[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 23.1.2007

SEK(2007) 70 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006-2010

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Yleistä taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Kypros toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Taustaa tarkistetun ohjelman arvioimiseksi

Komissio on tutkinut Kyproksen uusimman tarkistetun lähentymisohjelman, joka toimitettiin sille 6 päivänä joulukuuta 2006, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä uudessa lähentymisohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:

1. talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana

2. viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja

3. komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.

Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitys

Koska Kypros on pieni avoin talousalue, se on erittäin altis ulkoisille häiriöille. Sen nimellinen ja tosiasiallinen lähentyminen EU:n kanssa on sujunut hyvin. BKT on viimeksi kuluneiden 10 vuoden aikana kasvanut voimakkaasti keskimäärin 3,5 prosenttia vuodessa, ja inflaatio on alhainen. YKHI-inflaatio pysytteli 3 prosentin alapuolella lähes koko kymmenen vuoden jakson ajan. Kyproksen talouden etuna on ollut lähes täystyöllisyys. Pitkäaikaistyöttömyyttä on hyvin vähän ja tuottavuuden kasvu on nopeaa kansainvälisesti mitattuna. Nimellispalkat ja yksikkötyökustannukset pyrkivät kuitenkin kasvamaan suhteessa Kyproksen kauppakumppaneita nopeammin. Vientisuuntautuneet palvelualat, jotka edustavat suurinta osaa kokonaisviennistä, kehittyvät kuitenkin hyvin, vaikka palveluiden kaupan suuret ylijäämät eivät ole täysin tasoittaneet tavaroiden kaupan alijäämää. Sen vuoksi Kyproksen vaihtotase on ollut alijäämäinen viimeksi kuluneet 10 vuotta. Alijäämän rahoitus on kuitenkin sujunut ongelmitta arvopaperisijoitusten ja ulkomaisten suorien sijoitusten sekä muiden maiden asukkaiden Kyproksen rahalaitoksiin tekemien talletusten vuoksi. Parhaillaan toteutettava julkisen talouden tasapainottamisohjelma on supistanut alijäämää 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, ja julkinen velka on laskusuunnassa.

Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausunto

Neuvosto antoi 14 päivänä maaliskuuta 2006 lausunnon edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2009. Neuvosto suhtautui myönteisesti ”ohjelmakauden ajalle suunniteltuun rakenteelliseen mukautukseen, koska alijäämä oli alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005”. Neuvosto kehotti Kyprosta ”varmistamaan pysyvillä toimenpiteillä, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu.” Neuvosto kehotti Kyprosta myös ”pitämään julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttamaan edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi”.

Komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta

Kypros on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 17 päivänä lokakuuta 2006. Kyproksen kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina/painopisteinä seuraavia: julkisen talouden kestävyys, julkisen talouden laatu, tutkimus ja kehitys, innovaatiot sekä tieto- ja viestintätekniikka, talouden monipuolistaminen, kilpailu ja liiketoimintaympäristö, kestävä kehitys ympäristöalalla, infrastruktuurit, inhimillinen pääoma ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.

Komission tätä ohjelmaa koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 esitettyä vuotuista seurantakertomusta [2] ) kävi ilmi, että Kypros edistyy hyvin kansallisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa. Ylipäätään suurin osa toimenpiteistä näyttää toteutuvan suunnitelman mukaisesti.

Ottaen huomioon havaitut vahvuudet ja heikkoudet suositettiin, että Kypros toteuttaisi toimia eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistusten sekä nuorten työllisyys- ja koulutusmahdollisuuksien aloilla.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[3]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[4], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006-2010

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

4. Neuvosto tarkasteli [27 päivänä helmikuuta 2007] Kyproksen tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2010.

5. Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2006 3,7 prosentista keskimäärin 4,1 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

6. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan vähän alle 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteen mukaisesti. Koska kokonaistuotannon kasvu on alle edellisessä tarkistuksessa ennustetun kasvun (4,2 %:n sijaan 3,7 %), kokonaismenojen arvioidaan nousevan ennakoitua suuremmiksi, mutta sen arvioidaan tasoittuvan kokonaistulojen suuremmalla määrällä.

7. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen vuonna 2005 ohjelmalla pyritään edelleen vakauttamaan julkista taloutta. Julkisen talouden rahoitusasemaa pyritään parantamaan 1,9 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 tasapainotilanteeseen vuonna 2010 yksinomaan leikkaamalla menoja, koska tulosuhde pysyy vakaana ohjelmakauden ajan. Vaikka kokonaismenojen arvioidaan laskevan 1 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakauden kuluessa, ja siitä 1 prosenttiyksikkö suhteessa BKT:hen vastaa laskussa olevia korkomaksuja, sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan kasvavan 1 ¼ prosenttiyksikköä. Perusylijäämän on ennustettu kasvavan 1 ½ prosentista suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2007 vähän yli 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja pysyvän sen jälkeen vakaana. Vakauttamisen on ennakoitu olevan hieman nopeampaa kuin lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa pitkälti samanlaista makrotaloudellista skenaariota vasten.

8. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) on tarkoitus parantaa vuoden 2006 noin 1 ½ prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin ¼ prosentin ylijäämään ohjelmakauden loppuun mennessä. Kuten edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa, julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä eli vuotta aiemmin kuin mihin edellisessä tarkistuksessa pyrittiin. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu noin 1 ¾ prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

9. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Vuoden 2007 tavoite näyttää todennäköiseltä verrattuna komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen, ja vuodeksi 2008, jolloin perusylijäämän on määrä parantua, ohjelmassa on melko tarkkoja tietoja mukauttamista tukevista toimenpiteistä. Vaarana ovat kuitenkin menojen lipsumiset, koska menoja aiotaan hillitä huomattavasti eikä menokatoista ja niiden valvonnasta ole tietoja. Toisaalta yleisemmin tarkasteltuna talousarviotavoitteet on saavutettu hyvin.

10. Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää myös olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu, myös ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on sopimuksen mukainen.

11. Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 64 ¾ prosenttia vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen laskevan alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja olevan hieman yli 46 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden lopussa. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pitkälti tasapainossa. Riskinarvioinnin kannalta velkasuhde vähenee riittävää vauhtia kohti ohjelmakauden alkuosan viitearvoa, ja sen ennustetaan lähestyvän sitä vuoteen 2007 mennessä.

12. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Kyproksessa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rahoitusaseman alkuasetelma auttaa helpottamaan osaa ennustetuista väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvista pitkän aikavälin vaikutuksista, muttei riitä kattamaan niitä kokonaan. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksen viitearvon. Julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen yhdessä ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden kanssa vähentäisi viranomaistenkin mukaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä.

13. Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa suunnitellaan erityisesti eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistusten asteittaista täytäntöönpanoa ikääntyvän väestön vaikutusten huomioon ottamiseksi, mutta laajan elinikäisen strategian sisältö, valmistumisen aikataulut ja täysimääräinen toteuttaminen eivät ole selvillä.

14. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

15. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista[6].

Yleisellä tasolla voidaan todeta, että liiallisen ylijäämän korjaamisen jälkeen vuonna 2005, ohjelma etenee hyvin kohti ohjelmakauden keskipitkän aikavälin tavoitteita, mikä johtuu menojen hillitsemisestä ja hyvistä kasvuennusteista. Julkisen talouden bruttovelkasuhteen ennustetaan lähestyvän 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä ja jatkavan supistumistaan seuraavina vuosina.

Edellä olevan arvion mukaisesti, erityisesti kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu, Kyprosta kehotetaan pitämään julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttamaan edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

BKT:n määrä (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |

KOM marraskuu 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |

KOM marraskuu 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | -0,9 | -1,0 | -1,1 | -1,1 | -1,1 | -1,1 |

KOM marraskuu 20065 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,6 | -0,7 | -0,4 | -0,1 |

KOM marraskuu 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,7 | -1,7 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |

KOM marraskuu 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | -2,0 | -1,5 | -1,2 | -0,3 | 0,0 | 0,3 |

KOM marraskuu 2006 | -1,8 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20063 | -3,3 | -1,9 | -1,0 | -0,3 | -0,1 | -0,1 |

KOM marraskuu 20064 | -2,7 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |

KOM marraskuu 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | Tieto puuttuu |

Huom. 1Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2(Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). Niihin kuuluu 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2005 ja 2006 EU:n rahastoihin liittyviä toimia. 4Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). Toisin kuin ohjelmassa (ks. huomautus 3), komission yksiköt eivät käsitelleet EU:n rahastoihin liittyviä toimenpiteitä kertaluonteisina. 5Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,9 prosenttia vuonna 2005, 3,7 prosenttia vuonna 2006, 3,9 prosenttia vuonna 2007 ja 4,0 prosenttia vuonna 2008. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle ”Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa, 12.10.2006, KOM(2006) 574 lopullinen, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nro 4/2006.

[4] ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, jonka Ecofin-neuvosto hyväksyi 11.10.2005.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Ohjelmasta puuttuu tietoja erityisesti suhdannekehityksestä (taulukko 5) ja vaikutuksista potentiaaliseen BKT:n kasvuun (4 kohta).