KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA /* SWD/2012/0045 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI alusten kierrätyksestä 1. Ongelman määrittely 1. Jätteensiirtoasetuksella[1] pannaan täytäntöön EU:n tasolla vaarallisten jätteiden rajojen yli tapahtuvien siirtojen ja loppusijoittamisen valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen vaatimukset. Kyseisellä asetuksella pannaan lisäksi täytäntöön yleissopimuksen muutos (vientikieltoa koskeva muutos eli ns. ”Ban Amendment”), jolla kielletään vaarallisen jätteen vienti OECD:n ulkopuolelle. Muutos ei ole vielä tullut voimaan kansainvälisellä tasolla, koska ratifiointeja ei ole riittävästi. 2. Mainitun lainsäädännön mukaan purettavaksi tarkoitetut EU-maiden lippujen alla purjehtivat alukset luokitellaan vaaralliseksi jätteeksi, koska ne sisältävät vaarallisia aineita, ja ne voidaan purkaa ainoastaan OECD:ssä. Tätä lainsäädäntöä kierretään jotakuinkin järjestelmällisesti. Vuonna 2009 yli 90 prosenttia EU:n jäsenvaltion lipun alla purjehtivista aluksista purettiin OECD:n ulkopuolella, suurimmaksi osaksi Etelä-Aasiassa (Intiassa, Pakistanissa ja Bangladeshissa), käyttäen ”rantaromutusmenetelmää”. Purkamisella on merkittäviä vaikutuksia ympäristölle ja terveydelle. 3. Sääntöjen laaja rikkominen johtuu ensinnäkin käytettävissä olevan kierrätyskapasiteetin puutteesta OECD:ssä. Tämä koskee erityisesti suuria aluksia. Euroopassa olevaa kapasiteettiä käytetään pienten ja valtion omistuksessa olevien alusten purkamiseen. Nämä alukset eivät kuulu Hongkongin yleissopimuksen soveltamisalaaan. Laivanrakennuksen tavoin myös alusten purkaminen on siirtynyt viime vuosikymmeninä Euroopasta OECD:n ulkopuolisiin maihin taloudellisista syistä. Näistä syistä purkamiskapasiteetin lisääminen Euroopassa ei ole ollut taloudellisesti kannattavaa. 4. Toiseksi alusten kierrätysmarkkinoiden tämänhetkiselle tilanteelle on ominaista kova ja epäreilu kilpailu merkittävimpien kierrätysvaltioiden, Bangladeshin, Intian ja (vähemmässä määrin) Pakistanin, välillä. Toiset kilpailijat, jotka noudattavat korkeampia teknisiä standardeja, pystyvät toimimaan ainoastaan markkinoiden kapeilla erikoistuneilla sektoreilla, jotka palvelevat pieniä aluksia, valtioiden omistamia aluksia, myös sota-aluksia, (EU ja Turkki) tai asiaan sitoutuneiden alusten omistajien aluskantaa (Turkki ja Kiina). 5. Lopuksi on todettava, että tämänhetkinen lainsäädäntö ei sovellu alusten erityisominaisuuksiin. Sen määrittäminen, milloin aluksesta tulee jätettä, on vaikeaa. Jotta voitaisiin varmistaa se, että sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä ja erityisesti kieltoa elinkaarensa lopussa olevien alusten viennistä OECD:n ulkopuolelle, jäsenvaltioilta edellytettäisiin sääntöjen noudattamisen valvomiseksi ponnisteluja, jotka olisivat suhteettomia ja tehottomia. Tämä liittyy siihen, että alusten kierrätyskapasiteetti ei ole riittävää OECD:ssä, sekä siihen, että on laillisesti mahdollista muuttaa lippua, jonka alla alukset purjehtivat. 6. Tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään, koska odotettavissa on, että suuria määriä aluksia lähetetään purettavaksi tulevina vuosina. Tämä johtuu maailman aluskannan nykyisestä ylikapasiteetistä, jonka arvioidaan säilyvän vielä ainakin 5–10 vuoden ajan. Lisäksi laivojen kierrätyksen tulevan huipun, joka ajoittuu yksirunkoisten öljysäiliöalusten käytöstäpoistoon (2015), odotetaan hyödyntävän pääasiassa heikkotasoisia laitoksia. 7. Tilanteen parantamiseksi IMO on laatinut tätä asiaa erityisesti koskevan yleissopimuksen. Alusten turvallista ja ympäristön kannalta asianmukaista kierrätystä koskeva Hongkongin yleissopimus hyväksyttiin vuonna 2009, mutta jotta se tulisi voimaan ja siitä saataisiin tuloksia, suurimpien lippuvaltioiden ja kierrätysvaltioiden on ratifioitava se. 8. Jos Hongkongin yleissopimus ei tule voimaan ja EU:n lainsäädäntöä ei muuteta, on hyvin todennäköistä, että tämänhetkinen markkinatilanne jatkuu. Purkamistoiminnan huippu johtaa väistämättä siihen, että kuolemaan johtavat onnettomuudet ja ammattitaudit lisääntyvät, kun uutta työvoimaa rekrytoidaan köyhimpien ja kokemattomimpien maataloustyöntekijöiden parista. 2. EU:n aloitteen tavoitteet 9. Alusten kierrätyksestä annettavan asetuksen yleisenä tavoitteena on vähentää merkittävästi ja kestävällä tavalla vuoteen 2020 mennessä negatiivisia vaikutuksia, joita EU:n valtioiden lipun alla purjehtivien alusten kierrätyksestä aiheutuu erityisesti Etelä-Aasiassa ihmisten terveydelle ja ympäristölle, helpottamalla Hongkongin yleissopimuksen voimaantuloa. Samalla pyritään välttämään tarpeettomien taloudellisten rasitteiden luomista. Erityistavoitteina on: Erityistavoite 1: Vähentää vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön varmistamalla, että EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia puretaan ainoastaan turvallisissa ja ympäristön kannalta asianmukaisissa alusten kierrätyslaitoksissa maailmanlaajuisesti. Erityistavoite 2: Varmistaa, että käytettävissä on riittävästi ja taloudellisesti saavutettavissa vakaata ja turvallista kierrätyskapasiteettia EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten purkamiseksi. Erityistavoite 3: Vahvistaa aloitteita niin, että ne vastaavat EU:n lainsäädäntöä. 3. Toimintavaihtoehdot 10. Ensimmäinen mahdollinen vaihtoehto (”perusvaihtoehto”) olisi säilyttää nykyinen lainsäädäntö (jätteensiirtoasetus) entisellään. Jäsenvaltiot ratifioisivat ja panisivat täytäntöön Hongkongin yleissopimuksen kansallisessa lainsäädännössään. Ne eivät kuitenkaan edelleenkään voisi viedä suuria kaupallisia EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia OECD:n ulkopuolelle kierrätystä varten vaikka käytännössä suuri osa näistä aluksista purettaisiin edelleen OECD-maiden ulkopuolella. Odotettavissa ei ole, että jäsenvaltiot parantaisivat merkittävästi lainsäädännön täytäntöönpanoa, koska vientikieltoa koskevan muutoksen (”Ban Amendment”) täytäänpano edellyttäisi merkittäviä ponnisteluja ja olisi tehotonta. (Odotettavissa on, että monet alukset siirtyisivät purjehtimaan muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden lipun alla johtuen kierrätyskapasiteetin puutteesta OECD:ssä.) 11. Toisessa vaihtoehdossa (B) jätteensiirtoasetukseen sisällytettäisiin joitakin Hongkongin yleissopimuksen vaatimuksia. Näitä vaatimuksia sovellettaisiin EU:ssa ja OECD:ssä sijaitseviin kierrätyslaitoksiin, koska suurien kaupallisten EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten purkaminen OECD:n ulkopuolelle olisi edelleen kielletty. Jäsenvaltiot ratifioisivat ja panisivat täytäntöön yleissopimuksen kansallisessa lainsäädännössään. 12. Kolmannessa vaihtoehdossa (C) Hongkongin yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat alukset (suuret kaupalliset merialukset) jäisivät EU:n lainsäädännön ulkopuolelle. Näitä aluksia käsiteltäisiin sen sijaan ainoastaan jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä, joka mahdollisesti perustuisi Hongkongin yleissopimukseen. 13. Neljännessä vaihtoehdossa (D) annettaisiin uusi tilapäinen asetus, joka kattaa Hongkongin yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat alukset (suuret kaupalliset merialukset). Tämä asetus kattaisi EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten koko elinkaaren, panisi varhaisessa vaiheessa täytäntöön Hongkongin yleissopimuksen vaatimukset ja yleissopimuksen tarjoaman mahdollisuuden mukaisesti sisältäisi tiukemmat ympäristövaatimukset alusten kierrätyslaitoksille. EU:n jäsenvaltioille ilmoitettaisiin kirjallisesti ja hyvissä ajoin aluksen omistajan aikomuksesta lähettää alus kierrätettäväksi. Tämä vaatimus, samoin kuin seuraamukset, jotka vastaisivat vähintään voimassa olevan lainsäädännön mukaisia seuraamuksia, varmistavat lainsäädännön noudattamisen. Vaikka ei ole todennäköistä, että tämänhetkiset ”rantaromutuslaitokset” täyttävät nämä vaatimukset, on mahdollista, että nykyaikaistetut laitokset voivat täyttää nämä kriteerit tulevaisuudessa. Epäselvyyden, päällekkäisyyksien ja hallinnollisten rasitteiden välttämiseksi tämän uuden lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat alukset eivät enää kuuluisi jätteensiirtoasetuksen soveltamisalaan. 14. Viimeinen vaihtoehto koostuisi vaihtoehdosta D, jota täydennetään tietyillä osilla: (1) Vaihtoehdossa E1 uusi asetus, jolla pannaan täytäntöön Hongkongin yleissopimus, koskisi myös valtioiden omistamia aluksia, mukaan lukien laivaston alukset. (2) Vaihtoehdossa E2 edellytettäisiin, että EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivat alukset käsiteltäisiin alusten kierrätyslaitoksissa, jotka tarjoavat samantasoisen terveyden ja ympäristön suojelun tason kuin EU:n laitokset. (3) Vaihtoehdossa E3 sallittaisiin EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten vienti ainoastaan sellaisiin laitoksiin, jotka ovat kolmannen osapuolen auditoimien ja sertifioimien laitosten luettelossa. 4. Vaikutusten arviointi 15. Kuten vaikutusten arviointia koskevissa ohjeissa suositellaan, tässä arvioinnissa on keskitytty ainoastaan siihen, mitä lisävaikutuksia muista vaihtoehdoista saadaan perusvaihtoehtoon verrattuna. Määrälliset tiedot esitetään jäljempänä olevassa taulukossa. 16. Ympäristön kannalta eri skenaarioilla on samat vaikutukset vaarallisten ja tavanomaisten jätteiden sekä hiilidioksidipäästöjen syntymiseen, lukuun ottamatta vaihtoehtoa E1[2]. Vaihtoehdoilla olisi kuitenkin erilaisia vaikutuksia siihen, mikä osuus vaarallisista jätteistä käsiteltäisiin ympäristön kannalta asianmukaisella tavalla. Vaihtoehdoilla C ja E1 olisi kielteinen vaikutus, vaihtoehdoilla D ja E2 myönteinen vaikutus ja vaihtoehdolla B sama vaikutus kuin perusskenaariolla. 17. Vaihtoehdolla B olisi samanlaisia sosiaalisia vaikutuksia[3] kuin perusvaihtoehdolla. Vaihtoehdolla C olisi kielteisiä vaikutuksia (korkeammat sosiaalikustannukset) keskipitkällä ja lyhyellä aikavälillä. Vaihtoehdolla E1 olisi kielteisiä vaikutuksia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Vaihtoehdolla D olisi myönteisiä vaikutuksia ainoastaan lyhyellä aikavälillä, kun taas vaihtoehdolla E2 olisi merkittäviä myönteisiä vaikutuksia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. 18. Taloudelliselta kannalta Hongkongin yleissopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia alusten omistajille (nykyaikaistettujen kierrätyslaitosten aluksista tarjoama huonompi hinta ja hallinnolliset kustannukset) sekä jäsenvaltioille (hallinnolliset kustannukset). Vaihtoehdoilla B, D ja E2 ennakoitaisiin Hongkongin yleissopimuksen soveltamista verrattuna perusskenaarioon ja niistä aiheutuisi sen vuoksi lisäkustannuksia EU:n alusten omistajille ja jäsenvaltioille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Niillä ei kuitenkaan olisi lisävaikutuksia verrattuna perusskenaarioon vuoden 2025 jälkeen. Lisäksi vaihtoehdossa B jäsenvaltioille aiheutuisi hallinnollisia lisäkustannuksia, jotka liittyvät tarkastuksiin ja sääntöjen noudattamisen valvontaan lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Vaihtoehdolla C olisi perusskenaarioon verrattuna myönteisiä vaikutuksia alusten omistajille ja jäsenvaltioille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Vaihtoehdolla E1 olisi myönteisiä vaikutuksia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. 19. Vaihtoehdon B odotetaan aiheuttavan sääntöjen noudattamiseen liittyviä ongelmia, koska se ei ratkaisisi laillisesti käytettävissä olevan kierrätyskapasiteetin puutteeseen liittyvää ongelmaa. Lisäksi tämä vaihtoehto aiheuttaisi epäselvyyttä, koska siinä sovellettaisiin kahteen eri yleissopimukseen (Baselin ja Hongkongin yleissopimukseen) perustuvia vaatimuksia. Sääntöjen noudattamiseen liittyviä ongelmia ei odoteta vaihtoehdossa C (kaikkia kierrätyslaitoksia voitaisiin käyttää laillisesti) eikä vaihtoehdossa E1. Vaihtoehdolla D olisi myönteinen vaikutus, koska ehdotettu lainsäädäntö olisi mukautettu alusten erityisominaisuuksiin ja laillisesti käytettävissä olisi riittävästi kierrätyskapasiteettiä hieman alennettuun hintaan. Lisäksi käyttöön otetaan erityiset seuraamukset, jotka koskisivat mahdollisia tapauksia, joissa sääntöjä ei noudateta. Samoista syistä vaihtoehdon E2 odotetaan johtavan sääntöjen parempaan noudattamiseen verrattuna perusvaihtoehtoon. Siinä voidaan kuitenkin odottaa enemmän sääntöjen rikkomisia verrattuna vaihtoehtoon D, koska se vaikuttaisi kielteisemmin alusten omistajien tuloihin, koska käytettävissä oleva kierrätyskapasiteetti voisi vähentyä laitoksia koskevien tiukempien vaatimusten johdosta. Vaihtoehto E3 tarjoaisi välineen sen tarkistamiseen, että alusten kierrätyslaitokset, joihin EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivat alukset lähetetään, noudattavat sovellettavia standardeja ja sääntöjä alusten turvallisesta ja ympäristön kannalta asianmukaisesta kierrättämisestä. Siinä kuitenkin sääntöjen noudattaminen olisi vähäisempää kuin vaihtoehdossa D, koska EU:n ulkopuolisissa maissa voisi esiintyä vastustusta suvereniteettinäkökohtien vuoksi. 20. Useat sidosryhmät ovat tuoneet esiin sen, että kahteen eri yleissopimukseen (Baselin ja Hongkongin yleissopimukseen) perustuvien oikeudellisten vaatimusten soveltaminen aiheuttaisi epäselvyyttä ja hallinnollisia rasitteita. Vaihtoehdolla B olisi sen vuoksi kielteisiä vaikutuksia voimassa olevan lainsäädännön yksinkertaistamiseen. Suuret EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivat alukset eivät vaihtoehdossa C enää kuuluisi EU:n lainsäädännön soveltamisalaan. Tällä olisi myönteinen vaikutus lainsäädännön yksinkertaistamiseen lyhyellä aikavälillä. Vaikutus voisi olla vähäisempi pitkällä aikavälillä, jos EU:n jäsenvaltioilla olisi erilaista kansallista lainsäädäntöä Hongkongin yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi. Vaihtoehdoilla D, E2 ja E3 olisi myönteinen vaikutus, koska ne korvaisivat nykyisen lainsäädännön uudella säädöksellä, joka on paremmin mukautettu alusten erityisominaisuuksiin. 21. Minkään vaihtoehdon ei odoteta vaikuttavan aiheettomasti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, koska yritykset, joita asia pääasiassa koskee (EU:n varustamot), eivät yleensä ole pk-yrityksiä. 22. Hongkongin yleissopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset (hallinnolliset kustannukset elinkaaren aikana ja alhaisemmat myyntihinnat kierrätysvaiheessa) alusten elinkaaren aikana ovat vähäisiä. Tämän vuoksi perusskenaariossa ja muissa skenaariossa ei ole odotettavissa kuluttajavaikutuksia. 23. Periaatteessa millään vaikutustenarviointiraportissa tarkastellulla vaihtoehdolla ei ole suoraa vaikutusta EU:n talousarvioon. Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistetysti määrälliset vaikutukset, joita eri skenaarioilla on verrattuna perusskenaarioon. Vaikutukset || Ympäristö-vaikutukset || Sosiaaliset vaikutukset || Taloudelliset vaikutukset Ympäristöystävällisesti käsitellyn vaarallisen jätteen määrä[4] || Työn määrä[5] || Työn määrä (suojellut työntekijät)5 || Työn määrä (ei-suojellut työntekijät)5 || Työn määrä (ei-suojellut lapsityöntekijät)5 || Kuolemaan johtavat onnettomuudet (aikuiset)[6] || Muut onnettomuudet (aikuiset)6 || Kuolemaan johtavat onnettomuudet (lapset)6 || Muut onnettomuudet (lapset)6 || Sosiaaliset kustannukset[7] || Alusten omistajien tulot7 || Hallinnolliset kustannukset (jäsenvaltiot) Lyhyen aikavälin tavoitteet (2015) || B || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -1 952 011 || 378 604 C || -6 % || -5 || 189 || 468 || 159 || 1 || 184 || 0 || 29 || 969 792 || 12 540 267 || 0 D || 23 % || 0 || 1 423 || -2 246 || -764 || -2 || -473 || -1 || -133 || -3 372 237 || -22 019 545 || 356 430 E2 || 30 % || 0 || -938 || -2 385 || -811 || -4 || -1 105 || -1 || -148 || -5 401 791 || -66 349 943 || 356 430 E3 || 23 % || 0 || 1 423 || -2 246 || -764 || -2 || -473 || -1 || -133 || -3 372 237 || -22 221 755 || 356 430 Keskivälin aikavälin tavoitteet (2020) || B || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -112 036 486 || 640 117 C || -20 % || -6 || -2 497 || 3 244 || 1 103 || 1 103 || 3 || 633 || 1 || 5 993 494 || 31 192 613 || -436 341 D || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -112 036 486 || 617 943 E2 || 16 % || 0 || -3 778 || 0 || 0 || 0 || -2 || -833 || 0 || -2 820 429 || -189 916 941 || 617 943 E3 || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -112 266 395 || 617 943 Pitkän aikavälin tavoitteet (2025) || B || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 149 062 972 || 22 174 C || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 159 369 991 || -879 612 D || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 149 062 972 || 0 E2 || 16 % || 0 || -3 428 || 0 || 0 || -2 || -756 || 0 || 0 || -3 114 124 || 63 072 738 || 0 E3 || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 148 854 325 || 0 5. Vaihtoehtojen vertailu 24. Toimenpidekokonaisuuksien arvioinnissa on käytetty kriteereinä tuloksellisuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta. 25. Tuloksellisuusnäkökulmasta parhailta vaikuttavat vaihtoehdot D, E2 ja E3. Niissä on suurimmat mahdollisuudet saavuttaa kaikki erityiset tavoitteet. Vaihtoehdoilla B ja E1 olisi yleisesti kielteinen tuloksellisuus ja vaihtoehdolla C olisi myönteinen tuloksellisuus ainoastaan erityistavoitteiden 2 ja 3 osalta. 26. Vaihtoehto B olisi yleisesti kielteinen tehokkuuden kannalta, koska se vähentäisi alusten omistajien tuloja, lisäisi EU:n jäsenvaltioiden hallinnollisia kustannuksia eikä ratkaisisi tämänhetkisiä sääntöjen noudattamiseen liittyviä ongelmia. Vaihtoehdolla C olisi myös kielteinen vaikutus tehokkuuteen: alusten omistajien tuloja ja EU:n jäsenvaltioiden hallinnollisia kustannuksia koskevien myönteisten vaikutusten vastapainona olisivat merkittävät kielteiset vaikutukset ympäristö- ja sosiaalisiin kustannuksiin lyhyellä ja keskivälillä aikavälillä. Vaihtoehto E1 olisi yleisesti kielteinen tuloksellisuuden kannalta. Sillä olisi myönteisiä taloudellisia vaikutuksia EU:n jäsenvaltioihin mutta kielteisiä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia. Vaihtoehdot D ja E3 sisältävät tehokkaita toimenpiteitä, ja niistä aiheutuu vähäisiä täytäntöönpano- ja hallinnollisia kustannuksia. Tämä vaikuttaa tehokkaasti kaikkien erityistavoitteiden saavuttamiseen. Vaihtoehdolla D2 olisi yleisesti myönteinen tehokkuus. 27. Vaihtoehdot D, E2 ja E3 olisivat tehokkuudeltaan positiivisia. Vaihtoehdosta E2 aiheutuisi kuitenkin varsin alusten omistajille merkittäviä kustannuksia, jotka korvautuisivat vain osittain ympäristö- ja terveyshyödyillä. 28. Tuloksellisuusnäkökulmasta parhaalta vaikuttaa vaihtoehto D. Siinä on suurimmat mahdollisuudet saavuttaa kaikki erityistavoitteet ja varmistaa paremmin sääntöjen noudattamisen kuin vaihtoehdossa E3. 29. Lisäksi kuten johdonmukaisuuden analyysi osoittaa, vaikka vaihtoehtoon D liittyy joitakin kompromisseja myönteisten ympäristö- ja sosiaalivaikutusten ja kielteisten taloudellisten vaikutusten välillä, nämä kompromissit ovat vähäisempiä kuin vaihtoehdossa E2. Vaihtoehdossa D aluksen omistajien tulojen menetys, joka johtuu nykyaikaistettujen laitosten tarjoamista alhaisimmista hinnoista), korvautuisi hyödyillä, jotka liittyvät ympäristön suojeluun ja sosiaalisiin vaikutuksiin. Tässä vaihtoehdossa käsitellään kaikkia tämänhetkisiä ongelmia ja otetaan käyttöön uusia vaatimuksia, joilla varmistetaan sääntöjen noudattaminen ennen kierrätystä (velvollisuus ilmoittaa lippuvaltiolle kirjallisesti) ja sen jälkeen (seuraamukset, jos aluksia ei romuteta luvan saaneissa laitoksissa). Vaihtoehto parantaa siten sääntöjen noudattamista. Johdonmukaisuuden kannalta vaihtoehto D on siten kaikkein paras. Edellä mainituista syistä suositellaan vaihtoehtoa D. 30. Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistetysti eri vaihtoehdot tuloksellisuuden, tehokkuuden ja johdonmukaisuuden kannalta. Vaihtoehto || B || C || D || E1 || E2 || E3 Tuloksellisuus || || || || || || · SO1 || Kielteinen || Kielteinen || Myönteinen lyhyellä ja neutraali pitkällä aikavälillä || Kielteinen || Myönteinen || Myönteinen · SO2 || Kielteinen || Erittäin myönteinen || Erittäin myönteinen || Neutraali || positiivinen || Erittäin myönteinen · SO3 || Kielteinen || positiivinen || positiivinen || Hieman kielteinen || positiivinen || positiivinen Tehokkuus || Kielteinen || Kielteinen || Erittäin myönteinen || Kielteinen || positiivinen || Erittäin myönteinen Johdonmukaisuus || ei || ei || Kyllä, rajallinen kompromissi || ei || Kyllä, mutta merkittäviä kompromisseja ja riski siitä, ettei sääntöjä noudateta || Kyllä, mutta rajallisia kompromisseja ja riski siitä, ettei sääntöjä noudateta Päätelmä || || || Suositeltu vaihtoehto || || || 6. Seuranta ja arviointi 31. Kun otetaan huomioon olemassa olevat sääntöjen noudattamiseen liittyvät ongelmat, olisi seurattava tähän liittyvää edistymistä, jotta voidaan tarkistaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpano ja tuloksellisuus sekä lainsäädännön vaikutus tavoitteiden saavuttamiseen. Tässä yhteydessä ehdotetaan, että kunakin vuonna verrataan luetteloa niistä aluksista, jotka edeltävänä vuonna katsottiin sellaisiksi, että ne todennäköisesti lähetetään kierrätettäväksi, luetteloon aluksista, jotka on kierrätetty EU:n auditoimissa ja sertifioimissa laitoksissa. 32. Tässä yhteydessä indikaattoreita edistymisestä voisivat olla erityisesti seuraavat: · Niiden alusten kierrätyslaitosten määrä, jotka noudattavat tässä asetuksessa esitettyjä kriteereitä; · Niiden EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten määrä ja prosenttiosuus, jotka on purettu kyseissä laitoksissa, verrattuna maailmanlaajuiseen määrään ja prosenttiosuuteen; · Se, missä määrin suurimmat lippu- ja kierrätysvaltiot ovat ratifioineet Hongkongin yleissopimuksen; · Saatavilla olevat tiedot työpaikkojen laadusta alusten kierrätyslaitoksissa (työpaikkojen tyyppi, onnettomuudet, ammattitaudit) sekä tiedot ympäristön pilaantumisesta, joka liittyy alusten kierrätykseen. 33. Näiden indikaattorien perusteella on tarpeen tarkastella säännöllisin väliajoin uudelleen EU:n politiikkaa, joka liittyy alusten kierrätykseen, ja toimittaa säännöllisiä täytäntöönpano-/edistymiskertomuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 34. Mikäli sääntöjen noudattamiseen liittyvät ongelmat jatkuvat, voitaisiin EU:n tasolla toteuttaa lisätoimia, esimerkiksi perustaa EU:n alusten purkamisrahasto. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta. [2] Vaihtoehdossa E1 valtioiden omistamat alukset (mukaan lukien laivaston alukset), jotka tällä hetkellä kierrätetään OECD:ssä, voitaisiin lähettää kierrätettäväksi Aasiaan, ja alusten viimeisestä matkasta aiheutuisi hiilidioksidipäästöjä. [3] Aikuis- ja lapsityöntekijöiden kuolemaan johtavat ja muut onnettomuudet. [4] Alusten purkamisesta aiheutuvan jätteen osuus, joka käsitellään ympäristön kannalta asianmukaisella tavalla kussakin vaihtoehdossa verrattuna perusvaihtoehtoon. [5] Ilmoitetaan henkilötyövuosina. [6] Henkilöiden määrä. [7] Summat on ilmoitettu euroina.