FI Euroopan unionin virallinen lehti C 225/58

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus yleisasetukseksi yhteiseen strategiakehykseen kuuluvista rahastoista”

2012/C 225/07

ALUEIDEN KOMITEA

— kehottaa laatimaan tulevaa koheesiopolitiikkaa (2014–2020) varten kunnianhimoisen talousarvion, jotta voidaan täyttää perussopimuksen ja Eurooppa 2020 -strategian haasteelliset tavoitteet. Komitea kehottaa myös ottamaan BKT:n ohella huomioon muitakin indikaattoreita kehitystasojen ja varojen jakamisen arvioinnissa.

— kannattaa komission ehdottamaa rakennetta eli kahden suuren tavoitteen (”investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” ja ”Euroopan alueellinen yhteistyö”) määrittelyä, ESR:n säilyttämistä koheesiopolitiikan piirissä ja uuden siirtymäalueiden luokan perustamista turvaverkoksi täysimääräisen lähentymistuen piiristä putoavia alueita varten.

— kehottaa todelliseen joustavuuteen rakennerahastovarojen jakamisessa siten, että mukaudutaan entistä realistisemmin alueiden tarpeisiin ottamalla paikallis- ja alueviranomaiset suoraan mukaan. Joustavuutta tulisi soveltaa EAKR:n ja ESR:n välisessä jaossa sekä rahastovarojen temaattisessa keskittämisessä Eurooppa 2020 -strategian tiettyihin tavoitteisiin. Komitea kehottaakin asettamaan erityisasetuksissa säädetyt vähimmäismäärät huomattavasti alhaisemmalle tasolle tai joustavoittamaan niitä.

— on tyytyväinen yhteisen strategiakehyksen strategisen lähestymistapaan, jossa kaikki alueellista tehtävää hoitavat rahastot liitetään mukaan. Tämä merkitsee koordinoinnin parantamista Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kanssa. Komitea toivoo myös, että alueellinen yhteenkuuluvuus otetaan entistä paremmin huomioon toteuttamalla kaupunki- ja paikalliskehitystä tukevia toimia, yhdennettyjä alueellisia investointeja ja yhteisiä toimintasuunnitelmia, mutta kehottaa samalla kiinnittämään erityistä huomiota alueisiin, joilla on käynnissä teollisuuden muutosprosesseja, ja alueisiin, jotka kärsivät väestöön liittyvistä haitoista.

— suosittaa mahdollisuutta toteuttaa useista rahastoista (EAKR, ESR, koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto) tukea saavia ohjelmia ja kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin tällaisten ohjelmien valmistelua ja toteuttamista varten suhteellisuusperiaatetta asianmukaisesti noudattaen.

— ei hyväksy makrotaloudellisia ehtoja eikä suoritusvarausta, sillä komitea katsoo niiden olevan ristiriidassa koheesiopolitiikan ensisijaisen tavoitteen kanssa, mutta kannattaa sen sijaan joustovarausta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista ja jolla voitaisiin rahoittaa kokeiluluontoisia aloitteita. Komitea kannattaa myös kevennettyjä ja pikemminkin ehkäiseviä kuin rankaisevia ennakkoehtoja.

— korostaa hallintosääntöjen tosiasiallista yksinkertaistamista valvonta- ja tarkastusviranomaisten kannalta, tuloja tuottavia toimia ja kiinteämääräisiä kustannuksia.

Esittelijä Catiuscia MARINI (IT, PSE), Umbrian aluehallituksen puheenjohtaja Viiteasiakirja Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maaseuturahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta COM(2011) 615 final

I POLIITTISET SUOSITUKSET

A. Yhteisön talousarvio ja varojen jakaminen

ALUEIDEN KOMITEA

Asianmukainen ja tasapainoinen yhteisön talousarvio

1. muistuttaa, että Euroopan unionilla on oltava talousarvio, jonka avulla se kykenee varmistamaan tehokkaan koheesiopolitiikan ja vastaamaan Eurooppa 2020 -strategian kunnianhimoisiin tavoitteisiin.

2. kehottaa säilyttämään kussakin alueluokassa yhteisön tuen vähintään samalla tasollakuin nykyisellä ohjelmakaudella.

3. korostaa, että nykyinen vakava taloudellinen, rahoituksellinen ja sosiaalinen kriisitilanne on vakiinnuttamassa Euroopan tasolle vaarallisen vajaatyöllisyyden tilan, joka vaikuttaa suuresti, mutta eri tavoin kaikkiin Euroopan unionin alueisiin. Tässä yhteydessä rakennerahastot tarjoavat rahoituslähteen, joka on korvaamaton kriisin torjumisen ja Euroopan alueiden kehityksen tukemisen kannalta.

Varojen käyttövaikeuksien rajoittaminen

4. kehottaa komissiota toteuttamaan tehokkaita aloitteita, jotta lievennetään eräiden jäsenvaltioiden vaikeuksia käyttää varoja parantamalla yhteisön varojen hallinnointia – etenkin hallinto- ja valvontajärjestelmien yksinkertaistamisen ja ajanmukaistamisen avulla – sekä edistämällä tulossuuntautumista.

Entistä oikeudenmukaisemmat ja tasapainoisemmat jakoperusteet

5. katsoo, että talous- ja rahoituskriisi vahvistaa osaltaan tarvetta käyttää tuoreita ja vertailukelpoisia BKT-lukuja ja muita indikaattoreita, jotta voidaan määritellä entistä täsmällisemmin Euroopan alueiden todellinen kehitystaso. (1) Varat on edelleenkin asianmukaisesti kohdennettava kehityksessä jälkeen jääneille alueille.

6. katsoo, että varojen jakamisessa tulisi kiinnittää asiaankuuluvaa huomiota niiden jäsenvaltioiden erityispiirteisiin, joille on ominaista vahva kaksoistalous maan sisällä. Erityisesti komitea on huolissaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) varojen jakokriteeristä – ks. monivuotista rahoituskehystä koskeva ehdotus – sillä siinä ei oteta riittävästi huomioon sosiaalisia, taloudellisia ja rakenteellisia eroja.

B. Koheesiopolitiikan rakenne

Yksinkertaistettu rakenne

7. on tyytyväinen kahden suuren tavoitteen – ”investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” ja ”Euroopan alueellinen yhteistyö” – määrittelyyn, sillä näin edistetään koheesiopolitiikan rakenteen yksinkertaistamista.

8. suhtautuu myönteisesti siirtymäalueiden luokan perustamiseen ilman, että alennetaan kahdelle muulle alueluokalle kohdennetun tuen tasoa. Komitea pitää myös tervetulleena ehdotettua turvaverkkoa täysimääräisen lähentymistuen piiristä putoavia alueita varten. Tämän uuden luokan avulla voidaan tukea entistä paremmin lähentymistavoitteen piiristä poistuvia alueita sekä muita alueita, joiden asukaskohtainen BKT on 75–90 prosenttia unionin keskiarvosta, sekä mukauttaa EU:n tukea kehitystason perusteella ja lieventää nykyisellä ohjelmakaudella havaittuja kynnysvaikutuksia. Rahoituksen on tarkoitus vapautua etenkin alueilta ja valtioilta, jotka poistuvat lähentymistavoitteen ja koheesiorahaston piiristä. Tätä järjestelyä olisi sovellettava kaikkiin yhteisen strategiakehyksen kattamiin rahastoihin.

9. toteaa, että myös alueellisiin valtiontukiin vuosina 2014–2020 sovellettavissa säännöissä on noudatettava tulevan koheesiopolitiikan rakennetta ja ettei koheesiopolitiikan ja kilpailulainsäädännön välille saa syntyä ristiriitoja tukialueita määriteltäessä.

Euroopan sosiaalirahaston asianmukainen rooli koheesiopolitiikassa

10. on tyytyväinen siihen, että Euroopan sosiaalirahasto säilytetään koheesiopolitiikassa perusluonteisena välineenä, jonka avulla edistetään työllisyyttä, työntekijöiden osaamista ja sosiaalista osallisuutta.

11. edellyttää kuitenkin, että alueviranomaiset ja toimivaltaiset paikallisviranomaiset päättävät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti investointiprioriteettien valinnasta ja rakennerahastovarojen jakamisesta EAKR:n ja ESR:n kesken.

C. Kaikkia rahastoja koskevat yhteiset periaatteet

Vahvistettu kumppanuus ja monitasoinen hallinto

12. kehottaa ottamaan kaikkien jäsenvaltioiden alueelliset viranomaiset monitasoisen hallinnon periaatteen ja kunkin jäsenvaltion sisäisen toimivaltajaon pohjalta täysimääräisesti mukaan erilaisten strategia-asiakirjojen – yhteisen strategiakehyksen ja erityisesti kumppanuussopimuksen – laadintaan sekä niistä käytäviin neuvotteluihin ja niiden täytäntöönpanoon. Myös alueellisten kumppanuussopimusten, jotka tehdään paikallisten, alueellisten ja valtiollisten viranomaisten välillä, tulee olla käytettävissä vaihtoehtoisena keinona virallistaa kumppanuusjärjestelyt valtiovallan kanssa

13. pitää epäasiallisena sitä, että alue- ja paikallisviranomaiset rinnastetaan kumppanuuden osalta talouselämän osapuoliin ja työmarkkinaosapuoliin, sillä kyseiset viranomaiset edustavat hallinnoimiensa yhteisöjen yleisiä intressejä ja osallistuvat – kunkin jäsenvaltion institutionaaliset puitteet huomioon ottaen – koheesiopolitiikan hankkeiden hallintoon ja rahoitukseen.

Alueen kehitystasoa vastaava osarahoitusosuus

14. vahvistaa tukevansa eurooppalaista osarahoitusperiaatetta, jolla varmistetaan alueellisten toimijoiden vastuullistaminen.

15. katsoo, että jos alv:tä ei voida palauttaa, sen tulee kuulua tuen piiriin.

16. katsoo, että olisi eroteltava toisistaan kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät ja julkiseen sektoriin kuuluvat kumppanit. Toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten, tai niiden edustajien, tulisi voida osallistua täysivaltaisesti kumppanuussopimuksien valmistelusta käytäviin neuvotteluihin myös jäsenvaltiotasolla eikä vain aluetasolla.

D. Koheesiopolitiikan ja eurooppa 2020 -strategian yhteydet

Tasapainoinen ja joustava temaattinen keskittäminen

17. ottaa huomioon temaattisen keskittämisen periaatteen soveltamisen Eurooppa 2020 -strategian avaintavoitteisiin ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisiin tavoitteisiin, jotka kuuluvat yhteisön temaattisen kehyksen piiriin, mutta on huolissaan joustavuuden puutteesta valittaessa temaattisia tavoitteita, jotka tulisi määritellä alueellisen analyysin pohjalta.

18. kehottaa näin ollen todelliseen joustavuuteen kaikkien yhteisen strategiakehyksen rahastojen yhteydessä siten, että kukin hallintoviranomainen voi keskittää varat haluamiinsa temaattisiin tavoitteisiin mahdollisimman vapaasti. Komitea kehottaa myös yleisesti ottaen asettamaan erityisasetuksissa säädetyt vähimmäismäärät huomattavasti alhaisemmalle tasolle tai joustavoittamaan niitä.

E. Strateginen lähestymistapa ja koheesiopolitiikan hallintomalli

Yhteinen strategiakehys: pyrkimys alueellista tehtävää hoitavien rahastojen integroinnin vahvistamiseen

19. kannattaa rahastojen entistä parempaa integrointia ja suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto liitetään yhteiseen strategiakehykseen kuitenkin niin, että kunkin rahaston erityispiirteet säilytetään.

20. pitää asianmukaisena, että Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto hyväksyvät yhteisen strategiakehyksen, ja katsoo, että unionin toimielimistä mahdollisimman monen olisi osallistuttava kyseisen asiakirjan hyväksymiseen. Komitean kannattaakin yhteisen strategiakehyksen sisällyttämistä yleisasetukseen liitteenä.

21. pitää tarpeellisena, että yhteisessä strategiakehyksessä mainitut mekanismit ovat riittävän joustavia, jotta mahdollistetaan todellinen integrointi alue- ja aluekehityspolitiikkojen kanssa.

22. katsoo, että yhteisen strategiakehyksen pitäisi edistää ensisijaisesti alhaalta ylöspäin suuntautuvaa alueellista lähestymistapaa ja rahoituksen yhdentämistä. Yhteisen strategiakehyksen suositusten ei pidä olla liian ohjailevia, jotta jäisi riittävästi joustonvaraa valittaessa keinoja rakenne- ja koheesiorahastoasetuksissa määriteltyjen temaattisten tavoitteiden ja investointiprioriteettien saavuttamista varten.

23. korostaa, että yhteisessä strategiakehyksessä tulisi kytkeä asianmukaisesti toisiinsa yleisasetuksen 9 artiklan temaattiset tavoitteet sekä EAKR:stä, ESR:stä, koheesiorahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta annetuissa asetuksissa luetellut investointiprioriteetit, jotta voitaisiin antaa oikeudellinen varmuus siitä, että prioriteetit ovat yhteensopivia, ja jotta voitaisiin välttää aukot ja päällekkäisyydet niiden välillä. Näin useasta rahastosta rahoitettavat ja myös useaan aihealueeseen kuuluvat prioriteettihankkeet voidaan toteuttaa yhtenäisesti ja saumattomasti.

Kumppanuussopimus: pikemminkin sopimus kuin kumppanuus

24. kannattaa sitä, että alueviranomaiset ja toimivaltaiset paikallisviranomaiset, jotka ovat koheesiopolitiikan rahoittajia ja toteuttajia, voisivat – institutionaalisten järjestelmiensä mukaisesti – osallistua täysimääräisesti kumppanuussopimusten laatimiseen, niistä käytäviin neuvotteluihin sekä niiden toteuttamiseen ja muuttamiseen (13 artiklan 2 kohta).

25. vaatii etenkin, että alueviranomaiset voivat – institutionaalisten järjestelmiensä mukaisesti – osallistua sopimuksen puitteissa suoraan sisäisten ehtojen ja niistä aiheutuvien seuraamusten määrittelyyn (14 artikla).

26. on huolissaan mahdollisista viivästyksistä, jotka johtuvat siitä, että niin kumppanuussopimus kuin toimenpideohjelmat on esitettävä samanaikaisesti. Komitea kehottaakin esittämään ohjelmat kuuden kuukauden kuluessa sopimuksen esittämisestä.

Toimenpideohjelmat: pyrkimys alueelliseen ja integroituun hallintoon

27. suosittaa, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat – institutionaalisten järjestelmiensä mukaisesti – tiiviisti unionin rahastojen hallinnointiin, ja kannustaa voimakkaasti toteuttamaan useista rahastoista tuettavia ohjelmia.

28. huomauttaa, että parantamalla eri rahastojen toteuttamista käsittelevien yhteisten säännösten yhdenmukaistamista edistettäisiin rahastojen integrointia ja lisättäisiin toimien tehokkuutta ja vaikutusta sekä vähennettäisiin lopulliselle tuensaajalle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa.

29. kehottaa komissiota arvioimaan parhaillaan käynnissä olevien makroaluestrategioiden toimintaa, vaikutuksia ja lisäarvoa.

F. Tuloksiin ja arviointiin tähtäävä ohjelmasuunnittelu

Makrotaloudelliset ehdot: kaksinkertainen pakote jäsenvaltioille

30. torjuu painokkaasti ehdotukset, joilla pyritään nivomaan koheesiopolitiikka vakaussopimuksen noudattamiseen (makrotaloudelliset ehdot). Alueiden komitea katsoo, että makrotaloudelliset ehdot tähtäävät toisiin tavoitteisiin kuin koheesiopolitiikka.

31. katsoo näin ollen, ettei alueellisia yhteisöjä voida rangaista siitä, etteivät eräät jäsenvaltiot noudata sitoumuksiaan etenkään julkistalouden alijäämän osalta (21 artikla).

Kevennetyt ja pikemminkin ehkäisevät kuin rankaisevat ennakkoehdot

32. kannattaa ennakkoehtojen periaatetta, jota on pidettävä investointien tehokkaan toteuttamisen edellyttämänä perusluonteisena ennakkoedellytyksenä, samoin kuin aiempien kokemusten arviointia. Tässä yhteydessä on vältettävä sekä koheesiopolitiikan kuormittamista velvoitteilla, jotka eivät siihen kuulu, että hallintotaakan lisäämistä.

33. on kuitenkin huolissaan siitä, että kolmansille toimijoille asetetut ehdot (ks. yhteisön direktiivien puutteellinen siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä) saattavat haitata ohjelmien ja hankkeiden laatimista ja toteuttamista alue- ja paikallistasolla. Alueiden komitea katsookin, että ennakkoehtojen täytyy rajoittua niihin seikkoihin, jotka liittyvät suoraan koheesiopolitiikan toteuttamiseen.

34. kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, etteivät tällaiset ennakkoehdot voi johtaa maksujen keskeyttämiseen tai rahoitusoikaisuihin, lukuun ottamatta ehtoja, joiden noudattamiseen jäsenvaltio on sitoutunut.

Suoritusvaraus

35. on huolissaan suoritusvarauksen käyttöönotosta, sillä komitea pelkää, että tällainen mekanismi saattaa johtaa siihen, että lisärahoituksen saamiseksi asetetaan hyvin vaatimattomat ja siten helposti saavutettavat tavoitteet ja että näin edistetään vähemmän kunnianhimoisia hankkeita ja tukahdutetaan innovointia. Komitea kiinnittää huomiota tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon N:o 7/2011, jossa todetaan, että ”[v]uosina 2000–2006 oli käytössä samanlainen suoritusvaraus, joka ei kuitenkaan osoittautunut kovin onnistuneeksi. Tämä johtui siitä, että menoja oli saatu toteutettua hyvin vähäinen määrä väliarviointiin mennessä, ja lisäksi ei ollut käytettävissä sopivia menetelmiä ohjelmien edistymisen arvioimiseksi.”

36. kannattaa sen sijaan joustovarausta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista ja jolla voitaisiin rahoittaa älykkääseen, kestävään tai osallistavaan kasvuun liittyviä kokeiluluontoisia aloitteita tai kriisitoimia.

Tuloskehys ohjausvälineenä

37. tuo esiin, että tulosten tarkistuskehys käsittää kunkin prioriteetin välitavoitteiden asettamisen vuosiksi 2016 ja 2018. Komitean mielestä kyse on tässä yhteydessä oltava koko ohjelmakauden tulosten ohjaus- ja valvontamekanismista niin että asianomaisiin toimintalinjoihin ei tarvitse tehdä rahoitusoikaisuja, jos ei ole saavutettu lopullisen täytäntöönpanokertomuksen perusteella asetettuja tavoitteita, sillä tällainen epäonnistuminen saattaa johtua sosioekonomisista olosuhteista sekä valtiollisten ja alueellisten viranomaisten tämän takia tekemistä tarvittavista muutoksista toimintalinjoihin.

38. katsoo, että tämä uusi säännös on tarpeeton lisä komission ehdottamien erilaisten ehtojen (makrotaloudelliset ehdot, ennakko- ja jälkiehdot), toimien ennakkotarkistuksen, toimien aikana tapahtuvan tarkistuksen ja jälkitarkistuksen sekä määrällisten tavoitteiden ja tulosindikaattorien määrittelyn rinnalle. Komitea kannattaa myös nykyistä tiiviimpää yhteyttä 48, 49 ja 50 artiklassa mainittuihin arviointitoimiin.

Ennakkomaksujen korotus

39. kannattaa ehdotusta, jolla pyritään velvoittamaan hallintoviranomaiset suorittamaan maksut tuensaajille ennen korvauksen anomista komissiolta, ja toivoo ennakkomaksujärjestelmän joustavoittamista ja ennakkomaksujen korottamista, jotta parannetaan hallintaviranomaisten likviditeettiä.

Seuraamukset ja rahoitusoikaisut: pikemminkin ehkäisevä kuin rankaiseva lähestymistapa

40. katsoo, että jos jäsenvaltio on vaikeassa rahoituskriisissä ja on saanut unionin tukea, komissio voisi muuttaa kumppanuussopimusta ja toimenpideohjelmia jäsenvaltion ja asianomaisten alueellisten yhteisöjen kanssa käytävän rakentavan vuoropuhelun puitteissa. Komitea toivookin, että komission asiantuntijat pyrkisivät tukemaan jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisia ja vahvistamaan niiden valmiuksia hallinnoida tehokkaasti unionin varoja.

G. Koheesioperiaatteen vahvistaminen

Yhdennettyä kaupunki- ja paikalliskehitystä sekä yhdennettyjä alueellisia investointeja tukevien toimien edistäminen

41. on erittäin tyytyväinen siihen, että yhdennettyyn kaupunkikehitykseen kiinnitetään huomiota, ja ennen kaikkea suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, jotka koskevat paikalliskehitystä tukevia toimia ja yhdennettyjä alueellisia investointeja. Niiden tulee olla seuraavan ohjelmakauden tärkeimpiä toteuttamisvälineitä. Komitea kehottaa samalla selventämään näiden uusien säännösten toteuttamista.

42. toivoo, että kyseisiä säännöksiä sovellettaessa otetaan erityisesti huomioon tietyt ehdot, jotta varmistetaan yhdennetyn alueellisen kehityksen tehokas toteutus, kuten eri rahastotoimien ja etenkin EAKR:stä ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta taajamien lähialueille sekä toiminnallisille alueille myönnettävän tuen koordinointi, niiden integrointi, hankealueiden määrittely ja johdonmukaisen strategian laatiminen.

43. on erittäin tyytyväinen siihen, että paikallisyhteisöjen omiin kehityshankkeisiin voidaan saada 10 prosentin lisäys osarahoitusosuuteen, ja kehottaa soveltamaan tätä myös yhdennettyihin alueellisiin investointeihin. Komitea katsoo, että hallintoviranomaisten ja paikallisten kumppanien tulee päättää kansallisella tasolla yhdessä paikallisten toimintaryhmien organisaatiosta ja toiminnasta.

44. kehottaa tarkistamaan sääntöä, jonka mukaan julkisella sektorilla ei voi olla yli 49 prosentin osuutta äänimäärästä, niissä tapauksissa, joissa paikalliskehityksen kumppanuudet on jo muodostettu.

45. korostaa, että paikalliskehitys tulee nähdä kokonaisvaltaisena käsitteenä, joka mahdollistaa yhdennettyjen alueellisten investointien, kaupunkeja koskevien toimien ja yhteisten toimintasuunnitelmien toteuttamisen.

Asianmukaiset toimet niiden alueiden tukemiseksi, joilla on maantieteellisiä ja väestökehitykseen liittyviä erityispiirteitä

46. kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota alueisiin, joilla on käynnissä teollisuuden muutosprosesseja, alueisiin, jotka kärsivät vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista, jotka jättävät ne muihin verrattuna jälkeen taloudellisessa ja alueellisessa yhteenkuuluvuudessa, sekä syrjäisimpiin alueisiin (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 ja 349 artikla).

Alueiden verkottumisen tukemisen jatkaminen rahoittamalla infrastruktuureja

47. on huolissaan siitä, että kehittyneitä alueita ei oteta huomioon infrastruktuurien ja etenkin nopeiden tieto- ja viestintäverkkojen rahoituksessa.

H. Hallinto-, valvonta- ja tarkastussääntöjen yksinkertaistaminen

Hallinnon yksinkertaistaminen ja jaettu valvontavastuu

48. kehottaa yksinkertaistamaan tosiasiallisesti rahastotoimien toteuttamista koskevia säännöksiä hallinto-, valvonta- ja tarkastusviranomaisten hyväksi, sillä näin helpotetaan myös tuensaajien mahdollisuuksia saada rahoitusta.

49. on huolissaan siitä, että hallinnollisten valmiuksien tukeminen on ESR:n osalta rajoitettu niihin jäsenvaltioihin, joissa on kehityksessä jälkeen jääneitä alueita tai jotka ovat oikeutettuja koheesiorahastosta myönnettävään tukeen, muttei näin kuitenkaan ole EAKR:n osalta, vaikka näitä kahta rahastoa koskevat jäsenvaltioiden järjestelmät toimivat samoin velvoittein.

50. toivoo, että entistä päättäväisemmän tulossuuntautuneisuuden myötä rahastojen käytössä kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota suoritukseen, laatuun ja tehokkuuteen eikä niinkään normien muodolliseen noudattamiseen ja menojen määrään.

51. katsoo, että komission liialliset viitteet delegoituihin säädöksiin (noin 50 mainintaa asetuksessa) saattavat hidastaa rahastojen käyttöä. Komitea ehdottaakin, että laaditaan komission täytäntöönpanoasetus, jossa määritellään alustavasti kaikki täytäntöönpanosäännökset.

Koordinoinnin lisääminen ja suhteellisuus valvonnassa

52. suhtautuu epäillen hyväksynnän antavan viranomaisen nimittämiseen ministeritasolla, sillä se olisi tarpeeton valvonnan lisätaso. Sen tehtävänä olisi hyväksyä hallinto- ja todentamisviranomaiset ennakkotarkastuksen perusteella. Komitea katsoo, että hyväksynnän tulisi koskea pikemminkin järjestelmiä kuin toimijoita.

53. muistuttaa siitä riskistä, että suhteellisuusperiaatteen asiaton soveltaminen saattaa johtaa jäsenvaltioiden epätasa-arvoiseen kohteluun, sillä jäsenvaltiot, jotka saavat eniten rakennerahastotukea, joutuisivat kantamaan suuren osan hallinto- ja valvontataakasta. Jos lisäksi valvonnan taso riippuu ohjelmien rahoitusulottuvuudesta, useista rahastoista tukea saavien ohjelmien hyväksymispäätökset saattavat vähentyä.

54. katsoo, että ehdotetun vuotuisen tilien tarkastuksen ja hyväksymisen tulisi olla vapaaehtoista, jotta hallintoviranomaiset voivat halutessaan yksinkertaistaa päättämismenettelyä ohjelmakauden lopussa ja vähentää kirjanpitoasiakirjojen säilytysaikaa (67, 76, 77 ja 131 artikla).

55. toivoo, että vältetään kansallisten tai alueellisten tarkastusviranomaisten, komission tai tilintarkastustuomioistuimen sekä toimijoiden suorittamaa moninkertaista valvontaa, ja ehdottaa, että toteutetaan yhteisiä järjestelmällisiä tarkastuksia alueellisella tasolla päällekkäisyyksien välttämiseksi ja yhteisen arvioinnin edistämiseksi (65 artiklan 2 kohta).

Aidosti yksinkertaistetut ja yrittäjäystävälliset rahoitusjärjestelyt

56. pitää tarpeellisena lisäselvitysten tekemistä rahoitusvälineiden käytöstä niitä koskevan, EU:n varojen käyttöön liittyvän kirjanpidon, niiden valvonnan ja niiden omistajuuden osalta. Komitea kannattaa kuitenkin rahoitusjärjestelyvälineiden käyttöä rahastojen vaikutuksen parantamiseksi sillä ehdolla, että ne ovat lisänä koheesiopolitiikan tukeen eivätkä heikennä sitä ja että tuki rajoittuu muodoltaan perinteisiin rahoitusvälineisiin (pääomasijoitukset, luotot, vakuudet) eikä ulotu läpinäkymättömiin rahoitusvälineisiin, kuten johdannaisiin tai strukturoituihin rahoitusvälineisiin.

57. pitää liian sitovana säännöstä, jonka mukaan rahoitusvälineet on käytettävä kahden vuoden kuluessa niiden aktivoinnista ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja vähintään kymmenen vuoden aikana ohjelman päättämisestä.

Yhteinen toimintasuunnitelma: kokeilemisen arvoinen uudistus

58. on tyytyväinen komission ehdotukseen yhteisten toimintasuunnitelmien (Joint Action Plan) laatimisesta. Ne sisältävät joukon tuensaajan vastuulla yhden tai useamman toimenpideohjelman puitteissa toteutettuja hankkeita. Näin vähennetään huomattavasti hallintoon ja valvontaan liittyviä sääntöjä. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että infrastruktuurihankkeet jäävät soveltamisalan ulkopuolelle.

59. edellyttää, että komissio, jäsenvaltio ja ohjelmaan osallistuvat alueelliset viranomaiset päättävät toimintasuunnitelmasta ottaen myös huomioon tuen määrä, ja kehottaa alentamaan kynnysarvon 5 miljoonaan euroon.

Tuloja tuottavat toimet: tarve lisätä joustavuutta

60. kehottaa ottamaan käyttöön ajanjakson 2000–2006 voimassa olleet säännöt, joiden mukaan tuloja tuottaviin hankkeisiin sovelletaan yhtä erityistä (alennettua) tukitasoa.

Kiinteämääräiset kustannukset: yksinkertaistamistoimi, jota yhä odotetaan

61. suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen erimuotoisista yksinkertaistetuista tuista ja kehottaa hallintoviranomaisia ja tuensaajia hyödyntämään entistä enemmän vakioyksikkökustannuksia, kertakorvauksia ja kiinteämääräistä rahoitusta.

62. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään mahdollisimman pian oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja todennettavan laskentamenetelmän sekä yksikkökustannusmenetelmät ja -taulukot, jotta hankkeen toimijat voivat käyttää niitä ohjelmasuunnittelun alussa. Samalla tulee ottaa asianmukaisesti huomioon käynnissä olevalla ohjelmakaudella jo saadut kokemukset.

II MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 14 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Jotta ohjelmasuunnittelulle voitaisiin tarjota selkeämmät strategiset suuntaviivat jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla, komission olisi hyväksyttävä delegoidulla säädöksellä yhteinen strategiakehys, jolla unionin tavoitteet muunnetaan yhteisen strategiakehyksen rahastojen keskeisiksi toimenpiteiksi. Yhteisen strategiakehyksen olisi edistettävä alakohtaista ja alueellista koordinointia unionin tukitoimissa yhteisen strategiakehyksen rahastojen osalta sekä muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen ja välineiden kanssa. Jotta ohjelmasuunnittelulle voitaisiin tarjota selkeämmät strategiset suuntaviivat jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla, , jolla unionin tavoitteet muunnetaan yhteisen strategiakehyksen rahastojen keskeisiksi toimenpiteiksi. Yhteisen strategiakehyksen olisi edistettävä alakohtaista ja alueellista koordinointia unionin tukitoimissa yhteisen strategiakehyksen rahastojen osalta sekä muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen ja välineiden kanssa.

Perustelu

Delegoidulla säädöksellä lainsäätäjä voi siirtää komissiolle vallan antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Yhteisen strategiakehyksen tavoitteena on puolestaan tarjota suuntaviivoja ja yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat kaikkia yhteisesti hallinnoituja rahastoja, joten siihen sisältyy keskeisiä osatekijöitä, jotka on esitettävä unionin kaikille toimielimille ja joita on voitava muuttaa tarvittaessa.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 16 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Komission hyväksymän yhteisen strategiakehyksen perusteella kunkin jäsenvaltion olisi laadittava yhteistyössä kumppaneidensa kanssa ja komission kanssa vuoropuhelua käyden kumppanuussopimus. Kumppanuussopimuksella olisi siirrettävä yhteisessä strategiakehyksessä vahvistetut osatekijät kansalliseen yhteyteen sekä vahvistettava määrätietoiset sitoumukset unionin tavoitteiden toteuttamisesta yhteisen strategiakehyksen rahastojen ohjelmatyön kautta. Komission hyväksymän yhteisen strategiakehyksen perusteella kunkin jäsenvaltion olisi laadittava yhteistyössä kumppaneidensa kanssa ja komission kanssa vuoropuhelua käyden kumppanuussopimus. Kumppanuussopimuksella olisi siirrettävä yhteisessä strategiakehyksessä vahvistetut osatekijät kansalliseen yhteyteen sekä vahvistettava sitoumukset unionin tavoitteiden toteuttamisesta yhteisen strategiakehyksen rahastojen ohjelmatyön kautta.

Perustelu

Alue- ja paikallisviranomaisten tulee koheesiopolitiikan rahoittajina ja toteuttajina osallistua täysimääräisesti sen laatimiseen, siitä käytäviin neuvotteluihin sekä sen toteuttamiseen ja muuttamiseen.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 18 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Kullekin ohjelmalle olisi määriteltävä tuloskehys, jotta voidaan seurata edistymistä kullekin ohjelmalle asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ohjelmakauden aikana. Komission olisi tarkasteltava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmien tuloksia vuosina 2017 ja 2019. Vuonna 2019 olisi varattava ja kohdennettava suoritusvaraus sinne, missä on saavutettu tuloskehyksessä vahvistetut välitavoitteet. ”Euroopan alueellisen yhteistyön” ohjelmille ei tulisi kohdentaa suoritusvarausta niiden vaihtelevuuden ja useaan maahan liittyvän luonteen vuoksi. Voidakseen varmistaa, ettei unionin talousarviota käytetä tuhlailevasti tai tehottomasti, komission olisi voitava silloin, kun puutteet välitavoitteiden tai tavoitteiden saavuttamisessa ovat merkittäviä, keskeyttää ohjelmalle maksettavat maksut tai tehdä ohjelmakauden lopussa rahoitusoikaisuja. Kullekin ohjelmalle olisi määriteltävä tuloskehys, jotta voidaan seurata edistymistä kullekin ohjelmalle asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ohjelmakauden aikana. Komission olisi tarkasteltava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmien tuloksia vuosina 2017 ja 2019.

Perustelu

Muutosehdotuksen taustalla on kansalliselle tasolle luotavan suoritusvarauksen vastustaminen, sillä on pelättävissä, että tällainen mekanismi saattaa johtaa siihen, että lisärahoituksen saamiseksi asetetaan hyvin vaatimattomat ja siten helposti saavutettavat tavoitteet ja että näin edistetään vähemmän kunnianhimoisia hankkeita ja tukahdutetaan innovointia.

Sen sijaan kannatetaan joustovarausta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista ja jolla voitaisiin rahoittaa älykkääseen, kestävään tai osallistavaan kasvuun liittyviä kokeiluluontoisia aloitteita tai kriisitoimia.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 19 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Kun muodostetaan tiiviimpi yhteys koheesiopolitiikan ja unionin talouden ohjauksen välille, varmistetaan, että yhteisen strategiakehyksen rahastoista annettavan rahoituksen vaikuttavuus lisääntyy terveen talouspolitiikan avulla ja että yhteisen strategiakehyksen rahastot voidaan tarvittaessa suunnata uudelleen maan taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen. Tämän prosessin on oltava asteittainen, ja se on aloitettava tekemällä kumppanuussopimukseen ja ohjelmiin muutoksia, joilla toteutetaan neuvoston suosituksia, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon korjaamista ja sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien ratkaisemista. Jos jäsenvaltio ei yhteisen strategiakehyksen rahastojen entistä paremmasta hyödyntämisestä huolimatta toteuta tehokkaita toimenpiteitä talouden ohjausprosessin yhteydessä, komissiolla olisi oltava oikeus keskeyttää maksut ja sitoumukset osittain tai kokonaisuudessaan. Keskeytyspäätösten olisi oltava oikeasuhteisia ja tehokkaita, ja niissä olisi otettava huomioon yksittäisten ohjelmien vaikutukset kyseisten jäsenvaltioiden taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen korjaamisen kannalta sekä kumppanuussopimukseen aiemmin tehdyt muutokset. Keskeytyksistä päättäessään komission olisi myös noudatettava tasapuolista kohtelua jäsenvaltioiden välillä ja otettava huomioon erityisesti keskeytyksen vaikutukset kyseisen jäsenvaltion talouteen. Keskeytykset olisi lopetettava ja varat asetettava jälleen kyseisen jäsenvaltion saataville heti, kun jäsenvaltio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Kun muodostetaan tiiviimpi yhteys koheesiopolitiikan ja unionin talouden ohjauksen välille, varmistetaan, että yhteisen strategiakehyksen rahastoista annettavan rahoituksen vaikuttavuus lisääntyy terveen talouspolitiikan avulla ja että yhteisen strategiakehyksen rahastot voidaan tarvittaessa suunnata uudelleen maan taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen. Tämän prosessin on oltava asteittainen, ja se on aloitettava tekemällä kumppanuussopimukseen ja ohjelmiin muutoksia, joilla toteutetaan neuvoston suosituksia, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon korjaamista ja sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien ratkaisemista.

Perustelu

Alueiden komitea vastustaa tiukasti makrotaloudellisia ehtoja koskevia säännöksiä. Vakaus- ja kasvusopimukseen sidoksissa olevien seuraamusten tai kannustimien soveltaminen makrotaloudellisten ehtojen noudattamisen varmistamiseksi saattaa itse asiassa rangaista tuntuvasti alue- ja paikallisyhteisöjä, jotka eivät ole vastuussa siitä, että jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet velvoitteitaan.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 29 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Yhteisen strategiakehyksen rahastojen seuranta- ja raportointijärjestelyjä on tarpeen yhdenmukaistaa hallintojärjestelyjen yksinkertaistamiseksi kaikilla tasoilla. On tärkeää varmistaa oikeasuhteiset raportointivaatimukset samoin kuin se, että käytettävissä on kattavat tiedot edistyksestä, joka on saavutettu keskeisissä tarkasteltavissa seikoissa. Sen vuoksi raportointivaatimusten on vastattava tiedontarpeita määrättyinä vuosina ja oltava ajallisesti yhdenmukaisia tulosten tarkastelujen kanssa. Yhteisen strategiakehyksen rahastojen seuranta- ja raportointijärjestelyjä on tarpeen yhdenmukaistaa hallintojärjestelyjen yksinkertaistamiseksi kaikilla tasoilla. On tärkeää varmistaa oikeasuhteiset raportointivaatimukset samoin kuin se, että käytettävissä on kattavat tiedot edistyksestä, joka on saavutettu keskeisissä tarkasteltavissa seikoissa. Sen vuoksi raportointivaatimusten on vastattava tiedontarpeita määrättyinä vuosina .

Perustelu

Tulosten tarkastelussa tulee soveltaa koko ohjelmakautena saatujen tulosten ohjaus- ja valvontamekanismia.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 43 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti vastuun ohjelmien toimien täytäntöönpanosta ja valvonnasta olisi kuuluttava ensisijaisesti jäsenvaltioille niiden hallinto- ja valvontajärjestelmien kautta. Toimien valinnan ja toteuttamisen valvonnan sekä hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminnan tehokkuuden parantamiseksi olisi määritettävä hallintoviranomaisen tehtävät. Yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti vastuun ohjelmien toimien täytäntöönpanosta ja valvonnasta olisi kuuluttava ensisijaisesti jäsenvaltioille niiden hallinto- ja valvontajärjestelmien kautta. Toimien valinnan ja toteuttamisen valvonnan sekä hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminnan tehokkuuden parantamiseksi olisi määritettävä hallintoviranomaisen tehtävät.

Perustelu

Yhteisen strategiakehyksen kattamat rahastot kuuluvat aluepolitiikan alaan, joten viitattaessa rahastoja sääntelevän asetuksen soveltamiseen osallistuviin viranomaisiin ei pidä unohtaa alue- ja paikallisviranomaisia tämän politiikan tärkeimpinä toimijoina.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 44 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Jotta saataisiin ennakolta varmuus siitä, että hallinnon ja valvonnan keskeisten järjestelmien rakenne ja suunnittelu ovat asianmukaisia, jäsenvaltioiden olisi nimettävä hyväksynnän antava elin, joka on vastuussa hallinto- ja valvontaelinten hyväksynnästä ja hyväksynnän peruuttamisesta.

Perustelu

On vältettävä erilaisten elinten ja tahojen lisäämistä, sillä se monimutkaistaisi entisestään hallinto- ja valvontajärjestelmää.

Muutosehdotus 8

Uusi johdanto-osan kappale 55 kappaleen jälkeen

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus

Perustelu

Tavoitetta määritellä kaikille eri rahastoille yhteiset säännökset ei ole tähän mennessä toteutettu siirtymäjärjestelyjen ja niihin liittyvien EU:n rahoitusosuuksien (yhteisrahoitusosuudet) osalta. Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) varten on luotu siirtymäjärjestelyjä (mm. turvaverkko), mutta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kohdalla näin ei ole. Tämä tarkoittaisi rahastojen käytön kannalta sitä, että tukiehdoissa olisi selkeitä eroja, mikä on ristiriidassa yhdenmukaistamispyrkimyksen kanssa. Näin ollen on välttämätöntä, että siirtymäjärjestelyjä sovelletaan myös Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 58 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Jotta voitaisiin vahvistaa keskittymistä tuloksiin sekä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen, olisi viisi prosenttia ”investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteeseen tarkoitetuista varoista asetettava syrjään suoritusvarauksena kunkin rahaston sekä kunkin jäsenvaltion jokaisen alueluokan osalta.

Perustelu

Muutosehdotuksen taustalla on kansalliselle tasolle luotavan suoritusvarauksen vastustaminen, sillä on pelättävissä, että tällainen mekanismi saattaa johtaa siihen, että lisärahoituksen saamiseksi asetetaan hyvin vaatimattomat ja siten helposti saavutettavat tavoitteet ja että näin edistetään vähemmän kunnianhimoisia hankkeita ja tukahdutetaan innovointia.

Sen sijaan kannatetaan joustovarausta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista ja jolla voitaisiin rahoittaa älykkääseen, kestävään tai osallistavaan kasvuun liittyviä kokeiluluontoisia aloitteita tai kriisitoimia Euroopan globalisaatiorahaston ja Euroopan unionin solidaarisuusrahaston yhteydessä.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 84 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Vuotuiseen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen olisi liityttävä päätökseen saatujen toimien (EAKR:n ja koheesiorahaston osalta) tai menojen (ESR:n osalta) tukikelpoisuuden vuotuinen päättäminen. Toimenpideohjelmien lopulliseen päättämiseen liittyvien kustannusten ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi sekä oikeusvarmuuden lisäämiseksi vuotuisen päättämisen olisi oltava pakollista, ja näin ollen rajoitettaisiin ajanjaksoa, jonka ajan tositteet on säilytettävä ja jonka aikana toimia voidaan tarkastaa ja rahoitusoikaisuja määrätä. Vuotuiseen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen päätökseen saatujen toimien (EAKR:n ja koheesiorahaston osalta) tai menojen (ESR:n osalta) tukikelpoisuuden vuotuinen päättäminen. Toimenpideohjelmien lopulliseen päättämiseen liittyvien kustannusten ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi sekä oikeusvarmuuden lisäämiseksi vuotuisen päättämisen , ja näin ollen ajanjaksoa, jonka ajan tositteet on säilytettävä ja jonka aikana toimia voidaan tarkastaa ja rahoitusoikaisuja määrätä.

Perustelu

Voidaan katsoa, että ehdotettu vuotuinen tilien tarkastus ja hyväksyminen tarkoittaa tosiasiallisesti vuotuista päättämistä, mikä kasvattaa hallinnollista taakkaa, tuo kuvaan pakolliset varainhoitoa koskevat oikaisut tapauksissa, joissa Euroopan komissio ja/tai Euroopan tilintarkastustuomioistuin on havainnut sääntöjenvastaisuutta, ja vähentää joustavuutta maksujen ”ylikirjaamisen” ilmoittamisessa ja korvaamisessa, toisin kuin kaudella 2007–2013 on ollut asian laita.

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 87 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Toimiin kohdistuvien tarkastusten tiheyden olisi oltava oikeassa suhteessa rahastoista annettavan unionin tuen määrään. Etenkin olisi vähennettävä suoritettavien tarkastusten määrää, kun toimeen liittyvien tukikelpoisten menojen yhteismäärä on enintään 100 000 euroa. Olisi kuitenkin oltava mahdollista suorittaa tarkastuksia milloin tahansa, kun on näyttöä sääntöjenvastaisuudesta tai petoksesta, tai päätökseen saadun toimen päättämisen jälkeen osana otantatarkastusta. Jotta komission tekemien tarkastusten määrä olisi oikeassa suhteessa riskiin, komission olisi voitava vähentää toimenpideohjelmia koskevaa tarkastustyötään, jos merkittäviä puutteita ei ole tai jos voidaan luottaa tarkastusviranomaiseen. Toimiin kohdistuvien tarkastusten tiheyden olisi oltava oikeassa suhteessa rahastoista annettavan unionin tuen määrään. Etenkin olisi , kun toimeen liittyvien tukikelpoisten menojen yhteismäärä on enintään euroa. Olisi kuitenkin oltava mahdollista suorittaa tarkastuksia milloin tahansa, kun on näyttöä sääntöjenvastaisuudesta tai petoksesta, tai päätökseen saadun toimen päättämisen jälkeen osana otantatarkastusta. Jotta komission tekemien tarkastusten määrä olisi oikeassa suhteessa riskiin, komission olisi voitava vähentää toimenpideohjelmia koskevaa tarkastustyötään, jos merkittäviä puutteita ei ole tai jos voidaan luottaa tarkastusviranomaiseen.

Perustelu

Jotta voitaisiin varmistaa todellinen suhteellisuus toimenpideohjelmien valvonnassa, komitea ehdottaa, että toimiin, joiden kohdalla tukikelpoisten menojen yhteismäärä on enintään 250 000 euroa, kohdistettaisiin korkeintaan yksi tarkastus.

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 88 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Tämän asetuksen tiettyjen muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti seuraavista: kumppanuuden täytäntöönpanon tukemisen tavoitteita ja edellytyksiä koskevat käytännesäännöt, yhteisen strategiakehyksen hyväksyminen, kasvuun ja kilpailukykyyn liittyvän varauksen kohdentamista koskevat lisäsäännöt, paikallisten kehitysstrategioiden kattaman kohdealueen ja väestömäärän määrittely, yksityiskohtaiset säännöt rahoitusvälineistä (ennakkoarviointi, menojen tukikelpoisuus, tuen ulkopuolelle jäävä toiminta, tuen yhdistäminen, varojen siirtäminen ja hallinnointi, maksupyynnöt sekä vuotuisten maksuerien pääomittaminen), tuloja tuottaviin toimiin liittyvän kiinteän prosenttiosuuden määrittely, jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka koskevat sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamismenettelyä ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperintää, hallinto- ja valvontajärjestelmän toimintaa koskevan hallinnollisen vahvistuslausuman malli, kansallisten tarkastusten edellytykset, hallinto- ja todentamisviranomaisten hyväksyntää koskevat kriteerit, yleisesti hyväksyttyjen tietovälineiden määrittäminen, rahoitusoikaisun suuruus, liitteiden muuttaminen sekä erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen asetuksesta (EY) N:o 1083/2006 uuteen asetukseen siirtymisen helpottamiseksi. Komissiolle olisi myös siirrettävä valta muuttaa liitteitä I ja IV, jotta voidaan ottaa huomioon tarve mukauttaa niitä tulevaisuudessa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Tämän asetuksen tiettyjen muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti seuraavista: kumppanuuden täytäntöönpanon tukemisen tavoitteita ja edellytyksiä koskevat käytännesäännöt, yksityiskohtaiset säännöt rahoitusvälineistä (ennakkoarviointi, menojen tukikelpoisuus, tuen ulkopuolelle jäävä toiminta, tuen yhdistäminen, varojen siirtäminen ja hallinnointi, maksupyynnöt sekä vuotuisten maksuerien pääomittaminen), tuloja tuottaviin toimiin liittyvän kiinteän prosenttiosuuden määrittely, jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka koskevat sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamismenettelyä ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperintää, hallinto- ja valvontajärjestelmän toimintaa koskevan hallinnollisen vahvistuslausuman malli, kansallisten tarkastusten edellytykset, hallinto- ja todentamisviranomaisten hyväksyntää koskevat kriteerit, yleisesti hyväksyttyjen tietovälineiden määrittäminen, rahoitusoikaisun suuruus, liitteiden muuttaminen sekä erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen asetuksesta (EY) N:o 1083/2006 uuteen asetukseen siirtymisen helpottamiseksi. Komissiolle olisi myös siirrettävä valta muuttaa liitteitä I ja IV, jotta voidaan ottaa huomioon tarve mukauttaa niitä tulevaisuudessa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

Perustelu

Delegoiduilla säädöksillä lainsäätäjä siirtää Euroopan komissiolle vallan antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan säädöksen osia. Johdanto-osaan ehdotettu poisto noudattaa lausunnossa esitettyjä huomioita, jotka liittyvät erityisesti 12 artiklaan (yhteinen strategiakehys), 18 artiklaan (suoritusvaraus) ja 29 artiklaan (paikalliset kehittämisstrategiat).

Muutosehdotus 13

Johdanto-osan 90 kappale

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Komissiolle olisi annettava valta antaa täytäntöönpanosäädöksillä kaikkien yhteisen strategiakehyksen rahastojen osalta päätöksiä kumppanuussopimusten hyväksymisestä, suoritusvarauksen kohdentamisesta ja jäsenvaltioiden talouspolitiikkoihin yhteydessä olevien maksujen keskeyttämisestä sekä rahastojen osalta päätöksiä toimenpideohjelmien hyväksymisestä, suurhankkeiden hyväksymisestä, maksujen keskeyttämisestä ja rahoitusoikaisuista. Komissiolle olisi annettava valta antaa täytäntöönpanosäädöksillä kaikkien yhteisen strategiakehyksen rahastojen osalta päätöksiä kumppanuussopimusten hyväksymisestä sekä päätöksiä toimenpideohjelmien hyväksymisestä, suurhankkeiden hyväksymisestä, maksujen keskeyttämisestä ja rahoitusoikaisuista.

Perustelu

Muutosehdotuksen taustalla on kansalliselle tasolle luotavan suoritusvarauksen vastustaminen, sillä on pelättävissä, että tällainen mekanismi saattaa johtaa siihen, että lisärahoituksen saamiseksi asetetaan hyvin vaatimattomat ja siten helposti saavutettavat tavoitteet ja että näin edistetään vähemmän kunnianhimoisia hankkeita ja tukahdutetaan innovointia.

Muutosehdotus 14

5 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Kumppanuus ja monitasoinen hallinto 1. Jäsenvaltion on järjestettävä kumppanuussopimuksen ja kunkin ohjelman osalta kumppanuudet seuraavien kumppaneiden kanssa: (a) toimivaltaiset alue-, paikallis- ja kaupunkiviranomaiset sekä muut viranomaiset; (b) talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet; ja (c) kansalaisyhteiskuntaa, myös ympäristökumppaneita, ja valtioista riippumattomia järjestöjä edustavat elimet sekä tasa-arvon ja syrjimättömyyden edistämisestä vastaavat elimet. Kumppanuus ja monitasoinen hallinto 1. Jäsenvaltion on järjestettävä kumppanuussopimuksen ja kunkin ohjelman osalta kumppanuudet seuraavien kumppaneiden kanssa: (a) toimivaltaiset viranomaiset; (b) talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet; ja (c) kansalaisyhteiskuntaa, myös ympäristökumppaneita, ja valtioista riippumattomia järjestöjä edustavat elimet sekä tasa-arvon ja syrjimättömyyden edistämisestä vastaavat elimet.

Perustelu

Muutosehdotuksella on tarkoitus vahvistaa, että alueellisten viranomaisten tulisi kaikissa jäsenvaltioissa olla monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti täysivaltaisesti mukana erilaisten strategisten asiakirjojen – eli yhteisen strategiakehyksen, kumppanuussopimuksen ja toimenpideohjelmien – laatimisessa, niistä käytävissä neuvotteluissa ja niiden täytäntöönpanossa. On epäasiallista, että alue- ja paikallisviranomaiset rinnastetaan kumppanuuden osalta talouselämän osapuoliin ja työmarkkinaosapuoliin, sillä alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisten ja hallinnoimiensa alueiden yleisten intressien edustajina osaltaan vastuussa rakennerahastohankkeiden hallinnosta ja rahoituksesta.

Muutosehdotus 15

9 artiklan 6 ja 11 alakohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Temaattiset tavoitteet [– –] (6) ympäristön suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen; [– –] (11) institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen. Temaattiset tavoitteet [– –] (6) ympäristön suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen; [– –] (11) institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen .

Perustelu

6 alakohta:

On äärimmäisen tärkeää lisätä yhteisen strategiakehyksen rahastojen temaattisten tavoitteiden joukkoon kulttuuriperinnön suojeleminen. Ehdotus on lisäksi johdonmukainen Euroopan aluekehitysrahastoa koskevan asetusehdotuksen 5 artiklan 6 kohdan c alakohdan säännöksen kanssa.

11 alakohta:

Teknisen avun tulisi helpottaa myös alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintaa. Jäsenvaltioiden vuonna 2011 hyväksymä alueellinen toimintasuunnitelma 2020 sisältää varsin hyödyllisiä suosituksia EU:n aluekehitystä ajatellen.

Muutosehdotus 16

11 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Yhteisessä strategiakehyksessä vahvistetaan (a) kunkin temaattisen tavoitteen osalta kustakin yhteisen strategiakehyksen rahastosta tuettavat keskeiset toimenpiteet; (b) kaupunki-, maaseutu-, rannikko- ja kalastusalueita sekä alueita, joihin liittyy perussopimuksen 174 ja 349 artiklassa tarkoitettuja alueellisia erityispiirteitä, koskevat keskeiset alueelliset ongelmat, joihin yhteisen strategiakehyksen rahastojen toimilla aiotaan tarttua; (c) yhteisen strategiakehyksen rahastojen täytäntöönpanoa koskevat monialaiset periaatteet ja poliittiset tavoitteet; (d) kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston yhteistyötoimien painopistealueet ottaen tarvittaessa huomioon makroalue- ja merialuestrategiat; (e) yhteisen strategiakehyksen rahastojen keskinäiset sekä muihin asiaankuuluviin unionin politiikkoihin ja välineisiin kytkeytyvät koordinointimekanismit, ulkoiset yhteistyön välineet mukaan luettuina; (f) mekanismit, joilla varmistetaan yhteisen strategiakehyksen rahastojen ohjelmatyön johdonmukaisuus ja yhtenäisyys perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettujen maakohtaisten suositusten kanssa ja neuvoston perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti antamien asiaankuuluvien suositusten kanssa. Yhteisessä strategiakehyksessä vahvistetaan (a) kunkin temaattisen tavoitteen osalta kustakin yhteisen strategiakehyksen rahastosta tuettavat keskeiset toimenpiteet; () yhteisen strategiakehyksen rahastojen täytäntöönpanoa koskevat monialaiset periaatteet ja poliittiset tavoitteet; ( () yhteisen strategiakehyksen rahastojen keskinäiset sekä muihin asiaankuuluviin unionin politiikkoihin ja välineisiin kytkeytyvät koordinointimekanismit, ulkoiset yhteistyön välineet mukaan luettuina; () mekanismit, joilla varmistetaan yhteisen strategiakehyksen rahastojen ohjelmatyön johdonmukaisuus ja yhtenäisyys perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettujen maakohtaisten suositusten kanssa ja neuvoston perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti antamien asiaankuuluvien suositusten kanssa.

Perustelu

Keskeiset toimenpiteet, joita komissio ehdottaa yhteiseen strategiakehykseen, on uusi keskittämisen muoto. Lisäksi alueellisia ominaispiirteitä tulee käsitellä toimenpideohjelmien puitteissa. Sama pätee ohjelmiin sisältyvien alueellisten strategioiden ja mahdollisten makroaluestrategioiden väliseen vuorovaikutukseen.

Muutosehdotus 17

12 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Siirretään komissiolle valta antaa yhteistä strategiakehystä koskeva delegoitu säädös 142 artiklan mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen hyväksymisestä. Jos älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva unionin strategia muuttuu merkittävästi, komissio tarkastelee yhteistä strategiakehystä uudelleen ja tarvittaessa hyväksyy tarkistetun yhteisen strategiakehyksen delegoidulla säädöksellä 142 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa ehdotettava kuuden kuukauden kuluessa tarkistetun yhteisen strategiakehyksen hyväksymisestä muutoksia kumppanuussopimuksiinsa ja ohjelmiinsa varmistaakseen niiden johdonmukaisuuden tarkistetun yhteisen strategiakehyksen kanssa Jos älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva unionin strategia muuttuu merkittävästi, komissio tarkastelee yhteistä strategiakehystä uudelleen ja tarvittaessa hyväksyy tarkistetun yhteisen strategiakehyksen delegoidulla säädöksellä 142 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa ehdotettava kuuden kuukauden kuluessa tarkistetun yhteisen strategiakehyksen hyväksymisestä muutoksia kumppanuussopimuksiinsa ja ohjelmiinsa varmistaakseen niiden johdonmukaisuuden tarkistetun yhteisen strategiakehyksen kanssa

Perustelu

Delegoidulla säädöksellä lainsäätäjä voi siirtää komissiolle vallan antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Yhteisen strategiakehyksen tavoitteena on puolestaan tarjota suuntaviivoja ja yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat kaikkia yhteisesti hallinnoituja rahastoja, joten siihen sisältyy keskeisiä osatekijöitä, jotka on esitettävä unionin kaikille toimielimille ja joita on voitava muuttaa tarvittaessa.

Muutosehdotus 18

13 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Kumppanuussopimuksen valmistelu 1. Kunkin jäsenvaltion on valmisteltava kumppanuussopimus 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajanjaksolle. 2. Jäsenvaltioiden on laadittava kumppanuussopimus yhteistyössä 5 artiklassa tarkoitettujen kumppaneiden kanssa. Kumppanuussopimus on valmisteltava käyden vuoropuhelua komission kanssa. 3. Kumppanuussopimuksen on katettava yhteisen strategiakehyksen rahastoista kyseiselle jäsenvaltiolle annettava tuki kokonaisuudessaan. 4. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava kumppanuussopimuksensa komissiolle kolmen kuukauden kuluessa yhteisen strategiakehyksen hyväksymisestä. Kumppanuussopimuksen valmistelu 1. Kunkin jäsenvaltion on valmisteltava kumppanuussopimus 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajanjaksolle. . Jäsenvaltioiden on laadittava kumppanuussopimus yhteistyössä 5 artiklassa tarkoitettujen kumppaneiden kanssa. Kumppanuussopimus on valmisteltava käyden vuoropuhelua komission kanssa. . Kumppanuussopimuksen on katettava yhteisen strategiakehyksen rahastoista kyseiselle jäsenvaltiolle annettava tuki kokonaisuudessaan. . Kunkin jäsenvaltion on toimitettava kumppanuussopimuksensa komissiolle kuukauden kuluessa yhteisen strategiakehyksen hyväksymisestä.

Perustelu

Alue- ja paikallisviranomaisten tulee koheesiopolitiikan rahoittajina ja toteuttajina osallistua täysimääräisesti sen laatimiseen, siitä käytäviin neuvotteluihin sekä sen toteuttamiseen ja muuttamiseen. Aikaa on varattava enemmän, kun otetaan huomioon vaadittavien tietojen määrä ja yksityiskohtaisuus sekä se, että ohjelmat on esitettävä samassa yhteydessä sopimuksen kanssa (kuten 23 artiklan 3 kohdassa säädetään) ja että on varmistettava tehokas kumppanuustoiminta.

Muutosehdotus 19

14 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Kumppanuussopimuksen sisältö Kumppanuussopimuksessa on vahvistettava (a) järjestelyt, joilla varmistetaan yhdenmukaistaminen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian kanssa, mukaan lukien seuraavat: i) analyysi eroista ja kehitystarpeista, kun otetaan huomioon yhteisessä strategiakehyksessä määritellyt temaattiset tavoitteet ja keskeiset toimenpiteet, perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisissa maakohtaisissa suosituksissa asetetut tavoitteet, jäsenvaltion kansallisessa uudistusohjelmassa asetetut tavoitteet sekä neuvoston perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti antamat asiaankuuluvat suositukset; ii) ohjelmien ennakkoarvioinneista tehty tiivistelmäanalyysi, joka sisältää temaattisten tavoitteiden valintaa ja yhteisen strategiakehyksen rahastoista annettavan tuen alustavaa jakoa koskevat perustelut; iii) kunkin temaattisen tavoitteen osalta yhteenveto kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston tärkeimmistä odotetuista tuloksista; iv) unionin myöntämän tuen alustava jako temaattisten tavoitteiden kesken kansallisella tasolla kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston osalta sekä ilmastonmuutosta koskeviin tavoitteisiin tarkoitetun tuen alustava kokonaismäärä; v) yhteistyön tärkeimmät painopistealueet ottaen tarvittaessa huomioon makroalue- ja merialuestrategiat; vi) yhteisen strategiakehyksen rahastojen täytäntöönpanoa koskevat monialaiset periaatteet ja poliittiset tavoitteet; (vi) luettelo EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston ohjelmista, lukuun ottamatta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteeseen liittyviä ohjelmia, ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston ohjelmista sekä alustavat määrärahat kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston osalta ja kunkin vuoden osalta; (b) aluekehitystä koskeva yhdennetty lähestymistapa, jota tuetaan yhteisen strategiakehyksen rahastoista ja jonka yhteydessä esitetään i) kansallisen ja alueellisen tason mekanismit, joilla varmistetaan yhteisen strategiakehyksen rahastojen, muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden sekä EIP:n välinen yhteensovittaminen; ii) järjestelyt, joilla varmistetaan yhdennetty lähestymistapa käytettäessä yhteisen strategiakehyksen rahastoja kaupunki-, maaseutu-, rannikko- ja kalastusalueiden sekä alueiden, joihin liittyy alueellisia erityispiirteitä, alueelliseen kehittämiseen, ja erityisesti 28, 29 ja 99 artiklaan liittyvät täytäntöönpanojärjestelyt sekä tarvittaessa luettelo EAKR-asetuksen 8 artiklassa tarkoitettuun kaupunkialueiden kehitysfoorumiin osallistuvista kaupungeista; [– –] (e) järjestelyt yhteisen strategiakehyksen rahastojen täytäntöönpanon tehokkuuden varmistamiseksi, muun muassa seuraavat: i) sen arviointi, onko viranomaisten ja, tapauksen mukaan, tuensaajien hallinnollisia valmiuksia tarpeen vahvistaa, ja tässä tarkoituksessa toteutettavat toimenpiteet; ii) yhteenveto tuensaajien hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi suunnitelluista toimenpiteistä ja vastaavat tavoitteet ohjelmissa; iii) nykyisten sähköisten tiedonvaihtojärjestelmien arviointi ja suunnitellut toimenpiteet, joiden avulla kaikki tiedonvaihto tuensaajien ja ohjelmien hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavien viranomaisten välillä voidaan toteuttaa yksinomaan sähköisenä tiedonvaihtona. Kumppanuussopimuksen sisältö Kumppanuussopimuksessa on vahvistettava (a) järjestelyt, joilla varmistetaan yhdenmukaistaminen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian kanssa, mukaan lukien seuraavat: i) analyysi eroista ja kehitystarpeista, kun otetaan huomioon yhteisessä strategiakehyksessä määritellyt temaattiset tavoitteet ja keskeiset toimenpiteet, perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisissa maakohtaisissa suosituksissa asetetut tavoitteet, jäsenvaltion kansallisessa uudistusohjelmassa asetetut tavoitteet sekä neuvoston perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti antamat asiaankuuluvat suositukset; ii) kunkin temaattisen tavoitteen osalta yhteenveto kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston tärkeimmistä odotetuista tuloksista; ii) yhteisen strategiakehyksen rahastojen täytäntöönpanoa koskevat monialaiset periaatteet ja poliittiset tavoitteet; (v) luettelo EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston ohjelmista, lukuun ottamatta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteeseen liittyviä ohjelmia, ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston ohjelmista sekä alustavat määrärahat kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston osalta ja kunkin vuoden osalta; (b) aluekehitystä koskeva yhdennetty lähestymistapa, jota tuetaan yhteisen strategiakehyksen rahastoista ja jonka yhteydessä esitetään i) kansallisen ja alueellisen tason mekanismit, joilla varmistetaan yhteisen strategiakehyksen rahastojen, muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden sekä EIP:n välinen yhteensovittaminen; ii) järjestelyt, joilla varmistetaan yhdennetty lähestymistapa käytettäessä yhteisen strategiakehyksen rahastoja kaupunki-, maaseutu-, rannikko- ja kalastusalueiden sekä alueiden, joihin liittyy alueellisia erityispiirteitä, alueelliseen kehittämiseen, ja erityisesti 28, 29 ja 99 artiklaan liittyvät täytäntöönpanojärjestelyt sekä tarvittaessa luettelo EAKR-asetuksen 8 artiklassa tarkoitettuun kaupunkialueiden kehitysfoorumiin osallistuvista kaupungeista; [– –] (e) järjestelyt yhteisen strategiakehyksen rahastojen täytäntöönpanon tehokkuuden varmistamiseksi, muun muassa seuraavat: i) yhteenveto tuensaajien hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi suunnitelluista toimenpiteistä ja vastaavat tavoitteet ohjelmissa; ii) nykyisten sähköisten tiedonvaihtojärjestelmien arviointi ja suunnitellut toimenpiteet, joiden avulla kaikki tiedonvaihto tuensaajien ja ohjelmien hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavien viranomaisten välillä voidaan toteuttaa yksinomaan sähköisenä tiedonvaihtona.

Perustelu

Kumppanuussopimuksessa ei ole tarpeen ottaa uudelleen esille tietoja, jotka on jo annettu ja joista on jo sovittu toimenpideohjelmien yhteydessä. Kyseiset säännökset vaikuttavat turhilta, eivätkä ne johda yksinkertaistamiseen. Lisäksi jäsenvaltiot eivät voi ottaa vastuulleen sitoumuksia, jotka kuuluvat alue- ja paikallistasolle.

Yhdennetty lähestymistapa yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien rahastojen käyttöön on keskeisen tärkeää taajamien lähialueilla. Muutoin on olemassa riski, että ne jäävät sekä maaseutualueille tarkoitetun rahastotuen että kaupungeille myönnettävän rahoituksen ulkopuolelle, vaikka taajamien lähialueita on EU:ssa yhä enemmän.

Euroopan alueellista yhteistyötä ei sen monenvälisen luonteen vuoksi voi ohjata kumppanuussopimuksen välineellä. Se on tämän vuoksi jätettävä kokonaan kumppanuussopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

Muutosehdotus 20

16 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Temaattinen keskittäminen Jäsenvaltioiden on keskitettävä tuki rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti toimenpiteisiin, joista saadaan eniten lisäarvoa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian suhteen, ja vastattava samalla perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisissa maakohtaisissa suosituksissa ja perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetuissa asiaankuuluvissa neuvoston suosituksissa mainittuihin haasteisiin sekä otettava huomioon kansalliset ja alueelliset tarpeet. Temaattinen keskittäminen Jäsenvaltioiden on keskitettävä tuki rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti toimenpiteisiin, joista saadaan eniten lisäarvoa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian suhteen, ja vastattava samalla perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisissa maakohtaisissa suosituksissa ja perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetuissa asiaankuuluvissa neuvoston suosituksissa mainittuihin haasteisiin sekä otettava huomioon kansalliset ja alueelliset tarpeet.

Perustelu

Komitea kannattaa periaatetta, että suurin osa varoista keskitetään tiettyyn, rajalliseen määrään temaattisia tavoitteita ja investointiprioriteetteja, mutta katsoo, että tavoitteiden ja prioriteettien valinta tulisi jättää hallintoviranomaisten vastuulle siten, että se tehdään Eurooppa 2020 -tavoitteiden ja yhteisen strategisen kehyksen paikallisten painotusten pohjalta.

Muutosehdotus 21

17 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Ennakkoehdot 1. Ennakkoehdot on määriteltävä kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston osalta rahastokohtaisissa säännöissä. 2. Jäsenvaltioiden on arvioitava, täyttyvätkö sovellettavat ennakkoehdot. 3. Jos ennakkoehdot eivät ole täyttyneet kumppanuussopimuksen toimittamispäivänä, jäsenvaltioiden on esitettävä kumppanuussopimuksessa yhteenveto kansallisella tai alueellisella tasolla toteutettavista toimenpiteistä sekä niiden toteuttamisaikataulu, joilla varmistetaan ehtojen täyttyminen viimeistään kahden vuoden kuluttua kumppanuussopimuksen hyväksymisestä tai 31 päivänä joulukuuta 2016 sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. 4. Jäsenvaltioiden on esitettävä ennakkoehtojen täyttymiseen liittyvät yksityiskohtaiset toimenpiteet ja niiden toteuttamisaikataulu asiaankuuluvissa ohjelmissa. 5. Komissio arvioi ennakkoehtojen täyttymisestä toimitetut tiedot tehdessään kumppanuussopimusta ja ohjelmia koskevan arvioinnin. Ohjelmaa hyväksyessään se voi päättää keskeyttää ohjelmaan liittyvät välimaksut kokonaisuudessaan tai osittain, kunnes ennakkoehdon täyttämiseen tarkoitetut toimenpiteet on saatettu hyväksyttävällä tavalla päätökseen. Jos ennakkoehdon täyttämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä ei toteuteta ohjelmassa vahvistettuun määräaikaan mennessä, komissiolle muodostuu peruste maksujen keskeyttämiseen. 6. Edellä olevaa 1–5 kohtaa ei sovelleta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen ohjelmiin. Ennakkoehdot 1. Ennakkoehdot on määriteltävä kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston osalta rahastokohtaisissa säännöissä. 2. Jäsenvaltioiden on arvioitava, täyttyvätkö sovellettavat ennakkoehdot. 3. Jos ennakkoehdot eivät ole täyttyneet kumppanuussopimuksen toimittamis-päivänä, jäsenvaltioiden on esitettävä kumppanuussopimuksessa yhteenveto kansallisella tai alueellisella tasolla toteutettavista toimenpiteistä sekä niiden toteuttamisaikataulu, joilla varmistetaan ehtojen täyttyminen viimeistään vuoden kuluttua kumppanuussopimuksen hyväksymisestä tai 31 päivänä joulukuuta 2016 sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. 4. Jäsenvaltioiden on esitettävä ennakkoehtojen täyttymiseen liittyvät toimenpiteet ja niiden toteuttamisaikataulu asiaankuuluvissa ohjelmissa. 5. Komissio arvioi ennakkoehtojen täyttymisestä toimitetut tiedot tehdessään kumppanuussopimusta ja ohjelmia koskevan arvioinnin. Jos ennakkoehdon täyttämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä ei toteuteta ohjelmassa vahvistettuun määräaikaan mennessä, komissiolle peruste maksujen keskeyttämiseen. 6. Edellä olevaa 1–5 kohtaa ei sovelleta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen ohjelmiin.

Perustelu

Ennakkoehtojen ei tulisi johtaa maksujen lakkauttamiseen tai rahoitusoikaisuihin, lukuun ottamatta ehtoja, joiden noudattamiseen jäsenvaltio on sitoutunut. Jos näitä ennakkoehtoja ei ole täytetty ohjelmakauden alussa, niihin liittyvää investointia ei voida ohjelmoida, joten seuraamusten määräämiselle jälkikäteen ei ole syytä. Lisäksi on tärkeää, että komissio ottaa huomioon kunkin jäsenvaltion institutionaalisen rakenteen ja sisäisen toimivaltajaon. Jäsenvaltio ei voi ottaa vastuulleen sitoumuksia, jotka kuuluvat alue- tai paikallisviranomaisten vastuualueeseen ja päinvastoin.

Muutosehdotus 22

18 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Suoritusvaraus Kullekin yhteisen rahoituskehyksen rahastolle ja jäsenvaltiolle kohdennetuista varoista, lukuun ottamatta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteelle ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen V osastolle kohdennettuja varoja, 5 prosenttia muodostaa suoritusvarauksen, joka on kohdennettava 20 artiklan mukaisesti. varaus

Perustelu

Muutosehdotuksen taustalla on kansalliselle tasolle luotavan suoritusvarauksen vastustaminen, sillä on pelättävissä, että tällainen mekanismi saattaa johtaa siihen, että lisärahoituksen saamiseksi asetetaan hyvin vaatimattomat ja siten helposti saavutettavat tavoitteet ja että näin edistetään vähemmän kunnianhimoisia hankkeita ja tukahdutetaan innovointia.

Sen sijaan kannatetaan joustovarausta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista ja jolla voitaisiin rahoittaa älykkääseen, kestävään tai osallistavaan kasvuun liittyviä kokeiluluontoisia aloitteita tai kriisitoimia kuitenkin niin, että pysytään kullekin jäsenvaltioille myönnettyjen määrärahojen puitteissa.

Muutosehdotus 23

19 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Tulosten tarkastelu 1. Komissio tarkastelee yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmien tuloksia kussakin jäsenvaltiossa vuosina 2017 ja 2019 ottaen huomioon asiaankuuluvassa kumppanuussopimuksessa ja ohjelmissa esitetyn tuloskehyksen. Tuloskehyksen vahvistamismenetelmä esitetään liitteessä I. 2. Tarkastelussa arvioidaan ohjelmien välitavoitteiden saavuttamista prioriteeteittain jäsenvaltioiden vuosina 2017 ja 2019 toimittamissa edistymiskertomuksissa esitettyjen tietojen ja arviointien perusteella. Tulosten tarkastelu 1. Komissio tarkastelee yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmien tuloksia kussakin jäsenvaltiossa vuosina 2017 ja 2019 ottaen huomioon asiaankuuluvassa kumppanuussopimuksessa ja ohjelmissa esitetyn tuloskehyksen. Tuloskehyksen vahvistamismenetelmä esitetään liitteessä I. 2. Tarkastelussa arvioidaan ohjelmien välitavoitteiden saavuttamista prioriteeteittain jäsenvaltioiden vuosina 2017 ja 2019 toimittamissa edistymiskertomuksissa esitettyjen tietojen ja arviointien perusteella.

Perustelu

Muutosehdotuksen taustalla on kansalliselle tasolle luotavan suoritusvarauksen vastustaminen, sillä on pelättävissä, että tällainen mekanismi saattaa johtaa siihen, että lisärahoituksen saamiseksi asetetaan hyvin vaatimattomat ja siten helposti saavutettavat tavoitteet ja että näin edistetään vähemmän kunnianhimoisia hankkeita ja tukahdutetaan innovointia.

Tulosten tarkastelussa tulee soveltaa koko ohjelmakautena saatujen tulosten ohjaus- ja valvontamekanismia. Tavoitteena on, että rahoitusoikaisujen sijaan komissio käynnistää teknisen tuen mekanismin, jos asetettuja tavoitteita ei ole saavutettu.

Muutosehdotus 24

20 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Suoritusvarauksen kohdentaminen 1. Jos vuonna 2017 tehtävässä tulosten tarkastelussa ilmenee, että ohjelman prioriteetissa ei ole saavutettu vuodelle 2016 asetettuja välitavoitteita, komissio antaa kyseessä olevalle jäsenvaltiolle suosituksia. 2. Vuonna 2019 tehtävän tarkastelun perusteella komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä päätöksen, jossa se määrittää kunkin yhteisen strategiakehyksen rahaston ja jäsenvaltion osalta ohjelmat ja prioriteetit, joiden välitavoitteet on saavutettu. Jäsenvaltion on tehtävä ehdotus suoritusvarauksen kohdentamisesta kyseisessä komission päätöksessä ilmoitettujen ohjelmien ja prioriteettien osalta. Komissio hyväksyy kyseisten ohjelmien muutoksen 26 artiklan mukaisesti. Jos jäsenvaltio ei toimita tietoja 46 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, suoritusvarausta ei kohdenneta kyseisten ohjelmien tai prioriteettien osalta. 3. Jos tulosten tarkastelusta käy ilmi, että prioriteetin osalta ei ole saavutettu tuloskehyksessä asetettuja välitavoitteita, komissio voi keskeyttää ohjelman prioriteetin välimaksut kokonaan tai osittain rahastokohtaisissa säännöissä vahvistetun menettelyn mukaisesti. 4. Jos komissio toteaa ohjelman lopullisen täytäntöönpanokertomuksen tarkastelun perusteella vakavan puutteen tuloskehyksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, se voi tehdä rahoitusoikaisuja kyseisten prioriteettien osalta rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti. Siirretään komissiolle valta antaa 142 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan rahoitusoikaisun suuruuden määrittämisperusteet ja -menetelmät. 5. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteeseen liittyviin ohjelmiin eikä Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen V osastoon.

Perustelu

Muutosehdotuksen taustalla on kansalliselle tasolle luotavan suoritusvarauksen vastustaminen, sillä on pelättävissä, että tällainen mekanismi saattaa johtaa siihen, että lisärahoituksen saamiseksi asetetaan hyvin vaatimattomat ja siten helposti saavutettavat tavoitteet ja että näin edistetään vähemmän kunnianhimoisia hankkeita ja tukahdutetaan innovointia.

Muutosehdotus 25

21 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointiin liittyvä ehdollisuus [– –] 4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, komissio voi silloin, kun rahoitustuki on asetettu jäsenvaltion saataville 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ja liittyy sopeutusohjelmaan, muuttaa kumppanuussopimusta ja ohjelmia ilman jäsenvaltion ehdotusta maksimoidakseen käytettävissä olevien yhteisen strategiakehyksen rahastojen kasvu- ja kilpailukykyvaikutukset. Varmistaakseen kumppanuussopimuksen ja asiaankuuluvien ohjelmien täytäntöönpanon vaikuttavuuden komissio osallistuu niiden hallinnointiin sopeutusohjelmassa tai kyseisen jäsenvaltion kanssa allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetyllä tavalla. 5. Jos jäsenvaltio ei noudata 1 kohdassa tarkoitettua komission pyyntöä tai ei yhden kuukauden kuluessa vastaa riittävällä tavalla 2 kohdassa tarkoitettuihin komission huomautuksiin, komissio voi kolmen kuukauden kuluessa huomautustensa antamisesta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä päätöksen kyseisten ohjelmien maksujen keskeyttämisestä osittain tai kokonaisuudessaan. 6. Komissio keskeyttää täytäntöönpanosäädöksillä kyseisten ohjelmien maksut ja sitoumukset osittain tai kokonaisuudessaan, jos (a) neuvosto katsoo, että jäsenvaltio ei noudata sitä koskevia toimenpiteitä, jotka neuvosto on hyväksynyt perussopimuksen 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti; (b) neuvosto katsoo perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan tai 126 artiklan 11 kohdan mukaisesti, että kyseinen jäsenvaltio ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi; (c) neuvosto toteaa [makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta] annetun asetuksen (EU) N:o …/2011 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltio ei ole toimittanut kahdessa peräkkäisessä tapauksessa riittävää oikaisutoimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, tai neuvosto hyväksyy kyseisen asetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa todetaan noudattamatta jättäminen; (d) komissio toteaa, ettei jäsenvaltio ole toteuttanut toimenpiteitä pannakseen täytäntöön neuvoston asetuksessa (EU) N:o 407/2010 tai neuvoston asetuksessa (EY) N:o 332/2002 tarkoitetun sopeutusohjelman, ja sen seurauksena päättää olla antamatta lupaa tälle jäsenvaltiolle myönnetyn rahoitustuen maksamiseen; tai (e) Euroopan vakausmekanismin johtokunta toteaa, että kyseiselle jäsenvaltiolle EVM:n lainan muodossa annettavaan EVM:n rahoitustukeen liitetyt ehdot eivät ole täyttyneet, ja sen seurauksena päättää olla maksamatta sille myönnettyä vakaustukea. 7. Päättäessään keskeyttää maksut tai sitoumukset osittain tai kokonaisuudessaan 5 ja 6 kohdan mukaisesti, komissio varmistaa, että keskeytys on oikeasuhteinen ja vaikuttava ottaen huomioon kyseisen jäsenvaltion taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen, ja noudattaa tasapuolista kohtelua jäsenvaltioiden välillä, erityisesti sen suhteen, mitkä ovat keskeytyksen vaikutukset kyseisen jäsenvaltion talouteen. 8. Komissio lopettaa viipymättä maksujen ja sitoumusten keskeytyksen, jos jäsenvaltio on ehdottanut kumppanuussopimukseen ja asiaankuuluviin ohjelmiin muutoksia komission pyytämällä tavalla ja komissio on hyväksynyt ne ja, tapauksen mukaan, (a) neuvosto on todennut, että jäsenvaltio noudattaa sitä koskevia toimenpiteitä, jotka neuvosto on hyväksynyt perussopimuksen 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti; (b) liiallisia alijäämiä koskeva menettely keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1467/97 9 artiklan mukaisesti tai neuvosto on päättänyt perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti kumota liiallisen alijäämään olemassaoloa koskevan päätöksen; (c) neuvosto on hyväksynyt kyseisen jäsenvaltion toimittaman oikaisutoimenpiteitä koskevan suunnitelman asetuksen (EU) N:o […] [liiallista epätasapainoa koskevasta menettelystä annettu asetus] 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai liiallisia alijäämiä koskeva menettely jätetään lepäämään kyseisen asetuksen 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti tai neuvosto on päättänyt liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kyseisen asetuksen 11 artiklan mukaisesti; (d) komissio on todennut, että jäsenvaltio on toteuttanut toimenpiteitä pannakseen täytäntöön neuvoston asetuksessa (EU) N:o 407/2010 tai neuvoston asetuksessa (EY) N:o 332/2002 tarkoitetun sopeutusohjelman, ja on sen seurauksena antanut luvan tälle jäsenvaltiolle myönnetyn rahoitustuen maksamiseen; tai (e) komissio on todennut, että jäsenvaltio on toteuttanut toimenpiteitä pannakseen täytäntöön neuvoston asetuksessa (EU) N:o 407/2010 tai neuvoston asetuksessa (EY) N:o 332/2002 tarkoitetun sopeutusohjelman, ja on sen seurauksena antanut luvan tälle jäsenvaltiolle myönnetyn rahoitustuen maksamiseen; tai. Samanaikaisesti neuvosto tekee komission ehdotuksesta päätöksen budjetoida keskeytetyt maksusitoumukset uudelleen vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o […] 8 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointiin liittyvä ehdollisuus [– –]

Perustelu

On torjuttava painokkaasti ehdotukset, joilla pyritään nivomaan koheesiopolitiikka vakaussopimuksen noudattamiseen (makrotaloudelliset ehdot). Alueiden komitea katsoo, että makrotaloudelliset ehdot tähtäävät toisiin tavoitteisiin kuin koheesiopolitiikka, ja näin ollen alueellisia yhteisöjä ei voida rangaista siitä, etteivät eräät jäsenvaltiot noudata sitoumuksiaan etenkään julkistalouden alijäämän osalta. On totta, että joissain tapauksissa sopimukseen ja toimenpideohjelmiin on tehtävä muutoksia, mutta maksujen osittaisen tai täydellisen keskeyttämisen ei tulisi olla mahdollista.

Muutosehdotus 26

23 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Ohjelmien valmistelu 1. Yhteisen strategiakehyksen rahastot on pantava täytäntöön ohjelmien kautta kumppanuussopimuksen mukaisesti. Kunkin ohjelman on katettava 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen ajanjakso. 2. Ohjelman laatii jäsenvaltio tai sen nimeämä viranomainen yhteistyössä kumppaneiden kanssa. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava ohjelmat samanaikaisesti kumppanuussopimuksen kanssa, lukuun ottamatta Euroopan alueelliseen yhteistyöhön liittyviä ohjelmia, jotka on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa yhteisen strategiakehyksen hyväksymisestä. Kaikkien ohjelmien mukana on oltava 48 artiklassa säädetty ennakkoarviointi. Ohjelmien valmistelu 1. Yhteisen strategiakehyksen rahastot on pantava täytäntöön ohjelmien kautta kumppanuussopimuksen mukaisesti. Kunkin ohjelman on katettava 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen ajanjakso. 2. Ohjelman laatii jäsenvaltio tai sen nimeämä viranomainen yhteistyössä kumppaneiden kanssa. Jäsenvaltioiden on toimitettava ohjelmat kumppanuussopimuksen , lukuun ottamatta Euroopan alueelliseen yhteistyöhön liittyviä ohjelmia, jotka on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa yhteisen strategiakehyksen hyväksymisestä. Kaikkien ohjelmien mukana on oltava 48 artiklassa säädetty ennakkoarviointi.

Perustelu

Komitea katsoo, että kaikkien toimijoiden (Euroopan komission, jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten) on kannustettava valitsemaan laadittavaksi useista rahastoista tukea saavia ohjelmia (valinta, jota komitea kannattaa vakaasti). Komission tulee tätä varten poistaa kaikki menettelylliset esteet ja välttää valvonnan lisääntymistä, johon saatetaan päätyä – suhteellisuusperiaatteen pohjalta – siksi, että useista rahastoista tukea saava ohjelma on rahoitukseltaan suurempi. Komitea pelkää myös, että vaatimus toimittaa ohjelmat samanaikaisesti kumppanuussopimuksen kanssa saattaa viivästyttää toimien käynnistämistä, minkä vuoksi määräajaksi ehdotetaan kuutta kuukautta.

Muutosehdotus 27

25 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Ohjelmien hyväksymismenettely 1. Komissio arvioi ohjelmien yhdenmukaisuuden suhteessa tähän asetukseen ja rahastokohtaisiin sääntöihin ja sen, miten ne ovat edistäneet temaattisten tavoitteiden ja kutakin yhteisen strategiakehyksen rahastoa koskevien unionin prioriteettien toteuttamista, samoin kuin yhdenmukaisuuden suhteessa yhteiseen strategiakehykseen, kumppanuus-sopimukseen, perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisiin maakohtaisiin suosituksiin sekä perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti annettuihin neuvoston suosituksiin ottaen huomioon ennakkoarvioinnin. Arvioinnissa kiinnitettään huomiota erityisesti ohjelmastrategian soveltuvuuteen, vastaaviin tavoitteisiin, indikaattoreihin ja talousarviomäärärahojen kohdentamiseen. Ohjelmien hyväksymismenettely 1. Komissio arvioi ohjelmien yhdenmukaisuuden suhteessa tähän asetukseen ja rahastokohtaisiin sääntöihin ja sen, miten ne ovat edistäneet temaattisten tavoitteiden ja kutakin yhteisen strategiakehyksen rahastoa koskevien unionin prioriteettien toteuttamista, samoin kuin yhdenmukaisuuden suhteessa yhteiseen strategiakehykseen, kumppanuus-sopimukseen, perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisiin maakohtaisiin suosituksiin sekä perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti annettuihin neuvoston suosituksiin ottaen huomioon ennakkoarvioinnin. Arvioinnissa kiinnitettään huomiota erityisesti ohjelmastrategian soveltuvuuteen , vastaaviin tavoitteisiin, indikaattoreihin ja talousarviomäärärahojen kohdentamiseen.

Perustelu

On tärkeää korostaa sitä, että arvioinnissa tulee ottaa huomioon strategian soveltuvuuden lisäksi myös sen käytännön toteutettavuus.

Muutosehdotus 28

28 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet 1. Paikallisyhteisöjen omat kehittämis-hankkeet, joita kutsutaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston osalta LEADERin paikalliseksi kehittämiseksi, (a) keskittyvät tiettyihin aluetasoa pienempiin yksiköihin; (b) ovat paikallisyhteisön vetämiä ja toteutetaan käyttäen paikallisia toimintaryhmiä, jotka muodostuvat paikallisten yksityisten ja julkisten sosioekonomisten eturyhmien edustajista ja joiden päätöksenteossa julkisen sektorin tai yhdenkään yksittäisen eturyhmän osuus ei ole yli 49 prosenttia äänimäärästä; Paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet 1. Paikallisyhteisöjen omat kehittämis-hankkeet, joita kutsutaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston osalta LEADERin paikalliseksi kehittämiseksi, (a) keskittyvät tiettyihin aluetasoa pienempiin yksiköihin; (b) ovat paikallisyhteisön vetämiä ja toteutetaan käyttäen paikallisia toimintaryhmiä, jotka muodostuvat paikallisten yksityisten ja julkisten sosioekonomisten eturyhmien edustajista ja joiden päätöksenteossa julkisen sektorin tai yhdenkään yksittäisen eturyhmän osuus ei ole yli 49 prosenttia äänimäärästä;

Perustelu

Olemassa olevia paikallisia kumppanuuksia ei pidä kohdella epäoikeudenmukaisesti sen vuoksi, että niiden sisäiset äänestystä koskevat säännöt eivät ole yhteensopivat ehdotetun direktiivin vaatimusten kanssa. Asetuksessa pitää olla kylliksi liikkumavaraa, jotta kumppanit pystyvät löytämään toimivan ratkaisun kumppanuussopimusta laatiessaan.

Muutosehdotus 29

29 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Paikalliset kehittämisstrategiat 1. Paikallisen kehittämisstrategian on sisällettävä vähintään seuraavat osatekijät: (a) strategian kattaman kohdealueen ja väestömäärän määrittely; (b) analyysi alueen kehittämistarpeista ja -mahdollisuuksista, mukaan lukien analyysi vahvuuksista, heikkouksista, mahdollisuuksista ja uhista; (c) kuvaus strategiasta ja sen tavoitteista, kuvaus strategian yhtenäisyydestä ja innovatiivisuudesta ja tavoitteiden tärkeysjärjestys, mukaan lukien selkeät ja mitattavissa olevat tuotos- ja tulostavoitteet. Strategian on oltava johdonmukainen kaikkien mukana olevien yhteisen strategiakehyksen rahastojen asiaankuuluvien ohjelmien kanssa; (d) kuvaus prosessista, jonka mukaisesti paikallisyhteisö on osallistunut strategian kehittämiseen; (e) toimintasuunnitelma, josta käy ilmi, kuinka tavoitteet muunnetaan käytännön toimenpiteiksi; (f) strategian hallintoa ja seurantaa koskevien järjestelyjen kuvaus, jossa osoitetaan, että paikallisella toimintaryhmällä on valmiudet strategian täytäntöönpanoon, sekä kuvaus arviointiin liittyvistä erityisjärjestelyistä; (g) strategian rahoitussuunnitelma, mukaan luettuna yhteisen strategiakehyksen rahastojen varojen suunniteltu jako. 2. Jäsenvaltioiden on määritettävä paikallisten kehittämishankkeiden valintaperusteet. Valintaperusteita voidaan vahvistaa rahastokohtaisissa säännöissä. [– –] 6. Siirretään komissiolle valta antaa 142 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua strategian kattaman kohdealueen ja väestömäärän määrittelemistä. Paikalliset kehittämisstrategiat 1. Paikallisen kehittämisstrategian on sisällettävä seuraavat osatekijät: (a) strategian kattaman kohdealueen ja väestömäärän määrittely; (b) analyysi alueen kehittämistarpeista ja -mahdollisuuksista, mukaan lukien analyysi vahvuuksista, heikkouksista, mahdollisuuksista ja uhista; (c) kuvaus strategiasta ja sen tavoitteista kuvaus strategian yhtenäisyydestä ja ; () toimintasuunnitelma, josta käy ilmi, kuinka tavoitteet muunnetaan käytännön toimenpiteiksi; () strategian hallintoa ja seurantaa koskevien järjestelyjen kuvaus, jossa osoitetaan, että paikallisella toimintaryhmällä on valmiudet strategian täytäntöönpanoon, sekä kuvaus arviointiin liittyvistä erityisjärjestelyistä; () strategian rahoitussuunnitelma, mukaan luettuna yhteisen strategiakehyksen rahastojen varojen suunniteltu jako . 2. Jäsenvaltioiden on määritettävä paikallisten kehittämishankkeiden valintaperusteet. Valintaperusteita voidaan vahvistaa rahastokohtaisissa säännöissä. [– –]

Perustelu

Komission ehdotukset, jotka koskevat paikalliskehitystä tukevia toimia ja yhdennettyjä alueellisia investointeja, ovat myönteisiä, mutta samalla on yksinkertaistettava näiden uusien säännösten täytäntöönpanoon liittyviä järjestelyjä ja menettelyjä, jotta voidaan välttää tilanne, jossa paikallisen tason toimijat jättävät turvautumatta niihin. Delegoitu säädös vaikuttaa liialliselta myös paikallisen kehittämisstrategian kattaman kohdealueen ja väestömäärän määrittelyä varten, sillä tehtävä kuuluu tyypillisesti alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan, koska se edellyttää kyseisen alueen dynamiikan ja ongelmien erityistuntemusta. Tulisi myös olla täysin mahdollista yhdistää paikalliset kehitysstrategiat yhdennettyjen alueellisten investointien ja yhteisten toimintasuunnitelmien toteuttamiseen.

Lisäksi on tärkeää, että toteutettavilla paikallisilla kehittämisstrategioilla voidaan edistää kaupunkien ja maaseudun välisiä suhteita ja että taajamien lähialueiden paikalliset toimijat voivat osallistua täysivaltaisina kumppaneina paikallisten kehittämisstrategioiden laadintaan.

Muutosehdotus 30

35 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Rahoitusvälineiden menoja sisältävät maksupyynnöt 2. Kun kyseessä ovat 33 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut, 33 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti täytäntöön pannut rahoitusvälineet, niitä koskevassa maksupyynnössä esitetyn tukikelpoisten menojen kokonaismäärän on sisällettävä ja siinä on erikseen ilmoitettava se tuen kokonaismäärä, joka on maksettu tai joka odotetaan maksettavan kyseiseen rahoitusvälineeseen loppukäyttäjiin tehtäviä investointeja varten, jotka on suoritettava ennalta määritettynä, enintään kahden vuoden ajanjaksona, hallinnointikustannukset ja korvaukset tai -palkkiot mukaan luettuina. 3. Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti määritettyä määrää on mukautettava myöhemmissä maksupyynnöissä, jotta voidaan ottaa huomioon kyseiseen rahoitusvälineeseen aiemmin maksetun tukimäärän sekä loppukäyttäjiin tosiasiallisesti investoitujen määrien ero, maksetut hallinnointikustannukset ja -korvaukset tai -palkkiot mukaan luettuina. Nämä määrät on ilmoitettava maksupyynnössä erikseen. [– –] Rahoitusvälineiden menoja sisältävät maksupyynnöt 2. Kun kyseessä ovat 33 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut, 33 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti täytäntöön pannut rahoitusvälineet, niitä koskevassa maksupyynnössä esitetyn tukikelpoisten menojen kokonaismäärän on sisällettävä ja siinä on erikseen ilmoitettava se tuen kokonaismäärä, joka on maksettu tai joka odotetaan maksettavan kyseiseen rahoitusvälineeseen loppukäyttäjiin ennalta määritettynä, enintään kahden vuoden ajanjaksona, hallinnointikustannukset ja korvaukset tai -palkkiot mukaan luettuina. 3. [– –]

Perustelu

Ehdotetun asetuksen tekstissä kannustetaan erityisesti käyttämään komission luomia tavanomaisia välineitä. Kannatettavana tavoitteena on hillitä rahoitusjärjestelyvälineiden liiallista käyttöä yksinomaan menojen varmentamiseksi. Komitean ehdottamilla muutoksilla on tarkoitus pyrkiä tasapainottamiseen myös siten, että monipuolistetaan ehtoja ja edellytyksiä ja sallitaan poikkeamat suunnitelmien noudattamiseen.

Muutosehdotus 31

39 artikla

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Jäljelle jääneiden varojen käyttö ohjelman päättämisen jälkeen Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pääomavarat sekä tuotot ja muut tulot, jotka johtuvat yhteisen strategiakehyksen rahastoista rahoitusvälineisiin maksetusta tuesta, käytetään ohjelman tavoitteiden mukaisesti vähintään kymmenen vuoden aikana ohjelman päättämisestä. Jäljelle jääneiden varojen käyttö ohjelman päättämisen jälkeen Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pääomavarat sekä tuotot ja muut tulot, jotka johtuvat yhteisen strategiakehyksen rahastoista rahoitusvälineisiin maksetusta tuesta, käytetään ohjelman tavoitteiden mukaisesti vähintään vuoden aikana ohjelman päättämisestä.

Perustelu

Rahoitusjärjestelyvälineiden ja niistä saatavien varojen käyttämiseen varatun ajan ei tulisi olla niin pitkä kuin esitetään. Kymmenen vuoden aika ohjelman päättämisestä luo oikeudellista epävarmuutta pitkäksi ajaksi.

Muutosehdotus 32

40 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskeva kertomus 2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen on sisällettävä kustakin rahoitusvälineestä seuraavat tiedot: (a) tiedot ohjelmasta ja prioriteetista, johon perustuen yhteisen strategiakehyksen rahastojen tuki myönnetään; [– –] (e) komissiolle toimitettuihin maksupyyntöihin sisältyvän, rahoitusvälineestä loppukäyttäjille maksetun tai takaussopimuksiin sidotun tuen kokonaismäärä ohjelman, prioriteetin tai toimenpiteen mukaan jaoteltuna; (f) rahoitusvälineen tuottamat tulot ja rahoitusvälineeseen suoritetut takaisinmaksut; (g) rahoitusvälineen avulla toteutettujen investointien kerrannaisvaikutukset sekä investointien ja osuuksien arvo; (h) rahoitusvälineen osuus kyseisen ohjelman ja prioriteetin indikaattorien saavuttamisessa. [– –] Rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskeva kertomus 2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen on sisällettävä kustakin rahoitusvälineestä seuraavat tiedot: (a) tiedot ohjelmasta ja prioriteetista, johon perustuen yhteisen strategiakehyksen rahastojen tuki myönnetään; [– –] (e) komissiolle toimitettuihin maksupyyntöihin sisältyvän, rahoitusvälineestä loppukäyttäjille maksetun tai takaussopimuksiin sidotun tuen kokonaismäärä ohjelman, prioriteetin tai toimenpiteen mukaan jaoteltuna; ( () rahoitusvälineen avulla toteutettujen investointien kerrannaisvaikutukset sekä investointien ja osuuksien arvo . [– –]

Perustelu

Tarkoituksena on yksinkertaistaa vuosittaista raportointivelvollisuutta, joka koskee komission vaatimia tietoja rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta.

Muutosehdotus 33

42 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Seurantakomitean kokoonpano 1. Seurantakomitea koostuu hallinto-viranomaisen ja mahdollisten välittävien elinten edustajista sekä kumppaneiden edustajista. Kullakin seurantakomitean jäsenellä on äänioikeus. Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteeseen kuuluvan ohjelman seurantakomiteassa on oltava edustajia myös mahdollisista kyseiseen ohjelmaan osallistuvista kolmansista maista. Seurantakomitean kokoonpano 1. Seurantakomitea koostuu hallinto-viranomaisen ja mahdollisten välittävien elinten edustajista sekä kumppaneiden edustajista. Kullakin seurantakomitean jäsenellä on äänioikeus. Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteeseen kuuluvan ohjelman seurantakomiteassa on oltava edustajia myös mahdollisista kyseiseen ohjelmaan osallistuvista kolmansista maista .

Perustelu

On epäselvää, kuinka kolmansien maiden ja syrjäisimpien alueiden naapurialueiden osallistuminen sovitetaan eurooppalaiseen alueelliseen yhteistyöhön. Kun kyse on ohjelmista, joihin osoitetaan varoja eurooppalaisen naapuruuden välineestä (ENI) tai liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA) EAKR:n ohella ja joihin viitataan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 28 artiklassa, on selvää, että kolmansien maiden osallistuminen on välttämätöntä. Syrjäisimpien alueiden osalta kolmannet maat ja naapurialueet (Kanariansaaria ja Marokkoa lukuun ottamatta) eivät kuitenkaan kuulu eurooppalaisen naapuruuden välineen eivätkä liittymistä valmistelevan tukivälineen piiriin. Kyse on maista, jotka saavat rahoitusta EKR:stä ja jotka eivät osallistu lisävaroin eurooppalaiseen alueelliseen yhteistyöhön. Siitä huolimatta, että kolmansien maiden kanssa on tehtävä yhteistyötä, osoitetaan syrjäisimpien alueiden alueellisen yhteistyön ohjelmiin määrärahoja yksinomaan EAKR:stä. Vaikka 30 prosenttia määrärahoista voidaan käyttää unionin alueen ulkopuolella, kyseisten kolmansien maiden ei pidä osallistua seurantakomiteoihin.

Muutosehdotus 34

43 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Seurantakomitean tehtävät 1. Seurantakomitean on kokoonnuttava vähintään kerran vuodessa, ja sen on tarkasteltava ohjelman täytäntöönpanoa ja ohjelmalle asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistystä. Tarkastelua suorittaessaan sen on otettava huomioon taloudelliset tiedot, yhteiset indikaattorit ja ohjelmakohtaiset indikaattorit, myös tulosindikaattoreiden muutokset ja määrällisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunut edistys, sekä tuloskehyksessä määritetyt välitavoitteet. Seurantakomitean tehtävät 1. Seurantakomitean on kokoonnuttava vähintään kerran vuodessa, ja sen on tarkasteltava ohjelman täytäntöönpanoa ja ohjelmalle asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistystä. Tarkastelua suorittaessaan sen on otettava huomioon taloudelliset tiedot, yhteiset indikaattorit ja ohjelmakohtaiset indikaattorit, myös tulosindikaattoreiden muutokset ja määrällisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunut edistys, sekä tuloskehyksessä määritetyt välitavoitteet.

Perustelu

Ohjelman täytäntöönpanon arvioimiseksi on tarpeen ottaa huomioon myös 49 artiklassa tarkoitettu ohjelmakauden aikana tapahtuva arviointi.

Muutosehdotus 35

47 artiklan uusi 2 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Yleiset säännökset 1. Arviointeja tehdään ohjelmien suunnittelun ja täytäntöönpanon parantamiseksi sekä ohjelmien vaikuttavuuden, tehokkuuden ja vaikutusten arvioimiseksi. Ohjelmien vaikutukset on arvioitava asianomaisten yhteisen strategiakehyksen rahastojen tehtävien mukaisesti käyttäen tapauksen mukaan vertailuperusteina älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa unionin strategiaa (2), bruttokansantuotetta (BKT) ja työttömyyttä. 2. Jäsenvaltioiden on annettava käyttöön arviointien toteuttamiseksi tarvittavat resurssit ja huolehdittava, että käytössä on menettelyjä, joilla tuotetaan ja kerätään arviointeja varten tarvittavat tiedot, myös yhteisiin indikaattoreihin sekä tapauksen mukaan ohjelmakohtaisiin indikaattoreihin liittyvät tiedot. Yleiset säännökset 1. Arviointeja tehdään ohjelmien suunnittelun ja täytäntöönpanon parantamiseksi sekä ohjelmien vaikuttavuuden, tehokkuuden ja vaikutusten arvioimiseksi. Ohjelmien vaikutukset on arvioitava asianomaisten yhteisen strategiakehyksen rahastojen tehtävien mukaisesti käyttäen tapauksen mukaan vertailuperusteina älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa unionin strategiaa (2), bruttokansantuotetta (BKT) ja työttömyyttä. . Jäsenvaltioiden on annettava käyttöön arviointien toteuttamiseksi tarvittavat resurssit ja huolehdittava, että käytössä on menettelyjä, joilla tuotetaan ja kerätään arviointeja varten tarvittavat tiedot, myös yhteisiin indikaattoreihin sekä tapauksen mukaan ohjelmakohtaisiin indikaattoreihin liittyvät tiedot.

Perustelu

On tärkeää, että vaikutustenarvioinneissa voidaan tutkia myös muita, yhtä tärkeitä näkökohtia alueiden komitean lausunnossa ”BKT ja muut indikaattorit – Edistyksen mittaaminen” kuvaillun ”BKT:tä enemmän” -lähestymistavan mukaisesti (ks. CdR 163/2010 fin).

Muutosehdotus 36

48 artiklan 3 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus 3. Ennakkoarvioinneissa arvioidaan [– –] (g) ovatko indikaattoreille asetetut määrälliset tavoitteet realistiset ottaen huomioon suunniteltu yhteisen strategiakehyksen rahastoista maksettava tuki; (h) ehdotetun tukimuodon perusteet; (i) henkilöstöresurssien ja hallinnollisten valmiuksien riittävyys ohjelman hallintoon; (j) ohjelman seurantaa ja arviointien suorittamiseen tarvittavien tietojen keräämistä varten tarkoitettujen menettelyjen soveltuvuus; (k) tuloskehykseen valittujen välitavoitteiden soveltuvuus; (l) naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä sekä syrjinnän torjumista koskevien suunniteltujen toimenpiteiden riittävyys; (m) suunniteltujen kestävää kehitystä tukevien toimenpiteiden riittävyys. 3. Ennakkoarvioinneissa arvioidaan [– –] (g) ovatko indikaattoreille asetetut määrälliset tavoitteet realistiset ottaen huomioon suunniteltu yhteisen strategiakehyksen rahastoista maksettava tuki; (h) ehdotetun tukimuodon perusteet; (i) henkilöstöresurssien ja hallinnollisten valmiuksien riittävyys ohjelman hallintoon; () naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä sekä syrjinnän torjumista koskevien suunniteltujen toimenpiteiden riittävyys; () suunniteltujen kestävää kehitystä tukevien toimenpiteiden riittävyys.

Perustelu

Komitea katsoo, ettei ennakkoarviointeihin voida sisällyttää osatekijöitä, joita ei voida ilmaista määrällisesti asianmukaisella tavalla ennen ohjelmien käynnistämistä, tai osatekijöitä, jotka on jo esitetty muissa asiakirjoissa (esim. hallinto- ja valvontajärjestelmä, kumppanuussopimus). Näin ollen ehdotetaan eräiden tietojen poistamista.

Muutosehdotus 37

49 artiklan uusi 4 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Arviointi ohjelmakauden aikana 1. Hallintoviranomaisen on laadittava jokaiselle ohjelmalle arviointisuunnitelma ja esitettävä se rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava riittävät arviointivalmiudet. 3. Hallintoviranomaisten on ohjelmakauden aikana toteutettava kunkin ohjelman osalta arviointeja, myös vaikuttavuuden, tehokkuuden ja vaikutusten arviointeja, arviointisuunnitelman perusteella. Ohjelmakauden aikana on vähintään kerran tehtävä arviointi, jossa tarkastellaan, miten yhteisen strategiakehyksen rahastoista maksettu tuki on edistänyt kunkin prioriteetin mukaisia tavoitteita. Kaikkia arviointeja tarkastellaan seurantakomiteassa, ja ne toimitetaan komissiolle. 4. Komissio voi toteuttaa oma-aloitteisesti ohjelmien arviointeja. Arviointi ohjelmakauden aikana 1. Hallintoviranomaisen on laadittava jokaiselle ohjelmalle arviointisuunnitelma ja esitettävä se rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava riittävät arviointivalmiudet. 3. Hallintoviranomaisten on ohjelmakauden aikana toteutettava kunkin ohjelman osalta arviointeja, myös vaikuttavuuden, tehokkuuden ja vaikutusten arviointeja, arviointisuunnitelman perusteella. Ohjelmakauden aikana on vähintään kerran tehtävä arviointi, jossa tarkastellaan, miten yhteisen strategiakehyksen rahastoista maksettu tuki on edistänyt kunkin prioriteetin mukaisia tavoitteita. Kaikkia arviointeja tarkastellaan seurantakomiteassa, ja ne toimitetaan komissiolle. 4. Komissio voi toteuttaa oma-aloitteisesti ohjelmien arviointeja.

Perustelu

Jotta tulossuuntautumista voitaisiin tavoitella entistä paremmin, on aiheellista hyödyntää tosiasiallisesti ohjelmakauden aikana tehtäviä arviointeja ohjelmien tehostamiseksi.

Muutosehdotus 38

54 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus Alueiden komitean muutosehdotus Tuloja tuottavat toimet 1. Toimen päätökseen saamisen jälkeen t