2.5

Internet-kuplan puhkeamisen jälkeen teleoperaattorit ovat vähentäneet pääomamenoja osana tervehdyttämistoimiaan. Alan kasvun elpyminen edellyttää pääomainvestointien piristymistä. Poliittisten päättäjien toiminta vaikuttaa sijoitusasteeseen: uuden sääntelyjärjestelmän täytäntöönpano luo sijoituksille aiempaa paremman oikeusvarmuuden; kansallisten laajakaistastrategioiden toteuttaminen parantaa palveluiden saatavuutta; uusien palveluiden tukeminen ja innovatiivisten sisältöjen saatavuus stimuloi kysyntää, ja sääntely- ja teknisten esteiden poistaminen helpottaa 3G-verkkojen käyttöönottoa. Tiedonannossa eritellään neljä painopistealuetta: a) Sääntelyn haasteisiin vastaaminen. Sähköisen viestinnän uuden sääntelyjärjestelmän myöhäinen tai virheellinen täytäntöönpano jäsenvaltioissa rajoittaa kilpailua ja luo epävarmuutta. Jäsenyysvelvoitteiden rikkomismenettelyjä on käynnistetty useita jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole panneet uusia säännöksiä täytäntöön. Säännösten täydellinen ja tehokas täytäntöönpano sekä entisissä että uusissa jäsenvaltioissa on vuoden 2004 keskeisiä painopisteitä. Lisäksi kansallisten sääntelyviranomaisten on sovellettava uusia säännöksiä johdonmukaisesti. Myöhemmin tänä vuonna julkaistavat yhteiset ohjeet huomattavan markkinavoiman yrityksiin kohdistettavista toimista ovat erityisen tärkeitä. Niiden tarkoitus on auttaa sääntelyviranomaisia määrittelemään oikeat investointikannustimet ja varmistamaan, että syntymässä oleville markkinoille ei aseteta kohtuuttomia velvoitteita. b) Laajakaistakattavuuden parantaminen heikommassa asemassa olevilla alueilla. eEurope-toimintasuunnitelman mukaan jäsenvaltiot sopivat kansallisten laajakaistastrategioiden julkaisemisesta. Kaikki 15 vanhaa jäsenmaata sekä monet uusista jäsenmaista ovat jo julkaisseet omansa. Olisi erityisen tärkeää tunnistaa alueet, jotka ovat vaarassa jäädä polkemaan paikalleen tietoyhteiskunnassa, koska operaattorien omaksumiin kustannustehokkuuden kriteereihin nähden kysyntä on riittämätöntä laajakaistapalvelujen käyttöönotolle. EU-rahoituksella saattaa olla merkitystä kansallisen, alueellisen tai paikallistason toimenpiteiden ohella. Rakennerahastojen käytöstä tällaisilla aloilla on olemassa ohjeet. Digitaalista kahtiajakoa käsittelevän foorumin perustaminen myöhemmin tänä vuonna helpottaa parhaiden käytänteiden ja innovatiivisten ratkaisujen vaihtoa. Komissio antaa selontekonsa kansallisista strategioista tänä kesänä. c) Kysynnän edistäminen. Vaikka suurimmalla osalla EU:n talouksista on mahdollisuus laajakaistayhteyteen, vain pieni osa niistä käyttää sitä. Laajakaistamarkkinoiden keskeiseksi kysymykseksi onkin tulossa käyttö, ei niinkään palvelun saatavuus. Laajakaistayhteyksien korkeimman käyttötason maista saatu kokemus osoittaa, että tehokas verkkoon perustuva kilpailu on olennaista hintojen alentamiselle ja innovatiivisten verkkopalveluiden edistämiselle. Lisäksi jäsenvaltioiden toimenpiteet kysynnän piristämiseksi voivat olla merkittäviä. Tieto- ja viestintäteknologian käyttöä edistetään tuomalla yhä useampia keskeisiä palveluja kuten paikallis- ja valtionhallinnon palveluja sekä terveys- ja koulutuspalveluja saataville verkkoon. Jatkossa on kiinnitettävä huomiota turvallisuuteen, digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallintajärjestelmiin sekä erilaisten palvelujen ja laitteiden yhteentoimivuuteen. Kesällä tehtävä eEurope 2005 -toimintasuunnitelman väliarviointi tarjoaa mahdollisuuden pohtia tulevaa tukitoimintaa. d) Kolmannen sukupolven (3G-) matkaviestinnän menestyksekäs käyttöönotto. Alan huomattavimmista toimijoista koostuvan Mobile Communications & Technology Platform -työryhmän kertomuksessa luotiin strateginen visio matkaviestintäpalveluiden tulevaisuudesta ja tuotiin esille alan kohtaamia kaupallisia ja sääntelyä koskevia haasteita. Yhdentyvä, dataan perustuva 3G-maailma on monimutkaisempi kuin äänipohjainen GSM-maailma. Hyvin hallittuna tämä maailma voi tarjota kiinnostavia uusia palveluita ja lisätä tuottavuutta unionin alueella merkittävästi. Komissio esitti näkemyksensä matkaviestintäalan kehityksestä 30. kesäkuuta 2004 päivätyssä tiedonannossaan (2) ja jatkaa työskentelyä sidosryhmien kanssa alan tutkimuksen strategisten painopistealueiden määrittämiseksi.