineet ja yhteisrahoitus 3 128 3 603

3.3.1. Toiminnan kulut – tukivälineet

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2015 2014 Ohjelmoitava apu 1 18 1 557 394 1 971 2 159 Makrotaloudellinen tuki — 51 — — 51 42 Alakohtaiset politiikat 0 (25) — — (24) 10 Korkotuet (6) — — — (6) 3 AKT-valtioiden väliset hankkeet — 5 459 282 746 979 Hätäapu — 1 167 117 285 335 Pakolaisapu 0 — — — 0 (0) Riskipääoma — — — — — 0 Stabex — — — — — 2 Sysmin (0) — — — (0) 0 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat — 0 — — 0 2 Institutionaalinen tuki — — 13 20 34 19 Vientitulojen vaihtelun kompensaatio 0 (3) — — (3) (5) Rahoitusosuudet erityisrahastoihin — — — 5 5 — Yhteensä (5) 47 2 197 820 3 059 3 545

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

3.3.2. Yhteisrahoitustoiminnan kulut

Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2015 liittyneitä kuluja. Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. Yhteisrahoitusosuuksia vastaava määrä on tämän vuoksi kirjattu toiminnan tuottoihin (ks. liitetieto 3.2.2).

3.4. HALLINTOKULUT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2015 2014 Hallintokulut 0 (0) 34 79 113 22 Yhteensä 0 (0) 34 79 113 22

Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

Vuosien 2014 ja 2015 välisenä aikana tapahtunut hallintokulujen muutos (91 miljoonaa euroa) johtuu kirjanpitomenetelmän muuttumisesta vuonna 2014. Uudella menetelmällä oli kertaluonteinen hallintokuluja supistava vaikutus.

3.5. RAHOITUSTUOTOT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2015 2014 Korkotuotot – eurooppalaiset pankit (0) (0) (0) 2 1 (1) Ennakkomaksuista kertyneet korot — 6 0 0 7 15 kertynyt korko — 4 0 — 4 11 peritty korko — 2 0 0 3 3 Yhteensä (0) 6 0 2 8 13

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti.

Rahoitustuotot katsotaan tuotoiksi vaihtoon perustuvista transaktioista.

4. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.1. EHDOLLISET VARAT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Suoritustakuut 0 7 7 (0) 13 101 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet — 3 3 — 6 50 Yhteensä 0 10 10 (0) 20 150

Hankkeisiin liittyviä EKR:n varoja turvaavien vakuuksien määrä on kasvanut vuonna 2015. Vakuuksista kuitenkin aiempaa suurempi osuus on vuonna 2015 liittynyt välillisen hallinnoinnin alaan kuuluviin sopimuksiin. Tällaisessa tapauksessa vakuuden edunsaajana ei ole EKR vaan hankintaviranomainen. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että EKR:n ulkopuolisille hankintaviranomaisille kuuluvat vakuudet olivat vuonna 2014 yhteensä 273 miljoonaa euroa, kun vastaava määrä vuonna 2015 oli 723 miljoonaa euroa.

4.1.1. Suoritustakuut

EKR:n rahoitusta saavilta tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että ne noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

4.1.2. Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Toimeksisaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja täyttää sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

4.2. EHDOLLISET VELAT

4.2.1. Yritysten kehittämiskeskus (YKK)

Kesäkuussa 2014 pidetyssä AKT–EU-ministerineuvostossa sovittiin YKK:n toiminnan hallitusta lopettamisesta siten, että samalla varmistetaan, että YKK:n AKT-maissa ja -alueilla toteuttamat yksityissektorin tukemiseen tähtäävät hankkeet saatetaan kaikilta osin päätökseen. Tätä varten AKT-EU-ministerineuvosto antoi AKT–EU-suurlähettiläskomitealle valtuudet hyväksyä päätöksiä, jotka ovat tarpeen YKK:n toiminnan hallituksi lopettamiseksi.

AKT-EU-suurlähettiläskomitea valtuutti 23. lokakuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 4/2014 YKK:n hallintoneuvoston toteuttamaan välittömästi kaikki YKK:n toiminnan lopettamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Hallintoneuvostolle annettiin päätöksen 2 artiklan mukaisesti tehtäväksi nimetä selvittäjä valmistelemaan ja toteuttamaan sulkemissuunnitelmaa. Sulkemissuunnitelman avulla on tarkoitus lopettaa YKK:n toiminta hallitusti noudattaen kaikkien asianomaisten kolmansien osapuolten oikeuksia ja varmistaen, että meneillään olevat yksityissektorin tukemiseen tähtäävät hankkeet saattaa päätökseen joko YKK itse tai yhteisö, jolle voidaan antaa tehtäväksi niiden hallinnointi. Sulkemissuunnitelman mukaan YKK:n toiminta päättyy 31. joulukuuta 2016 mennessä.

Selvittäjä toimitti kesäkuun 2015 lopussa YKK:n hallintoneuvostolle lopullisen strategiasuunnitelman, joka sisältää talousarvion ja työohjelman. Strategiasuunnitelmassa on otettu huomioon työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun tulokset. Lopulliseen strategiasuunnitelmaan sisältynyt YKK:n hallintoneuvoston hyväksymä talousarvio muodosti perustan komission yhteensä 18,2 miljoonan euron rahoituspäätösesitykselle, joka hyväksyttiin sen jälkeen, kun EKR-komitea oli antanut esityksestä lausuntonsa. Rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen YKK:n ja komission välillä tehtiin joulukuussa 2015 avustussopimus, joka tarjoaa YKK:lle sen omaisuuserien realisointia ja kaikkien sen velkojen maksua varten tarvittavan rahoituksen. Lopullisen strategiasuunnitelman toteuttaminen aloitettiin 1. tammikuuta 2016. EU:n neuvosto ja AKT-maat neuvottelevat parhaillaan Cotonoun sopimuksen liitteen III tarkistamisesta. Tarkistuksen hyväksymisen jälkeen YKK ei enää toimi aktiivisesti, vaan sen toiminnan ainoana tarkoituksena on sen purkaminen. Tämä vaihe alkaa 1. tammikuuta 2017 ja kestää enintään 5 vuotta. Lisätietoja on liitetiedossa 2.7.

4.3. MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.3.1. Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2015 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2015 31.12.2014 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291 Yhteensä 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291

Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2015 yhteensä 6 809 miljoonaa euroa (vuonna 2014 vastaava määrä oli 5 889 miljoonaa euroa). Joulukuussa 2015 sidottiin 1 316 miljoonaa euroa, joilla on tarkoitus rahoittaa uutta Afrikka-hätärahastoa vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi (EU:n Afrikka-hätärahasto). Jos tätä poikkeuksellista määrää ei oteta huomioon, maksattamatta olevien sitoumusten määrä oli 5 493 miljoonaa euroa eli 396 miljoonaa euroa pienempi kuin edellisvuonna.

5. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

5.1. RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja.

— Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

5.2. VALUUTTARISKI

EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

miljoonaa euroa 31.12.2015 31.12.2014 USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät — — — — 171 1 171 0 — — — 76 8 84 Käteisvarat ja muut rahavarat 4 0 — — 500 — 504 6 0 — — 386 — 391 Yhteensä 4 0 — — 671 1 675 6 0 — — 462 8 475 Rahoitusvelat Velat 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Yhteensä 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Yhteensä 4 0 — — 186 (46) 143 6 0 — — (229) (37) (261)

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä.

5.3. KORKORISKI

EKR ei ota lainaa, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR:n pankkitileillä oleville varoille kertyy kuitenkin korkoa. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu markkinoiden viitekorkoon ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

5.4. LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole myöhästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

miljoonaa euroa Yhteensä Määrä, joka ei ole myöhässä ja johon ei ole tehty arvonalennusta Myöhässä oleva määrä, johon ei ole tehty arvonalennusta < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 171 50 120 1 — Yhteensä 31.12.2015 171 50 120 1 — Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 84 75 5 4 Yhteensä 31.12.2014 84 75 5 4 —





Rahoitusvarat riskiluokittain:

miljoonaa euroa 31.12.2015 31.12.2014 Saamiset Maksettu Yht. Saamiset Maksettu Yht. Vastapuolet, joilla on ulkopuolisen tahon antama luottoluokitus Paras tai erittäin hyvä luottoluokitus 6 167 173 0 318 318 Parempi keskitason luottoluokitus 34 16 50 — 39 39 Heikompi keskitason luottoluokitus 36 312 348 — 7 7 Spekulatiiviluokka 14 9 23 — 27 27 Yhteensä 90 503 593 0 391 391 Vastapuolet, joilla ei ole ulkopuolisen tahon antamaa luottoluokitusta Velalliset, joilla ei ole aikaisempia maksulaiminlyöntejä 81 1 98 83 83 Velalliset, joilla on aikaisempia maksulaiminlyöntejä — — — 1 1 Yhteensä 97 1 98 84 84 Yhteensä 171 504 692 84 391 475

Spekulatiiviluokkaan ja heikompaan keskitason luottoluokitusluokkaan kuuluvat rahoitusvarat ovat pääasiassa EKR-rahoitusosuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet avaamilleen erityistileille EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan nämä määrät on pidettävä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi.

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä heikompikin luokitus.

5.5. LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

miljoonaa euroa < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Yhteensä Velat 522 10 532 Yhteensä 31.12.2015 522 10 — 532 Velat 702 34 736 Yhteensä 31.12.2014 702 34 — 736

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

6. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

EKR:n lähipiiriksi katsotaan EU:n Bêkou-erityisrahasto ja EU:n Afrikka-hätärahasto. Näiden yhteisöjen väliset liiketoimet ovat osa EKR:n normaalia toimintaa, joten niistä ei EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaan tarvitse antaa tietoja erikseen.

EKR on komission hallinnoima rahasto, joten sillä ei ole omaa erillistä hallintoa. EU:n, myös komission, johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet on ilmoitettu Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen kohdassa 8.2 ”Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet”.

7. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

8. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

miljoonaa euroa 2015 2014 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 152 ) (3 526 ) Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (1) (10) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (11) (19) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 19 12 Ennakkomaksujen nettovaikutus 28 41 Siirtosaamiset (netto) 29 (71) Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 61 165 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (221) (28) Maksujen peruutukset 12 65 Ennakkomaksujen nettovaikutus (53) (562) Siirtovelat (netto) 200 417 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (3 088 ) (3 516 )

8.1. TÄSMÄYTYSERÄT – TULOT

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varantoihin eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu kuitatuista ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

8.2. TÄSMÄYTYSERÄT – MENOT

Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja.

Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu on kirjattu talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat.

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS (12)

VARMENNUSLAUSUMA

EU:n Bêkou-erityisrahaston vuoden 2015 tilinpäätös on laadittu noudattaen Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta ja niitä tilinpäätössääntöjä, jotka olen tilinpitäjän ominaisuudessa antanut, sellaisina kuin kaikkien toimielinten ja unionin elinten on niitä noudatettava.

Ilmoitan olevani vastuussa Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä varainhoitoasetuksen 68 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjiltä kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Bêkou-erityisrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Bêkou-erityisrahaston taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista.

[allekirjoitus] Manfred KRAFF Tilinpitäjä

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) 187 artiklan 1 kohdan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten muiden rahoittajien kanssa tehtyjen sopimusten nojalla. Tällaisia rahastoja voidaan perustaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia ja temaattisia toimia varten. Kunkin erityisrahaston tavoitteet määritellään sen perustamisasiakirjassa.

EU:n ensimmäinen monenvälinen erityisrahasto eli Bêkou-erityisrahasto (sangonkielinen sana ”bêkou” tarkoittaa toivoa) perustettiin 15. heinäkuuta 2014. Sen perustajina olivat EU (jota edustivat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto sekä Euroopan ulkosuhdehallinto) ja sen kolme jäsenvaltiota (Saksa, Ranska ja Alankomaat). Erityisrahaston tavoitteena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Rahaston toiminta-aika on enintään 60 kuukautta, sillä sen toimet ovat keskipitkän aikavälin toimia. Vuoden 2015 lopussa Bêkou-erityisrahastolla oli seitsemän rahoittajaa: EKR, Euroopan komissio EU:n talousarviosta, neljä jäsenvaltiota ja yksi EU:n ulkopuolinen valtio.

Ulkoisia toimia varten perustettujen unionin erityisrahastojen on laadittava ja hyväksyttävä omat tilinpäätöksensä. Koska EU:n Bêkou-erityisrahasto perustettiin EKR:n yhteyteen, sen tilinpäätös konsolidoidaan EKR:n tilinpäätökseen. Tilinpäätöksen laatiminen annetaan EU:n varainhoitoasetuksen 187 artiklan 6 kohdan mukaisesti tehtäväksi Bêkou-erityisrahaston tilinpitäjälle, jona toimii komission tilinpitäjä.

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TASE

tuhatta euroa Liitetieto 31.12.2015 31.12.2014 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 1.1 3 446 — LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 1.2 6 047 — Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 1.3 1 364 — Käteisvarat ja muut rahavarat 1.4 52 461 45 000 59 873 45 000 VARAT YHTEENSÄ 63 319 45 000 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat 1.5 (63 125 ) (45 000 ) (63 125 ) (45 000 ) LYHYTAIKAISET VELAT Menojäämät ja tuloennakot (193) — (193) — VELAT YHTEENSÄ (63 319 ) (45 000 ) NETTOVARAT — — RAHASTON VARAT JA VARANNOT Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — NETTOVARAT — —

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TUOTTO- JA KULULASKELMA

tuhatta euroa Liitetieto 2015 2014 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista Tuotot lahjoituksista 2.1 9 354 — Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista Rahoitustuotot 101 — Yhteensä 9 455 — KULUT Toimintakulut 2.2 (8 824 ) — Muut kulut 2.3 (631) — Yhteensä (9 455 ) — VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — —

BÊKOU-ERITYISRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA

tuhatta euroa Liitetieto 2015 2014 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — TOIMINNAN RAHAVIRTA Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (9 493 ) — Vaihtoon perustuvien saamisten ja muiden kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (1 364 ) — Pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 18 125 45 000 Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 193 — NETTORAHAVIRTA 7 461 45 000 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 7 461 45 000 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 45 000 — Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 1.4 52 461 45 000

LASKELMA BÊKOU-ERITYISRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

tuhatta euroa Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Nettovarat SALDO 31.12.2014 — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — SALDO 31.12.2015 — — —

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT

1. TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

1.1. ENNAKKOMAKSUT

tuhatta euroa Yhteensä 31.12.2015 Yhteensä 31.12.2014 Ennakkomaksut 3 446 — Yhteensä 3 446 —





tuhatta euroa Yhteensä 31.12.2015 Yhteensä 31.12.2014 Suora hallinnointi 1 078 — Toteuttajana: komissio 1 078 — Välillinen hallinnointi 2 368 — Toteuttajana: julkisoikeudelliset yhteisöt 1 155 — julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 1 213 — Yhteensä 3 446 —

LYHYTAIKAISET VARAT

1.2. ENNAKKOMAKSUT

tuhatta euroa Yhteensä 31.12.2015 Yhteensä 31.12.2014 Ennakkomaksut 14 860 — Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä (8 813 ) — Yhteensä 6 047 —





tuhatta euroa Yhteensä 31.12.2015 Yhteensä 31.12.2014 Suora hallinnointi 4 046 — Toteuttajana: komissio 4 046 — Välillinen hallinnointi 2 002 — Toteuttajana: julkisoikeudelliset yhteisöt 806 — julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 1 196 — Yhteensä 6 047 —

1.3. VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

Tässä kohdassa esitetään hallinnointikuluihin liittyvät menoennakot (1,3 miljoonaa euroa) ja tulojäämät (45 000 euroa lähimpään tuhanteen pyöristettynä)

1.4. KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

Bêkou-erityisrahaston hallinnoimat varat esitettiin vuoden 2014 tilinpäätöksessä saamisina yhteiseltä kassanhallintajärjestelmältä. Vuoden 2015 tilinpäätöksen esittämistavan parantamiseksi nämä varat esitetään nyt käteisvaroissa ja muissa rahavaroissa. Vuodelta 2014 on annettu uuden esitystavan mukaiset vertailutiedot.

PITKÄAIKAISET VELAT

1.5. RAHOITUSVELAT

tuhatta euroa Rahoitusosuudet % Maksetut rahoitusosuudet Nettotuloksen jakaminen Rahoitusvelat Euroopan komissio 6 4 554 (588) 3 966 EKR 54 39 000 (5 033 ) 33 967 Jäsenvaltiot: 39 28 000 (3 614 ) 24 386 Saksa 15 000 (1 936 ) 13 064 Ranska 10 000 (1 291 ) 8 709 Alankomaat 2 000 (258) 1 742 Italia 1 000 (129) 871 EU:n ulkopuoliset valtiot: 1 925 (119) 806 Sveitsi 925 (119) 806 Yhteensä 100 72 480 (9 354 ) 63 125

Pitkäaikaiset rahoitusvelat liittyvät EKR:sta maksettuun 34 miljoonan euron rahoitusosuuteen, Euroopan komission EU:n talousarviosta maksamaan 4 miljoonan euron rahoitusosuuteen, eräiden jäsenvaltioiden maksamaan 24 miljoonan euron rahoitusosuuteen ja yhden EU:n ulkopuolisen valtion maksamaan 1 miljoonan euron rahoitusosuuteen.

Nettotuloksen jako on alustava, ja se on tehty ainoastaan tilinpäätöksen tarpeisiin. Jos Bêkou-erityisrahasto puretaan, lopullisen päätöksen jäljellä olevien varojen palauttamisesta tekee erityisrahaston johtokunta.

2. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

2.1. TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tässä kohdassa esitetään rahoittajien rahoitusosuudet, jotka on kirjattu toiminnan tuotoiksi nettokuluja vastaavasti (3). Tämän seurauksena tilikauden taloudellinen tulos on nolla.

2.2. TOIMINNAN KULUT

tuhatta euroa 2015 2014 Elintarvikeapu-/elintarviketurvaohjelmat 460 — Sukupuolten tasa-arvoa edistävät järjestöt ja instituutiot 389 — Perusterveydenhuolto 6 678 — Kaupunkikehitys ja -suunnittelu 539 — Jälleenrakennusapu ja kunnostus 758 — Yhteensä 8 824 —





tuhatta euroa 2015 2014 Suora hallinnointi 7 527 — Toteuttajana: komissio 7 527 — Välillinen hallinnointi 1 297 — Toteuttajana: julkisoikeudelliset yhteisöt 539 — julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 758 — Yhteensä 8 824 —

2.3. MUUT KULUT

tuhatta euroa 2015 2014 Muut kulut 615 — Kurssitappiot 16 — Yhteensä 631 —

Tämä kohta sisältää komission hallinnointikulut (0,4 miljoonaa euroa), teknisen avun (0,15 miljoonaa euroa), tarkastusten kulut (0,05 miljoonaa euroa) ja muut kulut.

3. MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

3.1. Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Vielä kuluiksi kirjaamatta olevat talousarviositoumukset olivat 31. joulukuuta 2015 yhteensä 12 miljoonaa euroa. Tämä määrä vastaa maksattamatta olevien sitoumusten määrää, josta on vähennetty niihin liittyvät, vuoden 2015 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

3.2. Lähipiiri

EU:n Bêkou-erityisrahaston lähipiiri muodostuu Euroopan kehitysrahastosta. Näiden kahden yhteisön väliset liiketoimet ovat osa EU:n Bêkou-erityisrahaston normaalia toimintaa, joten niistä ei EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaan tarvitse antaa tietoja erikseen.

3.3. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

EU:n Bêkou-erityisrahaston tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

4. RAHOITUSINSTRUMENTTEJA KOSKEVAT TIEDOT

4.1. VALUUTTARISKI

EU:n Bêkou-erityisrahaston valuuttariski vuoden lopussa

Rahoitusvarojen ja -velkojen vuoden lopun saldoissa ei 31. joulukuuta 2015 ollut muina valuuttoina kuin euroina ilmaistuja olennaisia määriä.

4.2. LUOTTORISKI

Rahoitusvarat muodostuvat käteisvaroista ja muista rahavaroista, joiden määrä 31. joulukuuta 2015 oli 52 miljoonaa euroa, sekä saamisista ja kerrytettävissä olevista rahamääristä, joiden määrä 31. joulukuuta 2015 oli yhteensä 1,4 miljoonaa euroa.

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Sellaisia saamisia tai kerrytettävissä olevia rahamääriä, joihin liittyvä suoritus on viivästynyt tai joiden arvo on alentunut, ei ole.

Rahoitusvarat riskiluokittain

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen 52 miljoonan euron kokonaismäärä on pankissa, jolla on ylemmän tason luottoluokitus.

4.3. LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

Kaikki rahoitusvelat ovat velkoja rahoittajille. Ne maksetaan EU:n Bêkou-erityisrahaston toiminnan päättyessä.

5. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

tuhatta euroa 2015 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (9 455 ) Saamisten perusteella saadut tulot 45 595 Siirtosaamiset (netto) 40 Menot Ennakkomaksujen nettovaikutus (18 306 ) Siirtovelat (netto) 7 703 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA 25 577

EKR:N JA BÊKOU-ERITYISRAHASTON KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (13)

KONSOLIDOITU TASE

miljoonaa euroa 31.12.2015 31.12.2014 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 520 472 520 472 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 1 151 1 403 Saamiset 172 84 Käteisvarat ja muut rahavarat 556 436 1 879 1 923 VARAT YHTEENSÄ 2 399 2 395 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset (4) Velat (39) (40) (43) (40) LYHYTAIKAISET VELAT Velat (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) VELAT YHTEENSÄ (1 419 ) (1 463 ) NETTOVARAT 980 932 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 38 873 35 673 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (36 994 ) (33 468 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 152 ) (3 526 ) NETTOVARAT 980 932

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA

miljoonaa euroa 2015 2014 TOIMINNAN TUOTOT 136 132 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut (3 182 ) (3 650 ) Hallintokulut (114) (22) (3 296 ) (3 671 ) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (3 160 ) (3 539 ) Rahoitustuotot 8 13 Rahoituskulut (0) (0) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 8 13 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 152 ) (3 526 )

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA

miljoonaa euroa 2015 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 152 ) TOIMINNAN RAHAVIRTA Jäsenvaltioiden varsinaiset rahoitusosuudet 3 232 Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) 1 Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 204 Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (89) Pitkäaikaisten velkojen (lisäys)/väheneminen 2 Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) (211) Siirtovelkojen ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) 132 NETTORAHAVIRTA 120 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 120 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 436 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 556

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

miljoonaa euroa Rahaston pääoma (A) Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (B) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Muut varannot (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Pääoman muutokset — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 526 ) — (3 526 ) SALDO 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Pääoman muutokset 27 772 24 572 3 200 — — 3 200 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 152 ) — (3 152 ) SALDO 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS

RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS – VUOSI 2015

JOHDANTO

Aiemmat EKR:t

— Koska 6. EKR:n tilit päätettiin vuonna 2006 ja 7. EKR:n tilit vuonna 2008, tilinpäätös ei enää sisällä kyseisten EKR:jen rahoituksen toteutumiseen liittyviä taulukoita. Siirrettyjen varojen toteutusta koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin 9. EKR:n yhteydessä.

— Jotta varainhoitovuoden 2015 tilinpäätöstiedot voitaisiin esittää mahdollisimman läpinäkyvällä tavalla, jäljempänä olevissa taulukoissa on edellisten vuosien tapaan esitetty 8. EKR:n osalta erikseen Lomén sopimuksen ja Cotonoun sopimuksen mukaisiin ohjelmiin käytetyt varat.

— Sellaiset jäljellä olevat varat ja purettuja sitoumuksia vastaavat varat, jotka ovat peräisin aiemmista kehitysrahastoista, on 9. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti siirretty 9. EKR:oon ja sidottu sen voimassaoloaikana 9. EKR:n varoina.

10. EKR

AKT–EY-kumppanuussopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT-valtiot) allekirjoittivat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000, tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003. Cotonoun sopimusta on tämän jälkeen muutettu kahdesti, ensin 25. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa allekirjoitetulla sopimuksella ja tämän jälkeen 22. kesäkuuta 2010 Ouagadougoussa allekirjoitetulla sopimuksella.

Merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös (2001/822/EY) tuli voimaan 2. joulukuuta 2001. Kyseistä päätöstä muutettiin 19. maaliskuuta 2007 (päätös 2007/249/EY).

Tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja vuosia 2008–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta tehty sisäinen sopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 17. heinäkuuta 2006, tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008.

Cotonoun sopimuksen mukaan yhteisön tuki AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille rahoitetaan toisella kaudella (2008–2013) 10. EKR:sta. Varojen yhteismäärä on 22 682 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:

— AKT-valtioille on osoitettu 21 966 miljoonaa euroa tarkistetun Cotonoun sopimuksen liitteessä I b olevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 20 466 miljoonaa euroa

— merentakaisille maille ja alueille on osoitettu 286 miljoonaa euroa merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyssä tarkistetussa neuvoston päätöksessä olevan liitteen II Aa mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 256 miljoonaa euroa

— komissiolle on osoitettu 430 miljoonaa euroa 10. EKR:n varoihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta ja toteutuksesta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen sisäisen sopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

10. EKR:oon sovellettavan päättymislausekkeen (10. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 ja 5 kohta) mukaan varoja ei enää voida sitoa 31. joulukuuta 2013 jälkeen. Sitomattomat varat on siirretty 11. EKR:n suoritusvaraukseen.

- Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely

Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013. Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015.

Jotta varmistetaan jatkuvuus siirryttäessä 10. EKR:sta 11. EKR:oon, komissio ehdotti siirtymätoimenpiteitä eli ns. siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyä varmistaakseen, että käytettävissä on varoja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää yhteistyötä ja tukimenoja varten.

Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely hyväksyttiin 12. joulukuuta 2013 (päätös 2013/759/EU), ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2014. Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely rahoitetaan seuraavista lähteistä:

— 8. EKR:sta ja 9. EKR:sta 31.12.2013 mennessä sitoumusten purkamisen seurauksena vapautuneet varat

— 10. EKR:n käyttämättä olevat varat, jotka ovat edelleen sitomatta 31.12.2013

— varat, jotka ovat vapautuneet sitoumusten purkamisen seurauksena 10. EKR:sta ja sitä edeltävistä EKR:ista 1.1.2014–28.2.2015.

Aikaisemmista EKR:ista oli 11. EKR:n voimaantuloon mennessä vapautunut sitoumusten purkamisen seurauksena yhteensä 1 630 miljoonaa euroa, jotka olivat näin käytettävissä siirtymävaiheen järjestelyyn. Tästä summasta 1 595 miljoonaa euroa on kohdennettu kyseiseen järjestelyyn, ja tämä määrä esitetään 11. EKR:n kehitysrahaston yhteydessä. Summasta 4 miljoonaa euroa jäi kohdentamatta, ja tämä määrä palautettiin alkuperäiseen suoritusvaraukseen.

11. EKR

AKT–EY-kumppanuussopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT-valtiot) allekirjoittivat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000, tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003. Cotonoun sopimusta on tämän jälkeen muutettu kahdesti, ensin 25. kesäkuuta