EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.03.1998 
K0M(I998) 186 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevan yhteisön 
järjestelmän soveltamisesta vuonna 1995 

KOMISSION KERTOMUS 
jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevan yhteisön 
järjestelmän soveltamisesta vuonna 1995 
l. 1. JOHDANTO 
Jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevasta yhteisön 
järjestelmästä 28. joulukuuta 1993 tehdyn komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY1 
10 artiklassa komissio velvoitetaan antamaan neuvostolle, Euroopan parlamentille ja 
neuvoa-antavalle komitealle vuosittain kertomus päätöksen soveltamisesta. 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan Saksan, Espanjan, Ranskan, Portugalin ja 
Yhdistyneen kuningaskunnan kalenterivuonna 1995 kivihiiliteollisuudelleen 
myöntämää taloudellista tukea. 
Jäsenvaltioiden, jotka aikoivat toteuttaa toimia kivihiilialan yritysten hyväksi vuonna 
1995, oli toimitettava komissiolle 30. syyskuuta 1994 mennessä tiedot kaikista 
toimenpiteistä, joita ne suunnittelivat toteuttavansa suoraan tai epäsuorasti 
kivihiiliteollisuuden hyväksi vuonna 1995. 
Toimia voidaan pitää yhteensopivina yhteismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan 
kanssa, jos niillä tuetaan seuraavista tavoitteista ainakin yhden toteuttamista: 
- edistetään kivihiilen maailmanmarkkinahinnat huomioon ottaen kehitystä kohti 
taloudellista elinkelpoisuutta, jotta tukia voitaisiin pienentää, 
- ratkaistaan tuotantoyksiköiden toiminnan täydelliseen lopettamiseen tai osittaiseen 
vähentämiseen liittyviä sosiaalisia ja alueellisia ongelmia, 
- helpotetaan kivihiiliteollisuuden mukauttamista ympäristönsuojelunormeihin. 
1 EYVL N:o L 329, 30.12.1993, s. 12. 
_1-
Jäsenvaltiot toimittivat kyseisen päätöksen 8 artiklan mukaisesti komissiolle 
kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamista, järkeistämistä ja uudelleenjärjestelyä koskevat 
suunnitelmansa. 
Saatuaan tiedoksi suunnitelmat komissio ilmoitti niiden olevan yhdenmukaisia 
päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2, 3 ja 4 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten 
vaatimusten ja päämäärien kanssa erityisesti 13. joulukuuta 19942 Saksan ja Espanjan 
osalta, 19. heinäkuuta 19953 Ranskan osalta, 3. marraskuuta 19944 Portugalin osalta 
ja 1. kesäkuuta 19945 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta tekemillään päätöksillä. 
Kuten vuoden 1994 osalta, jäsenvaltiot antoivat nykyaikaistamista, järkeistämistä ja 
uudelleenjärjestelyä koskevien suunnitelmien perusteella tiedoksi päätöksen N:o 
3632/93/EHTY 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki rahoitustoimenpiteet, jotka ne 
aikoivat toteuttaa vuoden 1995 aikana. Komissio teki näitä rahoitustoimenpiteitä 
koskevat päätöksensä 4. huhtikuuta 19956 ja 30. huhtikuuta 19967 Saksan osalta, 30. 
huhtikuuta 19968 Espanjan osalta, 26. heinäkuuta 19959 Ranskan osalta, 29. 
toukokuuta 199610 Portugalin osalta sekä 3. marraskuuta 199411 ja 7. helmikuuta 
199612 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. 
Tässä asiakirjassa esitetyt rahoitustoimenpiteiden määrät ovat komission päätöksen 
N:o 3632/93/EHTY mukaisesti hyväksymiä lopullisia lukuja vuodelle 1995. Tämä 
asiakirja on toinen kyseisen päätöksen 10 artiklan mukaisesti laadittu kertomus sen 
jälkeen kun se tuli voimaan 1. tammikuuta 1994. 
2. KIVIHIILITEOLLISUUS JA MARKKINAT 
2.1 Tuotanto 
Vuonna 1995 Euroopan unionin kivihiilentuotanto nousi 136,1 miljoonaan tonniin, 
eli se kasvoi 3,7 miljoonaa tonnia vuoteen 1994 verrattuna. Kyseessä on 
suhdannenousu, joka on seurausta Yhdistyneen kuningaskunnan ja Saksan 
poikkeuksellisesta tilanteesta, mutta joka ei vaikuta jäsenvaltioiden toteuttamiin 
nykyaikaistamista, järkeistämistä ja uudelleenjärjestelyä koskeviin pohtiikkoihin. 
Tuotanto kääntyi jälleen laskusuuntaan vuosina 1996 ja 1997. 
2 EYVLN:oL 385, 31.12.1994. 
3 EYVLN:oL267, 9.11.1995, s. 46. 
4 EYVLN:oL379, 31.12.1994, s. 3. 
5 EYVL N:o L 220, 25.8.1994, s. 12. 
6 EYVL N:oL 267, 9.11.1995, s. 42. 
7 EYVL No L 244, 25.9.1996, s. 15. 
8 EYVL N:oL 259, 12.10.1996, s. 14. 
9 EYVL N:oL 299, 12.12.1995, s. 18. 
10 EYVL N:oL 253, 5.10.1996, s. 20. 
11 EYVL N:o L 379, 31.12 1994, s. 6. 
12 EYVL N:oL 102, 25.4.1996, s. 42. 
? .. 
Taulukko 1 
Kivihiilen tuotanto (*1000 t) 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
Muut 
EUR 15 
EUR 12 1986 
5625 
87126 
15895 
14394 
212 
104635 
95 
227982 
227970 1992 
218 
72153 
18551 
9478 
221 
83987 
149 
184757 
184720 1993 
0 
64175 
18402 
8576 
197 
67463 
15 
158828 
158824 1994 
0 
57623 
18194 
7538 
147 
48971 
1 
132474 
132474 1995 
0 
58858 
17627 
7014 
0 
52630 
0 
136129 
136129 1996 
0 
53105 
17800 
7335 
0 
50160 
0 
128400 
128400 muutos % 
1996/92 
-100 
-26 
-4 
-23 
-100 
-40 
-100 
-31 
-30 
2.2 Työllisyys 
Työllisyyden osalta kivihiiliteollisuuden järkeistämistoimenpiteiden ja tuotannon 
supistamisen jatkaminen on suurimmassa osassa tuottajamaita jälleen johtanut 
työntekijöiden määrän vähenemistä. Vuoden 1995 lopussa kaivoksissa oh 
työntekijöitä 97 600, mikä oli 6 300 vähemmän kuin vuonna 1994. Absoluuttisesti 
katsottuna työntekijämäärät laskivat vohiiakkaimmin Saksassa (6 300) ja Espanjassa 
(2 100), kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaittiin lievää kasvua. 
Taulukko 2 
Kaivosten työntekijät vuoden lopussa (*1000) 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
EUR 15 1986 
13,3 
107,1 
37,4 
18,5 
0,3 
0,8 
108,4 
285,8 1992 
0,8 
78,3 
30 
7,5 
0,3 
0,5 
36 
153,4 1993 
0,3 
71,8 
25 
7 
0 
0 
21 
125,1 1994 
0 
64,7 
23,7 
6,4 
0 
0 
9,1 
103,9 1995 
0 
58,4 
21,6 
6,1 
0 
0 
11,5 
97,6 1996 
0 
55,3 
21,3 
5,3 
0 
0 
11,8 
93,7 muutos % 
1996/92 
-100 
-29 
-29 
-29 
-100 
-100 
-67 
-39 
2.3 Kivihiilen kysyntä ia kauppa 
Energian kokonaiskysyntä nousi Euroopan unionissa vuonna 1995 1,7 prosenttia 
vuoteen 1994 verrattuna. Kiinteiden polttoaineiden kokonaiskysynnän lasku 
kuitenkin jatkui, ja lasku oh voimakkaampaa ruskohiilen (-6,3 %) kuin kivihiilen 
osalta (-4 %). 
Kivihiilen sisäiset toimitukset Euroopan unionissa kuitenkin lisääntyivät tilapäisesti 
vuonna 1995 edelliseen vuoteen verrattuna, kun ne vuosina 1994 ja 1993 olivat 
vähentyneet huomattavasti. Toimitusten hsääntyminen selittyy suhdanteisiin liittyvillä 
vaihteluilla voimalaitosten varastoissa sekä terästehtaisiin suuntautuvien koksin 
toimitusten lisääntymisellä noin 2,7 miljoonalla tonnilla vuoteen 1994 verrattuna. 
Koksin kysynnän kasvu perustuu raakateräksen tuotannon kasvuun, joka puolestaan 
on seurausta tärkeimpien terästä kuluttavien teollisuusalojen erittäin korkeasta 
toimintatasosta 
Vaikka koksitoimitukset rauta- ja terästeollisuuden tarpeisiin ja kattilahiilen 
toimitukset julkisen sektorin sähkövoimalaitoksiin ovat lisääntyneet, ovat toimitukset 
muille aloille kokonaisuudessaan edelleen vähentyneet, erityisesti toimitukset 
kotitalouksiin, jotka vähenivät 1,2 miljoonalla tonnilla (eli -16,2 %). 
Taulukko 3 
Kivihiilen sisäiset toimitukset (miljoonaa tonnia) 
1990 
91 
92 
93 
94 
1995 
96 Voimalaitokset* 
203.259 
214.550 
205.673 
180.883 
163.332 
194.543 
184.026 Koksaamot 
67.823 
64.858 
60.196 
52.869 
50.571 
52.402 
50.191 Teollisuus 
34.292 
35.957 
34.935 
32.794 
31.554 
31.961 
29.822 Kotitaloudet 
11.484 
13.419 
11.175 
9.748 
9.488 
6.856 
6.642 Muut 
2.644 
2.767 
2.797 
2.458 
2.185 
2.677 
1.695 
* Julkiset laitokset ja kivihiilikaivosten laitokset 
Mukaan lukien Saksan uudet osavaltiot vuodesta 1991 alkaen ja 15 jäsenvaltion EU vuodesta 1995 alkaen 
Kivihiilen tuonti kolmansista maista kasvoi vuonna 1995 huomattavasti edelliseen 
vuoteen verrattuna. Kokonaistuonti nousi 139,9 miljoonaan tonniin, mikä on 9,5 
miljoonaa tonnia enemmän kuin vuonna 1994. 
Tuonnin voimakas kasvu selittyy sillä, että suurin osa yhteisön Idvihiilikaivoksista ei 
puutteellisen kilpailukykynsä vuoksi ole pystynyt täysin hyödyntämään rauta- ja 
terästeollisuudessa ja voimalaitoksissa esiintynyttä kulutuksen kasvua. 
Taulukko 4 
Kivihiilen tuonti kolmansista maista (10001) 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itavalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
EUR 15 
EUR 12 1986 
6792 
11065 
9401 
1756 
8688 
13877 
2025 
18990 
157 
11550 
3687 
1477 
0 
4352 
9759 
103576 
95537 1992 
13147 
11789 
14248 
2132 
13729 
21401 
2737 
17557 
253 
14661 
3796 
4445 
4232 
3001 
19817 
146945 
135916 1993 
11404 
10319 
12627 
1337 
12293 
13900 
2690 
14287 
251 
14871 
3178 
4762 
5932 
3189 
18078 
129118 
116819 1994 
12087 
11544 
13896 
1500 
11395 
11914 
2243 
15889 
207 
16746 
2580 
4990 
7862 
3024 
14570 
130447 
116981 1995 
13671 
12975 
13891 
1409 
13595 
12790 
2243 
18481 
107 
17021 
2995 
5981 
5711 
3459 
15612 
139941 
127776 1996 
10520 
13600 
15300 
1409 
11575 
14920 
2572 
17990 
97 
16500 
2995 
5150 
6300 
3177 
15700 
137805 
125333 muutos % 
1996/92 
-20 
15 
7 
-34 
-16 
-30 
-6 
2 
-62 
13 
-21 
16 
49 
6 
-21 
-6 
-8 
Taulukko 5 
Yhteisön sisäinen Irivihiilen kauppa (vienti) (*10001) 
Vuosi 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 Belgia 
668 
606 
622 
620 
924 
818 
1076 Saksa 
4 906 
3 188 
1510 
915 
1 121 
1260 
666 Espanja 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 Ranska 
460 
490 
444 
426 
397 
360 
220 Alankomaat 
2 335 
2 363 
2 029 
2 243 
2 612 
2 528 
2 361 Yhdistynyt 
kuningaskunta 
1559 
1520 
840 
946 
961 
863 
898 Muut 
37 
51 
54 
28 
27 
35 
161 Yhteensa 
9 967 
8 218 
5 499 
5 178 
6 042 
5 864 
5 382 
Lähde: Eurostat ja markkinakertomus 
Euroopan unionin sisäisessä kivihiilikaupassa on jäsenvaltioiden välinen kauppa, 
mukaan lukien kolmansista maista peräisin olevan vapaassa liikkeessä olevan 
kivihiilen kauppa, pysynyt lähes ennaHaan vuoteen 1994 verrattuna. 
5-
On huomattava, että sisämarkkinoiden toteutumisesta 1. tammikuuta 1993 alkaen ja 
tullitarkastusten poistumisen jälkeen useilla jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia 
määrittää yhteisön sisäisen hiilikaupan määrää. 
Yhteisössä tuotettu krvihiiM voi periaatteessa liikkua vapaasti jäsenvaltioiden välillä. 
Tietyt kansalliset toimenpiteet, kulutustottumukset ja hintojen vahvistamiskäytännöt 
eivät kuitenkaan suosi vapaata liikkuvuutta. Lisäksi tuottajille viennistä maksetut 
hinnat ovat yleensä verrattavissa kolmansista maista tuotujen toimitusten hintoihin. 
Kun otetaan huomioon tuotantokustannukset yhteisössä, tämä ei ole kannattavaa ja 
se voi aiheuttaa kilpailun vääristymistä suhteessa sellaiseen yhteisön tuotantoon, jota 
ei tueta. Kyse on valtiontukien käyttöön liittyvästä näkökohdasta, jota komission on 
valvottava tarkasti. 
2.4 Euroopan unionin kivihiilikaivosten taloudellinen tilanne 
Keskimääräiset tuotantokustannukset Euroopan unionissa kokonaisuudessaan 
laskivat 119 ecusta/tee (ekvivalenttinen hiilitonni) vuonna 1994 110 ecuun/tee 
vuonna 1995, mikä vastaa 7,5 prosentin laskua. Tämä selittyy sillä, että Saksassa, 
Espanjassa ja Ranskassa havaittua kustannusten nousua tasoittaa Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa toteutunut merkittävä tuotantokustannusten lasku. 
Taulukko 6 
Kivihiiliteollisuuden taloudellinen tilanne 
Tuotantokustannukset13 
ecua/tce 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningas­
kunta 
EU:n 
keskiarvo 1991 
138 
154 
91 
103 
74 
109 1992 
143 
147 
100 
121 
71 
112 1993 
151 
131 
110 
112 
62 
114 1994 
154 
127 
125 
107 
52 
119 1995 
159 
133 
134 
/ 
43 
110 Tulot 
ecua/tce 
1991 
126 
109 
60 
72 
73 
97 1992 
131 
109 
56 
78 
71 
101 1993 
136 
97 
62 
72 
60 
99 1994 
138 
98 
55 
69 
51 
101 1995 
140 
104 
55 
/ 
51 
97 Tulos 
ecua/tce 
1991 
-12 
-45 
-32 
-31 
-0 
-12 1992 
-12 
-39 
-45 
-43 
-0 
-12 1993 
-15 
-34 
-49 
-40 
-2 
-15 1994 
-16 
-29 
-70 
-38 
-1 
-18 1995 
-19 
-29 
-79 
/ 
+8 
-13 
13 Kokonaiskustannukset, mukaan luiden pääomakustannukset ja poistot. 
-6-
Tulojen osalta on vuonna 1995 havaittavissa lähes 4 prosentin lasku Euroopan 
unionissa kokonaisuudessaan. Ottaen huomioon että keskimääräisten tulojen lasku on 
ollut heikompaa tuotantokustannusten laskuun verrattuna, ldvihiiliteollisuuden 
keskimääräinen tulos parani vuonna 1995 vuoteen 1994 verrattuna. Tämä on 
kuitenkin seurausta yksinomaan Yhdistyneen kuningaskunnan ldvihiiliteollisuuden 
hyvästä suorituskyvystä. 
On huomattava, että eri tuottajamaiden tulot vaihtelevat suuresti. Suurelta osin tämä 
vaihtelu perustuu tietyissä maissa käytettyihin epäsuoriin kulutustukijärjestelmiin. 
Päätöksen 2 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan 7 kohdan säännösten mukaan tällaiset 
järjestelmät on poistettava 31. joulukuuta 1996 mennessä. 
Suuressa osassa Euroopan unionin hiilikaivoksia on todettu usein huomattavaa 
tuottavuuden parantumista. Se on suurelta osin seurausta teollisuuden 
uudelleenjärjestelystä ja järkeistämisestä. Ensinnäkin vähiten tuottavat kaivokset 
suljetaan ensimmäisinä ja toisaalta kun päätös kaivoksen sulkemisesta suhteellisen 
lyhyen ajanjakson kuluttua on tehty, vähennetään maanalaiset valmistelutyöt 
mimmiin, mikä joko vapauttaa työntekijöitä tuotantoon tai vähentää työntekijöiden 
määrää. Molemmissa tapauksissa tuottavuus kasvaa. 
Taulukko 7 
Tuotto työntekijä/tunti (kg) 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
Euroopan unioni 1990 
673 
341 
634 
704 
628 1991 
681 
315 
727 
801 
665 1992 
698 
328 
743 
919 
703 1993 
706 
402 
824 
1416 
743 1994 
707 
323 
653 
1857 
731 1995 
749 
338 
649 
1923 
794 
2.5 Investoinnit 
Huolimatta siitä, että kaivostoimintaa ei yleensä pidetä elinkelpoisena, 
kaivosyritysten investointikustannukset ovat vuoden 1994 merkittävän laskun jälkeen 
taas nousseet vuosien 1992 - 1993 tasolle. Näissä investoinneissa, joista noin puolet 
koskee Saksaa, ei kuitenkaan ole kyse uuden tuotantokapasiteetin luomisesta, vaan 
ne liittyvät lähinnä kunnossapito- ja turvallisuustoimenpiteisiin. Ottaen huomioon 
yleisesti epäsuotuisat geologiset olosuhteet, investoinneilla ei käytännössä ole 
vaikutusta tuottavuuden paranemiseen tai tuotantokustannusten laskuun. On 
huomattava, että investoinnit rahoitetaan lähes aina tuilla, joita tarkastellaan 
yksityiskohtaisemmin jäljempänä. 
Taulukko 8 
Investoinnit lôvihiilikarvosteollisuuteen (miljoonaa ecua) 14 
EU 1990 
1030,6 1991 
892,4 1992 
686,3 1993 
621,8 1994 
529,7 1995 
633,7 1996(arvio) 
636,9 
3. EUROOPAN UNIONIN HIILIKAIVOSALUEIDEN TILANNE 
3.1 Saksa 
Euroopan unionin tärkeimmän hiilentuottajamaan hiilikaivosteollisuus keskittyy 
pääasiassa kahdelle alueelle, Ruhriin ja Saariin. Tuotanto on ryhmittynyt 19 
kaivokseen, jotka työllistävät kaikkiaan yli 90 000 henkilöä, joista 55 000 
työskentelee kaivoksissa. Työpaikkojen vähenemistahti on ollut viime vuosina melko 
kohtuullinen eräisiin muihin unionin jäsenvaltioihin verrattuna eikä se ole ylittänyt 8 
prosenttia vuodessa. Ottaen huomioon kyseisten alueiden erittäin monipuolisen 
taloudellisen rakenteen, joka on seurausta jo vuosien ajan noudatetusta 
määrätietoisesta uudelleenjärjestelypolitiikasta, ei hiiliteollisuuden työpaikkojen 
menetyksellä tähän mennessä ole ollut merkittävää vaikutusta työttömyyslulaiihin. 
3.2 Espanja 
Espanjassa hiiltä louhitaan useilla alueilla, joita ovat Asturias (keski- ja länsiosissa), 
Léon (Bierzo-Villablino, Sabero ja pohjoinen), Palencia (Guardo ja Barruelo), 
Cataluna (Pirenaica), Teruel (Teruel-Mequinenza) ja Sud (Puertallano ja Penarolla). 
Tuotantoon osallistuu satakunta pääasiassa yksityistä yritystä, lukuun ottamatta 
julkisia yrityksiä HUNOSA, Minas de Figaredo, Endesa ja Encasur, ja ne työllistävät 
yhteensä yli 21 000 henkilöä. Vain neljä yritystä tuottaa yli miljoona tonnia vuodessa 
ja 13 yritystä yli 200 000 tonnia vuodessa. Tuotannosta 12,2 miljoonaa tonnia on 
peräisin maanalaisista kerroksista ja 5,4 miljoonaa tonnia avolouhoksista. On 
huomattava, että espanjalaiset hiilialueet ovat pieniä, maantieteellisesti erillisiä 
alueita, jotka ovat pitkälti riippuvaisia kaivostoiminnasta. Tällä on suora vaikutus 
uudelleenjärjestelyn ja uudelleenteollistamisen mahdollisuuksiin sekä työllisyystasoon. 
3.3 Ranska 
Ranskassa kivihiilen louhinta keskittyy nykyisin Lorrainen ja Centre-Midin alueille. 
Louhintayritys Charbonnages de France on julkisen alan yritys. Jo vuosien ajan 
jatkuneen tuotantokapasiteetin vähentämisprosessm yhteydessä, jonka taustalla ovat 
erityisesti epäsuotuisat geologiset olosuhteet, on menetetty 20 000 työpaikkaa 
vuosien 1986 ja 1996 välisenä aikana. Suurin yksittäinen tapahtuma oh toiminnan 
14 Ks. Investoinnit hiili- ja terästeollisuudessa - EHTYn kertomus 1996 (SEC(97) 1229 lopullinen). 
-8-
täydellinen lopettaminen Nord-Pas-de-Calais'n alueella vuonna 1990. 
Työmarkkinaosapuolten vuonna 1995 laatiman kansallisen hiilialan sopimuksen 
mukaan sama kehitys jatkuu seuraavina vuosina ja hiilen louhinta Ranskassa päättyy 
lopullisesti vuoteen 2005 mennessä. 
3.4 Yhdistynyt kuningaskunta 
British Coalin yksityistämisen jälkeen 31. joulukuuta 1994 Yhdistyneen 
hniingaskunnan Idvihim^eollisuus muodostuu pelkästään yksityisistä yrityksistä, joille 
ei varainhoitovuoden 1995-1996 alusta lähtien ole myönnetty päätöksen N:o 
3632/93/EHTY mukaista tukea. Suurin osa niistä British Coalin kaivoksista, jotka 
olivat vielä avoinna uudelleenjärjestelyprosessin loppuunsaattamisen jälkeen, 
kuuluvat nyt RJB Miningille (yhteensä 19 kaivosta). Kuuden muun kaivoksen 
kaivosoikeudet osti tai vuokrasi Coal Investments PLC. Lisäksi Skotlannissa Mining 
Scotland-yrityksellä on yksi kaivos ja Walesissa neljä kaivosta, Monktonhall, Hatfield 
Coal, Betws Anthracite ja Tower, ovat työntekijöiden hallinnassa. 
4. KIVIHIILITEOLLISUUDEN HYVÄKSI TOTEUTETTUJEN TALOUDELLISTEN TOIMIEN 
KUVAUS 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan päätöksen N:o 3632/93/EHTY 1 artiklassa 
tarkoitettuja toimia, joita ovat: 
- kaikki suorat ja epäsuorat tuotantoon, markkinointiin ja vientiin liittyvät 
viranomaisten suorittamat toimenpiteet ja tukitoimenpiteet, jotka, vaikka niitä ei 
makseta julkisista varoista, antavat taloudellisen edun kivihMteollisuuden 
yrityksille keventämällä niiden tavallisesti suurempia kustannuksia, 
- ldvihiiliteolHsuudelle suoraan tai epäsuorasti maksetut viranomaisten tukitoimien 
vuoksi pakollisiksi muuttuneet maksut erottamatta toisistaan valtion tai valtion 
siihen tehtävään nimeämän julkisen tai yksityisen järjestön myöntämää tukea, 
- jäsenvaltioiden kivihiHiyhtiöille maksamat rahoitustoimenpiteisiin kuuluvat 
tukiosat, joita markkinatalouden tavanomaisessa käytännössä ei pidetä maksettuna 
riskipääomana. 
Jäsenvaltioiden myöntämien tukien kokonaismäärän erittely eri tuloluokkiin antaa 
suhteellisen selkeän käsityksen kansallisella tasolla noudatetusta hiilialan politiikasta 
sekä nykyaikaistamis-, järkeistämis- ja uudelleenjärjestelyprosessissa saavutetusta 
edistymisestä. 
Taulukko 9 
Vuosina 1992 - 1995 hyväksytyt tuet 
Saksa 
- tavanomaiseen tuotantoon liittyva* 
- muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** 
Espanja 
- tavanomaiseen tuotantoon liittyva* 
- muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** 
Ranska 
- tavanomaiseen tuotantoon liittyva* 
- muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** 
Portugali 
- tavanomaiseen tuotantoon liittyva* 
- muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** 
Yhdistynyt kuningaskunta 
- tavanomaiseen tuotantoon liittyva* 
- muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** 
EU YHTEENSA 
- tavanomaiseen tuotantoon liittyva* 
- muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** 
Tavanomaiseen tuotantoon liittyva tuki 
ecua/tonni 1992 
4497,7 
246,7 
463,3 
108,9 
186,9 
774,6 
5,8 
0,0 
0,0 
13,1 
5153,7 
1145,0 
28,1 1993 
4462,6 
256,3 
373,3 
0,0 
190,2 
818,1 
6,4 
1*0 
1,9 
12,4 
5034,4 
1087,8 
31,7 1994 
***4845,8 
181,4 
730,8 
145,3 
298,0 
614,8 
1,8 
3,6 
20,1 
870,0 
5896,6 
1815,0 
44,7 1995 
4784,2 
106,7 
731,9 
135,0 
56,9 
612,3 
0,0 
0,9 
0,0 
1622,8 
5572,9 
2477,7 
41,17 
päätöksen N:o 2064/86/EHTY 3, 4, 5 ja 6 artiklan ja päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 ja 4 
artiklan mukainen tuki 
päätöksen N: o 2064/86/EHTY mukaiset aikaisempien kausien kustannukset ja päätöksen N: o 
3632/93/EHTY 5, 6 ja 7 artiklan mukainen tuki 
lukuun ottamatta Saksassa hiilitoimitusten takaamisesta sähkölaitoksille 19. heinäkuuta 1994 
annetun lain yhteydessä myönnettyä 5350 miljoonan Saksan markan tukea (2779 miljoonaa 
ecua) korvausrahaston velkojen maksamiseen liittyvistä määrärahoista 
10 
Vuoteen 1994 verrattuna voidaan havaita tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen 
vähentyneen. Tuen määrä tonnia kohti on laskenut 44,7 ecusta 41,17 ecuun. 
Erityisen merkittävää laskua on havaittavissa Ranskassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa. Samalla kuitenkin muuhun kuin tavalliseen tuotantoon liittyvä tuki 
on lisääntynyt voimakkaasti Yhdistyneessä lainingaskunnassa. Tilanne eri 
jäsenvaltioissa esitellään yksityiskohtaisesti seuraavassa. 
4.1 Saksa 
Komission vuonna 1994 hyväksymien tavanomaiseen tuotantoon liittyvien 
taloudellisten tukien kokonaismäärä oli 14 677 700 000 Saksan markkaa (7 624 800 
000 ecua). Tähän määrään sisältyy 5 350 miljoonan Saksan markan (2 77£ miljoonan 
ecun) tuen maksaminen määrärahoista, jotka on osoitettu korvausrahaston velkojen 
maksamiseen Saksassa hiihtoimitusten takaamisesta sähkövoimalaitoksille 19. 
heinäkuuta 1994 annetun lain mukaisesti. Määrärahat oli tarkoitettu kattamaan 
korvausrahastossa 31. joulukuuta 1993 ollut alijäämä. Kyseessä on siis rahaston 
aiempina varainhoitovuosina kertyneiden velkojen maksaminen. 
Tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen määrä on pysynyt erittäin korkealla tasolla 
vuodesta 1992 alkaen, eikä havaittavissa ole vakavia pyrkimyksiä suuntauksen 
muuttamiseksi. Vuonna 1995 havaittu lasku ei ole tässä suhteessa merkittävä, koska 
sitä seurasi voimakas nousu vuonna 1996. 
Vuodelle 1995 hyväksytyn toimintatuen (päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 
mukaisesti) 4 784 200 000 ecun kokonaismäärään sisältyy kaksi merkittävää tukea: 
- hiilestä tuotetusta sähköstä 13. joulukuuta 1974 annetun lain mukainen 5 900 
miljoonan Saksan markkaa tuki korvausrahaston (Ausgleichsfonds) tulojen 
muodossa vuoden 1994 osalta, mikä vastaa 8,5 prosentin maksua (Kohlepfennig), 
- yhteisön rauta- ja teräteollisuuden käyttöön tarkoitetun hiilen ja koksin kattava 
enintään 2 708,5 miljoonan Saksan markkaa tuki, jonka lisäksi Saarbergwerke 
AG-yritykselle osoitettiin enintään 118,4 miljoonan Saksan markan taloudellinen 
tuki. 
Saksan kivihiiliteoUisuudelle vuonna 1995 myöntämästä tuesta 4. huhtikuuta 1995 
tekemässään päätöksessä 95/464/EHTY15 komissio muistutti tarpeesta saattaa 
tuotantotukijärjestelmät yhteensopiviksi päätöksen N:o 3632/93/EHTY säännösten 
kanssa ja totesi, että Saksan perastuslakituomioistuimen 11. lokakuuta 1994 tekemän 
päätöksen mukaan tcKohlepfennig"-maksua koskevat määräykset ovat Saksan 
perustuslain vastaisia ja ne on poistettava 1. tammikuuta 1996 mennessä. 
15 EYVLN:oL267, 9.11.1995, s. 42. 
- 11 
On huomattava, että tuomioistuimen päätöksen jälkeen ja päätöksen N:o 
3632/93/EHTY mukaisesti Saksan viranomaiset antoivat 12. joulukuuta 199516 lain, 
jossa tuki sisällytetään talousarvioon ja "Kohlepfennig"-maksut poistetaan. 
Yhteisön rauta- ja terästeollisuudelle tarkoitetun hiilen ja koksin tuen osalta Saksan 
kivihiiliteollisuudelle vuosina 1995 ja 1996 myöntämästä tuesta 30. huhtikuuta 1996 
tehdyn päätöksen 96/560/EHTY17 yhteydessä vuodelle 1995 hyväksytty määrä oli 
huomattavasti edellisvuotista pienempi: 2 826,9 miljoonaa Saksan markkaa 
verrattuna 3 232 miljoonaan Saksan markkaa vuonna 1994. Tuen lasku selittyy 
rauta- ja terästeollisuuden teknologian uudistuksesta johtuvalla hiilikoksin tuotannon 
vähentämisellä, koska uudistuksen seurauksena masuuneihin injektoidaan yhä 
suurempia määriä halpaa ja laadultaan keskinkertaista kattilahiiltä, sekä pääasiassa 
sillä, että koksintuotannon kannattavuusnäkymät Saksassa ovat heikot, ja tuotanto 
tulee näin jatkuvasti supistumaan. 
Muut vuoden 1995 osalta hyväksytyt toimintatuet ovat: 
- tuki ammattitaitoisen kaivostyövoiman säilyttämisjärjestelmän yhteydessä 
(Bergmannsprämie), enintään 95 miljoonaa Saksan markkaa, 
- eri kaivosalueiden väliset tasaukset kattava tuki, enintään 92,8 miljoonaa Saksan 
markkaa, 
- vähäisen haihtuvan aineksen kivihiilelle maksettavan korvauksen kattava tuki, 
enintään 50,8 miljoonaa Saksan markkaa. 
Näitä erityistukia arvioidessaan komissio korostaa erityisesti niiden asteittaista 
vähenemistä, joka kahden viimeksi mainitun tuen osalta on 10 prosenttia vuodessa. 
Tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen osalta kokonaisuudessaan komissio on 
ottanut huomioon tarpeen vähentää kaikin mahdollisin tavoin uudelleenjärjestelystä 
aiheutuvia sosiaalisia ja alueellisia ongelmia päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 
1 kohdan mukaisesti. 
Lisäksi komissio hyväksyi päätöksessään 95/464/EHTY tuet poikkeuksellisten 
kustannusten kattamiseksi Ruhrkohle AG-, Saarbergwerke AG-, Gewerkschaft 
Auguste Victoria-, Sophia Jacoba GmbH -ja Preussag Anthrazit -yrityksille, yhteensä 
enintään 200 miljoonaa Saksan markkaa. Poikkeuksellisiin kustannuksiin sisältyvät 
erityisesti tuotannon pysäyttämisestä aiheutuvat ylimääräiset kuivauskustannukset 
uudelleenjärjestelytoimien yhteydessä sellaisten louhosten osalta, jotka sijaitsevat 
lähellä toimivia kaivoksia. Koska suljetuista kaivoksista ei poisteta vettä ollenkaan tai 
vain osittain, osa vedestä, joka ei mitenkään liity tavanomaiseen tuotantoon, virtaa 
16 BGB1. I S. 1638 
17 EYVLN:oL 244, 25.9.1996, s. 15. 
- 12 
lähellä sijaitseviin toimiviin kaivoksiin ja aiheuttaa lisäkustannuksia. Tämänkaltainen 
tuki mainitaan päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä, joka sisältää määrittelyn 
päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista kustannuksista. Tuen kasvu 179,1 
miljoonasta Saksan markasta vuonna 1994 200 miljoonaan markkaan vuonna 1995 
voidaan nähdä uudeUeenjärjestelysuunnitelman toteuttamisen välittömänä 
seurauksena. 
4.2 Espanja 
Komission vuoden 1995 osalta hyväksymät toimintatuki (3 artikla) ja tuotannon 
vähentämlstuki (4 artikla) olivat 731,9 miljoonaa ecua ja ne olivat siis käytännössä 
pysyneet vuoden 1994 tasolla. On kuitenkin huomattava, että Espanjan viranomaiset 
pyysivät 22. heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellään hyväksyntää ylimääräiselle tuelle 
vuonna 1995 sellaisten yritysten osalta, jotka ovat allekirjoittaneet sopimusohjelmat 
valtion kanssa. Pyyntö koski 11 010 miljoonan Espanjan pesetan suuruista tuotannon 
vähentämistukea (4 artikla) ja 4 697 miljoonan Espanjan pesetan tukea sulkemisesta 
aiheutuviin poikkeuksellisiin kustannuksiin (5 artikla), eli yhteensä 15 707 miljoonaa 
Espanjan pesetaa (96 miljoonaa ecua). Ottaen huomioon Espanjan viranomaisten 
toimittamat tiedot komissio ei ole vielä tähän mennessä hyväksynyt tätä ylimääräistä 
tukea. 
Espanjan kivihiiliteollisuuden hyväksi vuonna 1995 myöntämästä tuesta 30. 
huhtikuuta 1996 tekemässään päätöksessä 96/591/EHTY18 komissio arvioi 
päätöksen N: o 3632/93/EHTY 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti toimenpiteiden 
yhdenmukaisuutta Espanjan krvihiiliteollisuudelle 1. tammikuuta 1994 ja 31. 
joulukuuta 1997 väliseksi ajaksi esitetyn nykyaikaistamista, järkeistämistä, 
uudelleenjärjestelyä ja tuotannon vähentämistä koskevan suunnitelman kanssa, jonka 
komissio oli hyväksynyt päätöksellä 94/1072/EHTY19. 
Jaettuaan tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen kokonaismäärän toimintatukeen ja 
toiminnan vähentämistukeen komissio totesi, ettei tuki vielä ole yhdenmukainen 
päätöksen N:o 3632/93/EHTY kanssa, koska sähkön tuotantoon tarkoitetun hiilen 
tuki ei sisälly julkiseen talousarvioon tai vastaavankaltaiseen järjestelmään, vaan se 
rahoitetaan edelleen sähkölaskutuksen kautta kannettavilla maksuilla. Komissio on 
kuitenkin tietoinen Espanjan päätöksestä muuttaa tukijärjestelmää ennen päätöksen 
N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 2 kohdassa määrätyn enimmäissiirtymäajan 
päättymistä. 
Komissio totesi lisäksi, että Espanja aikoo mukauttaa sähköntuottajille myytävän 
hiilen myyntihintojen vahvistamisjärjestelmää siirtymällä asteittain lähemmäs 
tuontihiilen hintaa, koska sähkön tuottajille myytävän hiilen hinnat ovat Espanjassa 
tällä hetkellä huomattavasti inaailmanmarkkkahintoja korkeammat. Komissio 
huomioi myös Espanjan sitoutuneen huolehtimaan siitä, että viimeistään 31. 
joulukuuta 1996 espanjalaisen hiilen myyntihinta on päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 
18 EYVL N:o L 259, 12.10.1996, s. 14. 
19 EYVL N:oL 385, 31.12.1994, s. 31. 
- 13 
artiklan 1 kohdan mukaisesti seurausta sopimuspuolten vapaasti keskenään 
maailmanmarkkinoiden edellytykset huomioon ottaen tekemästä sopimuksesta. 
Samassa päätöksessä komissio myös hyväksyi seuraavat tuet poikkeuksellisiin 
kustannuksiin (5 artikla): 
enintään 14 723 miljoonan Espanjan pesetan tuki vuonna 1995 niille espanjalaisten 
hiiliyritysten 7 300 työntekijälle maksettaviin korvauksiin, joiden on jäätävä 
varhaiseläkkeelle tai jotka ovat menettäneet työpaikkansa Espanjan 
kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamista, järkeistämistä, uudelleenjärjestelyä ja 
tuotannon vähentämistä koskevan suunnitelman täytäntöönpanon seurauksena, 
- enintään 7 140 miljoonan Espanjan pesetan tuki vuonna 1995 kattamaan osittain 
hiiliyritysten käyttöomaisuuden arvonalennuksen, kun ne joutuvat sulkemaan 
kaivoksia kokonaan tai osittain nykyaikaistamista, järkeistämistä ja 
uudelleenjärjestelyä koskevan suunnitelman yhteydessä. 
Komissio katsoi, että nämä taloudelliset toimet vastaavat Espanjan 
kivihiihteollisuuden nykyaikaistamis-, järkeistämis- ja uudelleenjärjestelyprosessista 
seuraavia välttämättömiä velvoitteita, ja koska ne eivät liity tavanomaiseen 
tuotantoon, ne on katsottava aikaisempien kausien kuluiksi. 
Tarkistaessaan tosiasiallisesti maksettuja tukia, jotka oli annettu tiedoksi päätöksen 
N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, komissio joutui toteamaan, että 
vaikka Espanja oli maksanut hiilialan yrityksilleen toimintatukeen ja tuotannon 
vähentämistukeen hyväksytyt määrät kokonaisuudessaan (3 ja 4 artikla), oh 
poikkeuksellisiin kustannuksiin hyväksytyn tuen enimmäismäärästä (5 artikla) 
maksettu ainoastaan 28 prosenttia. Tämä merkitsee, ettei Espanja ole toteuttanut 
hyväksytyissä suunnitelmissa esitettyjä uudelleenjärjestely- ja/tai tuotannon 
vähentämispyrkimyksiä. Komission yksiköt ovat tämän vuoksi pyytäneet Espanjan 
viranomaisia perustelemaan tämän poikkeamisen alkuperäisistä suunnitelmista. 
Komissio on hyväksynyt myös päätöksen N:o 3632/93/EHTY 6 artiklan mukaisen 
tutkimus- ja kehitystuen. Tämä enintään 50 miljoonan Espanjan pesetan suuruinen 
tuki vuonna 1995 (alle 20 % Espanjan kivihiihteolhsuuden TTK-kustannusten 
kokonaismäärästä) on tarkoitettu Espanjan kivihiiliesiintymien epätavalhsuudesta 
johtuvien erityisongelmien ratkaisemiseen sekä ympäristöystävällisten hiilen 
käyttötekniikoiden kehittämiseen. Komissio on myös tarkastanut, että kyseinen tuki 
on tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön 
sääntöjen mukaista20. 
Komissio on hyväksynyt myös päätöksen N:o 3632/93/EHTY 7 artiklan mukaisen 
enintään 100 miljoonan Espanjan pesetan suuruisen tuen ympäristönsuojeluun. Tuki 
on tarkoitettu helpottamaan kivihiiliyritysten tiettyjen tuotantolaitosten 
mukauttamista uusiin ympäristönsuojeluvaatimuksiin sillä edellytyksellä, että laitokset 
ovat olleet toiminnassa vähintään kaksi vuotta ennen vaatimusten voimaantuloa. Tuki 
ei kuitenkaan koske sellaisia mukauttamistoimenpiteitä, joita yrityksen on tehtävä 
tavanomaiseen kaivostoiminnan seurauksena. Tarkastellessaan tukea komissio on 
20 Ks. EYVLN:oC45, 17.2.1996, s. 5. 
- 14 
myös tarkastanut, että se on ympäristönsuojeluun osoitettavaa valtiontukea 
koskevien yhteisön sääntöjen mukaista21. 
4.3 Ranska 
Kun komissio hyväksyi vuodelle 1994 kaivosten sulkemisesta aiheutuviin 
kustannuksiin myönnettyä tukea (tavanomaiseen tuotantoon liittyvä tuki) yhteensä 
enintään 1 962 miljoonaa Ranskan frangia (298 miljoonaa ecua), on vuoden 1995 
osalta havaittavissa voimakasta laskua, sillä tavanomaiseen tuotantoon liittyviä tukia 
(toiminnan vähentäminen) myönnettiin kaikkiaan 371 miljoonaa frangia (56,9 
miljoonaa ecua). Tämä voidaan tulkita osoitukseksi Ranskan viranomaisten 
aikomuksesta vähentää tuotantotukea ja lopettaa tuotanto kokonaan vuoteen 2005 
mennessä hiilialan sopimuksen mukaisesti. 
On kuitenkin korostettava, että tavanomaisen tuotannon tuen laskeminen ei 
valitettavasti ole seurausta vastaavasta kaivosten sulkemisesta (niiden määrä on 
pikemminkin kasvanut), ja tämän seurauksena Charbonnages de France -yritys on 
joutunut rahoittamaan kaivosten sulkemista turvautumalla yhä enemmän lahoihin, 
mikä rasittaa raskaasti sen tulevaisuutta. Obligaatiolainojen määrä kasvoi näin 
voimakkaasti vuonna 1993. Suuntausta on seurattava tarkasti sen selvittämiseksi, 
onko tässä kyseessä ainoastaan tapa siittää tukiin liittyviä ongelmia tuonnemmaksi 
yrittämättä kuitenkaan ratkaista niitä. 
Ranskan kivihiihteollisuuden hyväksi vuonna 1995 myöntämän tuen hyväksymisestä 
26. heinäkuuta 1995 tekemässään päätöksessä 95/519/EHTY22 komissio totesi, että 
371 miljoonan Ranskan frangin tuki, jonka Ranska aikoi myöntää päätöksen N:o 
3632/93/EHTY 4 artiklan mukaisesti, liittyy komission hyväksymään yrityksen 
toiminnan vähentämissuunmtelmaan, jossa poikkeuksellisten sosiaalisten ja 
alueellisten vaikutusten huomioon ottamiseksi esitetään sulkemisten porrastamista 
vuoteen 2005 asti, eli päätöksen N:o 3632/93/EHTY soveltamisajanjakson jälkeen. 
Komissio ei siis esittänyt erityisiä vastalauseita yrityksen taloudellisen ja 
rahoituksellisen tilanteen ja kannattavan hiilentuotannon mahdottomuuden osalta, 
koska lopullisesta sulkemisesta on päätetty. 
Tuotannon vähentämistuen lisäksi komissio hyväksyi samassa päätöksessä myös 
poikkeukselhsiin kustannuksiin myönnettävän tuen päätöksen N:o 3632/93/EHTY 5 
artiklan mukaisesti. Tuen enimmäismäärä on 3 980 miljoonaa Ranskan frangia. 
Komissio hyväksyi myös kyseisen päätöksen 6 artiklan mukaisen enimmäismäärältään 
15 miljoonan Ranskan frangin suuruisen tutkimus- ja kehitystuen. Näiden tukien 
määrä pysyi käytännössä vuoden 1994 tasolla. 
21 EYVL N:o C 72, 10.3.1994, s. 3. 
22 EYVL N:oL 299, 12.12.1995, s. 18. 
Tuki poikkeuksellisiin kustannuksiin (aikaisempien kausien kulut) kattaa päätöksen 
N:o 3632/93/EHTY liitteessä erityisesti mainitut kustannukset, eli: 
- ennen lakisääteistä eläkeikää eläkkeelle siirrettyjen työntekijöiden 
sosiaaliturvamaksuista aiheutuneet kustannukset, enintään 561 miljoonaan 
Ranskan frangiin asti, 
- muut uudelleenjärjestelyn ja järkeistämisen myötä työttömiksi jääneille 
työntekijöille maksetut poikkeukselliset kustannukset, enintään 180 miljoonaan 
Ranskan frangiin asti, 
- vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä ja määräyksistä aiheutuvat 
jäännöskustannukset, enintään 74 miljoonaan Ranskan frangiin asti, 
- uudelleenjärjestelyistä aiheutuneet ylimääräiset työt, enintään 219 miljoonaan 
Ranskan frangiin asti, 
- kaivostyön vauriot, jotka johtuvat käytössä olleista louhinta-alueista, enintään 42 
miljoonaan Ranskan frangiin asti, 
- poikkeuksellinen sisäinen arvonalennus, joka johtuu teollisuuden 
uudelleenjärjestelystä, enintään 44 miljoonaan Ranskan frangiin asti, 
- uudelleenjärjestelyistä seuranneesta maksajien vähenemisestä johtuva yritysten 
sosiaaliturvamaksujen suureneminen, enintään 2 860 miljoonaan Ranskan frangiin 
asti. 
Tutkimus- ja kehitystuen, joka on vähemmän kuin 20 prosenttia yrityksen kaikkiin 
tutkimus- ja kehityshankkeisiin käyttämistä kuloista, avulla pyritään karvostoiminnan 
alalla pääasiallisesti leikkausta ja porausta koskevan suorituskyvyn sekä 
turvallisuuden ja työolosuhteiden parantamiseen, kauko-ohjattavien laitteiden, 
kaukovalvonnan ja tiedon televisioidun lähettämisen laajempaan käyttöön, 
ympäristön huomioonottamiseen sekä hiilen käytön osalta hiilien käyttäytymisen, 
tuhkan hyväksikäytön, kaasumaisten epäpuhtauksien analysoinnin ja leijukerrosten 
kehittämiseen. Komissio tarkasti myös, että kyseinen tuki on valtion tutkimus- ja 
kehittämistukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaista. 
4.4 Yhdistynyt kuningaskunta 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei vuoden 1995 aikana myönnetty tavanomaiseen 
tuotantoon liittyvää tukea. Samaan aikana muuhun kuin tavalliseen tuotantoon 
liittyvään hyväksytyn tuen määrä oli poikkeuksellisen korkealla tasolla. Korkean 
tason taustalla on kuitenkin yksi British Coal Corporationin yksityistämiseen liittyvä 
erityistoimenpide, joka puolestaan johtui yrityksen erityisestä rahoitusrakenteesta. 
Yhdistyneen kuningaskunnan kivihiiliteollisuuden hyväksi varainhoitovuosina 1994-
1995 ja 1995-1996 myöntämästä tuesta 3. marraskuuta 1994 tekemässään 
16 
päätöksessä 94/995/EHTY23 komissio hyväksyi British Coal Corporationille 
myönnettävän tuen. Tuki vastasi yrityksen lainalla rahoittamia 
uudelleenjärjestelykustannuksia ja sen käyttöomaisuuden arvonalennusta viimeisten 
vuosien aikana. Tuen määrä ei saanut ylittää yrityksen taseessa varainhoitovuoden 
1994-1995 lopussa näkyvien lainojen ja alueellisten hiiliyhtiöiden myyntituoton sekä 
suljettujen kaivosten myyntituoton välistä erotusta. Yhdistyneen kuningaskunnan 
viranomaiset ilmoittivat määrän olevan 793 miljoonaa puntaa. 
Toimenpiteen ymmärtämiseksi on otettava huomioon, että kansallisen British Coal 
Corporation -yrityksen pääoma muodostui kokonaisuudessaan obligaatiolainoista. 
Tämän seurauksena uudelleenjärjestelykustannuksia, jotka koostuivat lähinnä 
yrityksen vuodesta 1990 alkaen maksamista irtisanomisiin liittyvistä maksut, ei 
katettu tuilla vaan ne rahoitettiin lainoilla. Nämä kustannukset ja käyttöomaisuuden 
tuottomahdollisuuksien lasku saivat yrityksen velkaantumaan raskaasti siten, että 
ilman yksityistämistäkin yrityksen rahoituksen uudelleenjärjestely olisi ollut 
välttämätön tasapainon saavuttamiseksi yrityksen velkaantumisen ja mahdollisen 
kannattavuuden välille. 
Komissio totesi siis, että lainasaatavista luopuminen, osittain myymällä huutokaupalla 
yrityksen kaivostoimintaa, on päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä erityisesti 
mainittua tukea, joka vastaa uudelleenjärjestelystä aiheutuvaa yrityksen 
käyttöomaisuuden poikkeuksellista arvonalennusta. 
Muut päätöksen 94/995/EHTY mukaisesti hyväksytyt tuet vuodelle 1995 olivat 
kokonaismäärältään 441 miljoonaa puntaa jakautuen seuraavasti: 
- enintään 130 miljoonan punnan tuki Coal Authoritylle eli julkisen alan 
toimielimelle, joka vastaa British Coal Corporationin yksityistämistä edeltäneestä 
kivihiilentuotannosta ympäristölle aiheutuneista vahingoista, 
- enintään 2 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationin nykyisille ja entisille 
työntekijöille kuulonmenetyksestä maksettavien korvauksien kattamiseen 26. 
päivän maaliskuuta 1989 ja kyseisen yhtiön yksityistämisajankohdan väliseltä 
palvelusajalta, ja enintään 30 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationin 
nykyisille ja entisille työntekijöille työstä aiheutuneista vammoista ja terveyden 
vahingoittumisesta maksettavien korvausten kattamiseen vuoden 1947 ja kyseisen 
yhtiön yksityistämisajankohdan väliseltä palvelusajalta, 
- enintään yhden miljoonan punnan tuki hiileen tai savuttomaan polttoaineeseen 
annettaviin polttoaine-etuihin tai tietyissä tapauksissa käteissuorituksiin 
Yhdistyneen kuningaskunnan kivihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi 
British Coal Corporationista eläkkeelle siirtyneille tai sieltä työttömiksi jääneille 
työtekijöille ja heidän huollettavilleen 31. päivän maaliskuuta 1990 ja kyseisen 
yhtiön yksityistämisajankohdan väliseltä palvelusajalta, 
23 EYVLN.oL 379, 31.12.1994, s. 6. 
-17 
- enintään 183 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationista entisten 
työntekijöiden eläkejärjestelmien maksuihin mukaan lukien Yhdistyneen 
lainingaskunnan Idvihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi varhaiseläkkeelle 
siirtyneet työntekijät, 
- enintään 25 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationille Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa krvihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi työttömiksi 
jääneille työntekijöille tai toiseen tuotantoyksikköön siirretyille työntekijöille 
maksettavien poikkeuksellisten sosiaaliavustusten kattamiseen, ja 
- enintään 70 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationille 
jäännöstoiminnasta aiheutuvien kulujen kattamiseen ennen yrityksen lopettamista 
sen yksityistämisen seurauksena. 
Näihin tukiin on lisättävä kokonaismäärältään 111 miljoonan punnan tuki, jonka 
komissio hyväksyi Yhdistyneen lamingaskunnan lisärahoitustuesta 
kivihiiliteolUsuudelle varainhoitovuonna 1995-1996 7. helmikuuta 1996 tekemässään 
päätöksessä 96/274/EHTY24. Määrä jakautuu seuraavasti: 
- enintään 14 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationille työstä 
aiheutuneista vammoista ja terveyden vahingoittumisesta entisille työntekijöille 
suoritettavien korvausten kattamiseen, ja enintään 2 miljoonan punnan tuki 
entisille kaivostyöntekijöille suoraan suoritettavien samojen korvausten 
kattamiseen yksityistämistä edeltäneeltä ajanjaksolta esitettyjen vaatimusten 
osalta, 
- enintään 95 miljoonan punnan tuki kivihiileen tai savuttomaan polttoaineeseen 
annettavaan polttoaine-etuun tai tietyissä tapauksissa käteissuorituksiin 
Yhdistyneen kuningaskunnan Idvihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi 
British Coal Corporationista eläkkeelle siirtyneille tai sieltä työttömiksi jääneille 
työntekijöille ja heidän huollettavilleen 31. päivää maaliskuuta 1990 edeltäneeltä 
palvelusajalta. 
5. JOHTOPÄÄTÖKSET JA NÄKYMÄT 
KivihiiHteolHsuuden hyväksi toteutettuja toimia koskevan yhteisön järjestelmän 
soveltaminen perustuu pääasiassa poikkeuksiin EHTY:n penistamissopimuksen 4 c 
artiklasta, ja sen ensisijaisena poliittisena tarkoituksena on pyrkimys minimoida 
Euroopan unionin hiiliteollisuuden uudelleenjärjestelystä ja toiminnan vähentämisestä 
aiheutuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia. Ilman näitä poikkeuksia hiiliteollisuus 
olisi suurelta osin tuomittu häviämään nopeasti. Näin ollen tukijärjestelmän 
soveltamista vuonna 1995 koskevan amoinnin perusteella voidaan tehdä seuraavat 
johtopäätökset: 
• Euroopan unionin kivihiihyritysten taloudellinen tilanne ei ole kohentunut 
merkittävästi huolimatta suhdanteiden selkeästä paranemisesta, johon liittyi myös 
kulutuksen kasvu rauta- ja terästeollisuudessa ja sähkövoimalaitoksissa. 
24 EYVL N:o L 102, 25.4.1996, s. 42. 
-18-
• Kolmansista maista tuodun kivihiilen määrä on suurempi kuin yhteisön 
kivihiilikaivosten tuotanto. 
• 
• Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta tuotantokustannusten kehitys 
näyttää tekevän tyhjäksi useimpien Euroopan unionin Idvihiilialan yritysten toiveet 
saavuttaa jälleen kilpailukykyinen asema suhteessa maailmanniarkkinaliintoihin. 
KJvihiilialueiden taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on eri mitassa riippuvainen 
Idvihiilialan yrityksistä. Suurin osa alueista on ryhtynyt menestyksekkäästi 
monipuolistamaan talouttaan, minkä johdosta kivihiilialan politiikan so si a ah st en ja 
alueellisten tavoitteiden voidaan yleisesti ottaen katsoa toteutuneen. 
Hyväksyttyjen tukien tason suhteen voidaan panna merkille tavanomaiseen 
tuotantoon liittyvien tukien lievä väheneminen ja muuhun kuin tavanomaiseen 
tuotantoon (aikaisempien kausien kulut) liittyvien tukien kasvaminen. 
Tukien rakenne eli niiden jakautuminen päätöksen N:o 3632/93/EHTY eri 
artiklojen mukaisesti vaihtelee suuresti hiilentuottajamaasta toiseen ja heijastaa 
siten kivihiilialan kansallisten suunnitelmien välisiä eroavaisuuksia. Koska nämä 
suunnitelmat esitettiin ja hyväksyttiin vuonna 1994, olisi ennenaikaista arvioida 
niiden tehokkuutta varainhoitovuoden 1995 tulosten valossa. 
-19 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 186 lopullinen 
/xölix J\.A JVJ J\. M. 
FI 10 09 12 01 
Luettelonumero : CB-CO-98-200-FI-C 
ISBN 92-78-32582-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
-&>-