FI Euroopan unionin virallinen lehti C 249/26

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2007/C 249/13)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”SLOVENSKÁ PARENICA”

EY nro: SK/PGI/005/0485/19.7.2005

SAN ( ) SMM ( X )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

Nimi: Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky Osoite: Jána Švermu 43 SK-974 04 Banská Bystrica Puhelin: (421) 48 430 02 53 Faksi: (421) 48 430 04 03 Sähköposti: joravcova@indprop.gov.sk

2. Ryhmittymä:

Nimi: Cech bryndziarov Osoite: Kostolná č. 5 SK-900 01 Modra Puhelin: (421) 33 647 29 74 Faksi: (421) 33 647 29 74 Sähköposti: peter.lajda@pobox.sk, biocentrum@vup.sk Kokoonpano: tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3. Tuotelaji:

Luokka 1.3: Juustot

4. Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1. Nimi: ”Slovenská parenica”

4.2. Kuvaus: ”Slovenská parenica” on höyrytetty, miedosti savustettu juusto, joka on kierretty juustonauhasta kahdeksi halkaisijaltaan 6–8 cm:n kokoiseksi ja korkeudeltaan 5–8 cm:n kokoiseksi kiepiksi, jotka on liitetty yhteen S-kirjaimen muotoon. Kiepit liitetään toisiinsa juustosta tehdyllä säikeellä tai ketjulla. Ennen juustonauhan kiertämistä kiepiksi sen paksuus on 2–3 mm, leveys 5–8 cm ja pituus 4–6 m. ”Slovenská parenica” on maultaan mieto ja se tuoksuu lampaanmaidolle ja savulle. Juuston tunnusomaisena piirteenä on juustomassan selkeä kuitumainen rakenne. Kuiva-aineen osuus on vähintään 53 % ja rasvan osuus kuiva-aineessa on vähintään 50 %.

Raaka-aineena käytetään vastalypsettyä, käsittelemätöntä laiduntavien lampaiden raakamaitoa tai lampaan tuoreen ja käsittelemättömän raakamaidon sekä lehmän tuoreen ja käsittelemättömän raakamaidon seosta, jossa lampaanmaidon osuus on vähintään 50 %. Lampaat kuuluvat rotuihin Valaška (valakialainen), Zošľachtená valaška (jalostettu valakialainen), Cigája (Tsigai) ja Východofrízska (itäfriisiläinen).

Juusto saatetaan markkinoille 450–500 gramman painoisissa pakkauksissa. Tuote pakataan läpinäkyvään elintarvikekalvoon tai sellofaaniin kahden karkeasta puuviilusta valmistetun soikion väliin.

Ominaisuudet:

Muoto: ”Slovenská parenica” -juuston muoto koostuu juustonauhasta kierretystä kahdesta 5–8 cm:n korkuisesta ja halkaisijaltaan 6–8 cm:n kokoisesta kiepistä, jotka on liitetty yhteen S-kirjaimen muotoon. Perinteisesti kaksi kieppiä liitetään yhteen juustosta tehdyllä säikeellä.

Tuoksu: ”Slovenská parenica” -juustossa on tunnusomainen lampaanmaidon ja savustuksessa kovaa puuta käyttämällä saadun savun tuoksu.

Maku: pehmeä, miellyttävä, suolainen ja juustomainen lampaanmaitoa muistuttava maku.

Rakenne: kimmoisa, kuitumainen rakenne, joka murtuu säikeittäin.

Väri: vaihtelee pinnalla keltaisesta ruskeaan savustuksen takia, sisällä valkoisesta voinkeltaiseen.

Koostumus: kuiva-aineen osuus on vähintään 53 %; rasvan osuus kuiva-aineessa on vähintään 50 %; natriumkloridia enintään 3 %.

Mikrobiologiset vaatimukset: sisältää Lactobacillus-, Enterecoccus-, Lactococcus- ja Streptococcus-sukuihin kuuluvia maidon luontaisia mikro-organismeja. Ei saa sisältää patogeenisia mikro-organismeja (Listeria monocytogenes ja Salmonella). Höyryttämällä 60–70 °C:n lämpötilassa saadaan aikaan osittainen pastörointi, jonka aikana luontaisen mikroflooran osuus vähenee noin 105:stä 102:een.

4.3. Maantieteellinen alue: Historiallisten lähteiden mukaan ”Slovenská parenica” -juustoa ryhdyttiin valmistamaan Zvolenin ja Breznon kaupunkien ympäristössä 1800-luvun alussa. Vaiheittain sen valmistus levisi lähes koko Slovakian alueelle. Toisen maailmansodan jälkeen ”Slovenská parenica” -juustoa on valmistettu ainoastaan rajatulla Slovakian vuoristoalueella, jossa korkeus merenpinnasta on vähintään 200 metriä. Lampaita laidunnetaan aikaisin keväällä (maalis-huhtikuussa) rajatun alueen matalammissa osissa. Toukokuussa ja kesän ajaksi lampaat siirretään korkeammalla sijaitseville laidunmaille.

Alueen länsirajan muodostavat Valkeiden Karpaattien, Považský Inovecin, Tríbečin, Vtáčnikin, Štiavnické vrchyn ja Krupinská vrchovinan vuoristojen länsirinteet.

Etelärajan muodostavat Krupinská vrchovinan, Cerová vrchovinan, Stolické vrchyn, Slovenský krasin, Volovské vrchyn ja Slanské vrchyn vuoristojen etelärinteet.

Itärajan muodostavat Vihorlatská vrchovinan, Popriečinyn, Beskydské predhorien ja Bukovské vrchyn vuoristojen rinteet sekä Ukrainan valtionraja.

Pohjoisrajan muodostavat Puolan valtionraja ja seuraavien vuoristojen rinteet: Laborecká vrchovina, Ondavská vrchovina, Ľubovnianska vrchovina, Pieniny, Spišská Magura, Tatravuoret, Skorušinské vrchy, Podbeskydská vrchovina, Oravské Beskydy ja Kysucké Beskydy. Pohjoisrajasta muodostavat osan myös Tšekin valtionraja, Turzovská vrchovinan, Javorníkyn ja Valkeiden Karpaattien vuoristojen rinteet sekä Skalican rajanylityspaikka.

Hakemukseen sisältyy koko maan nimi, koska rajattu maantieteellinen alue käsittää yli 80 % Slovakian kokonaispinta-alasta. Slovakian tasavallan pinta-ala on 49 035 km2. Kyse on siis yhdestä Euroopan unionin pienimmistä jäsenvaltioista, jonka pinta-ala on verrattavissa eräiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueiden pinta-alaan.

Slovakia oli aiemmin osa Tšekkoslovakian tasavaltaa, joka jakaantui 1. tammikuuta 1993 itsenäiseksi Tšekin tasavallaksi ja itsenäiseksi Slovakian tasavallaksi.

Edellä mainitusta johtuu, että ”Slovenská parenica”-nimityksen käytössä ei ollut kyse valtion nimestä, vaan ainoastaan sen osan nimestä, josta historiallisten tapahtumien seurauksena 1. tammikuuta 1993 tuli valtion nimi. Koska kyseessä oli jo käytössä ollut nimitys, joka oli kansainvälisesti tunnettu ja kuluttajalle tuttu, Slovakia hakee sille edelleen suojaa myös Euroopan yhteisön tasolla.

”Slovenská parenica” -juustoa valmistetaan koko rajatulla alueella samaa tuotantomenetelmää noudattaen. Rajatulla alueella laiduntaa samoihin rotuihin (Valaška, Zošľachtená valaška, Cigája ja Východofrízska) kuuluvia lampaita laidunmailla, joiden kasvillisuus ja ilmastolliset olosuhteet ovat samanlaiset, minkä takia perusraaka-aine, lampaanmaito, on laadultaan samantasoista.

”Slovenská parenica” -juuston valmistus on historiallisesti sidoksissa kyseiseen alueeseen, mistä todistavat myös kirjallisuusviitteet.

4.4. Alkuperätodisteet: Lampaan- ja lehmänmaidon tuotanto sekä varsinainen ”Slovenská parenica” -juuston valmistus tapahtuvat yksinomaan rajatulla alueella eli Slovakian vuoristoisella alueella. Raakamaito saostetaan, minkä jälkeen ”Slovenská parenica” -juuston valmistus tapahtuu suoraan karjatiloilla ja erityisillä salaš-tiloilla (lammastiloilla) tai maito kuljetetaan jalostettavaksi juustoloihin tai meijereihin. Yksittäiset juustolat ostavat raakaa lampaan- ja lehmänmaitoa lähialueilta rajatulla alueella.

Valvonta ja dokumentointi siinä tapauksessa, että tuottaja ostaa käyttämänsä maidon, toteutetaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa tarkastetaan lampaan- ja/tai lehmänmaidon toimittajat. Tarkastuksessa varmistetaan, että eläinten pitopaikka ja laidunmaiden sijainti on rajatulla alueella ja että maito on peräisin asianmukaisista lammasroduista.

Eritelmän vaatimuksia vastaavat tilat, kasvattajat ja toimittajat on kirjattu toimittajaluetteloon, jota ylläpitää ja päivittää juustonvalmistajien yhdistys (Cech bryndziarov).

Valvonnan toisessa vaiheessa tarkastetaan ”Slovenská parenica” -juuston tuottajat. Tässä yhteydessä tarkastetaan:

käytettävien raaka-aineiden alkuperä hankinta-asiakirjojen perusteella; niitä verrataan luvan saaneiden toimittajien luetteloon,

valmistuksessa käytettävän lampaanmaidon vähimmäismäärän noudattaminen hankittujen raaka-aineiden määrää koskevien asiakirjojen ja ”Slovenská parenica” -juuston myyntimäärien perusteella,

tuotantorekisterien ja analyysitulosten perusteella, että tuotteen tuotantovaatimuksia ja laatuparametreja on noudatettu.

Tarkastus toteutetaan pelkästään yksivaiheisena siinä tapauksessa, että tuottaja käyttää ”Slovenská parenica” -juuston valmistukseen maitoa omasta tuotannostaan.

Tässä yhteydessä tarkastetaan:

eläinten pitopaikka ja laidunmaiden sijainti, joiden on oltava on rajatulla alueella,

lampaiden rotu; pidettävien lampaiden on kuuluttava asianmukaisiin rotuihin,

valmistuksessa käytettävän lampaanmaidon vähimmäismäärän noudattaminen tuotettua maitoa koskevien asiakirjojen ja ”Slovenská parenica” -juuston myyntimäärien perusteella,

tuotantorekisterien ja analyysitulosten perusteella, että tuotteen tuotantovaatimuksia ja laatuparametreja on noudatettu.

Tuotteen tunnistettavuus varmistetaan ilmoittamalla pakkauksessa nimitys ”Slovenská parenica”, tuottajan nimi ja tuotantolaitoksen osoite. Tuotteen alkuperä suojatulta maantieteelliseltä alueelta taataan tuottajan tuotantolaitoksen sijainnin perusteella sillä tarkasti rajatulla maantieteellisellä alueella, jolla ”Slovenská parenica” -juustoa saa valmistaa.

4.5. Tuotantomenetelmä: ”Slovenská parenica” -juustoa valmistettiin alun perin lampaankasvattajien keittiöissä, joissa oli tätä tarkoitusta varten lämpötilan ja tilankäytön kannalta soveltuvat olosuhteet ja joissa oli savustukseen ja säilytykseen soveltuva tila. Kun paimenet oppivat rakentamaan aiempaa säänkestävämpiä ja tilavampia asumuksia (salaš-tiloja), ”Slovenská parenica” -juuston valmistus kulkeutui myös näille lammastiloille. Alkuperäinen salaš-tiloilla noudatettu tuotantomenetelmä on säilynyt joissakin kotitalouksissa nykypäiviin saakka. Lypsetty raaka lampaanmaito tai lampaan- ja lehmänmaidon seos, jossa lampaanmaidon osuus on vähintään 50 %, saostetaan 29–32 °C:n lämpötilassa. Maito saostuu noin puolen tunnin kuluttua juoksetteen lisäämisestä. Saostunutta juustomassaa sekoitetaan harppumaisella sekoittimella ja se leikataan juustoveitsellä 0,5–1 cm:n kokoisiksi rakeiksi. Murennetun juustomassan annetaan levätä, minkä jälkeen se muotoillaan käsin kokkareeksi. Kokkare nostetaan juustoliinan avulla heran seasta ja jätetään valumaan. Juustomassa tiivistyy puisessa astiassa tai kaksoispohjalla varustetussa ruostumattomassa teräsastiassa. Lampaanmaidosta saadun kokkareen paino on juustoliinasta poistamisen jälkeen 3–5 kg.

Valumisen ja kovettumisen jälkeen (4–10 tuntia) kokkare nostetaan puiselle ja ruostumattomasta teräksestä valmistetulle telineelle hapatusta varten. Hapatus kestää noin 24 tuntia 20–23 °C:n lämpötilassa, jotta juuston pH-arvoksi saataisiin noin 5,3.

Riittävästi hapatettu kiinteä juusto leikataan pienempiin paloihin, joista punnitaan noin kg:n verran yhden ”Slovenská parenica” -juuston valmistusta varten. Punnittu juusto asetetaan puiseen juustoastiaan lämpimään veteen (60–70 °C), minkä jälkeen se rikotaan juustoastian sisäseinämiä vasten puisella kauhalla, kunnes siitä on muodostunut hienojakoinen juustotaikina. Näin aikaansaadusta juustotaikinasta puristellaan käsin ylimääräinen vesi, ja taikina venytetään ja taitetaan moninkertaiseksi. Venyttäminen ja taittaminen toistetaan useaan kertaan. Tällä tavalla käsitellystä juustotaikinasta irrotetaan vetämällä nauha, joka muotoillaan puisella alustalla kämmensyrjällä 4–6 m pitkäksi, noin 6 cm leveäksi ja 2–3 mm paksuksi. Irrotettu nauha laitetaan tarkoitusta varten valmistettuun kyllästettyyn kylmään suolaliuokseen. Liuoksesta poistamisen jälkeen suolaliuoksen jäämät pyyhitään nauhasta, joka taitetaan keskeltä alustan päällä, minkä jälkeen nauhaa kierretään molemmista päistä niin, että se muodostaa täytetyn S-kirjaimen. Juusto sidotaan yhteen juustosta tehdyillä säikeillä ja se jätetään puiselle alustalle. Kuivumisen jälkeen juusto viedään savustamoon, jossa sitä savustetaan noin kahden tunnin ajan kovaa puuta polttamalla saadulla savulla.

4.6. Yhteys maantieteelliseen alkuperään: ”Slovenská parenica” -juustoa ryhdyttiin valmistamaan kotikäyttöön lampaankasvattajien perheissä 1700-luvun aikana. 1800-luvun aikana sitä saatettiin markkinoille nykyisen Slovakian alueen lisäksi myös Wienissä ja muissa Euroopan kaupungeissa.

”Slovenská parenica” -juustoa koskevat kirjalliset viitteet yltävät 1800-luvulle. Tunnettu maitoalan asiantuntija, 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa elänyt professori Otakar Laxa piti ”Slovenská parenica” -juustoa höyrytettyjen juustojen valmistustaidon huipentumana. Juustonvalmistustaitoa käsittelevässä kirjassaan ”Syrařství” (1. painos v. 1908) hän mainitsee ”Slovenská parenica” -juuston ainutlaatuisena juustona ja kuvailee sen valmistusta ja mielenkiintoista muotoa. Hän kirjoittaa ”Slovenská parenica” -juustosta seuraavaa:

”Missään muussa juustossa ei ole sellaista slovakialaista luonnetta kuin ’Slovenská parenica’ -juustossa, jota on ylipäätään pidettävä ainutlaatuisena juustonvalmistuksen ilmiönä.”

Kirjoittaja nimittää ”Slovenská parenica” -juustoa ”juustojen kuningattareksi” ja kirjoittaa, että juustossa on erikoinen muoto, joka muistuttaa muinaisslaavien koristuksissa toistuvia kuvioita.

Vuodelta 1917 peräisin olevan Itävallan elintarvikesäännöstön (Codex Alimentarius Austriacus, III osa, Wien) kohdassa Juustot sivulla 180 lukee: ”Parenica on höyrytetty, venytetty juusto, joka nostetaan kuumasta vedestä nauhoiksi ja säikeiksi, minkä jälkeen se kierretään kiepiksi ja savustetaan. Sen alkuperäksi on yksiselitteisesti määritelty Oberungarn (Ylä-Unkari) eli Slovakia, ja siitä käytetty nimitys on sama kuin slovakin kielessä eli ’Parenica’.”

Hakemus maantieteellisen nimityksen ”Slovenská parenica” rekisteröimiseksi perustuu niin tuotteen maineeseen, ainutlaatuisuuteen, alkuperäiseen tuotantotapaan, erityiseen muotoon ja valmistajien ammattitaitoon kuin perinteisiinkin. ”Slovenská parenica” -juuston erityinen ominaispiirre johtuu laiduntavista lampaista saadun maidon laadusta (ks. kohta 4.2), mutta pääasiassa erityisestä tuotantomenetelmästä, joka perustuu juustotaikinan useaan kertaa toistettavaan venyttämiseen ja taittamiseen. Tällä tavoin valmistellusta taikinasta irrotetaan vetämällä nauha, joka muotoillaan puisella alustalla kämmensyrjällä, laitetaan tarkoitusta varten valmisteltuun liuokseen ja liuoksesta poistamisen jälkeen taitetaan keskeltä alustan päälle, minkä jälkeen nauhaa kierretään molemmista päistä niin, että se muodostaa täytetyn S-kirjaimen. Juusto sidotaan yhteen juustosta tehdyillä säikeillä. Tämä erityinen tuotantomenetelmä syntyi rajatulla alueella, jossa sitä myös noudatetaan. ”Slovenská parenica” ei erotu muista juustoista ainoastaan siksi, että sen valmistuksessa noudatetaan erityistä tuotantotapaa, mutta myös siksi, että sen täytetyn S-kirjaimen muoto on juustoissa epätavallinen. Tuotteen laatu perustuu valmistajien ammattitaitoon ja kokemukseen.

”Slovenská parenica” -juuston erityisyydestä ja ainutlaatuisuudesta todistaa myös ”Slovenská parenica” -nimityksen suojaaminen kahdenkeskisillä sopimuksilla, joita ovat seuraavat: Tšekkoslovakian sosialistisen tasavallan hallituksen ja Portugalin tasavallan hallituksen välinen 18. toukokuuta 1987 tehty sopimus alkuperätietojen suojasta, alkuperän merkitsemisestä sekä muista maantieteellisistä ja vastaavista merkinnöistä sekä Tšekkoslovakian sosialistisen tasavallan ja Itävallan tasavallan välinen 20. tammikuuta 1981 tehty sopimus alkuperään viittaavien maatalous- ja teollisuustuotteiden alkuperätietojen suojasta, alkuperän merkitsemisestä ja muista merkinnöistä.

”Slovenská parenica” -juuston viennillä on osaltaan merkittävä ja vahvistava vaikutus matkailuun. Slovakian tunnusomaisia piirteitä täydentävät slovakialaiset lammastalouteen perustuvat elintarvikkeet. Lisäksi vaativa ulkomainen matkaaja ei enää hakeudu matkatoimistojen perinteisen palvelutarjonnan pariin, vaan etsii jotain ainutlaatuista ja erikoista.

Monesti turistit liittävät Slovakian lampaista saataviin tuotteisiin, jotka kasvattavat Slovakian mainetta, ja vierailevat yhä uudelleen Slovakiassa etsiytyen paimenmajoille ja salaš-tiloille myös ”Slovenská parenica” -juuston ja muiden lammastaloustuotteiden takia.

Slovakian kaupungeissa järjestetään vuosittain ”jarmok”-nimellä tunnettuja markkinoita, joilla tätä tuotetta on aina saatavilla.

4.7. Tarkastuslaitos: ”Slovenská parenica” -juuston laatua ja eritelmän noudattamista valvovat säännöllisesti BEL/NOVAMANN International s.r.o. -yritys sekä EN 45011 -standardin mukaisesti akkreditoitu ja Slovakian maatalousministeriön valtuuttama CERTEX-sertifiointielin.

4.8. Merkinnät: Eritelmän mukaisesti ”Slovenská parenica” -juustoa valmistava tuottaja voi käyttää tuotteen merkitsemiseen, myynninedistämiseen ja markkinointiin ”Slovenská parenica” -nimitystä ja ilmoittaa asetuksen (EY) N:o 510/2006 12 artiklan 2 kohdan ja 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että kyse on suojatusta maantieteellisestä merkinnästä, ja vastaavasti käyttää yhteisön tunnusta.

Tuotteen pakkausmerkinnöissä on nimityksen ”Slovenská parenica” oltava korostetusti esille.

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.