Viidenneksi komissio pyrkii yhdessä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa löytämään ratkaisuja ja asettamaan selkeät tavoitteet, jotta EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa tukevien standardien laatimista voidaan nopeuttaa kaikissa vaiheissa. Tämä edellyttää tehostettuja toimia kaikilta osapuolilta. Tarkoituksena on parantaa uusien standardien johdonmukaisuutta EU:n lainsäädännön kanssa ja siten helpottaa niiden nopeaa käyttöönottoa. Lisäksi eurooppalaisilta standardointiorganisaatioilta edellytetään, että ne toimittavat hyväksytyt yhdenmukaistetut standardit virallisesti komissiolle aiempaa nopeammin. Vaikka aika viitetietojen toimittamisesta niiden julkaisemiseen Euroopan unionin virallisessa lehdessä on lyhentynyt vuosina 2020 ja 2021, komissio jatkaa myös työtä standardien julkaisemisen nopeuttamiseksi ja varmistaa samalla sille asetetun velvoitteen mukaisesti, että standardit täyttävät EU:n lainsäädännön vaatimukset.

Toiseksi perustetaan uusi korkean tason foorumi, joka kokoaa yhteen jäsenvaltioiden, eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden ja kansallisten standardointielinten, teollisuuden, kansalaisyhteiskunnan ja tiedemaailman edustajia. Foorumin tehtävänä on auttaa painopisteiden asettamisessa, antaa neuvoja tulevista standardointitarpeista, koordinoida eurooppalaisten etujen tehokasta edustamista (kansainvälisillä) standardointifoorumeilla ja varmistaa, että eurooppalaisilla standardointitoimilla vastataan tarpeeseen tehdä EU:n taloudesta vihreämpi, digitaalisempi, oikeudenmukaisempi ja häiriönsietokykyisempi. Lisäksi foorumi pyrkii vahvistamaan standardeja koskevaa teknistä asiantuntemusta ja osaamista. Asiaa käsittelevät alaryhmät vievät työtä eteenpäin operatiivisella tasolla. Korkean tason foorumi tekee tiivistä yhteistyötä olemassa olevien asiantuntijaryhmien, kuten teollisuusfoorumin, datainnovaatiolautakunnan, teollisten allianssien ja Euroopan turvallisuustutkimusfoorumin kanssa. Näin standardointiyhteisö voi reagoida nopeammin ja paremmin innovoijien ja käyttäjien tarpeisiin. Euroopan parlamentin ja neuvoston osallistuminen keskusteluun EU:n standardoinnin painopisteistä on keskeistä poliittisen yhteistyön varmistamiseksi, ja sitä helpotetaan vuosittain järjestettävällä korkean tason tapahtumalla.

Tämän vuoksi ja sen standardointityön lisäksi, jota teollisissa ekosysteemeissä tehdään, Euroopan unionin haasteena ovat tällä hetkellä tietyt erittäin kiireellisiksi katsottavat standardoinnin alueet. Näille alueille on laadittava standardeja lähivuosina, jotta voidaan välttää strategisten riippuvuuksien muodostuminen ja osoittaa EU:n maailmanlaajuinen johtoasema vihreän ja digitaalisen teknologian alalla. Päivitetyn teollisuusstrategian sisältämän strategisia riippuvuuksia koskevan analyysin ja sidosryhmiltä teollisten allianssien kautta saadun palautteen perusteella on todettu, että standardeja on laadittava kiireellisesti seuraavilla strategisilla aloilla: standardit, joilla poistetaan covid-19-rokotteiden ja ‑lääkkeiden tuotannon tämänhetkisiä esteitä standardit, joilla tuetaan kriittisten raaka-aineiden kierrätystä standardit, joilla tuetaan puhtaan vedyn arvoketjun toteuttamista standardit, joilla tuetaan vähähiilisen sementin käyttöä huomioiden merkittävät päästöjen vähennysmahdollisuudet turvallisuutta, aitoutta ja luotettavuutta koskevat standardit sirujen sertifioinnille datastandardit, joilla parannetaan datan yhteentoimivuutta, datan jakamista ja datan uudelleenkäyttöä ja tuetaan yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia.

Eurooppalainen standardointi on ollut EU:n sisämarkkinoiden luomisen kannalta menestystarina. Standardien strategista merkitystä ei kuitenkaan ole tunnustettu riittävällä tavalla, ja tämän seurauksena EU on menettänyt johtoasemansa standardien laatimisessa. Tähän on saatava muutos. Tässä strategiassa, jossa on otettu huomioon etenemissuunnitelmasta saatu palaute, ehdotetaan toimia, joilla standardeista tehdään jälleen osa häiriönsietokykyisten, vihreiden ja digitaalisten EU:n sisämarkkinoiden ydintä ja vahvistetaan eurooppalaisen standardointijärjestelmän maailmanlaajuista asemaa.

Yrityspalvelujen osalta edistyminen on aiemmin ollut suhteellisen hidasta, ja palveluita koskevien standardien osuus kaikista eurooppalaisista standardeista on edelleen vain 2 prosenttia. Komissio on edistynyt arvioinnissaan alueista, joilla yhdenmukaistetut standardit voisivat merkittävimmin parantaa kilpailukykyä ja vähentää markkinaesteitä, mukaan lukien kehittynyttä valmistusta ja rakentamista koskevat palvelustandardit. Komissio edistää tätä yrityspalveluihin liittyvää työtä yhteistyössä sidosryhmien kanssa.

Lisäksi komissio arvioi yhdessä sidosryhmien kanssa myös julkisten hankintojen asemaa välineenä, jolla voidaan edistää innovatiivisia, vihreitä ja digitaalisia tuotteita koskevien standardien käyttöönottoa.

Komissio aikoo ·tehdä yhteistyötä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden, sidosryhmien ja muiden kumppanien kanssa, jotta voidaan välittömästi vastata kiireellisiksi todettuihin standardointitarpeisiin, jotka liittyvät covid-19-rokotteiden ja ‑lääkkeiden tuotantoon, kriittisten raaka-aineiden kierrätykseen, puhtaan vedyn arvoketjuun, vähähiiliseen sementtiin sekä sirujen sertifiointiin ja datastandardeihin; ·perustaa korkean tason foorumin auttamaan komissiota tulevien standardointiprioriteettien ennakoinnissa ja tehdä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa näitä prioriteetteja koskevan poliittisen yhteisymmärryksen varmistamiseksi; ·huomioida standardointiprioriteetit unionin vuotuisessa standardointiohjelmassa vuodesta 2022 eteenpäin; ·tarkastella nykyisiä standardeja uudelleen, jotta voidaan tunnistaa niiden tarkistamistarpeet tai uusien standardien laatimistarpeet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan digitaalisen vuosikymmenen tavoitteiden saavuttamiseksi ja EU:n sisämarkkinoiden häiriönsietokyvyn tukemiseksi; ·perustaa standardeja käsittelevän EU:n huippuosaamiskeskuksen standardointiasiantuntemuksen kokoamiseksi yhteen ja nimittää standardoinnista vastaavan johtavan virkamiehen (Chief Standardisation Officer), joka ohjaa tätä verkostoa ja varmistaa, että komissio valvoo standardointitoimien yhdenmukaisuutta EU:n poliittisten tavoitteiden ja strategisten etujen kanssa; ·tehdä työtä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa konkreettisten ratkaisujen ja tavoitteiden kehittämiseksi, jotta voidaan nopeuttaa standardien laatimista ja hyväksymistä sekä toteuttaa konkreettisia ratkaisuja, joilla lisätään Euroopan unionin virallisessa lehdessä viitetietoina julkaistavien standardien yhtenäisyyttä.

III.Säilytetään eurooppalaisen standardointijärjestelmän eheys, osallistavuus ja saavutettavuus – hyvän hallintotavan periaatteet käyttöön

Eurooppalaisessa standardointijärjestelmässä eurooppalaisilla standardointiorganisaatioilla, Euroopan standardointikomitealla (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitealla (Cenelec) ja Euroopan telealan standardisointilaitoksella (ETSI) on erityinen ja näkyvä asema: ne ovat ainoat organisaatiot, jotka voivat käsitellä komission esittämiä standardointipyyntöjä. Tämä asema perustuu siihen, että EU:n lainsäätäjä on päättänyt pyytää näitä yksityisoikeudellisia organisaatioita laatimaan standardeja ja standardointituotteita eurooppalaisesta standardoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1025/2012 10 artiklan mukaisesti.

Eurooppalaisilla standardointiorganisaatioilla on erityisasemassaan tiettyjä vastuita. Standardeissa on entistä useammin huomioitava teknisten osatekijöiden lisäksi myös EU:n keskeiset demokraattiset arvot ja edut sekä vihreät ja sosiaaliset periaatteet. Esimerkiksi kyberturvallisuutta tai kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokykyä koskevilla standardeilla on strateginen ulottuvuus. Tämä on erityisen tärkeää yhdenmukaistettujen standardien kohdalla, jotka on hyväksytty unionin yhdenmukaistamislainsäädännön perusteella, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja jotka unionin tuomioistuin on katsonut osaksi unionin oikeutta kyseisten standardien tulkinnan osalta . Jotta eurooppalainen standardointijärjestelmä täyttäisi tehtävänsä tältä osin, olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että järjestelmä edistää EU:n etuja ja arvoja.

Komissio on huolissaan siitä, että eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden, erityisesti ETSIn, nykyisistä päätöksentekoprosesseista johtuen tiettyjen yritysten etuja edustavilla tahoilla on liikaa äänivaltaa: jotkin monikansalliset toimijat ovat hankkineet itselleen enemmän ääniä kuin elimet, jotka edustavat koko sidosryhmäyhteisöä. Tästä syystä komissio katsoo, että on otettava käyttöön hallintoa ja hyvää hallintotapaa koskevat periaatteet, joita noudatetaan, kun eurooppalaiset standardointiorganisaatiot toimivat eurooppalaisten standardointipyyntöjen perusteella ja laativat standardeja, joiden avulla osoitetaan, että EU:n kansalaisten edun mukaisia sääntöjä noudatetaan.

Siksi komissio esittää tänään ehdotuksen asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta. Ehdotuksessa säädetään, että voidakseen vastaanottaa komissiolta standardointipyyntöjä EU:n ja ETA:n kansallisten standardointielinten edustajien on oltava tahoja, joilla on päätösvalta kaikissa komission pyytämän standardin laatimisvaiheissa. Kun tämä toteutetaan niin, että huolehditaan tasapainoisesta edustuksesta, jossa yhteiskunnalliset sidosryhmät ovat mukana kansallisissa standardointielimissä, edistetään prosessin avoimuutta, läpinäkyvyyttä ja osallistavuutta.

Pk-yritykset ovat tärkeitä innovoinnin edistäjiä ja standardien käyttäjiä. Niiden mahdollisuuksia hyödyntää standardeja ja osallistua niiden laadintaan on kuitenkin parannettava. Asetuksen (EU) N:o 1025/2012 6 artiklassa säädetään pk-yrityksille suotuisammista ehdoista (esim. mahdollisuus tutustua vapaasti standardiluonnoksiin, osallistua kansallisten standardointielinten toimintaan, hankkia standardeja erikoishinnoilla jne.).

Tämän vuoksi ja asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muutosten täydentämiseksi komissio kehottaa eurooppalaisia standardointiorganisaatioita esittämään vuoden 2022 loppuun mennessä ehdotuksia niiden hallinnon nykyaikaistamiseksi. Tähän olisi kuuluttava puuttuminen teollisuuden etujen epätasaiseen ja läpinäkymättömään edustukseen sekä pk-yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja käyttäjien osallistumismahdollisuuksien lisääminen. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi myös harkittava standardien ja muiden standardointituotteiden tarjoamista vapaasti saataville. Komissio on valmis käymään eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa rakentavaa vuoropuhelua olemassa olevien foorumien kautta auttaakseen niitä saavuttamaan tämän tavoitteen. Jos edistymistä ei tapahdu riittävästi, komissio harkitsee tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 tarkistamista. Komissio käynnistää asetuksen (EU) N:o 1025/2012 arvioinnin vuoden 2022 toisella neljänneksellä.

Kansallisella tasolla voidaan tehdä enemmän standardointityöhön mukaan pääsyn ja standardien saatavuuden edistämiseksi. Tämän vuoksi komissio käynnistää EU:n jäsenvaltioiden ja kansallisten standardointielinten välisen vertaisarviointiprosessin hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi ja uusien ideoiden kehittämiseksi sen suhteen, miten pk-yrityksille suotuisia olosuhteita sekä kansalaisyhteiskunnan ja käyttäjien osallistamista voidaan edistää kaikkialla unionissa. Lisäksi komissio hyödyntää olemassa olevia verkostoja, kuten Yritys-Eurooppa-verkostoa, jotta voidaan tavoittaa pk-yritykset laajemmin, järjestää koulutusta ja tiedotustilaisuuksia ja tarjota opastusmateriaalia.

Viimeaikaisessa lainsäädännössä ja komission ehdotuksissa säädetään komission valtuuksista hyväksyä erityistapauksissa teknisiä tai yhteisiä eritelmiä täytäntöönpanosäädöksillä. Huomioiden yhdenmukaistettujen standardien merkitys EU:n yhdenmukaistamislainsäädännössä tämä vaihtoehto on sisällytetty vararatkaisuksi, jotta voidaan varmistaa, että yleistä etua palvellaan tapauksissa, joissa yhdenmukaistettuja standardeja ei ole tai ne ovat riittämättömiä. Komissio haluaa välttää alakohtaisista lähestymistavoista aiheutuvan hajanaisuuden ja pyrkii siksi soveltamaan horisontaalista lähestymistapaa niiden perusteiden ja prosessien osalta, joilla määritetään, milloin ja millä edellytyksillä komissiolle voitaisiin antaa valtuudet laatia täytäntöönpanosäädöksillä yhteisiä eritelmiä tapauksissa, joista asiaa koskevassa lainsäädännössä säädetään. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun standardit ovat myöhässä tai prosessi on pysähdyksissä, koska sidosryhmät eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen. Tässä strategiassa ilmoitettu uusi EU:n huippuosaamiskeskus tarjoaa tarvittavaa teknistä asiantuntemusta näiden yhteisten eritelmien laatimiseksi.

Komissio: ·esittää asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa ehdotetaan peruskriteereitä, joita on noudatettava käsiteltäessä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 10 artiklan mukaisia eurooppalaisia standardointipyyntöjä; ·kehottaa eurooppalaisia standardointiorganisaatioita esittämään vuoden 2022 loppuun mennessä ehdotuksia standardien hyödyntämismahdollisuuksien helpottamiseksi ja hallintonsa nykyaikaistamiseksi siten, että se edustaa täysimääräisesti yleistä etua sekä pk-yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja käyttäjien yleisiä etuja; ·käynnistää arvioinnin asetuksen (EU) N:o 1025/2012 tarkoituksenmukaisuudesta; ·käynnistää vuoden 2022 loppuun mennessä jäsenvaltioiden ja kansallisten standardointielinten välisen vertaisarviointiprosessin, jotta voidaan parantaa osallistavuutta myös kansalaisyhteiskunnan ja käyttäjien osalta sekä saada aikaan pk-yrityksille suotuisat edellytykset standardoinnin suhteen; ·kehittää horisontaalisen lähestymistavan teknisten tai yhteisten eritelmien laatimiseen alakohtaisen lainsäädännön mukaisilla täytäntöönpanosäädöksillä.

IV.Maailmanlaajuisia standardeja: tuetaan EU:n johtoasemaa keskeisten teknologioiden edelläkävijänä ja edistetään EU:n perusarvoja

Euroopan unioni on perinteisesti ollut maailmanlaajuisesti vahva vaikuttaja kansainvälisessä standardointitoiminnassa, ja kansainvälisten standardien muuntamisessa eurooppalaisiksi standardeiksi on onnistuttu hyvin. Eurooppalaiset asiantuntijat ja kansalliset standardointielimet ovat edelleen tärkeitä toimijoita, mutta geopoliittinen tilanne on viime vuosina muuttunut merkittävästi: muilla toimijoilla on kansainväliseen standardointiin huomattavasti päättäväisempi lähestymistapa kuin EU:lla, ja ne ovat saaneet vaikutusvaltaa kansainvälisissä standardointikomiteoissa. EU:n tavoitteena on muokata kansainvälisiä standardeja arvojensa ja etujensa mukaisesti, mutta sen kohtaama kilpailu on kovaa.

EU:n ja sen jäsenvaltioiden on edistettävä strategisempaa lähestymistapaa kansainvälisiin standardointitoimiin erityisesti Kansainvälisessä televiestintäliitossa (ITU), Kansainvälisessä standardisoimisjärjestössä (ISO) ja sähköalan kansainvälisessä standardointijärjestössä (IEC). Tätä strategisempaa lähestymistapaa olisi edistettävä myös muiden asiaankuuluvien maailmanlaajuisten kumppanuuksien, foorumeiden ja konsortioiden yhteydessä, jotta varmistetaan EU:n maailmanlaajuinen kilpailukyky, turvallisuus ja avoin strateginen riippumattomuus sekä EU:n kyky edistää arvojaan.

EU:n jäsenvaltiot, EU:n standardointielimet ja EU:n teollisuus eivät tehokkaalla tavalla koordinoi eivätkä jaa resursseja tukeakseen kansainvälisiä standardointiprosesseja ja Maailman kauppajärjestön (WTO) periaatteita, kuten avoimuutta, läpinäkyvyyttä ja yksimielisyyttä. Tämä on johtanut tilanteeseen, jossa muut maailman alueet ovat esimerkiksi litiumakkujen, kasvojentunnistuksen, digitaalisen kaksosen ja muiden herkkien alueiden osalta johtavassa asemassa kansainvälisissä teknisissä komiteoissa ja edistävät omia teknologisia ratkaisujaan, jotka ovat usein ristiriidassa EU:n arvojen, politiikkojen ja sääntelykehyksen kanssa.

EU:n jäsenvaltioiden, kansallisten standardointielinten ja EU:n sidosryhmien välistä koordinointia on parannettava, jotta voidaan vahvistaa EU:n ääntä maailmanlaajuisessa standardoinnissa. Standardeja käsittelevä EU:n huippuosaamiskeskus seuraa asiaankuuluvia kansainvälisiä standardointitoimia, ja koordinointia edistetään poliittisella tasolla tässä strategiassa ilmoitetun korkean tason foorumin kautta.