Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa

(komission esittämä)

PERUSTELUT

G7-ryhmä päätti Kölnissä kesäkuussa 1999 järjestetyssä huippukokouksessaan parantaa vuonna 1996 sovittua, voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevaa HIPC-aloitetta niiden ulkomaisen velan helpottamiseksi nopeammin, tehokkaammin ja laaja-alaisemmin. Tässä yhteydessä Euroopan yhteisö ja AKT-maat päättivät joulukuussa 1999 myöntää parannetulle HIPC-aloitteelle noin miljardi euroa Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista. Summalla oli tarkoitus kattaa toisaalta yhteisön rahoitusosuus lainanantajana ensimmäisille aloitteeseen hyväksytyille AKT-maille (arviolta 320-360 miljoonaa euroa) ja toisaalta yhteisön rahoitusosuus Maailmanpankin hallinnoiman HIPC-rahaston rahoittajana (enintään 680 miljoonaa euroa, josta 670 miljoonaa Afrikan kehityspankille ja 10 miljoonaa Guyanalle); määrät olisivat riittäviä ja vastaisivat tavoitetta jakaa taakka oikeudenmukaisesti rahoittajien kesken. Lisäksi neuvosto päätti HIPC-rahastolle myönnettävästä 54 miljoonan euron rahoituksesta niille Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille, jotka täyttävät ehdot HIPC-aloitteen piiriin pääsemiseksi.

Yhteisö päätti näin mittavasta rahoituksesta HIPC-rahastolle, jotta eräät monenkeskiset kehityspankit ja erityisesti Afrikan kehityspankki voisivat tosiasiallisesti selviytyä HIPC-aloitteen parantamiseen liittyvästä kustannusten merkittävästä noususta. EY:n päätös oli uraauurtava myös siinä mielessä, että se suo Afrikan kehityspankille mahdollisuuden tarjota aloitteen yhteydessä väliaikaista velkahelpotusta. Tilanteessa, jossa rahoittajien rahastolle suorittamat maksut yleisesti ottaen olivat ja ovat edelleen riittämättömiä, EY:n päätös oli käänteentekevä huojentaessaan velkataakkaa tehokkaasti ja nopeasti vapauttaen siten uusia varoja köyhyyden lievittämiseen ja sosiaalialan määrärahojen kasvattamiseen. Tällä oli aivan erityistä merkitystä vähiten kehittyneille maille, jotka ovat voimakkaasti velkaantuneista köyhistä maista kaikkein heikoimmassa asemassa. On huomionarvoista, että EY:n rahoitusosuus vastaa noin kolmasosaa kaikista HIPC-rahastoon tähän mennessä suoritetuista maksuista.

Sen lisäksi, että yhteisö on ollut päättäväisesti mukana aloitteen rahoituksessa sekä lainan- että avunantajana, se on ollut eturivissä myös käsitteellisimmissä kysymyksissä, erityisesti korostamalla tarvetta sitoa velkahuojennukset edistymiseen köyhyyden lievittämisessä. Esimerkiksi lisätessään voimakkaasti velkaantuneille köyhille maille tarkoitettuja erityisiä rakennesopeutusvaroja hyvissä ajoin ennen Kölnin huippukokousta yhteisö oli yksi niistä rahoittajista, jotka ensimmäisenä olivat vaatimassa velkahuojennusten sitomista sosiaalialan määrärahojen lisäämiseen.

Sen jälkeen kun Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto toteuttivat parannettua HIPC-kehystä koskevat järjestelyt, aloitteen täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi. Vuoden 2000 lopusta lukien jopa 22 maata on päätöksentekoajankohdan saavuttamalla täyttänyt velkahelpotuksen myöntämisehdot ja nauttii näin suoraan velanhoitohelpotuksista. Lisäedistymisen parannetun HIPC-aloitteen ja siihen liittyvien köyhille edunsaajamaille tarkoitettujen velkahelpotustoimien täytäntöönpanossa pitäisi kuitenkin pysyä etusijalla G7-ryhmän keskusteluissa. Monet teollisuusmaat (Alankomaat, Australia, Iso-Britannia, Italia, Japani, Kanada, Norja, Ranska, Saksa ja Yhdysvallat) ovat ilmoittaneet aikeistaan myöntää jopa 100 prosentin velkahuojennus niiden kahdenvälisten lainojen osalta, jotka ne ovat myöntäneet ehdot täyttäville voimakkaasti velkaantuneille köyhille maille.

Vähiten kehittyneet maat muodostavat voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden enemmistön. Ryhmänä ne edustavat 48:aa maailman köyhintä kansakuntaa, joiden yhteenlaskettu väestö on 610,5 miljoonaa. Tämä maaryhmä sijoittuu maailmantaloudessa marginaaliasemaan erityisesti kaupan ja investointien osalta. Lisäksi näiden maiden kotimaiset resurssit ovat rajalliset ja institutionaaliset valmiudet heikot. Ne ovat erittäin riippuvaisia ulkomaisesta avusta. Lyhyesti sanottuna niiden taloudet ovat erittäin haavoittuvia. Komissio on hiljattain tehnyt useita käytännön ehdotuksia näiden maiden auttamiseksi kehittymään kestävällä tavalla ja köyhyyden vähentämiseksi entisestään. Yhteisö päätti hiljattain lisätä toimia sellaisten tartuntatautien kuten aids ja malaria torjumiseksi, jotka ovat monien vähiten kehittyneiden maiden ensisijaisia huolenaiheita. Lisäksi paraikaa keskusteltavana oleva komission "kaikki paitsi aseet" -ehdotus hyödyttäisi sekin nimenomaan vähiten kehittyneitä maita suomalla niille lähes vapaan pääsyn markkinoille.

Ottaakseen uuden edistysaskeleen velkahelpotuksista muotoutumassa olevaa kansainvälistä yhteisymmärrystä mukaillen ja vastatakseen kansainvälisen yhteisön lisääntyvään huolestuneisuuteen vähiten kehittyneiden maiden syrjäytymiskehityksen voimistumisesta maailmantaloudessa yhteisö on nyt valmis ehdottamaan kaikkien niiden, kolmen ensimmäisen Lomén yleissopimuksen nojalla vähiten kehittyneille AKT-maille myönnettyjen ja siinä määriteltyjen erityislainojen anteeksi antamista kokonaisuudessaan, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun osana parannettua HIPC-aloitetta sovitut velkahelpotukset on pantu täytäntöön. Yhteisö katsoo toimenpiteen olevan ajankohtainen Brysselissä 14.-20. toukokuuta 2001 järjestettävää kolmatta vähiten kehittyneitä maita käsittelevää YK:n konferenssia silmällä pitäen; tarkoituksena on käydä tehokkaasti käsiksi kaikkein köyhimpien maiden velkaongelmaan ja täydentää vähiten kehittyneiden maiden hyväksi toteutettavia muita toimia. Päätös on nähtävä myös osana erityislainajärjestelyn, jota ei ole käytetty neljännen Lomén yleissopimuksen jälkeen, vaiheittaista lakkauttamista. Tämä EY:n toimintalinja menisi parannettua HIPC-aloitetta pidemmälle mutta noudattaisi sovittuja parametrejä.

Näistä syistä komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan päätöksen vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa.

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Neljännessä AKT-EY-yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdassa määrätään, että "jakamattomat ohjelmoitavista varoista jäljelle jääneet varat käytetään rahoitustoimiin, jotka kuuluvat kehitysrahoitusyhteistyön soveltamisalaan, erityisesti sellaisiin, jotka liittyvät ohjelmoitavaan apuun, jollei ministerineuvosto toisin päätä.".

(2) Määräystä sovelletaan jatkossakin Cotonoun sopimuksen voimaantuloa edeltävistä siirtymäkauden toimenpiteistä tehdyn AKT-EY-ministerineuvoston päätöksen N:o 1/2000 mukaan.

(3) AKT-EY-ministerineuvostossa olisi vahvistettava vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskeva yhteisön kanta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan kyseisen neuvoston päätösluonnokseen.

Tehty Brysselissä

Euroopan unionin neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Luonnos:

AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS

vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämisestä

AKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen sellaisena kuin sitä AKT-EY-ministerineuvoston päätöksellä N:o 1/2000 sovelletaan ennakkoon,

ottaa huomioon neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraava:

(1) AKT-maat ovat johdonmukaisesti ja toistuvasti vaatineet pidemmälle meneviä aloitteita niiden ulkomaisen velan vähentämiseksi ja erityisesti julkisen velan antamiseksi kokonaisuudessaan anteeksi.

(2) Kölnissä kesäkuussa 1999 pidetyssä G7-ryhmän huippukokouksessa ministerit hyväksyivät parannetun aloitteen nopeammasta, tehokkaammasta ja laaja-alaisemmasta velkahuojennuksesta. Ehdotettujen parannusten johdosta Euroopan yhteisö päätti merkittävästä EY-rahoituksesta voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevalle HIPC-aloitteelle sekä lainanantajan (320 miljoonaa euroa ja tarkoitukseen aiemmin varatuista 40 miljoonasta eurosta jäljellä oleva määrä) että avunantajan (680 miljoonaa euroa Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja 54 miljoonaa euroa yhteisön talousarviosta) ominaisuudessa.

(3) Vaikka vähiten kehittyneille voimakkaasti velkaantuneille köyhille AKT-maille myönnetäänkin osana HIPC-aloitetta merkittäviä velkahelpotuksia niiden velkataakan tekemiseksi siedettäväksi, lisärahoituksella näiden maiden kehitystä voitaisiin vauhdittaa ja köyhyyttä lieventää.

(4) Kolmessa ensimmäisessä Lomén yleissopimuksessa määriteltyjä ja niiden nojalla AKT-maille myönnettyjä pitkäaikaisia pehmeäehtoisia erityislainoja ei ole myönnetty neljännen Lomén sopimuksen voimaantulon jälkeen.

(5) Yhteisön osallistumisessa parannettuun HIPC-aloitteessa otetaan huomioon sekä erityislainoihin että riskipääomaan liittyvä vastuu, mutta siinä vaaditaan voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita käyttämään varoja, jotka yhteisö on myöntänyt osana aloitetta, ensin erityislainojen takaisinmaksuun ennen riskipääoman takaisinmaksun aloittamista.

(6) Monissa vähiten kehittyneissä AKT-maissa HIPC-aloitteen tarjoama tavanomainen velkahelpotusjärjestely on riittävä kaikkien erityislainojen järjestämiseksi; näin ei kuitenkaan ole eräiden maiden kuten Guyanan, Sambian, Beninin, Tsadin, Madagaskarin, Nigerin, Kongon demokraattisen tasavallan ja Togon tapauksessa.

(7) Vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen järjestäminen, jotka olisivat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun tavanomainen HIPC-järjestely on pantu täysimääräisesti täytäntöön, maksaisi noin 55-60 miljoonaa euroa, ja määrä tarvittaisiin niiden arviolta 530 miljoonan euron (joista 320+40 miljoonaa euroa on jo sidottu) lisäksi, josta EY on jo päättänyt lainanantajan ominaisuudessa. Jos lisähelpotusten kokonaiskustannukset ylittävät 60 miljoonaa euroa, on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin tarvittavan rahoituksen kattamiseksi EKR:n varoista.

(8) Tällainen päätös antaisi kaikille päätöksentekoajankohdan saavuttaneille vähiten kehittyneille AKT-maille mahdollisuuden hyötyä välittömästi erityislainoihin liittyvien velanhoitomaksujen järjestämisestä kokonaisuudessaan edellyttäen, että niihin ei sovelleta Cotonoun sopimuksen 96 ja 97 artiklaa.

(9) Tällaisen täydentävän aloitteen rahoituksessa hyödynnetään niitä järjestelyjä, joilla hallinnoidaan yhteisön osallistumista HIPC-aloitteeseen lainanantajana,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan yhteisö myöntää kullekin HIPC-aloitteen päätöksentekoajankohdan saavuttaneelle vähiten kehittyneelle AKT-maalle väliaikaista velkahelpotusta, joka kattaa vähintään erityislainojen koko velanhoidon. Lopetusajankohdan jälkeen yhteisö järjestää HIPC-aloitteen soveltamisalaan kuuluvien vähiten kehittyneiden AKT-maiden kaikki ne erityislainat, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun nykyiset parannetut HIPC-järjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettu lisähelpotus suoritetaan yhdessä 60 miljoonan euron erässä, joka maksetaan kahdeksannen EKR:n tai sitä edeltäneiden EKR:ien taikka voimaantulonsa jälkeen yhdeksännen EKR:n varoista Euroopan investointipankin (EIP) rahastoon, josta yhteisön osallistuminen HIPC-aloitteeseen lainanantajana rahoitetaan. Määrällä rahoitetaan yksinomaan vähiten kehittyneiden AKT-maiden erityislainojen lisähelpotuksia, ja sitä käsitellään tästä syystä EIP:n rahaston varoina.

3 artikla

Ylimääräisen velkahelpotuksen täytäntöönpano sisällytetään siis osaksi järjestelyä, jolla hallinnoidaan yhteisön tämänhetkistä osallistumista HIPC-aloitteeseen lainanantajana Euroopan yhteisöjen komission ja AKT-valtioiden välisessä rahoitussopimuksessa määritellyn mukaisesti. Vähiten kehittyneisiin voimakkaasti velkaantuneisiin AKT-maihin sovelletaan tavanomaisia HIPC-menettelyjä ja yhteistä vähennyskerrointa, joka mahdollistaa ainakin kaikkien erityislainojen järjestämisen: jos yhteinen vähennyskerroin riittää tähän tarkoitukseen, mitään ei muuteta; jos se ei riitä, komissio nostaa sitä yksipuolisesti lisähelpotuksen suomiseksi siinä määrin, että se kattaa erityislainojen järjestämisen kokonaisuudessaan.

4 artikla

Jos 60 miljoonan euron määrärahaa ei käytetä kokonaan, jäljelle jäävät varat käytetään tavanomaisten HIPC-velkahelpotusten rahoittamiseen.

5 artikla

Komissiota pyydetään toteuttamaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Päätös tulee voimaan sen tekopäivänä.

Tehty

AKT-EY-ministerineuvoston puolesta

Puheenjohtaja