ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3760/92 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 089 , 19/03/1997 s. 0023



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3760/92 muuttamisesta" () (97/C 89/10) Neuvosto päätti 8. lokakuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 9. tammikuuta 1997. Esittelijänä oli Maria Luísa Santiago. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. tammikuuta 1997 pitämässään 342. täysistunnossaan (tammikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 92 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Asetusehdotuksen tarkoituksena on muuttaa asetusta (ETY) N:o 3760/92 yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta. 2. Yleistä 2.1. Komitea hyväksyy annetun asetusehdotuksen, joka selkiyttää asetuksessa (ETY) N:o 3760/92 perustettua järjestelmää. 2.2. Tässä yhteydessä jaosto toistaa aikaisemmissa lausuntoluonnoksissaan esittämänsä näkemykset yhteisen kalastuspolitiikan perustamisesta. 2.3. Jaosto tähdentää alan toiminnan tasapainoisuuden kannalta olevan tärkeää, että laivanvarustajat ja kalastajat hyväksyvät kalastuspolitiikan yhtenäisen ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan tavoitteet sekä sitoutuvat niihin. 2.4. Komitea kannattaa ehdotettuja toimenpiteitä, mutta katsoo, että ne tulisi sisällyttää vuonna 1992 hyväksytyn asetuksen tekstiin. Aivan erityisesti tämä pätee 8 artiklan 4 kohdan vi alakohtaan, jossa säädetään, että neuvosto määrää kalastustoiminnan mahdollisuuksista ja erityisehdoista, jotka koskevat yhteisön vesillä kalastavia kolmansia maita. 2.5. Myöntäessään kalastusoikeuden kolmansille maille neuvoston on otettava tarkoin huomioon yhteisön vesien kalavarat ja tapa, jolla varmistetaan kalastusmahdollisuuksia jaettaessa kalastustoiminnan suhteellinen tasapaino kunkin jäsenvaltion osalta. Bryssel, 29. tammikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL N:o C 316, 25.10.1996, s. 13
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 174 , 17/06/1996 s. 0029



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 muuttamisesta" (96/C 174/07) Neuvosto päätti 16. tammikuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 7. maaliskuuta 1996. Esittelijänä oli Maria Luísa Santiago. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. ja 28. maaliskuuta 1996 pitämässään 334. täysistunnossa (maaliskuun 27. päivän kokouksessa) enemmistön äänin seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 83 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Portugalille Euroopan yhteisöön liittymisen yhteydessä myönnetty 60 000 tonnin suuruinen juurikassokerin tuotantokiintiö ei perustunut kotimaiseen tuotantoon koska sellaista ei ollut eikä sillä pyritty takaamaan tuotteen saatavuutta kotimarkkinoilla (mikä tehtävä kuuluu jalostamoille), vaan kyseessä oli ennen kaikkea poliittinen aikomus mahdollistaa portugalilaisille viljelijöille kyseisen tuotannon kehittäminen. 1.2. Projektin kuluessa hahmotettu konkreettinen suunnitelma sokerin jalostuslaitoksen perustamiseksi on herättänyt viljelijöissä tiettyä toiveikkuutta, koska on todettu, että sokerin nykyiset perusmäärät ovat riittämättömiä sokerijuurikkaan tuotannon (joka merkitsee portugalilaisille viljelijöille tällä hetkellä lähinnä vaihtoehtoviljelyä) laajentamiseksi. 1.3. Nyt käsillä olevassa komission ehdotuksessa lisätään Portugalin liittymissopimuksessa mainittuihin perusmääriin 10 000 tonnia A- ja B-perusmäärien kesken jaettavaksi. 2. Erityistä 2.1. TSK suhtautuu komission ehdotukseen myönteisesti, koska: 2.1.1. Ehdotettu kiintiöiden lisäys ei vaaranna yhteisön muille alueille vahvistettuja tuotannon tasoja. 2.1.2. Vaikka lisäys on pienempi kuin oli anottu, se voi antaa sysäyksen Portugalin sokerintuotannolle, tehdä yhden sokerinjalostuslaitoksen perustamisen kannattavaksi ja edistää paikallista kehitystä. 2.1.3. Komission esittämät perustelut Portugalin tuotanto-osuuden lisäämiseksi liittyvät sellaisten alueiden taloudelliseen kehitykseen, joilla ei ole vaihtoehtoja sokerijuurikkaan viljelylle. Vastaavanlaisten perusteiden tulisi nykyistä enemmän ohjata yhteisön valintoja. Bryssel, 27. maaliskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
1.13

Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on omat velvollisuutensa hyvän poliittisen päätöksenteon varmistamisessa. Organisaatioiden olisi ensinnäkin otettava jatkuvasti huomioon todellisuus, jossa niiden edustamat ihmiset elävät, ja varmistettava, että niiden harjoittama edunvalvonta vastaa ihmisten tarpeita. Erityisen tärkeää on edistää nuorten kansalaisosallistumista ja varmistaa toiminnan tulevaisuus. On myös ratkaisevan tärkeää, että kansalaisyhteiskunta toimii rakentavasti ja esittää selkeitä suosituksia ja auttaa siten muotoilemaan ihmisten kannalta parhaita uusia toimintapolitiikkoja. Kannanotoissa ei pitäisi keskittyä vain siihen, mikä on huonosti, vaan tehdä myös konkreettisia parannusehdotuksia.
3.5

EU:n kansainvälinen ulottuvuus ja sen suhteet globaaleihin toimijoihin, ennen kaikkea Kiinaan, Yhdysvaltoihin ja Venäjään, ovat käsiteltävänä olevan kysymyksen kannalta merkityksellisiä. Vaikka kansainvälinen diplomatia on ratkaisevan tärkeää EU:n tulevien talousnäkymien ja sen valuutan kannalta, EU:n on omaksuttava paljon kaukonäköisempi ja keskeisempi rooli kansainvälisissä asioissa, myös kilpailevien maiden kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa. ETSK kannattaa edelleen monenvälisiä kauppaneuvotteluja ja sen pitäisi tehdä niin jatkossakin, mutta on ilmeistä, että Kiina, Yhdysvallat ja Venäjä jättävät EU:n kannan monenväliseen kauppaan huomiotta. Jos EU haluaa ottaa merkittävämmän roolin maailmankaupassa, jolla on elintärkeä merkitys eurooppalaisten yritysten ja niiden liiketoimintanäkymien kannalta, sen on nähtävä paljon enemmän vaivaa saadakseen muut kansakunnat takaisin monenvälisiin kauppaneuvotteluihin. Jos vaivannäkö ei tuota tulosta, on annettava nykyistä enemmän painoarvoa kahdenväliselle kaupalle. Globalisaatio edellyttää kriisin jälkeen sitä, että maailmanmarkkinoilla toimivilla globaaleilla yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset hyvin monessa eri suhteessa (erityisesti kansainvälisten työelämän normien, reilun kilpailun ja ilmastotavoitteiden noudattamisen osalta). Jos näin ei ole, EU:sta uhkaa tulla yhä haavoittuvampi ja alttiimpi Yhdysvaltojen ja Kiinan välisten kauppakiistojen vaikutuksille.
4.2

Sidosryhmäfoorumista on tullut tärkeä eurooppalaisiin kiertotalousaloitteisiin liittyvän tiedon ja verkostoitumisen keskus. Sillä on aktiivinen koordinointiryhmä, jossa on edustettuna 24 jäsenorganisaatiota, ja vilkkaassa käytössä oleva verkkosivusto, jolla on keskimäärin 7 000 kävijää kuukaudessa. Lisäksi foorumi järjestää vuosittain kaksipäiväisen konferenssin, johon on säännöllisesti enemmän tulijoita kuin mihin on kapasiteettia.
2.1.2

Yhteisötalous kaipaa edelleen poliittista tunnustusta. Jonkin verran edistystä on toki tapahtunut: Euroopan yhteisötaloudesta on annettu Luxemburgin julistus otsikolla A roadmap towards a more comprehensive ecosystem for social economy enterprises, ja EU:n työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto (EPSCO) on antanut aiheesta ”Yhteisötalouden edistäminen Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina” päätelmät, jotka ovat ensimmäinen 28 jäsenvaltion yksimielisesti hyväksymä aiheeseen liittyvä asiakirja. Lisäksi komissio uusi vuonna 2018 yhteisötaloutta ja yhteiskunnallisia yrityksiä käsittelevän asiantuntijaryhmänsä (GECES) mandaatin ja Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota varmistamaan, että yhteisötalouden ominaisuudet otetaan huomioon eurooppalaisia politiikkoja laadittaessa.
2.1.5

Tässä tilanteessa on korostettava monissa EU:n jäsenvaltioissa käytössä olevien sosiaaliturvajärjestelmien merkitystä. Niiden avulla on voitu välttää kriisin syveneminen entisestään, mutta näilläkin järjestelmillä on rajansa ja niiden kestokyky on koetuksella pitkittyneessä sosiaalisessa kriisitilanteessa. Talouden elvyttäminen ja uusien työpaikkojen luominen on siis tarpeen, ja vähimmäistulo tarjoaa keinon, jonka avulla voidaan edistää syrjäytyneiden henkilöiden pääsyä tai paluuta työelämään. Maat, joissa on kunnolliset vähimmäistulojärjestelmät, pystyvät lisäksi reagoimaan muita paremmin kriisin kielteisiin vaikutuksiin ja vähentämään eriarvoisuutta, joka murentaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Talouden elpymisestä on rohkaisevia merkkejä, mutta elpyminen on vielä haurasta ja perustuu kasvavaan epätasa-arvoon. Keskustelu riittävästä vähimmäistulosta Euroopassa onkin siksi näinä aikoina erittäin ajankohtainen.
2.11

Monet muutkin indikaattorit viittaavat samaan suuntaan. Esimerkiksi varhain koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on 20 prosenttia Espanjan 18–24-vuotiaista mutta alle 3 prosenttia Kroatiassa. Viimeksi mainittu luku antaa myös harhaanjohtavan käsityksen nuorten yleisestä tilanteesta: nuorisotyöttömyysindikaattori osoittaa, että Kroatiassa tilanne on yksi EU:n huonoimmista. Väestön köyhyysriskiaste taas on Bulgariassa 40 prosenttia, kun se on EU:ssa keskimäärin 23 prosenttia.
3.2

Kaikki radikalisoitumista torjuvat EU:n aloitteet on vuodesta 2005 lähtien pantu täytäntöön radikalisoitumisen ja terrorismiin värväyksen torjumista koskevan EU:n strategian mukaisesti. Strategiaa ajantasaistettiin vuonna 2008 ja vielä vuonna 2014. EU:n strategia on otettu huomioon myös kahdessa vuosina 2014 (5) ja 2016 (6) annetussa tiedonannossa sekä useissa neuvoston päätelmissä (7), Euroopan parlamentin vuonna 2015 laatimassa mietinnössä sekä alueiden komitean vuonna 2016 antamassa lausunnossa (8). EU:n strategiassa on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien osallistamiseen ja tukemiseen. Politiikalla ja yhteiskunnalla on yhteinen vastuu puuttua nuorten vieraantumiseen liberaalidemokraattisen järjestelmän arvoista ja torjua nuorten radikalisoitumista.
3.2

EU:n toimielimet sekä yhteisötalouden keskeiset toimijat ovat määritelleet ja yksilöineet selkeästi yhteisötalouden piiriin kuuluvat toimijat. Näin tehdään myös tieteellisessä kirjallisuudessa. Erityisen merkittäviä tältä osin ovat Euroopan parlamentin 25. tammikuuta 2009 antama päätöslauselma osuus- ja yhteisötaloudesta (2008/2250(INI)), osuus- ja yhteisötalouden yritysten satelliittitilinpidon laatimista koskeva opas (Manual for drawing up the satellite accounts of companies in the social economy: cooperatives and mutual societies), jota Euroopan komissio on tehnyt tunnetuksi (2006), ETSK:n lausunnot (7) sekä komitean selvitys osuus- ja yhteisötaloudesta Euroopan unionissa (8)). Kaikki nämä asiakirjat ovat yhdenmukaisia siltä osin, että niissä määritellään yhteisötalous alaksi, johon kuuluu monenlaisia eri yrityksiä ja organisaatioita, jotka perustuvat siihen, ”että ihmiset asetetaan pääoman edelle. Niihin kuuluu sellaisia organisaatiomuotoja kuin osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, säätiöt ja yhdistykset, sekä yhteiskunnallisten yritysten uudempia muotoja” (7. joulukuuta 2015 kokoontuneen neuvoston päätelmät aiheesta ”Yhteisötalouden edistäminen Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina”) (9).
4.1

Oletusarvoinen vaihtoehto: tarkoituksena on tarjota automaattista, oletusarvoista ratkaisua, jota toteuttava viranomainen pitää toivottavimpana mutta joka on myös helpompi toteuttaa. Se perustuu yksilöiden reagoimattomuuteen. Tämä toteutuu esimerkiksi Ranskan tuloveroilmoituksessa: vuodesta 2005 on katsottu, että kotitaloudessa oletusarvoisesti on televisio. Arvioitu veropetosaste on näin laskenut kuudesta prosentista yhteen prosenttiin. Oletusarvoista vaihtoehtoa käyttävät yhä enemmän myös pankit, energiantoimittajat ja muut yritykset, jotka tarjoavat ensisijaisesti sähköisiä laskuja paperilaskujen sijaan, oletusarvoisesti kaksipuolista tulostusta jne.
2.6

ETSK:n tarkoituksena on osana Eurooppa-ohjelmaansa antaa käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon avulla panos komission tulevaan uudelleentarkasteluun tutkimalla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan paketin täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia perusteellisesti. Tätä varten ETSK on tilannut tutkimuksen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta maksettaviin julkisiin korvauksiin sovellettavien sääntöjen soveltamisesta (Review of Member States' reports on the implementation of the European Commission Decision on the provision of State aid to the provision of services of general economic interest [Valtiontuen myöntämisestä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin annetun Euroopan komission päätöksen täytäntöönpanoa koskevien jäsenvaltioiden kertomusten tarkastelu]).
2.6

Väestön ikääntyminen merkitsee iäkkäiden osuuden kasvua väestössä syntyvyyden ja kuolleisuuden laskun vuoksi. Japanilaiset ovat muita edellä ikääntymiskehityksessä (Étude comparative du marché des seniors français et japonais – Opportunités croisées, David Barboni, Eurasiam, sarjajulkaisu Management no 001, 2007). He ovat luoneet erityisen seniorien kulutusmallin hyvinvoinnin, terveyden, rahoituksen, vakuutusten, vähittäiskaupan ja matkailun aloilla. Tieto- ja viestintäteknologia on puolestaan sisällytetty markkinatuotteisiin, jotka auttavat parantaman elämänlaatua. Tuotteet on kohdennettu ”seniorikuluttajille” eikä niinkään digitaalisen yhteiskunnan ”senioritoimijoille”, ja tarkoituksena on näin hankkia lyhyellä aikavälillä voittoa tuottajille. Tämä on tärkeää, mutta pelkistävää.
2.2.3

EU:n talousarvio sisältää monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 toteuttamiseen liittyviä uusia osia, joilla on merkitystä suorituskykyyn perustuvan ja tulossuuntautuneen lähestymistavan vahvistamisen kannalta. Niistä voidaan mainita seuraavat: a) Temaattinen keskittäminen: EU:n rahoitusvaroilla pitäisi tukea vain painopistealojen toimia, eikä tukea saisi kohdentaa mihin tahansa. Painopisteet on määriteltävä tarkasti, ja niiden edistämiseksi on laadittava määrällinen analyysi ja toteutettavuussuunnitelmia. Painopisteiden kattama ala on rajattava tiukasti, ja perusteltuja painopisteitä varten on varattava riittävä rahoitus todellisten tulosten ja hyödyn aikaansaamiseksi. b) Yhdennetty ja paikkalähtöinen lähestymistapa ja yhteisvaikutukset: Ohjelmien ja hankkeiden pitäisi tuottaa tuloksia ja hyötyä itsessään mutta yhteisvaikutusten kautta myös muiden ohjelmien ja hankkeiden yhteydessä. Synergiaa pitäisi saavuttaa toissijaisuusperiaatteen perusteella määritellyn alueellisen yksikön puitteissa. Jotta järjestelmä toimisi, on tärkeää laatia hallinnointimalli, joka takaa asianmukaiset edellytykset toteuttaa yhdennettyjä hankkeita. c) Ennakkoehdot ja suoritusvaraus: Moitteettoman varainhoidon periaatteet edellyttävät, että EU-rahoitus tapahtuu asianmukaisissa maakohtaisissa, makrotaloudellisissa ja institutionaalisissa olosuhteissa; tämä on varojen osoittamisen ennakkoedellytys. Hyvin suoriutuvien toimijoiden palkitsemiseksi on lisäksi otettu käyttöön suoritusvaraus. d) Yksinkertaistaminen: EU:n rahoitusjärjestelmä on monessa suhteessa poikkeuksellisen monimutkainen, mikä hankaloittaa sen tehokasta hallinnointia sekä sen tosiasiassa tuottamien tulosten ja hyödyn mittaamista. e) Tulosten tarkempi kvantifiointi: On erittäin tärkeää mitata tehokkaasti, millaisiin tuloksiin todellisuudessa on ylletty, ja voida hyödyntää tehtyjä huomioita selkeästi ja täsmällisesti EU:n budjettipolitiikan laadinnassa ja mukauttamisessa. Tätä varten on olennaista parantaa tietojen analysointijärjestelmää, järjestelmän hallinnointia ja indikaattoreiden käyttöä.
5.9

Yhteiseen etuun pyrkivät yrittäjät. Yrittäjyyden edistäminen on keskeinen tekijä Euroopan unionin talouden kestävyyden varmistamisessa. Samalla sosiaalinen innovointi on suunnattava sellaisten tuotteiden ja palvelujen tuottamiseen, jotka edistävät yhteiskunnan yhteistä etua. Tästä syystä yrittäjyyttä tukeva politiikka ”Euroopan eettisillä markkinoilla” edistäisi start up -yrityksiä ja yrittäjien koulutusta ihmisarvon, yhteisvastuullisuuden, ekologisen kestävyyden, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen osallistumisen arvojen pohjalta. Yhteisen edun yhteisöjä voitaisiin perustaa kaikkiin (yhteisen edun) kaupunkeihin ja luoda näin yrityksiä, jotka ovat käyttäneet tasetta alusta asti tai jotka on perustettu ”yhteisen edun yrityksiksi”.
2.1

Kaupungistumisen lisääntyminen maailmanlaajuisesti (Yhdistyneet kansakunnat toteuttaa vuosituhannen kehitystavoitteen N:o 11 yhteydessä United Smart Cities -hanketta, jotta kaikista maailman kaupungeista tulisi kestäväpohjaisia, osallistavia ja turvallisia ja jotta ne selviytyisivät katastrofeista) ja Euroopan tasolla (1) liittyy yhä enemmän älykkäiden kaupunkien yleistymiseen (Euroopan unioni – Aluepolitiikka. Huomisen kaupungit, lokakuu 2011), sillä useimmat ihmiset (EU:n väestöstä 72 prosenttia (359 miljoonaa) asuu nykyisin kaupungeissa, ja vuoteen 2020 mennessä osuus on 80 prosenttia (Euroopan komission tiedot)) ja yritykset keskittävät niihin taloudelliset, henkilökohtaiset ja sosiaaliset intressinsä. Euroopassa, missä pienet kaupunkikeskukset ovat yleisiä ja missä teollisuus on perinteisesti hyödyntänyt yritysketjuja ja -verkostoja, tähän uuteen malliin siirtyminen on toteutettava ja sitä on helpotettava myös laajoilla alueilla ja liikekeskuksissa.
6.3

Kiinan ja Myanmarin kaltaisissa maissa vallitsee hyvin erilaisia, kapea-alaisempia käsityksiä kansalaisyhteiskunnasta, jolloin on myös tehtävä paljon enemmän suostuttelutyötä, jotta hyväksyttäisiin periaate kansalaisyhteiskunnan tahojen kutsumisesta osallistumaan minkäänlaiseen seurantaelimeen. Kiina on tehnyt kumppanuussopimuksia useiden sellaisten Afrikan maiden kanssa, jotka pitävät sijoituksia pelkästään liiketoimintana eivätkä kehitysapuna. Olemassa olevat konsultaatiomekanismit eivät ole helposti vaihdettavissa EU:ssa sovellettaviin, mutta vuoropuhelun tiivistäminen asiaankuuluvien elinten välillä olisi hyvin tärkeä lisätekijä kuhunkin sopimukseen. EU puolestaan on tehnyt työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelusta sosiaalisen mallinsa kulmakiven institutionalisoimalla sen.
3.4

Kiinnostusta yhteiskunnallisesti vaikuttaviin investointeihin on olemassa, mutta ilmiö on edelleen uusi ja kehittyvä. Ensimmäinen haaste on käsitteen ja suunniteltujen investointikohteiden kuvaileminen. Käynnissä olevissa G8-keskusteluissa yhteiskunnalliset yritykset ovat investointien pääkohde, ja niiden lisäksi on kehittymässä monia ”alatason” investointikohteita. Niissä on kyse erilaisista sosiaalisten ja voittoa tuottavien tehtävien yhdistelmistä: päätoiminnasta (yhteiskunnalliset yritykset – sosiaalisten tavoitteiden perusteella toimivat) tai sivutoiminnasta (pk-yritykset – joilla on sosiaalinen tarkoitus, jonka yhteydessä tavoitellaan voittoa). Kannattaa panna merkille, että yhteiskunnalliset yritykset ovat normaali talouden osa, vaikka niillä onkin erityisluonteensa.
1.2

Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevaa EU:n strategiakehystä tulee edistää aiempaa aktiivisemmin, ja ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan poliittista roolia pitää kasvattaa. Kansalaisyhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten pitää olla osa kaikkea kahden- ja monenvälistä vuoropuhelua Venäjän kanssa. Ihmisoikeuksia koskevia vuoropuheluyhteyksiä on jatkettava, ja niihin on aina mahdollisuuksien salliessa kutsuttava mukaan kansalaisyhteiskunnan sidosryhmiä, joilla on kulloiseenkin aiheeseen liittyvää asiantuntemusta. Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan pitää tavata kansalaisyhteiskuntaa ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita aina vieraillessaan Venäjällä.
4.2.2

Komitea on tyytyväinen työssä sovellettaviin varsin perinpohjaisiin menettelytapoihin. Muiden tekijöiden ohella otetaan tarkastelussa huomioon mineraalit (ja sivutuotteet), joilla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia (vaikkakin tällöin vertaillaan keskenään ominaisuuksiltaan toisistaan runsaasti poikkeavia ja mitä moninaisimmilla sektoreilla hyödynnettäviä mineraaleja), sekä mineraalit, joiden saatavuusongelmien riski on suuri, kuten myös sellaiset, joiden korvaaminen muilla keinoin on vaikeaa. Maailmanpankin indikaattorien pohjalta määritetään sellaiset alkuperämaat, joiden hallinto on huonolla tolalla tai missä tilanteen järkkymisen todennäköisyys on suuri (mielivaltaisesta vientikiintiöiden määräämisestä aina sisällissotaan asti) tai missä ympäristönormit ovat tasoltaan vaatimattomat. Sen lisäksi tarkastellaan potentiaalisia kierrätysasteita sekä malmipitoisuuksien laatua, hintojen epävakautta sekä saatavuuden jatkuvuutta maantieteen näkökulmasta. Tämän yksityiskohtiin pureutuva hanke on merkitykseltään olennaisen tärkeä.
2.1

Kansalaisen vaikutusvallan vahvistaminen taloudellisena toimijana: Digitaalivallankumous on vähentänyt paljon työpaikkoja. Jokaista menetettyä työpaikkaa kohti se on kuitenkin luonut 2,6 työpaikkaa, toteaa McKinsey (2). Yhteiskunnan on mukauduttava tähän ja tällä hetkellä sillä on siihen potentiaalia. Tietyt työpaikat häviävät, ja nuorempien sukupolvien näkökulma on uusi: heidän täytyy suhtautua digitaalivallankumoukseen työpaikkojen tarjoajana. Massachusetts Institute of Technologyn Scratch-ohjelman kaltaiset aloitteet luovat henkilökohtaista lisäarvoa. NASAn Skunk Works -laboratorio, joka loi oikeanlaisen ympäristön luovuudelle Shuttle-ohjelman päättymisen jälkeen, on toinen esimerkki.