KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA - VENEZUELA - JOULUKUUN 1999 TULVISTA KÄRSINEIDEN ALUEIDEN TUKIOHJELMA

1. Johdanto

Joulukuussa 1999 tapahtui suuronnettomuus, jossa osa Pohjois-Venezuelan rannikkoalueista kärsi pahoja vaurioita ja jossa ihmishenkiä menetettiin erityisen paljon. Onnettomuuden johdosta kansainvälinen yhteisö ryhtyi välittömästi toimiin auttaakseen katastrofin uhreja. Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat antaneet huomattavaa hätäapua, jonka täytäntöönpanemista jatketaan edelleen. Neuvosto on puolestaan tutkinut vahingoittuneiden alueiden kunnostamisen tai jälleenrakennuksen tukemista koskevaa kysymystä ja on 24. tammikuuta 2000 pyytänyt komissiolta tätä kysymystä koskevaa kertomusta. Se on tämän asiakirjan tavoitteena.

2. Taustatekijät

Joulukuun 1999 ensimmäisten kahdenkymmenen päivän ajan Pohjois- ja Luoteis-Venezuelaa koettelivat rankkasateet. Alueella on huomattavia kaupunkikeskuksia, kuten Caracasin suurkaupunkialue, sekä merkittävä osa maan taloudellisesta verkostosta. YK:n Latinalaisen Amerikan talouskomission (CEPAL) arvioiden mukaan katastrofissa kuoli yli 25 000 ihmistä ja 6 000 katosi; yli 16 000 asuntoa, yhdeksän sairaalaa ja 251 terveyskeskusta tuhoutui tai vaurioitui. Jälleenrakennuskulut on arvioitu 3,2 miljardista Yhdysvaltain dollarista (CEPALin arvio) yli viiteen miljardiin Yhdysvaltain dollariin (Venezuelan viranomaisten arvio). Onnettomuuden vuoksi vuoden 2000 kasvuennustetta on jouduttu alentamaan + 2,2 prosentista kahteen prosenttiin.

Vaikeaan tilanteeseen joutuneet kansalliset viranomaiset ovat toimineet kahdella tasolla:

a) Hätätoimina oli tarpeen viipymättä evakuoida 200 000 ihmistä ja perustaa kauttakulkukeskuksia, joissa voitaisiin ottaa vastaan 70 000 uhria. Samalla viranomaisten on ollut huolehdittava olennaisten peruspalvelujen (veden, sähkön ja liikenneyhteyksien) mahdollisimman nopeasta kunnostamisesta, jotta evakuoidut henkilöt voisivat palata koteihinsa ja jotta tuotantotoimintaa voitaisiin jatkaa.

b) Lisäksi on ollut tarpeen ryhtyä viipymättä määrittelemään keskipitkän ja pitkän aikavälin jälleenrakennus- ja talouden elvyttämisohjelmaa, jonka pääpiirteet esiteltiin Madridissa helmikuussa 2000 pidetyssä rahoittajien kokouksessa. Tämän tehtävän koordinointi annettiin suunnitteluministeriön (CORDIPLAN) ja Vargasin osavaltion erityistapauksessa hajautetun elimen (COPROVARGAS) välityksellä toimivan tiede- ja teknologiaministeriön tehtäväksi. Tarvittavien taloudellisten voimavarojen takaamiseksi päätettiin käyttää osaa öljytuloista: siinä tapauksessa, että raakaöljyn hinta nousee yli yhdeksään Yhdysvaltain dollariin tynnyriltä, kaikkia julkisluonteisia yhteiskunnallisia ohjelmia keskittävän Fondo Unico Socialin (FUS) kautta keskitetään ylimääräisistä verotuloista 40 prosenttia jälleenrakennukseen. Öljymarkkinoiden kehityskulun huomioon ottaen FUS uskoo saavansa noin kahden miljardin Yhdysvaltain dollarin tulot vuodelta 1999. Toisaalta Venezuelan viranomaiset luottavat siihen, että kansallinen ja kansainvälinen yksityinen sektori osallistuu huomattavasti jälleenrakennusponnistuksiin; kannustusmalleja määritellään parhaillaan.

Kansainvälinen yhteisö toimi katastrofin kohdalla nopeasti ja merkittävästi; se suosi ymmärrettävästi sitä, että välittömimmistä tarpeista ja etenkin asunnottomista huolehdittiin. Mainittakoon etenkin useiden jäsenvaltioiden toiminta tässä asiassa (katso liite). Komissio käytti tähän Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) toiminnan kautta joulukuusta 1999 kesäkuuhun 2000 yhteensä 7,15 miljoonaa euroa, jotka kanavoitiin kansalaisjärjestöjen kautta. ECHO, joka pitää tehtäväänsä toteutettuna, ei aio tehdä uusia rahoituspäätöksiä, ja se vetäytynee alueelta vuoden 2000 loppuun mennessä.

Eräät jäsenvaltiot ovat ilmaisseet olevansa halukkaita myöntämään Venezuelalle jälleenrakennusta ja kunnostusta varten yhteensä yli sadan miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisiksi arvioidut halpakorkoiset lainat. Lisäksi monenväliset organisaatiot ovat ilmoittaneet olevansa halukkaita käyttämään 1,25 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruiseksi arvioidun määrärahan (Latinalaisen Amerikan kehityspankki: 337 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; Maailmanpankki: 588 miljoonaa dollaria; Corporación andina de Fomento: 325 miljoonaa dollaria), joka on tarkoitettu ensisijaisesti vesi-, liikenneyhteys- ja asuntoaloille. Näistä määrärahoista huomattava osa tulee kuitenkin myönnettyjen ja nostamatta jääneiden luottojen käyttämisestä uusiin tarkoituksiin, ja niiden tosiasiallinen käyttöönotto riippuu yksityiskohtaisten täytäntöönpanoa koskevien ohjelmien esittämisestä.

3. Ongelman tilanne

Kuusi kuukautta onnettomuuden jälkeen kriittinen aika on nyt ohitettu, ja nyt suunnataan suhteellisen tasaantuneeseen tilanteeseen, jossa tärkeimmät infrastruktuurit ja suurin osa palveluista on saatu joten kuten kuntoon ja jossa huomattava osa onnettomuuden uhreista on voinut palata kotiinsa. Yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti erittäin epävakaita tilanteita on kuitenkin vielä paljon (erityisesti Vargasin osavaltiossa), ja suunnattomia ponnistuksia on yhä tehtävä.

Tässä suhteessa eräät osatekijät ovat huolestuttavia:

- viranomaisilla tuntuu - erityisesti korkeimmalla tasolla - olevan jonkin verran vaikeuksia täyttää tehokkaasti tehtävänsä ponnistusten suuntaviivoja ja tarpeiden ensisijaisuutta määriteltäessä. Näin ollen jälleenrakennuksesta puuttuu vielä todellinen puiteohjelma, jossa kaikki tarvittavat toimet suunnitellaan pitkällä aikavälillä ja jossa maankäytön suunnittelun käsite yhdistetään tehokkaasti luonnonuhkien ehkäisemisen käsitteeseen. Tästä tilanteesta on suurta haittaa rahoittajille, joiden on käsiteltävä toimenpiteitä koskevia lukuisia mutta täsmällisiä hakemuksia, joita on vaikea arvioida kokonaisasiayhteydestä irrallaan, ja siitä voi aiheutua ponnistusten päällekkäisyyttä.

- jälleenrakennukseen mahdollisesti käytettävissä olevat kansalliset ja ulkoiset taloudelliset voimavarat ovat huomattavia, ja niillä pitäisi olla mahdollista tyydyttää huomattava osa tarpeista. Käytännössä nämä määrärahat kuitenkin pääsevät perille varsin hitaasti, mikä johtuu virkavallan kankeudesta, joka puolestaan itse liittyy maan parhaillaan kokemiin poliittisiin mullistuksiin. Nopeiden parannuskeinojen puutteessa on siis pelättävissä, että ne määrärahat, jotka pääsevät tosiasiallisesti perille, ovat odotettuja summia hyvin paljon pienempiä.

- kysymystä vastuunjaosta ja päätöksenteosta keskus- ja paikallisviranomaisten välillä ei ole selkeästi ratkaistu, ja siitä aiheutuu joskus kitkaa. Maassa aivan äskettäin tapahtuneet perusteelliset poliittiset mullistukset ja viime kuukausina pidetyt lukuisat vaalineuvottelut ovat myötävaikuttaneet tilanteen mutkistumiseen.

Lisäksi nyt on syytä miettiä katastrofin ja niin monien ihmishenkien menettämisen perussyitä. Joulukuun 1999 sääilmiöt olivat tosin luonteeltaan täysin poikkeuksellisia ja ennalta arvaamattomia. On kuitenkin tarpeen todeta, että olemassa oli joukko raskauttavia olosuhteita, kuten hallitsematon kaupungistuminen, turvallisuusstandardien noudattamatta jättäminen, nopeiden ja tehokkaiden varoitusjärjestelmien puuttuminen ja yleisemmällä tasolla maankäytön suunnittelussa ilmenneet huomattavat laiminlyönnit. Yleisemminkin vuoden 1999 katastrofi osoitti dramaattisesti, että Venezuela on erittäin altis luonnonuhille ja että tämänhetkiset näiden samojen uhkien ehkäisy- ja hoitojärjestelmät ovat riittämättömiä. Näin ollen tuntuu oikeutetulta huolehtia tulevaisuutta varten siitä, että perustetaan tehokas maankäyttö- ja ympäristöpolitiikka, jossa on riittävät valvontakeinot, jotta samantapaisten tapahtumien toistuminen voitaisiin välttää.

4. Ehdotettu toiminta

4.1. Yhteisön tukiohjelman tarpeellisuus

Komissio oli vahvasti mukana katastrofin uhreille annettavassa hätäavussa. Tämän kokemuksen perusteella komission mielestä on täysin oikeutettua jatkaa Venezuelan tukemista jälleenrakennus- ja kunnostustyössä. Komissio yhtyy tällä tavoin eräiden tälle tielle konkreettisesti lähteneiden jäsenvaltioiden jo käynnistämiin solidaarisuusponnistuksiin.

Realistisen ja tehokkaan tukiohjelman täytäntöönpanemisen on täydennettävä komission poliittista tahtoa. Onkin tarpeen ottaa huomioon maan kehitystaso ja sen omat tekniset, hallinnolliset ja rahoitusmahdollisuudet. Näin ollen sen avun, jota Euroopan yhteisön on pantava täytäntöön, ei tule korvata kansallisia ponnistuksia vaan täydentää niitä. Tässä suhteessa komission Venezuelalle antaman, vuosittain keskimäärin noin kymmeneen miljoonaan euroon nousseen aikaisemman avun suuruus edustaa yhtä vertailutekijää.

On myös tärkeää painottaa raakaöljyn hintojen varsin myönteistä kehitystä viime kuukausina. Tämä tuote edustaa tunnetusti olennaista osaa maan vientituloista. Tällä tilanteella on ollut erittäin suotuisa vaikutus kansantalouden tilinpidon tasapainoon.

4.2. Ehdotetun toiminnan kuvaus

Rahallisesti komissio aikoo myöntää Venezuelan jälleenrakennukseen yhteensä 30 miljoonan euron suuruisen määrärahan, joka rahoitetaan Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan väliseen yhteistyöhön varainhoitovuosina 2001 ja 2002 alustavasti osoitettavasta kokonaisbudjetista (budjettikohdat B7-3100 ). Nämä määrärahat maksetaan talousarviossa Venezuelalle alustavasti vuosille 2000-2006 myönnetyistä määrärahoista, jotka nousevat 38,5 miljoonaan euroon.

Ohjelman sisällöstä komissio on sitä mieltä, että edellä esitellyn asiayhteyden huomioon ottaen on tarpeen ottaa huomioon sekä itse jälleenrakennuksen näkökulma että myös uhkien ehkäisemiseen ja hoitamiseen liittyvät ongelmat. Tämä lähestymistapa vastaa kahta näkökantaa:

a) sitä, että sekä kansallisessa talousarviossa että ulkoisissa avustuksissa on jo varattu huomattavia taloudellisia voimavaroja vahingoittuneiden alueiden avustamiseen.

b) halua saattaa kansalaiset luonnonmullistusten edessä tasa-arvoiseen asemaan: perinteisestihän yhteiskunnan köyhimmät kerrokset joutuvat onnettomuuksissa kärsimään suurimmista ihmishenkien menetyksistä. Ongelman tätä ulottuvuutta ei kuitenkaan oteta jälleenrakennus- ja kunnostusprosessin puitteissa vieläkään riittävästi huomioon. Valtionpäämiesten Rio de Janeirossa (kesäkuussa 1999) allekirjoittamaan toimien ensisijaisia tavoitteita koskevaan asiakirjaan sisällytettiin sitoumus toimia tällä alalla.

Näin ollen komissio suunnittelee toimia, joissa on kaksi olennaista osatekijää:

a) yhtenä osatekijänä on Vargasin osavaltion jälleenrakennuksen tuki, joka on arvioitu kymmenen miljoonan euron suuruiseksi ja jonka tarkoituksena on komission 30. huhtikuuta 1996 päivätyssä tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille mainitun « hätä-, kunnostus- ja kehitysavun katkeamattoman kokonaisuuden » mukaisesti korvata jatkaa eräitä ECHO:n jo käynnistämiä aloitteita. Muita aloitteita määritellään parhaillaan läheisessä yhteistyössä kentällä läsnä olevien humanitääristen toimijoiden ja paikallishallintojen kanssa. Erityisen läheistä yhteyttä pidetään jäsenvaltioiden täytäntöön panemien avustusohjelmien kanssa, jotta tietyille aloitteille voidaan antaa yhteisesti etusija käytettävissä olevan määrärahan puitteissa. Enimmäkseen on kyse luonteeltaan olennaisesti paikallisista sosiaalialan toimista, jotka myönnetään budjettikohdasta B7-3100 (terveydenhoidosta, juomavedestä, asunnoista ja koulutuksesta), joiden olisi mahdollisuuksien mukaan sisällyttävä yleiseen jälleenrakennussuunnitelmaan.

b) ennakoiva osatekijä, joka on arvioitu 20 miljoonan euron suuruiseksi. Nämä varat on tarkoitettu luonnonuhkien hoito-ohjelmien määrittelyyn ja täytäntöönpanemiseen laajalla alueella, joka on vuoden 1999 tulvien koetteleman alueen vieressä Falconin, Mirandan ja Yaracuyn osavaltioissa. Nämä aloitteet pannaan täytäntöön paikallisviranomaisten valvonnassa, ja niihin kuuluu uhkien yksityiskohtaista kartoitusta, nopeiden hälytysjärjestelmien käyttöönottamista, maankäyttösuunnitelmien laatimista, tarvittavan lainsäädännön soveltamisen tukemista sekä tulvien ja muiden uhkien valvontavälineiden rakentamista. Nämä toimet keskitetään Venezuelan hallintoelinjärjestelmän vahvistamiseen, ja niihin kuuluu vahvana osatekijänä eurooppalaisen riskinhallintaan liittyvän taitotiedon siirto. Siinä painotetaan venezuelalaisten vastineiden mahdollisimman vahvan osavastuuseen ottamisen tutkimista sekä teknisesti että rahallisesti, ja edunsaajien puolelta on varauduttava joukkoon tarkkoja sitoumuksia, jotka koskevat suunniteltujen suositusten täytäntöönpanemista.

4.3. Täytäntöönpanomenettelyt

Suunniteltu tukea koskeva ohjelma on tuloksena komission pyrkimyksestä määritellä painopistealueet tiiviissä yhteistyössä Venezuelan viranomaisten ja jäsenvaltioiden Caracasissa sijaitsevien diplomaattisten edustustojen kanssa. Asian tässä vaiheessa ei ole ollut mahdollista edetä kunkin hankkeen sisällön alustavaa luonnostelua pitemmälle. Näin ollen on välttämätöntä muotoilla ensin mahdollisimman tarkasti eri toimenpiteet, joissa otetaan erityisesti huomioon tilanteen kehitys kentällä, ennen kuin niiden rahoituksesta päätetään. Näin ollen muiden rahoittajien kanssa on pantava täytäntöön tiiviitä koordinointimenettelyjä, jotta kaikkinainen ponnistusten päällekkäisyys voitaisiin välttää.

LIITTEET

1. Vahinkojen alakohtainen arviointi.

2. Tiivistelmä pahiten kärsineiden osavaltioiden vahingoista.

3. Kansainvälisten rahoittajien suunniteltu osallistuminen jälleenrakennusvaiheeseen.

4. Jäsenvaltioiden suunnittelema osallistuminen jälleenrakennukseen.

5. Rahoitusselvitys.

LIITE 1

VAHINKOJEN ALAKOHTAINEN ARVIOINTI

>TAULUKON PAIKKA>

(*) miljoonaa Yhdysvaltain dollaria Lähde: perustuu CEPALin tietoihin

LIITE 2

TIIVISTELMÄ PAHITEN KÄRSINEIDEN OSAVALTIOIDEN VAHINGOISTA

>TAULUKON PAIKKA>

(*) miljoonaa Yhdysvaltain dollaria

LIITE 3

KANSAINVÄLISTEN RAHOITTAJIEN KAAVAILTU OSALLISTUMINEN JÄLLEENRAKENNUSVAIHEESEEN

Elin // Kaavailtu määräraha

Latinalaisen Amerikan kehityspankki

* Hätäapu (lahjoitus)

* Jo myönnettyjen luottojen uudelleen suuntaaminen (alat: maatalous, asuminen, liikenneyhteydet, kasvatus) (*)

* Kiireellisten kunnostuskulujen rahoitus (*)

* Vesihuoltoon ja kaupunkialueiden uudistamiseen annettava jälleenrakennusapu (**) //

50.000 USD

167.000.000 USD

20.000.000 USD

150.000.000 USD

Maailmanpankki

* Jo myönnettyjen luottojen uudelleen suuntaaminen (alat: vesihuolto, kaupunkialueiden kunnostus ja ympäristö) (*)

* Nopeutetun menettelyn mukaiset lainat (vesihuolto ja infrastruktuurit, asuminen, ennalta ehkäisy) (**)

* Jälleenrakennus- ja kehitysapu (**) // 65.000.000 USD

130.000.000 USD

noin 400.000.000 USD

CAF (Corporación Andina de Fomento)

* Hätäapu (ei makseta takaisin)

* Jo myönnettyjen luottojen uudelleen suuntaaminen (alat: vesihuolto, asuminen ja liikenneyhteydet)(*)

* Kiireellinen jälleenrakennusapu (**)

* Jälleenrakennusapu (**) //

25.000 USD

150.000.000 USD

25.000.000 USD

150.000.000

(*) Luotto-ohjelman tarkkaa sisältöä ei ole vielä määritelty

(**) Hallituksen kanssa alustavasti neuvoteltavana

LIITE 4

JÄSENVALTIOIDEN OSALLISTUMINEN HÄTÄVAIHEESEEN JA JÄLLEENRAKENNUKSEEN

Jäsenvaltio // Kaavailtu kokonaissumma

Saksa

* Hätäapu Saksan Punaisen Ristin, ADRAn ja OPSin kautta (vettä, elintarvikkeita ja terveydenhoitoa)

* Kemialliselta tartunnalta suojaamista koskeva teknisen asiantuntijaryhmän käynti La Guairan satamassa (jo toteutettu)

* Suurlähetystön hallinnoimat varat, jotka on tarkoitettu asuntojen kunnostukseen San Bernardinon kaupunginosassa Caracasissa

* 120 asunnon rakentaminen El Guapoon (Mirandan osavaltio) //

560 000 EUR

100 000 EUR

50 000 EUR

1 250 000 EUR

Belgia

* Tarkoituksena on perustaa jälleenrakennusapuohjelma, mutta sitä ei ole vielä määritelty. //

500 000 - 1 000 000 EUR

Tanska

* Hätäapu //

32 000 EUR

Espanja

* Hätäapu Espanjan Punaisen Ristin ja AECI:n kautta (terveydenhoitoa ja juomavettä)

* Tarkoituksena on suunnata jälleenrakennukseen 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruiset rahavarat (jotka kerätään pääministeri Aznarin vierailun yhteydessä vuonna 1999 luvatusta 800 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisista kehitysyhteistyöavustuksista). Toukokuussa 2000 on tarkoitus järjestää seminaari, jossa määritellään tämän avun käyttö.

* Teknistä asiantuntija-apua hankkeiden arviointiin

* Eri jälleenrakennushankkeisiin käytettävissä olevia varoja //

2 663 000 EUR 95 000 000 EUR (lainoja)

541 000 EUR

10 826 000 EUR

Ranska

* Apua voitaisiin suunnata seuraaville aloille: (i) tulvavesien oikaisu ja sääntely, (ii) La Guairan sataman kunnostus ja modernisointi ja tämän kaupungin siirtomaavallanaikaisen kaupunginosan kunnostus ja (iii) instituutioille annettava tuki maa-alueen kunnostamiseksi.

* On tarkoitus rakentaa sata asuntoa El Guapoon (Mirandan osavaltio) // 300 000 EUR

tiedot ei käytettävissä

Kreikka

* Hätäapu //

47 500 EUR

Italia

* Elintarvike- ja lääketoimitus

* Tavaroiden ja palveluiden ostaminen Italiasta

* Yhteensä on määritelty kymmenen hanketta, joille vielä toteuttamatta olevasta rahoitusohjelmasta voisi olla hyötyä. Hankkeet sijaitsevat Vargasissa (5), liittopiirikunnassa (1), Mirandassa (3) ja Falcónissa (1), ja ne koskevat vesihuoltoa, terveydenhoitoa, koulutusta ja ympäristöä.

1 545 000 EUR

7 800 000 EUR (laina)

5 200 000 EUR

Alankomaat

* Hätäapu Punaisen Ristin kautta

* Kahden asiantuntijan saataville antaminen ja seitsemän lennon toteuttaminen avun kuljettamiseksi //

280 000EUR

Portugali

* 80 tonnin suuruisen hätäapuerän saataville antaminen

760 000 EUR (arvioitu arvo)

Yhdistynyt kuningaskunta

* Hätäapu //

152 000 EUR

Ruotsi

* Hätäapu

* Vesien puhdistaminen (La Guaira) ja veden saattaminen juomakelpoiseksi eri paikoissa //

382 000 EUR

1 140 000 EUR

YHTEENSÄ //

26 578 500 EUR (lahjoituksia)

102 800 000 EUR (lainoja)

LIITE 5

RAHOITUSSELVITYS

1. Toimenpiteen nimi

Tukiohjelma Venezuelan joulukuun 1999 tulvien koettelemien alueiden puolesta.

2. Budjettikohta / -kohdat

B7-3100 - Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa

3. Oikeusperusta

Asetus (ETY) N:o 443/92, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa

4. Toimenpiteen kuvaus

4.1 Toimenpiteen yleistavoite

Toimenpiteen tavoitteena on myötävaikuttaa sosiaalisten infrastruktuurien kunnostukseen ja parantamiseen, kaikkein kovimpia kokeneiden alueiden katastrofialttiuden vähentämiseen sekä paikallisviranomaisten maankäyttökykyjen vahvistamiseen.

4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Toimenpiteet koskevat ajanjaksoa vuodesta 2001 vuoteen 2005.

5. Menojen ja tulojen luokitus

5.1 Ei-pakolliset menot

kyllä

5.2 Jaksotetut määrärahat

kyllä

5.3 Oletettu tulolaji

6. Meno-/tulolaji

Tukeminen yhteisrahoituksessa muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin lähteiden kanssa : on kaavailtu, että julkiset (keskushallitus, aluehallitus, kunnat) ja yksityiset organisaatiot (valtiosta riippumattomat järjestöt, muut kansalaisyhteiskunnan järjestöt) rahoittavat yhdessä ohjelmaan kuuluvien hankkeiden kokonaisinvestointien arvosta korkeintaan 50 prosenttia.

Korkohyvitys : ei kaavailtu.

Onko tuki maksettava takaisin osittain tai kokonaan siinä tapauksessa, että toimenpide on taloudellisesti kannattava- Ei.

Aiheuttaako esitetty toimenpide muutoksen tuloihin- Ei.

Uudelleenkäyttö : ei.

7. Rahoitusvaikutukset

7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)

Ottaen huomioon vahinkojen laajuuden ja maan kehitystason sekä Venezuelaan lähetettyjen asiantuntijoiden toteuttaman arvioinnin perusteella komissio ehdottaa pahimmin kärsineitä alueita varten avustusohjelmaa, jonka alustava määräraha on 30 miljoonaa euroa.

Tämä määräraha rahoitetaan kahden vuoden aikana maksettavilla maksusitoumuksilla.

Varainhoitovuotta 2001 varten komission ehdotetaan hyväksyvän 20 miljoonan euron suuruisen avun käyttämällä budjettikohtien « Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö » (B7-3100) varoja; vuonna 2002 komissiota pyydetään hyväksymään kymmenen miljoonan euron suuruinen apu budjettikohdan « Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö » (B7-3100) varoista.

7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken

Seuraavassa esitetään kustannusten alustava jakautuminen (nykyiset hinnat, miljoonaa euroa).

Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat)

>TAULUKON PAIKKA>

7.3. Talousarvion B-osaan kuuluvat teknisestä avusta aiheutuvat toimintamenot

Ei ole

Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat)

>TAULUKON PAIKKA>

7.4. Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu

Seuraavassa taulukossa ovat vuosien 2001-2006 talousarvioihin liittyvät maksut lukuun ottamatta niitä samana ajanjaksona toteutettavia maksuja, jotka liittyvät edellisiin varainhoitovuosiin.

miljoonaa euroa

>TAULUKON PAIKKA>

8. Ennakoidut petostenvastaiset toimenpiteet

Komission yksiköt Brysselissä huolehtivat sopimusten ja maksujen hallinnollisista seurantatoimista.

Komission yksiköt valvovat jokaista ohjelmaan kuuluvaa toimenpidettä hankesyklin kussakin vaiheessa päätoimipaikassa ja ensisijaisesti valtuuskunnassa. Tarkastuksessa otetaan huomioon sopimusvelvoitteet sekä kustannustehokkuusanalyysin ja moitteettoman varainhoidon periaatteet.

Lisäksi ulkosuhteista vastaavan yhteisön yksikön ja tilintarkastustuomioistuimen yksiköt voivat tarkastaa ja valvoa hankkeiden puitteissa sallittuja menoja ja toimien asianmukaista täytäntöönpanoa kentällä ja täydentää näin petostenvastaista mekanismia. Erityistä huomiota kiinnitetään menojen laatuun (tukikelpoiset menot), talousarvioiden noudattamiseen (todelliset kustannukset) ja tositteiden sekä niihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseen (kustannusten todistaminen).

9. Kustannustehokkuusanalyysi

9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä

- Erityistavoitteet: yhteydet yleistavoitteeseen: kohdassa 4.1 ilmaistun kokonaistavoitteen saavuttamiseksi toimenpiteen tarkoituksena on rahoittaa toimia, joilla on seuraavat erityistavoitteet:

* Yhteiskunnallisen alan toimia, joiden tarkoituksena on taata jatkuvuus ECHO:n jo käynnistämien toimenpiteiden (terveydenhoito, juomavesi, asuminen, kulutus) kanssa;

* Kunnostus- ja kehityssuunnitelmien laatimisen ja täytäntöönpanemisen edistäminen paikallistasolla osana kansalaisten yhteistoiminta- ja osallistumisjärjestelmää, jossa hajauttamisella ja palvelujen parantamisella Falcónin, Mirandan ja Yaracuyn osavaltioissa on ratkaiseva sija;

* Uhkien yksityiskohtainen kartoitus, nopeiden varoitusjärjestelemien ottaminen käyttöön, maankäyttösuunnitelmien laatiminen ja tulvien valvontavälineiden rakentaminen Yaracuyn, Falcónin ja Mirandan osavaltioissa;

* Uhkien ehkäisemiseen ja tämäntyyppisten katastrofien vaikutusten vähentämiseen tarkoitetun säädöskehyksen valmistelun ja täytäntöönpanon tukeminen.

Ehdotettu ohjelma on tuloksena asiantuntijaryhmän kyseisillä alueilla komission vastuun alaisena tekemästä määrittelytyöstä. Ohjelman vastuualueilla täytäntöön pantavien erityishankkeiden sisältö ja laajuus on kuitenkin analysoitava ja tutkittava tarkasti tekemällä muita tiedustelumatkoja, jotka toteutetaan tiiviissä yhteistyössä ECHO:n kanssa.

Kohderyhmä:

Ohjelman kohderyhmänä ovat tulvista kärsineiden Venezuelan osavaltioiden väestöt.

Kohderyhminä voivat olla julkisen hallinnon laitokset, kunnat tai kansalaisyhteiskunnan toimijat, kuten yliopistot, yksityiset kehitysjärjestöt, paikalliset järjestöt jne.

9.2 Toimenpiteen perustelut

- Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus

Pohjois- ja Luoteis-Venezuelan tulvien ja rankkasateiden aiheuttamissa tulvissa ja maanvyöryissä menetettiin lukuisia ihmishenkiä, huomattava osa talouden infrastruktuurista ja yhteiskunnallisesta infrastruktuurista tuhoutui ja kyseisten alueiden tuotantokapasiteetti ja vientikyky alenivat suuresti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

YK:n Latinalaisen Amerikan talouskomission (CEPAL) arvioiden mukaan katastrofissa kuoli yli 25 000 ihmistä ja 6 000 katosi; yli 16 000 asuntoa, yhdeksän sairaalaa ja 251 terveyskeskusta tuhoutui tai vaurioitui. Jälleenrakennuskulut on arvioitu 3,2 miljardista Yhdysvaltain dollarista (CEPALin arvio) yli viiteen miljardiin dollariin (Venezuelan viranomaisten arvio). Onnettomuuden vuoksi vuoden 2000 kasvuennustetta on jouduttu alentamaan + 2,2 prosentista kahteen prosenttiin.

Näin ollen kyse on pitemmällä aikavälillä yhteiskunnallisten infrastruktuurien kunnostamisen tukemisesta, avun antamisesta ensisijaisesti pahimmin kärsineille väestönosille, myötävaikuttamisesta katastrofin koettelemien alueiden onnettomuusalttiuden vähentämiseen sekä kestävään, hajautettuun ja osallistuvaan kehitysmalliin johtavan muutosprosessin painottamisesta.

- menettelytapojen valinta

Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävät menettelytavat vaihtelevat kyseisten eri alojen tilanteiden mukaisesti. Rahoitettavien toimenpiteiden tarkka määrittely ja toteutettavuustutkimukset toteutetaan tulevina kuukausina.

- Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen tuloksiin: Venezuelaa pidetään erittäin riskialttiina maantieteellisenä alueena, joka kärsii toistuvasti erilaisista luonnonmullistuksista, kuten tulvista, maanvyöryistä, pyörremyrskyistä, maanjäristyksistä ja metsäpaloista. Vuoden 1999 katastrofi osoitti dramaattisesti sekä sen, miten hyvin altis Venezuela on luonnonuhkille, että sen, miten riittämättömiä tämänhetkiset näiden samojen uhkien ehkäisy- ja hoitojärjestelmät ovat. Näin ollen tuntuu oikeutetulta huolehtia siitä, että tulevaisuudessa pannaan täytäntöön tehokas maankäyttö- ja ympäristöpolitiikka, johon kuuluu asianmukaisia valvontakeinoja, jotta tällaisten tapahtumien toistuminen voidaan välttää. Tällaisen toimenpiteen suurimpana vaikeutena on hallintorakenteiden ja maankäytöstä vastaavien tahojen kulttuurimallien muuttaminen niiden suuntaamiseksi kohti pysyvää riskinhallintapolitiikkaa.

9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi

Jokaisella ohjelmaan kuuluvalla hankkeella on sisäinen seuranta- ja arviointijärjestelmä. Lisäksi ulkosuhteista vastaava yhteinen yksikkö järjestää jokaista toimenpidettä varten yhteisön virkailijoiden sekä riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamia seuranta- ja arviointimatkoja (toiminnan puolivälissä ja lopussa).

Valtuuskuntien voimistamiseksi Euroopan yhteisön valtuuskunta Venezuelassa toteuttaa seurantaa ja arviointia varten tietojenkäsittelyjärjestelmän, jossa on määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita.

10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan III osa A)

Tämä rahoitusselvityksen osa on lähetettävä samanaikaisesti Henkilöstön ja hallinnon pääosastoon ja Budjettipääosastoon; Henkilöstön ja hallinnon pääosasto toimittaa sen Budjettipääosastolle lausuntonsa kanssa.

Hallintoa varten tarvittavien varojen tosiasiallisesta myöntämisestä päätetään vuosittain varojen myöntämistä koskevalla komission päätöksellä, jossa otetaan huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjän tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja tämän myöntämät lisävarat.

10.1 Vaikutus henkilöstön määrään

>TAULUKON PAIKKA>

10.2 henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät ilmaisevat lisätoimista aiheutuvat kokonaiskustannukset koko toiminnan ajalta, jos toiminnan kesto on määritelty. Jos kestoa ei ole määritelty, kustannukset koskevat 12 kuukautta.

10.3. Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden kulujen kasvu

Ei sovelleta.

Euroa

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät vastaavat toiminnan kokonaismenoja toimenpiteen koko keston ajalta, jos toimenpide on määräaikainen, tai 12 kuukauden ajalta, jos sen kestoa ei ole määritelty.