PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan talouteen on kohdistunut syvä ja ulkosyntyinen häiriötila covid-19-pandemian vuoksi. Talous supistuu ja työttömyys lisääntyy. Epävarmuus tilanteen kehittymisestä voi hidastaa elpymistä. Ensimmäiset kriisitoimet riippuivat suuressa määrin kansallisista ja alueellisista valmiuksista, joissa oli suuria eroja eri jäsenvaltioiden ja alueiden välillä erilaisten taloudellisten rakenteiden ja talouden liikkumavaran vuoksi. Nämä erot voivat johtaa epäsymmetriseen elpymiseen ja alueellisten erojen kasvuun, mikä puolestaan voi heikentää sisämarkkinoita, euroalueen rahoitusvakautta ja unionin sisäistä solidaarisuutta.

Koronaviruksen leviäminen eri maihin on saanut monet hallitukset ottamaan käyttöön ennennäkemättömiä toimenpiteitä pandemian hillitsemiseksi, kuten yritysten sulkeminen tilapäisesti ja laajat matkustus- ja liikkumisrajoitukset. Tilanne on myös johtanut epävarmuuden lisääntymiseen rahoitusmarkkinoilla. Tämä puolestaan on johtanut tuotannon jyrkkään laskuun monissa talouksissa, millä on ollut vakavia yhteiskunnallisia seurauksia. Se aiheuttaa tulevina vuosina merkittäviä haasteita julkiselle taloudelle, mikä puolestaan saattaa rajoittaa talouden elpymisen edellyttämiä julkisia investointeja.

Komissio ehdottaa, että EU:n talousarvion koko painoarvoa hyödynnetään investointien liikkeelle saamiseksi ja rahoitustuen antamiseksi etupainotteisesti elpymisen ratkaisevan tärkeinä ensimmäisinä vuosina. Nämä ehdotukset perustuvat kahteen pilariin: Ensimmäinen näistä on hätätilanteen Euroopan unionin elpymisväline, jolla lisätään tilapäisesti EU:n talousarvion rahoituskapasiteettia, kun EU:n talousarviossa olevaa liikkumavaraa käytetään lisärahoituksen hankkimiseen rahoitusmarkkinoilta. Toinen on lujitettu monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027. Komissio ehdottaa keskeisten ohjelmien lujittamista Euroopan unionin elpymisvälineen avulla. Näin voidaan suunnata investointeja nopeasti sinne, missä niitä eniten tarvitaan, vahvistaa sisämarkkinoita, tehostaa yhteistyötä terveydenhuollon ja kriisinhallinnan kaltaisilla aloilla ja tarjota unionille pitkän aikavälin talousarvio, jolla edistetään pitkän aikavälin siirtymistä kestävämpään, vihreämpään ja digitaaliseen Eurooppaan.

Tämä ehdotus kuuluu edellä mainittuun toiseen pilariin. On ratkaisevan tärkeää, että varmistetaan EU:n talouden nopea elpyminen covid-19-pandemian jälkeen ja noudatetaan samalla perussopimuksen tavoitteita lähentymisestä ja erojen vähentämisestä. Tämä edellyttää räätälöityjä toimia kansallisten ja alueellisten talouksien puitteissa. Koheesiopolitiikan investoinneilla on oltava ensisijainen rooli, kun pyritään varmistamaan kaikkia hyödyttävä elpyminen, jolla luodaan perusta taloudelliselle kehitykselle pitkällä aikavälillä. Tuen myöntämisessä on kiinnitettävä erityistä huomiota alueisiin, joihin kriisi on eniten vaikuttanut ja joiden valmiudet toipua ovat muita heikommat.

Tämän vuoksi on tarpeen ehdottaa muutoksia Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) soveltamisalaan ja erityistavoitteisiin sekä joustavaa mekanismia, jota voidaan soveltaa nopeasti, mikäli muut mahdolliset poikkeukselliset tapahtumat johtavat kriisitilanteeseen unionissa. Koheesiopolitiikka mahdollistaa jo monia erilaisia rahoitustapoja, joten sitä voidaan mukauttaa jäsenvaltioiden ja alueiden yksittäisiin olosuhteisiin. EU:n yleisen taloudellisen elpymisen ja palautumisen parantamiseksi ehdotetaan kuitenkin, että ohjelmissa parannetaan investointien joustavuutta, jotta voidaan puuttua terveydenhoitoalan heikkouksiin, parantaa varautumista odottamattomiin hätätilanteisiin, edistää työpaikkojen luomista pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja hyödyntää kaikilta osin matkailu- ja kulttuurialojen taloudellista potentiaalia. Jotta voidaan parantaa valmiuksia ehkäistä terveyttä uhkaavia hätätilanteita, suojautua niitä vastaan, reagoida niihin nopeasti ja palautua niistä, ehdotetaan, että investoinnit, joilla parannetaan terveydenhoitoalan selviytymiskykyä, ohjelmoidaan ja pannaan täytäntöön kattavalla tavalla. Tämä edellyttää, että investointeja voidaan ulottaa infrastruktuurin toteuttamisen lisäksi laitteisiin ja tarvikkeisiin, jotka ovat tarpeen terveydenhoitojärjestelmien häiriönsietokyvyn varmistamiseksi. Koska minkä tahansa uuden kriisin tehokas hoitaminen edellyttää tarvittavien tarvikkeiden saatavuutta, EAKR:stä olisi voitava rahoittaa myös tarvikkeita, joilla parannetaan terveydenhoitojärjestelmien häiriönsietokyvyn lisäksi selviytymiskykyä katastrofitilanteissa. Tässä kontekstissa on tarpeen, että jäsenvaltiot varmistavat koordinoidun lähestymistavan ja täydentävyyden [terveysohjelmasta] ja EAKR:stä rahoitettujen investointien välillä. Covid-19-pandemian vuoksi toteutetut sulkutoimet vaikuttavat vakavasti alueisiin, joiden taloudessa kulttuuri- ja matkailualoilla on merkittävä vaikutus. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että asetetuista matkustusrajoituksista johtuvat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset sekä asiakkaiden luottamuksen horjuminen ovat suurimpia alueilla, jotka ovat erityisen riippuvaisia matkailu- sekä majoitus- ja ravitsemisaloista. Sen vuoksi ehdotetaan, että sen lisäksi, että matkailu- ja kulttuurialoja on mahdollista tukea muiden toimintapoliittisten tavoitteiden yhteydessä, luodaan erillinen erityistavoite 4, jotta voidaan hyödyntää kulttuuri- ja matkailualojen potentiaalia taloudellisen kehityksen, sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen innovoinnin parantamiseksi. Työllisyyttä suosivan kasvun ja pk-yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi EAKR:n erityistavoitteilla olisi pyrittävä työpaikkojen luomiseen pk-yrityksissä. Lisäksi ehdotetaan, että jos vahvistetaan tilapäisiä valtiontukitoimenpiteitä erityisolosuhteissa, EAKR:stä myönnetään tukea vaikeuksissa oleville yrityksille. Tämä on johdonmukaista sen lähestymistavan kanssa, jota sovelletaan valtiontukitoimenpiteistä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa annetuissa tilapäisissä puitteissa, sekä vähämerkityksisen tuen myöntämistä koskevien sääntöjen kanssa. Lisäksi on tarpeen mukauttaa indikaattoreita kulttuuria ja matkailua koskevaan erityistavoitteeseen ehdotettujen muutosten mukaisesti, jotta matkailuun ja kulttuuriin liittyviä tuotos- ja tulosindikaattoreita voidaan käyttää toimintapoliittista tavoitetta 5 laajemmin. Jotta voidaan hyödyntää meneillään olevasta kriisistä saatuja kokemuksia, on ehdottoman tärkeää, että koheesiopolitiikan oikeudellisissa puitteissa säädetään mekanismeista, jotka voidaan käynnistää nopeasti, jos seuraavan vuosikymmenen aikana syntyy poikkeuksellisia olosuhteita. Tämän vuoksi ehdotetaan tilapäisiä toimenpiteitä EAKR:n käyttöön poikkeuksellisissa ja epätavallisissa olosuhteissa sen varmistamiseksi, että rajallisissa eritysolosuhteissa tiettyihin sääntöihin voidaan tehdä poikkeuksia, joilla helpotetaan toimia tällaisissa olosuhteissa. Näihin kuuluu mahdollisuus laajentaa EAKR:n tuen soveltamisalaa, esimerkiksi tarjoamalla pk-yrityksille käyttöpääomaa avustusten muodossa ja helpottamalla tarvittaessa temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia tilapäisenä toimenpiteenä, jolla vastataan tehokkaasti tällaisiin poikkeuksellisiin ja epätavallisiin olosuhteisiin.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Tämä ehdotus rajoittuu 29. toukokuuta 2018 tehdyn asetusehdotuksen COM(2018) 372 kohdennettuun muutokseen, ja se on johdonmukainen rahastoja varten vahvistettujen yleisten oikeudellisten puitteiden kanssa, erityisesti 29. toukokuuta 2018 annetun asetusehdotuksen COM(2018) 375 ja sen muuttamista koskevan ehdotuksen kanssa. Yhdessä 29. toukokuuta 2018 annetun muutetun asetusehdotuksen COM(2018) 375 kanssa se muodostaa keinon tukea taloudellista elpymistä ja kriisinhallintamekamismia yhteistyössä suoritettavaa hallinnointia koskevien sääntöjen mukaisesti, mikäli poikkeukselliset tapahtumat johtavat kriisitilanteeseen unionin tasolla.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa