LIITE

Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset (CCMI)” lausunto aiheesta ”Sirusäädös Euroopalle: EU:n sirusäädöksen vaikutukset puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuteen” (lisälausunto asiakokonaisuuteen INT/984 kuuluvaan lausuntoon) Esittelijä: Maurizio MENSI Yhteisesittelijä: Jan PIE Komitean täysistunnon päätös 18.1.2022 Oikeusperusta työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohta täydentävä lausunto Vastaava elin Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) Hyväksyminen valiokunnassa 13.5.2022 1. Päätelmät ja suositukset 1.1 ETSK katsoo, että puolijohteilla on keskeinen rooli nykyajan geopolitiikassa ja teknologis-teollisessa johtoasemassa. Euroopan huipputason puolijohde-ekosysteemin ja häiriönsietokykyisten toimitusketjujen edistäminen on näin ollen elintärkeää EU:n strategiselle riippumattomuudelle, teknologiselle suvereniteetille, selviytymiskyvylle ja teollisuuden kilpailukyvylle, myös strategisilla puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden aloilla. ETSK kannattaakin kaikilta osin EU:n sirusäädöksen kunnianhimoisia tavoitteita. 1.2 ETSK katsoo, että resursseja tarvitaan suunniteltua enemmän, jotta EU voi saavuttaa kunnianhimoiset tavoitteensa puolijohteiden alalla. Jotta EU voisi hyödyntää rajalliset resurssinsa parhaalla mahdollisella tavalla, sen olisi myös harkittava tiettyjen teknologioiden tai arvoketjun osien priorisoimista ja täydentävien toimien toteuttamista samanmielisten kumppanien kanssa. 1.3 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että EU:n sirusäädöksellä olisi varmistettava, että erityisesti puolustus-, ilmailu- ja avaruusaloja tuetaan markkinoiden koosta riippumatta sen mukaan, mikä on niiden strateginen merkitys ja asema kriittisinä aloina. Tämä olisi otettava huomioon aloitteen kaikissa pilareissa, myös niin, että kannustetaan suunnittelemaan uudenlaisia siruja, jotka täyttävät puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan erityiset vaatimukset. Erityistoimenpiteisiin sisältyisi ensisijainen pääsy pilottituotantolinjoille ja mahdollisuus velvoittaa integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat asettamaan etusijalle tilaukset kriittisiltä sektoreilta kriisitilan ulkopuolella. 1.4 ETSK katsoo, että puolijohdealan ja tuotantoketjun loppupään kriittisten alojen teollisuuden sidosryhmien olisi oltava Euroopan puolijohdeneuvoston ja sen alaisten elinten täysjäseniä, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä koordinointi poliittisten päättäjien ja tuotantoketjun alku- ja loppupään markkinatoimijoiden välillä. 1.5 ETSK pitää investoimista sekä kehittyneiden että vanhempien sirujen tuotantoon Euroopassa välttämättömänä, jotta voidaan varmistaa kestävät puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden toimitusketjut. Lisäksi olisi tuettava innovointia kaikkien Euroopan teollisuuden tarvitsemien puolijohdetyyppien alalla. 1.6 ETSK:n mielestä EU:n strategiaan olisi sisällyttävä erityisiä toimenpiteitä raaka-aineiden saannin suhteen. 1.7 ETSK katsoo, että haitallisen tukikilpailun välttämiseksi rahoitusta olisi koordinoitava mahdollisimman pitkälle EU:n tasolla ja että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklan mukaista valtiontukien valvontamekanismia olisi mukautettava, jotta voidaan varmistaa arvioinnin ennustettavuus ja johdonmukaisuus EU:n muiden tavoitteiden kanssa. 1.8 ETSK katsoo, että valtiontukea olisi myönnettävä integroiduille tuotantolaitoksille ja EU:n avoimille tilausvalmistajille, jotka hyödyttävät suoraan useita jäsenvaltioita, ja että julkinen tuki voitaisiin keskittää aloitteisiin, jotka liittyvät läheisesti ”vihreisiin” sovelluksiin. 1.9 ETSK katsoo, että EU:n tasolla yhden ainoan elimen olisi kerättävä tiedot, joita tarvitaan toimitusketjujen seuraamiseksi ja tulevien kriisien ennakoimiseksi. 1.10 ETSK kannattaa asianmukaista datahallintokehystä, joka kattaa datan avoimuuden, yhteentoimivuuden, jakamisen, saatavuuden ja turvallisuuden. 1.11 Koska puolustus, ilmailu ja avaruus ovat strategisia aloja, ETSK katsoo, että ne olisi asetettava etusijalle kehitettäessä sertifiointimenettelyjä. Siruja Euroopalle -aloitteella voitaisiin tukea sotilas- ja siviilialan yhteisten standardien kehittämistä eurooppalaisen standardointistrategian puitteissa. 1.12 ETSK:n mielestä EU:n sirusäädöksen on oltava selkeästi yhteydessä kaikkiin muihin EU:n ja jäsenvaltioiden politiikan välineisiin, joilla on asiaan liittyviä tavoitteita, ja johdonmukainen niiden kanssa. Tällaisiin välineisiin kuuluvat muun muassa prosessori- ja puolijohdeteknologian teollinen allianssi, EU:n kriittisten teknologioiden seurantakeskus ja eurooppalainen raaka-aineallianssi. 1.13 ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n sirusäädökseen ja kehottaa aloittamaan viipymättä neuvottelut aloitteesta ja panemaan sen täytäntöön nopeasti, kunnianhimoisesti ja tehokkaasti. 2. Taustaa 2.1 Puolijohteet ovat yhä digitalisoituneemmassa maailmassa olennainen osa monia talouden ja elämän aloja. Ne ovat virranlähteenä kaikille digitaalisille tuotteille, mahdollistavat tulevaisuuden keskeiset teknologiat, kuten tekoälyn, 5G:n, pilvipalvelut ja reunalaskennan, ja tukevat kriittisiä infrastruktuureja, joihin yhteiskuntamme nojaa. 2.2 Puolijohteet ovat myös elintärkeitä puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuudelle. Kehittyneet järjestelmät, joihin Euroopan asevoimat ja muut loppukäyttäjät turvautuvat yhä enenevässä määrin, sisältävät kaikenlaisia siruja, joista monia käytetään myös kaupallisissa tuotteissa. Kun sirujen kaupallisessa tuotannossa keskitytään kustannustehokkuuteen ja suuriin tuotantomääriin, puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuudessa tarvitaan pieniä määriä ja korostetaan kestävyyttä, luotettavuutta ja tietoturvallisuutta. Puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan osuus maailman sirumarkkinoista oli vuonna 2020 yhteensä noin prosentin verran ( 1 ) 2.3 Digitalisaation maailmanlaajuinen kiihtyminen lisää kaikentyyppisten puolijohteiden voimakasta kysyntää eri teollisuudenaloilla. Kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä. Koronaviruspandemia lisäsi kysyntää ja aiheutti häiriöitä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, ja merkittävät toimitusongelmat ovat sittemmin vaikuttaneet kaikkiin tuotantoketjun loppupään teollisuudenaloihin kaikkialla maailmassa. Tämä on johtanut pitkiin viivästyksiin toimituksissa, tilausten peruutuksiin ja tehtaiden sulkemisiin vakavine taloudellisine seurauksineen. Esimerkiksi uusia tilauksia koskevan ostopäällikköindeksin (PMI) ja toimittajien toimitusaikojen suhde yli kolminkertaistui euroalueella vuosina 2019–2021 erityisesti toimialoilla, jotka käyttävät puolijohteita tuotannossa (esim. autoteollisuus ja teknologialaitteet), ja moottoriajoneuvojen tuotanto laski euroalueella marraskuusta 2020 maaliskuuhun 2021 18,2 prosenttia ( 2 ) 2.4 Tämä kehitys on osoittanut, että Eurooppa on riippuvainen pienestä määrästä sirujen ja komponenttien ulkomaisia toimittajia ja siten altis toimitusketjun häiriöille. Tämä haavoittuvuus on korostunut erityisesti unionin puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuudessa. Sirujen valmistajat, jotka eivät pysty vastaamaan kasvavaan maailmanlaajuiseen kysyntään ja seuraavat markkinalogiikkaa, asettavat kotimaiset markkinat ja suurten tuotantomäärien teollisuudenalat etusijalle ja jättävät loput omilleen. 2.5 Koska siruilla on keskeinen asema taloudessamme, toimitusketjun häiriöt aiheuttavat taloudellisen ja mahdollisesti myös sosiaalisen haasteen. Strategisilla aloilla, kuten puolustus-, ilmailu- ja avaruusalalla, riippuvuus on kuitenkin myös turvallisuusongelma vaarantaessaan puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan tuotteiden toimitukset EU:ssa. 2.6 Tämä on erittäin ongelmallista tilanteessa, jossa geopoliittiset jännitteet lisääntyvät ja kauppa- ja teknologiavirtoja käytetään aseena, mikä on tehnyt puolijohteista geopoliittisesti kriittisiä. Tämän seurauksena johtavat taloudet pyrkivät voimakkaasti vahvistamaan tuotantokapasiteettiaan ja vähentämään riippuvuuttaan. Esimerkiksi Yhdysvallat aikoo investoida puolijohde-ekosysteemiinsä 52 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoteen 2026 mennessä, Kiinan tavoitteena on saada liikkeelle 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria 70 prosentin omavaraisuuden saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä, ja Etelä-Korea pyrkii saamaan aikaan jopa 450 miljardin Yhdysvaltain dollarin yksityiset investoinnit vuoteen 2030 mennessä. 2.7 Tätä taustaa vasten EU:n on pikaisesti vähennettävä riippuvuuttaan, parannettava kilpailukykyään ja lisättävä sirujen toimitusvarmuutta vahvistamalla asemaansa maailmanlaajuisessa toimitusketjussa. Tämä tavoite on erityisen tärkeä puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan kaltaisella strategisella alalla. Samaan aikaan puolijohteiden tuotannon huomattava monimutkaisuus, korkeat kustannukset ja markkinoille pääsyn esteet tekevät omavaraisuudesta sekä epärealistista että ei-toivottavaa. Kansainvälisten kumppanuuksien vahvistaminen onkin avainasemassa Euroopan toimitusvarmuuden parantamisessa. 2.8 Komissio määritti vuoden 2020 teollisuusstrategiassa puolijohteet strategiseksi teollisuuden alaksi, jolla olisi puututtava Euroopan riippuvuuteen. Vuoden 2021 digitaalisessa kompassissa asetettiin tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä Euroopan osuus huipputason kestävien sirujen maailmanlaajuisessa tuotannossa kaksinkertaistuisi 20 prosenttiin. Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti unionin tilasta vuonna 2021 pitämässään puheessa EU:n sirusäädöksestä, jonka tarkoituksena on luoda eurooppalainen huipputason siruekosysteemi. Maaliskuussa 2022 Eurooppa-neuvosto vahvisti, että aloite on merkittävä, ja kehotti vähentämään EU:n strategista riippuvuutta erittäin arkaluontoisilla aloilla, joihin kuuluvat muun muassa puolijohteet. 3. Yleisiä huomioita 3.1 Visio 3.1.1 Vaikka Euroopalla on vahva asema sirujen arvoketjun tietyissä osissa (esim. tutkimus ja kehittäminen, valmistuslaitteet), sen on vahvistettava asemaansa koko ketjussa. ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission tavoitteeseen hyödyntää olemassa olevia vahvuuksia, jotta voidaan kuroa umpeen tutkimuksen ja tuotannon välinen kuilu. 3.1.2 ETSK on huolissaan siitä, että EU:n strategiassa ei kiinnitetä riittävästi huomiota raaka-aineisiin, joilla on keskeinen asema toimitusvarmuuden kannalta ja joiden alalla Eurooppa on riippuvainen kolmansista maista tiettyjen tuotantopanosten osalta (esim. fotoresistit, piimetalli). EU:n sirusäädökseen olisi sisällyttävä erityisiä toimenpiteitä tämän riskin torjumiseksi ja myös yhteys eurooppalaiseen raaka-aineallianssiin. 3.1.3 ETSK kannattaa varauksetta tavoitetta edistää huipputason kestävien puolijohteiden eurooppalaista tuotantoa. Kriittiset alat, kuten puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuus, tarvitsevat kuitenkin myös vanhemman sukupolven siruja. ETSK katsookin, että investoinnit sekä kehittyneiden että vanhempien sirujen tuotantoon ovat välttämättömiä toimitusketjujen häiriönsietokyvyn varmistamiseksi. 3.1.4 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että koko ekosysteemin, myös start-up-, scale-up- ja pk-yritysten sekä suurempien yritysten, vahva osallistuminen on välttämätöntä laajamittaisten teknologisten valmiuksien kehittämisen ja innovoinnin tukemiseksi kaikkialla unionissa. 3.2 Investoinnit 3.2.1 Sirustrategiansa tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan komissio odottaa, että vuoteen 2030 mennessä on tehty noin 43 miljardia euroa politiikkalähtöisiä investointeja, joista 11 miljardia euroa julkisia investointeja Siruja Euroopalle -aloitteen puitteissa. On kuitenkin selvennettävä vielä huomattavasti rahoituslähteitä ja -määriä, nykyisten talousarviomäärärahojen käyttöä ja kustakin budjettikohdasta tuettavia tavoitteita. 3.2.2 ETSK suhtautuu epäilevästi siihen, ovatko EU:n sirustrategiassa kaavaillut julkiset investoinnit, joista osa on jo osoitettu mikroelektroniikkaa koskeviin toimiin, strategian tavoitteiden tasalla. EU:n teolliset kilpailijat ovat antaneet ja antavat edelleen paljon enemmän tukea puolijohde-ekosysteemeilleen, joilla on jo ennestään parempi asema globaalissa arvoketjussa. ETSK katsookin, että tarvitaan suunniteltua enemmän resursseja, jotta voidaan saavuttaa kunnianhimoisen aloitteen tavoitteet sekä markkinaosuuden että aikataulun suhteen. Näiden resurssien käyttöön liittyvän hallinnollisen taakan keventäminen olisi asetettava etusijalle. 3.2.3 Jotta EU voisi käyttää rajallisia resurssejaan mahdollisimman tehokkaasti, sen olisi myös harkittava tiettyjen teknologioiden tai arvoketjun osien priorisointia. Koordinointi samanmielisten kumppanien kanssa voisi varmistaa toimien täydentävyyden ja päällekkäisyyksien välttämisen. 3.2.4 ETSK on myös sitä mieltä, että Horisontti Eurooppa -ohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahojen uudelleenkohdentamisessa ei pitäisi jättää muita painopistealoja, kuten avaruus, tekoäly ja kyberturvallisuus, ilman riittäviä varoja omien erityistavoitteidensa saavuttamiseen. Lisäksi Euroopan puolustusrahastosta ei pitäisi ottaa uudelleenkohdennettavaksi määrärahoja, koska näin vähennettäisiin jo ennestään rajallisia varoja, joilla tuetaan strategista puolustusalaa. 3.3 Kriittiset alat 3.3.1 EU:n sirusäädöksessä tunnustetaan ”kriittisten alojen”, muun muassa puolustuksen, ilmailun ja avaruuden, merkitys ja säädetään niiden priorisoinnista merkittävien toimitushäiriöiden tapauksessa. ETSK pitää tätä strategista lähestymistapaa myönteisenä, sillä se kuvastaa näiden alojen keskeistä roolia yhteiskuntamme turvallisuuden ja selviytymiskyvyn kannalta. 3.3.2 ETSK katsoo kuitenkin, että ”kriittisten alojen” käsite olisi otettava huomioon aloitteen kaikissa pilareissa. Erityisesti Siruja Euroopalle -aloitteeseen olisi sisällyttävä erityisiä toimenpiteitä kriittisten alojen tukemiseksi, muun muassa ensisijainen pääsy pilottituotantolinjoille, kun taas integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avoimien tilausvalmistajien olisi varattava tietty vähimmäismäärä kokonaistuotantokapasiteetistaan kattamaan näiden alojen kysyntä. 3.4 Puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden strateginen merkitys 3.4.1 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että EU:n sirusäädöksellä olisi varmistettava puolustus-, ilmailu- ja avaruusaloille tuki sen mukaan, mikä on niiden strateginen merkitys ja asema kriittisinä aloina. Tuessa olisi otettava huomioon näiden alojen erityispiirteet, muun muassa niiden pieni markkinaosuus ja rajallinen kyky vaikuttaa asiaan liittyviin investointeihin ja markkinavalintoihin. 3.4.2 Näiden erityispiirteiden vuoksi kyseisten alojen toimitusvarmuuden varmistaminen edellyttää asianmukaista tasapainoa markkinalähtöisen, määräperusteisen lähestymistavan ja strategisen, kriittisyysperusteisen lähestymistavan välillä. Tämä tasapaino olisi otettava huomioon erityisesti tuotantolaitosten tilausten suhteellisessa priorisoinnissa ja tuotteiden jakamisessa yhteisostojen jälkeen puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden kilpaillessa paljon suurempien teollisuudenalojen kanssa. 3.5 Ympäristö 3.5.1 ETSK katsoo, että EU:n sirusäädöksen olisi noudatettava täysin EU:n strategista tavoitetta saavuttaa vihreä ja kestävä talous vuoteen 2030 mennessä ja tuettava sitä. Tätä varten olisi vahvistettava tutkimusta puolijohdealoitteiden ympäristövaikutuksista, jotta saataisiin tarkka käsitys koko arvoketjun ympäristövaikutuksista eikä pelkästään lopputuotteen suorituskyvystä. 3.5.2 Julkinen tuki olisikin keskitettävä puolijohdealoitteisiin, jotka liittyvät läheisesti ”vihreisiin” sovelluksiin, muun muassa mahdollistamalla tällaisia tuotteita kehittäville yrityksille paremmat julkisen tuen ehdot. 3.6 Hallinnointi 3.6.1 Toimialan sidosryhmillä on muita paremmat mahdollisuudet seurata markkinasuuntauksia ja arvioida mahdollisia korjaavia toimenpiteitä toimitushäiriöiden varalta. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että tällaiset sidosryhmät, erityisesti puolijohdealalta ja kriittisiltä sektoreilta, olisi otettava tiiviisti mukaan sirustrategian hallinnointiin, myös Euroopan puolijohdeneuvoston ja sen alaryhmien täysjäseniksi. Myös tuotantoketjun loppupään ja alkupään alojen osallistuminen parantaa koordinointia ja antaa näin toimialalle mahdollisuuden puuttua toimitushäiriöihin ilman laajoja markkinatoimenpiteitä. 3.7 Johdonmukaisuus 3.7.1 Useissa EU:n tason poliittisissa välineissä, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmassa, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa ja prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisessa allianssissa, sekä kriittisten teknologioiden seurantakeskuksessa keskitytään jo nyt siruihin. Myös eurooppalainen raaka-aineallianssi käsittelee asiaan liittyviä aiheita. Yleisen vaikuttavuuden ja tehokkuuden maksimoimiseksi näiden välineiden ja EU:n sirusäädöksen on oltava keskenään täysin johdonmukaisia ja selkeästi yhteydessä toisiinsa. EU-tason aloitteiden ja jäsenvaltioiden aktiivisesti kehittämien kansallisten hankkeiden välinen koordinointi on tarpeen. 4. Erityiset huomiot 4.1 Tutkimus- ja teknologiajohtajuuden vahvistaminen 4.1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen tukea seuraavan sukupolven teknologioita, kuten alle 2 nm:n kokoisia transistoreja, murroksellisia tekoälyteknologioita ja kvanttisiruja. Näillä teknologioilla on hyvät mahdollisuudet vastata strategisten teollisuudenalojen, myös puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden, tuleviin tarpeisiin, minkä vuoksi on ratkaisevan tärkeää kehittää ja suojella pikaisesti eurooppalaisia teollis- ja tekijänoikeuksia näillä aloilla. 4.1.2 Samaan aikaan eurooppalainen tuotantoketjun loppupään teollisuus, myös puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuus, tarvitsee edelleen erityisiä, kooltaan suurempia siruja. Sen vuoksi EU:n sirusäädöksessä ei pitäisi keskittyä yksinomaan pienimpiin siruihin, vaan olisi edistettävä innovointia kaikkien tarvittavien sirutyyppien osalta. 4.2 Johtoasema suunnittelussa, valmistuksessa ja pakkaamisessa 4.2.1 ETSK suhtautuu myönteisesti tarjonta- ja kysyntäpuolen toimijoiden tiiviin yhteistyön painottamiseen Siruja Euroopalle -aloitteessa sekä prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisen allianssin suunniteltuun neuvoa-antavaan rooliin. Nämä molemmat auttavat varmistamaan toimien johdonmukaisuuden. 4.2.2 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että Euroopan puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden häiriönsietokyvyn ja itsenäisyyden kannalta on erityisen tärkeää, että EU:lla on omat valmiudet suunnitella tulevaa elektroniikkaa, myös muun muassa kyberturvallisuutta, tekoälyvalmiuksia, modulaarisuutta ja uudelleenkäyttöä silmällä pitäen. 4.2.3 ETSK kannattaa varauksetta innovatiivisten pilottituotantolinjojen luomista prototyyppejä varten. Tässä yhteydessä kehitettävien sirujen suunnittelussa olisi otettava kaupallisen tuotannon ja strategisesti tärkeän puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden välisen synergian edistämiseksi huomioon näiden kahden alan ainutlaatuiset vaatimukset. Suunnitelmilla, joiden tarkoituksena on kattaa puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan tarpeet, olisi myös oltava ensisijainen pääsy pilottituotantolinjoihin. 4.2.4 Koska puolustus-, ilmailu- ja avaruusala ovat strategisia sektoreita, ETSK:n mielestä ne olisi asetettava etusijalle sertifiointimenettelyjen kehittämisessä. Standardien kehittäminen on oleellista. Synergiamahdollisuuksien maksimoimiseksi Siruja Euroopalle -aloitteella voitaisiin tukea yhteisten sotilas- ja siviilialan standardien kehittämistä eurooppalaisessa standardointistrategiassa. 4.3 Euroopan ekosysteemin vahvistaminen ja toimitusvarmuuden varmistaminen 4.3.1 ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan nopeasti huomattavaa julkista tukea, jotta voidaan kannustaa mittaviin yksityisiin investointeihin, joita tarvitaan Euroopan tuotantokapasiteetin vahvistamiseksi. Oikeusvarmuuden takaaminen ja byrokratian mahdollisimman suuri vähentäminen on keskeistä näiden investointien houkuttelemiseksi. Sen vuoksi on erittäin tärkeää määritellä selkeästi kriteerit integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avoimien tilausvalmistajien määrittämistä ja valtiontuen hyväksymistä varten sekä virtaviivaistaa hallinnollisia menettelyjä. Olisi myös määriteltävä kriteerit käytettävissä olevien eri tukitoimenpiteiden koordinoimiseksi, jotta varmistetaan valtiontukisääntöjen tehokas ja syrjimätön soveltaminen. 4.3.2 ETSK on tyytyväinen siihen, että ”laatuaan ensimmäinen” -periaate mahdollistaa innovoinnin tukemisen paitsi teknologiasolmun myös prosessiteknologian, suorituskyvyn ja kestävyyden osalta. Voitaisiin ottaa käyttöön täydentävä ”EU:n laajuinen” -periaate sellaisten laitosten tunnustamiseksi, jotka hyödyttävät suoraan useita valtioita (esim. sitoutumalla tarjoamaan palveluja usean jäsenvaltion yrityksille tasavertaisesti). 4.3.3 Jäsenvaltioiden välisen kalliin tukikilpailun välttämiseksi ETSK ehdottaa julkisen rahoituksen mahdollisimman tehokasta koordinointia EU:n tasolla (esim. käyttämällä yhteisyritystä ja IPCEI-kehystä ja koordinoimalla kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien digiasioita koskevia lukuja, joiden puitteissa on määrä käyttää 20 prosenttia eli 145 miljardia euroa digitaaliseen muutokseen). On myös perusteltua mukauttaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaista valtiontukien valvontamekanismia, jotta voidaan mahdollistaa julkisen tuen nopeampi ja ennakoitavampi arviointi. Komitea panee tässä yhteydessä merkille, että esimerkiksi covidiin liittyvien tilapäisten puitteiden sekä myös laajakaistan tukemista koskevien suuntaviivojen avulla onnistuttiin varmistamaan oikea-aikainen ja riittävä tuki. Vaikka julkinen tuki voi kattaa jopa 100 prosenttia integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien rahoitusvajeesta, analysointia koskeva lisäohjeistus on erittäin tervetullutta. Esimerkiksi integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat, jotka täyttävät myös EU:n laajuisuuden kriteerin, voisivat saada nopeammin luvan tukeen. 4.3.4 ETSK katsoo, että valtiontukea arvioidessaan komission olisi harkittava lisätavoitteita, kuten strategisten alojen, muun muassa puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan, edistämistä ja johdonmukaisuuden varmistamista EU:n kestävyystavoitteiden kanssa. 4.4 Akuutin osaamisvajeen korjaaminen 4.4.1 Digitaaliset taidot ovat avainasemassa puolijohteita koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamisessa, ja niiden kysyntä kasvaa edelleen. ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan digitaalisten taitojen puutteiden korjaamisen painottamiseen ja kehottaa panemaan tätä varten suunnitellut aloitteet kunnianhimoisesti täytäntöön. 4.5 Maailmanlaajuisten toimitusketjujen ymmärtäminen ja tulevien kriisien ennakointi 4.5.1 ETSK on tyytyväinen strategiseen painotukseen, joka koskee toimitusketjujen kartoitusta ja seurantaa ja häiriöriskien tunnistamista. Puolustus-, ilmailu- ja avaruusalalla tietyt riskit ovat erityisen merkityksellisiä, kuten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien politiikkojen, EU:n sääntelyn, muun muassa REACH-asetuksen, sekä ulkomaisten toimittajien kotivaltioiden ulkomaan- ja vientipolitiikan (esim. Yhdysvaltojen kansainvälistä asekauppaa koskevien ITAR-määräysten ja vienninhallinnan EAR-asetusten) vaikutukset toimittajiin. 4.5.2 Tämä tehtävä edellyttää lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon toimitusketjujen monitahoisuus ja rajatylittävä luonne ja varmistetaan tietojen johdonmukaisuus. ETSK kehottaakin keskittämään tiedonkeruun yhteen EU:n tasolla määrättyyn elimeen, jolle yritykset kaikkialla unionissa raportoisivat selkeiden ja yksinkertaistettujen vaatimusten mukaisesti. Teollisuuden toimittamien arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi olisi luotava asianmukaiset mekanismit. 4.5.3 Lopuksi on tärkeää selkiyttää ”kriisitilassa” sovellettavia sääntöjä. Koska esimerkiksi useimpia sirutyyppejä käytetään eri toimialoilla, maailmanlaajuisen pulan aikana useilla kriittisillä aloilla toimivat yritykset tarvitsevat todennäköisesti samoja tuotteita ja tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi tarvitaan selkeät kriteerit tilausten priorisoimiseksi ja tuotteiden jakamiseksi yhteisostojen jälkeen. 4.6 Kansainvälinen yhteistyö 4.6.1 Maailmanlaajuinen puolijohde-ekosysteemi on monimutkainen ja erikoistunut, ja sille on ominaista suuri keskinäinen riippuvuus. Toimiin, joilla tähdätään tuotantokapasiteetin ja häiriönsietokyvyn lisäämiseen EU:n tasolla, onkin yhdistettävä yhteistyö samanmielisten kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Hyödyntämällä kunkin kumppanin vahvuuksia ja kehittämällä koordinoituja strategioita voidaan edistää synergioita, välttää toimien päällekkäisyyttä ja lisätä tehokkuutta koko arvoketjussa. Jatkaessaan yhteistyötä kumppanien kanssa sirujen alalla EU:n olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla olemassa olevia foorumeita, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvostoa, yhdessä teollisuuden sidosryhmien kanssa, kun otetaan huomioon niiden asiantuntemus ja rooli hankkeiden käytännön toteuttamisessa. Bryssel 13. toukokuuta 2022. Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” (CCMI) puheenjohtaja Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021–2025, marraskuu 2021; Gartner, ”Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020”, Gartner-yhtiön lehdistötiedote, 12. huhtikuuta 2021).

(2) Attinasi, Maria Grazia ym. ”The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices”, ECB Economic Bulletin 4/2021, huhtikuu 2021 (URL).