Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2021/C 136/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”VÄRMLÄNDSKT SKRÄDMJÖL”

EU-nro: PGI-SE-02414 – 5.4.2018

SAN ( ) SMM (X)

1. (SAN:n tai SMM:n) nimi tai nimet

”Värmländskt skrädmjöl”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ruotsi

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Värmländskt skrädmjöl” on Värmlannissa perinteisesti viljellystä kaurasta (Avena sativa L) kivijauhettu jauho. Ennen jauhamista kaura paahdetaan.

Värmländskt skrädmjöl -jauhon ominaispiirteitä ovat seuraavat:

Väri: vaaleankeltainen – sipulin kuoren haaleaa sävyä muistuttava.

Tuoksu: vastapuitu jyvä, täyteläinen, mehevä ja pähkinäinen, jossa aistittavissa paahtamiseen liittyviä vivahteita.

Maku: täyteläinen maku, jossa paahdettuja ja pähkinäisiä vivahteita ja pitkä miellyttävä jälkimaku.

Koostumus: jauhe, jossa jyvän koko on 0,2–0,3 mm

Valkuaispitoisuus: 9–14 %

Rasvapitoisuus: 4–7 %

Hiilihydraatit: 60–75 %

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet: Värmländskt skrädmjöl -jauhoa tuotetaan kaurasta (Avena sativa L), jota viljellään 4 kohdassa kuvatulla maantieteellisellä alueella. Nykyisellään viljeltävä lajike on Symphony, joka kypsyy varhain. Sen jyvät ovat suuri- ja tasakokoisia, ja niiden rasvapitoisuus on keskinkertainen (tuhatjyväpaino on n. 45 g, kuiva-aineessa raakarasvaa on n. 4,8 % ja proteiinia n. 10 %).

Kauran rasvapitoisuus ja jyväkoko ovat Värmländskt skrädmjöl -jauhon tuotannon kannalta keskeisiä.

Jyvien koolla ja koon vaihtelulla on merkitystä etenkin paahtamisen ja kuorimisen kannalta. Jotta voidaan varmistaa, että jyvät paahtuvat tasaisesti, kauranjyvien on oltava mahdollisimman samankokoisia. Käytetyn kauran jyväkoko on 2–4 mm ja vesipitoisuus ≤ 14 %.

Rasvapitoisuudella on merkitystä etenkin jauhamisen kannalta. Kaura on vilja, jonka rasvapitoisuus on suhteellisen korkea. Korkea rasvapitoisuus saa jauhon paakkuuntumaan jauhamisen aikana, mikä estää myllynkivien pyörimisen. Sen vuoksi Värmländskt skrädmjöl -jauhon valmistuksessa käytetään ainoastaan lajikkeita, joiden rasvapitoisuus on alle viisi prosenttia kuiva-aineesta.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Koko tuotantoprosessin – raaka-aineen viljelystä paahtamiseen, kuorimiseen ja jauhamiseen – on tapahduttava 4 kohdassa mainitulla maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

–

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Värmländskt skrädmjöl -jauhon tuotantoalue käsittää Värmlannin läänin.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys perustuu tuotteen erityisominaisuuksiin.

Maantieteellisen alueen erityispiirteet ovat seuraavat:

Värmlannissa on selvästi happamaa ja köyhää mineraalimaata, jossa orgaaninen aines on vähäistä. Rakenteensa vuoksi maaperän vedensitomiskyky on hyvä. Ilmastolle ovat ominaisia kylmät lumiset talvet ja suhteellisen kuumat kesät. Keväällä lämpötila vaihtelee yön pakkasasteista päivän yli 0 oC:n lämpötiloihin. Yhdistettynä maaperän vedenpidätyskykyyn tämä saa aikaan jään muodostumista, joka vuorostaan työntää syyskylvettyä kauraa esiin jäätyneestä maasta.

Värmlannin maakunnan fyysisten olosuhteiden vuoksi kevätkauran viljelytavasta tuli hallitseva viljanviljelymenetelmä, kun itäisistä maakunnista (nykyinen Suomi) tulleet siirtolaiset asuttivat alueen 1500-luvun lopulla.

Värmländskt skrädmjöl -jauhon tuottajien osalta tuotanto alkaa kauran viljelystä. Tämä tarkoittaa, että viljellään Värmländskt skrädmjöl -jauhon valmistukseen erityisesti tarkoitettua kauraa, jonka jyväkoko sekä vesi- ja rasvapitoisuus soveltuvat Värmländskt skrädmjöl -jauhon tuotantoon yksittäisissä myllyissä.

Edellä 4 kohdassa kuvatulla maantieteellisellä alueella kasvatettu kaura puidaan ja kuivataan siten, että vesipitoisuus on enintään 14 prosenttia. Värmländskt skrädmjöl -jauhon valmistamiseksi kaura paahdetaan koivuhaloilla lämmitetyissä uuneissa, joissa lämpötila pysyy tasaisena. Kauraa sekoitetaan jatkuvasti paahtamisen aikana palamisen estämiseksi. Kaura on paahdettava kauttaaltaan ja perusteellisesti, jotta esiin saadaan Värmländskt skrädmjöl -jauholle ominainen pähkinäinen tuoksu ja maku. Jotta voidaan varmistaa, että jyvät paahtuvat tasaisesti, jyvien ydinten on oltava kooltaan mahdollisimman samankokoisia.

Kauraan jäljelle jäänyt vesi haihtuu noin kaksi tuntia kestävän paahtamisen aikana. Paahtoaika riippuu lämpötilasta ja kauralajikkeesta. Paahtamisen päätyttyä paahtamisuunin lämpötila on noin 220 oC.

Paahtamisen jälkeen kaura kuoritaan ja rouheet (ytimet) erotetaan kuorista. Rouheet jauhetaan kahden suuren myllynkiven välissä (kivien koko vaihtelee myllyittäin) jauhoksi, jonka hiukkaskoko on 0,2 mm–0,3 mm. Mylläri tunnustelee jauhoja ja säätää myllynkiviä toivotun koostumuksen saavuttamiseksi.

Tuotteen erityisyys:

Jalostusprosessissa kauran paahtaminen on Värmländskt skrädmjöl -jauhon ominaisuuksiin eniten vaikuttava osa. Paahtaminen antaa Värmländskt skrädmjöl -jauholle sille ominaisen vastapuidun jyvän selvästi pähkinäisen tuoksun sekä täyteläisen, pitkän, pähkinäisen maun, jossa on selviä ja täyteläisiä paahtamiseen vivahteita. Näiden makua lisäävien ominaisuuksien vuoksi Värmländskt skrädmjöl -jauho on tänä päivänä suosittu tuote, jota käytetään erilaisissa ruokalajeissa ja leivonnaisissa.

Syy-yhteys:

Kauran viljelyperinne sai alkunsa 1500-luvulla, jolloin suomalaisia muutti Värmlantiin. Siirtolaiset asettivat asumaan maakunnan harvaan asutuille seuduille ja alkoivat viljellä viljaa, muun muassa kauraa. Kauran ongelmana oli, että jyviä oli vaikea jauhaa. Jauhamisen helpottamiseksi kaura oli ensin kuorittava eli jyvä oli erotettava akanasta. Akanoiden irrottamiseksi kaura oli ensin kuivattava. Tämä tehtiin alun perin paahtamalla sitä leivinuunissa tai saunassa. Kuoriminen helpotti jauhamista, ja sen ansiosta kaurajauhot myös säilyivät pidempään.

Keyland (1919) kertoo teoksessa ”Svensk vegetabilisk allmogekost”, että kauran paahtamiseen, kuorimiseen ja jauhamiseen tarkoitettujen erikoismyllyjen rakentaminen alkoi 1800-luvun puolivälissä. Kauran viljelystä ja jyvien paahtamisesta kuorimisen ja jauhamisen helpottamiseksi tuli tärkeitä Värmlannin asukkaiden ruokavalion kannalta. Keylandin mukaan kuorimisesta ja kauran käytöstä tuli Värmlannin erikoisuus. Hänen mukaansa missään muussa Ruotsin maakunnassa kaurajauhoa ei käytetty ihmisravintona yhtä paljon kuin Värmlannissa.

Värmländskt skrädmjöl -jauhon tuotanto on riippuvainen inhimillisistä tekijöistä: viljelijän ja myllärin välinen yhteistyö on ratkaiseva tuotteen laadun kannalta. Yhteistyöllä tarkoitetaan sitä, että viljelijä viljelee Värmländskt skrädmjöl -jauhon valmistukseen erityisesti tarkoitettua kauraa, jonka jyväkoko sekä vesi- ja rasvapitoisuus ovat sopivia tuotantoprosessin jatkamiseksi Värmländskt skrädmjöl -jauhoa valmistavissa myllyissä. Myllärin on puolestaan sovitettava paahtaminen, kuoriminen ja jauhaminen kauran ominaisuuksiin ja mukautettava eri tuotantovaiheita siten, että ne muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden.

Paahtamis-, kuorimis- ja jauhamisprosessi on alusta loppuun käsityötä, ja raaka-aineen ominaisuuksien tuntemus sekä tietämys siitä, miten kaura käyttäytyy jalostuksen aikana, on Värmländskt skrädmjöl -jauhon ominaisuuksien kannalta olennaista.

Kauran koostumuksen, maun sekä paahtamisen aikana syntyvän savun väristä myllärit osaavat päätellä, milloin kaura on riittävän paahtunutta. Tekniikasta on kuvauksia Värmlannin vanhoissa asiakirjoissa: ”Jos kaura piti jauhaa jauhoksi, sauna oli jyvien kuivaamiseen oiva paikka. Sauna ei saanut olla liian kuuma, vaan jyvät oli kuivatettava pikemminkin hitaasti. Jyvät olivat tarpeeksi kuivia jauhamista varten, kun jyvän ydin kirposi esiin hampaalla purtaessa.” Värmländskt skrädmjöl -jauhon tuotanto on näin ollen täysin riippuvainen siitä, miten paljon tietämystä ja kokemusta myllärillä on raaka-aineesta ja siitä, miten kaura käyttäytyy paahtamis-, kuorimis- ja jauhamisprosessissa.

Värmländskt skrädmjöl -jauholla on laaja paikallinen tuki: paikalliset kylätapahtumat rakentuvat jauhon ja siihen liittyvien ruokaperinteiden ympärille. Jauhoa myydään myös laajemmalti, sillä sitä käytetään tuomaan makua eri ruokalajeihin ja leivonnaisiin.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_skradmjol_2020_05_28.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.