EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.07.1998 
KOM(1998)4091opull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA 
VARAINHANKINNASTA VUONNA 1997 

SISAU/VSLUI ITELO 
JOHDANTO 4 
1. VARAINHANKINTA JA LUOTONANTO 5 
1.1. VARAINHANKINTA 5 
/././. Kansainvälinen rahoitusympäristö 5 
1.1.2. Yhteisön varainhankinnan enimmäismäärät 5 
1.1.3. Varainhankinnan kehitys 6 
1.2. LUOTONANTO EUROOPAN UNIONISSA 6 
1.2.1. Inveslointikysynlä Euroopassa 6 
1.2.2. Euroopan investointipankki (ElP) 7 
1.2.3. Euroopan investointirahasto (E/R) 8 
1.2.4. EI1TY H) 
1.2.5. Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) // 
1.2.6. Euratom 12 
1.2.7. Yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuki 12 
2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 13 
2.1. YLEISKATSAUS 13 
2.2. YHTEISÖN MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSTOIMINTA 14 
2.2.1. Maksutaseiden rahoitustuki 14 
2.2.2. Luottojärjestely entisen Neuvostoliiton alueen uusille itsenäisille valtioille 14 
2.3. PÄÄTÖKSEN 97/256/EY MUKAISET LUOTOT: KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT, 
VÄLIMEREN MAAT, LATINALAISEN AMERIKAN JA AASIAN MAAT SEKÄ ETELÄ-AFRIKKA 14 
2.3.1. EIP:n tavoitteet ja painopistealueet 15 
2.3.2. Luotonanto 15 
2.3.3. Riskien jakaminen 18 
2.3.4. Yhteistyö muiden toimielinten kanssa 19 
2.4. LOMÉN SOPIMUKSEN ALLEKIRJOITTANEET MAAT 25 
2.4.1. Lainanannon kehittyminen alueittain 25 
2.4.2. E/P: n riskipääomaloimel 26 
2.5. MUUT YI ITEISÖN RAHOITUSVÄLINEET 26 
2.5.1. Euratom 26 
2.5.2. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (E.JKP) 26 
3. LUOTONANNON TALOUSARVIOVAIKUTUKSET 27 
3.1. KORKOTUKI. I 27 
3.2. YHTEISÖN TALOUSARVIOSTA MYÖNNETTÄVÄT TAKAUKSET ...28 
3.2.1. Soveltamisala 28 
3.2.2. Takuukanta 31. joulukuuta 1997 29 
4. TILASTOLIITE 31 
TAULUKOT 
I-1 Varainhankinta kansainvälisiltä markkinoilta 5 
1-2 EIP:n luotonannon rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) - maakohtainen jakauma 8 
1-3 EIR:n toiminta sen perustamisen jälkeen-maakohtainen jakauma 9 
1-4 EHTY-luotonanto 1997 10 
1-5 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto 31.12.1997 11 
2-1 Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1997-yhteenveto 13 
2-2 EIP:n luotonannon maantieteellinen ja alakohtainen jakauma Keski-ja Itä-Euroopassa 16 
2-3 EIP:n lainanannon jakauma maittain ja aloittain Välimeren maissa 17 
2-4 EIP:n lainojen jakautuminen maittain ja aloittain Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa 18 
2-5 PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista Keski- ja Itä-
Euroopan maissa , 20 
2-6 Kansainvälisten rahoituslaitosten osuus HIP:n rahoittamista hankkeissa Välimeren maissa 21 
2-7 Vuonna 1997 Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa allekirjoitetuista hankkeista saalava yhteinen 
etu 22 
2-8 Vuonna 1997 allekirjoitetut HIP:n lainat Keski-ja llä-Huroopan maissa (neuvoston päätös 
97/256/EY) .' 23 
2-9 Vuonna 1997 allekirjoitetut ElP:n lainat Välimeren maissa (neuvoston päätös 97/256/EY) 24 
2-10 Vuonna 1997 allekirjoitetut EIP:n lainat Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa (neuvoston 
päätös 97/256/EY) 25 
3-1 Yhteisön talousarviosta taattujen lainojen takuukanta pääomina 31.12.1997 30 
4-1 Varainhankinnan ja luotonannon vuotuinen kehitys yhteisössä 32 
4-2 Yhteisön liikkeessä oleva lainakanta 33 
4-3 Yhteisön vuonna 1997 liikkeeseen laskemat lainat valuuttalajeittani 34 
4-4 Yhteisössä myönnettyjen lainojen erittely toimialoittain ja rahoitusvälineittäin vuosina 1996 ja 
1997 34 
4-5 EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1996 ja 1997 taloudellisen tavoitteen mukaan 
eriteltynä 35 
4-6 Allekirjoitettujen lainojen maakohtainen jakauma yhteisössä 1996 ja 1997 36 
4-7 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto maittain 31.12.1997 37 
4-8 NCI-lainat valuuttalajeiltani: lainakanta 31.12.1997 37 
4-9 Yhteisössä maksettu yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä korkotuki 1977-1997 38 
4-10 Voimassa tai neuvoteltavana oleva rahoitustuki yhteisön ulkopuolelle, 31.12.1997 39 
JOHDANTO 
I. Neuvoston päätöksissä yhteisön uudesta rahoitusvälineestä (NCI)1 ja Euratomin 
tutkimukseen ja rahoitukseen2 tarkoitetuista lainanantojärjestclyistä määrätään, että 
komissio antaa vuosittain tietoja neuvostolle ja Euroopan parlamentille näiden välineiden 
käytöstä. Lisäksi Euroopan parlamentti edellytti yhteisön luotonannon ja varainhankinnan 
poliittisen seurannan tehostamista koskevassa päätöslauselmassaan3 Euroopan hiili- ja 
teräsyhteisön ja Euroopan investointipankin toiminnan sisällyttämistä seurantaan. Lisäksi 
päätöksissä 83/200/ETY (NCI III) ja 87/182/ETY (NCI IV) määrätään, että sallittujen 
enimmäismäärien käyttöasteesta on laadittava kertomus puolivuosittain. 
Yhteenveto vuoden 1997 kaikista toiminnoista, mukaan lukien kyseisen vuoden 
toinen vuosipuolisko yhteisön uuden rahoitusvälineen osalta, on tämän kertomuksen 1 
luvussa. 
2. Neuvoston päätöksessä4 velvoitetaan komissio antamaan vuodesta 1997 lähtien 
kertomus vuosittain ja puolivuosittain neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön 
talousarviosta taattujen ElP:n lainojen täytäntöönpanosta Keski- ja Itä-Euroopassa, 
Välimeren alueen valtioissa, Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa ja Etelä-Afrikassa. 
Kertomuksen tavoitteena on antaa kokonaiskuva Euroopan unionin ulkopuolelle 
suuntautuvista toimista, ja siinä esitetään lyhyt tiivistelmä yhteisön ulkopuolelle 
suuntautuvasta makrotaloudellisesta avusta, EIP:n toiminnasta AKT-valtioissa ja EJKP.n 
toiminnasta. 
Yhteenveto näistä toiminnoista on tämän kertomuksen 2 luvussa. 
3. Jotta neuvosto ja Euroopan parlamentti saisivat riittävästi tietoa ja pystyisivät 
valvomaan yhteisön talousarviovarojen käyttöä yhteisön luotonanto- ja 
varainhankintatoiminnassa, tämän kertomuksen 3 luvussa kuvaillaan edeltävien 
rahoitusvälineiden mukaisesti maksettujen korkotukien ja myönnettyjen takausten kantojen 
vaikutuksia talousarvioon. 
1 Päätös 78/870/ETY, EYVL L 298,25.10.1978. 
Päätös 81/19/ETY, EYVL L 37, 10.2.1981. 
Päätös 81/1013/ETY, EYVL L 367, 23.12.1981. 
Päätös 82/169/ETY, EYVL L 78, 24.3.1982. 
Päätös 83/200/ETY, EYVL L 112, 28.4.1983. 
Päätös 87/182/ETY, EYVL L71, 14.3.1987. 
2 Päätös 77/270/Euratom, EYVL L 88, 6.4.1977. 
1 Asiak. EP/67134, EYVL C 287, 9.11.1981. 
4 Päätös 97/256/HY, HYVL L 102, 19.4.1997. 
4 
1. VARAINHANKINTA JA LUOTONANTO 
1.1. VARAINHANKINTA 
/././. Kansain välinen rahoilusy m päristä 
Vuonna 1997 kansainvälisen rahoituksen määrä kasvoi jälleen huomattavasti -
lisäännyttyään voimakkaasti jo vuonna 1996 - heinäkuussa alkaneesta Kaakkois-Aasian 
rahoituskriisistä huolimatta. Toimintaa vauhdittivat pitkien korkojen alhainen taso ja hidas 
inflaatio, talouskasvun jatkuminen Yhdysvalloissa, näkymien paraneminen Euroopassa ja 
euron käyttöönottoon liittyvät positiiviset päätökset. Nämä tekijät tukivat 
cmissioaktiviteettia, joka kasvoi OECD:n alueella 31 prosenttia. Vuonna 1996 se kasvoi 56 
prosenttia. Kiinnostus euromääräisiin joukkolainoihin on myös säilynyt, ja ne kasvoivat 40 
prosenttia. Vuonna 1996 kasvu oli 64 prosenttia. Myös kansainväliset lainat kasvoivat 
vuonna 1997 (+26 prosenttia). Edellisenä vuonna ne vähentyivät (taulukko 1-1). 
Talouden elpyminen ja pitkien nimelliskorkojen alhainen taso edistivät edullisin ehdoin 
myönnettävien kiinteäkorkoisten lainojen liikkeeseen laskua ja vaihtovelkakirjojen 
merkintää. 
1-1 Varainhankinta kansainvälisiltä markkinoilta. 
1. Yhteistf 
1.1 BHTY 
1.2EV(1) 
1.3 Bjratom 
1.4 BP 
2. OBCD-maat (2) 
(jakauma vSlineittam) 
2.1 Liikkeeseen lasketut 
joukkovelkakirjalainat 
joista euro-obligaatiot 
2.2 Lainat 
3. Yhteison liikkeeseen-
laskemat joukkovelkakirja-
lainat suhteessa OBCD 1990 
12,5 
1,1 
0,4 
11,0 
283,8 
180,5 
141,4 
103.3 
6.9 1991 
16,9 
1,4 
1,7 
13,7 
340,1 
240,2 
200,5 
99,9 
7.0 1992 
15,7 
1.5 
1.2 
13,0 
353,1 
257,1 
212,7 
96,0 
6.1 1993 
20,1 
0,9 
5,0 
14.2 
534,5 
410.8 
337,0 
123,7 
4,9 1994 
15.2 
0,6 
0,3 
0,1 
14.2 
563,0 
360,3 
309,7 
202.7 
4,2 1995 
13.2 
0,4 
0,4 
12,4 
643,2 
357,3 
283,9 
285,9 
3,7 (miljardia 
1996 
18,0 
0,3 
0,1 
17,6 
833,6 
558,2 
464,5 
275.4 
3,2 ecua) 
1997 
23,7 
0,5 
0.2 
23,0 
1 080,0 
733.3 
648.2 
346,7 
3,2 
(1) Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) + maksutase 
(2) Ecun vuotuiseen keskikurssiin perustuva laskelma 
Lähde: OECD ja ETY 
1.1.2. Yhteisön varainhankinnan enimmäismäärät 
Komissio on valtuutettu hankkimaan rahoitusta pääomamarkkinoilta 
perustamissopimuksen yhteisön aluetta koskevan tavoitteen toteuttamiseksi. Tämän 
varainhankinnan avulla on määrä rahoittaa ydinvoimaloiden rakentamista ja parantamista 
(Euratomin nykyinen enimmäismäärä 4 miljardia ecua), yhteisön uuden rahoitusvälineen 
avulla toteutettuja investointeja (nykyinen enimmäismäärä 6,8 miljardia ecua), Euroopan 
hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaista hiili- ja terästeollisuuden 
tuotantokapasiteetin lisäämistä tai tuotantosuunnan muuttamista tai tarvittaessa lainoja 
jäsenvaltioille, joilla on maksutasevaikeuksia (enimmäismäärä 14 miljardia ecua). 
Rahoitukseen vielä käytettävissä olevat varat on ilmoitettu kutakin välinettä käsittelevässä 
kappaleessa. 
Kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten yhteydessä komissio on valtuutettu 
sopimaan lainoista, jotka on tarkoitettu Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE), Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) rahoitustukiohjelmien ja Välimeren 
alueella toteutettavien hankkeiden rahoittamiseksi. 
Sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan investointipankki on ollut tiiviisti 
mukana eri aloilla toteutettavan yhteisen politiikan ja painopistealueiden rahoittamisessa 
niin, että sen varainhankinta muodostaa valtaosan yhteisön varainhankinnasta. 
1.1.3. Varainhankinnan kehitys 
Dynaamisilla kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla yhteisön toimielinten 
liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen kokonaismäärän kasvu jatkui vuonna 1997 
31,7 prosentilla, kun se vuonna 1996 oli 36,4 prosenttia. Kasvu on EIP:n ja EHTY:n 
emissioiden ansiota ja se nostaa emissioiden kokonaismäärän 23,7 miljardiin ecuun. 
Kaiken kaikkiaan Euroopan yhteisön toimielinten joukkolainaemissioiden osuus kaikista 
OECD-maiden alueella liikkeeseen lasketuista joukkovelkakirjoista on pysynyt vakaana. 
Valuuttakurssikeinottelu väheni valuuttojen lähentymisen nopeutuessa, ja liikkeeseen 
laskettujen lainojen valuuttajakauma heijastaa yhä luotettavammin kussakin maassa 
allekirjoitettujen lainojen määrää (katso yksityiskohdat liitteen taulukosta 4-3). 
Liikkeessä oleva lainakanta oli 31. joulukuuta 1997 120,22 miljardia ecua eli 10 prosenttia 
enemmän kuin vuonna 1996. Kasvu johtuu yksinomaan EIP:n toiminnasta, koska muiden 
yhteisön välineiden osalta jatkui muutama vuosi sitten alkanut kantojen pieneneminen 
neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. 
1.2. LUOTONANTO EUROOPAN UNIONISSA 
1.2.1. In vestointikysyntä Euroopassa 
Vuonna 1996 havaitun taloudellisen toiminnan heikentymisen jälkeen kaikkien 
jäsenvaltioiden toteuttamat talouden tervehdyttämistoimet ovat alkaneet tuottaa tulosta. 
Yhteisön reaalisen BKT:n arvioidaan kasvaneen 2,7 prosenttia vuonna 1997, kun kasvu oli 
edellisenä vuonna 1,8 prosenttia. Toimintaa on tukenut investointien nopeutuminen, jotka 
kasvoivat 4,5 prosenttia, kun kasvu vuonna 1996 oli 3 prosenttia. Kiinteiden investointien 
kokonaisarvo oli Euroopan unionin käypien hintojen mukaan noin 1 300 miljardia ecua. 
Kokonaistyöllisyys kasvoi jälleen, ja näin ollen työttömyysaste alkoi laskea (10,9 
prosentista 10,7 prosenttiin työvoimasta). 
Aasian rahoituskriisi, joka on vaikuttanut epäsuotuisasti Euroopan vientiin, vaikutti 
tosiasiassa vain vähän yhteisön toimintaan. Huolet eurooppalaisista saatavista alueilla, 
jotka ilmoittivat pörssikurssien 15 prosentin laskusta loka- ja marraskuussa väistyivät 
nopeasti, kun pörssikurssit alkoivat jälleen nousta. 
1.2.2. Euroopan investointipankki (EIP) 
Vuonna 1997 taloudellisen ympäristön ollessa aikaisempaa suotuisampi kasvulle 
Euroopan investointipankki myönsi Euroopan unionille lainoja 23 miljardin ecun arvosta, 
mikä on 10 prosenttia enemmän kuin vuonna 1996. Toteutetun rahoituksen avulla on 
voitu tukea investointeja, joiden osuus Euroopan unionin kiinteän pääoman 
bruttomuodostuksesta arvioidaan olevan 4,7 prosenttia. Lainoja allekirjoitettiin kaikissa 
unionin viidessätoista maassa. Kolmen uuden jäsenvaltion allekirjoittamat lainat kasvoivat 
jälleen huomattavasti (15 prosenttia). 
Vastauksena Amsterdamin Europppa-neuvoston vuoden 1997 kesäkuussa hyväksymälle 
kasvua ja työllisyyttä koskevalle päätöslauselmalle (EYVL 10, 15.1.1998) Euroopan 
investointipankin yksiköt ja hallitus laativat "Amsterdamin erityistoimintaohjelman" 
(PASA). Siihen sisältyy uusia elementtejä, erityisesti EIP:n riskinotto sellaisten 
innovatiivisten pk-yritysten hyväksi, joilla on hyvät kasvumahdollisuudet. Lisäksi 
ohjelman tavoitteena on ohjata osa investointipankin rahoituksesta työvoimavaltaisiin 
investointeihin - terveydenhuolto, kaupunkien kiinnostuminen - tai tulevaisuuteen 
suuntautuneisiin eli koulutukseen, ympäristöön ja Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviin 
investointeihin. Sen tarkoituksena on lisätä kyseisille aloille myönnetyn rahoituksen 
ennakoitavissa olevaa määrää 10 miljardia ecua ajanjaksolla 1997-2000. 
Sopimuksia allekirjoitettiin 880 miljoonan ecun arvosta 31. joulukuuta 1997 mennessä. 
Tästä summasta 730 miljoonaa ecua liittyi koulutus- ja terveydenhoitoalan hankkeisiin ja 
150 miljoonaa ecua pk-yrkyksille suunnattuun "erityisikkunaan". 
Investointipankin tavanomaisten toimintojen osalta aluekehitykseen tarkoitetut tuet olivat 
14,6 miljardia ecua eli 67 prosenttia kaikesta rahoituksesta, ja ne keskittyivät voimakkaasti 
rakennerahastojen tukialueille. Ns. koheesiomaihin (Portugali, Espanja, Kreikka ja Irlanti) 
myönnettiin 4 miljardia ecua. Rakennerahastojen uudistuksesta vuonna 1989 alkaen 
aluekehitykseen myönnettyjen lainojen määrä on noussut 100 miljardiin ecuun, ja niiden 
avulla on rahoitettu noin 300 miljardin ecun arvoisia investointeja. 
Viestintäinfrastruktuurin rahoitukseen käytetyt varat kasvoivat 35 prosenttia ja olivat 8,8 
miljardia ecua, kun määrä vuonna 1996 oli 6,5 miljardia ecua. Liikcnneinfrastruktuureihin 
myönnettiin 6,9 miljardia ecua rautateille, moottoritieverkkoihin, ilmailualalle ja 
erityishankkeisiin, erityisesti Ison-Beltin ja Juutinrauman välisen kiinteän yhteyden 
rakentamiseen. 
Televiestintäverkkoihin, erityisesti matkapuhelinverkkoihin, tarkoitetut lainat ovat edelleen 
suuria (1,9 miljardia ecua). 
Liikenteen, energiansiirron ja televiestinnän alan Euroopan laajuisten verkkojen 
tukemista jatkettiin edelleen. Viiden viime vuoden aikana EIP on asettanut käyttöön 
42 miljardia ecua Euroopan laajuisten verkkojen rakentamiseen ja niiden laajentamiseen 
unionin naapurimaihin. Vuoden 1997 lopussa allekirjoitettujen lainojen määrä yhdeksän 
liikenteen alan Euroopan laajuisen verkon hyväksi neljästätoista ensisijaisesta verkosta oli 
6,9 miljardia ecua. Allekirjoitetut hankkeet, kuusi kymmenestä ensisijaisesta energia-alan 
Euroopan laajuisesta verkosta, olivat arvoltaan 2 miljardia ecua. 
1-2 EIP:n luotonannon rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) 
jakauma. maakohtainen 
BeJgla 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irianti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
ttavatta 
Portugal! 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdstynyt kunlngaskunta 
Muut(18artikla) 
YhtetedyhteensS 
Yhtetoon ulkopuotella yhteensa' 
ALLBORJOITETUT 
LAINASORMUKSET YHTBBJSA 1994 
miljoonaa 
ecua 
615 
850 
2 408 
535 
3 012 
2 477 
291 
3 100 
5 
400 
90 
1 110 
60 
15 
2 455 
261 
17 682 
2 246 
19 928 % 
3,1 
4.3 
12,1 
2,7 
15,1 
12,4 
1,5 
15,6 
0,0 
2,0 
0,4 
5,6 
0,3 
0,1 
12,3 
1.3 
88,7 
11.3 
100,0 1995 
miljoonaa 
ecua 
665 
825 
2 715 
525 
2 818 
2 207 
327 
3 435 
79 
319 
242 
1 232 
179 
273 
2 244 
519 
18 604 
2 806 
21 410 % 
3,1 
3,9 
12,7 
2,5 
13,2 
10,3 
1,5 
16,0 
0,4 
1,5 
1,1 
5,8 
0,8 
1,3 
10,5 
2,4 
86,9 
13,1 
100,0 1996 
miljoonaa 
ecua 
657 
688 
3 022 
721 
2 553 
2 509 
189 
4 121 
0 
766 
490 
1 294 
302 
846 
2 386 
402 
20 946 
2 294 
23 240 % 
2,8 
3,0 
13,0 
3,1 
11,0 
10,8 
0,8 
17,7 
0,0 
3,3 
2,1 
5,6 
1,3 
3,6 
10,3 
1,7 
90,1 
9,9 
100,0 1997 
miljoonaa 
ecua 
1 140 
737 
3 518 
730 
2 716 
2 721 
207 
3 517 
96 
398 
555 
1 350 
401 
925 
3 765 
184 
22 958 
3 244 
26 202 % 
4,4 
2,8 
13,4 
2,8 
10,4 
10,4 
0.8 
13.4 
0.4 
1.5 
2,1 
5.2 
1.5 
3,5 
14,4 
0,7 
87,6 
12,4 
100,0 
Ympäristönsuojelun tavoitteita vastaava rahoitus on kasvanut 23 prosenttia vuodesta 
1996. Sen kokonaissumma on 7,2 miljardia ecua, ja siinä keskitytään ensisijaisesti vesi- ja 
jätehuoltoon (3,1 miljardia ecua) sekä kaupunkiympäristön parantamiseen (2,4 miljardia 
ecua). 
Energiatavoitteiden rahoitus (2,6 miljardia ecua) koskee suurelta osin (1,6 miljardia ecua) 
energian järkevää käyttöä liikenteessä, sähkön- ja lämmönjakelua sekä teollisuusalan 
muutoksia. 
Vuonna 1997 teollisuustavoitteita ja pk-yrityksiä tuettiin voimakkaasti 4,6 miljardilla 
eculla, josta 2,5 miljardia ecua myönnettiin yhteisön teollisuuden kansainvälistä 
kilpailukykyä parantaviin yksittäisiin hankkeisiin. Myönnettyjen globaalilainojen avulla 
voitiin rahoittaa noin 13 000 pk-yritystä, joista kaksi kolmasosaa sijaitsee tukialueilla 
(taulukko 4-5). 
1.2.3. Euroopan investointirahasto (E1R) 
A) EIR:n yksityiseen ja julkiseen kumppanuuteen liittyvä toiminta. 
Euroopan investointirahasto on kansainvälinen rahoituslaitos, joka toimii kolmen 
ryhmittymän kanssa joko yksityisessä tai julkisessa yhteistyössä. Sen kolme kumppania 
ovat EIP, Euroopan komissio ja 76 Euroopan unionin jäsenvaltioissa sijaitsevaa 
rahoituslaitosta. EIR toimii yhteistyössä pankkien ja muiden rahoituslaitosten kanssa 
markkinaperiaatteen mukaisesti. Se ei ole luottolaitos, mutta se takaa erityisesti Euroopan 
laajuisten verkkojen (TEN) yhteydessä ja pk-yritysten rahoitushankkeisiin myönnettyjä 
luottoja. TEN-ohjelmaan kuuluu eurooppalaisia liikenteen, energian ja televiestintäalan 
infrastruktuurihankkeita. EIR voi myöntää kaikkien alojen pk-yritysten lainojen takuun 
rahoituksen välittäjälle rajoituksetta. Vuodesta 1996 alkaen sillä on myös ollut lupa 
hankkia osakkuuksia riskipääomayhtiöistä. Vuonna 1997 eli EIR:n kolmantena 
toimintavuonna, allekirjoitettujen takauksien määrä nousi huomattavasti (50%) ja rahasto 
hankki ensimmäiset osakkuutensa. 
B) EIR:n takaustoiminta 
Vuonna 1997 EIR myönsi takauksia 769 miljoonan ecun arvosta TEN-hankkeille 
ja pk-yrityksille, mikä nostaa rahaston perustamisesta vuoden 1994 kesäkuusta alkaen 
allekirjoitettujen operaatioiden kokonaismäärän 2,3 miljardiin ecuun. Kokonaissumman 
jakautuminen maittain esitetään seuraavassa taulukossa. 
1-3 EIR:n toiminta sen perustamisen jälkeen - maakohtainen jakauma. 
rrilj. ecua 
Takaus Osakkuudet(l) 
__ __ _ _ 
Tanska 2 
Saksa 98 3 
Kreikka 142 
Espanja 128 
Ranska 331 6 
Irianti 66 
Italia 499 
Luxemburg 4 
Alankomaat 35 
Itavafta 59 
RortugaJi 204 
Suorri 30 
Rjotsi 9 3 
Yndstynyt kuingaskunta 400 12 
BJ:n ilkopuolfaet alueet 232 
Yhteensa | 2 300 | 26 
(1) Rahaston perustajamaat. Allekirjoitusten määrä 
aloittain: 24,7 prosenttia TEN 
-liikenteen, 22,3 prosenttia 
TEN-energian, 20 prosenttia 
TEN-tele viestinnän 
hankkeisiin (TEN yhteensä 
67 prosenttia) ja 33 
prosenttia pk-yrityksille. 
Vaikka EIR toimii pääasiassa 
unionin alueella, yhteisön 
ulkopuolella toteutettavat 
operaatiot eivät ole 
poissuljettuja. Vuonna 1997 
allekirjoitettiin kaksi 
operaatiota Itä-Euroopassa: 
SPP-kaasuputkihanke 
Slovakian tasavallassa ja 
huomattava 
televiestintähanke Unkarissa. 
Erityisohjelma "kasvuja ympäristö " 
EIR on allekirjoittanut sopimukset kaikkien jäsenvaltioiden rahoituskumppaneiden kanssa 
Euroopan parlamentin aloitteesta vuonna 1996 käynnistetyn erityisohjelman "kasvu ja 
ympäristö" jälkeen. 
Tämän mukaisesti EIR takaa osittain niille pk-yrityksille myönnetyt pankkilainat, jotka 
toteuttavat ympäristöä hyödyttäviä hankkeita. Pienten yritysten allekirjoittamille lainoille 
myönnetyistä takauksista aiheutuvat kustannukset katetaan yhteisön talousarviosta. 
Vuonna 1997 kyseisestä järjestelmästä tuettiin noin 84 prosenttia kaikista pk-yritysten 
kanssa sovituista takauksista. 
C) Osakkuuksien hankkiminen 
Vuoden 1997 lopussa EIR:n sitoumukset sen omista varoista olivat 26 miljoonaa 
ecua. Niiden yksittäisten rahastojen kokonaissumma, joista EIR on hankkinut osakkuuksia, 
oli 413 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1997. 
Luxemburgissa 20. ja 21. marraskuuta pidetyssä työllisyyttä käsitelleessä valtion- ja 
hallitusten päämiesten huippukokouksessa EIP ja EIR allekirjoittivat "Euroopan 
teknologian rahoitusjärjestely (ETF)" -aloitteen täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen 
nopeasti kasvavien korkean teknologian pk-yritysten hankkeiden rahoittamiseksi. Tässä 
yhteydessä EIR sai EIP:ltä valtuuden hoitaa sen nimissä sen omista varauksista 
vähennettyä 125 miljoonan ecun summaa investointien tukemiseksi huipputeknologian pk-
yrityksille tarkoitetuissa riskipääomarahastoissa. Vuoden 1997 lopussa tähän tarkoitukseen 
tarkoitettujen sitoumuksien määrä oli 6,49 miljoonaa ecua. 
1.2.4. FATTY 
Komission kesäkuussa 1994 tekemän EIITY:n varainhankinnan ja luotonannon 
uudelleen määritystä koskevan päätöksen (EYVL C 175, 28.6.1994) mukaisesti, joka 
edeltää EMI Y-sopimuksen voimassaolon päättymistä 23. heinäkuuta2002, uusien yhteisön 
alueelle myönnettyjen lainojen määrä kasvoi voimakkaasti edelliseen vuoteen verrattuna 
(liitteen taulukko 4-6). Kasvu selittyy sillä, että vuoden 1997 ensimmäinen vuosipuolisko 
oli käytännössä viimeinen jakso, jolloin EHTY:n lainoja voitiin myöntää, lukuun ottamatta 
joitakin poikkeustapauksia. Komission vuonna 1994 hyväksymät suuntaviivat EHTY:n 
varainhankinta- ja luotonantotoiminnan uudelleen määrittämiseksi vuoteen 2002 mennessä 
saivat mahdolliset lainanottajat liikkeelle ja antoivat (lopullisen) kasvusysäyksen tälle 
toiminnalle. Tämän jälkeen ei ole mahdollista saada pitkäaikaisia lainoja eli lainoja, jotka 
erääntyvät vuoden 2002 jälkeen, lukuun ottamatta joitakin suuria yleiseurooppalaisia 
infrastruktuurihankkeita varten myönnettäviä lainoja, joihin on mahdollista saada 
valtiontakaus. 
1 -4 EHTY-luotonanto 1997. 
(tuhatta ecua) 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
ItSvalta 
Portugal! 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Yhteisdn ulkopuolella 
YHTEENSA 54 artikla 
-
-
49 508 
-
-
-
-
4 048 
68 682 
-
71 851 
122 442 
-
-
316 530 66 artikla 
20 078 
-
44 606 
-
2 898 
22 090 
-
33 610 
6 746 
-
3 562 
-
73 211 
-
206 800 96 artikla 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0 Yhteiskunnan 
tukema 
369 
3 
8 205 
31 
1 589 
1 894 
19 
1809 
27 
204 
897 
-
2 863 
-
17911 Yhteensll 
20 447 
3 
102 318 
31 
4 487 
23 985 
19 
39 467 
75 455 
204 
76 310 
122 442 
76 074 
0 
541 241 
Näin ollen EHTY:n lainat lähes kaksinkertaistuivat vuonna 1997 edelliseen vuoteen 
verrattuna. Lainojen kysyntä on ollut erityisen voimakasta EHTY:n tuotteiden kulutuksen 
10 
alalla (54 artikla), erityisesti Portugalissa, Itävallassa, Luxemburgissa ja Saksassa. 
Taantuneilla hiili- ja lerästeollisuusalueilla tuotantosuunnan muuntaminen (56 artikla) on 
lisääntynyt erityisesti Belgiassa, Saksassa ja Itävallassa. 
1.2.5. Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) 
A) Yleiskatsaus 
Yhteisön uuden rahoitusvälineen osalta on muistettava, että uusia lainoja ei ole 
myönnetty vuoden 1991 jälkeen. Takaisinmaksuohjelmaa on noudatettuja eräiden maiden 
lainat on maksettu melkein kokonaan takaisin. Lainojen enimmäismäärien käyttöaste 
esitetään taulukossa 1-5. 
1-5 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto 31.12.1997. 
(miljoonaa ecua) 
RahoKuraopimukset 
Globaalllainat(l) 
Tuotanto (1) 
Infrastruktuuri 
Energia 
Nettoluotonanto yhteensa* (2) 
BP:n luotonanto (omat varat) 
Sallitut enimmSismaarat 
JSSnnds NCII 
5,4 
538,5 
446,7 
990.5 
1 000,0 
9.5 Jäjleenrak. 
Italia 
598.7 
598.7 
351,6 
1 000,0 
49,7 Jälleenrak. 
Krejkka 
80,0 
80,0 
80,0 
0,0 NCIII 
406,8 
10,6 
279.4 
300,8 
997,5 
1 000,0 
2.5 NCI III 
2 138,0 
465,3 
258,3 
2 861,5 
3 000,0 
138,5 NCI IV 
668,8 
668.8 
750,0 
81.2 YHT. 
3 213,5 
15,9 
1 961,9 
1 005,8 
6 197,1 
351,6 
6 830,0 
281.3 
(1) Teollisuus ja maatalous. 
(2) Allekirjoitetut lainat pl. peruutukset. 
Yhteisön uuden rahoitusvälineen neljäs erä (NCI IV) on kiinnostava, koska sillä on 
erityispiirteitä, kuten esimerkiksi mahdollisuus muuntaa lainat riskipääomaksi, käyttää 
laina aineettoman omaisuuden hankinnan rahoittamiseen tai lykätä korkojen maksua. 
B) Yhteisön uuden rahoitusvälineen käyttöaste puolivuosittain 
Yhteisön uuden rahoitusvälineen rahoitusta koskevissa neuvoston päätöksissä 
83/200/LTY (6 artikla) ja 87/182/LTY (8 artikla) määrätään, että komissio laatii 
puolivuosittain kertomuksen yhteisön uuden rahoitusvälineen kolmannen ja neljännen 
(NCI III ja IV) erän käyttämisestä. Kun otetaan huomioon taulukossa 1-5 sallitut 
enimmäismäärät ja niiden käyttö (96%), vuosipuoliskon aikana tapahtunut kehitys ei muuta 
aiemmin kuvailtua vakiintunutta tilannetta. 
Sitä vastoin tätä tarkoitusta varten liikkeeseen laskettu lainakanta vaihtelee puolivuosittain 
velan kuoletuksen ja lainatun valuutan kurssien mukaan. Tältä osin 1. heinäkuuta ja 31. 
joulukuuta 1997 välisen ajanjakson tilanne on esitetty liitteen taulukossa 4-8. 
11 
1.2.6. Euratom 
lùiroopan unionissa ei ole tehty moneen vuoteen yhtään ydinenergiahanketta 
koskevaa rahoitusanomusta. Luratomin kautta myönnettävän rahoituksen 
enimmäismäärästä on jäljellä 1,1 miljardia ecua. Sitä vastoin tutkittavana on useita 
yhteisön ulkopuolisia hankkeita (2.5.1 kohta). 
1.2.7. Yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuki 
Keskipitkän aikavälin rahoitustukijärjestelmää jäsenvaltioiden maksutaseen 
tukemiseksi ei käytetty viime vuonna. Ottaen huomioon tämän järjestelmän osana 
Kreikalle aikaisemmin myönnetyt lainat eli miljardi ecua (jonka ensimmäinen erä vuodelta 
1991 oli 2,2 miljardia), Italialle myönnetyt lainat eli neljä miljardia ecua (vuonna 1993 
myönnetyn 8 miljardin lainan kaksi ensimmäistä erää) ja vuonna 1997 suoritetut 
takaisinmaksut, näiden lainojen kanta oli 31. joulukuuta 1997 neljä miljardia ecua. 
Pääomamarkkinoilta hankittavien lainojen määrä oli siten K) miljardia ecua. 
12 
2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 
2.1. YLEISKATSAUS 
Yhteisön kanssa yhteistyösopimuksen tehneiden kolmansien maiden rahoitustuki 
toteutetaan eri muodoissa maantieteellisten alueiden ja saavutettavien tavoitteiden 
mukaisesti. Kyseessä ovat valtiokohtaiset lainat, kun yhteisö aikoo osallistua näiden 
maiden makrotaloudellisen tasapainon palauttamiseen, yksittäiset lainat, kun yhteisö aikoo 
kehittää infrastruktuureja ja suuria tervehdyttämistoimia sekä globaalilainat paikallisille 
pankeille, kun yhteisö haluaa kehittää pk-yritysten tuotantoverkkoa ja tukea 
markkinataloutta. Lisäksi EIP kehittää Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa ja 
Välimeren alueen maissa muita kuin perinteisiä rahoitusvälineitä, erityisesti sellaisten pk-
yritysten osakkuuksien hankkimista, joilla on kehittymismahdollisuuksia. Näistä välineistä 
on säädetty neuvoston asetuksissa ja päätöksissä, joissa täsmennetään niiden 
täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet kyseisten maantieteellisten alueiden mukaisesti. 
EIP:lle Keski-ja Itä-Euroopan, Välimeren alueen, Latinalaisen Amerikan, Aasian ja Etelä-
Afrikan maissa myönnetyt luotonantovaltuudet uudistettiin kokonaisuudessaan 14. 
huhtikuuta 1997 tehdyllä päätöksellä 97/256/EY, jossa hyväksyttiin uusien 
luotonantovaltuuksien määrät kolmen vuoden ajaksi. Näin määritellyt rahoitusosuudet ovat 
3 520 miljoonaa ecua Kllv-muillc, 2-310 miljoonaa ecua Välimeren maille, 900 miljoonaa 
ecua Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille sekä 375 miljoonaa Etelä-Afrikan 
tasavallalle. 
Samalla päätöksellä perustettiin uusi takausjärjestelmä, jotta EIP ottaisi vastatakseen 
entistä enemmän unionin ulkopuolelle suuntautuvan lainanannon riskeistä. Unionin 
toimintoja ohjaavien käytäntöjen perusteella EIP vastaa vastedes muista takauksista kuin 
valtiontakauksista nauttivien hankkeiden rahoitus- ja talousriskeistä, ja poliittiset riskit 
katetaan yhteisön talousarviosta. 
2-1 Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1997 - yhteenveto. 
(miljconaa ecua) 
AKr-WWA-maat 
Valirreren maat 
WE 
IVY 
Latinalainen Amerikka ja Aasie 
Etela-Afrikka 
Yhteensa Maksutase-
tuki(1) 
95 
100 
-
195 BP 
Talousarviovarat 
(2) 
19 
36 
55 Omat varat 
41 
1086 
1486 
378 
199 
3 190 (3) YHTEENSA 
1 122 
1581 
100 
378 
199 
3440 
(1) Maksetut lanat. 
(2) EIRn talousarviosta tai Euroopan kehitysrahastosta (EKR) myöntämiä ja hallinnoimia, 
kehitysrahaston (EKR) varoista 
(3) Allekirjoitetut lanat joista 2 562,5 miljoonaa ecua neuvoston paatoksen 97/256/EY nojalla 
(taulukot 2-2-2-4). 
13 
2.2. YHTEISÖN MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSTOIMINTA 
2.2.1. Maksutaseiden rahoitustuki 
Luottoina myönnettävä makrotaloudellinen tuki on luonteeltaan poikkeuksellista ja 
se sisältyy kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiin tukea Bretton Woods -instituution kanssa 
joidenkin siirtymävaiheen ongelmia kohtaavien maiden maksutasetta. Yhteisön osalta siinä 
keskitytään maantieteellisiin lähialueisiin, kuten Keski- ja Itä-Euroopan, entisen 
Neuvostoliiton ja Välimeren eteläpuolisiin maihin. Tämän tuen maksaminen riippuu 
luensaajamaiden toteuttamista ennalta määritellyistä tavoitteista. Näillä edellytyksillä 
vuosittain toteutettavien toimenpiteiden määrä on rajallinen eikä ole mahdollista laatia 
kunnollisia vertailuja myönnetyn tuen vuosittaisesta kasvusta. 
Vuonna 1997 neuvosto päätti antaa makrotaloudellista tukea myöntämällä Bulgarialle 250 
miljoonan ecun ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle 40 miljoonan ecun 
lainan. Lisäksi neuvosto päätti myöntää poikkeustukea Armenialle ja Georgialle yhteensä 
170 miljoonaa ecua. 
Maksujen osalta vuonna 1997 myönnettiin tukea 195 miljoonaa ecua. Edellisinä vuosina 
päätettyihin lainoihin liittyvät maksut ovat 170 miljoonaa ecua. Ne jakautuvat seuraavalla 
tavalla: 70 miljoonaa ecua Romanialle ja 100 miljoonaa ecua Ukrainalle. Niihin on 
lisättävä vuonna 1997 päätettyinä uusina lainoina 25 miljoonan ecun maksaminen entiselle 
Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. 
2.2.2. Luottojärjestely entisen Neuvostoliiton alueen uusille itsenäisille 
valtioille 
Vuoden 1991 joulukuussa tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti, joka koski 
enimmäismäärältään 1 250 miljoonan ecun kaupallisen luoton myöntämistä entisen 
Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille, vuonna 1997 ei suoritettu yhtään maksua. 
Lisäksi tätä luottojärjestelyä koskeva nostoaika on tällä hetkellä päättynyt. Sen vuoksi 
tulevaisuudessakaan ei suoriteta enää yhtään uutta maksua. Suurin osa myönnetyistä 
luotoisia on jo maksettu takaisin, lukuun ottamatta Armenian, Georgian ja Tad2ikistanin 
234 miljoonan ecun suuruisia myöhästyneitä maksuja, mukaan lukien pääoma ja korot. 
2.3. PÄÄTÖKSEN 97/256/EY MUKAISET LUOTOT: Keski- ja Itä-
Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat 
sekä Etelä-Afrikka 
Tämä luku muodostaa edellä mainitun neuvoston päätöksen 2 ja 3 artiklan 
mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavan kertomuksen eli siihen 
sisältyy vuoden 1997 loppupuolen kattava kuuden kuukauden kertomus ja vuoden 1997 
vuosikertomus. 
Lisäksi kertomus kattaa 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/207/EY 
mukaisesti (EYVL L 131, 15.6.1995) EIP:n viime vuoden toiminnan Etelä-Afrikan 
tasavallassa. 
14 
2.3 J. EIP:n tavoitteetja painopistealueet 
Euroopan investointipankki tukee niitä Keski- ja Itä-Euroopan maita, joiden 
pitkän aikavälin tavoitteena on valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen, auttamalla 
niitä luomaan liittymisen edellyttämät talouden puitteet5. Lisäksi investointipankki tukee 
Albaniaa. 
EIP:n ensisijaisia tehtäviä ovat liikenne-, televiestintä- ja energia-alan parantaminen, 
nykyaikaistaminen ja kehittäminen, ja niissä korostetaan erityisesti Euroopan laajuisia 
verkkoja (TEN) sen perusteella, mitkä liikenneministerien yleiseurooppalaisessa 
liikennekokouksessa määriteltiin maantie- ja rautatieyhteyksien kehittämisen keskipitkän 
aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi. 
EIP:n hankkeisiin liittyville ympäristökysymyksille annetaan etusija kyseisten maiden 
mukauttaessa lainsäädäntöään vähitellen EU:n lainsäädäntöä vastaavaksi. EIP tukee pk-
yrityksiä ja muita teollisuusaloitteita, erityisesti sellaisia, joihin EU-kumppanit osallistuvat 
suoraan tai globaalilainavälineen kautta. 
Välimeren alueella joidenkin alueen maiden kanssa vuosina 1992-1996 tehtyjen 
kahdenvälisten rahoituspöytäkirjojen mukaisesti vielä käytettävissä olevien varojen 
jatkuvan sitoutumisen lisäksi investointipankin luotonanto on jatkunut vuodesta 1997 
alkaen pääasiassa Euro-Välimeri-kumppanuuden yhteydessä kyseisten maiden 
taloudellisen kehittämisen tukemiseksi. Pankkilainat tukevat yksittäisiä 
investointihankkeita ja globaalilainajärjestelmän avulla pieniä hankkeita ja pk-yrityksiä 
sekä vahvistavat useiden maiden rahoitussektoria. 
Euro-Välimeri-kumppanuuden ehtojen mukaisesti EIP:n omien varojen lainaamista 
täydentävät korkotuet (ympäristöalan lainoille) ja investointipankin hallinnoima 
riskipääoma EU:n talousarviovaroista. 
Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa investointipankki rahoittaa hankkeita, joista on 
yhteistä etua kyseisille maille ja Euroopan unionille eli yhteisrahoitus EU-hankkeiden 
aloittajien kanssa, teknologian siirto sekä energia-alan ja ympäristönsuojelualan yhteistyö. 
Kyseisten hankkeiden yhteistä etua koskevat yksityiskohdat ovat taulukossa 2-7. 
Etelä-Afrikan tasavallassa investointipankin tavoitteena on tukea Etelä-Afrikassa 
alkanutta siirtymistä demokratiaan ja edistää maan jälleenrakentamis- ja 
kehittämisohjelman saattamista päätökseen. 
2.3.2. Luotonanto 
Tarkasteluajanjakson aikana investointipankki allekirjoitti 22 luottosopimusta 
Keski- ja Itä-Euroopassa yhteensä 1 466 miljoonan ecun arvosta (lukuun ottamatta 
edellisen luotonantoa koskevan luotonantovaltuuden aikana allekirjoitettua 20 miljoonan 
ecun suuruista lopullista lainasopimusta vuoden 1997 maaliskuussa). 
Neuvoston päätöksen mukaisen toiminnan lisäksi investointipankki on perustanut huomattavan 
liittymistä edeltävän järjestelyn, jonka avulla se myöntää lainoja omista varoistaan ilman 
talousarviotakausta EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi. 
15 
Puolaan, Unkariin, Tsekkiin ja Slovakiaan myönnetyt luotot olivat yli 80 prosenttia EIP:n 
lainanannosta alueelle. EIP allekirjoitti neuvoston päätöksen mukaisia lainoja myös 
kaikkien muiden Keski- ja Itä-Huroopan maiden kanssa paitsi Albanian (taulukko 2-2). 
• EIP jatkaa kyseisten maiden taloudellisen kehittämisen tukemista pääosin rahoittamalla 
strategisia infrastruktuureita. Kokonaisrahoituksesta kolmasosa eli 502 miljoonaa ecua 
myönnettiin liikenteen infrastruktuurihankkeisiin, mukaan lukien Tsekin osuus 
Berliinin ja Wienin välisestä rautatieyhteydestä, TEN-maantieverkot Slovakiassa, 
Sofian ja Tallinnan lentokenttien nykyaikaistaminen sekä laaja hätäohjelma tulvien 
rautatieinfrastruktuurille aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi Puolassa. 
• Televiestintähankkeita tuettiin viidessä maassa yhteensä 357 miljoonan ecun 
suuruisilla lainoilla eli neljänneksellä koko toimintaan varatusta rahoituksesta. 
Hankkeisiin kuuluvat matkapuhelimiin (GSM) liittyvät investoinnit Liettuassa, 
Slovakiassa ja Sloveniassa. 
• Energia-alan lainat olivat yhteensä 70 miljoonaa ecua, ja ne myönnettiin voimalan 
kehittämiseen Unkarissa ja kaukolämpöjärjestelmän kunnostamiseen Bukarestissa. 
• Tuki teollisuudelle oli 112 miljoonaa ecua, mukaan lukien globaalilainat pieniin 
hankkeisiin Puolassa ja Virossa ja kuilulevytehtaan luki Romaniassa. 
• Tuki yleisiin infraslruktuureihin oli 425 miljoonaa ecua, mukaan lukien huomattava 
tulvien aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen tarkoitettu hätäapu Puolalle ja 
Tsekille. 
2-2 EIP:n luotonannon maantieteellinen ja alakohtainen jakauma Keski- ja Itä-
Euroopassa. 
Maa 
Bulgaria 
TSekki 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Yhteensa" Lainojen 
mflara 
1 
4 
2 
1 
1 
1 
4 
3 
4 
1 
22 Allekirjoi-
tetut lainat 
yhteensa* 
(milj. ecua) 
60 
540 
20 
35 
20 
7 
355 
122 
262 
45 
1466 
(100%) Liikenne 
60 
240 
10 
20 
75 
97 
502 
(34?2%) Televiestint 
a 
100 
7 
40 
165 
45 
357 
(24,4%) Energia 
35 
35 
70 
(4,8%) Teolli-
suus 
10 
55 
47 
112 
(7,6%) YIeinen 
infrastruk-
tuuri 
200 
225 
425 
(29%) 
Välimeren alueelle myönnetyt lainat jakautuivat tasaisesti yhdeksään maahan. 
Tarkasteluajanjakson aikana investointipankki allekirjoitti neuvoston päätöksen mukaisia 
16 
lainoja 934 miljoonan ecun arvosta kaikissa Välimeren maissa Maltaa6, Israelia ja Syyriaa 
lukuun ottamatta (taulukko 2-3). 
• Liikenteen infrastruktuurin investointien osuus oli melkein kolmasosa 
(300 miljoonaa ecua) kaikesta lainanannosta, mukaan lukien tvgypt Airin kaluston 
uusiminen, Jordanian merisatamainfrastruktuuri, Libanonin ja Tunisian 
maantieinfrastruktuuri sekä Marokon ja Tunisian rautatieinfrastruktuuri. 
• Kokonaisrahoituksesta yli 28 prosenttia (265 miljoonaa ecua) myönnettiin vesi- ja 
viemäri-investoi nteihin Libanonissa, Marokossa, Turkissa, Tunisiassa ja Kyproksessa. 
• Suuren kaasuputkihankkeen osuus Algeriassa oli 23 prosenttia kaikesta lainanannosta. 
Hanke sai yhdessä Libanonin sähkövalvontakeskuksen tuen kanssa energia-alalle 
melkein neljänneksen (229 miljoonaa ecua) koko lainanannosta. 
• Kokonaisrahoituksesta 15 prosenttia (140 miljoonaa ecua) myönnettiin yksittäisiin 
teollisuushankkeisiin, mukaan lukien eräät EU:n sijoittajien kanssa perustetut 
yhteisyritykset, kuten sementtitehdas Egyptissä, pk-yritysten tukemiseen Jordaniassa 
ja Turkissa globaalilainajärjestelmällä sekä teollisuusalueeseen Gazassa ja 
Länsirannalla. 
2-3 EIP:n lainanannon jakauma maittain ja aloittain Välimeren maissa. 
Maa 
Algeria 
Kypros 
Egypti 
Jordania 
Libanon 
Marokko 
Tunisia 
Turkki 
Gaza-Lansiranta 
Yhteensa Laino­
jen 
maara 
1 
1 
3 
2 
3 
2 
3 
2 
1 
18 Allekirjoi-
tetut lainat 
yhteensa 
(milj. ecua) 
218 
30 
121 
60 
131 
135 
130 
95 
14 
934 
(100 %) Liikenne 
75 
30 
20 
85 
90 
300 
(32,1 %) Energia 
218 
11 
229 
(24,5 %) Ympflristo, 
vesi ja 
viemardinti 
30 
100 
50 
40 
45 
265 
(28,4 %) Teollisuus, 
muut, 
sekalaiset 
46 
30 
50 
14 
140 
(15 %) 
Tarkasteluajanjakson aikana investointipankki allekirjoitti kuusi yhteensä 214,5 
miljoonan ecun lainaa Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa. Tähän sisältyy kaksi 
lainaa, jotka allekirjoitettiin väliaikaisen lainanantovaltuuden yhteydessä vuosina 1996— 
1997 ja joiden arvo on yhteensä 52 miljoonaa ecua (taulukko 2-4). Lainat allekirjoitettiin 
Indonesiassa, Filippiineillä, Brasiliassa ja Perussa yhden alueellisen hankkeen (Andien 
liitto) ohella. 
Lainanannolla tuettiin talouden infrastruktuuria (vesihuolto, lentokenttäinfrastruktuuri, 
tietoliikenne), energia-alaa, teollisuushankkeita (sementti) sekä pieniä ja keskisuuria 
yrityksiä globaalilainalla. 
Maltassa lainat allekirjoitettiin neljännen rahoituspöytäkirjan yhteydessä. 
17 
2-4 ElP:n lainojen jakautuminen maittain ja aloittain Latinalaisessa Amerikassa ja 
Aasiassa. 
Maa 
Indonesia 
Filippiinit 
Brasilia 
Peru 
Alueellinen 
Yhteensa Laino­
jen 
maara 
1 
2 
1 
1 
1 
6 Allekirjoi-
tetut lainat 
yhteensa 
(milj. ecua) 
55 
377 
32,5 
50 
407 
214,5 
(100 %) Liikenne 
25 
25 
(11,7%) Televiestinta 
50 
50 
(23,3 %) Energia 
12 
12 
(5,6 %) Teollisuus, 
muut, 
sekalaiset 
55 
32,5 
40 
127,5 
(59,4 %) 
Jäljempänä 2.3 kappaleen lopussa olevissa taulukoissa 2-8, 2-9 ja 2-10 esitetään edellä 
mainituilla alueilla allekirjoitettuja neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaisia 
lainasopimuksia tarkemmin. 
Vuonna 1997 investointipankki allekirjoitti yhteensä 199 miljoonan ecun suuruiset 
lainasopimukset Etelä-Afrikan tasavallan kanssa ja saavutti siten ensimmäisen 
lainananto valtuuden aikana myönnetyn 300 miljoonan enimmäismäärän (neuvoston päätös 
95/207/EY). Yhteensä 104 miljoonan ecun suuruiset lainat myönnettiin vesi- ja viemäri-
investointeihin ja 45 miljoonan ecun laina Mossgasille lähellä sijaitsevien kaasuvarojen 
hyödyntämisestä sekä siihen liittyvien kompressiolaitteiden asentamisesta aiheutuviin 
kustannuksiin. Lisäksi myönnettiin 50 miljoonan ecun suuruinen globaalilaina pienten ja 
keskisuurten investointien rahoittamiseen. 
Tarkasteluajanjakson aikana investointipankki ei allekirjoittanut yhtään neuvoston 
päätöksen 97/256/EY mukaista rahoitussopimusta Etelä-Afrikan tasavallan kanssa. 
2.3.3. Riskien jakaminen* 
Tarkasteluajanjakson aikana neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaisesti EIP:n 
myöntämien lainojen riskien jakaminen oli yhteensä 639,5 miljoonaa ecua9 eli 8,8 
prosenttia myönnettävien lainojen enimmäismäärästä ja 24,5 prosenttia tähän mennessä 
myönnetyistä uuden takausjärjestelmän mukaisista lainoista. Aluekohtaiset 
yksityiskohtaiset tiedot ovat seuraavat: 
Mukaan lukien yksi väliaikaisen lainanantovaltuuden aikana allekirjoitettu laina, joka kuuluu 
neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaisiin takausjärjestelyihin. 
Neuvoston päätöksessä 97/256/EY, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, Euroopan investointipankkia 
"kehotetaan pyrkimään siihen, että 25 prosentin tavoitetaso sen valtuuksiensa mukaisesti 
myöntämästä kokonaislainanannosta katetaan käyttämällä muita kuin valtiontakauksia, mitä voidaan 
mahdollisuuksien mukaan laajentaa yksittäisten valtuuksien perusteella milloin tahansa 
markkinatilanteen sen salliessa". 
Mukaan lukien 122 miljoonaa ecua Latinalaiselle Amerikalle ja Aasialle väliaikaisen valtuuden 
yhteydessä myönnettäviä lainoja, joiden määrä taataan myös neuvoston päätöksessä määrättyjen 
takausjärjestelyjen avulla. 
18 
- Keski- ja Itä-Euroopan maissa EIP:n myöntämien lainojen riskien jakaminen oli 
yhteensä 444 miljoonaa ecua eli 12,6 prosenttia näille maille myönnettävien lainojen 
enimmäismäärästä ja 30,3 prosenttia tähän mennessä myönnetyistä lainoista. 
- Euro-Välimeri-kumppanuulcen sisältyvien suunnittelumencttclyjcn mukaisesti kaikki 
hankkeet kahta lukuun ottamatta allekirjoitettiin hallitusten tai muiden julkisten 
toimielinten kanssa. Näin ollen ei ole yllättävää huomata, että EIP:n myöntämien 
lainojen riskien jakaminen tarkasteluajanjaksona oli Välimeren maiden osalta yhteensä 
46 miljoonaa ecua eli kaksi prosenttia näille maille myönnettävien lainojen 
enimmäismäärästä ja 4,9 prosenttia tähän mennessä myönnetyistä lainoista. 
- Kuten EIP:n toimintaa Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa käsittelevässä 
viimeisimmässä kertomuksessa (KOM( 1998) I ) todetaan, neuvoston päätöksessä 
97/256/EY tarkoitettua uutta takausjärjestelmää sovelletaan myös tätä aluetta koskevaan 
väliaikaiseen lainanantovaltuuteen EIP:n hyväksymien lainojen osalta, joita päätöksen 
voimaantulon aikaan ei vielä oltu allekirjoitettu. Tällaisten lainojen kokonaismäärä oli 
yhteensä 122 miljoonaa ecua. Tästä määrästä allekirjoitettiin tarkasteluajanjakson 52 
miljoonan ecun arvoiset lainat, joista yksi 12 miljoonan laina koski riskien 
jakamishanketta. 
Tarkasteluajanjakson aikana EIP:n Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa myöntämien 
lainojen riskien jakaminen oli (edellä mainittu 12 miljoonan ecun summa mukaan 
lukien) yhteensä 149,5 miljoonaa ecua eli 14,6 prosenttia näille maille myönnettävien 
lainojen enimmäismäärästä ja 69,7 prosenttia alueella tähän mennessä uuden 
lakausjärjcstelmän mukaisesti myönnetyistä lainoista. 
Aluekohtaisissa taulukoissa (taulukot 2-8, 2-9 ja 2-10) 2.3 kappaleen lopussa esitetään 
lainat, jotka katetaan muilla kuin valtiontakauksilla siten kuin neuvoston päätöksessä 
97/256/EY edellytetään. 
2.3.4. Yhteistyö muiden toimielinten kanssa 
EIP:n toiminta Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutetaan osana EU.n ohjelmaa 
rahoittamalla erityisesti sellaisia investointeja, joiden avulla on tarkoitus sovittaa maiden 
infrastruktuuri yhteen EU:n jäsenvaltioiden infrastruktuurin kanssa, ja auttamalla pk-
yrilyksiä sekä tarjoamalla apua Albanialle. Hankkeita rahoitetaan mahdollisuuksien 
mukaan yhdessä muiden rahoituslaitosten kanssa erityisesti edellä mainittujen tavoitteiden 
saavuttamiseksi. EIP:n toiminta on siis osa yhteistä lähestymistapaa, jota toteutetaan 
tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja mahdollisuuksien mukaan alueella toimivien 
kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. 
EIP toimii läheisessä yhteistyössä PHARE-ohjelman kanssa, jonka kanssa se on kehittänyt 
tiiviin ja tuottoisan yhteistyösuhteen, jota edunsaajavaltiot arvostavat. Tätä yhteistyötä 
vahvistetaan liittymisprosessin käynnistymisen yhteydessä. 
PHARE-ohjelmasta annetaan usein tukea investointeja edeltävässä vaiheessa ja näin 
varmistetaan, että EIP:n hankkeiden tueksi toteutetaan tarpeelliset tutkimukset ja 
myönnetään teknistä apua. EIP toimii yhteistyössä PHAREn kanssa myös 
infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoituksessa, johon voidaan myöntää jopa 25 prosenttia 
PHAREn varoista. Tarkasteluajanjakson aikana EIP ja PHARE rahoittivat yhdessä 
rautatiehanketta Tsekissä, ja PHARE harkitsee lentokenttähankkeen yhteisrahoittamista 
19 
Bulgariassa. PHAREsta on myös myönnetty varoja tulvien aiheuttamien vahinkojen 
korjausohjelmaan Puolassa. 
EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten välistä yhteistyötä jatketaan 
mahdollisuuksien mukaan tiiviisti ja järjestelmällisesti, vaikka lainanantotoiminta alueella 
onkin vähenemässä etuuksien asteittaisen vähentämispolitiikan ja markkinakehityksen 
myötä. Tarkasteluajanjakson aikana Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EJKP) 
avusti rautatiehanketta Täekissä sekä lentokenttähanketta Virossa. Maailmanpankki 
(IBRD) puolestaan hyväksyi tuen tulvien aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen Puolassa. 
PHAREn ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten tuki EIP:n rahoittamille hankkeille 
esitetään jäljempänä olevassa taulukossa (määrät miljoonaa ecua). 
2-5 PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista 
hankkeista Keski- ja Itä-Euroopan maissa. 
Maa 
Bulgaria 
TSekki 
Viro 
Puola 
Yhtccnsfi EIP 
60 
75 
10 
300 
445 PHARE 
10-1510 
50 
0 
6512 
125-130 EJKP 
0 
50" 
8,5 
0 
58,5 IBRD 
0 
0 
0 
I8513 
185 YHTEENSA 
70-75 
175 
18,5 
550 
813,5-818,5 
Välimeren alueella EIP toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä muiden 
kansainvälisten rahoituslaitosten ja sijoittajien/lahjoittajien kanssa. Monissa vuonna 1997 
päättyneissä toimissa EIP joko toimi suoraan rahoittajana muiden 
monenvälisten/kahdenvälisten rahoittajien tai kansainvälisten sijoittajien kanssa tai sillä oli 
avainasema ylimääräisten rahoituslähteiden hankkijana. Esimerkiksi Jordanian 
globaalilainat ja Gazan/Länsirannan alueen hanke toteutettiin yhdessä riskipääomalähteistä 
myönnettävien ehdollisten globaali lainojen kanssa MEDA-asetuksen mukaisesti. 
Jälkimmäistä hanketta rahoitetaan yhdessä Kansainvälisen rahoitusyhteisön (IFC) kanssa. 
Kyproksen hanke rahoitetaan yhdessä Euroopan neuvoston sosiaalikehitysrahaston kanssa. 
Libanonin energia-alan hanke puolestaan rahoitetaan yhdessä IBRD:n kanssa, kun taas 
kuljetushanke rahoitetaan yhdessä saudiarabialaisen rahaston (Saudi Fund) kanssa. 
Taulukossa 2-6 esitetään yksityiskohtaisemmin EIP:n rahoittamien hankkeiden 
yhteisrahoitus (määrät miljoonaa ecua). 
10 
ii 
12 
13 PHARE päättää lopullisesta määrästä. 
53,6 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. 
Muista PHARE-hankkeista siirrettyjä varoja. 
200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin tuki tulvista johtuvaan jälleenrakennukseen Puolassa. 
20 
2-6 Kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeissa 
Välimeren maissa. 
Maa 
Kypros 
Libanon 
Marokko 
Gaza-Lfinsiranta 
Yhteensfl EIP 
30 
31 
131 
14 
206 IBRD 
0 
8,2 
5 
0 
13,2 IFC 
0 
0 
0 
7,6 
7,6 Muut14 
40,7 
31,2 
45 
12 
128,9 Yhleensfi 
70,7 
70,4 
181 
33,6 
355,7 
Lisäksi yhteistyö on ollut tiivistä sellaisten toimielinten kanssa, jotka osallistuivat muihin 
EIP:n samaan aikaan aloittamiin investointeihin: 
Marokko 
Tunisia 
Turkki 
»Egypti : 
• Libanon: ONCF -uudistamishanke (rautatie) - IBRD:n, BAD:n15 ja CFD:n16 kanssa 
SNCFTII -hanke (rautatie) - IBRP:n ja CFD;n kanssa 
A DAN An jätevesihanke - yhteistyössä saksalaisten kanssa 
ECC Grey Cement -hanke !FC:n ja eurooppalaisten (be(gialaistm&\«lsilaBten) 
yhteisrahoittajicn kanssa 
LECICO -keramiikkahanke - yhteisrahoitus suomalaisen yhtymän kanssa 
Tripolin jätevesihanke rahoitetaan myös yhdessä lBRD:n kanssa osana 
toimialakohtaista investointiohjelmaa. 
Yhteistyö Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa toimivien monen- ja 
kahdenvälisten rahoituslaitosten kanssa toimii edelleen hyvin. Filippiinien 
lentokenttähanke arvioitiin yhdessä Aasian kehityspankin kanssa, joka myös osallistui 
hankkeen rahoitukseen sekä sen täytäntöönpanon ja alan taloudellisen ja institutionaalisen 
kehityksen seurantaan. Filippiinien energiahanke rahoitettiin yhdessä muun muassa 
Kreditanstalt fur Wiederaufbaun (KFW) ja Commonwealth Development Corporationin 
(CDC) kanssa. EIP keskittää rahoitustoimiaan yhä kasvavassa määrin sellaisiin yksityisiin 
hankkeisiin, joissa on mukana eurooppalaisia yhtiöitä joko yhteisyrityskumppaneina tai 
osakkaina. Kuten edellä 2.3.1 kappaleessa todettiin, EIP rahoittaa hankkeita, jotka ovat 
sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden että yhteisön yhteisen edun mukaisia (katso 
alla oleva taulukko). 
ElP.n riskipääoma, valtiot, valtion toimielimet 
lainanottajan/hankkeen aloittajan omat varat. 
Afrikan kehityspankki. 
Ranskan teollisuuden kehittämisrahasto. 
21 tai muut rahoituslähteet, mukaan lukien 
2-7 Vuonna 1997 Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa allekirjoitetuista hankkeista 
saatava yhteinen etu. 
Maa Hanke Yhtcincn ttu 
Indonesia VI'SIIIUOI,K) Laiiianotlaja on Ranskan ja Indonesian yksilyiscn seklorin yhteisen edun 
JAKARTA N miikainen yhleisyrilys. Lisflksi hanke merkilsee ctnooppulniscn 
LANSIOSA tcknologian siirtoa vesihuollon toiminnan ja hallinnon alalia seka 
huomattavia ymparistOhyOtyja. 
Hankkeen takaajana toimii eurooppalaisjohtoinen liikepankkien 
yhteenliittyma. 
Filippiinit PIENET Hankkeen yhtcinen etu perustuu nflidcn lentokenttien, erityisesti Puerto 
LENTOKEN- Princesan, valttamattOmaan kehittamiseen osana maan osallistumista 
TAT merkittavaan aluekehityssuunnitelmaan (ASEANiin kuuluvien 
Kaakkois-Aasian itaosien kehitysalue, EAGA). Hanke lis&S myOs 
huomattavasti Manilan kansainvalisen lentokentan kansainvalisten 
lentojen kapasiteettia. 
EAGA:lle myftnnettavaan tukeen, josta kyseinen hanke toimii hyvana 
esimerkkina, kannustetaan erityisesti EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden 
liiton (ASEAN) valisessa yhteistyOsopimuksessa. 
BATANGASIN Lainanottaja on brittilais-filippiinilaisen yhteisyrityksen kokonaan 
VOIMALA -B omistama tytaryhtifi. Lisaksi kaasuesiintyma, josta toimitetaan 
todennakOisesti tulevaisuudessa polttoainetta kyseiseen voimalaan, on 
Shell ja Occidental Petroleum Companyn yhteinen toimi, kun taas 
avaimet kateen -sopimus on tehty eraan suuren eurooppalaisen yhtyman 
kanssa. 
Ylcisemmalla tasolla tarkasteltuna hanke edistaa EU.n ja ASEANin 
valisen yhleistyftsopimuksen lavoilleiden saavullamista. Kyseisessa 
sopimukscssa koroslctaan erilyiscsti energia-alalla ja ympJiristttn tilan 
parantamiscksi tehtavaa yhlcistyMt. 
Brasilia LAFARGE Lainanottaja on Ranskan ja Brasilian yksityisen sektorin yhteisen edun 
ARCOS mukainen yhteisyritys. Hanke vahvistaa hankkeen aloittajan asemaa 
CEMENT johtavilla voimakkaasti kehittyvilla markkinoilla. 
Peru TELEFONICA Perun televiestinnan kehittamisesta koituu huomattavaa taloudellista 
DEL PERU hytttya. Riitt.lvien nykyaikaisten televiestintapalvelujen tarjoaminen on 
laloudellisen kehityksen kannalta mcrkittava osatekija. 
Perulainen lainanottaja on espanjalaisen televiestintayrityksen tytaryhtiO. 
Tehokkaan eurooppalaisen yrityksen osallistuminen Perun televiestinnan 
kehitysohjelman loppuunsaattamiseen synnyttaa lisahyOtyja Perulle 
teknologian siirron kautta ja Euroopan tietoliikenteelle lisaantyneen 
toiminnan myflta. 
Aluecllinen CORIORACION Rahoitetut hankkeet ovat yhteisen edun mukaisia ja ne lisaavat nain ollen 
ANDINA DE tiiviimpaa yhteistyOta EU:n ja Andien ryhman tukikelpoisten 
FOMENTO yksityisyritysten valilla. 
Globaalilaina 
Euroopan investointipankin ja komission toimenpiteet Etelä-Afrikan 
tasavallassa täydentävät toisiaan; komissio esimerkiksi antaa apua vesihuolto-ohjelmiin, 
kun taas EIP myöntää lainoja veden ja jäteveden käsittely- ja puhdistushankkeisiin. 
Komissio osallistuu ohjelmiin, joista myönnetään takauksia pienille ja keskisuurille 
yrityksille ja jotka rahoitetaan liikepankkien kautta. EIP puolestaan rahoittaa lainoja 
liikepankkien välityksellä ja pk-yrityksiä Industrial Development Corporationin 
välityksellä. 
EIP ylläpitää jatkuvia yhteyksiä Maailmanpankkiin ja Etelä-Afrikassa toimiviin 
kansallisiin laitoksiin, joita ovat muun muassa Ranskan Société de Promotion et de la 
Participation pour la Coopération Economique (PROPARCO) ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan Commonwealth Development Corporation. 
22 
2-8 Vuonna 1997 allekirjoitetut 
(neuvoston päätös 97/256/EY). KlP:n lainat Keski- ja Itä-Kuroopan maissa 
MAA 
Bulgaria 
TSekki 
Viro 
llnkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Yhteensfl HANKE 
SOITAN UNfOKENITA 
RAUTATIEYHTEYS 
BERUINI-WIEN-B 
SPTTEUMESTINTÄ 
H-A 
D5 MOÖTTORrnE PRAHA-
NURNBERG 
TULVAVAHINKQIEN 
KORJAAMINEN 
TAI J JNNANIJNIDKENTTÄ 
l)NK)N IVANK OE IttKJNIA 
(ilohmlilaina 
MVMIORIN(1-V<>IMAIA 
VliNTSHLSIN SATAMA 
TE1EVTESTTNTA n 
V1REINSBANKPOLSKA 
Globaaläakia 
TULVAVAHINKOJEN 
KORJAAMINEN-A 
IIJLVAVAIIINKOJEN 
KORJAAMININ-ll 
KAIOVVIU-NKUNNAIJJNIN 
INI-RASIRUKIUUM 
'IHJMIKIINTA 
BUUIAKI-STIN 
KAUKCXÄMlftlÄRJIiSll^ 
MÄN KUNNOSIAMINEN 
MOF-TUOTAMOLAITOS 
EUROOPPALAISET TIET H 
GLQBTEL 
TELEVTESTINTAII 
EUROOPPALAISET 
TIETni 
MOBrTELGSM KUVAUS 
Soilan lentokentän nykyaikaistaminen ja 
parantaminen. 
Tsekin osuuden parantaminen Berliini-Praha-
Wien -rautatielinjasta. 
Televiestintäverkon nykyaikaistaminen. 
Plzenin ja Rozvadovin välisen osuuden 
rakentaminen D5 Praha-Ntlrnberg -
moottoritiehen. 
Hätäohjelma perusinfrastruktuurin 
vahvistamiseksi ja jälleenrakentamiseksi 
tulvavahinkojen jäljiltä. 
Tallinnan kansainvälisen lentokentän 
parantaminen. 
Pienten ja keskisuurien ympäristö-. 
energiansäästö- ja infrastruktuurihankkeiden 
rahoittaminen sekä pk-yrilysten hankkeiden 
rahoittaminen yleensä. 
Dieselkäyttöisen avnkierlopnllloliirpiinin 
rakentaminen ja käyllö huippukuormiliisvoiinan 
luottamiseksi ja Unkarin varasähkökapasileetin 
lisäämiseksi. 
Sataman tuloväylän parantaminen, 
jälleenrakennus, satamalaitureiden 
vahvistaminen. 
Matkapuhelinverkoston (GSM) toisen 
vaiheen toteuttaminen. 
Pienten ja keskisuurten ympäristö-, 
energiansäästö- ja infrastruktuurihankkeiden 
rahoittaminen, teollisuus- ja matkailuhankkeet 
sekä pk-yrityshankkeiden rahoittaminen yleensä. 
Hätäohjelma perusinfrastruktuurin 
vahvistamiseksi ja jälleenrakentamiseksi 
tulvavahinkojen jäljiltä. 
1 hätäohjelma perusinfrastruktuurin 
vahvistamiseksi ja jälleenrakentamiseksi 
tulvavahinkojen jäljillä. 
Kalovvieen kaupungin infrastruktuurin (tiet, 
viemäröinti ja kunnalliset kaatopaikat) 
parantaminen. 
Romanian televieslinläverknslnn laajentaminen ja 
nykyaikaistaminen. 
Kaukolämmön siirto- ja 
jakelulailteiston kunnostaminen. 
Keskipaksuja kuitulevyjä (MDF) ja erityishartsia 
valmistavan tehtaan rakentaminen Sebesin 
kaupunkiin. 
Pääteiden (D2/D61) rakentaminen 18 km:n 
matkalla Bratislavan sekä Itävallan ja Unkarin 
välisen rajan välillä. 
Matkapuhelinverkoston (GSM) rakentaminen. 
Slovakian televiestintäverkoston 
nykyaikaistaminen. 
Bratislavan keskustan uuden ohitustien 
rakentaminen D61 -moottoritielle. 
Ensimmäisen GSM-verkoston rakentaminen 
Sloveniaan. LAINAN 
MAARA 
(milj. ecua) 
60 
75 
100 
165 
200 
10 
10 
35 
20 
7 
35 
225 
75 
20 
40 
35 
47 
25 
65 
100 
72 
45 60 
540 
20 
35 
20 
7 
355 
122 
262 
45 
1466 RBKIEN 
JAKO 
Ei 
Ei 
Kylla 
Ei 
Ei 
Ei 
Kylla 
Kyllil 
Ei 
Kylla 
Kylla 
Ei 
Ei 
Hi 
I:I 
l-i 
Kylla 
Ei 
Kylla 
Kylla 
Ei 
Kylla 
23 
2-9 Vuonna 1997 allekirjoitetut EIP:n lainat Välimeren maissa (neuvoston päätös 
97/256/EY). 
MAA 
Algeria 
Kypros 
Egypt' 
Jordania 
Libanon 
Marokko 
Tunisia 
Turkki 
Gaza-
Lansiranta 
Yhteensa HANKE 
SONATRACH GR2 - B 
PAFOSIN 
VIEMÄRIVERKOSTO 
EGYPTAIR 
ECC GREY CEMENT 
LECICOCERAMICS 
TEOLLISUUDEN 
KEHITYSPANKKI VI 
Globaalilaina 
AQABAN SATAMA 
TRIPOLIN 
JÄTEVEDET 
POHJOISRANNIKON 
MOOTTORITIE 
KANSALLINEN 
SÄHKÖVALVONTA-
KESKUS 
ONCF-
NYKYAIKAISTAMINE 
N 
ONEP-JUOMAVESI II 
SNCFTII 
LACSUI) Dli TUNISIN 
PUHDISTUS 
ENSISIJAISET 
TIEVERKOT 
ADANAN 
JÄTEVEDET 
TURKKI 
Globaalilaina 
GAZAN TEOLLISUUS­
ALUE KUVAUS 
Kaasuputkien rakentaminen Alrarin ja 
Hassi R'Melin välille. 
Jäteveden keruu- ja 
puhdistusjärjestelmän sekä 
sadevesiviemäristön rakentaminen. 
Egyptairin lentokaluston 
nykyaikaistaminen. 
Harmaasementtiä valmistavan tehtaan 
rakentaminen. 
Kylpyhuoneposliinia valmistavan uuden 
tehtaan rakentaminen ja nykyisen 
kankelitehtaan nykyaikaistaminen. 
Jordanian teollisuuden aloilla toimivien 
pk-yritystcn rahoitus. 
Kahden satamapaikan teollisuuslaitoin 
rakentaminen ja konttien käsittelyyn 
tarkoitettujen laitteiden hankkiminen. 
Sade- ja jätevesiviemäristön 
parantaminen ja jätevedenpuhdistamon 
rakentaminen Suur-Tripolin alueelle. 
Pohjoisrannikon moottoritien 
kunnostaminen ja laajentaminen Beirutin 
ja Tripolin välisellä osuudella. 
Kansal 1 isen sähköval vontakeskuksen 
rakentaminen Beirutiin. 
Marokon rautatieverkoston päälinjojen 
joidenkin osuuksien kunnostaminen ja 
kapasiteetin lisääminen. 
Juomaveden jakelu Marokon 
kaupunkikunnissa. 
Tunis-Sfax-Gabes -rautatieosuuden 
kunnostaminen. 
Lae Sud de Tunisin ruoppaus ja 
pengerrys. 
Suur-Tunisin ja muiden suurimpien 
kaupunkien tieverkoston parantaminen. 
Viemäriverkoston laajentaminen ja 
kahden jätevedenpuhdistamon 
rakentaminen Adanaan (Turkin 
kaakkoisosaan). 
Pienten ja keskisuurten yritysten 
rahoitus. 
Teollisuusalueen rakentaminen Gazan 
alueelle. LAINAN 
MAARA 
(milj. ecua) 
218 
30 
75 
30 
16 
30 
30 
100 
20 
11 
85 
50 
25 
40 
65 
45 
50 
14 
-.• AtSä^-i!'* W" 218 
30 
121 
60 
131 
135 
130 
95 
14 
Itiii RKKIEN 
JAKO 
Ei 
Ei 
Ei 
Kylla 
Kylla 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
Ei 
24 
2-10 Vuonna 1997 allekirjoitetut EIP:n lainat Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa 
(neuvoston päätös 97/256/EY). 
MAA HANKE KUVAUS LAINAN 
MÄÄRÄ 
(milj. ecua) RISKIEN 
JAKO 
Indonesia 55 
VESIHUOLTO 
JAKARTAN 
LÄNSIOSA Vedensiirron ja jakelujärjestelmän 
parantaminen ja laajentaminen. 55 Kyllä 
Filippiinit 37 
PIENEMMÄT 
LENTOKENTÄT 
BATANGAN 
VOIMALA -B17 Filippiinien eteläosan kahden 
lentokentän parantaminen, 
kunnostaminen ja laajentaminen. 
Kombivoimalan rakentaminen. 25 
12 Ei 
Kyllä 
Brasilia 32,5 
LAFARGE ARCOS 
CEMENT Sementtitehtaan rakentaminen Minais 
Gcraisin osavaltioon. 32,5 Kyllä 
Peru 50 
TELEFONICA DEL 
PERU Perun televiestintäverkoston 
nykyaikaistaminen ja laajentaminen. 50 Kyllä 
Alueellinen 40 
CORPORACION 
ANDINA DE 
FOMENTO 
Globaalilaina17 Keskisuurten hankkeiden rahoitus 
viidessä Andien liiton jäsenvaltiossa. 40 Ei 
Yhteensä ;'j "g"*j.£'j^* 
2.4. LOIVIEN SOPIMUKSEN ALLEKIRJOITTANEET MAAT 
2.4.1. Lainanannon kehittyminen alueittain 
Näiden maiden taloudellinen tilanne huomioon ottaen on yhteisön apu näissä 
maissa erittäin tärkeää. Siten esimerkiksi Afrikassa EKR:n tuki on keskimäärin 1 100 
miljoonaa ecua vuodessa. Jos monialainen apu (elintarvikeapu, valtiosta riippumattomat 
järjestöt, sademetsät, demokratia ja niin edelleen), humanitaarinen apu ja jäsenvaltioiden 
kahdenvälinen apu otetaan huomioon, on avustusten määrä yhteensä 7 800 miljoonaa 
dollaria eli 6-7 kertaa enemmän kuin muiden länsimaisten talousmahtien myöntämät 
avustukset. 
Lomé IV -sopimuksen vuonna 1995 allekirjoitetusta toisesta rahoituspöytäkirjasta, joka 
kattaa vuodet 1995-1999, on myönnetty yhteisön tukea 14 625 miljoonaa ecua, jotka 
jakautuvat siten, että 11 967 miljoonaa ecua on myönnetty valtionapuna, 1 000 miljoonaa 
ecua apuna riskipääomatoimiin ja 1 658 miljoonaa ecua lainoina EIP:n omista varoista. 
Uuden rahoituspöytäkirjan täytäntöönpanon määräajat ovat estäneet näiden välineiden 
täyden hyödyntämisen. 
Afrikan, Karibian ja Tyynen valtameren maissa sekä merentakaisissa maissa ja 
alueilla (MMA) EIP:n toiminta rajoittui vuonna 1997 ensimmäisessä rahoituspöytäkirjassa 
17 Hanke on allekirjoitettu väliaikaisen lainanantovaltuuden yhteydessä, mutta se kuuluu neuvoston 
päätöksen 97/256/EY mukaisen takausjärjestelyn soveltamisalaan. 
25 
vapaana olevien varojen sitomiseen. Varoja oli yhteensä 60 miljoonaa ecua, joista 19 
miljoonaa ecua riskipääomaa. Lainat koskivat pääasiassa energia-alaa ja pienten yritysten 
rahoitusta globaalilainojen välityksellä. Lisäksi tuotantoalalle myönnettiin vuonna 1997 
lainoja 18 miljoonaa, joista 16 miljoona globaalilainoina pieniin ja keskisuuriin 
investointeihin. Ensimmäisen rahoituspöytäkirjan yhteydessä allekirjoitettujen lainojen 
kokonaissumma on 2 072 miljoonaa ecua, joista 812 miljoonaa ecua riskipääomaa. 
2.4.2. ElP.nriskipääomatoimet 
Lainanantotoiminnan lisäksi EIP suorittaa riskipääomatoimien kartoitusta ja 
seurantaa paikalla toimivien erikoistuneiden julkisten tai yksityisten yhtiöiden välityksellä. 
Vuonna 1997 suurin osa näistä toimista sijoittui Afrikan itäosiin (10 miljoonaa ecua) 
valtuutettujen rahoituslaitosten välityksellä. Joitakin tämän tyyppisiä toimia toteutettiin 
myös Karibialla (4 miljoonaa ecua) ja Tyynenmeren alueella (2 miljoonaa ecua). 
2.5. MUUT YHTEISÖN RAHOITUSVÄLINEET 
2.5.1. Euratom 
Neuvoston 21 päivänä maaliskuuta 1994 tekemällä päätöksellä myönnettiin 
EURATOM-lainoja Kili-ja IVY-maiden ydinvoimaloiden turvallisuuden ja tehokkuuden 
parantamiseen. Käytettävissä oleva määrä on noin 1,1 miljardia ecua, kun otetaan 
huomioon neuvoston vahvistama nykyinen enimmäismäärä. 
Ukrainassa, Bulgariassa ja Venäjällä tutkittiin useita hankkeita, mutta hankkeiden 
teknisen ja poliittisen monimutkaisuuden vuoksi yhdestäkään rahoitussuunnitelmasta ei 
tehty lopullista päätöstä vuonna 1997. 
2.5.2. Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankki (EJKP) 
Yhteisö ja EIP ovat samanaikaisesti EJKP:n osakkaita ja läheisiä yhteistyökumppaneita: 
kummatkin omistavat 3 prosenttia pankin pääomasta ja toimivat tiiviissä yhteistyössä siten, 
että niiden toimintamuodot täydentävät toisiaan. 
EJKP:n vuoden 1997 vuosikertomuksen mukaan hallintoneuvosto on hyväksynyt 143 
uutta hanketta Kili-maissa ja entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa. Myönnettyjen 
lainojen arvo oli 4 016 miljoonaa ecua (verrattuna 119 hankkeeseen ja 2 855 miljoonaan 
ecuun vuonna 1996). Kyseisen vuoden aikana todellisuudessa käytetyt varat olivat 
yhteensä 2 315 miljoonaa ecua, kun ne vuonna 1996 olivat 2 188 miljoonaa ecua. 
Osallistuminen pankin toimintaan lisääntyi 436 miljoonalla eculla, mikä vastaa noin 19 
prosenttia kaikista uusista operaatioista yhteensä. 
26 
3. LUOTONANNON TALOUSARVIOVAIKUTUKSET 
Luotonanto vaikuttaa yhteisön yleiseen talousarvioon, jos lainoihin liittyy 
korkotukea ja/tai takaus yhteisön talousarviosta. 
3.1. KORKOTUKI 
Yhteisö myöntää korkotukea seuraaville aloille (katso taulukko 4-9): 
a) hiili- tai terästeollisuusalueiden tuotannon muuttamiseen (EHTY-
sopimuksen 56 artikla) 
b) Italian, Kreikan ja Portugalin (Madeiran itsehallintoalue) 
luonnonkatastrofialueiden jälleenrakentamiseen 
c) Kööpenhaminan huippukokouksessa päätetyn pk-yritysten rahoitusvälineen 
yhteydessä. 
Yhtään korkotukilainaa ei ole myönnetty teollisuudelle vuoden 1992 jälkeen 
sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön 
hiilen käyttöä (54 artikla, toinen kohta). Hiili- ja terästeollisuusalueiden tuotannon 
muuttamiseen (56 artikla) annetuille lainoille myönnetty korkotuki oli vuonna 1997 
ainoastaan 1,8 miljoonaa ecua verrattuna 36,8 miljoonaan ecuun vuonna 1996 ja 11,5 
miljoonaan ecuun vuonna 1995. 
On huomattava, että Madeiralla vuonna 1993 tapahtuneen pyörremyrskyn 
jälkeisestä jälleenrakennuksesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komissio 
maksaa EIP:n lainoille myönnetyn korkotuen suoraan Madeiran itsehallintoalueen 
hallitukselle eikä EIP:n välityksellä, kuten tehtiin Kreikassa ja Italiassa tapahtuneiden 
maanjäristysten jälkeen. 
Vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto lisäsi kolmella 
miljardilla eculla Edinburghissa hyväksyttyä väliaikaisen tuen määrärahaa laajoille 
infrastruktuurihankkeille. Tästä määrästä suunnataan miljardi ecua Euroopan pienten ja 
keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen ja korkotukea myönnetään 
työpaikkojen luomiseen tähtääviin hankkeisiin. Tuki on 3 000 ecua kutakin luotua uutta 
työpaikkaa kohden, mikä vastaa keskimäärin kahden prosentin koron laskua viiden vuoden 
aikana. Neuvoston 19. huhtikuuta 1994 tekemän päätöksen jälkeen EIP pystyi aloittamaan 
globaali lainasopimusten allekirjoittamisen kaikkien jäsenvaltioiden rahoituslaitosten 
kanssa. Lainojen myöntäminen edunsaajille lopetettiin 15. joulukuuta 1995, jolloin 
lainasopimuksia oli tehty koko miljardin suuruisen määrärahan arvosta. 
Vuoden 1997 loppuun mennessä korkotukien maksut suunniteltujen miljardin ecun 
lainasitoumusten osalta oli toteutettu kokonaisuudessaan. Tuohon ajankohtaan mennessä 
oli tukea myönnetty 93 miljoonaa ecua yli 4 300 yritykselle. Uusia työpaikkoja luotiin 
yhteensä yli 50 000 (luotujen työpaikkojen jakautuminen maittain ilmenee alla olevasta 
taulukosta). 
27 
Suunnitellut ja toteutuneet uudet työpaikat 
(lukumäärä 20.8.1997) D suunnit 
ES toteutan. 
H DK D 
Korkotukea myönnetään myös sellaisille lainoille, jotka EIP myöntää yhteisön 
ulkopuolelle (taulukko 4-10). 
3.2. YHTEISÖN TALOUSARVIOSTA MYÖNNETTÄVÄT TAKAUKSET 
3.2.1. Soveltamisala 
Yhteisön toteuttama varainhankinta komission hallinnoiman luotonannon 
rahoittamiseksi (Euratom, NO, maksutase) taataan koko lainakannan osalta yleisestä 
talousarviosta. 
Siten yhteisön talousarviosta tuettiin vuonna 1997 yhteensä 195 miljoonalla eculla lainoja, 
jotka myönnettiin maksutasevaikeuksien vuoksi entiselle Jugoslavian tasavallalle 
Makedonialle, Romanialle ja Ukrainalle. 
Lainoille, jotka EIP myöntää kolmansille maille omista varoistaan yhteisön kehitystyötä 
koskevan rahoitusyhteistyöpolitiikan mukaisesti, tehdään takuusopimus. Nämä takuut ovat 
jäsenvaltioiden vahvistamia AKT- ja MMA-maille myönnettävien lainojen osalta ja 
yhteisön vahvistamia Välimeren maiden, KIE-maiden, niiden Latinalaisen Amerikan ja 
Aasian kolmansien maiden, joiden kanssa Euroopan unioni on tehnyt yhteistyösopimuksia, 
sekä Etelä-Afrikan tasavallan osalta. Jälkimmäiset lainanantovaltuudet on merkitty kahteen 
erilliseen jaksoon (jäljempänä "entiset lainanantovaltuudet" ja "uudet lainanantovaltuudet") 
yhteisön talousarvion kattaman takuun suuruuden mukaan. 
A) Entiset lainanantovaltuudet: 
a) EIP:n Välimeren alueen maille myöntämät lainat: Nämä lainat katetaan 
yhteisön yleisellä takuulla, joka on suuruudeltaan 75 prosenttia allekirjoitettujen lainojen 
määrästä. Vuoden 1997 lopussa lainakanta oli 3 248 miljoonaa ecua, josta 212 miljoonaa 
oli Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille (ennen liittymistä) myönnettyjä lainoja ja 3 036 
miljoonaa Välimeren alueen kolmansille maille myönnettyjä lainoja. 
b) EIP:n KIE-maille myöntämät lainat: Yhteisön takuu kattaa allekirjoitetut 
lainat kokonaisuudessaan. EIP myönsi 31. joulukuuta 1996 4 628 miljoonan ecun luoton 
28 
näille maille varatusta 4,7 miljardin ecun määrärahasta. Vuoden 1997 lopussa takuukanta 
oli näiden maiden osalta yhteensä 1 889 miljoonaa ecua. 
c) EIP:n Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansille maille myöntämät 
lainat: Yhteisön talousarviosta taataan kokonaisuudessaan lainat maille, joiden kanssa 
yhteisöllä on yhteistyösopimus. Lainoille on myönnetty yhteensä 1 025 miljoonan ecun 
globaali valtuutus. Vuoden 1997 lopussa allekirjoitettujen lainojen määrä oli 810 miljoonaa 
ecua ja takuukanta 385 miljoonaa ecua. 
d) EIP:n Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämät lainat: Yhteisö on taannut EIP:n 
Etelä-Afrikalle kahden seuraavan vuoden aikana myöntämät lainat 300 miljoonan ecun 
enimmäismäärään asti. Nämä lainat on taattu kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta. 
EIP oli avannut 31 .joulukuuta 1997 luottoja koko 300 miljoonan ecun edestä ja takuukanta 
oli samana päivämääränä 100 miljoonaa ecua (katso taulukko 3-1). 
B) Uudet lainananto valtuudet18 
Neuvosto päätti 14. huhtikuuta 1997 komission ehdotuksesta ja parlamentin 
lausunnon kuultuaan uudistaa yhteisön takuun myöntämisen EIP:lle yhteisön ulkopuolella 
toteutettaviin hankkeisiin myönnettävien lainojen osalta. Avattujen luottojen 
kokonaismäärä saa olla enintään 7 105 miljoonaa ecua. 
Takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia avattujen luottojen ja kaikkien niihin liittyvien 
erien yhteismäärästä19. Lisäksi EIP:a kehotetaan pyrkimään siihen, että tämän päätöksen 
nojalla myönnettävään lainanantoon liittyvä kaupallinen riski katetaan 25 prosentin osalta 
muilla kuin valtion takauksilla. Näin ollen talousarviovaroihin perustuvalla takauksella 
katetaan vain ne poliittiset riskit, jotka johtuvat siitä, ettei valuuttaa voida siirtää, 
pakkolunastuksesta, sodasta tai kansalaislevottomuuksista. Avattujen luottojen 
kokonaismäärä 31. joulukuuta 1997 oli 2 615 miljoonaa ecua, mutta takuukanta kyseisenä 
ajankohtana oli ainoastaan 144 miljoonaa ecua, joista 114 miljoonaa koski Välimeren 
maita ja 30 miljoonaa KIE-maita. 
3.2.2. Takuukanta 31. joulukuuta 1997 
Yhteisön talousarvion takuukanta, jonka yksityiskohdat on esitetty taulukossa 3-1, 
oli vuoden 1997 lopussa 12,2 miljardia ecua, joista yli 63 prosenttia suuntautui kolmansiin 
maihin. Vuoteen 1996 verrattuna takuukanta kasvoi 295 miljoonalla eculla; kolmansiin 
maihin suunnattujen sitoumusten osuus ei kuitenkaan lakannut kasvamasta, sillä se on 
kasvanut 37,5 prosentista vuonna 1992 nykyiseen 63 prosenttiin. 
Yleiseen talousarvioon kohdistuva vuotuinen riski, joka koskee velan hoitoa (pääoma ja 
korot), oli vuonna 1997 3 095 miljoonaa ecua, joista 1 666 miljoonaa ecua kohdistui 
kolmansiin maihin. 
18 Neuvoston päätös 97/256/EY, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, yhteisön takuun myöntämisestä 
Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien 
tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian 
maat sekä Etelä-Afrikka). 
19 Takuuta koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään EY:n ja EIP:n 25. ja 29. heinäkuuta 1997 
allekirjoittamassa takaussopimuksessa. 
29 
Yhteisön saamiset maksuvaikeuksissa olevilta velallisilta olivat 31. joulukuuta 1997 
yhteensä 309 miljoonaa ecua, joista 75 miljoonaa on perimättä eräiltä entisen Jugoslavian 
tasavalloilta ja 234 miljoonaa Tadzhikistanilta, Armenialta ja Georgialta. 
Kaikki takuun perusteella vaaditut maksut komission käteisvaroista suoritettiin 
väliaikaisesti talousarviosta vuoteen 1994 asti ja takuurahastosta alkaen sen perustamisesta 
31. lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2728/94. 
3-1 Yhteisön talousarviosta taattujen lainojen takuukanta pääomina 31.12.1997. 
(miljoonaa ecua) 
Operaatiot 
Jgsenvaitiot 
A. Keskipitkan ajan rahoitustuki 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Muut 
3. Euratom (3) 
4. NCI ja NCITT 
5. EIP Valimeri (E.GR.P) 
Kolmannet maat 
A. Makrotaloudellinen apu 
1. Unkari 
2. Ent. NL (4) 
3. Tsekki 
4. Slovakia 
5. Bulgaria 
6. Romania 
7. Viro 
8. Latvia 
9. Liettua 
10. Israel (5) 
11. Algeria 
12. Moldavia 
13. Ukraina 
14. Valko-Venaja 
15. Ent. Jugoslavian tasav. Makedonia 
16. Georgia/Armenia 
B. Muut 
17. VSIimeren maat 
18. KIE 
19.Latinalainen Amerikka, Aasia 
20. Etela-Afrikka 
YHTEENSA Sallitut 
enimmäismäärät 
26 33Ö 
14 000 
4 000 
6 830 
1 500 
24 117 
4 625 
180 
1250 
250 
125 
650 
580 
40 
80 
100 
160 
600 
60 
285 
55 
40 
170 
19 492 
8 672 
8 220 
1 925 
675 
50 447 Kanta 
31.12.96(1) 
5 564 
500 
3 479 
572 
748 
265 
6 312 
2 679 
180 
144 
250 
125 
400 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
60 
185 
30 
-
-
3 634 
2 092 
1 306 
204 
32 
11876 
(1) Valuuttakurssi 31.12.1996. 
(2) Valuuttakurssi 31.12.1997. 
(3) Euratom-lainojen myöntäminen eräille kolmansille maille (neuvoston päätös 21.3.94) 
(4) 216 miljoonan kanta vastaa pääomina saatavia ja maksamattomia määriä 31.12.1997. 
(5) Laina maksettu kokonaisuudessaan 31.12.1997. Kanta 
31.12.97(2) 
4 497 
500 
3 448 
118 
219 
212 
7 674 
2 121 
100 
216 
123 
62 
260 
580 
15 
40 
75 
-
250 
60 
285 
30 
25 
-
5 553 
3150 
1 919 
385 
100 
12171 
30 
4. TILASTOLIITE 
31 
4-1 Varainhankinnan ja luotonannon vuotuinen kehitys yhteisössä. 
(mlljoonaa ecua - ecun vaihtokuresi kunkln varainhottovuoden lopussa) 
| 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
I. Varainhankinta 
EHTY 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 474 
Maksutasefl) 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 
Euratom 488 853 93 - - - - 49 
NCI 541 611 945 522 76 49 - 70 66 
Konissioyhteensa 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 862 453 669 
BP(2) 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 23026 
Yhtetedyhteensa 10194 9404 9584 10469 12508 16862 15657 20101 15156 13257 18006 23695 
II. IvVonnetyt lainat 
EHTY 1~069 9613 908 700 993 1382 1486 918 674 403 280 541 
Maksutase(l) 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 
Euratom 443 314 49 
NCI 393 425 357 78 24 39 9 30 
Konissioyhteensa 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 736 
BP(3) 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 22958 
Yhteisoyhteensa- 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 23694 
HuorrKorrission yhteenlasketun luotonannon ja varainhankinnan valinen ero johtuu varainhankinnasta, joka on 
toteutettu jalleenrahoi'tustarkoituksiin, ja varainhoitovuoden loppuun mennessa kayttamattomen varojen 
maaran vaihtduista. BRn luotonantoa ja varainhankintaa kuvaavien lukujen valinen ero johtuu siita, etta BRn 
luotonanto rahoitetaan samanaikaisesti otetuilla lainoilla ja pankin orrilla varoilla. 
(1) Rahdtustukijarjestdy jasenvaltidlle, rahdtusapu kdnrensille maille ja dintarvikeapu entisille Neuvostdiiton vahidlle. 
(2) Hankitut varat yhteensa. 
(3) Orrista vardsta rryonnetyt allekirjdtetut lainat, pdstuettuna EIRn myontarrat takuut hankkeiden aldttajille ja 
NQ-varoista toteutetut operaatiot. 
32 
4-2 Yhteisön liikkeessä oleva lainakanta. 
Yhteisdn lainakanta (vuoden lopussa) (1) 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 
(D 
(2) 
(3) EHTY EIP(2) Euratom 
6178 16 570 1272 
6 539 20 749 1 680 
7 119 25 007 1892 
7 034 26 736 2 013 
6 761 30 271 2 168 
6 689 31 957 2 500 
6 825 36 928 2164 
6 738 42 330 1 945 
6 673 48 459 1 687 
7 139 58 893 1563 
7 327 67 784 1 338 
7 331 78 661 1018 
6 548 83 673 779 
5 966 87 079 720 
4 677 96 649 572 
3 637 110 394 118 NCI Välisumma 
1747 
3 269 
4 432 
4 960 
5 202 
5 229 
5 514 
5 122 
4 542 
3 817 
3 326 
2 202 
1570 
1 113 
748 
218 
Valuuttakurssina käytetään jokaisen vuoden joulukuun 25 767 
32 237 
38 450 
40 743 
44 402 
46 375 
51431 
56 135 
61 361 
71412 
79 775 
89 212 
92 570 
94 878 
102 646 
114 367 
31. päivän ki 
on kansallisen valuutan määräisiä, kahden vuoden lopun välinen erc 
olevan kannan arvon muutoksina ja toisaalta vuoden aikana otettujc 
Lainojen alkuperäinen määrä, jota ovat vähentäneet tai lisänneet lyh 
peruutetut lainat sekä valuutan muutokset. 
Vuodesta 1989, mukaan luettuna lyhytaikaiset lainat. 
Vuodesta 1990, mukaan luettuna rahoitustuki kolmansille maille. (miljoonaa ecua) 
Maksutase 
591 
4 610 
4 932 
3 236 
1 890 
2 997 
2 459 
2 075 
(3) 2 045 
3 516 
4 026 
5 204 
7 697 
8 032 
6 666 
5 853 varainhankinta 
yhteensa 
jrssia. Koska suurin osa 26 358 
36 847 
43 382 
43 979 
46 292 
49 372 
53 890 
58 210 
63 406 
74 928 
83 801 
94 416 
100 267 
102 910 
109 312 
120 220 
lainoista 
) selittyy toisaalta olemassa 
sn lainojen nettomaaraiia 
ennykset, irtisanotut ja . 
33 
4-3 Yhteisön vuonna 1997 liikkeeseen laskemat lainat valuuttalajeittain. 
ECU 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
ESP 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLG 
ATS 
PTE 
FIM 
SEK 
GBP 
Vaiisumma 
CHF 
JPY 
USD 
ZAR 
Vaiisumma 
YHTEENSA 
(D 
(2) EIP EHTY NCI 
1 300 (2) 
19 
134 
3 437 127 
161 
2 599 3 -
2 590 23 
58 
5 044 23 
99 75 
17 
4 
1 092 123 
45 
189 
2 875 77 
19 639 474 
566 
541 
2 211 
68 
3 387 
23 026 474 
Maksutase ja rahoitustuki muille kuin 
Myönnetty liikkeeseen euroina. Maksu­
tase (1) 
195 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
195 
-
-
-
-
-
195 Varainhankinta 
yhteensä 
1 495 
19 
134 
3 564 
161 
2 602 
2 613 
58 
5 067 
174 
17 
4 
1 215 
45 
189 
2 952 
20 308 
566 
541 
2 211 
68 
3 387 
23 695 
jäsenvaltioille. (miljoonaa 
1996 
% 
3,6 
0,1 
0.5 
29,7 
0,5 
11,5 
3,7 
0,6 
24,7 
0,6 
0,5 
-
2.0 
0,2 
1.1 
12,3 
91,5 
0.9 
3.2 
4,2 
0,2 
8,5 
100,0 Bcua) 
1997 
% 
6,3 
0.1 
0.6 
15,0 
0,7 
11,0 
11,0 
0.2 
21,4 
0.7 
0.1 
0.0 
5.1 
0.2 
0.8 
12.5 
85.7 
2.4 
2.3 
9.3 
0.3 
14.3 
100.0 
4-4 Yhteisössä myönnettyjen lainojen erittely toimialoittain ja rahoitusvälineittäin 
vuosina 1996 ja 1997. 
(miljoonaa ecua) 
Tuotantosektori, 
luotot mydnnetyistM 
globaalilainoista 
Infrastruktuuri, 
luotot mydnnetyista 
globaalilainoista 
Energia, 
luotot mydnnetyista 
globaalilainoista 
YHTEENSA 
(1) MyQnnetyn EHTY 
1996 
248 
178 
20 
12 
280 
rahoituksen 1997 
400 
207 
60 
81 
541 
näärä EIP(1) 
1996 
4 477 
2 630 
10 388 
1 535 
4 945 
279 
19810 
(yksittäise 1997 
5 672 
2 545 
14 085 
2 326 
2 090 
206 
21 847 
t lainat ja YHTEENSA 
1996 
4 725 
2 808 
10 408 
1 535 
4 957 
279 
20 090 1997 
6 072 
2 752 
14 145 
2 326 
2 171 
206 
22 388 
luotot my6nnetyist< % kok.maarasta 
1996 
23,5 
14,0 
51,8 
7.6 
24,7 
1.4 
100,0 
* globaalila 1997 
27,1 
12,3 
63,2 
10,4 
9,7 
0,9 
100,0 
inoista). 
34 
4-5 EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1996 ja 1997 taloudellisen tavoitteen 
mukaan eriteltynä. 
1. Aluekehitys 
1.1 Jakauma maittain 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
ItavaRa 
Portugal! 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
1.2 Jakauma paatolmlaloittaln 
Energia 
Vlestlnta 
YmpaXsta ja muut infrastruktuurit 
Teollisuus, maatalous, palvelut 
2. Vlestintainf rastruktuurit 
2.1 Uikenne 
2.2 Televiestinta 
3. Ymparisttt ja elinymparistb 
3.1 Ymparistd 
3.2 Kaupunkisuunnittelu 
4. Energia 
4.1 Omat luonnonvarat 
4.2 Tuonnin monipuolistamlnen 
4.3 Taloudelllnen energiankaytta 
5. Yrltysten kllpallukyky 
joista pienet ja keskisuuret yritykset 
Huom. Koska osa rahoituksesta on suunnattu sarr 
eri otsakkeiden alia olevia ma^ria" ei voi las 1996 
Miljoonaa ecua 
13 805 
236 
397 
2 297 
730 
2 352 
1 615 
108 
2 853 
0 
17 
254 
1 288 
10 
317 
1 331 
4 076 
4 640 
1 826 
3 263 
6 506 
4 500 
2 006 
5 875 
4 209 
1 666 
4 031 
547 
2011 
1 473 
3 776 
2 594 % 
100,0 
1,7 
2,9 
16.6 
5.3 
17,0 
11.7 
0.8 
20,7 
0.0 
0.1 
1.8 
9,3 
0,1 
2,3 
9.6 
29.5 
33.6 
13.2 
23.6 
100,0 
69,2 
30.8 
100.0 
71,6 
28,4 
100,0 
13,6 
49,9 
36,5 
-
Lukumäärä 
11 034 
lanaikaisesti useampien tavoittek 
kea yhteen. 1997 
Miljoonaa ecua 
14 646 
440 
269 
1 852 
752 
1 873 
1 692 
72 
2 595 
0 
16 
157 
1 352 
331 
506 
2 741 
996 
6 338 
3 037 
4 273 
8 758 
6 879 
1 879 
7 208 
4 826 
2 382 
2 597 
558 
482 
1 557 
4 556 
2 486 
Ien mukaan, % 
100,0 
3,0 
1.8 
12,6 
5,1 
12,8 
11.6 
0.5 
17,7 
0,0 
0,1 
1,1 
9,2 
2.3 
3,5 
18.7 
6,8 
43,3 
20,7 
29,2 
100,0 
78,5 
21,5 
100,0 
67,0 
33,0 
100,0 
21,5 
18,6 
60,0 
-
l.ukunnlilrfl 
12 772 
35 
4-6 Allekirjoitettujen lainojen maakohtainen jakauma 
1997 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Krelkka 
Espanja 
Ranska 
I rianti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itavalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhd. kuningaskunta 
18 artikla (1) 
YHTEENSA 
1996 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
I riant i 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itavalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhd. kuningaskunta 
18 artikla (1) 
YHTEENSA yhteisossa 1996 ja 1997. 
(miljoonaa ecua) 
EHTY 
20 
-
102 
-
5 
24 
-
40 
76 
-
76 
122 
-
-
76 
-
541 BP 
1 140 
737 
3 518 
730 
2 716 
2 721 
207 
3 517 
96 
398 
555 
1 350 
401 
925 
3 765 
184 
22 958 Euratom 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-NCI 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Maksutase 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Summa 
1 160 
737 
3 620 
730 
2 721 
2 745 
207 
3 557 
172 
398 
631 
1 472 
401 
925 
3 841 
184 
23 499 
i 
EHTY 
7 
-
33 
-
33 
13 
-
91 
35 
-
1 
-
-
-
51 
-
263 BP 
658 
688 
3 022 
721 
2 553 
2 509 
189 
4 121 
766 
490 
1 294 
302 
847 
2 386 
403 
20 946 Euratom 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-NCI 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Maksutase 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Summa 
665 
688 
3 054 
721 
2 585 
2 523 
189 
4 212 
35 
766 
491 
1 294 
302 
847 
2 437 
403 
21 210 
(1) Yhteisön hankkeet, joita ei ole suunnattu erityisesti mihinkään jäsenvaltioon 
(esimerkiksi televiestinnän kaapelit tai satelliitit, Pohjanmeren öljy). % 
4,9 
3.1 
15.4 
3,1 
11,6 
11,7 
0,9 
15,1 
0,7 
1,7 
2,7 
6,3 
1,7 
3,9 
16,3 
0,8 
100,0 
% 
3,1 
3,2 
14,4 
3,4 
12,2 
11,9 
0,9 
19,9 
0,2 
3,6 
2,3 
6,1 
1.4 
4,0 
11,5 
1,9 
100,0 
36 
4-7 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto maittain 
31.12.1997. 
(MIIJ. ecua) 
Maa 
Belgia 
Tanska 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdlstynyt 
kuningaskunta 
Yhteensä 
N.B.: NCII 
-
66,8 
-
-
70,0 
239,0 
479,9 
-
-
134,9 
990,5 NCIII 
-
100,6 
114,9 
-
125,0 
116,6 
473,4 
-
-
67,1 
997,5 NCI III 
-
303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1 228,5 
3,2 
29,9 
109,3 
2 861,6 
Allekirjoitetut lainat on muutettu ' NCI IV 
23,6 
63,2 
-
118,2 
72,3 
-
285,7 
-
9,9 
95,8 
668,8 NCI 
Jalleenrak. 
-
-
80,0 
-
-
-
598,7 
-
-
-
678,7 Yhteensa 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1 206,0 
424,0 
3 066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6 197,1 
vastaavaksi varainhankinnaksi". 
Valuuttamääräiset lainat on muutettu ecuiksi sopimuksen 
allekirjoittamista edeltävän vuosineljänneksen viimeisen arkipäivän 
valuuttakurssin mukaisesti. % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100,0 
4-8 NCI-lainat valuuttalajeittani: lainakanta 31.12.1997. 
/ Valuutta 
ECU 
BEF 
DEM 
ESP 
FRF 
ITL 
LUF 
NLG 
GBP 
CAD 
CHF 
JPY 
USD 
Yhteensä (miljoonaa) 
70,0 
-
10,0 
-
-
-
-
176,8 
11,5 
-
75,0 
-
-
(1) Valuuttakurssi 31.12.199/ Miljoonaa 
ecua (1) 
70,0 
-
5,1 
-
-
-
-
79,4 
17,2 
-
46,7 
-
-
218,4 
r. 
37 
4-9 Yhteisössä maksettu yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä korkotuki 1977-
1997. 
(milj. ecua) 
VARAIN-
HOITO-
VUOSI 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 Toteutumattomat järjestelyt (1) 
EHTY 54 art. EHTY 56 art. 
(rakenne- (toiminnan 
uudistus) muuttaminen) 
1,3 2,7 
9,8 16,5 
10,4 8,0 
25,7 33,4 
7,6 6,3 
10,5 19,3 
4.0 7,1 
6.2 34,0 
3,6 74,9 
5,9 33,1 
2,4 35,6 
3,0 38,6 
2,6 42,5 
1,3 40,6 
1,0 48,6 
106,0 
114,3 
51,1 
11.5 
36,8 
1.8 Työllisyys Maanjäristyksistä 
Portugalissa johtuva 
jälleenrakennus 
-
-
-
-
-
3,0 
14,4 
24,4 
28,4 
28,6 
4,0 28,6 
3,9 27,8 
26,6 
23,1 
20,1 
17,2 
12,3 
9,3 
6,1 
4.3 (3) 
4,0 Toteutuneet järjestelyt (2) 
Pk-yritysten 
EVJ EAKR rahoitus­
väline 
-
-
200,0 12.1 
197.0 
193.2 
209,8 
200,0 
-
. 
. 
-
-
-
-
. 
-
-
65,5 
2,8 
25,3 
-
(1) Korkotuki jaettu pidemmalle ajalle ja liitetty tässä tarkoituksessa vuotuisiin talousarvioihin 
luotuihin varauksiin. 
(2) Korkotuki, jonka komissio on maksanut nykyarvon perusteella otettu huomioon. 
(3) Komission Madeiran itsehallintoalueelle myöntämä korkotuki (neuvoston 29 päivänä 
kesäkuuta 1995 tekemä päätös N:o 95/250/EY). 
38 
4-10 Voimassa tai neuvoteltavana oleva rahoitustuki yhteisön ulkopuolelle, 
31.12.1997. 
( MilJ. ecua) 
AKT-MMA -maat 
AKT 
MMA 
EteUt-Af rikan tasavalta 
Algeria, Kypros, Egypti, 
Israel, Jordania, Ubanon, 
Malta, Marokko, Syyrla, 
Tunisia, Turkki, Gaza, 
Lflnsirannlkko 
Turkki 
Malta 
Kypros 
KJEjrjafli 
Albania 
Bulgaria 
T&ekki 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Ent. Jug. tasav. Makedonia 
Ent. NL 
Moldavia 
Georgia, Armenia 
Ukraina 
Valko-Venttja 
Latinalaisen Amerikan ja 
Aasian maat 
Liitt.edelt.raholtusvallne (16) Sopimustyyppi 
Neljäs Lomen yleissopimus 
rahoituspöytäkirja 
Neuvoston päätös 
Neuvoston päätös (7) 
Euro-Välimeri-
kumppanuus (7) 
Erityinen rahoitusyhteistyö-
sopimus (ei vielä voimassa) 
Neljäs rahoituspöytäkirja 
Neljäs rahoituspöytäkirja 
Neuvoston päätös (7) 
Rahoituspöytäkirja 
Neuvoston päätös 
Neuvoston päätös 
BP n rahoitusväline Lainat BP: n 
omista varoista 
mityy 
2000 
2000 
2ÖÖ0 
2000 
2000 
1998 
1998 
2000 
2000 
1997 
2000 
2000 Enimmäis­
määrä 
(D 
1 693 
1 658 
35 
375 
3 14Ö 
2 310 
750 
30 
50 
3 520 
150 
275 
900 
3 500 Operaatiot budjettivaroista 
Riskipaa-
oma-
operaatiot(2) Tuki, jota ei 
makseta 
takaisin (3) 
1 030 12 102 
1 000 11 967 (5) 
30 135 (5) 
204 3 460 (8) 
200 (9) 3 425 (10) 
2 13 
2 22 
4 952 (12) 
20 (13) 
2 224 (14) 
2 796 (14) Maksutasetuki 
(4) 
Enimm&is-
maflrfi 
600 
600 (11) 
2 005 
650 
250 
40 
180 
80 
100 
0 
580 
125 
40 
1 820 
1 250 (15) 
60 
170 
285 
55 
(1) Lainoja, joille myönnetään korkotukea Euroopan kehitysrahaston varoista AKT- ja MMA-maiden hankkeisiin ja yhteisöjen 
yleisen talousarvion varoista Välimeren maiden ympäristöön liittyviin hankkeisiin. Tuen maksamiseen tarvittavat määrät 
liitetään tukeen, jota ei tarvitse maksaa takaisin. 
(2) BPn myöntämiä ja hallinnoimia. 
(3) Euroopan komission myöntämiä ja hallinnoimia. 
(4) Vuodesta 1990 lähtien kerääntyneet summat. Nämä toimet ovat Euroopan komission myöntämiä ja hallinnoimia. 
(5) Mukaan luettuna ne määrät, jotka on tarkoitettu BP.n lainojen korkotukeen. 
(6) Aikaisempien rahoituspöytäkirjojen mukaisesti käytettävissä olevat varat voidaan käyttää samanaikaisesti joko 
kokonaismäärän osalta tai jäljellä olevalta osalta. 
(7) 14. huhtikuuta 1997 hyväksytyn monivuotisen globaalilainan osia. 
(8) Cannesissa (v. 1995) myönnetyn määrärahan pääosuudet. 
(9) Suuntaa-antava määrä, joka on laskettu seuraavassa sarakkeessa esitetyn tuen perusteella. 
(10) Ohjeellinen rahoitusmäärä 1996-99: Asetus (EY) N:o 1488/96 (johon sisältyy riskipääomaoperaatioita ja korkotukia 
varten varatut määrät BP n ympäristöhankkeiden rahoitukseen). 
(11) Algeria. 
(12) Suuntaa-antava ohjelma 1996-99: Cannesissa (v. 1995) myönnetyn määrärahan pääosuudet. 
(13) Varattu BP n yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian edun mukaisiin infrastruktuurihankkeisiin 
myöntämien lainojen korkotukiin. Maa voi saada tukea myös Cannesissa (v.1995) myönnetystä määrärahasta. 
(14) Ohjeellinen rahoitusmäärä 1996-99. 
(15) Kaupalliset luotot. 
(16) EU.n jäsenyyttä hakeville valtioille, joita ovat Unkari. Puola, Slovakia.Tsekki, Bulgaria, Romania, Viro, Latvia. Liettua, 
Slovenia ja Kypros. 
39 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 409 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 10 01 
Luettelonumero : CB-CO-98-422-FI-C 
ISBN 92-78-37574-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
^o