EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 23.11.2011 
SEK(2011) 1403 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen 
  
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
yhden koulutus-, nuoriso-  ja urheiluohjelman peru stamisesta vuosiksi 2014-2020 
  
TIIVISTELMÄ JA YHTEISET PÄÄTELMÄT 
  
{KOM(2011) 788 lopullinen} 
{SEK(2011) 1402 lopullinen} 
 
 
FI 2   FI Vastaava yksikkö:  Koulutuksen ja kulttuurin pääosast o (EAC), jota avustaa koulutuksen, 
audiovisuaalialan ja kulttuurin  toimeenpanovirasto (EACEA) 
Vastuuvapauslauseke: Tämä raportti edustaa ainoastaan sen laadintaan osallistuneiden 
komission yksiköiden kantaa. Se ei rajoita komission mahdollisesti tekemien päätösten 
lopullista muotoa. 
 
FI 3   FI SISÄLLYSLUETTELO 
Johdanto ....................................................................................................................... .............. 4 
1. Ongelman kuvaus......................................................................................................... 4 2. EU:n toiminnan perustelut ........................................................................................... 7 3. Tulevan toiminnan tavoitteet........................................................................................ 8 4. Vaihtoehdot................................................................................................................. .9  
5. Vaihtoehtojen tärkeimmät vaikutukset ...................................................................... 12 6. Vaihtoehtojen vertailu................................................................................................ 15 7. Parhaana pidetyn vaihtoehdon kuvaus....................................................................... 22 8. Seuranta ja arviointi ................................................................................................... 25 
 
FI 4   FI JOHDANTO  
Tässä asiakirjassa esitetään tiivistelmä neljästä ylei ssivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuorison 
ja urheilun alalla tehdystä vaikutustenarvioinnista. 
Näissä neljässä vaikutustenarvioinnissa tarkastella an kolmen nykyisen ohjelman toimintaa ja, urheilun 
tapauksessa, budjettivallan käyttäjän äänestämiä valm istelutoimia. Seuraavia neljää vaihtoehtoa on 
tarkasteltu perusteellisesti: nykyisten toimien tai ohj elmien päättäminen, niiden jatkaminen nykyisessä 
muodossa, nykyisten ohjelmien tavoitteiden vahvistaminen  sekä yksi yhtenäinen yleissivistävää ja 
ammatillista koulutusta, nuorisoa ja urheilua kos keva ohjelma tavoitteiden ja vaikutusten 
lujittamiseksi keskittämisen ja virt aviivaistetun rakenteen avulla.  
Kaikissa neljässä vaikutustenarvioinnissa pidettiin pa rhaana vaihtoehtona ohjelmien yhdistämistä. 
Tämä vaihtoehto on linjassa 29. kesäkuuta 2011 hyvä ksytyn monivuotista rahoi tuskehystä koskevan 
komission päätöksen kanssa. Se olisi myös jo hdonmukaisin ja kustannus tehokkain vaihtoehto 
seuraavista syistä:  
1. Se vastaa tarpeeseen lisätä EU:n investointeja koulutukseen näin finanssi- ja talouskriisien 
aikoina. Talouden kasvu edellyttää, että saatavilla  on ammattitaitoisia työntekijöitä ja että 
työttöminä olevien ihmisten tie dot ja taidot saadaan käyttöön. 
2. Siinä painotetaan ja kehitetään niitä toim ia, joiden on nykyisten ohjelmien yhteydessä 
havaittu tuottavan eniten eur ooppalaista lisäarvoa ja ke rrannaisvaikutuksia, joilla on 
konkreettista vaikutusta euroop palaisiin koulutusjärjestelmi in ja joihin tehdyistä 
investoinneista saadaan näin huomattavasti parempi tuotto.  
3. Kun toiminta keskitetään uuteen virtaviiv aiseen ohjelmaan, saadaan aikaan suurempia 
yhteisvaikutuksia nykyisten ohjelmien ja er i koulutussektorien välillä. Näin vahvistetaan 
elinikäiseen oppimiseen perustuvaa lähest ymistapaa koulutuksessa, lisätään toimien 
keskinäistä johdonmukaisuutta ja parannet aan tuensaajien mahdollisuuksia saada tukea 
sektorirajat ylittävien toimien kautta. 
4. Oppilaitosten välisen yhteistyön lisäksi siin ä painotetaan aiempaa enemmän koulutuksen ja 
inhimillisen innovointikapasiteetin tärkeää tehtävää edistämällä koulutus- ja yritysmaailman välisiä kumppanuuksia, toimien kohdentamis ta laadukkaaseen opetukseen ja oppimiseen, 
työllistettävyyttä ja yrittäjyyttä. 
5. Sen myötä rationalisoidaan ja yksinkertaistet aan toteutus- ja hallinnointimenettelyjä. Se 
tarjoaa myös huomattavia mahdollisuuksia tä ytäntöönpanokustannus ten leikkaamiseen: 
kustannuksia voidaan vähentää jopa 40 pro senttia nykyisten ohjelmien (elinikäisen 
oppimisen ohjelman, nuorisotoimintaohjelman (Y outh in action) sekä EU:n ulkopuolisten 
maiden kanssa tehtävää korkea-asteen koulutusyhteistyötä koskevien ohjelmien) 
täytäntöönpanokustannusten kokonaismäärästä. 
Tässä tiivistelmässä kootaan yhteen kyseisten  neljän vaikutustenarvioinnin keskeiset 
osatekijät. Yksityiskohtaiset tiedot esitet ään yksittäisissä vaikutustenarvioinneissa.
 
1. ONGELMAN KUVAUS  
Ilman merkittäviä investointeja Euroopan kansal aisten inhimilliseen pääomaan, koulutukseen ja 
lahjakkuuteen ei voida saavuttaa yhtäkään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista  ja yleistavoitteista. 
Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, kun pätevistä henk ilöistä kilpaillaan kansainvälisesti koko ajan 
 
FI 5   FI enemmän, on lisäarvon ja kasvun luomiseksi tarpeen uudistaa koulutusjärjestelmiä perusteellisesti ja 
laajasti ja keskittyä osaamiseen. 
Unionin puheenjohtajamaan Puolan esittämä ssä kasvun lähteitä käsittelevässä raportissa1 suositellaan 
lisäämään opiskelijoiden, nuorten tutkijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta tukevien ohjelmien 
rahoitusta (esim. Erasmus, Marie Curie). Ra portissa todetaan, että korkea-asteen tutkinnon 
suorittaneiden osuuden kasvatta minen 40 prosenttiin lisäisi EU:n BKT:tä henkeä kohti neljä 
prosenttia. 
Nykyisistä ohjelmista saatu kokemus osoittaa, että  EU:n tuki voi merkittävästi auttaa parantamaan 
EU:n kansalaisten työmarkkinavalmiutta ja valm istamaan heitä työelämään sekä auttaa paneutumaan 
koulutusjärjestelmien keskeisiin ongelmiin, joita ovat koulunkäyntinsä varhain jättävien suuri määrä, 
perus- ja avaintaitojen heikkous, riittämät ön osallistuminen korkea-asteen ja ammatilliseen 
koulutukseen, aikuisten riittämätön osallistumine n koulutukseen, opetushenkilöstön riittämättömät 
koulutusmahdollisuudet sekä yrittäjyys- ja luovuu smentaliteetin vähäisyys nuorison keskuudessa. 
EU:n tuella voidaan lisäksi auttaa vähentämää n koulutuksen tarjonnan ja saannin eriarvoisuutta 
erityisesti, kun on kyse ihmisistä, joilla on muita heikommat lähtökohdat tai erityistarpeita, tai kun on 
kyse koulutukseen liittyvästä sukupuolten eriarvoisuudest a. EU:n tuella voidaan samaten osaltaan 
auttaa kehittämään nuorten sosiaalis ta pääomaa, lisätä heidän va ikutusmahdollisuuksiaan ja kehittää 
heidän kykyään osallistua aktiivisesti yhteiskunna n toimintaan uuden perussopimuksen mukaisesti.  
Kun otetaan huomioon nykyisistä ohjelmista saa dut kokemukset, EU:n toimivalta ja EU:n 
rahoitusvälineiden avulla toteutetun toimi nnan vahvuudet ja rajoitukset sekä sidosryhmien 
kuulemisessa esitetyt näkemykset, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, nuorisoon ja 
urheiluun annettavan EU:n tuen olisi vuosie n 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä 
keskityttävä ensisijaisesti erinäisiin keskeisiin näkökohtiin ja ongelmiin :  
– Tarve kehittää kansainvälistä liikkuvuutta  ja eurooppalaista koulutusaluetta: 
 Tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamis- ja  siirrettävyysjärjestelmä, jota tarvitaan 
eurooppalaisen koulutusalueen luomiseksi, ei ole vielä riittävän kehittynyt. Osallistumista 
koulutusohjelman liikkuvuustoimiin ei ole tä ysimääräisesti kytketty koulutuspolitiikan 
painopisteisiin, siten kuin ne on määritelty Eu rooppa 2020 -strategiassa ja koulutus 2020 
-strategiassa. Esimerkkinä voidaan mainita ta rve edistää oppimistulosten tunnustamiseen ja 
siirtämiseen käytettävien vä lineiden hyväksymistä. Lisäksi liikkuvuuden ja institutionaalisen 
järjestelmän väliltä puuttuu riittävä yh teys esimerkiksi osana laajempaa 
kansainvälistymispyrkimystä. Opintoihin liitt yvän liikkuvuuden tiellä on muitakin esteitä 
erityisesti kielten osalta. Lisäksi on todettava, että epävirallisen koulutuksen ja nuorisotyön 
alalla nuorille on tarjolla mahdollisuu ksia hajanaisesti ja epätasaisesti.  
– Tarve edistää laitosten välistä yhteistyötä sekä vahvistaa Euroopan asemaa 
maailmanlaajuisessa kilpailussa huippuosaamisest a samoin kuin koulutusalan tasa-arvoa: 
 Yhteisten kansainvälisten ope tussuunnitelmien kehittäminen koulutuslaitoksille ei ole 
edennyt riittävästi. EU ei ole kansainvälisellä  tasolla tarpeeksi houku tteleva opiskelukohde ja 
menettää asemiaan muille teollistuneille ja  nousevan talouden maille. Epävirallinen 
oppiminen ja nuorisotyötoiminta ja niiden tulok set tunnustetaan vain rajallisesti, eikä tällä 
alalla vaihdeta riittävästi käytäntöjä. Peda goginen innovointi ja parhaiden käytäntöjen 
jakaminen, mukaan luettuna EU:n TTK-ohjelmi sta saatavien ideoiden hyödyntäminen, ei ole 
riittävää. Yritystoimintaa ja tutkimusta ei ole kytketty hyvin koulutusalaan, joten ne eivät voi vastavuoroisesti vaikuttaa koulutuspolitiikan ja sen välineiden määrittelyyn.
 
                                                 
1 ”Towards a European consensus on growth”, lokakuu 2011. 
 
FI 6   FI – Tarve tukea EU:n ulkopuolisten maiden korkeakoulujen nykyai kaistamisprosessia: 
 On EU:n etujen mukaista, että sen kumppan it ovat tuottavia ja toimivia talouksia niin 
innovaatioiden lähteinä kuin eurooppalaisten ta varoiden ja palvelui den markkina-alueina. 
Niiden korkeakoulujärjestelmien heikko laatu rajoittaa niiden kasvua  ja valmiutta tehdä 
yhteistyötä EU:n kanssa. 
– Tarve saada näyttöön perustuvia analyyseja koulutusjärjestelmien uudistamisen ja 
nykyaikaistamisen ja nuorisotyön kehittämisen tueksi: 
 Tietojen keruu ja niiden analysointi ja kä yttö – myös avoimen koordinointimenetelmän ja 
Eurooppa 2020 -strategian ha llinnon puitteissa – näyttöön pohj autuvan politiikan laadintaan 
ja uudistustyöhön ei ole riittävää. Politiikan väline itä ja vertaisarviointeja tai -painetta ei ole 
riittävästi tarjolla täsmäinvestointien su unnittelemiseksi koulutus- ja nuorisoalalla. 
– Tarve vähentää eriarvoisuutta oppimism ahdollisuuksien tarjonnassa ja niiden saannissa 
erityisesti naisten ja miesten välillä ja läht ökohdiltaan muita heiko mmassa asemassa olevien 
ja erityistarpeita omaavien osalta. 
– Tarve varmistaa, että nuoret osallistuvat aktiiv isesti ja rakentavasti yhteiskunnan toimintaan 
ja demokraattiseen yhteiskuntaelämään.   
– Tarve lisätä tietoisuutta ja tietämyksen va ihtoa siitä, miten urheiluun liittyviä ongelmia 
voitaisiin käsitellä lähinnä paik allisella ja ruohonjuuritasolla erityisesti hyvän hallintotavan, 
terveyttä edistävän liikunnan, sosiaalisen o sallisuuden, väkivallan ja  suvaitsemattomuuden, 
kahden uran (urheilu ja ammatti) ja dopingin aloilla. 
Nämä ongelmat liittyvät EU:n tuen laajuuteen ja sisältöön, mutta samalla on olennaisen tärkeää 
paneutua eurooppalaisen lisäarvon, hallinnon ja yksi nkertaistamisen kaltaisiin keskeisiin 
näkökohtiin . Nykyisistä ohjelmista tehtyjen välia rviointien tuloksista ja sidosryhmien 
verkkokuulemisista on ilmennyt, että ohjelmiin oll aan varsin tyytyväisiä. Parantamisen varaa on 
kuitenkin edelleen erityisesti nykyisten vaikeiden budjettirajoitteiden valossa.  
Nykyiset koulutus- ja nuorisoalan ohjelmat ovat liian monimutkaisia ja niillä on liikaa tavoitteita ja 
toimia, mikä rajoittaa niiden systeemistä vaikutusta  ja näin ollen eurooppala ista lisäarvoa ja EU:n 
toiminnan mahdollista investointiarvoa. Esimerkki nä voidaan mainita, että elinikäisen oppimisen 
ohjelmassa on kuusi alakohtaista ohjelmaa, runsaat 50 tavoitetta ja yli 60 toimea. 
Nuorisotoimintaohjelmassa keskitytään nuorten liik kuvuuteen ja (epävirallisee n) oppimiseen, vaikka 
noin 80 prosenttia elinikäisen oppimisen ohjelma n rahoituksesta hyödyttää myös nuoria. Joiltakin 
toimilta yksinkertaisesti puuttuu kestävän vaikutuks en aikaansaamiseen tarvittava kriittinen massa. 
Lisäksi korkeakoulujen kansainvälinen yhteistyö on hajautunut sellaisiin EU-välineisiin, joilla 
toteutetaan samankaltaisia tavoitteita ja toimia.  
EU:n nykyisen tuen hajanaisuuden  vuoksi on vaikea hyödyntää erilaisia politiikkaan pohjautuvia ja 
operatiivisia yhteisvaikutuksia ja vähentää pää llekkäisyyksiä – niin eri koulutusalojen välillä 
elinikäisen oppimisen näkökulmasta kuin koulutus- ja  nuorisoalojen välillä sekä niiden ja muiden 
elintärkeiden politiikan alojen ja rahoituslähteiden  (kuten työllisyys, tutkimus ja innovointi sekä 
rakennerahastot) välillä. Hajanaisuus  lisäksi tekee asioista tarpeettoman monimutkaisia ja lisää 
sidosryhmien ja EU:n elinten hallinnolli sta rasitetta samalla kun se heikentää 
yksinkertaistamismahdollisuuksia ja mittakaavaetujen toteutumista.  
 
FI 7   FI 2. EU: N TOIMINNAN PERUSTELUT  
EU:n toiminnalla yleissivistävän ja ammatilli sen koulutuksen, nuorison ja urheilun alalla on 
oikeusperustanaan Euroopan unionin toiminn asta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artikla. 
Rajoittamatta toissijaisuusperiaatteen soveltamista EU:n toiminnalla olisi pyrittävä täydentämään 
jäsenvaltioiden toimia tukemalla politiikan uudistamis ta ja nykyaikaistamist a ja auttamalla saamaan 
aikaan systeemisiä vaikutuksia Eurooppa 2020- ja koul utus 2020 -strategioiden  sovittujen tavoitteiden 
puitteissa.  Yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, nuor isotoimintaa (sekä urheilua) tukevan uuden 
EU-ohjelman eurooppalainen lisäarvo nojautuu tältä osin pääasiassa neljään osatekijään:  
– EU:n ohjelman toiminnan ja niiden tu otosten, joita se auttaa kehittämään, 
kansainvälinen ja innovatiivinen luonne:  Jäsenvaltioiden nykyiset toimet ovat edelleen 
kansallisen tason toimia. EU:n lisäarvo piilee siin ä, että unionin talousarviosta edistetään ja 
tuetaan yksittäisten ihmisten liikkuvuutta sekä yhteistyötä ja kumppanuuksia 
osallistujamaissa ja EU:n ulkopuolisten kum ppanimaiden kanssa (etenkin korkea-asteen 
koulutusta koskevan yhteistyön ja liikkuv uuden alalla), jotta koulutus- ja nuorisoalan 
sidosryhmien, laitosten, organisaatioiden ja jä rjestelmien välinen oppiminen ja tietämyksen 
ja innovointien siirto olisi mahdollista.  
– EU:n ohjelman tuki jäsenvaltioiden väliselle yhteistyölle  erityisesti avoimen 
koordinointimenetelmän avulla. EU tukee EU:n  strategioissa hahmoteltuja painopisteitä, 
jotta sidosryhmien keskuudessa voitaisiin saada aikaan yhteisymmärrys koulutukselle ja 
nuorisolle annettavan tuen roolis ta taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta ja jotta 
voitaisiin lisätä päättäjien ja koulutusalan asian tuntijoiden tietämystä kansainvälisistä hyvistä 
käytännöistä, myös urheilun alalla. Ohjelman tavoitteena on saada aikaan systeemisiä muutoksia koulutuksen alalla, joten sen tu lisi toimia liikkeelle panevana voimana 
liikkuvuutta ja tutkintojen tunnustamista edis tävien yleisten eurooppalaisten välineiden 
täytäntöönpanossa.
2  
– EU:n ohjelman täydentävyys suhteessa kansa llisiin, kansainvälisiin ja EU:n ohjelmiin:  
EU:n tuen erityinen lisäarvo verrattuna muihin  (kansallisiin ja kansainvälisiin) ohjelmiin 
piilee lisäksi siinä, että EU:n toiminta kattaa maantieteellisesti laajemman alueen ja että sillä 
edistetään yhtenäistä yhteistyötä koulutuk sen, nuorison ja urheilun aloilla samoin kuin 
liikkuvuutta ja koulutuksen kansainvälistymist ä. Muiden EU:n toimien (lähinnä EU:n 
rakennerahastojen) aloitteet koulutusalalla  ovat erilaisia. Euroopan sosiaalirahaston  (ESR) 
toiminta liittyy yleensä tuen antamiseen, ja sen painopisteenä ovat työpaikat ja osallistujien 
saaminen mukaan työmarkkinoille, kun taas tu leva ohjelma tarjoaa mahdollisuuksia 
liikkuvuuteen ja uusien hankkeiden, ideoiden ja  menetelmien kehittämiseen, mitä ESR voi 
myöhemmin tukea ja laajentaa muille o sa-alueille. Euroopan aluekehitysrahasto  voi 
investoida koulutusinfrastruktuuriin, mikä auttaa vahvistamaan yhteisöjä ja parantamaan 
koulutukseen pääsyä. Yhteiskunta- ja talo ustieteet sekä humanistiset tieteet 
-tutkimusohjelmalla (tutkimuksen ja innov oinnin pääosasto – seitsemäs tutkimuksen 
puiteohjelma) on merkittävä asema koulutu salan tutkimuksessa, sillä siitä tuetaan 
tutkimushankkeita elinikäisen oppimisen, taitota rpeiden, koulutuksen, nuorison ja sosiaalisen 
osallisuuden aloilla ja se kokoaa mukaan koko tutkimusyhteisön niin Euroopasta kuin sen 
ulkopuoleltakin. Nämä ohjelmat ovat siis selkeästi erilaisia, mutta samalla niiden 
yhteisvaikutukset ja yhteistyö ovat mahdollisia.  
– EU:n ohjelman panos systeemisen vaikutuksen aikaansaamisessa: EU:n laajuisella 
välineellä voidaan saada aikaan voimakas sy steeminen vaikutus. Tällainen väline voi 
                                                 
2 Esimerkkeinä Europass-järjestelmä, Youthpass-todist ukset, eurooppalainen tutkintojen viitekehys sekä 
ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten  eurooppalainen siirtojärjestelmä. 
 
FI 8   FI nimittäin toimia uusien toimintatapojen testaaj ana, joka voi inspiroida kansallisia ja 
alueellisia ohjelmia tai auttaa niitä ke hittämään kansainvälistä ulottuvuutta.  
EU:n toiminnan olisi noudatettava  perussopimuksessa vahvistettua suhteellisuusperiaatetta , 
koska sillä ei pitäisi ylittää sitä, mikä on ta rpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Sitä on pantava täytäntöön jäsenvaltio iden nykyisissä toimintapuitteissa.  
3. TULEVAN TOIMINNAN TAVOITTEET  
Eri vaikutustenarviointiraporteissa t odetut ongelmat tuovat korostetusti esiin sen, että Euroopan unioni 
ja sen jäsenvaltiot ovat asettaneet selkeät yhteiset ta voitteet ja poliittiset prosessit yleissivistävän ja 
ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun aloilla : koulutusalan strategiset puitteet (ET 2020), 
nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetut  puitteet (2010–2018) sekä vuonna 2011 annettu 
tiedonanto Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen . Nämä poliittiset puitteet koskevat 
kaikilta osin myös vuosien 2014–202 0 monivuotista rahoituskehystä. Tämän vuoksi EU:n näille aloille 
antaman taloudellisen tuen yleistavoitteena tulisi olla kyseisten EU:n strategioiden edistäminen. Niihin 
liittyviksi tärkeimmiksi vaikutusindikaattoreik si olisi asetettava Eurooppa 2020 -strategian 
yleistavoitteet.  
 
FI 9   FI Yleiset tavoitteet  
Ohjelmalla pyritään myötävaikuttamaan Eurooppa 2020 -strategian ja koulutusalan strategisten 
puitteiden (ET 2020) tavoitteiden sek ä niille vahvistettujen vertailuar vojen saavuttamiseen, edistämään 
nuorisoalan eurooppalaisen  yhteistyön uudistettuja puitteita ( 2010–2018) ja korkea-asteen koulutuksen 
kestävää kehittämistä kolmansissa maissa sekä keh ittämään urheilun eurooppa laista ulottuvuutta. 
Yksittäisissä vaikutustena rvioinneissa on tulevalle tuelle as etettu seuraavat yleiset tavoitteet: 
Elinikäinen oppiminen / yleissivistävä ja ammatillinen koulutus : Annetaan iästä ja sosiaalisesta 
taustasta riippumatta kaikille vaikutus mahdollisuuksia edesauttamalla laadukkaiden 
koulutusjärjestelmien kehittämistä osana älykkääseen,  kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää 
Eurooppa 2020 -strategiaa ja ET 2020:n strategisia puitteita.  
Kansainvälinen yhteistyö korkea-asteen koulutuksen alalla : Lisätään avoimuutta, innovointia ja 
huippuosaamista koulutusalalla, jotta voitaisiin saad a aikaan pitkäkestoinen systeeminen vaikutus, 
rakentaa valmiuksia ja tukea korkeakouluje n uudistamista EU:ssa ja kumppanimaissa.  
Nuorten epävirallinen koulutus : Lisätään nuorten työllistettävyy ttä, aktiivista osallistumista 
yhteiskunnan toimintaan ja EU:hun kuulumisen tunne tta, sillä näiden toimien avulla voidaan edistää 
inhimillisen ja sosiaalisen pääoman kehitystä sekä kasvua ja sosiaalista yh teenkuuluvuutta Eurooppa 
2020 -strategian ja EU:n nuorisostrategian tueksi.  
Urheilu : Kehitetään urheilun euroop palaista ulottuvuutta.  
Toisiinsa liittyviä erityisiä ja operatiivisia tavoitteita laaditaan kussakin vaikutustenarviointiraportissa 
eritasoisine indikaattoreineen. Tiivistelmä indik aattoreista löytyy elinikäistä oppimista koskevan 
vaikutustenarvioinnin liitteestä.  
4. VAIHTOEHDOT  
Vaikutustenarviointien tueksi tehdyssä tutkim uksessa on voitu kartoittaa, mikä kussakin 
alkutilanteessa toimii ja mikä ei.  Tuloksia on hyödynnetty parhaaksi katsotun vaihtoehdon 
määrittelyssä, ja ne ovat näin ollen ohjanneet ra hoituksen jakamista eri toimien välillä monivuotista 
rahoituskehystä 2014–2020 koskeva n komission ehdotuksen pohjalta.  
Nykyisiä elinikäisen oppimisen ja nuorisoalan oh jelmia koskevien vaikut ustenarviointiraporttien 
osalta on tarkasteltu seuraavassa kuvattuja ne ljää vaihtoehtoa. Korkea-asteen koulutuksen 
kansainvälistä yhteistyötä ja urheilua koskevissa  kahdessa vaikutustenarviointiraportissa otetaan 
huomioon kahden muun vaikutustenarv iointiraportin rakenne ja erityisesti niissä parhaana pidetyn 
vaihtoehdon (eli yksi yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskeva ohjelma) 
tavoitteet ja virtaviivaistettu rakenne.  
Vaihtoehto 3 ja vielä suuremmassa määrin vaihto ehto 4 tarjoavat mahdollis uuden saavuttaa merkittävä 
tuensaajien kriittinen massa ja systeeminen vaikutus site n, että keskeytetään nykyiset toimet, joilla ei 
ole riittävää EU:n tason lisäarvoa. Vaihtoehdosta 4 koituu lisäksi suurempi mahdollinen vaikutus, 
koska sen myötä toiminta voidaan virtaviivaistaa ko lmeksi avaintoimeksi ja  koulutus- ja nuorisoalan 
synergiamahdollisuudet voidaan selvittää kokonaisuudessaan.  
Tiettyjä sisältöä koskevia vaihtoehtoja tarkaste ltiin, mutta ne hylättiin, koska ne ovat ristiriidassa 
tutkimustulosten kanssa eivätk ä ehkä ole jäsenvaltioiden ja EU:n painopisteiden mukaisia.  Muihin 
politiikan välineisiin perustuvia vaihtoehtoja  voitaisiin mahdollisesti kuvitella teoreettisesti.  Tällaiset 
vaihtoehdot jäisivät kuitenkin näiden alojen toim intaa koskevan EU:n toimivallan ulkopuolelle, joten 
ne hylättiin varhaisessa vaiheessa.  
 
FI 10   FI Toimintavaihtoehto 1 : Nykytilanteen säilyttäminen (perusvaihtoehto) 
Nykyiset ohjelmat ja alaohjelmat säilyttäisivät pi tkälti nykyiset itsenäiset  tavoitteensa, toimensa, 
rakenteensa ja hallintojärjestelmänsä samoin kuin nyky iset määrärahansa. Näin  ollen kyseiset ohjelmat 
olisivat olennaisesti samat kuin nykyiset  
• Elinikäisen oppimisen ohjelma 
• Erasmus Mundus -ohjelma ja muut korkea-asteen koulutuksen ulkoiset yhteistyöohjelmat 
• Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma. 
Erityistä urheilua koskevaa ohjelma ei olisi olemassa.  
Toimintavaihtoehto 2:  Ei toimia  
Jos tämä vaihtoehto valittaisiin, näillä aloilla ei  olisi EU:n rahoitusohj elmia vuoden 2013 jälkeen. 
Politiikan koordinointi ja vastavuoroisen oppimi sen prosessit (eli avoin koordinointimenetelmä 
koulutus- ja nuorisopolitiikan alalla, politiikan koordinoi nti urheilun alalla) jatkuisivat. EU jatkaisi 
edelleen perussopimuksen 165 ja 166 artiklasta aiheutuvien velvoitteidensa täyttämistä, mikä 
edellyttäisi jonkinasteisia menoja tiedon ja analyy sien ja henkilöresurssien tarjoamiseksi sen 
toimeksiannon täyttämiseksi. Joitakin urheiluun liitt yviä hankkeita saatettaisiin rahoittaa muiden EU:n 
ohjelmien ja niihin liittyvien välineiden puittei ssa, esimerkkinä kansanterveysohjelma ja ESR. 
Muutoin yleissivistävään ja ammatilliseen koulutuk seen ja epäviralliseen koulutukseen liittyvään 
liikkuvuuteen, nuorisotyöhön ja kansainväliseen yhte istyötoimintaan käytettävä rahoitus olisi 
hankittava kokonaisuudessaan muista kuin EU :n varoista (eritoten jäsenvaltioilta).  
Toimintavaihtoehto 3:  Nykyisten ohjelmien tavoitteiden vahvistaminen  
Tämä vaihtoehto rakentuisi nykyisten ohjelmien  vahvuuksille välttäen niiden heikkoudet. Siinä 
keskitettäisiin uudelleen nykyisten erillisten ohjelmien tavoitteet, jotta niillä voitaisiin paremmin tukea 
Eurooppa 2020 -strategisia  puitteita ja EU:n uusia yleissivistävää  ja ammatillista koulut usta ja urheilua 
koskevia poliittisia puitteita. Koulutus - ja nuorisoalan eri (ala)ohjelmien  hallintorakenteita ja ohjelma-
arkkitehtuuria ei muutettaisi jatkuvuuden turvaamisek si. Urheilua varten luotaisiin erikseen pieni 
ohjelma, jolla olisi pienehkö budjetti. Nykyisiin oh jelmiin tehtäviä muutoksia ohjaisivat seuraavat 
periaatteet:  
(a) Keskitetään kukin erillinen ohjelma toimiin, joilla on suurin lisäarvo ja joissa kriittinen 
massa voidaan saada aikaan, sekä tiukkoihin eh toihin ja vahvoihin kannustimiin, jotta 
voitaisiin päästä systeemiseen muutokseen tähtääviin unionin poliit tisiin tavoitteisiin. 
(b) Yksinkertaistetaan ja järkiperäistetään kustakin ohjelmasta tuettuja toimia mutta pidetään 
samalla mielessä ohjelmien ero ttelu tuensaajaryhmittäin erila isine toimintatavoitteineen, 
toimineen jne. 
Jotkin ohjelmista nykyisin rahoitetut toimet kesk eytettäisiin eli ne, joilla ei ole riittävää yhteyttä 
politiikan painopisteisiin, jotka mahdollisesti menevä t päällekkäin EU:n muiden rahoitusvälineiden 
kanssa, joilla on korkeat hallintokustannukset tai jo ista aiheutuu riittämätöntä EU:n tason lisäarvoa. 
Tarkemmin sanottuna ohjelmilla pyrittäisiin  
• parantamaan liikkuvuuteen liittyviä  menoja, mukaan luettuna  
o kerrannaisvaikuttajien liikkuvuus  (henkilöstön, opettajien, 
nuorisotyöntekijöiden liikkuvuus)  
 
FI 11   FI o panostus liikkuvuuteen, jolla on vahva systeeminen vaikutus, erityisesti 
korkeakouluopiskelijoiden osalta  
o harjoittelut yrityksissä, jotta helpotetaan  siirtymistä koulusta työelämään ja 
edistetään yrittäjyyttä 
• tukemaan vastavuoroista oppimista, jonka tukena on huippuosaaminen ja järjestelmien 
nykyaikaistaminen niin EU-maissa kuin sen kumppanimaissa, mukaan luettuna  
o vertaisoppimistoimet  
o hyvien käytäntöjen vaihto  
o yhteisten hankkeiden ja innovatiiv isten menetelmie n kehittäminen  
o vahvempi yhteistyö työelämän kanssa  
o kannustimet innovointia ja yrittäjyyttä palvelevan koulutusalan 
huippuosaamisen palkitsemiseksi 
• tukemaan avoimen koordinointimenetelmän pohj alta jäsenvaltioiden kanssa perustettuja 
verkostoja ja innovatiivisten toimintamallien yhteistestausta esimerkik si seuraavilla aloilla:  
o EU:n välineiden kehittäminen tutkinto jen avoimuutta, siirrettävyyttä ja 
tunnustamista varten  
o analyysi, joka liittyy suoraan Eurooppa 2020 -strategiaan ja vuosittaisen 
kasvuselvityksen painopisteisiin sekä Bolognan ja Kööpenhaminan 
prosesseihin 
o toimintatapojen vaihto koulutusvirano maisten ja muiden sidosryhmien välillä 
nykyaikaistamiskysymyksissä 
o toimintatapojen vaihto nuorisoasioist a vastaavien viranomaisten ja muiden 
sidosryhmien kanssa nuorisoalan yht eistyön eurooppalaisissa puitteissa 
o poliittinen vuoropuhelu kolmansien maid en kanssa keskittyen strategisiin 
kumppaneihin. 
Erillisellä urheiluohjelmalla helpotettaisiin tietämyk sen ja hyvien käytäntöjen luomista, vaihtoa ja 
levittämistä määritellyillä aloilla sekä tietämyksen lisäämistä keskeisistä kysymyksistä. Lisäksi sillä 
rakennettaisiin pohjaa politiikantekoa varten ja tuettaisiin urheilujärj estöjen valmiuksien kehittämistä.  
Toimintavaihtoehto 4:  Yksi koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma: tavoitteiden ja vaikutuksen 
vahvistaminen keskittämisen ja virtaviivaistetun rakenteen keinoin  
Tässä vaihtoehdossa viedään vaihtoehdon 3 ajatusma lli vielä askelen pidemmälle. Siinä nimittäin 
hyödynnetään sitä mahdollisuutta, että nykyisiä ohjel mia on vielä varaa keskittää ja yksinkertaistaa, ja 
laajennetaan tämä ajatusmalli kattamaan useat nykyi set ohjelmat, joilla on samanlaiset laajat tavoitteet, 
toimityypit ja toteutusmekanismit. Tällä vaihtoehdo lla lisättäisiin näin vaihtoehtoon 3 sisältyvää 
potentiaalia parannuksiin, sikäli kuin on kyse toim ien EU:n tason lisäarvosta ja systeemisestä 
vaikutuksesta, yhdistämällä  kaikki yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja nuorisoalan toimet 
yhdeksi ohjelmaksi. Pääperusteena on se, että kustaki n ohjelmasta ja erillisistä alaohjelmista nykyisin 
tuetut toimityypit voidaan helposti yhdenmukaistaa ja virtaviivaistaa, koska ne ovat luonteeltaan 
 
FI 12   FI samankaltaisia, ja että toimien ja toteutuksen yksinkertaistaminen voi lisätä niin EU:n tuen vaikutusta 
kuin sen kustannustehokkuutta.  
Ohjelmaan sisältyisi erillinen luku ja budjetti urhe ilutoimia varten. Näin vältettäisiin yksittäisten 
oikeusperustojen määrän kasvu – mikä olisi linjassa rationalisointiin ja yksinkertaistamiseen tähtäävän monivuotisessa rahoituskehyksessä omaksutun ylei sen toimintamallin kanssa – mutta voitaisiin 
edelleen hyödyntää sekä yhteisiä yleisiä tavoitte ita että mittakaavaetuihin ja hallinto- ja 
johtamismenettelyjen yhdenmukais tamiseen liittyviä mahdollisuuksia.
 
Yksi ohjelma syventäisi luonnostaan systeemisten va ikutusten mahdollisuutta ja investointien tuottoa, 
koska siinä keskityttäisiin eurooppalais ta lisäarvoa tuottaviin toimiin ja  lisättäisiin yhteisvaikutuksia ja 
vähennettäisiin eri alojen ja toimintalinjojen välis iä päällekkäisyyksiä. Ohje lman rakennetta ja sen 
saatavuutta yksinkertaistettaisiin merkittävästi. To teutus tapahtuisi kolmenlaisin toimin: liikkuvuus, 
yhteistyö ja politiikan uudistamiseen tähtäävät toim et. Parannukset toteutuisivat lähinnä seuraavasti:  
(a) Kuten vaihtoehdon 3 kohda lla todettiin, keskitytään toimiin, joilla on suurin lisäarvo ja joissa 
kriittinen massa voidaan saada aikaan, sekä tiukkoihin ehtoihin ja vahvoihin kannustimiin, 
jotta voitaisiin päästä systeemiseen muutokseen  tähtääviin unionin poliittisiin tavoitteisiin.  
(b) Kartoitetaan ne toiminnan alat, joilla ohjelma lla on kilpailuetua verrattuna muihin EU:n 
välineisiin tai aloitteisiin, ja kartoitetaan  jo suunnitteluvaiheessa eri sektorien, politiikan 
alojen ja muiden rahoituslähteiden synergia - ja täydentävyysmahdollisuudet ja hyödynnetään 
niitä. 
(c) Vähennetään radikaalisti ohjelmien rakent eellista monimutkaisuutta ja selvitetään 
mittakaavaetujen mahdollisuudet sek ä mahdollisuudet yksinkertaistaa ohjelmien hallintoa ja 
lisätä niiden käyttäjäystävällisyyttä.  
Toteutuksen osalta ohjelmassa nojauduttaisiin tä män asiakirjan kohdassa 6 selostetun kansallisiin 
toimistoihin perustuvan järjest elmän nykyisiin vahvuuksiin. 
Tällä toimintavaihtoehdolla pyr ittäisiin tarjoamaan enemmän jous toa ja kannustimia EU:n tason 
lisäarvon edistämiseksi, jotta määrärahojen jaossa er i toimille, tuensaajille ja maille voitaisiin ottaa 
paremmin huomioon todellinen laadullinen ja määrällin en toimivuus. Sen ansiosta voitaisiin lisäksi 
hyödyntää laajemmin tutkimusten tuloksia ja siirt ää sellaisia kypsiä innovaatioita ja parhaita 
käytänteitä, jotka ovat valmiita siirrettäv iksi ohjelmasuunnittelun alemmille tasoille.  
Ohjelman urheiluun liittyvät toimet hyötyisivät nyky isistä toteutusmekanismei sta, jotka mahdollistavat 
mittakaavaedut (verrattuna vaihtoehdossa 3 kaava iltuun uuden erillisen ohjelman luomiseen nykyisten 
rinnalle) ja hyvien käytänteiden käytön.  
5. VAIHTOEHTOJEN TÄRKEIMMÄT VAIKUTUKSET  
Kaikkien tutkittujen vaihtoehtojen ympäristöva ikutuksia pidetään aloitteen luonteen vuoksi 
mitättöminä, eikä niitä sen vuoksi ole tarkasteltu tarkemmin. 
Toimintavaihtoehto 1: Nykytilanteen säilyttäminen  
Sosiaaliset vaikutukset 
Ohjelmat olisivat edelleen liikkeelle paneva voi ma sellaisten eurooppala isten välineiden kannalta, 
joilla edistetään liikkuvuutta, tuetaan nuorisotyön kehittämistä ja yleissivistävän ja ammatillisen 
koulutuksen kansainvälistymistä. Ohjelmien avulla voitaisiin lisäksi edelleen edistää Bolognan ja 
 
FI 13   FI Kööpenhaminan prosessien kaltaisia poliittisi a prosesseja, eurooppalaisia nuorisoalan 
yhteistyöpuitteita ja, vähäisemmässä mä ärin, avointa koordinointimenetelmää.  
Tämän vaihtoehdon myötä voitaisiin kuitenkin tavoitt aa vain joitakin sellaisia osallistujia, joiden 
sosioekonomiset lähtökohdat ovat muita heikommat,  sillä heillä ei olis i liikkuvuuden kustannusten 
vuoksi mahdollisuutta osallistua liikkuvuustoimiin.  
Taloudelliset vaikutukset 
Ohjelmat parantaisivat jossakin määrin sisämarkkinoi den toimintaa lisäämällä niiden ihmisten määrää, 
jotka olisivat halukkaita työskentelemään ulkoma illa, ja helpottaisivat tutkintojen avoimuutta. 
Euroopan kilpailukyky paranisi näin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä väestön taitotason parannuttua 
ja inhimillisen pääoman jakauduttua Euroopassa paremmin liikkuvuuden ansiosta.  
Perusoikeudet 
Ohjelmilla olisi myönteisiä vaikutuksia useisiin pe rusoikeuksiin, kuten oikeuteen saada koulutusta ja 
oikeuteen liikkua vapaasti. Liikkuvuus vaiku ttaisi myös kielelliseen monimuotoiseen, koska 
liikkuvuustoimissa on mukana maita, joiden kieliä puhutaan vähemmän.  
Toimintavaihtoehto 2: Ei toimia  
Sosiaaliset vaikutukset 
Tuleva kehitys liikkuvuuden, yhteis työn ja politiikan kehittämisen alalla  olisi paljon hajanaisempaa ja 
kahdenvälistä ja toteutuisi pi enemmässä mittakaavassa, eikä kehitys olisi yhtenäistä EU:n 
jäsenvaltioissa.  
Tämän vaihtoehdon myötä hukattaisiin mahdollis uuksia, mitä tulee Euroopan kansalaisuuden 
kehittämiseen ja Euroopan yhdentymisen ymmärt ämiseen. Koska jotkin kansalaisten silmissä 
suosituimmista EU:n toimista häviäisivät, va ihtoehdosta aiheutuisi unionille imagohaittoja.  
Taloudelliset vaikutukset 
Tällä vaihtoehdolla saatetaan pahentaa työmarkki noiden kannalta merkityksellisten taitojen, kuten 
kielitaidon, viestintätaitojen ja teknisten taitojen, tulevaa vajetta, mistä olisi seurauksena tuottavuuden 
ja kilpailukyvyn menetystä. 
Ohjelmien lakkauttaminen ei edistä isi sellaisten edellytysten luomis ta, joita tarvitaan, jotta Euroopan 
kansalaiset voisivat aktiivisesti hyödyntää oikeutt aan liikkua ja työskennellä  koko EU:n alueella. 
Perusoikeudet 
Tämä vaihtoehto ei edistäisi sellaisten edellytysten  luomista, joita tarvitaan, jotta Euroopan kansalaiset 
voisivat aktiivisesti hyödyntää oikeuttaan liikkua ja  työskennellä koko EU:n alueella. Kielellinen 
monimuotoisuus jäisi liikkuvuusvirroissa vähemmälle huomiolle, kos ka maat, joiden kieliä puhutaan 
vähemmän, eivät olisi yhtä laajalti mukana liikkuvuusvirroissa.  
Toimintavaihtoehto 3 : Nykyisten ohjelmien vahvistaminen  
Sosiaaliset vaikutukset 
Tämän vaihtoehdon avulla voitaisiin lisätä sosiaal isia vaikutuksia niiden  tärkeimpien ongelmien 
ratkaisemiseksi, joita Euroopalla on taitojen kehittämi sen alalla. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta 
on todennäköistä, että to iminnan keskittäminen suosisi niitä maita ja ryhmiä, joilla on eniten 
 
FI 14   FI vaikeuksia taitojen kehittämisessä. Syynä olisi erit yisesti se, että painopisteenä olisivat nimenomaan 
perustaidot.  
Vielä merkittävämpiä vaikutuksia voidaan saavutt aa sellaisten, nuorten ty öllistettävyyden kaltaisten 
muutamien painopisteiden alalla, joilla on kaikista suurin merkitys. Tämä lisäisi ohjelmien 
vaikutuksen merkittävyyttä suhteessa laajempaan po litiikan kehittämiseen ja vertailuarvoihin. 
Koulutusalan ulkopuolisten järjestöjen ja sektorien  – kuten tuotanto- ja vapaaehtoissektorin – kanssa 
tehtäisiin enemmän yhteistyötä.  
Tämän vaihtoehdon oletetaan parantavan taitoje n tarjontaa lyhyellä aikavälillä liikkuvuuden ja 
keskipitkällä aikavälillä käytännön toimijoiden ja poliittisen tason kansainvälisen oppimisen ansiosta. 
Se auttaisi tuensaajia näkemään itsensä Euroopan kansalaisina ja antaisi heille mahdollisuuksia 
osallistua talous- ja yhteiskuntaelämään. Keskittymäll ä vaikeasti tavoitettaviin ja muita heikommassa 
asemassa oleviin ryhmiin voitaisiin myös edist ää Euroopan kansalaisuuden kehittymistä niiden 
osallistujien keskuudessa, jotka eivät perinteisesti osallistu mihinkään kansainväliseen toimintaan. 
Tehostetulla yhteistyöllä, jolla pyritään lisäämään osallistumista urheiluun, olisi lisäksi mahdollisia 
vaikutuksia esimerkiks i terveyden alalla.  
Taloudelliset vaikutukset 
Taloudelliset vaikutukset ovat mitä todennäköisimmin myönteisiä, koska tuleva ohjelma paneutuisi 
aiempaa tehokkaammin niihin ongelmiin, jo ista aiheutuu merkittäviä kustannuksia 
työttömyysetuuksien ja aktiivisten työvoi mapoliittisten toimenpiteiden muodossa sekä 
piilokustannuksia tuottavuuden menetyksen mu odossa. Vaikka tuleva ohjelma onnistuisi 
myötävaikuttamaan näiden ongelmien vähentämiseen vain vähäisessäkin määrin, se tuottaisi mittavia 
säästöjä ja loisi kasvua pitkällä aikavälillä. Parantamalla taitotarj ontaansa Euroopasta tulisi yritysten 
kannalta houkuttelevampi sijaintipaikka, millä olisi myöntei siä vaikutuksia Euroopan talouden 
älykästä kasvua ajatellen.  
Perusoikeudet 
Verrattuna vaihtoehtoon 1 (Nykytilanteen säilyttä minen) tästä vaihtoehdosta koituisi enemmän 
myönteisiä vaikutuksia perusoikeuks ien kannalta, koska siinä painotetaan  enemmän sitä, että kaikkien 
– erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien – oikeus koulutukseen EU:ssa on taattava. 
Toimintavaihtoehto 4:  Yksi koulutus-, nuoriso- ja urhe iluohjelma: vaikutuksen vahvistaminen 
tavoitteiden keskittämisen ja virtaviivaistetun rakenteen keinoin  
Sosiaaliset vaikutukset 
Vaihtoehdon 3 kohdalla luetellut sosiaaliset vai kutukset pätevät myös tähän vaihtoehtoon, mutta 
suuremmassa mittakaavassa, kun muistetaan, että  ohjelmien ja toimien hajanaisuus rajoittaa 
mahdollisuuksia lisätä nykyisten ohjelmien vaikutuksia  ja yksinkertaistaa ja tehostaa niitä. Lisäksi 
ohjelman yhdistäminen ja huomattava yksinkertai staminen synnyttäisi myönteisiä vaikutuksia 
hallintomenojen ja saatavuuden mittapuulla mitattuna : useammat yksittäiset ihmiset, koulutuslaitokset 
ja nuorisojärjestöt voisivat hakea rahoitusta, kun  liikkuvuuden alalla olisi käytössä keskitettyjä 
palvelupisteitä (integroidut kansalliset toimistot). Ohjelman uusi rakenne help ottaisi lisäksi toiminnan 
kehittämistä eri koulutussektoreilla ja edistäis i näin elinikäisen oppimisen kehittämistä 
tehokkaammalla tavalla.  
Lisäksi se, että nykyiset Erasmus-tyyppiset toimet  yhdistettäisiin samankaltaisiin toimiin, joita 
nykyisin toteutetaan EU:n ulkopuolisten kumppani maiden kanssa erillisillä kor kea-asteen koulutuksen 
yhteistyöohjelmilla (Erasmus Mundus, Tempus jne. ), tekisi näiden maiden kanssa tehtävästä 
yhteistyöstä yhtenäisempää, edistäisi kork ea-asteen koulutuksen kansainvälistymistä ja 
yksinkertaistaisi merkittävästi hallintoa ja menettely ä. Yhdistymisestä nuorisotoimintaohjelmaan olisi 
 
FI 15   FI hyötyä, koska tällöin voitaisiin lisätä vuorovaik utusta muiden epävirallisen koulutussektorin 
toimijoiden kanssa ja koulutusalan sidosryhmät ja työnantajat voisivat paremmin tunnustaa 
epävirallisissa yhteyksissä hankitut tiedot, taidot ja pätevyyden.  
Taloudelliset vaikutukset 
Sosiaalisten vaikutusten tavoin vaih toehdolla on samat vaikutukset kui n vaihtoehdolla 3, mutta vielä 
laajemmassa mittakaavassa. Tämän lisäksi eri ohjelmien yhdistämis estä aiheutuisi huomattavaa 
mittakaavaetua verrattuna elinikäisen oppimisen , Erasmus Mundus- ja nuorisotoimintaohjelman 
nykyisiin erillisiin hallintorakenteisiin. Tällö in varat voitaisiin käyttää kohdennetummin ja 
vaikuttavammin aloihin, joista aihe utuu runsaasti eurooppalaista lisäarvoa.  
Perusoikeudet 
Ks. vaihtoehto 3. 
6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Seuraavassa taulukossa vertaillaan kartoitettuja vaihtoehtoja.  
 
FI 16   FI Vaihtoehtojen vertailu 
Selitys: 
 ++ + 0 - -- 
Vertailu perusskenaarioon  Myönteinen  Hieman myönteinen  Neutraali  Hieman kielteinen  Kielteinen  
 
Perusteet  Vaihtoehto 
1:  
Nyky-
tilanteen 
säilyttämi-
nen  Vaihto-
ehto 2: 
Ei toimia  Vaihtoehto 3: 
Toimintavaihto
ehto 3: 
Nykyisten 
ohjelmien 
vahvistaminen  
  
Toimintavaihto
ehto 4: Yksi 
koulutus-, 
nuoriso- ja 
urheiluohjelma 
 Arvioinnin selitys:  
Vaikuttavuus erityisten tavoitte iden saavuttamisen kannalta:  
1. Annetaan iästä ja sosiaalisesta 
taustasta riippumatta kaikille 
vaikutusmahdollisuuksia 
edesauttamalla laadukkaiden koulutusjärjestelmien kehittämistä 
osana älykkääseen, kestävään ja 
osallistavaan kasvuun tähtäävää Eurooppa 2020 -strategiaa ja ET 
2020:n strategisia puitteita.
 0 -- + ++ Vaihtoehto 1 : Tavoittaisi ainoastaan joitakin muita heikommassa asemassa olevista 
ryhmistä tulevia osallistujia. Tiettyjen maiden  osallistumisaste aloitteeseen olisi edelleen 
alhainen. EU:n toiminnan nykyinen hajanaisuus jatkuisi, eikä painopisteiden ja kriittisen 
massan puuttuminen korjaantuisi.  
Vaihtoehto 2 : Todettuihin ongelmiin ei puututtaisi, mikä aiheuttaisi pirstoutumista ja 
EU:n kilpailukyvyn heikentymistä.  
Vaihtoehto 3 : Keskittyminen taitoihin ja lisäarvoo n edistäisi EU:n kilpailukyvyn 
parantamista. Määrällinen kasvu auttaisi saamaan aikaan kriittisen massan haluttujen 
vaikutusten tuottamiseksi. Perusskenaariossa havaittuihin ongelmiin paneuduttaisiin 
hyvin, mutta erillisten ohjelmien välisiä synergiamahdollisuuksia ei edelleenkään 
 
FI 17   FI Perusteet  Vaihtoehto 
1:  
Nyky-
tilanteen 
säilyttämi-
nen  Vaihto-
ehto 2: 
Ei toimia  Vaihtoehto 3: 
Toimintavaihto
ehto 3: 
Nykyisten 
ohjelmien 
vahvistaminen  
  
Toimintavaihto
ehto 4: Yksi 
koulutus-, 
nuoriso- ja 
urheiluohjelma 
 Arvioinnin selitys:  
hyödynnettäisi.  
Vaihtoehto 4 : Sama kuin vaihtoehdossa 3. Lisäksi ohjelmien yhdistäminen edistäisi 
elinikäisen oppimisen kehittämistä tehokkaammin.  
2. Lisätään avoimuutta ja 
huippuosaamista, jotta voitaisiin 
saada aikaan pitkäkestoinen systeeminen vaikutus, rakentaa 
valmiuksia ja tukea korkeakoulujen 
uudistamista EU:ssa ja kumppanimaissa.
 0 -- + ++ Vaihtoehto 1 : EU:n toiminta olisi edelleen hajanaista, minkä vuoksi EU ei voisi 
riittävästi edistää korkea-asteen koulutuksen laatua ja eurooppalaisen korkea-asteen 
koulutusalueen toteutumista. Joillakin kumppanimailla ei olisi korkea-asteen koulutuksen alalla valmiuksia luoda keskinäisesti hyödyllisiä kumppanuuksia EU:n kanssa.
 
Vaihtoehto 2 : Todettuihin ongelmiin ei puututtaisi, mikä aiheuttaisi pirstoutumista ja 
EU:n kilpailukyvyn heikentymistä.  
 
Vaihtoehto 3 : EU:n erilaisten korkea-asteen koulu tusalan ulkoisten yhteistyöohjelmien 
keskinäisten yhteyksien puuttumiseen paneuduttaisiin, mikä yhdessä määrällisen kasvun kanssa vahvistaisi merkittävästi systeemisiä vaikutuksia.
 
Vaihtoehto 4 : Vaihtoehdosta 3 koituvan hyödyn lisäksi tämä vaihtoehto helpottaisi lisää 
Erasmus-ohjelman ja korkea-asteen koulutuksen kansainvälisten yhteistyöohjelmien välisten yhteisvaikutusten hyödyntämistä, mikä vahvistaisi vaikutuksia.
 
3. Lisätään nuorten työllistettävyyttä, 
aktiivista osallistumista yhteiskunnan 
toimintaan ja EU:hun kuulumisen 0 -- + ++ Vaihtoehto 1 : Tällä vaihtoehdolla ei puututtaisi tehokkaimmalla mahdollisella tavalla 
uuden poliittisen toimintakentän painopisteisiin eikä nuorisotoimintaohjelman 
väliarvioinnin suosituksiin. Tämä koskee erityisesti mahdollisuutta lisätä nuorten 
 
FI 18   FI Perusteet  Vaihtoehto 
1:  
Nyky-
tilanteen 
säilyttämi-
nen  Vaihto-
ehto 2: 
Ei toimia  Vaihtoehto 3: 
Toimintavaihto
ehto 3: 
Nykyisten 
ohjelmien 
vahvistaminen  
  
Toimintavaihto
ehto 4: Yksi 
koulutus-, 
nuoriso- ja 
urheiluohjelma 
 Arvioinnin selitys:  
tunnetta, sillä näiden toimien avulla 
voidaan edistää inhimillisen ja 
sosiaalisen pääoman kehitystä sekä 
kasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Eurooppa 2020 
-strategian ja EU:n nuorisostrategian 
tueksi.
 työllistettävyyden painotusta kadottamatta silti osallistumiseen liittyvää ulottuvuutta, tarvetta selkiyttää lisää muita heikommassa asemassa oleville nuorille annettavaa tukea, 
tarvetta parantaa ja järkiperäistää ohjelman perusteluja ja rakennetta sekä mahdollisuutta 
yksinkertaistaa hallinnollisia vaatimuksia.
 
Vaihtoehto 2 : Todettuihin ongelmiin ei puututtaisi, mikä aiheuttaisi pirstoutumista ja 
EU:n kilpailukyvyn heikentymistä.  
 
Vaihtoehto 3 : Tämän vaihtoehdon myötä keskityttäisiin toimiin, joilla on suurin lisäarvo 
ja joissa luotaisiin vahvimpia kerrannaisvaikutuksia. Lisäksi sen ansiosta voitaisiin 
paremmin lähentyä politiikan painopisteitä. Parannukset rajoittuisivat kuitenkin siihen, mitä on tehtävissä kunkin erillisen ohjelman puitteissa.
 
Vaihtoehto 4 : Vaihtoehdosta 3 koituvan hyödyn lisäksi tästä vaihtoehdosta aiheutuisi 
lisää synergiaa, ja se edistäisi vuorovaikutusta virallisen koulutussektorin kanssa, minkä pohjalta voitaisiin edistää nuorisotyötä ja nuorten oppimisväyliä ja tunnustaa ne.
 
4. Kehitetään urheilun eurooppalaista ulottuvuutta.
 0 Ei sovellu + + Vaihtoehto 1 : Tiedostamisen ja tiedon jakamisen alalla todettuihin ongelmiin ei 
puututtaisi.  
Vaihtoehto 2 : Ei sovelleta (uusia toimia, näin ollen samat päätelmät kuin vaihtoehdon 1 
kohdalla).  
Vaihtoehto 3 : Tällä vaihtoehdolla käsiteltäisiin todettuja ongelmia pyrkimällä luomaan 
 
FI 19   FI Perusteet  Vaihtoehto 
1:  
Nyky-
tilanteen 
säilyttämi-
nen  Vaihto-
ehto 2: 
Ei toimia  Vaihtoehto 3: 
Toimintavaihto
ehto 3: 
Nykyisten 
ohjelmien 
vahvistaminen  
  
Toimintavaihto
ehto 4: Yksi 
koulutus-, 
nuoriso- ja 
urheiluohjelma 
 Arvioinnin selitys:  
sidosryhmiä varten yhteistyöpuitteet, joissa ne voivat käsitellä merkittäviä urheiluun 
liittyviä ongelmia, kuten dopingia ja vähäistä  liikuntaa. Suunnitelluilla toimilla odotetaan 
olevan merkittäviä vipuvaikutuksia ja huomattavaa EU:n tason lisäarvoa.  
Vaihtoehto 4 : Sama kuin vaihtoehdon 3 kohdalla.  
5. Tehokkuus/kustannustehokkuus se uraavilla mitta reilla mitattuna:  
A) Täytäntöönpanokustannukset 
(yksinkertaistamistoimenpiteet 
huomioon ottaen)  0 Ei sovellu + ++ Vaihtoehto 1 : Koska nykyisten ohjelmien rakenteeseen ja niiden hallintorakenteisiin ja -
kustannuksiin liittyvän vaikuttavuuden osalta on parantamisen varaa, tämän vaihtoehdon 
kustannustehokkuus on keskitasoa.  
Vaihtoehto 2 : Vaikka tämän vaihtoehdon täytäntöönpanokustannukset ovat vähäiset, 
vaihtoehdon vaikuttavuus on niin vähäinen, että kustannustehokkuuden arviointi olisi 
hyödytöntä ja erittäin vaikeaa.  
Vaihtoehto 3 : Tämän vaihtoehdon kustannustehokkuus täytäntöönpanokustannusten 
osalta on suhteellisen merkittävä, koska vaikuttavuus on perusskenaariota korkeammalla 
tasolla. Koska nykyinen hajanainen hallintorakenne kuitenkin suurilta osin säilytetään 
(ulkoista yhteistyötä koskevien ohjelmien integroimista lukuun ottamatta), parantamisen 
varaa on edelleen.  
Vaihtoehto 4 : Koska hallintorakenteen yksinkertaistaminen lisää mittakaavaetuja ja 
tuottaa näin merkittävää säästöä, ohjelman täytäntöönpanon kustannustehokkuus on 
erittäin korkealla tasolla.  
 
FI 20   FI Perusteet  Vaihtoehto 
1:  
Nyky-
tilanteen 
säilyttämi-
nen  Vaihto-
ehto 2: 
Ei toimia  Vaihtoehto 3: 
Toimintavaihto
ehto 3: 
Nykyisten 
ohjelmien 
vahvistaminen  
  
Toimintavaihto
ehto 4: Yksi 
koulutus-, 
nuoriso- ja 
urheiluohjelma 
 Arvioinnin selitys:  
B) EU:n talousarvio  0 Ei sovellu + ++ Vaihtoehto 1 : Kun pidetään mielessä EU:n toiminnan hajanaisuus, perusskenaarion 
kustannustehokkuus EU:n talousarvion kannalta on vain keskitasoa.  
Vaihtoehto 2 : Vaikka tämän vaihtoehdon täytäntöönpanokustannukset ovat mitättömät, 
vaihtoehdon vaikuttavuus on niin vähäinen, että kustannustehokkuuden arviointi olisi hyödytöntä ja erittäin vaikeaa.
 
Vaihtoehto 3 : Koska toiminnassa keskityttäisiin enemmän suurta lisäarvoa tuottaviin 
toimiin ja koska kriittinen massa saataisiin aikaan kyseisten toimien määrällisen kasvun ansiosta, kustannustehokkuus EU:n talous arvion kannalta on korkealla tasolla.
 
Vaihtoehto 4 : Vaihtoehdosta 3 koituvan hyödyn lisäksi nuorisoalan ja elinikäistä 
oppimista koskevan alan välisten sekä elinikäisen oppimisen ohjelman (Erasmus) ja EU:n nykyisten korkea-asteen koulutuksen kansainvälisten yhteistyöohjelmien välisten 
yhteisvaikutusten hyödyntäminen mahdollistaa hallinnon yksinkertaistamisen ja 
toteutusmekanismien mittakaavaedut, minkä seurauksena kustannustehokkuus on EU:n talousarvion kannalta korkeammalla tasolla.
 
6. Johdonmukaisuus  (strategisten 
tavoitteiden jne. kanssa):  0 -- + ++ Vaihtoehto 1 : Perusskenaarioon liittyy tiettyä epäjohdonmukaisuutta suhteessa EU:n 
poliittisiin tavoitteisiin ja jäsenvaltioiden toimiin.  
Vaihtoehto 2 : Johdonmukaisuus kärsisi merkittävästi. Olisi jäsenvaltioiden vastuulla 
päättää, miten ne panevat täytäntöön Eurooppa 2020- ja ET 2020 -strategioiden strategiset tavoitteet ja painopisteet. Tämän vaihtoehdon toteutettavuus olisi lisäksi 
heikolla pohjalla, koska se ei vastaisi useimpien sidosryhmien näkemyksiä.
 
 
FI 21   FI Perusteet  Vaihtoehto 
1:  
Nyky-
tilanteen 
säilyttämi-
nen  Vaihto-
ehto 2: 
Ei toimia  Vaihtoehto 3: 
Toimintavaihto
ehto 3: 
Nykyisten 
ohjelmien 
vahvistaminen  
  
Toimintavaihto
ehto 4: Yksi 
koulutus-, 
nuoriso- ja 
urheiluohjelma 
 Arvioinnin selitys:  
Vaihtoehto 3 : Tämän vaihtoehdon myötä toiminta olisi johdonmukaisempaa suhteessa 
EU:n poliittisiin painopisteisiin ja jäsenvaltioiden toimiin.  
Vaihtoehto 4 : Sama kuin vaihtoehdon 3 kohdalla. Tämän lisäksi sisäinen 
johdonmukaisuus paranisi huomattavasti nykyisten neljän ohjelman yhdistämisen ja päällekkäisyyksien vähentämisen myötä, ja vaihtoehdossa otetaan hyvin huomioon 
komission strategia EU:n ohjelmien rakenteiden yksinkertaistamiseksi.
 
 
FI 22   FI Päätelmät : Edellä esitetyn vertailun perusteella vaihtoehto 4  näyttää selkeästi parhaalta 
vaihtoehdolta. Vaihtoehto kuvataan yksityiskohtaisesti seuraavassa kohdassa.  
7. PARHAANA PIDETYN VAIHTOEHDON KUVAUS  
Niin elinikäisen oppimisen ohjelmasta, nykyis istä korkea-asteen koulut uksen kansainvälisistä 
yhteistyöohjelmista (esimerkkeinä Erasmus Mundus, Tempus, Alfa ja EduLink) kuin 
nuorisotoimintaohjelmasta annetaan tukea rakenteill e, joiden puitteissa tarjotaan joko virallista tai 
epävirallista oppimista. Ohjelmiin liittyy useita erila isia toimintoja, hankkeita jne., jotka voidaan koota 
yhteen kolmeksi avaintoimityypiksi:  
• tuki oppimiseen liittyvälle henkilöiden liikkuvuudelle  
• tuki institutionaaliselle yhte istyölle innovointien ja hyvien  käytäntöjen edistämiseksi sekä  
• tuki politiikan uudistamiselle.  
Nykyisissä urheilualan toimissa on keskitytty en sisijaisesti poliittiseen vuoropuheluun ja viime aikoina 
yhteistyöhankkeisiin käynnissä olevie n valmistelutoimien puitteissa. 
Nykyisten hajanaisten EU:n ohjel mien kokoaminen yhteen yhdeksi yks inkertaistetuksi ja avoimeksi 
rakenteeksi mahdollistaa sen, että uudessa ohj elmassa voidaan pare mmin saada aikaan 
yhteisvaikutuksia niin virallisen ja epävirallisen koulutuksen välillä kaikilla tasoilla – mikä vahvistaa 
elinikäisen oppimisen näkökulmaa – kuin muiden po litiikan alojen kanssa. Yhdennetty ohjelma, jossa 
keskitytään muutamiin keskeisiin sektorirajat ylittävi in toimiin, syventäisi rakenteellisesti systeemisen 
vaikutuksen mahdollisuuksia ja parantaisi investointie n tuottoa, koska siinä keskitytään eurooppalaista 
lisäarvoa tuottaviin toimiin. Ohjelmaan liittyy myös  merkittävä kansainvälin en ulottuvuus, joka 
vahvistaa Eurooppaa osaamiskeskuksena, järjestelmi en ja laitosten uudistajana sekä merkittävänä 
maailmanlaajuisena koulutusalan toimijana ja ed istää samalla Euroopan yhdentymistä koskevaa 
opetusta ja tutkimusta. Ohjelmasta tuetaan lisäksi  urheilualan toimia, jotka hyötyvät nykyisten 
hallintorakenteiden ja asiantuntemuksen jatkuvuudesta.  
Kuten nykyiseen elinikäisen oppimisen ohjelmaan si sältyvää yleissivistävää ja ammatillista koulutusta 
koskevassa vaikutustenarviointiraportissa yksity iskohtaisesti todettiin, tulevaa ohjelmaa olisi 
toteutettava seuraavien kolmen avaintoimityypin ke inoin: oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus, 
yhteistyö innovointien ja hyvien käytäntöjen ed istämiseksi ja tuki politiikan uudistamiselle.  
Kaikki yhdistämishankkeen piiriin kuuluvista nykyis istä ohjelmista rahoitetta vat relevantit toimet 
kuuluvat johonkin näistä kolmesta avaintoimityypistä.3 Niiden kokoaminen yhteen mahdollistaa 
toiminnan yksinkertaistamisen ja lisää EU:n tuen näkyvyyttä. Esimerkiksi kor keakoulu, joka järjestää 
sekä eurooppalaisten että Euroopa n ulkopuolisten opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuusjaksoja 
molempiin suuntiin, voi esittää pelkästään y hden ainoan asiakirjan yhden oppaan ja säännöstön 
pohjalta nykyisten 4–5 hakemuksen sijasta.  
Vaihtoehto tarjoaa lisäksi parh aan vastineen rahalle ohjelman ha llintoon käytettävien kustannusten 
osalta. Keskittämisen, rationalisoinnin ja mittakaav aetujen hyödyntämisen kum ulatiivinen vaikutus 
johtaisi toteutusjärjestelmän tehokkuuden ja va ikuttavuuden kohentumiseen kautta koko ketjun aina 
komissiosta kansallisten toimistojen ja toimee npanoviraston kautta lopullisiin tuensaajiin saakka. 
Hallintokustannusten kumulatiiviset säästöt voitaisiin  komission ja kansallisten toimistojen osalta 
arvioida alustavasti 40 prosentin tasolle nykytilanteeseen verrattuna.  
                                                 
3 Poikkeuksen muodostavat urheiluun liittyvät toimet, jo tka nykyisin sisältyvät valmistelutoimiin, sekä 
Jean Monnet, jonka rakenne on suunniteltava erikseen. 
 
FI 23   FI Tuloksena saatava yksinkertaistettu ja virtaviivaiste ttu rakenne olisi helposti laajennettavissa vähäisin 
lisäkustannuksin, ja noin 70 pr osenttia suuremmista määrärahoista (kuten monivuotisesta 
rahoituskehyksestä annetussa tiedonannossa ehdotet aan) voitaisiin huolehtia nykyresurssein. 
Nykyisten ohjelmien osalta 1 kokoaikavastaava hallinnoi noin 20:tä miljoonaa euroa. Ohjelmien 
yhdistyttyä ja kaavailtujen parannusten myötä se voi si hallinnoida 32:ta miljoonaa. Kunkin kaavaillun 
toimen osalta olisi sovellettava seuraavia periaatteita.  
1. Oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus 
• Liikkuvuustoiminnalla pyritään tukemaan oppijoid en ja koulutuksen tarjoajien liikkuvuutta (myös 
EU:n ja sen ulkopuolisten maiden välillä), jo tta nämä voisivat suorittaa kumppanilaitoksessa tai 
-organisaatiossa ulkomailla opiskelu-, koulutus-,  opetus-, harjoittelu-, vapaaehtoistyö- tai 
nuorisotoimintajakson.  
• Koulutuslaitokset ja nuorisojärj estöt hakevat liikkuvuusavustusta m aansa kansalliselta toimistolta.4 
Kansalliset toimistot antavat lii kkuvuusavustuksia vain laitosten kautta eivätkä enää yksittäisille 
henkilökunnan jäsenille tai opiskelijoille. Avus tus kattaa varsinaisen liikkuvuusavustuksen sekä 
tuen laitokselle korkealaatuisen liikkuvuuden järjestämiseksi.  
• Voidakseen saada liikkuvuusavustusta organisaation on voitava todistaa, että korkealuokkaisten 
liikkuvuustoimien edellytykset ovat olemassa.  
• Kun on kyse osallistuvan maan ja kolmannen m aan laitosten välisestä liikkuvuudesta, apurahaa 
hallinnoi osallistuvan maan laitos kumpaanki n suuntaan tapahtuvan liikkuvuuden osalta. 
Kolmansiin maihin ei perust eta kansallisia toimistoja.  
Hyödyt :  
o Kansallisista toimistoista tulee EU :n liikkuvuuden alalla keskitettyjä 
palvelupisteitä, joiden toiminnasta on helppo saada selkoa ja joihin on helppo 
tulla asioimaan.  
o Kansalliset toimistot hallinnoivat ai noastaan laitosten kanssa tehtäviä 
sopimuksia (eivätkä enää yksityishe nkilöiden kanssa tehtäviä sopimuksia 
kuten nykyisin). 
o Tukea saavien laitosten on parannetta va liikkuvuuden laatua, koska siitä 
muodostuu osallistumisen edellytys. 
2. Innovointia ja hyvien käytänteiden vaihtoa edistävä institutionaalinen yhteistyö 
• Kansainvälisissä yhteistyöhankkeissa pyritään 1) kehittämään innovointia, 2) siirtämään ja 
toteuttamaan innovatiivisia käytäntöjä, mukaan  luettuna verkkofoorumeiden kehittäminen e-
ystävyyskoulutoiminnan (e-Twinning) menest yksekkään esimerkin pohjalta, ja 3) 
nykyaikaistamaan järjestelmiä ja laitoksia erityi sesti korkea-asteen koulutuksen alalla niin EU:ssa 
kuin sen ulkopuolella. 
• Koordinoiva organisaatio hakee koko hankekum ppanuuden nimissä avustusta oman maansa 
kansalliselta toimistolta tai toimeenpanovirast olta. Avustus kattaa kehittelytyön ja muun kuin 
opiskelua, koulutusta, opettamista ja harjoitte lua varten tapahtuvan liikkuvuuden (ks. edellä 
oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus).  
                                                 
4 Kaikissa osallistuvissa maissa on jo olemassa kansallinen toimisto. 
 
FI 24   FI • Voidakseen saada hankeavustuksen k oordinoivan organisaation on voitava todistaa, että 1) se on 
luonut tarvittavat yhteistyöjärjestelyt kumppanior ganisaatioidensa kanssa ja että 2) ne kykenevät 
toteuttamaan kaavaillut hanketoimet. 
• Yritysten, alueviranomaisten ja muiden releva nttien toimijoiden yhteistyö saattaa sektorista 
riippuen olla osallistumisen edellytys. Sektorie n välistä yhteistyötä kannustetaan voimakkaasti. 
Kolmansista maista tulevien kumppa neiden osallistumista rohkaistaan.  
• Hallinnointi olisi jaettava kansallis ten toimistojen ja EU:n tason vä lillä siten, että hallinnointi on 
mahdollista ulkoistaa toimeenpanovirastolle. 
Hyödyt : 
o Hyödynnettävyyden helppous sen ansiosta, että sellaiset toimet, jotka 
kohdistuvat samaan kohdeyleisöön (esim. korkeakouluihin) mutta joita nykyisin hallinnoivat eri elimet erilaisin säännöin ja välinein, yhdenmukaistetaan. 
o Kolmansien maiden organisaatioiden o sallistuminen varmistaa, että koulutus 
EU:ssa voi hyötyä maksimaalisesti innovoinnista ja hyvistä käytännöistä 
muualla maailmassa. Tiivis yhteist yö yritysten kanssa auttaa laitoksia 
kehittämään opetusta ja koulutusta sellaisten taitoje n ja pätevyyksien 
tarjoamista varten, joita työmarkkinoilla tarvitaan.  
3. Tuki politiikan uudistamiselle 
• Politiikan tukitoimella pyritään 1) kehittämään ja ohjaamaan politiikkaa ja innovointia ylhäältä 
alaspäin, 2) kehittämään ja kokeilemaan politiikkaa tukevia EU:n välineitä sekä 3) tarjoamaan 
kansainvälisiä vertailuja ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa.  
• Politiikan tukitoimella rahoitetaan avoimeen koor dinointimenetelmään liittyviä toimia ja poliittisia 
aloitteita, kuten Bolognan ja Kööpenhaminan pr osesseja, nuorisostrategiaa sekä tukivälineitä 
(esim. eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärj estelmä, ammatillisen 
koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen s iirtojärjestelmä, Youthpass-todistukset, EU:n 
laajuiset verkostot). 
• Taloudellista tukea tarjotaan palveluhankintaso pimusten tai avustusten avulla. Sekä 
palveluhankintasopimuksia että  avustuksia voidaan myöntää yhteenliittymille tai kumppanuuksille 
ja yksittäisille organisaatioille.  
• Hallinnointi keskitetään EU:n tasolle siten,  että se on kuitenkin mahdollista ulkoistaa 
toimeenpanovirastolle. 
Vipuvaikutuksen aikaansaaminen maisterintut kintoa suorittaville opiskelijoille suunnatun 
innovatiivisen rahoitusvälineen avulla 
Maisterintutkintoa suorittavien opiskelijoiden erityistilannetta jäsenvaltioissa kartoittanut laaja 
arviointi, näille opiskelijoille suunnattujen EU:n ja muiden kuin EU:n rahoitusjärjestelyjen analysointi 
sekä kattava riippumaton toteutettavuustutkimus viittaav at siihen, että nyt olisi tilaisuus kehittää uusi 
innovatiivinen rahoitusväline parhaaksi vaihtoehdoks i katsotun yhden yksittäisen ohjelman puitteissa.  
EU:n opintolainojen takausjärjestelmä, josta es itetään tiivistelmä elinikäisen oppimisen ohjelmaa 
koskevan vaikutustena rvioinnin liitteessä, auttaisi merkittävästi li säämään investointie n vipuvaikutusta 
(laskelmien mukaisesti 6–8-kertaisesti). Esimer kkinä voidaan mainita, että 100 miljoonaa euroa 
vuodessa EU:n talousarviosta auttaisi tarjoamaan  vuosittain yhteensä vähintään 600 miljoonaa euroa 
 
FI 25   FI lainarahaa noin 55 000 lainansaajalle. Minkä ta hansa, niin kansallisen kuin kansainvälisen, 
lainajärjestelyn onnistumisen kannalta olennaista  on takaisinmaksuaste: opiskelijoiden liikkuvuus 
johtaa työmarkkinaliikkuvuuden kasvuun,  ja lainojen takaisinperintä on vaikeampaa, jos lainansaajat 
lähtevät lainantajan jäsenvaltiosta. Maksulaiminl yönnin vähentämiseksi minimiinsä järjestelmässä 
keskityttäisiin yksinomaan maisterintutkintoa suorittaviin opiskelijoihin (eli niihin, joilla on 
mahdollisuus suurempiin tuloihin) ja käytettäisiin  vertaispainetta (keskusrekisteri tai entisten 
opiskelijoiden yhdistykset) ja/tai kannustimia (i lmoitus kansallisille luottotietotoimistoille).  
Edellä kuvattu yhden yksittäisen ohjelman yksink ertaistettu rakenne help ottaisi opintolainojen 
takausjärjestelmän kitkatonta hallinnollista täytäntöönpanoa. 
8. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Tulevassa ohjelmassa painotetaan EU:n lisäarvon tuotta mista ja tuloksellisuutta, ja sen keskeisenä 
elementtinä on seuranta ja arvioin ti. Jotta voidaan varmistaa ohjelma n EU:n tasolla tuottama lisäarvo 
koko ohjelmakauden ajan, komission olisi tämä n vuoksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 
säännöllisesti seurattava ja arvioitava ohjelman toim ivuutta ja tuloksia suhteessa sen tavoitteisiin.  
Tarkoituksena on seurannan osalta julkaista vuositta in erityisesti suoritusindikaattoreiden pohjalta 
toimintakertomus, joka sisältää niin tilastoja kuin laadullisen arvioinnin. Indikaattoreita koskevat 
yleiset puitteet esitetään elinikäisen oppimisen ohjelman vaikutustenarvioinnin liitteessä. Vaikutuksen 
arvioimiseksi kolmella tasolla käytetään tuensaajien ra portteja ja laajoja selvityksiä: yksittäiset ihmiset 
(taitojen lisääntyminen), laitokset (kansainvälis tyminen) ja järjestelmät (laadun kohentuminen, 
mukaan luettuna tunnustamista ja avoimuutta  koskevien EU:n välineiden toteuttaminen).  
Jatkuvan seurannan lisäksi komissio järjestää säännölli sesti riippumattomia ulkopuolisia arviointeja 
ohjelman vaikuttavuuden ja tehokkuuden  arvioimiseksi. Arvioinneissa  tarkastellaan myös ohjelman 
EU:n tasolla tuottamaa lisäarvoa ja panosta yleist en ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseen. EU:n 
tasolla olisi tehtävä väliarviointi, johon olis i otettava mukaan myös nykyisten ohjelmien 
jälkiarviointien tulokset. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle raportit ohjelman 
täytäntöönpanosta ja vaikutuksista vähint ään kaksi kertaa (vuosina 2016 ja 2019).