Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan komission valkoinen kirja - EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet"

(2002/C 287/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission valkoisen kirjan aiheesta "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet" KOM(2001) 681 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 22. marraskuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 6. helmikuuta 2002 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "kulttuuri ja koulutus" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan,

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2000 yhteisön Nuoriso-toimintaohjelman perustamisesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 1031/00/EY,

ottaa huomioon 8. helmikuuta 1999 nuorten osallistumisesta annetun neuvoston päätöslauselman,

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 1999 Euroopan nuorisopolitiikasta annetun neuvoston päätöslauselman,

ottaa huomioon neuvoston 14. joulukuuta 2000 nuorten yhteiskunnallisesta osallisuudesta annetun neuvoston päätöslauselman,

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2001 annetun neuvoston päätöslauselman "Syrjäytymisestä oman elämän vaikuttajaksi: nuorten aloitteellisuuden, yritteliäisyyden ja luovuuden edistäminen",

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2001 annetun neuvoston päätöslauselman nuorten vapaaehtoistyön lisäarvosta kehitettäessä yhteisön nuorisotoimintaa,

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisesta yhteistyöstä,

ottaa huomioon Sokrates- Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmia koskevan AK:n lausunnon CdR 226/98 fin(1),

ottaa huomioon nuorten vapaaehtoistyötä edistävää toimintaohjelmaa koskevan AK:n lausunnon CdR 191/96 fin(2),

ottaa huomioon Daphne-ohjelmaa koskevan AK:n lausunnon CdR 300/98 fin(3),

ottaa huomioon AK:n lausunnon aiheesta "Alue- ja paikallistason yhteistyö lasten ja nuorten suojelemiseksi hyväksikäytöltä ja laiminlyömiseltä Euroopan unionissa" CdR 225/1999 fin(4),

ottaa huomioon "kulttuuri ja koulutus" -valiokunnan toukokuun 23. päivänä 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 389/2001 rev. 2, jonka esittelijät olivat Yannick Bodin, Île-de-Francen aluevaltuuston varapuheenjohtaja (F, PSE) ja Lars Nordström, Länsi-Götanmaan aluevaltuutettu (S, ELDR),

katsoo, että nuoret ja kasvava sukupolvi ovat ratkaisevan tärkeitä alue- ja paikalliselimille,

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä tehtävä eurooppalaisessa nuorisopolitiikassa, koska ne ovat ensisijaisessa yhteydessä nuoriin ja heidän tarpeisiinsa ja koska nuoret saavat ensimmäiset kokemuksensa yhdistys- ja poliittisesta toiminnasta paikallis- ja aluetasolla,

katsoo, että komissiolla ei ole toimivaltaa nuorisopolitiikassa, mutta sillä on EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan nojalla tietty vastuu nuoriso- ja nuoriso-ohjaajavaihdon kehittämisestä,

katsoo, että tarvitaan uudenlaisia toimia, jotta erityisesti nuorten toiveet eurooppalaisesta yhteistyöstä voitaisiin ottaa entistä paremmin huomioon ja jotta nuoret pääsisivät osallistumaan täysipainoisesti sekä alue- ja paikallistason että valtakunnallisen tason toimintaan,

katsoo, että avoimella koordinaatiomenetelmällä voidaan edistää aktiivista nuorisopolitiikkaa, jossa kunnioitetaan valtakunnallista, alueellista ja paikallista toimivaltaa samalla kun luodaan eurooppalaisen yhteistyön uusia muotoja,

katsoo, että on tärkeää ottaa nuorisonäkökulma huomioon myös muilla politiikan aloilla, koska EU voi välillisesti edistää sitä, että nuoret saavat hyvän alun elämälleen ja että heidän yleinen hyvinvointinsa lisääntyy ja henkilökohtaiset mahdollisuutensa elämässä onnistumiseen paranevat,

hyväksyi 3. ja 4. heinäkuuta 2002 pitämässään 45. täysistunnossa (heinäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean näkemykset ja suositukset

1.1. Alueiden komitea on tyytyväinen komission aloitteeseen julkaista valkoinen kirja aiheesta "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet"(5) sekä siihen, että ennen valkoisen kirjan esittämistä neuvostolle 29. marraskuuta 2001 siitä järjestettiin laaja julkinen kuuleminen. Tämä kuuleminen on erinomainen esimerkki siitä, miten useat kansalaisryhmät ja asiantuntijat voivat osallistua komission työskentelyyn. Lisäksi siinä otettiin täysin huomioon uutta eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa annetut suositukset.

1.2. Alueiden komitealla on komission kanssa sama näkemys eurooppalaisten nuorten nykyisistä haasteista ja ongelmista. Komitea katsoo, että tarvitaan uudenlaisia toimia, jotta erityisesti nuorten toiveet eurooppalaisesta yhteistyöstä voitaisiin ottaa entistä paremmin huomioon ja jotta nuoret pääsisivät osallistumaan täysipainoisesti alue- ja paikallistason sekä valtakunnallisen tason toimintaan. Valkoinen kirja aiheesta "Nuorisopolitiikan uudet tuulet" koskee 15-25-vuotiaita nuoria. Paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta on kuitenkin syytä nivoa se tätä nuorempia (6-15-vuotiaita) koskevaan politiikkaan, jotta toiminta olisi vastaisuudessa koordinoitua ja ennalta ehkäisevää.

1.3. Alueiden komitea on tyytyväinen neuvoston nuorisoalan tulevalle toiminnalle antamaan tukeen ja erityisesti siihen, että neuvosto asettaa keskeiseksi päämääräksi nuorten osallistumisen edistämisen alue- ja paikallistasoilla. Tämä todetaan 30. toukokuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa nuorisoalan eurooppalaisesta yhteistyöstä ja kyseisen neuvoston kokouksen päätelmissä.

Avoin koordinointimenetelmä

1.4. AK:n mielestä ei riitä, että komissio toteaa EU:n väestön ikääntyvän. Tärkeää on myös, että jäsenvaltioiden hallitukset edistävät myönteistä väestökehitystä harjoittamalla aktiivista perhepolitiikkaa. Erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten asiana on ohjata resursseja lapsiperheille ja eri-ikäisille sekä eri etnisiin ryhmiin kuuluville nuorille.

1.5. Toistaiseksi EU:n nuorisoaloitteissa on jouduttu keskittymään vain erillisiin vaihto-ohjelmiin ja yhteyksien luomiseen, koska unionilla ei ole yhteistä nuorisopolitiikkaa eikä oikeusperustaa keskiasteen ja yliopistokoulutuksen yhteisöpolitiikan luomiseksi. AK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että näitä ohjelmia on kehitettävä edelleen ja että niitä on ennen kaikkea täydennettävä uusilla toimilla siten, että eurooppalaiset nuoret voivat osallistua täysipainoisesti yhteistyöhön Euroopassa.

1.6. AK kannattaa komission ehdotusta, jonka tavoitteena on avoimen koordinointimenetelmän soveltaminen nuorisoasioissa sekä nuorison ottaminen nykyistä paremmin huomioon muissa toimintalinjoissa. Se katsoo erityisesti, että nuorten osallistumista avoimeen koordinointimenetelmään ei tulisi rajoittaa heidän kuulemiseensa "ensisijaisista aiheista", vaan nuorten tulisi voida osallistua prosessin kaikkiin vaiheisiin. Komitea muistuttaa kuitenkin siitä, että suuntaviivojen tai tavoitteiden yhteensovittaminen jäsenvaltioiden välillä - sekä niiden säännöllinen seuranta ja arviointi - ei saa johtaa uusien velvoitteiden luomiseen unionitasolla.

1.7. AK toivoo, että alue- ja paikallisyhteisöjen asema avoimessa koordinointimenetelmässä tunnustettaisiin selkeästi ja että se otettaisiin huomioon. Tätä uutta menetelmää ei saa missään nimessä käyttää alue- ja paikallisyhteisöjen kustannuksella, vaan tiiviissä ja aktiivisessa yhteistyössä niiden kanssa. Kaikissa EU:n uusissa nuorisoaloitteissa tulisi noudattaa läheisyys-, kansalaisläheisyys- ja suhteellisuusperiaatteita.

1.8. AK pyytääkin, että sitä kuultaisiin eikä sille vain tiedotettaisi yhteisistä tavoitteista, joita neljästä ensisijaisesta aiheesta (osallistuminen, tiedottaminen, nuorten vapaaehtoistyö ja nuorisoasioita koskevan ymmärtämyksen ja tietämyksen lisääminen) aiotaan laatia neuvostolle esitettäviksi. Lisäksi AK kehottaa jäsenvaltioita kuulemaan alue- ja paikallisviranomaisia, kun ne valmistelevat kyselylomakkeita, joiden perusteella yhteiset tavoitteet määritellään.

Nuorten toiveet

1.9. AK painottaa, että nuorisoa tulee tarkastella heterogeenisena ryhmänä, sillä nuoret elävät hyvin erilaisissa tilanteissa riippumatta siitä, mihin ikäryhmään he kuuluvat.

1.10. Alueiden komitean mielestä olisi tehtävä selväksi, ettei nuoriso ole yhtenäinen joukko, vaan monimuotoinen ryhmä. Nuorisoa koskevissa eurooppalaisissa toimintalinjoissa tulisi jättää tilaa monipuolisille näkemyksille. Onkin myönteistä, että myös järjestöelämän ulkopuolella olevat nuoret voivat osallistua komission suunnittelemiin kuulemistilaisuuksiin. AK katsoo, että Euroopan nuorisofoorumi täyttää jo nykyisellään edustavuus-, monimuotoisuus- ja avoimuusvaatimukset.

1.11. Alueiden komitea pahoittelee, ettei kuulemismenettelyyn ole voitu ottaa mukaan vaikeuksista kärsivien kaupunginosien heikossa asemassa olevia nuoria tai useampia heidän edustajiaan, vaikka komitea onkin tietoinen siitä, että tämä olisi hankalaa.

1.12. AK myöntää kuitenkin, että nuorille ovat yhteisiä tietyt ongelmat, tarpeet ja pyrkimykset, jotka kuuluvat heidän elämänvaiheeseensa. Nuoret elävät usein perheen ja työelämän välivaiheessa. Tällaisessa tilanteessa monet nuoret pyrkivät saavuttamaan sekä taloudellisen riippumattomuuden että itsenäisen mahdollisuuden nauttia tietyistä oikeuksista, joista voidaan mainita esimerkiksi asunto, tiedonsaanti, koulutus, vakituinen työ, terveydenhuolto ja liikennepalvelut. Nuorten itsenäisyyttä koskevaa tavoitetta tulee laajentaa koskemaan muitakin kuin taloudellisia seikkoja ja siihen tulee sisällyttää nuorten mahdollisuudet osallistua päätöksentekoon useilla aloilla. AK:n mielestä nuorten itsenäisyyden edistämisen tavoitteena tulisi olla toimintavaltuuksien ja -mahdollisuuksien antaminen nuorille.

1.13. Alueiden komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että nuorten toiveet tulee ottaa entistä paremmin huomioon kansallisissa ja yhteisön politiikoissa. Komitea suhtautuu mielenkiinnolla komission ajatukseen parantaa nuorisoasioita koskevaa tietämystä Euroopan tasolla verkottamalla niitä koskevat nykyiset rakenteet ja tutkimukset.

Suurimmissa vaikeuksissa olevien nuorten auttaminen

1.14. AK:n mielestä on tarpeen ottaa huomioon nuorten naisten odotukset ja erityistarpeet. He ovat liian usein fyysisen ja sanallisen väkivallan sekä erilaisten aggressioiden uhreina ja syrjinnän kohteina koulussa ja työelämässä. Alueiden komitea kehottaa ottamaan erityisesti nuorten naisten tilanteen tehokkaasti huomioon eurooppalaisessa nuorisopolitiikassa ja tehostamaan heitä koskevia erityisohjelmia.

1.15. Samoin AK korostaa tarvetta ottaa huomioon nuoret, joilla on erityistarpeita. Tämä pätee erilaisiin maahanmuuttajaryhmiin (ja varsinkin nuoriin naisiin), jotka elävät joskus vaikeissa henkilökohtaisissa tilanteissa. Heidän tulisi voida hyötyä erityistoimista.

1.16. Sama pätee myös vammaisiin nuoriin, joiden erityiset elinolosuhteet tulisi ottaa selvästi huomioon yhteisön yhteiskunnallisen integraation strategioissa.

1.17. Myös ehdokasmaiden tilanne vaatii erityistä huomiota ja erillisiä toimia. Ehdokasmaiden nuorille tulisi tarjota riittävän aikaisin mahdollisuus osallistua unionin yhteistyöhön ja Euroopan tulevaisuudesta käytäviin keskusteluihin, jotta helpotetaan heidän integroitumistaan Euroopan unioniin.

Kansalaistoiminnan edistäminen

1.18. AK toteaa huolestuneena, että nuoret osallistuvat yhä vähemmän perinteiseen poliittiseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan. AK katsoo, että olisi ennen kaikkea aiheellista vahvistaa nuorten vaikutusvaltaa ja asemaa julkisessa elämässä, jotta heidän luottamuksensa perinteiseen poliittiseen toimintaan palautuisi. Valkoisessa kirjassa ehdotetut kokeiluhankkeet paikallistason osallistumisen lisäämiseksi tarjoavat tässä yhteydessä mielenkiintoisen foorumin uusien aloitteiden kehittämiseksi. Tässä yhteydessä tulisi kunnioittaa tiukasti jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason toimivaltuuksia nuorisopolitiikan suuntaamisessa ja muotoilussa.

1.19. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa täysin alue- ja paikallistason merkityksen nuorisopolitiikassa. Alue- ja paikallishallinnolla on suora yhteys nuoriin ja heidän tarpeisiinsa, ja onnistuneita kokeiluja on jo tehty. Niitä on tutkittava ja vaihdettava Euroopan tasolla todellisen kokemustenvaihdon ja toimivan yhteistyön mahdollistamiseksi julkisessa nuorisopolitiikassa. Alue- ja paikallisyhteisöillä onkin keskeinen rooli sekä julkisen nuorisopolitiikan laatimisessa että sen soveltamisessa.

1.20. AK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisyhteisöjen tulisi entistä ponnekkaammin kannustaa nuoria toimimaan aktiivisina kansalaisina, erityisesti luomalla suotuisat olosuhteet aktiivisen järjestöelämän sekä nuorille avoimen poliittisen elämän kehittämiseksi. Alueiden komitea odottaa kiinnostuneena unionin tulevaisuuteen liittyviä "nuorison valmistelukunnan" aikaansaannoksia ja panosta.

1.21. AK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että nuoret voivat harjoittaa aktiivista kansalaistoimintaa nimenomaan paikallistasolla. Jotta nuorten aktiivisen kansalaistoiminnan hyviä käytänteitä voitaisiin levittää, Nuoriso-ohjelman kokeiluhankkeita tulisi voida hyödyntää pikaisesti, jolloin olisi mahdollista kehittää alue- ja paikallistason osallistumista.

1.22. AK kannattaa komission myönteistä näkemystä, jonka mukaan edustuksellisen demokratian rinnalla on tärkeää kehittää osallistuvaa demokratiaa, jotta voitaisiin luoda avoin ja kaikkien osallisuutta edistävä yhteiskunta. Huomisen Euroopan tulee olla avoin, suvaitsevainen ja kaikki ihmiset huomioon ottava yhteiskunta. Tavoitteeseen päästään edistämällä osallistuvaa demokratiaa ja lyhentämällä kansalaisten ja unionin toimielinten välistä etäisyyttä.

1.23. Tietoisena siitä, että demokratialla on hintansa AK katsoo, että koko julkisvallan tulisi vahvistaa tukeaan nuorisotoiminnalle erityisesti demokraattisten instituutioiden, rakenteiden ja arvojen kunnioittamista koskevissa kysymyksissä. Rasismia, antisemitismiä ja muukalaisvihaa tulee torjua kaikin keinoin. AK on tyytyväinen ohjelmaan kirjattuun ehdotukseen perustaa kyseisten vitsausten torjumiseksi nuorille tarkoitettu Internet-foorumi, josta nuoret vastaisivat mahdollisuuksien mukaan itse. Ääriliikkeiden suosion kasvu yhä useammassa unionin jäsenvaltiossa tekee yhä tärkeämmäksi aloitteet, joilla edistetään demokraattisia arvoja ja suvaitsevaisuutta; nehän ovat eurooppalaisen yhteistyön perusta ja koko eurooppalaisen nuorisopolitiikan edellytys.

Elinikäinen oppiminen ja työllisyys

1.24. AK on tyytyväinen siihen, että komissio suhtautuu myönteisesti elinikäiseen oppimiseen. Elinikäisen oppimisen periaatteet on liitettävä myös opetusohjelmiin. Tämä edellyttää entistä tarkempia laatustandardeja sekä hankitun pätevyyden arviointia, jotta vakiintuneiden rakenteiden ulkopuolisten koulutusmetodien kaikki edut voitaisiin tunnustaa ja jotta niitä voitaisiin hyödyntää nuorten työnhakijoiden tai työolosuhteidensa parantamista haluavien nuorten hyväksi.

1.25. Komitea huomauttaa lisäksi, että eurooppalaisen tietoisuuden kehittämiseksi on tarpeen, että perus- ja korkea-asteen koulutuksen ohjelmissa viitataan erikseen koulutukseen ja Euroopan unionin kasvuprosessiin.

1.26. AK kannustaa kuitenkin alue- ja paikallisyhteisöjä ottamaan jo nyt huomioon kokemukset, jotka nuoret ovat saaneet vapaaehtoistyöstä ja vapaaehtoistyötä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta.

1.27. AK haluaa korostaa työllisyyden ratkaisevaa roolia aktiivisessa nuorisopolitiikassa. Nuorten erityistarpeet tulisi ottaa selkeästi huomioon työllisyyttä koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia laadittaessa. Lisäksi jäsenvaltiot voisivat AK:n mielestä toteuttaa toimia sen torjumiseksi, että nuoria syrjittäisiin mahdollisessa minimipalkkaa koskevassa lainsäädännössä.

Nuoriso-ohjelma

1.28. AK toteaa, että EU:n Nuoriso-ohjelma on edelleenkin tärkeä väline yhteisön tason yhteistyössä ja kokemusten vaihdossa. On erityisen tärkeää, että ohjelmasta saavat tietoa myös ne nuoret, jotka ovat nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön perinteisten rakenteiden ulkopuolella. On myös varmistettava, että alue- ja paikallistason toimijoilla on mahdollisuus hyödyntää ohjelmaa täysipainoisesti.

1.29. AK panee kiinnostuneena merkille, että vapaaehtoistyötä koskevasta yhteisön ohjelmasta tulee pysyvä. Komission ja jäsenvaltioiden tulee varmistaa, ettei ohjelmaan osallistuvien nuorten liikkumisvapautta rajoiteta ja että tilapäisten vapaaehtoistyöntekijöiden oikeudellisen ja sosiaalisen aseman turvaamiseksi luodaan joustavat järjestelmät.

1.30. Alue- ja paikallistoimijoiden tulee luonnollisesti olla edustettuina nuorten kanssa käytävässä vuoropuhelussa. Unionin rakentamisen tulevaisuus on sidoksissa siihen, miten nuoret osallistuvat ja sitoutuvat Eurooppa-hankkeeseen ja sen perustana oleviin demokraattisiin arvoihin. Kuulemisessa tulisikin noudattaa eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassa määriteltyjä viittä periaatetta, jotka ovat avoimuus, osallistuminen, vastuun selkeys, tehokkuus ja johdonmukaisuus.

Bryssel 3. heinäkuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 51, 22.2.1999, s. 77.

(2) EYVL C 42, 10.2.1997, s. 1.

(3) EYVL C 198, 14.7.1999, s. 61.

(4) EYVL C 57, 29.2.2000, s. 46.

(5) KOM(2001) 681 lopullinen.