P9_TA(2021)0335

Muuntogeeninen maissi 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatu muuntogeeninen maissi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073423/01,

— ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

— ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

— ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 25. marraskuuta 2020 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021,

— ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

— ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

A. ottaa huomioon, että Pioneer Overseas Corporation, jäljempänä ”hakija”, toimitti 8. joulukuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603, jäljempänä ”geenimuunnospakan mukainen maissi”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

B. ottaa huomioon, että hakemus kattoi lisäksi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät jotakin niistä muunnostapahtumien kymmenestä alayhdistelmästä, jotka muodostavat geenimuunnospakan mukaisen maissin, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen maissin kuudelle alayhdistelmälle on jo myönnetty lupa; ottaa huomioon, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa loput neljä alayhdistelmää;

C. ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. marraskuuta 2020 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021;

D. ottaa huomioon, että geenimuunnospakka saadaan risteyttämällä neljä maissin geenimuunnostapahtumaa, joiden ansiosta se kestää glufosinaattia ja glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita sekä tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Bt- ja Cry-proteiineja), nimittäin Cry1F, Cry1Ab ja Vip3Aa20, jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhostuholaisille (5);

E. ottaa huomioon, että hakija ei toimittanut kokeisiin perustuvia tietoja niistä neljästä alayhdistelmästä, jotka ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa;

Rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, niiden metaboliitteja ja yhteisvaikutuksia koskevan arvioinnin puute

F. toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukainen maissi altistuu sekä suuremmille että toistuville annoksille glufosinaattia ja glyfosaattia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia;

G. toteaa, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi;

H. ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (7) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018; (8)

I. ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (”metaboliittien”) koostumus ja täten myrkyllisyys voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (9);

J. ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita kestävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon;

K. katsoo, että siksi ei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

Jäämien enimmäismäärien ja niiden valvonnan puute

L. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (10), jolla pyritään varmistamaan kuluttajansuojan korkea taso, säädetään, että kolmansissa maissa tuotetuille elintarvikkeille ja rehuille olisi vahvistettava erityiset jäämien enimmäismäärät, jos torjunta-aineiden käyttö johtaa jäämämääriin, jotka eroavat unionin maatalouskäytännöistä johtuvista jäämistä; toteaa, että tämä koskee myös unioniin tuotuja rikkakasvien torjunta-aineita sietäviä muuntogeenisiä viljelykasveja, koska niissä käytetään enemmän torjunta-aineita kuin muissa kuin muuntogeenisissä viljelykasveissa;

M. ottaa kuitenkin huomioon, että EFSAn voimassa olevista glyfosaattijäämien enimmäismääristä vuonna 2018 tekemän arvioinnin mukaan saatavilla olleet tiedot eivät olleet riittäviä glyfosaattia koskevien jäämien enimmäismäärien ja riskinarvioinnin arvojen määrittämiseksi muuntogeeniselle maissille, jossa on EPSPS-muunnos (11); toteaa, että käsiteltävänä olevassa geenimuunnospakan mukaisessa maississa on EPSPS-muunnos (12);

Bt-toksiineihin liittyvät avoimet kysymykset

N. ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat proteaasi-inhibiittorit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (13);

O. ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei ole koskaan otettu huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä proteaasi-inhibiittorien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois;

P. ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (14), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

Q. ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (15);

Bt-viljelykasvit: vaikutus muihin kuin torjuttaviin organismeihin ja lisääntynyt resistenssi

R. ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, muuntogeenisten Bt-viljelykasvien käyttö johtaa sekä torjuttavien että muiden kuin torjuttavien organismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille;

S. ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (16); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (17); ottaa huomioon, että joukko muita kuin torjuttavia organismeja unionissa saattaa altistua Bt-toksiineille Bt-viljelykasvien tuonnista johtuvien vuotojen, jätteen ja lannan kautta; ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin organismeihin;

T. ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostusta ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto suunnittelee monen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (18);

U. ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin toteutetussa tutkimuksessa (19) todetaan, että useissa analyyseissä, jotka ovat koskeneet Bt-kasvien vaikutusta torjunta-aineiden käyttömalleihin, ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi on mahdollisesti yliarvioitu hyönteismyrkkyjen käytön (erityisesti ”käsiteltyjen alojen”) vähenemistä Bt-kasvien yhteydessä;

V. ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sopimuspuoli ja sopimuksessa tehdään selväksi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä vastuita;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

W. ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällyttävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta;

X. ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (20); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteena 3.9 on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista sekä ilman, veden ja maaperän saastumisesta ja pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (21); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää, joka on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella ja jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa, ja toteaa, että se lisäisi siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät;

Epädemokraattinen päätöksenteko

Y. ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

Z. ottaa huomioon, että komissio myöntää, että on ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

AA. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

AB. toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen;

AC. ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla sitä muutoksenhakukomiteassa (22);

1. katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan;

2. katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 ( 23 ) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta;

3. pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi;

4. on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat ( 24 ) ; on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan;

5. kehottaa komissiota jatkamaan kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja tämän prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta;

6. kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää, että arvioidaan kattavasti tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvat jäämät ja torjunta-aineiden hajoamistuotteet sekä mahdolliset yhteisvaikutukset, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa;

7. kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia sellaisten muuntogeenisten kasvien tuonnille elintarvike- tai rehukäyttöön, joista on tehty vastustuskykyisiä sellaiselle rikkakasvien torjunta-aineelle, jonka käyttöön ei ole myönnetty lupaa unionissa;

8. kehottaa EFSAa tutkimaan huomattavia eroja kasvien omien Bt-toksiinien ja muuntogeenisissä viljelykasveissa synteettisinä transgeeneinä ilmentyvien toksiinien välillä ja laajentamaan riskinarviointiaan, jotta voidaan ottaa täysin huomioon kaikki vuorovaikutukset ja yhdistelmävaikutukset, joita ilmenee Bt-toksiinien, muuntogeenisten kasvien ja niiden osien, täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ruiskutuksessa syntyvien jäämien, ympäristön sekä terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten välillä;

9. kehottaa EFSAa olemaan hyväksymättä enää toksisuustutkimuksia, jotka perustuvat eristettyihin proteiineihin, sillä niiden rakenne ja biologiset vaikutukset todennäköisesti eroavat kasvin itsensä tuottamista proteiineista, ja vaatimaan, että kaikki kokeet suoritetaan muuntogeenisen kasvin kudoksella;

10. kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saatujen elintarvikkeiden ja rehujen kulutus vaikuttaa suoliston mikrobiomiin;

11. kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; vaatii jälleen, että ehdotuksiin komission täytäntöönpanosäädöksiksi liitetään perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen ( 25 )

12. korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 ( 26 ) muuttamisesta, jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta;

13. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

(1) EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto aiheesta ”Assessment of genetically modified maize 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603 and subcombinations, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2015-127)”, EFSA Journal 2021; 19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348

(4) Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081).

(5) EFSAn lausunto, s. 11, taulukko 4.

(6) Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016; 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28. syyskuuta 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9) Tämä koskee myös glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1). Ks. johdanto-osan 26 kappale.

(11) Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263

(12) EFSAn lausunto, s. 12.

(13) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L.,”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14) Katsaus aiheeseen, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(15) Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., ”Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, tammikuu 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16) Katso esim. Hilbeck, A., Otto, M. ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071,

(17) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_reportInsecticidal%20Bt%20plants.pdf

(18) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19) Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(20) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21) https://sdgs.un.org/2030agenda

(22) Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohdan) mukaisesti komission ei ole pakko mutta se ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista.

(23) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(24) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005, 102 kohta.

(26) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0364.