Johdanto

Energia on välttämätön osa arkeamme. Tarvitsemme sitä lämmitykseen, jäähdytykseen, valaistukseen ja liikkumiseen. Se on olennainen tekijä kotien, toimistojen, työpaikkojen ja koko talouden toimivuuden kannalta. Energia on tärkeä ja siksi myös poliittisesti arka aihe. Tämä on osasyynä komission esittämän energiaunionistrategian taustalla. Myös energian hinta on herkkä muutoksille. Yhtäältä alhaiset hinnat voivat olla hyödyllisiä: ne lisäävät ostovoimaamme ja parantavat elintasoamme sekä vähentävät liikeyrityksille aiheutuvia kustannuksia ja parantavat siten niiden kilpailukykyä. Koska energiantoimituksesta vastaavat markkinat, energiantuottajien on toisaalta energian hinnoilla katettava kustannukset ja rahoitettava investointeja, joilla varmistetaan energiantoimitus myös tulevaisuudessa. Korkeat hinnat ovat viesti siitä, että runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaa energiantuotantoa on vähennettävä tai energiatehokkuutta parannettava ja innovatiivisten, ekologisesti suunniteltujen tuotteiden ja puhtaan teknologian käyttöä on edistettävä.

Energian hintojen ja kustannusten kehityksessä on havaittavissa merkittäviä muutoksia, joilla on ollut huomattava vaikutus yhteiskuntaan. Öljyntuottajien 1970- ja 1980-luvuilla toimeenpanemat rajoitukset saivat hinnat nousuun ja johtivat talouden häiriöihin. Myöhemmin uudenlainen energiantuotanto ja vaihtoehtoisten energialähteiden lisääntyvä käyttö ovat tehostaneet tuotantoa. Samaan aikaan energiatehokkuutta parantavat toimet ja heikko kasvu ovat vähentäneet kysyntää ja laskeneet tukkuhintoja. EU:ssa on pantu merkille, että mitä kilpaillummat ja likvidimmät markkinat ovat, sitä monipuolisempi ja runsaampi on energiantoimitusjärjestelmien ja energiantoimittajien tarjonta ja sitä vähemmän olemme alttiita volatiliteetille.

Euroopan komissio laati ensimmäisen energian hintoja ja kustannuksia koskevan kertomuksen vuonna 2014. Kertomuksessa nousivat esiin maailmanlaajuisesti korkeat energian hinnat ja hintojen suuret erot jäsenvaltioiden välillä. Hintatason todettiin olevan Euroopassa huomattavasti korkeampi kuin sen kansainvälisissä kumppanimaissa, erityisesti Yhdysvalloissa. Vähittäishinnat olivat nousseet tukkuhintoja voimakkaammin, sillä hintojen verkko-osatekijä sekä verot ja maksut osatekijä olivat kasvaneet. Puutteellisten tietojen vuoksi energian hintoja koskevan tiedonkeruun tarkkuuteen, avoimuuteen ja yhdenmukaisuuteen suositeltiin parannuksia. Kertomuksen poliittisissa päätelmissä todettiin, että esitettyjen tietojen ja näytön pohjalta voitiin osoittaa energian sisämarkkinoiden kehityksen olleen osittaista ja että tarvitaan lisätoimia unionin energiatehokkuuden ja -varmuuden parantamiseksi ja vähähiilisen energiantuotannon monipuolistamiseksi. Energiaunionia koskevassa puitestrategiassa ja sen etenemissuunnitelmassa vahvistettiin puitteet työn edistämiseksi vuodesta 2016 alkaen.

Tässä toisessa kertomuksessa päivitetään aiempi analyysi monin tavoin. Ensinnäkin yhteistyössä jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten kanssa toteutetulla laajamittaisella tilapäisellä tiedonkeruulla on saatu huomattavasti aiempaa kattavammat tiedot energian hinnoista. Niiden pohjalta kyetään tekemään entistä tarkempia ja selkeämpiä päätelmiä. Tietoja on päivitetty jatkuvasti, joten ne antavat tuoreimman kuvan energian hintojen tilasta sähkö-, kaasu- ja öljytuotteiden alalla. Lisäksi yhdistettyjen ja tapauskohtaisten tietojen analyysitiedot ovat aiempaa tarkempia. Niiden avulla voidaan tarkastella syvällisemmin energian hintojen suuntauksia ja vaikutuksia kotitalouksiin (etenkin pienituloisiin kotitalouksiin) ja teollisuuteen (etenkin energiaintensiivisiin tuotannonaloihin). Energian kustannuksia tarkastelemalla voimme valmistautua paremmin energian hintojen muutoksiin, mikä edellyttää usein energiankulutuksen tehostamista. Kertomus nojaa siihen liitettyyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ja komission puolesta laadittuihin selvityksiin.

1.EU:n energian tuonnista aiheutuva lasku

Kun huomioidaan tuontienergian suuri osuus, hintojen ja energiankulutuksen vaikutus näkyy selkeästi EU:n fossiilisten polttoaineiden tuontilaskussa. Tässä näkyy se, kuinka altis unionin talous on maailmanlaajuisille energian hintojen kehityssuuntauksille. Samalla se muistuttaa siitä, että tuontilaskun pienentämiseksi voimme vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä kustannustehokkaiden kotoperäisten vaihtoehtoisten energiavarojen käyttöä.

Energian tuontilasku kasvoi 238 miljardista eurosta vuonna 2005 403 miljardiin euroon vuonna 2013. Energiahyödykkeiden hintojen ja kulutuksen lasku pienensivät vuoden 2015 tuontilaskua 261 miljardiin euroon, mikä on noin 35 prosenttia vuoden 2013 tasoa pienempi. Hintojen putoaminen oli merkittävin tuontilaskun pienentymistä jouduttanut tekijä. Vaikka kaikkien kolmen fossiilisen polttoaineen kulutus on laskussa, myös niiden tuotanto on vähentynyt EU:ssa ja sen myötä nettotuonti (ja EU:n riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista) on lisääntynyt.

Kaavio 1: EU:n fossiilisten polttoaineiden arvioitu tuontilasku

Lähde: Komission oma laskelma

Kaikkien fossiilisten polttoaineiden (etenkin öljyn) hinnat ovat laskeneet. Laskua ovat vauhdittaneet tarjonnan lisääntyminen (Yhdysvaltojen liuskekaasu, Kanadan öljyhiekka, Opec-maiden vakaa tuotanto), kaasuntuotannon (myös nesteytetyn maakaasun ja kivihiilen tuotannon) maailmanlaajuinen kasvu ja kysynnän heikkeneminen (hidastunut maailmanlaajuinen kasvu, etenkin Kiinassa, mutta myös kysynnän rakennemuutokset, kuten energiatehokkuuden paraneminen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön lisääntyminen asunto- ja liikennesektoreilla, joita ovat edistäneet rakennusten ja autojen tehokkuuteen tähtäävät politiikat).

Samaan aikaan kun tuotujen fossiilisten polttoaineiden kuluttajahinnat ovat laskeneet, kotitalouksien käytettävissä olevat tulot ovat kasvaneet. Samankaltaisia vaikutuksia on havaittavissa useilla eri sektoreilla, kuten kuljetusalalla ja energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla. Talouskasvun jatkuessa vaisuna tämä yksittäinen ilmiö on pönkittänyt unionin taloutta. Arvioiden mukaan Euroopan bruttokansantuote voi kasvaa 0,8 prosenttia vuonna 2015 ja 0,5 prosenttia vuonna 2016.

2.Sähkön hinnat Euroopassa

2.1. Tukkuhinnat

Sisämarkkinoiden kehittyessä eurooppalaisen sähkön tukkumarkkinoilla on tapahtunut suuria muutoksia viime vuosina. Lähes kaikissa jäsenvaltioissa on perustettu sähkökaupan tukkumarkkinat vuorokausimarkkinoiden, termiinimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden kaupankäyntipalveluja varten. Joustavilla ja likvideillä markkinoilla kysyntä ja tarjonta voivat kohdata tehokkaammin, mikä pienentää sähköntuotannon kustannuksia ja siten myös hintoja. Tällaisella kaupankäynnillä tulisi myös ohjata kahdenvälisiä, vakioimattomia OTC-sopimushintoja kaikkein kypsimmillä markkinoilla.

Vähitellen erilliset kansallisen tason tukkumarkkinat kytkeytyvät yhteen läheisten markkinoiden kanssa. Kun siirtoverkkojen yhteenliitännät lisääntyvät samaan aikaan, syntyy likvidimpiä ja tehokkaampia markkinoita.