Huomautuksia: Tämän kertomuksen oheisasiakirjana on yksityiskohtainen komission yksiköiden valmisteluasiakirja. Täydellinen versio valmisteluasiakirjasta liitteineen on saatavilla englanninkielisenä maatalouden pääosaston Europa-sivustolla (http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm).

(1) Vuoden 2016 talousarvioon otetut määrärahat, kun niistä on vähennetty ennakoidut vuonna 2016 kerättävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 14 artiklan mukaisesti vuodelta 2015 vuodelle 2016 siirretyt tulot.

Kuukausimaksut ovat korvaus nettomenoista (sen jälkeen kun tulot on vähennetty), jotka on jo maksettu ja jotka on asetettu käyttöön jäsenvaltioiden toimittamien kuukausi-ilmoitusten perusteella. Menojen ja tulojen kuukausittaiseen kirjanpitoon tehdään tarkastuksia ja oikaisuja näiden ilmoitusten perusteella. Lisäksi nämä maksut vahvistetaan lopullisesti tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä tehtävien komission tarkistusten perusteella.

3.2.2.1.Momentti 05 03 01: Tuotannosta irrotetut suorat tuet

Tästä momentista rahoitettiin pääasiassa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, perustukijärjestelmää, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin myönnettävää tukia, uudelleenjakotukea ja nuorten viljelijöiden tukea. Kaikki tämän momentin tukijärjestelmät maksetaan tuotannosta riippumatta, mutta kuitenkin tiettyjen vaatimusten kuten täydentävien ehtojen noudattamisen nojalla. Vuoden 2016 talousarviotarpeet tuotannosta irrotettujen suorien tukien osalta olivat 36 649,2 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä myönsi määrärahoja yhteensä 34 269,2 miljoonaa euroa, koska se otti huomioon arvioidut 2 380 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Jäsenvaltioille kaikista tämän momentin järjestelmistä aiheutuneet menot olivat 35 204,1 miljoonaa euroa eli hyväksytyt määrärahat ylittyivät 934,9 miljoonalla eurolla. Jälkimmäinen ilmoitettujen menojen määrä katettiin käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jäsenvaltioille tuotannosta irrotettujen suorien tukien osalta aiheutuneet menot vastasiva 96,1:tä prosenttia näille järjestelmille vuoden 2016 talousarviossa määritellyistä tarpeista. Alikäyttö johtuu luonnollisesti osittain siitä, että osa eri järjestelmien menoista korvatiin momentin 05 03 02 pienviljelijäjärjestelmän menoilla edellä mainittujen järjestelmään tehtyjen määrärahasiirtojen mukaisesti. Lisäksi useissa järjestelmissä todettu alikäyttö johtui siitä, että eräissä jäsenvaltioissa toteutus viivästyi ja eräiden kohtien osalta menoja aiheutui vielä varainhoitovuoden 2016 päätyttyä.

3.2.2.2.Momentti 05 03 02: Muut suorat tuet

Tämän momentin määrärahoilla katettiin muiden suorien tukien menoja. Niihin kuuluvat järjestelmät, joissa voi edelleen olla yhteys tukien ja tuotannon välillä tarkasti määritellyissä olosuhteissa ja tarkkojen raja-arvojen puitteissa. Vuoden 2013 uudistuksessa tähän momenttiin lisättiin uusina järjestelminä vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki ja pieniviljelijäjärjestelmä. Vuonna 2016 eräitä kohtia sovellettiin vain varsin vähäisiin jäljellä oleviin määriin sellaisissa järjestelmissä, joiden voimassolo oli päättynyt.

Komissio oli arvioinut, että vuonna 2016 tähän momenttiin tarvittaisiin määrärahoja 4 734,8 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioille aiheutui menoja 5 384,7 miljoonaa euroa eli budjetoitua enemmän.

3.2.2.3.Momentti 05 03 09: Rahoituskuriin liittyvä suorien tukien korvaaminen

Budjettivallan käyttäjä ei osoittanut määrärahoja tälle momentille. Momenttiin kerätään sitomatta olevia hyväksyttyjä määrärahoja, erityisesti käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoja, jotka siirretään varainhoitovuodelle N+1 suoriin tukiin kalenterivuonna N suoriin tukiin sovellettavaan rahoituskuriin liittyvien korvausten rahoittamiseksi .

Varainhoitovuonna 2015 sovellettavaa rahoituskuria vastaavista 409,8 miljoonasta eurosta, jotka siirrettiin korvauksia varten vuoden 2016 talousarvioon, jäsenvaltiot korvasivat 395,4 miljoonaa euroa. Erotus eli 14,4 miljoonaa euroa palautui vuoden 2016 talousarvioon, josta se palautetaan jäsenvaltioille seuraavan varainhoitovuoden lisätalousarvion kautta.

3.2.2.4.Momentti 05 03 10: Maatalousalan kriisivaraus

Tämän momentin määrärahojen tarkoituksena on kattaa menot, jotka aiheutuvat toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä maataloustuotannon tai sen jakelun merkittävistä kriiseistä selviytymistä varten. Kriisivaraus luodaan soveltamalla kunkin vuoden alussa suoria tukia koskevaa vähennystä rahoituskurimekanismin avulla asetuksen (EU) N:o 1306/2013 25 ja 26 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan mukaisesti. Kriisivarauksen vuotuinen enimmäismäärä on 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Varainhoitovuonna 2016 kriisivarauksen arvoa vastaava summa oli nykyisinä hintoina 441,6 miljoonaa euroa. Kriisivarausta ei käytetty varainhoitovuonna 2016.

Hakuvuonna 2015 rahoituskuri laskettiin yksinomaan 441,6 miljoonan euron kriisivarauksen perustamiseksi. Varainhoitovuoden lopulla kyseisen varainhoitovuoden sitomatta olevat hyväksytyt määrärahat, jotka vastasivat hakuvuoteen 2015 tosiasiallisesti sovelletun rahoituskurin määrää (kriisivarauksen käyttämättömät määrät mukaan lukien), siirrettiin talousarviomomenttiin 05 03 09, jotta ne voitaisiin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle ja näin rahoittaa viljelijöille kalenterivuonna 2016 määrättyyn rahoituskuriin liittyvät korvaukset.

3.2.3.Luku 05 07: Maatalousmenojen tarkastaminen

3.2.3.1.Momentti 05 07 01: Maatalousmenojen valvonta

Tämä momentti sisältää toimenpiteitä, jotka on toteutettu paikan päällä tehtävien tarkastusten menetelmien vahvistamiseksi ja varmennusjärjestelmien kehittämiseksi tavoitteena vähentää unionin talousarvion kannalta vahingollisten väärinkäytösten ja sääntöjenvastaisuuksien riskiä. Momentti sisältää myös menoja mahdollisten jäsenvaltioiden hyväksi tehtävien kirjanpidollisten tarkastusten ja sääntöjenmukaisuuden tarkastusten vuoksi tehtävien oikaisujen rahoittamiseksi.

3.2.3.2.Momentti 05 07 02: Riitojen ratkaisu

Tämän momentin määrärahat on tarkoitettu kattamaan menot, jotka komissio voi joutua maksamaan tuomioistuimen päätöksen perusteella, mukaan lukien vahingonkorvausvaateiden ja korkojen maksamisesta aiheutuvat kustannukset. Unionin tuomioistuin antoi 27. syyskuuta 2012 tuomionsa yhdistetyissä asioissa C-113/10, C-147/10 ja C-234/10 (Jüllich-II-tuomio). Vuoden 2016 talousarviossa varattiin 29,5 miljoonaa euroa määrärahoja tämän tuomion nojalla toimijoille maksettavia tasoituskorkoja varten. Jäsenvaltioille aiheutui kuitenkin ja ne ilmoittivat näiden maksujen osalta noin 52,4 miljoonan euron menot. Sen vuoksi maataloustukirahaston vuoden 2016 talousarvion muilta alueilta siirrettiin määrärahoja yhteensä 22,9 miljoonaa euroa.

4.MAATALOUSTUKIRAHASTON KÄYTTÖTARKOITUKSEENSA SIDOTTUJEN TULOJEN TOTEUTUMINEN

Varainhoitovuodelta 2015 siirrettiin varainhoitovuodelle 2016 käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja 896,4 miljoonaa euroa. Ne on käytetty kokonaan varainhoitovuoden 2016 menojen rahoittamiseen varainhoitoasetuksen 14 artiklan mukaisesti. Kuten liitteessä 3-II on kuvattu, kyseinen määrä sisältää hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoihin liittyvät 199,8 miljoonan euron menot ja perustukijärjestelmään liittyvät 696,6 miljoonan euron menot.

Vuonna 2016 kerätyt käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat 2 527,1 miljoonaa euroa, ja liitteen 3-I mukaan ne olivat peräisin seuraavista lähteistä:

–sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä tehdyt oikaisut: 1 593,7 miljoonaa euroa