Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Maltan liittymisvalmistelut"



Virallinen lehti nro C 260 , 17/09/2001 s. 0093 - 0097



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Maltan liittymisvalmistelut" (2001/C 260/17) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 13. heinäkuuta 2000 antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta "Maltan liittymisvalmistelut". Asian valmistelusta vastannut "ulkosuhteet"-jaosto antoi lausuntonsa 28. kesäkuuta 2001. Esittelijä oli Kenneth Walker. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11. ja 12. heinäkuuta 2001 pitämässään 383. täysistunnossa (heinäkuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 66 ääntä puolesta, 28 vastaan, ja 22 pidättyi äänestämästä. Huom. Maltan liittymisvalmisteluiden tilanne muuttuu erittäin nopeasti. Tämä pätee sekä asiakokonaisuuksien käsittelyn päätökseen saattamiseen että Maltassa toteutettuihin lainsäädäntätoimiin. Seuraavassa esitetyt tiedot on ajantasaistettu 28. kesäkuuta 2001, jolloin "ulkosuhteet"-jaosto piti kokouksensa. Asiakirjan tiedot eivät siis välttämättä vastaa tämän ajankohdan jälkeistä kehitystä. 1. Johdanto 1.1. Maltan tasavalta on parlamentaarinen demokratia, jolla on pitkä ja kirjava historia. Koska Maltan sijainti Välimeren alueella on strategisesti merkittävä, maltalaisilla on historian aikana ollut keskeinen rooli eurooppalaisen kulttuurin kehittämisessä. Malta on esihistoriallisista ajoista lähtien ollut suosittu vierailukohde, joskaan kaikki vierailijat eivät välttämättä ole olleet tervetulleita. Saarta ovat hallinneet vuoron perään foinikialaiset, roomalaiset, johanniitat, ranskalaiset ja britit. Lisäksi se on vuosisatojen kuluessa ollut kahdesti historiallisesti ratkaisevassa asemassa: ensin 1500 -luvulla, joilloin maltalaisritarit torjuivat turkkilaisten yritykset tunkeutua maahan, ja sitten toisen maailmansodan aikana, jolloin Malta vastusti sitkeästi akselivaltoja, mikä vaikutti olennaisesti Länsi-Euroopan historian kulkuun. Viimeksi mainitusta urotyöstä Malta sai tunnustukseksi Ison-Britannian korkeimman siviiliansioista myönnettävän urhoollisuusmitalin, Yrjön ristin (George Cross). 1.2. Helsingissä 10. ja 11. joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi liittymisneuvottelujen aloittamisen Maltan ja viiden muun hakijamaan kanssa. Näitä valtioita on myöhemmin kutsuttu nimellä "Helsingin ryhmä". 1.3. Maltan hyvän taloudellisen ja poliittisen tilanteen vuoksi sitä voidaan pitää yhtenä kärkiehdokkaana unionin jäsenyyttä hakevien valtioiden joukossa. Malta täyttää Kööpenhaminan kriteerit, sillä on toimiva markkinatalous, ja sen pitäisi selviytyä unionin kilpailupaineista, mikäli se luo tarpeelliset edellytykset teollisuuden rakennemuutokselle, jota on ehdottomasti jatkettava EU-jäsenyydestä riippumatta. 1.3.1. Yksi merkittävä este on kuitenkin vielä voitettava. Tällä hetkellä ehdokasvaltioista ainoastaan Malta ei ole päässyt selkeään poliittiseen yhteisymmärrykseen unionin jäsenyydestä. Niin kauan kuin tällaiseen yhteisymmärrykseen ei päästä ja niin kauan kuin sen ei odoteta muodostuvan todella kestäväksi, maan jäsenyysvalmius on epävarmaa. 1.4. Tässä selvityksessä keskitytään Maltan talouden ja maltalaisten tämänhetkiseen valmiuteen omaksua yhteisön säännöstö ja selviytyä muista jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista. Tavoitteena on arvioida, mihin on jo päästy, ja selvittää, mikä on vielä tekemättä. Selvityksessä käsitellään väistämättä myös niitä poliittisia tekijöitä, jotka viime kädessä määräävät sen, onko Malta halukas jatkamaan liittymisvalmisteluja. 1.5. Esittelijän asiantuntijana toimi Maltan elinkeinoelämän edistämiskeskuksen (Malta Business Bureau) johtaja Leonard Mizzi, jolta esittelijä sai lausunnon valmisteluun korvaamatonta apua. Lisäksi komitean valmisteluryhmän valtuuskunta vieraili Maltassa 21.-23. maaliskuuta 2001(1). 2. Arvio Maltan liittymisvalmisteluiden edistymisestä 2.1. Maltan ja Euroopan unionin suhteiden taustaa, Maltan poliittista, taloudellista ja sosiaalista tilannetta, neuvotteluprosessia, neuvottelujen edistymistä, mahdollisia ongelma-aloja, sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaisvuoropuhelun tilannetta Maltassa, EU-jäsenyyden vaikutusta tiettyihin aloihin, maltalaisten suhtautumista EU-jäsenyyteen sekä rahoituskysymyksiä käsitellään erillisessä asiakirjassa. 3. Tiivistelmä 3.1. Malta ei ole päässyt selkeään poliittiseen yhteisymmärrykseen unionin jäsenyydestä. Valtaa pitävän kansallismielisen puolueen mielestä Maltan olisi liityttävä unioniin välittömästi. Puolue katsoo tämän olevan paitsi historiallisesti ja poliittisesti toivottavaa myös välttämätöntä, jotta Malta saisi kimmokkeen ja taloudellista tukea havaitsemiensa rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseen. 3.2. Työväenpuolue sitä vastoin pitää parempana lykätä liittymistä, kunnes pahimmat ongelmat on ratkaistu, ja ylläpitää siihen asti ystävällisiä suhteita Euroopan unioniin ja neuvotella jonkinlaisesta vapaakauppajärjestelystä ("Välimeren Sveitsi"). 3.3. Kansallismielinen puolue aikoo pitää EU-jäsenyydestä kansanäänestyksen liittymisneuvottelujen päätyttyä ja joka tapauksessa ennen seuraavia parlamenttivaaleja, jotka on määrä pitää viimeistään vuoden 2004 tammikuussa. Työväenpuolue taas on ilmoittanut, että jos se palaa seuraavissa vaaleissa valtaan, se vetää Maltan jäsenyyshakemuksen takaisin, olipa kansanäänestyksen tulos mikä hyvänsä. 3.3.1. Tuoreimpien mielipidemittausten mukaan EU:hun liittymisen kannattajien ja vastustajien määrä on lähes tasoissa. Lisäksi huomattava osa äänestäjistä ei vielä ole tehnyt päätöstään. 3.4. Malta täyttää Maastrichtin kriteerit kaikilta osin vuotuista budjettivajetta lukuun ottamatta. Julkisen talouden kokonaisvelka on tällä hetkellä noin 59 % BKT:stä, joten se jää Maastrichtin kriteereiden mukaisen 60 % viitearvon alapuolelle ja on alhaisempi kuin useissa jäsenvaltioissa. Julkinen velka on kuitenkin kasvamassa, ja se ylittää kyseisen viitearvon ennen tavoitteeksi asetettua liittymisajankohtaa, mikäli nykyinen suuntaus jatkuu. 3.4.1. Maltan BKT on ostovoimapariteettina mitattuna 52 % EU:n keskiarvosta. 3.4.2. Maltan talous on varsin vientivoittoista. Vuonna 1999 tavaroiden ja palvelujen viennin osuus BKT:stä oli 89 %. EU on Maltan tärkein kauppakumppani, ja sen osuus Maltan tuonnista on 65,4 %. EU:n Maltan kanssa käymä kauppa on selvästi ylijäämäistä. 3.4.3. Keskeiset talouden alat ovat elektroniikkateollisuus, merenkulku, telakkateollisuus ja matkailu. Maatalouden osuus BKT:stä on ainoastaan 2,5 %, ja ala on rakenteeltaan erittäin hajanainen. 3.4.4. Malta on erittäin tiheään asuttu. Saaren väestötiheys on noin 1200 henkeä neliökilometriä kohti, ja 21 % maa-alasta on rakennettua taajamaa. 3.4.5. Maltan talouselämälle ovat tyypillisiä mikroyritykset, sillä 95 % maan yrityksistä työllistää alle 10 henkeä. 3.5. Maltaan on perustettu Maltan ja EU:n ohjaus- ja toimintakomitea (MEUSAC). Tarkoituksena on ottaa kaikki asianomaiset tahot mukaan neuvotteluprosessiin ja siten lisätä prosessin avoimuutta. 3.5.1. Muutamat MEUSACin kuulemat organisaatiot valittavat, ettei niille aina anneta riittävästi aikaa, jotta ne voisivat keskustella ja neuvotella jäsentensä kanssa. 3.6. Malta julkaisi ensimmäisen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelmansa (NPAA) 18. syyskuuta 2000. 3.6.1. Maltalle on myönnetty neljän vuoden siirtymäkausi energia-alalla öljyn strategisten varmuusvarastojen kokoamiseksi. 3.6.1.1. Lisäksi EU on antanut ymmärtää, että Malta on liittymisen jälkeen mitä todennäköisimmin oikeutettu poikkeukseen, joka koskee maan sähkönjakeluverkon luokittelemista "pieneksi erilliseksi verkoksi". 3.6.1.2. Maltalle on niin ikään myönnetty neljän vuoden siirtymäkausi tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta, jotta se voi uudistaa lääkkeiden markkinoille saattamista koskevat luvat. 3.6.1.3. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden osalta Malta on saanut seitsemän vuoden siirtymäkauden, jonka aikana se voi soveltaa suojajärjestelyjä, jotka koskevat muista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden oikeutta hakea työtä Maltassa. Malta poikkeaa muista ehdokasvaltioista siinä mielessä, että työntekijävirtojen odotetaan liittymisen jälkeen suuntautuvan sinne. Muista ehdokasvaltioista työntekijöiden odotetaan päinvastoin siirtyvän töihin EU:n alueelle. 3.6.2. Tähän mennessä Maltan kanssa on alettu käsitellä 28:aa yhteisön säännöstön asiakokonaisuutta, joista 17 on saatettu toistaiseksi päätökseen. Malta toivoo, että maataloutta koskeva asiakokonaisuus otetaan käsiteltäviksi Belgian puheenjohtajuuskauden aikana. 3.7. Muutamilla aloilla saattaa esiintyä ongelmia, jotka on ratkaistava neuvotteluprosessin aikana. 3.7.1. Ulkomaalaisten kiinteistönhankintaan kohdistuu Maltassa edelleen tiettyjä rajoituksia. 3.7.2. Viranomaisten valmiuksia panna henkistä omaisuutta koskevat oikeudet täytäntöön on parannettava (huomiota on siis kiinnitettävä poliisivoimiin, tullilaitokseen ja tuomioistuinten ulkopuoliseen riitojenratkaisuun liittyviin ongelmiin). 3.7.3. EU:n kilpailupolitiikan noudattaminen merkitsee sitä, että Maltalla on edessään kaksi työntäyteistä vuotta lainsäädännön lähentämistä, perusteellisia rakenneuudistuksia sekä vapauttamisen ja yksityistämisen tehostamista. Telakoille tällä hetkellä myönnettävät valtiontuet on poistettava asteittain. 3.7.4. Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa todetaan, että kalastusalalla ongelmia aiheuttavat vientikalaan sovellettava 15 %:n tullitariffi ja tarve ulottaa kalavarojen suojelualue edelleen 25 meripeninkulman päähän kalakantojen säilyttämiseksi. 3.7.5. Unionissa ollaan hieman huolissaan siitä, että EU:n satamiin joudutaan usein pysäyttämään Maltan lipun alla purjehtivia aluksia. Lisäksi huolta aiheuttaa Maltan lippuvaltiona suorittamien tarkastusten määrä. Maltalla on maailman neljänneksi suurin laivasto, johon kuuluu useita öljytankkereita. Maltan merihallinto ei pysty valvomaan maahan rekisteröityjä aluksia, joista ehdoton enemmistö on kolmansien maiden varustajien omistuksessa. 3.7.6. Yhteisön ympäristösäännöstön täytäntöönpanokustannukset ovat noin 5 % Maltan BKT:stä. Ongelmallisia aloja ovat mm. jätehuolto, veden saatavuus ja laatu sekä vedensaantikustannukset. 3.7.7. Yhteisön maataloussäännöstön odotetaan aiheuttavan ongelmia. Hankalia kysymyksiä ovat ensinnäkin Maltan maataloustuotteiden suojatullit ja toiseksi EU:n Maltan hajanaiselle ja melko tehottomalle maatalousalalle aiheuttamat kilpailupaineet. 3.7.8. Malta on pyytänyt siirtymäkausia työaikajärjestelyistä, melualtistuksesta työssä, tilapäisistä tai liikkuvista rakennustyömaista ja työssä käytettävistä työvälineistä annettujen direktiivien voimaan saattamista varten. Jotkut Maltan teollisuuden edustajat pitävät pyydettyjä siirtymäkausia kuitenkin riittämättöminä. 3.7.9. Lainsäädäntöehdotukset Maltan kuluttajapolitiikan saattamiksi yhdenmukaiseksi EU:n tuotevastuudirektiivin kanssa esitetään tänä vuonna, mutta vielä ei ole selvää, kuinka matkapaketeista annettu direktiivi pannaan lyhyellä aikavälillä täytäntöön, sillä täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset perustetaan vasta vuonna 2002. 3.7.10. Maltan yritykset toivovat, että kynnys, jonka alittavat yritykset on vapautettu arvonlisäverosta, asetetaan korkeaksi. Lisäksi ne kannattavat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa sovellettavien nollaverotussäännösten käyttöönottoa. Maltassa pelätään, että paineet verotuksen yhdenmukaistamiseen Euroopan unionissa lisäävät Maltan yritysten kokonaisverotaakkaa. 3.8. Maltan taloudellisen kehityksen neuvosto (Malta Council for Economic Development, MCED) tarjoaa viralliset puitteet Maltan hallituksen ja työmarkkinaosapuolten välisille neuvottelumenettelyille. Tämä kolmikantainen elin koostuu työnantajajärjestöjen, ammattijärjestöjen ja hallituksen edustajista ja sääntelee itse omaa toimintaansa. 3.8.1. Tällä hetkellä kansalaisyhteiskunnan muilla toimijoilla on tässä prosessissa erittäin vähäinen rooli sen sijaan, että ne olisivat sen olennainen osa. Yleisesti ollaan kuitenkin yhtä mieltä siitä, että kyse on eräänlaisen kehitysprosessin alkuvaiheesta. 3.8.2. Maltan hallituksen on tarkoitus ehdottaa EU:n ja Maltan välisen neuvoa-antavan sekakomitean perustamista. Molemmilla osapuolilla olisi komiteassa kuusi edustajaa. 3.9. EU-jäsenyydellä on voimakas vaikutus Maltan talouden tiettyihin aloihin. 3.9.1. Matkailu kuuluu Maltan tärkeimpiin elinkeinoihin, mutta sen kehitystä vaikeuttavat tilan, rakenteiden ja palveluiden sekä resurssien puute. Lisäksi alalla ollaan huolestuneita yhteisön työlainsäädännön tietyistä näkökohdista. 3.9.2. Laivanrakennus- ja telakkateollisuus ovat Maltassa tärkeitä mutta tappiollisia talouden aloja. Niitä varten on laadittava rakenneuudistusohjelma, ja lisäksi on neuvoteltava valtiontukien asteittaisesta poistamisesta, joka on hyvin arkaluonteinen kysymys. 3.9.3. Tehdasteollisuuden edustajat ovat huolissaan useiden työvoimaa, työtä ja työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevien direktiivien vaikutuksista. Erittäin suuri osa Maltan yrityksistä on mikroyrityksiä, jotka eivät kuulu työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen piiriin eivätkä näin ollen voi tehdä räätälöityjä erityissopimuksia. 3.9.4. Lintujen metsästys on Maltassa suosittu urheilulaji, ja maassa on noin 15 000 lajin harrastajaa. Lintujen metsästäjät ovat huolissaan siitä, että EU:n säännöstön käyttöönotto saattaa rajoittaa lajin harrastusmahdollisuuksia tai jopa estää metsästyksen. Näin ollen he tuskin äänestävät liittymisen puolesta, ellei asiasta päästä tyydyttävään kompromissiin. 3.9.5. Gozon saari kärsii saarialueen syrjäseudun ongelmasta. Gozon asukkaiden mielestä saaren olisi saatava EU:lta tukea mahdollisimman suotuisin ehdoin. 3.9.6. EMU-säännöstön noudattaminen edellyttää pääomaliikkeiden vapauttamiseen tähtäävän prosessin loppuun saattamista. 3.9.7. Maltan siviilituomioistuimessa käsiteltävien asioiden ruuhkautuminen on huolestuttavaa. Vaikka Maltan viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin ongelman ratkaisemiseksi, EU-jäsenyys todennäköisesti lisää oikeustapausten määrää, mikä pahentaa tilannetta entisestään. 3.10. Toisin kuin Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasvaltiot, Malta ei voi hyötyä liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA) tai maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman (SAPARD) mukaisesta rahoituksesta. Talous- ja sosiaalikomitean mielestä ISPA olisi ulotettava koskemaan Maltaa. 4. Päätelmät 4.1. Maltassa myönnetään yleisesti, että maassa on EU-jäsenyyskysymyksestä riippumatta toteutettava huomattavia rakenneuudistuksia yhteiskunnan sopeuttamiseksi maailmassa tapahtuviin muutoksiin, jotta Malta säilyisi kilpailukykyisenä talouden globalisoituessa. Joidenkin tahojen mielestä tarve täyttää yhteisön säännöstön vaatimukset hallituksen asettaman liittymisaikataulun mukaisesti on johtanut liian hurjaan muutosvauhtiin, ja ne katsovat, että uudistusten toteutuksessa olisi parempi edetä nykyistä varovaisemmin. Mahdollisuus liittyä EU:n jäseneksi kuitenkin epäilemättä edistää muutoksia, ja on kyseenalaista, toteutettaisiinko tarpeellisia uudistuksia lainkaan ilman tällaista kimmoketta. 4.1.1. Maltan hallitus on epäilemättä onnistunut ajankohtaisissa pyrkimyksissään ja saattanut huomattavan osan yhteisön säännöstöstä voimaan erittäin nopeasti. Lisäksi hallitus on vakaasti päättänyt saattaa säännöstön käyttöönoton päätökseen asettamaansa määräaikaan mennessä. 4.2. Julkisen sektorin kapasiteettia on vahvistettava. Yhteisön säännöstön käyttöönotto edellyttää lukuisia uusia säädöksiä, joiden voimaan saattamiseen ja asianmukaiseen täytäntöönpanoon tarvittavan organisaation luominen vie aikansa. Lisäksi on parannettava oikeuslaitoksen valmiuksia vastata säännöstön käyttöönotosta johtuvaan oikeudenkäyntien lisääntymiseen. 4.3. EU-jäsenyyden vastustajat ovat taipuvaisia leimaamaan hallituksen EU:n tuella käynnistämät tiedotusohjelmat propagandaksi. Useat kyselytutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että Maltan kansalaiset ovat yleisesti epätietoisia asiaan liittyvistä kysymyksistä. Koska tulevan päätöksen seuraukset ovat kauaskantoisia, on luonnollisestikin toivottavaa, että kansalaiset olisivat täysin selvillä asioista käyttäessään äänioikeuttaan kansanäänestyksessä. 4.4. Malta on tähän mennessä pyytänyt muutamia poikkeuksia ja useita siirtymäkausia. Joidenkin teollisuuden edustajien mielestä siirtymäkausia ei kuitenkaan ole pyydetty riittävästi tai ne ovat liian lyhyitä. Toisaalta tähän mennessä pyydettyjen siirtymäkausien määrä on ehdokasvaltioiden suurimpia, mikä osaltaan heijastaa Maltan saariaseman aiheuttamia ongelmia ja tarvetta tarjota maltalaisille houkutteleva liittymispaketti. 4.5. Sosiaalinen vuoropuhelu on Maltassa pitkälle kehittynyttä, ja sitä vahvistetaan parhaillaan entisestään. Valtiovallasta riippumattomilla järjestöillä ja muilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on prosessissa erittäin vähäinen rooli sen sijaan, että ne olisivat sen olennainen osa. 4.6. Maltan hallitus on MEUSACin avulla käynnistänyt laaja-alaisen kuulemisprosessin EU-jäsenyydestä. Joidenkin valitusten mukaan tiedon määrä ja lyhyet vastausajat kuitenkin heikentävät organisaatioiden ja erityisesti vapaaehtoisjärjestöjen mahdollisuuksia antaa harkittuja vastauksia. Lisäksi muutamat tahot ilmoittivat TSK:n valtuuskunnalle olevansa huolissaan siitä, että hallitus ei julkaise vaikutusarviointiensa tuloksia tai että tulokset julkistetaan vasta sitten, kun neuvoteltu kanta on jo esitetty unionille. 4.6.1. Komitean valtuuskunnan vierailun jälkeen, Maltan hallitus ilmoitti julkaisevansa vaikutusarviointien tulokset vuoden 2001 huhtikuusta lähtien. 4.7. Maltassa on laaja-alainen sosiaaliturvajärjestelmä, joka on verrattavissa useimpien nykyisten jäsenvaltioiden järjestelmiin. 4.8. Komitea kannattaa ehdotusta EU:n ja Maltan välisen neuvoa-antavan sekakomitean perustamisesta mutta huomauttaa, että sekakomiteoiden valtuuskunnat muodostetaan yleensä työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden edustajista. Koska sekakomiteat toimivat hallitusten neuvoantajina, olisi epätarkoituksenmukaista, että hallituksilla olisi valtuuskunnissa suora edustus. 4.9. Komitean mielestä olisi syytä harkita ISPAn mukaisten tukimahdollisuuksien laajentamista koskemaan Maltaa sekä liittymistä edeltävänä aikana että liittymisen jälkeen. Jotta maltalaisille voidaan tarjota hyväksyttävä liittymispaketti, neuvotteluissa on päästävä vähintään tyydyttävään tulokseen erillisessä asiakirjassa käsitellyissä kysymyksissä. Maltan neuvottelijoiden on mielellään jo aikaisessa vaiheessa määriteltävä, mikä heidän kantansa on siinä tapauksessa, että Euroopan unioni ei voi neuvotteluissa hyväksyä Maltan alkuperäistä kantaa keskeisten kysymysten osalta. 4.10. Maltassa hyväksytään yleisesti, että jäsenyyshakemus merkitsee sitoumusta saattaa yhteisön säännöstö osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että à la carte -Eurooppa ei voi tulla kysymykseen. Maltalaiset pitävät kuitenkin kohtuuttomana sitä, että unioni kieltäytyy ulottamasta nykyisiin jäsenvaltioihin sovellettavia poikkeusjärjestelyjä ja siirtymäkausia koskemaan ehdokasvaltioita tai että se odottaa säännöstön täytäntöönpanotason olevan jäsenyyteen valmistautuvissa maissa korkeampi kuin unionissa nykyään. 4.11. Taloudellisen, poliittisen ja sosiaalisen kehityksen sekä yhteisön säännöstön käyttöönotossa saavutetun edistyksen ansiosta Maltalla on hyvät mahdollisuudet liittyä unioniin ensimmäisten valtioiden joukossa. Kysymys kuuluukin, onko poliittista tahtoa riittävästi tämän toteuttamiseksi. Bryssel 11. heinäkuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) Vierailua koskeva selonteko Report on a fact-finding visit to Malta conducted as part of the preparation of an opinion on "Malta on the road to accession" R/CES 460/2001.