Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Valkoisen kirjan 'Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa' seurannasta tehty arviointi"



Virallinen lehti nro C 095 , 30/03/1998 s. 0062



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Valkoisen kirjan `Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa` seurannasta tehty arviointi" (98/C 95/16) Komissio päätti 3. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 18. joulukuuta 1997. Esittelijä oli Christoforos Koryfidis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. tammikuuta 1998 pitämässään 351. täysistunnossa (tammikuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 53 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Lausunnon pohjana olevassa asiakirjassa pyritään esittämään tiivistelmä komission viime aikoina saamista poliittisista viesteistä, jotka ovat tulosta valkoisen kirjan "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" synnyttämästä keskustelusta. 1.2. Keskusteluissa oli osallistujina yhteisön toimielimet, jäsenvaltiot, asiantuntijoita, ammattijärjestöjä (työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä), korkeakouluja ja muita koulutuslaitoksia sekä kansalaisjärjestöjä. Keskusteluiden pohjalta päädyttiin seuraaviin yleisiin päätelmiin: Kansalaiset on saatava tietoisiksi siitä, että ammattitaitoja ja -tietoja on kehitettävä koko elämän ajan. Yksilön ammattitaidot ja -tiedot ovat yhteydessä työn saamiseen sekä yhteiskuntaelämään integroitumiseen ja kansalaisoikeuksien harjoittamiseen. Kognitiivisen eli oppimisen yhteiskunnan ja Euroopan kilpailukyvyn sekä sen itsetuntemuksen ja omien arvojensa tunnustamisen välillä on yhdysside. Koulutuksen edistämisen perusperiaatteet ja -ehdot on määriteltävä siten, että koulutusta pidetään "yhteiskuntasuunnitelman ydintekijänä". Tämä on valkoisen kirjan merkittävin poliittinen panos nykyiselle ja tulevalle Euroopalle. 2. Yleistä 2.1. Komitea painottaa lausunnossaan aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta Oppiminen ja opettaminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" seuraavia näkökohtia: Valkoista kirjaa pidetään "erittäin tärkeänä pohjana vuoropuhelulle, jossa tutkitaan Euroopan nykytodellisuutta ja tulevaisuudennäkymiä". Komitea katsoo valkoisen kirjan "kirjaavan eurooppalaisen yhteiskunnan ja Euroopan talouden kehitysvaiheita samoin kuin tyydytettäviä tarpeita joustavan siirtymän aikaansaamiseksi tulossa olevaan kognitiivisen yhteiskunnan todellisuuteen". Komitea huomauttaa myös, että "kognitiivisen yhteiskunnan tavoittaminen ei voi onnistua jäsenvaltioiden eikä huipputason yksittäisten suuntausten, strategioiden ja kokeilujen kautta. Se onnistuu vain kokonaisvaltaisen, tietoisen ja järjestelmällisen yhteiskunnallisen ponnistuksen kautta, jolla on yhteisesti hyväksytty koordinaattori, yhteisesti hyväksytyt erimielisyyksien sovittelumenettelyt sekä yhteisesti hyväksytyt näkyvät välitavoitteet. Tämän kognitiivisen yhteiskunnan saavuttamiseksi tarvittavan yhteiskunnallisen ponnistuksen koordinointi kuuluu ilman muuta EU:lle ja sen toimielimille, erityisesti komissiolle." 2.2. Komitea on tyytyväinen, että: komissio on julkaissut tiedonannon, jossa luodaan katsaus valkoiseen kirjaan sekä annetaan tietoa siitä ja sen kattamista toimista. Tämä on poikkeuksellista ja ansaitseekin siten erityisen kiitoksen; keskustelujen tulokset vahvistavat komitean valkoisesta kirjasta antaman lausunnon yleishuomiot ja kannanotot sekä suurimman osan komitean tekemistä erityishuomioista. 2.3. Samalla komitea: on sitä mieltä, ettei valkoisen kirjan julkaisemisesta ole kulunut tarpeeksi aikaa lopullisten johtopäätöksien tekemiseksi arvioinnin muodossa; korostaa edelleenkin, että yhteiskunnallista keskustelua on laajennettava, sen on oltava komission vastuulla ja siihen on liityttävä konkreettisia toimia, joita asiaan tutustuneet toimijat kehittävät. 2.4. Komitean mielestä jäsenvaltiossa on jo tämän suuntaiselle toiminnalle otollinen ympäristö ja olosuhteet. Keskusteluun osallistuneet järjestöt ja yksilöt pitävät valkoista kirjaa viitekehyksenä sekä idea- ja todistuslähteenä kaikille koulutuksen tulevaisuutta koskeville näkemyksilleen ja tutkimuksilleen sekä kartoitukselle, jolla pyritään löytämään väylä kohti kognitiivista yhteiskuntaa. Komission tulee käyttää tätä tilannetta hyväkseen mahdollisimman pian ja mahdollisimman tarkkaan. 2.5. Komitea jakaa komission asiakirjassaan esittämän käsityksen, että keskusteluissa vahvistettiin valkoisen kirjan pääteemat ja -tavoitteet. Komitea on myös samaa mieltä koulutuksen ja työllisyyden välisen yhteyden taloudellisesta ulottuvuudesta ja vaikutuksista sekä tarpeesta arvioida koulutusohjelmia laadittaessa toimien puhtaasti koulutuksellisten näkökohtien lisäksi tunne-elämään liittyvät moraaliset, henkiset ja kulttuuriset näkökohdat. 2.6. Komitea haluaa vielä korostaa riskejä, jotka liittyvät sellaiseen uuteen maailmaan johtavaan kehitykseen, jossa on rajoittamaton mahdollisuus saada tietoja, jossa tieto välittyy käsittämättömän nopeasti ja jossa on täysin erilaiset viestintäolosuhteet ja -keinot. 2.6.1. Mikäli ei ryhdytä toimiin eurooppalaisten saamiseksi mahdollisimman tiiviisti mukaan kaikkiin muutosmenettelyihin ja -toimiin, yhteiskuntien sisällä ja valtioiden välillä syntyy uusia ja entistä syvempiä eroja tiedon haltijoiden ja niiden välillä, joilla tietoa ei ole. 2.6.2. Tämä on syynä siihen, että komitea painottaa tarvetta luoda ja kehittää viipymättä toimintalinjoja, joilla voidaan estää syrjäytyminen, joka uhkaa merkittävää väestönosaa ja erityisesti riskiryhmiä, joilla eri syistä ei ole mahdollisuutta tai tilaisuutta käyttää uutta teknologiaa ja päästä sen avulla uuden tiedon lähteille. 2.6.3. Tällaisella ennaltaehkäisevällä toiminnalla voidaan hoitaa elinikäisen oppimisen käsitteen konkreettinen ja mahdollisimman laaja toteuttaminen. Näin kaikille unionin kansalaisille taataan mahdollisuus uuden tieto- ja viestintäteknologian käyttöön ja hyödyntämiseen sekä luodaan yleisellä tasolla olosuhteet, joissa kansalaiset voivat aktiivisesti ja asteittain saavuttaa oppimisen yhteiskunnan. 2.6.4. Komitean mukaan näiden tärkeiden aloitteiden onnistumisen kannalta on välttämätöntä, että keskushallinto ja alueet (EU, jäsenvaltiot ja paikallisyhteisöt), yksilöt, yhteiskunnat sekä julkinen ja yksityinen sektori toimivat yhteistyössä. 2.6.5. Komitean mielestä komission ja EU:n muiden toimielinten on oltava käynnistämässä ja viemässä loppuun toimenpiteitä, joilla päästään oppimisen yhteiskunnan luomiseen Euroopan unionissa. 2.7. Kognitiiviseen yhteiskuntaan johtavien ohjelmien rahoitukseen tarvittavien varojen irrottamisen osalta komitea kannattaa seuraavia näkökohtia. 2.7.1. Komitean mielestä näiden aloitteiden rahoituksen ja laatimisen edellyttämän poliittisen tahdon osoittaminen on tämän hetken tärkein poliittinen päätös, joka Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten on tehtävä. 2.7.2. Tämän poliittisen päätöksen toteuttamiseksi on välttämätöntä, että EU:n kaikki yhteiskunnalliset osapuolet saavat täyttää asiassa oman tehtävänsä. Julkisella ja yksityisellä sektorilla, työmarkkinaosapuolilla, ammatinharjoittajien, työntekijöiden ja työnantajien järjestöillä, yrityksillä ja asiantuntijoilla, opettajilla ja kansalaisjärjestöillä, jotka ovat kiinnostuneita näistä kysymyksistä, on mahdollisuus osallistua pohdinnoillaan ja toiminnallaan siirtymiseen kohti kognitiivista yhteiskuntaa. 3. Erityistä Komitea tekee tarkasteltavana olevan komission tiedonannon pohjalta seuraavat huomiot valkoisessa kirjassa mainituista kokeiluista. 3.1. Tavoite I: Pätevyyden tunnustaminen ja henkilökohtaista ammattitaitokorttia koskeva periaate 3.1.1. Valkoisen kirjan ensimmäisenä yleistavoitteena oli "Uusien tietojen hankkimiseen kannustaminen". Tavoitteeseen liittyvät tavoitteet olivat seuraavat: pätevyyden tunnustaminen; liikkuvuus; multimediaopetusohjelmistot. 3.1.2. Komitea tekee valkoisesta kirjasta antamassaan lausunnossa seuraavat huomiot ensimmäisestä yleistavoitteesta: Komitea yhtyy toteamukseen, jonka mukaan kognitiivisen yhteiskunnan tulo edellyttää uusien tietojen hankkimiseen kannustamista. Komitean mukaan koulutuksen eurooppalaisella ulottuvuudella ja jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiä täydentävällä toiminnalla on edessään rajattomat näkymät, kunhan komissioon suhtaudutaan huomaavaisesti ja suopeasti, kun se pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön uusia pätevyydentunnustamismalleja, tukemaan liikkuvuutta ja hyödyntämään uutta viestintäteknologiaa koulutuksen palveluksessa. Komitea esittää edellä mainitussa lausunnossa komission ehdottamien Euroopan tason toimien osalta seuraavat ehdotukset: Komitea myöntää, että pätevyyden tunnustamiseen on luotava eurooppalaisen menettelyn kautta toisenlainen yksinkertainen ja nykyaikainen lähestymistapa. Komitea painottaa kuitenkin, että on huolehdittava siitä, että tällä vahvistettujen tietojen ja taitojen vertailulla on konkreettiset ja oleelliset tulokset. Komitea korostaa, että työmarkkinaosapuolilla voi olla tässä keskeinen osuus. Komitea painottaa Erasmus-ohjelman puitteissa opiskelijoiden liikkuvuudesta saatuja etuja ja ehdottaa määrärahojen lisäämistä ja käytettävissä olevien määrärahojen entistä rationaalisempaa käyttöä, jotta ohjelmaan osallistuvien määrää voidaan lisätä. Samalla komitean mielestä tulee kehittää erityinen liikkuvuusohjelma ammattikoulujen opettajille ja opiskelijoille sekä oppisopimuskoulutukseen. Multimediaopetusohjelmistojen osalta komitea katsoo, että yhteisön on voitettava olemassa olevat esteet ja tehtävä päätöksiä, jotta käyttöön saadaan eurooppalaisia multimediaopetusvälineitä. On myös annettava opettajille lisäkoulutusta uuden teknologian käyttämiseen, niin että he pystyvät hyödyntämään sitä ja opettamaan sen käyttöä. 3.1.3. Komission tiedonannossa "Valkoisen kirjan `Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa` seurannasta tehty arviointi" esitetty ensimmäinen yleistavoite käsittelee vain pätevyyden tunnustamista ja siinä rajoitutaan määrittelemään henkilökohtaista ammattitaitokorttia koskeva periaate. Keskusteluista on kuitenkin käynyt ilmi, että koulujärjestelmän ulkopuolella erityisesti tieto- ja multimediatekniikan avulla tehtävä automaattinen pätevyyden todistamismenettely herättää epäilyjä ja vastustusta jopa näin rajatusti määriteltynä. Komitea seuraa joka tapauksessa kiinnostuneena komission kokeiluhankkeita pätevyyden tunnustamisessa perustietojen hankkimisesta, esimerkkeinä matematiikka, luonnontieteet, vieraat kielet; teknisten ja ammatillisten taitojen hankkimisesta pankkitoiminnassa, lakialalla, toimistotekniikassa, samoin kuin avain- eli horisontaalisten pätevyyksien hankkimisesta. 3.1.4. Komitea painottaa kannattavansa periaatteessa komission esittämiä näkemyksiä pätevyyden tunnustamisesta, mutta haluaa kiinnittää komission huomion tapaan, jolla tätä käsitettä edistetään. Komitea pitääkin myönteisenä komission tiedonannossaan esittämää huomiota, jonka mukaan "pätevyyden tunnustamisen tavoitteena ei ole korvata perinteisiä tutkintotodistuksia eikä vähentää koulujärjestelmän tunnustaman pätevyyden arvoa eikä etenkään lisätä byrokratiaa Euroopan tasolla." Komitea ehdottaa, että keskustelua jatketaan kaikkien syntyneiden väärinkäsitysten poistamiseksi, yksimielisyyden saavuttamiseksi sekä konkreettisemmin sellaiseen pätevyyden tunnustamisen järjestelmään pääsemiseksi, jonka asianosaiset piirit, joilla on valtuudet ottaa kantaa asiaan, voivat hyväksyä. Komitea ehdottaa lisäksi keskustelun laajentamista koko yhteiskunnan tasolle niin, että koko prosessi saa todellisen sisältönsä ja avoimuutensa ansiosta yleistä hyväksyntää yhteiskunnassa. Tätä hyväksyntää tarvitaan eri eturyhmien välisten erimielisyyksien haihduttamiseksi, mutta myös kaikkien osapuolten hyväksymien ratkaisujen asteittaiseksi löytämiseksi. 3.2. Tavoite II: Koulun ja yritysten lähentäminen sekä harjoittelun kehittäminen 3.2.1. Valkoisen kirjan toista yleistavoitetta "Koulun ja yritysten lähentäminen" perusteltiin tarpeella luoda koulun ja yritysmaailman välille yhteydet, jotka pohjautuvat niiden täydentäviin tehtäviin oppimisen ja työllisyyden alalla. Valkoisen kirjan mukaan tämän lähentymisen toteuttamiseksi on täytettävä seuraavat ehdot: koulutuksen käyttöönottaminen työelämässä; yritysten osallistuminen koulutukseen ei vain työntekijöidensä koulutukseen, vaan myös nuorten ja aikuisen koulutukseen; koulutuslaitosten ja yritysten välisen yhteistyön kehittäminen. Valkoisessa kirjassa mainitaan seuraavat välineet koulu- ja yritysmaailman lähentämiseksi: harjoittelu; ammatillinen koulutus. 3.2.2. Komitea painottaa valkoisesta kirjasta antamassaan lausunnossa koulu- ja yritysmaailman yhteyksien merkitystä oppimisen yhteiskuntaan siirtymisessä. Komitea huomauttaa myös, että tämän yhteyden tulee toimia kummankin osapuolen hyödyksi (koulu- ja yritysmaailma). Komitean mukaan erityisesti pk-yritysten "tulee nähdä, mitä tarkoittaa korkeatasoinen koulutus niiden tuotteiden markkinoinnille, laadulle ja kilpailukyvylle" ja olla siten tietoisia tarpeesta investoida koulutukseen yleisesti ja erityisesti oman alueensa kouluihin. 3.2.3. Komission tiedonannossa mainitaan valkoisesta kirjasta käydyn keskustelun ensimmäisistä tuloksista muun muassa seuraavat: koulutuksen ja työelämän lähentämisen tarpeen tunnustaminen kuitenkin niin, "ettei tarkoituksena ole mukauttaa koulutusjärjestelmiä mekaanisesti ainoastaan työelämän tarpeisiin"; eurooppalaisen harjoittelujärjestelmän ajatuksen hyväksyminen; tämä järjestelmä antaa suuntaa liikkuvuuden helpottamiseksi ja harjoittelun laadun parantamiseksi; velvoite edistää ja kartoittaa tekijöitä, jotka vaikuttavat koulujen ja yritysten kumppanuuden onnistumiseen harjoittelun aikana. Tavoitteen II toteuttamiseksi tarvittavista toimista komissio mainitsee seuraavat: erityisesti nuorille suunnattujen (työssä käyvät, harjoittelijat ja opiskelijat) kansainvälisten erityisohjelmien laatiminen; korkeakouluasteen harjoittelun ja koulutuksen vuorottelun kehittämisen tukeminen; 500 opettajalle annettava tuki, jotta he pääsevät yrityksiin harjoittelemaan, jolloin voidaan lujittaa opetuksen ja työelämän välisiä suhteita. 3.2.4. Komitea arvioi yhdenmukaisesti valkoisesta kirjasta antamassaan lausunnossa esittämiensä ammattikoulutuksen edistämistä sekä harjoittelun ja vuorottelun tukemista, uudenaikaistamista ja edistämistä koskevien kannanottojen kanssa , että koulu- ja yritysmaailman välisten suhteiden luomisessa on merkittävä asema sillä, miten työ- ja koulutusmaailma pystyvät muuttamaan käsitystään näistä suhteista. Komitea kannattaakin kaikkia komission tekemiä valintoja ja toimia, joilla pyritään muuttamaan nykyisiä asenteita sekä palkitsemaan kummankin osapuolen pyrkimyksiä edistää näitä suhteita rakentavan vuoropuhelun hengessä. Komitea on samaa mieltä siitä, että ammattikoulutuksen ja harjoittelun eurooppalainen ulottuvuus voi helpottaa pätevyyden vastavuoroista tunnustamista sekä edistää liikkuvuuden kehittämistä ja opetuksen laadun yleistä parantamista kuitenkin sillä ehdolla, että se täydentää kansallisia järjestelmiä eikä kilpaile niiden kanssa ja että se tarjoaa ohjelmia, jotka todella vastaavat olemassa olevia tarpeita. Komitea tähdentää, että harjoittelua eurooppalaisella tasolla edistäviä konkreettisia toimia on ollut tähän mennessä vähän. Komitean mielestä tarkoitukseen myönnetyt varat ovat erittäin vaatimattomat. Komitea huomauttaa lopuksi, että ammatillisen koulutuksen, harjoittelun ja vuorottelun edistämisellä Euroopan tasolla pyritään parantamaan Euroopan kykyä vastata jatkuvan kasvun ja kilpailukyvyn pararantamisen haasteisiin sekä unionin kansalaisten kykyä täyttää syntymässä olevan kognitiivisen yhteiskunnan vaatimukset. Komitea painottaa tämän tavoitteen merkitystä ja arvoa Euroopan tulevaisuudennäkymien kannalta ja pyytää, että komissio tiivistää toimintaansa, jotta voidaan välttyä kaikenlaisilta tavoitetta ja sen saavuttamista koskevilta dogmaattisilta asenteilta. Komissio on selvästi asettumassa tälle linjalle todetessaan, että "ei ole olemassa harjoittelumallia, jota olisi pidettävä ainoana ammatilliseen koulutukseen johtavana tienä". 3.3. Tavoite III: Syrjäytymisen torjuminen koulutuksen avulla 3.3.1. Valkoisen kirjan kolmas yleistavoite on "Syrjäytymisen torjuminen". Komission perusteet tavoitteen valitsemiselle ja pyrkimykselle saavuttaa se pohjautuvat todelliseen tilanteeseen, jossa suuri väestönosa on suljettu pois työmarkkinoilta ja siten syrjäytynyt. Tämän ilmiön torjumiseksi jäsenvaltiot ja EU ovat komission mukaan toteuttaneet useita merkittäviä aloitteita, joihin komissio ehdottaa lisättäväksi seuraavat: toisen mahdollisuuden tarjoavat koulut (); eurooppalainen vapaaehtoispalvelu. 3.3.2. Komitea esittää valkoisesta kirjassa antamassaan lausunnossa kolmannesta yleistavoitteesta seuraavat arviot: Komitea pitää välttämättömänä tarjota koulutusjärjestelmästä syrjäytyneille tai syrjäytymässä oleville nuorille toinen mahdollisuus sopeutua yhteiskuntaan. Komitean mielestä komission ehdotus toisen mahdollisuuden tarjoavien koulujen perustamisesta on "toivottava ja hyväksyttävä" ratkaisu. Komitea painottaa, että tämän koulujärjestelmän tulee olla niin joustava, että se voi tarjota toisen mahdollisuuden aikuisille, joilla on alhainen peruskoulutus, jotta voidaan välttää heidän vain tästä syystä johtuva syrjäytymisensä. Komitean mielestä nämä toisen mahdollisuuden tarjoavat koulut ovat vain lisäratkaisu ja se korostaa "ensimmäisen mahdollisuuden" tarjoavan koulun tukemisen merkitystä. Komitea viittaa lausuntoonsa aiheesta "Nuorten eurooppalainen vapaaehtoispalvelu" () sekä siinä esitettyihin kannanottoihin. 3.3.3. Tiedonannossaan valkoisen kirjan seurannasta tehdystä arvioinnista komissio korostaa tarvetta torjua syrjäytymistä "kaikin keinoin" ja viittaa jälleen uuden mahdollisuuden antavaan kouluun kokeiluhankkeena. Komissio selittää, ettei tarkoituksena ole asettaa kyseenalaiseksi tavallisen koulun kykyä huolehtia kaikista lapsista eikä tarvetta "parantaa peruskoulutusta antavien järjestelmien laatua epäonnistumisten välttämiseksi". Näiden koulujen tavoitteena on saada oppivelvollisuusiän ylittäneet, suurissa vaikeuksissa olevat nuoret takaisin mukaan yhteiskunnan ja talouden toimintaan. Kyseinen tehtävä edellyttää kaikkien paikallistasolla nuorten ongelmien parissa työskentelevien sekä julkisen ja yksityisen sektorin yritysten välistä kumppanuutta. Komission mukaan tämän aloitteen merkitys tulee esille eri jäsenvaltioissa saatuja kokemuksia ja tuloksia hyödyntävän laajan verkon perustamisen ja toiminnan kautta. 3.3.4. Komitea tekee seuraavat huomiot kolmannesta yleistavoitteesta eli syrjäytymisen torjunnasta koulutuksen avulla: Komitea arvostaa komission esittämiä tarkennuksia, jotka liittyvät toisen mahdollisuuden antavan koulun luonteeseen, sen kohderyhmään sekä siihen, miten se liitetään koulutusjärjestelmään. Komitea pitää kuitenkin ongelmallisena ohjelman osaa, joka liittyy näiden koulutuslaitosten ja työmarkkinaosapuolten yhteistyöhön. Komitea pyytääkin komissiota varmistamaan, että työmarkkinaosapuolet pääsevät osallistumaan koko järjestelmän toimintaan ja että ne ovat siitä osaltaan vastuussa avoimuuden hengessä ja tunnustettujen ja yhteisesti hyväksyttyjen menettelyiden kautta. Vaikka mukana olleet osapuolet ovat jo komission toiminnan tuloksena hyväksyneet ohjelman, komitea ei ole tyytyväinen ohjelman edistymisvauhtiin. Komitea ei vastusta toisen mahdollisuuden tarjoavien koulujen kehittämistä, mutta se on joka tapauksessa sitä mieltä, ettei ohjelman laajuus koulutuslaitosten lukumäärän ja kustannusten valossa oikeuta puhumaan yhteiskunnallisen syrjäytymisen vastaisesta kamppailusta, jota käydään koulutuksen keinoin. Tämä kamppailu on tehokasta vain, mikäli koulutusjärjestelmät uudistetaan, niiden arvostusta lisätään ja mikäli ne ryhtyvät toimimaan ennaltaehkäisevästi pyrkien välttämään yksilöiden ja yhteiskuntaryhmien syrjäytymistä. Komission on edelleenkin täytettävä oma tärkeä tehtävänsä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Lopuksi komitea on yllättynyt, ettei komission tiedonannossa arvioida lainkaan nuorten eurooppalaista vapaaehtoispalvelua. 3.4. Tavoite IV: Kolmen yhteisön kielen hallitseminen ja eurooppalaisen laatumerkinnän myöntäminen 3.4.1. Valkoisen kirjan neljäs tavoite on "Kolmen yhteisön kielen hallitseminen". Komissio toteaa, että unionin kansalaisten on hallittava useita yhteisön kieliä voidakseen hyödyntää sisämarkkinoiden avautumisen myötä tarjoutuvia ammatillisia ja henkilökohtaisia tilaisuuksia. Komissio asettaakin tavoitteeksi, että äidinkielen lisäksi hallitaan kahta muuta yhteisön kieltä. Ensimmäisen vieraan kielen opettelu tulisi aloittaa jo varhaiskasvatustasolla ja järjestelmällinen opetus ala-asteella. Toisen vieraan kielen opiskelu alkaa keskiasteella siten, että peruskoulutuksen päättyessä jokainen unionin kansalainen hallitsee äidinkielensä lisäksi kahta yhteisön kieltä. Tavoitteen saavuttamiseksi ehdotetaan muun muassa seuraavia yhteisön tason toimia: luodaan eurooppalainen laatumerkintä; tuetaan erilaisille kohderyhmille tarkoitetun aineiston vaihtoa; kannustetaan yhteisön kielten varhaisopetusta erityisesti pedagogisen aineiston ja kokemustenvaihdon avulla. 3.4.2. Komitea korosti valkoisesta kirjasta antamassa lausunnossaan tarvetta paneutua eurooppalaisten välisen kielellisen kommunikaation ongelmaan, mutta toi esille myös Euroopan kielellisen monimuotoisuuden mittaamattoman, ennen kaikkea kulttuurisen arvon. Komitea kannattaa tavoitetta, jonka mukaan jokaisen eurooppalaisen on voitava kommunikoida oman äidinkielensä lisäksi ainakin kahdella kielellä, vaikka pitää sitä hyvin kunnianhimoisena. Tulee kuitenkin suojella Euroopan kielellistä monimuotoisuutta, samalla kun edistetään ajatusta, että ensimmäinen vieras kieli on keskiasteella tietyissä aineissa opetuskielenä. 3.4.3. Tämän lausunnon aiheena olevassa komission tiedonannossa pidetään tärkeänä tavoitetta antaa kaikille unionin kansalaisille taidot kommunikoida äidinkielen lisäksi kahdella yhteisön kielellä, mikä katsotaan merkittäväksi unionin kansalaisuuden ja työpaikan saannin kannalta. Tiedonannossa painotetaan kuitenkin myös keskusteluissa esiin tulleita epäilyksiä siitä, että hanke saattaa haitata välttämätöntä hyvän äidinkielentaidon hankkimista. Samoin on esitetty epäilyksiä siitä, että eurooppalainen laatumerkintä syventää eroja eikä hävitä niitä. Näiden epäilysten takia komissio on ehdottanut laatumerkinnän myöntämistä vain innovatiivisille aloitteille, jotka rohkaisevat kieltenoppimiseen. Neuvosto on jo hyväksynyt tämän ehdotuksen 6. toukokuuta 1996 pitämässä kokouksessaan. Edellä mainittujen tekijöiden lisäksi keskusteluissa tuli esille muita ongelmia, jotka liittyvät opettajiin, oppilaisiin (nuoriin tai aikuisiin), vieraiden kielten opetuksen pedagogisiin välineisiin ja etenkin uuteen tietotekniikkaan. Komissio käsittelee tai sen tulee vielä käsitellä näitä ongelmia niiden merkityksen ja vaikutuksien kauaskantoisuuden takia. 3.4.4. Valkoisesta kirjasta annetussa lausunnossa tekemiensä huomioiden lisäksi komitea esittää seuraavat huomiot neljänteen tavoitteeseen liittyvistä keskusteluiden tuloksista ja komission toimista: Komitea kannattaa ajatusta, jonka mukaan kaikille unionin kansalaisille on tärkeintä hankkia oman äidinkielensä hyvä suullinen ja kirjallinen hallinta. Tämä tarkoittaa muun muassa kykyä ilmaista ja välittää kulttuurisia arvoja, jotka ovat tulosta ihmisten henkisestä tai muusta monimuotoisesta toiminnasta. Hyvä äidinkielen taito onkin perusehto sille, että yksilö pystyy todella kommunikoimaan kaltaistensa kanssa sekä ymmärtämään eri järjestelmien lainalaisuudet. Kognitiivisen yhteiskunnan asettamien haasteiden edessä komission onkin tutkittava ja tunnistettava ongelmat, joita monilla eurooppalaisilla on äidinkielensä oppimisessa. Komission on myös pohdittava tämän ilmiön syitä ja keinoja sen poistamiseksi. On selvää, että hyvä äidinkielen taito helpottaa muilla kielillä tapahtuvan kommunikaation taitojen oppimista. Kuten komitea on huomauttanut, valkoisessa kirjassa asetettu tavoite, jonka mukaan jokaisen eurooppalaisen on osattava ilmaista itseään äidinkielen lisäksi kahdella yhteisön kielellä on merkittävä, mutta myös kunnianhimoinen. Tämän huomion tarkoituksena ei ole vastustaa tavoitetta, vaan korostaa, että sen saavuttaminen vaatii paljon työtä ja ponnistuksia, jotka on aina koordinoitava. Yhtenä tehtävänä on yrittää kartoittaa ongelma eli tutkia sitä, sijoittaa se oikeaan yhteyteen ja määrittää sen osatekijät. Kielen hallitsemisen käsitteen määrittely tai tilastotiedot muun muassa siitä, paljonko on eurooppalaisia, jotka hallitsevan toisen tai kolmannen yhteisössä käytettävän kielen, ovat kysymyksiä, joita komission on käsiteltävä ja joista sen on tiedotettava. Toisena tehtävänä on vieraiden kielten opetuksen sisällyttäminen kansallisiin koulutusjärjestelmiin. Erikielisten valtioiden väliset vaihtosopimukset ovat yksi tapa edistää tätä. Nämä sopimukset auttavat säilyttämään Euroopan monikielisyyden ja monikulttuurisuuden tarjoten samalla paremmat mahdollisuudet saada työtä ja edistää eurooppalaista identiteettiä. 3.5. Tavoite V: Aineellisten ja koulutukseen liittyvien investointien kohtelu samalla tavalla 3.5.1. Valkoisen kirjan viidennellä tavoitteella pyritään siihen, että koulutusta pidetään investointina eikä toiminnallisena menoeränä. Tämä on ehtona sille, ettei koulutus ole enää yhtä riippuvaista suhdannekehityksestä ja -vaihteluista kuin nyt. Komissio tunnustaa, että ammattitaitoon investointi on kilpailukyvyn ja työelämän valmiuksien keskeinen tekijä. Komissio ehdottaakin seuraavia toimia: koulutusalan toimijoiden hyväksymän rahoituksen tason vakauttaminen (joka edellyttää sen arvioimista), henkilöstöön investoimisen suorien ja välillisten mekanismien kehittäminen sekä kirjanpitomenettelyn ja varainkäytön seurannan parantaminen; koulutusmenojen kirjanpidollinen ja verotuksellinen kohtelu. 3.5.2. Valkoisesta kirjasta antamassaan lausunnossa komitea esittää muun muassa seuraavat huomiot viidennestä tavoitteesta: Komitean mukaan jäsenvaltioiden ja EU:n keskeisenä velvollisuutena kannustaa ja tukea yksilöitä (nuoria ja vanhoja, työssä käyviä ja muita) investoimaan jatkuvasti tietojen ja taitojen hankkimiseen. Komitean mielestä yritysten velvollisuutena on tulevaisuudennäkymiensä ja tuotteidensa kilpailukykyisyyden kannalta harkita tarkkaan panostustaan tutkimukseen sekä tiedon ja taitojen hankkimiseen. Komitea hyväksyy komission ehdotuksen, jolla pyritään vahvistamaan koulutukseen myönnettävän rahoituksen tasot. Sen mukaan koko EU:lla ja erityisesti komissiolla on merkittävä asema viidennen yleistavoitteen toteuttamisessa. 3.5.3. Valkoisen kirjan seurannasta tehdystä arvioinnista annetussa tiedonannossa esitetään seuraavat päätelmät viidennestä yleistavoitteesta käydystä keskustelusta: Tavoite on hyväksytty sikäli, että tunnustetaan tarve investoida osaamiseen ja ammattitaitoon eri tavalla kuin ennen. On tarpeen tasapainottaa uudelleen kulujen jakautuminen eri toimijoiden kesken sekä luoda uudet suhteet pääoman ja työn välille. Erityisesti yritysten sekä julkisia ja yksityisiä investointeja käsittelevien päättäjien on tarpeen muuttaa lähestymistapojaan, käyttäytymistään ja jopa ajatustapojaan, jotta siirretään painopistettä kohti aineettomia investointeja, joilla on yhä keskeisempi osuus nykytaloudessa. Komissio tekee seuraavat huomiot tämän tavoitteen toteuttamisesta: Tärkeä askel otettiin, kun kaikki jäsenvaltiot suostuivat osallistumaan ensimmäiseen julkaisuun, jossa vertaillaan rahoituskysymyksiä koulutuksen eri tasoilla. On selvitettävä systemaattisesti jäsenvaltioissa voimassa olevat kirjanpito- ja verotuskäytännöt, jotta koulutusinvestointeja voidaan tukea. Komissio suosittaa koulutuksen kustannusten ja sen tuottaman hyödyn välisen suhteen tutkimista. 3.5.4. Valkoisesta kirjasta antamassaan lausunnossa komitea on sitä mieltä, että komission asettamista tavoitteista viides ("Aineellisten ja koulutukseen liittyvien investointien kohtelu samalla tavalla") on kaukaisin ja hankalin saavuttaa, koska siihen liittyy piintyneitä asenteita ja ajatusmalleja, jotka eivät suosi avokätistä investointia koulutukseen. Edellä mainitut näkökannat huomioon ottaen komitea on tyytyväinen tuloksiin, joihin viidennestä tavoitteesta käydyissä keskusteluissa on päädytty. Komitean mielestä tavoitteen hyväksyminen merkitsee myönteistä kehitystä koulutuksen kannalta, etenkin seuraavista aiheista annettujen myönteisten kannanottojen ansiosta: menojen tasapainottaminen uudelleen toimijoiden välillä; uudet suhteet työn ja pääoman välille; tarve muuttaa lähestymistapoja, käyttäytymistä ja jopa ajatustapoja, jotta aineettomat investoinnit saavat tasapainoisen kohtelun. Komitea on lisäksi sitä mieltä, että komissio on toiminut oikein korostaessaan tarvetta tämän tavoitteen saavuttamiseen. Jäsenvaltiot ovat ottaneet tärkeän askeleen hyväksyessään komission ehdotuksen suorittaa vertaileva tutkimus varojen jakamisesta koulutuksen eri tasoilla. Samalla koulutukselle on annettu uutta pontta. Sama pätee hankkeeseen, jossa tarkoituksena on selvittää unionin jäsenvaltioiden verotukselliset ja kirjanpidolliset käytännöt koulutusinvestointien tukemiseksi sekä alan kustannus hyöty-suhteesta tehtävään tutkimukseen. Komitea on sitä mieltä, että edellä mainitut kehityskulut voivat luoda pohjan uudelle koulutukseen investoinnin politiikalle, jossa varainkäyttö ei ole sidoksissa poliittisiin ja taloudellisiin suhdanteisiin, jossa koulutusinvestoinnit saavat saman arvon kuin tuotantoinvestoinnit ja joka lisää Euroopan ja eurooppalaisten kilpailukykyä parantaen samalla kansalaisten tietoisuutta historiastaan, arvoistaan ja tulevaisuudennäkymistään. Bryssel, 28. tammikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Komitean mielestä tässä yhteydessä olisi parempi puhua "toisen mahdollisuuden tarjoavasta koulutuksesta". () EYVL C 204, 15.7.1996.