Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen tuote-eritelmään tehtävää muutosta koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2021/C 112/02)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa julkaisemisesta.

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

”Coteaux du Pont du Gard”

PGI-FR-A1131-AM01

Hakemuksen jättöpäivä: 29.8.2016

1. Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2. Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1 Viininvalmistusmenetelmät – rosee- ja punaviinien tuotoksen muuttaminen

Punaviinien enimmäistuotos nostetaan 80 hehtolitrasta hehtaarilta 90 hehtolitraan hehtaarilta, ja roseeviinien enimmäistuotos nostetaan 90 hehtolitrasta hehtaarilta 100 hehtolitraan hehtaarilta.

Tämän hakemuksen tarkoituksena on nostaa roseeviinien tuotosta ja antaa siten tuottajille mahdollisuus reagoida roseeviinimarkkinoiden tarpeisiin ja varmistaa näin roseeviinien tuotannon jatkuvuus.

Merkittävästi kasvaneiden roseeviinimarkkinoiden lisäksi huomiota on kiinnitetty siihen, että asiakkaat ovat kiinnostuneita kevyistä punaviineistä, joiden alkoholipitoisuus on alhainen. Kun punaviinien tuotantovaatimukset täyttävien viiniköynnösten viljelylohkojen tuotoksia nostetaan hieman, voidaan valmistaa hedelmäisiä viinejä, joiden alkoholipitoisuus on tavanomaista alhaisempi.

Tämä tuotosten pienehkö nostaminen ei vaikuta nimityksellä ”Coteaux du Pont du Gard” tuotettujen puna- ja roseeviinien erityisluonteeseen.

Tämä tuote-eritelmän I luvun 6 kohdan ”Tuotos” muuttaminen vaikuttaa yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viininvalmistusmenetelmät – Enimmäistuotokset”.

2.2 Laatukuohuviinien tuotanto

Tuote-eritelmää on muutettu niin, että siitä on poistettu kaikki laatukuohuviinien tuotantoon liittyvät määräykset. Tämä johtuu Conseil d’Etat’n 2. maaliskuuta 2015 antamasta päätöksestä, jolla on kumottu suojatusta maantieteellisestä merkinnästä (SMM) ”Coteaux du Pont du Gard”28. lokakuuta 2011 annettu päätös siltä osin kuin siinä vahvistetaan tuote-eritelmän ”laadukkaita kuohuvia puna-, rosee- ja valkoviinejä” koskevat määräykset.

Conseil d’Etat kumosi crémant-viinien tuottajien ja valmistajien kansallisen keskusjärjestön (Fédération Nationale des Producteurs et Elaborateurs de Crémants) toteuttamien toimien johdosta tiettyjä suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskevien päätösten ”kuohuviinejä” koskevat määräykset, koska näiden viinien tuotantohistoria ei ollut riittävän pitkä. Tämä koski myös suojattua maantieteellistä merkintää ”Coteaux Pont du Gard”. Conseil d’Etat katsoi tuomiossaan, että asianomaisella alueella kuohuviineillä ei ollut osoitettu olevan riittävää tuotantohistoriaa.

Tämä muutos koskee tuote-eritelmän I luvun 3.1 kohtaa ”Tuotteiden laji”, 3.3 kohtaa ”Viinien aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaus” ja 7.2 kohtaa ”Tuotteiden erityislaatuisuuden yhteys maantieteelliseen alkuperään”, ja se vaikuttaa yhtenäisen asiakirjan seuraaviin kohtiin: ”Rypäletuotteiden luokat”, ”Viinin/viinien kuvaus” ja ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen”.

2.3 Tuotteiden kuvaus

Tuote-eritelmän I luvun 3.3 kohdassa viinien kuvausta täydennetään tuotteiden aistinvaraisten ominaisuuksien kuvauksen täsmentämiseksi kunkin viinin värin ja kunkin tuoteluokan osalta. Ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien eri värien kuvaus vastaa kuohumattomien viinien kuvausta, mutta tämän lisäksi näillä viineillä on se erityispiirre, että niille ovat tunnusomaisia kypsien hedelmien aromit.

Nämä lisäykset on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viinin/viinien kuvaus”.

2.4 Muodollinen muutos – tuotantoalue

Tuote-eritelmän I luvun 4.1 kohtaa on korjattu seuraavalla muodollisella oikaisulla:

Ensimmäisessä alakohdassa ilmaisu ”rypäleiden korjuu” korvataan ilmaisulla ”rypäleiden tuotanto”, joka on täsmällisempi ilmaisu, kun tarkoituksena on määritellä rypäleiden maantieteellinen tuotantoalue viiniytys- ja viinien valmistusalueeseen nähden.

Tämä muutos on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Rajattu maantieteellinen alue”.

2.5 Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Tuote-eritelmän 4.2 kohdassa välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue ilmoitetaan – aluetta muuttamatta – kuntien luettelona, jolla korvataan luettelot arrondissementeistä, joiden hallinnollinen jako ei ole yhtä tarkka.

Kuntaluettelo on laadittu kansallisen viiteasiakirjan eli vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaan.

Tämä välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen ilmoittaminen kuntien luettelona on otettu huomioon yhtenäisen asiakirjan kohdassa ”Lisäedellytykset”.

2.6 Viiniköynnöslajikkeet

Tuote-eritelmän I luvun 5 kohdassa suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Coteaux du Pont du Gard” oikeutettujen viinien tuotantoon määriteltyjä viiniköynnöslajikkeita täydennetään seuraavilla yhdeksällä lajikkeella:

”Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floreal B, Muscaris B, Soreli B, Souvignier gris B, Vidoc N ja Voltis B”.

Nämä lajikkeet kestävät kuivuutta ja sienitauteja. Niiden ansiosta kasvinsuojeluaineiden käyttöä voidaan vähentää, ja samalla ne kuitenkin vastaavat suojatun maantieteellisen merkinnän viinien tuotannossa käytettyjä lajikkeita. Ne eivät muuta suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettavien viinien ominaisuuksia.

Nämä lajikkeet on lisätty yhtenäisen asiakirjan kohdassa ”Pääasialliset rypälelajikkeet” esitettyyn lajikeluetteloon.

2.7 Valvontaelin

INAO:n (toimivaltainen valvontaviranomainen) puolesta toimivaa sertifiointielintä koskevan 3 luvun sisältö on saatettu ajan tasalle.

Nämä muodolliset oikaisut eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.8 Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” on täydennetty sen täsmentämiseksi, että suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” saaneiden viinien syy-seuraussuhde perustuu tunnettuun Pont du Gardin historialliseen paikkaan, joka antaa SMM:n saaneille viineille niiden maineen.

Tuote-eritelmän viimeinen kappale, jossa käsitellään yhteyttä alkuperään, on tämän vuoksi poistettu tämän yhtenäisen asiakirjan kohdasta, jossa käsitellään yhteyttä maantieteelliseen alueeseen, sillä kappaleessa ei anneta mitään merkityksellistä lisätietoa tästä yhteydestä. (Viimeinen kappale on seuraava: ”Viininviljely yhdessä oliivinviljelyn ja härkien kasvatuksen kanssa on näin ollen erottamaton osa Gardin alueen maataloutta. Viininviljelijät ovat aktiivisesti mukana kehittämässä tätä aluetta, jonka maisemaa leimaavat valkoiset kalkkikiviesiintymät ja rautatammea kasvavat garrigue-pensaikot.”)

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Coteaux du Pont du Gard

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

16. Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Kuohumattomat puna-, rosee- ja valkoviinit.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus, kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus (vähimmäis- tai enimmäispitoisuudet) ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Punaviinit, jotka valmistetaan pääasiassa lajikkeista Grenache, Syrah, Merlot ja Cabernet Sauvignon, ovat yleensä melko voimakkaan värisiä. Niiden punaisessa värissä on violetin häivähdyksiä, loistetta ja kiiltoa. Näissä viineissä on voimakas tuoksu, jossa tulevat ensimmäisinä esiin hyvin kypsien tummien ja punaisten marjojen aromit. Näiden viinien alkumaku on hienovarainen, keskimaun rakenne on tiivis mutta hyvinkin pyöreä ja makean täyteläinen, tanniinit ovat hienostuneita ja pyöreitä eivätkä tunnu makunystyröissä lainkaan kuivilta.

Roseeviinit valmistetaan pääasiassa Cinsault-, Grenache- ja Syrah-lajikkeista. Näissä viineissä on voimakas vaaleanpunainen väri. Näiden viinien tuoksussa tulevat hyvin selvästi esiin punaisten marjojen aromit, ja tuoksussa voi olla myös väkevä vivahde. Viinien suutuntuma on täyteläinen, ne ovat erittäin hyvärunkoisia, ja niillä on hyvin miellyttävä jälkimaku.

Valkoviinit ovat hienostuneita ja elegantteja, täyteläisiä ja hedelmäisiä. Niiden värisävy on oljenkeltainen, ja toisinaan värissä on havaittavissa vihertäviä vivahteita. Näissä viineissä on terävä ja hyvin voimakas tuoksu, jossa tulevat ensimmäisinä esiin valkomaltoisten hedelmien ja kuivattujen hedelmien aromit. Viinien suutuntuma on pyöreä ja antelias. Näissä viineissä on miellyttävää eloisuutta ja raikkautta, ja niissä on havaittavissa hedelmäisiä vivahteita.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Ylikypsistä rypäleistä valmistetut puna-, rosee- ja valkoviinit

Kuohumattomien viinien yksityiskohtaisessa kuvauksessa mainittujen ominaisuuksien lisäksi ylikypsistä rypäleistä valmistetuille viineille ovat tunnusomaisia kypsien hedelmien aromit.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien todellinen alkoholipitoisuus, kokonaisalkoholipitoisuus, luonnollinen alkoholipitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus (vähimmäis- tai enimmäispitoisuudet) ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

b. Enimmäistuotokset

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” puna- ja valkoviinit

90 hehtolitraa hehtaaria kohden

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” roseeviinit

100 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Coteaux du Pont du Gard” oikeutettujen viinien rypäleiden korjuu ja viiniytys sekä viinien valmistus toteutetaan Gardin departementissa seuraavien kuntien alueella:

Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols sur Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvezet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon du Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun, Le Cailar, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-les-Arbres, Saint-Laurent-de-Carnols Saint -Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-La-Coste, Salazac, Sanilhac-et-Sagries, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac (Vistren kaakkoispuolella sijaitseva osa) ja Villeneuve-lès-Avignon.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Alicante Henri Bouschet N

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B – Petite Arvine

Aubun N – Murescola

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brun argenté N – Vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Floreal B

Gamay N

Gamay de Chaudenay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Maréchal Foch N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvèdre N – Monastrell

Muscaris B

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Riesling B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Roussanne B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Gardin departementissa maantieteellisen alueen ytimessä sijaitseva historiallinen paikka Pont du Gard on antanut nimensä suojatulle maantieteelliselle merkinnälle ”Coteaux du Pont du Gard” ja tehnyt näistä viineistä maineikkaita.

Nämä Languedocin viinitarhat sijaitsevat pääasiassa laajalla alueella, joka muodostuu Gardin alueelle erittäin tunnusomaisista kalkkikivikukkuloista ja -tasangoista, sekä idässä ja etelässä Camargueen rajautuvilla hiekka-, sora- ja tulvamaatasangoilla.

Koska alue on kaukana merestä ja vuoristoista, alueella vallitsee ankara välimerellinen ilmasto eli kesät ovat hyvin kuumia ja kuivia; pohjoinen mistral-tuuli on usein voimakas, mutta välillä alueella on myös merituulikausia, jotka tuovat toisinaan mukanaan rankkoja syyssateita (Cévennesin sadekausi), jotka ovat muovanneet maisemaa ajan kuluessa ja saaneet ihmisen ryhtymään näiden vesivarojen järjestelmälliseen hyödyntämiseen.

Vuotuinen sademäärä on 600–750 millimetriä, mutta sademäärä vaihtelee huomattavasti, koska sateet ovat luonteeltaan myrskyisiä.

Ensimmäiset merkittävät kehittämishankkeet alueella toteutettiin jo roomalaisaikana, jolloin alueelle rakennettiin eritoten Pont du Gardin akvedukti, Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva muistomerkki, jonka ansiosta Nîmesiin saatiin kuljetettua vettä 50 kilometrin pituista putkistoa pitkin, ja tällöin alueelle perustettiin myös ensimmäinen merkittävä viinitarha.

Erilaisten vaiheiden jälkeen viininviljelyalue sai nykyisen muotonsa 1800-luvulla.

Viinit saivat maaviinin nimityksen 16. marraskuuta 1981 annetulla asetuksella, ja vuonna 2010 viininviljelijät päättivät laajentaa aluetta niin, että se kattoi vastedes viisi lähialueiden maaviiniä – tarkoituksena oli lisätä suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” alueen yhtenäisyyttä ja dynaamisuutta ja päästä hyödyntämään alueen kaikkien viininviljelijöiden taitotietoa.

Viiniköynnöslajikkeiden kehitys on ollut huomattavaa. Ne jakautuvat välimerellisiin lajikkeisiin, jotka ovat sopeutuneet hyvin erittäin kuivaan maaperään, ja muihin lajikkeisiin (muun muassa punaviineissä lajikkeet Cabernet Sauvignon ja Merlot ja valkoviineissä lajikkeet Chardonnay ja Sauvignon), jotka sopivat syvään maaperään.

Erittäin hyvät kypsymisolosuhteet, rypälelajikkeiden mukauttaminen ja viininvalmistusalalle tehdyt investoinnit ovat tehneet mahdolliseksi vahvasti välimerellisten viinien valmistuksen.

Punaviinit ovat yleensä melko voimakkaan värisiä ja maultaan voimakkaita ja lämpimiä, ja niissä on hedelmäisiä aromeja ja tanniinisia rakenteita, jotka vaihtelevat käytetyn viininvalmistustekniikan mukaan.

Rosee- ja valkoviinit ovat hienostuneita ja elegantteja, täyteläisiä ja hedelmäisiä. Ne valmistetaan yleensä nautittaviksi nuorina.

Ylikypsistä rypäleistä valmistetuille viineille ovat tunnusomaisia kypsien hedelmien aromit.

Maantieteellisen sijaintinsa takia suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” alueella on hyvin kuuma ilmasto, joka tekee mahdolliseksi vahvasti välimerellisten viinien valmistuksen. Viininviljelijät ovat mukauttaneet käyttämiään viiniköynnöslajikkeita yli 30 vuoden ajan, minkä ansiosta he ovat onnistuneet vastaamaan uusien kuluttajien kysyntään. Kuluttajia saapuu myös entistä suuremmin joukoin tutustumaan alueeseen, sen historiallisiin kohteisiin ja viineihin, ja näin he omalta osaltaan lisäävät suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coteaux du Pont du Gard” tunnettuutta.

9. Olennaiset lisäedellytykset

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Coteaux du Pont du Gard” voidaan täydentää yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Coteaux du Pont du Gard” voidaan täydentää merkinnällä ”primeur” (uuden sadon viini) tai ”nouveau” (uusi viini). Merkinnät ”primeur” ja ”nouveau” on varattu kuohumattomille viineille.

Etikettiin on merkittävä Euroopan unionin SMM-tunnus silloin, kun ilmaisu ”Indication géographique protégée” (suojattu maantieteellinen merkintä) korvataan ilmaisulla ”Vin de pays” (maaviini).

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue, joka määritellään suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Coteaux du Pont du Gard” oikeutettujen viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti, muodostuu vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaan seuraavista kunnista:

Gardin departementissa: Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Aigues-Mortes, Alès, Allègre-les-Fumades, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bréau-Mars, Bragassargues, Branoux-les-Taillades, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Brouzet-lès-Quissac, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Corconne, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Euzet, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fressac, Générargues, Génolhac, Gagnières, Gailhan, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Goudargues, Issirac, Lédignan, Lézan, La Bastide-d'Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Grand-Combe, La Rouvière, La Vernarède, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval-Pradel, Laval-Saint-Roman, Le Garn, Le Grau-du-Roi, Le Martinet, Le Pin, Le Vigan, Lecques, Les Mages, Les Plans, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, L’Estréchure, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Méjannes-lès-Alès, Méjannes-le-Clap, Malons-et-Elze, Mandagout, Martignargues, Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Montdardier, Monteils, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Sénéchas, Saint-Etienne-de-l’Olm, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bénézet, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Dézéry, Saint-Denis, Sainte-Anastasie, Sainte-Cécile-d’Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d’Aigrefeuille, Saint-Sauveur-Camprieu, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vézénobres, Vabres, Val-d’Aigoual, Vallérargues, Vallabrix, Verfeuil, Vic-le-Fesq, Villevieille ja Vissec.

Hérault’n departementissa: Assas, Baillargues, Balaruc-les-Bains, Balaruc-le-Vieux, Beaulieu, Boisseron, Bouzigues, Buzignargues, Campagne, Candillargues, Castelnau-le-Lez, Castries, Cazevieille, Clapiers, Claret, Combaillaux, Cournonsec, Cournonterral, Entre-Vignes, Fabrègues, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Frontignan, Galargues, Garrigues, Gigean, Grabels, Guzargues, Jacou, Juvignac, La Grande-Motte, Lansargues, Lattes, Lauret, Lavérune, Le Crès, Le Triadou, Les Matelles, Loupian, Lunel, Lunel-Viel, Mèze, Marsillargues, Mauguio, Mireval, Montaud, Montbazin, Montferrier-sur-Lez, Montpellier, Mudaison, Murles, Murviel-lès-Montpellier, Pérols, Palavas-les-Flots, Pignan, Poussan, Prades-le-Lez, Restinclières, Sète, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Brès, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Geniès-des-Mourgues, Saint-Georges-d’Orques, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Sériès, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Saturargues, Saussan, Saussines, Sauteyrargues, Sussargues, Teyran, Vacquières, Vailhauquès, Valergues, Valflaunès, Vendargues, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Maguelone, Villetelle ja Villeveyrac.

Bouches-du-Rhônen departementissa: Alleins, Arles, Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mallemort, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan-d’Orgon, Port-Saint-Louis-du-Rhône, Rognonas, Sénas, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Andiol, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Tarascon, Vernègues ja Verquières.

Ardèchen departementissa: Ailhon, Aizac, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d’Ardèche, Alissas, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Beauvène, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Borne, Bourg-Saint-Andéol, Burzet, Cellier-du-Luc, Chambonas, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Chassiers, Chauzon, Chazeaux, Chirols, Chomérac, Coucouron, Coux, Creysseilles, Cros-de-Géorand, Cruas, Darbres, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Fabras, Faugères, Flaviac, Fons, Freyssenet, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gluiras, Gourdon, Gras, Gravières, Grospierres, Issamoulenc, Issanlas, Issarlès, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, La Souche, La Voulte-sur-Rhône, Labégude, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-Graillouse, Lachapelle-sous-Aubenas, Lagorce, Lalevade-d’Ardèche, Lanarce, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Laveyrune, Lavillatte, Lavilledieu, Laviolle, Le Béage, Le Lac-d’Issarlès, Le Plagnal, Le Pouzin, Le Roux, Le Teil, Lentillères, Les Assions, Les Ollières-sur-Eyrieux, Les Salelles, Les Vans, Lespéron, Loubaresse, Lussas, Lyas, Mézilhac, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Marcols-les-Eaux, Mayres, Mazan-l’Abbaye, Mercuer, Meyras, Meysse, Mirabel, Montpezat-sous-Bauzon, Montréal, Montselgues, Orgnac-l’Aven, Péreyres, Payzac, Planzolles, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Prades, Pradons, Pranles, Privas, Prunet, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Sagnes-et-Goudoulet, Saint-Etienne-de-Boulogne, Saint-Etienne-de-Fontbellon, Saint-Etienne-de-Lugdarès, Saint-Etienne-de-Serre, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-en-Montagne, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Cirgues-en-Montagne, Saint-Didier-sous-Aubenas, Sainte-Eulalie, Sainte-Marguerite-Lafigère, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-les-Bains-Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Mélany, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d’Ardèche, Saint-Maurice-d’Ibie, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Pierre-de-Colombier, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint-Pierreville, Saint-Pons, Saint-Priest, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Salavas, Sampzon, Sanilhac, Sceautres, Tauriers, Thueyts, Ucel, Usclades-et-Rieutord, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d’Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d’Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vernon, Vesseaux, Veyras, Villeneuve-de-Berg, Vinezac, Viviers ja Vogüé.

Vauclusen departementissa: Avignon, Bédarrides, Bollène, Cabrières-d’Avignon, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Fontaine-de-Vaucluse, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Le Pontet, Le Thor, L’Isle-sur-la-Sorgue, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérignan-du-Comtat, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Travaillan, Uchaux, Valréas, Vedène, Violès ja Visan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e0a7cfa6-3bed-45e8-a60a-8f7add7d9a59

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.