EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA (EU) 2020/1974,

annettu 14 päivänä toukokuuta 2020,

joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018, pääluokka VII – Alueiden komitea

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

— ottaa huomioon päätöksensä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018, pääluokka VII – Alueiden komitea,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 100 artiklan ja liitteen V,

— ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0071/2020),

A. haluaa korostaa vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, että unionin toimielinten demokraattista legitimiteettiä on erityisen tärkeää vahvistaa edelleen lisäämällä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä soveltamalla tulosbudjetoinnin käsitettä ja noudattamalla henkilöresursseja koskevaa hyvää hallintotapaa;

1. panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin totesi vuotta 2018 koskevassa vuosikertomuksessaan, ettei se ollut havainnut merkittäviä puutteita alueiden komitean henkilöresursseihin ja hankintamenettelyihin liittyvillä tarkastetuilla aihealueilla;

2. panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, ettei virhetaso kokonaisuutena tarkastellen ollut olennainen komitean hallintomenoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja että tarkastetut valvontajärjestelmät olivat vaikuttavia;

3. pitää yleisesti ottaen valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2018 vuosikertomuksen 10. luku ”Hallinto” ja sen päätelmät ovat melko suppeat, olkoonkin, että monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 ”Hallinto” riskitasoa pidetään alhaisena;

4. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin valitsi 45 tapahtuman otoksen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 ”Hallinto” kaikkien unionin toimielinten ja elinten osalta; toteaa, että tarkoituksena oli poimia edustava otos otsakkeen 5 eri menoista, jotka edustavat 6,3:a prosenttia unionin talousarviosta; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen tulosten perusteella hallintomenoihin liittyvä riski on vähäinen; katsoo kuitenkin, ettei muihin toimielimiin liittyvien valittujen tapahtumien määrä ollut riittävä, ja pyytää tilintarkastustuomioistuinta lisäämään tarkastettavien tapahtumien määrää vähintään 10 prosentilla;

5. panee merkille, että vuonna 2018 komitean talousarvio oli 96 101 000 euroa (93 295 000 euroa vuonna 2017), mikä merkitsee kolmen prosentin kasvua; panee merkille, että 99,3 prosenttia kaikista määrärahoista sidottiin vuoden 2018 loppuun mennessä (98 prosenttia vuonna 2017 ja 98,7 prosenttia vuonna 2016) ja että 91 prosenttia määrärahoista maksettiin vuonna 2018 (89,9 prosenttia vuonna 2017 ja 89,6 prosenttia vuonna 2016);

6. on tyytyväinen siihen, että komitean varainhoito oli kaiken kaikkiaan järkevää ja moitteetonta varainhoitovuonna 2018; pitää myönteisenä, että osastossa 1 (Komitean henkilöstöä koskevat menot) maksusitoumusaste oli 99,1 prosenttia ja osastossa 2 (Kiinteistöt, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot) 99,6 prosenttia;

7. panee merkille osastoa 2 koskevien maksumäärärahojen käyttöasteeseen liittyvän komitean vastauksen (76,9 prosenttia vuonna 2018, 77,1 prosenttia vuonna 2017 ja 74,5 prosenttia vuonna 2016); panee merkille, että kunnossapitoa ja energiankulutusta koskevat laskut saapuvat pääasiassa vasta seuraavan vuoden alussa; pyytää komiteaa parantamaan tilannetta määrittelemällä mahdollisuuksien mukaan asiaa koskevissa palvelusopimuksissa tasapainoiset maksuehdot vuoden ajalle;

8. panee merkille, että määrärahoja on jäänyt käyttämättä useissa budjettikohdissa, kuten seuraavissa: 59,0 prosenttia jäsenille tarkoitetuista kursseista (momentti 105), 33,3 prosenttia virkamatkoista (momentti 162), 77,9 prosenttia työterveyshuollosta (alamomentti 1 6 3 4) ja 92,7 prosenttia tilojen kunnostuksesta (alamomentti 2007); muistuttaa, että tarvitaan toimenpiteitä määrärahatarpeiden yliarvioinnin minimoimiseksi;

9. korostaa, että komitean talousarviota pidetään komitean poliittisesta toiminnasta huolimatta luonteeltaan puhtaasti hallinnollisena ja että sen osuus hallintomenoja koskevasta unionin talousarvion otsakkeesta 5 on yksi prosentti; panee tyytyväisenä merkille komitean toimet tulosperusteisen talousarvion periaatteiden soveltamiseksi sen päivittäisessä toiminnassa ja sen halukkuuden parantaa tilannetta edelleen yhdessä unionin muiden toimielinten ja elinten kanssa; panee merkille menestykselliset välineet, kuten talousarvion toteutuksesta laadittavat katsaukset, joiden avulla seurataan komitean talousarvion toteutusastetta ja autetaan parantamaan sitä; pitää yleisesti myönteisenä komitean omaksumaa tulossuuntautunutta lähestymistapaa;

10. panee merkille, että komitea pitää yllä keskusrekisteriä poikkeamaraporteista, jotka liittyvät sisäisten menettelyjen ja korjaavien toimenpiteiden noudattamatta jättämiseen; panee tyytyväisenä merkille, että rahoitusta koskevien poikkeamien kokonaismäärä väheni 6,8 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna;

11. panee tyytyväisenä merkille komitean toimet, joiden avulla se lyhensi keskimääräistä maksuaikaa (varainhoitoasetuksen mukaan maksut on suoritettava 30 päivän kuluessa) keskimäärin 16 päivään vuonna 2018, mikä on paras saavutus kymmeneen vuoteen (23 päivää vuonna 2017, 26 päivää vuonna 2016 ja 20 päivää vuonna 2015); toteaa, että yhtään pakollisten viivästyskorkojen maksutapausta ei kirjattu vuonna 2018;

12. panee merkille, että komitea käynnisti 16:ta sisäisen valvonnan standardia koskevan menettelyn kyselylomakkeella, jonka tarkoituksena oli arvioida kullekin sisäisen valvonnan standardille asetettujen vaatimusten noudattamista ja vaikuttavuutta; panee merkille myönteisen tuloksen ja päätelmät, joiden mukaan on keskityttävä voimakkaasti sisäisen valvonnan standardiin 3 (henkilöresurssien jakautuminen), standardiin 10 (toiminnan jatkuvuus) ja standardiin 12 (tiedottaminen ja viestintä) tulevien haasteiden vuoksi, joita ovat esimerkiksi uusi toimikausi ja komitean juhlavuosi, jolloin tulee kuluneeksi 25 vuotta sen perustamisesta;

13. toteaa, että sisäisen tarkastuksen tehtävän seurannasta vastaa tarkastusvaliokunta, jossa on yksi jäsen kustakin komitean talous- ja hallintoasiain komissiossa edustettuna olevasta poliittisesta ryhmästä ja yksi korkean tason ulkopuolinen neuvonantaja; panee merkille, että vuoden 2018 tavoite saada 75 prosenttia erittäin tärkeistä suosituksista päätökseen kuuden kuukauden kuluttua saavutettiin 50-prosenttisesti ja että tavoite saada 100 prosenttia erittäin tärkeistä suosituksista päätökseen 12 kuukauden kuluttua saavutettiin 100-prosenttisesti;

14. muistuttaa, että on tärkeää tehdä toimielinten välistä yhteistyötä, kuten henkilöresursseja koskevia yksikön tason sopimuksia ja muita hallinnollisia sopimuksia; kehottaa komiteaa antamaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessa tiedot määristä, jotka tällaisten sopimusten nojalla on maksettu;

15. pitää tärkeänä edistää alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista, sillä niillä on tärkeä rooli unionin politiikkojen täytäntöönpanossa;

16. panee merkille, että vuonna 2014 allekirjoitetun alueiden komitean, talous- ja sosiaalikomitean ja parlamentin välisen hallinnollista yhteistyötä koskevan sopimuksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2019; toteaa, että tähän mennessä vuoden 2014 sopimuksesta ei ole käyty uusia neuvotteluja eikä sen voimassaoloaikaa ole jatkettu; katsoo, että vuoden 2014 sopimus oli komitean ja talous- ja sosiaalikomitean (jäljempänä ’komiteat’) kannalta hyvin epäedullinen, koska sillä siirrettiin parlamenttiin 60 kääntäjää (joista 24 komiteasta) ja vastavuoroisesti komiteat saivat ainoastaan oikeuden käyttää Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun palveluja; panee huolestuneena merkille, että tämän vuoksi komiteoiden oli palkattava sopimussuhteista henkilöstöä ja ulkoistettava käännöspalvelunsa; panee huolestuneena merkille, että kompensoidakseen kääntäjien vähenemistä parlamentti maksoi komiteoille ylimääräisen määrän (1 200 000 euroa vuodesta 2015 vuoteen 2016) käännöspalvelujen ulkoistamiseen ja että määrä voidaan kohdentaa uudelleen muille toimintapolitiikan aloille, jos sitä ei käytetä kokonaisuudessaan ulkoistettuihin käännöspalveluihin; katsoo, että tilanne ei ole yleisesti järkevän ja moitteettoman varainhoidon kriteerien mukainen ja että sitä olisi tarkasteltava uudelleen, jos nykyistä sopimusta jatketaan tai jos neuvotellaan uudesta sopimuksesta; katsoo, että poliittisesta näkökulmasta tarkasteltuna sopimusta on päivitettävä vastaamaan tämän päivän haasteisiin, kuten uuteen monivuotiseen rahoituskehykseen tai koheesiopolitiikan uusiin sääntöihin;

17. panee tyytyväisenä merkille helmikuuhun 2019 jatkuneen ”Pohdintoja Euroopasta / Euroopan tulevaisuudesta” -kampanjan, jonka yhteydessä järjestettiin yhteensä yli 209 tapahtumaa; panee merkille, että komitea suunnittelee jatkotoimia tälle menestyksekkäälle kampanjalle kehittääkseen yhdessä unionin muiden toimielinten ja elinten kanssa mallin unionin kansalaisten jatkuvaa kuulemista varten päämääränä yhdistää paikallisiin keskusteluihin palautemekanismi unionin tason päätöksentekijöiden informoimiseksi; pyytää komiteaa raportoimaan aikaansaaduista tuloksista seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan;

18. pitää avoimuuden kannalta myönteisenä komitean vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyvää luetteloa ”Pohdintoja Euroopasta / Euroopan tulevaisuudesta” -kampanjan yhteydessä vuosina 2017 ja 2018 järjestetyistä tapahtumista; panee merkille tiedot, joihin sisältyy tapahtumaan osallistuneiden komitean jäsenten nimet, kunkin tapahtuman aihe, ajankohta, paikka ja kokonaiskustannukset, jotka olivat 41 747,87 euroa vuonna 2018 (45 505,93 euroa vuonna 2017);

19. panee tyytyväisenä merkille, että komitea on menestynyt hyvin sosiaalisessa mediassa, sillä vuonna 2018 sen sivuista ”tykättiin”12 658 kertaa Facebookissa (9 013 vuonna 2017) ja sillä oli 3 727 seuraajaa Twitterissä (3 425 vuonna 2017); panee merkille, että verkkokyselyn/mobiilisovelluksen ”Kerro mielipiteesi Euroopasta!” käyttö onnistui hyvin kaikkialla unionissa; onnittelee komiteaa sen uudesta verkkosivustosta, jonka sivuilla vierailtiin 101 983 kertaa vuonna 2018 (43 748 vuonna 2017); panee tyytyväisenä merkille tammikuussa 2018 järjestetyn avoimen verkkokurssin siitä, miten omalle alueelle tai kaupungille myönnetyt EU:n määrärahat voi käyttää mahdollisimman tehokkaasti, ja toteaa, että sen osallistujamäärä oli lähes 15 000 (8 500 vuonna 2015 ja 5 500 vuonna 2016);

20. panee tyytyväisenä merkille, että komitea on saanut lisättyä julkaistujen tutkimusten määrää, sillä niitä on julkaistu 27, kun tavoitteeksi oli asetettu 15; toteaa, että kaikki nämä tutkimukset on julkaistu komitean verkkosivustolla;

21. panee merkille, että komiteoiden ja komission välinen sopimus komission VMA-rakennuksen vaihtamisesta komiteoiden BEL68/TRE 74 -rakennuksiin allekirjoitettiin 28. elokuuta 2019; panee merkille, että vaihto toteutuu 16. syyskuuta 2022; panee huolestuneena merkille, että komiteoiden kiinteistöpolitiikassa esitetty tärkein painopiste on rakennusten maantieteellinen keskittäminen; panee huolestuneena merkille, että vaihto johtaa siihen, että komiteat menettävät 10 440 neliömetriä toimistotilaa, ja näin ollen siihen, että vaihdon jälkeen on löydettävä lisätilaa, johon voidaan sijoittaa noin 200 työntekijää, eikä tätä tarvetta voida kokonaisuudessaan kompensoida lyhyellä aikavälillä vaihtoehtoisilla toimenpiteillä, kuten tiiviimmällä tilankäytöllä muissa rakennuksissa tai lisäämällä etätyöskentelyä, vaan vähennys on korvattava hankkimalla lähistöltä toinen rakennus; toteaa myös, että VMA-rakennuksen kunnostaminen on tarpeen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä; pelkää vaikutuksia, joita sopimuksella tulee olemaan sekä komitean varainkäyttöön että asianomaisen henkilöstön hyvinvointiin; pitää valitettavana, että näin merkittävässä ja komitealle tärkeässä asiassa ei ole kuultu oikeudellista yksikköä;

22. panee merkille, että komiteat ovat äskettäin perustaneet komiteoiden yhteisen työryhmän, joka laatii lisäanalyysejä asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi; toteaa, että lisäksi on toinen työryhmä, jonka tehtävänä on tarkastella uusia työtapoja; painottaa, että rakennusten vaihdosta ei saa missään tapauksessa aiheutua kielteisiä seurauksia, jotka kohdistuisivat henkilöstön hyvinvointiin, työtapoihin ja työtiloihin; muistuttaa vaatimuksesta, että henkilöstön jäseniä on kuultava rakennusten vaihtoa koskevassa asiassa ja heidän mielipiteensä on otettava huomioon; kehottaa komiteoita tiedottamaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle ja budjettivaliokunnalle kaikista saavutetuista tuloksista;

23. ilmaisee syvän huolensa siitä, että VMA-rakennuksessa on todettu asbestia kriittisissä paikoissa, myös pysäköintitiloissa; pitää hyvin valitettavana sitä, että erikoistuneen ulkoisen toimeksisaajan toteuttama tarkastus toteutettiin syyskuussa 2019 vasta kuukauden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta komission kanssa; pitää valitettavana sitä, että sopimus allekirjoitettiin tiedottamatta kaikille sidosryhmille oikea-aikaisesti VMA-rakennuksessa mahdollisesti olevasta asbestista; pitää valitettavana myös sitä, ettei jäsenille ja henkilöstölle ole tiedotettu tilanteesta, ja katsoo, ettei riitä, että tiedot on julkaistu komitean intranetissä, josta niitä on vaikea löytää;

24. panee merkille, että komiteat saivat syyskuussa 2019 VMA-rakennusta koskevan todistuksen, jonka mukaan rakennuksesta ei tavanomaisessa käytössä aiheudu asbestiin liittyviä riskejä, vaikka se sisältää asbestia; on syvästi huolissaan asiaan liittyvästä tulevasta kehityksestä ottaen huomioon, että rakennuksen seuraava käyttö ei ole tavanomaista käyttöä vaan rakennustoimintaa;

25. toteaa, että pitkäaikaisen ja vaarallisen asbestialtistuksen vaikutukset ihmisen terveyteen on hyvin dokumentoitu ja ne aiheuttavat aina huolta ja pelkoa väestössä yleisesti; kehottaa molempia soveltamaan täydellistä ja proaktiivista avoimuutta ja tiedottamista tilanteen hallinnasta ennen ja jälkeen VMA-rakennuksen varsinaisen käyttöönoton ja välttämään samalla pelottelua;

26. panee merkille komitean 29. marraskuuta 2017 hyväksytyn kiinteistöstrategian, jonka painopisteenä on ”maantieteellinen keskittäminen” ja ”fyysinen yhteys” komitean päärakennukseen, Jacques Delorsiin, mistä on merkittävää taloudellista ja muuta hyötyä; panee merkille, että VMA-rakennusta on jonkin verran kunnostettava mahdollisimman pian (2020–2022) ja perusteellisemmin sitten, kun komiteat omistavat VMA-rakennuksen kokonaan vuonna 2028; panee merkille, että komiteat vastaavat kustannuksista hallinnollista yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaisesti sovellettavaa jakoperustetta noudattaen;

27. pitää myönteisinä riittävän (kyber)turvallisuustason varmistamiseksi tähän mennessä toteutettuja toimenpiteitä; panee merkille, että kulunvalvontaan tarkoitettujen uusien laitteiden asentamisen ja tietoturvallisuustoimien jälkeen tähän liittyvät turvallisuusstandardit ovat samalla tasolla kuin parlamentissa ja komissiossa;

28. pitää valitettavana sitä, että komitealla ei vielä ole sellaista oikeudellista kehystä, jonka puitteissa voitaisiin käsitellä häirintätapauksia, joissa on osallisina sen jäseniä; muistuttaa Euroopan oikeusasiamiehen unionin toimielimille esittämästä kehotuksesta ottaa käyttöön niiden jäseniin sovellettavat häirintää koskevat säännöt; pyytää komiteaa ottamaan tällaiset säännöt kiireellisesti käyttöön parlamentin puhemiehistön työpaikkahäirintää koskevista valituksista 2. heinäkuuta 2018 tekemän päätöksen suuntaisesti; pyytää komiteaa raportoimaan jatkotoimistaan parlamentille;

29. kehottaa komiteaa tehostamaan suunniteltuihin eturistiriitojen ehkäisemistä ja torjuntaa koskeviin, sen jäseniin sovellettaviin menettelysääntöihin liittyviä toimiaan; pyytää komiteaa huolehtimaan, että asianomaiset säännöt ja menettelyt julkistetaan sen verkkosivustolla;

30. panee merkille, että komitealla on käytössä vankka mekanismi, jonka avulla puututaan häirintätapauksiin, joissa on osallisina vain henkilöstön jäseniä, soveltamalla sisäisiä sääntöjä, joilla pannaan täytäntöön asiaa koskevat henkilöstösääntöjen säännökset; pitää myönteisenä, että kaikille henkilöstön jäsenille järjestetään häirinnän ehkäisemistä koskevaa koulutusta, jossa keskitytään häirintää koskeviin valituksiin sovellettaviin sääntöihin, säännöksiin ja menettelyihin; panee merkille, että komitealla on toimiva häirintäyhdyshenkilöiden tiimi (nimitettyjä on tällä hetkellä kuusi ja varallaololuetteloon on kirjattu kaksi), ja toteaa, että he kaikki ovat saaneet koulutusta ennen tehtäviensä aloittamista;

31. panee merkille, että käännösten ulkoistamiseen tarkoitetut määrärahat kasvoivat, kun parlamentin kanssa allekirjoitettiin yhteistyösopimus, jonka johdosta käännöstoimen henkilöstön määrä väheni; panee merkille, että vuonna 2018 käännösten ulkoistamisprosentti oli 20,2 eli hiukan 20 prosentin tavoitteen yläpuolella ja että tämä johtui osittain myös suuresta työmäärästä (21 prosenttia suurempi kuin samana ajanjaksona vuonna 2017); panee lisäksi merkille, että ulkoistettujen käännösten kokonaiskustannukset vuonna 2018 olivat 3 251 855 euroa, kun kokonaiskustannukset niiden kääntämisestä talon sisällä olisivat olleet 5 263 108 euroa;

32. panee merkille komiteoiden toimet, joiden avulla saatiin aikaan merkittäviä uudelleenjärjestelyjä uuden resurssitehokkaampaan monikielisyyteen tähtäävän strategian yhteydessä; pitää valitettavana, että virkojen siirtämistä kielipalveluista parlamentin yksiköihin oli vuosina 2014–2017 kompensoitava lisäämällä sopimussuhteisen henkilöstön määrää; kehottaa komiteaa tiedottamaan parlamentille säännöllisesti asiaan liittyvästä kehityksestä;

33. panee merkille joidenkin käännösyksiköiden yhteishallinnointia koskevan pilottihankkeen arviointikertomuksen, jossa todettiin, että hallinnollisten yleiskustannusten vähenemisen ohella saadaan aikaan uusia synergioita kääntämisen tukitehtävien tasolla sen jälkeen, kun kaikki käännösyksiköt on yhdistetty ja kaikki tarvittavat tekniset edellytykset täytetty; panee merkille, että komitean työvaliokunta valtuutti komitean pääsihteerin laatimaan uuden henkilöstötaulukon ja tekemään siitä ehdotuksen yhteistyössä talous- ja sosiaalikomitean pääsihteerin kanssa; panee merkille, että kokeiluyksiköiden yhdistäminen on vahvistettu ja että vuonna 2019 toteutetaan vielä kaksi muuta yhdistämishanketta; kehottaa komiteaa raportoimaan parlamentille kaikista toimista, joita on toteutettu käännöstuotoksen saattamiseksi kestävälle tasolle;

34. panee merkille pyrkimykset yksinkertaistaa edelleen henkilöstöhallinnon prosesseja erityisesti ottamalla asteittain käyttöön paperiton työnkulku, kun on kyse esimerkiksi laskuista, virkamatkoista ja asiakirjahallinnasta; kehottaa komiteaa tehostamaan toimiaan tietoteknisiin välineisiin liittyvien hankintamenettelyjensä nykyaikaistamiseksi ja ottamaan käyttöön sähköisen työnkulun, joka mahdollistaa paperittomuuden; panee merkille, että sähköinen laskutus on edennyt hyvin ja on tietotekniikan näkökulmasta nyt täysin toteutettavissa;

35. panee merkille, että henkilöstötaulukossa oli 538 henkilöstön jäsentä vuonna 2018 (533 vuonna 2017); panee tyytyväisenä merkille, että avoinna olevien virkojen osuus oli vuonna 2018 pienempi (alle 2 prosenttia) kuin vuonna 2017 (noin 2,5 prosenttia); panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2018 käynnistettiin työmäärän arviointi, jotta saataisiin yleiskuva siitä, kuinka tehokkaasti henkilöresursseja käytetään komiteassa, ja havaittaisiin mahdolliset puutteet; panee merkille, että loppuraportti toimitettiin keväällä 2019; pyytää komiteaa antamaan asiasta yksityiskohtaisen tilannekatsauksen seuraavassa vuotuisessa komitean toimintakertomuksessa;

36. panee tyytyväisenä merkille käyttöön otetun uuden arviointijärjestelmän, jossa keskitytään henkilökohtaisiin tuloksiin, ja uuden ansioihin perustuvan ylennysjärjestelmän, josta käytiin tiivistä sosiaalista vuoropuhelua vuonna 2018; toteaa, että vuoden 2016 loppupuolella toteutettuun henkilöstön tyytyväisyyskyselyyn perustuvan toimintasuunnitelman täytäntöönpano johti keskijohdolle ja alemmalle johdolle tarkoitettuun johtamisohjelmaan, jossa käsiteltiin henkilöstön tyytyväisyyteen liittyviä aiheita;

37. panee tyytyväisenä merkille, että poissaolot ovat vähentyneet vuosien mittaan (poissaoloaste oli 4,86 prosenttia vuonna 2015, 4,6 prosenttia vuonna 2016, 4,5 prosenttia vuonna 2017 ja 4,29 prosenttia vuonna 2018); toteaa kuitenkin, että 23 henkilöstön jäsentä oli sairauslomalla yli 90 päivää vuonna 2018 ja että kolmessa tapauksessa oli kyse vakavista sairauksista ja sairauslomat kestivät 352 päivää, 296,5 päivää ja 280,5 päivää; panee merkille, että komitealla on kattavat poissaolojen hallintaa koskevat toimintaperiaatteet, joihin sisältyy poissaolojen seuranta ja jäsenneltyjen työhönpaluukäytäntöjen toteuttaminen;

38. panee yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyen tyytyväisenä merkille kaikki vammaisuuteen, monimuotoisuuteen ja sukupuolten tasapuoliseen edustukseen liittyvissä asioissa toteutetut toimet, kuten kullekin osastolle nimettyjen yhtäläisten mahdollisuuksien paikallisten yhteyspisteiden verkoston luominen, jotta voidaan lisätä tietoisuutta ja toteuttaa toimia kaikissa komitean hallintoyksiköissä; panee tyytyväisenä merkille joustavia työehtoja koskevat komitean toimet, joiden tarkoituksena on mahdollistaa se, että kaikki voivat sukupuolesta riippumatta hoitaa johtamistehtäviä, kun perhe- ja työelämään liittyvät vastuut sovitetaan paremmin yhteen;

39. panee kiinnostuneena merkille, että komitea on ottanut käyttöön yhdennetyn osaamisen johtamisstrategian, joka kattaa monta eri alaa ja politiikkaa ja jonka perimmäisenä tarkoituksena on edistää henkilöstön suoriutumista ja sitoutuneisuutta; panee merkille, että apulaisyksikönpäälliköiden, jaospäälliköiden ja ryhmänvetäjien taso on virallisesti tunnustettu uudeksi johtotasoksi ja että komitea järjesti tähän liittyvää sisäistä koulutusta;

40. panee merkille komitean pyrkimykset varmistaa komitean johtajien maantieteellinen tasapaino erityisesti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat liittyneet unioniin vuonna 2014 tai sen jälkeen, ja toteaa, että niiden osuus on noussut 22,2 prosenttiin (kun tavoite oli 20 prosenttia), joka on hieman enemmän kuin näiden maiden osuus unionin koko väestöstä;

41. panee merkille komitean vaikeudet lisätä naisten osuutta keskijohdon ja ylemmän johdon tehtävissä (naisia johtotehtävissä 35,6 prosenttia); toteaa, että komitea on pienehkö toimielin, jonka keskijohto on verrattain nuorta; panee merkille erilaiset toimet, kuten hallinnollisen ohjeen muotoon muokatun palvelukseenottoa koskevan hyvien käytäntöjen oppaan, johon on sisällytetty sitova sääntö, jonka mukaan palvelukseenottolautakunnissa on oltava sekä mies- että naispuolisia jäseniä; kehottaa komiteaa tehostamaan toimiaan edelleen ja raportoimaan parlamentille kaikista aikaansaaduista parannuksista;

42. muistuttaa tarpeesta järkeistää ja nopeuttaa vastuuvapausmenettelyä; ehdottaa tässä yhteydessä, että vuotuisen toimintakertomuksen toimittamisen määräajaksi asetetaan tilivuotta seuraavan vuoden maaliskuun 31. päivä; pitää myönteisenä, että komitea on valmis noudattamaan tätä parasta käytäntöä, jonka pitäisi auttaa lyhentämään vastuuvapausmenettelyn kestoa, kuten on pyydetty;

43. panee tyytyväisenä merkille sen, että vuoden 2018 alussa päätökseen saatetussa väliarvioinnissa todettiin yleisesti, että komiteoiden tekemä toimielinten välinen yhteistyösopimus toimii hyvin; panee merkille, että yhteispalvelut palvelevat molempia komiteoita kääntämisen, infrastruktuurin, logistiikan ja tietotekniikan aloilla; panee merkille, että yhdessä asianomaisten palkkoihin liittyvien menojen kanssa yhteispalvelujen vuotuinen rahallinen arvo on yli 100 miljoonaa euroa;

44. toteaa, että komiteoiden vuonna 2016 allekirjoittamalla yhteistyösopimuksella luotiin vankka oikeudellinen kehys pitkäaikaiselle, tehokkaalle ja vaikuttavalle yhteistyölle ja että sopimus osoittaa myös, että komiteat toimivat kumppaneina kunnioittaen toistensa valtuuksia ja etuoikeuksia; toteaa, että sopimuksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2019 ja että sitä on päätetty jatkaa vuodella samalla kun uudesta sopimuksesta neuvotellaan; kehottaa molempia komiteoita pyrkimään kaikin tavoin siihen, että uusi sopimus saadaan tehtyä mahdollisimman pian, jotta voidaan saada aikaan lisäsynergioita ja -säästöjä;

45. muistuttaa, että molemmat komiteat käyttivät jälleen kerran kokonaistalousarviostaan alle kolme prosenttia tietotekniikkaan ja että tietotekniikkahankkeiden ja -laitteiden rahoitus on ollut useiden vuosien ajan rakenteellisesti liian vähäistä; panee huolestuneena merkille, että korjatakseen tietotekniikkahankkeiden ja -laitteiden vajetta komiteat käyttävät edelleen keräilysiirtoja vuoden lopussa tietotekniikkahankkeiden rahoittamiseen; kehottaa molempia komiteoita panemaan mahdollisimman pian täytäntöön uuden digitaalistrategian ja monivuotisen tietotekniikkamenoja koskevan suunnitelman;

46. kehottaa komiteaa analysoimaan tilannetta tarkemmin, jotta voidaan määrittää uusia aloja, joilla komitealla voisi olla yhteiset palvelut talous- ja sosiaalikomitean kanssa; korostaa, että tällainen toimielinten välinen yhteistyö voisi vähentää merkittävästi komitean kokonaismenoja; kehottaa komiteaa tiedottamaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle kaikista saavutetuista tuloksista;

47. antaa komitealle tunnustusta sen pääasiassa uusille tulokkaille suunnitellusta verkkokoulutuksesta, jonka yhtenä osa-alueena on etiikka, ja panee merkille, että se on sijoitettu komitean intranetin aloitussivulle, jossa se on helposti kaikkien saatavilla; pitää avoimuuden kannalta arvostettavana sitä, että erilaiset toimintaperiaatteet, kuten väärinkäytösten paljastamista koskevat menettelyt ja entisten korkeiden virkamiesten ammatillista toimintaa koskevat periaatteet, on julkaistu komitean verkkosivustolla; kannustaa komiteaa jatkamaan palvelujensa täysipainoista digitalisointia;

48. palauttaa mieliin, että entinen sisäinen tarkastaja teki 23. elokuuta 2018 nimittävälle viranomaiselle valituksen komiteasta henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdan perusteella sen jälkeen, kun komitea oli 24. toukokuuta 2018 päättänyt kieltäytyä tunnustamasta häntä vilpittömin mielin toimivaksi väärinkäytösten paljastajaksi; pitää erittäin valitettavana komitean päätöstä, koska se on ristiriidassa parlamentin varainhoitovuoden 2001 vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa (1) vahvistetun parlamentin kannan kanssa, jonka mukaan sisäinen tarkastaja on vilpittömin mielin toimiva väärinkäytösten paljastaja; kannustaa komiteaa tunnustamaan täysimääräisesti sisäisen tarkastajan aseman ja pyytämään julkisesti anteeksi hänen tapauksensa virheellistä käsittelyä;

49. panee merkille, että komitea teki 20. joulukuuta 2019 entiselle sisäiselle tarkastajalle ehdotuksen tuomioistuimen ulkopuolisesta ratkaisusta, jonka edellytyksenä oli salassapitosopimus, ja toteaa, että entinen sisäinen tarkastaja hylkäsi ehdotuksen avoimuuden puutteen vuoksi; kannustaa komiteaa tarkistamaan ehdotustaan siten, että entisen sisäisen tarkastajan asema vilpittömin mielin toimivana väärinkäytösten paljastajana tunnustetaan virallisesti ja mahdollisesta sovittelusopimuksesta tehdään julkinen avoimuuden edistämiseksi;

50. pitää valitettavana, että vuoden 2017 vastuuvapautta koskevassa parlamentin päätöslauselmassa (2) vaadittua komitean ja entisen sisäisen tarkastajan välistä sovittelua ei ole vielä käynnistetty ja että se on suunnitteilla vasta vuoden 2020 alkupuolelle; pitää lisäksi valitettavana, että kesti yli 20 vuotta ennen kuin komitea ryhtyi sovitteluun entisen sisäisen tarkastajan kanssa; muistuttaa useissa parlamentin päätöslauselmissa esittämästään vahvasta tuesta oikeudenmukaiselle ja reilulle sovittelulle entisen sisäisen tarkastajan kanssa sekä komitean julkiselle anteeksipyynnölle asian käsittelyssä esiintyneistä väärinkäytöksistä;

51. panee merkille kolmannen työkyvyttömyyslautakunnan päätöksen, jossa vahvistetaan yksimielisesti, että sisäisen tarkastajan työkyvyttömyys johtui ammatillisista syistä ja että hän joutui komitean kiusaamisen kohteeksi;

52. toteaa, että komitea teki 20. joulukuuta 2019 ehdotuksen tuomioistuimen ulkopuolisesta ratkaisusta ja julkisesta lausunnosta, jonka entinen sisäinen tarkastaja hylkäsi, koska hän toivoi, että käynnistetään sovittelu, joka on asianmukaisin tapa ratkaista asia oikeudenmukaisesti;

53. panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan parlamentin jäsen Sophie in ’t Veld on nimitetty sovittelijaksi entistä sisäistä tarkastajaa koskevassa asiassa, jotta siinä saavutetaan sovintoratkaisu; muistuttaa esittämästään pyynnöstä, että tällaisessa sovittelussa olisi myös käsiteltävä entisen sisäisen tarkastajan asemaa vilpittömin mielin toimivana väärinkäytösten paljastajana (jonka parlamentti tunnusti varainhoitovuoden 2001 vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa) ja sitä, että hän toimi unionin etujen mukaisesti raportoimalla väärinkäytöksistä unionin toimielimille;

54. pyytää, että komitea hyväksyy sovittelun viipymättä, jotta voidaan panna täytäntöön kolmannen työkyvyttömyyslautakunnan päätös, ja toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet aiemmissa parlamentin päätöslauselmissa esitettyihin pyyntöihin vastaamiseksi;

55. panee merkille, että komitea varmistaa pyöröovi-ilmiötä koskevan politiikkansa yhteydessä, että kaikkia palveluksesta lähteviä työntekijöitä ja erityisesti ylimpiä johtajia muistutetaan ennakoivasti ja järjestelmällisesti heidän velvollisuudestaan ilmoittaa aikomuksestaan harjoittaa ammattitoimintaa; pitää myönteisenä, että komitea muistuttaa myös henkilöstöä, joka lähtee tilapäisesti palveluksesta palkattoman vapaan tai työkyvyttömyyden vuoksi, henkilöstösääntöjen 16 artiklan ja komitean ulkopuolisesta toiminnasta ja tehtävistä tehdyn sisäisen päätöksen N:o 66/2014 mukaisista velvollisuuksistaan;

56. panee merkille neuvoston määränneen, että siitä päivästä alkaen, jona Yhdistyneen kuningaskunnan ero unionista tulee oikeudellisesti voimaan, kolme Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyistä 24 paikasta myönnetään Virolle, Kyprokselle ja Luxemburgille; toteaa, että näin ollen komitean paikkojen määrä vähenee vain 21:llä;

57. korostaa kaikkia viime vuosina saavutettuja tuloksia sellaisilla aloilla kuin tulosbudjetointi, eettiset toimintapuitteet kaikkine niihin liittyvine sääntöineen ja menettelyineen, tehostetut viestintätoimet ja lisääntyneet toimenpiteet avoimuuden parantamiseksi; panee tyytyväisenä merkille toimielinten välisten yksikön tason sopimusten ja yhteistyösopimusten merkittävän määrän; korostaa unionin toimielinten ja elinten välisen yhteistyön ja kokemustenvaihdon merkitystä; ehdottaa, että komitea analysoi mahdollisuutta virallistaa verkostoitumistoimia eri aloilla parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja yhteisten ratkaisujen kehittämiseksi.

(1) Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. tammikuuta 2004, joka sisältää huomautukset, jotka liitetään päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2001 – Pääluokka VII – Alueiden komitea (EUVL L 57, 25.2.2004, s. 8).

(2) Euroopan parlamentin päätöslauselma (EU) 2019/1429, 26. maaliskuuta 2019, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, pääluokka VII – Alueiden komitea (EUVL L 249, 27.9.2019, s. 123).