Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantaminen investointien ja rakenneuudistusten vahvistamiseksi vuosina 2021–2027”

(2020/C 79/05)

Esittelijä : Manuela BORA (IT, PES), Marchen aluevaltuuston ja aluehallituksen jäsen

LAUSUNTO

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Haasteena asianmukaisten hallinnollisten valmiuksien varmistaminen EU:n kunnissa ja alueilla

1. painottaa, että hallinnolliset valmiudet ovat avaintekijä varmistettaessa niiden investointien ja uudistusten onnistunut toteuttaminen, joita tarvitaan EU:n pitkän aikavälin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Eurooppa 2020 -strategian voimassaolon päättymisen jälkeen näissä pitkän aikavälin tavoitteissa olisi otettava huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano, ja kestävän kehityksen tavoitteiden tulisi myös olla etusijalla hallinnollisten valmiuksien kannalta olennaisiin talouden ohjausjärjestelmiin – kuten EU-ohjausjaksoprosessiin – nähden. Komitea korostaa myös, että on erittäin tärkeää vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisia valmiuksia, kun otetaan huomioon ympäristöön ja ilmastoon liittyvät haasteet, joihin on vastattava pantaessa täytäntöön uutta vihreän kehityksen ohjelmaa.

2. panee merkille, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat toimivaltajaossa merkittäviä toimijoita jäsenvaltioissa ja että niiden vastuulla on yli puolet julkisista investoinneista EU:ssa samalla kun niillä on huomattava yksityisiä investointeja vauhdittava vaikutus. Komitea tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaisten paremmat hallinnolliset valmiudet edistäisivät sellaisten paikkalähtöisten julkisten politiikkojen tehokkaampaa täytäntöönpanoa, jotka ovat ennakkoedellytys, jotta kansalaiset luottaisivat paikallisiin, alueellisiin, valtiollisiin ja EU:n instituutioihin.

3. toteaa, että tammikuusta 2017 lähtien ainakin 38:ssa AK:n lausunnossa ja päätöslauselmassa on puututtu tarpeeseen vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisia valmiuksia monilla aloilla, kuten koheesiopolitiikka, ESIR tai InvestEU-ohjelma ja sisämarkkinaohjelma ( 1 ) . Komitea kiinnittää huomiota myös 9. lokakuuta 2019 antamaansa päätöslauselmaan eurooppalaisesta ohjausjaksosta ja vuotuista kasvuselvitystä 2020 ennakoiden ( 2 )

4. korostaa, että vuoden 2019 maakohtaisiin suosituksiin sisältyvistä yksittäisistä suosituksista 12 prosenttia käsittelee paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisiin valmiuksiin liittyviä haasteita ( 3 ) 17 jäsenvaltiossa.

5. katsoo, että hallinnollisten valmiuksien parantaminen on systeeminen haaste. Se liittyy seuraaviin seikkoihin: a) henkilöstö (mukaan luettuina henkilöstöpula, vaikeudet täyttää korkeaa pätevyyttä edellyttäviä tehtäviä, henkilöstön riittämätön tekninen pätevyys, ansioiden riittämätön palkitseminen, yksityissektoria alhaisemmat palkat, digitaalitaitoja koskevat virkamiesten koulutustarpeet, valmiudet suorittaa korkeaa pätevyyttä ja teknistä tietämystä edellyttäviä tehtäviä ja tietämys EU:n toiminnasta ja sen tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista), b) järjestelmät ja menettelyt ja c) verkottuminen ulkopuolisten toimijoiden kanssa.

6. toteaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuu julkishallinnon laadusta on jäsenvaltioilla ja että se käsittää hallinnon eri tasoja. EU:lla voi kuitenkin olla täydentävä rooli, kun se yhdenmukaistaa normeja lainsäädännöllä tai koordinoimalla EU-ohjausjakson kaltaisia prosesseja, mahdollistaa parhaiden käytäntöjen vaihtamisen sekä tukee tehostamista ja innovointia julkishallinnossa ja hallinnollisten valmiuksien parantamista kaikilla hallintotasoilla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla voisi olla asianmukainen oikeusperusta julkishallinnon laatua varten yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen osalta.

Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen arviointi

7. huomauttaa, että nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä EU on tukenut paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamista koheesiopolitiikalla, rakenneuudistusten tukiohjelmalla ja useilla muilla ohjelmilla ja välineillä ( 4 ) , mukaan luettuina EIP:n hallinnoimat ohjelmat ja välineet, joilla tuetaan paikallis- ja alueviranomaisten investointeja ( 5 )

8. pitää valitettavana, että paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen käytettävissä olevien EU:n varojen kokonaismäärästä ja tosiasiallisesta käytöstä ei anneta avoimesti tietoa ( 6 ) , kuten ei myöskään varojen kokonaisvaikutuksesta. Komitea kehottaakin komissiota antamaan nämä tiedot mahdollisimman pian. Komitea ehdottaa myös, että rakenneuudistusten tukiohjelman vuotuiseen seurantaraporttiin sisällytetään pysyvä osa, jossa käsitellään paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista ohjelman edunsaajina.

9. toteaa saatavilla olevien tietojen viittaavan siihen, että nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen käytettävissä olevien EU-varojen käyttö on ollut riittämätöntä, kun otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli nykyisessä toimivaltajaossa ja paikallis- ja alueviranomaisille osoitettujen maakohtaisten suositusten määrä ( 7 ) . Kahdesta ohjelmasta – joissa paikallis- ja alueviranomaiset voisivat olla myös suoria edunsaajia – saatavilla olevista tiedoista ilmenee, että a) paikallis- ja alueviranomaiset ovat saaneet ERI-rahastojen temaattisen tavoitteen 11 puitteissa valmiuksien parantamiseen käytettävissä olevista varoista 15 prosenttia ja b) paikallis- ja alueviranomaiset eivät ole hyödyntäneet merkittävästi jäsenvaltioiden aloitteesta annettavaa ERI-rahastojen teknistä apua, jolla voitaisiin myös tukea rahastojen käyttöön liittyvää valmiuksien parantamista.

10. katsoo, että olisi aiheellista sisällyttää EU:n rahastoja koskeviin säädöksiin lisäelementtejä, joiden avulla voitaisiin edistää nykyisestään mahdollisuutta yhdistää – myös muissa kuin integroiduissa hankkeissa – eri tyyppisiä EU:n rahastoja saman hankkeen puitteissa.

11. tähdentää, että käytettävissä olevat tiedot paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta rakenneuudistusten tukiohjelmaan ovat riittämättömät. Epävirallisten arvioiden mukaan vain noin 6 prosenttia rakenneuudistusten tukiohjelman puitteissa saaduista hankkeista liittyi paikallis- ja alueviranomaisiin. Prosenttiosuus on erittäin alhainen ottaen huomioon, että 55 prosenttia kaikista maakohtaisista suosituksista osoitetaan suoraan tai epäsuorasti paikallis- ja alueviranomaisille. Komitea pitääkin valitettavana, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua rakenneuudistusten tukiohjelmaan vain kansallisten hallitustensa välityksellä.

12. katsoo, että esteinä paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen tarkoitetun EU-tuen käytölle saattavat olla puutteellinen tieto olemassa olevista mahdollisuuksista, tuen hakemiseen tarvittavan osaamisen puute, yhteisrahoitusvaikeudet, liiallinen hallinnollinen taakka ja kansallisten hallitusten antaman tuen puute.

13. toteaa, että jäsenvaltioiden väliset erot julkishallinnon laadussa näyttävät hitaasti häviävän ( 8 ) . Komitean mielestä EU:n koheesiopolitiikalla on ollut osuutensa tässä kehityksessä etenkin jäsenvaltioissa, joissa rahastojen osuus julkisista investoinneista on vähintään puolet. Komitea painottaa, että komission aloitteesta annettava tekninen apu on muodostanut lähes puolet varoista, jotka komissio on kohdentanut valmiuksien parantamiseen kaikilla hallintotasoilla ERI-rahastojen hallinnointia varten ( 9 )

14. sisällä , kuten ilmenee Maailmanpankin Doing Business -hankkeesta. Komitea on myös samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että ”erityisesti kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla on usein vaikeuksia saada tai käyttää rahoitusta [julkissektorin uudistukseen], mikä johtuu byrokratiasta, hallinnollisiin valmiuksiin liittyvistä syistä tai säännönvastaisuuksista”, ja toivoo tämän vuoksi parlamentin tavoin, että ”jäsenvaltioiden sisällä edistettäisiin konkreettisempia uudistuksia, joissa sovelletaan hyvän hallinnon periaatetta ja nopeutetaan oikeudenkäyntejä” korostaa, että julkisten instituutioiden laatu saattaa vaihdella myös maan, kuten ilmenee Maailmanpankin Doing Business -hankkeesta. Komitea on myös samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että ”erityisesti kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla on usein vaikeuksia saada tai käyttää rahoitusta [julkissektorin uudistukseen], mikä johtuu byrokratiasta, hallinnollisiin valmiuksiin liittyvistä syistä tai säännönvastaisuuksista”, ja toivoo tämän vuoksi parlamentin tavoin, että ”jäsenvaltioiden sisällä edistettäisiin konkreettisempia uudistuksia, joissa sovelletaan hyvän hallinnon periaatetta ja nopeutetaan oikeudenkäyntejä” ( 10 )

15. korostaa, että riittämättömien hallinnollisten valmiuksien haasteeseen liittyy toisinaan liiallista hallinnollista taakkaa aiheuttavia menettelyjä. Komitea toteaa tässä yhteydessä olevansa huolissaan palvelupakettiin sisältyvistä, sähköistä palvelukorttia, ilmoitusmenettelyä ja suhteellisuusarviointia käsittelevistä EU:n ehdotuksista sekä julkisia hankintoja koskevan unionin ja kansallisen lainsäädännön aiheuttamasta hallinnollisesta lisätaakasta.

Toimintaehdotuksia seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä

16. korostaa, että valmiuksien parantamiseen tarkoitetun asianmukaisen rahoituksen (eli ainakin yhtä suuri summa kuin vuosina 2014–2020) tulisi edelleen olla suoraan paikallis- ja alueviranomaisten ulottuvilla yhteistyössä hallinnoitavien poliittisten välineiden kautta. Komitea esittääkin, että vuosiksi 2021–2027 ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 32 artiklassa tai ehdotetun EAKR- ja koheesiorahastoasetuksen 2 artiklassa säädetään toimista kaikissa niissä toimenpideohjelmissa, joilla pyritään parantamaan julkisviranomaisten ja sidosryhmien valmiuksia kaikilla tasoilla eikä ainoastaan ERI-rahastojen hallinnoinnin yhteydessä.

17. viittaa vuosiksi 2021–2027 ehdotettua yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta käsittelevään lausuntoonsa ( 11 ) , jossa komitea esittää, että teknisen avun kiinteä osuus olisi EAKR:n ja koheesiorahaston osalta (31 artikla) nostettava 5 prosenttiin, seuraavaa EAKR- ja koheesiorahastoasetusta koskevaan lausuntoonsa ( 12 ) , jossa se ehdottaa lisärahoitusta valmiuksien parantamiseen ottaen huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden paikallistamisen tarpeen, ja ESR+:aa koskevaan lausuntoonsa ( 13 ) , jossa se suosittaa, että temaattinen tavoite 11 säilytetään vuoden 2020 jälkeisellä kaudella.

18. korostaa osaamisen ja hyvien käytänteiden levittämisen merkitystä, esimerkkeinä Italian suunnitelmat hallinnon vahvistamisesta ( 14 ) , kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus sekä Interreg Europe -ohjelman alueidenväliset yhteistyöhankkeet. Komitea on tyytyväinen komission TAIEX-REGIO Peer 2 Peer -ohjelman aloitteisiin, rehellisyyssopimuksiin ja OECD:n kanssa yhteistyössä toteutettuun pilottialoitteeseen, jossa kehotetaan laatimaan etenemissuunnitelmia hallinnollisten valmiuksien parantamisen painottamiseksi vahvalla alulla vuoden 2020 jälkeistä aikaa silmällä pitäen.

19. muistuttaa, että sen ehdotus perustaa paikallis- ja aluetason edustajien Erasmus-ohjelma ( 15 ) voisi olla oleellinen hallinnollisten valmiuksien parantamisen kannalta.

20. katsoo, että on edistettävä jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisten palveluksessa olevien virkamiesten tilapäisiä oleskelujaksoja EU:n eri toimielinten, elinten ja virastojen hallinnossa lähetetyille kansallisille asiantuntijoille tarkoitettujen ja kansallisten asiantuntijoiden ammatilliseen kehittymiseen tähtäävien ohjelmien sekä julkishallinnon Erasmus-ohjelman puitteissa.

21. painottaa, että valmiuksien parantamiseen tähtäävien ohjelmien kansalliseen ja alueelliseen yhteisrahoitukseen ei tulisi soveltaa vakaus- ja kasvusopimuksen alijäämätavoitteita.

22. toteaa, että paikallinen ja alueellinen julkishallinto on velvollinen panemaan kestävän kehityksen tavoitteet täytäntöön alueellaan, joten on tärkeää, että AK tukee kestävän kehityksen tavoitetta 17 (”yhteistyö ja kumppanuus”) tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhä verkottuneemmassa maailmassa on olennaisen tärkeää parantaa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuutta hyödyntää teknologioita ja tietämystä, jotta voidaan vaihtaa ajatuksia ja edistää julkisen sektorin innovointia.

Parempi hallinto ja yksinkertaistaminen

23. katsoo, että EU:n pitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien kestävä parantaminen. Komitea korostaa, että tämä edellyttää pitkäjänteistä suunnittelua, koska uhkana ovat kompromissit jäsenvaltioiden esittämien teknisen avun lyhyen aikavälin pyyntöjen kanssa.

24. toistaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on keskeinen väline paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseksi ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä. Komitea huomauttaa kuitenkin, että hallinnollisten valmiuksien puutetta on pidetty yhtenä suurimmista esteistä sopimuksen onnistuneemmalle täytäntöönpanolle ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksille hyödyntää suotuisia rahoitusehtoja energiatehokkuutta parantavien peruskorjaushankkeiden toteuttamiseksi.

25. painottaa tarvetta valmiuksien parantamiseen tähtäävien EU:n rahoittamien nykyisten välineiden koordinointiin ja synergiaan sekä kyseisten välineiden avoimeen ja oikea-aikaiseen valvontaan ja arviointiin. Komitea vahvistaa tässä yhteydessä suosituksensa ( 16 ) , että komission tulisi laatia valmiuksien parantamista koskevat yhtenäiset suuntaviivat, joita sovelletaan kaikissa asianomaisissa EU-ohjelmissa.

26. pitää valitettavana, ettei varojen hallinnoinnin hallinnollisessa yksinkertaistamisessa ole onnistuttu saavuttamaan odotettuja tuloksia. Kyseessä on merkittävä este, joka heikentää välittävien elinten ja erityisesti tuensaajien valmiuksia. Viimeaikaisten tutkimusten mukaan hallinnolliset kustannukset ovat EAKR:ssä 3 prosenttia ja koheesiorahastossa 2,2 prosenttia ohjelmien keskimääräisistä kustannuksista.

27. kaikilla hallintotasoilla sisältyä valmiuksien parantamista käsittelevät luvut. Tarpeiden ja niihin liittyvien valmiuksien parantamistoimien arviointi kaikilla hallintotasoilla muuntaisi kansalliset uudistusohjelmat strategiseksi koordinointivälineeksi. Komitea kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta sisällyttää vuotuiseen kasvuselvitykseen jälleen julkishallintoa ja hallintotapaa koskeva luku tähdentää, että vuotuiseen kasvuselvitykseen, maaraportteihin ja kansallisiin uudistusohjelmiin tulisisisältyä valmiuksien parantamista käsittelevät luvut. Tarpeiden ja niihin liittyvien valmiuksien parantamistoimien arviointi kaikilla hallintotasoilla muuntaisi kansalliset uudistusohjelmat strategiseksi koordinointivälineeksi. Komitea kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta sisällyttää vuotuiseen kasvuselvitykseen jälleen julkishallintoa ja hallintotapaa koskeva luku ( 17 )

28. katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tai niiden muodostamien valtakunnallisten organisaatioiden suora järjestelmällinen osallistuminen eurooppalaiseen ohjausjaksoon kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon pohjalta mahdollistaisi sen, että ne voisivat auttaa arvioimaan valmiuksien parantamistarpeita ja määrittämään pitkän aikavälin tavoitteita ja politiikkoja, joilla vahvistetaan niiden sitoutumista ja kannustetaan toimintaan. Paikallis- ja alueviranomaisten tai niiden muodostamien valtakunnallisten organisaatioiden tulisi osallistua täysivertaisina kumppaneina eurooppalaiseen ohjausjaksoon oikeudellisesti sitovien eurooppalaisten käytännesääntöjen mukaisesti ( 18 ) etenkin nyt, kun ohjausjaksossa annetaan suuntaviivoja koheesiopoliittista ohjelmasuunnittelua varten ( 19 ) maaraporttien liitteessä D. Näin paikallis- ja alueviranomaiset voisivat ohjausjakson aikana osaltaan edistää EU:n toimintapolitiikkojen onnistunutta mukauttamista siten, että otetaan huomioon todelliset alueelliset erot ja erityishaasteet.

29. katsoo, että kun otetaan huomioon Euroopan komission esittämät, seuraavaa kautta 2021–2027 koskevat yksinkertaistamisehdotukset sekä koheesiopolitiikan täytäntöönpano yhdistämällä EU:n eri rahoituslähteitä, tarvitaan yhteisen suunnittelun avulla toteutettavaa yhdennettyä lähestymistapaa. Se auttaa hyödyntämään erilaisia välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja (ITI) ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita (CLLD) niin, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan mukaan päätöksentekoon ja täytäntöönpanoprosessiin.

30. on Euroopan parlamentin kanssa yhtä mieltä siitä, että ”komissiolla ei ole julkishallintoa koskevaa standardoitua ja yhteistä arviointijärjestelmää eikä systemaattista tiedonkeruumenetelmää”, ja kehottaa Euroopan komissiota kehittelemään tällaisia välineitä.

31. suosittaa, että uusi uudistusten tukiohjelma olisi suoraan paikallis- ja alueviranomaisten ulottuvilla ja että siinä keskityttäisiin nykyistä enemmän julkishallinnon laadun parantamiseen ja valmiuksien parantamisen tukemiseen kaikilla hallintotasoilla. Komitea kiinnittää suosituksissaan huomiota siihen, että uudistusten tukiohjelman hallinnon tulisi perustua kumppanuuteen ja monitasoiseen hallintoon ( 20 ) . Komitea kehottaa varmistamaan, että uudistusten tukiohjelman määrärahoista varataan osa paikallis- ja alueviranomaisten ehdottamiin hankkeisiin. Komitea suosittaa, että niin kauan kuin jäsenvaltiot voivat hyödyntää rakenneuudistusten tukipalvelua vain yhteyspisteiden kautta kansallisella tasolla, paikallis- ja alueviranomaisia tulisi jatkuvasti kannustaa esittämään hakemuksia ja näitä hakemuksia tulisi seurata.

32. korostaa digitalisaation ja sähköisen hallinnon sekä digitaalisten alueellisten keskusten ja avointen tietoalustojen merkitystä, ja on samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että on tarpeen ”lisätä julkishallintojen sisällä innovatiivisia menettelyjä, jotka edistävät yhteyksien parantamista, digitalisointia ja korkealaatuisia digitaalisia palveluja” ( 21 )

Bryssel 4. joulukuuta 2019. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Tässä yhteydessä voidaan mainita monia muitakin aloja, kuten kestävän kehityksen tavoitteet, ympäristöalan toimintaohjelma, älykkäät kylät, makroaluestrategiat, EGR, Erasmus+, Digitaalinen Eurooppa (ja siihen liittyvät digitaaliset keskittymät), älykkään erikoistumisen strategiat, taakanjako ja LULUCF-asetus, turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto, tekoäly Euroopassa, sininen talous ja Pariisin ilmastosopimuksen tinkimätön täytäntöönpano jäsenvaltiotasolla.

(2) https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2019-03856-00-00-RES-TRA-FI.docx

(3) AK:n alueellinen analyysi maakohtaisista suosituksista

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(4) Ks. AK:n tilaama tutkimus Administrative capacity of local and regional authorities: Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance (Paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantaminen: mahdollisuuksia ja haasteita rakenneuudistusten ja tehokkaamman EU:n talouden ohjausjärjestelmän edistämiseksi) (https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/AdminCapacity/AdminCapacity.pdf) sekä Euroopan parlamentin tutkimus Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it (Julkisen sektorin uudistaminen: millä tavoin EU:n talousarviota käytetään uudistuksen edistämiseen) (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/572696/IPOL_STU(2016)572696_EN.pdf).

(5) https://eiah.eib.org/index

(6) AK:n tilaama tutkimus Administrative capacity of local and regional authorities: Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance (Paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantaminen: mahdollisuuksia ja haasteita rakenneuudistusten ja tehokkaamman EU:n talouden ohjausjärjestelmän edistämiseksi), lokakuu 2018 (https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Administrative-capacity/AdminCapacity.pdf).

(7) Ks. alaviitteessä 10 mainitut asiakirjat.

(8) Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun äskettäisessä selvityksessä todettiin, että vuoden 2017 hallinnon laatua kuvaavan indeksin tulosten perusteella itäisillä alueilla on saatu aikaan huomattavia parannuksia aiempiin vuosiin verrattuna, kun taas eräät eteläiset alueet ovat osoittaneet merkkejä taantumisesta (http://www.europarl.europa.eu/thinktank/fi/document.html?reference=EPRS_BRI(2018)628244).

(9) Kyseiset aloitteet esitetään koheesiopolitiikkaa käsittelevien komission verkkosivujen seuraavassa osiossa: https://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2019-0012&format=XML&language=FI

(11) Annettu 5.12.2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03593-00-00-ac-tra-fi.docx/content).

(12) Annettu 5.12.2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03594-00-00-ac-tra-fi.docx/content).

(13) Annettu 5.12.2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03597-00-00-ac-tra-fi.docx/content).

(14) http://www.pra.gov.it/cosa-sono/

(15) Annettu 31.1.2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2017-01298-00-00-ac-tra-fi.docx/content).

(16) Lausunto ”Rakenneuudistusten tukiohjelma kaudeksi 2017–2020”, annettu 7.4.2016 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-01214-00-00-ac-tra-fi.docx/content).

(17) Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2019 antama päätöslauselma ”Arvio EU:n talousarvion käytöstä julkisen sektorin uudistamisessa”, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_FI.html

(18) Lausunto ”EU-ohjausjakson hallinnoinnin parantaminen: paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista koskevat käytännesäännöt”, annettu 11.5.2017 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-fi.docx/content).

(19) Lausunto ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso ja koheesiopolitiikka: rakenteellisten uudistusten yhteensovittaminen pitkän aikavälin investointien kanssa”, annettu 10.4.2019 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-fi.docx/content).

(20) Lausunto ”Uudistusten tukiohjelma ja Euroopan investointien vakautusjärjestely”, annettu 5.12.2018

https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03764-00-00-ac-tra-fi.docx/content

(21) Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2019 antama päätöslauselma ”Arvio EU:n talousarvion käytöstä julkisen sektorin uudistamisessa”, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_FI.html