EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.8.2021 COM(2021) 478 final 2021/0271(NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) 15. yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta



PERUSTELUT 1.Ehdotuksen kohde Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) yleiskokouksen 15. istunnossa unionin puolesta otettava kanta pääsihteerin valintaa ja palvelussuhteen ehtoja koskevan säännön suunniteltuun hyväksymiseen, sekä muita päätöksiä, jotka koskevat yleiskokouksen työjärjestyksen muuttamista, ehdotusta OTIFin pitkän aikavälin strategiaksi, oikeudellisten välineiden seurantaa ja arviointia sekä YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) alaisuudessa toimivan, yhdenmukaistettua rautatielainsäädäntöä käsittelevän asiantuntijaryhmän toimintaa. 2.Ehdotuksen tausta 2.1.Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus (COTIF) COTIF-yleissopimuksella säännellään OTIFin toimintatapaa, tavoitteita, tehtäviä, suhteita sen jäseniin ja yleisesti sen toimintaa. Yleissopimuksen osapuolina on 51 maata, joihin kuuluu myös 25 EU:n jäsenvaltiota eli kaikki lukuun ottamatta Kyprosta ja Maltaa. Myös Euroopan unioni on ollut 1. heinäkuuta 2011 alkaen yleissopimuksen osapuoli. COTIF sisältää varsinaisen yleissopimuksen ja seitsemän liitettä, jotka ovat erottamaton osa yleissopimusta ja joilla vahvistetaan yhdenmukaistettu rautatielainsäädäntö eli tekniset ja toiminnalliset vaatimukset sekä mallisopimukset matkustajien ja tavaroiden kuljettamiselle (liite A: Sopimus matkustajien kansainvälisestä rautatiekuljetuksesta – CIV; liite B: Sopimus tavaran kansainvälisestä rautatiekuljetuksesta – CIM; liite C: Vaarallisten aineiden kansainvälinen rautatiekuljetus – RID; liite D: Sopimus vaunujen käytöstä kansainvälisessä rautatieliikenteessä – CUV; liite E: Sopimus infrastruktuurin käytöstä kansainvälisessä rautatieliikenteessä – CUI; liite F: Yhtenäiset säännökset kansainvälisessä liikenteessä käytettäväksi tarkoitetun rautatiekaluston teknisten normien vahvistamisesta ja yhtenäisten teknisten määräysten hyväksymisestä – APTU; liite G: Yhtenäiset säännökset kansainvälisessä liikenteessä käytettäväksi tarkoitetun rautatiekaluston teknisestä hyväksymisestä – ATMF). 2.2.Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) välinen sopimus Neuvosto antoi 16. kesäkuuta 2011 neuvoston päätöksen 2013/103/EU Euroopan unionin liittymistä 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen (COTIF), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, koskevan Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä. Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2011. Neuvoston päätökseen 2013/103/EU sisältyvät unionin julistus toimivallan käytöstä (liite I) sekä neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission sisäiset järjestelyt OTIFin menettelyissä (liite III). 2.3.OTIFin yleiskokous Yleiskokous on OTIFin korkein päätöksentekoelin. Se pitää sääntömääräisen istunnon kolmen vuoden välein. Se voi myös pitää ylimääräisiä istuntoja. Yleiskokous tekee päätökset yleissopimuksen muuttamista koskevista ehdotuksista. Tapauksesta riippuen muutosten hyväksyminen edellyttää, että joko kaksi kolmasosaa tai puolet sopimuspuolista hyväksyy ne. Yleiskokouksen viimeisin sääntömääräinen istunto pidettiin syyskuussa 2018. Unioni ja/tai sen jäsenvaltiot osallistuvat tähän prosessiin toimivaltansa, yleiskokouksen työjärjestyksen sekä unionin liittymisestä COTIF-yleissopimukseen tehdyn sopimuksen mukaisesti. Yleiskokous on päätösvaltainen, kun enemmistö tai kaksi kolmasosaa OTIFin äänioikeutetuista sopimuspuolista ovat edustettuina äänestyshetkellä. 2.4.OTIFin yleiskokouksen suunniteltu päätös Yleiskokouksen 15. istunnossa aiotaan hyväksyä tiettyjä säädöksiä ja hallinnollisia päätöksiä, joilla on vaikutusta OTIFin toimintaan. Yleiskokous –keskustelee pääsihteerin ehdotuksesta laatia OTIFille pitkän aikavälin strategia, ja se saattaa päättää seuraavista vaiheista ja toimista; –harkitsee mahdollisuutta yhdistää oikeudellisten asiantuntijoiden neuvoa-antava työryhmä ja tilapäinen yhteistyökomitea yhdeksi oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäiseksi komiteaksi, ja se saattaa päättää tästä; –harkitsee päätösehdotusta OTIFin oikeudellisten välineiden seurannasta ja arvioinnista ja saattaa hyväksyä sen; –saattaa päättää muodostaa OTIFin näkemyksen UNECEn aloitteeseen yhdenmukaistetusta rautatielainsäädännöstä ja erityisesti kahdesta vaihtoehtoisesta lähestymistavasta rautatielainsäädännön maailmanlaajuiseen yhdenmukaistamiseen;

–hyväksynee pääsihteerin valintaa ja palvelussuhteen ehtoja koskevan sääntöehdotuksen; –harkitsee ehdotuksia yleiskokouksen työjärjestyksen muuttamiseksi ja saattaa hyväksyä ne. Yleiskokous päättää myös OTIFin pääsihteerin valinnasta, hallintokomitean jäsenten valinnasta ja talousarviokehyksestä. 3.Unionin puolesta otettava kanta Esityslistan kohta 7 – OTIFin pitkän aikavälin strategia Pääsihteeri tiedottaa yleiskokoukselle ehdotuksesta laatia OTIFille pitkän aikavälin strategia kaksivuotisen työohjelman täydennykseksi. Pääsihteeri lähetti 25. tammikuuta 2021 kiertokirjeen kuullakseen OTIFin jäseniä (myös EU:ta) OTIFin pitkän aikavälin strategiaa koskevasta ehdotusluonnoksesta. Alkuperäisenä tarkoituksena oli esittää kuulemisen tulokset huomioon ottava tarkistettu ehdotus hyväksyttäväksi yleiskokouksen 15. istunnossa syyskuussa 2021. Komissio toimitti EU:n panoksen OTIFin sihteeristölle 17. maaliskuuta 2021. Se suhtautui aloitteeseen myönteisesti mutta ilmaisi mielipiteenään, että strategialuonnosta ei ole kehitetty riittävän pitkälle, jotta se olisi valmis hyväksyttäväksi 15. yleiskokouksessa. Unioni huomautti, että tarvitaan lisää tausta-analyysiä ja keskustelua asiantuntijatasolla, jotta OTIFille voidaan laatia vankka ja tarkoituksenmukainen pitkän aikavälin strategia-asiakirja. Lähtökohtana olisi oltava kansainvälisen rautatieliikenteen nykytilanteen analyysi, jossa kartoitetaan myös nykyiset ja uudet haasteet ja otetaan huomioon asiaan liittyvät oikeudelliset, taloudelliset, ympäristöä koskevat ja teknologiset seikat. Pääsihteerin 15. yleiskokousta varten laatimassa kokousasiakirjassa esitetään yhteenveto kuulemisen tuloksista. Siinä todetaan muun muassa, että olisi liian aikaista tehdä lopullinen päätös pitkän aikavälin strategiaehdotuksesta tässä vaiheessa, ja ehdotetaan, että keskustelua OTIFissa ja sen ulkopuolella jatketaan ja lisätään. Pitkän aikavälin strategiaa koskeva uusi tarkistettu ehdotus toimitettaisiin hyväksyttäväksi seuraavassa yleiskokouksessa, joka on määrä pitää syksyllä 2024. Ehdotus 15. yleiskokouksessa tehtäväksi päätökseksi on linjassa unionin kuulemismenettelyn aikana esittämien yleisten huomautusten kanssa, joten sitä olisi kannatettava. Unionin kannan OTIFin puitteissa tästä asiasta käytävissä jatkokeskusteluissa olisi oltava seuraavien asioiden varmistaminen: –OTIFin pitkän aikavälin strategia on johdonmukainen Euroopan ja Aasian yhteyksiä koskevan EU:n strategian ja asian kannalta merkityksellisten EU:n rautatieliikennepoliittisten tavoitteiden kanssa, mukaan lukien rautatiealan meneillään oleva ja tuleva kehitys taloudellisten ja yhteiskunnallisten muutosten vaikutuksesta (esim. vihreä siirtymä ja digitaalinen siirtymä, globalisaatio). –OTIFin pitkän aikavälin strategisten tavoitteiden muotoilu kattaa asianmukaisesti järjestön tavoitteet, jotka on vahvistettu COTIF-yleissopimuksen 2 artiklassa, eikä se johda uusien tavoitteiden lisäämiseen OTIFille ja/tai olemassa olevien tavoitteiden sellaiseen tulkintaan, joka merkitsisi OTIFin toimivallan laajentamista. –Pitkän aikavälin strategian mahdolliset vaikutukset OTIFin organisaatioon ja resursseihin arvioidaan ja dokumentoidaan osana tarkistettua luonnosta koskevaa ehdotusta. –Yleiskokouksen hyväksyttyä strategian sen täytäntöönpanossa käytetään ensisijaisesti COTIF-yleissopimuksen mukaisia olemassa olevia välineitä ja menettelyjä (työohjelma, talousarvio, toimintakertomukset, toimielinten toiminta jne.). Esityslistan kohta 8, a) Raportti tilapäisen yhteistyökomitean ja oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän toiminnasta Yleiskokoukselle tiedotetaan tilapäisen yhteistyökomitean ja oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän toiminnasta vuosina 2019–2021 (SG-21018-AG 15/8.1). Se tarkastelee pääsihteerin ehdotusta yhdistää nämä kaksi elintä yhdeksi oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäiseksi komiteaksi. OTIFin institutionaalinen rakenne määritellään COTIF-yleissopimuksen III osassa (Rakenne ja toiminta). Yleissopimuksen 13 artiklassa määritellään OTIFin toimielimet, jotka ovat yleiskokous, hallintokomitea, tarkistuskomissio, vaarallisten aineiden kuljetusten asiantuntijakomissio (RID-asiantuntijakomissio), rautatieliikenteen helpottamista käsittelevä komissio, teknisten kysymysten asiantuntijakomissio sekä pääsihteeri. Artiklan 2 §:ssä määrätään, että ”yleiskokouksen päätöksellä voidaan väliaikaisesti perustaa muita komissioita erityistehtäviä varten”. Tämän perusteella pääsihteerin ehdotus oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäisen komitean perustamisesta ei muuttaisi OTIFin institutionaalista rakennetta. Pääsihteerin esittämässä raportissa todetaan, että tilapäinen yhteistyökomitea ja oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmä ovat täyttäneet tehtävänsä ja osoittaneet arvonsa OTIFin lainsäädäntötyössä ja kansainvälisen yhteistyön vahvistamisessa. Huhtikuussa 2021 pidetyissä 4. istunnoissaan nämä kaksi elintä sopivat yhteisestä ehdotuksesta, jonka mukaan niiden työ organisoidaan jatkossa toisin perustamalla yksi tilapäinen komitea, jotta voidaan vähentää hallinnollista rasitusta. Uudelleenjärjestelyä koskeva ehdotus on relevantti ja tarkoituksenmukainen. Tilapäisen yhteistyökomitean ja oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän neljässä istunnossa todettiin, että kumpaankin kokoukseen osallistuivat yleensä samat OTIFin jäsenten edustajat. Lisäksi OTIFin toiminnassa useimmilla kansainvälisen tason yhteistyötä edellyttävillä kysymyksillä on vahva oikeudellinen ulottuvuus. Uuden oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäisen komitean perustaminen vähentäisi tehokkaasti OTIFin sihteeristön hallinnollista rasitetta mutta myös vahvistaisi OTIFin valmiuksia parantaa COTIF-yleissopimuksen soveltamista ja edistää kansainväliseen rautatieliikenteeseen liittyvien uusien haasteiden ratkaisemista maailmanlaajuisesti (ks. esityslistan kohta 8 d).

Sen vuoksi ehdotusta olisi kannatettava, ottaen kuitenkin seuraavaksi mainitut seikat. Uuden tilapäisen komitean ehdotettu toimeksianto kattaa asianmukaisesti tilapäisen yhteistyökomitean ja oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän toimeksiannot yhtä elementtiä lukuun ottamatta. Yleiskokouksen 13. istunnossa päätettiin, että tilapäisen yhteistyökomitean on koordinoitava toimintaansa COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 §:ssä määriteltyjen toimielinten kanssa (eli yleiskokous, hallintokomitea, tarkistuskomissio, vaarallisten aineiden kuljetusten asiantuntijakomissio, rautatieliikenteen helpottamista käsittelevä komissio, teknisten kysymysten asiantuntijakomissio sekä pääsihteeri). Tämä elementti puuttuu päätösehdotuksen tekstistä. Pääsihteeri ehdottaa, että vaarallisten aineiden kuljetusten asiantuntijakomissio ja teknisten kysymysten asiantuntijakomissio valtuutettaisiin tekemään yksinomaisesti toimivaltansa puitteissa päätöksiä yhteistyöstä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa ja tiedottamaan oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäiselle komitealle kansainvälistä yhteistyötä koskevista toimistaan ja tarvittaessa koordinoimaan näitä toimia sen kanssa. Unioni voi tukea tätä elementtiä. On kuitenkin tärkeää ja tarpeellista, että myös oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäinen komitea itse koordinoi toimintaansa OTIFin muiden pysyvien toimielinten kanssa. Koska tilapäinen komitea voidaan perustaa vain väliaikaisesti, on tarpeen määritellä yleiskokouksen 15. istunnossa annettavan toimeksiannon kesto (joko kolme tai kuusi vuotta). Jotta yleiskokous voisi helpommin seurata sen toimintaa, vaikuttaa paremmalta ratkaisulta, jos uusi tilapäinen komitea perustettaisiin ensin kolmivuotiskaudeksi, joka voidaan tarvittaessa uusia. Unionin olisi kannatettava päätösehdotuksen hyväksymistä edellyttäen, että oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäisen komitean toimeksianto määritetään ensin enintään kolmeksi vuodeksi ja että siihen sisältyy vaatimus koordinoida sen toimintaa COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 §:ssä määriteltyjen toimielinten kanssa. Esityslistan kohta 8 b – Oikeudellisten välineiden seuranta ja arviointi Oikeudellisten asiantuntijoiden neuvoa-antava työryhmä on valmistellut päätösehdotuksen oikeudellisten välineiden seurannasta ja arvioinnista sekä siihen liittyvät selittävät huomautukset. Päätösehdotus sisältää OTIFin oikeudellisten välineiden seurannan ja arvioinnin organisointia ja täytäntöönpanoa koskevat säännökset (soveltamisala, suunnittelu ja priorisointi, yhteistyö, tiedonkeruu, arviointi ja jatkotoimet) OTIFin vuosien 2020–2021 työohjelman tavoitteiden mukaisesti. Oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmä tarkasteli työsuunnitelmansa mukaisesti useita COTIF-yleissopimuksen oikeudellisen kehyksen seuranta- ja arviointikäytäntöjen laadinnassa merkityksellisiä kysymyksiä. Se laati säännöistä luonnoksen sihteeristön valmisteleman ehdotuksen pohjalta ja keskusteli siitä kohta kohdalta. Se viimeisteli päätösehdotuksen ja siihen liittyvät selittävät huomautukset 4. istunnossaan toimitettavaksi yleiskokoukselle hyväksyttäväksi tämän 15. istunnossa. Ehdotetulla päätöksellä luodaan puitteet COTIF-yleissopimuksen 2 artiklan 1 §:n e kohdan mukaiselle OTIFin tehtävälle valvoa kaikkien järjestön puitteissa annettujen säännösten ja suositusten soveltamista ja täytäntöönpanoa ja mahdollistetaan sen toteuttaminen. Tätä varten ehdotetussa päätöksessä asetetaan OTIFin pääsihteerille ja toimielimille erityisesti seuraavat erityisvaatimukset: pääsihteerin on järjestelmällisesti seurattava ja arvioitava yleissopimuksen täytäntöönpanoa (päätösluonnoksen 2 artiklan 1 §); OTIFin elimille annetaan oikeus tehdä tietyn oikeudellisen välineen soveltamisen seurantaa ja arviointia koskevia aloitteita toimivaltansa tai kyseisen välineen määräysten puitteissa. Pääsihteeri voi tehdä minkä tahansa oikeudellisen välineen seurantaa ja arviointia koskevia aloitteita (päätösluonnoksen 1 artiklan 2 §); OTIFin jäsenten on tehtävä yhteistyötä pääsihteerin kanssa ja toimitettava kaikki tarvittavat tiedot oikeudellisten välineiden seurantaa ja arviointia varten (päätösluonnoksen 4 artiklan 1 §). Unionin olisi kannatettava sitä, että yleiskokous hyväksyy päätöksen oikeudellisten välineiden seurannasta ja arvioinnista sekä selittävät huomautukset. Esityslistan kohta 8 c – Yleiskokouksen työjärjestyksen muuttaminen osallistumisen ja edustuksen osalta (valtakirjat) Oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmä on valmistellut yleiskokouksen käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi muutosehdotukset valtakirjoja koskevien yleiskokouksen työjärjestyksen määräysten (4–7 artikla) parantamiseksi ja selventämiseksi. Ehdotetut muutokset ovat luonteeltaan täysin hallinnollisia, ja niiden tarkoituksena on parantaa menettelyä, koska koskee yleiskokoukseen osallistuvien OTIFin jäsenten valtakirjoja ja edustus- ja äänestysvaltuuksia. Unionin olisi kannatettava sitä, että yleiskokous hyväksyy työjärjestyksensä 4–7 artiklan muutokset sekä niitä koskevat selittävät huomautukset. Esityslistan kohta 8 d – Yhdenmukaistettua rautatielainsäädäntöä koskeva UNECEn aloite Asia koskee rautatielainsäädännön yhdenmukaistamista Euraasian kansainvälistä liikennettä varten. Tätä lainsäädäntöä hallinnoidaan tällä hetkellä kahden erillisen järjestelyn kautta: –COTIF-yleissopimus, jota hallinnoi valtioiden välinen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestö (OTIF) ja johon osallistuu 51 valtiota (mukaan lukien 25 EU:n jäsenvaltioita ja vuodesta 2011 alkaen Euroopan unioni); –kansainvälistä rautatieliikennettä koskeva SMGS-sopimus, jota hallinnoi rautatieliikenteen yhteistyöjärjestö Organisation for Co-operation of Railways (OSJD) ja johon osallistuu 29 valtiota, mukaan lukien 9 EU:n jäsenvaltioita Itä-Euroopasta. OTIFin säännöt kattavat kaikentyyppiset kansainvälistä rautatieliikennettä koskevat sopimukset, mukaan lukien tavaroiden kuljetus, matkustajien kuljetus, vaarallisten aineiden kuljetus, infrastruktuurin käyttö ja vaunujen käyttö. OTIFin sääntöihin sisältyy myös turvallisuus- ja yhteentoimivuusvaatimuksia. Venäjä, Kiina ja useimmat Keski-Aasian maat ovat vuonna 1956 perustetun OSJD:n jäseniä, ja kaikkien sopimusten, jotka koskevat kansainvälisiä tavarakuljetuksia rautateitse näiden maiden kautta, on oltava OSJD:n sääntöjen mukaisia. Tämän vuoksi Euroopan ja Kiinan välistä rautateiden tavaraliikennettä harjoittavien rahtaajien ja rautatieyritysten on tehtävä kaksi erillistä sopimusta, jotka perustuvat kahteen eri oikeudelliseen ja vastuujärjestelmään. Tätä pidetään esteenä kasvavalle rautatieliikenteelle Euroopan ja Aasian välillä sekä rautatieliikenteen kilpailukyvylle tämäntyyppisessä liikenteessä. Yhdenmukaistettua rautatielainsäädäntöä koskevalla UNECEn aloitteella pyritään ratkaisemaan nämä ongelmat. Se käynnistettiin vuonna 2011 yhdenmukaistettua rautatielainsäädäntöä käsittelevän asiantuntijaryhmän muodossa. Ryhmän tehtävänä oli kehittää lähestymistapa rautatielainsäädännön yhdenmukaistamiseksi, jotta voitaisiin parantaa Euroopan ja Aasian välisen rautateiden tavaraliikenteen kilpailukykyä. Ryhmässä oli asiantuntijoita Venäjältä, Sveitsistä, Turkista, useista EU:n jäsenvaltioista, Euroopan komissiosta (tarkkailijana) sekä asianomaisista kansainvälisistä rautatiejärjestöistä ja -yrityksistä (kuten OTIF, OSJD, kansainvälinen rautatieliikennekomitea (CIT), Venäjän rautatiet, Deutsche Bahn, PKP Cargo). Viimeisimmällä toimikaudellaan (2018–2021) asiantuntijaryhmän oli tarkoitus laatia oikeudellisesti sitova väline, jossa otetaan huomioon aiempien toimikausien aikana laadittu ehdotus tavarankuljetussopimuksia koskeviksi yhdenmukaistetun rautatielainsäädännön säännöksiksi. Ryhmä ei kuitenkaan onnistunut saavuttamaan yksimielisyyttä kahden vastakkaisen lähestymistavan välisten erojen vuoksi. EU:n asiantuntijat kannattavat pragmaattista ja vaiheittaista lähestymistapaa, jonka ensimmäinen vaihe olisi tehdä yhdenmukaistetun rautatielainsäädännön mukaisia kuljetussopimuksia koskeva yleissopimus (samaan tapaan kuin kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehty yleissopimus (CMR)), joka voisi olla olemassa samanaikaisesti OTIFin ja OSJD:n asiaa koskevien sääntöjen kanssa. Tämän lähestymistavan tueksi komissio toimitti huhtikuussa 2019 analyysiasiakirjan, johon suurin osa asiantuntijoista suhtautui myönteisesti ja jota he kannattivat. Sen sijaan Venäjä toivoisi sellaista maailmanlaajuista puiteyleissopimusta, joka kattaisi rautatielainsäädännön kokonaisuudessaan eli OTIFin sääntöjen koko nykyisen soveltamisalan sekä monia EU:n rautatiesäännöstön aloja. Tässä lähestymistavassa sekä OTIF että OSJD lakkautettaisiin ja tilalle perustettaisiin uusi, vielä tarkemmin määrittelemätön YK:n erityisjärjestö. Asiantuntijaryhmä toimittaa marraskuussa 2021 emoelimelleen rautatieliikenteen työryhmälle (SC.2) raportin, jossa se katsoo saaneensa tehtävänsä päätökseen syyskuussa 2020 ja tammikuussa 2021 järjestettyjen lisäkokoustensa jälkeen.

Asiantuntijaryhmä päätti esittää erityisesti yhden tulosasiakirjan, joka on otsikoitu ”Convention on the contract for international carriage of goods by rail as a first Convention of a system of Unified Railway Law Convention”. Vaikka siinä esitetään sääntöjä johdanto-osasta aineellisiin määräyksiin ja loppumääräyksiin, jotka muodostavat yhdessä luonnoksen yhdenmukaistetun rautatielainsäädännön mukaisia kuljetussopimuksia koskevaksi yleissopimukseksi, asiantuntijaryhmä ei kyennyt saavuttamaan niistä täyttä yksimielisyyttä eikä siten viimeistelemään niitä, koska se ei pystynyt ratkaisemaan erimielisyyttä seuraavista lähestymistavoista: “5. (…) Lähestymistapa A – luodaan yhtenäiset säännöt rautatieliikenteelle Euroopan ja Aasian välisillä liikennekäytävillä alueilla, joilla toimiala tarvitsee niitä kiireesti, – toisin sanoen kuljetussopimus – joka ei kuitenkaan vaikuta kahteen nykyiseen rautatieorganisaatioon eikä kummankaan alueella tapahtuviin tavarakuljetuksiin sovellettaviin oikeudellisiin sääntöihin (varsinkaan CIM- ja SMGS-sääntöihin) (rajapintalaki). ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 sisältää kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan sopimukseen sovellettavan oikeudellisen järjestelmän, jonka katsotaan toimivan rajapintalakina. Se voitaisiin hyväksyä virallisesti yleissopimuksena nopeasti, minkä jälkeen se helpottaisi tavarakuljetuksia Euroopan ja Aasian välisillä liikennekäytävillä ja vastaisi sekä rautatieliikenteen harjoittajien että asianomaisen toimialan tarpeita; sekä Lähestymistapa B – luodaan yhdet yhtenäiset oikeudelliset säännöt kaikelle rajat ylittävälle rautatieliikenteelle Euroopan ja Aasian alueella. Säännöillä korvataan nykyiset CIM- ja SMGS-järjestelyt, ja ne otetaan käyttöön vasta, kun kaikki liitteet (esim. infrastruktuuri, liikkuva kalusto, vaunulainsäädäntö, vaarallisten aineiden kuljetus jne.) on neuvoteltu ja hyväksytty. Toimiala ei tarvitse kiireesti kolmatta oikeudellista järjestelmää, koska CIM-/SMGS-rahtikirja tarjoaa saumattomia rautatietoimituksia. ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 ei vastaa tätä lähestymistapaa. (...). 6. Jos noudatettaisiin lähestymistapaa A, URLCoC-yleissopimus olisi laadittu ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3:n pohjalta siten, että se toimisi eräänlaisena kansainvälisenä rajapintalakina, jota sovellettaisiin vapaaehtoispohjalta välittömästi sopimuspuolten rautatiekuljetuksiin Euroopan ja Aasian liikennekäytävillä. Se ei vaikuttaisi COTIF-/CIM-yleissopimukseen eikä SMGS-sopimukseen. 7. Jos noudatettaisiin lähestymistapaa B, voitaisiin laatia yhdenmukaistettu rautatielainsäädäntö (URL) ainoaksi Euroopan ja Aasian välistä rautatieliikennettä koskevien oikeudellisten sääntöjen kokoelmaksi, joka korvaisi CIM- ja SMGS-säännöt hyväksymisensä jälkeen. Tämä olisi kuitenkin jäänyt asiantuntijaryhmän toimeksiannon ulkopuolelle. Kuljetussopimusta koskevan yleissopimuksen viimeistelyä lukuun ottamatta työryhmä pyytää ainoastaan yksilöimään muita rautateiden kansainvälisen tavaraliikenteen kannalta merkityksellisiä kysymyksiä. 8. Edellä esitetyn perusteella asiantuntijaryhmä pyytää rautatieliikenteen työryhmää (SC.2) tarkastelemaan näitä kahta lähestymistapaa.” OTIFiin mahdollisesti kohdistuvien vaikutusten vuoksi OTIFin 13. yleiskokous antoi oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän tehtäväksi tarkastella yhdenmukaistettua rautatielainsäädäntöä koskevaa UNECEn aloitetta. Oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmä pani neljännessä kokouksessaan merkille OTIFin sihteeristön laatiman rautatielainsäädännön yhdenmukaistamista koskevan raportin päivitetyn version. Työryhmä keskusteli edellä kuvatuista kahdesta lähestymistavasta ja totesi seuraavaa: ”Rajapintalaki, jolla olisi rajapintoja COTIFin/CIM:n ja SMGS:n kanssa, ei olisi ristiriidassa eikä päällekkäinen COTIFin kanssa edellyttäen, että rajapintalain tarkoituksena on välttää ristiriidat CIM- ja SMGS-sääntöjen kanssa ja täyttää aukko kansainvälisiä kuljetuksia koskevissa kansainvälisissä säännöissä silloin, kun CIM- ja SMGS-sääntöjä ei voida soveltaa koko matkan ajan (Euroopan ja Aasian välinen liikenne). Yhtenäiset oikeudelliset säännöt, joita sovelletaan kaikkeen rajat ylittävään rautatieliikenteeseen Euroopan ja Aasian alueella ja joilla korvataan nykyiset OTIFin ja OSJD:n oikeudelliset järjestelmät, ovat ristiriidassa COTIFin kanssa ja menevät päällekkäin sen kanssa. Tällaista yhtenäistä järjestelmää voitaisiin kehittää ainoastaan OSJD:n ja OTIFin ja niiden jäsenten selkeällä poliittisella sitoutumisella ja osallistumisella. Tämä lähestymistapa johtaisi myös kahden testatun ja luotettavan oikeudellisen järjestelmän (COTIF/CIM ja SMGS) hylkäämiseen sekä OTIFin ja OSJD:n purkamiseen.” Tämän perusteella OTIFin pääsihteeri ehdottaa, että yleiskokous (1)panee merkille pääsihteerin raportin ja oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän päätelmät mahdollisista lähestymistavoista rautatielainsäädännön yhdenmukaistamiseen; (2)tukee COTIFin/CIM:n ja SMGS:n välisen rajapintalain muodostamista ja hyväksymistä rautateiden kansainvälisen tavaraliikenteen helpottamiseksi Euroopan ja Aasian välillä edellyttäen, että tämä rajapintalaki ei saa olla ristiriidassa CIM- ja SMGS-sääntöjen kanssa; (3)ohjeistaa pääsihteerin osallistumaan edelleen UNECEn työhön rautatielainsäädännön yhtenäistämistä koskevan hankkeen parissa ja antamaan tilapäiselle oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön komitealle tehtäväksi seurata UNECEn hanketta, joka koskee rautatielainsäädännön yhdenmukaistamista; (4)toistaa 13. istunnossa tehdyn päätöksen, jossa yleiskokous toteaa, että sen on tehtävä etukäteen päätös osallistumisesta sellaisten kansainvälistä rautatielainsäädäntöä koskevien uusien tekstien valmisteluun, joiden soveltamisala ja tavoitteet voivat olla ristiriidassa COTIF-yleissopimuksen soveltamisalan ja OTIFin tavoitteiden kanssa tai osittain niiden kanssa yhteneväiset. UNECEn rautatieliikenteen työryhmän marraskuussa 2021 pidettävää 74. kokousta silmällä pitäen on tärkeää, että OTIF vahvistaa selkeän kannan yhdenmukaistettua rautatielainsäädäntöä (URL) koskevaan aloitteeseen. Ehdotetun päätöksen osatekijät ovat yhteneväiset ja tukevat lähestymistapaa, jota EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijat kannattavat yhdenmukaistettua rautatielainsäädäntöä koskevassa UNECEn asiantuntijaryhmässä. Sen vuoksi unionin olisi tuettava ehdotetun päätöksen kaikkia neljää edellä lueteltua osatekijää. Esityslistan kohta 9 – Pääsihteerin valintaa ja palvelussuhteen ehtoja koskevat säännöt 13. yleiskokous kehotti hallintokomiteaa tarkastelemaan rakenteellista ratkaisua väliaikaisen pääsihteerin nimittämiseksi ja laatimaan pääsihteerin valintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Hallintokomitea pyysi helmikuussa 2019 pitämässään 130. istunnossa oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmää tarkastelemaan väliaikaisen pääsihteerin nimittämistä ja pääsihteerin valintaa sekä tekemään ehdotuksia näiden kahden kysymyksen ratkaisemiseksi. Sihteeristö ehdotti OTIFin parhaiden kansainvälisten käytäntöjen ja kokemusten perusteella oikeudellisesti sitovan välineen hyväksymistä. Yleiskokouksen olisi päätettävä tällaisista säännöistä ja hyväksyttävä ne. Oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmä valmisteli sääntöehdotuksen pääsihteerin valinnasta ja palvelussuhteen ehdoista sekä niitä koskevat selittävät huomautukset. Lisäksi työryhmä valmisteli ehdotuksen yleiskokouksen työjärjestyksen muuttamiseksi (pääsihteerin valinnan osalta) selittävine huomautuksineen.

Esityslistan tämän kohdan tärkein asiakirja on ”Sääntöehdotus pääsihteerin valinnasta ja palvelussuhteen ehdoista” (asiakirjan SG-21022-AG 15/9 liite 1). Se muodostaa kattavan oikeudellisen kehyksen kaikille asiaa koskeville keskeisille näkökohdille (valintaperiaatteet, pätevyysvaatimukset, hakumenettely, hakemukset, ansioluettelot, todistus hyvästä terveydentilasta, hakemusten jättäminen ja käsittely, läpinäkyvyys, äänestäminen, palveluehdot, viran täyttäminen). Siinä säädetään myös nk. ehdokasfoorumista, jolla tarkoitetaan epävirallista tapaamista ehdokkaiden esittelyä varten. Hallintokomitean on kutsuttava ehdokasfoorumi koolle vähintään neljä viikkoa ennen sitä yleiskokouksen istuntoa, jossa vaalit on määrä järjestää. Ehdotuksen perustelut esitetään selittävissä huomautuksissa: ”1. Yleissääntönä on, että jäsenvaltioiden preferensseistä ehdokkaiden suhteen päätetään ennen yleiskokousta, joten sekä ehdokkaille että jäsenille on annettava tilaisuus kokoontua ennen yleiskokousta. (…) 3. Ehdokasfoorumi tarjoaa kaikille ehdokkaille tasaveroisen tilaisuuden esittää näkemyksensä ja visionsa kaikille OTIFin jäsenille vähintään useita viikkoja ennen yleiskokousta. Sen lisäksi, että foorumi antaisi kaikille ehdokkaille enemmän näkyvyyttä, se antaisi myös jäsenille harkinta-aikaa ja aikaa kuulemisiin ennen vaaleja. 4. Foorumin olisi koostuttava kaikkien ehdokkaiden esittelyistä, minkä jälkeen heille voi esittää kysymyksiä ja vastauksia. (…) 7. Ottaen huomioon prosessin arkaluonteisuuden ja hakijoiden ihmisarvon kunnioittamisen sekä hakijoiden ja jäsenten suoran vuorovaikutuksen varmistamisen, osallistuminen rajoitetaan vain jäseniin.” Yleisesti ottaen sääntöehdotus parantaisi OTIFin pääsihteerin vaaliprosessin tehokkuutta ja läpinäkyvyyttä. Oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän neuvotteluissa käytiin kuitenkin intensiivistä keskustelua kielivaatimuksia koskevasta säännöksestä osana OTIFin pääsihteerin viran hakijoilta edellytettäviä pätevyysvaatimuksia (sääntöehdotuksen 5 artiklan c kohta), jossa todetaan seuraavaa: ”Englannin kielen ja ainakin yhden muun OTIFin työkielen (ranska tai saksa) taito. Yhdessä kielessä edellytetään taitavan kielenkäyttäjän tasoa ja toisessa kielessä itsenäisen kielenkäyttäjän tasoa kieliä koskevan yhteisen eurooppalaisen viitekehyksen (CEFR) mukaisesti maailmanlaajuisella tasolla.” Toisin kuin pätevyysvaatimuksissa, joita sovellettiin aikaisemmin OTIFin pääsihteerin viran hakijoihin (OTIFin kaikkien kolmen työkielen taito, kyky laatia helposti ja sujuvasti asiakirjoja yhdellä työkielistä), sääntöehdotuksessa korostetaan nimenomaisesti englannin kielen taitoa. Lisäksi edellytetään taitoa vain kahdessa OTIFin kolmesta työkielestä. Selittävissä huomautuksissa todetaan seuraavaa: ”Muiden kielten ja ennen kaikkea OTIFin kolmannen työkielen taito on kuitenkin etu. Lisäksi on huomattava, että englantia käytetään pääsääntöisesti ulkoisissa kokouksissa (toisin kuin OTIFin sisäisissä kokouksissa) ja ulkoisessa viestinnässä.” Edellä esitetystä selityksestä huolimatta kyseinen säännös ei vaikuta olevan yhdenmukainen COTIF-yleissopimuksen 1 artiklan 6 kohdan kanssa, jossa todetaan seuraavaa: ”Organisaation työkielet ovat englanti, ranska ja saksa. Yleiskokous voi ottaa käyttöön muita työkieliä.” Edellisissä vuoden 2019 vaaleissa oli viisi ensiluokkaista ehdokasta, jotka edustivat eri kansallisuuksia (ranska, saksa, italia, hollanti, italia), mikä osoittaa, ettei voida näyttää toteen, että aikaisemmin sovelletut kielitaitovaatimukset – OTIFin kaikkien kolmen työkielen taito ja kyky kirjoittaa helposti ja sujuvasti jollakin näistä työkielistä – olisivat estäneet erittäin pätevien ammattilaisten hakemista OTIFin pääsihteerin virkaan. Komissio katsoo, että unionin olisi tuettava pääsihteerin valintaa ja palvelussuhteen ehtoja koskevan sääntöehdotuksen hyväksymistä, mutta se pyytää, että 5 artiklaa (pätevyysvaatimukset) muutetaan, jotta vältetään kaikenlainen syrjintä OTIFin kolmen työkielen välillä. Unionin olisi myös tuettava selittävien huomautusten hyväksymistä sellaisina kuin ne ovat muutettuina istunnossa säännön 5 artiklaan ehdotetun muutoksen osalta. Unionin olisi myös tuettava pääsihteerin valintaan ja palvelussuhteen ehtoihin liittyvien yleiskokouksen työjärjestyksen 10 ja 22 artiklaan tehtävien muutosten hyväksymistä sekä selittävien huomautusten hyväksymistä. Esityslistan kohta 10 – Yleiskokouksen työjärjestyksen muuttaminen Kuten esityslistan kohdissa 8 c ja 9 todetaan, yleiskokous päättää ehdotuksista työjärjestyksensä muuttamiseksi. Yleiskokouksen työjärjestyksen 27 artiklan mukaisesti konsolidoitu toisinto työjärjestyksen kaikista muutoksista olisi toimitettava yleiskokouksen tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi. Konsolidoitu ehdotus yleiskokouksen työjärjestyksen muuttamiseksi esitetään kokousasiakirjan SG-21024-AG 15/10 liitteessä 1. Se sisältää myös joitakin toimituksellisia korjauksia tiettyjen asiakirjojen saksankieliseen tekstiin (SG-21022-AG 15/9, liite 4). Siinä ehdotetaan myös, että työjärjestyksen 28 artiklaa ”Voimaantulo” muutetaan siten, että se tulee voimaan ensimmäisenä päivänä yleiskokouksen 15. istunnon jälkeen. Esityslistan kohdissa 8 c ja 9 esitettyjen kantojen mukaisesti unionin olisi kannatettava yleiskokouksen työjärjestyksen 4–7, 10, 22 ja 28 artiklaan tehtävien muutosten hyväksymistä ja niitä koskevien selittävien huomautusten hyväksymistä. 4.Oikeusperusta 4.1.Menettelyllinen oikeusperusta 4.1.1.Periaatteet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”. Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”. 4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa OTIFin yleiskokous on sopimuksella perustettu elin, sillä se on perustettu kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevalla yleissopimuksella (COTIF). Päätökset, jotka OTIFin yleiskokouksen on määrä antaa, ovat päätöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, niin kuin edellisessä jaksossa selitettiin. Suunnitelluilla päätöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää. Suunnitellun päätöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät rautatieliikenteeseen. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artikla. 4.3.Päätelmät Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa. 5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen Koska OTIFin 15. yleiskokouksen päätöksellä ei muuteta COTIF-yleissopimusta tai sen liitteitä, päätöstä ei tarvitse julkaista sen hyväksymisen jälkeen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2021/0271 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) 15. yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1)Unioni on liittynyt 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, jäljempänä ’COTIF-yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 2013/103/EU. (2)OTIFin yleiskokous, jäljempänä ’yleiskokous’, perustettiin COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. (3)Unioni osallistuu yleiskokoukseen COTIF-yleissopimuksen, yleiskokouksen työjärjestyksen ja unionin COTIF-yleissopimukseen liittymistä koskevan sopimuksen määräysten mukaisesti. (4)Yleiskokouksen odotetaan 28 ja 29 päivänä syyskuuta 2021 pidettävässä 15. istunnossaan päättävän OTIFia koskevan pitkän aikavälin strategian laatimisesta; pääsihteerin valintaa ja palvelussuhteen ehtoja koskevasta sääntöehdotuksesta; ehdotuksesta yhdistää oikeudellisten asiantuntijoiden neuvoa-antava työryhmä ja tilapäinen yhteistyökomitea yhdeksi oikeudellisten asioiden ja kansainvälisen yhteistyön tilapäiseksi komiteaksi; OTIFin oikeudellisten välineiden seurantaa ja arviointia koskevasta päätösehdotuksesta; yleiskokouksen työjärjestyksen muuttamista koskevista ehdotuksista.