ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Nykyisen rakennuskannan uudistaminen etenee kuitenkin suhteellisen hitaasti, ja kustannustehokkaille energian lisäsäästöille on edelleen merkittävästi potentiaalia vuoteen 2030 mennessä. Perusongelmana on, että merkittävä osa potentiaalista ei toteudu, jos tilanne säilyy ennallaan, koska useat kustannustehokkaat investoinnit rakennusten energiatehokkuuteen jäävät tekemättä. Sen vuoksi EU:n olisi puututtava asiaan nyt ja pyrittävä poistamaan tekijöitä, jotka estävä energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian toteutumista direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa rakennuksissa.

Rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin (josta käytetään jäljempänä nimitystä ”direktiivi”) arviointi osoittaa selvää edistymistä rakennussektorin tehokkuuden parantamisessa: vuotuinen energiankulutus pinta-alaa kohti (kWh/m²/vuosi) alkoi vähentyä huomattavasti vuoden 2006 jälkeen (kun vuoden 2002 direktiivi tuli voimaan), ja tämä väheneminen jatkui vuosina 2013 ja 2014 uudelleenlaaditun direktiivin ansiosta. On näyttöä siitä, että vuonna 2014 päästiin noin 48,9 miljoonan öljyekvivalenttitonnin (Mtoe) energiasäästöihin verrattuna uudelleenlaaditun direktiivin mukaiseen vuoden 2007 perustasoon. Tämä vaikuttaisi olevan samassa linjassa vuoden 2008 vaikutustenarvioinnin kanssa ja viittaa siihen, että direktiivillä todennäköisesti saavutetaan odotetut vaikutukset vuoteen 2020 mennessä.

Rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohtaan, joka on energiatehokkuutta ja -säästöjä koskevan unionin politiikan oikeusperusta. Direktiivin tarkistuksen yleisenä tavoitteena, ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille" -aloite mukaan luettuna, on edistää energiatehokkaan ja uusiutuvaa energiaa koskevan teknologian käyttöönottoa rakennussektorilla ja vähentää kustannustehokkaasti kasvihuonekaasupäästöjä niin, että edistetään samalla energian toimitusvarmuutta.

Mikä on EU-tason toiminnasta saatava lisäarvo?
Keskeisenä tavoitteena on edistää vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa ja parantaa EU:n kilpailukykyä, lisätä kasvua ja luoda EU:hun työpaikkoja/säilyttää työpaikat. Sen vuoksi on varmistettava EU:n kaupan suojatoimien tehokkuus jatkossakin ja on otettava asianmukaisesti huomioon Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan 15 jaksoon sisältyvien tiettyjen määräysten umpeutuminen. Tätä varten on suotavaa laatia lähestymistapa, jolla voidaan reagoida asianmukaisesti Kiinan taloudessa sitkeästi esiintyviin vääristymiin ja varmistaa riittävät korjaavat toimet, joilla korvataan hyvän kauppatavan vastaisesti tulleen tuonnin (eli polkumyyntituonnin tai tuetun tuonnin) aiheuttama vahinko. Samalla on säilytettävä Kiinaan vahvat siteet, jotka perustuvat molemminpuolisiin etuihin.
Kahden eri jäsenvaltion suorittama samojen tulojen verottaminen eli kaksinkertainen verotus vaikuttaa kielteisellä tavalla rajatylittäviin investointeihin ja johtaa talouden vääristymiseen ja tehottomuuteen. Tuloksena on epävakaa toimintaympäristö sekä verovelvollisille että veroviranomaisille. EU:ssa tällä hetkellä käytettävissä olevat kaksinkertaisen verotuksen riitojenratkaisumekanismit, kuten kaksinkertaista verotusta koskevissa sopimuksissa (jäljempänä ”DTC”) määrätty keskinäinen sopimusmenettely (jäljempänä ”MAP”) tai tulonoikaisujen riita-asioita koskeva EU:n välimiesmenettely-yleissopimus (jäljempänä ”EU–AC”), ovat monessa mielessä puutteellisia niiden soveltamisalan, vaikuttavuuden ja tehokkuuden kannalta. Näyttöä on saatu tapauksista, joissa menettelyyn pääsy on evätty, menettelyt ovat jumiutuneet paikalleen tai viivästyneet tai sääntöjen noudattamisesta verovelvollisille aiheutuva rasite on liian suuri. Näiden puutteiden kielteinen vaikutus on moninkertaistumassa globalisoitumisen vuoksi. Tätä edesauttaa se, että rajatylittävien liiketapahtumien määrä on lisääntynyt, verotarkastusten lukumäärä ja laajuus ovat kasvaneet ja verosäännöt ovat yhä monimutkaisempia. Tällä hetkellä jäsenvaltioille ei ole asetettu mitään velvoitetta varmistaa ajoissa ja tehokkaasti tapahtuva lopullinen ja luotettava riitojenratkaisu. EU:ssa ei myöskään sovelleta riitojenratkaisua yhdenmukaisella tavalla.
Lainsäätäjät ovat sopineet, että verkkovierailujen vähittäistason lisämaksut jätetään 15. kesäkuuta 2017 alkaen veloittamatta asiakkailta näiden matkustaessa ajoittain unionissa. Kyseessä ovat ns. RLAH-säännöt , joista säädetään asetuksessa (EU) N:o 531/2012, sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2015 annetulla asetuksella (EU) 2015/2120 (verkkovierailuasetus). Sääntöjen käyttöönoton edellytyksenä on, että komission EU:n verkkovierailupalvelujen tukkumarkkinoista tekemän uudelleentarkastelun jälkeen EU toteuttaa tarvittavat lainsäädännölliset toimet näillä markkinoilla, jotta RLAH-sääntöihin olisi mahdollista siirtyä mainitusta päivästä alkaen. Komission tekemä uudelleentarkastelu osoittaa, etteivät kansalliset verkkovierailujen tukkumarkkinat toimi tarpeeksi hyvin ja ettei tilanteen odoteta korjaantuvan tulevaisuudessa vähittäistason RLAH-velvoitteella. Tässä vaikutusten arvioinnissa on tarkoitus määritellä paras vaihtoehto verkkovierailujen tukkumarkkinoiden sääntelemiseksi EU:ssa, jotta RLAH-sääntöihin voitaisiin siirtyä vuonna 2017 ylläpitäen samalla kansallisten laskutusmallien kestävyyttä. Vaikutukset kohdistuvat pääasiassa EU:n matkaviestinverkkojen operaattoreihin. Pääasialliset hyödyt kohdistuvat kaikkiin EU:n matkaviestinoperaattoreiden asiakkaisiin, jotka käyttävät matkaviestinpalveluja matkustaessaan EU:n alueella.
Tärkeimmiksi ongelmiksi on todettu se, että tapaturmien ja ammattitautien riski on suuri, ne ovat luonteeltaan vakavia ja niitä esiintyy huomattavasti yleisemmin kuin muilla talouden aloilla. Tämä johtaa työpoissaoloihin ja siirtymiseen varhain pois alalta, mikä lisää työnantajien ja sosiaaliturvajärjestelmien kustannuksia. Pääasialliset syyt ovat seuraavat: 1. Työhön liittyvät tekijät: tapaturmat aiheutuvat usein pitkistä työajoista johtuvasta väsymyksestä, riittämättömästä työturvallisuudesta ja -terveydestä tai puutteellisista työoloista. 2. Ratifioinnin viivästyminen: olemassa olevat kansainväliset sopimukset, jotka koskevat turvallisuutta aluksilla, eivät ole ratifioinnin viivästymisen vuoksi tulleet voimaan. Ranska on ainoa EU:n jäsenvaltio, joka on ratifioinut yleissopimuksen nro 188. 3. Pirstoutuminen: työtä ja työturvallisuutta ja -terveyttä koskevassa EU:n lainsäädännössä on kaikkiin työntekijöihin sovellettavia sääntöjä, minkä vuoksi kyseessä on hajanainen säädöskehys, joka ei täysin sovellu jonkin tietyn alan erityisiin työskentelyolosuhteisiin. Asioissa, jotka eivät kuulu EU:n säännöstön soveltamisalaan, EU:n jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön hyvin erilaisia kansallisia standardeja.

Komissio voi ainoastaan hyväksyä tai hylätä allekirjoittajaosapuolten pyynnön saada sopimuksen täytäntöönpanoa koskevaa lainsäädäntöä. Se ei voi muuttaa sopimuksen tekstiä. Näin ollen ainoastaan yhtä lähestymistapaa on analysoitu (sopimuksessa määritellyt toimenpiteet) ja verrattu perusskenaarioon (mahdollisuuteen olla toteuttamatta uusia EU-toimia). Vaihtoehtoja vertailtaessa voidaan todeta, että sopimuksella päästään tavoitteeksi asetettuihin kohtuullisiin kokonaiskustannuksiin ja että sopimuksen täytäntöönpano direktiivillä on asianmukaista.
EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan mukainen Komission lausunto yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksensä 29 artiklan muuttamista ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen työjärjestyksensä 35 artiklan muuttamista koskevista, yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 63 artiklan mukaisesti esittämistä pyynnöistä /* SEK/2006/1676 lopull. - CNS 2006/0813 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.12.2006 SEK(2006) 1676 lopullinen 2006/0813 (CNS) EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan mukainen KOMISSION LAUSUNTO yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksensä 29 artiklan muuttamista ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen työjärjestyksensä 35 artiklan muuttamista koskevista, yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 63 artiklan mukaisesti esittämistä pyynnöistä 2006/0813 (CNS) EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan mukainen KOMISSION LAUSUNTO yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksensä 29 artiklan muuttamista ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen työjärjestyksensä 35 artiklan muuttamista koskevista, yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 63 artiklan mukaisesti esittämistä pyynnöistä Yhteisöjen tuomioistuimen[1] ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen[2] pyytämien muutosten tarkoituksena on ottaa bulgaria ja romania molempien tuomioistuinten oikeudenkäyntikieliksi. Nämä muutokset ovat täysin teknisiä eivätkä edellytä huomautuksia komissiolta. Näin ollen komissio hyväksyy yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen ehdottamat tekstit. [1] Asiakirja 15712/06 JUR 446 COUR 57. [2] Asiakirja 15715/06 JUR 447 COUR 58.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel31.5.2018

JOIN(2018) 5 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document JOIN(2018) 5 final of 28.03.2018.

Concerns the Finnish language version.

The title was left in English and has been corrected.

The text shall read as follows:

YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmasta
Israel

United Nations Relief And Works Agency For Palestine Refugees In The Near East
Asetuksen (EU) 2019/125 mukaiset luvat Asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa ja 16 artiklan 1 kohdassa edellytetään lupaa liitteissä III ja IV lueteltujen tavaroiden vientiin. Liitteessä III luetellaan tiettyjä tavaroita, joita voitaisiin käyttää kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen. Liitteessä III luetellut tavarat jaotellaan seuraavasti: henkilöihin kohdistuvaan voimankäyttöön suunnitellut tavarat; mellakantorjuntaan tai itsesuojeluun suunnitellut aseet ja välineet; sekä mellakantorjuntaan tai itsesuojeluun tarkoitetut, lamaannuttavia tai ärsyttäviä kemiallisia aineita levittävät aseet ja välineet sekä tietyt niihin liittyvät aineet. Liitteessä IV luetellaan tietyt kemikaalit, joita voidaan käyttää henkilöiden teloittamiseen ruiskuttamalla tappava annos. Lupa on saatava asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jotka luetellaan asetuksen liitteessä I, lukuun ottamatta tilanteita, joissa liitteen V mukaista unionin yleistä vientilupaa käytetään liitteessä IV lueteltujen tavaroiden vientiin. Vientiä unionin yleisessä vientiluvassa lueteltuihin määräpaikkoihin voidaan yleensä harjoittaa hankkimatta jäsenvaltion myöntämää yksittäistä tai koontilupaa. Tähän saakka on toimittu siten, että EU:n ulkopuolinen maa on sisällytetty liitteeseen V, jos se on ratifioinut asiaa koskevan kansainvälisen sopimuksen, jossa sitoudutaan poistamaan kuolemanrangaistus kaikkien rikosten osalta. Jos maa ei ole Euroopan neuvoston jäsen, kyseisen maan on täytynyt ratifioida kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-sopimus) toinen valinnainen pöytäkirja ilman varaumia. Jos on kuitenkin perusteltua syytä epäillä viejän kykyä noudattaa luvan ehtoja tai vientivalvontalainsäädäntöä, toimivaltainen viranomainen voi kieltää viejää käyttämästä unionin yleistä vientilupaa. Asetuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä vientilupa voi olla yksittäinen lupa (lupa yhdelle EU:n ulkopuolisessa maassa olevalle loppukäyttäjälle tai vastaanottajalle suunnattua vientiä varten) tai koontilupa (lupa yhdelle tai useammalle määritetylle loppukäyttäjälle tai jakelijalle yhdessä tai useammassa määritetyssä EU:n ulkopuolisessa maassa suunnattua vientiä varten). Asetuksen 3, 4 ja 5 artiklassa kielletään liitteessä II lueteltujen tavaroiden vienti, tuonti ja kauttakuljetus. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää poikkeuksen kieltoon ainoastaan, jos voidaan osoittaa, että näitä tavaroita käytetään yksinomaan niiden asettamiseen julkisesti esille museossa (joko EU:n ulkopuolisessa maassa tai, 4 artiklan mukaisesti, jäsenvaltiossa) niiden historiallisen merkityksen vuoksi.
Työttömyyskorvausta voidaan maksaa enintään 24 kuukauden ajan.

Työttömyyskorvausaika on rajattu kolmasosaan verrattuna siihen aikaan, jonka henkilö on toiminut väliaikaisena toimihenkilönä, sopimussuhteisena toimihenkilönä tai valtuutettuna avustajana, ja sitä voidaan maksaa enintään 36 kuukauden ajan. Päiväraha on rajattu seitsemännestä työttömyyskuukaudesta alkaen, ja korvauksen vähimmäismäärää on tarkistettu.
Komissio ilmoitti koordinointiryhmälle suunnitelmistaan antaa delegoitu säädös, jolla muutetaan asetuksen liitettä I (jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset) ja liitteessä V olevaa 2 osaa (määräpaikat, joihin sovelletaan unionin yleistä vientilupaa) Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen huomioon ottamiseksi ja kuuli sitä delegoidun säädöksen luonnoksesta.

3.2.Kauppaa koskevat tiedot: tietojen ilmoittaminen

Komissio esitti 26 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vuosikertomusta koskevan tilannekatsauksen ja erityisesti tiedot, joita se aikoo käyttää. Se myös ilmoitti koordinointiryhmälle, että se aikoo tulevia raportointimenettelyjä varten päivittää raportointilomaketta siten, että siihen sisällytetään enemmän erilaisia tietoja.

3.3.Asetuksen (EU) 2019/125 uudelleentarkastelu

Komissio esitti kertomuksen tärkeimmistä asetuksen (EU) 2019/125 uudelleentarkastelua koskevista havainnoistaan ja päätelmistään. Kertomuksessa esitetään kattava arvio asetuksesta, sen vaikutuksesta, myös maailmanlaajuisesti, ja siihen liittyvistä haasteista ja mahdollisuuksista. Kertomuksessa esitetään lisätoimia, joilla asetuksesta voitaisiin tehdä tuloksellisempi ja joilla varmistetaan, että asetus tukee jatkossakin merkittävästi kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen vastaisia toimia.

Komissio oli ottanut jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset mukaan tarkasteluprosessiin erityisesti arviointikysymysten ja (14. toukokuuta 2020 järjestetyn) virtuaalisen työpajan kautta. Työpajan tarkoituksena oli kerätä sidosryhmiltä suoraa palautetta ja kuulla niiden näkemyksiä ja ajatuksia siitä, miten asetuksesta voitaisiin tehdä vaikuttavampi. Keskustelun pohjana olleista aiheista käytiin tasapainoista ja vilkasta keskustelua. Kokoukseen osallistui 16:n EU:n toimivaltaisen viranomaisen edustajia ja edustajia kansalaisjärjestöistä ja kansainvälisistä järjestöistä sekä muita asiantuntijoita.

3.4. Kidutusvälineiden kaupan vastustaminen – alueellinen ja kansainvälinen kehitys

Koordinointiryhmä toimi foorumina, jolla vaihdettiin tietoja ja lisättiin tietoisuutta alueellisesta ja kansainvälisestä kehityksestä. Erityistä huomiota kiinnitettiin YK:n pääsihteerin raporttiin ”Towards torture-free trade: examining the feasibility, scope and parameters for possible common international standards, jossa todetaan, että yhteiset kansainväliset normit voisivat johtaa tuloksellisempaan sääntelyyn tällä alalla. YK perustaa seuraavaksi hallitusten asiantuntijoiden ryhmän jatkamaan työtä raportin pohjalta.

Koordinointiryhmälle tiedotettiin myös Euroopan neuvoston suosituksen valmistelusta. Suosituksen tarkoituksena on luoda kehys, jonka avulla Euroopan neuvoston jäsenmaat voisivat tuloksellisemmin säännellä sellaisten tavaroiden kauppaa, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun.
Aloitteen alusta lähtien on julkaistu 205 verkkovapaaehtoistoiminnan tehtävää, joista 62 vuonna 2019. Kysytyimpiä tehtäviä olivat kääntäminen, oikoluku ja graafinen suunnittelu.

Esimerkkejä vuonna 2019 toteutetuista vapaaehtoishankkeista

”Humanitarian Volunteers in Action: Challenges & Opportunities” -hankkeessa kaksi lähettävää järjestöä, toinen Ranskasta ja toinen Slovakiasta, tekevät yhteistyötä 18 EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen vapaaehtoisen lähettämiseksi kenttätyöhön yhdeksän vastaanottavan järjestön toteuttamiin humanitaarisen avun operaatioihin Albaniassa, Marokossa, Algeriassa, Ecuadorissa, Georgiassa ja Turkissa. Albaniassa hankkeessa tarjotaan ravitsemuksellista apua Tiranan kunnassa haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten lapsille, avun tarpeessa oleville ihmisille ja kroonisista sairauksista kärsiville ihmisille.

Ravitsemuksen alalla työskentelevä alemman osaamistason EU-vapaaehtoinen kertoo tehtävästään Albaniassa, jossa hän johti ravitsemukseen liittyviä hyviä käytäntöjä koskevia työpajoja lapsille ja nuorille vammaisille henkilöille: Ravitsemusneuvojan vapaaehtoistehtävässäni pääsin työskentelemään eri keskusten ja koulujen kanssa. Kerran viikossa menin ”Femijet e Botes ne Shqiperi” ‑keskukseen, johon otetaan kymmenen lasta koulun jälkeen, ja Prushissa sijaitsevaan ”Fondacioni Ndihmoni Jeten” ‑keskukseen, jossa hoidetaan kehitysvammaisia nuoria aikuisia ja jossa on erityinen ryhmä, joka opettelee elämään mahdollisimman itsenäisesti. Näiden kahden ryhmän kanssa pystyin muodostamaan yhteyksiä ja järjestämään ravitsemusneuvontaa koskevia työpajoja.

( https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/nutritional-education-food-pyramid_en )

”EU Aid Volunteers for resilience and response capacity of vulnerable communities through deployment and capacity building activities” ‑hankkeessa italialainen ja espanjalainen lähettävä järjestö tekivät kumppaneina yhteistyötä 32 vapaaehtoisen lähettämiseksi kenttätyöhön 13:een Euroopan ulkopuoliseen maahan.

Filippiineille kenttätyöhön lähetetty alemman osaamistason EU-vapaaehtoinen kertoo kokemuksistaan EU-vapaaehtoisena logistiikan alalla. Taal-tulivuoren purkautumisen jälkeen hänen toimensa keskittyvät hätäapuoperaatioiden logistiikan koordinointiin alueella:

Toteutamme viime viikkojen useiden maanjäristysten jälkeen tällä hetkellä useita hankkeita, joissa on suojaan, vesihuoltoon, sanitaatioon ja hygieniaan sekä käteiseen rahaan liittyviä osia. Kahden viime kuukauden aikana täällä on ollut myös voimakas taifuuni, Kammuri, joka oli 20. tänä vuonna, mutta se ei onneksi ollut niin tuhoisa kuin pelättiin. Ihmiset eivät olleet väärässä sanoessaan, että nuo kuukaudet ovat aina kiireisiä!

Lisää tarinoita kentältä: https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/
·Portugali: hurrikaani Lorenzon lokakuussa 2019 Azoreilla aiheuttamat vahingot;

·Espanja: tulvat Valencian, Murcian, Kastilia-La Manchan ja Andalusian alueilla syyskuussa 2019;

·Italia ja Itävalta: äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamat tulvat ja maanvyörymät lähes koko Italian alueella (huipentuen Venetsian tulvimiseen) sekä Kärntenin ja Itä-Tirolin alueilla Itävallassa syksyllä 2019.

Lisätalousarvioesityksessä nro 4/2020 esitetään, että tarvittavat maksusitoumus- ja maksumäärärahat otetaan vuoden 2020 yleiseen talousarvioon sen jälkeen, kun määrärahoista on vähennetty Portugalille ja Espanjalle jo maksetut ennakot (6 495 606 euroa).

2.Rahoitus

Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013, jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta oli vuoden 2020 alussa käytettävissä yhteensä 1 150 524 045 euroa. Määrä käsittää vuoden 2020 määrärahat eli 597 546 284 euroa sekä vuonna 2019 käyttämättä jääneet ja vuodelle 2020 siirretyt määrärahat eli 552 977 761 euroa.

Tässä vaiheessa vuotta 2020 käytettävissä on 1 001 137 474 euron määrä. Kyseessä on solidaarisuusrahastosta vuoden 2020 alussa käytettävissä ollut kokonaismäärä (1 150 524 045 euroa), josta on vähennetty rahastossa pidettävä 149 386 571 euron määrä. Jälkimmäinen määrä perustuu rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan 25 prosenttia vuoden 2020 määrärahoista on säilytettävä rahastossa 1 päivään lokakuuta 2020 saakka.

Tiivistelmätaulukko EUSR-rahoituksesta Määrä euroa Vuodelta 2019 vuodelle 2020 siirretyt määrärahat 552 977 761 Vuoden 2020 määrärahat 597 546 284 ----------------- Vuoden 2020 alussa käytettävissä ollut kokonaismäärä 1 150 524 045 josta vähennetään vuoden 2020 määrärahoista säilytettävä 25 % –149 386 571 ----------------- Tällä hetkellä käytettävissä oleva enimmäismäärä (vuosien 2019 + 2020 määrärahat) 1 001 137 474 Ehdotettu Portugalia, Espanjaa, Italiaa ja Itävaltaa varten käyttöön otettava määrä yhteensä –278 993 814 ----------------- Jäljellä oleva määrä 1.10.2020 saakka 722 143 660

3.Vuoden 2020 talousarvioon pyydettävät määrärahat

Portugalin, Espanjan, Italian ja Itävallan toimittamien hakemusten perusteella Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta osoitettava rahoitusosuus on 278 993 814 euroa, kun otetaan huomioon välittömien vahinkojen kokonaismäärää koskeva arvio.





Kun otetaan huomioon solidaarisuusrahastosta näitä maita varten maksetut ennakot, joiden yhteenlaskettu määrä on 6 495 606 euroa, komissio ehdottaa, että vuoden 2020 talousarviota muutetaan lisäämällä budjettikohdan 13 06 01 määrärahoihin 272 498 208 euroa sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina (ks. seuraava taulukko).

Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 13 06 01 Apu jäsenvaltioille sellaisen suuren luonnonkatastrofin yhteydessä, jolla on vakavia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön tai talouselämään 272 498 208 272 498 208 Yhteensä 272 498 208 272 498 208

4.Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain
f) Alaviitteissä a–d mainitut siirrot käsittävät seuraavat tapahtumat: vuosina 2014–2020 puuvilla-alalta (EL) asetuksen (EU) N:o 1307/2013 66 artiklan 1 kohdan perusteella vuosittain tehtävä 4 miljoonan euron siirto, vapaaehtoiseen mukauttamiseen tarkoitettu varainhoitovuoden 2014 osalta (UK) asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 b artiklan ja 10 c artiklan 2 alakohdan perusteella tehty 296,3 miljoonan euron siirto, sekä varainhoitovuoden 2014 että 2015 osalta asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 artiklan ja 136 b artiklan perusteella tehdyt 51,6 miljoonan euron käyttämättömien varojen siirrot (SE ja DE) ja maksujen vähentämistä sekä pilareiden joustavuutta varten asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan perusteella tehty 4 313,6 miljoonan euron siirto.