Data ymmärretään myös entistä kriittisemmäksi voimavaraksi uusien teknologioiden, kuten tekoälyn tai esineiden internetin, kehittämisessä. Tekoälyratkaisujen mahdolliset hyödyt ovat huomattavat sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Tekoälyteknologioiden käyttö tukee tuottavuutta ja kilpailukykyä monilla eri aloilla. Tekoälyn avulla voidaan myös puuttua yhteiskunnallisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin ja samalla ratkoa tekoälyyn itseensä liittyviä haasteita. Komissio esittää EU:n tekoälystrategian tiedonannossaan ”Tekoäly Euroopassa”, jonka se hyväksyy tämän datapaketin yhteydessä. Strategiassa on kolme osa-aluetta: parannetaan Euroopan teknologia- ja teollisuuskapasiteettia, valmistaudutaan sosioekonomisiin muutoksiin ja taataan asianmukaiset eettiset ja oikeudelliset puitteet. Yksi tärkeimmistä tavoitteista on tekoälyteknologian demokratisoiminen, jotta tekoälyä hyödyntävien start-up-yritysten lisäksi voitaisiin tukea myös tekoälyn käyttäjiä, kuten kaiken kokoisia muita kuin teknologiayrityksiä. Komissio ottaa vuonna 2019 käyttöön tekoälyyn keskittyvän tilauspohjaisen alustan, jonka välityksellä eurooppalaiset tutkijat ja yritykset saavat käyttöönsä laadukkaita tekoälyyn liittyviä työkaluja, dataa ja palveluita.

Kyvystä analysoida dataa ja oppia sen perusteella on hyvää vauhtia tulossa yrityksen menestyksen ja julkishallinnon tehokkaan toiminnan kannalta keskeinen tekijä. Yritys saa kilpailuedun, jos sillä on käytettävissään valtavat tietoaineistot, tekniset valmiudet ja osaavat työntekijät datan analysointiin.

Data on digitaalisten sisämarkkinoiden raaka-aine. Se voi mullistaa elämämme ja luoda uusia kasvumahdollisuuksia muun muassa pienille ja keskisuurille yrityksille. Valtavat tietoaineistot, joista suuri osa on koneiden ja anturien tuottamaa, vaikuttavat meistä jokaiseen. Käynnissä olevan datavallankumouksen vaikutuksilta on vältytty vain harvalla elämän osa-alueella. Datan optimaalinen käyttö auttaa meitä elämään pidempään ja terveempänä, stressittömämmin ja ympäristöä vähemmän kuormittaen. Sen avulla tieteentekijät voivat kehittää entistä parempia malleja ilmastonmuutoksen ja luonnonmullistusten ennustamiseen.

Komissio on jo toteuttanut keskeisiä toimenpiteitä parantaakseen dataintensiivisten alojen toimintapuitteita. Yleisellä tietosuoja-asetuksella on luotu unioniin vakaat puitteet digitaalipalveluiden luotettavuudelle, mikä puolestaan on datavetoisen talouden kestävän kehityksen edellytys. Asetuksella taataan korkeatasoinen tietosuoja. Uudet säännöt tulevat voimaan 25. toukokuuta 2018, mistä lähtien kaikkien tahojen, joita nämä säännöt koskevat, on noudatettava niitä kaikilta osin. Henkilötietojen vapaata liikkuvuutta koskevia sääntöjä täydennetään ehdotuksella asetukseksi, jolla otetaan käyttöön kehys muiden kuin henkilötietojen vapaalle liikkuvuudelle. Tarkoituksena on luoda EU:n tulevaisuuden kilpailuedulle perusta, joka rakentuu luotettavien ja yleisesti hyväksyttyjen datateknologioiden pohjalle.

Jotta tämä potentiaali voitaisiin hyödyntää datavetoisessa taloudessa, digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarvioinnissa todetaan, että EU:n on hyödynnettävä mahdollisuutensa ja edistettävä etälääketieteen ja terveyden mobiilisovellusten kaltaisia innovatiivisia terveydenhuoltoratkaisuja. Tässä työssä on noudatettava tietosuojalainsäädäntöä kaikilta osin. Keskeisiä osa-alueita on yksilöity kolme:

·kansalaisten turvallinen pääsy terveystietoihin ja mahdollisuus jakaa niitä yli rajojen;

·parempi data, jolla edistetään tutkimusta, sairauksien ehkäisemistä ja yksilöllistä terveydenhuoltoa ja hoitoa;

·digitaaliset välineet kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ja potilaskeskeistä hoitoa varten.

Edellä mainitussa komission tiedonannossa on esitetty kullakin kolmella osa-alueella tarvittavat toimet. Näihin sisältyy suositus, joka koskee yhteistä eurooppalaista siirtomuotoa sähköisten terveystietojen vaihtoon, vapaaehtoisen koordinoinnin mekanismia tietojen – myös genomitiedon –vaihtamiseksi ennaltaehkäiseviin tarkoituksiin ja yksilöityä lääketutkimusta varten sekä ehdotukset innovatiivisten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta ja valmiuksien kehittämisestä ja teknisestä avusta terveys- ja hoitoalan viranomaisille annettavasta.

Edellä mainittujen toimien yhteydessä analysoidaan alustavasti esiin nousseet kysymykset, jotka koskevat uusien datavetoisten digitaaliteknologioiden turvallisuutta ja vastuuvelvollisuutta. Tarkoituksena on luoda ennakoitavat lainsäädäntöpuitteet, joilla varmistetaan yrityksille ja sijoittajille luottamukseen ja vastuullisuuteen perustuva toimintaympäristö ja suojataan kuluttajien ja kansalaisten oikeuksia. Nämä toimenpiteet yhdessä digitaalisten sisämarkkinoiden strategian puitteissa toteutettujen aloitteiden kanssa luovat EU:lle erinomaiset puitteet hyödyntää datavallankumouksen avaamat mahdollisuudet ja kehittää menestyvä, kestävä ja turvallinen datavetoinen talous. Tässä kehittämisessä noudatetaan eurooppalaisia arvoja kaikilta osin, ja siinä voidaan hyödyntää sisämarkkinoita ja eurooppalaisten yritysten innovointikapasiteettia.

3) Julkisten ja julkisrahoitteisten tietojen valjastaminen datavetoisen innovoinnin käyttöön

Julkisten ja julkisrahoitteisten tietojen saatavuus ja uudelleenkäyttö ovat yksi yhteisen eurooppalaisen data-avaruuden kulmakivistä. Komissio ilmoitti digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarvioinnissa laativansa olemassa olevan lainsäädännön arviointitulosten ja vaikutustenarvioinnin pohjalta aloitteen julkisten ja julkisrahoitteisten tietojen saatavuudesta ja uudelleenkäytöstä. Tässä osiossa kuvataan kyseisen aloitteen osa-alueita.

a) Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttö

Julkiset viranomaiset tuottavat ja keräävät valtavia määriä dataa, joka on arvokasta aineistoa hyödynnettäväksi innovatiivisten digitaalisten palveluiden kehittämisessä ja paremmassa politiikan muotoilussa.

Julkisen sektorin hallussa olevia tietoja voidaan käyttää pohjana monenlaisille tuotteille ja palveluille. Esimerkiksi iMar -sovelluksessa hyödynnetään Espanjan valtion omistamien satamien julkaisemia tietoja, joihin liitetään Espanjan kansallisen sääpalvelun tuuliennusteet. Näin sovelluksen käyttäjät saavat merimatkan suunnittelun tueksi sekä tosiaikaista tietoa että ennusteita. EMODnet-kumppanuus puolestaan käyttää uudelleen merenmittauslaitosten alun perin keräämää batymetristä dataa laatiakseen topografisia karttoja, joilla voidaan parantaa merkittävästi Pohjanmerelle annettavia myrskyhyökyaaltoennusteita.

EU:ssa on jo toteutettu useita toimenpiteitä julkisen datan avaamiseksi koko unionin alueella. Datan avaaminen nähdäänkin datavetoisen talouden keskeisenä voimavarana. Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetulla direktiivillä 2003/98/EY on luotu EU:n laajuiset puitteet edistämään julkisrahoitteisten tietojen rajat ylittävää käyttöä sekä Euroopan laajuisten datapalveluiden ja tuotteiden kehitystyötä. Tätä on täydennetty toimenpiteillä, joilla helpotetaan julkisen sektorin hallussa olevien tietojen löytämistä ja käyttöä yli valtio- ja kielirajojen. Toimenpiteisiin sisältyy muun muassa Euroopan unionin avoimen datan portaalin käyttöönotto. Komissio näyttää tältä osin esimerkkiä luomalla oikeudellisen kehyksen omien tietojensa uudelleenkäyttöön. Tätä täydentää avoimen datan portaali, jonka kautta on pääsy EU:n toimielinten ja muiden unionin elinten dataan. Tämä kehys on maailman kehittyneimpiä tietojen uudelleenkäytön mahdollistavia järjestelmiä. Komission data on pääsääntöisesti uudelleenkäytettävissä ei-kaupallisiin tarkoituksiin ilman erillistä hakemusta, veloituksetta‑, ehdoitta ja syrjimättä uudelleenkäyttäjiä. Näistä periaatteista voidaan poiketa vain tiukasti rajoitetuissa perustelluissa poikkeustapauksissa.

Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin tarkistaminen on datavetoista taloutta koskevan paketin ytimessä. Ehdotetuilla muutoksilla on todellisia vaikutuksia: dataa tuodaan entistä enemmän saataville ja datan uudelleenkäyttöä lisätään. Tarkistuksen tavoitteina on

·vähentää (etenkin pienten ja keskisuurten yritysten kohtaamia) markkinoille pääsyn esteitä alentamalla julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä perittäviä maksuja;

·parantaa datan saatavuutta sisällyttämällä direktiivin soveltamisalaan uudentyyppistä julkista ja julkisrahoitteista dataa: i) yleishyödyllisten palvelujen alalla ja kuljetusalalla toimivien julkisten yritysten hallussa olevia tietoja ja ii) tutkimusdataa;

·vähentää edelläkävijöiden liiallista kilpailuetua, josta hyötyvät suuret yritykset ja joka rajoittaa kyseisen datan mahdollista uudelleenkäyttöä, edellyttämällä yksityisen ja julkisen sektorin välisiltä yhteistyöjärjestelyiltä avoimempaa prosessia;

·lisätä liiketoimintamahdollisuuksia kannustamalla toimijoita julkaisemaan dynaamista dataa ja ottamaan käyttöön sovellusliittymiä (Application Programming Interface, API).

Erityisen tärkeää on pääsyn tarjoaminen dynaamiseen dataan sovellusliittymien välityksellä, sillä tämä tukee avoimen datan ekosysteemiä ja helpottaa datan uudelleenkäyttöä monenlaisissa uusissa tuotteissa ja palveluissa. Lisäksi automatisoitu lataus säästää aikaa ja kustannuksia. Tietojen yhteiskäyttö asianmukaisten ja turvallisten sovellusliittymien avulla voi luoda merkittävää lisäarvoa datan arvoketjun eri toimijoille. Se voi myös edesauttaa arvokkaiden ekosysteemien muodostumista sellaisten data-aineistojen ympärille, jonka mahdollisuuksia sen haltija ei usein hyödynnä.

Tällä hetkellä julkiset viranomaiset eivät käytä sovellusliittymiä riittävästi, ja monet asiakirjat julkaistaan edelleen pdf-tiedostoina. Tällöin julkisen sektorin dynaamista dataa ei hyödynnetä optimaalisesti lisäarvopalvelujen tuottamiseen. Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä koskevaan direktiiviin ehdotetuilla muutoksilla pyritään nopeuttamaan julkisten viranomaisten siirtymistä verkkopohjaisiin ratkaisuihin kaikkialla EU:ssa sekä saada ne käyttämään sovellusliittymiä ja julkaisemaan laajemmin dynaamista dataa.

Lisäksi pakettiin sisältyvät tietokantadirektiivin arvioinnin tulokset. Arvioinnissa on kaksi osiota: ensimmäisessä käsitellään tekijänoikeudellista suojaa ja toisessa tietokantojen suojaamista sui generis ‑oikeudella. Arvioinnissa tarkastellaan näiden kahden osion yleistä toimivuutta ja keskitytään erityisesti jälkimmäiseen. Tässä yhteydessä arvioinnissa tarkastellaan direktiivissä määritellyn sui generis ‑oikeuden ja datavetoisen talouden välistä suhdetta.