(4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.

(3)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 21 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Jos liiallisen alijäämän korjaaminen toteutuu budjettivuonna 2016–2017 oikea-aikaisesti ja kestävällä tavalla, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan aletaan budjettivuonna 2017–2018 soveltaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Vuoden 2017 lähentymisohjelman mukaan hallitus odottaa, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua budjettivuonna 2016–2017 neuvoston 19 päivänä kesäkuuta 2015 antaman suosituksen mukaisesti ja että julkisen talouden alijäämä on 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen julkisen talouden alijäämän odotetaan hieman kasvavan 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2017–2018 ja sen jälkeen supistuvan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan vakiintuvan noin 87,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2016–2017 budjettivuoteen 2018–2019 ja supistuvan sen jälkeen 84,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2020–2021. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, on yleisesti ottaen täsmennetty hyvin, mutta riskit makrotalouden näkymien heikkenemisestä vaarantavat suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen.

(6)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Yhdistynyt kuningaskunta lopettaa liiallisen alijäämän tilanteen viimeistään budjettivuonna 2016–2017 ja liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin vähimmäistavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2017–2018. Komission kevään 2017 talousennusteen perusteella odotetaan, että alijäämä on 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2016–2017 neuvoston suosittaman tavoitteen mukaisesti. Budjettivuonna 2017–2018 on vaarana, että ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan jonkin verran.

(7)Julkisen talouden tilanteen ja etenkin velkatason perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan odotetaan jatkavan sopeutusta kohti asianmukaista julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 1,8 prosenttia. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran, kun budjettivuosia 2017–2018 ja 2018–2019 tarkastellaan yhdessä. Samalla Yhdistyneen kuningaskunnan ei alustavan näytön perusteella ennakoida noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuonna 2017–2018, mutta sen ennustetaan noudattavan sitä budjettivuonna 2018–2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan on toteutettava budjettivuodesta 2017–2018 alkaen lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnin olisi kuitenkin perustuttava jäsenvaltion rahoitusasemaan siten, että otetaan huomioon suhdanteet. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, tulevassa arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää sovellettavaa harkintavaltaa Yhdistyneen kuningaskunnan suhdannetilanteen mukaisesti.

(8)Yksityisiä investointeja on jatkuvasti tehty selvästi EU:n keskiarvoa vähemmän ja julkisia investointeja hieman EU:n keskiarvoa vähemmän. Tuottavuus on merkittävästi G7-keskiarvoa alempi, ja se on pysynyt samalla tasolla vuodesta 2008. Hallitus kannustaa vahvasti lisäämään investointeja, jotta tuottavuuden kasvu nopeutuisi. Keskeisenä haasteena ovat Yhdistyneen kuningaskunnan infrastruktuuriverkkojen kapasiteetti- ja laatuongelmat. Maantiet ovat ruuhkaisia ja rautatiekapasiteetti nopeasti kasvavan kysynnän vuoksi paikoin yhä riittämättömämpää. Myös uuteen energian tuotanto- ja toimituskapasiteettiin tarvitaan lisäinvestointeja entistä kiireellisemmin. Kansallisessa infrastruktuurisuunnitelmassa esitetään kunnianhimoisia suunnitelmia Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisen infrastruktuurin kehittämiseksi, ja vuonna 2016 tehtiin useita investointipäätöksiä suurista liikenne- ja energiahankkeista. On kuitenkin epävarmaa, saadaanko julkisten ja yksityisten investointien avulla riittävästi varoja viivästyneiden infrastruktuurihankkeiden toteuttamiseen ajoissa ja kustannustehokkaasti. Yhdistyneen kuningaskunnan keskeisenä haasteena on asuntotarjonnan lisääminen. Krooninen asuntopula on johtanut siihen, että jo ennestään korkeat asuntojen hinnat nousevat edelleen, mikä aiheuttaa merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia erityisesti kasvukeskusten ympäristössä. Kaavoitusjärjestelmän uudistus ja erilaiset täydentävät asuntopolitiikan toimet tukevat jossain määrin asuntorakentamisen lisäämistä. Asuntotarjontaan liittyy kuitenkin edelleen rajoituksia, kuten tonttimarkkinoiden ja asuntorakentamisen erittäin tiukka ja monimutkainen sääntely, eikä uusi asuntotarjonta edelleenkään vastaa kysynnän kasvua.

(9)Työmarkkinaluvut ovat edelleen positiivisia, sillä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyys ovat kaiken kaikkiaan alhaisella tasolla. Sen sijaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevien sekä osa-aikaisten ja matalapalkkaisten työntekijöiden osuuksissa on parantamisen varaa. Tulojen kasvu on vaatimatonta, mikä liittyy heikkoon tuottavuuden kasvuun. Osaamisen tarjontaan, hyödyntämiseen ja kehittämiseen liittyvät huolet eivät ole hälvenneet. Osaamisen kehittämiseksi on toteutettu merkittäviä politiikkatoimia, joiden avulla on uudistettu ammatti- ja oppisopimuskoulutusta. Oppisopimuskoulutuksen laadun parantamisessa on kiinnitettävä huomiota sekä pätevyystasoon että koulutusalaan. Rahoittamalla muita, strategisesti tärkeitä väyliä erityisesti yli 25-vuotiaiden osaamisen parantamiseksi voitaisiin laajentaa valtiolle, yrityksille ja urakehityksestä kiinnostuneille tarjolla olevaa osaamista. Myös päivähoitopalvelujen ja sosiaalihuollon saatavuuteen liittyy haasteita, jotka lisäävät naisten osa-aikatyöllisyyttä. Lastenhoitopalvelujen uudistuksia on toteutettu jatkuvasti, mutta vähitellen. Selkeä parannus tapahtuu todennäköisesti parin seuraavan vuoden aikana, kun eräät aloitteet toteutetaan täysimääräisesti. Suhteellisen pieni osa alle 3-vuotiaista on virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä. Viimeaikaiset toimenpiteet jossain määrin parantavat 3–4-vuotiaille tarjolla olevien hoitopalvelujen saatavuutta ja alentavat niiden hintaa, mutta niissä ei puututa alle 3-vuotiaille tarkoitettujen hoitopalvelujen tarjontaa koskevaan ongelmaan. Aiemmin ilmoitettujen uudistusten ja erityisesti työssäkäyvien tukeen kohdistuvien leikkausten seurauksena sosiaalipolitiikan tuloksiin, kuten lasten köyhyyteen, saattaa kohdistua paineita lähitulevaisuudessa ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti inflaation kiihtyessä. Erityistä huolta aiheuttaa työssäkäyvissä kotitalouksissa asuvien köyhien lasten määrä.

(10)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(11)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä edellyttää huomattavia julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018; toimien toteuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden;

2.toteuttaa lisätoimia asuntotarjonnan lisäämiseksi muun muassa toteuttamalla kaavoitussääntöjä ja niiden täytäntöönpanoa koskevat uudistukset;

3.puuttuu osaamiseen liittyviin kohtaanto-ongelmiin ja edistää osaamisen kehittämistä muun muassa parantamalla edelleen oppisopimuskoulutuksen laatua ja rahoittamalla muita täydennyskoulutusmahdollisuuksia.

Tehty Brysselissä