Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka Euroopan kemianteollisuudelle: esimerkki"



Virallinen lehti nro C 056 , 24/02/1997 s. 0003



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle Teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka Euroopan kemianteollisuudelle: esimerkki" (97/C 56/02) Komissio päätti 6. toukokuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto hyväksyi lausuntonsa 2. lokakuuta 1996. Esittelijänä oli José Gafo-Fernández. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. lokakuuta 1996 järjestetyssä 339. täysistunnossaan seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 42 ääntä puolesta, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komission asiakirjan mukaan Euroopan kemianteollisuuden suuret haasteet ovat: sen tuotteiden valmistuksen ja käytön terveydelliset ja ympäristöseuraukset; markkinoiden maailmanlaajuisuus; riippuvuus tuontiraaka-aineista ja energiasta; voimakas pääomavaltaisuus sekä riippuvuus teknologian tutkimuksesta ja kehittämisestä. 1.2. TSK haluaa lisätä tässä lausunnossaan komission mainitsemiin haasteisiin muutamia kemianteollisuuden luonteenomaisia piirteitä (). Kemianteollisuus on erittäin tärkeä työllistäjä Euroopan unionissa (1,60 miljoonaa työntekijää vuonna 1994), ja huomattava osa alan yrityksistä on pieniä tai keskisuuria (92 % nykyisistä 32 700 yrityksestä on pk-yrityksiä, joskin ne työllistävät vain 18 % alan kaikista työntekijöistä ja vastaavat vain 21 %:sta koko alan liikevaihtoa). Alalla on lukuisia selvärajaisia alasektoreita, mikä vaikeuttaa koko alaa koskevan yhtenäisen strategian laatimista. Sama pätee suuryrityksiin ja pk-yrityksiin. Niille on vaikea kehittää yhtenäistä strategiaa, vaikka ne kaikki toimivat samalla alalla ja ovat paljolti riippuvaisia toisistaan. Alan työntekijöiden koulutustaso on korkea, minkä ansiosta heillä on hyvät valmiudet osallistua aktiivisesti kilpailukyvyn parantamiseen. Toiminta on (varsinkin tuotantoa edeltävillä kemianteollisuuden aloilla) voimakkaasti kausittaista ja positiiviset joskin riittämättömät, ellei peräti negatiiviset tulokset seuraavat toisiaan alasektorista riippuen melko säännöllisin väliajoin. Ala on jossain määrin riippuvainen ulkoisista lisensseistä ja patenteista (Euroopan unionin osuus alan koko maailman lisensseistä ja patenteista on vain 36 %, mikä on samaa tasoa kuin muillakin teollisuuden aloilla). Markkinat ovat erittäin avoimet kemianteollisuuden tuotteiden tuonnille huomattavasta osasta maailmaa. Valitettavasti avoimuus ei ole molemminpuolista eikä koske tietyissä tapauksissa (erityisesti Aasian kehittyvillä markkinoilla) unionin vientiä. Yleinen mielipide on hyvin herkkä kemianteollisuuden toiminnan suhteen, sillä sen tuotteita käytetään paljon jokapäiväisessä arkielämässä, ja tämä saattaa vaikuttaa lukuisiin investointi- ja tuotemarkkinointipäätöksiin. Kaikkien näiden tekijöiden vuoksi komissio ei pysty tiedonannossaan käsittelemään eri alasektorien kaikkia esim. farmaseuttisiin tuotteisiin ja keinokuituihin liittyviä erityisongelmia. Esitetyt huomiot ja ehdotetut toimenpiteet koskevat silti koko kemianteollisuutta. 1.3. Näiden huomioiden pohjalta komissio on laatinut joukon toimintalinjoja seuraaville aloille: sääntelykehystä parantavat toimet; tehokkaan kilpailun varmistavat toimet; aineettomia investointeja vahvistavat toimet; toimenpiteet teollisuuden yhteistyön kehittämiseksi. Talous- ja sosiaalikomitea keskittyy suosituksissaan näihin aloihin. 2. Yleistä 2.1. Mitä tulee sääntelykehystä parantaviin toimiin, komitea haluaa sanoa seuraavaa: 2.1.1. Molitor-selvityksen päätelmissä, sitä seuranneissa komission toimissa sekä OECD:n suosituksissa on ehdotettu, että kaikkien tämän alan uusien sääntelyhankkeiden tulisi vastata johonkin tiukasti perusteltuun tarpeeseen ja perustua riittävään kustannus-hyöty-analyysiin ja etenkin terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien arviointiin sekä luotettavaan tieteelliseen tietoon perustamissopimuksen 130 s artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden tulee myös taata kansallisen lainsäädäntönsä yhdenmukaisuus yhteisölakien kanssa. 2.1.2. Jäsenvaltioiden tulisi soveltaa täysimittaisesti ja tehokkaasti varsinkin kemiallisten tuotteiden luokitusta, merkintöjä ja käyttöä koskevaa lainsäädäntöä, jolla pyritään toteuttamaan sisämarkkinat ja suojelemaan terveyttä, turvallisuutta ja ympäristöä. Mahdollisista kansallisista poikkeuksista tiukempaan suuntaan yhteisölainsäädäntöön nähden tulee ilmoittaa etukäteen komissiolle, eivätkä ne saa missään tapauksessa olla perustamissopimuksen 100 a artiklassa määriteltyjen sisämarkkinoiden vastaisia. 2.1.3. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kun on mahdotonta päästä kansainväliseen sopimukseen jonkin kemikaalin valmistuksen ja käytön sääntelystä, tulee pyrkiä ainakin siihen, että kaikki OECD-maat soveltavat uusia säännöksiä. 2.1.4. Talous- ja sosiaalikomitea, joka kantaa huolta ympäristönsuojelun korkean tason säilyttämisestä, on tyytyväinen kemianteollisuuden ohjelmiin ja vapaaehtoisiin sopimuksiin, jotka täyttävät tai ylittävät nykyisten säännösten vähimmäistasot. Komitea katsoo, että tällaisten ohjelmien ja sopimusten runsas käyttö, sikäli kun ne ovat kilpailusäännöstön mukaisia, voi tarjota todellisen vaihtoehdon alan sääntelyn tehostamiselle ja varsinkin uusille, luultavasti ympäristösyin perustelluille verorasituksille. 2.2. Tehokkaan kilpailun varmistavista toimista komitea katsoo seuraavaa: 2.2.1. Kuten komitea on hiljattain antamassaan lausunnossa todennut, yhteisön kilpailusäännöstöä sovellettaessa on otettava huomioon, että yhteisön talouden kilpailukykyä on parannettava (). Tämän vuoksi tulee pohtia asianmukaisesti kemianteollisuuden erityisilmiöitä, kuten kilpailukykyisten teollisuusryhmittymien perustamista niin perusteollisuuden kuin hienokemian sekä muilla maailmanlaajuiselle kilpailulle avoimilla aloilla, jotta pystytään vastaamaan uusien tehtaiden vaatimien valtavien investointien sekä T/K-toiminnan korkeiden kustannusten kaksitahoiseen haasteeseen. 2.2.2. Tämä edellyttää ennen muuta sulautumisasetuksen tehokasta soveltamista sekä komission toimien aloittamisen vähimmäiskynnysten alentamista. Samaa voisi harkita myös osuustoiminnallisten yhteisyritysten ("cooperative joint ventures") kohdalla. 2.2.3. Tulee luoda sellaisia yhteisön ja kansallisia mekanismeja, joiden avulla voidaan helpottaa petrokemian teollisuuden kausivaihtelusta johtuvia vaikeuksia. Tämä voisi tapahtua jonkinlaisella yritysten yhteistyöllä komission valvonnassa, mikä takaisi, että se on perustamissopimuksen 85 artiklan mukaista. 2.2.4. Samaa aihetta koskevien aikaisempien lausuntojensa mukaisesti komitea kannattaa sisämarkkinoiden tehokasta soveltamista sähkö- ja kaasualalla. Tämä mahdollistaisi energianhinnan erojen tasoittamisen eri jäsenvaltioiden samankaltaisten teollisuuskuluttajien välillä sekä suhteessa muiden OECD-maiden kilpailijoihin. 2.2.5. Komitea kannattaa myös komission analyysia ja julistuksia, joilla kehotetaan rikkaampia kehitysmaita alentamaan niiden kemianteollisuuden tuotteille asettamia korkeita tulleja (ottaen huomioon Euroopan unionin myöntämät hyvin laajat tullihelpotukset) sekä poistamaan kaupan muut kuin tullitekijöistä johtuvat esteet, kuten suhteettoman tiukat tuoteselosteita ja -merkintöjä koskevat vaatimukset. Erityisen merkittäviä ovat eritasoisista ympäristönsuojeluvaatimuksista johtuvat kilpailunvääristymät, joita käsitellään myös komitean kansainvälisestä kaupasta ja ympäristöstä laatimassa lausunnossa. Komitea kehottaa komissiota ryhtymään kaikilla näillä aloilla pikaisiin toimiin yhteisön yritysten ulkoisen kilpailukyvyn takaamiseksi. 2.3. Aineettomia investointeja koskevista toimista komitean kanta on seuraava: 2.3.1. Yhteisön tutkimus- ja kehityspolitiikan uuden suuntauksen, jonka tavoitteena on suunnata neljännen puiteohjelman vaakatason ohjelmat uudelleen alakohtaisten työryhmien avulla, on tarkasteltava erityisesti kemianteollisuuden tarpeita, sillä käsittelemällä alan toimintaa joissain (esim. lentokoneita, tulevaisuuden junaa tai virussairauksia käsittelevissä) työryhmissä voidaan vastata vain osittain ja epätäydellisesti alan TK-tarpeisiin, vaikka unionin olisi välttämättä kurottava umpeen tällä alalla kilpailijoihin syntynyttä välimatkaa. 2.3.2. TSK on tietoinen bioteknisen tutkimuksen keskeisestä merkityksestä kemianalan yritysten kilpailukyvylle ja kehittymiselle; tämä koskee useita maatalouteen, farmasiaan ja kulutushyödykkeisiin liittyviä teknologian aloja. Komitea on antanut lausunnon, jossa se suosittaa bioteknisten keksintöjen oikeudellista suojaa koskevan direktiivin nopeaa hyväksymistä (). 2.3.2.1. Erityisesti vakaan ja tyydyttävän oikeudellisen kehyksen puuttumisen takia eurooppalaisen tutkimuksen ja teollisuuden välimatka pääkilpailijoihinsa itse asiassa kasvaa. 2.3.2.2. Euroopan patenttitoimiston mukaan Yhdysvalloilla on 65 % farmaseuttisen alan bioteknisen tutkimuksen yhteydessä syntyneistä patenteista, kun Euroopan unionin vastaava osuus on vain 15 %. 2.3.2.3. Mainitussa lausunnossa komitea suosittaa tarkennuksia direktiivitekstiin mitä tulee suuren yleisön perusteltuun tiedonsaantioikeuteen sekä keksintöjen leviämisen ehtoihin teollisuuden, maatalouden ja karjankasvattajien keskuudessa. 2.3.3. Komissio on vihreässä kirjassaan innovaatiosta todennut, että tieteellistä kulttuuria tarvitaan (). Tämän tulee perustua jatkuvaan koulutukseen, mutta myös jatkuvaan yhteiskunnallisen tietoisuuden virittämiseen asian tärkeydestä. Tätä voisivat tehdä kansalaisopistot (kansankorkeakoulut) ja muut sopivat organisaatiot; toinen tehtävään sopiva väline voisi olla ammattikoulutuksen ja yliopistojen tutkimusperusrakenteiden vahvistaminen erityisesti tehostamalla yhdessä teollisuuden kanssa kehitettyjä ohjelmia sekä käyttämällä pk-yrityksiä monien uusien keksintöjen testilaboratoriona ja helpottamalla niiden tiedonsaantia viimeisimmistä edistysaskelista teollisuuden kehittämien kemikaalien arvioinnissa ja luokittelussa. 2.4. Lopuksi, komitea on teollisuuden yhteistyön kehittämistoimenpiteistä seuraavaa mieltä: 2.4.1. TSK kannattaa kohdassa 2.2.3 esitetyn ajatuksen mukaisesti kemianalan tietoverkkoa RISC:tä. Sitä tulisi käyttää myös yhteisten suunnittelu- ja tutkimustoimien tehostamiseen. 2.4.2. Kemianalan pk-yritysten säilyttämiseksi ja kilpailukyvyn takaamiseksi on tarpeen varmistaa, että ne saavat kaupallisin ehdoin ja luottamukselliseen käyttöön valmistajayritysten hallussa olevien kemikaalien kemialliset, fysikaaliset ja toksikologiset tiedot sekä arviot aineiden vaikutuksista. Nämä pk-yritykset saattavat osoittautua valmistajien kannalta erittäin hyödyllisiksi, sillä ne voivat välittää valmistajille tuotteillaan ja kokemuksellaan palvelemiensa loppukuluttajien mielipiteitä ja kokemuksia. 2.4.3. Komitea yhtyy ajatukseen, että yksittäisten yritysten tulee vastata EU:n ulkopuolisesta yhteistyöstä. Komissiolla on kuitenkin käytössään lukuisia välineitä (kahdenväliset yhteistyösopimukset, Tacis-, Phare- ja Meda-ohjelmat) tämän yhteistyön edistämiseksi niin taloudellisesti kuin luomalla kyseisiin maihin sääntelykehykset, jotka helpottavat teollisuusyhteistyötä ja -investointeja näiden maiden kemianalan kanssa. Tämä on erityisen tärkeää KIE-maiden kohdalla: Valkoinen kirja yhteisön sisämarkkinalainsäädännön hyväksymisestä näissä maissa voi merkitä perustavanlaatuista askelta maiden kemianteollisuuden rakenneuudistuksessa ja uudenaikaistamisessa, joihin Euroopan unionin kemianalan tulee osallistua aktiivisesti. 2.5. Komitea haluaa korostaa työntekijöiden merkitystä kemianteollisuuden kilpailukykyä parantavana tekijänä. Tälle ei komission tiedonannossa panna tarpeeksi painoa. 2.6. On myös tarpeen kehittää ohjelmia ja erityistoimia Euroopan unionin eri maiden pk-yritysten välisen teollisuusyhteistyön tehostamiseksi. 2.7. Lopuksi, komitean mielestä tiedonannon nimi tulisi muuttaa "kilpailukykyä koskevan politiikan esimerkistä" "kilpailukykymalliksi" siinä esitettyjen päätelmien ja ehdotettujen toimien vahvistamiseksi. 3. Loppupäätelmät ja -suositukset 3.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, mutta muistuttaa, että tämä voisi tarjota toimenpidemalleja muillekin teollisuuden aloille. 3.2. Komitea yhtyy tiedonannon ajatukseen, jonka mukaan on teollisuuden asia laatia oma tulevaisuuden strategiansa ja komission vastuulla luoda sellainen oikeudellinen ja sääntelykehys, joka mahdollistaa teollisuuden ponnistukset kilpailukyvyn parantamiseksi. 3.3. On tarpeen huomata teollisuuden työntekijöiden ja heidän edustajiensa tärkeä rooli tässä prosessissa. Komission tulee käyttää kanaviaan, jotta heidän huolensa ja tavoitteensa otetaan huomioon, ja yritysten tulee ottaa heidät aktiivisesti ja rakentavasti mukaan ponnisteluihin laadun ja kilpailukyvyn parantamiseksi. 3.4. TSK ei halua asettaa eri alojen toimenpiteitä (sääntelykehys, tehokas kilpailu, aineettomat investoinnit ja teollisuusyhteistyön kehittäminen) tärkeysjärjestykseen, vaan katsoo, että ne muodostavat harmonisen toimikokonaisuuden, jota on toteutettava koordinoidusti. 3.5. Komitea korostaa vain, että eräitä puolia näissä toimissa tulisi vahvistaa. Tällaisia ovat: 3.5.1. Kaikista kemianteollisuuden tuotteiden luokitusta, merkintöjä ja käyttöä koskevista sääntelytoimista tulee tehdä syvällinen ja pätevälle tieteelliselle tiedolle perustuva kustannus-hyöty-analyysi. Vaikka analyysin tulee olla jäsenvaltioiden vastuulla, sen tulee olla yhteisölainsäädännön ja sisämarkkinoiden säilyttämisen mukaista. 3.5.2. Myös kaikista jäsenvaltioiden poikkeuksista yhteisölainsäädäntöön nähden tulee ilmoittaa etukäteen komissiolle, eivätkä ne saa missään tapauksessa olla perustamissopimuksen 100 a artiklassa määriteltyjen sisämarkkinoiden vastaisia. 3.5.3. Tulee vaatia taloudeltaan vahvojen kehitysmaiden kanssa käytävän kaupan todellista vapauttamista ja etsiä vaihtoehtoja eritasoisesta ympäristönsuojelusta johtuvien vääristymien korjaamiseksi. 3.5.4. Talous- ja sosiaalikomitea, joka kantaa huolta ympäristönsuojelun korkean tason säilyttämisestä, on tyytyväinen kemianteollisuuden ohjelmiin ja vapaaehtoisiin sopimuksiin, jotka täyttävät tai ylittävät nykyisten säännösten vähimmäistasot. 3.5.5. Tutkimuksen ja teknologian kehityksen viidettä puiteohjelmaa laadittaessa on otettava riittävästi huomioon kemianalan tarpeet ja tavoitteet. Tämän vuoksi yhteistyötä teollisuuden, yliopistojen ja erilaisten tutkimuslaitosten välillä on tehostettava. 3.5.6. Koulutusnäkökohtia on vahvistettava lisäämällä teollisuuden ja yliopistojen sekä muiden yhteiskunnan tahojen yhteistyötä. 3.5.7. On käytettävä paremmin hyväksi kahdenvälisten yhteistyösopimusten sekä kyseisten alueiden alueellisten tukiohjelmien (Phare, Tacis, Meda) suomia mahdollisuuksia ja annettava teollisuudelle ja muille kemianalan toimijoille suoran osallistumisen mahdollisuus. 3.5.8. Komission tulee määrittää keinot, joilla varmistetaan tämän tiedonannon tehokas seuranta teollisuuden ja muiden yhteiskuntapiirien aktiivisen osallistumisen avulla. Bryssel, 31. lokakuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () "Yhteisön teollisuuden yleiskatsaus" vuodelta 1995, jossa kemianteollisuudessa erotetaan 11 selvärajaista alasektoria. () EYVL N:o C 295, 7.10.1996 () EYVL N:o C 212, 22.7.1996