Komission raportti neuvostolle internetin käytöstä eurooppalaisten toisen asteen oppilaitosten ystävyyskoulutoiminnan kehittämiseksi /* KOM/2002/0283 lopull. */





KOMISSION RAPORTTI NEUVOSTOLLE INTERNETIN KÄYTÖSTÄ EUROOPPALAISTEN TOISEN ASTEEN OPPILAITOSTEN YSTÄVYYSKOULUTOIMINNAN KEHITTÄMISEKSI Johdanto Barcelonassa 15.-16. maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota teettämään toteutettavuustutkimuksen, jotta voitaisiin löytää vaihtoehtoisia tapoja auttaa toisen asteen oppilaitoksia aloittamaan tai tehostamaan Internetin välityksellä tapahtuvaa ystävyyskoulutoimintaa muualla Euroopassa sijaitsevien koulujen kanssa ja raportoimaan asiasta kesäkuussa Sevillan Eurooppa-neuvostolle. Tässä raportissa esitellään Internetin välityksellä tapahtuvaa ystävyyskoulutoimintaa koskevan projektin täytäntöönpanoa. Projekti on osa prosessia, joka määriteltiin Lissabonissa 23.-24. maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa ja jolla pyritään vastaamaan uuden talouden tuomiin haasteisiin ja kehittämään unionista maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous. Komissio on tyytyväinen tähän projektiin, jolla voi olla tärkeitä kerrannaisvaikutuksia nykyisen koulujen välisen yhteistyön lisäämiseksi. Komissio katsoo, että vuoden 2006 lopussa kaikkien eurooppalaisten toisen asteen oppilaitosten olisi voitava olla mukana ystävyyskoulutoiminnassa ja voitava kehittää yhteisiä opetushankkeita Internetin välityksellä. Tässä raportissa määritellään Internetin välityksellä tapahtuva ystävyyskoulutoiminta seuraavasti: käytetään multimedia- ja viestintävälineitä (sähköpostia, videokokouksia, yhteisten verkkosivujen luomista) oppilaitosten välisten suhteiden ja yhteistyön luomiseksi tai täydentämiseksi. Ystävyyskoulutoiminta edellyttää yhteisiä puitteita koulujen välistä yhteistyötä varten. Puitteissa on otettava huomioon hyvän ystävyystoiminnan vaatimukset, on muun muassa järjestettävä säännöllisin väliajoin tapaamisia ja vaihtoja, kehitettävä yhteisiä hankkeita ja materiaalia sekä pidettävä säännöllisesti yhteyttä hankkeiden syventämiseksi. Perinteisestä ystävyystoiminnasta Internetin kautta tapahtuvaan ystävyystoimintaan Eurooppa-neuvoston mainitsema koulutusalan ystävyystoiminta voi olla oppilaiden, opettajien, luokkien tai oppilaitosten välistä toimintaa. Toiminnassa voidaan vaihtaa tietoja tai materiaalia, suunnitella tutustumis- tai tutkimushankkeita, taikka ne voivat olla pidemmälle vietyinä osa opetusjärjestelmää. Internetin sekä tieto- ja viestintätekniikan myötä vaihdosta on tullut nopeaa ja viestinnästä välitöntä, tietoa (koulutuksesta, kulttuurista, mediasta ja yleisistä asioista) on helppo saada, ja verkossa on saatavilla kääntämisen apuvälineitä. Tämän ansiosta ystävyyskoulutoiminnan muotoja ja tehtäviä voidaan uudistaa ja laajentaa kaikkialla Euroopassa ottamalla se entistä paremmin osaksi opetusmenetelmiä ja -käytäntöjä. Internetin välityksellä tapahtuva ystävyyskoulutoiminta tarjoaa uusia mahdollisuuksia kehittää suhteita ja vaihtoja kaikkien Euroopan nuorten, opettajien ja oppilaitosten kesken ja lisää tällä tavoin keskinäistä ymmärtämystä, edistää oppilaiden aktiivista roolia ja aloitteellisuutta, korostaa eurooppalaisia näkökohtia opetuksessa sekä luoda yhteiskunnallisia ja kulttuurisia yhteyksiä tietoon perustuvan eurooppalaisen alueen verkottamiseksi ja sen painoarvon lisäämiseksi. Ystävyyskoulutoiminta tarjoaa paljon mahdollisuuksia, koska siihen sisältyy tuhansia koulujenvälisiä yhteistyökumppanuuksia, siihen osallistuu noin kaksi tuhatta koululaista ja siinä on voitu toteuttaa satoja tieto- ja viestintätekniikan hankkeita, muun muassa Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelman ansiosta. Uutta vauhtia Euroopan laajuiseen yhteistyöhön antanee nykyinen infrastruktuuri, joka on rakennettu jäsenvaltioiden ja eEurope-toimintasuunnitelman tuella. Koulujen Internet-ystävyystoiminnalla pyritään näin ollen siihen, että kaikki eurooppalaiset nuoret voisivat toisen asteen opinnoissaan osallistua itse valitsemaansa ja opettajan hyväksymään opetushankkeeseen, johon osallistuu vähintään yksi oppilas tai opettaja vähintään yhdessä toisessa maassa sijaitsevasta oppilaitoksesta. Tätä varten oppilaitoksilla on oltava tarvittava infrastruktuuri ja niiden on saatava koulutusta ja tukea, jotta ne voivat luoda asteittain Internetin välityksellä jäsenneltyjä opetussuhteita monikielisessä ja -kulttuurisessa multimediaympäristössä. Eurooppa-neuvosto on vuonna 2000 pidetyn Lissabonin huippukokouksen jälkeen hyväksynyt useita suuntaviivoja ja toimintalinjoja (Tukholmassa vuonna 2001 ja Barcelonassa vuonna 2002), joilla kehitetään tietoon perustuvaa eurooppalaista aluetta. Niiden perusteella voidaan pitää tärkeänä EU:n laajuista koulujen Internet-ystävyystoimintaa ja suunnitella seuraavaa: - Perustetaan koulujen yhteistyönä koulutuskeskuksia, liikeyrityksiä tai muita oppimiskeskuksia taitojen hankintaa varten (Lissabon 2000). Internet-ystävyystoiminta muodostuu oppilaitosten välisistä aktiivisista yhteistyökumppanuuksista, joihin voidaan ottaa mukaan muita tietoa levittäviä tahoja (esimerkiksi media, kulttuurialan laitokset, liikeyritykset ja nuorisojärjestöt) toteuttamaan ystävyyskoulujen yhteisiä opetushankkeita. - Edistetään liikkuvuutta (Tukholma 2001). Internet-ystävyystoiminta lisää keskinäistä tuntemusta sekä oppilaitosten, opettajien ja oppilaiden välisiä vaihtoja ja monikielistä keskustelua. Tällä tavoin se edistää yhteistyötä ja tutustumista muihin, ja sen voidaan näin ollen katsoa valmistelevan ja täydentävän varsinaisia vaihtoja. - Parannetaan perustaitoja, muun muassa kielitaitoa, ja kehitetään digitaalikulttuuria (Barcelona 2002). Ystävyystoiminnassa voidaan käyttää konkreettisesti Internetiä ja uutta tietotekniikkaa. Näin se edustaa aktiivista opetusmenetelmää, jossa oppilas tottuu käyttämään tietoteknisiä apuvälineitä, joista on hänelle hyötyä oppimisessa koko elämän ajan. - Edistetään opetuksessa eurooppalaisia näkökohtia ja niiden sisällyttämistä oppilaiden perustaitoihin vuoteen 2004 mennessä (Barcelona 2002). Eri jäsenvaltioiden oppilaitosten Internet-ystävyystoiminnan avulla voidaan tehdä koulutushankkeisiin liittyvää yhteistyötä, ja se on yksi keino pyrkiä konkreettisesti tähän tavoitteeseen. Internet-ystävyystoiminnan täytäntöönpano Kun otetaan huomioon Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden sitoumukset, komission mielestä on mahdollista ja toivottavaa, että vuoteen 2006 mennessä kaikkien EU-maiden toisen asteen oppilaitokset - eli noin 150 000 koulua - ovat tehneet Internetin välityksellä tapahtuvaa ystävyyskoulutoimintaa koskevan sopimuksen vähintään yhden, yhdessä tai useammassa eri jäsenvaltiossa sijaitsevan oppilaitoksen kanssa. Komissio katsoo, että hankkeen toteutuksessa on toimittava seuraavasti. Infrastruktuurin luominen, toisen asteen oppilaitosten laitteet ja ystävyystoiminta Tässä asiassa Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet täsmällisiä sitoumuksia [1]. Unioni on korostanut, että olisi nopeasti luotava infrastruktuuri, jonka avulla kyseisiin tavoitteisiin päästään. Samassa hengessä Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita tekemään parhaansa, jotta [1] Lissabonin Eurooppa-neuvosto, 23.-24. maaliskuuta 2000. - kaikilla unionin kouluilla olisi käytössään Internet-yhteydet ja multimediaresurssit vuoden 2001 loppuun mennessä - riittävän moni opettaja osaisi käyttää Internetiä ja multimediaresursseja vuoden 2002 loppuun mennessä. Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita tekemään kaikkensa, jotta vuoden 2003 loppuun mennessä oppilaiden ja Internet-yhteyksin varustettujen tietokoneiden määrän suhdetta kehitetään kaikkialla Euroopan unionissa siten, että 15 oppilasta kohti on yksi Internet-yhteyksin varustettu tietokone. 24. toukokuuta 2000 annetussa tiedonannossa ja 28. maaliskuuta 2001 hyväksytyssä toimintasuunnitelmassa "eLearning - katse huomispäivän koulutukseen" on määritelty tältä pohjalta - toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen - oppilaitoksia koskevia tarkkoja, täydentäviä tavoitteita ja toimia. Ne liittyvät muun muassa Internetissä olevien tukipalvelujen ja opetusresurssien saatavuuteen, opettajille, oppilaille ja vanhemmille tarkoitettuihin verkko-opiskelufoorumeihin, opetukseen tarkoitettujen käyttötapojen analysointiin ja pohdintaan sekä hyvien toimintatapojen levittämiseen. Internet-ystävyystoiminnan luonteen vuoksi yhden hankkeen toimintamenojen voidaan arvioida olevan 1 500-10 000 euroa vuodessa riippuen siitä, paljonko menoja koituu vierailuista, koulutuksesta, lisälaitteista ja Internet-yhteyksistä. Menojen määrä vaihtelee paljon myös oppilaitoksesta toiseen maiden välisten ja maan sisäisten suurien erojen takia sekä ystävyystoiminnan opetuksellisen kunnianhimoisuuden mukaan. Kuluista vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset. Toiminnan kustannukset vaihtelevat huomattavasti sen mukaan, miten tekijöitä painotetaan ja millaiset etäyhteistyön paikalliset edellytykset ovat (nopeat Internet-yhteydet oppilaille, laajakaistayhteydet videokokouksia varten, yhteistyökumppanuudet paikallisyhteisöjen ja/tai sisällöntuottajien kanssa, palvelut ja laitteet). Opettajien ja heidän kouluttajiensa koulutus Hyvin tärkeää on, että käytettävissä on jäsennelty - muun muassa pedagoginen - vaihto- ja tukijärjestelmä ja että suunnitellaan Internetin yhteistyökäyttöön perehdyttävää koulutusta. Muussa tapauksessa oppilaiden väliset etäyhteydet saattavat jäädä lyhytaikaisiksi ja sisällöltään pinnallisiksi. Internet on apuväline eikä itsetarkoitus. Tällaiset järjestelmät ja koulutus toteutetaan yleensä alueellisesti tai valtakunnallisesti, mutta Euroopan tasolla voidaan tarjota malleja kuten European Schoolnet -aloitteessa, johon osallistuu 24 opetusministeriötä. Koska ystävyystoiminnalla on aktivoiva tavoite, koulutuksen järjestäminen on hyvin tärkeää. Sen tarkoituksena ei ole perehdyttää tieto- ja viestintätekniikkaan sinänsä vaan onnistua käyttämään niitä hyvin erilaisissa opetustilanteissa. Seuraavat seikat on otettava huomioon: hankkeessa toteuttavassa opetuksessa on oltava monikielinen ja -kulttuurinen ulottuvuus, käytettävien multimedia-apuvälineiden on sovelluttava koulutushankkeisiin, opettajien on oltava hyvin kiinnostuneita tämäntyyppisestä opetuksesta, ja uusi ystävyystoiminta on nivottava oppilaitosten nykyisiin hankkeisiin. Jotta ystävyystoiminta onnistuisi, on hyvin tärkeää aktivoida koulutusalan toimivaltaiset viranomaiset seuraavanlaiseen toimintaan: - neuvotaan ja opastetaan kouluja ystävyystoiminnan käytännön järjestelyissä - koulutetaan opettajia Internetin yhteiskäytössä oppilaiden ja opettajien yhteistyötä varten siten, että otetaan huomioon kansalliset erityispiirteet, eriarvoiset Internetin käyttömahdollisuudet ja muut huomattavat erot Internetin käytössä - koulutetaan rehtoreita suunnittelemaan tällaisia hankkeita ja ottamaan ne osaksi oman koulunsa toimintaa. Koulutus toteutetaan vakiintuneissa opettajia kouluttavissa rakenteissa (yliopistoissa ja muissa alan koulutuslaitoksissa). Lisäksi se on syytä toteuttaa yhdessä niiden valtakunnallisten tai alueellisten tahojen kanssa, jotka auttavat kouluja tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttöön liittyvien strategioiden toteutuksessa. Palveluihin ja sisältöihin liittyvä tuki Koulujen Internet-ystävyystoiminnan kehittämiseksi, tukemiseksi ja hyödyntämiseksi on välttämätöntä luoda jäsenvaltioihin asiaan erikoistuneet palvelut ja rakenteet. Kyseiset rakenteet voisivat muun muassa - ehdottaa toisen asteen oppilaitoksille ystävyystoimintamalleja - helpottaa yhteistyökumppanien etsimistä Euroopan unionista ja sen ulkopuolelta (kulttuurien välisen vuoropuhelun yhteydessä) - luoda Internetiin eurooppalaisen neuvonta- ja opastusfoorumin esimerkiksi rehtoreita, opettajia ja vanhempia varten sekä edistää mahdollisuuksia käyttää tietolähteitä (kulttuurialan laitokset, media, yleinen tieto jne.) ja verkossa olevia käännöspalveluja - taata parhaiten onnistuneiden hankkeiden seurannan ja jatkuvuuden sekä lisätä hyvien toimintatapojen vaihtoa. Euroopan unionissa on jo kokeiltu tämäntyyppistä tukitoimintaa. Esimerkiksi My Europe- ja eSchola-toimissa kehitettiin joukko moduuleja resurssien ja tietojen vaihtamiseksi koulujen kesken. Mahdollisten aihepiirien lukuisuus Ystävyystoiminnan aihepiirin valinnasta vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset: paikallisviranomaiset, oppilaitokset ja opettajat. Toiminnan aiheet ovat kuitenkin perinteisesti liittyneet pitkälti Sokrates-ohjelman aihepiiriin ja sopivat erinomaisesti Lissabonin prosessin mukaisiin tavoitteisiin. Aiheina voivat olla seuraavat: - Kieltenopiskelu. Ystävyystoimintaan liittyvä kommunikointi edellyttää, että opetellaan yhteistyökumppanin kieltä. Kieltä opetellaan yhdessä suunniteltujen ja toteutettujen oppimis-, tutustumis- ja tutkimushankkeiden kautta. - Kulttuurien välinen vuoropuhelu. Yhtenä ystävyystoiminnan haasteena on vahvistaa eri yhteisöjen välistä vuoropuhelua Euroopan unionissa ja kehittää erityisesti vertailututkimuksiin tarvittavia näkökohtia. Vuoropuhelun avulla voidaan myös lisätä hankkeita Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden koululaisten kesken sekä laajentaa niitä kolmansiin maihin, erityisesti Välimeren maihin huhtikuussa 2002 Valenciassa pidetyn Euromed-ministerikokouksen päätelmien mukaisesti. - Euroopan kansalaisuus. Tämä liittyy yhtaikaa kansalaisvalistukseen ja poliittiseen tiedotukseen sekä eurooppalaisten näkökohtien asteittaiseen sisällyttämiseen eri maiden koulutukseen. - Moni- ja poikkialaiset toimintatavat. Kentällä monet oppilasvaihdot ovat monialaisia, eli ne voivat sisältää ympäristökasvatusta, kansainvälisyyskasvatusta ja kulttuurivaihtoa, joiden aiheena voi olla rauha, suvaitsevaisuus tai keskinäinen ymmärrys. Euroopan laajuisten tempausten järjestäminen Euroopan laajuisten tempausten avulla on voitava lisätä Internet-ystävyystoiminnan näkyvyyttä ja tiedottaa koulutusyhteisöille ja kansalaisille sen tärkeydestä yhteiskunnassa ja Euroopassa. Komissio on viime vuosina toteuttanut tämänsuuntaisia hankkeita, jotka ovat olleet erittäin suosittuja: Netd@ys-tapahtuman hankkeisiin osallistuu vuosittain kymmeniä tuhansia kouluja kaikkialta Euroopan unionista. Hankkeet ovat konkreettisia (luodaan verkkosivuja, tuotetaan multimedia-tuotteita sekä järjestetään videokokouksia, verkkokeskusteluja ja tutkimusretkiä), ja niiden avulla edistetään Internetin ja uuden tekniikan opetuskäyttöä sekä yhteistyötä ja vaihtoja eurooppalaisten koulujen kesken. Hankkeiden pohjalta luodaan usein ystävyystoimintaa ja pysyviä suhteita kumppanuuskoulujen kesken. eSchola - sähköistä oppimista esittelevä viikon kestävä kampanja käynnistettiin vuonna 2001 osana komission huhtikuussa 2001 hyväksymää eLearning-toimintasuunnitelmaa. Kampanjan tarkoituksena oli auttaa opettajia hyödyntämään eurooppalaisten koulujen uuden tekniikan avulla kehittämiä hyviä opetuskäytäntöjä. Ensimmäiseen kampanjaan osallistui yli tuhat koulua. Vuonna 2002 määrä kaksinkertaistuu, ja eSchola-viikko on avoin myös Välimeren alueen maiden kouluille kulttuurien välisen vuoropuhelun edistämiseksi. Näiden aloitteiden jälkeen on tarkoitus toteuttaa uusia tempauksia koulujen Internet-ystävyystoiminnan yleistyttyä kaikissa Euroopan unionin maissa. Toimintaa koskevat päätelmät Edellä esitetyn perusteella Euroopan komissio vastaa myönteisesti Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston toiveeseen ja vakuuttaa olevansa kiinnostunut ja sitoutunut saavuttamaan sen kunnianhimoisen tavoitteen, että kaikille toisen asteen oppilaitoksille tarjotaan mahdollisuus luoda Internetin kautta ystävyystoimintasuhteita ja kehittää yhteisiä opetushankkeita vuoden 2006 loppuun mennessä. Tämä tavoite sisältyy jo koulutus- ja tutkimusohjelmiin sekä eEurope- ja eLearning-toimintasuunnitelmiin. Komission mielestä tämä projekti on täysin linjassa niiden suuntaviivojen kanssa, jotka laadittiin Lissabonissa ja joita kehitettiin edelleen Tukholman ja Barcelonan huippukokouksissa. Projektin tarkoituksena on tehostaa ja parantaa uuden tekniikan ja erityisesti Internetin käyttöä digitaalikulttuurin kehittämiseksi ja koulutusjärjestelmien tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi projektilla esimerkiksi kannustetaan nuoria opiskelemaan vieraita kieliä ja edistetään eurooppalaisia näkökohtia opetuksessa. Komissio odottaa, että Sevillassa kokoontuva Eurooppa-neuvosto tukee Internet-ystävyystoimintaprojektin toteutumista, joka perustuu paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten viranomaisten sekä yhteisön toimielinten aktivoimiseen siten, että kunnioitetaan samalla toissijaisuusperiaatetta ja varmistetaan toimien täydentävyys. Paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten viranomaisten osallistumista tarvitaan, jotta saadaan käyttöön tarvittava infrastruktuuri ja laitteet, järjestetään opettajille koulutusta, varmistetaan ystävyystoiminnasta koituvien kulujen rahoitus ja perustetaan valtakunnalliset tai alueelliset Internet-ystävyystoiminnan yhteyspisteet. Yhteisön tasolla luodaan tukijärjestelmä seuraavasti: - taataan yhteisön ohjelmien tuki koulutusalalla, jotta kehitettäisiin verkottumiseen ja virtuaaliliikkuvuuteen liittyviä, opetukseen tarkoitettuja innovatiivisia menetelmiä, sisältöjä ja toimintatapoja - noudatetaan eLearning-ohjelmaa, jonka komissio esittää vuoden 2002 loppupuolella Euroopan parlamentin ja neuvoston toiveiden mukaisesti. Euroopan unionin tähän projektiin myöntämällä rahoituksella aktivoidaan koulutusalan ohjelmien nykyisiä mahdollisuuksia, ja rahoitusta tarkastellaan valmisteltaessa tulevaa sähköiseen oppimiseen keskittyvää monivuotista ohjelmaa. eLearning-ohjelmassa keskitytään osittain edistämään ja kehittämään Internet-ystävyystoimintaa, jotta esimerkiksi perustettaisiin yhteyspisteitä, toteutettaisiin Euroopan laajuisia tukitoimia ja tempauksia sekä vaihdettaisiin hyviä toimintatapoja erityisesti koulutusalalla. Internet-ystävyystoiminnan valmisteluvaiheessa käynnistetään suunnittelu- ja kartoitustoimia, jotta toiminta onnistuisi mahdollisimman hyvin.