Ehdotus: neuvoston asetus (EY) yhteisestä kalastuspolitiikasta käytävän vuoropuhelun vahvistamisesta elinkeinon harjoittajien ja yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssan /* KOM/99/0382 lopull. - CNS 99/0163 */



Virallinen lehti nro C 274 E , 28/09/1999 s. 0037 - 0038



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) yhteisestä kalastuspolitiikasta käytävän vuoropuhelun vahvistamisesta elinkeinon harjoittajien ja yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Yhteisön kalastusalaa koskevien lainsäädäntöaloitteiden vaikutukset ja lukumäärä kuvastavat sitä, miten tärkeä ja hyvin integroitunut yhteinen kalastuspolitiikka (YKP) on. Kalastuspolitiikan tärkeyden vuoksi kalatalousalan ja komission väliset suhteet eivät saa heiketä. Suhteiden tiivistäminen on välttämätöntä sen mielipiteen muuttamiseksi, että kaukana sijaitseva lainsäädäntövalta asettaa yhä suurempia rajoituksia kriisissä olevalle elinkeinolle. Komissio perusti vuonna 1971 neuvoa-antavan kalatalouskomitean maatalouden neuvoa-antavien komiteoiden mallien mukaan. Mutta on ollut pakko tunnustaa, että komitean toiminta ei tyydytä komissiota eikä kalatalousalaa. Tämän toteamuksen vahvistaa suurelta osin komission eräällä tutkimuslaitoksella vuonna 1997 teettämä ammatinharjoittajien keskuudessa toteutettu kyselytutkimus. Komissio on sen vuoksi ryhtynyt uudistamaan neuvoa-antavaa kalatalouskomiteaa, joka on nostettava sille kuuluvaan asemaan osana yhteistä kalastuspolitiikkaa. Komission yksiköt ovat pohtineet edellä mainitun tutkimuksen tuloksia ja alan kehityksestä tehtyä arviointia, ja uudistuksen päälinjoiksi on noussut kaksi toteamusta. Ensinnäkin yhteistä kalastuspolitiikkaa koskeva keskustelu ei koske enää ainoastaan kalastusteollisuuden etuja, vaan koko yhteiskuntaa. Toiseksi komitean rakenne ja toimintamuoto eivät enää vastaa yleiseen pyrkimykseen, joka on parempi vuoropuhelu komission ja yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen välillä tämän pitkälle integroituneen ja hallinnoltaan entisestään monimutkaistuneen yhteisen politiikan eri osa-alueista. Komission yksiköillä on jo ollut mahdollisuus esittää asiaankuuluville tahoille neuvoa-antavan kalatalouskomitean uudistusluonnos, jossa komitean rakennetta ja toimintaa muutetaan perusteellisesti, jotta - vuoropuhelu kalastus- ja vesiviljelyteollisuuden kanssa syvenee, - vuoropuhelua laajennetaan koskemaan asianomaisia yhdistyksiä. Luonnosta koskevien neuvottelujen päätteeksi komission on tarkoitus tehdä päätös uuden neuvoa-antavan kalatalouskomitean perustamisesta ennen 31. heinäkuuta 1999, jolloin komitean nykyinen toimikausi päättyy. Alan kanssa käytävä vuoropuhelu ei kuitenkaan parane huomattavasti pelkästään neuvoa-antavan kalatalouskomitean uudistamisella. Komission on samanaikaisesti autettava komitean muodostavia ammattialan järjestöjä toteuttamaan tehtäviään (aloitteet, esittely, koordinointi, tiedotus) ja taattava, että komission ja asianomaisten osapuolten väliset vaihdot otetaan huomioon komiteassa. Samanaikaisesti neuvoa-antavan kalatalouskomitean uudistuksen kanssa ehdotetaan toteuttaviksi toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan alan eurooppalaisia järjestöjä ja kehittämään tiedottamista kaikille niille tahoille, joita YKP:a koskee. Tämä on ehdotuksen tarkoitus. 2. Eurooppalaisten ammattialan järjestöjen vahvistaminen Tehokkaan vuoropuhelun ensimmäinen edellytys on tunnistaa eurooppalaiset ammattialan järjestöt, jotka edustavat kalastus- ja vesiviljelytoimintaa. Komissio odottaa, että nämä järjestöt pystyvät yhteistä etua koskevissa kysymyksissä antamaan yhteisiä arviointeja ja, aina kun mahdollista, jopa antamaan yhteisiä kantoja. Vaikka eurooppalaiset ammattialan järjestöt ovat neuvoa-antavassa komiteassa komission ensisijainen keskustelukumppani, niiden taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen vähäisyys tekee niistä joskus valmistautumattoman keskustelukumppanin, jonka materiaali on riittämätön ja jolla on siis vaikeuksia hyödyntää kokemustaan tältä alalta ja osallistua vuoropuheluun toivotulla tavalla. Parhaillaan toteutettavassa uudistuksessa säädetään perustellusti näiden järjestöjen edustajien määrän vähentämisestä neuvoa-antavassa kalastuskomiteassa, koska yhteisön etua koskevissa kysymyksissä halutaan laajempaa ammatillista yhteenkuuluvuutta. On kuitenkin vaarana, että järjestöt heikkenevät, jos niiden jäsenillä ei ole mahdollisuuksia ja keinoja tavata toisiaan. On siis etsittävä keinoja vahvistaa eurooppalaisia ammattialan järjestöjä. Jotta järjestöjen mahdollisuuksia osallistua keskusteluun vahvistettaisiin, ehdotetaan neljää toimenpidettä. - Etusija on annettava eurooppalaisille järjestöille ja yhdistyksille: Komission ja ammattialan väliset suorat sopimukset ovat välttämättömiä hallinnon moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, mutta komissio on annettava näissä yhteyksissä etusija eurooppalaisille järjestöille. Tämä lähestymistapa kannustaa kansallisia järjestöjä liittymään eurooppalaisiin järjestöihin, jolloin niiden edustavuus ja toimintakeinot lisääntyvät. Sama koskee myös yhdistyksiä. Komission ja varsinaisten järjestöjen väliset suorat kontaktit on rajattava keskusteluihin tiettyjä eturyhmiä koskevista erityiskysymyksistä. Yleispolitiikkaa koskevat kysymykset käsitellään neuvoa-antavassa kalastuskomiteassa, jossa eurooppalaisten ammattialan järjestöjen ja yhdistysten edustus ja keskustelun avoimuus ovat taatut. - Eurooppalaisiin ammattialan järjestöihin on oltava vapaa pääsy: Komission on tunnustettava ainoastaan ne eurooppalaiset järjestöt, jotka ovat avoimia normaalisti jäseninä oleville kansallisille järjestöille. Jos eurooppalaiseen järjestöön jäseneksi hakeva kansallinen järjestö täyttää yleiset liittymisedellytykset, sen hakemusta ei pidä hylätä. Tällaisessa tapauksessa hylkääminen aiheuttaisi vakavan ongelman kyseisen eurooppalaisen ammattialan järjestön edustavuudelle. - Järjestöjen tehtävät ja tavoitteet on selvennettävä: Eurooppalaisten järjestöjen vahvistamiseen kuuluu osana myös niiden tehtävien ja tavoitteiden selventäminen. Joskus järjestöissä ovat ristiriidassa työnantajien ja työntekijöiden, kalastajien, kalanviljelijöiden ja vesiviljelytuotteiden viljelijöiden sekä tuojien ja jalostajien edut, koska niiden isäntäjärjestöt ovat ottaneet jäseniksi kaikki hakijat. Näin niillä on sisäisiä eturistiriitoja, joiden vuoksi ne eivät voi antaa yhteisiä kantoja. - Koordinoinnin parantamiseen Euroopan tasolla on myönnettävä taloudellista tukea: Eurooppalaisten ammattialan järjestöjen rahavarat ovat vähäiset kansallisiin järjestöihin verrattuna, kun taas vastaavasti kulut, jotka liittyvät tapaamisiin Brysselissä, ovat erityisen suuret. Voidaankin katsoa, että alan edustajat eivät yleisten etujensa puolustamisessa aseta etusijalle edustusta Euroopan tasolla. Etuja ajetaan edelleen suurelta osin kansallisella tasolla. Lisäksi eurooppalaiset ammattialan järjestöt rahoittavat toimintansa pelkästään jäsenmaksuilla, sillä ne eivät saa mitään julkista tukea. Monet ammattialan järjestöt sitä vastoin saavat jäsenvaltioiltaan julkista tukea, jos niiden tehtävien katsotaan olevan julkista toimintaa. Euroopan tasolla yhteisön rahoitustukea myönnetään myös eräille yhdistyksille, joiden toiminta liittyy ympäristö-, yhteistyö- ja kehityspolitiikkaan. Komissio ei voi vastata eurooppalaisten ammattialan järjestöjen toimintakustannuksista, koska niiden riippumattomuus - myös taloudellinen riippumattomuus - on säilytettävä. Sitä vastoin näissä järjestöissä on suotavaa kannustaa vaihtoja yhteisen kalastuspolitiikan ammatinharjoittajien välillä. On jopa välttämätöntä auttaa järjestöjä kompensoimaan vähentynyt jäsenmääränsä neuvoa-antavassa kalastuskomiteassa parantamalla jäsenten välistä koordinointia. Tämä voi tapahtua siten, että komissio ottaa vastatakseen eräistä toimintamenoista, joita ovat mm. neuvoa-antavan kalastuskomitean kokousten valmistelukokouksiin liittyvät kustannukset. Jos komissio vastaa neuvoa-antavan kalastuskomitean kokousten valmistelukokouksiin liittyvistä kustannuksista, tarvitaan lisävaroja: tämä on asetusehdotuksen tavoite. Toimenpide ei ole pysyvä, mutta sitä olisi sovellettava kunnes ammattialan järjestöt löytävät omat varat, jolloin toimenpidettä ei enää tarvita. 3. Alan tiedotuksen parantaminen Tehokas vuoropuhelu kalastusalan edustajien ja muiden yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa riippuu suurelta osin YKP:aa (sen tavoitteita, yksityiskohtaisia sääntöjä, rajoituksia) koskevasta yleisen tiedotuksen tasosta. Jos komissio haluaa parantaa vuoropuhelun laatua, sen on parannettava myös viestintäänsä. Tätä varten sen on otettava huomioon kalastusalan ominaispiirteet, toiminta- ja kehitysympäristö sekä asianomaisen väestön mielipiteet. Erityisesti on otettava huomioon seuraavat seikat: * Jotta kalastusala voisi vastata sille esitettyihin haasteisiin, sen on tunnettava ja ymmärrettävä hyvin kalastusalaan sovellettavat yhteisön säännöt sekä yhteisössä valmisteilla olevat ehdotukset ja niiden tieteelliset perusteet. YKP:lla on suoria vaikutuksia koko alan jokapäiväiseen toimintaan. * Kalastusalan muuttaminen ei suju vaikeuksitta etenkään taloudelliselta ja yhteiskunnalliselta kannalta. Ongelmia on erityisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla ja vyöhykkeillä. YKP:n vaikutuspiiriin kuuluville tahoille levitetyn tiedon rasitteena ovat usein negatiiviset ennakkokäsitykset. * Kalastusalalla on vastedes otettava huomioon entistä enemmän ympäristönsuojelusta kiinnostunut julkinen mielipide. Monissa tiedotuskampanjoissa korostetaan eräiden kalastustoimintojen ympäristövaikutuksia (esimerkiksi pyydysten tai erityisten kalastusmenetelmien käyttö, kalavarojen liikahyödyntäminen, vesiviljelylaitosten aiheuttama saastuminen). * Kalastus- ja vesiviljelytoimintaa harjoitetaan luonnostaan syrjäisillä ja hajanaisilla maantieteellisillä alueilla, jotka sijaitsevat usein kaukana asutuskeskuksista, joissa tietoa on paremmin saatavilla. Tiedonsaanti ei ole siis helppoa, eikä se saavuta helposti tahoja, joita YKP koskee. * Kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvät kysymykset ovat teknisen ja erityisen luonteensa vuoksi varsin monitahoisia ja vaikeasti käsiteltäviä. Tätä asiaa koskevassa viestinnässä on sanomaa yksinkertaistettava ja siihen on lisättävä tarvittavat selitykset. Näin on tehtävä etenkin näitä kysymyksiä koskevien teknisten ehdotusten kohdalla. Edellä esitetyn perusteella komission on voitava toteuttaa toimia ja ottaa käyttöön keinoja, joiden avulla kalastusala ja muut asiaankuuluvat tahot saavat YKP:aa koskevia perustietoja ja erityistietoja. Tietojen on koskettava ennen kaikkea valmisteilla olevia lainsäädäntöehdotuksia, niiden tieteellisiä ja teknisiä perusteita sekä keskusteluja, jotka voivat johtaa yhteisön toimiin tällä alalla. Alan ammattilaiset sekä muut asiaankuuluvat tahot voivat näin saada tietoja, joiden ansiosta ne voivat osallistua keskusteluihin ja esittää mielipiteensä asioista tietoisina. Lisäksi komission on voitava osoittaa toimivansa avoimesti keskusteluissa kaikkien alan edustajien ja YKP:n vaikutuspiirissä olevien tahojen kanssa. Komitean jäsenistön muodostavilla järjestöillä ei keinojen vähäisyyden vuoksi ole mahdollisuutta levittää tietoa YKP:n vaikutuspiiriin kuuluville tahoille tai väestölle. Vaikka komitean jäsenmäärää vähennetään, viestintä sen kanssa ei saa heiketä eikä avoimuus saa uudelleen vähentyä. Nämä seikat ovat nimittäin vuoropuhelun tehokkuuden välttämättömät edellytykset. Komissio on viime vuonna ryhtynyt toteuttamaan toimia ja keinoja paremman tiedonvälityksen takaamiseksi. Toteutettavat toimet ja käytettävät välineet on kuitenkin kohdistettava tarkemmin, jotta alan ja asiaankuuluvien tahojen tarpeisiin vastattaisiin paremmin. Lisäksi on tarpeen lisätä tiedotuksen vuorovaikutteisuutta paitsi komission ja asiaankuuluvien tahojen välillä myös näiden eri tahojen välillä ja erityisesti tiedemaailman ja ammatinharjoittajien välillä. Komission toimilla on siis kaksi päälinjaa: - tiivis yhteydenpito ammatinharjoittajien ja yhdistysten kanssa (jolloin tiedotus niiden kanssa ja niiden välillä paranee) sekä eri asiaankuuluvien tahojen erityistarpeisiin sekä sisällöltään että muodoltaan mukautetun materiaalin tuottaminen ja levitys (kirjallinen, audiovisuaalinen, elektroninen aineisto), - kommunikointi kaikkien YKP:n vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa sekä sellaisten välineiden käyttöönotto, joilla pääsymahdollisuudet erityisesti komission ehdotuksiin liittyviin tietoihin ja selityksiin ovat erittäin laajat. Tarkoituksena on erityisesti kehittää komission erikoissivut Internetiin ja laatia kausijulkaisu, jonka eri osiot vastaavat alan toimijoiden ja asiaankuuluvien tahojen kiinnostuksen kohteita. Näiden toimien toteuttamiseen tarvittavat määrärahat kuuluvat rakennerahastoihin silloin kun ne koskevat näiden rahastojen tehtäviä. Suuri osa toimista ei kuitenkaan koske näitä tehtäviä, joten tarvitaan oma talousarvio (vuoropuhelu ja selitykset yhteisen kalastuspolitiikan osa-alueilla, jotka eivät liity rakennerahastojen toimiin). Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) yhteisestä kalastuspolitiikasta käytävän vuoropuhelun vahvistamisesta elinkeinon harjoittajien ja yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että (1) kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alan edustajien sekä muiden yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen liittämiseksi paremmin yhteisen kalastuspolitiikan laatimiseen, valmisteluun ja toteuttamiseen on välttämätöntä vahvistaa vuoropuhelua näiden tahojen kanssa ja tehdä koko päätöksentekomenettelystä avoimempi etenkin valmisteluvaiheessa, (2) ... päivänä heinäkuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä (EY) N:o .../... perustetun neuvoa-antavan kalatalouskomitean tehtävät huomioon ottaen vuoropuhelun ja avoimuuden tavoitteita voidaan helpottaa uusilla toimenpiteillä, joilla pyritään järjestämään paremmin neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokoukset ja tiedottamaan haasteista ja saaduista tuloksista tahoille, joita YKP koskee, (3) tässä tarkoituksessa eurooppalaisia ammattialan järjestöjä olisi autettava valmistelemaan neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokouksia, jotta kannustettaisiin antamaan kokonaisarvioita YKP:n haasteista ja sen toimenpiteiden vaikutuksista, edistettäisiin alan tekemiä aloitteita ja pyrittäisiin mahdollisuuksien mukaan komission ehdotusluonnoksia koskeviin yhteisiin kantoihin, ja (4) päätöksentekoedellytysten parantamiseksi alalle olisi tiedotettava erittäin aikaisessa vaiheessa suunnitelluista aloitteista ja selittävä YKP:n eri toimenpiteiden tavoitteet ja niitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt kaikille tahoille, joita YKP koskee, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Budjettivallan käyttäjän vuosittain päättämien määrärahojen rajoissa ja liitteessä säädetyin edellytyksin komissio - osallistuu enimmillään 100 prosentin osuudella eurooppalaisten ammattialan järjestöjen järjestämien kokousten kustannuksiin, jos ne on tarkoitettu neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokousten valmisteluun, - varmistaa enimmillään 100 prosentin rahoitusosuudella, että yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet ja toimenpiteet ja erityisesti komission ehdotukset selitetään ja niitä koskevat asianmukaiset tiedot levitetään kalastusalalle ja tahoille, joita yhteinen kalastuspolitiikka koskee. 2 artikla Rahoitusta voidaan myöntää myös asiantuntijakokouksiin, jotka komissio järjestää 1 artiklan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen toimien yhteydessä. 3 artikla Komissio voi tehdä kaikki tarpeellisiksi katsomansa tarkastukset varmistaakseen niiden tehtävien edellytysten ja toteuttamisen noudattamisen, jotka asetetaan tässä asetuksessa eurooppalaisille ammattialan järjestöille, jotka avustavat komission tässä tarkoituksessa nimeämiä edustajia. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokousten valmistelukokouksiin liittyvät eurooppalaisten ammattialan järjestöjen järjestelykustannukset Eurooppalaisten ammattialan järjestöjen jäsenten matka- ja asumiskulut korvataan silloin kun kyseiset jäsenet joutuvat matkustamaan näiden tapahtumien valmistelemiseksi. Eurooppalaisten ammattialan järjestöjen kokouksiin liittyviä kuluja ei korvata, jos ne eivät liity näihin tapahtumiin; ainoastaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut kustannukset korvataan. Joka vuosi kullekin neuvoa-antavan kalatalouskomitean täysistunnon jäsenenä olevalle ammattialan järjestölle jaetaan komission kanssa tehdyllä rahoitusta koskevalla vuosittaisella yleissopimuksella nosto-oikeus käytettävissä olevien rahavarojen mukaan ja suhteessa neuvoa-antavan kalatalouskomitean täyskokouksen oikeudenhaltijoiden lukumäärään. Niiden matkojen lukumäärä, joiden kustannukset järjestö voi kokousten valmistelun varmistamiseksi maksaa, perustuu tähän nosto-oikeuteen ja ammatinharjoittajan keskimääräisiin matkakustannuksiin; oikeuden määrästä vähennetään enintään 20 prosenttia, jonka kukin järjestö pidättää kiinteämääräisesti yksinomaan valmistelukokousten järjestämiseen liittyvien logististen ja hallinnollisten kustannustensa korvauksena. Tiedotus kaikille tahoille, joita YKP koskee Tähän sisältyvät seuraavat komission aloitteesta toteutettavat toimet: - eri asiaankuuluvien tahojen erityistarpeisiin mukautetun materiaalin (kirjallinen, audiovisuaalinen, elektroninen aineisto) tuottaminen ja levitys erityisesti näillä tahoilla tehtyjen kyselytutkimusten perusteella. - erityisesti komission ehdotuksiin liittyvien tietojen ja selitysten käyttömahdollisuuksien parantaminen Internet-sivujen, kausijulkaisun sekä mielipidevaikuttajille suunnattujen tiedotus- ja koulutusseminaarien kautta. Edellä lueteltujen toimien toteuttamisesta huolehtivat ulkopuoliset toimeksisaajat, jotka valitaan tarjouskilpailuilla. RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Muut yhteistä kalastuspolitiikka (YKP) tukevat toimet (Toimi B: vuoropuhelun vahvistaminen kalastusalan ja niiden tahojen kanssa, joita YKP koskee) 2. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT B2-903 (ATE 2000) 3. OIKEUSPERUSTA Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta käytävän vuoropuhelun vahvistamisesta elinkeinon harjoittajien ja yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa (KOM ...) 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Komission ja kalastusalan väliset suhteet erityisesti neuvoa-antavassa kalatalouskomiteassa eivät tyydytä enää komissiota eivätkä kalastusalaa. Komissio on tämän vuoksi ryhtynyt uudistamaan kyseistä komiteaa, joka on nostettava sille kuuluvaan asemaan osana YKP:aa. Uudistuksen tavoitteena on vahvistaa edellytykset vastuuntuntoiselle, avoimelle ja asiantuntevalle vuoropuhelulle kaikkien YKP:n vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa seuraavin keinoin: - perusteellisempi vuoropuhelu kalastus- ja vesiviljelyalan kanssa, - vuoropuhelun laajentaminen koskemaan erityisesti ympäristöön ja kehitykseen liittyviä yhdistyksiä. Tämän vuorovaikutuksen tarkoituksena on ammattikunnan avustamana suunnata, laatia ja soveltaa paremmin yhteistä kalastuspolitiikkaa. YKP on erittäin integroitunut, ja sitä sovelletaan hyvin erilaisiin kalastustoimintoihin maantieteellisesti hajanaisilla alueilla. Yhteisön laajentuminen vaikeuttaa entisestään näiden toimintojen hallintoa. Neuvoa-antavassa kalatalouskomiteassa käytävä eurooppalainen vuoropuhelu edellyttää, että kunkin eurooppalaisen järjestön jäsenmäärää vähennetään kansallisten kantojen välttämiseksi. On kuitenkin vaarana, että jäsenmäärän vähentämisen vuoksi järjestöt heikkenevät, koska niillä ei ole enää mahdollisuuksia kokoontua. Ehdotetaankin, että eurooppalaisille järjestöille annetaan mahdollisuus kokoontua komitean kokousten valmistelun yhteydessä. Alan kanssa käytävä vuoropuhelu ei kuitenkaan parane huomattavasti pelkästään neuvoa-antavan kalatalouskomitean uudistamisella. Komission on samanaikaisesti varmistettava, että komitean muodostavilla ammattialan järjestöillä on tarvittavat keinot toteuttaa tehtävänsä (aloitteet, esittely, koordinointi, tiedotus) ja että komission ja asianomaisten osapuolten välinen mielipiteiden vaihto otetaan asianmukaisesti huomioon komiteassa. Samanaikaisesti neuvoa-antavan kalatalouskomitean uudistuksen kanssa ehdotetaan toteuttaviksi toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan alan eurooppalaisia järjestöjä ja kehittämään tiedottamista. 4.2 Suunnitellut toimet Toimintasuunnitelma vuoropuhelun vahvistamiseksi elinkeinon ja YKP:n vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa perustuu kokouksiin, mielipiteiden vaihtoon ja vuoropuheluun kuuluviksi katsottaviin tapahtumiin, joita myös osittain kehitetään. Lisäksi kehitetään tiedotustoimia. Näin pyritään määriteltyihin tavoitteisiin. Toimintasuunnitelman rahoitukseen käytetään kokousten, mielipiteiden vaihtojen, tapahtumien ja tiedotustoimien toteuttamiseen osoitettuja käytettävissä olevia varoja. Lisämäärärahoja pyydetään suunnitelman puitteissa. Tämän kolmeosaisen toimintasuunnitelman johdonmukaisuus on syytä säilyttää, koska kukin osa-alue vahvistaa kahta muuta osa-aluetta. On kuitenkin mahdollista, että jollakin niistä on eri oikeusperusta ja/tai budjettikohta kuin muilla. Osa-alue 1: Neuvoa-antavan kalatalouskomitean uudistus Tästä aloitteesta on tehty erillinen komission päätös. Osa-alue 2: Taloudellisen tuen myöntäminen elinkeinon koordinoinnin parantamiseen (talousarvion osa B) Eurooppalaisten ammattialan järjestöjen rahavarat ovat vähäiset kansallisiin järjestöihin verrattuna, kun taas vastaavasti kulut, jotka liittyvät tapaamisiin Brysselissä, ovat erityisen suuret. Kansalliset järjestöt eivät aseta etusijalle edustusta Euroopan tasolla, vaan puolustavat etujaan erittäin kansalliselta pohjalta, osittain koska eurooppalaiset ammattialan järjestöt rahoittavat toimintansa pelkästään jäsenmaksuilla, sillä ne eivät saa mitään julkista tukea. Yhteisön olisi siis voitava auttaa ammattialan järjestöjä vahvistamaan yhteyksiään koordinoinnin osalta ja kompensoimaan jäsenmäärän väheneminen siten, että yhteisö ottaa vastatakseen eräistä menoista. Tukia myönnettäisiin erityisesti neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokouksia valmistelevien kokousten järjestämiseen. Asetuksessa (EY) N:o 3699/93 (KOR-asetus) säädetään, että jäsenvaltiot voivat toteuttaa ammattikunnan itsensä toteuttamia toimenpiteitä, sillä edellytyksellä, että ne myötävaikuttavat YKP:n tavoitteiden toteutumiseen. Nämä toimenpiteet aiotaan siirtää asetuksen (EY) N:o 3699/93 korvaavaan asetukseen (vrt. 16 artikla asiakirjassa KOM(1998)728 lopullinen), jonka toteutuminen riippuu kokonaan jäsenvaltioista. Komissio voi käyttää tietyn osan näille toimenpiteille osoitetuista varoista. Komission osuuden, jonka enimmäismäärä on 0,7 prosenttia, voisi käyttää osittain ja komission aloitteesta eurooppalaisten järjestöjen hyväksi. On kuitenkin muistettava, että 0,7 prosentin enimmäisosuus KOR:in varoista on tarkoitettu yksinomaan rahasto-ohjelmiin liittyvien toimenpiteiden rahoitukseen. Vaikka alueiden väliset verkostoituneet kokoukset kuuluvat rakennerahastojen (otsake 2) innovatiivisiin toimiin, neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokouksia valmistelevat kokoukset eivät kuulu otsakkeeseen 2. Niitä varten on turvauduttava otsakkeen 3 varoihin. Neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokouksia valmisteleviin kokouksiin tarvittava vuosittainen talousarvio on noin 400 000 euroa. Osa-alue 3: Kommunikaation parantaminen alan kanssa (talousarvion osa B) Kalastusalalle ja YKP:n vaikutuspiiriin kuuluville tahoille kohdistettuun YKP:n selittämiseen ja tiedotusaineistoon liittyvien toimien täytäntöönpanoon tarvittavat määrärahat voidaan arvioida vuosittain noin 1 miljoonaksi euroksi (katso laskelman kohta 7.1). 4.3. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimenpidettä ei pitäisi tehdä pysyväksi, mutta sitä olisi sovellettava neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokouksia valmisteleviin kokouksiin kunnes ammattialan järjestöt löytävät omat varat, jolloin toimenpidettä ei enää tarvita. Komissio arvioi toimenpiteen 45 vuoden kuluttua ja analysoi, onko osittaista tukea edelleen myönnettävä vai olisiko syytä poistaa se kokonaan.Kommunikaation parantamiseksi alan kanssa toimenpiteen kesto on määrittelemätön.5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 Oletettu tulolaji: ei ole 6. MENO-/TULOLAJI - osa-alue 2: tukea enintään 100 prosenttia kalastusalan järjestöjen järjestämille neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokousten valmistelukokouksille - osa-alue 3: rahoitusta enintään 100 prosenttia tiedotustoimille komission aloitteesta. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Osa-alue 2: Taloudellisen tuen myöntäminen elinkeinon koordinoinnin parantamiseen (talousarvion osa B) Neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokouksia valmisteleviin kokouksiin tarvittava vuosittainen talousarvio on noin 400 000 euroa. Toimenpide ei ole pysyvä, mutta sitä olisi sovellettava kunnes ammattialan järjestöt löytävät omat varat, jolloin toimenpidettä ei enää tarvita. Kullekin eurooppalaiselle ammattialan järjestölle myönnetään oma osuus, josta maksetaan 30 prosentin ennakko helmikuussa, 40 prosentin ennakko kesäkuussa ja loput kun on toimitettu yhteenveto korvatuista vuosikuluista asianomaista henkilöä ja kokousta kohden; kokouksen esityslista ja aikataulu on ilmoitettava. Järjestöjen on korvattava matka- ja oleskelukulut korvausmallin mukaan, jota komissio käyttää neuvoa-antavan kalatalouskomitean matkojen osalta. Järjestö ei vastaa jäsenistä, jotka osallistuvat sekä valmistelukokouksiin että neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokouksiin, vaan näille maksetaan kaksinkertainen päiväraha osallistumisesta neuvoa-antavan kalatalouskomitean kokoukseen. Osa-alue 3: Kommunikaation parantaminen alan kanssa (talousarvion osa B) Kalastusalalle ja YKP:n vaikutuspiiriin kuuluville tahoille kohdistettuun YKP:n selittämiseen ja tiedotusaineistoon liittyvien toimien täytäntöönpanoon tarvittavat määrärahat voidaan arvioida vuosittain noin 1 miljoonaksi euroksi. Muut tiedotustoimet kuuluvat otsakkeeseen 3, paitsi jos ne poikkeuksellisesti koskevat rakennetoimenpiteitä tai jos niille myönnetään rahoitusta enintään 300 000 euroa otsakkeen 2 mukaisesti (KOR (0,3 %)). Otsakkeen 3 mukaisiin määrärahoihin on sisällytettävä määrärahat seuraavien toimien toteuttamiseksi: - kaikkia yhteisen kalastuspolitiikan osatekijöitä koskevan kausijulkaisun tuottaminen ja levitys yhdellätoista kielellä (200 000 euroa); tietylle kohdeyleisölle suunnatun selitysaineiston tuottaminen yhdellätoista kielellä painettuna (100 000 euroa), audiovisuaalisessa muodossa (75 000 euroa) ja sähköisessä muodossa (200 000 euroa), mukaan luettuna Internet-sivujen jatkuva päivitys, - tiedotus-/koulutusseminaarit erityisesti mielipidevaikuttajille (50 000 euroa), - kyselytutkimusten tekeminen niiden kohderyhmien piirissä, joille tiedotus suunnataan tarpeisiin vastaamiseksi paremmin (45 000 euroa). Lisäksi määrärahoilla on katettava asiantuntijakokouksille annettavasta tuesta aiheutuvat menot; nämä kokoukset liittyvät alan ammattikoulutusta tarjoaville oppilaitoksille ja kalastajien vaimojen yhdistyksille jne. suunnattuun tiedotukseen (30 000 euroa). EY, miljoonaa euroa, kolmen desimaalin tarkkuudella >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (nykyarvona) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (nykyarvona) >TAULUKON PAIKKA> 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET - Suunnitellut erityiset valvontatoimenpiteet * seurantajärjestelmä - Järjestöjen on pidettävä kolmen vuoden ajan aina komission saatavilla todisteet korvatuista kuluista, lentokoneen maihinnousukortit mukaan luettuina. - Tiedotustoimien toteuttamista vastaavilta sopimuspuolilta neljännesvuosikertomus * Yksityiskohtaiset tiedot suunnitellusta arvioinnista ja sen säännöllisyys - Vuosikertomukset toiminnasta ja toimenpiteiden vaikutuksesta * petostenvastaiset toimenpiteet - Komission virkamiehet voivat tarkastaa paikalla muun muassa pistokokein tästä budjettikohdasta rahoitetut toimet ja tutkia kansallisten viranomaisten käyttöön ottamat valvontajärjestelmät ja -toimenpiteet erityisesti velvoitteiden ja välineiden tarkistamisen, sääntöjenvastaisuuksien estämisen ja niistä seuraamuksien asettamisen ja tarvittaessa sääntöjenvastaisuuden vuoksi menetettyjen varojen perimisen osalta. 9. KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Katso kohdat 4.1, 4.2 ja 7.1. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III KOHTA A) Tiedot on toimitettava samanaikaisesti pääosastoon XIX ja pääosastoon IX; pääosasto IX toimittaa tiedot pääosastoon XIX lausuntonsa kanssa. Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilömäärä. 10.1 Vaikutus toimien määrään >TAULUKON PAIKKA> Lisähenkilöstön osalta on ilmoitettava, millä aikataululla sitä tarvitaan. 10.2 Lisähenkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Määrät ilmaisevat ylimääräisen henkilöstön käytön kokonaiskustannukset koko ajalta, jos toimenpide on määräaikainen, tai 12 kuukauden ajalta, jos sen kestoa ei ole määritelty. 10.3 Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu, etenkin komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokouskulut (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat toiminnan kokonaismenoja toimenpiteen koko keston ajalta, jos toimenpide on määräaikainen, tai 12 kuukauden ajalta, jos sen kestoa ei ole määritelty.