EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.10.1996 
KOM(96) 475 lopull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
työvoimakustannusten tasoa ja rakennetta koskevista tilastoista 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
1. Pystyäkseen täyttämään sille määrätyt taloudellisiin ja sosiaalisiin kysymyksiin, 
erityisesti työllisyyteen ja työolpsuhteisiin, liittyvät tehtävät komissio tarvitsee 
käyttöönsä luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja yhteisön jäsenvaltioiden 
työvoimakustannuksista ja työntekijöiden ansioista. Siitä syystä vuodesta 1960 
lähtien on suoritettu sarja erityisiä neuvoston asetusten mukaisia yhteisön 
tutkimuksia, joissa on selvitetty työvoimakustannuksia teollisuuden1, kaupan, 
pankki- ja vakuutustoiminnan aloilla. Tutkimukset suoritti Euroopan yhteisöjen 
komissio yhdessä jäsenvaltioiden kansallisten tilastopalvelujen kanssa. 
2. Essenin huippukokouksessa tehtyjen päätösten mukaisesti jäsenvaltiot ovat 
ryhtyneet käynnistämään erilaisia toimintaohjelmia, jotka käsittelevät erityisesti 
työmarkkinoiden joustavuutta, uusien työpaikkojen luomista ja työttömyyden 
vähentämistä. Voidakseen määritellä selvästi näiden ohjelmien täytäntöönpano-
olosuhteet ja tarjota seurantakeinoja kansallisille työllisyysohjelmille komission 
osastot tulevat lähivuosina tarvitsemaan käyttöönsä tilastotietoja ansioiden ja 
työvoimakustannusten eri ulottuvuuksista. 
3. Euroopan yhteisön kehitys ja yhtenäismarkkinoiden toiminta lisäävät tarvetta saada 
vertailukelpoisia tietoja työnantajan työvoimakulujen tasosta, suuntauksesta ja 
rakenteesta sekä työntekijöiden ansiotasosta, erityisesti kasvun, kilpailukyvyn, 
työllisyyden sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhdenmukaisuuden edistymisen 
tutkimiseksi ja luotettavien vertailujen aikaansaamiseksi Euroopan yhteisön 
jäsenvaltioiden ja alueiden välillä. 
Asetus N:o 10 (EYVL N:o 56, 31.8.1960, s. 1199/60) 
Asetus N:o 14 (EYVL N:o 55, 16.8.1961, s. 154/61) 
Asetus N:o 28 (EYVL N:o 41, 28.5.1962, s. 1277/62) 
Asetus N:o 151 (EYVLN:o 133, 13.12.1962, s. 2841/62) 
Asetus N:o 101/66/ETY (EYVL N:o 134, 22.7.1966, s. 2540/66) 
Asetus (ETY) N:o 1899/68 (EYVL N:o L 289, 29.11.1968, s. 4) 
Asetus (ETY) N:o 2259/71 (EYVL N:o L 238, 23.10.1971, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 328/75 (EYVL N:o L 37, 12.2.1975, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 494/78 (EYVL N:o L 68, 10.3. 1978, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 1596/81 (EYVL N:o L 159, 17.6.1981, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 3149/83 (EYVL N:o L 309, 10.11.1983, s. 2) 
Asetus (ETY) N:o 1612/88 (EYVL N:o L 145, 11.6.1988, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 3949/92 (EYVL N:o L 404, 31.12.1992, s. 7) 
Asetus (ETY) N:o 2053/69 (EYVL N:o L 263, 21.10.1969, s. 8) 
Asetus (ETY) N:o 3192/73 (EYVL N:o L 326, 27.11.1973, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 494/78 (EYVL N:o L 68, 10.3.1978, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 1596/81 (EYVL N:o L 159, 17.6.1981, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 3149/83 (EYVL N:o L 309, 10.11.1983, s. 2) 
Asetus (ETY) N:o 1612/88 (EYVL N:o L 145, 11.6.1988, s. 1) 
Asetus (ETY) N:o 3949/92 (EYVL N:o L 404, 31.12.1992, s. 7) 
4. Vertaileva tutkimus työvoimakustannusten tasosta ja koostumuksesta eri 
jäsenvaltioissa edellyttää, että tiedot hankitaan yhtenäisten määritelmien ja 
yhdenmukaistettujen menetelmien perusteella. Yhteisön työvoimakustannustilastot 
täyttävät nämä ehdot; ne ovat toistaiseksi ainoa eurooppalainen palkka- ja 
ansiotilastolähde, joka tarjoaa pätevän perustan vertailuille. Siksi komission 
osastot, talouselämän ja yhteiskunnan päättäjät ja tutkijat arvostavat Eurostatin 
tilastoja. Asetuksen luonnostelussa otettiin huomioon, että yhteisön tarpeiden 
täyttämiseksi jäsenvaltioiden käyttämät standardit, määritelmät ja 
tilinpitokäytännöt perustuvat Euroopan kansantalouden tilinpito- ja 
aluetilinpitojärjestelmään (EKT-95)3. 
5. Komission toiminta eri aloilla vaatii ajan tasalla olevia tietoja palkoista ja 
palkkakustannuksista. Eurostat on yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten 
viranomaisten kanssa kehittänyt menetelmiä työvoimakustannustilastojen 
keskeisimpien tulosten päivittämiseksi. Koska yritysten palkkakustannukset ja 
niihin liittyvät työnantajamaksut ovat kuitenkin muuttuvia, päivittämismenetelmät 
tuottavat luotettavia tuloksia vain heti tilaston kokoamista seuraavina vuosina; sen 
jälkeen on koottava uudet yhteisön tilastot, jotta vuoden 1992 tutkimuksen 
tulokset saadaan saatettua ajan tasalle. 
6. Vuoden 1984 tutkimusta koskevaa asetusta käsitelleessä neuvoston keskustelussa 
päätettiin tutkimusten väliajaksi määrittää neljä vuotta, ja seuraavat tilastot 
tuotettiin vuosilta 1988 ja 1992. Tätä säännönmukaista aikataulua on tarpeen 
jatkaa ja tuottaa seuraava tilasto vuodelta 1996. 
7. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuu EU:n tason työvoimakustannusten 
tilastojen yleisestä suunnittelusta jakaantuu komission ja jäsenvaltioiden kesken, 
jotta kerättyjen tietojen käsitteet ja luokitukset saadaan yhdenmukaistetuksi ja 
tunnistetaan tilastojen pääkäyttäjien eli yhteisön toimielinten, kansallisten 
hallintoviranomaisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansainvälisten 
järjestöjen, työnantajajärjestöjen, ammattiliittojen ja tutkimuslaitosten tarvitsemat 
tiedot. Varsinaisesta tietojen keräämisestä ja siihen käytettyjen menetelmien 
täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltiot. 
8. Tilastojen tulee kattaa kaikki neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3037/904 
käyttöönotetun Euroopan yhteisön toimialaluokituksen (NACE Rev. 1) 
pääluokkiin C (Kaivostoiminta ja louhinta), D (Teollisuus), E (Sähkö-, kaasu- ja 
vesihuolto), F (Rakentaminen), G (Tukku- ja vähittäiskauppa; 
moottoriajoneuvojen, moottoripyörien sekä henkilökohtaisten ja taloustavaroiden 
korjaus), H (Hotellit ja ravintolat), pääluokan I (Kuljetus, varastointi ja 
tietoliikenne) kolminumerotasolle 63.3. (Matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien 
toiminta, muualle luokittelematon matkailua palveleva toiminta), pääluokan J 
(Rahoitustoiminta) kaksinumerotasoille 65 (Rahoituksen välitys, lukuun ottamatta 
Asetus N:o xxxx/96/ETY (EYVL N:o L xxx, xx.xx.1996, s. x) 
EYVL N:o L 293, 24.10.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettu asetuksella (ETY) 
N:o 761/93, annettu 24 päivänä maaliskuuta 1993, EYVL N:o L 83, 3.4.1993, s. 1. 
vakuutustoimintaa) ja 66 (Vakuutustoiminta, lukuun ottamatta pakollista 
sosiaalivakuutusta) ja pääluokkaan K (Kiinteistöalan toiminta, vuokraustoiminta 
sekä liiketoiminta) kuuluvat toimialat, asetuksen liitteessä mainittujen 
erityismääräysten osoittamin poikkeuksin. 
9. Tarkoituksena ei ole, että kaikki yritykset otetaan mukaan tyhjentävän 
tutkimukseen, vaan niistä valitaan edustava otos. Samoin ne valtiot, joilla on 
riittävästi muita tilastotietojen lähteitä, erityisesti julkisten viranomaisten keräämiä 
tilastoja, voivat käyttää niistä saatuja tietoja (tai mahdollisesti käyttää 
yksinkertaistettua kyselylomaketta), olettaen että lähestymistapa on yhteensopiva 
käytettävien määritelmien ja menetelmien kanssa ja täyttää kaikki muuttujille 
asetetut vaatimukset. Samalla ehdolla jäsenvaltioilla on lupa arvioida tarvittavat 
tiedot käyttäen tilastollisia päätelmämenetelmiä, jos osaa tai kaikkia tunnuslukuja 
ei ole tutkittu kaikista niistä yksiköistä, joista tilastot on laadittava. 
10. Asetuksessa otetaan huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityisasema. 
Jäsenvaltioiden tulee otosta valitessaan ja kootessaan sekä arvioita käyttäessään 
ottaa huomioon yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille koituva 
rasitus ja otoksen edustavuuden vaatimukset. 
11. Ansio- ja työvoimakustannustilastojen asiantuntijatyöryhmä on painottanut 
tarvetta laatia näille tilastoille oikeudellinen väline mahdollisimman pikaisesti, jotta 
jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja otoksiin kuuluvat yritykset voivat 
ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin tutkimuksen järjestämiseksi ja suorittamiseksi. 
12. Siksi komissio jättää liitteenä olevan asetusluonnoksen neuvoston hyväksyttäväksi. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
työvoimakustannusten tasoa ja rakennetta koskevista tilastoista 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
sekä katsoo, että 
pystyäkseen täyttämään sille määrätyt tehtävät Euroopan unioni tarvitsee käyttöönsä 
tietoja työnantajien työvoimakustannusten ja työntekijöiden ansioiden tasosta, 
yleiskehityksestäja rakenteesta eri jäsenvaltioissa, 
Euroopan yhteisön kehitys ja yhtenäismarkkinoiden toiminta lisäävät tarvetta saada 
vertailukelpoisia tietoja työnantajien työvoimakustannusten ja työntekijöiden ansioiden 
tasosta, suuntauksesta ja rakenteesta, jotta voidaan tutkia erityisesti kasvua, kilpailukykyä, 
työllisyyttä sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistymistä ja saada aikaan 
luotettavia vertailuja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja alueiden välillä, 
paras tapa arvioida työnantajien työvoimakustannusten ja työntekijöiden ansioiden tasoa, 
suuntausta ja rakennetta on erityisten työvoimakustannustilastojen tuottaminen, kuten 
tehtiin viimeksi vuonna 1993 vuoden 1992 tilinpitotietoja koskevan asetuksen N:o 
3949/92/ETY1 mukaisesti, 
yritysten palkkakustannukset ja niihin liittyvät työnantajamaksut ovat asemaltaan ja 
koostumukseltaan muuttuvia, ja sen vuoksi on tarpeen tuottaa vuoden 1996 
tilinpitotietojen perusteella uudet yhteisön tilastot, jotta edellisen tutkimuksen tulokset 
saadaan saatettua ajan tasalle, 
yhteisön tarpeiden täyttämiseksi jäsenvaltioiden käyttämät standardit, määritelmät ja 
tilinpitokäytännöt perustuvat asetuksen N:o xxxx/96/EY2 mukaisesti Euroopan 
kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmään (EKT 1995); tämä edellyttää 
täydellisten, luotettavien ja vertailukelpoisten tilastotietolähteiden luomista kansalliselle ja 
alueelliselle tasolle, 
jäsenvaltioissa saatavilla olevat tiedot eivät tarjoa luotettavaa perustaa vertailuille 
erityisesti siksi, että eri jäsenvaltioiden lait ja asetukset sekä hallintokäytännöt eroavat 
toisistaan; sen vuoksi on tarpeen tuottaa yhteisön tilastot ja käsitellä niiden tulokset 
yhteisten määritelmien ja yhdenmukaistettujen menetelmien perusteella, 
1 EYVL N:oL 404, 31.12.1992, s. 1. 
2 EYVL N:o L xxx, xx.xx. 1996, s. x. 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhdenmukaistettujen tietojen tuottamiseen tarvittavat 
yhteiset tilastostandardit voidaan luoda tehokkaasti vain yhteisön tasolla; näiden 
standardien täytäntöönpano tapahtuu kussakin jäsenvaltiossa virallisten tilastojen 
kokoamiseen valtuutettujen toimijoiden ja laitosten vastuulla, 
päätöksen N:o 93/464/ETY3 mukaisesti työvoimakustannuksia käsittelevien yhteisön 
tilastojen tuottaminen on yksi vuosiksi 1993 - 1997 laaditun tilasto-ohjelman ensisijaisista 
toimista, 
valtiot, joilla on hallinnollisia tai muita soveltuvia tietolähteitä, voivat käyttää niitä tai 
yhdistää niistä saatavat tiedot yksinkertaistetun kyselylomakkeen avulla saatuihin 
vastauksiin, edellyttäen että lähestymistapa on yhteensopiva hyväksyttyjen määritelmien ja 
menetelmien kanssa ja täyttää kaikki muuttujille asetetut vaatimukset, 
yritysten, erityisesti pienyritysten, hallinnollisia menettelytapoja on tarpeen yksinkertaistaa 
muun muassa edistämällä uusien tiedonkeruu- ja kokoamisteknologioiden käyttöä; silti 
saattaa olla tarpeen kerätä työvoimakustannusten tilastointiin tarvittavat tiedot suoraan 
yrityksiltä menetelmillä, jotka ovat kattavia, luotettavia ja ajantasaisia, mutta eivät aiheuta 
asianomaisille osapuolille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, kohtuutonta 
rasitusta kyseisten tilastojen käyttäjille odotettavissa olevaan hyötyyn nähden, 
tiettyjen jäsenvaltioiden kohdalla on ilmeisesti asianmukaista tehdä poikkeuksia, jotta 
otetaan huomioon tiettyjen tietojen keräämiseen liittyvät tekniset vaikeudet kyseisissä 
valtioissa, edellyttäen että tilastotietojen laatu ei siitä kärsi, ja 
neuvoston päätöksellä N:o 89/382/ETY, Euratom4 perustettu tilasto-ohjelmakomitea on 
antanut komission ehdotuksesta puoltavan lausunnon, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
3 EYVL N:oL 219, 28.8.1993, s. 1. 
4 EYVL N:o L 181, 28.6.1989, s. 47. 
5 
1 artikla 
Yleiset määräykset 
Jäsenvaltiot ja komissio tuottavat kumpikin oman toimivaltansa puitteissa työnantajien 
työvoimakustannusten tasoa ja rakennetta koskevat yhteisön tilastot 3 artiklassa 
tarkoitetuilta toimialoilta. 
2 artikla 
Viiteajanjakso 
Tilastot tuotetaan tilivuoden 1996 tilastotietojen perusteella, ellei tämän asetuksen 
liitteessä mainituista erityismääräyksistä muuta johdu. 
3 artikla 
Kattavuus 
Tilastot kattavat kaikki neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3037/905 käyttöönotetun 
Euroopan yhteisön toimialaluokituksen, jäljempänä *NACE Rev. V, pääluokkiin C 
(Kaivostoiminta ja louhinta), D (Teollisuus), E (Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto), F 
(Rakentaminen), G (Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen, moottoripyörien 
sekä henkilökohtaisten ja taloustavaroiden korjaus), H (Hotellit ja ravintolat), pääluokan I 
(Kuljetus, varastointi ja tietoliikenne) kolminumerotasolle 63.3. (Matkatoimistojen ja 
matkanjärjestäjien toiminta, muualle luokittelematon matkailua palveleva toiminta), 
pääluokan J (Rahoitustoiminta) kaksinumerotasoille 65 (Rahoituksen välitys, lukuun 
ottamatta vakuutustoimintaa) ja 66 (Vakuutustoiminta, lukuun ottamatta pakollista 
sosiaalivakuutusta) ja pääluokkaan K (Kiinteistöalan toiminta, vuokraustoiminta sekä 
liiketoiminta) kuuluvat toimialat, ellei tämän asetuksen liitteessä mainituista 
erityismääräyksistä muuta johdu. 
4 artikla 
Tiedoille asetetut vaatimukset 
Työvoimakustannustilastot voidaan koota minkä tahansa asetuksessa (ETY) N:o 696/936 
määritellyn tilastoyksikön perusteella, ja niihin sisältyy tiedot paikallisyksiköistä 
luokiteltuna päätoimialansa, vähintään komission (Eurostat) luoman tilastollisten 
alueyksiköiden nimikkeistön tasolla 1 (NUTS 1) määritellyn alueensa sekä kokoluokkansa 
mukaisesti, joka määritellään sen yrityksen henkilökunnan määrän perusteella, jonka 
alaisuudessa paikallisyksikkö toimii. Tiedot vaaditaan vain yrityksistä, jotka työllistävät 
vähintään kymmenen henkilöä. 
EYVL N:o L 293, 24.10.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä 
maaliskuuta 1993 annetulla asetuksella (ETY) N:o 761/93, EYVL N:o L 83, 3.4.1993, s. 1. 
EYVLN:oL76, 30.3.1993, s. 1. 
G 
5 artikla 
Vaadittujen tietojen ominaisuudet 
Tiedot kerätään: 
1. kokonaistyövoimakustannuksista, joihin sisältyvät: varsinaiset palkat; palkkiot ja 
päivärahat; muista kuin työpäivistä maksettavat korvaukset; työsuhteen 
päättymiseen liittyvät korvaukset; luontaisedut; muut sivukulut, mukaan lukien 
työnantajan lakisääteiset ja tavanomaiset sosiaaliturvamaksut ja suorat 
sosiaalietuudet; ammatillisesta koulutuksesta aiheutuvat kulut; muut kulut ja 
suoraan työvoimakustannuksiin liittyvät verot ja tuet, 
2. koko palkatusta henkilökunnasta ja 
3. työajasta, 
ellei tämän asetuksen liitteessä mainituista erityismääräyksistä muuta johdu. 
6 artikla 
Tietojen keruu 
1. Tutkimuksen suorittaa jäsenvaltion asianmukainen tilastotoimisto, joka valitsee 
asianmukaiset tietoj enkeruumenetelmät. 
2. Työnantajien ja muiden ilmoitusvelvollisten on vastattava kyselyyn 
totuudenmukaisesti, täydellisesti ja määräaikaan mennessä. Jäsenvaltioiden on 
ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, että 5 artiklassa 
tarkoitettujen tietojen luovuttamisvelvollisuutta noudatetaan. 
3. Tutkimusta ei tarvitse suorittaa, jos jäsenvaltio saa muista asianmukaisista lähteistä 
vastaavat tiedot tai se kykenee tilastollisten päätelmämenetelmien avulla 
arvioimaan tarvittavat tiedot, jollei osaa tai kaikkia tunnuslukuja ole tutkittu 
kaikista niistä yksiköistä, joista tilastot on laadittava. Muista lähteistä saatuja tai 
arvioituja tietoja saa käyttää ainoastaan siinä tapauksessa, että ne ovat 
tarkkuudeltaan, laadultaan ja tuoreudeltaan vähintään tutkimusvaatimuksia 
vastaavia. 
4. Jäsenvaltioiden tulee otosta valitessaan ja kootessaan sekä 3 kohdassa mainittuja 
arvioita käyttäessään ottaa huomioon yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille 
yrityksille, koituva rasitus ja 7 artiklan mukaiset otoksen edustavuuden 
vaatimukset. 
5. Jäsenvaltioiden on pyydettäessä toimitettava komissiolle (Eurostat) kaikki tiedot, 
erityisesti menetelmiä koskevat, joita tarvitaan tämän asetuksen soveltamiseen. 
? 
7 artikla 
Edustavuus 
Korkealuokkainen luotettavuus ja vertailukelpoisuus saavutetaan käyttämällä otoskokoja, 
joissa muuttujan "työvoimakustannukset tuntia kohden" suhteellinen keskivirhe NACE 
Rev. l:n kaksinumerotasoa kohden on enintään 3 prosenttia. 
8 artikla 
Tulosten käsittely 
Jotta tulokset saadaan vertailukelpoisiksi, jäsenvaltioiden tilastotoimistot käsittelevät 6 
artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vastaukset tai 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut muista 
lähteistä saadut tiedot. 
9 artikla 
Tulosten toimittaminen 
Tulokset, myös tilastotietojen salassapitoa koskevan kansallisen lainsäädännön tai 
käytännön nojalla salassa pidettäviksi luokitellut tiedot, on asetuksessa (Euratom, ETY) 
N:o 1588/907 annettujen tilastollisesti luottamuksellisen tiedon siirtoa koskevien 
säännösten mukaisesti siirrettävä Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 18 kuukauden 
kuluessa viiteajanjaksoa vastaavan kalenterivuoden päättymisestä. 
10 artikla 
Täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt 
Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevista järjestelyistä, erityisesti: 
käytettävistä määritelmistä 
muuttujiin sovellettavista luokittelutasoista 
tarkkuutta ja laatua koskevista ohjeista 
siirrettävien muuttujien teknisestä muodosta ja 
siirrettävistä tuloksista 
säädetään 11 artiklassa määriteltyä menettelytapaa noudattaen. 
7 EYVLN:oL 151, 15.6.1990, s. 1. 
S 
11 artikla 
Menettely 
Komissiota avustaa neuvoston päätöksellä N:o 89/382/ETY, Euratom8 perustettu tilasto-
ohjelmakomitea, jäljempänä 'komitea'. 
Komission edustaja jättää komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea 
antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian 
kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa 
niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission 
ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan 
mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät 
kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä 
neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista 
kolmen kuukauden ajan tiedonannon antamisesta. 
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun 
ajanjakson kuluessa. 
12 artikla 
Voimaantulo 
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on 
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
8 EYVL N.oL 181, 28.6.1989, s. 47. 
<\ 
LIITE 
ERITYISMÄÄRÄYKSET 
I. Poikkeukset viiteajanjaksoon (2 artikla) 
Ruotsi: tilivuosi 1997 sillä ehdolla, että viitevuodelta 1996 tuotetaan arviot. 
II. Poikkeukset tutkimuksen kattavuuteen (3 artikla) 
1. Kaikki jäsenvaltiot: nelinumerotaso 65.11 
2. Saksa: pääluokka K, pääluokan I kolminumerotaso 63.3 
3. Kreikka: pääluokka K 
4. Ranska: pääluokan K kaksinumerotaso 73 
5. Irlanti: pääluokka H 
6. Itävalta: pääluokat F,G, H, pääluokan I kolminumerotaso 63.3 
7. Portugali: pääluokka K. 
m. Yksityiskohtaisemmat tiedot (5 artikla) 
Jäsenvaltiot voivat tuottaa myös yksityiskohtaisempia tietoja, erityisesti 
erottelemalla ruumiillinen ja henkinen työ tai ottamalla tutkimukseen myös alle 
kymmenen työntekijän yritykset. 
Tulosten keräämiseen liittyvien kansallisten erityspiirteiden huomioon ottamiseksi 
Saksa voi tuottaa erilliset tilastot Saksan liittotasavallasta lokakuun 3 päivää 1990 
edeltäneessä muodossaan mukaan lukien Länsi-Berliini ja uusista Land-alueista 
mukaan lukien Itä-Berliini, edellyttäen ettei tilastotietojen laatu siitä kärsi. 
Kumpaankin kokonaisuuteen sovelletaan erikseen 7 artiklassa annettuja 
edustavuussäännöksiä. 
(O 
RAHOITUSSELVITYS N:Q 1 
1. TOIMEN NIMI 
Luonnos neuvoston asetukseksi työvoimakustannusten tasoa ja rakennetta 
koskevista tilastoista 
2. TALOUSARVION KOHDAT 
Kohta B5-6000 
3. OIKEUDELLISET PERUSTEET 
Perustamissopimuksen 213 artikla 
4. TOIMEN KUVAUS 
4.1. Toimen yleiset tavoitteet 
Neuvoston asetuksen tavoitteena on saattaa yhteisön tilastot Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden työvoimakustannusten tasosta ja rakenteesta kaikkien käyttäjien 
ulottuville. Näitä tietoja tarvitaan talous-, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan 
määrittelemiseen, valvontaan ja arviointiin niin alueellisella, kansallisella kuin koko 
yhteisön tasolla. Neuvoston asetusten mukaisesti on vuodesta 1959 lähtien 
järjestetty sarja erityisiä yhteisön tutkimuksia työvoimakustannuksista teollisuuden, 
kaupan, pankki-ja vakuutustoiminnan aloilla. 
Euroopan unionin tasolla järjestettävä tutkimus on yksi vuosille 1993-1997 tehdyn 
yhteisön tilastollisen puiteohjelman keskeisimmistä hankkeista (EYVL N:o L 219, 
28.8.1993). 
4.2. Toimen kestoja sen uusimista tai jatkamista koskevat säännöt 
Kertaluonteinen toimi, joka perustuu luonnokseen neuvoston asetukseksi 
(Euratom, ETY) työvoimakustannusten tasoa ja rakennetta koskevista tilastoista 
(tietojen keräämisestä ja käsittelystä sekä tulosten lähettämisestä Eurostatiin) 
vuosille 1997-1999. 
11 
5. MENOJEN/TULOJEN LUOKITTELU 
5.1. Ei-pakolliset menot 
5.2. Jaksotetut määrärahat 
5.3. Arvioitujen tulojen tyyppi 
Tilastotietojen myynti (tietokannat ja julkaisut), jolla katetaan osittain 
tuotantokustannukset. 
6. MENOJEN/TULOJEN TYYPPI 
Komission osuus jäsenvaltioiden menoista kattaa vain osan tietojenkeruun 
tosiasiallisista kustannuksista - noin 26 prosenttia - sillä komission tilastotoiminta 
on laajalti siirretty muille ja kansalliset hallintoelimet vastaavat lähes kaikista 
toiminta- ja hallintokuluista. Odotettavissa olevat menot ovat kuitenkin 
välttämättömiä kerättyjen tietojen standardisoimiseksi, käsittelemiseksi ja 
siirtämiseksi Eurostatiin. 
Julkisen (kansallisten tilastolaitosten budjettimenot) ja yksityisen (tilastotuotteiden 
myyntitulot) sektorin yhteisrahoitus. 
RAHOITUKSELLINEN VAIKUTUS INTERVENTIOMÄÄRÄRAHOIHIN 
(TALOUSARVION B-OSA) 
7.1. Toimen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksikkökustannusten 
määritteleminen) 
Yhteisön budjetista toimeen tarvittava kokonaissumma olemassa olevien 
työvoimakustannuksia koskevien tiedonkeruu- ja tutkimusjärjestelmien 
laajentamiseen määräytyy seuraavasti: 
26 prosenttia kahden/kolmen vuoden hankkeen toimintakuluista: tutkimuksen 
suorittamisesta (1997) ja tietojen siirtämisestä Eurostatiin (1998/1999). 
Jäsenvaltioiden rahoittamat menot: kyselylomakkeiden tuottaminen, osallistuminen 
tietojen keruu-, käsittely-ja levittämiskustannuksiin ja muihin toimintakuluihin. 
Toimen kokonaiskustannukset kaikille jäsenvaltioille ovat keskimäärin noin 7,2 
miljoonaa ecua. 
Jäsenvaltioille maksettavat kokonaismenot (26 % kokonaissummasta) 1,872 
miljoonaa ecua 
12 
7.2. Toimintamenojen jakautuminen (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
Yhteensä 1997 
1,872 
1,872 1998 1999 Total 
1,872 
1,872 
7.3. Talousarvion B-osaan sisältyvät, tutkimuksista, asiantuntijoista ym. 
koituvat käyttömenot (miljoonaa ecua) 
Asiantuntijoiden 
kokoukset 
Tiedotus ja 
julkaisu 
Yhteensä 1997 
0,05 
0,05 1998 
0,05 
0,05 
0,1 1999 
0,05 
0,05 
0,1 Yhteensä 
0,15 
0,1 
0,25 
7.4. Maksusitoumus-ja maksumäärärahojen alustava aikataulu 
Tutkimus suoritetaan vuonna 1997, ja tulokset lähetetään Eurostatiin 1998/1999. 
Maksuja ehdotetaan kolmivaiheisiksi: ensimmäiset kaksi osuutta tietojen keruusta 
ja käsittelystä aiheutuvien kustannusten korvaamiseen (1997) ja kolmas osuus sen 
jälkeen kun tiedot on saatu. Viimeinen osuus tulee maksettavaksi vuonna 1998 tai 
1999 sen mukaan, onko tiedot lähetetty Eurostatiin vuonna 1998 vai 1999. 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärä­
rahat 1997 
1,872 milj. ecua 
0,561 milj. ecua 
30% 1998 
0,750 milj. ecua 
40% 1999 
0,561 milj. ecua 
30% Yhteensä 
1,872 milj. ecua 
1,872 milj. ecua 
8. PETOKSIA EHKÄISEVÄT TOIMENPITEET (JA 
TÄYTÄNTÖÖNPANON TULOKSET) NIIDEN 
Komissio suorittaa sopimuksenmukaiset maksut ainoastaan yksityiskohtaisen 
toiminnan loppukertomuksen tai saatujen tulosten perusteella. 
13 
9. KUSTANNUS/TEHOKKUUS -ANALYYSIN OSATEKIJÄT 
9.1. Määrälliset erityistavoitteet, kohdeväestö 
Asetuksen tavoitteena on laatia vertailukelpoisia tilastoja työnantajan 
työvoimakustannusten tasosta ja rakenteesta Euroopan unionissa. Valkoisessa 
kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä määriteltyjen periaatteiden ja 
Essenin huippukokouksen päätöslauselmien mukaisesti tilastot ovat ehdottoman 
välttämättömiä alueellisten, kansallisten ja yhteisön tason toimintaperiaatteiden 
luomisessa, seurannassa ja arvioimisessa, erityisesti kasvun, kilpailukyvyn, 
työllisyyden sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhdenmukaisuuden edistymisen 
tutkimiseksi ja luotettavien vertailujen aikaansaamiseksi Euroopan yhteisön 
jäsenvaltioiden ja alueiden välillä. 
9.2. Toimen perustelut 
Vastuu tämän toimen rahoittamisesta on pääasiassa jäsenvaltioilla (ks. kohta 6 
edellä), joilla on vakiintunut tietojen keruu- ja käsittelyjärjestelmä. Yhteisön 
budjettivarat näyttävät silti olevan tarpeen sekä niille valtioille, jotka suorittavat 
tämäntyyppistä tutkimusta ensimmäistä kertaa, että niille, joiden on muokattava 
olemassa olevia tutkimuksiaan yhteisön tarpeita vastaaviksi. Rahallisen tuen 
tarkoituksena on osallistua tietojen keruusta ja käsittelystä aiheutuviin 
kustannuksiin. 
Toimella on neljä tavoitetta: 
saada yhteisön toimielinten käyttöön määrällisiä tietoja toimintaohjelmien 
perustamiseksi, seuraamiseksi ja arvioimiseksi varainhoitoasetuksen 3 
artiklan 2 kohdan mukaisesti: "siten se edistää yhteisön talousarvion 
tehokkaampaa ja merkityksellisempää käyttöä", 
saada kansallisten hallintoelinten käyttöön vertailukelpoista tilastotietoa 
kaikista jäsenvaltioista yhteisön toimintaperiaatteiden toteutumisen 
seurantaa ja arviointia varten, 
saada poliittisten, talouselämän ja yhteiskunnallisten päättäjien käyttöön 
toiminta-alansa päätösten tekemiseen ja arvioimiseen tarvittavat tiedot; 
toimi on siten yksi Euroopan tietopalvelumarkkinoiden keskeisistä 
tekijöistä, 
saada tiedeyhteisön käyttöön Euroopan yhteisön talous- ja 
yhteiskuntaelämän syventävään tutkimukseen tarvittavat tiedot. 
Toimen tulokset edistävät sosiaalipolitiikkaan, taloudelliseen yhdenmukaisuuteen 
ja sisämarkkinoiden lähentymiseen liittyvässä työssä käytettyjen tilastotietojen 
kehittämistä. 
A4 
Tilastotietojen keruujärjestelmä perustuu suurelta osin toissijaisuusperiaatteeseen, 
jossa kunkin jäsenvaltion kansalliset järjestelmät vastaavat omalta osaltaan tietojen 
keruusta. Yhteisön tilasto-ohjelmasta tulee kansallisten tilasto-ohjelmien kiinteä 
osa, mikä edesauttaa Euroopan tilastoalueen luomista. 
Kerrannaisvaikutusten mahdollisuus on melko pieni. Asetusluonnoksessa 
tarkoitetut tiedot saattavat kuitenkin olla kasvavan kiinnostuksen kohteena sikäli, 
että niiden avulla voidaan tehdä kansainvälisiä vertailuja työvoimakustannuksia. 
Toimen erityistulokset saattavat kärsiä, jos jokin jäsenvaltioista - tai komissio - ei 
kykene sijoittamaan toimeen sen onnistumiseen tarvittavia voimavaroja. 
9.3. Toimen seurantoja arviointi 
Toimi kuuluu osana Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmaan. Sen jatkuvasta 
seurannasta vastaa yleiskokous, joka määrittää kuhunkin hankkeeseen tarvittavat 
tavoitteet ja voimavarat tavoite/suorite -suhteen mukaisesti. Kunkin vuoden alussa 
Eurostat tuottaa kertomuksen ohjelman edistymisen vaiheesta edellisen vuoden 
lopussa. Kertomus sisältää seuraavat kolme osiota: 
1. tiivistelmä kunkin toiminnan pääsaavutuksista kuluneen vuoden aikana, 
2. kuvaus kunkin hankeen tavoitteista ja saavutetuista tuloksista, 
3. tilastot kuluneen vuoden aikana käytetyistä inhimillisistä, taloudellisista, 
tietoteknisistä ja hallinnollisista voimavaroista. 
•15 
10. HALLINNOLLISET KULUT (TALOUSARVION A- OSA PÄÄLUOKKA 
m) 
10.1. Vaikutus henkilöstön määrään 
Henkilöstön 
tyyppi 
Vakinai­
nen ja 
tilapäinen 
henkilöstö A 
B 
C 
Muu henkilöstö 
Yhteensä Tarvittava henkilöstö 
Vakinainen 
0,5 
0,5 
0 
1 Tilapäinen 
0 
0 
0 
0 
0 joista 
Kyseisen 
PO.ntai 
yksikön 
nykyistä 
henkilöstöä 
0,5 
0,5 
0 
0 
1 Lisä­
henkilöstöä 
0 
0 
0 
0 
0 Kesto 
1997-98 
10.2. Lisähenkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus 
(ecua) 
Summat Laskentatapa 
Vakinainen henkilöstö 
Tilapäinen henkilöstö 
Muu henkilöstö 
Yhteensä 
10.3 Vaikutus muihin käyttömenoihin 
(ecua) 
Talousarvion kohta Summat Laskentatapa 
Yhteensä 
1 0 1 
16 
VAIKUTUSTEN ARVIOINTI 
EHDOTUKSEN VAIKUTUKSET YRITYKSIIN, ERITYISESTI 
PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN 
EHDOTUKSEN NIMI: LUONNOS NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
TYÖVOIMAKUSTANNUSTEN TASOA JA 
RAKENNETTA KOSKEVISTA TILASTOISTA 
TEOLLISUUDESSA JA PALVELUALOILLA 
EHDOTUS: 
1 Ottaen huomioon toissijaisuusperiaatteen miksi tällä alueella tarvitaan 
yhteisön lainsäädäntöä ja mitkä ovat sen päätavoitteet? 
Pystyäkseen täyttämään sille määrätyt taloudellisiin ja sosiaalisiin kysymyksiin, 
erityisesti työllisyyteen ja työskentelyolosuhteisiin, liittyvät tehtävät komissio 
tarvitsee käyttöönsä vertailukelpoisia tietoja unionin jäsenvaltioiden 
työvoimakustannusten tasosta ja rakenteesta. Tarve on tullut yhä suuremmaksi 
uusien, Valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä 
määriteltyjen toimintaperiaatteiden myötä. 
Tiedot työvoimakustannuksista ovat välttämättömiä määriteltäessä ja arvioitaessa 
sosiaalipoliittisten periaatteiden ja toimenpiteiden vaikutuksia työmarkkinoihin 
sekä kansallisella että yhteisön tasolla. 
Jäsenvaltioissa saatavilla oleva tilastollinen tieto muodostaa riittämättömän pohjan 
vertailuille johtuen erityisesti tutkimusten luonteen, olemassa olevien 
tietolähteiden, oikeusjärjestelmien ja hallintokäytäntöjen erilaisuudesta. 
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuu EU:n tason työvoimakustannusten 
tilastojen yleisestä suunnittelusta jakaantuu komission ja jäsenvaltioiden kesken. 
Tavoitteena on saada vertailukelpoisia tietoja käyttämällä yhteisiä 
käsitteenmäärityksiä ja luokituksia sekä tunnistaa tilastojen pääkäyttäjien eli 
yhteisön toimielinten, kansallisten hallintoviranomaisten, alueellisten ja paikallisten 
viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen, työnantajajärjestöjen, ammattiliittojen ja 
tutkimuslaitosten tarvitsemat tiedot. Tähän on päästävä yrittämättä 
yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden tiedonkeräysjärjestelyjä. Varsinaisesta tietojen 
keräämisestä ja siihen käytetyistä menetelmistä vastaavat jäsenvaltiot. 
n 
VAIKUTUKSET YRITYKSIIN: 
2 Keneen ehdotus vaikuttaa? 
- mihin toimialoihin? 
Tilastot kattavat kaikki Euroopan yhteisön toimialaluokituksen (NACE Rev. 1) 
pääluokkiin C (Kaivostoiminta ja louhinta), D (Teollisuus), E (Sähkö-, kaasu- ja 
vesihuolto), F (Rakentaminen), G (Tukku- ja vähittäiskauppa; 
moottoriajoneuvojen, moottoripyörien sekä henkilökohtaisten ja taloustavaroiden 
korjaus), H (Hotellit ja ravintolat), pääluokan I (Kuljetus, varastointi ja 
tietoliikenne) kolminumerotasolle 63.3. (Matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien 
toiminta, muualle luokittelematon matkailua palveleva toiminta), pääluokan J 
(Rahoitustoiminta) kaksinumerotasoille 65 (Rahoituksen välitys, lukuun ottamatta 
vakuutustoimintaa) ja 66 (Vakuutustoiminta, lukuun ottamatta pakollista 
sosiaalivakuutusta) ja pääluokkaan K (Kiinteistöalan toiminta, vuokraustoiminta 
sekä liiketoiminta) kuuluvat toimialat asetuksen liitteessä mainittujen 
erityismääräysten osoittamin poikkeuksin. 
- minkä kokoisiin yrityksiin (mikä on pienten ja keskisuurten yritysten osuus)1} 
Alle kymmenen työntekijän yritykset eivät kuulu tutkimuksen piiriin. Tietoja 
vaaditaan ainoastaan sellaisista yrityksistä, jotka työllistävät vähintään kymmenen 
henkilöä. 
Tarkoituksena on, että tutkimustulokset kerätään eri suuruisista yrityksistä. 
Yrityksille ja kansallisille tilastolaitoksille koituvan työmäärän vähentämiseksi 
tilastot kootaan otoksilla. Otannan suunnittelusta vastaavat kansalliset 
tilastolaitokset, jotka yleensä käyttävät erisuuruisia otantasuhteita käytettävien 
tilastollisten yksiköiden koon perusteella. Suuri osa kyselyyn vaadittavista tiedoista 
on jo kerätty yritysten hallinnollisiin tiedostoihin, jolloin aiheutuva lisärasitus ei ole 
suuri. Myös yritys-/paikallisyksikkörekistereissä on osa tarvittavista tiedoista. 
Jäsenvaltioissa, jotka jossakin määrin hyödyntävät jo olemassa olevia tilastolähteitä 
ja saavat osan muuttujista suoraan niistä, yrityksille aiheutuva rasitus on selvästi 
vähäisempi. Asetuksessa sanotaan, ettei tutkimusta tarvitse suorittaa, jos 
jäsenvaltiot saavat muista soveltuvista lähteistä tarkkuudeltaan, luotettavuudeltaan 
ja tuoreudeltaan vähintään samantasoiset tiedot. Samalla ehdolla jäsenvaltioilla on 
lupa arvioida tarvittavat tiedot käyttäen tilastollisia päätelmämenetelmiä, jos osaa 
tai kaikkia tunnuslukuja ei ole tutkittu kaikista niistä yksiköistä, joista tilastot on 
laadittava. 
Vaikka kaikki tarvittavat tiedot on kerättävä yrityksiltä, niille koituva työ pidetään 
määrältään kohtuullisena rajoittamalla muuttujien luettelo joukkoon helposti 
laskettavia vuotuisia aggregaatteja. 
\X 
- kohdistuvatko vaikutukset yhteisön joidenkin tiettyjen alueiden yrityksiin? 
Periaatteessa yrityksiä on kaikilla alueilla ja kaikissa jäsenvaltioissa. Pienet ja 
keskisuuret yritykset ovat kuitenkin tietyillä yhteisön alueilla enemmistönä. 
Yksityiskohtaisempien taulukoiden laatimiseksi työvoimakustannuksista 
alueellisella tasolla osa tiedoista vaaditaan NUTS 1-tasolla. 
Mitä ehdotuksessa yrityksiltä vaaditaan? 
Tutkimukseen sisältyviä yksiköitä pyydetään vastaamaan totuudenmukaisesti ja 
täydellisesti kansallisen tilastotoimistonsa lähettämään kyselyyn (ja palauttamaan 
lomake määräaikaan mennessä). 
Jäsenvaltioissa, jotka käyttävät osittain jo olemassa olevia tilastolähteitä, yrityksiltä 
vaadittava lisätyö on kuitenkin huomattavasti vähäisempi. 
Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset taloudelliset vaikutukset? 
Ehdotus aiheuttaa luonnollisesti tiedonkeruukustannuksia kansallisille 
tilastotoimistoille ja otokseen sisältyville yrityksille. Koituvat kustannukset ovat 
kuitenkin huomattavasti pienempiä kuin ehdotuksesta aiheutuvat myönteiset 
vaikutukset: 
- työllisyyteen? 
- investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen? 
-yritysten kilpailuasemiin? 
Tuoreita, täsmällisiä ja vertailukelpoisia tietoja työvoimakustannusten tasosta ja 
rakenteesta tarvitaan taloudellisten, sosiaalisten ja yrityspoliittisten päätösten 
täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. Siinä mielessä ehdotetut tilastot edesauttavat 
työllisyystilanteen ymmärtämistä ja työttömyyden vähentämistä, ja niillä on 
suotuisia vaikutuksia investointeihin ja kilpailukykyyn. Luotettavien ja ajan tasalla 
olevien tietojen avulla taloudelliset ja yhteiskunnalliset päättäjät pystyvät entistä 
paremmin ymmärtämään omaa sosio-ekonomista toimintaympäristöään ja 
työnantajat voivat entistä täsmällisemmin määritellä yleiset liiketaloudelliset 
periaatteensa. 
Niiden yhteisön toimenpiteiden merkittävyys, jotka sekä täytäntöönpano- että 
seurantavaiheessa hyötyisivät työvoimakustannuksia koskevista ajan tasalla 
olevista tilastotiedoista, osoittaa että saavutettavat hyödyt ovat suurempia kuin 
aiheutuvat kustannukset. 
19 
Otetaanko ehdotuksessa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten 
erityisasema? 
Kyllä. Tutkimukseen sisältyvien yksiköiden vähentämiseksi alle kymmenen 
työntekijän yritykset jäävät sen ulkopuolelle. Kansallisella tasolla käytettävistä 
otantamenetelmistä johtuen tutkimukseen sisältyvien pienten ja keskisuurten 
yritysten prosentuaalinen osuus on lisäksi yleisesti ottaen paljon pienempi kuin 
suurten yritysten osuus. Lopuksi, johdanto-osan kappaleissa ja asetusluonnoksen 6 
artiklan 4 kohdassa tuodaan selkeästi esiin pienten ja keskisuurten yritysten 
erityisasema. Jäsenvaltioiden tulee otosta valitessaan ja kootessaan sekä 
asetuksessa ennakoituja arvioita käyttäessään ottaa huomioon yrityksille, erityisesti 
pienille ja keskisuurille yrityksille koituva rasitus ja otoksen edustavuuden 
vaatimukset. 
Kuuleminen 
EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto (UNICE) osallistui "Palkkatilastot" 
-työryhmän järjestämiin kokouksiin alusta saakka ja koko ehdotuksen 
muotoiluvaiheen ajan. Koska työvoimakustannusten tasosta ja rakenteesta saatavat 
tiedot ovat työnantajajärjestöille merkittäviä (merkitystä korostettiin useaan 
otteeseen), järjestön edustajat osallistuivat aktiivisesti tutkimuksen luonteen 
määrittämiseen. 
Myös Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö (EAY) tukee hanketta. 
Komission tärkeimmät käyttäjäryhmät (PO II ja PÖ V) antoivat useita lausuntoja 
luonnoksen suunnitteluvaiheessa. Sen mukaisesti niiden tarpeet tehtiin tiettäviksi 
työryhmän kokouksissa, jolloin tilastopalvelujen edustajat saattoivat ottaa niiden 
ehdotukset paremmin huomioon. 
Ehdotetun luonnoksen yleistä suunnittelua ovat suuresti edesauttaneet 
aikaisemmista tutkimuksista saadut kokemukset. Siinä mielessä työryhmän 
tavoitteena on ollut välttää aiemmin esiin nousseiden ongelmien toistuminen. 
2o 
ETA:N EFTA-JASENIÄ KOSKEVA LISÄLAUSUNTO 
EHDOTETUN SÄÄDÖKSEN NIMI 
Ehdotus asetukseksi työvoimakustannusten tasoa ja rakennetta koskevista tilastoista 
VAIKUTUKSET ETA:N EFTA-JÄSENIIN 
ETA:n EFTA-jäsenet ovat osallisina ehdotetussa asetuksessa ja ne ovat osallistuneet siitä 
käytyihin keskusteluihin. 
Kaikki ETA:n EFTA-jäsenet osallistuivat aiheesta järjestettyihin työryhmän istuntoihin. 
RAHOITUSSELVITYS 
Tämän asiakirjan liitteenä oleva rahoitusselvitys koskee Euroopan unionin jäsenvaltioita. 
11 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 475 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 17 
Luettelonumero : CB-CO-96-484-FI-C 
ISBN 92-78-09677-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
22.