EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 23.11.1998 
KOM(1998) 679 lopull. 
KOMISSION SEURANTAKERTOMUS 
vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 1996 yleisen 
talousarvion toteuttamisen osalta 
koskevan neuvoston suosituksen perusteella 
toteutetuista toimenpiteistä 
JÄSENVALTIOIDEN VASTAUKSET 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUOTTA 1996 KOSKEVASSA 
VUOSIKERTOMUKSESSAAN ESITTÄMIIN HUOMAUTUKSIIN 

TIIVISTELMÄ 
Johdanto 3 
ENSIMMÄINEN LUKU OMAT VARAT 4 
TOINEN LUKU BIJIOTTTIHALLINTO 6 
KOLMAS LUKU YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY - KASVITUOTTEET 7 
NELJÄS LUKU YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY - ELÄINTUOTTEET 9 
KUUDES LUKU ALUEELLISET TOIMET 11 
SEITSEMÄS LUKU SOSIAALIALA 14 
KAHDEKSAS LUKU EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS-
JA TUKIRAHASTO, OHJAUSOSASTO (EMOTR-OHJAUS) 16 
KOLMASTOISTA LUKU YHTEISTYÖ KEHITYSMAIDEN 
JA MUIDEN KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 
(LUKUUN OTTAMATTA KESKI- JA ITÄ-EUROOPPAA) 17 
NELJÄSTOISTA LUKU TOIMET KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN, 
UUSD2N ITSENÄISTEN VALTIOIDEN 
(ENTINEN NEUVOSTOLIITTO) SEKÄ MONGOLIAN HYVÄKSI 21 
VIIDESTOISTA LUKU KOMISSIO 24 
KAHDEKSASTOISTA LUKU RAHOITUSVÄLINEET JA PANKKITOIMINTA 26 
YHDEKSÄSTOISTA, KAHDESKYMMENES JA 
KAHDESKYMMENESENSIMMÄINEN LUKU 
YLEISEEN TALOUSARVIOON LIITTYVISTÄ 
TOIMISTA ANNETTU TARKASTUSLAUSUMA 28 
ASIAANKUULUVAT ERITYISKERTOMUKSET 
1 - N:o 3/96 matkailupolitiikasta ja sen edistämisestä 30 
2 - N:o 2/97 Euroopan unionin antamasta humanitaarisesta avusta vuosina 1992 -1995 30 
3 - N:o 3/97 PHARE - ohjelman hajautetusta täytäntöbnpanojärjestelmästä (1990 -1995) 35 
4 - N:o 4/97 Saksojen yhdistymiseen liittyvien, EMOTR: 
sta maksettuja korvauksia ja vientitukia sisältävien toimenpiteiden 
tiettyjen erityispiirteiden tarkastamisesta 36 
5 - N:o 5/97 yhteisön viljakauppaan liittyvien vientitukien, 
erityisten tuontijärjestelmien ja alueellisten tukijärjestelmien hoidosta 37 
6 - N:o 6/97 Ukrainalle myönnetystä TACIS-tuesta 38 
A 2 
Johdanto 
Neuvoston 9. maaliskuuta 1998 antamien suositusten perusteella annettavan komission 
seurantakertomuksen tarkoituksena on perustamissopimuksen 206 artiklan 3 kohdan 
nojalla tehdä selkoa niiden johdosta toteutetuista toimista. Kyseisen menettelyn 
yhteydessä neuvosto suosittelee, että parlamentti myöntää vastuuvapauden 
varainhoitovuoden 1996 osalta tilintarkastustuomioistuimen vuosittaisen kertomuksen 
perusteella. 
Tämä kertomus vastaa neuvoston 9. maaliskuuta 1998 antaman suosituksen 
johdannossa esitettyyn kehotukseen ilmoittaa eri aloilla toteutetut toimet "saatujen 
kokemusten hyödyntämiseksi" ja "talouden hoitamiseksi terveellä tavalla... niin, että 
varoja käytetään asianmukaisesti ja järkevästi". 
Täyttääkseen neuvoston toivomuksen komissio on keskittänyt toimensa kolmeen 
linjaukseen: 
- Arviointikulttuurin vahvistaminen. Hankkeista suoritetaan näet useita arviointeja 
(ennen, jälkeen ja aikana). Vaikka osa arvioista laaditaankin suoraan komission 
toimesta, ne ovat usein tulosta kiinteästä yhteistyöstä jäsenvaltioiden kanssa. 
- Arviointien perusteella toteutettujen toimien sisällyttäminen Agenda 2000:een. 
Tulosten huomioon ottaminen täydentääkin arviointikulttuuria. 
- Sääntelykehysten yksinkertaistaminen. Tätä varten on esitetty monimutkaisten 
oikeudellisten järjestelmien yksinkertaistamista etenkin rakennerahastojen osalta. 
Nämä muutamat esimerkit osoittavat komission määrätietoisesti pyrkivän seuraamaan ja 
valvomaan hankkeita parantaakseen hallinnointia SEM 2000 -ohjelman määräysten 
mukaisesti. 
Hallinnoinnin parantamispyrkimyksen rinnalla omien varojen järjestelmän toimintaa 
koskevan kertomuksen sekä varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimista koskevan 
valkoisen kirjan julkaiseminen ovat välivaiheita pyrittäessä saavuttamaan sekä 
jäsenvaltioiden että komission toivoma tiukka säästäväisyys talousarviossa. 
A 3 
ENSIMMÄINEN LUKU 
OMAT VARAT 
1 Sisäinen jalostus ia suspensiojäriestelmä 
Neuvosto 
suosittelee, että taloudellisia edellytyksiä koskevissa arviointiperusteissa, joita 
sovelletaan taloudellisten toimijoiden lupia myönnettäessä, otetaan huomioon 
kaikkien osapuolien edut. 
Komission vastaus 
Neuvoston suositus sisältyy laajalti voimassa olevaan asetukseen. 
2 Perinteisten omien varojen toteaminen ja periminen jälkikäteen 
Neuvosto 
kehottaa lisäämään tullietuussopimuksiin etujen myöntämisen lopettamista 
koskevan lausekkeen yhteisön taloudellisten etujen loukkaamisen varalta. 
Komission vastaus 
Neuvosto esittää jo aiemminkin esittämänsä pyynnön, johon komissio on vastannut 
tullietuussopimuksia koskevissa lukuisissa tiedonannoissa. Lisäksi toukokuussa 
esitetyssä yhteisön taloudellisten etujen suojaamista ja petosten torjuntaa koskevassa 
ohjelmassa (1998-1999) otetaan huomioon tämä tulleihin ja verotukseen liittyvä huoli. 
3 Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat 
Neuvosto 
edellyttää, että komissio päättää ilmoituksensa mukaisesti työnsä vuonna 1998 
kaikkien jäsenvaltioiden osalta, paitsi Suomen, Ruotsin ja Itävallan osalta, joiden 
osalta työt päättyvät vuoden 1999 lopussa bruttokansantulon (BKT) osalta. 
Komission vastaus 
Komissio on päätöksellään 97/619/EY, Euratom tosiasiassa vahvistanut määräajat 
niiden töiden päättämiselle, jotka jäsenvaltioiden on vielä toteutettava BKTL:n 
varausten osalta, seuraavasti: 
1. lokakuuta 1998 12 jäsenvaltion osalta 
1. lokakuuta 1999 Suomen, Ruotsin ja Itävallan osalta. 
\ 
Heti kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle näiden töiden tulokset, se suorittaa 
tarkastukset ja toteuttaa menettelyt, joiden avulla mainitut varaukset voidaan poistaa 
omien varojen järjestelmää koskevan 29. toukokuuta 1989 annetun neuvoston 
asetuksen (ETY, Euratom) 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti. 
A 
TOINEN LUKU 
BUDJETTIHALLINTO 
Maatalousmenoja koskevat talousarvioennusteet 
Neuvosto 
kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota olemaan yhteistyössä maatalousmenoja 
koskevien ennusteiden parantamiseksi. On tärkeää taata, että ennusteiden laatu 
ei heikkene Agenda 2000: n puitteissa toteutettavan maatalouspolitiikan 
uudistuksen jälkeen. 
Komission vastaus 
Komissio yhtyy kehotukseen. Budjettivallan käyttäjä ja komissio sopivat huhtikuussa 
1997, että maatalousbudjetin ennusteita tarkistetaan oikaisukirjelmällä ennen 
talousarvion toista käsittelyä (lokakuussa). 
2 Talousarvio maataloudelle vuodeksi 1999 
Neuvosto 
pyytää komissiota ehdottamaan vuoden 1998 menettelyä noudattaen vuodeksi 
1999 maataloudelle talousarvion, jossa otetaan huomioon menneisyydessä tehty 
ylisuuri arvio. 
Komission vastaus 
Komissio on alustavaa talousarvioesitystä laatiessaan lisännyt ponnistelujaan 
ylisuurten arvioiden välttämiseksi (ks. myös jäljempänä vastaus kohtaan 1). 
Ä6 
KOLMAS LUKU 
YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY - KASVITUOTTEET 
1- Peltokasvit 
Neuvosto 
toivoo, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä toteutetaan 
kokonaisuudessaan vuonna 1998 
Komission vastaus 
Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (SIGC:n), joka on luotu komission 
neuvoston asetuksella N:o 3508/92 ja komission asetuksella N:o 3887/92, oli määrä 
olla täysimääräisesti toiminnassa vanhoissa jäsenvaltioissa vuoden 1997 alusta ja 
uusissa vuoden 1998 alusta. 
Käyttöönotto on sujunut suurelta osin tyydyttävästi, kun otetaan huomioon 
jäsenvaltiolta edellytetyn työn määrä etenkin pinta-alojen arvioinnin osalta. Niinpä 
niillä, joilta maarekisteri puuttui tai joilla se ei antanut riittävän luotettavaa tietoa, on 
ollut eniten vaikeuksia järjestelmän käyttöön ottamisessa. 
Tällä hetkellä kaikilla jäsenvaltiolla, merkittäviin ongelmiin joutunutta Kreikkaa ja 
Skotlantia lukuun ottamatta, on järjestelmä toiminnassa, joskin Suomen, Irlannin ja 
Belgian on omaansa parannettava. SIGC.n perustekijät ovat käytössä, eli tietokanta, 
tilojen ja tukihakemusten aakkosnumeerinen tunnistusjärjestelmä sekä 
tarkastusjärjestelmä, johon kuuluvat: 
- hallinnolliset tarkastukset, etenkin tilojen ristiintarkastukset, jotta vältetään 
päällekkäiset tuet ja 
- pinta-alojen tarkastukset paikalla, jotka voidaan tehdä tilakäynteinä tai 
satelliittivalvontana. 
On selvää, että järjestelmän toimivuutta uusissa jäsenvaltioissa voidaan arvioida vasta 
vuoden 1998 sadon jälkeen, sillä niillä oli aikaa vuoden 1998 alkuun ottaa järjestelmä 
käyttöön. 
SIGC:n hyödyllisyys ja tehokkuus ovat johtaneet sen ulottamiseen koskemaan uusia 
järjestelmiä (asetus N:o 3072/95) ja palkoviljaa (asetus N:o 1575/96). Niihin liittyy 
muita järjestelmiä, esimerkiksi humalan, maatalouden ympäristötoimenpiteiden, 
puuvillan ja kuivattujen rehujen osalta. Lisäksi oliivi- ja viinialan rekistereissä 
käsitellään pinta-aloja samalla tavoin kuin SIGC:ssa. 
Mikään järjestelmä ei luonnollisestikaan ole täydellinen, joten tähänkin tarvitaan 
parannuksia. Niinpä tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt tekevät 
tarkastuksia kaikissa viidessätoista jäsenvaltiossa ja tutkivat SIGC:n toimintaa. 
A 
Raakatupakkaa ja viinialan tuotteita koskevat yhteiset 
markkina j ärj estelyt 
Neuvosto 
pyytää komissiota ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset laatiessaan Agenda 2000:n puitteissa uudistusehdotuksia näiden 
markkinajärjestelyjen hallinnoinnin ja valvonnan tehostamiseksi. 
Komission vastaus 
1. Tupakka 
Yhteisen markkinajärjestelyn uudistamista koskevat ehdotukset tehtiin 28. tammikuuta 
1998. Ehdotuksissa otetaan pitkälti huomioon Euroopan parlamentin lausunto, 
sellaisena kuin ne on esitetty 18. joulukuuta 1996 laaditussa vaihtoehtoja koskevassa 
kertomuksessa. 
2. Viini 
Komissio on juuri hyväksynyt viinialan tuotteiden markkinajärjestelyn uudistamista 
koskevan ehdotuksen. Ehdotuksessa on koottu yhteen säädökseen kaikki nykyiset 
säännökset, jotka neuvosto on antanut viinialalla. Tämän vuoksi ehdotuksella 
voitaneen jo vaikuttaa merkittävästi kyseisen markkinajärjestelyn hallinnon 
parantamiseen ja yksinkertaistamiseen. 
Ehdotuksella pyritään ensisijaisesti parantamaan yhteisön viinialan kilpailukykyä 
maailmanmarkkinoiden kasvaessa voimakkaasti. 
Interventiotoimenpiteet osittain korvataan ja osittain suunnataan uudelleen 
keinotekoisten markkinoiden poistamiseksi sellaisilta tuotteilta, jotka eivät mene 
kaupaksi. Ainoastaan sellaiset interventiotoimenpiteet, jotka on tarkoitettu viinien 
laadun takaamiseksi ja muiden tuotteiden kuin viinin (viinin valmistuksesta peräisin 
oleva alkoholi, maustetut viinit, rypäletäysmehu jne.) perinteisten markkinoiden 
säilyttämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden takaamiseksi, säilytetään nykyisessä 
muodossaan. 
Suuri uudistus koskee uudistamistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on mukauttaa 
viinitilat markkinoille, ja sellaisen uuden istutusoikeusjärjestelmän hallinnointia, jonka 
avulla viinitiloja voidaan kehittää alueilla, joilla se on selvästi tarpeen, ilman että 
tuotantoa lisätään tavalla, joka ei ole markkinoiden kannalta perusteltua. Näiden 
toimenpiteiden soveltaminen edellyttää, että viinitilasta laaditaan selvitys (tarvittaessa 
viinitilarekisterin perusteella), johon sisältyvät pinta-alaa, viinilajiketta ja 
istutusoikeuksia koskevat tiedot. Selvityksen käyttöönotolla vahvistetaan tarkastuksia. 
A8 
NELJÄS LUKU 
YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY - ELÄINTUOTTEET -
NAUDANLIHAPALKKIOJÄRJESTELMÄT SEKÄ TIETYT BSE-TAUTIA 
KOSKEVAT TOIMENPITEET 
1- Naudanlihapalkkiot 
Neuvosto 
yhtyy tilintarkastustuomioistuimen mielipiteeseen siitä, että ennen tulevien 
naudanliha-alan uudistusten toteuttamista niiden vaikutukset 
maataloustuottajien tuloihin olisi arvioitava yksityiskohtaisesti, koska mainitulla 
alalla on huomattavia vaikutuksia yhteisön talousarvioon. 
Komission vastaus 
Komissio on samaa mieltä neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että 
uudistuksen todennäköiset vaikutukset olisi selvitettävä etukäteen. Tällainen analyysi 
olisi tehtävä myös status quo -tilanteen osalta. 
Komission toukokuussa 1997 julkaisema naudanliha-alan tilannetta ja 
tulevaisuudennäkymiä koskeva analyysi Situation and Outlook - Beef Sector osoitti, 
että jos naudanlihapolitiikassa ei tapahdu muutoksia, syntyy valtavia kotimaisia 
ylijäämiä. On selvää, että ne vaikuttaisivat kielteisesti maanviljelijöiden tuloihin. 
Ongelman ratkaisemiseksi komissio ehdottaa Agenda 2000 :ssa yhtenäistä 
toimenpidepakettia. Naudanliha-alaa ei voida käsitellä irrallaan muista siihen läheisesti 
liittyvistä aloista. 
Tämän vuoksi komissio tekee parhaillaan Agenda 2000 ehdotusten tuloanalyysiä, jossa 
otetaan huomioon maatalouden eri alojen, naudanliha-ala mukaan lukien, väliset 
vuorovaikutussuhteet. 
2. BSE-kriisiin liittyvät toimenpiteet 
Neuvosto 
korostaa olevan tarpeen jatkaa komission ja jäsenvaltioiden välistä tiivistä 
yhteistyötä BSE-kriisiin liittyvien toimenpiteiden tehokkaan soveltamisen, 
valvonnan ja arvioinnin varmistamiseksi. 
Komission vastaus 
A 
Komissio on täysin samaa mieltä siitä, että on tarpeen jatkaa komission ja 
jäsenvaltioiden välistä tiivistä yhteistyötä BSE-kriisiin liittyvien toimenpiteiden 
tehokkaan soveltamisen, valvonnan ja arvioinnin varmistamiseksi. 
Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 6. toukokuuta 1998 esittämässään 
ensimmäisessä puolivuosittaisessa BSE:n seurantakertomuksessaan komissio selvitti 
yksityiskohtaisesti BSE/EST:tä koskevia toimia, joita se oli toteuttanut marraskuusta 
1997 alkaen, mukaan lukien edistyminen Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeviin BSE-
toimenpiteisiin liittyvien tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyissä. 
Tämän kertomuksen esittämisen jälkeen komission yksiköt ovat päättäneet yli 30 
kuukauden järjestelmän (asetus (EY) N:o 716/96) soveltamisessa todettujen puutteiden 
vuoksi kieltäytyä rahoittamasta osaa menoista, jotka on ilmoitettu järjestelmän mukaan 
käsiteltyjen eläinten osalta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille ilmoitettiin 
26. toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että korjauksia on tarkoitus esittää. 
Viranomaisilla on nyt oikeus vaatia sovittelumenettelyä ehdotettujen korjausten osalta. 
Määräaika päättyy 30 työpäivän kuluttua virallisen ilmoituksen vastaanottamisesta. 
Korjausten ehdottaminen järjestelmän 15 ensimmäisen kuukauden osalta ei merkitse, 
että komission yksiköt olisivat lakanneet seuraamasta järjestelmän soveltamista. 
Vierailuja järjestetään säännöllisesti ja parannusehdotuksia tehdään edelleen. On myös 
tehty varaus 3. elokuuta 1997 jälkeiselle kaudelle. 
Muiden BSE-toimenpiteiden, kuten vasikkapalkkiojärjestelmien ja lisätukien 
(asetukset (EY) N:o 1357/96 ja 2443/96), osalta tilien tarkastamisesta ja 
hyväksymisestä vastaava yksikkö on sisällyttänyt nämä toimenpiteet 
nautapalkkiotutkimusten yhteydessä toteutettuihin tarkastuksiin, jotka saadaan 
päätökseen vuonna 1998. Vierailuja on järjestetty useimmissa jäsenvaltioissa, myös 
valtioissa, joissa näiden toimenpiteiden kustannukset ovat suurimpia, eli Ranskassa, 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa. Jos EMOTR-.n rahoittamien 
toimenpiteiden toteutuksessa havaitaan vakavia puutteita, tutkimuksen päättyessä 
ehdotetaan asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan mukaisella ad hoe -
päätöksellä taloudellisia seuraamuksia. 
A 10 
KUUDES LUKU 
ALUEELLISET TOIMET 
1- Talousarviota ia rahoitusta koskevat toimet 
Neuvosto 
panee merkille edistyksen komission ja jäsenvaltioiden välisessä, 
talousarviomäärärahojen toteuttamisen tehostamiseen tähtäävässä yhteistyössä ja 
toivoo sen jatkuvan, jotta voitaisiin välttää suoritettavana olevan jäännöksen 
kasvu sekä maksusitoumus- ja maksumääräystoimenpiteiden kasaantuminen 
vuoden loppuun. Neuvosto kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan 
tämänsuuntaisia ponnistelujaan. 
Komission vastaus 
Komission ja jäsenvaltioiden yhteistyö on vahvistunut selvästi rakennerahastojen 
"talousarvioverkon" luomisen myötä. Tämä valtiovarainministeriöiden taloudellisista 
yhteyshenkilöistä koostuva verkko on ennen kaikkea toimittanut komissiolle ennusteita 
maksupyynnöistä. Jäsenvaltiot toimittavat parhaillaan komissiolle ennusteitaan vuosien 
1998-2001 maksupyynnöistä, jotka liittyvät nykyiseen ohjelmakauteen. 
Rakennerahastoihin liittyvän suoritettavana olevan jäännöksen, josta 31. joulukuuta 
1997 lähes 90 prosenttia oli peräisin nykyiseltä ohjelmakaudelta, kasvutasoa ja 
-vauhtia voidaan pitää tavanomaisina ottaen huomioon, että kyse on monivuotisista 
toimista, jolloin maksusitoumusten suorittaminen ajoittuu usealle vuodelle. Voimassa 
olevassa varainhoitojärjestelmässä (maksusitoumukset erittäin ja maksut 
ennakkomaksuina) maksusitoumukset kasvavat yleensä nopeammin kuin 
maksumääräykset. 
On syytä huomata, että budjettivallan käyttäjän vuoden 1997 talousarvioon tekemä 
1 000 miljoonan ecun suuruinen maksumäärärahojen leikkaus lisäsi suoritettavana 
olevan jäännöksen määrää vuoden 1997 lopulla. Talousarvion käytettävissä olevat 
varat osoittautuivat riittämättömiksi maksupyyntöjen täyttämiseen. Nämä täyttämättä 
jääneet pyynnöt, joiden määrä oli 1 200 miljoonaa ecua, voitiin maksaa vasta vuonna 
1998. 
Ongelman, joka liittyy maksusitoumusten ja maksumääräysten toteuttamisen 
keskittymiseen varainhoitovuoden loppuun, voidaan todeta pienentyneen 
huomattavasti: joulukuussa toteutettujen maksumääräysten osuus on laskenut vuoden 
1994 48 prosentista 20 prosenttiin vuonna 1997. Maksusitoumusten osalta lasku oli 60 
prosentista 32 prosenttiin. 
2- Interventiomuotojen loppuun saattaminen 
Neuvosto 
A li 
pyytää kuitenkin komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteuttamaan 
aktiivisempaa ohjelmien loppuunsaattamispolitiikkaa, optimoimaan 
valvontatoimensa erityisesti paikan päällä ja pyrkimään yhteisrahoitettujen 
toteutusten vaikutusten parempaan ajalliseen arviointiin. Se kehottaa komissiota 
vuonna 2000 alkavan kauden ehdotusten laadinnassa ottamaan opikseen saadusta 
kokemuksesta, laatimaan yksinkertaisempia sääntöjä ja selkeyttämään vastuun 
jakautumista eri hallintotasojen välillä. Neuvosto katsoo erityisesti, että 
tavoitteiden, ohjelmien ja ohjelmakausien päällekkäisyys sekä määräaikojen 
pidentäminen ja loppuunsaattamismenettelyt ovat tuoneet jäykkyyttä hallintoon. 
Komission vastaus 
Komissio on neuvoston tavoin huolissaan siitä, että ohjelmat olisi saatettava loppuun 
mahdollisimman nopeasti, ja pyrkii hoitamaan tehtävän mahdollisimman pian. 
Tämän tahdon tielle tulee kuitenkin toisinaan käytännön toteutukseen liittyviä 
väistämättömiä ongelmia, jotka viivästyttävät ohjelmia. Tässä yhteydessä komission 
yksiköiden toteuttamien toimenpiteiden tarkoituksena on asettaa rajat, joiden avulla 
viivytysten kesto saadaan rajoitettua kohtuulliseksi. 
Vuonna 2000 alkavaa kautta koskevassa asetusehdotuksessaan komissio ottaa 
kokonaisvaltaisesti huomioon neuvoston tässä yhteydessä esittämät näkemykset. 
Vastaisuudessa arviointi sisällytetään etukäteen suunnitelmien laadintaan ja 
määrällisten tavoitteiden asettamiseen, toteutuksen aikana uudelleen suunnitteluun ja 
jälkikäteen saatujen kokemusten kokoamiseen. 
Valvonnan osalta komissio tekee niin paljon tarkastuksia paikalla kuin sen 
henkilöstöresurssit sallivat ja pyrkii toteuttamaan ne mahdollisimman tehokkaasti. 
Komission uudelle ohjelmakaudelle ehdottamissa asetuksissa määritellään selvästi 
komission ja jäsenvaltioiden velvollisuudet ohjelmien seurannan, varainhoidon, 
valvonnan ja arvioinnin osalta. 
On syytä ottaa huomioon, että jo rakennerahastojen yhteisrahoittamien ohjelmien 
hallinto-, seuranta-ja valvontajärjestelmän lujittamista koskevassa 15. lokakuuta 1997 
annetussa asetuksessa (EY) N:o 2064/97 säädetään tukimuotojen loppuunsaattamisen 
yhteydessä, että jäsenvaltioiden loppusuoritusta koskeviin pyyntöihin on liitettävä 
erillinen lausuma pyyntöjen pätevyydestä. 
Komissio katsoo, että mainitun asetuksen täytäntöönpano, vuosikertomusjärjestelmän 
asteittainen käyttöönotto sekä 22:11a menojen tukikelpoisuutta koskevalla kaavakkeella 
esitettävät täsmennykset parantanevat merkittävästi ohjelmien loppuunsaattamista. 
Kuten komissio totesi tilintarkastustuomioistuimelle vuoden 1996 vuosikertomusta 
(6.38 kohta) koskevassa vastauksessaan, ohjelmakausien mahdolliset päällekkäisyydet 
eivät ole aiheuttaneet erityisiä ongelmia jäsenvaltioiden hallinnollisella tasolla. 
A 12 
3. Toiminta yritysten ja erityisesti pk-vritvsten hyväksi 
Neuvosto 
kehottaa komissiota ryhtymään toimenpiteisiin, jotta pk-yrityksille tarjotut 
palvelut saataisiin vastaamaan todellista kysyntää. Se panee tyytyväisenä merkille 
komission joulukuussa 1997 alulle paneman arvioinnin rakennerahastojen 
vaikutuksesta pk-yrityksiin ja pyytää, että tulokset arvioinnista toimitetaan 
molemmille budjettivallan käyttäjille. 
Komission vastaus 
Komissio vakuuttaa, että sen aikomuksena on toimittaa molemmille budjettivallan 
käyttäjille vuonna 1997 aloitetun rakennerahastojen vaikutusta pk-yrityksiin koskevan 
aihepiireittäin toteutetun arvioinnin tulokset. Loppukertomus hyväksyttäneen vuoden 
1998 loppuun mennessä. 
f\ 13 
SEITSEMÄS LUKU 
SOSIAALIALA 
1. Euroopan sosiaalirahaston talousarvion toteuttaminen 
Neuvosto 
kehottaa komissiota jatkossa yksinkertaistamaan rakenteellisten toimien 
oikeudellisia puitteita täytäntöönpanon nopeuttamiseksi. 
Komission vastaus 
Komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa rakennerahastojen 
hallinnoimiseen asetettujen rahavirtojen monimutkaisuudesta. Ehdotuksessa 
rakennerahastojen yleisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi, jonka komissio hyväksyi 
18. maaliskuuta 1998, komissio on myös tunnustanut tämän. Todettuaan tämän komissio 
katsoo, että on mahdollista ja suotavaa parantaa ratkaisevasti nykyistä järjestelmää, 
minkä vuoksi se on ehdottanut uuttaa yksinkertaisempaa talousarvion maksusitoumuksia 
koskevaa järjestelmää sekä uutta maksumekanismia, joka perustuu todellisten ja 
todennettujen menojen korvaamiseen. 
Nykyisen järjestelmän monimutkaisuudesta huolimatta ESR:n rahoituksen 
toteuttamisaste oli 100 prosenttia vuonna 1996. Sama käyttöaste saavutettiin vuonna 
1997. 
Komissio jatkaa osana kumppanuutta ponnistelujaan, jotta jäsenvaltioiden käytettäviksi 
asetetut varat toimitettaisiin lopullisille edunsaajille mahdollisimman nopeasti ja jotta 
ennakkorahoituksen käyttöä saataisiin näin rajoitettua. 
2. Sosiaalirahastoa koskevien erityisten seikkojen tarkastaminen 
Neuvosto 
ilmoittaa yhtyvänsä tilintarkastustuomioistuimen huoleen talouselämän 
osapuolten ja työmarkkinaosapuolten yhteistyön lujittamisesta ja tulosten 
arvioinnin kehittämisestä. Se kehottaa komissiota myös yksinkertaistamaan 
yhteisöaloitteiden oikeudellisia puitteita. 
Komission vastaus 
1 Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, jotka liittyvät talouselämän 
osapuolten ja työmarkkinaosapuolten osallistumiseen seurantakomiteoihin, eivät koske 
erityisesti ESR:a vaan kaikkia rakennerahastoja. Komissio on onnistunut ESR:n 
johtamien tavoitteiden 3 ja 4 osalta saamaan tyydyttävästi näiden osapuolten edustajia 
seurantakomiteoiden jäsenten nimittämisestä vastaavista jäsenvaltioista. 
t\ 14 
2 ESR:n osalta on toteutettu ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmien väliarviointi. 
Arvioinnin tuloksia voitiin käyttää ohjelmien välivaiheen uudelleensuunnittelussa 
vuonna 1997. Saadut kokemukset samoin kuin lopullisesta arvioinnista (jonka on 
määrä päättyä vuoden 1999 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana) saatavat tulokset 
ovat arvokkaita, kun seuraavaa kumppanuuskautta laaditaan viranomaisten kanssa. Ne 
eivät ole johtaneet ainoastaan ESR:n toimien arviointiin, vaan ovat myös olleet 
kehittämässä todellista arviointikulttuuria jäsenvaltioissa. 
3 Yksi yhteisön aloiteohjelmien peruspiirteistä on rajat ylittävien 
kumppanuuksien luominen. Hankkeiden valinta tapahtuu kuitenkin kansallisesti. 
Emploi-ja Adapt-hankkeiden toisen valintakerran aikana vuonna 1997 komissio kiersi 
ongelman myöntämällä tukea kansallisella tasolla ennalta valittujen hankkeiden 
edistäjille näiden ulkomaisten kumppaneiden etsintää varten. Näin oli mahdollista 
hyväksyä kansallisella tasolla lopullisesti kaikkien kumppaneiden hankkeet lähes 
samanaikaisesti. 
\ 
KAHDEKSAS LUKU 
EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTO, 
OHJAUSOSASTO (EMOTR-OHJAUS) 
1 EMOTR:n ohjausosaston tuen valvonta ja arviointi 
Neuvosto 
kehottaa komissiota tarkentamaan tukeen oikeuttamattomia menoja koskevia 
sääntöjä. Neuvosto toivoo, että komission ja jäsenvaltioiden yhteisiä ponnisteluja 
lisätään yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi. Se 
suosittelee, että hankkeiden ennakkoarviointiin kiinnitetään enemmän huomiota 
ja että fyysisten tarkastusten määrää lisätään. 
Komission vastaus 
EMOTR:n ohjausosasto osallistuu sellaisten kustannusten rahoitukseen, jotka liittyvät 
hankkeisiin, joissa toteutetaan ohjelma-asiakirjoissa hyväksyttyjä toimenpiteitä 
hyväksymispäätöksen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 
Jäsenvaltiot voivat toissijaisuusperiaatteen nojalla valita periaatteessa vapaasti 
hankkeet, ja ne vastaavat hankkeiden valvonnasta. Jos toimenpiteet katsotaan tukeen 
oikeuttamattomiksi, yhteisrahoitusta ei myönnetä. 
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin todeta kaikki sellaiset menot tukikelpoisiksi, jotka 
täyttävät yhteisrahoituksen edellytykset, edellyttäen että ohjelman mukainen 
maksusitoumus sekä menoilmoitus tehdään annetussa määräajassa. Erityisiä 
korvaussääntöjä ei ole määritelty, koska ne eivät poikkea hankkeiden alkuperäisistä 
valintasäännöistä, jotka ovat jäsenvaltioiden tiedossa. 
Hankkeiden ennakkoarvioinnista vastaavat jäsenvaltiot. Jäsenvaltiot vastaavat myös 
fyysisten tarkastusten pääasiallisesta hoitamisesta. 
Komission suorittamilla tarkastuksilla pyritään ensisijaisesti varmistamaan, että 
jäsenvaltioiden tarkastusjärjestelmät toimivat tyydyttävästi. 
k 16 
KOLMASTOISTA LUKU 
YHTEISTYÖ KEHITYSMAIDEN JA MUIDEN 
KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA (LUKUUN OTTAMATTA 
KESKI- JA ITÄ-EUROOPP AA) 
1. Talousarvion toteuttaminen 
Neuvosto 
kehottaa komissiota jatkamaan mahdollisuuksien mukaan sellaisten 
toimenpiteiden toteuttamista, jotka ovat tarpeen käyttämättömien määrärahojen 
siirron välttämiseksi. Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että hätäapuvarausta ei ole 
käytetty vuonna 1997, ja toivoo, että siirtämällä enemmän määrärahoja 
rahoitusnäkymien neljänteen otsikkoon (ulkoiset toimet) kuuluvista muista 
budjettikohdista kyseisen varauksen maksumäärärahoja ei tarvitsisi 
tulevaisuudessakaan siirtää. 
Komission vastaus 
Lokakuun 29. päivänä 1993 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen soveltamista 
koskevien yksityiskohtaisten määräysten (15 artiklan) mukaisesti komissio pyytää 
määrärahojen ottamista hätäapuvarauksesta ainoastaan silloin, kun talousarvion 
laatimishetkellä arvaamattomat tapahtumat aiheuttavat tarpeen, joka ylittää talousarvioon 
otetut määrärahat. Se tekee esityksen vasta tutkittuaan mahdollisuudet käyttää uudelleen 
otsakkeen 4 määrärahoja. 
Vaikka vuonna 1997 oli mahdollista käyttämättä jääneillä määrärahoilla välttää 
turvautuminen varaukseen, vuoden 1998 tilanne on pakottanut komission esittämään jo 
huhtikuussa 150 miljoonan ecun lisäystä maksusitoumusmäärärahoihin ja 100 miljoonan 
ecun lisäystä maksumäärärahoihin korjaavassa ja täydentävässä talousarviossa (KTT). 
Kun kävi ilmeiseksi, ettei neuvosto tekisi alustavaa esitystä KTT:ksi ennen kesää, 
komission oli ehdotettava hätäapuvaraukseen turvautumista vastaavin summin. Tämän 
vaihtoehdon budjettivallan molemmat käyttäjät hyväksyivät. 
Komissio ei sitä paitsi turvaudu maksumäärärahojen siirtämiseen varainhoitovuodelta 
toiselle kuin poikkeustapauksissa ja silloinkin varainhoitoasetuksen 7 artiklassa 
tarkoitetuin edellytyksin. 
A 17 
Neuvosto 
on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että komission 
soveltama menettely, jonka mukaisesti se jakaa kahdelle tai useammalle vuodelle 
jonkin hankkeen osalta tekemänsä rahoituspäätökseen liittyvän kokonaismäärän, 
ei ole varainhoitoasetusten mukainen. Tämän seurauksena se kehottaa komissiota 
kirjaamaan tileihin välittömästi jonkin hankkeen osalta tehdyn 
rahoituspäätöksen jälkeen kyseisen hankkeen kokonaiskustannukset. Neuvosto 
kehottaa myös määrittelemään säännöt tarkemmin varainhoitoasetuksen 
kokonaisuudistuksen yhteydessä. Yhteisön menojen toteuttamisen on oltava 
varainhoitoasetuksen periaatteiden mukaista ja heijastettava käytettävissä olevia 
määrärahoja. 
Komission vastaus 
Kuten komissio totesi vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 
1996 koskevassa vuosikertomuksessa esittämiin huomautuksiin, komissio katsoo, että 
alalla noudatettu käytäntö on varainhoitoasetuksen säännösten mukainen, koska 
komission päätökset riippuvat käytettävissä olevista määrärahoista ja koska tällainen 
lauseke sisältyy vastaaviin rahoitusta koskeviin yleissopimuksiin. 
Komissio aikoo ehdottaa varainhoitoasetuksen kokonaisuudistuksen yhteydessä 
menojen maksusitoumusten määrittelemistä paremmin, niin että huomioon otettaisiin 
kolme perustekijää, joiden on aina sisällyttävä kaikkiin menojen maksusitoumuksiin: 
päätöksentekoon liittyvä sitoumus, kirjanpidollinen sitoumus ja oikeudellinen 
sitoumus. 
Juuri oikeudellisen sitoumuksen vuoksi (joka muodostuu toimesta, joka sitoo 
toimielintä kolmansiin osapuoliin nähden, ja johon toimielimen velka kolmansille 
osapuolille perustuu) sellaisten lausekkeiden sisällyttäminen rahoitusta koskeviin 
yleissopimuksiin, joilla hankkeiden toteuttamisen edellytykseksi asetetaan 
käytettävissä olevat määrärahat, voidaan katsoa oikeutetuksi. 
2. Tietotekniikkajärjestelmä ja hallinnon tietojärjestelmä 
Neuvosto 
kehottaa komissiota antamaan sille tietoja PO IB:n tietohallinnon strategista 
suunnittelua koskevan tutkimuksen tuloksista ja valvomaan paremmin 
sähköisten sovellusten kehittämistä, jotta tulevaisuudessa vältyttäisiin sellaisilta 
ikäviltä tilanteilta kuin hallinnon tietojärjestelmän kohdalla kävi. 
Komission vastaus 
Tietojenkäsittelysovelluksia on analysoitu vuoden 1997 alusta alkaen. Analyysin 
perusteella on ollut mahdollista hahmotella pääperiaatteet hallinnon tietojärjestelmän 
hyvää teoreettista käyttöä varten. 
A » 
Tällä perusteella on perustettu organisaatio, joka vastaa hallinnosta ja tietotekniikan 
tukemisesta. Nämä edistysaskeleet ovat auttaneet korjaamaan osittain erittäin 
epätyydyttävää tilannetta. 
Tarvitaan kuitenkin edelleen voimakkaita ponnisteluja, jotta tietojenkäsittelysovellusten 
kehittämisessä päästään hyväksyttävälle tasolle. 
3. "Fondo especial de promocion de las exportaciones de Honduras v 
Nicaragua" (FEPEX) 
Neuvosto 
kehottaa komissiota tarkistamaan suhteensa Banco Centroamericano de 
integraciön Econömicaan (BCIE) ja perimään viipymättä BCIErn omille 
tileilleen aiheettomasti siirtämät tulot. Neuvosto panee lisäksi mielenkiinnolla 
merkille komission toteuttamat toimenpiteet, joilla parannetaan BCIE:n 
rahoitusyleissopimuksen soveltamisen ja noudattamisen seurantaa (BCIE). 
Komission vastaus 
Komissio on tarkistanut suhtautumista BCIE:hen. Tämän tuloksena 549 773, 09 ecua 
palautettiin komissiolle kesäkuussa 1998. Parhaillaan tehdään tarkempaa selvitystä 
kehitystarkoituksiin käytettävistä varoista, jotka vapautuvat vuoteen 2010 mennessä. 
Se valmistuu vuoden 2000 loppuun mennessä, jolloin jäljellä olevat varat on osoitettu 
käyttötarkoituseensa. Siihen saakka BCIE:Itä on pyydetty, että se pitäisi omat varansa 
ja yhteisön ennakkoon maksamat varat erillään. 
19 
4- Tukilainat 
Neuvosto 
katsoo, että tukilainoja ei pitäisi käyttää eri hankkeiden varojen saatavuuden 
varmistamiseksi kuin erittäin poikkeuksellisissa olosuhteissa. Tästä syystä se 
kehottaa komissiota ensisijaisesti parantamaan sisäisiä menettelyjä, jotta varat 
saadaan hankkeisiin ajoissa. 
Komission vastaus 
Komissio on antanut ohjeen, että tilapäisluottoja ei saa käyttää kuin 
poikkeustapauksissa ja silloinkin niiden käyttöön on saatava lupa. Etusija annetaan 
niille hankkeille, joissa varat on maksettava nopeasti. 
A 20 
NELJÄSTOISTA LUKU 
TOIMET KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN, 
UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN (ENTINEN NEUVOSTOLIITTO) 
SEKÄ MONGOLIAN HYVÄKSI 
l- Talousarvion toteuttaminen 
Neuvosto 
kehottaa jälleen komissiota jatkamaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on 
parantaa ohjelmien talousarvion toteuttamista yleisesti ja arvioimaan tarkemmin 
maksattamatta olevien maksusitoumusten suuruuden sekä erityisesti pitämään 
niiden kasvun kurissa. Neuvosto kehottaa komissiota noudattamaan ennakkojen 
kirjaamista koskevia varainhoitoasetuksen määräyksiä sekä varmistamaan 
ennakkojen tuottamien korkojen paremman seurannan. 
Komission vastaus 
Komissio jatkaa tammikuussa 1997 aloittamiaan sisäisiä toimia maksattamatta olevien 
talousarvion maksusitoumusmäärärahojen kertymän vähentämiseksi. Sen ajan 
lyhentäminen, joka kuluu sopimusten tekemiseen rahoitussopimusten jälkeen, 
ohjelmien määrärahojen automaattiset korjaukset ohjelmien toteuttamisen edistymisen 
huomioon ottamiseksi sekä vanhimpien ohjelmien loppuun saattaminen ovat 
toimenpiteitä, jotka ovat tietyssä määrin edistäneet alan tilanteen tervehdyttämistä. 
Komissio muistuttaa lisäksi ehdottaneensa varainhoitoasetuksen seitsemänsien 
korjausten yhteydessä, että otetaan käyttöön sääntö, jonka mukaan toteuttamattomien 
toimien määrärahat vapautuvat ilman eri toimenpiteitä kokonaan tai osittain 
toteutukselle asetetun määräajan jälkeen (1 artiklan 7 kohta ja 36 artiklan 2 kohta). 
Komissio katsoo, että tällaisen säännön hyväksyminen auttaisi myös parantamaan 
nykyisten maksusitoumusten hoitoa ja selviytymään aiemmista ongelmista. 
Ennakkojen kirjaamisen osalta komissio on aina katsonut sopimuspuolille maksetut 
määrät lopullisiksi maksuiksi. Komissio katsoo kuitenkin, että kysymystä voidaan 
tarkastella varainhoitoasetuksen kokonaisuudistuksen yhteydessä, jonka on määrä 
johtaa ulkoisten tukien hallintoa koskevan IX osaston hyväksymiseen. 
Ennakkojen tuottamien korkojen seurannan osalta komissio katsoo, että 22 artiklan 4 a 
kohtaan seitsemänsien korjausten yhteydessä ehdotetut uudet säännökset ovat riittävä 
lainsäädännöllinen ratkaisu, jolla turvataan korkojen täysin avoin käsittely. 
Näin ollen Phare- ja Tacis-ohjelmien osalta on toteutettu huomattavia 
tervehdyttämisponnisteluja, jotka ovat johtaneet nopeampiin maksusitoumuksiin 
ohjelmien tasolla sekä rahoitusta koskevien yleissopimusten keston ehdottomaan 
noudattamiseen. Viimeksi mainittu toimenpide on auttanut selvästi parantamaan 
maksattamatta olevien maksusitoumusten tilannetta, jota komissio seuraa tiiviisti. Niinpä 
nämä maksusitoumukset, joiden määrä oli 700 miljoonaa ecua vuoden 1996 lopulla 
A 21 
Tacis-ohjelman osalta, vähenivät 550 miljoonaan ecuun vuoden 1997 lopulla, ja Phare-
ohjelman osalta tilanne vakiintui vuoden 1997 lopulla. 
2. Havainnot maatalousalaan liittyvistä toimista KIE-maissa ja entisen 
Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa 
Neuvosto 
pyytää komissiota parantamaan yhteistyötä edunsaajavaltioiden kanssa erityisesti 
kansallisten strategioiden ja yhteisön ohjelmien yhteensovittamisen osalta, 
helpottamaan luottojärjestelmiä tiiviissä yhteistyössä pankkialan kanssa ja 
asettamaan maareformit etusijalle. 
Komission vastaus 
Tacis-ohjelman osalta kansallisten toimintaohjelmien ja yhteisön ohjelmien 
yhteensovittamista on vahvistettu vuodesta 1997 alkaen perustamalla hankkeiden 
valintaa varten Tacis-ohjelman neuvoa-antava yhteiskomitea. 
Maatalousalalla luotonsaanti on edelleen yksi suurimmista ongelmista useissa maissa 
(ennen kaikkea Venäjällä, Armeniassa ja Georgiassa), ja se on yksi toimenpiteiden 
ensisijaisista tavoitteista, joihin pyritään kiinteistömarkkinoiden ja maarekisterin 
tilanteen parantamiseen tähtäävien, useista käynnissä olevista ohjelmista rahoitettavien 
hankkeiden avulla. 
KIE-maissa erityisillä valmisteluohjelmilla sovitetaan yhteen kansallisia 
toimintaohjelmia ja yhteisön ohjelmia hallinnollisten kysymysten osalta. Toteutuksen 
tasolla yhteistyötä lujitetaan parhaillaan perustamalla rahoituksen ja koordinoinnin 
keskusyksikköjä (katso jäljempänä 3 kohta). 
Monien maiden (erityisesti Unkarin, Slovakian ja Tsekin) maatalouden hajanaisen 
tilanteen vuoksi maanviljelijöiden on vaikea saada luottoa pankkisektorilta. Tässä 
yhteydessä yhteisön toimenpiteillä pyritään parantamaan maatalousalan tilannetta 
ennen kaikkea hallinnollisesti yhteisen maatalouspolitiikan käyttöönottamiseksi Phare-
ohjelman uusissa suuntaviivoissa esitettyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. 
Rahoitettujen hankkeiden ensisijaisena tavoitteena on parantaa maan rekisteröintiä ja 
maarekisteriä. Samanlaisia hankkeita on kehitetty maanviljelijöiden valistamiseksi 
näistä kysymyksistä perustamalla maataloushankkeiden rahoitusta hoitavia 
erityisrahastoja (esimerkiksi Unkarin maaseudun luottotakuurahasto). 
Neuvosto 
korostaa PHARE- ja TACIS-ohjelmien merkitystä, PHARE-ohjelman merkitystä 
erityisesti kyseisten maiden liittymisen valmistelussa, ja kehottaa komissiota 
ottamaan huomioon arvioinneissa esitetyt kokemukset ohjelmien parantamiseksi. 
A 22 
Komission vastaus 
Komissio on käynnistänyt kahden viime vuoden aikana useita arviointeja, jotka 
koskevat yhteisön toimenpiteitä tietyssä maassa tai tietyllä alalla. 
Toimenpiteet ovat onnistuneet erittäin hyvin monissa maissa, kuten Georgiassa. 
Onnistumisesta huolimatta pienet tilat kaipaavat edelleen erityishuomiota ja ovat yksi 
komission etusijalle asettamista ongelmista. 
A 23 
VIIDESTOISTA LUKU 
KOMISSIO 
1- Yleisluonteiset tuet (komission talousarvion osasto A-3) 
Neuvosto 
kehottaa komissiota, joka on laajalti samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen 
suosituksista, nopeuttamaan meneillään olevaa uudistusta, jotta "tuet Euroopan 
edun mukaiselle järjestöille" -järjestelmää voitaisiin soveltaa yhdenmukaisesti 
seuraavan varainhoitovuoden osalta. 
Komission vastaus 
Komissio on jatkanut yhteisön menojen vahvistettuun ja parannettuun hallintoon ja 
ohjaukseen tähtääviä uudistuksiaan ja konkretisoinut niitä myös yhteisön myöntämän 
taloudellisen tuen alalla. 
Komissio asetti heinäkuussa 1997 työryhmän laatimaan tukien myöntämistä ja 
ohjaamista koskevat vähimmäissäännöt. Työryhmä vahvisti komission yksiköiden 
valiokäytännöt ja kokosi ne taloudellisen tuen hallintoa koskeviksi suuntaviivoiksi. 
Komissio hyväksyi työryhmän lopullisen kertomuksen (SEC 1191 lopull.) 14. 
heinäkuuta 1998 ja toimitti sen molemmille budjettivallan käyttäjille. 
Uudet, sitovat säännöt tulevat voimaan 1. tammikuuta 1999. 
Tilintarkastustuomioistuimen päätelmien 15.1.23 b) ja c) kohta on otettu huomioon 
taloudellisen tuen hallintoa koskevissa suuntaviivoissa. Tilintarkastustuomioistuimen 
päätelmien 15.1.23 a) kohdan suositus vastaa sisällöllisesti luvuista A-30 ja A-31 
myönnettävää taloudellista tukea koskevia budjettivallan käyttäjien ohjeita sekä 
komission käytäntöä. Lisäksi juuri julkaistuissa säännöissä määrätään, että vähintään 
kahden eri komission yksikön virkamiehen on arvioitava kaikki yhteisön taloudellisen 
tuen saamiseksi tehdyt hakemukset voimassa olevien sisältöä koskevien ohjeiden 
mukaisesti. 
A 24 
2. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto (OPOCE) (komission 
talousarvion momentti A-342 ja liite II) 
Neuvosto 
vaatii, että kaikki tarpeelliset uudistukset suoritetaan OPOCEn toiminnan 
parantamiseksi tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti. 
Komission vastaus 
Tilintarkastustuomioistuin on päätelmissään korostanut neljää seikkaa. 
• Julkaisutoimiston sääntökehvs ei ole riittävä. (15.2.52 kohta) 
Julkaisutoimiston johtokunta on jo laatinut uuden esityksen asetukseksi, jossa 
otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Oikeudellisen 
yksikön on tarkistettava esitys ennen kuin siitä voidaan tehdä muodollinen 
ehdotus komissiolle. 
• On tarpeen esittää täydellinen tuloslaskelma ia tase. (15.2.53 kohta) 
Nämä asiakirjat on esitetty ensimmäistä kertaa julkaisutoimiston vuoden 1997 
vuosikertomuksessa, joka on annettu toimielimille vuoden 1998 huhtikuun 
alussa. 
• Tilintarkastustuomioistuin toivoo mahdollisimman laajaa kilpailuttamista ennen 
kaikkea Euroopan yhteisöjen virallisen lehden julkaisemista koskevien 
sopimusten osalta. (15.2.54 kohta) 
Euroopan yhteisöjen virallisen lehden julkaisemista koskevat sopimukset ovat 
parhaillaan uusittavina, ja toimielinten edustajat ovat valinneet avoimen 
tarjouskilpailumenettelyn sellaisin teknisin edellytyksin, jotka mahdollistavat 
markkinoiden suuremman avaamisen mahdollisille tarjouksen tekijöille, vaikka 
edellyttävätkin riittävää kokemusta näin merkittävästä julkaisutoiminnasta. 
• On tärkeää erottaa selvemmin toisistaan yhteisöjen tiedotuspolitiikkaan kuuluvat 
julkaisut ia julkaisut, joihin olisi sovellettava tehokkaampaa kaupallista 
politiikkaa. Tässä yhteydessä olisi vähennettävä jälkimmäisten ilmaisjakelua 
tehokkaamman kaupallisen strategian kehittämiseksi. (15.2.55 kohta) 
Julkaisutoimisto on muistuttanut julkaisuja laativille toimielimille terveen ja 
johdonmukaisen politiikan merkityksestä alalla ja jatkaa toimintaansa 
tilintarkastustuomioistuimen toivomaan suuntaan. 
Lyhyesti sanoen julkaisutoimisto on jo ryhtynyt toimenpiteisiin useimpien 
tilintarkastustuomioistuimen ehdotusten johdosta ja ottanut loput ehdotukset huomioon 
käynnissä olevissa toimissaan. 
A 25 
KAHDEKSASTOISTA LUKU 
RAHOITUSVÄLINEET JA PANKKITOIMINTA1 
1. Maanjäristyksessä vaurioituneille Italian alueille suunnattujen 
korkotuettujen lainojen tarkastus 
Neuvosto 
rajoittuu käsittelemään talousarviota koskevaan vastuuvapauteen liittyviä 
näkökohtia ja ymmärtää ne vaikeudet, jotka liittyvät tämäntyyppisten toimien 
toteuttamiseen ottaen huomioon olosuhteet, joissa ne suoritetaan, ja kehottaa 
komissiota kyseisten kokemusten pohjalta yhteensovittamaan paremmin 
toimensa paikallisviranomaisten kanssa tulevaisuudessa. 
Komission vastaus 
Komissio on ottanut huomioon neuvoston huomautuksen ja pyrkii sovittamaan 
toimintansa tiiviisti yhteen paikallisviranomaisten kanssa. 
2. Euroopan investointirahasto 
Neuvosto 
on huolestunut useaan otteeseen esille otetun Euroopan investointirahaston (EIR) 
tarkastusta koskevan ongelman jatkumisesta ja kehottaa asianosaisia jatkamaan 
pyrkimyksiään löytääkseen sopivan ratkaisun, joka voisi pohjautua 
Amsterdamin sopimuksen 248 artiklaan kuitenkin samalla kunnioittaen 
investointirahaston oikeudellista asemaa. 
Komission vastaus 
Komissio on aina pyrkinyt huolehtimaan siitä, että tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastusoikeuksia kunnioitetaan kyseisten toimielinten ja elinten toimivaltaa 
kunnioittaen. Tämän vuoksi komissio pahoittelee, että Euroopan investointirahasto ja 
tilintarkastustuomioistuin eivät ole toistaiseksi päässeet tyydyttävään sopimukseen 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten yksityiskohtaisista säännöistä. 
Lähentääkseen näkemyksiä ja luodakseen perustan toimivalle yhteistyölle 
talousarvioasioista vastaava komission jäsen teki aloitteen Euroopan investointirahaston 
talouskomitean puheenjohtajan ja tilintarkastustuomioistuimen vastuussa olevan jäsenen 
tapaamisesta. Tässä 5. toukokuuta 1998 pidetyssä kokouksessa päätettiin 
tilintarkastustuomioistuimelle toimittaa useita uusia EIR:oa koskevia asiakirjoja. 
Komissio oli vastuussa tehtävästä ja suoritti sen jo 7. toukokuuta 1998. Tätä 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräysten mukaan 
vastuuvapaus koskee ainoastaan yhteisön talousarvion 
toteuttamista. Vastuuvapaus ei siis koske lainanotto- ja 
lainanantotoimenpiteitä paitsi talousarvion toteuttamiseen 
liittyvien seikkojen osalta 
26 
tietojenvaihtoa ja aloittamista seurasi 25. toukokuuta 1998 pidetty tunnustelukokous, 
jossa käsiteltiin rahaston, sen yksityisen tilintarkastusyhtiön (KPMG) ja 
tilintarkastustuomioistuimen välisiä työmenetelmiä. 
Komissio aikoo tehdä kaiken toimivaltaansa kuuluvan auttaakseen 
tilintarkastustuomioistuinta, jotta se saisi käyttöönsä tehtävänsä hoitamisessa 
tarvitsemansa riittävät tiedot. 
A 27 
YHDEKSÄSTOISTA, KAHDESKYMMENES JA 
KAHDESKYMMENESENSIMMÄINEN LUKU 
YLEISEEN TALOUSARVIOON LIITTYVISTÄ 
TOIMISTA ANNETTU TARKASTUSLAUSUMA 
1 Talousarvion toteuttaminen 
Neuvosto 
on huolestunut käyttämättä jääneiden maksusitoumusten aiheuttamasta 
ongelmasta ja kehottaa jälleen komissiota seuraamaan valppaasti talousarvion 
toteuttamisen tätä puolta ja pyrkimään vapauttamaan maksusitoumukset, jotka 
eivät enää vastaa toimielimen velvollisuuksia. 
Komission vastaus 
Komissio tiedottaa yksiköille edelleen käyttämättä jääneiden maksusitoumusten 
aiheuttamasta ongelmasta. Niinpä tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavat yksiköt 
pidetään säännöllisesti ajan tasalla alan kokonaistilanteesta, ja niitä kehotetaan 
jatkuvasti tarkastelemaan avattuja maksusitoumuksia perusteettomien määrien 
vapauttamiseksi. 
Komissio muistuttaa myös, että se on ehdottanut varainhoitoasetuksen seitsemänsien 
korjausten yhteydessä sellaisen säännön käyttöönottoa, jonka mukaan 
toteuttamattomien toimien määrärahat vapautuvat automaattisesti kokonaan tai osittain 
toteutukselle asetetun määräajan jälkeen (1 artiklan 7 kohta ja 36 artiklan 2 kohta). 
Komissio katsoo, että tällaisen säännön hyväksyminen auttaisi myös parantamaan 
nykyisten maksusitoumusten hoitoa ja selviytymään aiemmista ongelmista. 
2 EMOTR-tukiosasto 
Neuvosto 
kehottaa komissiota pitämään huolen siitä, että maksajajärjestöjen ulkoinen 
valvonta suoritetaan tehokkaasti ja luotettavasti. 
Komission vastaus 
Komissio on kiinnittänyt paljon huomiota maksajina toimivien toimielinten 
tilintarkastuksen laatuun kirjanpitoa koskevan todistuksen antamisen yhteydessä. 
Jokaisen vuosien 1996 ja 1997 tilien hyväksymistä koskevan 
tilintarkastuskertomuksen, joita on 92 kappaletta, on tarkastanut kaksi virkamiestä. 
Tilien toimittamisen ja niiden hyväksymisen välillä käytiin jokaisessa jäsenvaltiossa. 
Käyntien aikana tilintarkastajien työtä tutkittiin yksityiskohtaisesti sen 
A 28 
varmistamiseksi, että heidän työnsä määrä ja laatu olivat riittävät ja että työ antoi 
vankan perustan todistuksen antamiselle. Jos työ todettiin riittämättömäksi, komissio 
vaati tehtäväksi lisätyötä. Maksajina toimivien toimielinten tilejä ei hyväksytty ennen 
kuin hyväksyttävä tarkastuskertomus oli saatuja arvioitu. 
Komissio on lisäksi julkaissut suuntaviivat, jotka toimivat tilintarkastajien apuna ja 
joilla saavutetaan yhtenäinen taso ja lähestymistapa. Heinäkuussa 1997 julkaistiin 
velallisten, varastojen ja arvopaperien tarkastusta koskevat suuntaviivat. Heinäkuussa 
1998 julkaistaan valtuutettujen elinten tarkastusta, paikalla suoritettavan valvonnan 
tarkastusta, tilastollisia otoksia ja virheiden arviointia koskevat uudet suuntaviivat sekä 
velallisten ja varastojen tarkastusta koskevat korjatut suuntaviivat. Vuosina 1997 ja 
1998 on koottu asiantuntijaryhmiä, joihin kuuluu edustajia todistuksen myöntävistä 
elimistä, keskustelemaan suuntaviivoista ja muista asiaa koskevista aiheista. 
Jos on näyttöä siitä, että todistuksen myöntävän elimen laatu tai riippumattomuus eivät 
ole riittäviä, komissio vaatii uuden elimen nimeämistä. Tällaista näyttöä ei kuitenkaan 
ole tähän mennessä saatu. 
3 - Rakennerahastot 
Neuvosto 
kehottaa komissiota jatkamaan SEM 2000 -aloitteen puitteissa toteuttamiaan 
toimia ja huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot panevat tehokkaasti ja nopeasti 
täytäntöön 15 päivänä lokakuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 
2064/97, jonka tarkoituksena on saada aikaan parannuksia rakennerahastojen 
hallinnoinnissa ja valvonnassa; ehdottamaan ratkaisuja muihin ongelmiin 
viimeistään tarkistettaessa asetuksia seuraavaksi ohjelmakaudeksi siten, että 
sääntöjen yksinkertaistamista, valvonnan tehostamista erityisesti paikan päällä, 
asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklassa säädettyjen rahoitusta koskevien 
korjausten tehokasta toteuttamista ja lisäksi yhteisön tukien keskittämistä 
konkreettisesti yksilöitäviin hankkeisiin painotetaan. 
Komission vastaus 
Komissio on edelleen täysin sitoutunut SEM 2000 -aloitteen jatkamiseen. 
Komissio pitää erittäin tärkeänä asetuksen (EY) N:o 2064/97 täysimääräistä ja 
tehokasta soveltamista jäsenvaltioissa. Komission uutta ohjelmakautta koskeviin 
sääntely ehdotuksiin sisältyy varainhoidon valvontaan ja rahoitusta koskeviin 
korjauksiin liittyviä merkittäviä parannuksia. 
A 29 
ASIAANKUULUVAT ERITYISKERTOMUKSET 
1 Erityiskertomus N:o 3/96 matkailupolitiikasta ja sen edistämisestä 
Neuvosto 
pyytää, että komissio perustaisi luotettavan määrärahojen hallintojärjestelmän 
kiinnittämällä erityistä huomiota menojen tukikelpoisuuteen, hankkeiden 
arviointiin ja koordinointiin muiden rakennerahastoista rahoitusta saavien 
toimien kanssa. 
Komission vastaus 
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 3/96 jälkeen matkailualan 
valvontarakenteita sekä suorien toimien seuranta-ja arviointimenettelyjä on parannettu 
merkittävästi. 
Yksiköiden välistä koordinointia on myös vahvistettu, ja sen yhteydessä on pyritty 
erityisesti takaamaan rakennerahastoista vastaavien pääosastojen täysipainoisempi 
yhteistyö matkailuhankkeissa. 
Komissio esitti heinäkuussa matkailutoimien tarkastusta koskevan 
loppukertomuksensa tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan parlamentille. 
2 Erityiskertomus N:o 2/97 Euroopan unionin antamasta humanitaarisesta 
avusta vuosina 1992 - 1995 
Neuvosto 
Neuvosto kiinnittää erityistä huomiota seuraaviin tilintarkastustuomioistuimen 
kertomuksessa painotettuihin seikkoihin ja tarkastelee muun muassa niitä 
edellisessä kohdassa tarkoitetun kehityksen perusteella: 
Toimenpiteiden yhtenäisyyden parantaminen. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee operationaalisen tehokkuuden lisäämiseksi 
eri säännösten perusteella toteutettavien toimien yhtenäisyyden parantamista. 
Neuvosto panee tähän liittyen merkille yleistä politiikkaa käsittelevää asiakirjaa 
koskevat tilintarkastustuomioistuimen suositukset. 
Komission vastaus 
Sellaisen yleistä politiikkaa käsittelevän asiakirjan laatimisen osalta, jossa määritellään 
humanitaarisen toiminnan suuntaviivat ja periaatteet, komissio katsoo, että toisaalta 
humanitaarista apua koskeva 20. kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 
1257/96, toisaalta humanitaarisen avun, jälleenrakennuksen ja kehityksen välisiä 
4 30 
yhteyksiä koskeva komission tiedonanto täyttävät tilintarkastustuomioistuimen 
mainitsemaa aukkoa ja muodostavat selkeän oikeudellisen kehyksen. 
Neuvoston asetuksessa määritellään selkeästi avun tavoitteet, humanitaariseen apuun 
sovellettavat periaatteet, tukikelpoiset toimet sekä kansalaisjärjestöihin sovellettavat 
perusteet. Asetuksessa luodaan myös perusta jäsenvaltioiden, kansainvälisten 
järjestöjen ja rahoitukseen osallistuvien yhteisön ulkopuolisten maiden välisen 
yhteistyön ja koordinoinnin kehittämiselle. 
Komissio katsoo muutenkin, että Euroopan yhteisön noudattama poliittinen linja on 
selkeästi määritelty ja sisältyy muun muassa Euroopan yhteisöjen humanitaarisen 
toimiston perustamista koskevaan komission päätökseen, vahvistettuihin menettelyihin ja 
uuteen kumppanuudesta tehtyyn puitesopimukseen, jonka komissio on itse hyväksynyt ja 
joka sisältää oikeudellisten ja hallinnollisten määräysten lisäksi poliittisia määräyksiä. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen julkistamisen jälkeen on korostettava 
myös, että komissiolla on nykyään Strategy Paper (vuotuinen valmisteluasiakirja), 
jossa kuvaillaan komission humanitaarisella alalla noudattamat suuntaviivat. 
Komissio pahoittelee sitä, ettei Amsterdamin sopimukseen sisälly minkäänlaista 
mainintaa tai erityismääräystä humanitaarisesta avusta. 
EU:n politiikan ja toimenpiteiden yhteensovittaminen 
Vaikka kysymys liittyy edellisessä kohdassa mainittuun asiaan, neuvosto on 
vakuuttunut siitä, että politiikkojen ja toimenpiteiden yhteensovittamisen 
parantaminen on tarpeen erityisesti hätäavun, jälleenrakennuksen ja pitkän 
aikavälin kehitystyön välisten yhteyksien varmistamiseksi. Neuvosto seuraa 
tarkasti komission pyrkimyksiä tällä alalla ja keskustelee marraskuun 1997 
istunnossaan uudestaan yksityiskohtaisten suuntaviivojen kehittämisestä 
hätäavun, jälleenrakennuksen ja kehityksen välisten yhteyksien vahvistamiseksi, 
kuten neuvoston 28. toukokuuta 1996 tehdyissä päätelmissä edellytetään. 
Komission vastaus 
Huolimatta yksiköiden välisen yhteistyön alalla jo aikaan saaduista huomattavista 
parannuksista komissio yhtyy neuvoston käsitykseen, jonka mukaan poliittista 
yhteensovittamista on vielä parannettava komission toimenpiteiden järkeistämiseksi. 
Komission tavoitteena oli luoda yksiköidensä välille yhteisvaikutusta, kun se antoi 30. 
huhtikuuta 1996 humanitaarisen avun, jälleenrakennuksen ja kehityksen välisiä 
yhteyksiä koskevan tiedonantonsa. Tiedonantoon sisältyvien periaatteiden 
toteuttaminen on edelleen yksi komission tärkeimmistä tavoitteista. 
Tässä yhteydessä komissio on jo perustanut useita yksiköiden välisiä Task Force 
-ryhmiä ja/tai koordinointimekanismeja, joiden työ on johtanut joko sellaisten 
kokonaisvaltaisten toimintakehysten toteuttamiseen, jotka kattavat ulkoisen avun 
kaikki puolet (esimerkiksi Afganistan, Guatemala, Bosnia ja Hertsegovina), tai siihen, 
A 31 
että ECHOn tilalle ovat tulleet jälleenrakennuksesta ja/tai kehityksestä vastaavat 
komission yksiköt (esimerkiksi Liberia, Haiti). 
Humanitaarisen avun alalla toimivien eri tahojen välinen koordinointi ja 
yhteistyö 
Neuvosto toteaa, että koordinointia ja yhteistyötä on tehostettava komissiossa 
sekä komission ja jäsenvaltioiden, YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen, 
kuten perusasetuksen 10 artiklassa säädetään, ja mahdollisuuksien mukaan 
vastaanottavien maiden välillä, ja yhteistyötä on lisättävä myös hallituksista 
riippumattomien järjestöjen kanssa. Neuvosto pani erityisesti merkille ehdotukset 
käyttää koordinoinnin ja toisiaan täydentävien toimien tehostamisessa apuna 
yleissuunnitelmia, ja se pani myös merkille, että humanitaarisen avun 
tehostamiseksi on tarpeen yleisesti edistää avun toimittamiseen liittyvien 
menettelyjen yhdenmukaistamista. 
32 
Komission ja jäsenvaltioiden toimien koordinoinnin ja yhteistyön osalta neuvosto 
korostaa perusasetuksessa säädetyn humanitaarista apua käsittelevän komitean 
tehtävää ja toteaa tyytyväisyydellä, että komiteassa on aloitettu ensimmäiset 
keskustelut suhteista YK:hon ja muihin kansainvälisiin järjestöihin. 
Komission vastaus 
Komissio on pyrkinyt useaan otteeseen saamaan unionin ja jäsenvaltioiden tuet toisiaan 
täydentäviksi ja sovittamaan niitä yhteen ja toteuttanut myös yhteisiä toimia myös 
paikalla, erityisesti järjestämällä keskinäistä tiedonvaihtoa keskuspaikkojen ja 
valtuuskuntien tai suurlähetystöjen välille, lähettämällä säännöllisesti 14 pisteen teleksejä 
Geneveen DHA:han, luomalla tietokannan, joka kattaa lähes kolme neljäsosaa 
jäsenvaltioiden tukitoimista, tapaamalla säännöllisesti jäsenvaltioiden edustajia paikan 
päälle tehtävien vierailujen yhteydessä sekä sovittamalla avustustoimia yhteen sellaisten 
paikalla toimivien työryhmien avulla, jotka toimivat mahdollisimman tiivisti 
asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden ja muiden humanitaarisen avun antajien kanssa. 
Vuoden 1998 toukokuussa komissio järjesti humanitaarisen avun komitean ensimmäisen 
paikan päälle tehtävän vierailun Bosniaan ja Hertsegovinaan. Toukokuun 12.-17. 
päivänä 1998 suoritetun vierailun yhteydessä kaikkien jäsenvaltioiden (yhtä lukuun 
ottamatta) edustajilla oli tilaisuus tutustua lukuisiin unionin rahoittamiin humanitaarisiin 
hankkeisiin ja tavata paikallisten viranomaisten edustajia ja muita humanitaarisen 
avustustoiminnan harjoittajia. 
Koska tämä yhteinen vierailu oli onnistunut, komissio ehdottaa toisen vierailun 
järjestämistä tulevaisuudessa. 
Yhteistyökumppaneiden kanssa tehtävän puitesopimuksen tarkistaminen 
Neuvosto panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin suosittelee eri 
yhteistyökumppaneita ja eri yhteistyötoimia varten toisistaan eroavia 
yhteistyöpuitesopimuksia, joissa otetaan huomioon ECHOn ja sen kumppaneiden 
tehtävät ja molemminpuoliset sitoumukset ja sen, että komissio aikoo edelleen 
tutkia kysymystä. Hankkeiden tehokasta yksilöintiä, valmistelua, toteutusta ja 
seurantaa varten yhteistyöpuitesopimuksilla olisi oltava selkeät tavoitteet ja 
toimintaperiaatteet, niiden olisi sovittava kentällä nopeasti muuttuviin 
olosuhteisiin ja niiden olisi edistettävä yhteistyötä paikallisten kumppaneiden 
kanssa. Tässä yhteydessä neuvosto pani merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset avustusohjelmien valvonnasta ja seurannasta ja siitä, että on 
tarpeen lisätä varainkäyttöä ja toimien tuloksia koskevaa tehokasta valvontaa, 
mutta jättää kuitenkin riittävästi joustovaraa operatiiviselle toiminnalle. 
Komission vastaus 
Sopimuksen tarkistaminen toteutetaan tiiviissä yhteistyössä ECHOn humanitaaristen 
kumppaneiden kanssa epävirallisessa keskustelufoorumissa, johon Yhdistyneiden 
kansakuntien humanitaariset järjestöt sekä Punaisen Risti osallistuivat tarkkailijoina. 
r\ 33 
Komissio hyväksyi uuden sopimuksen 13. maaliskuuta, ja se tulee voimaan 1. 
lokakuuta 1998. Voidakseen vastata sekä tilintarkastustuomioistuimen että neuvoston 
esittämiin toiveisiin siitä, että sopimusta olisi voitava muuttaa eri kumppaneiden 
mukaan, humanitaarisesta avusta vastaavalle komission jäsenelle annettiin lupa tehdä 
tekstiin muutoksia, jotta tekstiin saataisiin sisällytettyä tiettyjen humanitaarisen avun 
alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen (Yhdistyneiden kansakuntien toimistot sekä 
Punainen risti) tehtävän erityislaatuja luonne ja jotta olisi mahdollista ottaa tarvittaessa 
huomioon komission ja Yhdistyneiden kansakuntien välisten yksityiskohtaisia 
rahoitussääntöjä koskevien neuvottelujen tulokset. 
Tällä uudella kumppanuudesta tehdyllä puitesopimuksella, jossa määrätään 
yksinkertaistamisesta ja joustavoittamisesta ja johon sisältyy asianmukainen 
valvontataso, voidaan vastata neuvoston ilmaisemaan humanitaarisen avun optimointia 
koskevaan huoleen. Lisäksi sopimuksen 11 artiklassa määrätään nimenomaisesti 
mahdollisuudesta työskennellä paikallisten kumppaneiden kanssa. 
Humanitaarisen avun näkyvyys 
Samalla kun neuvosto on vakuuttunut siitä, että on tärkeää tuoda esille yhteisön 
humanitaarisen avun luonne ja säilyttää yleisen mielipiteen tuki, se on ottanut 
huomioon tilintarkastustuomioistuimen näkyvyyden suhteen noudatettavaa 
politiikkaa koskevat huomautukset ja korostaa, että kysymyksen tarkastelua on 
jatkettava ja siihen liittyviä näkökohtia punnittava. 
Komission vastaus : 
Komissio muistuttaa, että ECHOn perustamisen taustalla oli pyrkimys yhteisön 
humanitaarisen alan toimien näkyvyyteen. Kuten tilintarkastustuomioistuin on 
ehdottanut, komissio on monipuolistanut näkyvyyttä koskevia toimiaan ja pyrkii 
mahdollisuuksien mukaan käyttämään näihin toimiinsa muita kuin perinteisiä välineitä 
erottuakseen muista kumppaneista ja lahjoittajista. 
Talousarviomenettelyt 
Neuvosto panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja 
komission vastauksen, jotka koskevat humanitaarisen avun rahoittamiseen 
liittyviä talousmenettelyjä, talousarvion määrärahojen käyttöönottoa ja 
määrärahojen siirtämistä varainhoitovuodelta toiselle. Kysymystä on vielä 
tarkasteltava perusteellisemmin. 
Komission vastaus : 
Tässä yhteydessä komissio voi ainoastaan ilmoittaa olevansa edelleen huolestunut sen 
nykyisen mekanismin riittämättömyydestä, jolla määrärahoja otetaan käyttöön 
hätäapua varten. 
A 34 
Komissio toivoo kuitenkin, että ratkaisu löytyisi toimielinten välisen sopimuksen 
uudistamista koskevan kolmenvälisen vuoropuhelun avulla. 
Humanitaaristen toimien arvioinnin järjestely ja menettelyt 
Ottaen huomioon humanitaarisen toiminnan erikoisluonteen neuvosto panee 
merkille tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksen, että arvioinnin 
riippumattomuuden takaamiseksi humanitaarista, jälleenrakennus- ja 
kehitysapua koskeva arviointitoiminta eriytettäisiin operationaalisesta 
toiminnasta, sekä toimivan, saavutettuihin tuloksiin perustuvan 
palautemekanismin (feedback) tarpeellisuuden. 
Komission vastaus : 
Humanitaarinen toimisto on organisoitu siten, että arviointi tapahtuu sellaisen yksikön 
valvonnassa, joka ei vastaa toimenpiteistä. 
Lisäksi arvioinnin suorittavat riippumattomat asiantuntijat, jotka valitaan julkisia 
palveluhankintoja koskevien sääntöjen mukaisilla valintamenettelyillä 
(tarjouskilpailu). 
Henkilöstö 
Neuvosto toteaa komission olevan vastuussa henkilöstön osoittamisesta eri 
yksiköihin ja panee myös merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen 
siitä, että ECHOUa ei ole riittävästi henkilöstöä, kun otetaan huomioon sen 
toiminnan luonne ja tarve lisätä paikalla tapahtuvaa valvontaa. 
Komission vastaus 
ECHOn henkilöstötaulukko käsitti vuoden 1995 lopussa 71 vakinaista ja 12 
väliaikaista tointa. Vuonna 1997 vakinaisia toimia oli yhteensä 107 ja väliaikaisia 10. 
ECHOn henkilöstöä on siis aikaa myöten lisätty tilintarkastustuomioistuimen 
huomautusten mukaisesti. 
Tosin uusien menettelyjen käynnistäminen (komitologia), paikalla tehtäviä 
tarkastuksia koskevat vaatimukset, yhteensovittamisen lisääminen sekä tarpeiden 
analysoinnin ja seurannan lisääminen edellyttäisivät henkilöstön lisäämistä, kuten 
neuvosto huomauttaa. 
3 - Erityiskertomus N:o 3/97 PHARE-ohjelman hajautetusta 
täytäntöönpanojärjestelmästä (1990 -1995) 
Neuvosto 
A 35 
pyytää komissiota rajaamaan ja kohdentamaan paremmin toimintakenttiä ja 
määrittelemään tehtävät selkeämmin. Toimeksiannoilla olisi ensisijaisesti 
pyrittävä parantamaan tehokkuutta. Hallinnointiyksiköiden vahvistaminen on 
ilmeisesti tarpeen PHARE-maissa. Toimien todellinen seuranta on varmistettava. 
Komission vastaus 
Komissio on ryhtynyt järkeistämään Phare-ohjelman hallintorakenteita ohjelman 
uusien suuntaviivojen mukaisesti. Projektinhoitoyksiköt poistetaan vaiheittain. Vuoden 
1998 puoliväliin mennessä on sulautettu 62 yksikköä kyseisten maiden 
julkishallintoon. 
Ne korvataan kussakin maassa muutamilla toteutuksesta vastaavilla toimistoilla 
(rahoituksesta ja koordinoinnista vastaavat keskusyksiköt), joiden tehtävänä on jatkaa 
toimien toteuttamista samalla alalla EU:hun liittymisen jälkeen. Tällaisia yksiköitä 
toimii jo viidessä maassa (kolmessa Baltian maassa, Slovakiassa ja Sloveniassa), ja ne 
aloittavat toimintansa muissa maissa viimeistään vuoden 1999 ensimmäisellä 
vuosineljänneksellä. 
Komissio on näin ollen ottanut opikseen tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksessaan nro 3/97 esittämästä arvostelusta ja siinä tehdyistä ehdotuksista 
ja parantanut Phare-ohjelman seurantaa paikalla ja luonut vakaan perustan hajautetun 
toteutuksen varmistamiseksi. 
4 - Erityiskertomus N:o 4/97 Saksojen yhdistymiseen liittyvien, EMOTR:sta 
maksettuja korvauksia ja vientitukia sisältävien toimenpiteiden tiettyjen 
erityispiirteiden tarkastamisesta 
Neuvosto 
on yhtä mieltä siitä, että eri tavoitteisiin tähtäävät tuet eivät ole yhteensopivia, 
mutta kehottaa komissiota tekemään perusteellisen selvityksen tukien 
moninkertaistumisen vaikutuksista. Se on samaa mieltä komission kanssa niistä 
käytännön hankaluuksista, jotka aiheutuvat vietyjen tuotteiden laadun 
sovittamisesta vastaamaan myönnettyjä vientitukia. Neuvosto kehottaa 
komissiota jatkamaan tarkastuksissa todettujen päällekkäisten ilmoitusten 
johdosta aiheettomasti maksettujen tukien takaisinperintää. 
Komission vastaus 
Komissio katsoo, että tukien moninkertaistumista on jo käsitelty perin pohjin 
komission vastauksessa Saksan yhdistymistä koskevaan tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomukseen. Komission mielestä ei olisi asianmukaista käyttää käytettävissä 
olevia resursseja sellaisen uuden arvioinnin aloittamiseen, joka koskisi tiettyyn 
tarkoitukseen lyhyeksi ajanjaksoksi 90-luvun alussa myönnettyjen tukien vaikutuksia. 
Neuvosto 
A 36 
kehottaa komissiota jatkamaan tarkastuksissa todettujen aiheettomasti 
maksettujen tukien takaisinperintää. 
Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä komissio on antanut 6,9 
miljoonan Saksan markan suuruisen takaisinperintämääräyksen. Määrä saadaan 
perittyä takaisin kokonaisuudessaan vuoden 1998 loppuun mennessä. 
5 - Erityiskertomus N:o 5/97 yhteisön viljakauppaan liittyvien vientitukien, 
erityisten tuontijärjestelmien ja alueellisten tukijärjestelmien hoidosta 
Neuvosto 
korostaa, että valvontajärjestelmiä on syytä parantaa jatkuvasti, jotta voitaisiin 
soveltaa tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Se suosittelee erityisesti viedyn viljan 
fyysisten tarkastusten laadun parantamista. Neuvosto kehottaa jäsenvaltioita 
arvioimaan omia valvontajärjestelmiään kriittisesti. Se pyytää, että komissio 
ottaisi aktiivisemman roolin asetuksessa (ETY) N:o 4045/89 säädettyjen 
monikansallisten yritysten valvontaa koskevien toimien koordinoimisessa, 
erityisesti kolmansissa maissa sijaitsevien yritysten osalta. Se ehdottaa, että 
komissio tutkisi, onko mahdollista sisällyttää petosten torjuntaa koskeva määräys 
kolmansien maiden kanssa tehtäviin kauppasopimuksiin. Se toivoo, että 
vientitukien osalta hyvityslaskujen käyttöä edellyttäviä menettelyjä sovellettaisiin 
selkeästi, asianmukaisesti ja yhtenäisesti. Se odottaa komission järkeistävän 
viljan vientitukijärjestelmän hallintoa. Neuvosto toivoo, että komission yksiköt 
tiedottaisivat sille säännöllisesti aiheettomasti maksettujen tukien 
takaisinperintää koskevien toimien tuloksista. 
Komission vastaus 
Komissio tunnustaa monikansallisten yhtiöiden valvonnan merkityksen. Komissio on 
toteuttanut kaksi erityistoimenpidettä tällaisten yhtiöiden valvomiseksi. Nyt on 
jäsenvaltioiden asiana jatkaa valvontaa, vaikka komissio osallistuu siihen tarvittaessa 
edelleen. 
Vientitukijärjestelmään liittyvien horisontaalisten edellytysten kodifioinnin yhteydessä 
on ehdotettu täsmällisempiä ja velvoittavampia edellytyksiä, jotta tulliviranomaiset 
voivat valvoa vietäviksi ilmoitettuja tuotteita, jotka saavat tukea. Erityisesti on säädetty 
vienti-ilmoitusten paikkaa, ajankohtaa ja sisältöä koskevista erityisedellytyksistä. 
Toinen samassa yhteydessä käsitelty peruskysymys koski sitä, mikä synnyttää 
oikeuden tukeen. Kaupan mekanismeja käsittelevän komitean asiantuntijaryhmässä 
tarkasteltavana olevaan ehdotukseen sisältyvien asiaa koskevien edellytysten avulla 
voidaan ratkaista paremmin, miten viejäyritysten kirjanpidossa todettuihin 
hyvityslaskuihin on suhtauduttava. 
Parhaillaan toteutettava takaisinperintä sisältyy erottamattomasti neuvoston asetuksen 
(ETY) N:o 595/91 3 ja 5 artiklassa tarkoitettuihin tiedonantoihin. 
h 37 
6 - Erityiskertomus N:o 6/97 Ukrainalle myönnetystä TACIS-tuesta 
Neuvosto 
kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa 
ohjelmien tehokkaampi täytäntöönpano määrittelemällä selkeämmin eri 
osapuolten tehtävät ja parantamalla koordinointia. Hankkeiden seurantaa ja 
arviointia on mukautettava saavutettaviin tavoitteisiin ja toteutuneisiin tuloksiin. 
Neuvosto on myös yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista, 
joiden mukaan komission henkilöstön siirtäminen komission edustustoon on 
suotavaa. 
Komission vastaus 
Komissio on Tacis-ohjelman hallinnon osalta saavuttanut seuraavaa edistystä: 
• Vuonna 1997 tehtiin ennätysmäärä sopimuksia, minkä ansiosta kasaantumista on 
voitu vähentää ensimmäisen kerran ohjelman käynnistämisen jälkeen (vuoden 1996 
lopun 700 miljoonasta ecusta 550 miljoonaan ecuun vuoden 1997 lopulla). 
• Komission edustustojen vahvistaminen on aloitettu vahvistamalla niiden hallinto­
ja valvontakapasiteettia ulkopuolisten asiantuntijoiden käytön avulla. Näin voidaan 
vähentää tilintarkastustuomioistuimen määrittelemää ohjelmien johtoon 
osallistuvien osapuolten määrää. Sääntömääräisten toimien osalta Kiovan 
edustustoon on siirretty yksi ura-alueeseen A kuuluva toimi komission henkilöstön 
yleisen edustustoihin siirtämisen yhteydessä. 
Vaikka parlamentille vuonna 1997 annetussa Tacis-ohjelman arviointikertomuksessa 
todettiin, että ohjelman johto kaipaa tiettyjä parannuksia, siinä kuitenkin arvioitiin 
yleisesti ottaen myönteisesti komission toimenpiteitä alueen erityisen vaikeassa 
poliittisessa tilanteessa. 
Politiikan painopistealueiden osalta komissio on jo toteuttanut muutamia toimia 
keskittyäkseen suurempiin hankkeisiin. 
• Päätös osallistua EJKP:n koordinoiman Tsernobyl-ohjelman rahoittamiseen antaa 
mahdollisuuden keskittää jopa 100 miljoonaa ecua erittäin suureen hankkeeseen. 
• Hankkeiden keskikoko on kasvanut, mistä esimerkkinä mainittakoon Ukrainan 
ydinturvallisuutta koskeva ohjelma, jonka toteuttamisessa vuonna 1997 käytettiin 
40 prosenttia vähemmän sopimuksia kuin vuonna 1996. 
Tacis-asetuksessa määrätään kuitenkin erityisesti investointien rahoitusta koskevista 
rajoista. Sen vuoksi komissio aikoo tehdä ennen vuoden 1998 loppua ehdotuksen 
uudeksi Tacis-asetukseksi. Ehdotuksessa otetaan huomioon Agenda 2000:ssa esitetty 
lähestymistapa. 
• Tacis-ohjelmasta rahoitettavien toimien on "kysyntälähtöisyyden" sijaan liityttävä 
läheisemmin politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka asetetaan kumppanuutta ja 
yhteistyötä koskevissa sopimuksissa. 
A 38 
• Tacis-rahoituksen on toimittava katalysaattorina, jonka avulla merkittäviä 
investointeja saadaan suunnattua pk-yrityksiin ja infrastruktuureihin. 
39 
EUROOPAN KOMISSIO 
JÄSENVALTIOIDEN VASTAUKSET 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUOTTA 1996 KOSKEVASSA 
VUOSIKERTOMUKSESSAAN ESITTÄMIIN HUOMAUTUKSIIN 
19.5.1998 
A 
SISÄLLYSLUETTELO 
Johdanto 1 b 
Saksa 6 
Belgia 14 
Tanska 25 
Espanja 27 
Suomi 52 
Ranska 55 
Kreikka 73 
Irlanti 95 
Italia 103 
Alankomaat 114 
Portugali 128 
Yhdistynyt kuningaskunta 13 7 
Ruotsi 152 
A&~ 
JOHDANTO 
Joulukuussa 1996 Dublinissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi jäsenvaltioita 
esittämään vastauksensa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessaan tekemiin 
huomautuksiin. Tämä asiakirja kokoaa yhteen seuraavien maiden varainhoitovuoden 
1996 vuosikertomusta (EYVL C 348 /18. marraskuuta 1997) koskevat vastaukset: 
- Saksa 
- Belgia 
- Tanska 
- Espanja 
- Suomi 
- Ranska 
- Kreikka 
- Irlanti 
- Italia 
- Alankomaat 
- Portugali 
- Yhdistynyt kuningaskunta 
- Ruotsi 
Asiakirja ei koske suoraan Itävaltaa ja Luxemburgia. 
A\> 
HUOMIOITA JÄSENVALTIOIDEN VASTAUKSISTA 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUOSIKERTOMUKSESSA 
VARAINHOITOVUODELTA 1996 ESITETTYIHIN HUOMAUTUKSIIN 
/. Kaksi kolmasosaa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta vuodeksi 1996 
koskee komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteuttamaa politiikkaa, joka 
kattaa sekä omien varojen keräämisen että EMOTR:n tukiosaston ja 
rakennerahastojen varainkäytön. Tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen 
jäsenvaltioihin kohdistuva keskeinen moite on se, että ne eivät noudata yhteisön 
säännöstöä riittävän hyvin, ja siksi hallinto- ja valvontajärjestelmien 
toteutuksessa on ilmennyt vakavia puutteita. 
2. Komissio toimitti varainhoitovuotta 1996 koskevat huomautukset edellisvuoden 
tapaan niille kolmelletoista jäsenvaltiolle, joita huomautukset koskivat1. Näin 
jäsenvaltioilla oli tilaisuus esittää vastauksensa liitettäviksi komission 
seurantakertomukseen, joka annetaan budjettiviranomaiselle vastuuvapauden 
myöntämisen yhteydessä syyskuussa 1998. 
3. Kaikki jäsenvaltiot noudattivat kehotusta esittää vastauksensa 15. maaliskuuta 
1998 mennessä. Vastausten tarkastelusta käy ilmi seuraavaa: 
• Muodollisesti vastaukset ovat yleensä tyhjentäviä (niissä käsitellään useimpia 
tilintarkastustuomioistuimen esittämiä näkökohtia) ja sellaisenaan 
ymmärrettäviä (joissakin tapauksissa (UK, F, P, S, I, NL) 
tilintarkastustuomioistuimen kritiikistä esitetään yhteenveto ennen vastauksen 
antamista), ja useimmat niistä on esitetty yhtenäisen asiakirjan muodossa, 
• Sisältönsä puolesta vastaukset ovat enimmäkseen selkeitä ja suorasukaisia 
sekä siltä osin, kuin niissä myönnetään arvostelun oikeutus että silloin, kun 
arvostelu torjutaan joskus hyvinkin jyrkästi tai selitetään syitä, joiden vuoksi 
ongelmatilanne syntyi. Jo toteutettujen, käynnissä olevien tai toteutettavien 
korjaustoimenpiteiden kuvaukset ovat yleensä myös täsmällisiä, ja vastaukset 
ovat rakentavia siltä osin, kuin niissä tuodaan esiin yhteisön säännöstön 
kielteisiä vaikutuksia. 
Edellisvuoteen verrattuna vastauksista käy ilmi jäsenvaltioiden suurempi valmius 
kantaa osansa yhteisestä vastuusta. Tämä suuntaus käy ilmi erityisesti siitä, että 
jäsenvaltiot ovat: 
- ottaneet tilintarkastustuomioistuimen arvostelun paremmin vastaan, vaikka 
ovatkin joissakin tapauksissa ponnekkaasti kyseenalaistaneet sen aiheellisuuden, 
- esittäneet havainnollisesti, mitä on tehty puutteiden korjaamiseksi, 
Itävaltaa ja Luxemburgia ei mainittu erikseen varainhoitovuotta 1996 koskevissa huomautuksissa. 
Z-
- pyytäneet joissakin tapauksissa tilintarkastustuomioistuinta selittämään 
tarkemmin arvostelunsa syitä voidakseen selvittää asiaa perusteellisemmin ja, 
- pyrkineet osaltaan parantamaan yhteisön menettelyjä viittaamalla vaikeuksiin, 
joita on ilmennyt joidenkin säännösten täytäntöönpanossa lähinnä siksi, että 
niissä on aukkoja tai että ne ovat ristiriidassa kansallisen lainsäädännön kanssa. 
Joissakin vastauksissa (erityisesti F, IR, NL, B) esitetään toivomus, että 
tilintarkastustuomioistuin pitäytyisi tiukemmin kertomuksissa esitettyihin 
tosiasioihin ja ottaisi paremmin huomioon vastaukset ja/tai selitykset, jotka sille on 
annettu tarkastuskäyntien yhteydessä. Näin vältyttäisiin sellaiselta vaikutelmalta, 
että todetut ongelmat ovat edelleen ratkaisematta. 
4. Jäsenvaltioiden yleensä rakentava asenne käy ilmi seuraavista esimerkeistä: 
• Kritiikki hyväksytään, kun jäsenvaltio myöntää varauksetta, että: 
- yhteisön säännöksiä on rikottu esimerkiksi siten, että nautayksiköiden määrä on 
laskettu edullisemmalla tavalla kuin EMOTR:n tukiosaston yhteydessä on 
sallittua (P), maissin perusviljelyalan ylitykset on arvioitu liian pieniksi, koska 
tarvittavat tiedot eivät olleet saatavissa (F), tai säännösten täytäntöönpanossa on 
ollut viivästyksiä esimerkiksi yli 24 metrin pituisten alusten 
uudelleenmittaamisen yhteydessä (F), 
- seurannassa ja valvonnassa on ollut puutteita muun muassa omien varojen 
alalla Tilbury Freeportin (UK) ja Triesten (I) vapaa-alueilla tapahtuvan toiminnan 
yhteydessä sekä EAKR:n tai sosiaalirahaston yhteydessä tarkastettaessa 
ilmoitettuja menoja (IR, UK, E), 
- jotkin paikalliset järjestelyt ovat turhan monimutkaisia, kuten EMOTR:n 
ohjausosastolle osoitettujen investointitukihakemusten kirjaamismenettely (IR) ja 
EMOTR:n tukiosastoon liittyvien tietokantojen monilukuisuus, joka johtuu tosin 
kyseisen jäsenvaltion liittovaltiorakenteesta, mutta josta aiheutuu tietojen 
yhteismitattomuutta ja vaihtoihin liittyviä virheitä (D)..., 
• Korjaustoimenpiteet on esitetty selkeästi: 
- omien varojen osalta tullitarkastuksissa on otettu käyttöön riskianalyysiin 
perustuva tilintarkastusmenetelmä (IR), tulliviranomaisille on annettu ohjeet 
muistuttaa vapaa-alueiden toiminnanharjoittajia siitä, että heidän on noudatettava 
yhteisön säännöstöä (E), sisäisen jalostustoiminnan jälkitarkastuksia on 
tehostettava (F) ja alan kansalliset säännökset on mukautettu yhteisön 
lainsäädännön vaatimuksiin (D, NL) 
- EMOTRm tukiosaston osalta direktiivi 92/102/ETY on pantu täytäntöön, minkä 
ansiosta naudanlihan tuottajille on pystytty toimittamaan eläinten tunnistamiseksi 
ja rekisteröimiseksi tarvittavat rekisterit (IR), tehokas suurtilojen 
riskinarviointijärjestelmä on kehitteillä (UK), on perustettu viljelylohkojen 
aakkosnumeerinen tunnistejärjestelmä, joka mahdollistaa uuden, yhdennetyn 
valvontajärjestelmän käyttöönoton (P), tukien hallinnoinnin yhtenäistämiseksi on 
perustettu tietokantoja viidellä eri alueella (D) ja on perustettu erityiskomitea, 
jonka tehtävänä on tutkia tupakanvientiin liittyviä petosepäilyjä (G)..., 
2 
- rakennerahastojen osalta EAKR:n yhteydessä ollaan valmiit palauttamaan 
lopullisen menoilmoituksen perustelematon osuus (UK), on aloitettu ESR-
menojen valvonnassa käytettäviä tilintarkastusmenetelmiä koskeva tutkimus 
(IR), on suoritettu jälkitarkastuksia sen varmistamiseksi, että EMOTR:n 
tukiosaston korkotukea saavat lainanottajat noudattavat investointihankkeita 
koskevia yhteisön säännöksiä ja kansallista lainsäädäntöä (F), kalastustoiminnan 
tuki on jäädytetty, koska kalastuslaivaston kolmannen monivuotisen 
ohjausohjelman välitavoitteita ei ollut pyritty toteuttamaan (F)..., 
• Vastauksissa on esitetty yhteisön säännöstön parantamiseen tähtääviä 
ehdotuksia, joissa on korostettu muun muassa seuraavia seikkoja: 
- jotkin säännökset ovat epätarkoituksenmukaisia, kuten yhteisön tullikoodeksin 
säännökset jälkiperinnästä ja velvollisuudesta antaa vakuus tai velvollisuudesta 
pitää kalastuspäiväkirjaa pyynnin määrän selvittämiseksi, (F), 
- yhteisön säännökset muun muassa maissin perusviljelyalan ylitysten laskemisesta 
ovat epäselvät (F), 
- tupakka-alan tukijärjestelmä on liian jäykkä ja monimutkainen (I), 
- on tarpeen yhdenmukaistaa eläinlääketieteelliset menettelyt (IR) ja 
pyyntiponnistus yhteisön tasolla (F, IR, UK). 
5. Lopuksi vastaukset osoittautuivat hyödyllisiksi kaikille asianosaisille: 
• Komissio sai tietoa, jonka perusteella voidaan tarpeen mukaan yksinkertaistaa 
tai parantaa yhteisön säännöstöä, 
• Tilintarkastustuomioistuin voi tehtyjen huomautusten perusteella tehostaa 
työmenetelmiään erityisesti ottamalla paremmin huomioon jäsenvaltioiden 
antamat selitykset, 
• Jäsenvaltioille itselleen korjaustoimenpiteistä raportoiminen merkitsee selvästi 
lisäkannustinta taloushallinnon tehostamiseksi. 
6. Näiden tulosten perusteella ehdotetaan, että neuvosto hyväksyisi päätelmät, joissa 
se: 
• 
• täsmentää kantansa Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan 
esitykseen, jonka mukaan "jäsenvaltioiden vastausten olisi oltava tästä lähtien 
käytettävissä määräaikaan mennessä, jotta ne voitaisiin ottaa riittävästi huomioon 
vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä", 
kehottaa jäsenvaltioita jatkossakin esittämään laadukkaita vastauksia. Neuvosto 
voisi erityisesti rohkaista jäsenvaltioita vastaamaan tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomuksessa esitettyihin yksityiskohtaisiin huomautuksiin ennemmin 
kuin lähettämään komissiolle kattavia vastauksia aikaisempiin sektorikirjeisiin, 
korostaa vuoden 1995 vastuuvapauden myöntämistä koskevaan suositukseen 
liittyvien huomautusten mukaisesti (Ecofm 10.2.1998) kuinka "merkittävänä se 
pitää tilintarkastustuomioistuimen ja jäsenvaltioiden välistä vuoropuhelua ja 
erityisesti sektorikirjeiden vaihtoa sekä jäsenvaltioiden vastauksia". Samalla 
6 
neuvosto voisi painottaa, että se "toivoo vuoropuhelun jatkuvan 
oikeudenmukaisuuden hengessä", 
kehottaa komissiota tutkimaan suunniteltujen uudistusten yhteydessä lähemmin 
niitä säännöksiä, jotka ovat jäsenvaltioiden kannalta ongelmallisia. 
S> 
SAKSA 
IX A 3 31. maaliskuuta 1998 
48 06 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomautukset vuodelta 1996 
Saksan korjaavat toimet 
1. Omat varat 
Omien varojen myöhäinen toteaminen 
Kohtaan 1.10 
Saksa on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautuksesta, että jälkitarkastusten 
perusteella määrätyt tullit on todettu liian myöhään. Komission kanssa neuvotellaan parhaillaan 
toimista, joiden avulla asiaintila voidaan korjata ja omien varojen tilityksen viivästyksiltä 
voidaan välttyä. 
Kohtaan 1.12 
Yksinkertaistetussa menettelyssä määrättyjen tuontimaksujen myöhään tapahtuneet tileihin 
kirjaamiset, joista tilintarkastustuomioistuin antoi huomautuksensa, ovat yksittäisiä tapauksia, 
eivätkä johdu järjestelmän virheestä. Siksi perustavaa laatua olevat toimenpiteet eivät ole 
tarpeen. Huomautuksen kohteena olevat yksittäistapaukset ja asianmukaiset korjaavat toimet 
tutkitaan yhteistyössä komission kanssa. 
Kohtaan 1.14 
Saksa on ilmoittanut komissiolle, että asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 17 artiklan 2 
kohdan mukaista perinnän lopettamismenettelyä on noudatettu. Saksa ilmoittaa kaikki 1. 
tammikuuta 1989 jälkeen ilmenneet perinnän lopettamistapaukset, mikäli ne ylittävät 
asetuksessa määrätyn 10 000 ecun kynnysarvon. Kysymys yksittäisten lopettamismenettelyjen 
oikeutuksesta selvitetään yhteistyössä komission kanssa. 
Kohtaan 1.17 
Saksa viittaa selvään tehtävien jakoon jäsenvaltioiden ja komission välillä ja on komission 
kanssa täysin samaa mieltä. 
Kohtaan 1.28 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Saksan käsityksen mukaan 
kaikkia vapaa-alueelle tuotuja tavaroita ei kuitenkaan tarvitse merkitä välittömästi 
tavarakirjanpitoon. Jos tavaroita varastoidaan uudelleenlastauksen vuoksi vain lyhytaikaisesti, 
niitä ei tarvitse merkitä tavarakirjanpitoon (tullikoodeksin 176 artiklan 2 kohta). Vapaa-alueita 
koskevassa virkaohjeessa on määrätty, että 45 päivää ylittäviä varastointeja ei voida enää pitää 
lyhytaikaisina ja että pitempään varastoidut tavarat on näin ollen merkittävä tavarakirjanpitoon. 
Tavarakirjanpitoon merkitsemisvelvollisuuden noudattamisen varmistaa tarkastuksista vastaava 
Hampurin päätullikamari suorittamalla asianmukaisia tullivalvontatoimenpiteitä ja tekemällä 
kenttätarkastuksia vapaasatamassa toimiviin yrityksiin. 
Kohtaan 1.30 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Bremer 
Lagerhausgesellschaft (BLG) sai vuonna 1993 kolme lupaa hoitaa tavarakirjanpitoa, ja niitä 
jatkettiin vuonna 1995. BLG sai vuonna 1993 yhden luvan Bremerhavenissa. Tarkastuksista 
vastaava Bremenin päätullikamari sai maaliskuussa 1997 määräyksen aloittaa kaikkia 
luvanhaltijoita, siis myös BLG:tä koskevat järjestelmälliset tarkastukset. 
Kohtaan 1.39 
Saksan käsityksen mukaan tullikoodeksin 205 artiklan 3 kohdan 2 alakohtaa ei sovelleta, jos 
tavarat osoitetaan varastetuiksi vapaa-alueilta. Tämän todistaminen selittää tyydyttävästi 
tavaroiden katoamisen, eivätkä tulliviranomaiset voi olettaa, että se, jonka tiedetään viimeksi 
pitäneen tavaroita hallussaan, on sääntöjenvastaisesti kuluttanut tai käyttänyt tavarat 
tullialueella. 
Kohtaan 1.42 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja viittaa komission 
esittämiin seikkoihin. 
Kohtaan 1.53 
Sisäiseen jalostustoimintaan osallistumisen taloudellisten edellytysten tarkistamista koskevat 
kansalliset määräykset on mukautettu yhteisön lainsäädännön vaatimuksiin. 
Kohtiin 1.56, 1.57 ia 1.58 
Tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen kohteena ollut hallinnollinen käytäntö on muutettu 
yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Muutoin viitataan komission kantaan. 
Kohtaan 1.61 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Samalla viitataan komission 
kantaan. 
Kohtaan 1.63 
Asianomaiset tapaukset tutkitaan yhteistyössä komission kanssa. 
Kohtaan 1.104 
Systemaattisia tarkastuksia ja tulliselvitystoimien tietokoneistamista koskevan kysymyksen 
osalta mahdollisia korjaavia toimenpiteitä tutkitaan yhdessä komission kanssa. 
Luku 3 - Maatalousmarkkinoiden järjestely - Kasvituotteet 
Kohtaan 3.19 
Saksa tunnustaa tilintarkastustuomioistuimen huomautukset eri tietokantojen välisessä 
manuaalisessa tietojenvaihdossa ilmenevistä virhemahdollisuuksista. Näiden eri tietokantojen 
olemassaolo johtuu kuitenkin Saksan liittovaltiorakenteesta. Tietojenvaihtoon liittyvät 
virhelähteet vähenevät entisestään, kun käytetään asianmukaisia hallinnollisia menettelyjä ja 
parannetaan teknistä välineistöä. 
Kohtaan 3.22 
Uusien osavaltioiden viljan keskituotokset mukautettiin yhteistyössä komission kanssa, jotta 
voitaisiin ottaa huomioon asetusta annettaessa vielä tuntemattomat tosiasialliset olosuhteet. 
Näihin tosiasioihin kuuluu se, että uusia osavaltioita koskevat tilastotiedot perustuivat 
sosialistiseen suunnitelmatalouteen eivätkä olleet vanhojen osavaltioiden keskituotoksia 
koskevien lukujen kanssa vertailukelpoisia. 
Kohtaan 3.23 
Uusien osavaltioiden aluejakosuunnitelma perustui yksinomaan syysrapsia koskeviin tietoihin, 
koska mitään muita tietoja ei ollut käytettävissä. Tämä menettely valittiin komission luvalla. 
Vanhojen ja uusien osavaltioiden välisen syrjinnän välttämiseksi otettiin myös vanhojen 
osavaltioiden osalta huomioon vain syysrapsin tuotokset. Komissio ei esittänyt huomautuksia 
tällä perusteella laaditusta aluejakosuunnitelmasta. 
Kohtaan 3.29 
Tilastotietojen luotettavuutta koskevien kysymysten osalta Saksa on samaa mieltä komission 
kanssa. 
Kohtaan 3.36 
Saksa pyrkii yhdessä osavaltioidensa kanssa noudattamaan tukihakemuksissa mahdollisimman 
suurta avoimuutta. 
Kohtaan 3.39 
Alueellisten tietokantojen lukumäärä johtuu Saksan liittovaltiorakenteesta. Komission kanssa on 
neuvoteltu tietokantojen saamisesta yhteensopiviksi. Lisäksi viisi Saksan osavaltiota käyttää 
tukien hallinnoinnissa samaa ohjelmaa, jonka nimi on PROFIL. 
Kohtiin 3.51. 3.53. 3.58, 3.59 
Esiin tuotuja hallinnollisen valvonnan tehokkuutta koskevia kysymyksiä selvitetään parhaillaan 
yhdessä komission kanssa tilinpäätösmenettelyn avulla. 
Kohtiin 3.73. 3.77. 3.89. 3.91 
Tilintarkastustuomioistuimen loppupäätelmien osalta viitataan komission kantaan. 
Luku 4 - Yhteinen markkinajärjestely - Eläintuotteet - Naudanlihapalkkioiäriestelmät sekä 
tietyt BSE-tautia koskevat toimenpiteet 
Kohtaan 4.45 
Yhdennetyn hallinto-ja valvontajärjestelmän käyttöönotto aiheuttaa vaikeita teknisiä ja 
hallinnollisia ongelmia. Huomattavat investoinnit ja hallintojen laaja uudelleenjärjestely ovat 
tarpeen. Tästä syystä neuvosto on komission ehdotuksesta pidentänyt käyttöönotolle asetettuja 
määräaikoja. 
Kohtaan 4.48 
Nautojen tunnistamismerkintäjärjestelmän osalta viitataan komission esittämiin nautaeläinten 
tunnistamis-ja rekisteröintijärjestelmää koskeviin seikkoihin. 
Kohtaan 4.55 
Tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen kohteena olevia emolehmien korvamerkkien 
pistokokeenomaisia tarkastuksia pidetään komission kannan mukaisesti riittävinä. 
Luku 5 - Naudan- ia sianlihaliha-alan vientitukimenettelvihin liittyviä näkökohtia 
Kohtaan 5.35 
UCLAF on yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tutkinut alakohdassa e 
mainittua tapausta jo useita kuukausia. Saksa viittaa komission kantaan. 
Luku 8 - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, ohjausosasto (EMOTR-ohjaus) 
Kohtaan 8.13 
Myöntävä viranomainen tutki myös jokaisen yksittäisen hankkeen kannattavuuden parhaan 
kykynsä mukaan tukihakemuksen liitteenä toimitettavien asiakirjojen perusteella. Esitettyihin 
asiakirjoihin kuuluivat muun muassa taseet, toimintakertomukset, tekniset asiakirjat ja 
kehittämissuunnitelmat. Vain sellaiset hankkeet hyväksyttiin, joista saataisiin todennäköisesti 
investoimalla kannattavia. 
Tämä ei muuta sitä tosiasiaa, että muutoksen jälkeinen erikoislaatuinen tilanne vaikeutti asian 
tutkimista. Tilanteeseen löi leimansa siirtyminen suunnitelmataloudesta sosiaaliseen 
markkinatalouteen. Maataloustuotteiden jalostusta ja markkinointia hoitavien yritysten tila oli 
kaiken kaikkiaan hyvin huono. Työttömyys lisääntyi nimenomaan maatalousalalla huimaavaa 
-fo 
vauhtia. Suuri vaikutus oli myös sillä, että uuden hallintorakenteen muodostamisesta ei ollut 
vielä tehty päätöksiä. 
Koska yritykset olivat enimmäkseen vastaperustettuja, niiden osalta ei voitu turvautua edellisten 
vuosien liiketaloudellisiin tuloksiin eikä kehityssuuntauksiin. Yritysten kannattavuuttaan 
koskevien lausumien arviointia vaikeutti lisäksi uusissa osavaltioissa vallitseva epävakaa 
markkinatilanne ja äkillisesti tapahtunut kulutuskäyttäytymisen muutos. 
Myöhemmin ilmenneet poikkeamat kannattavuutta koskevista lausumista johtuvat useimmiten 
saavuttamatta jääneistä liikevaihtotavoitteista ja tästä johtuneista maksuvaikeuksista. 
Tarjottavien tuotteiden saamisessa kaupan valikoimiin ilmenneet valtavat vaikeudet yhdessä 
tuottojen poisjäämisestä aiheutuneiden kustannuspaineiden kanssa eivät olleet ennustettavissa 
tukien myöntämishetkellä. 
Kohtaan 8.20 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Tukikelpoisuus tarkastetaan 
aukottomasti ja kattavasti esitettyjen laskutositteiden perusteella. Tarkastuksen tulos 
vahvistetaan tarkastusmerkinnällä. Tukikelvottomat menot poistetaan yleensä. Tältä osin Saksa 
on tilintarkastustuomioistuimen arvion kanssa eri mieltä. 
Kohtaan 8.23 
Tuen maksaminen jo tosiasiallisesti suoritettujen investointikustannusten sekä seuraavien 
kahden kuukauden aikana odotettavissa olevien kustannusten suuruisena on kansallisen lain 
mukaista. 
Yhdessä tapauksessa EMOTR-tuki on maksettu eräälle edunsaajalle ennakkoon. Tämä on 
vastoin yhteisön oikeutta ja valitettava poikkeustapaus. Mitään rahallista vahinkoa ei tosin ole 
syntynyt, koska edunsaaja on käyttänyt ennakkoon maksetun EMOTR-tuen komission 
päätöksen mukaisesti. 
Kohtaan 8.42 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, jotka koskevat 
jäsenvaltioiden yhdennetyn hallinto-ja valvontajärjestelmän puitteissa suorittamien tarkastusten 
tasoa, ja on samaa mieltä komission kanssa. 
Kohtaan 8.49 
Tässä on kysymyksessä yksinomaan asiaintilan toteaminen ilman sitä koskevaa arviota. 
Kohtaan 8.50 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Kansallisten varainhoitoa 
koskevien säännösten mukaisesti voidaan kuitenkin hyväksyä vain sellaisia toimenpiteitä, joita 
ei ole vielä aloitettu. Kunnallisten toimenpiteiden hyväksymisen on siksi perustuttava 
kustannusarvioihin. Tukea voidaan alentaa pienempien kustannusten vuoksi vasta, kun 
toimenpide on suoritettu. 
-M 
Kansallisten määräysten nojalla eivät maaseutukylien kehittämissuunnitelmien valmisteluun 
liittyvät suunnittelupalvelut kuulu julkisia hankintoja koskevien säännösten soveltamisalaan. 
Koska vastaavat julkiset sopimukset kuitenkin tehdään arkkitehtien ja insinöörien palkkioita 
koskevan asetuksen mukaisesti, kulut ovat yleensä yhtä suuret. Sopimuksia tehtäessä on tosin 
otettava huomioon perusteena "paikallinen läheisyys", koska suunnittelijalla on hankkeita 
toteutettaessa periaatteessa myös paikan päällä toimivan vastuuhenkilön tehtävä. 
Kohtaan 8.51 
"Maatilamatkailu/maaseutuloma" -hankkeiden rahoittaminen kohdistetaan 1.1.1998 alkaen 
lähinnä kokonaistarjonnan laadun parantamiseen, toisin sanoen majoitus-, muonitus-, palvelu-ja 
elämyspuolen kohentamiseen. 
Kohtaan 8.52 
Saksa on eri mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista, joiden mukaan maan 
viljelykäytöstä poistamiseen liittyvien toimien elinkelpoisuudesta ei voitaisi tarkastusten 
alhaisen määrän vuoksi olla varmoja. Tutkitussa uudessa osavaltiossa tarkastettiin yhteisön 
"maataloustuotannon vähentäminen" -järjestelyn nojalla 5 prosenttia kaikista 
tuensaajatapauksista. Toteutetut tarkastukset eivät antaneet aihetta lisätä tarkastusten määrää. 
Lisäksi on otettava huomioon, että mahdollisuudet lisätä tarkastusten määrää olivat uusissa 
osavaltioissa yleisten alkuvaikeuksien ja niihin liittyvien henkilöstöongelmien takia 
ensimmäisen tukivaiheen (1991-1993) alussa lähes olemattomat. 
Luku 9 - Yhteinen kalastus- ia meripolitiikka 
Kohtaan 9.14 
Komissio (pääosasto XIV) on saanut huhtikuun 1995 ja heinäkuun 1996 välisenä aikana 
asianomaisilta rannikkovaltioilta selvityksen PESCA-yhteisöaloitteen puitteissa tukikelpoisista 
menoista, joiden puuttumista tilintarkastustuomioistuimen huomautus koski. 
2. Tarkastuslausuma 
Luku 20 - EMOTR-.n tukiosaston ja kalastusalan menojen analysointi 
Kohtaan 20.4 
Saksa on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja on samaa mieltä 
komission kanssa maksajavirastojen hyväksymisestä ja tilien varmentamisesta. 
Luku 22 - Kuudetta ja seitsemättä Euroopan kehitysrahastoa koskeva tarkastuslausuma ja 
lausuman perustana olevat tiedot 
Kohtaan 22.10 
Saksa ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Alakohdan c osalta 
M 
huomautetaan, että Saksalla ei ole avoimia EKR-saamiseriä. Kyseisten 112 000 ecun osalta 
Saksa on ilmoittanut oikeusasemaansa komissioon nähden koskevalla 23. helmikuuta päivätyllä 
kirjeellä, että sillä ei ole tällaista velkaa. Komissio ei ole esittänyt tästä näkemyksestä 
huomautuksia. 
M 
BELGIA 
Belgian vastaus Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin 
(vuosikertomuksen seuranta): 
Johdantona muistutetaan menettelyä koskevasta seikasta. 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 artiklan mukaisesti 
tilintarkastustuomioistuin pyytää lisätietoja Euroopan komissiolta eikä jäsenvaltioilta. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei käy erikseen kunkin jäsenvaltion kanssa 
vuosikertomustaan koskevia vastavuoroisuuteen perustuvia keskusteluja. Edellisen 
johdosta ei voi olla tarkoituksena, että silloin kun komissio joutuu vastaamaan 
vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä neuvostossa edustettuina oleville 
jäsenvaltioille, kunkin jäsenvaltion olisi annettava lausunto kaikista niistä 
vuosikertomuksen kohdista, joissa se mainitaan. Tässä yhteydessä on toisin sanoen 
vältettävä se, että komissio väistää oman vastuunsa. 
Vastaavasti ei voi myöskään olla tarkoituksena, että huomautusten asianmukaisuus 
vahvistetaan tai kiistetään vasta vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä. 
Tilintarkastustuomioistuimeltahan edellytetään, että se tarkistaa havaintonsa ennen 
vuosikertomuksen viimeistelemistä sekä jäsenvaltioissa tehtävien tarkastusten yhteydessä 
että välittömästi niiden jälkeen yhteistyössä kansallisten tilintarkastuslaitosten kanssa, 
joilla on oikeus vastata huomautuksiin. Käytännössä tämä tapahtuu niin sanottujen 
sektorikirjeiden avulla, joissa toimivaltainen tilintarkastustuomioistuimen jäsen joko 
pyytää lisätietoja tai ilmoittaa väliaikaisista päätelmistä, joihin tarkastajat ovat 
havaintojensa perusteella päätyneet. Jatkuvana ongelmana on kuitenkin se, että 
sektorikirjeitä ei useinkaan lähetetä tai ne lähetetään vasta kuukausia tarkastusten 
suorittamisen jälkeen, kun vuosikertomuksen luonnos on jo saatu valmiiksi, ja että 
tilintarkastustuomioistuin ei kansallisesta käytännöstä poiketen ilmoita syytä siihen, 
miksi se toisinaan pysyttää kertomuksessaan tietyt havainnot, vaikka jäsenvaltioiden 
toimivaltaiset viranomaiset ovat esittäneet niihin vastineensa. Nykyisen käytännön 
puutteet voidaan poistaa ainoastaan tehokkaan tiedonvaihdon ja sovittujen menettelyjen 
järjestelmällisen noudattamisen avulla. Uudet menettelyt ovat tältä osin tarpeettomia ja 
niillä voi olla myös haitallisia vaikutuksia. 
Edellä oleva ei estä toimia, joilla avustetaan komissiota osoittamaan merkittäviä 
parannuksia sellaisissa järjestelmissä, joiden toiminta on antanut 
tilintarkastustuomioistuimelle aiheen asianmukaisiin huomautuksiin. 
On valitettavaa, että vuosikertomuksen epäjohdonmukainen ja jopa pirstoutunut luonne 
ei ole mitenkään helpottanut tätä tehtävää varainhoitovuoden 1996 vastuuvapauden 
myöntämismenettelyn yhteydessä. Sekä Belgian osalta että siltä osin kuin 
vuosikertomuksen luvuissa arvostellaan jäsenvaltioita nimeltä mainiten ovat 
huomautukset vähäisiä. Tästä voidaan päätellä, että tilanne on Belgian osalta tyydyttävä 
eikä mistään huomattavista muutoksista siten tarvitse mainita. 
Koska Belgian osalta tehdyt tärkeimmät huomautukset johtuvat tänä vuonna lähinnä 
Euroopan yhteisön lainsäädännön puutteista ja joissakin tapauksissa Euroopan unionin 
tarkastajien puutteellisista kansallisia järjestelmiä koskevista tiedoista, kannatamme 
komission aloitteita kyseisten säännösten parantamiseksi ja jatkamme samalla 
ponnisteluja nykyisten järjestelmien tunnettavuuden parantamiseksi kaikissa 
asianomaisissa viranomaisyhteyksissä. 
Belgian pysyvä edustusto 2.6.1998 
Euroopan unionissa rue Belliard 62 
1040 Bruxelles 
NB11-6110-67.060 P. 233 21 11 
(YVHrm353) F. 231 16 75 
Arvoisa pääjohtaja 
Asia: Vastaus tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1996 koskevassa 
kertomuksessa tehtyihin huomautuksiin 
Kirjeenne nro 00573 
Lähetän Teille oheisena 
1 ) Belgian tulli- ja valmisteverohallinnon vastauksen tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomuksessa varainhoitovuoden 1996 osalta tehtyihin huomautuksiin 
2) Flanderin alueen vastauksen vuosikertomuksen seitsemännen luvun 7.27 kohtaan 
Kunnioittavasti 
Pysyvä edustaja 
F. van Daele 
Vastaanottaja: 
J.P. MINGASSON 
Pääjohtaja 
Pääosasto XIX - Talousarviot 
Euroopan komissio 
rue de la Loi 200 
1049 Bruxelles 
Ai 
Valtiovarainministeriö 
Tulli- ja valmisteverohallinto Bryssel 7. toukokuuta 1998 
Belgian pysyvä edustaja 
Euroopan unionissa 
Belliardstraat 62 
1040 Bryssel 
Liitteet: 1 
Kirjeenne/viite: 
Pl 1-91-6110-65.236-312 
PI 1-91-6110-65.251-314 
(YVHrm334) 
Arvoisa suurlähettiläs Ministeriön viite: 
D.C.F. 
146.645 Asian käsittelijä: 
E. SOENEN 
p. 02/210 33 68 
ASIA: Varainhoitovuotta 1996 koskeva komission vuosikertomus 
Oheisena vastaus vuosikertomuksessa varainhoitovuoden 
huomautuksiin ja erityisesti kohtiin 1.10, 
5.18ja5.35. 
Kohta 1.10 b) .»*»»*»,*.*,* UVv«*» 1996 osalta tehtyihin 
1.16, 1.17, 1.56, 1.58, 1.60, 1.110, 5.12, 5.17, 
Belgian tulli- ja valmisteverohallinto ei yhdy huomautukseen, jonka mukaan 
Antwerpenissä havaitut viivästykset omien varojen käyttöön asettamisessa koskisivat 
Belgian kaikkia tullitoimipaikkoja. Kirjanpitomääräysten 681 artiklan 5 kohdassa - osa I 
(D.I. 410) maksujen vastaanottajia kehotetaan nopeuttamaan tullien toteamista 
jälkitullauksen tai lopullisiksi katsottujen väliaikaisten tullien (joista on asetettu vakuus) 
kantamisen yhteydessä sekä yleisen tullietuusjärjestelmän mukaisesti asetettujen tullien 
yhteydessä. Maksujen vastaanottajia kehotetaan myös ottamaan huomioon, että jos 
käyttöön asetetut varat jäävät vähäisemmiksi kuin siirrettäväksi määrätty määrä, 
jäsenvaltion on maksettava Euroopan yhteisölle viivästyskorkoja. 
Belgian tulli- ja valmisteverohallinto katsoo lisäksi, että tullihallinnon johdon ja 
Antwerpenin tullitoimipaikan toimintamenettelyt ovat yhteisön tullikoodeksin 222 
artiklan ja sitä seuraavien artiklojen mukaisia. Nämä säännökset voivat mahdollisesti olla 
ristiriidassa asetuksen (ETY) N:o 1152/189 2 artiklan kanssa. 
& 
Rijksadministratief Centrum - Financietoren Bus 37 - Kruidtuinlaan 50-1010 Brussel 
Puhelin 02/210 30 11 - Faksi 02/210 33 13 - 02/210 32 76 
Tileille kirjaamisen osalta todettiin, että asiakirjoja ei todistusten jälkitarkastukseen 
liittyen kirjattu B-kirjanpitoon yhteisön tullikoodeksin 218 artiklan määräysten 
mukaisesti. Tullikoodeksin 219 artiklan perusteella on kuitenkin mahdollista, että 
kirjaamista myöhennetään enimmillään 14 päivää. 
Jälkitarkastuksiin liittyvät tullien kannot jälkitullauksin kirjataan Antwerpenin 
tullitoimipaikassa 1. tammikuuta 1997 lähtien kuitenkin välittömästi tullivelalliselle 
ilmoittamisen jälkeen B-kirjanpitoon. 
1.10 c kohta 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin on 14. marraskuuta 1996 päivätyn kertomuksensa 
RT0304N2.wpd ja 10. tammikuuta 1997 päivätyn kertomuksensa RTOOOHfl 27-29 
kohdissa esittänyt Bryssel-Entrepotin ja Gentin tullitoimipaikoissa tehtyjä havaintoja, 
jotka koskevat sellaisten tavaroiden maahantuonnin yhteydessä esitettävää sitoumusta, 
joiden osalta tulli-ilmoituksen tekijä pyytää tullietuuskohtelua, mutta ei voi tavaroiden 
tuonti ajankohtana esittää niiden alkuperää koskevaa todistusta. 
Näistä havainnoista käy ilmi, että eräissä tapauksissa (jotka on esitetty kootusti edellä 
mainitun kertomuksen liitteinä 5-7 olevissa taulukoissa) ei noudatettu Euroopan 
yhteisöjä ja tullietuuskohtelun myöntämistä koskevien määräysten 147-149 kohdissa 
asetettuja säännöksiä. 
Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien, yhteisön tullikoodeksin soveltamisasetuksen 
256 artiklan 1 kohdan ja 258 artiklan säännösten noudattamista koskevien puutteiden 
korjaamiseksi annettiin kaikille asianomaisille yksiköille tarvittavat ohjeet 23. kesäkuuta 
1997 päivätyllä kiertokirjeellä nro D.D. 111.357, joka koskee Euroopan yhteisöjä ja 
tullietuuskohtelun myöntämistä sekä erityisesti todistusten esittämistä jälkikäteen 
(DA. 520.5) -ks. liite. 
1.16 kohta 
Belgian tulli- ja valmisteverohallinto on parhaillaan uudistamassa sovellettavia kiinteitä 
maksuja sekä tullimaksu-ja veroluokkien jakautumista. 
1.17 kohta 
Tämä kohta ei koske Belgian viranomaisia. 
1.56 kohta 
Tämä kohta ci koske Belgian viranomaisia. 
A? 
1.58 kohta 
Asianomaiselta Gentin tulliyksiköltä pyydetään kertomusta asiasta, joka koskee 
NV Polyweaven menettelyyn asettamista koskevan ilmoituksen osalta viivästynyttä 
menettelyn päättämistä. Asian käsittelyä koskevat tiedot ilmoitetaan 
tilintarkastustuomioistuimelle. 
Asianomainen Gentin tulliyksikkö tarkasti jälkikäteen kaikki asiakirjat, jotka koskevat 
NV Polyweaven menettelyyn asettamista koskevien ilmoitusten osalta viivästynyttä 
menettelyn päättämistä. Tarkastuksen perusteella ilmeni, että joko toimivaltainen tullin 
ylitarkastaja tai hänen lausuntonsa perusteella tulli- ja valmisteveroalueen johtaja oli 
asiaa koskevien menettelyjen mukaisesti pidentänyt kaikkien ilmoitusten määräaikoja 
tarpeelliseksi katsotun ajan. Koska tilintarkastustuomioistuin ei tarkentanut sitä, mitä 
sisäiseen jalostusmenettelyyn asettamista koskevaa ilmoitusta asia koski, viranomaiset 
eivät voi antaa yksityiskohtaisempia tietoja. 
1.60 kohta 
Sisäiseen jalostusmenettelyyn asettamista koskevassa luvassa ilmoitetaan useimmissa 
tapauksissa, että tuottoasteen on perustuttava luvanhaltijan toimintaa koskeviin 
tilitystietoihin. Tässä yhteydessä sovelletaan mahdollisimman paljon tuontitavaroiden 
jalostuksessa syntyvää vähimmäistuottoa, jotta jalostettujen tuotteiden viennin 
yhteydessä vältettäisiin se, että luvanhaltija asettaisi menettelyyn suhteellisesti liian 
paljon tuontitavaroita. Tarkastusviranomaisten on vuonna 1988 annettujen sisäistä 
jalostusmenettelyä koskevien määräysten (395 kohta sekä suspensiojärjestelmän 
kirjanpitomääräysten 45 kohta) mukaisesti tarkistettava todellisuudessa toteutuneen 
tuottoasteen oikeellisuus menettelyn päätöstilityksen tarkistamisen yhteydessä. 
Mikäli sisäiseen jalostusmenettelyyn asettamista koskevan luvan mukainen menettelyn 
päättäminen perustuu kappalemäärään, tuottoaste riippuu jalostustuotteissa esiintyvästä 
tosiasiallisesta kappalemäärästä vientihetkellä. Tuontitavaroiden kappalemäärä on 
ilmoitettava vienti-ilmoituksessa tai mahdollisesti määrätyssä luettelossa, jossa tullin 
etukäteen tarkastama jalostustuotteen koostumus ilmoitetaan. 
Mikäli sisäiseen jalostusmenettelyyn asettamista koskevassa luvassa ilmoitetaan 
täsmällinen tuottoaste, tämä johtuu siitä, että tapaukseen joko sovelletaan kiinteää 
tuottoastetta tai että hakijan ilmoittamat tuotantotiedot katsotaan yrityskirjanpidon 
perusteella keskimääräiseksi tuottoasteeksi. 
Kiinteiden tuottoasteiden lisäksi hakemuksissa ilmoitettuja tuottoasteita voidaan 
epäilyttävissä tapauksissa verrata niihin tuottoasteisiin, joita sisäiseen 
jalostusmenettelyyn asettamista koskevissa luvissa on ilmoitettu vastaavankaltaisten 
jalostusmenettelyjen osalta. Hakijalta voidaan lisäksi pyytää lisäselvityksiä. Eräissä 
tapauksissa edellytetään luvan myöntämisen yhteydessä, että toimivaltainen tavaroiden 
arvon tarkastuksesta ja ulkoisesta tilintarkastuksesta vastaava viranomainen (inspectie 
waarde en externe comptabiliteitscontrole, IWECC) tarkastaa tuottoasteen. Kemiallisten 
tuotteiden osalta pyydetään lähes järjestelmällisesti tuotteiden tuottoastetta ja 
mahdollisesti niiden tunnistamista koskeva tullilaboratorion lausunto. 
A°\ 
Edellä olevan perusteella on selvää, että hakijan ilmoittamaa tuottoastetta ei pelkästään 
kirjata uudelleen sisäiseen jalostusmenettelyyn asettamista koskevaan lupaan. 
Tässä yhteydessä huomautettakoon, että tuottoasteiden jälkitarkastuksista säädetään 
sisäistä jalostusmenettelyä koskevien määräysten 42 artiklassa ja 56 artiklassa 
(DJ. 551.001). 
Yhteenvetona voidaan todeta, että sisäistä jalostusmenettelyä koskevien määräysten 
42-56 artiklat ja 395 artikla sekä määräysten liitteenä olevan suspensiojärjestelmän 
kirjanpito-määräysten 46 kohta mahdollistavat sisäiseen jalostusmenettelyyn liittyvien 
tuottoasteiden tehokkaan seurannan. Näissä säännöksissä ei ole mitään huomautettavaa ja 
asianomaiset yksiköt voivat sellaisenaan soveltaa niitä. Tämän vuoksi Belgian tulli- ja 
vaimisteverohallinto ei katso tarpeelliseksi toteuttaa erityistoimia sisäiseen 
jalostusmenettelyyn asettamiseen liittyvien tuottoasteiden jälkitarkastusten osalta. 
1.110 kohta 
Tutkintapöytäkirja (1.110 kohdassa 'selvitys') on virallinen, toimivaltaisten 
viranomaisten laatima asiakirja, jossa rikosten ja niiden tekijöiden selvittämiseen ja 
todistamiseen liittyen esitetään kronologinen, yksityiskohtainen ja objektiivinen selvitys 
viranomaisten omista havainnoista ja tutkimuksista, annetuista lausunnoista sekä muista 
kerätyistä tiedoista. 
Havaittuja tosiseikkoja koskevan selvityksen lisäksi tutkintapöytäkirjassa esitetään se 
yhteys, jonka rangaistuksesta päättävä viranomainen katsoo vallitsevan rikokseen 
liittyvien tosiseikkojen ja lainsäädännön välillä. Tutkintapöytäkirjan laativan 
viranomaisen on pyrittävä määrittämään se, mistä lainvastaisesta toiminnasta on 
kulloinkin kysymys. 
Rikoksesta epäillyt ilmoitetaan tutkintapöytäkirjassa. 
Tutkintapöytäkirja on laadittava välittömästi tai mahdollisimman pian tosiseikkojen 
havaitsemisen jälkeen. Tämän vuoksi on laadittava useita tutkintapöytäkirjoja sellaisissa 
tapauksissa, joissa eri aikoina tapahtuvissa tutkimuksissa havaitaan tosiseikkoja, jotka 
kuuluvat samaa rikosta kuvaavaan todistusaineistoon. Ensimmäisen tutkintapöytäkirjan 
laatimispäivämäärän (alustavat havainnot) ja maksukehotuksen lähettämisen — joka 
voidaan tehdä vasta sen jälkeen, kun tutkimus on saatettu päätökseen ja koko 
todistusaineisto on esitetty - välillä voi olla joissakin erityistapauksissa huomattava 
viive, mikä voi johtua esimerkiksi Euroopan yhteisön edustajien paikalla suorittamista 
tarkastuksista tai jälkitarkastuksista. 
Tutkintapöytäkirja sisältää selvityksen tosiseikoista ja havainnoista, siinä ilmoitetaan 
rikoksesta epäillyt samoin kuin asianomaisia tekoja koskevat rikosoikeudelliset ja 
siviilioikeudelliset seuraamukset. Tulli-ja valmistcveroalueen johtaja on toimivaltainen 
viranomainen, joka vahvistaa virallisesti kulloisenkin tullivelan, osoittaa tullivelallisen 
sekä määrittää tullivelan määrän. Hän tekee ensimmäisen hallinnollisen päätöksen 
JLO 
asiassa, kirjaa tullivelan, ilmoittaa siitä tullivelalliselle(-velallisille) ja lähettää 
maksukehotuksen. 
Tulli-ja valmisteveroalueiden johtajille on toistuvasti painotettu sitä, että yhteisön omiin 
varoihin liittyvät asiat on käsiteltävä ensin ja että ensimmäinen hallinnollinen päätös on 
tehtävä välittömästi tutkimuksen päättävän tutkintapöytäkirjan vastaanottamisen jälkeen. 
Samassa yhteydessä on tarvittaessa määriteltävä tullivelan määrä. Tulli- ja 
valmisteveroasioiden keskushallinnolla ei ole mitään syytä epäillä, etteikö näitä ohjeita 
noudatettaisi. Joissakin erityisen mutkikkaissa ja/tai oikeudellisesti vaikeissa tapauksissa 
voi esiintyä viivästymisiä, jotka johtuvat osaltaan (riittävän pätevän) henkilöstön 
puutteesta. 
Koska 1.110 kohtaan sisältyy liian vähän konkreettisia tietoja asianomaisen tapauksen 
tunnistamiseksi, siitä ei ole mahdollista antaa tarkempia tietoja. 
5.12 kohta 
Tämä kohta koskee Kanariansaarille annetun tuen vaikutusten valvontatoimia. Tämän 
vuoksi se ei koske Belgian viranomaisia. 
5.17 ja 5.18 kohdat 
Täysikasvuisista urospuolisista naudoista saatua lihaa koskevien todistusten antaminen 
kuuluu Belgiassa täysin eläinlääkinnän tarkastusviraston (Instituut voor Vétérinaire 
Keuring; sosiaali-, kansanterveys- ja ympäristöasioista vastaavan ministeriön alainen) 
toimivaltaan. 
5.35 kohta 
Kolmansista maista käännytettyjä, ennen toiseen kolmanteen maahan tapahtuvaa 
jälleenvientiä väliaikaisesti yhteisöön palautettuja maataloustuotteita koskevaa ongelmaa 
käsitellään parhaillaan kauppamekanismeja käsittelevässä hallintokomiteassa. 
Pääjohtaja 
C. VAN WALLEGHEM 
IA 
VALTIOVARAINMINISTERIÖ 
Tulli- ja valmisteverohallinto 
TULLIMENETTELYT 
YHTEISÖASIAT JA TULLIETUUSKOHTELU DJ. 520.5 
TODISTUSTEN ESITTÄMINEN JÄLKIKÄTEEN D.l. 111.347 
Bryssel 23. kesäkuuta 1997 
Aluejohtajien jaettavaksi seuraaville: 
- kaikki varainkeruusta vastaavat yksiköt 
- kaikki 1- ja 2+ -tasojen virkamiehet 
LUOTTAMUKSELLINEN 
1. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen edustajat suorittivat omia varoja koskevan 
tarkastuksen 15.-19. huhtikuuta 1996. 
Tarkastuksen kohteena oli muun muassa menettely, joka koskee sellaisten tavaroiden 
maahantuonnin yhteydessä esitettävää sitoumusta, joiden osalta tulli-ilmoituksen tekijä 
pyytää tullietuuskohtelua, mutta ei voi tavaroiden tuontiajankohtana esittää niiden 
(tullietuuteen oikeuttavaa) alkuperää koskevaa todistusta. 
Kyseessä oleva tarkastus tehtiin Bryssel-Entrepotin ja Gentin tullitoimipaikoissa. 
Asiakirja O.S.D. nro 232/97 
2. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastusta koskevassa kertomuksessaan, että 
yhteisön tullikoodeksin soveltamisasetuksen 256 artiklan 1 kohdan mukaista määräaikaa 
tulli-ilmoituksen antamisen yhteydessä puuttuvan todistuksen toimittamiselle ei useissa 
tapauksissa noudatettu. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa lisäksi, että yhteisön tullikoodeksin 
soveltamisasetuksen 257 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti lasketuista tulleista 
vaadittua vakuutta ei edellä mainituissa tapauksissa kirjattu välittömästi tileille (yhteisön 
tullikoodeksin soveltamisasetuksen 258 artikla) edellä mainitun määräajan umpeuduttua. 
3. Tuontipaikan tulliviranomaisten tehtävistä, niiden suorittamista koskevista 
määräajoista sekä vakuuden kirjaamista koskevista velvollisuuksista muistutetaan 
seuraavassa lyhyesti. 
11 
Määräajat 
4. Mikäli tulli-ilmoituksen tekijä pyytää tullietuuskohtelua, mutta ei voi tavaroiden 
tuontiajankohtana esittää vaadittua asiakirjaa, voidaan tulli-ilmoitus hyväksyä siltä osin 
kuin tulli-ilmoituksen tekijä antaa vakuuden (kahtena kappaleena), jossa hän sitoutuu 
toimittamaan vaaditun asiakirjan (tai alkuperää koskevan todistuksen) kuukauden 
kuluessa edellä mainitun tulli-ilmoituksen hyväksymisajankohdasta (Euroopan yhteisöjä 
ja tullietuuskohtelun myöntämistä koskevien määräysten 147 artikla). 
Tullin vastaanottajana toimiva tulliviranomainen voi pidentää tätä kuukauden määräaikaa 
enintään kolmella kuukaudella ainoastaan edellä mainitun vakuuden allekirjoittaneen 
tulli-ilmoituksen tekijän nimenomaisesta pyynnöstä (Euroopan yhteisöjä ja 
tullietuuskohtelun myöntämistä koskevien määräysten 148 artikla). 
Edellä mainitun sitoumuksen allekirjoittamishetkellä on annettava niitä tulleja ja 
arvonlisäveroa koskeva vakuus, jotka tulisivat kannettaviksi, jos todistusta ei esitetä 
määräajan kuluessa tai jos se esitetään silloin, kun tapaukseen sovelletaan alennettua 
tuontitullia tai jos tariffikiintiöiden raja on saavutettu (Euroopan yhteisöjä ja 
tullietuuskohtelun myöntämistä koskevien määräysten 152 artikla). 
Tileille kirjaaminen 
5. Mikäli tulli-ilmoituksen tekijä ei ole esittänyt vaadittua todistusta edellä mainitun 
määräajan kuluessa, vakuus on kirjattava tileille välittömästi. 
6. Erityisesti huomautetaan, että yhteisön tullikoodeksin soveltamisasetuksen 256 
artiklan 1 kohdan ja 258 artiklan säännösten noudattamatta jättämisellä on vakavia 
seuraamuksia. Tulli- ja valmisteverohallinto voidaan asettaa vastuuseen omien varojen 
kantamatta jättämisestä tai niiden kannon viivästymisestä. 
Tämän vuoksi tullien vastaanottajina toimivien tullitoimipaikkojen päälliköiden on 
varmistettava, että säädettyjä menettelyjä ja määräaikoja noudatetaan tarkasti. 
Pääjohtajan puolesta, 
tilintarkastuksen johtaja 
W. BAERT 
£3 
Vastaus Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomautukseen asetuksen 
(ETY) N:o 2084/93 5 artiklan 3 kohdan soveltamisesta Belgiassa (Flanderissa). 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin viittaa vuotta 1996 koskevan vuosikertomuksensa 
seitsemännen luvun 7.27 kohdassa Flanderissa toteutettavaan hankkeeseen, jonka 
rahoituksesta osa toteutuu Euroopan sosiaalirahaston tavoitteen 4 puitteissa. Hanketta 
koskevan tarkastuskäynnin yhteydessä havaittiin, että vaikka yksityiset yritykset 
osailistuivatkin rahoitukseen, ne eivät olleet samoja yrityksiä, jotka välittömästi 
hyötyivät koulutuksesta. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo tässä yhteydessä, että yrityksen ja työntekijän välillä on 
oltava välitön yhteys. Tämän näkemyksen mukaan työntekijästä aiheutuneet 
kustannukset voi rahoittaa ainoastaan työntekijän oma yritys. 
Kyseessä olevassa hankkeessa yksityisestä osuudesta vastasivat liitännäisyritykset, jotka 
vapauttivat henkilöstöään työtehtävistä, jotta heidän oli mahdollista osallistua 
koulutusmoduulien kehittämiseen ja kouluttajien kouluttamiseen. Yksityisen 
osallistumisen tarkastelua ei uloteta Flanderissa yksittäisen työntekijän tasolle, vaan se 
toteutuu toimintaohjelman tasolla. Tämä johtuu muun muassa niistä vaikeuksista, joita 
pk-yrityksillä on koulutuksen vaatiman rahoituksen järjestämisessä ja työntekijöiden 
vapauttamisessa työtehtävistään koulutuksen ajaksi. 
Flanderin pk-yrilykset ovat erittäin pieniä yrityksiä eivätkä ne ole vielä tähän mennessä 
kehittäneet todellista koulutustoimintaa. Pk-yritykset eivät ole vielä riittävästi 
tiedostaneet inhimilliseen pääomaan investoimisen tärkeyttä. Ennen kuin rahoitukseen 
sekä koulutukseen investoitavaan aikaan liittyvät vaikeudet voidaan voittaa, on tarpeen 
parantaa tietoisuutta koulutuksen, jatkokoulutuksen ja niiden koulutussuunnitelmien 
avulla tapahtuvan järjestelmällisen suunnittelun tärkeydestä. Tavoitteen 4 toisen 
toimintalinjan puitteissa on Flanderissa toteutettu useita toimia tämän tietoisuuden 
parantamiseksi ja koulutustoiminnan ottamiseksi käyttöön pk-yrityksissä. Näiden toimien 
on ajallaan johdettava siihen, että pk-yritykset tehostavat koulutusinvestointejaan ja 
varaavat koulutukseen enemmän omia varojaan. 
Yritysten rahoitukseen osallistumista koskevaa velvoitetta noudatetaan toimintaohjelman 
tasolla selkeästi. Myös tavoitteen 4 valvontakomitea hyväksyy yritysten osallistumista 
koskevan velvoitteen toteutumisen tällä tavoin. Yritysten rahoitusosuus ja niiden 
työntekijät eivät kuitenkaan liity kaikissa tapauksissa välittömästi toisiinsa. 
l\ 
TANSKA 
Veroministeriö 
Sihteeristö 
6.3.1998 
Viite. : 98.229.12 
Tanskan vastaus tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa 
varainhoitovuodelta 1996 esitettyihin huomautuksiin 
Omat varat 
Kohta 1.7 
Tilintarkastustuomioistuin mainitsee tapauksen, joka koskee polkumyyntitullien 
komission käyttöön asettamisessa syntyneiden viivästyskorkojen maksamista. 
Tanskan viranomaiset ovat todenneet kirjanpitojärjestelmiään tutkiessaan, että oli 
tapahtunut virhe, josta seurasi polkumyyntitullien viivästynyt komission käyttöön 
asettaminen. Eräät näistä maksuista koskivat aikaa ennen vuotta 1991. Tanska on siis 
velvollinen maksamaan viivästyskorkonsa asetuksen N:o 1552/89 11 artiklan mukaisesti. 
Ensimmäinen erä viivästyskorkoja maksettiin vuoden 1995 joulukuun loppupuolella, 
loppujen osalta jäätiin odottamaan tietoa niiden vanhentumisesta, mikä on vakiintunut 
hallinnollinen käytäntö tällaisissa tapauksissa. 
Tutkittuaan ongelman yhdessä komission kanssa Tanskan viranomaiset maksoivat 
viivästyskorkojen loppuerän 20.8.1997. Asia on siis hoidettu. 
Kohta 1.17 
Tanskan viranomaisille ei ole suoranaisia huomautuksia tähän asiaan, koska siinä ei ole 
täsmällisesti viitattu joihinkin Tanskassa tapahtuneisiin asioihin. On kuitenkin 
huomattava, että omien varojen toteamista ja keräämistä koskevilla menettelyillä pyritään 
varmistamaan näiden varojen toteaminen ja periminen säädetyissä määräajoissa. 
IG 
ESPANJA 
Edith Kitzmantel, PO XIX:n varapääjohtaja (suhteet parlamenttiin, 
tilintarkastustuomioistuimeen ja jäsenvaltioihin) lähetti Espanjan pysyvälle edustajalle 
Euroopan unionissa kirjeen (viite 00573), joka sisältää tilintarkastustuomioistuimen 
kertomuksessaan vuodelle 1996 tekemiä Espanjaa koskevia huomautuksia. Nämä on nyt 
tutkittu, ja vastauksena varapääjohtajan lähettämään kirjeeseen toimitamme ohessa 
tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen liitteen mukaisessa järjestyksessä Espanjan 
hallituksen huomiot, jotka täydentävät komission vastauksia tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksiin. Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien lukujen osalta maatalous-, 
kalastus-ja elintarvikeministeriö on lupautunut toimittamaan huomionsa mitä pikimmin. 
OSA I: OMAT VARAT 
ENSIMMÄINEN LUKU - OMAT VARAT 
in teiset omat varat 
Varainhoito jäsenvaltioissa 
Omien varojen myöhäinen toteaminen 
Kohdat 1.10 ja 1.17: Kun komissio havaitsee, että omia varoja ei ole asetettu sen 
käyttöön asianmukaisesti, se vaatii kirjallisesti jäsenvaltiota maksamaan viivästyskorkoa. 
Viivästyskoron määrän laskee komissio. 
Tavaravirtojen tarkastus ja hyväksyntä vapaa-aluetoimintoja varten 
Kohta 1.33: Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 1996 tekemän vierailun jälkeen 
tulliviranomaiset pitivät kaikkien Barcelonan vapaa-alueen toimijoiden kanssa 
kokouksen, jossa näille ilmoitettiin, että heidän on noudatettava asetuksen (ETY) N:o 
2913/92 176 artiklassa ja asetuksen (ETY) N:o 2454/93 807 artiklassa olevia yhteisön 
säännöksiä. 
Tällä hetkellä 29 toimijaa on aloittanut tarvittavat toimet saadakseen tulli- ja 
erityisveroasiain osaston asianmukaisen hyväksynnän. Heidän tilanteensa on seuraava: 
Tulli- ja erityisveroasiain osasto on jo hyväksynyt kuuden yrityksen 
tavarakirjanpidon. 
Osaston hyväksymistä odottaa 10 yritystä. 
- Tilintarkastuskertomusta odottaa 13 yritystä. 
Ohessa tulliviraston laatimat toimilupahakemus- ja hyväksymislomakkeiden mallit. 
Sisäinen jalostus 
Päätöstilitysten esittäminen sekä määrien toteaminen ja käyttöön asettaminen 
Kohta 1.55: Vuoden 1995 loppuun saakka toimilupien tarkastus suoritettiin 
manuaalisesti, mikä johti omien varojen käyttöön asettamisen merkittävään 
viivästymiseen etenkin tullissa, jossa oli käsiteltävinä erittäin paljon sisäiseen 
jalostukseen liittyviä toimia. Sittemmin on otettu käyttöön tarkastuksia helpottava 
tietokonesovellus, joka nopeuttaa tarkastusten suorittamista. 
Vastaavilla tavaroilla korvaaminen ja ennakkovienti 
2& 
Kohta 1.63: Nykyisin on olemassa tietokonesovellus nimeltä "PENDENCIAS", joka 
estää sellaisten tilanteiden toistumisen, jollaisen tilintarkastustuomioistuin vierailullaan 
havaitsi. 
Ohjelmaa ollaan parhaillaan asentamassa ja sen tehtävänä on parantaa sisäisen 
jalostusmenettelyn tarkastuksia. 
Sisäisen jalostusmenettelyn lupa nro 63-01039972 koskee yritystä "Sandoz Agro, S.A.", 
jossa ennakkovientiä tapahtui ennen luvan saamista ja jota koskevan neljää tuontierää 
(IM5 nro 044169, 7.9.1995; IM5 nro 062902, 27.12.1995; IM5 nro 030813, 30.11.1995 
ja IM5 nro 014853,25.3.1996) vastaavan ennakkovienti-ilmoituksen tilintarkastajat 
löysivät. Luvan osalta on todettava seuraavaa: 
a) Barcelonan tullivirasto lähetti 25.4.1996 asianomaiselle yritykselle kirjeen, jossa 
se ilmoitti, ettei sisäisen jalostusmenettelyn lupa kattanut ennakkovientiä. 
b) Asianomainen ei ole vastannut mitään 25.4.1996 lähetettyyn ilmoitukseen. 
c) Tämän luvan osalta ei sisäistä jalostusmenettelyä ole käytetty 25.3.1996 jälkeen. 
d) Säädetyn menettelyn noudattamatta jättämisestä aiheutuneiden tullien laskeminen 
on esitetty viidessä pöytäkirjassa. Todetut summat ja niiden 
käyttöönsaattamispäivät ovat seuraavat: 
TULLI-
ASIAK. N:0 
0811-5-44169 
0811-5-62902 
0841-5-30813 
0811-6-14853 PdYTAKIRJAN 
N:0 
0811-5-373451 
0841-6-953382 
0811-6-953364 
0841-6-953355 
0811-6-953373 Korvaavien 
yhteisötullien määrä 
673 732 
198 378 
142 935 
2 398 086 
209 859 8 486 
6 596 
107 973 
8 071 ToteamispaivS 
19.10.1995 
5.12.1996 
5.12.1996 
5.12.1996 
5.12.1996 Kaytt66n-
saattamispaiva' 
joulukuu 1995 
helmikuu 1997 
helmikuu 1997 
helmikuu 1997 
helmikuu 1997 
OSA III RAKENTEELLISET TOIMET 
KUUDES LUKU - EUROOPAN ALUEKEHITYSRAHASTO 
Interventiomuotoien loppuun saattaminen 
Ohjelmiin ja loppuun saatettuihin toimiin liittyvät havainnot 
Menojen tukikelpoisuus 
Kohta 6.30: Hanke, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa tässä kohdassa, toteutettiin 
aikana, jolloin Espanjan valtio anoi ensimmäistä kertaa hankkeiden yhteisrahoitusta 
rakennerahastoista. 
Tämä merkitsee sitä, että yhteisön varoista yhteisesti rahoitettuja hankkeita 
hallinnoitaessa Espanjassa oltiin vasta perustamassa ja aloittamassa yhteisön varojen 
hallinnointi- ja seurantamenettelyä, jossa kiinnitettiin suurta huomiota yhteisesti 
^ 
rahoitettavien hankkeiden määrällisiin perusteluihin, erityisesti näitä tukevaan kirjalliseen 
aineistoon. 
Sittemmin yhteisesti rahoitettujen hankkeiden koordinointi-, hallinnointi- ja 
arviointimenettelyä on huomattavasti kehitetty. Nykyään saadaan tietoa sekä yhteisesti 
rahoitettujen hankkeiden määrästä että laadusta. 
Mitä tulee tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaan tapaukseen, on syytä ilmoittaa, että 
Euroopan komissiolle ehdotettiin RESIDER 1 -ohjelmassa vanhentuneen 
teollisuusrakennuksen kunnostamista: yhteisrahoitushakemusta laadittaessa ajateltiin, 
että rakennuksesta tehtäisiin käsiteollisuuskeskus. 
Euroopan komissiolle toimitetut hanketta koskevat perustelut oli tarkasti laadittu 
RESIDER ï -ohjelmaan sisältyvien vanhentuneen teollisuusrakennuksen 
kunnostamisesta aiheutuneiden kulujen mukaan. 
Rakennuksen käyttötarkoitus muuttui vasta paljon myöhemmin. 
Tämän kohdan osalta on myös pidettävä mielessä, että sen jälkeen, kun komissiolle 
esitettiin 29. heinäkuuta 1988 Baskimaata koskeva RESIDER-ohjelma, jonka 
osahankkeena 1.1 oli "käyttämättä olevien teollisuusrakennusten ottaminen uudelleen 
käyttöön", komissiolle toimitettavia selvityksiä jouduttiin erinäisistä syistä muuttamaan. 
Näin kävi muun muassa marraskuussa 1990 Bilbaon Elkartegi-hankkeessa, joka sisältyi 
osahankkeeseen 1.1.2 "vanhentuneiden teollisuusrakennusten ottaminen uudelleen 
käyttöön" ja joka korvasi aikaisemman Baskimaata koskevan RESIDER-ohjelman. 
Hankekuvauksessa mainittiin, että hankkeen avulla "pyritään antamaan tilat 
käsiteollisuuden harjoittajille ja tekemään alasta tuottava antamalla sille tarvittavat 
tuotanto- ja markkinointivälineet". Tämän lisäksi julkisten alueiden osoittaminen 
yritysten käyttöön parantaa Bilbaon alueen talouden elpymistä, jossa yritystoiminnan 
sijoittumista säätelevät kiinteistömarkkinoiden spekulaatiot. 
Komissio hyväksyi Espanjan hallituksen esittämän RESIDER-ohjelman 
26. syyskuuta 1991, jolloin Biskajan maakuntaneuvosto aikoi sijoittaa kunnostettuun 
rakennukseen Biskajan pk-yrityksille tarkoitetun toimintakeskuksen. 
Paljon myöhemmin sattui puhdas hallinnollinen virhe, kun Euroopan komissiolle ei 
tiedotettu rakennuksen käyttötarkoituksen viimeisimmästä muutoksesta. Nyt 
rakennuksessa toimii Lantik S.A. :n pääkonttori. 
Hankkeen osalta voidaan yhteenvedonomaisesti todeta, että: 
• Biskajan maakuntaneuvosto ei ole toiminnassaan rikkonut lakia. 
• Biskajan maakuntaneuvosto ja hankkeen toteuttamisesta vastaava Azpiegitura-
yhtiö ovat toimineet hyvässä uskossa. 
© Hankkeen varojen hallinnoinnista vastaava yhtiö ei ole toiminnassaan rikkonut 
lakia. 
Zo 
TOIMINTA YRITYSTEN JA ERITYISESTI PK-YRITYSTEN HYVÄKSI 
EAKR:N YHTEYDESSÄ 
Yritysten toiminnan tukeminen 
Tukien kasautuminen ja päällekkäisyys 
Kohta 6.61: Mainittu tapaus liittyy ALFAGRAN-hankkeeseen, jossa todellakin ilmeni 
useampien eri tukien päällekkäisyyttä. 
Tukiin sisältyi muun muassa 20 miljoonan pesetan laina, jonka Murcian alueen 
kehitysinstituutti oli myöntänyt 24.4.1992. Tässä vaiheessa instituutti oli tietoinen 
kaikista hankkeelle myönnetyistä tuista, jotka olivat yhteensopivia keskenään ja jotka 
eivät yhteen laskettuina ylittäneet vastaavaa nettomääräistä tukea. Ainoan poikkeuksen 
muodosti juuri Euroopan komission myöhemmin LIFE-ohjelmasta myöntämä tuki. 
RIOP:n 6.5.1992 myöntämä tuki ei myöskään ylittänyt vastaavaa nettomääräistä tukea, 
mutta koska tiedettiin muiden tukien olemassaolosta, suoritusta ei päätetty sisällyttää 
ohjelman menoja koskevaan vahvistukseen. 
Mitä tulee LIFE-rahoitusvälineestä viimeisenä saatuun tukeen, on syytä mainita, että 
Euroopan komissio myönsi tuen suoraan pyytämättä ensin Espanjan viranomaisilta 
tietoja hankkeelle myönnetyistä muista tuista. Ei ole myöskään selvää, varoittiko 
komissio edunsaajayritystä LIFE-tukea myöntäessään sen yhteensopimattomuudesta 
muiden yhteisön tukien kanssa. 
Sen lisäksi, että edellä mainittu RIOP:n suoritus jätettiin pois, ymmärrämme, että LIFE-
ohjelmasta myönnetty tuki on mahdollisesti arvioitava uudelleen. Tämä riippuu täysin 
siitä, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä. 
Edellä mainittujen tapausten toistumisen ehkäisemiseksi komissio on pyytänyt Espanjan 
viranomaisia panemaan täytäntöön säännöksen, jossa säilytetään avoimuus tukien 
kasautumistapauksissa. 
Tätä varten Espanjan hallintoviranomaiset ilmoittivat komissiolle 21. heinäkuuta 1997 
sitoutuvansa luomaan tukien kasautumista koskevan valvontajärjestelmän osana Kastilia 
Leönin kehitysviraston yleiskattavaa tukea. Valvontajärjestelmä koostuu seuraavista 
tekijöistä: 
• erilliset tilit, joiden avulla on mahdollista luokitella varat alkuperän, rahaston ja 
lajin mukaan hallinnon jokaisella tasolla 
• kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla tilitapahtumat voidaan sovittaa yhteen 
yhteisrahoituksen (määrien, prosenttiosuuksien, jne.) ja muiden ohjelmiin 
liittyvien näkökantojen määrittämiseksi 
Kun järjestelmä on valmis, se annetaan komission yksiköiden vahvistettavaksi. Se on 
kokeiluluonteinen, ja sitä voidaan myöhemmin soveltaa muillakin itsehallintoalueilla, 
joilla ei vielä ole samanlaista järjestelmää. 
Kohdat 6.62-6.63: Maa- ja metsätaloustuotteiden kaupanpitämiseen ja jalostukseen 
liittyvissä investoinneissa nousee tavallisesti esiin kysymys ensijalostuksen ja 
myöhemmän jalostuksen välisestä erosta, mikä johtuu muun muassa siitä, ettei 
kansallisessa tai yhteisön lainsäädännössä ole selviä perusteita erojen määrittämiseksi. 
! <•*«* u tarkoita sitä, että rahasto, josta hankkeelle myönnetään yhteisön yhteisrahoitusta, 
\ dM«c*,»fn asianomaisten yhteisen hyödyn tai yhteisen sopimuksen perusteella, vaan 
t" ui ç a sovelletaan poikkeuksetta yhteisön säännöksiä, kuten tässä tapauksessa 
1' n ohjausosaston perusteita maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusta koskevien 
i s\'f n valitsemiseksi. 
, alueen kehitysinstituutin osalta on korostettava, että se pyrkii sovittamaan 
11 soveltamaan sääntöjen mukaisesti eri tukijärjestelmiä. Erityisen merkittävää 
jn EAKR:n ja EMOTRin myöntämien tukien osalta, jotka eivät ole keskenään 
' iz» so± ivia. Tästä syystä keskinäistä yhteistyötä ja tiedottamista on lisätty 
' * * i itituutin ja alueellisen ympäristö-, maatalous- ja vesiministeriön välillä, jotka 
'« n c * at kyseisiä rahastoja. 
Mitä tulee alueellisen talouselämän kehittämisestä vastaavaan ylihallitukseen, on 
todettava, että eri tukijärjestelmien yhteensovittamisesta säädetään korkeimmalla 
lainsäädännöllisellä tasolla. Joulukuun 27 päivänä annetun alueiden välisen taloudellisen 
epätasapainon korjaamista koskevan lain 50/1985 4 §:n mukaan alueellisen edistämisen 
neuvosto on vastuussa alakohtaisen tuen yhteensovittamisesta alueellisella tasolla. Tätä 
toimivaltaa lisätään kuninkaallisen asetuksen (Real Decreto) 1535/1987 20 §:n 
I momentin b-kohdassa, jossa hyväksytään lain 50/85 toimivallan lisäämistä koskeva 
säädös, ja saman kuninkaallisen asetuksen 23 §:n 1 momentin d-kohdassa säädetään 
itsehallintoalueiden velvollisuudesta tiedottaa niiden alueelle erityisesti EMOTR-
rahastosta myönnetystä taloudellisesta tuesta. Neuvoston kokouksissa, joissa päätetään 
ohjelman piirissä ehdotetuista tuista, onkin aina läsnä maatalous-, kalastus- ja 
elintarvikeministeriön edustaja, joka työskentelee yhdessä ohjelman 
kokonaiskoordinoinnista vastaavan RJOP:n ja EMOTR:n hallinnointiyksikön kanssa. 
Tarvittava järjestelmä on siis käytössä näiden kahden rahaston varojen päällekkäisyyden 
välttämiseksi. 
Yritysrahoitustuki 
Lainansaanti 
Koltta 6.80: Yleiskattavaa tukea, johon tässä kohdassa viitataan, ollaan muuttamassa 
siten, että se vastaisi tilintarkastustuomioistuimen 6.-17. toukokuuta 1996 tekemän 
rahoitustarkastuksen perusteella laaditun kertomuksen päätelmiä; yhteisön rahastoista 
suoritettavat maksut on keskeytetty täksi ajaksi. Tämä merkitsee yleiskattavasta tuesta 
maksettavan korkohyvityksen siirtämistä täysimääräisenä pk-yrityksille, jolloin 
hyväksytty maksu mukautetaan todellisuudessa suoritettuun maksuun. Samalla 
välittäjäelimelle on annettu ohjeet kulujen tukikelpoisuudesta, jotta suorittamatta jääneitä 
maksuja ei laskettaisi mukaan, ellei ohjelmaa ole hyväksytty komissiossa. Tällä tavalla 
estetään tällaisten kulujen kirjaaminen yhteisön yhteisrahoitukseen. 
Toimien toteuttaminen 
Kohta 6.83: Huomautuksen ensimmäinen osa koskee PITMA-ohjelmaa. On totta, että 
toteuttamatta jääneiden hankkeiden osuudet on poistettu ympäristöä ja vesivaroja 
koskevan toimenpideohjelman viimeisestä kustannusselvityksestä, mikä merkitsee sitä, 
että tarkistettu yhteismäärä on noin 9 miljoonaa ecua pienempi. 
Kun otetaan huomioon huomautuksen sanamuoto, mielestämme 
tilintarkastustuomioistuin esittää yleisenä sääntönä jotakin sellaista, mikä todellisuudessa 
on poikkeus. Erilaisissa otantatutkimuksissa kansalliset viranomaiset ovat nimittäin 
todenneet samanlaisia tilanteita, jotka kuitenkin on hoidettu säännönmukaisesti. 
Mitä tulee huomautukseen työllisyyden ylläpitämistä koskevan ehdon täyttymisestä, 
mielestämme tilintarkastustuomioistuimen näkemys ei ole oikea. 
RIOP:ssa tuet ovat tavallisesti voimassa kahden vuoden ajan niiden myöntämisestä, jotta 
vaaditut ehdot voidaan täyttää. Jos ehdot (muun muassa työpaikkojen luomista koskeva 
ehto) on täytetty voimassaoloajan loppuun mennessä, tuen maksaminen voidaan aloittaa. 
Jos luotu työpaikka ei ole pysyvä, sen kuitenkin edellytetään säilyvän vähintään kolme 
vuotta luomishetkestä, vaikka tuen voimassaoloaika ylittyisikin. Jos esimerkiksi tuen 
voimassaoloajan päättyessä määräaikaiset työpaikat eivät ole vielä olleet olemassa 
säädettyä kolmea vuotta, niiden säilyttämistä koskeva ehto on voimassa sopimusten 
erääntymiseen saakka. Tämän takia lain 50/85 kehittämistä koskevan asetuksen 33 §:n 
2 momentissa säädetään, että seurantaa ja tutkintaa voidaan jatkaa vielä viisi vuotta 
tukien voimassaoloajan päättymisen jälkeenkin. Tällä tavoin ja edellyttämällä tiettyjä 
työsopimustyyppejä onnistutaan takaamaan työpaikan säilyminen useita vuosia ohjelman 
päättymisen jälkeenkin huolimatta siitä, onko työpaikan haltijoita ollut yksi tai useampia. 
Lopuksi todettakoon, että talousarviota koskevan yleisen lain kodifioidun tekstin 81 ja 
82 §:n mukaisesti edellä mainitun asetuksen 37 §:ssä säädetään tukien 
perintämenettelystä tapauksissa, joissa tuen myöntämisedellytykset eivät ole täyttyneet, 
ja sitä seuraavissa pykälissä luodaan rangaistusjärjestelmä petos-, rikkomus- ja 
laiminlyöntitapauksia varten. 
SEITSEMÄS LUKU - EUROOPAN SOSIAALIRAHASTO 
Erityisten seikkojen tarkastaminen 
Yhteistyöhön osallistuminen 
Kohdat 7.18 ja 7.19: Seurantakomiteat ovat Euroopan sosiaalirahaston hallinnolliselle 
yksikölle (UAFSE) ensisijainen väline lisätä yhteistyötä, ja ne tarjoavat kaikille ESR:n 
toimien hallinnointiin Espanjassa osallistuville tahoille mahdollisuuden vaihtaa 
näkemyksiä. 
Henkilöstön kehittämiseen ja työmarkkinoiden toimimisen parantamiseen tähtäävien 
ESR:n tavoitteiden luonteen ja toimien takia on erittäin tärkeää, että seurantakomiteoiden 
jäseninä on niin liike-elämän järjestöjä kuin ammattiliittojakin edustavia 
työmarkkinaosapuolia, sillä nämä tuovat esiin ESR-toimien lopullisten kohderyhmien -
yritysten ja työntekijöiden - näkemykset komiteoiden keskusteluissa ja niiden työssä. 
Niinpä kaikkein merkittävimpien liike-elämän järjestöjen ja ammattiliittojen edustajat 
kutsuttiin vuosina 1994, 1995 ja 1996 kaikkiin ESR:a koskeviin seurantakomiteoiden 
kokouksiin, ja he saivat saman aineiston ja samat ennakkotiedot kuin kaikki muutkin 
edustajat. Komiteoiden toimintaa koskevan sisäisen työjärjestyksen mukaisesti 
työmarkkinoiden edustajilla on sama puhe-ja äänivalta kuin muillakin jäsenillä. 
Edellä mainitut ESR-komiteat ovat: 
• Tavoitteen 1 seurantakomitea (the Objective 1 Multi-Regional Sub-Framework 
Monitoring Committee) 
• Tavoitteen 2 seurantakomitea (the Objective 2 Multi-Regional Sub-Framework 
Monitoring Committee) 
» Tavoitteen 3 seurantakomitea (the Objective 3 Framework Monitoring 
Committee) 
• Tavoitteen 4 seurantakomitea (the Objective 4 Framework Monitoring 
Committee) 
Yhteisön tukikehysten 1994-1999 kolmena ensimmäisenä vuotena tavoitetta 1 koskeva 
komitea kokoontui kaksi kertaa vuodessa. Muut kokoontuivat vain kerran vuodessa. 
Järjestelmää kuitenkin muutettiin, ja vuonna 1997 kaikki kolme komiteaa kokoontuivat 
kahdesti. 
j ^ejtion lukumäärä määräytyy aluetukitavoitteita edistävien toimijoiden perusteella. 
\('likkcii eniten jäseniä on tavoitteiden 1 ja 3 komiteoissa, joihin osallistuu komission, 
lj r'-mcivkkiiuiosapuolten ja itse UAFSE:n lisäksi 30 päätöksentekoelintä. 
Sen sijaan aluetukitavoitteita 2 ja 4 koskevat komiteat ovat hyvin pieniä. Ensimmäisessä 
on kuusi osapuolta ja toisessa yksi. 
Tilintarkastustuomioistuin huomautti siitä, etteivät komiteat ole arvioineet uudelleen ja 
kehittäneet vaikutusten arviointia koskevia osoittimia, joilla mitataan ESR:n 
osallistumisen tehokkuutta. Sen jälkeen, kun asiasta sovittiin komission kanssa ja kun 
siitä tiedotettiin ja keskusteltiin seurantakomiteoissa, Espanjassa päätettiin antaa 
ulkopuolisten riippumattomien teknisten ryhmien tehtäväksi voimassa olevissa 
säädöksissä (muun muassa asetuksen 2081/93 6 §:ssä) mainitut arviointi ja seuranta 
ESR:n eri osallistumismuotojen tehokkuuden ja vaikutuksen määrittämiseksi. 
Ryhmät ovat jo laatineet kaikkia yhteisön tukikehyksiä koskevasta arvioinnista alustavan 
ja välikertomuksen, joissa tutkitaan ja arvioidaan toimenpideohjelmissa ja yhtenäisissä 
ohjelma-asiakirjoissa esitettyjä osoittimia ja ehdotetaan uusia ennen, kuin osallistumista 
ja sitä koskevia päätelmiä ja suosituksia arvioidaan täysin. Kertomukset on esitetty 
vuoden 1996 lopulla ja vuonna 1997. Tämän jälkeen kokoontuneet seurantakomiteat ovat 
tutustuneet niihin ja ottaneet huomioon osia niistä oman komiteansa työtä varten. 
Seurantakomiteat, jotka tutkivat ESR:n osallistumismuotoja yhdessä muiden 
rakennerahastojen osallistumismuotojen kanssa (aluetukitavoitteiden 1, 2 ja 5b alueelliset 
alakehykset), ovat selkeästi parhaimmassa asemassa pannakseen täytäntöön tarvittavan 
koordinaation eri rahastojen välillä. Tähän saakka ne ovat pikemminkin keskittyneet 
rahastojen taloudellisen tilanteen tutkimiseen sen sijaan, että ne olisivat tutkineet 
sellaisten toimien laatua ja suunnittelua, jotka edellyttävät enemmän eri rahastojen välistä 
koordinaatiota. 
Yksityinen sektori, tavoite 4 ja ADAPT 
Kohta 7.27: Tavoitteen 4 ohjelmaperusteisuuden alkuperäistä tarkoitusta, jonka 
mukaan 80 prosentin pk-yrityksistä olisi osallistuttava toimiin, tuntuu olevan vaikea 
saavuttaa. Väliarvioinnissa (kertomus kesäkuulta 1997) on kuitenkin havaittu tilanteen 
kehittyneen alkuajoista lähtien, sillä ohjelman ensimmäisenä vuonna 1994 pk-yrityksistä 
toimiin osallistui 22 prosenttia, mutta seuraavana vuonna 1995 määrä oli jo noussut 
50 prosenttiin. Sittemmin osallistuvien pk-yritysten määrä on kääntynyt nousuun. 
Mitä tulee pk-yritysten hankkeiden yhteisrahoitusta koskevaan ongelmaan, Espanjassa 
näillä yrityksillä todellakin on vaikeuksia rahoittaa koulutussuunnitelmia, jolloin ne eivät 
pääse suuressa määrin rahoituksesta osallisiksi, kuten edellä on todettu. 
Todellisuudessa yritykset kuitenkin osallistuvat koulutussuunnitelmien rahoitukseen 
huomattavasti enemmän kuin esitettyjen tilastojen perusteella voidaan päätellä. Tätä ei 
kuitenkaan ole mahdollista osoittaa yhtäältä sen takia, että yritykset eivät perustele koko 
koulutussuunnitelmaa, vaan ainoastaan ne toimet, jotka kuuluvat yhteisrahoituksen 
piiriin. Toisaalta osa kustannuksista ei ole tukikelpoisia, jolloin niitä ei tarvitse perustella. 
Edellä mainitussa arviossa todettiin, että noin 44,8 prosenttia yrityksistä, jotka pyrkivät 
edistämään työntekijöidensä koulutusta (ja joista pk-yritysten osuus saattaa olla jo yli 
puolet), järjestävät koulutuksen työpäivän aikana. Koulutukseen osoitettu aika on 
tilaisuus-kustannus, jota on arvostettava. Lisäksi 12,6 prosentissa tapauksista koulutus 
järjestetään työajan ulkopuolella ja siitä maksetaan ylityökorvauksia, mikä aiheuttaa 
yrityksille välittömiä lisäkustannuksia. Tätäkään ei laskelmissa ole otettu huomioon. 
Tuen täydentävyys 
Kohta 7.31: Espanjalle on ensisijaisen tärkeää taata tuen täydentävyyden periaate 
ESR:n osalta, minkä takia viime vuosina eri osallistumismuotojen seuranta- ja 
valvontamenettelyjä on tehostettu. Menettelyissä tarkastetaan yleensä niiden hankkeiden 
kokonaiskustannukset, jotka toimijat ovat ilmoittaneet toteuttaneensa. Tämä tapahtuu 
tositteiden (laskut tai muut vastaavat asiakirjat) avulla, jotka toimitetaan hankkeiden 
toteuttamisesta kertovien asiakirjojen lisäksi. Tarkoituksena on määrittää selvästi, 
täyttyvätkö kansallisen yhteisrahoituksen velvoitteet jokaisessa osallistumismuodossa. 
Tarkastuksissa ei ole todettu mitään merkittäviä tuen täydentävyyttä koskevia 
sääntöjenvastaisuuksia, ja uskomme, että myös komissio olisi päätynyt samaan 
lopputulokseen, jos se vain olisi saanut tutkimuksensa päätökseen. 
Järjestelmien tarkasteleminen 
Kohta 7.39: On totta, että sen lisäksi, että Espanjassa osa ESR:n tuesta käytetään 
ammatilliseen erityiskoulutukseen (FPE), jonka kehittäminen kuuluu kansallisen 
koulutusjärjestelmän piiriin, osa tuesta käytetään keskiasteen koulutuksen 
yhteisrahoitukseen, joka kuitenkin rajoittuu ainoastaan siihen, mikä koulutusjärjestelmän 
yleistä rakennetta koskevassa laissa (LOGSE) määritellään ammatilliseksi 
peruskoulutukseksi (FPB). Tämä poikkeaa ammatillisesta erityiskoulutuksesta siten, että 
siinä korostuvat työelämässä vaaditut tiedot ja taidot, jotka luovat niiden ammatillisten 
kykyjen ja taitojen tieteellis-teknisen perustan, johon ammatillisessa erityiskoulutuksessa 
keskitytään myöhemmin. 
Ammatillinen peruskoulutus, joka on osa keskiasteen koulutusta ja johon ESR:sta 
myönnetään tukea, liittyy kuitenkin vain niihin teknologisiin oppiaineisiin, joita 
opetetaan pakollisessa toisen asteen koulutuksessa ja jotka johtavat lukioon. 
Kohta 7.41: Ammatilliseen koulutukseen liittyvää kansallista suunnitelmaa koskevan 
3 päivänä toukokuuta hyväksytyn kuninkaallisen asetuksen (Real Decreto) 13 §:ssä 
luodaan niiden yhteistyökeskusten tukijärjestelmä, jotka vastaavat suunnitelman piiriin 
kuuluvista kursseista. Sen 2 kohta kuuluu seuraavasti: "tuesta maksetaan opettajakunnan 
palkat, oppilaiden tapaturmavakuutus, opetusvälineet ja -materiaali, laitteiden 
kuoletukset, ja todellisuudessa aiheutuneet ja asianmukaisesti perustellut 
yleiskustannukset. Tämän lisäksi voidaan maksaa JO prosenttia vaikeasti perusteltavien 
kustannusten kattamiseksi ilman, että tuen määrä ylittää vastaavan moduulin määrää". 
INEiVL joka edistää kansallisia toimenpideohjelmia, joista yhteisrahoitetaan 
ammatilliseen koulutukseen liittyvän kansallisen suunnitelman hankkeita, vähensi 
vuotta 1996 koskevista loppusuorituspyynnöistä 10 prosenttia yhteistyökeskuksia 
koskevista menoista. Siten yhteisön säännösten kanssa ei syntyisi ristiriitaa todellisten 
kustannusten käsiteestä, jonka avulla määritetään tukikelpoiset menot. INEM on myös 
neuvonut maksukeskuksiaan olemaan merkitsemättä seuraavien toimenpideohjelmien 
lirmoinnin yhteydessä ESR:n tukikelpoisiksi menoiksi vaikeasti perusteltavia määriä. ;. U-ll t 
Kuhisi 7,42: Loppusuorituspyyntöjärjestelmän kehittämiseksi Espanjassa on pyritty 
vuoden 1996 lopulta lähtien sopimaan ohjelmien pääasiallisten edistäjien, UAFSE:n ja 
komission kanssa järjestelmän parantamisesta ja sen saattamisesta mahdollisimman 
tarkasti asetuksen 2082/93 sekä toimenpideohjelmiin liitettyjen rahoitusmääräysten 
mukaiseksi, samoin kuin sen perustamisesta hankkeiden toteuttamisesta todella 
aiheutuviin kuluihin. 
Tämän seurauksena sovittiin loppusuorituspyyntöjen kehittämisestä tilitysvaiheiden P ja 
K perusteella siten, että pyynnöt vastaisivat todellisuudessa aiheutuneiden kulujen 
loppu suorituksia, jotka maksetaan todellisuudessa toteutettujen hankkeiden laskujen tai 
muiden tositteiden perusteella. Komissio hyväksyi menetelmän 11. maaliskuuta 1997. 
Järjestelmää sovellettiin kesäkuussa 1997 esitettyihin vuotta 1996 koskeviin 
loppusuorituspyyntöihin. Lisäksi tarkastettiin vuosia 1994 ja 1995 koskevat pyynnöt sen 
toteamiseksi, onko ne laadittu toteutusvuonna todella aiheutuneiden kulujen mukaan. 
ESPANJAN VASTAUS 
Verohallitus Tulli- ja crityisvcroasiain osasto 
LIITE I 
1.33 
RT0451E1 Kohdat 14-16 
C3-D2 Vuosikertomuksen kohta: 
Viitekirje ja ala : 
Kohdat, joilla on 
vaikutusta jäsenvaltioon: 
Kohta C3-D2 
Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 1996 tekemän vierailun jälkeen tulliviranomaiset 
pitivät kaikkien Barcelonan vapaa-alueen toimijoiden kanssa kokouksen, jossa näille 
ilmoitettiin, että heidän on noudatettava asetuksen (ETY) N:o 2913/92 176 artiklassa ja 
asetuksen (ETY) N:o 2454/93 807 artiklassa olevia yhteisön säännöksiä. 
Tällä hetkellä 29 toimijaa on aloittanut tarvittavat toimet saadakseen tulli- ja 
erityisveroasiain osaston asianmukaisen hyväksynnän. Heidän tilanteensa on seuraava: 
- Tulli- ja erityisveroasiain osasto on jo hyväksynyt tavarakirjanpidon: 6 
yritystä. 
- Osaston hyväksymistä odottaa: 10 yritystä. 
- Tullitarkastuskertomusta odottaa: 13 yritystä. 
Ohessa tulliviraston laatimat toimilupahakemus-ja hyväksymislomakkeiden mallit. 
-) 
Verohallitus 
. . u) eciiyisveroasiain osastonjohtaja 
' i ij^icclona Tulli- ja erityisveroasiain osasto 
Madrid 19. syyskuuta 1997 
v iile: Erityislulliasiain osasto 
Asiakirja 8/97 
A.sia; Vapaa-alueen toimijoiden tavarakirjanpidon hyväksyminen 
/".;;.u'ei> 11. päivänä viime heinäkuuta päivättyyn kirjeeseenne, jossa pyydätte asetuksen 
'FY) N:o 2913/92 (tullikoodeksi) 176 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 2454/93 
^cödeksin soveltamissäännökset) 807 artiklan mukaisesti tavarakirjanpitonne 
î / iksymistä voidaksenne harjoittaa niin yhteisöstä kuin kolmansista maistakin peräisin 
• u ;.:.i tavaroiden varastointi-ja jakelutoimintaa; 
ottcien huomioon Barcelonan tulli- ja erityisveroasiain viraston antaman 
lavarakirjanpitojärjestelmää koskevan myönteisen lausunnon toimijan itsensä laatiman ja 
toteuttaman erityisohjelman käyttämiseksi; 
ottaen huomioon edellä mainitut säännökset sekä 2. joulukuuta 1992 annetun määräyksen 
ja 22. maaliskuuta 1994 päivätyn kiertokirjeen nro 1/1994 (Boletin Oficial del Estad, 
30.3.1994), 
Tulli- ja erityisveroasiain osasto on päättänyt hyväksyä hakemuksen. 
Päätös toimitetaan täten tiedoksi asianomaiselle yritykselle ja jäljennös päätöksestä 
valvovalle tullitoimipaikalle. 
(allekirjoitus) 
Johtaja 
TOIMILUPAHAKEMUS TOIMINNAN HARJOITTAMISEKSI BARCELONAN 
VAPAA-ALUEELLA 
Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 807 artikla 
Allekirjoittanut , henkilötunnus , 
yrityksen, alv-tunnus 
johtajana haen lupaa harjoittaa toimintaa Barcelonan vapaa-alueella asetuksen (ETY) 
N:o 2454/93 799 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. 
Tullikoodeksin (asetus (ETY) N:o 2913/92) 176 artiklassa vaadittu tavarakirjanpito 
toteutetaan vapaa-alueen konsortion toimittaman ja hallinnoiman tietokoneistetun 
järjestelmän avulla. 
Hakijan harjoittamat toiminnat ovat: varastointi / jakelu / jalostaminen (tarpeeton 
yliviivataan) 
Toiminnat kohdistuvat seuraaviin tavaroihin: 
Tavaroiden tullioikeudellinen asema voi olla: kolmannet maat / yhteisö myönnetyin 
eduin (tarpeeton yliviivataan). 
Toimijan varaston sijainti vapaa-alueella: 
(aika ja paikka) 
(saapunut) 
VALVOVAN TULLITOIMIPAIKAN LAUSUNTO 
Hakijan esittämien tietojen nojalla ja tämän esittämän kirjanpitojärjestelmän tarkastuksen 
perusteella tulli katsoo oikeaksi hyväksyä hakemuksen. Ohessa seuraa käytettävää 
kirjanpitoa koskevia malleja. 
(allekirjoitus) 
Vapaa-alueen tullijohtaja 
(lähtenyt) 
ULKOMAANKAUPAN VEROHALLINTO-OSASTO 
Verohallitus Tulli- ja erityisveroasiain osasto 
Vuosikertomuksen kohta: 
Viitekirje ja ala: 
Kohdat, joilla on 
vaikutusta jäsenvaltioon: LIITE II 
1.63 
3. helmikuuta 1997 
C4-D3 Kohta 27 
Kohta C4 
Nykyisin on olemassa tietokonesovellus nimeltään "PENDENCIAS", joka estää 
sellaisten tilanteiden toistumisen, jollaisen tilintarkastustuomioistuin vierailullaan 
havaitsi. 
Ohjelmaa ollaan parhaillaan asentamassa ja sen tehtävänä on parantaa sisäisen 
j alostusmenettelyn tarkastuksia. 
Kohta D3 
Sisäisen jalostusmenettelyn lupa nro 63-01039972 koskee yritystä "Sandoz Agro, S.A.", 
missä ennakkovientiä tapahtui ennen luvan saamista ja jota koskevan neljää tuontierää 
(IM5 nro 044169, 7.9.1995; IM5 nro 062902, 27.12.1995; IM5 nro 030813, 30.11.1995 
ja IM5 nro 014853,25.3.1995) vastaavan ennakkovienti-ilmoituksen tilintarkastajat 
löysivät. Luvan osalta on todettava seuraava: 
a) Barcelonan tullivirasto lähetti 25.4.1996 asianomaiselle yritykselle kirjeen, 
jossa se ilmoitti, ettei sisäisen jalostusmenettelyn lupa kattanut ennakkovientiä. 
b) Asianomainen ei ole toimittanut 25.4.1996 päivätyn kirjeen johdosta 
minkäänlaista vastinetta. 
c) Tämän luvan osalta ei sisäistä jalostusmenettelyä ole käytetty 25.3.1996 
jälkeen. 
d) Säädetyn menettelyn noudattamatta jättämisestä aiheutuneiden tullien 
laskeminen on esitetty viidessä pöytäkirjassa. Todetut summat ja niiden 
käyttöönsaattamispäivät ovat seuraavat: 
TULLI-
ASIAK. N:0 
0811-5-44169 
0811-5-62902 
0841-5-30813 
0811-6-14853 POYTAKIRJAN 
N:0 
0811-5-373451 
0841-6-953382 
0811-6-953364 
0841-6-953355 
0811-6-953373 Korvaavien 
yhteisötullien 
673 732 
198 378 
142 935 
2 398 086 
209 859 maara 
8 486 
6 596 
107 973 
8 071 Toteamispaiva 
19.10.1995 
5.12.1996 
5.12.1996 
5.12.1996 
5.12.1996 kayttoon-
saattamispaiva 
joulukuu 1995 
helmikuu 1997 
helmikuu 1997 
helmikuu 1997 
helmikuu 1997 
'AI 
Kääntäjän huomautus: Espanjankielinen alkuteksti ja englanninkielinen versio, 
josta asiakirja oli tarkoitus kääntää suomeksi, poikkesivat toisistaan muutamassa 
kohdassa (mm. 8.13 kohdan 4 kappale "in any event" - "en algûn caso", 8 kohdan 1 
kappale "Guidance" - "Guarantee" tms.), joissa on noudatettu espanjankielistä 
tekstiä. Lukuisiin englanninkielisessä versiossa oleviin "hämäryyksiin" on myös 
yritetty etsiä vastausta espanjankielisestä versiosta. 
41 
VASTAUKSIA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN KERTOMUKSESSA 
OLEVIIN MAATALOUSASIOITA KÄSITTELEVIIN HUOMAUTUKSIIN 
Kohta 3.19: Espanjan maatalouden vakuusrahasto FEGA (Fondo Espanol de Garantia 
Agraria) on muistuttanut autonomisia alueita siitä, että niiden on säilytettävä jäljennökset 
tietokannoista, joista komissiolle toimitettavat tiedot ovat peräisin ja joiden perusteella 
lasketaan perusviljelyalan ylityksiä koskevat seuraamukset. 
Kohta 3.39: Tietokantojen yhtenäisyyden osalta on todettava, että mainitun seikan 
konkeritisointia on pyydetty useiden tarkastusten yhteydessä, mutta asiaa ei ole 
mielestämme vielä selvennetty. Meidän mielestämme yhtenäisyys on saatu aikaan useille 
tuottajaorganisaatioille toimitettujen eritelmien ja perusteiden avulla, joita saatetaan ajan 
tasalle ennen kunkin markkinointivuoden alkua voimassa olevan lainsäädännön 
huomioon ottamiseksi. 
Kohta 3.40: Tietojen säilyminen on pyritty varmistamaan tietokonehäiriön varalta 
asentamalla palontorjuntajärjestelmä ja takaamalla jatkuva virransyöttö sekä sallimalla 
pääsy tietojenkäsittclytiloihin yksinomaan tähän valtuutetulle henkilöstölle. 
Varmuuskopioita tehdään päivittäin ja kopiot talletetaan muualla kuin atk-huoneessa 
sijaitseviin tulenkestäviin kaappeihin. 
Parhaillaan tutkitaan mahdollisuuksia ottaa käyttöön sähköinen järjestelmä, jonka avulla 
voitaisiin rajoittaa atk-huoneeseen pääsy ainoastaan valtuutettuun henkilökuntaan. 
Turvasuunnitelman laadinta on edistynyt erittäin pitkälle. 
Kohta 3.46: Ristiintarkastuksia Espanjan maarekisterin tietojen kanssa laajennettiin 
maantieteellisesti vuoden 1993 jälkeen (jolloin tarkistuksia toteutettiin jo eräillä 
autonomisilla alueilla) siten, että vuonna 1996 ne kattoivat koko valtion alueen. 
Samana ajanjaksona ristiintarkastuksissa alettiin käyttää maarekisterin lisäksi myös muita 
tietokantoja, jotka liittyivät tukiin ja muihin autonomisten alueiden hallussa oleviin 
tietoihin. 
Autonomisten alueiden väliseen tiedonvaihtoon liittyvistä ongelmista huolimatta 
tiedonsiirtojärjestelmä paranee ja nopeutuu jatkuvasti. 
Kohta 3.47: Tilintarkastustuomioistuin viittaa ilmeisesti tässä yhteydessä Espanjan 
osalta ristiintarkastuksiin, joissa käytetään autonomisten alueiden käytössä olevia muita 
tietokantoja kuin maarekisteriä (vrt. kohta 3.46) viljelylohkojen vertaamiseksi muihin 
tietolähteisiin. Tämä on paras mahdollinen hallinnollisten tarkastusten muoto, koska 
tarkastukset eivät rajoitu maarekisteriin, vaan niihin liittyy ristiintarkastuksia, joissa 
käytetään kaikkia kyseistä aluetta koskevia saatavissa olevia tietoja pyrittäessä 
välttämään viljelylohkoista maksettavat aiheettomat korvaukset. 
Kohta 3.48: Tilintarkastustuomioistuin lienee joko tulkinnut tai ymmärtänyt tilanteen 
väärin, koska Espanjassa hyväksytään yhden aarin eikä 50 aarin poikkeamat verrattaessa 
kunkin lohkon ilmoitettua pinta-alaa maarekisterissä olevaan viralliseen pinta-alaan. 
Koska virallinen pinta-ala ilmaistaan aarin sadasosina, eli hehtaareina neljän desimaalin 
tarkkuudella, ja ilmoitettu pinta-ala puolestaan hehtaareina kahden desimaalin 
42 
tarkkuudella, viimeinen desimaali saa poiketa yhden yksikön verran, jolloin hyväksytty 
poikkeama on yksi aari. 
Kohta 3.54: Baleaareilla vuosina 1995 ja 1996 toimitetuissa tarkastuksissa kyse oli 
harvinaisesta erityistapauksesta, kuten jäljempänä on selitetty. 
Espanja otti vuodesta 1992 alkaen käyttöön komission suosittaman kaukohavainto-
satelliittitarkastusjärjestelmän. Aluksi viljelyalueiden tutkimisessa ja mittaamisessa 
käytettyjä kuvia saatiin ainoastaan satelliitin välityksellä. Vuonna 1995 järjestelmää 
pyrittiin kuitenkin parantamaan yhdistämällä satelliittikuvat ja erittäin tarkat ortokuvat, 
joita otettiin kyseisen vuoden aikana ilmasta käsin. Tämän menetelmän avulla pinta-aloja 
voitiin mitata tarkemmin. Tätä tarkoitusta varten oli valittava alue, jossa lohkoja oli 
vähän, jossa puusto oli harvaa ja jossa tutkittavia tiloja sijaitsi suhteellisen tiheässä. Tämä 
viimeksi mainittu näkökohta oli välttämätön edellytys kaukohavaintotarkastusten 
kannattavuudelle. Näiden edellytysten perusteella päädyttiin Baleaareihin, jossa 
kaukohavaintotarkastuksia ei olisi tehty ilman näitä poikkeuksellisia olosuhteita. 
Tässä yhteydessä Baleaarien autonomisen alueen oli suoritettava 872 tarkastusta (23,5 
prosenttia eli paljon vaadittua viittä prosenttia enemmän), minkä vuoksi sen oli lisättävä 
käytettävissä olevia materiaalisia voimavaroja ja henkilöstöresursseja. 
On syytä painottaa niitä materiaalisia ja henkilöstöön ja aikatauluihin liittyviä ongelmia, 
joita alueellisille viranomaisille aiheutuu tarkastusten kokonaisosuuden lisäämisestä yli 
20 prosenttiin. Maakunnissa, alueilla ja hallintoalueilla toteutettujen varsinaisten 
tarkastusten määrää voidaan kuitenkin lisätä. 
Baleaareilla pystyttiin saavuttamaan tämä tarkastusten taso vuonna 1995, koska 
olosuhteet soveltuivat kaukohavaintotarkastuksiin. Tästä syystä - ja ottaen huomioon 
edeltävänä vuonna tehdyt sitoumukset - Baleaareilla toteutettujen tarkastusten 
vähimmäismäärää vähennettiin FEGAn vuoden 1996 kansallisessa 
tarkastussuunnitelmassa. 
Tarkastusten vähentymisestä Riojassa vuonna 1996 ei voida tehdä yleisiä johtopäätöksiä. 
Tilintarkastustuomioistuimen tiedoksi haluaisimme lisätä, että edeltävien vuosien 
havaintojen perusteella arvioiden vuonna 1997 tarkastettiin 35 prosenttia Riojassa 
käsitellyistä tapauksista. 
Kohta 3.55: Tiukentaakseen kaikkien ilmoitettujen viljely lohkojen valvontaa ja 
helpottaakseen viljelijöiden toimintaa pinta-alojen ilmoittamisessa, Espanja jatkoi 
yhtenäiseen järjestelmään liittyviä toimia ja sisällytti "pinta-alaan" ensimmäisestä 
vuodesta alkaen tukihakemuksissa ilmoitetut palkoviljalohkot. Asetuksen (ETY) N:o 
762/89 mukaiset paikalla suoritettavia tarkastuksia koskevat vaatimukset eroavat 
kuitenkin yhtenäisen järjestelmän vaatimuksista, jolloin kansallisessa 
tarkastussuunnitelmassa oli yhdistettävä molemmat vaatimukset. 
Kohta 3.63: Haluamme täsmentää, että FEGA on painottanut autonomisille alueille sitä, 
että tarkastuskertomuksissa on mainittava, mitkä hyväksytyistä viljelylohkoista on 
mitattu. Tästä on määrätty myös paikalla suoritettavia tarkastuksia koskevassa 
kansallisessa suunnitelmassa. 
43 
Luku 8: Tilintarkastustuomioistuin tutki vuonna 1996 EMOTR:n ohjausosastosta 
myönnetyn tuen käytön hallinnassa ja valvonnassa sovellettujen tärkeimpien 
järjestelmien luotettavuutta asetusten (EY) N:o 951/97 (aikaisemmin asetus (ETY) N:o 
866/90) ja (ETY) N:o 867/90 mukaisesti. 
Tarkastuksia toteutettiin Madridissa maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriön 
elintarvikepolitiikan sekä maatalous- ja elintarvikeyritysten pääosastossa, jonka tehtävä 
on tuen koordinointi ja joka vastaa menojen perustelemisesta EMOTR:n ohjausosastolle, 
sekä Galician aluehallituksen karjankasvatuksesta ja elintarvikeyrityksistä vastaavassa 
pääosastossa niin keskushallinnon kuin myös provinssien tasolla. 
Tuomioistuin tutki kymmenen tapausta erittäin yksityiskohtaisesti, ja kahdessa 
tapauksessa toimitettiin tarkastuksia paikan päällä. 
Tutkimustuloksista raportoitiin Espanjan kansalliseen tilintarkastusvirastoon (Tribunal de 
Cuentas) 21.2.1997. Tilintarkastusviraston mukaan kyse oli alustavasta kertomuksesta, 
koska siinä tarjottiin viranomaisille mahdollisuus laatia hallintoelimille vastaus 
kertomuksessa olevista asiakysymyksistä ja huomautuksista. 
Kohta 8.13: Mitä tulee tuomioistuimen huomautukseen, jonka mukaan osa kansallisista 
viranomaisista ei laatinut minkäänlaista kirjallista arviointikertomusta, on syytä todeta, 
että Espanjassa voimassa olevan toimivaltajaon mukaan tukea saavien yritysten 
elinkelpoisuuden arviointi kuuluu alueellisille eikä kansallisille viranomaisille. 
Alueelliset viranomaiset laativat kustakin yksittäisestä hankkeesta ilmoituksen, jossa ne 
muun muassa tutkivat edunsaajan taloudellista tilannetta ja arvioivat tarkastettua 
kirjanpitoa tai rahoituskertomuksia varmistuakseen investointien kannattavuudesta. 
Investointien kannattavuuden arviointiperusteiden osalta on syytä todeta, että toisinaan 
yritykset tekevät näitä investointeja noudattaakseen ympäristölainsäädäntöä tai 
erityissäännöksiä, jos kyse on niiden toiminnan jatkamisen kannalta olennaisesta 
edellytyksestä. Tässä tapauksessa investoinnit eivät paranna yritysten taloudellista 
tulosta, vaan auttavat yrityksiä saavuttamaan muita tavoitteita, joita on vaikea arvioida 
määrällisesti, mutta jotka siitä huolimatta ovat tärkeitä. 
Osuuskuntien ja tuottajaryhmien yhteydessä kannattavuutta ei yleensä mitata voittoina 
vuoden lopussa, vaan jäsenille maksettavina hintoina verrattuna markkinoiden 
keskiarvoon, jolloin näissä hinnoissa kuvastuu se, miten hyvin jäsenten tuotteiden 
jalostuksen ja markkinoinnin hallinnointi on onnistunut. 
Kirjanpitoon merkityt tappiot liittyvät joissakin tapauksissa toiminnan aloittamisvuoden 
jälkeiseen vuoteen, eikä niitä siten pitäisi yleistää koskemaan koko toimintaa. 
Kaikki tutkitut yritykset ovat edelleen olemassa eikä yksikään ole lopettanut toimintaansa 
tai kärsinyt edes vakavista taloudellisesta vaikeuksista, jotka saattaisivat herättää 
epäilyksiä niiden elinkelpoisuudesta. 
Kohta 8.20: Toimivaltaisen alueellisen viranomaisen myöntämässä todistuksessa, joka 
on liitteenä kussakin edunsaajien esittämässä tukierän maksamiseksi vaadittavassa 
asiakirjassa, on tiedot siitä viranomaisesta, joka tarkasti paikalla, että investoinnit oli 
todella tehty ja että ne vastasivat edunsaajan toimittamia asiakirjoja. Kukin hyväksytty 
44 
hanke on tarkastettu paikalla vähintään kerran kaiken paperityön lisäksi, jonka 
yhteydessä edunsaajien ilmoittamien menojen tueksi esittämät asiakirjat on tarkastettu 
perusteellisesti ja yksityiskohtaisesti. 
Mitä tulee huomautukseen, jonka mukaan "...oli vain vähän näyttöä siitä, että tukeen 
oikeuttamattomat menot oli jätetty pois tukihakemuksista...", vaikuttaa siltä, että 
yhdessäkään tilintarkastustuomioistuimen tutkimasta kymmenestä tapauksessa ei havaittu 
tukeen oikeuttamattomia menoeriä. Siten lienee vaikea tehdä päätelmää, jonka mukaan 
tukeen oikeuttamattomia menoja olisi ollut. Jos tuomioistuin havaitsi tällaisia menoja, 
sen olisi pitänyt ilmoittaa niistä 21. helmikuuta 1997 laaditussa kertomuksessa, jolloin 
viranomaiset olisivat epäilemättä tiukentaneet valvonta- ja seurantamenettelyitä. 
Tuomioistuimen 21. helmikuuta 1997 laatimassa kertomuksessa olevat huomautukset 
toimitettiin kaikille alueellisille hallintoelimille, ja niiden avulla muistutettiin 
viranomaisia tuen hallinnoimisessa noudatettavista säännöistä tai keskushallinnon tasolla 
määritetyistä toimenpiteistä. Vaikka tällaisten menettelytapojen puuttuminen ei yleensä 
vaikuta siihen, ovatko menot oikeutettuja tukeen, niiden avulla voidaan tehostaa ja 
helpottaa toimivaltaisten viranomaisten toteuttamia jälkitarkastuksia. 
Kohta 8.36: Koska useimmat maatalouden rakenteiden uudenaikaistamista koskevat 
toimenpiteet on siirretty autonomisille alueille, varainhoidon valvonta kuuluu nykyisin 
jaettuun toimivaltaan. 
Tämän toimivaltajaon mukaan kansalliset viranomaiset tutkivat erilaiset tukihakemukset 
ja toteuttavat ylimääräisiä kenttätarkastuksia valikoiduilla maatiloilla otantasuunnitelman 
mukaisesti. Tarkastukset kattavat vähintään tilastollisesti merkitsevän osan maksuista ja 
ne toteutetaan sovittamalla yhteen keskushallinnon ja autonomisten alueiden 
viranomaisten toimintaa. 
Valvontatoimenpiteet koskevat sekä tuen myöntämismenettelyä (kuten hakijoiden 
toimittamat asiakirjat) kyseisellä tilalla toimitettuja kenttätarkastuksia. 
Koko menettely toteutetaan muiden toimielinten, kuten Intervencion Generalin 
(valtiontalouden tarkastusvirasto) tai kansallisen tilintarkastusviraston kanssa 
toimitettujen yhteisten tarkastusten lisäksi. Siten siinä noudatetaan erillisiä perusteita, 
joiden ansiosta on mahdollista kattaa maantieteellisesti laaja alue ja saavuttaa merkittävät 
mittasuhteet. 
Kertoimet, luotettavuus, tarkkuus ja virheprosentti määritetään Intervencion Generalin 
tukien tarkastusta koskevien otantasuunnitelmien avulla. 
Yksityiskohtaisista järjestelyistä neuvoston asetuksen (ETY) 4253/88 soveltamiseksi 
jäsenvaltioiden suorittaman rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimien varainhoidon 
valvontaan annetun komission asetuksen (EY) 2064/97 voimaantulon myötä muutettiin 
perusteita edunsaajien valitsemiseksi tarkastuksia varten; nykyisin tarkastusten on 
katettava vähintään viisi prosenttia kaikista tukeen oikeutetuista menoista. 
Yhteisön asetusten säännökset on sisällytetty Espanjan sääntöihin, joissa otetaan 
huomioon myös tukea koskevien jälkitarkastusten tarkoitus. 
45 
Ennakkotarkastukset 
Autonomisten alueiden viranomaiset suorittavat vuosittain ennakkotarkastuksia. Näissä 
tarkastuksissa .noudatetaan tätä varten laadittua mallihakemuslomaketta, johon sisältyy 
yhteenvetona seuraavat tiedot: 
tiedot hakijasta 
alkuperäinen hakemuslomake allekirjoitettuna 
valokopio hakijan henkilötodistuksesta 
valokopio hakijan puolison henkilötodistuksesta 
todistus tilan omistuksesta 
selvitys tuloista 
maataloustoiminnan harjoittajan sosiaaliturvatodistus ja kuitit 
tilaa koskevat tiedot 
hakijan osoite, jos se eroaa henkilöllisyystodistuksessa olevasta osoitteesta 
rekisteritodistus 
karjaluettelo 
saantokirja, vuokrasopimus ja muut maatilaan liittyvät asiakirjat. 
Jotkut näistä asiakirjoista ovat välttämätön virallinen todiste irtaimen tai kiinteän 
omaisuuden olemassaolosta tai omistajasta taikka vuokralaisesta, joten tarkastus 
suoritetaan itse asiassa tässä vaiheessa. 
Tarkastukset toteutetaan kahdessa vaiheessa, joita ovat tapausten hallinnollinen tutkimus 
ja käynti maatilalla. 
Ensimmäisessä vaiheessa tutkitaan hakemukseen liittyvä asiakirja-aineisto, jossa ei saa 
esiintyä puutteita. 
Autonomisilla alueilla sijaitsevien hallituksen virastojen (Consejerias) tekniset ryhmät 
arvioivat, seuraavat ja käsittelevät jatkuvasti kaikenlaisia EMOTR:n tuki- ja 
ohjausosaston tukia, ja niiden toiminta perustuu henkilökunnalla olevaan ensikäden 
tietoon maatiloista. Tällaisia laitoksia, joissa kerätään varsinaiset tiedot ja toteutetaan 
tarkastus-ja valvontajärjestelmää, on noin 800. 
Työntekijät tuntevat viljelijät henkilökohtaisesti, ja lisäksi heidät tunnistetaan 
asiakirjojen perusteella. 
46 
Tarkastuksia täydennetään haastattelemalla hakijoita, jotta vaadittujen asiakirjojen 
oikeellisuus voitaisiin vahvistaa. Tämä on tärkeää erityisesti silloin, kun ensikäden tiedot 
kyseisistä henkilöistä ovat puutteelliset. 
Väliarviointi 
Tämä on valvontajärjestelmän keskeinen osa-alue, koska sen avulla pystytään 
parantamaan hallinnointia ja tekemään tarvittavat mukautukset täytäntöönpano vaiheessa. 
Madridissa 30. marraskuuta - 1. joulukuuta 1995 järjestetyssä epävirallisessa 
ministerikokouksessa puheenjohtajavaltio Espanja esitti kyselylomakkeen väliarviointiin 
liittyvistä kansallisista toimintatavoista. Eräät tästä aiheesta enemmän kokemusta 
omaavat jäsenvaltiot halusivat ottaa paremmin käyttöön omia menettelytapojaan, mikä 
osoittaa, miten paljon tällä alalla on kehittynyt kansallisia sääntöjä ja arviointeja. 
Vastuu tällaisesta arvioinnista kuuluu suoraan jäsenvaltioille, ja arviointien tekemisessä 
olisi käytettävä ulkopuolisia - eli asian käsittelystä vastaavista viranomaisista 
riippumattomia laitoksia - samoin kuin maatalousrakenteiden parantamisen yhteydessä. 
Kertomuksessa käsiteltyä vuotta koskevan väliarvioinnin suoritti seurantakomitea, joka 
arvioi säännöllisesti kunkin ohjelman soveltamisalaa. 
Kunkin autonomisen alueen maatalouden rakenteista vastaavat hallintojohtajat järjestivät 
varainhoitovuoden aikana useita kokouksia sekä erityiskokouksia ja kahdenvälisiä 
tapaamisia seurantakomiteoiden ja kunkin autonomisen alueen välillä. 
Tuomioistuimen havaitsemien oletettujen säännönvastaisuuksien osalta on syytä muistaa, 
että tulot henkilötyöyksikköä (HTY) tai maataloustyöyksikköä (MTY) kohti voivat olla 
parannussuunnitelmassa ennakoitua alhaisemmat kyseisen alan haitallisen kehityksen, 
kuten hintojen laskun vuoksi. MTY:n laskemisessa esiintyneiden epätarkkuuksien osalta 
on syytä todeta, että maatilan viitetulo on indikaattori, joka on otettava huomioon tukea 
myönnettäessä, vaikka tuki maksetaan aina myöhemmin. Toisaalta sato tai tilan tuotanto 
voivat olla monista syistä paljon korkeammat kuin tukea myönnettäessä ennakoitiin. 
Siten lopullinen taloudellinen tulos voi olla ristiriidassa tuen myöntämispäivänä 
indikaattorina käytetyn viitetulon kanssa. 
Tällaiset taloudelliset tekijät voivat koskea juuri sitä vuotta, jolloin toimivaltaiset yksiköt 
toteuttavat tarkastuksia. Tämä ei kuitenkaan merkitse välttämättä sitä, että tukea on 
myönnetty aiheettomasti, koska laskelmissa on otettu huomioon myös muita 
luotettavampia tekijöitä, kuten usean vuoden aikainen keskimääräinen tuotanto. 
Tuki hyväksytään suhteessa tiettyyn tehtävään tai toimeen (tietyn viljelykasvin kasteltu 
viljelypinta-ala vastaa suhteellisen vakaata MTY:inä mitattua työmäärää) ja 
hallintoelimet määrittelevät sen työmäärän tai MTY:t, joita kultakin maatalouteen tai 
karjankasvatukseen liittyvältä toimenpiteeltä vaaditaan. 
Sovellettujen perusteiden vuoksi kyseisen osapuolen on toimitettava työmäärän tueksi 
luotettavat asiakirjat (esimerkiksi maataloustoiminnan sosiaaliturvaa koskevat asiakirjat). 
Perhetilojen yhteydessä on toisinaan mahdotonta määritellä tietyn toimen edellyttämää 
työmäärää hallinto- ja valvontaelinten soveltamien perusteiden mukaisesti. 
47 
Maanviljelijän ja hänen perheensä tekemä työ ei ehkä vastaa virallisia tietoja, jotka 
heidän on toimitettava tiettynä ajankohtana, joten toisinaan maataloustyöyksiköitä ei 
voida vahvistaa asiakirja-aineiston avulla, vaikka työmäärä olisi oikea tai jopa vaadittua 
suurempi. 
Tarkasteltaessa avoimuuteen liittyviä puutteita investointien perustelemisessa irtain ja 
kiinteä omaisuus on syytä erottaa toisistaan. Irtaimen omaisuuden yhteydessä (koneiden 
tai karjan hankinta) ei ole yleensä esiintynyt epätarkkuuksia, ja hankittujen tuotteiden 
määrä vastaa kyseisiä tuotteita koskevassa laskussa olevia määriä. 
Kiinteään omaisuuteen tehtyjen investointien osalta investointien määrä on myös 
yhdenmukainen laskussa olevan määrän kanssa, kun kyse on laitteista, joiden käyttö ei 
edellytä työpanosta (kuten virranjakelu, muuntajat, kastelujärjestelmät tai kylmälaitteet) 
Maaseutualueilla esiintyy kuitenkin monenlaisia investointeja, jotka luokitellaan 
kiinteäksi omaisuudeksi mutta jotka vaativat maanviljelijän ja hänen perheensä suurta 
työpanosta, koska ne kuuluvat maa- ja vesirakentamisen alaan (ojien kaivaminen, 
muurien rakentaminen, rakennustyöläisten auttaminen, materiaalien kuljettaminen 
esimerkiksi viljelijän omalla traktorilla ja perävaunulla, sekä välitön tai välillinen 
osallistuminen rakennustoimintaan). Näin ollen työyksikön määrittämisessä ei ole otettu 
huomioon arvonlisää, joka aiheutuu maanviljelijän itsensä ja hänen perheensä työstä tai 
heidän laitteidensa käytöstä ja joiden tueksi on kenties voitu toimittaa ainoastaan osa 
pyydetyistä asiakirjoista ja laskuista. Tällöin kokonaissumma ei välttämättä vastaa 
kyseisen rakennustoiminnan edellyttämää kokonaissummaa. 
Jälkiarviointi 
Maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö toteuttaa järjestelmällisesti jälkiarviointia. 
Järjestelmää parannetaan parhaillaan, ja sen toteuttamisen edellyttämiä teknisiä 
voimavaroja ja henkilöstöresursseja tarkistetaan ja järjestelmää muutetaan vastaamaan jo 
voimaan tulleita uusia asetuksia. 
Budjettikohdan B2-1000 mukaista ohjelmaa nro 94ES06016 (EMOTRin ohjausosasto) 
hallinnoi nykyisin maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriön alainen koulutus- ja 
innovaatio-osasto. 
Ministeriössä vuonna 1997 toteutetun rakenneuudistuksen jälkeen ohjelman korvauksista 
on vastannut maaseudun kehittämisosastoja muista asetuksen (ETY) N:o 950 mukaisista 
toimenpiteistä puolestaan koulutus-ja innovaatio-osasto. 
Vaikka merkitsevän otoksen määrittelemisessä voidaan käyttää useita menetelmiä, 
Intervencian Generalin otantasuunnitelmien mukaista menetelmää pidettiin 
tarkoituksenmukaisimpana. Tällä tavoin saadaan tilastollisesti merkitsevä otos, joka on 
riittävän edustava ja tarkka, kun huomioon otetaan edeltävinä vuosina havaittujen 
puutteellisten tapausten prosenttiosuus. 
Asetuksen (ITY) N:o 2064/97 3 artiklan 2 kohdan mukaan edustavan otoksen on 
kuitenkin kateltava vähintään viisi prosenttia kaikista tukeen oikeutetuista menoista. 
Tähän lukuun päädyttiin vuonna 1998 tarkasteltaessa edellisenä vuonna suoritettuja 
maksuja. 
48 
Kohta 8.42-8.45: Vuonna 1996 suoritettiin tasaushyvityksiä koskevat tarkastukset sekä 
vuosien 1994 että 1995 osalta, koska vuoden 1994 hyvityksiä ei ollut tarkastettu vuonna 
1995. 
Kumpaakin vuotta koskevat tarkastukset koskivat 1 621 :tä satunnaisotannalla valittua 
edunsaajaa, eli yhtä prosenttia tosiasiallista lukea saaneiden viljelijöiden hakemuksista. 
Tarkastuksia tehtiin useilla autonomisilla alueilla. 
Castilla-La Mancha teki itse omat tarkastuksensa, mutta ei saavuttanut vaadittua yhtä 
prosenttia, joten sen oli toimitettava enemmän tarkastuksia päästäkseen samaan 
prosentuaaliseen osuuteen kuin muut alueet. 
Jäljempänä olevassa taulukossa on esitetty autonomisilla alueilla vuosina 1994 ja 1995 
toimitetut tarkastukset. 
AUTONOM1NEN ALUE 1994 1995 
ANDALUSIA 8] 81 
ARAGON 122 122 
ASTURIAS 128 128 
BALEAARIT 1 1 
KANAR1AN SAARET 9 9^ 
CANTABR1A 46 46 
CAST1LLA-LA MANCHA • 21_8 218 
CASTILLA Y LEON 489 489 
KATALON1A 79 79 
EXTREMADURA 88 88 
GALICIA 288 2~88~ 
MADRID 5 5 
MURC1A U 11 
RIOJA 6 6 
VALENCIA 50 50 
YHTEENSA 1 621 1 621 
Kun autonomiset alueet olivat toimittaneet tutkimustensa tulokset, ne tarkistettiin, ja 
eräissä tapauksissa havaittiin puutteellisuuksia. 
Tutkimukset oli suoritettu puutteellisesti ja maksut oli perittävä takaisin seuraavissa 
tapauksissa: 
Kanarian saaret 1 
Castilla-La Mancha 2 
Katalonia 3 
Galicia 2 
Murcia 1 
Valencia 1 
Andalusia 1 
Castilla y Leon 6 
49 
Hallintojohtaja kehotti kirjeellä näitä alueita mitätöimään tukipäätökset, jotta maksut 
voitaisiin periä takaisin kyseisiltä edunsaajilta. 
Edunsaajat maksoivat tuet takaisin ja ne palautettiin valtionkassaan vuonna 1997 
seuraavasti (edunsaajien maaraja hyvitetyt summat): 
1994 
Andalusia 1 (35 000 pesetaa) 
Murcia 1 (18 918 pesetaa) 
Katalonia 1 (38 038 pesetaa) 
1995 
Andalusia 1 (36 750 pesetaa) 
Murcia 1 (19 287 pesetaa) 
Katalonia 3 (39 942 pesetaa, 36 979 pesetaa ja 64 056 pesetaa) 
Valencia 1 (37 949 pesetaa) 
Muut autonomiset alueet eivät ole vielä mitätöineet tukipäätöksiä. 
Kohta 8.58: Tilintarkastustuomioistuin teki 15. - 19. heinäkuuta 1996 tarkastusmatkan 
Galiciaan, jossa se tutki EMOTRin ohjausosaston hallinnointia. 
Toimenpideohjelmaa nro 90.ES.06.013 koskevan lopullisen kertomuksen 6 kohdassa 
esitettyjen toimenpideohjelmia koskevien huomautusten vuoksi laadittiin asiakirja, jossa 
on esitetty tapauksittain ohjelman kunakin toimintavuonna maksetut summat, jotka on 
myöhemmin sisällytetty asianmukaisiin vuosikertomuksiin. 
a) Luettelossa toteutetuista hankkeista on esitetty tapauksittain kaikki investoinnit, 
jotka maksettiin tukeen oikeuttavana aikana. Tapaukset sisällytettiin luetteloon 
sitä mukaa kuin suunniteltuja investointeja lehtiin, mukaan lukien 
toteutusvaiheessa eri syistä hyväksytyt muutokset, jotka on asianmukaisesti 
perusteltu kyseisissä hallinnollisissa asiakirjoissa. 
b) Hankkeiden toteutuksen seurannasta vastaavat provinssien viranomaiset. Kutakin 
hanketta valvomaan nimitetään asiantuntija, joka varmistaa toimen moitteettoman 
toteuttamisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Tätä varten kyseinen 
asiantuntija laatii kussakin tapauksessa vaaditun asiakirja-aineiston, kuten 
toteutettua työtä koskevat kuukausittaiset todistukset, tilauskirjan, 
materiaalikokeet, kuormitustestit ja mittaukset. Yhdessä tutkitussa tapauksessa 
(XR-2715) vaadittu ja toimitettu tekninen aineisto koostui esimerkiksi 
asfalttiteiden bitumijäämiä, betonin lujuutta ja puristusastetta koskevista testeistä. 
Kohta 8.59 A): Tapaus XR-2715 (Santa Maria de Dodron uudelleenlohkominen) koskee 
tierakennushanketta, joka on osa Dodron lohkomiseen liittyvää urakka- ja 
parannussuunnitelmaa. Hanketta toteutetaan samalla kun varsinainen lohkominen on 
vielä kesken. 
Uudelleenlohkominen oli vielä kesken alueella, jolla tuomioistuimen jäsenet vierailivat, 
minkä vuoksi siellä sijaitsee ainoastaan vanhoja maatiloja, jotka on saatu käyttöön niiden 
50 
omistajiltapa uusille palstoille johtavia suunniteltuja tieverkoston reittejä. Uusia palstoja 
ei ole vielä jaettu. 
Galician hajautuneen asukasrakenteen vuoksi on yleistä, että omistajilla on taloja 
luovuttamillaan palstoilla. 
Lohkottuja alueita ei ole voitu myydä teollisuuden käyttöön yksinkertaisesti siksi, että 
alueella ei ole uudelleenlohkottuja palstoja. 
Provinssin kaavoitussäännösten (Normas complementarias y subsidiarias del 
Planeamento Provincial) 26 artiklassa, jossa viitataan maanviljelyksen suojelemiseen 
tarkoitetuista viheralueista annettuun asetukseen, todetaan lisäksi seuraavaa: 
"Tähän tarkoitukseen on varattava maapalstoja, jotka vaativat erityistä suojelua 
tosiasiallisen ja mahdollisen viljely tuotantokapasiteetti nsa vuoksi, ja siten ne on varattava 
tähän käyttötarkoitukseen. 
Tähän luokkaan kuuluvat ainakin: 
- alueet, jotka on lohkottu uudelleen tai jotka lohkotaan uudelleen tulevaisuudessa." 
Kohta 8.59 B): 
1) Galician alueellisen kehyksen painopistealuetta 4.4 koskevien 
toimenpideohjelmien seurantakomitean 5. heinäkuuta 1993 pitämän kokouksen 
pöytäkirjassa vaaditaan laadun parantamiseen liittyvien tapahtumien tukemista 
koskevan alaohjelman sisällyttämistä ohjelmaan nro 1 (uudelleensuuntaaminen ja 
viinin laadun parantaminen), mukaan lukien kustannukset, joita aiheutuu tätä 
tarkoitusta varten pystytetyistä esittelytiloista. Euroopan yhteisöjen komission 
edustaja oli valmis hyväksymään kaikki paikallisia galicialaisia viinejä koskevat 
tapahtumat tai maistajaiset kansallisella tasolla, lukuun ottamatta mainontaa. 
2) Galicia ei pysty tarjoamaan tuotteita ulkoisille markkinoille lähinnä syrjäisen 
sijaintinsa, huonojen yhteyksiensä, laajan maaseutuväestön ja muiden tekijöiden 
vuoksi, joten suuri osa tuotannosta kulutetaan alueen sisällä eikä alueella siten ole 
paljoa kokemusta muilla markkinoilla toimimisesta. Näin ollen tarvitaan 
toimenpiteitä, joilla edistetään pääsyä markkinoille, kuten käyntejä 
erityisalojen tapahtumissa, tuottavien maankäyttötapojen yksilöimistä, 
alkuperämerkintöjä, tuotemerkkejä sekä laadukkaita tuotteita, jotka voidaan 
katsoa merkittävän kilpailullisen arvon omaavaksi kaupalliseksi omaisuudeksi ja 
joiden avulla pystytään vähentämään kustannuksiin ja hintoihin liittyviä 
kilpailuhaittoja. 
3) Tämän alaohjelman tavoitteena oli kehittää tietynlaista taloustoimintaa ja tiettyjä 
merkkejä sekä edistää tuotteiden markkinoilla pitämistä, sellaista tuotantoa, joka 
ei johda ylijäämään, ja vaihtoehtoisia tuotteita tuotannon monipuolistamiseksi. 
Tähän alaohjelmaan liittyvien investointien ja menojen tarkoituksena oli 
edistää myynnin sijasta laatua sellaisten kollektiivisten toimenpiteiden tai 
järjestelmien yhteydessä, jotka liittyvät erilliset, laatutietoiset markkinat omaaviin 
tuotteisiin ja todistetusti laadukkaisiin maataloustuotteisiin. 
51 
SUOMI 
go lOli Al.tO l'AA U£ 6 £0(0*1.0 r« i«iWi-/iMU ^UUO 
VALTIOVARAI^n^^NISTERIÖ 10.3.1998 
Budjcttiosasco 
TIUNTAJUOVJSTOSTUOMIOISTUIMEN VUOSIKERTOMUS VARAINHOITOVUODELTA 1996 
Suomea koskevat kohdat - Saamen vastaus 
i 
Euroopan komission pääosasto XIX Talousarviot on 22.1.199$ päivätyllä kirjeellä 
(XK/01/AP1X97) pyytänyt saada vastauksen tUintarkastustuomioistuiinea vuosiker­
tomuksessaan 1996 esittämiin, Suomea koskeviin huomautuksiin: 
• Kolmas luku - Maatalousmarkkinoiden järjestely - kasvituotteet; Tilastotietojen 
luotettavuus - kohta 3.29 
• Kuudes luku - Euroopan aluekehitysrahasto; Uusi tavoite 6 - kohdat 6.7. - 6.8 
Valtiovarainministeriö on pyytänyt edellä mainitun kirjeen johdosta maa- ja metsäta­
lousministeriöltä sekä sisäasiainministeriöltä selvityksiä; joiden perusteella esitetään 
Suomea vastauksena seuraavaa. 
Kolmas luku - Maatalousmarkkinoiden järjestely - kasvituotteet 
Tilastotietojen luotettavuus - kohta 3.29 
Maa-ja metsätalousministeriöstä saadun selvityksen nojalla todetaan asiasta seuraa­
vaa. 
Suomi oudoksuu ajatusta siitä, että Suomen perusviljelyalan alitus joh­
tuisi alunperin väärin arvioidusta perusalasta. Suomen perusala määritel­
tiin samoja kriteerejä käyttäen kuin muidenkin jäsenvaltioiden perusalat 
Suomessa tällä hetkellä käytössä oleva perusala on pienempi kuin liitty-
missopimusneuvotteluissa sovittu perusala. Tämä johtuu siitä, että ennen 
EU-jäsenyyttä tehtiin pitkäaikaisia tuotannonrajoitussopimuksia, jotka 
pystyttiin lukemaan asetuksen 1765/92 mukaisesti perusalaan, mutta 
kaikki nämä alat eivät ole jäsenyyden jälkeen palautuneet tuotantoon. Pe­
rusalan käyttöaste on kuitenkin viime vuosina ollut kasvussa. Suomi kat­
soo, että käyttämättömän perusalan leikkaamiseen ei tule kevyin perus­
tein ryhtyä, koska kyseessä on lnttyrnissopimusneuvotteluissa sovittu 
asia ja Suomessakin perusalan käyttö on jatkuvasti kasvamassa. Mikäli 
perusalojen suuruutta aletaan arvioimaan, olisi tällainen arvio tehtävä 
kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Tällöin pitäisi kiinnittää huomiota mm, 
siihen, kuinka tarkkaan asetuksen 1765/92 artiklan 9 mukaista lohko­
kohtaista viljely vaatimusta on kyetty toteuttamaan. 
Kuudes luku - Euroopan aluekehitysrahasto 
Uusi tavoite 6 - kohdat 6.7. - 6.8 
Sisäasiainministeriöstä saadun selvityksen nojalla todetaan asiasta seuraavaa. 
Vuosikertomuksessa arvostellaan Suomea ja Ruotsia tavoite 6-ohjcknan 
hitaasta toteuttamisesta. 
Tilintarkastustuomioistuimen 1996 tekemässä tarkastuksessa puolestaan 
tilinlarkasmsmomioistuin on arvioinut, että ohjelman toteuttaminen yri­
tyshankkeiden osalta edistyy keskimäärin kohtuullisen hyvin. 
Suomi on 1960-luvulta lähtien panostanut voimakkaasti tämän alueen 
kehittämiseen kansallisin toimenpitein. Tämän johdosta alueella on toi­
miva irirrasbruktuuri, mikä luo hyyän lähtökohdan monipuolisimmille 
elinkeinoelämän kehittämistoimenpiteille. 
1 
Tavoite 6-ohjeiman strategiana on alueen yritystoiminnan kehittäminen 
ja yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä elämisen laadun tervaami­
nen syrjäisellä maaseudulla- Suomen tavoite 6-alue Euroopan unionin 
pohjoisimpana harvaan asuttuna on pysyvästi epäedullisessa kilpai­
luasemassa käytännössä kaikkiin Euroopan alueisiin verrattuna. Olosuh­
teiden seurausvaikutuksia ovatkin olleet alhainen tuotanto, rakenteelli­
sesti korkea työttömyys sekä kiihtyvä muuttoliike pois alueelta. 
Kuten kohdassa 6,5. todetaan komissio hyväksyi Suomen hallituksen 
luovuttaman keMaämissuunnitelman pohjalta laaditun yhtenäisen ohjel­
ma-asiakirjan vuosille 1995-1999 11.7.1995, joten ohjelmaa päästiin 
käytännössä toteuttamaan vuoden 1995 loppupuolella. Lisäksi ohjelma­
työ uudistaessaan aluekehitystyön rakenteita Joi uusia yhteistyöelimiä 
sekä keskus- että aluehallinnon tasolle. Näin ohjelman hallinnointijär­
jestelmien vakiinnuttaminen tapahtui samanaikaisesti ohjelman käyn­
nistämisen kanssa. Lisäksi osa ohjelmassa käytettävistä kansallisista tu­
kijärjestelmistä notiftoiriin vasta vuoden 1996 kesällä. Lisäksi voidaan 
todeta, että koska ohjelman toteuttaminen valitun kehittämisstrategian 
mukaisesti ei etene suurten inrrastrnkmurmankkeiden, vaan pienempien 
kehittämishankkeiden kautta, ohjelman käynnistäminen on vaatinut 
enemmän aikaa. 
Kuitenkin huolimatta edellä mainituista tekijöistä ohjelman toteutta-
misastetta voidaan tällä hetkellä pitää tyydyttävänä. Tavoite 6-ohjelman 
toteuttaminen on vuoden 1996 lopulla ja vuoden 1997 aikana nopeutunut 
selvästi tarkasteltiin sitten ohjelman mukaisia sitoumuksia (myöntöpää-
töksiä) tai maksatuksia. Vuoden 1997 loppuun mennessä ohjelman koko 
kauden EU-varoista oli hankkeisiin sidottu vastuuviranomaisten päätök­
sin 52.5 prosenttia ja £AKR:n varoista 48,6 prosenttia. Maksatuksia oli 
tällöin yhteensä noin 159 mecua, josta EAKRm osuus oli 28 prosenttia. 
Joidenkin hankkeiden osalta maksatukset ovat kuitenkin edistyneet hi­
taasti. Ongelmia pyritään ratkaisemaan. EU-varojen budjetointia selvi­
tetään. Suomi pyrkii siihen, että yrityshankkeisiin varatut EU-määrärahat 
tulisivat käytetyiksi ohjelmakauden aikana tehokkaasti. 
ÏC 
RANSKA 
RANSKAN VALTUUSKUNNAN MUISTIO 
ASIA: Ranskan viranomaisten huomautukset tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomukseen 
Luku 1: Omat varat 
Kohta 1.60: 
Tuottoasteen jälkitarkastusten laiminlyöminen sisäisessä jalostusmenettelyssä 
Tullista sekä välillisestä verotuksesta vastaavalle hallinnolle on lähetetty muistutus 
ohjeista, joiden mukaan sisäisen jalostusmenettelyn toimivuutta on pyrittävä kaikin 
tavoin edistämään. 
Samalla muistutettiin, että 
- lupien myöntämisen (ja uudistamisen) ehdottomana edellytyksenä on yrityksen 
esittämän tuottoasteen vieminen ennakkoon tullilaboratorion tarkastettavaksi 
- tuontitavaroista ja vastaavista tuotteista on otettava säännöllisesti näytteitä 
- on tarkistettava mahdollisten toissijaisten jalostettujen tuotteiden esiintyminen 
- myös tuottoasteen kirjaamista yrityksen kirjanpitoon on valvottava. 
Kohdat 1.74,1.75 ja 1.77 
Norsunluurannikon tonnikala-asia: perintätoimien vanhentumisaika 
Lomén sopimuksen pöytäkirjassa N:o 1 määrätään EU R.l-tavaratodistusten 
tarkistamismenettelystä, jonka mukaan tuojamaan viranomaisten on odotettava viejämaan 
viranomaisten vastausta ennen perintätoimien aloittamista. 
Koska vastauksen antamiselle oli asetettu kuuden kuukauden määräaika, Ranskan 
tulliviranomaiset voivat aloittaa perintätoimet vasta tarkastuspyynnön lähettämispäivästä 
alkaneen kuuden kuukauden määräajan päätyttyä. Tämä merkitsi perintätoimien 
keskeyttämistä täksi ajaksi. Asian käsittely on siten edelleen kesken ranskalaisessa 
tuomioistuimessa. 
Kyseiset tuontiyritykset ovat lisäksi vieneet asian Ranskan kansallisen tullilain 450 
artiklan nojalla tulliasioiden sovittelu- ja asiantuntijakomitean (Commission de 
conciliation et d'expertise douanière, CCED) käsiteltäväksi. Yritysten ei siten voida 
katsoa pyrkineen pitkittämään menettelyjä tarpeettomasti asettamalla kierrettyjen 
tullimaksujen perintätoimille hallinnollisia esteitä. 
Kyseinen tullilain 450 artikla on säännös, jonka nojalla toimijat voivat pyytää CCHD:ltä 
lausuntoa tuotteiden tariffilajia, arvoa tai alkuperää koskevissa riita-asioissa. Komiteaa 
johtaa hallintovirkamies, ja se voi määrätä suoritettavaksi tarpeellisiksi katsomiaan 
kuulusteluja, tutkimuksia tai analyysejä. CCED:n lausunto on annettava tiedoksi 
osapuolille 12 kuukauden kuluessa, ja asian käsittely keskeytetään kyseiseksi ajaksi. 
CCED:n vahvistettua kiistanalaisten alkuperätodistusten mitätöimisen tulliviranomaiset 
pyysivät, että asianomaisia yrityksiä vaadittaisiin maksamaan kyseisiä todistuksia 
vastaavat tullimaksut ja että asian käsittelyä lykättäisiin kunnes EY-AKT-
tulliyhteistyökomitea, jolla on valtuudet ratkaista Lomén sopimuksen tulkintaa koskevia 
riita-asioita, on tehnyt asiasta päätöksen. 
Jamaikalta tuodut tekstiilituotteet: 
Ranskan kansallinen tulliasioita koskevista tutkimuksista vastaava keskusvirasto 
(Direction nationale du renseignement et des enquêtes douanières, DNRED) totesi 
Jamaikan alkuperätuotteiksi ilmoitettujen tekstiilituotteiden maahantuojien luo 
tekemiensä tarkastuskäyntien yhteydessä, että alkuperätodistuksissa olleet leimat erosivat 
virallisista näyteleimoista. 
Väärennetyiksi epäillyt todistukset toimitettiin Jamaikan viranomaisten tarkistettaviksi, 
mutta nämä ilmoittivat monien niistä olevan asianmukaisia. 
Perityt maksut on näin ollen päätetty maksaa takaisin ja lisäksi on päätetty luopua 
tuomioistuimissa vireillä olevista kanteista ja käsittelyä odottavista asioista. 
Kohta 1:107: 
Tilintarkastustuomioistuimen väitettä, jonka mukaan tulliselvityksen laatiminen voidaan 
rinnastaa tullivelan tiedoksiantamiseen, jolloin se pidentää määräaikaa, jonka kuluessa 
tullivelka vanhentuu, voidaan pidentää. Näitä väitteitä on tarkennettava. Tulliselvityksen 
laatimisen yhteydessä havaittuun rikkomiseen liittyy nimittäin yleensä monimutkaisia 
tekijöitä, jotka havaitaan vasta jälkikäteen. Tällöin ainoastaan riidanalaisen asian 
päätteeksi laadittu tulliselvitys, jossa kuvataan rikkomiseen liittyviä tekijöitä ja 
ilmoitetaan tullivelan määrä, voi toimia asiakirjana, jolla tullivelan määrä annetaan 
tiedoksi velalliselle. Tutkimuspöytäkirjoissa, joiden tarkoituksena on koota yhteen 
rikkomiseen liittyvät seikat (asiakirjojen antaminen tiedoksi, kuulustelut jne.), ei sitä 
vastoin ilmoiteta tullivelan määrää. 
Kohta 1.109: 
Ranskan tulliviranomaiset lykkäävät todellisuudessa perintämenettelyjä: 
A. Tähän kohtaan sisältyy kaksi väitettä: 
1. Tulliselvityksessä on mainittava velkaa koskeva enintään 10 päivän maksumääräaika 
(tullikoodeksin 222 artiklan 1 kohta). 
Kuten DNRED:ssä ja Le Havressa 2.-7. kesäkuuta 1996 toteutettuja tutkimuksia 
koskevaan selvitykseen annetussa vastauksessa todettiin, asianomaisille yksiköille 
annetaan lähiaikoina ohjeet asiasta. 
2. Niin kauan kun velallinen ei ole hyväksynyt tullivelkaa tai kun sitä ei ole vahvistettu 
tuomioistuimen päätöksellä, Ranskan tulliviranomaiset lykkäävät perintämenettelyjä, 
*T 
vaikka tullikoodeksin 244 artiklan edellytykset (erityisesti vakuuksia koskevat 
edellytykset) eivät täyttyisikään. 
Tämä väite ei pidä paikkansa. Kuten edellä mainitussa vastauksessa 
tilintarkastustuomioistuimelle todettiin, se, että selvitykseen ei sisälly maksukehoitusta, 
ei tarkoita, että viranomaiset olisivat lykänneet perintämenettelyjä. Kyseisen 10 päivänä 
määräajan umpeuduttua aloitetaan seuraavat toimenpiteet: 
- Jos velkaa ei kiistetä, sen periminen aloitetaan oikeusteitse esimerkiksi 
pakkoperintätoimenpiteiden avulla (vrt. Ranskan tullilain 345 artikla). Jos 
perintätoimet vaarantavat velallisen taloudellisen tilanteen, tulliviranomaiset voivat 
laatia tälle maksusuunnitelman edellyttäen, että velalle annetaan vakuus. 
- Perimistä lykätään, jos velan olemassaoloa ei voida varmuudella todistaa siksi, että 
velallinen kiistää sen. Toisin sanoen: 
• kun velkaa peritään pakkoperintätoimenpitein, sen peruste voidaan kiistää ja velka 
voidaan perua tuomioistuimen päätöksellä 
• CCED:n toimivaltaan kuuluvissa asioissa (Ranskan tullilain 441 artikla ja sitä 
seuraavat artiklat) velallisella on tarkastuksen lykkäämisen tai jälkitarkastuksen 
jälkeen kaksi kuukautta aikaa viedä asia CCED:n käsiteltäväksi (450 artikla). Tällöin 
perimistä lykätään ja velka kirjataan erilliseen kirjanpitoon. 
B. Lykkäyksen myöntämisedellytyksistä voidaan esittää seuraavat yleiset huomautukset: 
Ranskan viranomaiset ovat useaan otteeseen korostaneet vaikeuksia, joita aiheutuu 
yhteisön tullikoodeksin 244 artiklan soveltamisesta jälkitullauksiin. 
Jälkitullauksin todettujen varojen yhteydessä langetettua vakuuden antamisvèlvoitetta on 
vaikea perustella tullikoodeksin 243 artiklan 2 kohdan a alakohdan (ensimmäinen vaihe) 
perusteella, sillä vakuus annetaan vastineeksi tavarasta, joka tässä tapauksessa ei enää ole 
tullivalvonnan alainen eikä tullimaksujen panttina. Vakuuksien antamisvelvoite vaarantaa 
lisäksi velallisen oikeudet puolustaa itseään silloin, kun kiistettyä tullivelkaa ei ole 
vahvistettu. 
Ranskan lainsäädännössä säädetäänkin, että jos velallinen kieltäytyy tunnustamasta 
velkaa, vakuutta voidaan vaatia ainoastaan tuomioistuimen päätöksellä. 
Tullikoodeksin 243 artiklan 2 kohdan b alakohdassa (toinen vaihe) säädetään, että 
muutosta voi hakea CCED:ltä tai lainkäyttöviranomaiselta. Muutoksenhaussa on tällöin 
noudatettava asianomaisessa jäsenvaltiossa voimassa olevia säännöksiä. 
Ranskan tullilaissa ei kuitenkaan ole yhtään säännöstä, jossa vaadittaisiin vakuuden 
antamista silloin kun jälkitarkastuksessa havaittuun tullivelkaan haetaan muutosta 
CCED:ltä. Kun muutosta haetaan lainkäyttöviranomaiselta, vain sillä on valtuudet 
päättää tullihallinnon esittämien suojatoimenpiteiden toteuttamisesta. 
Vakuuden vaatiminen on kyseenalainen erityisesti siksi, että luottolaitokset eivät suostu 
myöntämään takuuta silloin kun päävelallinen kiistää määräytymisperusteet ja koko 
velan olemassaolo on kyseenalainen. Sama pätee myös tuomioistuimen käsiteltäväksi 
ç-<P 
annettuihin tapauksiin, joissa tuomarit ovat haluttomia määräämään vakuuksia, jos niihin 
ei ole perusteltuja syitä. 
Luku 3: Maatalousmarkkinoiden järjestely - kasvituotteet 
Kohta 3.17 b, 3.17 c ja 3.17 f: 
b) On totta, että Ranskan pientuottajien osalta tehdyissä maissin perusviljelyalan 
laskelmissa ei otettu huomioon rehun viljelyaloja vuonna 1994, koska 
ilmoituslomakkeissa ei näitä tietoja kysytty. Tilintarkastustuomioistuin päättelee tämän 
perusteella, että perusviljelyalan ylitykset vuonna 1994 on kyseisten tietojen puuttumisen 
vuoksi arvioitu liian pieniksi. Tämä pitääkin paikkansa. On kuitenkin otettava huomioon, 
että rehun viljelyalat on laskettu mukaan muiden peltokasvien kansalliseen 
perusviljelyalaan. Jos ne otetaan huomioon maissin perusviljelyalassa, ne on poistettava 
kansallisesta perusviljelyalasta, mikä vähentää puolestaan kansallisen perusviljelyalan 
ylityksiä. 
c) On myös totta, että maissin osalta Ranskassa sovellettu pellonpoiston osuus oli noin 15 
prosenttia. 
Yhteisön lainsäädännössä ei kuitenkaan ilmaista kovinkaan selkeästi maissin 
perusviljelyalaan sovellettavaa pellonpoiston osuutta. EMOTR:n pyydettyä vuonna 1995 
nimenomaisesti, että pellonpoiston osuus laskettaisiin suhteessa viljelypinta-aloihin, 
Ranska noudatti pyyntöä välittömästi. 
Ranskan soveltama käytäntö ei myöskään ole kuormittanut ylimääräisillä menoilla 
yhteisön talousarviota vaan pikemminkin Ranskan taloutta. 
Jos maissin perusviljelyalaan sovelletaan kunkin departementin pellonpoisto-osuuden 
keskiarvoa, maissin perusviljelyala kasvaa, jolloin maissin viljelyyn siirrettävä pinta-ala 
on vähennettävä muiden peltokasvien viljelyalasta. Tästä seuraa, että jos maissin 
perusviljelyalan ylitykset ovat aiempaa suurempia, muiden peltokasvien kansallinen 
perusviljelyala pienenee. 
Maissille myönnetään tämän seurauksena aiempaa vähemmän pinta-alatukea, mutta 
vähennyksen vastapainoksi on myönnettävä lisätukea muiden peltokasvien kansallisen 
perusviljelyalaan sisältyvälle tuotannolle. 
Kohtien b) ja c) osalta voidaan lisäksi todeta, että Ranska on laatinut simulaation 
tilintarkastustuomioistuimen vuonna 1994 vastustamien määräysten taloudellisista 
vaikutuksista. Jos kullekin departementille lasketaan maissin perusviljelyalan 
keskimääräinen pellonpoisto-osuus yleistämättä perusviljelyalan ylityksiä ja jos 
rehumaissin pientuotantoon siirretään yhtä suuri hehtaarimäärä viljelyalaa kuin vuonna 
1995 (8 000 hehtaaria), ylitysten osuus koko perusviljelyalasta olisi 8,3 prosenttia 
(nykyisen 2,7 prosentin sijaan), mutta suurtuotantoon käytetystä perusviljelyalasta 
kuitenkin ainoastaan 1,0 prosenttia (nykyisen 1,3 prosentin sijaan). 
Nämä luvut osoittavat, että maissin viljelyalan ylitysten tasoittuminen vuonna 1994 ei 
lisännyt muiden peltokasvien perusviljelyalaa. Käytäntö, jota Ranska soveltaa 
53 
myöntäessään pinta-alatukea maissin ja peltokasvien perusviljelyaloille, on yleensä 
epäedullinen jäsenvaltiolle mutta edullinen yhteisölle. 
Sama havainto pätee satovuoteen 1995, joka oli yhteisölle taloudellisesti edullinen. 
Kohta 3.22: 
Tilintarkastustuomioistuimen mukaan jäsenvaltioiden keskimääräinen viljatuotosluku 
kasvoi elokuun 1992 ja 31. maaliskuuta 1993 välisenä aikana 5,95 tonnista 5,97 tonniin 
hehtaarilta. Nämä kasvuluvut eivät ole perusteettomia, kuten tilintarkastustuomioistuin 
väittää, sillä Ranska on ilmoittanut sisällyttäneensä kokonaistuotantomäärään 
sokerimaissin viljelyalan ja tuotannon kyseisenä aikana ja liittäneensä Eurostatille 
toimittamiinsa viljelyalaa koskeviin lukuihin myös riistanhoitoon varatut alueet. Sen 
sijaan Eurostatille toimitettuihin tuotantolukuihin sisältyy pelkästään maataloustuotanto, 
ja riista-alueiden tuotanto jää siten kokonaan kyseisten tietojen ulkopuolelle. 
Riistanhoitoalueiden tuotantoluvut oli näin ollen sisällytettävä kokonaistuotantolukuihin. 
Sokerimaissin (jonka tuottajilla on oikeus saada korvauksia) ja riista-alueiden tuotannon 
sisällyttäminen tuotoslukuihin selittää 0,2 tonnin erotuksen lukujen välillä. Komissiolle 
on jo toimitettu nämä tiedot. 
Jäsenvaltioiden tuotosta koskevat tilastotiedot perustuvat vuosiin 1986-1990. 
Aluejakosuunnitelmissa tarkoitetuilla tuotantoalueilla jätetään tasausperiaatteen 
mukaisesti aluekohtaisesti tiettyjä vuosia pois laskelmista, minkä vuoksi kansallisella 
tasolla esiintyy pieniä eroja. 
Kohdat 3.23 - 3.24 - 3.26 - 3.28: 
Ranska on perinteisesti noudattanut keskimääräistä 59 700 kilon hehtaarituotosta 
aluejakosuunnitelmaan tehdyistä muutoksista huolimatta. 
Komissio on hyväksynyt tuotosten tasaamisen ia kasteltavan enimmäispinta-alan 
soveltamisen. 
Ranskassa on tapahtunut enimmäispinta-alojen ylityksiä. Markkinointivuonna 1994/95 
perusviljelyala ylitettiin 2,7 prosentilla maissin osalta ja 1,3 prosentilla muiden 
peltokasvien osalta. Vuonna 1995/96 ylitettiin kuivamaissin perusviljelyala ylitettiin 0,4 
prosentilla, kasteltava perusviljelyala 3,8 prosentilla ja kastelematon perusviljelyala 1,5 
prosentilla. 
Tuotosten tasausjärjestelmä otettiin käyttöön monimutkaista aluejakosuunnitelmaa 
käyttävien jäsenvaltioiden eikä yksinkertaisempaa suunnitelmaa käyttävien 
jäsenvaltioiden rankaisemiseksi. 
Tuotosraiaksi asetettu 6,02 tonnia hehtaarilta on vuoden 1993 aluejakosuunnitelman 
mukainen keskituotos, joka perustuu asetuksen N:o 1765/92 3 artiklan 1 kohdan 
viidenteen luetelmakohtaan. Kyseinen tuotosraja vahvistettiin 31 päivänä toukokuuta 
1995 annetulla asetuksella N:o 1237/95. 
6c O 
Kohta 3.29: 
Kuten kohtaan 3.22 annetussa vastauksessa todetaan, Eurostatille toimitetut tilastotiedot 
ja ne tilastotiedot, joita käytettiin perusviljelyalan ja tuotosten laskennassa, eroavat 
toisistaan. Eurostatille toimitettuja lukuja koskevien standardivirhelukujen käyttäminen 
sen määrittämiseen, onko perusviljelyalat ylitetty tai alitettu, vaikuttaa vaaralliselta. 
Kohta 3.36: 
Ranskassa hakemuslomakkeet on laadittu niin, että kahteen tai useampaan viljelyalaan 
jaettuja peltoja ei voida yhdistää kyseisten lohkojen sijaintia koskeviin 
maarekisteritietoihin. 
Väite on virheellinen. Ranskassa voidaan käyttää kahta ilmoitustapaa: 
- pientuottajille tarkoitettua yksinkertaistettua järjestelmää 
- pellonpoistovelvollisuuden soveltamisalaan kuuluvia tuottajia koskevaa yleistä 
järjestelmää. 
Yksinkertaistettua järjestelmää käyttävä maanviljelijä ilmoittaa, mitä peltokasvia 
kullakin maarekisteripalstalla viljellään. Jos samalla palstalla viljellään kahta tai 
useampaa kasvia, ilmoitetaan kunkin kasvin viljelyalan osuus palstasta. 
Yleisen järjestelmän käyttäjät tekevät ilmoitukset asetuksen (ETY) N:o 3887/92 3 
artiklan mukaisesti kunkin viljelysaarekkeen osalta. Viljely saareke määritellään 
maarekisteripalstoista koostuvaksi yksiköksi, jonka tarkka sijainti tunnistetaan 
molemmille ilmoitusjärjestelmille yhteisen aakkosnumeerisen tunnistejärjestelmän eli 
maarekisterin avulla. 
Tunnistejärjestelmää ei voida laatia viljelylohkoittain, koska niiden rajat vaihtelevat 
luonnostaan, jos pelto on jaettu kahteen viljelylohkoon (^maaperän erilaiset käyttötavat). 
Tehtiinpä ilmoitukset sitten saarekkeittain tai maarekisteripalstoittain, kahteen (tai 
useampaan) viljelylohkoon jaettujen hallinnollisten yksiköiden (saarekkeet tai 
maarekisteripalstat) sijaintia on mahdotonta tietää tarkemmin kuin että ne sijaitsevat 
kyseisen hallinnollisen yksikön (saarekkeen tai maarekisteripalstan) alueella. 
Sillä, laaditaanko pinta-alailmoitus saarekkeittain vai maarekisteripalstoittain, ei näin 
ollen ole merkitystä. Jos hallinnollinen yksikkö vastaa täysin viljely lohkoa, lohkon 
sijainti voidaan yksilöidä tarkasti. Jos hallinnollista yksikköä sitä vastoin käytetään 
kahteen eri viljelytarkoitukseen, voidaan yksilöidä tarkasti ainoastaan näihin kahteen 
tarkoitukseen käytetyn yksikön sijainti, mutta kyseisen hallinnollisen yksikön osien 
tarkkaa sijaintia on sitä vastoin mahdotonta tietää. 
Kohta 3.37: 
Huomautus tehtiin sen takia, että kaikki ilmoittajat eivät aina ole palauttaneet MSA:n 
(Mutualité sociale agricole) lomakkeita, vaikka viimeisenä tarkasteluvuonna suurin osa 
6\ 
ilmoittajista palauttikin kyseisen lomakkeen. Ranska on toteuttanut asianmukaiset 
toimenpiteet varmistaakseen, ettei kyseinen tilanne vähennä ilmoitettujen pinta-alojen 
tarkastusten laajuutta. Ranska toteutti siten tätä varten tarvittavia toimenpiteitä asetuksen 
(ETY) N:o 3887/92 17 artiklan 1 kohdan nojalla ja kehotti maanviljelijöitä todistamaan, 
että heillä oli oikeus käyttää ilmoittamiaan maa-alueita, jotta voitaisiin välttää riski, että 
sama maa-alue ilmoitettaisiin ja tarkastettaisiin kahteen kertaan. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat suorittivat perusteellisia tutkimuksia 
varmistaakseen, etteivät ranskalaiset maanviljelijät olleet ilmoittaneet vuosina 1993 ja 
1994 todellisia pinta-aloja suurempia alueita ja muuttaneet suhtautumistaan vuodesta 
1995 alkaen, jolloin otettiin yleisesti käyttöön maarekisterin automaattinen 
valvontajärjestelmä; tarkastajat ovatkin saaneet varmuuden siitä, ettei ole pystytty 
esittämään ainuttakaan tapausta, joka olisi osoittanut tilintarkastustuomioistuimen 
esittämät epäilyt oikeiksi. 
Kohta 3.40: 
Ranska ei ole kyennyt yksilöimään puutteita, joihin tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastajat viittaavat. 
Kohta 3.42: 
Ranskassa vilielylohkoia koskeva rekisteri saatiin lopulliseen muotoonsa vasta vuoden 
1995 puolivälissä, joten rekisteri otettiin käyttöön vasta vuonna 1996. 
Ranska ihmettelee tämän huomautuksen tarkoitusta, sillä huomautus esitetään sellaisen 
kappaleen päätteeksi, jossa kuvataan pelkästään yhdennetyn hallinto- ja 
valvontajärjestelmän (IACS) mukaisen lohkojen alfanumeerisen yksilöintijärjestelmän 
muodostamiseen eri jäsenvaltioissa käytettyjä lohkojen yksilöintitapoja. 
Ranskan mielestä huomautus olisi asianmukaisempaa esittää kohdassa 3.46, jossa 
todetaan, että Italia on ainoa jäsenvaltio, jossa ristiintarkistuksia on tehty vuodesta 1993, 
ja huomautetaan sen jälkeen seuraavaa: 
- Englannissa atk-pohjaisia ristiintarkistuksia on tehty vuosittain vuodesta 1993 alkaen, 
mutta kattaviin aluetarkistuksiin tarkoitetun ohjelman todettiin kaipaavan parannuksia. 
- Saksassa ja Espanjassa tarkastuksen piiriin kuuluneilla alueilla järjestelmä saatiin 
valmiiksi vuonna 1996, lukuun ottamatta osaa, joka liittyy tietojen vaihtoon 
kansallisella tasolla (Ranskassa tarkastettiin vuoden 1995 loppupuolella 26 miljoonaa 
ilmoitettua lohkoa). 
- Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa tietokantaa ja aakkosnumeerista 
tunnistejärjestelmää ei vielä vuoden 1996 lopussa ollut kehitetty riittävästi, minkä 
vuoksi luotettavia hallinnollisia tarkastuksia, esimerkiksi ristiintarkistuksia, ei ole 
mahdollista toimittaa. 
62-
Kohta 3.47: 
Lohkojen ristiintarkistusohjelmaa aloitettaessa ilmennyt ongelma havaittiin valitettavasti 
vasta sen jälkeen kun ohjelma oli jo otettu käyttöön koko maassa. Virhe yksilöitiin ja 
korjattiin välittömästi toimittamalla 22. maaliskuuta 1996 asianomaisille maanviljelijöille 
ja DDAF:lle täydentäviä luetteloita. Luetteloissa mainittiin kaikki lohkot, joista oli 
annettu varoitus ensimmäisen käsittelyn yhteydessä (havaittiin, että ohjelma ei kyennyt 
huomaamaan lohkojen ilmoittamista kahteen kertaan, jos kyseinen lohko sijaitsi 
kuntayhtymässä, jolloin lohkojen yksilöimisessä oli käytettävä vyöhykkeen etuliitettä, 
jonka avulla yhdistyneissä kunnissa sijaitsevat samannumeroiset lohkot voitiin erottaa 
toisistaan). Vaikka kyseinen virhe vaikeutti viranomaisten toimintaa, se havaittiin ja 
korjattiin viipymättä ja tarkastusten laatu säilyi siten kokonaisuudessaan korkeana. 
Ranska pitää yllättävänä sitä, että tilintarkastustuomioistuin epäilee vuonna 1995 
ilmoitettujen viljelyalojen perusteella toteutettujen lohkotarkastusten laatua, sillä 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastajalle annettiin selvitys Bar le Duciin 20. maaliskuuta 
1996 tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä havaitusta virheestä ja tarkastajan pyytämät 
perustelut toimitettiin hänelle Luxemburgiin jo 22. maaliskuuta 1996. 
Kohta 3.48: 
Ranskassa hyväksytään 50 aarin poikkeamat vertailtaessa ilmoitettuja pinta-aloja 
maarekisterin tietoihin. 
Ranskassa toteutetuissa lohkotarkastuksissa hyväksytään vain alle kahden aarin 
poikkeamat, joka on pyöristysten vaikutukset huomioon ottaen alin mahdollinen 
kynnysarvo silloin kun ilmoitus on sääntöjen mukaan annettava aareina. 
Kohta 3.49: 
Ranska maksaa yleensä lähes koko pinta-alatuen (90-95 prosenttia) jo 16. lokakuuta. 
Tämä ei koske teollisuuskäyttöön siirretyistä kesannoista maksettuja tukia, jotka 
maksettiin 16. lokakuuta vain sellaisille tuottajille, joiden osalta hallinnollisten 
tarkastusten edellyttämät tarkistukset oli jo toteutettu. Lohkotarkastusten perusteella 
tehtävien oikaisujen toteuttaminen on väistämättä pitkällinen prosessi ja koskee yleensä 
pieniä rahamääriä. Oikaisut on joissakin tapauksissa voitu toteuttaa vasta lokakuun 
lopulla varsinaisen maksupäivän jälkeen, joko ennakkona öljykasvitilille kertyneestä 
määrästä tai palautuksina. 
Nämä toimenpiteet eivät luonnollisesti koske petoksia, ja hallinnollisten tarkastusten 
yhteydessä havaitut tietyn suuruusluokan ylittävät säännönvastaisuudet johtavat tuen 
peruuttamiseen. 
Kohta 3.52: 
Ranskassa suurin osa paikalla toteutettuihin tarkastuksiin poimituista hakemuksista 
valitaan riskianalyysillä käyttämällä atk-mcnctelmää, joka valitsee tapauksia 
satunnaisotannalla siten, että valinta pyritään kohdistamaan riskialtteimpiin tapauksiin, ja 
fo 
jakamalla hakemukset niihin liittyvien riskien perusteella alaryhmiin, joista kustakin 
valitaan tapauksia satunnaisotannalla. 
Hakemuksia valitaan samanaikaisesti tarkastuksiin myös tutkimuksista vastaavien 
yksikköjen johdolla. 
Kaikkia hakemuksia ei kuitenkaan välttämättä ole käsitelty silloin kun päätetään siitä, 
mitkä tapaukset valitaan tarkastettaviksi atk-menetelmällä. Jos tarkastukset aloitettaisiin 
vasta sen jälkeen, kun kaikki hakemukset on käsitelty, paikalla toteutetut tarkastukset 
voitaisiin aloittaa vasta aivan liian myöhäisessä vaiheessa vuotta. Ratkaistakseen tämän 
ongelman DDAF valitsee tietyn määrän tapauksia, joista on jätetty tukihakemus, 
tarkastettaviksi ohjatusti joko jo saman vuoden aikana tai vasta seuraavana vuonna. 
Yhdessä mainituista departementeista toteutettiin vuonna 1996 etätarkastuksia, jolloin 
riskianalyysiohjelman tehtävänä oli valita hakemuksista vain rajallinen otos, sillä 
etätarkastusten kohteeksi valitun alueen määrittäminen ratkaisi suurimman osan 
tarkastettavista tapauksista. Tietty määrä hakemuksia valittiin lisäksi hallinnollisten 
tarkastusten perusteella ohjatusti paikalla toteutettaviin tarkastuksiin. 
Koska kyse oli suhteellisen pienestä otoksesta, atk-ohjelmiston avulla tapahtuva valinta 
voitiin toteuttaa heinäkuussa, jolloin noin tuhat hakemusta (8 % hakemusten 
kokonaismäärästä) oli vielä käsittelemättä. 
Kohta 3.56: 
On mahdollista, että 48 tunnin aikarajaa ei noudatettu kaikilta osin ensimmäisten vuosien 
aikana. Näin ei tapahtunut enää vuonna 1996. 
Tuottajat eivät ole voineet pyytää 48 tunnin aikarajan pidentämistä, sillä aikaraja on 
vakiintunut ja perustuu aikaan, joka tarvitaan postin toimittamiseksi perille. Viranomaiset 
eivät yleensä suostu lykkäämään tarkastuspäivää. Näin on kuitenkin saattanut tapahtua 
joissakin tapauksissa. Poikkeustapauksissa, esimerkiksi jos tuottaja on estynyt olemaan 
paikalla, viranomaiset voivat aloittaa maanviljelykäytöstä poistettujen lohkojen 
tarkastukset välittömästi mutta voivat toteuttaa loput mittaukset ja tarkistukset vasta 
joitakin päiviä myöhemmin. 
Kohta 3.57: 
Ardennien ia Vogeesien departementeissa vuonna 1995 toteutettujen tarkastusten 
yhteydessä havaittiin tapauksia, joissa opiskelijat antoivat raportteja tarkastuksista, joita 
ei tosiasiallisesti ollut toteutettu. 
Kyse on erittäin vakavasta väitteestä, sillä sen perusteella voitaisiin päätellä, että 
Ranskassa paikalla toteutetut tarkastukset olisivat kuvitteellisia. Ranskan viranomaiset 
eivät kuitenkaan muista, että tilintarkastustuomioistuimen vuonna 1996 toteuttamissa 
tarkastuksissa olisi havaittu yhtään tällaista tapausta. 
a 
Koska kyseinen syytös on erittäin vakava, Ranska pyytää tilintarkastustuomioistuinta 
ilmoittamaan sille väitteen perustana olevat tosiseikat voidakseen aloittaa välittömästi 
hallinnolliset tutkimukset, jotka se olisi aloittanut jo aiemmin, jos kyseiset tiedot olisi 
toimitettu sille aikaisemmassa vaiheessa, esimerkiksi tarkastuskäyntiä koskevassa 
päätöskokouksessa tai huomautuskirjelmässä. 
Kohta 3.62: 
Ranskassa havaittiin, että säännön, jonka mukaan korvausta voi hakea vain sellainen 
hakija, joka on viljellyt pellonpoistoon tarkoitettua alaa vähintään kahtena edellisenä 
markkinointivuonna, noudattamista ei valvottu hallinnollisella tasolla eikä myöskään 
paikalla toimitettujen tarkastusten yhteydessä. 
Väite on virheellinen. Velvollisuus tarkastaa, että viljelykäytöstä poistettua lohkoa on 
viljelty kahtena edellisenä markkinointivuonna, on ilmoitettu erittäin selväsanaisesti 
ONIC:n alueellisille yksiköille suunnatuissa tarkastusohjeissa ja tarkastajille 
tarkoitetussa käyttöohjeessa, joka jokaisella ONIC:n tarkastajalla on käytettävissään. 
Paikalla toteutettujen tarkastusten yhteydessä tehdyistä havainnoista, joiden mukaan 
vuonna 1995 kesannointiaiaksi ilmoitetut viljelyalat katsottiin joko kokonaan tai osittain 
hävinneiksi, 65 tapauksessa, joiden yhteenlaskettu pinta-ala oli 148,4 hehtaaria, oli kyse 
kahden vuoden säännön rikkomisesta (vuonna 1996 vastaavia tapauksia oli 49 ja niiden 
yhteenlaskettu pinta-ala oli 61,92 hehtaaria). 
Neljäs luku: Yhteinen markkinajärjestely - Eläintuotteet -
Naudanlihapalkkiojärjestelmä sekä tietyt BSE-tautia koskevat toimenpiteet 
Kohta 4.43: 
Ranskassa palkkio-oikeuden ulkopuolelle jätettyjä eläimiä koskevat väitteet eivät pidä 
paikkaansa. Emolehmätiheys lasketaan palkkiohakemuksessa ilmoitetun eläinten määrän 
perusteella, mutta enimmäismääränä pidetään tuottajakohtaisia kiintiömääriä. 
Kohta 4.55: 
Kuten komissio korostaa vastauksessaan, emolehmäpalkkiojärjestelmä ei edellytä 
kaikkien eläinten tarkastamista. Paikalla toteutettavissa tarkastuksissa on varmistuttava 
siitä, että eläinten pääluku vastaa palkkiohakemuksessa ilmoitettua määrää. Tarkastusten 
on siten katettava kaikki palkkiohakemukseen sisällytetyt eläimet. Eläinten 
tunnistenumeroiden tarkastamisen osalta komissio pitää perusteltuna sitä, että 
tarkastuksia ei kohdisteta kaikkiin eläimiin, koska jo satunnaisotannan perusteella 
voidaan varmistua siitä, että lauma, jonka emolehmät on laskettu, kuuluu todella 
ilmoituksen antajalle, ja että tämän esittämät emolehmät on asianmukaisesti kirjattu 
nautaeläinrekisteriin. 
6< 
Viides luku: Naudanliha-alan vientitukimencttclvihin liittyviä näkökohtia 
Kohdat 5.28 - 5.29: 
On totta, että Caenin satamaa ei ollut hyväksytty rajatarkastusasemaksi vielä vuosina 
1994 ja 1995. On kuitenkin korostettava, että tavarat, joihin tilintarkastustuomioistuimen 
kertomuksessa viitataan, olivat peräisin Ranskasta. Kyseiset tuotteet oli viety Egyptiin, 
jonka viranomaiset käännyttivät ne takaisin Ranskaan. 
Caenin satama sisällytettiin lisäksi 26. heinäkuuta 1995 tehdyllä päätöksellä niiden 
rajatarkastusasemien luetteloon, jotka on hyväksytty toimittamaan yhteisön 
ulkopuolisista maista peräisin olevien tuotteiden eläinlääkäritarkastuksia. 
Kuudes luku: Euroopan aluekehitysrahasto 
Kohdat 6.24,6.27,6.28: 
Nämä kohdat koskevat tavoitteen 2 Baskimaakuntaa koskevaa ohjelmaa ja kuuluvat näin 
ollen Espanjalle. 
Kohta 6.66: 
Kun yritys maksoi tammikuussa 1996 takaisin 100 000 ecua ilman että summa esiintyy 
maaliskuisessa maksuselvityksessä, on huomattava, että kirjanpito on tehty 31.12.1995, 
jolloin ei voitu ottaa huomioon myöhemmin tapahtuvaa palautusta. 
Kuuteen miljoonaan frangiin nousevan muun kansallisen tuen osalla voidaan todeta, että 
komissio aloitti 17.1.1995 menettelyn, joka koskee 160 miljoonan frangin tukea TAP:n ja 
EAKR:n kautta ja 40 miljoonaa frangia alueen puhdistamiseen. Menettelyä ei ole 
missään tapauksessa aloitettu muiden tukien osalta. Joka tapauksessa kyseessä on 840 
miljoonan frangin investointi, jossa tuelle on asetettu 285 miljoonan frangin katto (34 % 
E.S.B.); sitä ei ole läheskään saavutettu. 
Kohta 6.69: 
Résider 1 -ohjelmasta myönnetyn kahden miljoonan frangin tuen avulla hankittiin 742 m2 
toimitiloja Apeilor-järjestölle Metzin yrityspuistosta. 
Järjestö työskentelee Lorrainen maakunnan hyväksi ja sen toiminta rahoitetaan 
kokonaisuudessaan rakennerahastoista (Résider tai tavoite 2 tai 5b). 
Tukiosuus (25 %) vastaa yhtä kaikki Resider-ohjelman piiriin kuuluvaa aluetta (50 % 
Lorrainesta) ottaen huomioon EAKR:n 50 prosentin tukirajan. Toimitilojen ostoa ei 
muutenkaan voine pitää julkisen hallinnon juoksevina menoina. 
Kohta 6.75: 
Koska EUREFI on ranskalais-belgialais-luxemburgilainen lähialueorganisaatio, sen 
ranskalainen osapuoli ei voi vastata huomautuksiin, jotka koskevat Belgiassa sovellettuja 
menettelytapoja. 
£6 
Kohta 6.95 b: 
Nord-Pas-de-Calais 
Tilintarkastustuomioistuimen havainnot ovat peräisin hylättyjen kaivosteollisuusalueiden 
uudelleenkäyttöönottoon liittyvästä selvityksestä sekä työvoimaviranomaisten lukuihin 
pohjautuvasta laajemmasta tutkimuksesta, joka koski sekä sellaisia kuntia, jotka olivat 
saaneet hylätyille teollisuusalueille tarkoitettua tukea, että sellaisia kuntia, jotka eivät 
olleet tukea saaneet. 
Varsinaisessa kertomuksessa todetaan, että luoduista työpaikoista menetettiin kahden 
vuoden kuluessa 62 prosenttia - ei 65 prosenttia yhdessä vuodessa. 
Suorat kyselyt yrityksissä ja Onnainigin kunnallishallinnossa ovat tuoneet esiin yritysten 
suuren vaihtuvuuden uudelleen käyttöön otetulla alueella. 
Jotta näiltä ei-toivotuilta seurauksilta vältyttäisiin, hylättyjen teollisuusalueiden 
uudistuspolitiikassa on omaksuttu ympäristöläheisempi lähtökohta, joka takaa 
kestävämmän kehityksen (tuki voi olla korkeintaan 75%) paremmin kuin suora 
taloudellisen toiminnan tukeminen. 
Luku 7: Euroopan sosiaalirahasto 
Kohta 7.18: 
Ranska pitää komission tavoin tiukasti kiinni yhteistyö- ja kumppanuusmenettelystä. 
Näin ollen seurantakomiteoiden työskentelyyn osallistuu valtiovallan (useat ministeriöt, 
joita tavoite 3 koskee) edustajien ohella aluehallinnon sekä eri työmarkkinaosapuolten 
edustajia. Erilaisten kansalaisjärjestöjen osallistumista on suunniteltu, mutta ehdotusta ei 
hyväksytty. 
Kohta 7.19: 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että seurantakomiteoiden asemaa on vahvistettava 
etenkin ottamalla ne mukaan suunnittelutyöhön. Kun kyseisiä asetuksia alettiin vuonna 
1993 panna täytäntöön, seurantakomiteoita ei ollut vielä muodostettu suunnittelua 
toteutettaessa. Sittemmin komiteat ovat raskaasta hallinnoinnistaan huolimatta 
kokoontuneet säännöllisesti ja saaneet kaiken asiaan kuuluvan tiedon. Vuonna 1995 
komiteat kokoontuivat poikkeuksellisesti vain kerran, sillä toista kokousta ei ohjelman 
toteuttamisen viivästymisen vuoksi tarvittu, mutta vuodesta 1996 alkaen on palattu 
kahden kokouksen tahtiin. 
Neljän suuren ohjelman osalta, jotka edustavat 80 % varoista (tavoitteet 3 ja 4, Adapt ja 
Emploi), komiteat saavat käyttöönsä kaikki yksityiskohtaiset kertomukset ja selvitykset. 
Komitean jäsenten epävirallisissa tapaamisissa on keskusteltu usein tärkeistä asioista. 
Komiteoiden tiedonsaantia ja asemaa voidaan toki parantaa. 
Kohta 7.27: 
Suuret yritykset hyötyvät kiistatta pieniä ja keskisuuria enemmän ESR:n tavoitteen 4 
mukaisesta tuesta, mutta sama koskee myös ESR:n tukea täydentävää valtiollista tukea. 
Tälle on kolme selitystä: 
e\ 
- asiakirjojen kokoamisen vaikeus ja monimutkaisuus. 
- vaikeus löytää sijaisia koulutukseen osallistuville työntekijöille 
- ennakkomaksuja on rahoitettava useiden kuukausien ajan, mikä onnistuu suurelta 
yritykseltä helpommin kuin pieneltä. 
Kahdesta ensin mainitusta syystä suuret yritykset ovat suurine henkilöstöosastoineen 
paremmassa asemassa asiakirjojen laatimisen suhteen. 
Näiden erojen korvaamiseksi on saatavissa teknistä apua muun muassa kauppakamareilta 
ja järjestöiltä (AGEFOS PME jne.). 
Kohta 7.42: 
Loppusuorituspyyntöjä on toteutettu aikaisempina vuosina kansallisen hallinnon 
tilisiirtojen perusteella, mutta näiden tapausten määrän pitäisi olla vähenemässä, sillä 
maksuperiaatteista muistutetaan kansallisille hallintoelimille säännöllisesti niiden 
tehdessä ensimmäisen ilmoituksensa. Niistä voidaan muistuttaa myös tarkastusten 
yhteydessä. 
Kohta 7.51: 
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema tapaus on johtanut siihen, että komissio on 
peruuttanut tukikelpoisia menoja koskevat toimet ja niitä koskevat maksut. 
Kohta 7.52: 
Asia on korjattu Ranskan osalta. 
Luku 8: Euroopan maatalouden ohjaus- ia tukirahasto, ohjausosasto (EMOTR-
ohjaus) 
Kohta 8.37: 
1) Hajautetun maataloushallinnon yksiköt ovat suorittaneet departementti tasolla 
ministeriön ohjeiden mukaisesti jälkitarkastuksia todetakseen korkotukea saaneiden 
investointihankkeiden täyttävän yhteisön ja kansallisten määräysten vaatimukset. 
Tarkastukset ovat koskeneet useita yhteisön säännösten mukaisesti tehtyjä lainapäätöksiä 
ja -suunnitelmia. Vuosittain on tarkastettu 
- laskujen perusteella (sekä luottolaitoksissa että toisinaan myös maatiloilla) määrä, 
joka vastaa vähintään 5 prosenttia edellisenä vuonna myönnettyjen lainojen 
toteuttamisluvista, 
- suunnitelmien perusteella (korjaussuunnitelmat ja alustavat selvitykset) määrä, joka 
vastaa vähintään 3 prosenttia edellisenä vuonna hyväksytyistä suunnitelmista. 
Nämä jälkitarkastukset täydentävät asian käsittelyn yhteydessä suoritettuja tarkastuksia. 
2) Tarkastuksissa voidaan niiden päämäärän mukaisesti todeta ja asettaa seuraamuksia 
sääntöjenvastaisuuksista tai rikkomisista sovellettaviin säännöksiin nähden. Jo kansalliset 
säännökset edellyttävät, että edunsaajan, joka muuttaa maataloustuotantoaan, on 
ilmoitettava siitä viranomaisille. 
Luku 9: Yhteinen kalastus- ja meripolitiikka 
Kohta 9.11: 
Tilintarkastustuomioistuin moitti Ranskaa siitä, että se oli pyytänyt ennakkomaksuja 
ohjelman vuosien 1994 ja 1995 eristä maksaakseen lopullisille edunsaajille tukeutuen 
kuitenkin sidottuihin määrärahoihin. 
Komissio (PO XIV) kehotti 22. syyskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisia 
pyytämään ennakkomaksuja vuosien 1994 ja 1995 eristä. 
Koska ohjelman toteuttaminen viivästyi myöhäisen ilmoitusajankohdan (vuoden 1994 
joulukuun lopulla) takia ja siksi, että KOR:n hallinto- ja rahoituskanavat oli pantava 
täytäntöön kansallisella tasolla, Ranska ei voinut noudattaa komission kehotusta. 
Koska komissio halusi kuitenkin suorittaa kyseiset ennakot estääkseen ohjelman 
täytäntöönpanon lukkiutumisen, se ehdotti, että Ranska vahvistaisi hankkeet, joihin sen 
viranomaiset ovat jo sitoutuneet juridisesti ja taloudellisesti. 
Komissio oli näin ollen tietoinen kaikista asiaan liittyvistä näkökohdista maksaessaan 
ennakkomaksuja vuosien 1994 ja 1995 eristä. PO XIV oli täysin tietoinen siitä, että 
Ranskan viranomaiset pystyivät vahvistamaan vain jo suoritetut sitoumukset. Ennakkoja 
koskeva pyyntö esitettiin komission ilmoitettua halustaan maksaa ennakkoa KOR-
ohjelman rahoittamiseksi. 
Tilanne on sittemmin palautunut suurimmaksi osaksi ennalleen. Toinen etumaksu vuoden 
1995 erästä ja ensimmäinen etumaksu vuoden 1996 erästä suoritettiin yhteisön 
lainsäädännön mukaisesti lopullisten tuensaajien todellisten tukikelpoisten menojen 
perusteella. 
Kohta 9.14: 
Ranska on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä PESCA-
yhteisöaloiteohjelman alkuvaiheen täytäntöönpanon hitaudesta ja puutteellisuudesta. 
Ranska on lisäksi komission kanssa yhtä mieltä hankaluuksista, jotka liittyvät aloitteen 
rahoittamiseen useasta eri lähteestä. 
Ranska haluaa lisäksi korostaa rahoituksen toteuttamisessa ilmenneitä viipeitä. Vaikka 
Ranskan ohjelma hyväksyttiin jo kesäkuussa 1995, komissiolta saatiin ohjelmaan 
varattuja määrärahoja vasta kesäkuussa 1996. 
Ranska on aloittanut PESCA-yhteisöaloiteohjelman tarkistamisen lisätäkseen sen 
elinvoimaisuutta siinä määrin, että se vastaisi kalastusalan noin vuosi sitten esittämiä 
odotuksia. Ohjelmaan tehtävillä muutoksilla pyritään helpottamaan tai peräti 
es 
nopeuttamaan Ranskalle PESCAn yhteydessä myönnettyjen yhteisön määrärahojen 
käyttöönottoa. 
Kohdat 9.17-9.22: 
Ranskalla ei ole erityistä huomautettavaa yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehdyistä 
kalastussopimuksista. On kuitenkin muistettava, että tätä alaa koskevat 
rahoitustoimenpiteet on toteutettava asianmukaisesti sopimusten ja kalastustoiminnan 
moitteettoman toiminnan takaamiseksi. 
Kohta 9.31: 
Ranska ei toimittanut merentakaisten departementtien kalastuslaivastoa koskevia tietoja 
komissiolle 30. syyskuuta 1996 mennessä, mutta se on tehnyt tämän myöhemmin, ja 
kaikki tiedot ovat nyt saatavilla. Lisäksi tiedot päivitetään säännöllisesti, ja 
merenkulkuasioista vastaava Centre administratif des affaires maritimes toimittaa ne 
komissiolle kuukausittain yhteisön kalastusalusrekisteristä annetun asetuksen N:o 109/94 
säännösten mukaisesti. 
Tietojen toimittamisen viivästyminen johtui perusteellisesta alusinventaariosta, jonka 
kautta pyrittiin saamaan mahdollisimman tarkkoja tietoja merentakaisten departementtien 
kalastuslaivastosta, joka koostuu useista pienistä aluksista. Koska kyse on elinkeinosta, 
alukset, joiden omistajat harjoittavat ammattikalastusta, oli tarpeen määrittää 
mahdollisimman tarkoin. 
Ranska toimitti lisäksi komissiolle 13. kesäkuuta pyyntiponnistuksia koskevia tietoja. 
Kohta 9.34: 
Aluksen kone toimii varmimmin ja parhaiten, jos sitä ei käytetä täydellä teholla. 
Ongelma voidaan ratkaista kätevästi rajoittamalla konetehoa; paras tulos saavutetaan, kun 
koneen teho rajoitetaan noin 80 prosenttiin sen enimmäiskapasiteetista. Tehon 
rajoittamista tätä alemmalle tasolle tutkitaan parhaillaan alusturvallisuuskeskuksissa. 
Kohta 9.35-9.36: 
On totta, että Ranska mittasi yli 24 metriä pitkien kalastusalustensa bruttovetoisuuden 
myöhässä vuonna 1996, mutta se on panostanut voimakkaasti täyttääkseen tämän 
yhteisön asettaman velvollisuuden. Syyskuussa 1997 tämänkokoisista aluksista olikin 
mitattu noin 85 prosenttia. Ranska toimittaa komissiolle mahdollisimman pian tiedot 24 
metriä pitkien ja sitä pitempien kalastusalustensa bruttovetoisuudesta. 
Kohta 9.37-9.38: 
1. Kalastuskapasiteetin valvonta 
Alusten koneteho, jota yleisten töiden ministeriön alaisuuteen kuuluvat 
kalastusturvallisuuskeskukset valvovat, tarkistetaan jo aluksen suunnitteluvaiheessa ja 
sen jälkeen telakalla ja aluksen valmistuttua säännöllisin tarkastuskäynnein. 
Bruttovetoisuuden mittauksesta huolehtii tullin alainen tonnistoyksikkö. Lisäksi 
muutettaessa aluksen ominaisuuksia merkittävästi vaaditaan etukäteen lupa 
^O 
alusturvallisuuskeskukselta, joka myös tarkastaa aluksen muutosten toteuttamisen 
jälkeen. 
2. Pyyntiponnistusten valvonta 
Yhteisön lainsäädännön mukaisesti Ranskan luoma valvontajärjestelmä perustuu 
lokikirjan käyttöön tietolähteenä. Järjestelmän toimivuutta haittaa kuitenkin se, että 
lokikirja ei ole yhdenmukainen voimassa olevan lainsäädännön kanssa mm. 
pyyntiponnistusten osalta. Komissio onkin parhaillaan uudistamassa sitä, mutta lyö on 
vielä kesken. 
Nykyisellään lokikirja sisältää vain kaksi pyyntiponnistukseen liittyvää otsaketta: 
- kalastusmatkan kesto (satamasta lähdön ja sinne paluun välinen aika) 
- kalastustoiminnan kesto (aika, jolloin kalastusmoottorit ovat käynnissä). 
Sen sijaan lokikirjassa ei ole ainoatakaan otsaketta, joka vastaisi asetuksessa N:o 2027/95 
säädettyjä velvollisuuksia. Asetuksessa pyyntiponnistus määritellään kalastusaluksen 
kapasiteetin ja asetuksessa määritellyllä kalastusalueella harjoitetun kalastustoiminnan 
keston tuloksi; näiden alueiden ulkopuolella aluksen katsotaan olevan ainoastaan 
läpikulkumatkalla. 
Voidakseen noudattaa asetuksen säännöksiä aluksen kapteenin on siis kirjattava 
lokikirjaan useita tietoja, joita siinä ei alun perin vaadita. Näin saatavat tiedot ovat 
osoittautuneet hankaliksi käyttää, koska ne ovat muodoltaan hyvin vaihtelevia. 
Tämän vuoksi Ranska pyrkiikin etenemään hallintojärjestelmän laatimisessa siten, että 
siinä otettaisiin jälleen huomioon aluksen kalastusalueella viettämä aika käyttämällä 
käsitteitä "kalastusmatkan kesto" ja "kalastustoiminnan kesto" sekä kalastusalueittain 
määriteltäviä muuntokertoimia. 
3. Kalastustoiminnan valvonta 
Kalastustoiminnan vähentämiseksi Ranska on tehnyt voitavansa saavuttaakseen 
kolmannessa monivuotisessa ohjausohjelmassa määritellyt aluskapasitcctin vähentämistä 
koskevat tavoitteet. Vuoden 1996 jälkipuoliskon aikana laadiltiinkin suunnitelma suurten 
kalastusalusten poistamiseksi käytöstä. Suunnitelman ansiosta voitiin poistaa käytöstä 
tehona mitattuna yhteensä 33 000 kilowattia, mutta koska suunnitelma perustui 
ammatinharjoittajien vapaaehtoisuuteen, sen avulla ei päästy aivan kolmannessa 
ohjausohjelmassa määriteltyyn tavoitteeseen. Joulukuun 1. päivänä 1997 todettiin, että 
tavoitteesta oltiin jäljessä 9 352 kilowattia, mikä on alle prosentti koko laivastosta. 
Vuoden 1996 lopussa laivaston havaittiin kuitenkin kasvaneen 1118 
bruttorekisteritonnilla. 
Kohta 9.40: 
Komission jäädytettyä pyydettyjen tukien myöntämisen sillä perusteella, että kolmannen 
monivuotisen ohjausohjelman välitavoitteita ei ollut saavutettu, Ranskan viranomaiset 
panivat täytäntöön toimenpiteet, joiden avulla voitiin keskeyttää kaikkien tämän alan 
tukien myöntäminen. On kuitenkin huomattava, että eräistä hankkeista oli jo ehditty 
? 
päättää ennen komission ilmoitusta, joten valtio oli juridisesti velvollinen toteuttamaan 
ne. 
Kohta 9.41: 
Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että ennen kuin kalastustoiminnan lopettamiseen 
tarkoitetun tuen myöntämisedellytyksiä voidaan yhtenäistää, on yhdenmukaistettava 
kalastustoiminnan määritelmä yhteisön tasolla, vaikka se kuuluukin edelleen kansallisen 
toimivallan piiriin. 
Ranska on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että on tarpeen 
yhdenmukaistaa pyyntiponnistuksen käsite, koska yhteisön tasolla on tällä hetkellä 
käytössä kolme eri määritelmää. 
Komission ehdotus kalastustoiminnan määritelmäksi saattaisi sopia suurille (yli 18 
metriä pitkille) aluksille, joiden saapumista kalastusalueelle ja poistumista sieltä on 
mahdollista tarkkailla sopivin välinein. 
Voisi kuitenkin olla parempi käyttää määritelmän perusteena kalastuspäivien eikä 
meripäivien lukumäärää. Näin pyyntiponnistuksesta voidaan jättää pois läpikulkuun 
käytetty aika. 
Luku 20: Tarkastuslausunta - EMOTR:n tukiosaston ia kalastusalan menojen 
analysointi 
Kohta 20.4: 
Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen toteutettiin varainhoitovuonna 1996 uudella 
tavalla. 
Ranskan viranomaiset lähettivät tätä varten maksajavirastojen tilintarkastuskertomukset 
ja vuositilinpäätökset ennen 10.2.1997, mikä oli yhteisön säännösten mukainen 
määräaika. 
Sen jälkeen komission yksiköt ovat pyytäneet ranskalaista Commission de certification 
des Comptes'ia saattamaan työnsä loppuun ja lähettämään täydentävät kertomukset 
kesäkuun 1997 kuluessa. Ranskan viranomaiset tekivätkin näin 13.6.1997. Tarkastettuaan 
Ranskan maksajavirastojen tilit komissio hyväksyi ne 31.7.1997 tekemällään päätöksellä. 
V-
KREIKKA 
ENSIMMÄINEN NIDE - VUOSIKERTOMUS VARAINHOITOVUODELTA 1996 
Luku 1 - Omat varat 
KOHDAT 
1.10,1.31,1.40,1.104 
Valtiovarainministeriö, osasto 19 (Tullimenettelyt) 
Luku 3 - Maatalousmarkkinoiden järjestely - Kasvituotteet 
KOHDAT 
3.29, 3.46, 3.89, 3.91 
AsiakirjaN:o 109/7/A806/A1336, 10.3.1998-Kansallinentupakkalautakunta 
Luku 6 - Euroopan aluekehitysrahasto 
KOHDAT 
6.63, 6.95 
Asiakirja N:o DEFE33, 12.1.1998 -. Talousasiain ministeriö, Euroopan aluekehitysra­
haston täytäntöönpano-ja varainjako-osasto 
Luku 7 - Euroopan sosiaalirahasto 
KOHDAT 
7.19,7.34 
Asiakirja N:o 105048, 9.1.1998 - Työministeriö, ESR:n ohjelmien suunnittelu-ja täy­
täntöönpano-osasto 
Luku 8 - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, ohjausosasto (EMOTR:n 
ohjausosasto) 
KOHDAT 
8.13, 8.20, 8.24, 8.25, 8J5, 8.42, 8.43, 8.53, 8.54, 8.55, 8.56, 8.57 
Asiakirja N:o 1827, 16.3.1998 - Maatalousministeriö, suunnittelu-ja yleishallinto-osasto 
?4 
Kirje N:oT2020/28, 15.4.1998 
Lähettäjä: Osasto 19, tullimaksujen ja valmisteverojen pääosasto, valtiovarainministeriö, 
Ateena 
Vastaanottaja: Valtion tilivirasto, osasto 41, Ateena 
EU:n kertomuksen seuranta 
Viitaten 27. maaliskuuta 1998 päivättyyn lähetteeseenne tilintarkastustuomioistuimen 
vuoden 1996 vuosikertomuksen seurannasta, haluaisimme ilmoittaa Teille, että tämä 
osasto on jo 31. maaliskuuta 1998 päivätyllä asiakirjalla A296/51 vastannut 1 luvun 1.10, 
1.31 ja 1.104 kohtaan, jotka sisältyivät 6. helmikuuta 1998 päivätyn komission PO XIX:n 
kirjeen N:o 1290 liitteeseen (jäljennös oheisena). 
Kertomuksen 1.40 kohdan osalta kantamme on seuraava: 
Kertomuksen 1.40 kohta 
Piraeuksen vapaa-alueelta poistettuja tavaroita koskevien tullivelkojen osalta asianomai­
nen tullitarkastusvirasto on jo soveltanut maksettavien tullimaksujen ja verojen perimistä 
koskevia säännöksiä. Tulleja ja veroja ei ole vielä peritty, koska niistä vastuussa oleva 
toimija on valittanut tuomioistuimeen. 
Liitteitä neljä sivua. Pan. Frangos 
Johtaja 
1 S 
Kirje N:o 29881, 31.3.1998 
Lähettäjä: Osasto 19 (Tullimenettelyt), tullimaksujen ja valmisteverojen pääosasto, val­
tiovarainministeriö, Ateena 
Vastaanottaja: Komissio, PO XIX, Bryssel 
Vastauksena 22. tammikuuta 1998 päivättyyn kirjeeseenne N:o XIX/493, joka koskee 
tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 1996 esitettyjä 
kohtia, haluaisimme ilmoittaa Teille seuraavaa. 
Kertomuksen 1.10 kohdan c alakohta 
Kaikkien sekä Elefsinan tullivirastoa että Thessalonikin tullivirastoa B koskevien tuonti-
ilmoitusten osalta, joihin on viitattu, on toimittu säännönmukaisesti perimällä maksetta­
vana oleva tulli. Tämä ilmenee (oheisen) kahden lausunnon erittely lomakkeista. Niihin 
sisältyvät kaikki ne tiedot, jotka yksikkönne tarvitsevat erääntyvien korkojen laskemisek­
si. 
Kertomuksen 1.31 kohta 
Mitä tulee vapaa-alueilla konteissa kuljetettavien tavaroiden tunnistamiseen, tullitarkas-
tusvirasto pystyy Piraeuksen ja Thessalonikin vapaa-alueiden tavarakirjanpitojärjestelmi-
en avulla tunnistamaan tavarat milloin tahansa ja seuraamaan niiden liikkumista, kuten 
Teille todettiin tilintarkastustuomioistuimen 21. maaliskuuta 1997 päivätyssä asiakirjassa 
N:o 6272. Tämän vuoksi osastomme katsoo, että ei ole mitään syytä ottaa käyttöön lisä­
toimenpiteitä tällä alalla noudatettavan käytännön osalta. 
Kertomuksen 1.104 kohta 
Koska tässä kohdassa ei selkeästi viitata Kreikkaan, olemme sitä mieltä, että tilintarkas­
tustuomioistuimen virkamiesten huomautusten on pakko liittyä petosten ja sääntöjenvas­
taisuuksien seurantajärjestelmään. 
Yhteisön omia varoja koskevan asetuksen N:o 1552/89 6 artiklan 4 kohdassa, sellaisena 
kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella N:o 1355/96, säädetään, että petoksista ja 
sääntöjenvastaisuuksista laadittavan kuvauksen lisäksi liitteeksi on laadittava lausunto, 
jonka perusteella voidaan seurata edistymistä kunkin tapauksen tutkinnassa. 
Edellä olevan lisäksi ja koska kertomuksen tässä kohdassa ei ole mitään erityisiä Kreik­
kaa koskevia huomautuksia (kuten jo todettiin), toimitamme mielellämme kaikki mah­
dollisesti tarvitsemanne lisätiedot. 
P. Frangos 
Johtaja 
lf 
Kirje F. 109/A 806/A 1336, 10.3.1998. 
Lähettäjä: Jaostot Aja D, tupakkatuotannon ja yhteismarkkinoiden osasto, kansallinen 
tupakkalautakunta, Ateena. 
Vastaanottaja: Talousarvio-ja tulojaosto, osasto III, teollisten tuotteiden jaosto, osasto II, 
maataloustuotteiden markkinoiden pääosasto 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 1996 
Viite: C 348, 18.11.1997 
Viitaten edellä mainittuun EU:n tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen ja tu­
pakkaa koskeviin 3.89 kohdan a alakohdan ja 3.94 kohdan huomautuksiin ja vastaan­
otettuamme 22. tammikuuta 1998 päivätyn EU-asiakirja N:o 573 haluaisimme ilmoittaa 
Teille seuraavaa. 
Kertomuksen 3.89 kohdan a alakohta 
Tilintarkastustuomioistuin 
Koska asetuksen (ETY) N:o 2075/92 9 artiklassa sen alkuperäisessä muodossa sallittiin 
kiintiöiden myöntäminen uusille jalostusyrityksille, jotka eivät olleet jalostaneet tupak­
kaa viitekauden aikana, niin että rajana oli kaksi prosenttia kokonaiskiintiöstä, ja koska 
Kreikka myönsi kiintiöt suoraan tupakantuottajille, Kreikan viranomaisilla oli vastaavasti 
ja mutatis mutandis oikeus myöntää kiintiöitä uusille tuottajille, joita oli paljon vähem­
män kuin 4 751, mutta jotka olivat kasvattaneet tupakkaa tietyillä maa-alueilla edellisenä 
vuonna eli vuonna 1992. Koska kiintiöitä oli lisäksi käytettävissä huomattava määrä 
(asetuksen (ETY) N:o 3477/92 11 artikla), Kreikan viranomaisilla oli oikeus myöntää 
kyseiset kiintiöt myös uusille tuottajille (asetuksen (ETY) N:o 3477/92 13 artikla). Kiin­
tiöiden myöntämisessä noudatettu menettely vastasi sen vuoksi täysin yhteisön uusia 
sääntöjä, kuten asianomaiset komission yksiköt lopulta myönsivät. 
2. Mavra- ja Tsebelia-lajikkeiden jalostusohjelmaa sovellettiin itse asiassa kaikki­
alla, kun näiden lajikkeiden viljelystä luovuttiin ja tähän tarkoitukseen käytetty maa saa­
tiin tämän vuoksi käyttöön, minkä seikan sekä komissio että tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastajat totesivat ja hyväksyivät. 
3. Koska Kreikassa ei ole maarekisteriä, jonka avulla tuottajien pellot olisi helppo 
tunnistaa, Kreikan viranomaiset hoitivat tämän ongelman ottamalla komission suostu­
muksella käyttöön lisätoimenpiteitä, jotka liittyivät omistuksessa olevien alueiden il-
moittamismenettelyyn. Näitä menettelyjä sovelletaan jo muun muassa Pohjois-Kreikassa, 
jossa pellot on merkitty karttoihin. 
Näiden lisätoimenpiteiden ansiosta niiden tuottajien lukumäärä, jotka mahdollisesti teke­
vät vääriä ilmoituksia, on vähentynyt merkittävästi. Tämä on vähentänyt myös petolli­
seen tai sääntöjenvastaiseen toimintaan mahdollisesti osallistuneiden lukumäärää. 
Jatkamme työtämme komission kanssa lisätoimenpiteiden parantamiseksi. 
Kertomuksen 3.94 kohta 
?} 
Haluaisimme huomauttaa, että petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista Albaniaan ja Bulga­
riaan suuntautuvassa tupakan viennissä laadittuun komission kertomukseen sisältyi useita 
epätarkkuuksia ja mielivaltaisia tekijöitä, ja että sen vuoksi tehtiin mielivaltaisia päätel­
miä. 
Kansallinen komitea ja valtiovarainministeriön erityisryhmät, jotka perustettiin tätä tar­
koitusta varten, tutkivat 22. joulukuuta 1994 päivätyssä asiakirjassa N:o 46413 esitetyt 
kohdat yhden kerrallaan, ja esittivät vastauksensa 28. helmikuuta 1995, 8. helmikuuta 
1996 ja 11. maaliskuuta 1996 päivätyissä asiakirjoissa, jotka tilintarkastustuomioistuin 
saa halutessaan käyttöönsä. 
Komission syytökset esitettiin pohjimmiltaan 20. huhtikuuta 1993 päivätyssä asiakirjassa 
N:o 4135 ja 22. joulukuuta 1994 päivätyssä asiakirjassa N:o 46413. Ne olivat liitteenä 
pitkähköön kertomukseen päätelmistä, jotka komissio oli tehnyt Kreikkaan heinäkuussa 
1994 tekemänsä kahden tarkastuskäynnin perusteella. Kreikan osalta vuoden 1991 me­
noihin tehdyt korjaukset perustuivat juuri tähän kertomukseen. 
Kansallisen komitean ja valtiovarainministeriön erityisryhmien tutkimuksissa ei ole il­
mennyt mitään todisteita siitä, että sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia olisi tapahtunut. 
Todisteita on löydetty vain verorikkomuksista, ja näistä on määrätty laissa säädetyt ran­
gaistukset. 
Tilintarkastustuomioistuin hyväksyy kertomuksessaan harkitsemattomasti ja yksipuoli­
sesti komission mielipiteet ottamatta lainkaan huomioon sen paremmin jäsenvaltion 
kantaa kuin Kreikan viranomaisten suorittamia tutkimuksia, joiden kaikki tiedot on toi­
mitettu edelleen komissiolle. Tilintarkastustuomioistuin omaksuu myös ne komission 
mielipiteet, joiden mukaan Kreikan viranomaiset eivät suorita tarkastuksia, vaikka ko­
missio ei ole tähän mennessä osoittanut väitettä toteen. 
Mitä tulee vuosia 1986-1989 koskevaan 7 305 miljoonan drakman ylimääräiseen korja­
ukseen, joka perustui komission taholta edellä mainittuun 22. joulukuuta 1994 päivät­
tyyn asiakirjaan N:o 46413 sisältyneeseen kertomukseen, Kreikan viranomaiset ovat liit­
täneet oheen kansallisen tuomioistuimen päätöksen korjauksen lopullisesta hyväksymi­
sestä varainhoitovuoden 1991 osalta. Helleenien tasavalta oli antanut asian kyseisen tuo­
mioistuimen käsiteltäväksi. 
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi 29. tammikuuta 1998 antamassaan tuomiossa 
(asia C-61/95) varainhoitovuoden 1991 osalta määrätyn, Albaniaan ja Bulgariaan tapah­
tunutta vientiä koskeneen korjauksen ja vaati komissiota maksamaan Helleenien tasaval­
lalle takaisin 3,5 miljoonaa drakmaa. 
Toimitamme mielellämme mahdollisesti tarvitsemianne lisätietoja tai selvennyksiä ja 
pyydämme Teitä ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin. 
N. Malissiovas 
Puheenjohtaja 
?r 
Republiken Grekland 
Finansministeriet 
Generalsekretariatet för finanspolitik 
Statens retmcjiovaevriex 
revepa^öipeicxopaxex <|> lp a8uAVicrxpaxiov o%r\ <|>ivavaKovxpoM, 
Direktorat 41 ( ekonomiska förbindelser med Europeiska unionen och internationella 
organisationer) 
Avdclning: 
Adress: Panemistimiou 37 
101 65Athen 
Upplysningar: B. Andritsou 
Telefon: 33 29 543 
Fax:36 46 654 
Tili 
biträdande generaldirektör Edith Kitzmantel 
GD XIX Budget 
Europeiska kommissionen 
Rue de la loi 200 
B-1049 Bryssel 
Athcn den 13 mars 1988 
2008941/490/A0041 
Betr. SEM 2000 - uppfbljning av petnto*iovap™xx6va ärCTpot7i7iopx 1996 
Zop. axnap pä epx ppetu am Sev 22 (pavuapt 1998 xiXX rpdcAxxvöa cFx™v8iye peTipea 
svxavx i Eup07i8iCTKa uviovev, ajupaaaaöV n. A7iocrxoA.i5i, angäende avu™pKvivy 
ap avseende Grekland i p8tniaiovap™xx8va ärsrapport 1996 översänds bifogat svaren 
frän de behöriga instanserna. 
Bil. 17sidor 
Pä ministerns uppdrag 
E. Nikoloudaki 
Direktör 
DEL I - ÂRSRAPPORTEN FÖR BUDGETÂRET 1996 
Kapitel 1 - Egna medel 
Punkter 
1.10,1.31,1.40,1.104 
*dokument nr 4387/39/18-3-1997 - Finansministeriet, Direktorat 19 - Tullfbrfaranden 
Kapitel 3 - Organisation av marknaderna - Vegetabiliska produkter 
Punkter 
3.29, 3.46, 3.89, 3.91 
* dokument nr 109/7/A60/8-1-1998 - Nationella tobaksorganisationen 
Kapitel 6 - Europeiska regionala utvecklingsfonden 
Punkter 
6.63,6.95 
* dokument nr DEFE 33/12-1-1998 Ekonomiministeriet, Direktoratet för ERUF -
genomförande och betalningar 
Kapitel 7 - Europeiska socialfonden 
Punkter 
7.19,7.34 
* dokument nr 105048/9-1-1998 - Arbetsmarknadsministeriet, Direktoratet för planering 
och genomförande av ESF-program 
Kapitel 8 - Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för 
jordbruket (EUGFJ-utveckling) 
Punkter 
8.13, 8.20, 8.24, 8.25, 8.35, 8.42, 8.43, 8.53, 8.54, 8.55, 8.56, 8.57 
* dokument nr 1827/16-03-199 - Jordbruksministeriet, Direktoratet för planering och 
allmän administration 
S>* 
Republiken Grekland 
Jordbruksministeriet 
Upplysningar: S. Iakobiou 
Menandrou 22 - Athen 10110 
Tel. 524 87 48 
Till 
Finansministeriet 
Statens revisionsenhet 
Direktorat 41 - Avdelning A 
Betr. revisionsrättens ârsrapport 1996 
Er skrivelse nr 2014927/848/A0041/4-3-98 
Med anledning av ovanstâende skrivelse och med hänvisning till ovanstâende ârsrapport 
viii vi lämna följande kommentarer tili olika punkterna om EUGFJ-utveckling som berör 
Grekland. 
8.13 I Grekland gâr 80 % av investeringarna tili modernisering av befintliga enheter, 
vilkas situation (ekonomisk, industriell, kommersiell etc) de regionala myndigheterna 
känner tili genom sinä tätä kontakter pâ grund av kvalitetskontroll, export etc. De 
regionala myndigheternas kännedom âterspeglas positivt eller negativt i de rapporter som 
sänds tili jordbruksministeriet. Dessutom har rapporterna sedan 1995 värit omfattande 
och innehâllit mânga uppgifter av ekonomisk och teknisk natur. För att en investering 
skall godkännas yttrar sig först direktoratet för planering och administration och därefter 
ministeriets tekniska direktorat. 
8.20 De rapporter som har upprättats stämmer överens med dem som föreskrivs i 
förordning 1685/78 och aktörerna fyller i likartadc provblanketter och upprättar de 
dokument som föreskrivs i förordningen. Dessutom företas idag kontroller av direktoratet 
för planering och allmän administration där rapporterna ocksâ förvaras. 
8.24 Betalning i likvida medel accepteras av statens revisionsenhet och finansministeriets 
data- och bokföringssystem. 
8.25 Frägan om de halvstatliga institutionemas offentliga anbudsförfaranden är mera 
allmän och berör fiera sektorer inom den nationella ekonomin. Resultatet av dessa 
anbudsförfaranden, oberoende av budgetens storlek, avgör inte om stöd kan utgâ för att 
täcka utgifterna. De stödberättigade utgifterna för ett projekt âterspeglas tydligt i 
projektets godkända budget, där arbetets olika delmoment, omfattningen och kostnaderna 
redovisas. Om resultatet av anbudsförfarandet följaktligen blir en budget som är lägre för 
de planerade arbetena och projektet genomförs tili en lägre kostnad, kommer stödet att bli 
mindre, dvs. anpassas tili kostnaden. Om slutkostnaden för projektet, pâ grund av 
justeringar, blir högre än den godkända budgeten, fär aklören stöd upp tili det godkända 
beloppet. De överskjutande kostnaderna far aktörcn bära själv i sin helhet. 
S> 
8.35 Sedan 1996 har den grekiska jordbrukskassan utfardat ett utbetalningskvitto till 
mottagaren. Kvittot innehâller uppgift om belopp och undertecknas av en banktjänsteman 
och betalningsmottagaren. I enlighet med ministeriets beslut om betalningssätt gäller 
regeln att om betalningsmottagaren inte begär utbetalning av beloppet inom rimlig tid, 
sätts det in pâ ett sparbankskonto som öppnas för ändamalet i hans namn. 
8.42. 8.43 I samband med kompensationsersätningar kan en mcdlem i det lokala 
kooperativet befullmäktigas att kvittera ut crsättningarna för samlliga mottagare, om 
antalet mottagare är stort. I detta fall undertecknar han bctalningslistan i samtligas namn 
men sänder tili banken in mottagarnas fullmakter som mâste fastas pâ listans baksida. 
8.53 Det är inte vetenskapligt riktigt och inte heller möjligt att begränsa bevattningen tili 
vissa grödor över hela Grekland. I de undersökningar om ekonomisk lämplighet som görs 
i samband med varje jordförbättringsprojekt redovisas de odlingar och de arealer som 
skall betjänas med projektet och som har godkänts av behöriga organ inom Europeiska 
unionen, t.ex. utvecklingsprogrammen (PEP etc.) där de aktuella 
jordförbättringsprojekten ingâr. 
8.54 Det är ett faktum att intensiv och overdriven användning av grundvalten far till 
résultat, huvudsakligen i kustomrâdena, att havsvatten sipprar in och följaktligen 
förorsakar problem med nedsaltning. Genom tillämpning av lagen om vattenresurser (lag 
1739/97) vidtas de atgärder som är nödvändiga för att möta de problem som ogenomtänkt 
och slösaktig användning av grundvattenresurserna förorsakar. Följaktligen sker 
brunnsgrävning, bâde privât och offentligt, först efter hydreologiskä undersökningar. 
8.55. 8.56 Den erfarenhet som idag finns om dammbyggnad visaf hur svârt det är att i 
undersökningarna förutse alla de problem som uppstâr vid bygget. 
8.57 De schablonkostnader som tillämpas i Grekland (följaktligen ocksâ i 
jordbruksministeriet) fastställs av miljöministeriet. Regional planering, offentliga arbeten 
och kontroll av utgifterna sker pâ grundval av bestämmelserna i grekisk lag. 
V. Skandalis 
Direktlr 
<p£ 
Republiken Grekland 
Ministeriet för arbete och social trygghet 
Direktoratet för planering oçh genomförande av ESF-program 
Avdelning III 
Adress: Pireus 40, 101 82 Athen 
Upplysningar: 
Tel.: 529 51 75 
Athen den 9 januari 1998 
105048 
Till 
Finansministeriet 
Statens revisionsenhet 
Direktorat 41, Avdelning A 
Betr. revisionsrättens ârsrapport för budgetâret 1996 
Er skrivelse 2086713/3631/A0041/10-12-97 
Som svar pâ ovanstâende, med hänvisning till vara synpunkter pâ de anmärkningar som 
framförts av revisionsrätten i ârsrapporten för 1996 samt kommissionens anmärkningar, 
viii vi meddela följande: 
I. Beträffande punkt 7.9 i rapporten, som handlar om genomförandet av budgeten och 
revisionsrättens pâpekande att de ESF-belopp som reserverats för Grekland utnyttjades i 
ringa omfattning under 1996, vill vi understryka att anledningen till att 
gemenskapsbidragen inte till fullo utnyttjades beror pâ att Europeiska unionen stoppade 
finansieringen. Europeiska unionen stoppade utbetalningama för âtaganden gentemot vârt 
land efter kontroller vid tillfalligt inrättade centrum - organ för genomförande av ESF-
projekt - där det kunde konstateras att vissa av dem inte uppfyllde villkoren för 
godkännande. Konkret innebar det att vid endast 13 av 332 kontrollerade centrum kunde 
det konstateras att de inte uppfyllde villkoren i vârt beslut 115372/94 och därför anser vi 
att EU:s âtgard att stoppa finansieringen för alla organ för genomförande av ESF-projekt 
är ovanligt Strang och strider mot vederbörande rättsliga ram (artikel 24 i förordning 
(EEG) 2082/93. 
II. Beträffande punktema 7.48-7.51 i revisionsrättens ârsrapport vill vi meddela att de 
ansvariga myndigheterna för kontroll och utvärdering av de ESF-finansierade 
programmen lyder under Direktoratet för kontroll och utvärdering i ministeriet för 
arbete och social trygghet. Direktoratet inrättades genom lag 2224/94 (FEK /Greklands 
författningssamling/112/A/6-9-1994). 
I sitt arbete fâr det hjälp av tjänstemän frân generalsekretariatet för regionala frâgor dâ 
kontrollerna gäller de regionala operativa programmen (PEP). 
Det genomför ocksâ kontroller tillsammans med det särskilda samordningsorganet för 
kontroller vilket inrättades i revisionsenheten (artikel 6 i lag 2187/94, 
presidentförordning 393/14-14-12-94) och genomför planerade kontroller inom ramen 
för samarbetsavtalet mellan detta organ och EU:s generaldirektorat XX. 
Det deltar i de kontroller som genomförs av EU:s generaldirektorat V och XX. 
Ovanstâende kontroller genomförs pâ grundval av det ârliga kontroll program som varje 
är utarbetas inom ramen för samarbetsavtalet mellan nationella myndigheter (ministeriet 
för arbete och social trygghet och finansministeriet) och Europeiska unionen (GD XX B2 
och GD V 3) sâsom nämndes o van. 
?3 
Valet av operationella program liksom kontrollfrekvensen bestäms efter samrâd mellan 
landets och gemenskapens kontrollmyndigheter. 
III. Beträffande övriga punkter omfattas vârt ministerium av kommissionens svar. 
Vidta nödvändiga atgärder 
P. Xristofilopoulou 
Generalsekreterare 
S>6 
MYCKET BRÂDSKANDE 
Ekonomiministeriet 
General sekretariatet för investeringar, regionalpolitik och utveckling 
Regionalpolitik och utveckling 
Generaldircktoratet för investeringar 
Direktoratet för ERUF - genomförande och utbetalningar 
Adress: Plateia Syntagmatos 
Upplysningar: D. Sousounis 
Tel.: 333 24 38 
Fax: 333 24 30 
Athen den 12 januari 1998 
DEFE 33 
Tili 
Finansministeriet 
Statens revisionsenhet 
Direktorat 41 
Betr. revisionsrättens ârsrapport 1996 
Som svar pâ revisionsrättens ârsrapport 1996 och särskilt de punkter som avser Grekland 
viii vi meddela följande: 
Punkt 6.63 Finansiering av investeringar som avser förädling av jordbruksprodukter 
genom ERUF. 
Det system för stöd tili produktionsinvesteringar som gäller i Grekland föreskriver i 
princip finansiering av investeringar som även kan omfatta en del av den primära sektorn 
men pâ de villkor som den gemensamma jordbrukspolitiken ställer beträffande 
jordbruksprodukter. I de fall dà det handlar om sâdana investeringar är det inte möjligt att 
skilja den del som avser den första förädlingen av jordbruksprodukter frân hela 
investeringsprogrammet. 
I de fall som avser ren förstaförädling av jordbruksprodukter faller investeringarna inte 
under de regionala operationella programmen 1994-1999, med tydlig hänvisning tili 
programmet och vederbörande beslut frân kontrollkommittéerna. 
Punkt 6.95d Utbyte av nyskapande atgärder mot verksamhet av traditionell karaktär. 
Att insistera pâ att nyskapande atgärder tillämpas i en omfattning som inte motsvaras av 
ett minsta mäti av framgäng skullc vara en planeringsmiss. Hftersom det inte framgick av 
de operationella planerna att genomfbrandet av dessa atgärder skullc ha en viss 
effektivitet eller produktivitet, är det helt logiskt att inte fortsätta tillämpa dem och slösa 
resurser som definitivt skulle behövas pâ andra omräden för att fullborda insatser som är 
bade produktiva och effektiva. 
s>r 
Republiken Grekland 
Nationellatobaksodlingsorganisationen 
Direktorat: Tobaksproduktion och den gemensamma marknaden 
Avdelning: 1 och 4 
Adress: Postbox 1110/101 10 Athen 
Upplysningar: F. Divanis, M. Korasidis 
Tel.: 534 36 77 
Telex: 226 856 
Fax: 52431 68 
Athen den 8 januari 1998 
109/7/A60 
Till 
Generaldirektoratet för jordbruksprodukter 
Direktorat 2 
Avdelning: industriprodukter 
Direktorat 3 
Avdelning: planering och intäkter 
Betr. revisionsrättens ârsrapport 1996 
ErskrivelseC 348/18.11.1997 
Med anledning av revisionsrättens tidigare nämnda ârsrapport och det som avser 
tobaksmarknaden i punkterna 3.89a och 3.94 vill vi meddela fbljande: 
Punkt 3.89a 
1. Tilldelningen av tobakskvoter för vârt land skedde i enlighet med bestämmelserna i 
râdets fbrordning 2075/92 och kommissionens fbrordning 3477/92, vilket medges av 
bade kommissionen och revisionsrätten. 
Grekland var det första land som, trots det komplicerade kvotsystemet och trots att 
systemet hade utformats sa att kvotema skulle tilldelas tobaksfabrikantema, fördelade 
dessa frân första början direkt bland tobaksproducenterna. 
Enligt artikel 9.3 tredje stycket i fbrordning (EEG) 2075/92 var det ursprungligen mojligt 
att tilldela nya bearbetningsföretag (sâdana som inte hade bearbetat tobak under 
referensperioden) kvoter, upp till 2 % av den totala kvoten. 
Ettersom Grekland frân början tilldelade tobaksproducenterna kvotema direkt, tilldelade 
det i analogi med detta nya producenter (färre än 4751 som nämns i rapporten) en kvot 
efter att först ha tilldelat de äldre producenterna en rimlig kvot enligt bestämmelserna i 
förordningarna, och enbart för de efterfrâgadc sorterna och särskilt dem där 
garantitröskeln medgav denna möjlighet. 
Detta insâg även kommissionen, nämligen att tilldelningen av kvoter till nya producenter 
inte föranledde nâgon väsentlig överträdelse eller snedvridning av gemenskapcns 
förordningar och därför föreslog kommissionen ingen ändring och vi tror att med denna 
redovisning kommer även revisionsrätten att ändra uppfattning. 
PC 
2. Programmet för bearbetning av sorterna "Maura kai Tsembelia" tillämpades allmänt 
när odlingen av dessa sorter upphörde och följaktligen motsvarande arealer frigjordes, 
vilket kommissionen accepterade. 
3. Eftersom det saknas fastighetsregister som skulle underlätta kartläggningen av 
producentemas âkrar, hanterade de grekiska myndighetema frâgan genom att anta 
kompletterande atgärder för hur odlingsomrâden skall redovisas efter överenskommelse 
med kommissionen. I fall som Norra Grekland, där kartor över odlingsomrâdena finns, 
används dessa redan. 
Tillämpningen av de kompletterande atgärderna har lett tili en betydande minskning av 
antalet producenter som eventuellt redovisade oriktiga uppgifter och, i förlängningen, av 
sâdana som eventuellt var inblandade i oegentligheter och fusk. 
Samarbetet med kommissionen fortsätter om ytterligare förbättring av dc kompletterande 
atgärderna. 
Punkt3.94 
Tili följd av kommissionens anklagelser om att oegentligheter och fusk bcgâtts i samband 
med export av tobak tili Albanien och Bulgaricn inrättades i Grekland en nationell 
kömmitte för att kontrollera denna export. I den nationella kommittén ingick tjänstemän 
frân jordbruksministeriet, finansministeriet och Nationella tobaksorganisationen 
(ekonomer, tulltjänstemän, tjänstemän frân skatteförvaltningen och tekniker). För att 
ytterligare stödja den nationella undersökningskommittens arbete inrättades särskilda 
arbetsgrupper i finansministeriet för att ge kontrollen pâ skatteômrâdet extra tyngd. 
Kommissionens anklagelser har tili största delen redovisats i tvâ dokument, 
4135/20.4.1993 och 46413/22.12.1994, vilket atföljdes av en flersidig rapport med 
kommissionens slutsatser frân undersökningen som utfördes i tvâ omgârtgar i juli 1994. 
Det mäste poängteras att kommissionens rapport innchöll mânga felaktigheter och 
godtyckliga uppgifter och därför ocksâ ledde tili godtyckliga slutsatser. 
Den nationella kommittén och de särskilda arbetsgrupperna i finansministeriet 
undersökte en efter en punkterna i dokument 46413/22.12.1994 och lämnade sitt svar i 
skrivelserna av den 28 februari 1995, den 8 februari 1996 och den 11 mars 1996, vilka 
bifogas för alt vidarebefordras tili revisionsrätten. 
Den undersökning som den nationella kommittén och de särskilda arbetsgrupperna i 
finansministeriet har lätit genomlbra fram tili nu har inte gett nägra bevis för all 
oegentligheter och fusk skulle ha förekommit. Man har endast funnit uppgifter om 
skattefusk och de atgärder som föreskrivs i lagen har vidtagits. 
Man frapperas emellertid av att revisionsrätten i denna rapport uteslutande och utan 
urskiljning accepterar kommissionens uppfattningar och inte tar hänsyn tili väre sig 
medlemsstatens synpunkter eller de undersökningar som de grekiska myndighetema har 
lätit göra och där samtliga résultat har meddelats kommissionen. Revisionsrätten ställer 
sig ocksâ bakom kommissionens pâstâenden om grundlösa kontroller som de grekiska 
myndighetema lätit genomföra. Kommissionen har hittills inte kunnat belägga dessa 
pâstâenden. 
De grekiska myndighetema accepterar den älagda extra korrigeringen pâ 7 305 miljoncr 
drachmcr för perioden 1986-1989 genom EG-domstolens avgörande avsecnde 
budgetären 1990-1991. 
De grekiska myndighetema anser att revisionsrätten skall tanka igenom sin uppfattning 
och frân kommissionen skafTa samtliga dc uppgifter som denna erhällit Iran den 
S4 
undersökning som genomfördes av den nationella kommittén och de särskilda 
arbetsgrupperna i finansdepartementet, vilket den redan borde ha gjort. 
Vi star gäma tili tjänst med ytterligare upplysningar eller förtydliganden. 
Kopia tili 
1. kommissionens generalsekretariat 
N.Malissiobas 
Ordförande 
?? 
Republiken Grekland 
Finansministeriet 
Generaldirektoratet för tullar och avgifter 
Direktorat 19 för tullar 
Procedurfrâgor 
Avdelning 1 och 3 
Athendenl8mars 1997 
Y. 387/39 
Till 
Justitieministeriet 
Statens revisionsenhet 
Sektor 4 
Patision 34 
106 82Athen 
Fax: 380 05 25 
Kopia till 
1 .Generaldirektoratet för revision 
Direktorat 41 för offentligrättsliga fbrbindelser med Europaparlamentet 
Avdelning 2 och 3 
Sina2-4, 101 65 Athen 
2. Justitieministeriet 
Ministerns kabinett 
Betr. Svar pâ revisionsrättens kontrollmemorandum om frizoner och systemet med varor 
som anländer sjövägen sâsom det tillämpades under perioden 9-13 September i hamnarna 
i Pireus och Thessaloniki. 
Era skrivelser: 14/97/17-1-1997; revisionsrättens skrivelse 
2465/6-2-1997; Greklands rcvisionsrätt 
Som svar pâ ovanstâende memorandum viii vi meddela följande: 
A. FRIZONER 
Innan vi tar upp varje punkt i memorandumet viii vi understryka att kontrollmekanismen 
i frizonerna inte enbart bygger pâ lagerbokföring utan ocksâ pâ övervakning av själva 
omrâdet liksom frizonernas infarter och utfarter (artikel 168. 1-3 i rättsakten)1. 
Även om lagerbokföringen spelar en betydande roll för tullkontrollen, utgör den en 
Förordning 2913/92 (L 302) 
S>3 
kompletterande kontrollmekanism för varor som passerar genom frizonerna. 
Med stöd av derma allmänna princip viii vi svara följande pâ de anmärkningar som 
framförs i revisionsrättens tidigare nämnda memorandum. 
De operatörer som är etablerade i frizonema i Pireus och Thessaloniki är 
hamnstyrelsema, vilka i egenskap av juridiska personer i offentlig rätt lyder under olika 
lagar och bestämmelser. Styrelserna svarar samtidigt för hamnarnas drift och 
administration. 
Hanteringen av inkommande varor bestâr i atl magasinera de varor som kommer tili 
hamnarna fram tili det ögonblick dâ de hämtas av personer utanför frizonerna. 
Vârt ministerium har ansvar för frizonernas verksamhet ur tullsynpunkt, eftersom 
frizonema med tanke pâ administration och drift utgör en del av de hamnar där de har 
etablerats och lyder under ovannämnda styrelser under överinseende av 
handelsministeriet. 
Ur revisionsrättens memorandum kan man utläsa den slutsatsen att varor som kommer 
tili frizonerna inte kontrolleras säsom de borde. 
Trots tillfalliga brister pâ grund av personalbrist eller brist pâ lämplig infrastruktur anser 
vi inom ministeriet att tullkontrollerna i frizonerna är mer omfattande än som 
tullbestämmelserna kräver inom ett tullomrâde som huvudsakligen betjänar 
utrikeshandeln. Tili de olika anmärkningarna frân revisionsrättens revisorer viii vi göra 
följande kommentarer: 
1. Frizonen i Thessaloniki 
Anmärkningarna i memorandumet mot frizonen i Thessaloniki gäller 
- hur lagerbokföringen sker 
- att omlastningsvaror inte registreras i lagerbokföringen 
- att intyg av tullkaraktär utfardas för gemenskapsvaror 
1.1 Lagerbokföringen 
Enligt punkterna 14-18 i memorandumet säkerställer inte lagerbokföringen tullkontrollen 
av följande skäl: 
a) Registreringen av containrar innehâller myeket fâ uppgifter om varoma i containrarna 
(punktl5). 
Pâ detta viii vi svara följande: 
Lagerbokföringen hos hamnstyrelsen i Thessaloniki omfattar tvâ böeker som vérifieras 
av Thessalonikis andra tullmyndighet som är den som har ansvaret för kontrollen av 
frizonen i Thessaloniki. 
I den ena boken registreras transportdokument för containrarna, medan 
transportdokument för varor som anländer i konventionellt emballage registreras i den 
andra. 
Varje registrering mâste innehâlla de uppgifter som avses i artikel 817 i rättsaktens 
tillämpningsbestämmelser. I undantagsfall, nämligen dâ det handlar om containrar som 
innehâller manga slags varor och pâ villkor att de är plomberade pâ ett sätt som beskrivs i 
transportdokumenten, är det av administrativa skäl tillätet atl inte räkna upp samlliga 
varor utan bara göra en anteckning "diverse". 
Vi tror att denna avvikelse inte innebär nâgon väsentlig överträdclse av bestämmelserna, 
eftersom tullkontrollen, säsom tidigare nämndes, inte bygger enbart pâ lagerbokföringen 
utan ocksâ pâ övervakning av själva omrâdet liksom tillfarter och utfarter. Med tanke pâ 
att varoma i containrarna är avsedda för andra personer skulle en fullständig beskrivning 
3 o 
av innehâllet utgöra ett allvarligt hinder för operatörens administrativa verksamhet och 
förvanska syftet med frizonen som ju är att underlätta utrikeshandeln. 
Tullen har möjlighet att kontrollera de transportdokument som avser containrar och inte 
innehâller en fullständig beskrivning av varoma. Om containrarna inte är försedda med 
ovannämnda plomberingar, mâste containern öppnas och en fullständig beskrivning av 
varoma göras. 
b) Det tillämpade systemet förmar inte garantera upptäckt av otillâten konsumtion eller 
användning av varor eller varors försvinnande (punkterna 16,17). 
Pâ detta viii vi svara följande: 
Eftersom alla varor lagerbokförs, upptäcks alla former av otillâten konsumtion och 
användning av varor liksom varors försvinnande. 
Vilka varor som transporteras i plomberade containrar och som inte beskrivs i 
lagerbokföringen, konstateras dâ tulldeklarationen underkastas ett tullförfarande. Pâ 
grundval av beskrivningen i deklarationen kontrolleras dâ vad som finns i containrarna 
samt att containrarnas plombering är obruten. 
c) Det sker ingen kontroll av om kopiorna av de godslistor som lämnas tili tullen är 
kompletta (punkt 18). 
Pâ detta viii vi svara följande: 
Kopior av godslistorna eller andra transportdokument över varor som kommer tili 
frizonen lämnas in efter det att dessa har lagerbokförts. I och med registreringen har 
operatören ansvaret för innehâllet i transportdokumentet. Om lâdan eller containrarna har 
utsatts för vâld eller plomberingen är bruten, kontrollerar operatören innehâllet och 
upprättar en skrivelse. 
Pâ detta sätt identifierar tullen, i enlighet med artikel 176.1 i förordningen, de varor som 
har anlänt tili frizonen och som lämnar denna pâ föreskrivet sätt. 
1.2 Kontroll av varor som är avsedda för omlastning (punkterna 19, 20). 
Enligt artikel 176.2 i förordningen mâste tillhörande dokument finnas tillgängliga för 
tullmyndigheterna om omlastning skcr av varor inom frizonen. Den korta 
lagringsperioden i samband med omlastningen utgör en del av omlastningen. 
Med stöd av denna bestämmelse registrerar hamnstyrelsen i Thessaloniki inte containrar 
som enligt transportdokumenten skall lastas om tili ett annat fartyg. 
Transportdokumenten hanteras av hamnstyrelsen, eftersom detta organ sâsom tidigare 
nämndes har ledningsansvaret för hamnen och följaktligen är borgensman för en riktig 
hantering av de varor som är avsedda för omlastning. Trots detta har tullkontrollen och 
övriga tullorgan som utövar kontroll möjlighet att fâ tillgâng till dessa handlingar. 
De varor som skall lastas om mâste finnas pâ en särskild plats där det är möjligt att 
kontrollera dem. 
De varor som skall lastas om och följaktligen inte lagerbokförs liksom alla andra varor 
som inte lagerbokförs fär inte lämna frizonen landvägen, eftersom ali utförsel kräver 
tillstând frân operatören (hamnstyrelsen i Thessaloniki). Av tillstândet skall framgâ bl.a. 
bokföringsnumret pâ det magasin väri frân varan kommer. Om en vara flyttas tili 
utförselstället utan utfbrseltillstând eller om magasinets bokföringsnummer inte anges i 
tillstândet, är det förbjudet att föra ut varan med risk för att repressiva atgärder annars 
9» 
vidtas. Det säger sig självt att ali utförsel av varor frân andra ställen pâ omrâdet till 
gemenskapens tullomrâde utgör olaglig införsel. 
1.3 Intyg om varomas status (punktema 21-23). 
a) I enlighet med artikel 170.4 i förordningcn utfärdar tullmyndigheten, efter ansökan 
frân vederbörande, intyg av vilket framgâr om varoma i frizonen har gemenskapsstatus 
eller inte. 
b) I enlighet med artikel 313.2e fjärde strecksatsen i förordningens 
genomförandebestämmelser anses de varor som transporteras med bât direkt tili frizonen 
som icke gemenskapsvaror och deras gemenskapskaraktär mâste bevisas i enlighet med 
bestämmelserna i artiklarna 314-323 i tillämpningsförordningen. 
Pâ grundval av dessa bestämmelser har den grekiska tullstyrelsen fastställt ett förfarande 
för att kunna pâvisa gemenskapsstatusen hos varor som transporteras med bât direkt tili 
frizonen. Utförseln av gemenskapsvaror lyder under förfarandet om bevis av 
gemenskapsstatus pâ grundval av intyget om tullstatus, tili vilket mâste fogas det 
föreskrivna gemenskapsstatusintyget T2L cl 1er annan likvärdig handling. Dctta 
förfarande garanterar kontroll av handlingarna och lbrhindrar olaglig verksamhct. 
2. Frizonen i Pireus 
2.1 Lagerbokföring (punkterna 24, 25) 
Liksom i Thessaloniki utövar i Pireus hamnstyrelsen operatörsfunktionen för lagringen 
av de varor som anländer tili frizonen. Inget annat organ har beviljats til Island att sköta 
lagerbokföringen i Pireus. 
Det sätt pâ vilket hamnstyrelsen i Pireus sköter lagerbokföringen stämmer överens med 
det som tidigare beskrevs för hamnstyrelsen i Thessaloniki. Följaktligen gäller det som 
sades i 1.1 ocksâ för lagerbokföringen i frizonen i Pireus. 
Transportdokumenten registreras i tvâ allmänna böcker beroende pâ transportsättet. En 
allmän bok omfattar varor som transporteras med bât, medan den andra gäller varor som 
transporteras landvägen. 
Inte i nägon av böckerna förekommcr nägon fullständig beskrivning av varoma. Varje 
registrering av varor innehäller uppgifter om den särskilda hanleringen av varoma, med 
alla detaljer. Därför är det möjligl att följa transported av varoina, cftersom den allmänna 
boken hänvisar tili de särskilda lagerbokföringsböcker som förs i lagerlokalerna eller pä 
andra platser där varoma förvaras. 
2.2 Inkassering av avgifter vid användning, konsumtion eller borlförande av varor som 
förvaras i frizonen (punkterna 26-31). 
Tullförvaltningen tillämpar de bestämmelser som reglerar uppkomsten av tullskuld, 
följaktligen bestämmelserna i artikel 205 i förordningen. 
Den skillnad mellan den âttonde tullmyndigheten och hamnstyrelsen som nämns i punkt 
28 tillskrivs felaktiga uppfattningar hos den scnare enligt vilka frizonen utgör främmande 
territorium och tullskuld följaktligen inte kan uppkomma för varors försvinnandc. 
Sä snart som man inom ministeriöt lick kännedom om den här lvisten, llck den ätlonde 
tullmyndigheten instruktioner om tillämpa alla bestämmelser som reglerar sältet att 
inkassera de avgifter och skatter som molsvarar de varor som konsumerades, användes 
eller försvann i fri/.onen. Instruktionen uldelades genom dokuilleni 11 6198/102/19-1 1-96 
och en kopia av detta bifogas. Hamnstyrelsen i Pireus svarar för lagringen av varor i 
egenskap av allmän lagringsplats och ansvarar följaktligen for avgiilerna som alla andra 
32-
personer. 
Inom ministeriet anser man det för närvarande inte lämpligt att âterkalla tillstàndet för att 
sköta lagerbokföringen, eftersom det är första gângen ett sâdant fall förekommer. Om 
emellertid hamnstyrelsen i Pireus i fortsättningen vägrar att bctala utestäendc avgifter, 
mâste fràgan om att âterkalla tillstàndet för att sköta lagerbokföring aktualiseras pâ nytt. 
Ministeriet har inte krävt att hamnstyrelsen skall ta pâ sig ansvaret för obetalda avgifter, 
eftersom detta följer av gällande bestämmelser och inte är berocnde av gäldenärens 
samtycke. 
De obetalda avgifter som nämns i bifogade kopia är de som har bekräftats av den àttonde 
tullmyndigheten och kommer att inkasseras enligt gällande bestämmelser. Hittills har vi 
inte fätt nâgot besked om tullen har inkasserat dessa belopp. 
2.3 Kontroll av varulagren i frizonen (punkterna 32, 33) 
I enlighet med artikel 168 i förordningen bygger kontrollen av varulagren i frizonen pâ en 
kopia av det införseldokument som sänds tili tullkontrollen. 
Operatören mâste vid varje kontroll visa vilka varor som har utskeppats pâ grundval av 
tullens handlingar eller om det handlar om direkt utförsel, pâ grundval av operatörens 
dokument som innehâller det behöriga tullorganets noteringar. 
Med stöd av bestämmelserna i artikel 804 i genomförandeförordningen kontrolleras 
bokföringen i frizonerna i Grekland minst en gang om äret. Kontrollen bygger pä kopior 
av de transportdokument som tullkontrollen har fätt sig tillsända och utförs av en 
kömmitte pâ tre personer, i vilken ingâr en tjänstcman Iran den regionala förvaltningen 
och tvâ frân tullkontrollen. 
Kommittén undersöker om de varor som nämns i transportdokumentet har hantcrats pä 
ett juridiskt riktigt sätt enligt gällande tullbestämmelser. Om det konstateras att utförsel 
av varor har skett utan att föreskrivna handlingar föreligger, rapporteras det tili 
tullkontrollen som svarar för inkassering av avgifterna. 
Om det finns lager kan stickprovskontroller göras. 
1 frizonen i Pireus har det hittills inre rapporterats nâgra allvarliga försummelser som 
skulle motivera att godkännandet av lagerbokföringen ifragasätts. 
De brister som nämns i bifogade kopia blev inte kända vid kontroll av lagerbokföringen 
utan vid kontroll av varoma dâ deklarationen om att övcrfbra varoma tili den fria 
marknaden eller tili ett annat tullsystem lämnades in. Att det förekom bristialligheter i 
emballage eller containrar kan inte motivera att tillstàndet âterkallas, eftersom 
bristfàlligheterna kan bero pâ orsaker som operatören inte räder över. I alla händelser är 
man frân ministeriets sida uppmärksam pâ bristfàlligheterna och om det konstateras att 
hamnstyrelsen är ansvarig för dessa, kommer frâgan om förnyad prövning för att 
godkänna bokföringen att tas upp. 
Hamnstyrelsens juridiska tolkning enligt vilken Styrelsen inte ansvarar för varor som 
försvinner, sâsom nämndes ovan (2.2), accepteras inte av ministeriet. 
2.4 Intyg om varornas gemenskapsstatus (punkterna 34-36) 
För dessa punkter gäller detsamma som för frizonen i Thessaloniki (punkt 1.3) 
3. Allmänt 
Historiskt sett tillämpas lagen om frizoner i Grekland sedan början av 1900-talet. 
Den första frizonen etablerades i Thessaloniki 1914. 
Àr 1950 tillkom frizonen i Pireus, medan frizonen i Irakleion skapades 1958. 
F räm tili 1995 fungerade frizonerna pä annat sätt än som föreskrivs i 
33 
gemenskapslagstiftningen. 
Konkret innebär det att frizonen ansâgs vara främmande territorium och därför byggde 
kontrollen av varoma pà att godslistor lämnades in till tullen som följde varornas rörelse 
och ersatte godslistan med tullhandlingar för utfbrsel frân frizonen. 
Detta ledde till uppfattningen att varor som försvann frân frizonen inte gav upphov till 
tullskuld. 
Fr.o.m. maj 1995 har tillstând att svara för lagerbokföring beviljats hamnstyrelsen i 
Pireus och Thessaloniki, vilka ensamma sköter magasineringen i frizonerna. 
Hamnkontoret i Irakleion begärde inte tillstând att svara för lagerbokföring och 
fbljaktligen begärde ministeriet att denna frizon skulle strykas frân bilaga 108 i 
genomförandebestämmelserna. Detta fick till följd att förordningen för en viss tid inte har 
gälIt för hamnen i Irakleion. 
Därefter ansökte hamnkontoret i Irakleion om tillstând att svara för lagerbokföring och 
begärde samtidigt att frizonens gränser skulle flyttas sa att kajerna för avlastning och 
lastning av varoma skulle ligga utanför frizonen. 
Driften i frizonen skall börja när instruktioner har meddelats för hur verksamheten skall 
bedrivas. Enda administrativa enhet med tillstând att sköta godshanteringen kommer att 
vara hamnkontoret i Irakleion, vilket liksom hamnstyrelsen i Pireus och Thessaloniki är 
en juridisk person i offentlig rätt underkastad handelsministericts tillsyn. 
För den del av hamnen som inte ingàr i frizonen tillämpas gällande régler för transport 
och tillfällig lagring av varor. 
B. HANTERINGEN AV VAROR SOM ANLÄNDER MED BÂT 
Beträffande punkt 39 som gäller användningen av informationshandling (T.C. 12) som 
föreskrivs i artikel 313 i genomförandeförordningen har vi fatt besked frân de behöriga 
tullmyndigheterna pâ den plats där kontrollen skeddc pâ uppdrag av ovannämnda enhet 
att de inte delar bedömningen att det râdde lörvirring dâ det aktuella dokumentoi 
diskuterades. Tvärtom anser de att det förekom ett meningsfullt âsiktsutbyte mellan 
inspektörema och de behöriga tulltjänstemännen om den konkreta handlingens 
trovärdighet att betyga gemenskapsstatusen hos varor som transporteras frân och till en 
hamn inom gemenskapen. I alla händelser var âsiktsutbytet av betydelse för att belysa 
bâda parters uppfattningar. 
Beträffande frâgans innebörd är de problemställningar som tullen tog upp korrekt 
âtergivna i motsvarande del i memorandumet. 
Beträffande punkt 50 i memorandumet viii vi poängtera att det pâ grund av 
infrastrukturen i hamnarna i vârt land ännu idag av driftsskäl är nödvändigt i vissa fall 
med införsel ocksà av gemenskapsvaror tili frizonerna, vilket med för att bestämmelserna 
i artikel 38.5 i gemenskapens tullkodex inte kan tillämpas. 
N. Glentzis 
Direktör 
S<< 
IRLANTI 
Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996 
Irlannin vastaus tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin 
Kohdat 1.10 (c) ia 1.17 
Irlannin osalta kohdan 1.10 (c) huomautus koskee rahamääriä, jotka on kerätty 
vakuuksina ennen tullinalaisuuspäätöksen valmistumista. On jo ryhdytty tarvittaviin 
toimiin näiden rahamäärien säännöllistä seuraamista varten sen toteamiseksi, että ne 
viedään tileille yhteisön oikeudessa säädettyjen määräaikojen puitteissa. 
Kohdat 1.21 ia 1.22 
Kohdassa 1.21 tarkoitetut "turvajärjestelyt" viittaavat fyysiseen turvallisuuteen, 
aitauksiin valvottuine sisään- ja uloskäynteineen, mutta sikäli kuin toteamuksella 
annetaan ymmärtää Irlannin vapaa-alueiden tullivalvonnassa esiintyvän puutteita, se on 
perätön. 
Vapaa-alueiden tullivalvonta Irlannissa on täysin riittävää yhteisön omien varojen 
suojaamiseksi ja menettelyt ovat itse asiassa samanlaiset kuin yhteisön sääntöjen 
mukaisissa tullimenettelyissä varastointiin liittyvissä riskianalyysiin pohjautuvissa 
fyysisissä ja asiakirjatarkastuksissa. Kuten komissio toteaa, yhteisön sääntöjä ollaan 
muuttamassa, jotta kaikki jäsenvaltiot soveltaisivat Irlannin mukaista 
valvontajärjestelmää. 
Kohdat 1.35 
Irlannin viranomaiset katsovat, että tavaroiden siirtäminen maahantulopaikasta vapaa-
alueelle on selvästi sallittu yhteisön tullikoodeksin 97 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, 
jolla jäsenvaltiot saavat oikeuden soveltaa yksinkertaistettuja menettelyjä tavaroihin, joita 
ei siirretä toisen jäsenvaltion alueelle. Irlannin viranomaiset toteavat kuitenkin, että 
komission näkemyksen mukaan yhteisön säännöt eivät vapauta vakuuden vaatimisesta 
vapaa-alueelle siirtämisen yhteydessä yksinkertaistettujen menettelyjen nojalla ja 
neuvoteltuaan komission kanssa asiasta he muuttavat nykyisen käytännön. 
On tärkeää huomata, että missään vaiheessa ei menetetä yhteisön varoja eikä Irlannin 
toimijoihin ja huolitsijoihin soveltamaa yksinkertaistettua menettelyä käytetä väärin ja 
että tämä on todettu tulliviranomaisten suorittamissa yksityiskohtaisissa tarkastuksissa. 
Kohta 1.42 
Ennen vuotta 1997 menettelynä Irlannissa oli, että tulli suoritti säännöllisesti tarkastuksia 
toimijoiden luona Shannonissa. Tarkastuksiin kuului yksittäisten toimien tarkastaminen 
ja toimijoiden arkistojen tutkiminen. Tulli piti yksityiskohtaista pöytäkirjaa näistä 
tarkastuskäynneistä ja esitteli ne tarkastajille käyntien yhteydessä. 
Irlannin tulliviranomaiset pitävät näitä tarkastuksia täysin riittävinä yhteisön omien 
varojen suojaamiseksi. Irlannin tullihallinto on vuoden 1997 tammikuusta ottanut 
yleisesti käyttöön uuden tarkastusmenettelyn, jossa erikoistunut henkilöstö suorittaa 
riskianalyysiin perustuen tehotarkastuksen toimijan kaikista yhteyksistä tulliin. Nämä 
järjestelyt koskevat myös vapaa-alueen toimijoita. Komissiolle on toimitettu tarkastuksen 
3£ 
suuntaviivoista laadittu käsikirja, joka on tarkoitettu uutta jälkikäteistarkastuksia 
koskevaa järjestelmää soveltavalle henkilöstölle. 
Kohta 1.51 
Menettelyjä on muutettu tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti. Joka 
tapauksessa asianomaisella tullin valvontayksiköllä on aina ollut mahdollisuus tuntea 
luvan myöntämiseen liittyvät tarkat olosuhteet ja valvoa lupien toteutusta. Näistä 
tilanteista ei ole koitunut riskiä omille varoille. 
Kohta 1.56 
Irlannin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön täydentäviä toimia ongelman toistumisen 
estämiseksi. 
LUKU 3 - KASVITUOTTEET 
Kohta 3.29 
Irlanti palkkasi konsultteja vuonna 1997 uudistamaan tilojentunnistamisjärjestelmään 
perustuvan aluetukeen liittyvän tietokonetekniikan ja toimintatavat. Hanke saatiin 
päätökseen helmikuussa 1998. Se johti prosesseja ja järjestelmiä koskeviin parannuksiin 
sekä toimintasuunnitelmaan vuodeksi 1998, johon kuuluvat järjestelmien välinen 
päivittäinen tiedonsiirto (so. koodaus, skannaus, tilojen tunnistamisen tietokanta ja 
Supra- keskusyksikkö) ja tarkastettujen tapausten etsimisjärjestelmä. 
Tästä uudistuksesta syntynyt järjestelmällisempi tarkastelutapa sekä erillisen 
valvontaryhmän perustaminen, joka raportoi maksajaviranomaisen Accreditation Review 
Groupille (jossa valtionvarainministeriö on edustettuna), turvaa entistä paremmin EU:n 
vaatimusten sekä yhteisön ja kansallisten tilintarkastajien huomautusten ja suositusten 
noudattamisen. 
Kohta 3.46 
Ristiintarkastamismahdollisuudet paranivat järjestelmän sisällä vuonna 1997, ja vuonna 
1998 on ryhdytty moniin toimiin aluetuki- ja muiden järjestelmien tietojen 
ristiintarkastusten edistämiseksi. Merenkulku- ja luonnonvarainministeriö on saanut 
käyttöönsä tilojen tunnistamista koskevan tietokannan (LPIS) kokonaisuudessaan, joten 
metsäosasto voi suorittaa aluetukien ristiinlarkistamisla. Metsänarviointijärjcstelmän 
ensimmäisen vaiheen odotetaan olevan käytössä vuonna 1998. Uuden järjestelmän 
tarkoituksena on helpottaa metsäosaston ja LPIS:ssä olevien aluetukia koskevien tietojen 
vertaamista. 
Vuodelle 1998 ehdotetaan, että ympäristönsuojelujärjestelmän 36 aluetoimistolle (REPS) 
annetaan pääsy kaikkien aluetukea kesällä 1998 hakeneiden tilojen tietoihin. Näin 
aluetoimistoilla on mahdollisuus saada selville REPS:n puitteissa sellaiset hakemuksen 
n 
tehneet, jotka eivät ole lisäksi hakeneet aluetukea, ja verrata tiloista ilmoitettuja tietoja 
aluetukea hakeneiden tietoihin. 
Päämääränä on automaattinen vertailujärjestelmä. 
LUKU 4 - ELÄINTUOTTEET 
Kohta 4.45 
Vuonna 1996 kohdatut ongelmat on suurelta osin voitettu vuonna 1997. 
Kohta 4.49 -*V 
Direktiivin 92/102/ETY täytäntöönpanon alkaessa ulottua nautakarjaan (lampaiden ja r"r 
sikojen lisäksi) tilakohtainen rekisteri käsittää maan jokaisen karjankasvattajan. Kutakin 
nautaeläintä varten oli jo käytössä henkilöllisyyskortti Irlantia varten. 
LUKU 5 - NAUDANLIHA-ALAN VIENTITUET 
Kohta 5.35 
Tilintarkastustuomioistuimen esittämien huomautusten johdosta maatalous- ja 
elintarvikeministeriö on tutkinut laivauksen uudestaan. Alkuperätarkastuksia on tehty 
niissä neljässä laitoksessa, joissa naudanlihasta poistetaan luut asetuksen (ETY) N:o 
1964/82 mukaisesti. Tätä asetusta sovelletaan Irlannissa siten, että vientituissa eritellään 
jokaisen eläimen vaiheet teurastuspistecstä luiden poistamiseen ja aina palojen 
pakkaamiseen. Kaikissa tapauksissa alkuperätutkimukset ovat olleet riittävät. 
Irlannin viranomaiset panevat tyydytyksellä merkille, ettei ole merkkiäkään vientitukien 
aiheettomasta maksamisesta tämän lihaerän yhteydessä. Korostamme 
tilintarkastustuomioistuimen tavoin eläinlääkintämenettelyjen yhdenmukaistamisen 
tarvetta. Irlannissa kaikki tilapäiset uudelleentuodut erät joutuvat eläinlääkärin 
tarkastukseen. 
LUKU 6 - EUROOPAN ALUEKEHITYSRAHASTO 
Kohta 6.22 
Teollisuus-, kauppa- ja työministeriö vahvistaa, että tarkastusta, kirjanpitoa ja sovittelua 
koskevat määräykset ovat enemmän kuin riittävät takaamaan Elhlle tehtävien ilmoitusten 
oikeellisuuden. Hallinnollisten täytäntöönpanoelinten kaikki menot tarkastetaan tiukalla 
ja kehittyneellä tarkastus- ja todentamisjärjestelmällä. Järjestelmä koskee kaikki maksuja 
kaikkina vuosina, riippumatta siitä, onko rahoittaja valtiovarainministeriö tai EU. 
Virastojen omien tarkastusjärjestelmien lisäksi (esim. tukien maksamisjärjestelmä), Irish 
Comptroller & Auditor General (C&AG) tarkastaa sekä ministeriöiden että virastojen 
tilit. Vaikka C&AG :11a ei olekaan suoraa yhteyttä EU-rahoitukseen, se tarkastaa kaikki * 
virastojen menot ja tarkastelee kokonaisuuksia, joissa EU-tuki on osatekijänä. 
Esimerkiksi Forbairtin tilien tarkastamisen yhteydessä C&AG tarkastaa viran puolesta 
kaikki Forbairtin EU-tuen piirissä teollisuutta koskevan toimenpideohjelman kautta 
olevat toiminnat. 
3? 
Osittain aikaisemman arvostelun johdosta valtiovarainministeriö on palkannut konsultteja 
arvioimaan, millaisia parannuksia tarvitaan täytäntöönpanon ja virastojen tasolla 
kehitettäessä menojen valvontajärjestelmää ja siihen kuuluvia tarkastuksia. 
Ilmaisu "useat säännönvastaisuudet maksupyynnöissä" on paikkansapitämätön ja 
harhaanjohtava. Irlannin viranomaiset ovat kiistäneet samanlaisen huomautuksen 
tilintarkastustuomioistuimen alustavassa kertomuksessa ja edellisissä 
tarkastuskertomuksi ssa. 
Emme tiedä, mihin sääntöjenvastaisuuksiin viitataan teollisuutta koskevan 
toimenpideohjelman osalta. Tilintarkastustuomioistuimen ja/tai PO XX:n suorittamien 
tarkastuskäyntien yhteydessä on kaikkiin kysymyksiin vastattu kysyjää tyydyttävällä 
tavalla. 
Menojen perusteluja koskevat huomautukset liittyvät ministeriön sisäiseen arkistointiin. 
Tarkastuskäyntien aikana ei ole ollut mahdollista täsmätä eräitä virastojen ilmoituksia 
ministeriöiden arkistoihin pohjautuviin lopullisiin ilmoituksiin. Joka tapauksessa 
molemmat asianomaiset virastot (Forbairt ja An Bord Trachtala) ovat jälkikäteen 
vahvistaneet lopullisten ilmoitusten olleen oikeita ja menokirjanpitonsa mukaisia. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa mainitut "viralliset asiakirjat" ovat 
käsintehtyjä laskelmia ilmoituksista teollisuutta koskevan toimenpideohjelman lomaketta 
varten. Esimerkiksi kun johonkin toimenpiteeseen osallistuvia virastoja on useita, 
joudutaan yhdistämään Forbairt/IDA:n ja Shannon Developmentin ilmoitukset. Joissakin 
näihin asiakirjoihin liitetyissä laskelmissa on tosiaankin korjauksia tai muita muutoksia.' 
Ne eivät kuitenkaan ole, kuten tarkastaja väittää, "lopullisten ilmoitettavien määrien 
perusteena", eivätkä ne ole varsinaisen asiakirjan osia. Toteutuneiden menojen 
asianmukaisuus käy ilmi viraston ilmoituksista ja viime kädessä virastojen omien 
tarkastusjärjestelmien avulla. 
Ministeriö myöntää, että tutkitut asiakirjat eivät tilintarkastustuomioistuimen tiukasta 
näkökulmasta osoita selvää yhteyttä virastojen ilmoitusten ja vuosikertomuksissa 
vahvistettujen lukujen välillä. Tästä ei voi kuitenkaan päätellä ilmoitettuihin lukuihin 
liittyvän puutteita, sääntöjenvastaisuutta tai petosta. Virastojen kanssa suoritetut 
jälkitarkastukset ovat osoittaneet ilmoitetut luvut oikeiksi, mitä ei voitu vahvistaa 
tarkastuskäynnin aikataulun puitteissa. 
On lisäksi huomattava, että manuaalinen raportointijärjestelmä, jota käytettiin vuosien 
1989-1993 toimenpideohjelmassa ja jota tilintarkastustuomioistuin on usein arvostellut, 
on korvattu tietotekniikalla vuosien 1994-1999 toimenpideohjelmassa. 
Kohta 6.23 
Irlannin viranomaiset torjuvat sen kielteisen kuvan, joka välittyy kokonaisuutena hyvin 
hallinnoidusta ja onnistuneesta ohjelmasta. He toki myöntävät, että tarkastajan 
päätelmistä kaikki eivät olleet aiheettomia ja että valvonta ja tarkastustoimet eivät ole 
aina toteutuneet asianmukaisella tavalla. 
Kohdassa 6.23 mainitaan, ettei kuuden yliopistollisen kirjaston hankkeen tilejä voitu 
tarkastaa asiakirjojen puuttuessa. Noin puolet tämän kansallisen kirjasloneuvoston 
johtaman hankkeen menoista olivat rakennuttajan ja hankkeeseen osallistuvien kuuden 
yliopiston henkilöstön palkkamenoja. Tarkastuskäynnin yhteydessä oli käytettävissä lista 
S3 
hankkeeseen osallistuneista henkilöistä, käytetyistä tunneista, tuntikorvauksista, mutta 
alkuperäistä kirjanpitoa, jonka pohjalta luettelo oli laadittu, ei voitu osoittaa. Se oli 
luovutettu kansalliselle kirjastoneuvostolle, joka hävitti sen vahingossa. 
TELEMATIQUE-hankkeesta vastaava johtaja kiinnitti tilintarkastajien huomion 
alkuperäisen kirjanpidon puuttumiseen ja ehdotti valaehtoisten todistusten hankkimista. 
Toinen TELEMATIQUE-hanketta koskeva kohdassa 6.23 esitetty väite, ettei 
tukikelpoisia toimenpide- ja hankekohtaisia menoja ollut eritelty, on virheellinen. Tämä 
väite on torjuttu jo aikaisemmassa vastauksessamme tarkastajan kertomusluonnokseen. 
Kaikki hankkeeseen liittyvät asiakirjat oli annettu tarkastajien käyttöön lokakuun 1996 
käynnin yhteydessä ja lopullisessa ilmoituksessa esitettyä menojen erittelyä olisi 
haluttaessa voinut verrata yksittäisiin asiakirjoihin. Tällainen menettely olisi toki vienyt 
sangen paljon aikaa, mutta kiistämme tarkastusmahdollisuuden puuttumisen; 
hankkeeseen liittyvät asiakirjat muodostavat samalla tarkastusaineiston. 
TELEMATIQUE-hanke on ollut käynnissä vuosina 1991-1993 ja se on päättynyt jo 
kauan sitten. Käynnissä olevien Forbairtin ministeriön nimissä toteuttamien 
yhteisöaloitteiden kuten pienten yritysten toiminnallisessa ohjelmassa, on ollut 
käytäntönä vuodesta 1996 alkaen, ettei sopimusosapuolten rahoitusilmoituksia hyväksytä 
ilman puolueettoman tahon tarkastustodistusta. 
Kohta 6.32 
Tarkastuksen aikana tilintarkastustuomioistuimen edustajat ovat tarkastelleet uudelleen 
PO XX:n vuonna 1994 esiin ottamia kysymyksiä - etenkin niitä vaikeuksia, joita PO 
XX:lla on ollut täsmätä virastojen menot ja rahoitustilanteet niihin ilmoituksiin, jotka on 
tehty haettaessa tukea teollisuutta koskevasta toimenpideohjelmasta. Teollisuus-, kauppa-
ja työministeriön annettua toimeksiannon ulkopuoliselle tilintarkastusyhtiölle voitiin 
jatkossa todeta käytettyjen järjestelmien takaavan riittävän täsmäyksen. 
Komissio on hyväksynyt näin saavutetun myönteisen tuloksen, mutta 
tilintarkastustuomioistuin katsoo edelleen, ettei se voi seurata menojen kulkua virastojen 
tukia koskevasta maksujärjestelmästä vuosi-ilmoitukseen, koska "järjestelmällistä 
täsmäytystä ei ole tehty". Tämä väite on virheellinen. Kaikki EU:lle tehdyt ilmoitukset 
voidaan täsmäyttää ja ne myös on täsmäytetty virastojen menoihin, tosin tätä ei ole 
kyetty tekemään tilintarkastustuomioistuimen edellyttämässä aikataulussa. 
Ulkopuoliselta tilinpitäjältä on mennyt virastojen ja asianomaisten toimenpiteiden 
monilukuisuuden takia viikkoja menojen ja vuosina 1989 ja 1990 käytettyjen 
manuaalisten järjestelmien tarkastamiseen ja täsmäyttämiseen. 
PO XX:n suorittama tarkastus koski alunperin myös muita virastoja kuin IDAa et 
Forbairtia - mutta tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa mainitaan ainoastaan 
IDA/Eolas ja Forbairt, mistä syntyy vaikutelma vuosina 1994-95 esiin otettujen 
selvityspyyntöjen/ongelmien koskevan näitä virastoja edelleenkin vuonna 1996. Meillä 
sen paremmin kuin virastoillakaan ei ole tietoa yhdestäkään vireillä olevasta 
selvityspyynnöstä tai sääntöjenvastaisuustapaukscsta. 
Virastot ovat ilmaisseet huolestuneisuuteensa, johon ministeriökin yhtyy, vuoden 1996 
kertomuksen kielteisestä yleissävystä varsinkin siksi, että se poikkeaa täysin tarkastajien 
käyntinsä yhteydessä lokakuussa 1996 esittämistä kannoista. Kertomuksessa erityisesti 
otetaan esille sellaisia asioita, jotka oli käsitelty tyydyttävällä tavalla loppuun 
QO 
tilintarkastustuomioistuimen kanssa pidetyssä loppukokouksessa tai kirjallisessa 
vastauksessamme. Moitteiden ankaruus on täysin vastakkainen loppukokouksesta 
syntyneelle vaikutelmalle, jolloin tarkastajat ilmoittivat tulleensa vakuuttuneiksi IDAn ja 
Forbairtin soveltamista järjestelmistä. 
On muistettava teollisuutta koskevan toimenpideohjelman laajuus ja monimutkaisuus ja 
toteutukseen osallistuvien elinten monilukuisuus, joka on omiaan hankaloittamaan 
täydellisten tietoaineistojen saantia kunkin alaloimenpitecn täsmäytlämiscksi tarkastajille 
yleensä jäävän muutaman päivän aikana - alatoimenpiteitä lasketaan olevaan yli 50 ja 30 
elintä tai virastoa osallistuu toimenpideohjelmaan. Joka tapauksessa, teollisuus-, kauppa-
ja työministeriö pyrkii edelleenkin tarkastuskäyntien osalta mahdollisimman läheiseen 
yhteistyöhön tilintarkastustuomioistuimen kanssa välttääkseen väärinkäsityksistä tai liian 
tiukoista määräajoista aiheutuvat kielteiset yhteenvedot. 
LUKU 8 - EMOTR OHJAUSOSASTO 
Kohta 8.26 
Kyseiselle yritykselle on esitetty maksuvaatimus ja komissiolle ilmoitetaan asian 
kehittymisestä. 
Kohta 8.38 
Paikallisyksiköiden pitämät hallinnolliset arkistot ovat erittäin tilaavieviä, ja maatalous-
ja elintarvikeministeriö tutkii parhaillaan, miten niiden käsittelyä voitaisiin parantaa 
tietokonepohjaisena. Tässä on otettava huomioon YMP:n uudistamistoimenpiteiden 
tietokoneistamisessa tapahtunut kehitys sekä vieläkin pitemmällä oleva kehitys 
liitännäistoimenpiteiden osalta. 
Irlannin viranomaiset korostavat, että maatilojen kehittämissuunnitelmien toteuttamisen 
osalta vastuu kuuluu maatalousinvestointituen hakijalle. 
Kohta 8.64 
Ministeriö ei ole tässä asiassa samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. 
Tarkastettuaan asiakirjat se pysyy kannassaan, että kyseiset osapuolet olivat tekemässä 
sopimusta keskenään. 
LUKU 9 - YHTEINEN KALASTUS- JA MERIPOLITIIKKA 
Kohta 9.31 
Irlanti on täysin sitoutunut noudattamaan velvollisuuksiaan ilmoittaa kaikki tarvittavat 
kalastuslaivastoaan koskevat tiedot asetuksen N:o 104/94 (sellaisena kuin se on 
muutettuna) nojalla ja toimii läheisessä yhteistyössä komission kanssa valvoakseen, että 
kaikki tarvittavat tiedot annetaan pyydetyssä muodossa. 
Vuonna 1997 perustettiin komission kanssa tiedonkulkua ja tietojen kirjattavuutta 
Irlannin laivaslorekisterin osalta käsittelevä yhteinen työryhmä tavoitteena 
yhdenmukaistaa Irlannin ja yhteisön rekisterien tiedot. Aiheesta on tehty vuoden 1996 
loi 
lopulla sopimus ja parhaillaan ollaan tekemässä järjestelyjä pätevän tiedon oikea-
aikaisesta antamisesta komissiolle tulevaisuudessa. 
Kohta 9.33 
Tilanne on muuttunut syyskuussa 1996 Irlannin annettua komissiolle pyydetyt tiedot 
Irlannin pyyntiponnistuksesta MOO III (1992-1996) toteuttamista koskevan kertomuksen 
yhteydessä. Irlanti tutkii parhaillaan tiedon välittämistä sähköisesti komissiolle. 
Kohta 9.35 
Irlanti toivoo, että kaikissa jäsenvaltioissa sovellettaisiin standardisoituja alusmittoja ja 
on saattanut kantansa komission tietoon. 
NIDE II - TARKASTUSLAUSUMAT 
LUKU 20 - EMOTRiN TUKIOSASTON JA KALASTUSALAN MENOJEN 
ANALYYSI 
Kohta 20.13 
Varmentamisesta vastaava virasto ei ole millään tavoin vihjannut, että olisi olemassa 
syitä asettaa julkisen varastoinnin luotettavuus kyseenalaiseksi, vaan on ainoastaan 
todennut, ettei sillä ollut mahdollisuuksia suorittaa tilikauden 1995/96 tilintarkastuksen 
yhteydessä (vuoden lopun jälkeen) tarvittavia todennuksia. Se ei esittänyt varauksia 
tilikauden 1995/96 alku- eikä tilikauden 1996/97 loppuvaraston suhteen. 
Beef Invervention Computer System- (BICS) hankkeen yhteydessä on korostettu tarvetta 
nopeuttaa asiakirjojen välittämistä viranomaisille teurastamojen ja kylmävarastojen 
virkailijoille poikkeamiseen liittyviä kysymyksiä koskevan tiedonkulun ja seurannan 
parantamisen osalta. Tammikuussa 1998 IB4-lomakkeiden jättämisaika oli 8 päivää ja 
IB8-lomakkeiden 7,8 päivää - parannus aikaisempiin kausiin on huomattava. 
Kylmävarastojen kirjanpidon täsmäyttäminen kuukausittain: Marraskuussa 1997 
käyttöön otettu uusi tietokonejärjestelmä, jolla voidaan täsmäyttää kylmävarastojen 
ilmoitukset ja maksajavirastojen kirjanpito, on nykyisin täydessä toiminnassa. Sen avulla 
on voitu käyttää vuonna 1997 aloitettuja nopeutettuja täsmäysmenettelyjä, joihin kuuluu 
vuositilien jakaminen vuosineljänneksiin, inventaarioiden ja varastokirjanpidon 
todentamisohjelma (toimen laajuus ylittää asetuksissa säädetyt vaatimukset). 
Vuonna 1997 toteutetun BlCS-hankkeen tuloksena tietokonejärjestelmä antaa täsmällistä, 
luotettavaa ja oikea-aikaista tietoa tukien täydellisesti interventiotoimia. 
Maksajavirasto on käsitellyt kysymyksiä, joita on tullut esiin määriteltäessä kahden eri 
varaston varastomääriä. Varmentamisesta vastaava virastoja vuoden 1997 inventaarioon 
osallistuneet pitivät menettelyä hyvänä. 
Voivarastojen kirjaamisjärjestelmää tutkitaan parhaillaan ja maksajavirasto toimii 
konsulttiryhmän asiasta antamien suositusten mukaisesti. 
Aol. 
ITALIA 
YHTEENVETOASIAKIRJA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN 
VARAINHOITOVUOTTA 1996 KOSKEVIEN HUOMAUTUSTEN 
SEURAUKSISTA - ITALIAN TEKEMÄT HUOMAUTUKSET JA SEN 
TOTEUTTAMAT TOIMENPITEET 
LUKU 1 - OMAT VARAT 
Varainhoito jäsenvaltioissa 
Kohdat 1.9—1.17. Kertomuksen kohdassa 1.13 viitataan velalliselle ilmoitettuun 
tullivelkaan, jota ei ole suoritettu ja josta ei ole annettu vakuutta tai joka on vakuudesta 
huolimatta riitautettu. 
Yhteisön lainsäädännössä (asetukset N:o 1552/89 ja 1355/96) säädetään kyseisen velan 
kirjaamisesta näissä tapauksissa erilliseen kirjanpitoon eli B-kirjanpitoon sekä 
kirjaamista koskevista määräajoista ja yksityiskohtaisista säännöistä jäsenvaltioiden 
toiminnan valvomiseksi omien varojen kantamisessa erityisesti sellaisten varojen osalta, 
joihin liittyy petoksia tai sääntöjenvastaisuuksia. 
On todettu, että Italiassa tietyt tullitoimipaikat soveltavat yhteisön lainsäädännön 
vastaista kirjanpitömenettelyä, sillä tullit kirjataan niiden perintäajankohtana eikä silloin, 
kun velka annetaan tiedoksi velalliselle. 
Yhteisön lainsäädännössä säädettyjä perusteita on korostettu useaan otteeseen 
tullitoimipaikkoihin osoitetuissa selittävissä tiedotteissa, joista viimeisimmät ovat 
22.11.1996 annettu tiedote N:o 274/D viite N:o 1801/VIII ja 22.9.1997 annettu tiedote 
N:o 1691/VIII. 
Tiedotteessa n:o 274/D ilmaisulla 'toteamispäivämäärä' (data di accertamento) 
tarkoitetaan tullisääntöjen mukaista rekisteröintipäivämäärää eli päivää, jona yksittäisten 
tuonti-ilmoitusten perusteella maksetut määrät kirjataan tullin kirjanpitorekistereihin. 
Tiedotteessa määrätään muun muassa, että "riitauttamistapauksissa toteamispäivämäärän 
(eli päivä, jona määrät kirjataan erilliseen kirjanpitorekisteriin) on osuttava viimeistään 
päivään, jona ensimmäinen hallinnollinen päätös (maksukehotus), jolla velka annetaan 
velalliselle tiedoksi, on päivätty tai päivään, jona asiasta ilmoitetaan tuomiovallan 
käyttäjälle, jos tämä ilmoitus annetaan ennen hallinnollista päätöstä. 
Tiedotteella n:o 1691/VIII S.D. annettiin ohjeita sellaisten lisämäärien kirjaamisesta B-
kirjanpitoon, jotka on todettu omiksi varoiksi tarkastuksen perusteella. 
On ilmoitettu myös, että jälkitarkastuksen yhteydessä syntyneet velat, joista toimija 
saattaa valittaa ja jotka voivat näin ollen johtaa riitauttamiseen, on kirjattava erilliseen 
kirjanpitoon sellaisen ilmoituksen (toteamisen tarkistamista koskeva ilmoitus tai 
tarkastusta koskeva selonteko) antamispäivänä, jossa tullitoimipaikka antaa velan 
tiedoksi velalliselle ja pyytää sen maksamista. Kyseinen ilmoitus on ensimmäinen 
hallinnollinen päätös, joka koskee toteamisen osalta aseteltujen ehtojen täyttämistä ja 
näin ollen myös yhteisön omien varojen rekisteröintiä. 
Ilmoituksen jälkitarkastuksesta johtuvan tullivelan kirjaamisesta ja toteamisesta 
annettujen ohjeiden ansiosta toteamisessa tapahtuneiden viivästysten (jopa 24 kuukautta), 
joihin tilintarkastustuomioistuin viittaa kertomuksen kohdassa 1.10b, ei pitäisi enää 
toistua. 
Vapaa-alueet 
Kohdat 1.24, 1.28, 1.32 ja 1.39. Tilintarkastustuomioistuimen edellä mainituissa 
kohdissa esittämien huomautusten osalta olisi korostettava, että jo aiemmin esitetyt 
Triesten vapaa-alueen toimintaa koskevat huomautukset perustuvat siihen, että kyseisellä 
vapaa-alueella sovelletaan Rooman sopimusta edeltäviä säännöksiä yhteisön 
tullikoodeksin säännösten sijaan. 
Edellä mainittujen säännösten yhdenmukaistamiseksi on laadittu parhaillaan tutkittavana 
oleva hallituksen asetus, jonka käyttöönotto poistaisi tilintarkastustuomioistuimen esille 
nostamat epäkohdat. 
Voimassa olevien säännösten täytäntöönpano 
Kohta 1.104. Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman erityistapauksen (Macaosta 
peräisin oleviksi ilmoitettujen videokasettien tuonti) osalta todetaan, että tämä osasto 
määräsi komission toimivaltaisten yksikköjen vastaavan ilmoituksen perusteella 
8.11.1994 päivätyssä, alaosastoille osoitetulla teleksissä N:o 6390/196/X S.D., että 
asianmukaiset tullit olisi kannettava Macaosta peräisin oleviksi ilmoitettujen ja 
todistettujen videokasettien yleisen tullietuusjärjestelmän yhteydessä tapahtuvasta 
tuonnissa, koska pyydettyä tullietuutta ei voida myöntää FORM-A -todistusten 
perusteella. 
Samassa teleksissä määrättiin myös polkumyyntitullin kantamisesta kyseisen tuonnin 
osalta sen perusteella, että kyseessä olevaa tavaraa oli pidettävä Kiinasta peräisin olevana 
muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen yhteydessä. 
Tilintarkastustuomioistuin huomautti myös siitä, että yhteenvetoa paikallisten 
toimipaikkojen toteamista ja perimistä määristä ei pystytty esittämään. Tässä asiassa 
huomautetaan, että toteamiseen ja perimiseen liittyvät tehtävät kuuluvat kyseisten 
paikallisten toimistojen toimivaltaan. 
LUKU 3 - MAATALOUSMARKKINOIDEN JÄRJESTELY. KASVITUOTTEET 
Viljelyalat 
Ensiksi olisi täsmennettävä, että suuriin viljelyaloihin liittyvästä Italian viranomaisten 
toiminnasta annetut huomautukset koskevat suhteellisen vähäpätöisiä tapauksia. 
Kertomuksessa mainitaan erityisesti aluejakosuunnitelmien laatimiseksi käytetyt 
laskentamenetelmät. Kuten tilintarkastustuomioistuimen viranomaisille ilmoitettiin 
ioT 
tarkastuskäyntiensä yhteydessä, Italian viranomaiset ovat ottaneet huomioon ainoastaan 
Italian tilastokeskuksen (Istituto Centrale di Statistica) toimittamat tilastolliset kannat 
(maatalousalueet) ja historialliset tiedot. 
Tämä on yksinkertaisesti todettavissa, koska nämä tiedot sisältyvät ISTAT:n 
vuosikertomuksiin ja yhteisön viranomaiset voivat tarkastaa ne EUROSTATin 
tietokannan avulla. Huomautetaan myös, että edellä mainittua suunnitelmaa, jonka 
yhteisön viranomaiset hyväksyivät heinäkuussa 1992, ei ole tähän asti muutettu eikä 
siihen ole lisätty mitään, lukuun ottamatta uusien maakuntien perustamista koskevaa 
osaa. Tässä tapauksessa kokonaismäärät pysyivät muuttumattomina, ja niihin tehtiin 
ainoastaan muodollinen oikaisu. 
Sellaisten huomautusten osalta, jotka koskevat mahdollisesti liian suurten korvausten 
maksamista kyseisen alan tietyillä markkinalohkoilla olisi todettava, että tilanne johtuu 
maailmanlaajuisella tasolla esiintyneistä, synergisesti vaikuttaneista suhdannetekijöistä, 
jotka ovat aiheuttaneet markkinahintojen voimakkaan nousun tiettyjen tuotteiden 
pysyvän pulan vuoksi. Tällaiseen tilanteeseen ei voida tietenkään vaikuttaa objektiivisiin 
tietoihin perustuvalla talouspoliittisella ohjelmalla. Tämän vuoksi tässä tilanteessa ei 
voida syyttää tai pitää vastuullisina jälkeenpäin sellaisia tahoja, jotka ovat aikanaan 
joutuneet toteuttamaan tämänkaltaisen maatalouspoliittisen ohjelman, joka merkitsi 
tärkeää käännekohtaa ottaen huomioon Euroopassa ja Italiassa vallitseva tilanne. 
Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä 
Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän osalta todetaan, että kohdassa 3.48 esitetyt 
huomautukset eivät ole asianmukaisia, koska 5 000 neliömetrin poikkeama perustuu 
kaukokartoitusjärjestelmän kautta saatuihin tarkkoihin tieteellisiin ja teknisiin tietoihin ja 
koska yhdennetyn valvontajärjestelmän alalla toimivaltaiset yhteisön viranomaiset ovat 
hyväksyneet sen. 
Nämä poikkeamat voidaan tietenkin tarkistaa tulevaisuudessa, jos alan tekninen kehitys 
johtaa siihen, että kaukokartoituksen lukemat vastaavat todellisuutta paremmin. 
Kohdassa 3.56 esitetyn huomautuksen osalta ja kuten edellä mainituissa 
tilintarkastustuomioistuimen edustajien kanssa pidetyissä kokouksissa on jo todettu, 
Italian käyttämän menetelmän mukaisesti koko alue kartoitetaan ilmakuvamittauksen tai 
satelliittien välityksellä otettujen kuvien avulla pyynnön esittämistä seuraavan ajanjakson 
aikana. Kartoitus tapahtuu siis täysin eri ajankohtana kuin paikalla toimitettava tarkastus 
ja asianomaisen tuottajan kanssa tehtävä suora vertailu. Tämä menetelmä tekee 48 tunnin 
ennakkovaroitusajan käytännössä tarpeettomaksi, koska viljelijällä ei ole mahdollisuutta 
tehdä muutoksia asianomaiseen alueeseen, jonka kuvat ovat jo viranomaisten hallussa. 
Lopuksi olisi korostettava muista jäsenvaltioista kertomuksessa esitettyjä huomautuksia 
ja erityisesti Ranskan ja Saksan toiminnasta tehtyjä valituksia. Tämän perusteella Italian 
viranomaisten hallintoa voidaan pitää enemmän kuin tyydyttävänä muihin yhteisön 
jäsenvaltioihin verrattuna. 
Raakatupakkaa koskeva yhteinen markkinajärjestely 
i o <r 
Tupakan markkinat. Italian viranomaiset eivät voi yhtyä tupakan laatua koskeviin 
tilintarkastustuomioistuimen väitteisiin vaan katsovat, että laatu on parantunut erityisesti 
viime vuosien aikana (esimerkkeinä tästä ovat italialaiset Bright- ja Kentucky-lajit, joita 
arvostetaan suuresti). 
Kuten tuottajamaat ovat monesti huomauttaneet, tupakan laatua ei voida arvioida 
asianmukaisesti valmistajan maksamien hintojen perusteella, koska on olemassa muitakin 
hinnan muodostamiseen vaikuttavia seikkoja. Myös tuotannon kehitys ja 
maailmanlaajuisilla markkinoilla vallitseva hinta sekä etuustullijärjestelmä vaikuttavat 
hintatasoon. 
Tämän lisäksi kaikki markkinoiden suoja- ja tukitoimenpiteet (palautukset, 
interventiotoimenpiteet) poistettiin ensimmäisten vuosien aikana, joten ala on joutunut 
mukautumaan uuteen tilanteeseen ilman minkäänlaista vähimmäistason turvaverkkoa. 
Asianmukaiseen alakohtaiseen suunnitelmaan perustuva sisäinen rakenneuudistus on 
jäänyt puuttumaan erityisesti sen vuoksi, että tuotantolaitosten nykyaikaistaminen ja 
yhdenmukaistaminen sekä kiintiöiden uudelleenjärjestely on jouduttu toteuttamaan ilman 
kansallista tai muun tason tukea. Tämä on johtunut toisaalta tupakkaan kohdistuvien 
tukien kieltämisestä ja toisaalta kiintiöjärjestelmän joustamattomuudesta; joustavamman 
järjestelmän avulla kiintiöiden siirtäminen olisi voinut tapahtua uusien nuorten tuottajien 
mukaantuloon myötävaikuttavien, korvauksia ja lopullisia siirtoja koskevien 
mekanismien kautta. 
Italian viranomaiset yhtyvät sen sijaan komission arviointiin, jonka mukaan 
erityistukijärjestelmää olisi laajennettava seuraavan uudistuksen yhteydessä. 
Markkinoiden tasapaino ja talousarvion tilanne. Tupakkaan kohdistuvan tuen 
merkittävää määrää koskevan huomautuksen yhteydessä on otettava huomioon, että 
kyseinen ala on hyvin työvoimavaltainen muihin tuotantoaloihin verrattuna; tuen ansiosta 
asianomaisilla alueilla on luotu korkea työllisyystaso ja parannettu lukuisten 
työntekijöiden ansiotasoa. 
Käytettävissä olevien arvioiden mukaan pelkästään Italiassa tupakka-alalle myönnetty 
tuki myötävaikuttaa suoraan tai välillisesti noin 180 000 kokopäiväisen työpaikan 
ylläpitämiseen. 
Koska itsehankintataso on hyvin alhainen, tuottajamaiden kiintiöiden määriä voitaisiin 
korottaa, mikä myötävaikuttaisi työllistämiseen suhteellisesti enemmän kuin 
vaihtoehtoisten työpaikkojen perustaminen. 
Uuden järjestelmän monimutkaisuus. Italian viranomaiset ovat samaa mieltä 
järjestelmän jäykkyyttä ja monimutkaisuutta koskevan huomautuksen kanssa. 
Järjestelmän yhteydessä on jouduttu käyttämään joustamattomia ja tehottomia korvaus-
ja kiintiöiden jakomekanismeja, minkä vuoksi jäsenvaltiot ovat joutuneet suoriutumaan 
erilaisista hallinnollisista tehtävistä. 
Tässä asiassa korostetaan, että perusasetukseen sisältyi ensimmäisen vuoden aikana 
ristiriita, joka johti siihen, että komission tarkoittamia tarkistuksia ei suoritettu. 
\'o\ 
Perusasetuksessa säädettiin toisaalta, että jäsenvaltioiden oli perustettava vuoteen 1995 
mennessä tietokoneistettu tietokanta ja että valmistajien oli toimitettava tuottajia 
koskevat tiedot, joiden perusteella vuosia 1993 ja 1994 koskevat kiintiöt oli laskettava; 
toisaalta säädettiin myös, että tietojen tarkistamisen vastuu kuului jäsenvaltioille, joiden 
tehtäviin kuului sen sijaan tietokantojen perustaminen ja vakiinnuttaminen kiintiöiden 
myöntämiseksi suoraan tuottajille vuodesta 1995 sekä kiintiöiden asianmukaisen jaon 
varmistamiseksi. 
Tämän vuoksi Italian viranomaisia ei voida pitää vastuullisina tarkistusten väitetystä 
suorittamatta jättämisestä, koska ne ovat toteuttaneet kaikki mahdolliset varotoimenpiteet 
asetetut rajoitukset huomioon ottaen. 
Tämän lisäksi Italia on aina puoltanut sellaisten laajempien ja tiukempien 
valvontatoimenpiteiden soveltamista, joihin kuuluvat paikalla toteutettavat tarkastukset 
(jotka Italia on suorittanut vuodesta 1993 ja jotka komissio on hyväksynyt kaikkien 
jäsenvaltioiden osalta vasta vuodesta 1995) sekä mahdollisuus säätää rangaistuksia niin 
sanottujen väärien tuottajien ja sääntöjä noudattamattomien tuottajien toiminnan 
estämiseksi. 
Italia oli ainoa maa, joka antoi kansallisen säädöksen valmistajien tunnustamista 
koskevista edellytyksistä ja menettelyistä näiden valmistajien valitsemista varten. Italia 
on lisäksi pyytänyt jatkuvasti täydentävien valvontatoimenpiteiden ja rangaistusten 
käyttöönottoa sekä tarkempaa määritelmää tuottajista kiintiöiden asianmukaista jakamista 
varten. 
Tämän lisäksi korostetaan, että ylimääräisiä tarkastuksia on suoritettu sekä varastoissa 
että paikalla jo uudistuksen ensimmäisistä vuosista lähtien. Tarkastusmuotoihin kuuluvat 
ilmakuvaus (kokeiluvaiheessa) sekä tietokannan sisällön vertaaminen 
kiinteistörekisterien tietoihin ja muihin viljelyaloja koskeviin tietoihin. 
Tupakka-alan valvontalaitoksen perustamatta jättäminen ei ole näin ollen merkinnyt 
tarkastusten laadun heikkenemistä. Tarkastukset ovat olleet riittäviä sekä määrältään että 
laadultaan, kuten komission valvontayksiköt ovat useaan otteeseen todenneet. 
Olisi myös korostettava, että tupakan laatu tarkastetaan tällä hetkellä voimassa olevien 
yhteisön säädösten mukaisesti. 
Jos komissio katsoo, että valvontamuotoja olisi erityisesti laadun suhteen lisättävä, edellä 
mainittu valvontalaitos olisi perustettava ja sitä olisi rahoitettava yhteisesti. 
Suora tulotuki. Italian viranomaiset eivät yhdy suoraa tulotukea koskeviin 
tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin. Tämä kanta perustuu edellä mainittuihin 
huomioihin, joiden mukaan muihin yhtä työvoimavaltaisiin elinkeinoihin siirtyminen on 
mahdotonta, sekä pyrkimykseen ylläpitää tuotannon laatua, joka on vaarassa tukien 
riittämättömyyden vuoksi. 
Italian viranomaiset ovat myös eri mieltä kiintiöiden lunastamista, tuottajien alalta 
poistumista ja takuutasojen laskemista koskevasta toimenpiteestä. 
\<o? 
Komission ehdottamaa uudistusta tuetaan, mutta siihen olisi tehtävä tarkistuksia 
yksittäisten tuottajamaiden erityisominaisuuksien huomioon ottamiseksi. 
Erityisesti olisi mukautettava järjestelmän joustavuutta ja yksinkertaistamista koskevat 
toimenpiteet, minkä ansiosta toivotut sukupolven vaihto ja tuotannon parantaminen 
voidaan toteuttaa. 
LUKU 6 - EUROOPAN ALUEKEHITYSRAHASTO 
Tukijärjestelmien tukeminen 
Kohta 6.56. Tämän kohdan osalta huomautetaan, että monivuotisen toimintaohjelman 
teollisuutta ja palveluja käsittelevä seurantakomitea on suunnannut toimenpiteen 2.1 
"teollisuuden pienten ja keskisuurten yritysten investointia ja innovaatiota koskeva tuki" 
pieniin hankkeisiin (kuten käy ilmi 14. helmikuuta 1997 pidetyn seurantakomitean 
kokouksen pöytäkirjasta). 
Tämän mukaisesti 16. joulukuuta 1997 kokoontunut seurantakomitea päätti, että 
toimenpiteen 2.1 varoja ei voida käyttää hankkeisiin, joiden varat ylittävät 18 miljardin 
liiran määrän (kuten käy ilmi 16.12.1997 pidetyn seurantakomitean kokouksen 
pöytäkirjasta). 
Tukien kasautuminen ja päällekkäisyys 
Kohta 6.63. Tämän kohdan osalta olisi toivottava, että Euroopan komissio rajaa 
selkeämmin eri interventiomuotoihin yhdessä sovellettavat toiminta-alat erityisesti 
ensijalostuksen käsitteen osalta, jotta tilintarkastustuomioistuimen Calabrian osalta 
todetun tapauksen kaltaisten tukien päällekkäisyystapausten välttämiseksi. 
LUKU 7 - EUROOPAN SOSIAALIRAHASTO 
Yhteistyöhön osallistuminen 
Kohta 7.18. Seurantakomiteoiden jäsenten lukumäärät ovat seuraavat: 
• Tavoite 1 Inhimilliset voimavarat: 58 jäsentä ja tarkkailijaa, 
• Tavoite 1 Monivuotinen toimintaohjelma: 52 jäsentäjä tarkkailijaa, 
• Tavoite 3 50 jäsentä ja tarkkailijaa, 
• Tavoite 4 50 jäsentäjä tarkkailijaa. 
Kohta 7.19d. Tavoitteiden l (inhimilliset voimavarat), 3 ja 4 seurantakomiteat ovat 
vuonna 1996 kokoontuneet kaksi kertaa seuraavasti: 
fc.3 
• Tavoite 1 Inhimilliset voimavarat: 12.3.1996 ja 14.—15.10.1996, 
• Tavoite 3 27.—28.6.1996 ja 14.—15.11.1996, 
• Tavoite 4 29.—30.6.1996 ja 23 .—24.10.1996. 
Yksityinen sektori 
Kohta 7.26. Turvallisuutta käsittelevät kurssit täyttävät tavoitteen 4 osalta asetetut 
vaatimukset myös komission tulkinnan mukaisesti (15.10.1993 päivätty nootti). Tästä 
huolimatta Emilia-Romagnan alue on keskeyttänyt turvallisuuteen liittyvän toiminnan 
rahoittamisen vuodeksi 1997 siihen saakka, kun asia selvitetään. 
Kohta 7.27. Pk-yritysten hankkeiden yhteisrahoituksen osalta todetut vaikeudet liittyivät 
Euroopan sosiaalirahaston hallinnointiin yhteisön tasolla. Kansalliset viranomaiset 
pyrkivät kuitenkin toteuttamaan ohjelmat pk-yritysten osalta asetetun tärkeysjärjestyksen 
sekä toteuttavien elinten suunnitellun rahoitukseen osallistumisen mukaisesti. 
Järjestelmien tarkasteleminen 
Kohta 7.42. Kuten tiedetään, menojen varmentamisjärjestelmä muutettiin 23.4.1997 
tehdyllä päätöksellä C(97) 1035/6 (SEM 2000), jossa säädettiin, että koulutuksen 
järjestäjien (rahoitusselvitykset 1 ja 4) tosiasialliset kustannukset kalenterivuoden aikana 
on varmennettava rahoituksen lopullisena edunsaajana toimivan viimeisen rahoitusta 
myöntävän julkisen laitoksen kustannusten sijaan, kuten alussa oli sallittu. 
Vaikka hän ei sinänsä vastustanut asiaa, Italian työministeri tiedotti komission jäsenelle 
Pâdraig Flynnille 9.12.1997 päivätyllä nootilla N:o 5446, että menetelmän muuttaminen 
ohjelmien ollessa jo käynnissä olisi aiheuttanut merkittäviä ja välittömiä muutoksia 
menettelyihin, mikä olisi vaikeuttanut Euroopan sosiaalirahaston hallinnointia 
entisestään. Tämän lisäksi komissio oli SEM 2000:n rahoitusselvitysten hyväksymistä 
edeltävässä keskusteluvaiheessa vakuuttanut, että täytäntöönpanossa olisi kunnioitettu 
jäsenvaltioiden institutionaalisia, oikeudellisia ja taloudellisia erityispiirteitä edellä 
mainitussa päätöksessä säädetyn kumppanuuden yhteydessä. Kysymyksen ratkaiseminen 
edellyttää tämän vuoksi teknisiä lisäselvityksiä sekä päätöksen täytäntöönpanolle itse 
päätöksessä asetetun määräajan pidentämistä. 
Yhteisön aloitteiden osalta sen sijaan kustannukset varmennetaan ottaen huomioon 
toteuttamisesta vastaavien toimijoiden tosiasialliset kustannukset, kuten sovittiin 
komission kanssa ohjelmien aloitusvaiheessa. 
Kansallinen yhteisrahoitus 
Kohdat 7.52, 7.56 ja 7.57. Työministeriö vastasi Euroopan sosiaalirahaston Italiaa 
koskevasta kansallisesta yhteisrahoituksesta talousarvion ulkopuolella 31.12.1995 
saakka, kuten säädetään lain N:o 745/78, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, 
25 artiklassa. Yhteisrahoitukseen tarkoitetut varat siirrettiin j. 1.1996 lähtien 
Hö 
rahavarainministeriölle lain N:o 549/95 1 artiklan 72 momentin mukaisesti. Tätä varten 
rahavarainministeriö antoi 12.7.1996 yhteisymmärryksessä työministeriön kanssa 
asetuksen, jolla perustettiin uusi varainhoitojärjestelmä ja jossa säädetään eri toimijoiden 
välisen toiminnan yhteensovittamismenettelyistä. Varojen siirtäminen alueille on näin 
ollen myöhästynyt, vaikka taloudellista ohjelmointia käsittelevän ministeriöidenvälisen 
komitean (CIPE) päätökset oli jo hyväksytty. Samanaikaisesti tietyt alueet olivat 
maksaneet kansalliset rahoitusosuudet omista varoista, jolloin rahavarainministeriö 
korvasi kyseiset määrät jälkeenpäin. Jäsenvaltio ja komission pääosasto V ratkaisivat 
yhteistyössä toimivallan siirtämisestä syntyneet kirjanpitoon liittyvät ongelmat. 
Sisilian aluetta koskevassa vuosien 1990—1993 toimintaohjelmassa on tiettyjä 
erityispiirteitä. Komissio arvioi parhaillaan vuosia 1992 ja 1993 koskevien 
rahoitushakemusten sekä niitä seuranneen varojen uudelleenohjelmoinnin kelpoisuutta. 
Myös tässä tapauksessa ongelmia on tutkittu ja niistä on keskusteltu komission 
pääosaston V kanssa. 
Kohta 7.53. Katso kohta 7.42 menojen varmentamisessa käytettyjen menetelmien osalta. 
Kohta 7.54. Kansallisten määrärahojen yhdenmukaistamiseksi yhteisön määrärahojen 
kanssa vuosia 1994 ja 1995 koskevat CIPE.n päätökset muutettiin Euroopan 
sosiaalirahaston ohjelman perusteella 18.12.1996 annetulla säädöksellä, jonka Italian 
tilintarkastustuomioistuin rekisteröi 18.2.1997 ja joka julkaistiin Italian valtion 
virallisessa lehdessä 21.3.1997. Vuotta 1996 koskeva päätös hyväksyttiin 18.12.1996 ja 
20.3.1997 hyväksyttiin vuosia 1997 ja 1998 koskevat päätökset ohjelmoidut 
rahoitussuunnitelmat huomioon ottaen. Kyseisten säädösten ansiosta kansalliset 
määrärahat on voitu siirtää alueiden käytettäviksi lyhyessä ajassa. 
LUKU 8 - EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTO. 
OHJAUSOSASTO (EMOTR-OHJAUS) 
Asetuksen (ETY) N:o 866/90 perusteella aiheutuneiden menojen tarkastus 
Marraskuun 18. päivänä 1997 julkaistusta Euroopan yhteisöjen virallisesta lehdestä 
ilmenee, että tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut tiettyjä asetukseen (ETY) N:o 
866/90 perustuvia hankkeita. 
Oletetaan, että tarkastetut hankkeet koskivat tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden 
alueellisiin toimintaohjelmiin sisältyvien maataloustuotteiden jalostamista ja kaupan 
pitämistä. Asiasta ei ole kuitenkaan tietoja saatavilla. pitämistä. Asiasta ei ole kuitenkaan tietoja saatavilla 
Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 säännösten perusteella aiheutuneiden menojen 
tarkastus 
Asetuksen (EY) N:o 950/97 (entinen N:o 2328/91) päällimmäisenä tarkoituksena on 
maatalouden rakenteiden parantaminen tukemalla esimerkiksi käytännön 
parannussuunnitelmia, nuorten viljelijöiden tilanpidon aloittamista, yritysten kirjanpitoa, 
ammattikoulutusta ja tasaushyvitysten myöntämistä epäsuotuisilla alueilla. 
Investointituen ja tasaushyvitysten maksamisen viivästyminen johtuu vuosia 1989—1993 
koskevan ohjelmointivaiheen päättymisen ja vuosia 1994—1999 koskevien 
toimintaohjelmien käynnistymisen välisen ajanjakson pituudesta. 
Tämä ajanjakso kesti joidenkin alueiden osalta lähes kaksi vuotta, minkä vuoksi 
ajanjaksoa 1994—1999 varten tarkoitettuja varoja ei ole voitu käyttää ja useat alueet 
eivät määrärahojen ehtymisen vuoksi kyenneet vastaamaan maataloustuottajien kanssa 
ennen vuotta 1994 sopimista monivuotisista velvoitteistaan. 
Useat alueet ovat voineet jatkaa investointituen ja tasaushyvitysten maksamista (asetus 
(EY) N:o 950/97) vasta uuden vaiheen toimintaohjelmien hyväksymisen jälkeen. 
• Investointituki: vuonna 1996 annettiin investointitukea 147 155 063 819 Italian liiran 
arvosta palautusten määrän ollessa 45 507 043 502 liiraa. Vuosina 1994—1996 
investointituen määrä oli yhteensä 379 584 205 000 liiraa; tavoitteeseen 1 
kuulumattomat alueet saivat 292 100 095 000 liiraa ja tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet 
87 484 110 000 liiraa. EMOTR.n ohjausosastolta pyydettyjen palautusten määrä oli 
yhteensä 117 730 565 094 liiraa. 
• Tasaushyvitykset: tasaushyvityksiä koskevien menojen määrä oli 188 513 218 657 
liiraa pelkästään vuonna 1996, palautusten määrän ollessa 105 405 948 459 liiraa 
(tavoitteeseen 1 kuulumattomat alueet saivat 76 399 844 000 liiraa ja tavoitteeseen 1 
kuuluvat alueet 112 113 373 000 liiraa). Vuosina 1994—1996 vastaava määrä oli 
yhteensä 308 183 894 000 liiraa (tavoitteeseen 1 kuulumattomat alueet saivat 
132 666 251000 liiraa ja tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet 175 517 642 000 liiraa), 
palautusten määrän ollessa yhteensä 166 081 521 000 liiraa). 
Korostetaan, että Italiaa koskevat tiedot vuosilta 1995 ja 1996 puuttuvat taulukosta 8.4 
(EMOTR-ohjauksen tärkeimpien toimien menot), vaikka ne toimitettiin komissiolle 28. 
kesäkuuta 1996 ja 27. kesäkuuta 1997 päivätyillä nooteilla N:o 5205 (vuonna 1995 
suoritetut maksut) ja N:o 5016 (vuonna 1996 suoritetut maksut). 
Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella pyydetyt, Calabrian aluetta 
koskevat selvitykset toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle 4. elokuuta 1997 
päivätyllä ministerin tiedotteella N:o 5196. 
LUKU 20 - EMOTR:N TUKIOSASTON JA KALASTUSALAN MENOJEN 
ANALYSOINTI 
Italian viranomaiset yhtyvät näkemykseen, jonka mukaan maksajavirastojen vuosittaisten 
tilinpäätösten jättämiselle asetettua määräaikaa olisi noudatettava. Sen sijaan säännösten 
soveltaminen sellaisina, kuin ne on esitettyinä komission 17. joulukuuta 1997 
kokoontuneelle EMOTR:n komitealle osoittamassa asiakirjassa, herättää epäilyksiä. 
Ehdotetut prosenttimäärät ovat liian korkeita erityisesti ottaen huomioon, että ennakkojen 
pienentäminen alkaisi jo 11. helmikuuta ja se koskisi myös seuraavan kuukauden 
ennakkoja eli seuraavan varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimenpiteitä, joiden 
määrät voivat satunnaisesti olla suurempia tai pienempiä kuin edellisen vuoden vastaavat 
If 2. 
määrät. Sovellettavan seuraamuksen taloudellinen arvo riippuu näin ollen markkinoiden 
kehityksestä seuraavan vuoden aikana. 
Tämän lisäksi huomautetaan, että varainhoitovuoden 1997 tilien päättymisajankohtana 
alkava voimaantulo ei ole toteutettavissa, koska sopimukset varmentamisesta vastaavien 
yritysten kanssa on jo tehty. Sopimuksissa olisi kannattanut määrätä kyseisiin yrityksiin 
sovellettavista viivästysmaksuista, jotka olisivat olleet suhteessa ehdotettuihin 
seuraamuksiin. 
Italian viranomaiset epäilevät myös komission asiakirjassa ilmoitettujen pienennysten 
määriä tilanteessa, jossa tarkastusten osalta puutteellisina pidettävistä asiakirjoista 
johtuvien "vakavien puutteiden" perusteita ei ole täsmennetty. 
Lopuksi todetaan, että kyseessä olevat säännökset olisi annettava komission asetuksella, 
kuten tehtiin tapauksessa, joka koski ennakkojen pienennyksen porrastamista suhteessa 
maksujen myöhästymiseen (asetus (EY) N:o 296/96). 
Ui 
ALANKOMAAT 
ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNNAN PYSYVÄ EDUSTUSTO 
EUROOPAN UNIONISSA 
Viitenumero: 7638 
Bryssel 25. maaliskuuta 1998 
Herrmann Dcbrouxlaan 48 
1160 Bryssel 
Puhelin (02) 679 15 58 
Vastaanottaja: 
Euroopan komissio 
Apulaispääjohtaja 
E. Kitmantel 
PO XIX 
Wetstraat 200 
1049 Bryssel 
Asia: Varainhoitovuotta 1996 koskevan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomuksen seuranta 
SEM 2000 -aloitteen kolmannen vaiheen yhteydessä on sovittu siitä, että komissio pyytää 
jäsenvaltioilta selvityksen niistä toimista, joihin ne ovat ryhtyneet Euroopan 
tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessaan tekemien huomautusten perusteella. Komissio 
ottaa nämä selvitykset huomioon vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle antamassaan 
seurantakertomuksessa. Pääosasto XIX on 22. tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellään n:o 
XIX/D/00573 pyytänyt Alankomaita antamaan vastauksensa varainhoitovuotta 1996 
koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa Alankomaiden osalta tehtyihin 
huomautuksiin viimeistään 15. maaliskuuta 1998. Tämä vastaus annetaan seuraavassa: 
1.10 kohta Omien varojen myöhäinen toteaminen 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että eräiden muiden jäsenvaltioiden ohella myös 
Alankomaissa puutteellisten ilmoitusten perusteella kannettavia tulleja ei kirjata aina 
määräajassa tileihin. Tältä osin on parhaillaan käynnissä tarkempi tutkimus (ks. 1.63 kohta 
jäljempänä). Sen tulokset lähetettäneen 1. huhtikuuta 1998 tietämillä. 
1.63 kohta Vastaavilla tavaroilla korvaaminen 
Tilintarkastustuomioistuimen mukaan Alankomaissa ei sovellettu korvaavia tavaroita 
koskevaa säännöstöä yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Alankomaat on tällävälin 
toteuttanut toimenpiteitä, joilla käytäntöä on muutettu tarvittavin osin lainsäädännön 
mukaiseksi. Komissio on lisäksi pyytänyt lisätietoja J.P. Mingassonin 22. tammikuuta 1998 
päivätyllä kirjeellä n:o XIX/D/00509. Alankomaat on käynnistänyt kirjeen johdosta 
tutkimuksen. Komissiolle ilmoitetaan tuloksista mahdollisuuksien mukaan ennen 
1. huhtikuuta 1998. 
3.29 kohta Peltokasvien pinta-alatuki 
Tilintarkastustuomioistuin ei pidä perusviljelyalojen ja tuotosten laskennassa alun perin 
käytettyä tilastollista pohjaa täysin tyydyttävänä. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 837/90 
on määritelty virhemarginaalit, jotka on otettava huomioon pinta-aloja ja viljantuotantoa 
//3~ 
mitattaessa, jotta näiden tilastojen luotettavuus voidaan taata kohtuullisessa määrin. Pinta-
alan vahvistettu virhemarginaali saa olla enintään yksi prosentti viljanviljelyalojen 
kokonaispinta-alasta (tai 5 000 hehtaaria jäsenvaltion valinnan mukaisesti). 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Eurostatin Euroopan parlamentille marraskuussa 
1994 antamassa kertomuksessa pinta-alojen, tuotannon ja tuotoksen tilastollisista 
mittausjärjestelmistä todetaan, että vain Tanska, Saksa, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta 
pystyivät toimittamaan tarkkuudeltaan vaaditun tasoisia tilastotietoja. Koska tilastotietojen 
epätarkkuutta ei määritellä tarkemmin edellä mainitussa kertomuksessa, perusviljelyalojen ja 
tuotosten yli- tai aliarvioinnin suuruutta ei ole mahdollista ilmoittaa. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että suurimmat ja pysyvimmät talousarvioon kohdistuvat 
vaikutukset ovat todennäköisimmin peräisin jatkuvista perusviljelyalojen alituksista: näissä 
tapauksissa perusviljelyala on alun perin arvioitu liian suureksi, minkä vuoksi todelliset 
alojen ylitykset jäävät huomaamatta ja jäsenvaltiot säästyvät seuraamuksilta. 
Asetuksessa (ETY) N:o 837/90 säädetään, että jäsenvaltioiden antamat tilastotiedot voivat 
perustua laskentaan tai otoksiin. Asetuksessa säädetään edellä mainituista tilastollista 
luotettavuutta koskevista säännöksistä otoksiin perustuvien lukujen osalta. Siihen ei 
kuitenkaan sisälly laskentaan perustuvien lukujen luotettavuutta koskevia säännöksiä. 
Alankomaille vahvistettu perusviljelyala perustuu viljelyalojen laskentaan, jota koskevat 
tiedot saadaan vuosittaisesta maatalouslaskennasta. Eurostat ei epäile tällä tavalla kerättyjen 
tilastollisten pinta-alatietojen luotettavuutta tai laatua. 
Tämän vuoksi ei ole mitään syytä olettaa, että Alankomaille vahvistettu perusviljelyala olisi 
alun perin arvioitu liian suureksi. 
5.32. 5.33. 5.34 ia 5.35 kohta Tullitarkastukset/naudanliha-alan 
eläinlääkärintarkastukset 
Nämä huomautukset perustuvat tilintarkastustuomioistuimen tutkimukseen, joka koskee 
Euroopan yhteisöstä vietyjä jäädytetyn naudanlihan lähetyksiä, jotka eri syistä (osittain) 
jälleentuotiin Euroopan yhteisön alueelle. Nämä naudanlihan lähetykset oli viety Egyptiin, ja 
niille oli maksettu vientitukea. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, maksettiinko 
käännytetyille lähetyksille asiattomin perustein vientitukea. Tilintarkastustuomioistuin on 
antanut tutkimusta koskevan kertomuksen helmikuussa 1997. 
Alankomaat ei pitänyt tilintarkastustuomioistuimen päätelmiä täysin selkeinä. Koska oli 
mahdollista, että päätelmät perustuivat osittain siihen, että tilintarkastustuomioistuimessa oli 
ymmärretty väärin muun muassa tulli-ja eläinlääkärintarkastuksia koskevia menettelyjä, tätä 
järjestelmää selvitettiin uudelleen yksityiskohtaisesti 14. elokuuta 1997 päivätyssä kirjeessä 
n:o DA97/259 (jäljennös liitteenä). Tilintarkastustuomioistuin ei ole vastannut annettuun 
selvitykseen vuosikertomuksen julkaisemiseen mennessä eikä se näytä myöskään ottaneen 
huomioon Alankomaiden huomautuksia itse kertomuksessa. Edellä olevan ja komission 
vuosikertomuksen johdosta antamien vastausten (ks. seuraava kappale) perusteella ei ole 
vielä ryhdytty lisätoimenpiteisiin. 
Alankomaat toteaa tyytyväisenä, että komissio ilmoittaa tilintarkastustuomioistuimen 
havaintojen osalta antamassaan vastauksessa olevansa valmis parantamaan tiedotusta 
jäsenvaltioille, jotta kolmansissa maissa hylättyjen tuotteiden palautusten yhteydessä 
käsittely olisi yhdenmukainen koko yhteisössä. Alankomaat odottaa komission ilmoittaman, 
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa yhteistyössä tehtävän UCLAFin 
tutkimuksen tuloksia. Myös tilintarkastustuomioistuin huomauttaa edellä mainitussa 
kertomuksessaan siitä, että yhteisön tasolla ei ole annettu selkeitä säännöksiä tapauksista, 
joissa tavarat palautetaan yhteisöön. 
/;/ 
Vuosikertomuksen 5.35 kohdan e alakohdassa mainittujen havaintojen johdosta, jotka 
perustuvat Alankomaiden viranomaisten tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä 
suorittamaan hollantilaisen yrityksen vientitapahtumaa Qonka yhteydessä maksettiin 
vientitukia noin 0,1 miljoonaa ecua) koskevaan tutkimukseen, on vastuussa oleva maksajana 
toiminut laitos käynnistänyt perintämenettelyn asianomaista yritystä vastaan. 
6.62 kohta Rakennerahastotukien kasautuminen ja päällekkäisyys 
Tilintarkastustuomioistuin käsittelee 6.62 kohdassa Flevolandin alueella toteutuneen 
hankkeen päällekkäistä rahoitusta EAKR:n ja Euroopan sosiaalirahaston varoista. 
Tilintarkastustuomioistuin on tehnyt saman huomautuksen Flevolandin läänissä tehtyä 
tarkastuskäyntiä koskevassa kertomuksessaan. Alankomaat on vastannut kertomukseen 
tilintarkastustuomioistuimelle maaliskuussa 1997 lähetetyllä kirjeellä seuraavasti: 
EAKR on rahoittanut 45 prosenttia uuden monipalvelukeskuksen 
rakennuskustannuksista. Keskusta hallinnoivan ammattikoulutuskeskuksen 
vuosittaiset vuokrakulut perustuvat uudisrakennuksen osalta nettomääräisiin 
rakentamiskustannuksiin, joista siis on vähennetty EAKR:n osuus. 
Ammattikoulutuskeskus on velvoitettu vuokraamaan tiloja edelleen 
vähintään kustannukset kattavaa vuokraa vastaan. Keskuksessa toteutetaan 
myös hankkeita, joiden rahoitukseen Euroopan sosiaalirahasto osallistuu. 
Flevolandin läänin mukaan tällaisissa tapauksissa ei ole kysymys 
päällekkäisestä rahoituksesta. Ainoastaan Euroopan sosiaalirahaston tukeman 
hankkeen (kyseessä olevassa tapauksessa kurssin) toteuttaja saa 
sosiaalirahaston rahoitustukea. Jos kurssi järjestettäisiin 
monipalvelukeskuksen sijasta muissa tiloissa, hankkeen toteuttaja saisi joka 
tapauksessa saman rahoitustuen. 
Alankomaat pitäytyy kannassaan, jonka mukaan tilintarkastustuomioistuin tulkitsee 
monipalvelukeskuksessa järjestettävien kurssien toteuttajille annettavan Euroopan 
sosiaalirahaston tuen aiheettomasti päällekkäiseksi tueksi. 
6.95 kohta Pk-vritvksiä koskeva aloite 
Tilintarkastustuomioistuimen mukaan toimien vaikutusten arviointia vaikeuttaa suunnittelun 
yhteydessä käytettyjen tietojen epäyhtenäisyys pk-yritysten määrän osalta. Alankomaat pitää 
yllättävänä sitä, että tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksensa vasta nyt. 
Tarkastuskäyntiä koskevaan kertomukseen, jonka osalta Flevoland on antanut lausuntonsa jo 
aikaisemmin, ei tällaista huomautusta sisälly. Ohjelman vaikutusta koskevat osoittimet 
koskevat erityisesti Flevolandin työllisyyttä (15 000:n työpaikan kasvu) ja bruttoaluetuotteen 
kasvua. Myös komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen on alueen työllisyys 
säilytetty tärkeänä osoittimena. Ohjelmassa ei käytetä pk-yritysten määrää 
arviointiperusteena. Tosin voidaan todeta, että pk-yritysten määrää Flevolandin läänissä 
kuvaavat luvut ovat käytettävissä. Yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa edeltävää ajanjaksoa 
koskevat numerotiedot sisältyvät ohjelmointiasiakirjaan, ja luvut ajantasaistetaan vuosittain. 
9.9.9.14 ia 9.45 kohta KOR. PESCA ia yhtenäisyys ohjelman tavoitteisiin nähden 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) ja 
kalastusalan uudelleenjärjestämistä koskevan yhteisöaloitteen (PESCA) osalta on 
Alankomaissa (ja useissa muissa jäsenvaltioissa) kohdattu käynnistysvaikeuksia ja 
täytäntöönpanon viivästymisiä, joiden vuoksi rahoitustuen käyttöaste on ollut vähäinen. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa lisäksi, että KOR:n suunniteltu rahoitustuki 
kalastuslaivastojen monivuotisen ohjausohjelman tavoitteiden (kalastuslaivastojen 
uudistaminen) saavuttamiseksi on selvästi riittämätöntä. 
•t*t 
Alankomaat on tällävälin toteuttanut joukon toimenpiteitä sekä KOR- että PESCA-tuen 
täytäntöönpanon nopeuttamiseksi. Alankomaat ei yhdy tilintarkastustuomioistuimen 
esittämään kantaan siitä, että sen toteuttamat uudistamistoimenpiteet ovat riittämättömiä. 
Ensinnäkin on huomautettava, että Alankomaat on toteuttanut uudistamista koskevat 
järjestelyt muiden jäsenvaltioiden tavoin vapaaehtoisesti. Toisena voidaan todeta 
Alankomaiden kalastuslaivaston taloudellisen tilanteen olevan sellainen, että kalastus joko 
kattaa kulunsa tai tuottaa voittoa. KOR-määrärahojen lisääminen ei johda uudistettavan 
kapasiteetin lisääntymiseen. 
Alankomaat on tehnyt voitavansa kalastusalan uudistamiseksi. Tavoitteen toteuttamiseksi on 
osoitettu lisää kansallisia budjettivaroja kalastusalan kanssa vuoden 1996 alussa sovitun 
rakenneuudistuspaketin yhteydessä. Näitä varoja ei ole käytetty loppuun. Alankomaiden 
hallitus neuvottelee parhaillaan kalastusalan kanssa uudistamisjärjestelyjen jatkotoimista. 
9.30 kohta Yhteisön kalastuslaivastorekisteri 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komission kertomuksessa, joka koski monivuotisen 
ohjausohjelman täytäntöönpanovaihetta vuoden 1995 lopussa, ei pystytty esittämään ajan 
tasalla olevia tietoja Alankomaiden (ja Italian) kalastuslaivastossa tapahtuneista muutoksista, 
sillä Alankomaat ei ollut toimittanut tietoja pitkään aikaan. 
Alankomaat on tällä välin toimittanut kyseiset tiedot, ja sen rekisteri on siten ajantasaistettu. 
Loppupäätelmä 
Alankomaat toivoo, että se on antanut komissiolle riittävät tiedot tässä kirjeessä. Se on myös 
valmis vastaamaan mahdollisiin kysymyksiin tai huomautuksiin. 
Kunnioittavasti 
Pysyvän edustajan puolesta 
Drs J.H. Vries 
Finanssisihteeri 
Liitteet: l 
•iP 
JÄLJENNÖS 
VALTIOVARAINMINISTERIÖ 
TULLIOSASTO 
H.E. Koning 
Tilintarkastusviraston pääjohtaja 
Postbus20015 
2500 EA Haag 
Kirjeenne/viitenumero Ministeriön viitenumero Haag 
23. maaliskuuta 1997/281 R DA97/259 14. elokuuta 1997 
Asia: 
Omat varat; Egyptistä peräisin olevan naudanlihan tarkastukset 
Arvoisa pääjohtaja 
Olette lähettänyt yllä mainitun kirjeenne liitteenä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 26. 
helmikuuta 1997 päivätyn kertomuksen n:o Fl 1117N/BM/FB WP97-301. Asia koskee 
Egyptistä (jälleen)tuodun naudanlihan valvontaa. Kertomuksen käsittelyyn on kulunut 
valitettavasti tavallista enemmän aikaa. Vastauksena haluamme tehdä seuraavat 
huomautukset: 
Johdanto 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomus sisältää tulokset tarkastuksesta, joka 
kertomuksen mukaan tehtiin 14. lokakuuta 1996 Alankomaiden tulli- ja/tai 
eläinlääkintäviranomaisten toimipisteessä Vlissingenissä. Tarkastuksen tarkoituksena oli 
tutkia niitä tulli- ja tarkastusmenettelyjä, joita Alankomaiden tulli- ja 
eläinlääkintäviranomaiset sovelsivat vuosina 1993-1996 Egyptistä käännytetyn, alun perin 
yhteisöstä peräisin olevan jäädytetyn naudanlihan (jälleen)tuontiin. Alankomaiden tulli-
ja/tai eläinlääkintäviranomaisten luona ei ole kuitenkaan tehty minkäänlaista tarkastusta 
kertomuksessa mainittuna päivänä 14. lokakuuta 1996. Sen sijaan oli kyllä suunniteltu, että 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastusryhmä kävisi Alankomaissa 4.-8. 
marraskuuta 1996. Tämä tarkastuskäynti rajoittui kestoltaan kuitenkin vain 4:nteen 
marraskuuta. Alankomaiden viranomaiset olivat huomauttaneet tarkastusta edeltäneellä 
ajanjaksolla useampaan otteeseen, että tarkastuskäynnin moitteetonta toteuttamista varten 
tarvittiin yksityiskohtaisia tietoja, etenkin kun Vlissingenin tullitarkastuspisteessä ei ollut 
enää käytettävissä kyseistä tarkastusajanjaksoa koskevia asiakirjoja. Tämä johtuu erityisesti 
siitä, että arkistointi on keskitetty Apeldoornin verovirastolle/tullille. Euroopan 
tilintarkastustuomioistuin antoi pyydetyt tarkemmat tiedot ennen 4. marraskuuta tehtyä 
tarkastuskäyntiä ainoastaan yhden aluksen osalta. Tullilaitos esitti kyseistä tapausta koskevat 
asiakirjat tarkastuskäynnin yhteydessä. 
Koska Euroopan tilintarkastustuomioistuin ei antanut ennen tarkastuskäyntiä tietoja muista 
osapuolista, tarkastus päätettiin 4. marraskuuta tarvittavien asiakirjojen puuttumisen vuoksi. 
Tässä yhteydessä sovittiin, että tilintarkastustuomioistuin lähettää tarkemmat tiedot muista 
tarkastuksen koskettamista osapuolista. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 5. 
marraskuuta 1996 päivätty kirje (viitenumero: BM/FB/F10765NI) kirjattiin 
//e 
tilintarkastus viraston väliintulon jälkeen vastaanotetuksi valtiovarainministeriössä 8. 
tammikuuta 1997. Alankomaiden viranomaiset antoivat asiaa koskevan asiakirja-aineiston 
tilintarkastustuomioistuimen käytettäväksi 17. helmikuuta 1997. Tämän jälkeen 
Alankomaiden viranomaisille lähetettiin tarkastuskertomus, joka on päivätty 19. helmikuuta 
1997. 
Edellä olevan valossa ei ole täysin selvää, mitä tarkastuskertomus tarkkaan ottaen koskee. 
Tämän vuoksi kertomukseen vastaaminen on huomattavan vaikeaa. Samoin on epäselvää, 
missä määrin tilintarkastustuomioistuin on tutustunut sen käytettäväksi 17. helmikuuta 1997 
annettuihin asiakirjoihin ja/tai ottanut tämän aineiston huomioon. Tarkempien tietojen 
toimittamisajankohdan ja kertomuksen päiväyksen valossa pidämme todennäköisenä, että 
kyseistä asiakirja-aineistoa ei ole otettu huomioon. 
Pidämme tähän tarkastuskäyntiin liittyviä menettelyjä yllättävinä, ja ne myös poikkeavat 
täysin aikaisemmista tarkastuksista saamiimme kokemuksiin. Erittäin rajalliseen 
tarkastukseen perustuvat yleiset päätelmät näyttävät meistä käsittämättömiltä tai ainakin 
riittämättömästi perustelluilta. 
Koska katsomme lisäksi, että yhteisön lainsäädännön soveltamista Alankomaissa koskevat 
menettelyt eivät näytä tulleen täysin selviksi, asiasta annetaan lyhyt selvitys jäljempänä. 
Lisäksi kiinnitetään huomiota kertomuksessa esitettyihin yksittäisiin huomautuksiin. 
Haluamme myös huomauttaa siitä, että poiketen tilintarkastustuomioistuimen nähtävästi 
omaksumasta käsityksestä, nimenomaan tavaranhaltija eikä viranomainen asettaa tietyt 
tavarat tullimenettelyyn. 
II Asetuksen (ETY) N:o 3665/87 mukaiset menettelysäännökset 
Tullitarkastukset 
Eläinlääkinnälliset tarkastukset 
II 1 Asetus (ETY) N:o 3665/87 
Tähän asetukseen sisältyvät säännökset, jotka koskevat muun muassa oikeutta 
maataloustuotteiden vientitukeen. Tämän tutkimuksen kannalta merkityksellisiä säännöksiä 
ovat seuraavat: 
(a) Tuki maksetaan ainoastaan viejän kirjallisesta hakemuksesta. Tuen saamiseksi viejän 
on esitettävä vienti-ilmoitus (47 ja 3 artikla). 
(b) Tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole laadultaan virheettömiä, aitoja ja 
myyntikelpoisia ja jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi, kun niiden ominaisuudet tai kunto 
estävät niiden käytön tai rajoittavat huomattavasti niiden käyttöä tähän tarkoitukseen. 
(13 artikla). 
(c) Tuotteen määrä, laatu ja ominaisuudet määräytyvät vientipäivän mukaan (3 artiklan 
4 kohta). 
(d) Tuotteet on vietävä viimeistään 60 päivän kuluessa vienti-ilmoituksen 
vastaanottamisesta sellaisenaan yhteisön tullialueelta (4 artiklan 1 kohta). 
(e) Kun kyseessä on vienti meriteitse, tuki maksetaan vasta sen jälkeen, kun on esitetty 
todisteet siitä, että tavarat kuljetetaan suoraan ilmoitetun kolmannen maan satamaan tai, 
mikäli alus poikkeaa Euroopan unionin alueella sijaitsevassa satamassa, todisteet siitä, että 
tavarat on jälleenviety enintään 28 päivän kuluessa (jos on kysymys uudelleenlastauksesta) 
tai ilmoitus siitä, että tavaroita ei ole uudelleenlastattu kyseisessä satamassa (6 a artikla). 
Alankomaiden viranomaiset katsovat, että kyseessä olevaan artiklaan ei sisälly säännöksiä 
sellaisten tavaroiden osalta, jotka palautetaan kolmannesta maasta Euroopan unioniin. 
/z O 
(f) Vaihtelevan vientituen maksamiseksi tuotteen on lisäksi oltava tuotu sellaisenaan 
kolmanteen maahan 12 kuukauden kuluessa vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivästä 
(17 artikla). Tuotteita pidetään sellaisinaan tuotuina, kun valmistuksesta ei ole merkkejä (17 
artiklan 2 kohta). 
112 Tullitarkastukset 
Asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaisesti tullilaitos tarkastaa sellaisten maataloustuotteiden 
vientiä, joille on haettu vientitukea. Tarkastukset koskevat vienti-ilmoitusta (tavaroiden laji, 
paino, virheettömyys, aitous ja myyntikelpoisuus) ja tavaroiden vientiä yhteisön tullialueelta 
sellaisenaan (T5-valvontalomakkeella tehtävät ilmoitukset). Tullilaitos ei tarkasta tavaroiden 
tuontia kolmansiin maihin. Viejä on velvollinen esittämään ilmoitettuun (tai muuttuneeseen) 
kolmanteen maahan tapahtuvaa tuontia koskevat todisteet sille maksavalle laitokselle, joka 
käsittelee vientitukihakemuksen (tässä tapauksessa Produktschap voor Vee, Vlees en 
Eieren). Maksava laitos arvioi esitetyt todisteet ja voi suorittaa tarkastuksen määräpaikkana 
olevassa maassa. 
Kun yhteisötavaroita viedään, ne menettävät yhteisön tullikoodeksin (asetus (ETY) N:o 
2913/92) 4 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisötavaroiden tullioikeudellisen aseman. Jos 
tällaiset tavarat palautetaan yhteisön tullialueelle, niihin sovelletaan tullikoodeksin 37 
artiklan mukaista tullivalvontaa. Yleisesti ottaen tämä tarkoittaa sitä, että niiden 
tunnistetietoja valvotaan tul li varastoinnin tai passituksen aikana. Jos palautetut tavarat 
luovutetaan vapaaseen liikkeeseen, niihin sovelletaan lisätoimenpiteitä yhteisön 
tullikoodeksin soveltamissäännösten (asetus (ETY) N:o 2454/93) 844 artiklan mukaisesti. 
II 3 Eläinlääkinnälliset tarkastukset 
Seuraavassa käsitellään yleisesti kansallisten eläinlääkintäviranomaisten (Rijksdienst voor de 
keuring van vee en vlees; RVV) toimintamenettelyjä niissä tapauksissa, joissa eläinlääkinnän 
alaan kuuluvien, Euroopan unionissa vapaasti vaihdettavien tuotteiden lähetyksiä viedään 
kolmanteen maahan, jonka jälkeen ne palautetaan uudelleen yhteisöön. Tämä kattaa sekä 
sellaiset palautetut tavarat, jotka lähetetään edelleen muihin kolmansiin maihin että 
palautetut tavarat, jotka jälleentuodaan johonkin Euroopan unionin jäsenvaltioon. Menettelyt 
perustuvat seuraaville lähtökohdille: 
* Jäsenvaltioista kolmansiin maihin lähetettyjen eläinlääkinnän alaan kuuluvien 
tuotteiden lähetysten on täytettävä kyseisiä tuotteita koskevissa yhteisön 
säännöksissä asetetut vaatimukset. 
* Mikäli palautettujen tavaroiden määräpaikkana on Euroopan unionin jäsenvaltio, on 
eläinlääkinnälliset terveysriskit estettävä. 
* Mikäli palautettujen tavaroiden määräpaikkana on jokin kolmas maa ja tavaroista voi 
aiheutua vaaraa ihmisten ja eläinten terveydelle, on lähetys hylättävä ja tavarat 
tuhottava. 
RVV noudattaa menettelyjä, jotka ovat kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden 
eläinlääkärintarkastusten järjestämisestä annetun neuvoston direktiivin 90/675/ETY 
mukaisia. Kolmansiin maihin edelleen lähetettäviä palautustavaroita kohdellaan 
passitettavina (kolmannesta maasta toiseen kolmanteen maahan) eläinlääkinnän alaan 
kuuluvina tuotteina. Palautustavaroita, joiden määräpaikkana on Alankomaat tai jokin muu 
Euroopan unionin jäsenvaltio kohdellaan kolmansista maista peräisin olevina eläinlääkinnän 
alaan kuuluvina tuotteina. 
Alankomaiden tulli-ja eläinlääkintäviranomaiset ovat sopineet, että silloin kun on kysymys 
palautettavista eläinlääkinnän alaan kuuluvista lähetyksistä, tulliviranomaiset ilmoittavat 
niistä eläinlääkintäviranomaisille (RVV:lle). Tuojan on esitettävä palautettava lähetys 
rajatarkastusasemalla eläinlääkärin tarkastettavaksi. Tässä yhteydessä on myös esitettävä 
./2J 
kolmansista maista tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisistä tarkastusmenettelyistä yhteisön 
rajatarkastusasemilla tehdyn päätöksen 93/I3/ETY mukainen rajatarkastusasiakirja (jonka 
malli on päätöksen liitteessä B) sekä lähetyksen mukana olevat alkuperäiset 
terveystodistukset ja muut eläinten terveyttä koskevat asiakirjat. Tuojan on ilmoitettava 
rajatarkastusasiakirjassa kyseessä olevan lähetyksen määräpaikkana oleva maa. Tästä 
määräpaikasta riippuen sovelletaan kulloinkin erilaisia menettelyjä. 
A Lähetykset, joiden määräpaikkana on kolmas maa 
Mikäli lähetyksen määräpaikkana on jokin kolmas maa, eläinlääkäritarkastuksessa 
noudatetaan kolmansista maista peräisin olevia ja toiseen kolmanteen maahan lähetettäviä 
tavaroita koskevaa tavanomaista menettelyä direktiivin 90/67'5/ETYja erityisesti sen 7 ja 12 
artiklan asianomaisten säännösten mukaisesti. Näitä säännöksiä on tarkennettu kolmansista 
maista tuleville tuotteille vapaavarastoissa ja -alueilla, tullivarastoissa sekä yhteisön kautta 
yhdestä kolmannesta maasta toiseen tapahtuvan kuljetuksen aikana tehtäviä 
eläinlääkintätarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa komission 
päätöksessä 93/14/ETY. Tämä merkitsee muun muassa sen tarkastamista, että tavaroiden 
määrä vastaa erän mukana olevissa asiakirjoissa ilmoitettua määrää. Jos tavarat sijoitetaan 
väliaikaisesti varastoihin, ne säilytetään erillään sellaisista tavaroista, jotka on tarkoitettu 
luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen Euroopan unionin alueella. Tämä tarkoittaa 
varastointia vapaavarastoissa, jotka tullilaitos voi sinetöidä. Näihin varastoihin 
sovellettavien tavanomaisten avaamista ja sulkemista koskevien tulliteknisten menettelyjen 
lisäksi eläinlääkintäviranomaiset (RVV) Valvovat kylmävarastoissa varastoitavien 
tavaroiden sisäänkirjausta, varastossaoloa ja uloskirjausta. Yhteisön säännösten mukaan 
tällaisten lähetysten osalta ei tarvita fyysisiä tarkastuksia. Toiseen kolmanteen maahan 
tapahtuvaan kuljetukseen ei tarvita myöskään uutta terveystodistusta. Jos eläinlääkinnän 
alaan kuuluvan lähetyksen osalta vallitsee epäilys sääntöjenvastaisuuksista, eläinlääkäri 
suorittaa rajatarkastusasemalla fyysisen tarkastuksen, johon liittyy tarvittaessa 
laboratoriotutkimus. 
B Lähetykset, joiden määräpaikka on Euroopan unionissa 
Palautustavaroita, joiden määräpaikkana on Alankomaat tai jokin muu Euroopan unionin 
jäsenvaltio, kohdellaan kolmansista maista peräisin olevina tavaroina. Näiden eläinlääkinnän 
alaan kuuluvien tuotteiden on täytettävä Euroopan unioniin tapahtuvan jälleentuonnin 
yhteydessä yhteisön säännösten kyseessä olevien tavaroiden tuonnille asettamat vaatimukset 
tai tavaroiden määränpäänä olevan jäsenvaltion asettamat erityiset tarkastusvaatimukset. 
Eläinlääkäri tarkastaa lähetyksen mukana olevien asiakirjojen ja rajatarkastusasiakirjan 
perusteella tavaroiden määränpään. Tarkastetuista asiakirjoista on käytävä ilmi, että tavarat 
lähetettiin kolmanteen maahan alun perin eläinlääkinnälliseltä kannalta vapaasti 
vaihdettavina tuotteina. Eläinlääkäri tarkastaa, että lähetyksen sisältö vastaa mukana olevia 
asiakirjoja. Lisäksi hän tarkastaa sen, että pakkaukset sisältävät tunnistetiedot eivätkä ne ole 
avattuja tai vahingoittuneita. Tähän kuuluu asianomaisten (Euroopan unionin) 
tunnistemerkkien tarkastaminen (mikäli niistä on määrätty kyseisten tuotteiden osalta). 
Erikseen pakkaamattomien tuotteiden osalta tarkastetaan, että tavaroiden alkuperämaan 
viranomaiset ovat sinetöineet kontin. Eläinlääkäri tarkastaa fyysisen tarkastuksen avulla, että 
lähetys täyttää Euroopan unionin säännöksissä asetetut vaatimukset. Näiden tarkastusten 
perusteella eläinlääkäri päättää, päästetäänkö lähetys Euroopan unionin alueelle. Lähetys 
hylätään, jos se ei täytä asetettuja vaatimuksia. 
Jos lähetyksen määränpäänä on toinen jäsenvaltio, otetaan yhteys kyseessä olevan 
jäsenvaltion eläinlääkintäviranomaisiin lähetyskohtaisten tarkastusvaatimusten 
selvittämiseksi. Lähetys tarkastetaan näiden vaatimusten mukaisesti, ja mikäli asetetut ehdot 
täyttyvät, se päästetään Euroopan unionin alueelle siten, että sen määränpäänä on kyseessä 
-112. 
oleva jäsenvaltio. Määränpäänä olevan jäsenvaltion eläinlääkintäviranomaisille lähetetään 
tavaroiden lähettämisajankohtaa koskeva ilmoitus. Tämän jälkeen tarkastetaan vielä se, että 
tavarat ovat myös tosiasiallisesti saapuneet määränpäänä olevaan jäsenvaltioon. Lähetys 
hylätään, jos se ei täytä asetettuja vaatimuksia. 
C Päätelmät 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat toteavat, että koska yhteisöstä peräisin oleva liha oli 
kaikilta osin tarkastettu ensimmäisen vientitapahtuman yhteydessä, minkäänlaisia uusia 
tarkastuksia ei tehty - olivatpa Egyptin eläinlääkintäviranomaiset käännyttäneet lihan mistä 
syystä tahansa. Tarkastajat toteavat lisäksi, että eläinlääkärintarkastuksen puuttumisen 
vuoksi on mahdotonta antaa lausuntoa jälleentuotujen tuotteiden terveydellisestä laadusta. 
Edellä olevan perusteella Alankomaiden viranomaiset katsovat, että alun perin yhteisöstä 
peräisin oleviin naudanlihan lähetyksiin, jotka palautetaan Egyptistä ja varastoidaan sen 
jälkeen passitukseen kuuluvina tavaroina tullin sinetöimään vapaavarastoon, ei yhteisön 
säännösten mukaan tarvitse kohdistaa eläinlääkäritarkastuksia terveystodistuksen 
antamiseksi. Alankomaiden viranomaiset eivät siten hyväksy tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastajien päätelmiä. 
III Jäädytetyn lihan tuonti palautustavaroina meriteitse 
III 1 Tulliselvitys 
Kaikissa Alankomaiden satamissa poikkeavissa meriliikenteen aluksissa tehdään 
tulliselvitys. Sen yhteydessä tehdään suoraan jako tuotujen yhteisötavaroiden ja muiden kuin 
yhteisötavaroiden välillä. Purettavien muiden kuin yhteisötavaroiden osalta laaditaan 
tulliasiakirja n:o 11. Tässä tulliasiakirjassa ilmoitettuihin tavaroihin voi kuulua niin sanottuja 
palautustavaroita, jotka on alun perin viety Euroopan unionista. Tulliasiakirjassa n:o 11 
ilmoitetaan tästä sääntöjenmukaisesti. Palautustavaroiden osalta annetaan usein myös 
ennakkoilmoitus. 
Mikäli palautustavarat ovat eläinlääkinnän alaan kuuluvia tavaroita, ne kirjataan Euroopan 
unioniin kelpaamattomiksi. Tulli kohdistaa tuotteisiin tämän vuoksi erityistä huomiota, ja 
niiden tarkastuksessa käytetään eläinlääkäriä apuna. 
III 2 Purkaminen 
Silloin kun on kysymys eläinlääkinnän alaan kuuluvista palautustavaroista, niiden 
purkamisen yhteydessä sovelletaan tarkennettua valvontaa. Tässä yhteydessä on tehtävä 
erottelu kappaletavaralähetysten ja kontti lähetysten välillä. Tarkennettu valvonta on 
mahdollista ainoastaan silloin, kun tuotetta lähinnä oleva pakkaus on nähtävissä. 
Tarkennettu valvonta kohdistuu erityisesti tavaroiden määrään, tunnistemerkintöihin ja -
numeroihin sekä tavaroiden alkuperään. Eräissä paikoissa tavarat varastoidaan välittömästi 
purkamisen jälkeen kylmävarastoon. Toisissa tavaroita on kuljetettava lyhyitä etäisyyksiä 
varastointia varten. Tämä johtuu siitä, että kaikki kylmävarastot eivät ole purkamispaikkojen 
välittömässä läheisyydessä. 
III 3 Varastointi 
Jäädytettyjä tuotteita säilytetään yleensä kylmävarastointiin tarkoitetuissa tullivarastoissa. 
Palautetut lihalähetykset sijoitetaan varastoihin, jotka ovat terveys- ja muiden riskien vuoksi 
viranomaisten tavanomaista tarkemman valvonnan alaisia. 
Tavarat sijoitetaan kylmävarastoihin 1M7 -asiakirjoilla tai kirjaamalla ne 
varastokirjanpitoon. Varastoinnin yhteydessä tehdään säännöllisesti fyysisiä tarkastuksia. 
Havainnoista laaditaan kertomukset. 
/2i 
Tarkastuksissa käytetään hyväksi myös tietoja, joita lähetysten asianomistajien käyttämät 
ulkopuoliset toimijat ovat antaneet, kuten esimerkiksi laskentaluetteloja ja punnitusvihkoja. 
III 4 Tarkastukset varastoinnin aikana 
Varastoinnin aikana valvontaa suoritetaan asiakirjojen ja yrityksen (lähetystä koskevan) 
tavarakirjanpidon perusteella. Toisin kuin Euroopan tilintarkastustuomioistuin 
kertomuksessaan toteaa, tavarakirjanpitoa siis käytetään hyväksi valvonnassa. Edellä olevan 
perusteella tulliviranomaisten oman tavarakirjanpidon pitäminen ei ole tarkoituksenmukaista 
eikä tullikoodeksi myöskään velvoita siihen. 
Kaikki varastot (kylmävarastot) ovat viranomaisten valvonnan alaisia silloin, kun niissä 
työskennellään. Muina kuin varastojen työaikoina viranomaiset lukitsevat niiden ovet. 
Kylmävarastojen viranomaisvalvontaa voidaan kaikissa tapauksissa pitää jatkuvana 
valvontana, sillä tulliviranomaiset ovat kaikissa vaiheissa läsnä. 
Euroopan unioniin kelpaamattomiin eläinlääkinnän alaan kuuluviin tuotteisiin sovelletaan 
cläinlääkärintarkastustcn osalta tiukennettua menettelyä. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, 
että tällaiset tuotteet on varastoitava erityisesti tähän tarkoitukseen käytettäviin 
kylmäosastoihin. Nämä eläinlääkinnän alaan kuuluvia tuotteita sisältävät kylmäosastot 
lukitaan silloin, kun niissä ei työskennellä. Varastoissa tapahtuvan työskentelyn aikana ne 
ovat viranomaisten valvonnan alaisina. Myös eläinlääkintäviranomaiset (RVV) valvovat 
tavaroita varastoinnin aikana. 
Hl 5 Varastoitujen tavaroiden käsittely 
Eläinlääkinnän alaan kuuluvien tuotteiden käsittelyä koskevia pyyntöjä ei oteta 
käsiteltäväksi ilman RVV:n etukäteen antamaa lupaa» Jos tavaroiden käsittely sallitaan, se 
tapahtuu tullin jatkuvan valvonnan alaisena. Myös eläinlääkintäviranomaiset valvovat 
tällaisissa tapauksissa käsittelyä välittömästi paikalla. 
III 6 Poissiirtäminen 
Tavaroiden poissiirtäminen kylmävarastoista tapahtuu aina Tl-asiakirjoilla. Poissiirtäminen 
tapahtuu aina viranomaisien valvonnassa. Valvonta ja sen tulokset rekisteröidään. 
III 7 Viennin valvonta 
Tavaroiden vientiin käytettävän aluksen lastiluettelo tarkastetaan tarvittaessa lastauksen ja 
uudelleenlastauksen jälkeen. Myös asianomaisten Tl-asiakirjojen selvitysmenettelyä 
valvotaan tarkoin. 
IV Kertomusta koskevia erityishuomioita 
IV 1 Tullitarkastukset 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 2 kohtaan sisältyy useita Alankomaissa tehtäviä 
tullitarkastuksia koskevia huomautuksia: 
- a alakohta: Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tavaroihin sovellettiin ulkoista 
passitusmenettelyä, vaikka ne olivat alun perin peräisin yhteisöstä. 
Tilintarkastustuomioistuin pitää menettelyä vääränä. Alankomaiden näkemyksen mukaan 
asianomaisen yhteisön lainsäädännön (erityisesti tullikoodeksin 4 artiklan 8 kohdan) 
mukaisesti yhteisöstä vietyihin tavaroihin ja erityisesti palautustavaroihin on sovellettava 
ulkoista passitusmenettelyä (ks. myös IV 2 kohta jäljempänä). Ilman tarkempaa perustelua 
emme voikaan ymmärtää, mistä syystä tilintarkastustuomioistuin on tehnyt kyseisen 
huomautuksen. 
\zu 
- b alakohta: Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tulli ci valvo varastoissa olevia tavaroita 
eikä se myöskään pidä omaa varastokirjanpitoa. Edellä II kohdassa mainitun perusteella on 
selvää, että tätäkään huomautusta ei voida ymmärtää ilman tarkempaa perustelua. 
- c alakohta: Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että käytössä ei ole sellaista 
passitusasiakirjojen selvitysmenettelyä, joka varmistaa sen, että kaikki tavarat 
jälleenviedään. Tämä päätelmä on mielestämme väärä, sillä selvitysmenettelystä on säädetty 
yksityiskohtaisesti yhteisön tullikoodeksissa ja sen soveltamissäännöksessä. Ilman 
tarkempaa perustelua ei myöskään tätä huomautusta voida ymmärtää. 
- d alakohta: Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tavarat vietiin ulkoisessa 
passitusmenettelyssä eikä niiden osalta suoritettu erityisiä tarkastuksia. Edellä mainitun 
perusteella voidaan kuitenkin tehdä ainoastaan se päätelmä, että tavarat olivat menettäneet 
tullioikeudellisen asemansa yhteisötavaroina, ja siten niiden kuljetus oli mahdollista 
ainoastaan ulkoisessa passitusmenettelyssä. Lisäksi on todettava, että tarkastuksia 
suoritetaan myös varastointimenettelyjen yhteydessä. Tämän vuoksi myöskään näitä 
huomautuksia ei voida ymmärtää ilman tarkempia perusteluja. 
IV 2 Bonis International NV:ia koskeva vientitapahtuma 
Alustavat huomiot 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin pyysi 11. maaliskuuta 1996 päivätyllä kirjeellään 
(viitenumero BMIF10145N1) Alankomaita antamaan lisätietoja Vlijmenissa toimivasta 
Bonis International -yrityksestä, joka oli vienyt naudanlihalähetyksen Egyptiin. 
Tilintarkastustuomioistuimen saamien tietojen mukaan lähetys oli käännytetty Egyptissä ja 
kuljetettu sen jälkeen Antwerpeniin. Alankomaita pyydettiin tutkimaan, minne kyseinen 
lähetys oli päätynyt (ks. tilintarkastustuomioistuimen kirje). 
Alankomaat ei yleensä suorita tutkimuksia tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä. Koska 
tapauksessa saattoi olla kysymys sääntöjenvastaisesta toiminnasta, tästä periaatteesta tehtiin 
poikkeus. Tarkastusvirasto (Algemene Inspectiedienst) suoritti 21. toukokuuta 1996 
tutkimuksen, joka koski edellä mainitun lähetyksen lopullista määränpäätä. 
Maatalousministeriön koordinoinnista vastaava toimisto (Coördinerend Bureau van het 
Ministerie van Landhouw) lähetti tutkimuksen tulokset sisältävän kertomuksen 
tilintarkastustuomioistuimelle 16. heinäkuuta 1996 (kirjeen viitenumero iz/961229). 
Marraskuussa 1996 tehtyä tarkastuskäyntiä valmistelleiden maatalousministeriön 
koordinointitoimiston ja tilintarkastustuomioistuimen välisten puhelinkeskustelujen 
yhteydessä tiedusteltiin nimenomaisesti useampaan kertaan, liittyivätkö Egyptistä palautetun 
naudanlihan vuoksi Vlissingenin tullitarkastusascmalle tehty tarkastuskäynti ja Bonis 
Internationalia koskeva kertomus toisiinsa. Tilintarkastustuomioistuin kielsi toistuvasti 
tämän yhteyden. 
On syytä todeta, että tarkastusviraston kertomuksessa vastataan tilintarkastustuomioistuimen 
esittämään, palautetun naudanlihalähetyksen lopullista määränpäätä koskevaan tiedusteluun. 
Kertomuksen mukaan lihalähetys vietiin lopulta Irakiin. Tarkastusviraston kertomus ei ole 
kuitenkaan järjestelmää koskeva tarkastuskertomus Alankomaiden tullilaitoksen ja 
eläinlääkintäviranomaisten toimintamenettelyistä. Puhelinkeskusteluihin perustuvien 
irrallisten lainausten kertomuksen "loppupäätelmissä" ei mielestämme myöskään voida 
katsoa kuvaavan järjestelmän toimintaa. Tätä osoittaa selkeästi myös se tosiseikka, että 
tarkastaja ei anna näiden lainausten mitenkään vaikuttaa lopulliseen arvioonsa kyseisen 
lähetyksen asemasta vientituen maksamisen osalta. 
Nyt käytettävissä olevan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen havaintoja koskevan 
kertomuksen perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että tarkastusviraston Bonis 
Internationalia koskevaa kertomusta on käytetty pääasiallisena lähteenä, kun Alankomaiden 
tullin ja eläinlääkintäviranomaisten (RVV) toimintamenettelyjä on arvioitu. Alankomaat 
pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin on käyttänyt Bonista koskevaa 
tarkastuskertomusta tällä tavoin. 
Bonis Internationalin tapausta koskevat huomautukset 
Haluamme tehdä seuraavat huomautukset tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa 
Bonis-tapauksen osalta esitettyihin tulkintoihin. Samalla toteamme, että 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastajien antaman selvityksen tiedoissa on joukko 
virheellisyyksiä. 
Kertomuksessa todetaan, että Egyptin eläinlääkintäviranomaiset käännyttivät "nämä 
vientituotteet" huonon laadun vuoksi. Tarkastusviraston kyseistä yritystä koskevan 
tarkastuskertomuksen (tunnusnumero 75 20 91) perusteella ei voida kuitenkaan päätellä, että 
Egyptin eläinlääkintäviranomaiset käännyttivät nämä vientituotteet huonon laadun vuoksi. 
Lisäksi kertomuksessa ilmoitetaan yhtäältä, että osa lähetyksestä hylättiin "luonteeltaan 
bakteriologisen" laatupoikkeaman vuoksi. Toisaalta todetaan, että osa lähetyksestä hylättiin 
sen vuoksi, että vähärasvaisen lihan osuus oli liian pieni. Käännyttämisen syy ei ole tämän 
vuoksi yksiselitteisesti selvillä. Tässä yhteydessä on syytä yleisesti todeta, että Egyptiin 
tapahtuvan naudanlihan viennin yhteydessä on ollut toistuvasti ongelmia, jotka koskevat 
vähärasvaisen ja rasvaisen lihan suhdetta. Euroopan komissio on tietoinen näistä ongelmista. 
Kertomuksessa esitetään myös, että koko lähetys käännytettiin. Todellisuudessa vain osa 
lähetyksestä eli 84 000 kilon suuruinen erä lähetyksen noin 344 000 kilon kokonaismäärästä 
(nettopainoina) palautettiin. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa todetaan, että tavarat jälleentuotiin yhteisöön. 
Tapauksessa ei ole kuitenkaan millään tavoin kysymys jälleentuonnista Euroopan unioniin 
eikä sen yhteydessä ole myöskään sovellettu palautustavaroita koskevaa asetusta. Osa alun 
perin viedystä lähetyksestä on palautunut Eurooppaan, jossa se on varastoitu passitukseen 
kuuluvana tavarana kylmävarastoon Vlissingenissä ja viety sen jälkeen edelleen Irakiin. 
Lähetystä ei myöskään purettu Vlissingenissä vaan Antwerpenissä. Purkamisen jälkeen 
lähetys kuljetettiin kuorma-autolla kyseiseen kylmävarastoon Vlissingenissä. 
Tarkastajat esittävät kertomuksessa, että tuotteiden tunnistamista ei voitu toimittaa 
varastoinnin aikana tehtyjen tulli- ja eläinlääkäritarkastusten eikä lopullisen viennin 
yhteydessä, koska fyysisiä tarkastuksia (laskenta, laaduntarkastus) ei suoritettu. 
Edellä on kuvailtu yleisesti niitä menettelyjä, joita sovelletaan niissä tapauksissa, joissa alun 
perin viedyt tavarat palautuvat yhteisön tullialueelle. Nämä menettelyt perustuvat tulli- ja 
eläinlääkintäaloja koskeviin yhteisön säännöksiin. Kyseessä olevassa tapauksessa on 
sovellettu näitä menettelyjä. 
Tarkastajat huomauttavat, että Alankomaiden eläinlääkintäyksiköt laativat eläinlääkärin 
antaman vientitodistuksen Belgiassa annetun alkuperäisen eläinlääkärintodistuksen 
perusteella, joka koski vientiä Egyptiin. 
Kuten edellä on todettu, tämänkaltaista todistusta ei yhteisön säännösten mukaisesti tarvita 
tavaroiden kuljettamiseksi edelleen Irakiin. Lisäksi alkuperäisen terveystodistuksen Egyptiin 
vientiä varten laativat Alankomaiden eivätkä Belgian eläinlääkintäviranomaiset. 
Tarkastajien mukaan Alankomaiden tarkastusyksikkö havaitsi useita sääntöjenvastaisuuksia, 
joihin kuului muun muassa se, että Alankomaissa laadittiin terveystodistus naudanlihalle, 
joka vietiin lopulta Jordaniaan eikä Irakiin. 
Alankomaiden tarkastusyksikön kertomuksessa todetaan todellakin, että Irakin viranomaiset 
näyttivät marraskuussa 1994 hyväksyvän Egyptiin vientiä varten laaditun 
terveystodistuksen. Edellä on jo lisäksi selvitelty, että Irakiin tapahtuvaa jälleenvientiä 
varten ei tarvittu uutta terveystodistusta. Tässä yhteydessä ei siten ole kysymys 
sääntöjenvastaisuudesta. 
Haluamme tehdä seuraavat huomautukset tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa 
esitettyihin havaintoihin, jotka koskevat eri kuljetusalusten ja eri asiakkaiden ilmoittamista 
asiakirjoissa sekä pakkauspäällyksiin uudelleenpakkauksen yhteydessä kiinnitettyjen 
päällysmerkintöjen poikkeavia tietoja. 
Kuljetettaessa tavaroita edelleen kolmanteen maahan on luonnollista, että tähän tapahtumaan 
osallistuvat eri asiakkaat ja kuljetusalukset - ja että uudelleenpakkauksen yhteydessä 
päällysmerkintöihin kirjoitetaan uudet tiedot. On syytä painottaa, että kyseessä olevassa 
tapauksessa lähetyksen palautuneen osan uudelleenpakkaus tapahtui Alankomaiden tulli- ja 
eläinlääkintäviranomaisten valvonnassa. 
Tarkastajat päättelevät, että Alankomaiden viranomaiset eivät suorittaneet Irakiin vietyjen 
tavaroiden tunnistamista tai laatua koskevia tarkastuksia. 
Alankomaiden viranomaiset eivät yhdy tähän päätelmään. Alankomaiden tulli- ja 
eläinlääkintäviranomaiset ovat suorittaneet näiden passitusmenettelyyn kuuluneiden 
tavaroiden osalta yhteisön säännösten edellyttämät tarkastukset. Tähän sisältyi tavaroiden 
tunnistamista koskeva tullivalvonta tullivarastoinnin ja -kuljetuksen aikana. Eläinlääkinnän 
osalta valvontaan kuuluivat asiakirjojen tarkastaminen ja tunnistamistarkastukset (tässä 
tapauksessa tarkastuksen suorittivat Belgian eläinlääkintäviranomaiset Antwerpenin 
rajatarkastusasemalla, jossa tavarat purettiin) sekä eläinlääkintäviranomaisten 
tullivarastoinnin aikana suorittama valvonta. Näitä menettelyjä on edellä kuvailtu 
yksityiskohtaisesti. 
Kertomuksessa päätellään lopuksi, että kyseessä oleviin tavaroihin sovelletun 
tarkastusjärjestelmän (kertomuksessa väitetyn) riittämättömyyden vuoksi on mahdollista, 
että näille tavaroille on maksettu lopullisen viennin yhteydessä aiheettomasti tukea. Tämän 
vuoksi Alankomaiden viranomaisten olisi vaadittava Bonis Internationalille maksettujen 
vientitukien palauttamista. 
Olemme puolestamme antaneet voimassa olevien menettelyjen suhteen perustellun 
selvityksen niistä syistä, joiden nojalla Alankomaiden viranomaiset katsovat, että 
tarkastusjärjestelmä on kaikilta osin riittävä. 
Kunnioittavasti 
VALTIOVARAINMINISTERIÖN VALTIOSIHTEERI 
W.A. Vermeend 
MAATALOUS-, LUONNONHOITO- JA KALASTUSASIAINMINISTERI 
(MINISTER VANLANDBOUW, NATUURBEHEER EN VISSERIJ) 
J.J. van Aartsen 
m 
PORTUGALI 
VASTAUS EUROOPAN KOMISSION KIRJEESEEN N:o 573 
HUOMAUTUKSIA EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN 
VUOSIKERTOMUKSEEN VARAINHOITOVUODELTA 1996 
Euroopan komission (PO XIX) 22. tammikuuta 1998 päivätyssä kirjeessä N:o 573 
esitetyn pyynnön mukaisesti ilmoitamme seuraavat asiat. 
ENSIMMÄINEN NIDE- VUOSIKERTOMUS VARAINHOITOVUODELTA 1996 
Luku 1 - Omat varat 
Kohta 1.52 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että sisäisessä jalostuksessa vaadittava 
taloudellisten edellytysten tarkistaminen Portugalissa suoritetaan yleensä paikallisesti, 
vaikka se pitäisi aina suorittaa keskustasolla. 
Saadakseen kaupankäyntitoimintaa harjoittavien henkilöiden vaatiman taloudellisten 
edellytysten arviointimenettelyn objektiivisemmaksi Portugalin viranomaiset tutkivat 
parhaillaan mahdollisuutta tehdä yhteistyösopimuksia niiden valtion virastojen kanssa, 
joilla on paras tuntemus yleisistä markkinaolosuhteista, tavaroiden saatavuudesta EU:ssa, 
laatueroista ja teknisten eritelmien eroista yhteisön ja muiden kuin yhteisötavaroiden 
välillä sekä tavaroiden nykyisistä hinnoista. 
Kohta 1.60 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Portugalin tulliviranomaiset eivät tarkista 
tuottoasteita jälkikäteen. 
Tulliasioiden ja erityisten kulutusverojen virastossa tutkitaan parhaillaan 
tulliviranomaisten toteuttamien tarkastustoimien tehostamiseksi, millaisia menetelmiä 
petosten ehkäisy- ja torjuntajärjestelmässä voidaan käyttää tarkastuksiin, joiden 
tarkoituksena on arvioida tuottoasteita; tuottoasteita on arvioitava sisäisessä jalostuksessa 
aina, kun tulliviranomaiset kohtaavat vaikeuksia kyseisten tarkastusten tekemisessä. 
123 
Luku 3 - Maatalousmarkkinoiden järjestely - Kasvituotteet 
Kohta 3.29 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Portugalin perusviljelyalojen ja tuotosten 
alustavassa laskennassa käytetty tilastollinen pohja ei ole täysin luotettava. 
Portugalin viranomaiset myöntävät, että tilintarkastustuomioistuimen huomautus on 
aiheellinen ja että käytettävissä oleva marginaali kansallisen perusviljelyalan ja sen 
kokonaisviljelyalan välillä, johon tukihakemus perustuu, näyttää suuremmalta kuin 
muissa jäsenvaltioissa. Viranomaiset selittävät kuitenkin asian seuraavasti: 
1. Markkinointivuosien 1993/94 ja 1995/96 välillä marginaali kaventui 6 prosenttia. 
Tämä muutos johtui siitä, että tukea saavien tuottajien lukumäärä kasvaa vuosi vuodelta. 
2. Jos näihin lukuihin lisätään markkinointivuoden 1996/97 tiedot, havaitaan, että 
tukea haettiin markkinointivuonna 1996/97 yhteensä 892 923 hehtaarin suuruiselle pinta-
alalle, jolloin marginaali nousi 15 prosenttiin. 
3. Yhteensä 1 054 000 hehtaarin suuruinen kansallinen perusviljelyala jaetaan 5. 
päivänä heinäkuuta 1996 annetun asetuksen (EY) N:o 1300/96 mukaisesti. Portugalin 
mantereella on 808 300 hehtaaria kastelematonta ja 235 400 hehtaaria kasteltua 
viljelyalaa. 
4. Vaikka tuettu kokonaisviljelyala olikin markkinointivuoden 1996/97 aikana vielä 
pienempi kuin kansallinen perusviljelyala, kastellun viljelyalan määrä mantereella ylittyi, 
jolloin oli käytettävä seuraavia jakosuhteita: 
Yleinen järjestelmä Maissituotteet -5,02% 
Yleinen järjestelmä Muiden kasteltujen viljelyalojen tuottajat - 47,78 % 
Yksinkertaistettu Kasteltujen viljelyalojen tuottajat -16,73% 
järjestelmä 
5. Käytettyjen jakosuhteiden korkea aste osoittaa hyvin, ettei ole mitään vaaraa 
perusviljelyalan arvioimisesta liian suureksi tai sen ylitysten salailusta, vaikka 
tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa näin annetaankin ymmärtää. 
6. Lopuksi on muistettava, että kansallista perusviljelyalaa alennettiin 1 040 810 
hehtaariin markkinointivuoden 1996/97 aikana, koska 13 214 hehtaaria osoitettiin 
eläintiheyteen liittyviin erityisiin varastoihin. 
Kohta 3.46 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että tietokanta ja aakkosnumeerinen järjestelmä 
eivät Portugalissa vielä vuoden 1996 lopussa olleet riittävän kehittyneet, minkä vuoksi 
tehokkaita hallinnollisia tarkastuksia, esimerkiksi risliiniarkastuksia, ei voitu suorittaa. 
\%o 
Portugalia koskeva osa tilintarkastustuomioistuimen huomautuksessa liittyy 
viljelylohkojen tunnistejärjestelmään. Kuten komissio jo muistuttikin, järjestelmää 
käytettiin vuonna 1996 Portugalin 49:ssä ensisijaiseksi kohteeksi valitussa kunnassa, ja 
se otettiin käyttöön kaikkialla vuonna 1997. 
131 
Luku 4 - Yhteinen markkinajärjestely - Eläintuotteet 
Kohta 4.45 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että yhdennetyn hallinto-ja valvontajärjestelmän 
määräaikoja ei ole noudatettu Portugalissa eikä muissakaan jäsenvaltioissa. 
Kaikki yhdennetyn hallinto-ja valvontajärjestelmän edellyttämät vaatimukset on täytetty. 
Viimeisenä on hiljattain otettu lopullisesti käyttöön viljelylohkojen aakkosnumeerinen 
tunnistej ärj estelmä. 
Kohta 4.49 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Portugalin suurtuottajilla on yleensä 
edellytysten mukaiset rekisterit mutta että pientuottajilla on vielä vaikeuksia tällaisen 
rekisterin ylläpitämisessä. 
Yhteisön säädösten (asetuksen (ETY) N:o 3887/92) mukaista erityisrekisteriä jouduttiin 
soveltamaan Portugalissa ilman mitään kansallista oikeusperustaa joulukuuhun 1996 
saakka, sillä vasta tuolloin julkaistiin laki N:o 245/96 (Decrelo-Lei n° 245/96), jolla 
otettiin käyttöön säännökset kyseisen asetuksen täytäntöönpanemiseksi. Myöhemmin 
julkaistu asetus (EY) N:o 820/97 kuitenkin aiheutti joitakin yhteensopivuusongelmia 
näissä kansallisissa säännöksissä, joten ne oli saatettava ajan tasalle. Tämä työ saadaan 
piakkoin päätökseen. Kyseinen rekisteri on joka tapauksessa otettu käyttöön jo niillä 
viljelytiloilla, jotka ovat järjestäytyneet maatalousyrityksiksi, eikä siinä ole kohdattu 
ongelmia. Samaa ei voida sanoa pientuottajista, jotka ovat enemmistönä tietyillä alueilla. 
Näiden alueiden sosiaaliset ja kulttuuriset olot rajoittavat merkittävästi mahdollisuutta 
pitää rekisteri ajan tasalla halutulla tavalla. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat 
kuitenkin ryhtyneet luomaan olosuhteita, joissa nämä vaikeudet voidaan selvittää. 
Kohta 4.58 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että yli kahden vuoden ikäiset eläimet oli 
Portugalissa laskettu vastaamaan 0,6:tta naulayksikköä asetuksen mukaisen 1 
naulayksikön sijaan. 
Tämä tilanne vallitsi vuoden 1996 loppuun saakka, jolloin virhe havaittiin. Tilanne 
korjattiin vuonna 1997 kirjatuissa tiedoissa. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset 
toivovat voivansa oikaista pikapuoliin ne virheelliset luvut (tuottajien, eläinten ja 
virheellisten maksujen lukumäärä), jotka saatiin nautayksiköiden laskuvirheen vuoksi 
vuosina 1993-1996 suoritettujen maksujen kirjauksessa. 
Kohta 4.74 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Portugalissa kaksi tarkastuskäynnin 
kohteena ollutta teurasjätteen käsittelylaitosta ei toiminut asianmukaisella tavalla. 
Maatalouden aluevirastoissa (DireclJes Regionais de Agricultura) on jo toteutettu 
tarpeellisiksi katsottuja toimenpiteitä havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Kyseisten 
tarkastusten suorittamisesta vastaavat virastojen teknikot. Tarkastukset ovat tällä hetkellä 
käynnissä, ja niitä suoritetaan sääntöjen ja suositusten mukaisesti. 
(22 
Luku 7 - Euroopan sosiaalirahasto 
Kohta 7.17 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että seurantakomiteat koostuvat Portugalissa 
pääasiassa virkamiehistä, vaikka kansalliset edustajat ovat ilmoittaneet komissiolle 
haluavansa lisätä työmarkkinaosapuolten osuutta tulevaisuudessa. 
1. Vaikka työmarkkinaosapuolet eivät Portugalissa yleensä osallistu kaikkien 
toimenpideohjelmien seurantakomiteoihin, ne osallistuvat kuitenkin Adapt- ja 
Employment- yhteisöaloitteiden seurantakomiteoihin. Niillä on lisäksi kaksi kertaa 
kuukaudessa kokous ESR:n koordinaatiokomitean kanssa, ne ovat lEFP:n (Instituto de 
Emprego e Formaçao Profissional - Työllisyyden ja ammatillisen koulutuksen 
instituutti) hallintoneuvoston jäseniä, ja niillä on edustus talous- ja sosiaalineuvostossa 
(CES). 
2. Koska eräät työmarkkinaosapuolet toimivat ammatillisen koulutuksen tarjoajina, 
niiden ei katsota voivan osallistua komiteoiden toimintaan täysin riippumattomasti. 
Kohta 7.27 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Portugalin pk-yrilykset eivät täytä ESR.n 
rahoittamien koulutushankkeiden yhteisrahoitukseen liittyvää edellytystä. 
Portugalin viranomaiset haluavat tuoda esille seuraavat seikat. 
1. Vuosina 1994-1996 toteutettujen koulutushankkeiden rahoitusta säädeltiin niiden 
toteuttamisesta 6. päivänä heinäkuuta 1994 annetun kansallisen lain N:o 15/94 7 
artiklassa (Decreto-Regulamentar n° 15/94). Siinä säädettiin, että kaikkien 
edunsaajayhteisöjen oli osallistuttava hankkeiden rahoitukseen. Rahoitusosuudet 
vaihtelivat 2,5 ja 15 prosentin välillä riippuen hankkeiden laajuudesta, tavoitteista ja 
kohderyhmästä. Edunsaajayhteisöillä säilyi kuitenkin mahdollisuus jäädä 
yhteisrahoitusjärjestelmän ulkopuolelle silloin kun alakohtaisia osahankkeita säädeltiin 
erityissäännöin. Portugalin viranomaiset kuitenkin korostavat, että kaikki 
koulutusohjelmat ja niiden osat sekä eri toimenpiteet olivat tulosta kansallisten 
viranomaisten ja Euroopan komission välillä käydyistä suorista neuvotteluista. Lisäksi 
asetuksen N:o 2084/93 5 artiklan 3 kohdassa esitetty vaatimus, että ''yritykset, joiden 
työntekijät voivat osallistua koulutustoimintaan", rahoittavat osan toiminnan 
kustannuksista, mainittiin erityisesti edellä mainitussa kansallisessa laissa N:o 15/94. 
2. Tästä aiheesta nykyisin voimassa olevassa kansallisessa laissa (Decreto-
Regulamentar N:o 15/96, annettu 26. päivänä syyskuuta 1996) säädetään yksityisestä 
rahoitusosuudesta, että edunsaajayrityksiltä saatavan yksityisen rahoituksen on 
vastattava määrältään koulutettavalle henkilöstölle maksettavaa palkkaa; rahoitusosuutta 
voidaan alentaa opetus- ja työvoimaministeriön päätöksellä säädellyissä suhteissa ja 
tapauksissa, asianomaista elintä ja koulutusjärjestelyjä koskevien perusteiden mukaisesti 
ja tavanomaisten työtuntien aikana annettavan opetuksen perusteella. 
3. Portugalin viranomaiset ovat siis sitä mieltä, että vaatimusta rahoitukseen 
osallistumisesta on noudatettu, ja sen lisäksi rahoitusosuudet vaihtelevat 
koulutusjärjestelyistä hyötyvän yrityksen ja koulutusjärjestelyjen mukaisesti. 
113 
4. On myös syytä muistaa, että kun Portugalin lainsäädäntöä uudistettiin ESR:n 
osalta vuoden 1996 lopulla, uudistus paransi pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua 
ESR:n rahoittamiin hankkeisiin ja vastaavasti heikensi suuryritysten, kuten pankkien 
mahdollisuuksia. 
Pk-yrityksiä varten aloitettiin erityinen koulutuskokeilu parantamaan nuorten 
vastavalmistuneiden mahdollisuuksia saada työtä näistä yrityksistä. Myös pk-yrityksiä 
koskeva yhteisöaloite, joka oli Portugalissa vasta aluillaan, on saanut uutta puhtia. 
Portugalissa toteutetaan myös muita ohjelmia, kuten RIME - Regime de Incentivos as 
Microempresas (mikroyritysten tukijärjestelmä), joiden avulla pieniin yrityksiin luodaan 
uusia työpaikkoja. 
Kohta 7.43 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että huomattava määrä PEDIP-ohjelmaan 
kuuluvia hankkeita Portugalissa oli hyväksytty ehdollisina mutta niitä ei ollut rahoitettu. 
DA FSE oli kuitenkin sisällyttänyt kyseisiä hankkeita vastaavat määrät vuotta 1995 
koskeviin loppusuorituspyyntöihinsä. 
1. Toisinaan koulutus joudutaan aloittamaan ennen investointisuunnitelman 
eteenpäinviemistä koulutustarpeen vuoksi ja siksi, että investointiosion ja koulutusosion 
välillä on sisäinen yhteys; asianomaisten yhteisöjen on noudatettava kaikkia ESR:n 
sääntöjä, mutta ne eivät saa mitään rahoitusta ESR:ltä tai kansallisista lähteistä ennen 
kuin niiden suunnitelmat on hyväksytty. Hyväksymistä odotellessaan niille on aiheutunut 
menoja, joita ei voida hyväksyä tukikelpoisiksi, jos niitä ei ole ilmoitettu kyseisen 
vuoden tilinpäätöksessä. Jos ne puolestaan on ilmoitettu tilinpäätöksessä 
tilintarkastustuomioistuimen esittämä kysymys on aiheellinen. 
2. Portugalin kansalliset viranomaiset ovat omaksuneet sen kannan, että ne ottavat 
huomioon kyseiset menot sen vuoden tilinpäätöksessä, jonka aikana menot ovat 
aiheutuneet. Näin tehtiin myös vuoden 1995 lopussa. Vuoden 1996 lopussa niiden 
hankkeiden menot, joita ei ollut tilinpäätöshetkellä hyväksytty, vähennettiin kyseisen 
vuoden menoista. 
3. Portugalin viranomaiset neuvottelivat tästä kysymyksestä pitkään PEDIP-
ohjelman johtajan kanssa ja tulivat siihen johtopäätökseen, että Portugalin lainsäädäntöä 
oli tältä osin muutettava, jotta tilintarkastustuomioistuimen esittämä tapaus voitaisiin 
välttää tulevaisuudessa. 
m 
TOINEN NIDE-TARKASTUSLAUSUMAT 
Luku 20 - EMOTRin tukiosaston ja kalastusalan menojen analysointi -
Kohta 20.4 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Euroopan komissio ei voinut Portugalin 
maksajavirostojen tapauksessa tehdä säädettyyn määräaikaan mennessä lopullista 
päätöstä EMOTR.n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä. 
Portugalin viranomaiset haluavat tuoda esiin seuraavat seikat: 
1. Portugalin valtiontalouden tarkastusvirasto (IGF) käytti sille 2. päivänä 
joulukuuta 1995 kansallisella lailla N:o 331-A/95 (Decreto-Lei n° 331-A/95) siirrettyä 
toimivaltaa tilien varmentamisesta vastaavana elimenä ja antoi todistukset 
portugalilaisten maksajavirastojen, INGAn - lnstituto Nacional de Intervençao e 
Garant ia Agricola ja IFADAPin - lnstituto de Financiamento e Apoio ao 
Desenvolvimento da Agricultura e Pescas vuotta 1996 koskevista tilinpäätöksistä, siltä 
osin kuin on kyse EMOTR:n tukiosaston rahoittamista toimenpiteistä, sekä raportit, 
joissa esitetään todistusten antamiseksi suoritettujen tutkimusten tulokset. 
2. Euroopan komissio lähetti Portugalin viranomaisille kaksi 26. maaliskuuta 1997 
päivättyä kirjettä (N:o 13 490 ja 13 519). Komissio antoi kirjeissä tunnustusta IGF:n 
tilintarkastajien laadukkaasta työstä, joka suoritettiin lyhyessä määräajassa ja vähäisin 
voimavaroin. Komissio totesi myös, että tilien varmentamista koskevat toimet toteutettiin 
tyydyttävästi ja että todistus ja tilintarkastuskertomus vastaavat komission asiakirjoilta 
edellytettyjä vaatimuksia sekä asetusten N:o 729/90 ja 1663/95 vaatimuksia. 
Komissio pyysi kuitenkin samoissa kirjeissä tilien varmentamisesta vastaavaa elintä 
(IGF:ää) suorittamaan vielä seuraavat tilien varmennustehtävät: 
menetelmiä koskevien otantaan perustuvien tutkimusten saattaminen päätökseen 
sekä INGAn että IFADAPin osalta (koska IGF:n tilintarkastajat eivät olleet 
kyenneet toteuttamaan otantaa täydessä laajuudessa) 
fyysisten tarkastusten suorittaminen INGAn virkamiesten kanssa tiettyihin 
julkisiin interventiovarastoihin. 
Komissio pyysi myös, että näiden ylimääräisten tehtävien tulokset toimitetaan sille 30. 
kesäkuuta mennessä. 
•3. Komission (PO VI) pyytämät ylimääräiset tarkastukset suoritti IGF ja 
interventiovarastojen tarkastustoimet INGA (naudanliha) ja 1VV (scosalkoholi). 
Tarkastusten tulokset toimitettiin komissioon 20. ja 30. kesäkuuta 1997 IFADAPia ja 
INGAa koskevissa täydentävissä tilintarkastuskertomuksissa, minkä jälkeen komissio 
pystyi tarkastamaan ja hyväksymään niiden tilit 31. heinäkuuta 1997. 
4. Kun vuoden 1997 tilit varmennettiin vuonna 1996 saadun konkreettisen 
kokemuksen perusteella, voitiin koko varmennustyö suunnitella ja suorittaa 
asianmukaisessa määräajassa ja raportit ja todistukset toimittaa komissioon 10. 
helmikuuta 1998. 
A 'l\ 
Kohta 20.13 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että varmentamisesta vastaava elin oli 
Portugalissa supistanut tarkastuskertomustaan julkisen varastoinnin osalta. 
Portugalin viranomaiset tuovat tältä osin esiin seuraavat seikat: 
1. Varainhoitovuotta 1996 koskevan tilintarkastuskertomuksen supistaminen 
julkisen varastoinnin osalta johtui siitä, että interventiovarastoista ei ollut tehty fyysistä 
varastonmääritystä 30. syyskuuta 1996 mennessä. 
2. Komissio pyysi 26. maaliskuuta 1997 päivätyssä kirjeessään N:o 13 490, että 
valtiontalouden tarkastusvirasto (IGF) varmennuksesta vastaavana elimenä suorittaisi 
yhdessä INGAn kanssa fyysisen varastonmäärityksen eräissä julkisissa varastoissa. 
3. Vuoden 1997 toukokuun 15. päivän ja kesäkuun 15. päivän välisenä aikana 
tarkastetuinkin varastot, joissa säilytettiin naudanlihaa ja seosalkoholia, koska ainoastaan 
näitä tuotteita oli ostettu interventioon varainhoitovuoden 1996 aikana, ja 30. kesäkuuta 
1997 valtiontalouden tarkastusvirasto antoi täydentävän tilintarkastuskertomuksen, jossa 
poistettiin alkuperäisessä todistuksessa ollut varauma sillä perusteella, että fyysisen 
varastonmäärityksen tulosten ja INGAn rekistereissä olevien tietojen välillä ei ollut 
merkittäviä eroja. Näin ollen INGAn EMOTR:ille ilmoittamat luvut voitiin vahvistaa 
varainhoitovuoden 1996 osalta. 
4. Vuoden 1997 tilejä koskeva todistus, joka toimitettiin komissiolle 10. helmikuuta 
1998, sisälsi vielä yhden varauman interventiovarastoissa olevan naudanlihan määrän 
osalta (IGF:n suorittamat seosalkoholia koskevat tarkastukset eivät antaneet aihetta 
huomautuksiin). INGAn käyttämä menetelmä uuden fyysisen varastonmäärityksen 
suorittamiseksi sai IGF:n ja komission esittämään huomautuksia tarkastettavan otoksen 
valintatavasta. INGA suorittikin tammikuussa 1998 uuden varastonmäärityksen, joka 
edellytti uusien kylmiöiden vuokrausta, jotta kaikki interventiovarastossa oleva 
naudanliha saataisiin järjestettyä uudelleen. Tämä työ on määrä saada päätökseen 
lähitulevaisuudessa, ja sen tulos auttaa IGF:ää peruuttamaan naudanlihaa koskevan 
varaumansa. On kuitenkin otettava huomioon, että vahvistamalla INGAssa tällä hetkellä 
voimassa olevat ja varastojen tarkistamista koskevat säännöt voidaan poistaa ne syyt, 
jotka aiheuttivat naudanlihavarastoja koskevien varaumien antamisen. 
42L 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUOSIKERTOMUS 
VARAINHOITOVUODELTA 1996 
Yhdistyneen kuningaskunnan vastaus tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin 
Viittaukset kohdistuvat tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 1996 
vuosikertomuksen kohtiin (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 348, 40. vuosikerta, 
julkaistu 18. marraskuuta 1997). 
Luku 1 : Omat varat 
Omien varojen myöhäinen toteaminen 
1.10 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikissa jäsenvaltioissa, missä määrin niissä 
varmistetaan kansallisilla menettelyillä, että tullivelat kirjataan tileille yhteisön 
lainsäädännön mukaisesti ajallaan. 
Tilintarkastustuomioistuin huomautti, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tullivelat 
jätetään rikosoikeudellisten toimenpiteiden yhteydessä toteamatta, jos neuvoston 
asetuksen (ETY) N:o 1552/89 2 artiklan mukaiset edellytykset ovat täyttyneet. Useissa 
tapauksissa tullivelat todetaan ennen rikosoikeudellisten toimenpiteiden aloittamista, 
mutta maksamattoman velan perintään ryhdytään vasta, kun asia on käsitelty 
oikeusteitse. 
Yhdistynyt kuningaskunta ymmärtää tilintarkastustuomioistuimen huolen ja 
tarkistaa parhaillaan aktiivisesti rikostapauksia koskevia hallinnollisia 
mencttelyitään, jotta tullivelat voitaisiin todeta niin pian kuin asetuksen (ETY) N:o 
1552/89 2 artiklan mukaiset edellytykset ovat täyttyneet. 
/.// Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 
mahdotonta eritellä yhteisön omiin varoihin liittyviä vakuuksia kirjanpitojärjestelmässä, 
jota käytetään mahdollisen verovelan maksamisesta annettujen käteisvakuuksien 
hallinnointiin. 
Nykyinen järjestelmä on yhteisön tullikoodeksin kanssa yhdenmukainen, mutta 
Yhdistynyt kuningaskunta on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, 
että suurempi avoimuus olisi toivottavaa. Se uskoo kuitenkin, että tämän tavoitteen 
saavuttamiseksi tarvittavista muutoksista aiheutuisi suhteettoman suuria 
kustannuksia sen tuomaan hyötyyn verrattuna. Yhdistynyt kuningaskunta odottaa 
asiasta komission tiedonantoa, johon se mielihyvin vastaa. 
Tariffiin luokittelu 
1.15 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
käytettävässä tullitariffissa oli ollut sama virhe 17 vuoden ajan. Viranomaiset ovat 
todenneet maksamattomat tullit ja asettaneet ne komission käyttöön kolmella virheen 
paljastumista (joulukuu 1991) edeltävällä vuodelta. Komission käyttöön ei asetettu 
maksamattomia ja perimättömiä tulleja virheen toteamisen ja korjaamisen edellyttämällä 
tutkimusajalla. Maksamattomista tulleista, jotka on aseteltu komission käyttöön yli kolme 
vuotta myöhässä, olisi perittävä viivästyskorko. 
Ày 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että Yhdistyneen kuningaskunnan 
tullitariffissa vuonna 1976 toteutettu sardiineja koskenut muutos ei poistanut 
aiempaa isoja sardiineja koskenutta alaluokitusta, minkä seurauksena tietyt tuojat 
luokittelivat edelleen isot sardiinit väärään nimikkeeseen ja hyötyivät näin 
alennetusta tuontitullista. 
Virhe saatettiin Yhdistyneen kuningaskunnan tietoon joulukuussa 1991. Kesti 
jonkin aikaa ennen kuin ongelma saatiin selvitettyä ja määritettyä, kuka oli jättänyt 
tulleja maksamatta ja kuinka paljon. Sillä välin automaattista tulli-
ilmoitusjärjestelmää muutettiin 1. päivästä maaliskuuta 1992 alkaen. 
Maksamattomat tullit, jotka oli osittain arvioitava, olivat yhteensä 2 644 300 
puntaa. 
Yhdistynyt kuningaskunta haki EY:n tullivapauskomitcalta vapautusta tuojien 
maksamatta jättämistä tulleista, mutta komitea määräsi, että kyseiset tullit on 
kannettava. Koska kyseessä oli viranomaisten tekemä virhe, Yhdistynyt 
kuningaskunta päätti luopua tullin kantamisesta ja mitätöi maksamattomat 
saatavat sekä asetti omat varat komission käyttöön helmikuussa 1995. 
Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen mielestä sekä 
tullit ctta viivästyskorot olisi maksettava virheen toteamisen ja korjaamisen 
edellyttämättä tutkimusajalta. Yhdistynyt kuningaskunta odottaa komissiolta 
maksamattomia saatavia ja korkoja koskevaa maksupyyntöä, ennen kuin se ryhtyy 
asiassa toimenpiteisiin. 
Matkatavaroista maksettavat tullit 
1.17 (Oletamme, että viittauksen pitäisi olla 1.16) Tilintarkastustuomioistuin 
huomauttaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettiin kolmen vuoden ajan 
virheellistä prosenttimäärää matkatavaroista kannettujen omien varojen jaottelussa. 
Perinteisiä omia varoja jäi tämän vuoksi saamatta vuosilta 1993-1995. 
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat löytäneet virheen ja toimittaneet 
tiedot komissiolle sekä asettaneet komission käyttöön maksamatta jääneet 3,1 
miljoonan ecun (2,3 miljoonan punnan) tullit. Liikaa peritty arvonlisävero, jonka 
määrä oli pienempi, tarkistettiin joulukuussa 1996. Yhdistynyt kuningaskunta on 
toimittanut komissiolle maksettavien korkojen laskemiseksi tarvittavat tiedot. 
Vapaa-alueiden osoittaminen ia rajaaminen 
1.23 Tilintarkastustuomioistuin toimitti vapaa-alueiden toimintaa koskevan 
tarkastuksen, joka koski myös Tilburyn vapaasataman hallintoa. Tilhuryn vapaasatama 
on samalla sekä vapaa-alue että tavallinen satama. Tilintarkastustuomioistuin 
huomauttaa, että Tilburyn vapaa-alue ei ole fyysisesti erillään tavallisesta satamasta 
vaan toimii ikään kuin kyse olisi tullimenettelystä. Se toi julki huolensa yhteisön omien 
varojen osalle tulevasta riskistä, joka johtuu tavaroiden siirtämisestä vapaa-alueella, 
vapaa-alueen tavaroiden korvaamisesta samanlaisilla vapaa-aluemenettelyn 
ulkopuolisella peräisin olevilla tavaroilla sekä tästä seuraavasta tullikoodeksin 201 
artiklan mukaisten tullien kantamatta jäämisestä. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, ettei Tilburyn vapaa-alue, kuten eräät 
muutkaan vapaa-alueet, toimi täysin yhteisön tullikoodeksin mukaisesti. 
•fiS' 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen sisältyvät huomautukset on saatettu 
Yhdistyneen kuningaskunnan tulliviranomaisten tietoon, jotta todella tehokkaiden 
tarkastusten tarpeellisuus tulisi korostetusti esiin. 
Yhdistynyt kuningaskunta näkee, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 
maininta tavaroiden virheellisestä siirtämisestä vapaa-alueelta ja niiden 
korvaamisesta samanlaisilla tavaroilla siinä vaiheessa kun virhe on havaittu, 
perustuu Tilburyn vapaa-alueen hoitajan huomautuksiin vuodelta 1991, jolloin 
vapaa-alue aloitti toimintansa. Vaikka nyt onkin myöhäistä vaatia tuolloin 
maksamatta jääneitä tulleja, tavaroiden virheellinen siirtäminen ei ole enää sen 
jälkeen ollut ongelmana. Tilburyn tulliviranomaiset tekevät usein 
tarkastuskäyntejä ennalta ilmoittamatta ja seuraavat valittuja vapaa-alueen 
tavaroita alusta loppuun varmistaakseen, että ne on merkitty oikein kirjanpitoon. 
Yhdistynyt kuningaskunta suhtautuu myönteisesti komission tekemään yhteisön 
vapaa-alueita koskeneeseen tutkimukseen sekä komission sen seurauksena 
tekemään päätökseen laatia ehdotuksia lainsäädännön uudistamiseksi. Muutosten 
on määrä tulla voimaan 1. päivästä tammikuuta 1999, ja Tilburyssä käytössä oleva 
järjestelmä tulee olemaan uuden lainsäädännön kanssa yhteensopiva. Siksi 
Yhdistynyt kuningaskunta ei aio muuttaa menettelytapojaan yhdenmukaistaakseen 
niitä nykyisen, ensi vuoden alussa korvattavaksi tarkoitetun lainsäädännön kanssa. 
Todettujen ia takaisinperittvien määrien riittämätön kirjanpidollinen seuranta 
1.111 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan 
viranomaiset lykkäävät yleensä pakkoperintätoimenpiteitä vaatimatta vakuutta ajalta, 
jolloin tulliviranomaiset ovat keskeyttäneet asian käsittelyn. 
Tarkastuksen kohteena olevana aikana, jona tuojat olivat hakeneet muutosta tulli-
ja valmistcverohallinnolta, kiistanalaiset summat vaadittiin maksettaviksi tai niistä 
vaadittiin vakuutta tai vaadittiin, että niihin on sovellettava 
kohtuuttomuussäännöksiä ennen kuin asia voi edetä tuomioistuinkäsittelyyn. 
Tällaisia vaatimuksia ei kuitenkaan sovellettu tarkastuksen alkuvaiheessa, koska 
tulliviranomaiset voivat kumota päätöksen tarkastusvaiheessa ja päättää, ettei 
tullivelan vaatimiseen ole perusteita. 
Yhdistynyt kuningaskunta on nyt muuttanut politiikkaansa. Kaikkiin 
muutoshakemuksiin sovelletaan kaikissa eri vaiheissa vakuusvaatimusta, paitsi jos 
virallinen hakemus on kohtuuttomuussäännösten nojalla hyväksytty. 
Luku 3: Markkinajärjestelyt - Kasvituotteet 
Peltokasveille myönnetty pinta-alatuki 
Perusviljelyalat ia niiden ylitysten käsittely 
3.19 Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että perusviljelyalat (tiettyjen peltokasvien 
keskimääräinen pinta-ala vuosina 1989 1991) on luotu vakauttamaan menoja. 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa, kuten 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, on useita tietokantoja. Tästä johtuen ylitysten 
O 
laskeminen edellyttää manuaalista tietojenvaihtoa alueellisten hallintoelinten välillä, 
mikä kasvattaa virheiden mahdollisuutta, koska kansallisella tasolla ei toimiteta 
yleiskattavaa tarkastusta. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksen. Useampien tietokantojen käyttö kuvastaa Englannin, Skotlannin, 
Walesin ja Pohjois-Irlannin erilaisia maksujärjestelmiä. Yhdistynyt kuningaskunta 
takaa, että kaikki komissiolle toimitettavat tiedot ovat perusteellisesti tarkistettuja 
ja täydellisiä. 
Tilastotietojen luotettavuus 
3.29 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että jotkin jäsenvaltioissa, Yhdistynyt 
kuningaskunta mukaan lukien, havaitut jatkuvat perusviljelyalojen ylitykset saattavat 
aiheutua vääristä arvioista tai peltokasvien viljelyyn käytetyissä pinta-aloissa 
tapahtuneista muutoksista. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset mutta katsoo, että tämä on vain yksi ylitysten mahdollisista 
selityksistä. Kuten tilintarkastustuomioistuin edelleen huomauttaa, jatkuvat 
alitukset voivat johtua siitä, että perusviljelyalat on arvioitu alkujaan liian suuriksi, 
millä olisi merkittävämpiä vaikutuksia talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin 
toteaa myös, että Yhdistynyt kuningaskunta oli yksi niistä vain neljästä 
jäsenvaltiosta, jotka pystyivät toimittamaan neuvoston asetuksen (ETY) 837/90 
vaatimusten mukaiset täsmälliset tilastotiedot määräajassa. 
ATK-pohjainen tietokanta 
3.39 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat luoneet 
hajautettuja tietokantoja, Yhdistyneen kuningaskunnan neljä tietokantaa mukaan lukien, 
mutta että tällaisten tietokantojen on oltava keskenään yhteensopivia. 
Kuten edellä todettiin, Yhdistyneen kuningaskunnan neljän maataloushallinnon 
yksikön tietokantoja ei ole yhdistetty suoraan toisiinsa vaan käytössä on 
manuaalisia menettelyjä toisen hallinnon alueella sijaitsevia maita koskevien 
tietojen vaihtamiseksi. Näin taataan, että hakemukset, jotka käsittävät useamman 
kuin yhden hallintoalueen piiriin kuuluvia maita, tarkastetaan perusteellisesti ja 
maksut suoritetaan oikein. 
Yhdennetty valvontajärjestelmä: tarkastettavien tuottajien valinta 
3.51 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
tarkastuskäyntejä varten tapahtuvassa tukihakemusten valinnassa käytetty 
riskianalyysimenetelmä ei ollut riittävän kehittynyt varmistamaan, että erittäin suuret 
tilat olisivat tulleet tarkastetuiksi niillä pinta-alatukijärjestelmdssä olevan painoarvon 
mukaisesti. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksen 
siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan tulisi ottaa käyttöön kehittyneempi 
riskianalyysimenetelmä, jotta useammat suuret tilat tulisivat tarkastuksen piiriin. 
Yhdistynyt kuningaskunta ottaa komission näkemykset huomioon ja ottaa vuonna 
1998 käyttöön uuden menetelmän, joka ratkaisee ongelman. 
•fhj 
Loppupäätelmät 
3.73 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että asetuksissa ei anneta riittävän 
tarkkoja ohjeita perusviljelyalojen ylitysten laskemiseksi johdonmukaisella tavalla ja että 
jäsenvaltioissa saatavilla olevan asiakirja-aineiston perusteella laskentaperusteita ei voi 
kunnolla valvoa, mikä saattaa johtaa liian suurena maksettuun tukeen. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset mutta toteaa tyydytyksellä, kuten vastauksista kohtiin 3.19 ja 3.29 
käy ilmi, että se noudattaa täysin komission soveltamisasetuksia. . 
Tilintarkastustuomioistuimen erityisesti esille ottamista asioista on mainittava, että 
Skotlannin perusviljelyalaa ei alkujaan ollut arvioitu liian pieneksi ja sen jälkeen 
kasvatettu kokonaisuudessaan. Pikemminkin eroa epäsuotuisien ja muiden alueiden 
välillä on mukautettu vastaamaan paremmin todellista tilannetta. Komissio on 
tämän mukautuksen hyväksynyt. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää käyttäneensä yhdessä Espanjan ja Saksan 
kanssa syyskuun 15. päivän mukaisia tilapäisiä lukuja laskcaksecn tukeen 
oikeuttavien viljelyalojen ylityksiä. Näin se katsoo kuitenkin otettavan huomioon 
sen, että tuottajille on kerrottava riittävän ajoissa ylimääräisestä 
velvoitekesannoinnista syyskylvöjen aikaan. Yhdistynyt kuningaskunta päättelee 
komission vastauksesta sen hyväksyvän tämän menetelmän. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksen, että vain alhaisimman, viljelykiertoon perustuvan 
kesannointiluvun käyttäminen maissin perusviljelyalan laskemisessa on aiheuttanut 
liian alhaisen pinta-alanylitysarvion. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo sen 
korvautuneen runsain mitoin muiden peltokasvien viljelyalojen alituksilla. 
Ongelma ci myöskään enää toistu, koska nykyisin on käytössä vain yksi 
kesannointiarvo. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille myös tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset sen ylityksen prosenttiluvun laskennassa käyttämästä 
pyöristysmenettelystä, joka johti lievcmpiin seuraamuksiin. Yhdistynyt 
kuningaskunta on yhtä mieltä komission vastauksen kanssa siitä, että sovellettu 
menettely on oikea ja että muussa tapauksessa seuraamuksista olisi tullut 
epäoikeutetun ankaria. 
Yhdistynyt kuningaskunta on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa 
siitä, että viljelijät kärsivät kohtuuttomasti asetusten väärästä soveltamisesta 
vuonna 1994. Kärsimään joutuneille on nyt maksettu korkoineen se lisätuki, johon 
he olivat oikeutettuja. 
Tilintarkastustuomioistuimen soveltamisasetusta koskevat huomautukset on otettu 
huomioon komission kyseistä kohtaa koskevassa vastauksessa. 
3.77 Tilintarkastustuomioistuin päättelee kohdissa 3.50 - 3.63 esitettyjen havaintojen 
perusteella, että kaikki jäsenvaltiot eivät noudata säädeltyjä vaatimuksia perinteisistä 
paikalla toimitettavista tarkastuksista. 
s*C l 
Kuten vastauksessa kohtaa 3.51 todettiin, Yhdistynyt kuningaskunta ottaa 
komission kanssa neuvoteltuaan ensi vuonna käyttöön kehittyneemmän 
riskianalyysimenetelmän 
Luku 4: Yhteinen markkinajärjestely - Eläintuotteet -
Naudanlihapalkkiojärjestelmät sekä tietyt BSE-tautia koskevat toimenpiteet 
Palkkioiden hallinnointi ia valvonta 
4.45 Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuuluvien, eläinten 
tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien tietokonepohjaisten järjestelmien luomiseen 
annettuja määräaikoja ei ole noudatettu tarkastusten kohteina olleissa jäsenvaltioissa. 
Yhdistynyt kuningaskunta pahoittelee, ettei määräaikoja ole noudatettu mutta 
yhtyy komission vastaukseen, jossa selvitetään, että yhdennetyn hallinto- ja 
valvontajärjestelmän käyttöönottaminen oli teknisesti ja hallinnollisesti vaativa 
tehtävä, joka edellytti huomattavaa investointia ja hallinnollista 
uudelleenjärjestelyä. Yhdistynyt kuningaskunta teki kaikkensa määräaikojen 
noudattamiseksi ja edistyi merkittävästi monilla alueilla. 
Eläinten tunnistaminen ia rekisteröinti 
4.49 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
suurilla tuottajilla on yleensä edellytetyt tilakohtaiset rekisterit, mutta pienillä tuottajilla 
on vaikeuksia asianmukaisen rekisterin ylläpitämisessä. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että pienillä tuottajilla on ongelmia. 
Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä monet näistä ongelmista johtuvat 
voimassaolevan lainsäädännön vaatimusten monimutkaisuudesta, ja se haluaisi 
lainsäädännön yksinkertaistamisen nousevan YMP:n uudistamisen yhdeksi 
keskeiseksi tavoitteeksi. 
4.55. Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että paikalla toimitettavien tarkastusten 
piiriin on otettava vähintään 10 prosenttia eläimiä koskevista hakemuksista, jotka on 
valittu riskianalyysiä käyttäen. Se on kuitenkin havainnut, että emolehmäpalkkiota 
koskevien hakemusten osalta jotkin jäsenvaltiot, Yhdistynyt kuningaskunta mukaan 
lukien, tarkastavat tilan eläimistä ainoastaan tietyn otannan, joka perustuu joko karjan 
päälukuun tai hakemuksen kohteena olevien eläinten lukumäärään. 
Yhdistynyt kuningaskunta toteaa tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen 
mutta yhtyy komission vastaukseen, että käytetty otantaperuste on hyväksyttävä. 
Lisämaksut 
4.69 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että karjasta Beef Marketing Payment 
Scheme -järjestelmän kautta maksettavaa tukea myönnettiin joukolle yli 30 kuukauden 
ikäisiä eläimiä, jotka tästä syystä olisi pitänyt jättää tuen ulkopuolelle. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksen mutta katsoo, että korvausjärjestelyn Beef Marketing Payment 
Scheme (BMPS) kautta tuen maksaminen yli 30 kuukauden ikäisille eläimille oli 
-r (, < 
perusteltua. BMPS-järjestelyssä ei ole vahvistettu yläikärajaa vaan edellytetään 
vain, että eläimet on teurastettu ihmisravinnoksi. Kaikki kyseiset eläimet läpäisivät 
hampaistotarkastukscn (jolla karsittiin eläimet, joilla oli enemmän kuin kaksi 
pysyvää etuhammasta). Tuoreen naudanlihan tarkastuksista annettujen asetusten 
säännösten mukaisesti tämä ratkaisee, voidaanko eläimiä käyttää ihmisravinnoksi. 
Komissio on vastauksessaan todennut hyväksyvänsä menettelyn laillisuuden. 
Vasikoiden jalostuspalkkioiden ottaminen uudelleen käyttöön 
4.74 Komissio toteaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei valvottu, että 
tarkastuskäynnin kohteena olleesta teurastamosta lähtenyt naudanliha päätyi 
teurasjätteiden käsittelylaitokseen. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huolen 
mutta katsoo, että ruhojen paloittelu ja värjääminen denaturoi tehokkaalla tavalla 
vasikat, jotka on käsitelty vasikoiden käsittelyn tukijärjestelmän puitteissa. Ei ole 
mitään näyttöä, että tällaista lihaa olisi koskaan markkinoitu ihmisravinnoksi. 
Tilintarkastustuomioistuimen ja EMOTR:n tilintarkastajien toistuvasti ilmaiseman 
huolen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vaativat tästä lähtien, 
että vasikoiden ruhot on jätettävä ehjiksi, jotta vältettäisiin kaikenlainen 
teurasjätteiden väärinkäytön vaara. 
Paraikaa tehdään myös kokeita denaturointiaincclla, joka tekisi vasikanlihasta 
ihmisille epämiellyttävää, sekä kokeita väriaineen käsittelemiseksi kemikaaleilla, 
jotka saisivat sen tunkeutumaan lihaan. Näiden muutosten pitäisi riittää 
hälventämään pelkoja tavaran mahdollisesta ohjaamisesta vääriin tarkoituksiin 
teurastamon ja teurasjätteiden käsittelylaitoksen välillä. 
Luku 5: Naudanliha-alan vientitukimenettelyihin liittyviä näkökohtia 
5.13 Tilintarkastustuomioistuin panee merkille loimet, joihin komission olisi 
ryhdyttävä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan viranomaisten havaitsemien 
erilaisten petostapausten perusteella. 
Yhdistynyt kuningaskunta haluaa toimia mahdollisimman tiiviissä yhteistyössä 
komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa yhteisön talousarvioon kohdistuvien 
petosten paljastamiseksi ja niihin syyllistyneiden syytteeseen asettamiseksi. 
Toistaiseksi ei ole näyttöä, joka vahvistaisi Yhdistyneen kuningaskunnan viejien 
sekaantuneen Afrikkaan tarkoitettujen naudanlihacricn ohjaamiseen 
Kanariansaarille. Tutkimukset jatkuvat. 
5.35 Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että riittämättömät tarkastukset johtivat 
vientitukien maksamiseen aiheettomasti, ja antaa tästä joukon esimerkkejä, joista kohdan 
5.35 e alakohdassa on kyse ranskalaisesta yrityksestä, joka myi Egyptin käännyttämän 
^ 0 G 
naudanlihaerän Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevalle yritykselle, joka toimitti 
tavaran laivalla Etelä-Afrikkaan. 
Vaikka asiaan onkin sekaantunut Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva 
yritys, tekoja ei tehty sen alueella. Yhdistynyt kuningaskunta antaa mielellään 
kaikkea tarvittavaa apua tapauksen selvittämiseksi. 
Luku 6: Euroopan aluekehitysrahasto 
Loppusuoritusta koskevien pyyntöjen luotettavuus 
6.25 Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tavoitteeseen 2 kuuluvaa hanketta East 
Midlandsissa vuosina 1990 - 1991 koskeva loppumaksupyynlö ylitti tukikelpoiset menot. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että lopullisessa menoilmoitukscssa ilmoitettu 
tukikelpoisten menojen määrä oli suurempi kuin loppumaksupyyntöjen 
tarkastuksen perusteella myöhemmin määritetty määrä. Se johtui tuolloin käytössä 
olleesta menettelystä, jonka mukaan loppuniaksupyynnöt voitiin jättää lopullisten 
mcnoilmoitusten jälkeen. 
Menettely itsessään ei johtanut liiallisiin maksuihin lopullisille tuensaajille. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että yhdessä tapauksessa pieni osa palkkoihin 
liittyvistä kustannuksista (noin 3 prosenttia sellaisen hankkeen 
kokonaiskustannuksista, jossa EAKR:n tuen osuus oli 25 prosenttia, eli 
tukimenojen osalta noin 0,8 prosenttia kokonaiskustannuksista) oli katsottu 
tukikelpoiseksi siitä huolimatta, ettei tilintarkastaja ollut nähnyt tositteita. 
Nykyisiä ohjelmia koskevien tarjousilmoitusten ohjelmien loppuunsaattamista 
koskevat ehdot ovat yksityiskohtaisempia, ja niihin sisältyy ohjeet siitä, milloin 
loppumaksupyynnöt on tarkastettava ja jätettävä, jottei tukioikeuksia menetettäisi. 
Asiasta muistutetaan myös kirjeitse. 
6.26 Tilintarkastustuomioistuin toteaa saman toimenpideohjelman seitsemän hankkeen 
otantaan kohdistetun tarkastuksen tulosten paljastaneen, että ilmoitettujen lopullisten 
kustannusten määrää olisi pienennettävä 2,4 prosenttia. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että lopullisessa menoilmoitukscssa ilmoitettu 
tukikelpoisten menojen määrä oli suurempi kuin loppumaksupyyntöjen 
tarkastuksen perusteella myöhemmin määritetty määrä. Se johtui tuolloin käytössä 
olleesta menettelystä, jonka mukaan loppumaksupyynnöt voitiin jättää lopullisten 
mcnoilmoitusten jälkeen. 
Hallintovirasto on yhteydessä komission kanssa määrittääkseen tukikelpoisten 
menojen oikean summan ja selvittääkseen, onko komissiolle palautettava maksettua 
tukea. Yhdistynyt kuningaskunta suorittaa mahdollisen tarvittavan maksun. 
Loppuun saattamiseen vaikuttavien tekijöiden huomioon ottaminen 
^C f 
6.33 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että EAKR.sta rahoitetun hankkeen 
myöhemmin tapahtunutta myyntiä ei ollutotettu huomioon lopullisessa ilmoituksessa. 
Asianomainen hallintovirasto ei sisällyttänyt myyntiä lopulliseen mcnoilmoitukseen, 
koska se sai hankkeen rahoittajalta ilmoituksen myyntiaikeista vasta 22. 
heinäkuuta 1995, kun taas lopullinen mcnoilmoitus oli jätetty 29. kesäkuuta 1995. 
Yhdistynyt kuningaskunta on tyytyväinen, että asianomainen hallintovirasto 
toimitti komissiolle myyntiä koskevat yksityiskohtaiset tiedot viikon kuluttua siitä, 
kun se oli saanut hankkeen rahoittajalta tiedon sen aikeista myydä tämä EAKR:n 
tukema hanke. Komissio ilmoitti, että summa perittäisiin takaisin hankkeen 
loppumaksusta, mutta se ci ole perintää tehnyt. Kuten komissio vastauksessaan 
toteaa, ongelma johtui väärinymmärryksestä, joka tullaan oikaisemaan. 
Loppuselvitysten laatu 
6.37 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että loppuselvitysten sisältö ei aina 
vastaa asetettuja vaatimuksia, ja komission niiden hyväksymiseen käyttämä aika 
aiheuttaa tarpeetonta viivästymistä, kuten tapahtui East Midlandin hankkeissa. 
Yhdistynyt kuningaskunta ymmärtää tilintarkastustuomioistuimen huolen. Olisi 
kuitenkin otettava huomioon, että ohjelmien loppuunsaattaminen keskittyy usein 
lyhyeen ajanjaksoon sallitun kuuden kuukauden määräajan loppupuolelle, jolloin 
suurin osa tarkastetuista loppumaksupyynnöistä jätetään. Ei ole yllättävää, että 
joitakin epäjohdonmukaisuuksia esiintyy ja että lisäselvityksiä vaaditaan. 
Hallintovirasto esitti lopullisen mcnoilmoitukscn kuuden kuukauden määräajan 
kuluessa sekä toimitti sitä ja loppukertomuksen muita kohtia koskevat selvitykset 
Euroopan komissiota tyydyttäneellä tavalla. 
Yhdistynyt kuningaskunta toteaa myös komission mainitsevan vastauksessaan, että 
merkittävää edistystä on tapahtunut sitä mukaa kuin alueet ovat alkaneet 
tarkemmin noudattaa niille toimitettujen mallien jäsentelyä. 
Arviointi yritysten hyväksi toteutettujen toimien vaikutuksesta aluekehitykseen 
6.95 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Merseysiden alueella 
suunnitteluvaiheessa käytetyt määrälliset tiedot tuetuista yrityksistä olivat epäyhtenäisiä. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksen mutta yhtyy komission vastaukseen, että kahden erilaisen osoittimen 
olemassaolosta aiheutui väärinkäsitys ja että komission toukokuussa 1996 
hyväksymässä loppukcrtomukscssa esiintyy oikea viitcluku. 
Luku 7: Euroopan sosiaalirahasto 
Erityisten seikkojen tarkastaminen 
Kumppanuus 
7.77 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, eitä Yhdistyneen kuningaskunnan 
seurantakomiteoissa ei ole työnantaja- eikä työntekijäedustajia. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksen. Hallitus ilmoitti aiemmin kuluvana vuonna, että kunkin 
seurantakomitean tulee kannustaa parhaaksi katsomallaan tavalla työnantajien ja 
työntekijöiden edustajien osallistumista rakennerahastoihin. Confederation of 
British Industry ja Trades Union Congress ovat nyttemmin nimittäneet edustajiaan 
kansallisiin seurantakomiteoihin. 
Yksityinen sektori, tavoite 4 ia ADAPT 
7.21 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
päätettiin tavoitteen 4 asemesta noudattaa muita tavoitteita ammatillisessa 
koulutuksessa. 
Englantia, Skotlantia ja Walesia koskeva tavoitteeseen 4 liittyvästä suunnitelmasta 
ollaan pääsemässä komission kanssa sopimukseen, jonka odotetaan tulevan 
hyväksytyksi muodollisesti aivan lähiaikoina. 
Luku 8: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, ohjausosasto (EMOTR-
ohjaus) 
Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 866/90 perusteella aiheutuneiden menojen tarkastus 
Tuettujen yritysten elinkelpoisuus 
8.13 Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että neuvoston asetuksen (ETY) N:o 866/90 
mukaiset kirjalliset raportit ovat liian ylimalkaisia, jotta hakijoina olleiden yritysten 
elinkelpoisuutta voitaisiin arvioida asianmukaisesti. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että tukea saavien yritysten yleinen 
elinkelpoisuuden arviointi ennen tuen myöntämistä on tärkeätä. Se vakuuttaa 
tekevänsä yksityiskohtaisia tarkastuksia ja valmistelevansa yksityiskohtaisia 
arviointiraportteja. Se myöntää kuitenkin, että joissakin tapauksissa Walcsissa 
näitä raportteja ei mahdollisesti ole sisällytetty asiakirjoihin. Asia on nyt korjattu. 
Seuranta- ia valvontajärjestelyt 
8.21 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että vaikka tarkastuskäynnit 
dokumentoitiin asianmukaisesti, viranomaiset tekivät tavallisesti vain yhden fyysisen 
tarkastuksen hanketta kohti, silloinkin kun hankkeet toteutettiin pitkän ajanjakson 
kuluessa. 
K, »-
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huolen ja 
vahvistaa, että nyttemmin käyttöön otettu menettely takaa paremman seurannan. 
Pohjois-Irlannin maatalousministeriö vahvistaa erityisesti, että tekniset 
neuvonantajat ovat tutkineet kaikki hankkeet loppumaksupyyntövaiheessa ja että 
laajemmille hankkeille tehdään välitarkastus. Walcsin hallintovirasto on ottanut 
äskettäin käyttöön menettelyn, joka takaa, että hankkeet tarkastetaan vähintään 
kahdesti, mihin sisältyy tuen maksamisen jälkeen tehtävä tarkastus. 
Tukeen oikeuttamattomien menojen poistaminen 
8.28 Tilintarkastustuomioistuin mainitsee kaksi tapausta tukeen oikeuttamattomista 
menoista, jotka koskivat koneen varaosien hankkimisesta ja erään insinöörin 
palkkamenoja. 
Kuten tilintarkastustuomioistuin raportissaan korostaa, nyttemmin on otettu 
käyttöön menettelyitä, jotka takaavat, ettei tukeen oikeutettuja menoja hyväksytä. 
Maatilojen investointitukiiäriestelmä 
8.40 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että edellytettyä työpanosta ei ole 
tarkastettu riippumattomasti vaan on suoritettu ainoastaan todennäköisyystar kastus. Se 
ehdottaa muita tukia varten jätettyjen hakemusten pohjalta tehtävää ristiintarkastusta. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa myös useissa tapauksissa havaitun huomattavia 
viivästyksiä tuen maksamisessa edunsaajille. 
Yhdistynyt kuningaskunta on samaa mieltä siitä, että tuen maksaminen 
edunsaajille nopeasti on tärkeätä, ja se tutkii tilanteen Walesissa, missä tarkastus 
suoritettiin. Englannissa tukea ci maksettu kansallisen kolmen kuukauden 
määräajan kuluessa maksupyynnön saapumisesta vain kolmessa prosentissa 
tapauksista. 
Yhdistynyt kuningaskunta vaatii, että tuenhakijat tekevät karjaa ja satoa koskevan 
ilmoituksen. Näitä tietoja käytetään yhdessä tavanomaisten työvoimaa koskevien 
tekijöiden kanssa työpanoksen arvioimiseksi (henkilötyöyksikköinä). Tietyn arvon 
ylittävät maksupyynnöt valitaan automaattisesti tarkastukseen, ja lisäksi 
tarkastusmenettelyyn otetaan mukaan satunnaistekijä. Joka vuosi tehdään useita 
kehittämissuunnitelmia koskeva tilintarkastus. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo 
tämän menettelyn yhdessä muiden tarkastusmenetelmien kanssa antavan riittävät 
takeet tietojen oikeellisuudesta. Yhdistynyt kuningaskunta harkitsee kuitenkin 
tilintarkastustuomioistuimen esiin ottamaa asiaa, koska on aivan mahdollista tehdä 
useampia samaa maatilaa koskevia tarkastuksia saapuneiden maksupyyntöjen 
pohjalta. 
Tarkastustulokset 
8.66 ja 8.67 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että ensimmäisen ja toisen 
ohjelmakauden alkuvuosina kiinnostus toteutettavia ohjelmia kohtaan heräsi 
huomattavasti hitaammin kuin oli ennakoitu. Sen vuoksi tukikelpoisuuden 
arviointiperusteita lievennettiin suuremman osallistumisen varmistamiseksi, mutta 
ohjelmaan osallistuminen jäi kuitenkin edelleen liian vähäiseksi. Yhdistynyt 
kuningaskunta suostui vähentämään toimenpideohjelman rahoitusta kaksi kertaa 
ohjelman viimeisen vuoden aikana. Kun tuen hakijoita viime hetkellä kuitenkin ilmaantui 
M,j> 
huomattavasti ennakoitua enemmän, se johti toimenpideohjelman käytettävissä olleiden 
varojen puutteeseen, ja komissio myönsi 23,5 miljoonaa ecua uudelle ohjelmakaudelle. 
Yhdistynyt kuningaskunta on pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset ja pyrkii komission kanssa yhteistyössä parantamaan 
menoennusteita. 
Luku 9: Yhteinen kalastus- ja meripolitiikka 
Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOK) 
9.14 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että aloitteen alkuvaihetta hankaloitti sen 
rahoittaminen useasta eri lähteestä ja että täytäntöönpanon hidasta edistymistä osoittaa 
se, että jäsenvaltiot, Yhdistynyt kuningaskunta mukaan lukien, eivät pystyneet 
joulukuussa 1996 toimittamaan komissiolle vahvistettuja selvityksiä tukikelpoisista 
menoista. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset ja yhtyy näkemykseen, että järjestelmää on yksinkertaistettava 
huomattavasti, jotta se toimisi tehokkaammin. 
Yhteisön kalastuslaivastorekisteri 
9.31 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että laivastorekisteri on vielä monessa 
suhteessa epätäydellinen. Yhdistyneen kuningaskunnan osalta havaittiin, että 404 alusta 
- 5 prosenttia laivastosta - oli syyskuussa 1996 erittelemättä. 
Yhdistynyt kuningaskunta jakaa tilintarkastustuomioistuimen huolen komission 
ylläpitämien kalastuslaivastoa koskevien tietojen epätarkkuudesta ja kannattaa 
näkemystä, että parannuksia tarvitaan. 
Kuten komissio vastauksessaan korostaa, Yhdistyneen kuningaskunnan 
luokittelemattomien alusten runsaslukuisuus näyttäisi olevan sen ja komission 
väliseen tiedonvaihtoon liittyvä ongelma, sillä kansallisesta rekisteristä ei puutu 
alakohtaisia koodeja. Yhdistynyt kuningaskunta vastaa mielellään kaikkiin 
komission lisätietopyyntöihin. 
Laivaston vetoisuus 
9.35 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että yhteisön kalastuslaivaston 
ilmoitettua kokonaisvetoisuutta koskevat tiedot ovat epäluotettavat erilaisien 
mittausmenetelmien vuoksi. Mitään yksittäistä jäsenvaltiota ei mainittu. 
J(<f 
Yhdistynyt kuningaskunta jakaa tilintarkastustuomioistuimen huolen, joka koskee 
yhteisön kalastuslaivaston ilmoitettua kokonaisvetoisuutta, ja on yhtä mieltä siitä, 
että käytössä tulisi olla yhdenmukainen ja luotettava menetelmä vetoisuuden 
laskemiseksi. 
Kalastuslaivastojen kapasiteetin uudelleenjärjestämisestä annetun 
erityiskertomuksen seuranta 
Yhtenäisyys ohjelman tavoitteisiin nähden 
9.45 Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että toimenpideohjelmista kalastuksen 
lopettamisen tukemiseksi ei myönnetty tukea rakennushankkeille sellaisissa 
jäsenvaltioissa kuten Yhdistynyt kuningaskunta, jotka eivät kalastuslaivastojen 
monivuotisen ohjausohjelman täytäntöönpanovaihetta koskevan komission kertomuksen 
mukaan pyrkineet saavuttamaan monivuotisen ohjausohjelman tavoitteita. 
Yhdistynyt kuningaskunta jakaa tilintarkastustuomioistuimen huolen ja toteaa, että 
kalastuslaivastojen monivuotisen ohjausohjelman vaatimusten noudattaminen on 
vaikeata. 
Luku 20: EMOTR:n tukiosaston ja kalastusalan menojen analysointi 
Maksaiavirastojen hyväksyminen ia tilien varmentaminen 
20.4 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan 
varmennetuista tileistä ei ollut toimitettu tietoja säädettyyn määräaikaan mennessä. 
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että tiedot sen tileistä on toimitettu myöhässä. 
Kuten komissio toteaa vastauksessaan, monilla jäsenvaltioilla oli ongelmia 
ensimmäisenä uuden varmennusmenettelyn käyttöönottovuotena. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa vaikeudet johtuivat pääasiassa uuden kirjanpitojärjestelmän 
käyttöönotosta. Kuten raportissa todetaan, kaikki täsmäyttämisongelmat pitäisi 
saada ratkaistua ennen EMOTRin varainhoitovuotta 1998. 
20.7 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan 
maksajavirastot esittivät lopulliset tilit varmentamisesta vastaavalle elimelle myöhässä, 
että virastojen ohjelmia koskevien tietojen ja kirjanpidon välillä oli täsmäyttämiseen 
liittyviä ongelmia, että joidenkin virastojen kirjanpitoa ei ollut täsmäytetty komissiolle 
ilmoituksen antavan koordinointielimen kirjanpitoon ja että ilmoitukset tehtiin 
maksajavir asioille makseltuja ennakoita koskevien tietojen eikä maksajavirastojen 
edunsaajille suorittamien maksujen perusteella. 
Vaikeuksia syntyi pääasiassa uuden kirjanpitojärjestelmän käyttöönotosta. 
Kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan maksajavirastojen tilit tarkastettiin ja 
hyväksyttiin kuitenkin heinäkuussa. Yksikään havaituista ongelmista ci ollut 
J}v 
riittävän vakava oikeuttamaan tilien jättämistä tarkastamista ja hyväksymistä 
koskevan päätöksen ulkopuolelle. Neljän maksajaviraston tileihin seitsemästä ei 
tehty lainkaan huomautuksia, ja muidenkin tileihin vain vähäisiä. 
Yhdistynyt kuningaskunta ei kuitenkaan hyväksy väitettä, että kuukausi-
ilmoitukset olisi tehty maksajavirastoillc maksettuja ennakoita koskevien tietojen 
eikä maksajavirastojen edunsaajille suorittamien maksujen perusteella. Ilmoitukset 
perustuvat maksajavirastojen suorittamiin maksuihin. 
On myönnettävä, että perintää koskevia vaikeuksia esiintyy silloin kun 
maksajavirastojen perinnän ja komissiolle suoritettavien maksujen välisessä 
ajoituksessa on eroja. Lokakuusta 1997 alkaen Yhdistyneen kuningaskunnan 
maksajavirastojen kuukausi-ilmoituksiin sisältyvät sekä todelliset menot että tulot. 
Kuten raportissa todetaan, kaikki täsmäyttämisongclmat pitäisi saada ratkaistua 
ennen EMOTR:n varainhoitovuotta 1998. 
Rajallinen varmuus 
20.13 a Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että se ei voinut riittävän 
todentavan aineiston puuttuessa saada varmuutta joistakin maksutapahtumista, 
esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtyjen julkisen varastoinnin määrien 
fyysisten tarkastusten riittämättömyyden vuoksi. 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat voineet osoittaa, 
että Yhdistyneellä kuningaskunnalla oli tuolloin käytössä olleita menetelmiä 
koskeva komission kirjallinen hyväksyntä sekä että Yhdistyneellä 
kuningaskunnalla oli tuolloin käytössä tehokas varastokirjanpitomcnctclmä. 
Asetus (ETY) N:o 618/90 on sittemmin kumottu ja korvattu asetuksella (EY) 
N:o 2148/96. Näiden muutosten johdosta Yhdistynyt kuningaskunta on muuttanut 
menettelyltään taatakseen sen, että ne ovat täysin uuden lainsäädännön vaatimusten 
mukaisia. 
JÇÀ 
RUOTSI 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUOSIKERTOMUS 
VARAINHOITOVUODELTA 1996 
Ruotsin vastaus tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin 
Numerointi vastaa vuosikertomuksen numerointia (EYVL C 348, 18.11.1997). 
Ensimmäinen nide - Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996 
Luku 6 - Euroopan aluekehitysrahasto * 
Kohdat 6.7 - 6.8 
Huomautukset koskevat viivästyksiä tavoitteen 6 osalta. Tilintarkastustuomioistuin ei 
kuitenkaan huomauta virheistä. Se toteaa, että vuoden 1996 loppuun mennessä ei ollut 
esitetty EAKR:lle yhtään maksupyyntöä ja että ensimmäiset maksut lopulliselle 
tuensaajalle suoritettiin heinäkuussa 1996. 
Sittemmin sekä vuoden 1995 toinen ennakko että vuoden 1996 toinen ennakko on 
pyydetty. Aluekehitysrahaston tavoitteen 6 osalta pyydetty summa on tällä hetkellä 35, 
827 miljardia ecua. Lokakuuhun 1997 mennessä oli tehty päätökset 48 prosentista 
vuosien 1995-1999 kokonaiskehyksestä ja saman vuoden joulukuussa oli 19 prosenttia 
maksettu. Nämä luvut osoittavat, että tilintarkastustuomioistuimen huomautukset olivat 
aiheellisia silloin, kun ohjelmien toteuttaminen alussa viivästyi ja yleisesti tarvittiin 
sisäänajovaihetta ennen kuin voitiin toimia suunnitelmien mukaisesti. 
Luku 7 - Euroopan sosiaalirahasto 
Kohta 7.26 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa julkisten palvelujen (sairaalat) henkilöstön saaneen 
tukea koulutukseen tavoitteen 4 piirissä. Se pyysi komissiota selvittämään tällaisten 
menojen tukikelpoisuuden. 
Ruotsille on myönnetty poikkeus julkisen sektorin osalta (terveys- ja hoitoala). 
Komission kuvaus Ruotsin poikkeuksellisuuden taustasta vastaa maan hallituksen 
käsitystä. Hallitus painotti neuvotellessaan komission kanssa tavoitteesta 4 nimenomaan 
tasa-arvonäkökohtaa sekä sitä, että Ruotsin julkinen sektori kohtaa kilpailun. Korostettiin 
muun muassa, että työntekijä voidaan sanoa irti. 
Toinen nide - Tarkastuslausumat 
Luku 20 - EMOTR:n tukiosaston ja kalastusalan menojen analysointi 
Kohta 20.13 
Sokerin varastointikorvausjärjestelmä edellyttää, että yritys saa korvausta kuukausittain 
niistä sokerimääristä, jotka kerätään varastoihin ja siiloihin. Asetuksen (ETY) N:o 
1998/78 artiklan 16 nojalla korvaussummissa on otettava huomioon havaitut erot. Siilot 
tyhjennetään ja puhdistetaan noin joka kolmas vuosi ja tällöin voidaan todeta, onko 
kirjattujen ja todellisten määrien välillä eroa. Nämä erot on viety yrityksen 
varastokirjanpitoon vuosittain syyskuun lopussa, mutta yritys ei ole ilmoittanut niitä 
Jordbruksverketille (maksajaviranomaiselle), joka ei tästä syystä ole ryhtynyt mihinkään 
toimiin. 
Tilikaudella 1997/98 ilmenneet erot on ilmoitettu Jordbruksverketille ja tammikuussa 
1998 yritykselle maksettiin 146 720 kruunua. 
Jordbruksverketin pyynnöstä on saatu tietoa eroista tilikausien 1994/95 ja 1995/96 osalta. 
Se on todennut yrityksen saaneen tilikaudelta 1994/95 liikaa korvausta, joten tämä joutuu 
maksamaan takaisin 165 834 kruunua. Jorclbruksverket totesi tilikauden 1995/96 osalta, 
että yrityksen tulee saada 7 708 kruunua. Tilikausien 1994/95 ja 1995/96 erot tasataan 
maaliskuussa 1998. 
Nykyisin asianomaisten viranomaisten rutiineihin kuuluu tarkastaa, että yritykseltä on 
saatu tiedot eroista. Valvontaa varten on määritelty kuhunkin varastotilaan liittyvä riski. 
Jokainen varasto tarkastetaan kaksi kertaa vuodessa ja kaikki niiden varastotapahtumat 
käydään läpi. 
Â ItÇ 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 679 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 17 01 09 
Luettelonumero : CB-CO-98-687-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
(^5