EU:n ja indopasifisen alueen tulevaisuudet ovat erottamattomasti kytköksissä toisiinsa, kun otetaan huomioon niiden talouksien keskinäinen riippuvuus ja yhteiset maailmanlaajuiset haasteet. Alueella on seitsemän G20-maata – Australia, Kiina, Intia, Indonesia, Japani, Korean tasavalta ja Etelä-Afrikka – sekä Kaakkois-Aasian maiden liitto (ASEAN), joka on yhä tärkeämpi kumppani EU:lle. Alueella asuu kolme viidesosaa maailman väestöstä, sillä tuotetaan 60 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta, sen osuus maailman talouskasvusta oli pandemiaa edeltävänä aikana kaksi kolmasosaa ja se on digitaalitalouden edelläkävijä. EU:n syrjäisimmät alueet ja merentakaiset maat ja alueet, jotka ovat perustuslaillisesti sidoksissa jäsenvaltioihin, ovat tärkeä osa EU:n lähestymistapaa indopasifisella alueella.

EU ja indopasifinen alue ovat kaupan ja investointien kannalta luonnollisia kumppanialueita. EU on suurin sijoittaja, merkittävin kehitysyhteistyön toimija ja yksi suurimmista kauppakumppaneista indopasifisella alueella. Indopasifisen alueen ja Euroopan yhteenlaskettu osuus maailmanlaajuisesta tavara- ja palvelukaupasta on yli 70 prosenttia ja suorista ulkomaisista investointivirroista yli 60 prosenttia. Indopasifisen alueen ja Euroopan välisen kaupan arvo on suurempi kuin minkään muiden maantieteellisten alueiden välillä. Vuonna 2019 vuotuisen kaupan arvo oli 1,5 biljoonaa euroa. Alue on toiseksi suurin EU:n viennin kohde, ja neljä EU:n kymmenestä suurimmasta kauppakumppanista sijaitsee sillä. Alueella on tärkeitä vesiväyliä, joilla on ratkaiseva merkitys EU:n kaupalle, kuten Malakansalmi, Etelä-Kiinan meri ja Bab el Mandebin salmi.

Indopasifinen alue aiheuttaa merkittäviä maailmanlaajuisia ympäristöhaasteita, ja se voi myös hyötyä toimenpiteistä, joilla näihin haasteisiin vastataan. Alueen osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on vuodesta 2000 kasvanut 37 prosentista 57 prosenttiin, ja alueen osuus maailman energiankysynnän kasvusta on vuoteen 2030 mennessä yli 70 prosenttia. Ilmastonmuutoksen odotetaan lisäävän meren biologiseen monimuotoisuuteen, luonnonvaroihin ja kalakantoihin kohdistuvia paineita, mikä muuttaa ekosysteemien dynamiikkaa. Indopasifisella alueella on useita meren biologisen monimuotoisuuden keskittymiä, kuten Korallikolmio, jonka osuus maailman korallilajeista on 76 prosenttia ja jonka alueella elää 120 miljoonaa ihmistä. Jo pelkästään Etelä-Kiinan meren osuus maailman kalasaaliista on noin 12 prosenttia, ja yli puolet maailman kalastusaluksista pitää aluetta tukikohtanaan. Sen vuoksi alueella on tärkeä rooli ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja maapallon herkän ekologisen tasapainon suojelemisessa.

Viime vuosina indopasifisen alueen geopoliittinen dynamiikka on synnyttänyt voimakasta kilpailua, kuten jännitteitä kiistanalaisilla alueilla ja merialueilla. Muun muassa Kiina on lisännyt selvästi sotilaallista läsnäoloa indopasifisella alueella, minkä seurauksena alueen osuus kaikista maailman sotilasmenoista on kasvanut 20 prosentista (vuonna 2009) 28 prosenttiin vuonna 2019. Voimannäyttö ja jännitteiden lisääntyminen ongelma-alueilla, kuten Etelä-Kiinan merellä, Itä-Kiinan merellä ja Taiwaninsalmessa, voivat vaikuttaa suoraan Euroopan turvallisuuteen ja hyvinvointiin. Myös esimerkiksi kyberturvallisuuteen kohdistuvat hybridiuhat ovat lisääntyneet.

Alueen autoritaariset järjestelmät uhkaavat demokraattisia periaatteita ja ihmisoikeuksia, mikä vaarantaa alueen vakauden. Myös epäterveet kaupan käytännöt ja taloudellinen pakottaminen heikentävät yhä enemmän pyrkimyksiä vakiinnuttaa alueella avoimiin kauppasääntöihin perustuvia maailmanlaajuisia tasapuolisia toimintaedellytyksiä. Tällainen kehitys lisää kauppaan, tarjontaan ja arvoketjuihin liittyviä jännitteitä. Covid-19-pandemia on koetellut talouksien selviytymiskykyä, paljastanut selvemmin EU:n ja indopasifisen alueen kumppaneiden keskinäisen riippuvuuden ja korostanut, että molemmat hyötyvät avoimesta, monipuolisesta ja häiriöttömästä pääsystä maailmanmarkkinoille. Afganistanissa meneillään oleva kriisi osoittaa myös, että alueen tapahtumilla on suora vaikutus Euroopan turvallisuuteen.

Nämä tekijät huomioon ottaen on olennaisen tärkeää, että EU:n vahvistaa yhteistyötä indopasifisen alueen kumppaneiden kanssa, myös kahdenvälisissä, alueellisissa ja monenvälisissä yhteyksissä, edistää sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ja pääsyä avoimille markkinoille sekä varmistaa vakaan kaupankäyntiympäristön. Tämä edellyttää kauppa- ja investointisuhteiden syventämistä ja monipuolistamista sekä yhteistyötä vihreän ja digitaalisen siirtymän nopeuttamiseksi. Tämän yhteistyön pitäisi vahvistaa Euroopan strategista ulottuvuutta ja turvallisuutta sekä varmistaa sen toimitusketjujen kestävyys.

2. EU:n visio: indopasifisen alueen kumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön periaatteet

EU:n toiminta indopasifisella alueella rakentuu periaatteille ja on pitkäaikaista. Sen tavoitteita ovat seuraavat:

·vahvistetaan ja puolustetaan sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä edistämällä osallistavaa ja tehokasta monenvälistä yhteistyötä, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, mukaan lukien sitoutuminen demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen;

·edistetään tasapuolisia toimintaedellytyksiä sekä avointa ja oikeudenmukaista kauppa- ja investointiympäristöä;

·edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjuntaa maalla ja merellä sekä kestävän ja osallistavan sosioekonomisen kehityksen tukemista;