Euroopan parlamentin päätöslauselma sokerin yhteisen markkinajärjestelyn seuraavasta uudistuksesta



Virallinen lehti nro 320 E , 15/12/2005 s. 0271 - 0276



P6_TA(2005)0079 Sokerin yhteinen markkinajärjestely Euroopan parlamentin päätöslauselma sokerin yhteisen markkinajärjestelyn seuraavasta uudistuksesta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19. kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 [1], - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävän eurooppalaisen maatalousmallin toteuttamisesta sekä erityisesti tiedonannon sokerialan uudistuksesta (KOM(2003)0554 [2] ja KOM(2004)0499), - ottaa huomioon sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistukselle kaavailtuihin vaihtoehtoihin liittyvät vaikutustutkimukset (SEC(2003)1022), - ottaa huomioon AKT—EY-kumppanuussopimuksen [3] liitteessä V olevassa AKT-maiden sokeria koskevassa pöytäkirjassa nro 3 mainitut neuvottelut AKT-maiden kanssa, sopimusten tekemisestä kirjeenvaihtona Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan välillä 3. joulukuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/870/EY [4] mainitun Intian erityistariffikiintiön, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2501/2001 [5] yhteisön yleisestä tullietuusjärjestelmästä sekä asetuksen (EY) N:o 416/2001 [6] tullittomuuden laajentamiseksi koskemaan vähiten kehittyneistä maista peräisin olevia tuotteita ilman määrällisiä rajoituksia, - ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 1. marraskuuta 2001 [7] ja 21. maaliskuuta 2002 [8] hyväksymät sokeria käsittelevät päätöslauselmat, - ottaa huomioon poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautusja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille 18. syyskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2000 [9], - ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 2007/2000 muuttamisesta ulottamalla Euroopan unionin vakautusja assosiaatioprosessiin osallistuviin tai siihen yhteydessä oleviin maihin ja alueisiin sovellettavat poikkeukselliset kaupan toimenpiteet koskemaan myös entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa ja Jugoslavian liittotasavaltaa 20. marraskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2563/2000 [10], - ottaa huomioon komission ehdottaman yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) tarkistamisen (KOM(2004)0461) [11] ja KOM(2004)0699) [12], - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan, - ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan, A. katsoo, että Dohan kauppakierroksella Euroopan unionin antamat sitoumukset edellyttävät tullimaksujen alentamista ja tuotanto- ja vientitukitoimien vähentämistä; katsoo lisäksi, että mainittujen sitoumusten sekä koko alan ajanmukaistamisen ja kilpailukykyisemmäksi tekemisen tarpeen takia sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistaminen on välttämätöntä, B. katsoo, että WTO:n koolle kutsuman paneelin tulos vaikuttaa kiintiöiden pienentämisen laajuuteen, ja näin myös C-sokerin tulevaisuuden pohtiminen tulee tarpeelliseksi, C. katsoo, että AKT-maiden ja Intian kanssa etuuskohtelusta tehtyjen sopimusten mukaan Euroopan unioni on sitoutunut tuomaan kiinteän määrän näissä maissa tuotettua sokeria takuuhintaan, D. katsoo, että "kaikki paitsi aseet" -aloite, jos sitä sovelletaan tämänhetkisessä muodossaan, synnyttää valtavan sokerivirran Euroopan unionin markkinoille, varsinkin seurauksena laittomasta kolmivaiheisesta kaupasta, jossa aikaisemmin maailmanmarkkinahintaan ostettua sokeria viedään edelleen Euroopan unionin markkinoille; katsoo, että toiminnan paljastaminen on lähes mahdotonta ja että tällainen tuonti uhkaa jopa yhteisen markkinajärjestelyn yhtenäisyyttä ja tasapainoa, ja samanaikaisesti kyseinen petos koituu Euroopan unionin veronmaksajien vahingoksi, E. katsoo, että "kaikki paitsi aseet" -aloite, vaikka sen tavoitteet ovatkin anteliaita, ei takaa vähiten kehittyneille maille taloudellista eikä sosiaalista kehitystä, koska kolmivaiheisen kaupan odotettavissa oleva kasvu hyödyttää ainoastaan jo kilpailukykyisiä kolmansia maita; katsoo lisäksi, että aloite on sokerintuonnin kannalta taloudellisessa mielessä harhaanjohtava, koska vähiten kehittyneistä maista Eurooppaan suuntautuvan tuonnin lisääntyminen aiheuttaa vastedes hinnan alenemista Euroopan unionissa, mikä on vähiten kehittyneiden maiden etujen vastaista, F. katsoo, että tämän seurauksena vähiten kehittyneet maat pyytävät "kaikki paitsi aseet" -aloitteen sääntöjen uudistamista, ja lisäksi yleisen tullietuusjärjestelmän voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2005, G. katsoo, että neuvoston asetuksissa (EY) N:o 2007/2000 ja N:o 2563/2000 Länsi-Balkanin maissa tuotetulle sokerille tarjottu vapaa ja rajoittamaton pääsy Euroopan unionin sokerimarkkinoille on aiheuttanut sokerintuonnin odottamattoman kasvun näistä maista erityisesti laittomana kolmivaiheisena kaupankäyntinä, jossa maailmanmarkkinahintaan ostettua sokeria viedään edelleen Euroopan unioniin, H. katsoo, että jos Länsi-Balkanin valtiot liittyvät tulevaisuudessa Euroopan unioniin, ei olisi toivottavaa eikä järkevää luoda liiallisia sokerintuotantokapasiteetteja, jotka olisivat taloudellisesti kannattamattomia ja joiden laajentumista vielä kannustettaisiin etuuskohtelusopimuksilla, I. katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on edistää maatalouden monitoiminnallista luonnetta kaikilla alueilla; katsoo lisäksi, että yhteisen maatalouspolitiikan on taattava maatalousväestön kohtuullinen elintaso Euroopan perustuslaista tehdyssä sopimuksessa ja Lissabonin strategiassa esitetyllä tavalla; katsoo, että jälkimmäisessä asiakirjassa korostetaan lisäksi työllisyyden laadullista ja määrällistä parantamista sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämistä; katsoo, että maataloustoiminnan on säilyttävä kaikkialla Euroopan unionissa, myös epäsuotuisilla alueilla, Luxemburgin ( 12. ja 13. joulukuuta 1997) ja Berliinin ( 24. ja 25. maaliskuuta 1999) Eurooppa-neuvoston antamien päätöslauselmien mukaisesti, J. korostaa Brysselin Eurooppa-neuvoston ( 24. ja 25. lokakuuta 2002) päätöslauselmaa, jonka mukaan uudistukset on toteutettava siten, että niissä otetaan asianmukaisesti huomioon epäsuotuisten alueiden erityisongelmat; katsoo, että samanaikaisesti on pyrittävä säilyttämään kestävä ja kilpailukykyinen eurooppalainen tuotanto, K. katsoo kuten Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostetaan, että Euroopan unionin epäsuotuisten alueiden tuottajien intressejä on suojeltava, L. katsoo, että sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisella on turvattava hintataso, joka antaa kohtuulliset tulot sekä yhteisön tuottajille että AKT-maiden ja vähiten kehittyneiden maiden toimijoille, M. katsoo, että komission esittämien tiedonantojen yleinen suuntaus rikkoo sokerialan nykyisen tasapainon ja aiheuttaa haittaa yhteisön tuottajille sekä vähiten kehittyneiden maiden toimittajille ja AKT-maiden tuottajille sekä vaarantaa sokerijuurikkaan viljelyn harjoittamisen ja sokerialan olemassaolon sekä siihen liittyvän taloudellisen toiminnan useilla Euroopan unionin alueilla, N. katsoo, että komission esittämä hintojen ja kiintiöiden lasku aiheuttaa sokerialan toimijoiden tulojen rajua laskua, mistä ei kuitenkaan todennäköisesti ole todellista hyötyä kuluttajille, kuten jo aikaisemmista uudistuksista on todettu, kun raaka-aineiden hinnanlasku ei ole johtanut kuluttajahintojen laskuun, O. katsoo, että sokeriruo'olla on hyvin määräävä sosioekonominen asema joillakin syrjäisimmillä alueilla; katsoo, että se on maanviljelijöiden tulojen kannalta korvaamaton näille alueille, jotka kärsivät jo sopimuksissa tunnustetuista pysyvistä rakenteellisista erityispuutteista, P. katsoo, että lisääntyvä sokerintuotanto tietyissä johtavissa sokeriruokoa tuottavissa maissa aiheuttaa vakavia vaikutuksia ympäristöön, kuten sademetsien tuhoutumista, maaperän kulumista ja luonnonvarojen, esimerkiksi veden ja maan, liiallista käyttöä, Uudistuksen sisäiset näkökohdat 1. tähdentää, että sokerialan toimijat tarvitsevat riittävää ennustettavuutta voidakseen toteuttaa paremman kilpailukyvyn kannalta välttämättömiä investointeja; arvioi tästä syystä, että komission on täsmennettävä jo nyt, miten se aikoo toimia vuoden 2008 jälkeen; ehdottaa, että yhteisen maatalousjärjestelyn uudistusta ei pitäisi muuttaa ennen vuoden 2012 loppua; 2. toteaa tyytyväisenä, että komissio on laatinut kattavan vaikutustutkimuksen uudistuksen eri vaihtoehdoista; pahoittelee kuitenkin, että asiakirjassa ei käsitellä uudistushankkeen täsmällisiä seurauksia eri jäsenvaltioissa ja sokerintuotantoalueilla varsinkaan alan työllisyyden kannalta; 3. pyytää komissiota laatimaan nopeasti yksityiskohtaisen vaikutustutkimuksen, jossa tarkastellaan näiden uudistusten sosiaalistaloudellisia seurauksia sekä sokerijuurikkaan tuottajille että alan työntekijöille ja niiden vaikutuksia EU:n tiettyjen maaseutualueiden hylkäämiseen; kehottaa komissiota laajentamaan vaikutustutkimuksensa viljamarkkinoiden uudistuksen mahdollisiin vaikutuksiin; 4. panee merkille, että komission ehdottama sokerin hinnanalennus on suurempi kuin WTO:n sääntöihin sopeutuminen edellyttää; pyytää tämän vuoksi toteuttamaan vain välttämättömän alennuksen kestävän, tehokkaan ja pysyvän sokerintuotannon saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi Euroopan unionissa WTO:n sääntöjen mukaisesti; katsoo, että kiintiöiden pienentämisessä on noudatettava samaa periaatetta; katsoo, että hinnanalennuksen ja kiintiöiden pienentämisen yhteisvaikutus saattaa alan elinkelpoisuuden kyseenalaiseksi sekä herkimmillä että kilpailukykyisimmillä alueilla; 5. hylkää komission ehdotuksen isoglukoosikiintiön lisäämisestä, koska se edellyttäisi sokerikiintiön pienentämistä vielä enemmän; 6. katsoo, että komission ehdottama tämänhetkinen viitehintajärjestelmä ei ole toimiva eikä sen avulla saavuteta vakautta markkinoilla; ehdottaa tämän vuoksi, että nykyinen hintatukijärjestelmä säilytettäisiin kaiken varalta vakavan epätasapainon välttämiseksi sokerimarkkinoilla; 7. pahoittelee, että kiintiöiden omistusoikeutta ei ole tähän päivään mennessä määritetty juridisesti, ja kehottaa komissiota vahvistamaan, että kiintiöiden omistajat ovat yksittäisiä sokerijuurikkaan ja sokeriruo'on viljelijöitä; 8. katsoo, että komission esittämä ehdottama kiintiöiden siirtojärjestelmä ei vastaa kilpailukyvyn, työllisyyden ja yhteisön solidaarisuuden tavoitteisiin; vastustaa sitä koska se uhkaa heikoimmassa asemassa olevia, varsinkin työpaikkojen siirron kautta ja tuotantotoiminnan siirtämisellä toisaalle, joka on mahdotonta hyväksyä; 9. pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta perustaa erityinen Euroopan unionin hallinnoima rahasto, jonka ansiosta ne, jotka haluavat poistua järjestelmästä kohtuullisin ehdoin, voivat tehdä sen myymällä vapaaehtoisesti Euroopan unionille kiintiöitä kiinnostavin hinnoin ja ajallisesti alenevasti tietyn rajoitetun ajan, ja että nämä kiintiöt poistetaan välittömästi sen jälkeen; ehdottaa talousarvion kannalta neutraalia rahoitusmallia, johon alan toimijat ja markkinat kytkeytyvät; 10. katsoo, että kiintiöt ovat sovelias väline tuotannon tasapainoisen kehityksen toteuttamiseksi koko yhteisön alueella ja että niitä on syytä käyttää tähän tarkoitukseen; ehdottaa, että lainsäädäntöehdotukseen sisällytetään tuotannon minimikiintiön käsite, joka on pidettävä yllä jäsenvaltiossa; 11. kehottaa komissiota peruuttamaan ehdotuksensa, jossa sallitaan kiintiöiden siirtäminen jäsenvaltioiden välillä; 12. korostaa, että uudet jäsenvaltiot ovat liittyneet Euroopan unioniin sellaisten sitoumusten perusteella, joiden noudattaminen on edellyttänyt huomattavia ponnisteluja; ehdottaa, että komissio harkitsee vaihtoehtoa, jonka mukaan kyseisten valtioiden ei tarvitse kärsiä kohtuuttomasti kiintiöiden pienentämisestä; kehottaa tässä yhteydessä kiinnittämään huomiota oleelliseen eroon tavassa, jolla B-kiintiö asetetaan uusille jäsenvaltioille; pitää ilahduttavana komission ehdotusta täysimääräisestä korvauksesta sokerijuurikkaan tuottajille uusissa jäsenvaltioissa; 13. huomauttaa, että uudistusten on oltava WTO:n sääntöjen mukaisia, mutta samalla niiden on taattava yhteisön sokerimarkkinoiden tasapainoisuus, tuotannon säilyminen ja viljelijöiden elintason turvaaminen; 14. katsoo, että vientitukien odotettavissa olevat vähennykset tai poistaminen eivät saa johtaa yhteisön talousarvion varojen säästämiseen vaan ne on käytettävä alan hyödyksi, jotta voidaan joko korvata riittävällä tavalla viljelijöiden tulojen menetys tai ryhtyä muihin markkinoita tasapainottaviin toimiin; 15. pyytää komissiota ottamaan huomioon WTO:n paneelin tulokset lainsäädäntöehdotusta laatiessaan; toivoo tässä suhteessa, että tässä asiakirjassa ehdotetaan ratkaisuja C-sokerin tulevaisuutta varten; pyytää esimerkiksi, että komissio työskentelisi kiireellisesti vaihtoehtoisten mahdollisuuksien kehittämiseksi sokerin käytölle, jotta yhteisön tuotannolle tarjottaisiin uusia markkinointinäkymiä ottaen erityisesti huomioon mahdollisuudet, joita biopolttoaineiden kehittämien tarjoaa; pyytää komissiota myös tutkimaan taloudellisia ja ekologisia näkökohtia sokerin mahdollisesta käytöstä biopolttoaineena; 16. vaatii, että sokerin tuotantoon niin elintarvikkeeksi kuin polttoaineeksi sovelletaan sosiaalisia ja ekologisia standardeja; näihin kuuluvat ainakin täydentävät ympäristöehdot sekä laajennettu vuoroviljely, jonka kautta viljelijä osallistuu maanparannukseen mahdollistaakseen maatalouden monitoiminnallisuuden myös sokerintuotannossa; 17. katsoo, että tulojen ennakoitavaa laskua ei ole korvattu riittävällä tavalla; ehdottaa, että hintojen vähäisen laskun yhteydessä, kuten 4 kohdassa esitetään, säilytetään komission alunperin ehdottamat määrärahat ja ne jaetaan erityisesti sokerijuurikasviljelijöille, jotta nämä voisivat saada mahdollisimman täysimääräisen korvauksen; pyytää myös komissiota ottamaan hinnanalennuskorvausten laskemisessa huomioon alemmat hinnat jäsenvaltioissa, joissa niitä on sovellettu; 18. toivoo, että 8 kohdassa esitetystä rahastosta tai muusta erityisrahastosta voitaisiin osa myöntää maanviljelijöille korvauksina, joilla hyvitettäisiin toimitusoikeuksien menetyksistä heille aiheutuneita tappioita ja jotta he voisivat suunnata toimintansa uudelleen; vaatii samalla sosiaaliturvatoimia lopettavien sokeriyritysten työntekijöille; 19. kannattaa komission sitoumusta, jonka mukaan syrjäisimmät alueet saavat erityiskohtelun; pahoittelee kuitenkin markkinointiavustusten poistamista; kehottaa ottamaan kyseisen järjestelyn uudelleen käyttöön ja korvaamaan tulomenetykset kokonaisuudessaan, jotta syrjäisimpien alueiden erityisongelmat otettaisiin aidosti huomioon; 20. toivoo, että komissio arvioi huolellisesti EU:n epäsuotuisten alueiden tuotantoa ja yksilöi tarvittavat toimet sen välttämiseksi, että uudistuksen tuloksena sokerijuurikkaan ja sokerin tuotanto häviää mainituilta alueilta; 21. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkoin seuraamaan sosiaalisia seurauksia mahdollisista tehtaiden sulkemisista, jotka johtuvat tulevasta sokerijärjestelmän uudistuksesta, ja toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, mikäli sosiaalisuunnitelmat eivät ole tyydyttäviä; Uudistukset ulkoiset näkökohdat 22. muistuttaa, että unionin kyky hallinnoida sokerin tarjontaa markkinoillaan on hyvin tärkeää sokerin yhteisen markkinajärjestelyn tasapainon ja elinkelpoisuuden kannalta; 23. vaatii komissiota täyttämään AKT-maiden ja vähiten kehittyneiden maiden esittämät pyynnöt ja harkitsemaan "kaikki paitsi aseet" -aloitteen sääntelymallia, joka mahdollistaa, että Euroopan unioni säilyttää kykynsä hallinnoida tarjontaa, ja jolla estetään yhteisön tuotannon tason muodostuminen uuden markkinajärjestelyn väistämättömäksi joustomuuttujaksi; ehdottaa, että tässä mallissa vahvistetaan määrälliset valvontavälineet tuontikiintiöille ja että niitä voidaan arvioida uudelleen säännöllisesti "kaikki paitsi aseet" -aloitteesta näiden maiden kehitykselle koituvan todellisen vaikutuksen mukaisesti, varsinkin paikallisen työllisyyden ja tuotannon osalta; ehdottaa tasoltaan sellaisia kiintiöitä, että muiden elintarvikkeiden tuottaminen on mahdollista maan omien tarpeiden tyydyttämiseksi; 24. vaatii, että komission lainsäädäntöehdotuksessa tehdään mahdottomaksi kaikki kolmansista maista Euroopan unioniin tapahtuva sokerin jälleenvienti, jota harjoitetaan vähiten kehittyneiden maiden kautta; 25. vaatii, että unionin ulkopuolelta tuotavan sokerin tuotantoon sovelletaan samoja sosiaalisia ja ekologisia standardeja kuin unionissa tapahtuvaan sokerintuotantoon; jos sokeria tuottavat maat eivät noudata kyseisiä standardeja, niiden tuomasta sokerista tulisi periä maksu; kyseisellä maksulla kartutettaisiin Euroopan unioniin perustettavaa uutta rahastoa, josta tuetaan ihmisarvoista ja ympäristönäkökohdat huomioon ottavaa maanviljelyä sokeria tuottavissa kehitysmaissa; 26. kehottaa komissiota ottamaan Länsi-Balkanin maita varten viipymättä käyttöön asianmukaisesti varmistettuihin historiatietoihin perustuvat kiintiöt niin, että varmistetaan, että kiintiöt eivät ylitä kotimaisen tuotannon ja kulutuksen tasapainon takaavaa määrää eivätkä siten mahdollista sokerin edelleenvientiä niistä Euroopan unioniin; 27. kehottaa komissiota parantamaan alkuperäsääntöjen noudattamisen valvontajärjestelmiä erityisesti siksi, että "kaikki paitsi aseet" -järjestelyn kautta parantunut pääsy Euroopan markkinoille voi aiheuttaa hintaeroja, jotka saattavat houkuttaa petollisiin käytäntöihin; 28. kehottaa komissiota ehdottamaan kiireellisesti asianmukaisia liitännäistoimenpiteitä sokerin viennistä Euroopan unioniin voimakkaasti riippuvaisten AKT-maiden auttamiseksi niin, että ne voivat parantaa kilpailukykyään ja monipuolistaa talouden perusrakenteita; 29. pyytää komissiota valvomaan, että Euroopan unionin kanta WTO:n tulevissa neuvotteluissa sisältää meneillään olevan uudistuksen, jotta tulevien monenvälisten sitoumusten yhteydessä ei vaadittaisi uutta uudistusta, jolloin tuottajat joutuisivat maksajiksi kaksi kertaa; 30. vaatii komissiota ottamaan huomioon uudistuksen vaikutuksen erityisesti Brasiliaan, jossa monet sokeriviljelmillä ja -tehtaissa työskentelevät kärsivät haittaa siitä, että sokerintuotanto ja -jalostus ovat muutaman harvan henkilön määräysvallassa; katsoo, että Euroopan unionilla on moraalinen velvollisuus varmistaa, että sen tekemät uudistukset eivät edistä sietämättömiä latifundiomenetelmiä sokerin tuotannossa sellaisina kuin niitä harjoitetaan Brasiliassa; 31. kehottaa komissiota neuvottelemaan sokeria koskevan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen kytkemisestä sokerimarkkinoiden järjestelyn samankaltaisiin uudistuksiin muissa maissa, etenkin Yhdysvalloissa; 32. kehottaa komissiota tekemään WTO:n puitteissa kaiken voitavansa sokerin tuotannon hallintaa ja hintojen valvontaa koskevien kansainvälisten sopimusten tekemiseksi; *** 33. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden parlamenteille sekä AKT-maiden ja vähiten kehittyneiden maiden hallituksille ja parlamenteille. [1] EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16). [2] EUVL C 96, 21.4.2004, s. 17. [3] EYVL L 195, 1.8.2000, s. 46. [4] EYVL L 325, 8.12.2001, s. 21. [5] EYVL L 346, 31.12.2001, s. 1. [6] EYVL L 60, 1.3.2001, s. 43. [7] EYVL C 78, 2.4.2002, s. 79. [8] EYVL C 231, 27.9.2002, s. 49. [9] EYVL L 240, 23.9.2000, s. 1. [10] EYVL L 295, 23.11.2000, s. 1. [11] EUVL C 242, 29.9.2004, s. 8. [12] EUVL C 52, 2.3.2005, s. 47. --------------------------------------------------