C 226/68 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhdeksäs ja kymmenes vuosikertomus rakennerahastoista
1997 ja 1998 – EAKR – ESR – EMOTR – KOR”
(2000/C 226/18)
ALUEIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon yhdeksännen vuosikertomuksen rakennerahastoista 1997 – EAKR – ESR – EMOTR –
KOR (KOM(1998) 562 lopull.),
ottaa huomioon kymmenennen vuosikertomuksen rakennerahastoista 1998 – EAKR – ESR – EMOTR –
KOR (KOM(1999) 467 lopull.),
ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. kesäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265
artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa aiheesta lausunto sekä antaa lausunnon
valmistelu valiokunta 1:n ”aluepolitiikka, rakennerahastot, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus,
rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi,
ottaa huomioon valiokunta 1:n helmikuun 2. päivänä 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen
CdR 220/99 rev. 3, jonka esittelijä oli Willy Burgeon,
hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (13. päivän kokouksessa) seuraavan
lausunnon.
1.Taustaa 1.5. Täten perustettiin Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)
vuonna 1975. Siitä rahoitettiin aluksi vain aluepolitiikan
valtiollisten toimien korvauksia ministerineuvostonmääräämien valtiokohtaisten kiintiöiden perusteella (
1).
1.1. Tämän lausunnon tarkoitus on kahtalainen. Ensinnä-
kin siinä esitellään vuosikertomuksen suuret päälinjaukset, ja
toiseksi siinä eritellään vuosien 1997 ja 1998 tilannetta.
1.6. Euroopan yhteisö joutui pohtimaan alueellisen lähenty-
misen ongelmaa, kun se laajentui vuosina 1972 (Yhdistynyt
kuningaskunta, Tanska, Irlanti), 1981 (Kreikka) ja 1986 (Es-
panja ja Portugali). Näin heräsi kysymys eri maantieteellisten1.2. AK pyrkii omaksumaan analyyttisen lähestymistavanalueiden välisestä tasapainosta (pohjoinen–etelä, syrjäisetja käsittelemään mahdollisimman paljon rakennerahastojenmaat), kun otetaan huomioon, että elinkeinoelämän vilkkaustoiminnan aikana omaksuttuja strategioita. AK pitää vuottavaihtelee alueittain. Tässä yhteydessä otettiin huomioon myös1997 vain toteutettujen ja tulevien uudistusten välisenä tuki-vaikutukset, jotka johtuvat Saksojen yhdistymisestä ja Euroo-pylväänä.pan unionin tulevasta laajentumisesta Itä-Euroopan maihin (2).
1.3. Tämän vuoksi lienee hyödyllistä muistuttaa lyhyesti1.7. Maastrichtin sopimuksen 130 c artiklan mukaanmieliin, millaista poliittista tahtoa ilmaistiin rakennerahastojaEAKR:n tavoite on ”– – myötävaikuttaa keskeisimmän alueelli-perustettaessa (vuonna 1975) ja niitä eri tavoin uudistettaessasen epätasapainon poistamiseen yhteisössä osallistumalla kehi-vuosina 1984, 1988 ja 1993.tyksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämiseen ja rakenteel-
liseen mukauttamiseen sekä taantuvien teollisuusalueiden uu-
distamiseen”.
Perustaminen
(1) CRISPin (Centre de recherche et d’information socio-politiques)
viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkaistu Luc1.4. On palattava Rooman sopimukseen ja siinä olevaanVandendorpen artikkeli aiheesta ”Euroopan rakennerahastojenlausumaan, jonka mukaan päämääränä on taata talouksienuudistus”, s. 6.
”– – sopusointuinen kehitys vähentämällä eri alueiden välisiä (2) CRISPin viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkaistu
eroavuuksia ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden Luc Vandendorpen artikkeli aiheesta ”Euroopan rakennerahasto-jen uudistus”, s. 7.
jälkeenjääneisyyttä”.
8.8.2000 FI C 226/69 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Vuoden 1984 uudistus Vuoden 1993 uudistus (3)
1.8. Komitean käsityksen mukaan uudistuksessa tehtiin1.11. Vuoden 1993 uudistuksessa vahvistettiin vuodenkaksi tärkeää muutosta, joista toisen se luokittelee tekniseksi ja1988 uudistuksen periaatteet, kehitettiin kahta niistä sekätoisen poliittiseksi:otettiin käyttöön uusi käsite.
(1) Valtiokohtaiset kiinteämääräiset kiintiöt päätettiin korvata
valtiokohtaisilla ohjearvoilla.
( 1 ) Keskittäminen
(2) EAKR:n määrärahoista 20 prosenttia päätettiin myöntää
suoraan yhteisön ohjelmille, joista on päätetty Euroopan1.12. Pidettiin voimassa periaate, jonka mukaan varat keski-komission aloitteesta. (1)tetään unionin epäsuotuisimmille alueille ja toimet kohdenne-
taan kuuteen ensisijaiseen tavoitteeseen (1, 2, 3, 4, 5a ja 5b).
1.9. Eurooppa-neuvosto antoi näin Euroopan komissiolle
rahoituskysymyksiä koskevan aloiteoikeuden. Tällä kehityk-
sellä aloitettiin Euroopan komission ja jäsenvaltioiden välisen( 2 ) Kumppanuuskumppanuuden periaatteen rakentaminen.
1.13. Kumppanuusperiaate säilytettiin rakennerahastojen
Vuoden 1988 uudistus (2) hallinnoinnin ytimenä. Uudistuksella vahvistettiin vertikaalista
kumppanuutta, koska haluttiin yksinkertaistaa muodollisiamenettelyjä, joilla komissio hyväksyy ohjelmat. Lisäksi vahvis-
1.10. Jotta rakennerahastojen toiminnassa voitaisiin toteut- tettiin horisontaalisen kumppanuuden ja työmarkkinaosapuol-
taa entistä paremmin niille asetetut tavoitteet, niiden käyttöön ten panoksen tärkeä merkitys.
annettiin vuonna 1988 tehokkaat työvälineet:
(1) Rakennepolitiikan rahoitusta kaksinkertaistettiin vuosina
(3) A r v i o i n t i (
4) 1987–1993: menot olivat 15 prosenttia yhteisön menoista
vuonna 1988 ja kasvoivat 31 prosenttiin vuonna 1993.
1.14. Komitea pitää tätä kehitystä tärkeänä. Rakennerahas-(2) Tehtiin tarpeelliset muutokset rakennerahastojen käytöntoja koskeviin säännöksiin kirjattiin nimittäin sekä jäsenvaltioi-tehostamiseksi:den että komission velvoite arvioida ohjelmia järjestelmällisesti
ennen niiden toteuttamista, toteuttamisen aikana ja sen jälkeen.
– toimien keskittäminen yhteisön epäsuotuisille alueille
1.15. Eurooppalaisessa arviointia käsitelleessä konferens-
– keskittyminen tietyille tarkoin määritellyille aloille (inf- sissa (Berliinissä 2. ja 3. joulukuuta 1996) täsmennettiin
rastruktuuri, pk-yritysten kehittäminen, koulutus) laadukkaan arvioinnin kolme keskeistä tekijää:
– toimien tarpeellinen suunnittelu ja koordinointi.– Rakenteellisia toimia on arvioitava ennen niiden toteutta-
mista käytännössä, toteuttamisen aikana ja sen jälkeen.
(3) Määritettiin ensisijaiset tavoitteet ja tukikelpoisen alueen
käsite.– Arvioinnin on perustuttava paitsi hallinnoijien määrälli-
seen ja laadulliseen tietoon myös edunsaajien haastatte-
(4) Määritettiin horisontaalisen ja vertikaalisen kumppanuu- luihin.
den sekä ohjelmoinnin käsitteet.
– Arviointi vaatii erilaisten tekniikoiden ja menetelmien(5) Vahvistettiin täydentävyyden käsitettä (edunsaajavaltionyhdistämistä. Näin tehdyt päätelmät asiantuntijayhteisöoman rahoituksen on säilyttävä ainakin samansuuruisenavoi tunnustaa päteviksi.kuin ennen rakennerahastojen tuen myöntämistä).
(3) CRISPin viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkais- (1) CRISPin viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkaistu
Luc Vandendorpen artikkeli aiheesta ”Euroopan rakennerahasto- tussa Luc Vandendorpen artikkelissa aiheesta ”Euroopan rakenne-
rahastojen uudistus” käsiteltyjä kysymyksiä, s. 14–19. jen uudistus”, s. 8.
(2) CRISPin viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkais- (4) CRISPin viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkais-
tussa Luc Vandendorpen artikkelissa aiheesta ”Euroopan rakenne- tussa Luc Vandendorpen artikkelissa aiheesta ”Euroopan rakenne-
rahastojen uudistus” käsiteltyjä kysymyksiä, s. 9–14. rahastojen uudistus” käsiteltyjä kysymyksiä, s. 18–19.
C 226/70 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
2.Agenda 2000 – yhteisöaloite 1: rajatylittävä, valtioiden välinen ja alueiden
välinen yhteistyö, jolla pyritään kehittämään yhdenmukais-ta ja tasapainoista yhdyskuntasuunnittelua 2.1. Edellä on käyty lyhyesti läpi rakennerahastojen toimin-
nan eri vaiheet vuonna 1997 toteutettujen toimien tarkoituk-senmukaisuuden ymmärtämiseksi. Sen jälkeen on syytä tarkas- – yhteisöaloite 2: maaseudun kehittäminen
tella niitä uuden, vuosina 2000–2006 toteutettavan uudistuk-
sen strategisessa kehyksessä. – yhteisöaloite 3: henkilöresurssit tasavertaisten mahdolli-
suuksien näkökulmasta.
2.2. Euroopan komissio julkisti tämän Agenda 2000:een
liittyvän uudistuksen 16. heinäkuuta 1997. Uudistus nivoutuu
kahdella tavalla taloudelliseen ja poliittiseen yhteyteensä: en-
(3) Kumppanuuden kehittäminen sinnäkin se liittyy budjettivarojen niukkuuteen (joka on tulosta
talous- ja rahaliiton toteuttamisen yhteydessä noudatetusta
tiukasta budjettipolitiikasta). Toiseksi uudistus liittyy Euroopan2.6. Rakennerahastojen toiminta tehostuu myös uuden,unionin laajentumiseen (
1).komission ja jäsenvaltioiden kumppanuuteen perustuvan
lähestymistavan ansiosta. Näin ollen ohjelmien hallinnointiaTuleva uudistus toteutetaan seuraavan neljän pilarin poh-hajautetaan jäsenvaltioiden ja alueiden tasolle, mutta sen sijaanjalta (2):komissio vaatii valikoivuuden ja kurinalaisuuden lisäämistä
painopistealueiden määrittelyn alkuvaiheessa.
(1) Rakennerahastojen sekä koheesiorahaston säilyttäminen
(4) Arviointijärjestelmien vahvistaminen 2.3. Rakennerahastojen säilyttäminen edustaa jatkuvuutta
pyrittäessä alueellisen lähentymiseen Euroopan unionissa. Ko-
heesiorahaston säilyttäminen on komitealle ilmaus Euroopan2.7. Seuranta- ja arviointijärjestelmien sekä valvonnan vah-rakennepolitiikan uudesta ajattelutavasta, jolla pyritäänvistamiseksi komissio on valmistellut Agenda 2000:n puitteissaedistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tarjoamaan kohee-asetusehdotuksia, jotka toimivat rakennerahastojen ja kohee-siomaille mahdollisuus toteuttaa omia ohjelmiaan talous- jasiorahaston kehyksenä ohjelmakaudella 2000–2006. Näihinrahaliiton kolmannen vaiheen lähentymiskriteerien saavutta-ehdotuksiin kuuluvatmiseksi.
– rakennerahastoja säätelevä yleisasetus
(2) Keskittämisen lujittaminen
– rahastokohtaiset asetukset
2.4. Keskittämisen periaate säilyy rakennerahastojen olen-
– koheesiorahaston tarkistus ja naisena piirteenä. Siksi on tärkeää keskittää rakennetoimet
vielä enemmän epäsuotuisimmassa asemassa olevaan väestöön
ja kolmen peruspilarin ympärille: – asetus uudesta liittymistä valmistelevasta välineestä.
– Tavoite 1 kohdistuu kehityksestä jälkeen jääneisiin aluei-
siin, jotka määritetään asukasta kohti lasketun BKT:nmukaan.3.Rakennerahastot vuonna 1997
– Tavoite 2:lla pyritään rakenteellisista vaikeuksista kärsivien
alueiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen uudistami- 3.0. Tässä luvussa käsiteltävät kysymykset ovat samoja kuin
seen. Se kohdistuu siis uudistettaviin teollisuusalueisiin Euroopan komission julkaisemassa yhdeksännessä vuosikerto-
sekä kaupunki- ja maaseutualueisiin. Käytettävät arviointi- muksessa rakennerahastoista 1997 – EAKR – ESR – EMOTR –
perusteet ovat laajemmat kuin entisessä tavoite 2:ssa. KOR.
– Tavoite 3 on määritelty kokonaan uudelleen. Tarkoitukse-
na on nyt toteuttaa henkilöstöresurssien kehittämisen
erityistoimia kaikilla alueilla, jotka eivät kuulu tavoitteiden A. Tilannekatsaus
1 ja 2 piiriin.
3.1. Pyrittäessä rakennerahastojen avulla kokonaisvaltai-2.5. Yksinkertaistamisen vuoksi on myös päätetty vähentääseen taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuspolitiikkaanyhteisöaloitteiden määrä kolmeen. Ne ovatehdotettiin tulevan rakennerahastouudistuksen (2000–2006)
puitteissa vuonna 1997 tavoitteiden määrän vähentämistä,
menettelyjen yksinkertaistamista, tukien keskittämisen lisää-(1) CRISPin viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkais-mistä ja toteutettavien ohjelmien määrän vähentämistä etenkintussa Luc Vandendorpenartikkelissa aiheesta ”Euroopan rakenne-yhteisöaloitteiden osalta. Vaadittiin myös yhteisön tuen tulok-rahastojen uudistus” käsiteltyjä kysymyksiä, s. 20.
sien seurantaa. Tästä näkökulmasta ryhdyttiin lisäksi pohti- (2) CRISPin viikkojulkaisun numeroissa 1605–1606 (1998) julkais-
maan menojen tehokkuuden mittaamiseen käytettävien objek- tussa Luc Vandendorpen artikkelissa aiheesta ”Euroopan rakenne-
rahastojen uudistus” käsiteltyjä kysymyksiä, s. 22–26. tiivisten perusteiden vahvistamisen tärkeyttä.
8.8.2000 FI C 226/71 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
3.2. On myös todettava, että pyrittäessä lisäämään Euroo- itselleen asettamat kunnianhimoiset tavoitteet. Aloitteella py-
ritään parantamaan rakennerahastojen hallintoa ja valvontaa. pan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta alueiden on
voitava monipuolistaa talouttaan ja parantaa innovointiky- Sen puitteissa tehtiin vuonna 1997 kolme päätöstä, joiden
tuloksena olivat kyään. On olennaisen tärkeää, että rakennerahastot tukevat
entistä enemmän uusien taitojen hankkimista ja täydennyskou-lutusta sekä edistävät työllisyyttä ja kilpailukykyä kaikin kei-
noin. 1) tukikelpoisia menoja koskevat lomakkeet
3.3. Edellä on siis käytetty tärkeitä termejä kuten eriyttämi- 2) asetus (EY 2064/97) niiden sääntöjen vahvistamisesta,
nen, innovaatio, työllisyys ja kilpailukyky. joita jäsenvaltioiden on noudatettava rakennerahastojen
yhteisrahoittamien toimien varainhoidon valvonnan osalta
3.4. Vuoden 1997 toiminnan avulla voitiin eriyttää kuusi
painopistealuetta vuoden 1999 loppuun asti jatkuvia rakenne-3) nettomääräisiä rahoituskorjauksia koskevat komission si-rahastotoimia varten:säiset ohjeet.
1) perusrakenteet
3.9. Koheesion aihekohtaisia painopistealueita on pohdittu
viidestä keskeisestä näkökulmasta: 2) tuottava ympäristö
3) TTK ja tietoyhteiskunta(1) Tietoyhteiskunnan haastetta pohdittaessa on sisäistetty
hyvin, että tietoyhteiskunnan työvälineiden hallinnan mer-kitys kasvaa jatkuvasti, ja se määrää alueiden kilpailukyvyn 4) ympäristö ja kestävä kehitys
tason Euroopan markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla.
5) henkilöstöresurssit ja koulutus
(2) Kaupunkeja kehitettäessä keskeinen seikka on reagoiminen
6) miesten ja naisten tasa-arvo. koordinoidusti ja johdonmukaisesti kaupunkien lisäänty-
viin ongelmiin. Vaikuttaa tarpeelliselta sisällyttää kaupun-
kikysymykset entistä suunnitelmallisemmin unionin tule-
vaan politiikkaan. Kaupungit ovat aina edistäneet ja 3.5. Näiden kuuden kohdan avulla valtioiden ja alueiden
edistävät edelleen talouskasvua, kilpailukykyä ja työlli- välisiä kumppanuuksia kannustetaan myös turvaamaan ohjel-
syyttä. mien laatu ja tehokkuus.
3.6. Vuonna 1997 komissio hyväksyi 88 uutta ohjelmaa. (3) Maaseudun kehittämiseksi on tarpeen suunnitella uuden
Ne ovat jakaantuneet eri tavoitteiden piiriin, mutta valtaosa yhteisöaloitteen toteuttamista vuoden 1999 jälkeen. Aloit-
niistä kuuluu tavoite 2:n piiriin kaudella 1997–1999. Näin on teella kannustetaan yksityisiä aloitteita säilyttäen alueelliset
selvästi ilmaistu, että yksi tulevien toimien ehdottomista ominaispiirteet.
painopisteistä on työllisyyden turvaaminen ja edistäminen.
Alueellisten työllisyyssopimusten osalta komissio vahvistaa
lisäksi halunsa tehdä sopivana ajankohtana ja asianmukaisin (4) Aluepolitiikasta ja kilpailupolitiikasta mainittakoon, että
tavoin tämänhetkisten toimien lisäksi tiivistelmä alueellisista valtiollisten aluetukien alueelliset soveltamisalat ja raken-
työllisyyssopimuksista ja hyödyntää niistä saatuja kokemuksia nerahastojen alueellisten tavoitteiden soveltamisalat eroa-
työpaikkojen luomisessa. vat toisistaan. Rakennerahastojen tukikelpoisten alueiden
väestön määrä on suurempi kuin valtiollisesti tuettujen
alueiden väestön määrä.
3.7. Lisäksi hyväksyttiin 33 uutta yhteisöaloiteohjelmaa.
Niihin kuuluvat yhtäältä viimeiset ohjelmat, jotka oli hyväksyt-
ty määrärahoja alun perin jaettaessa, ja viisi teknisen tuen(5) On välttämätöntä vahvistaa koheesiota ja kilpailukykyäohjelmaa sekä toisaalta ensimmäiset ohjelmat, jotka on rahoi-tutkimuksen, teknologisen kehittämisen (TTK) ja innovaa-tettu komission vuonna 1996 tekemän määrärahavarauksention avulla. Näin ollen on myös elintärkeää kohdistaajakamispäätöksen ansiosta. Nyt voidaan ensimmäistä kertaatämän alan politiikka alueen tuotantorakenteeseen.todeta, että kaikki kautta 1994–1999 varten alun perin
hyväksytyt yhteisöaloitteet oli vuonna 1997 todella toteutettu,
joskin eriasteisesti.
3.10. Käytännöllisesti katsoen kaikkia ohjelmia toteutettiin
vuonna 1997. Tällöin alkoi nykyisen ohjelmakauden toinen
vaihe. Vuosi oli rakennerahastojen kolmas täysitehoinen toi- 3.8. SEM 2000 -aloite ( Sound and Efficient Management –
moitteeton ja tehokas varainhoito) osoittautuu väistä- mintavuosi lukuun ottamatta Espanjaa tavoite 2:n ja Italiaa
tavoite 1:n osalta. mättömäksi, kun otetaan huomioon Euroopan komission
C 226/72 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
3.11. Pk-yrityksille annetaan selvästi erittäin tärkeä asema, 3.14. Yli miljardi ecua eli viisi prosenttia vuoden aikana
suoritetuista maksuista vastasi ennen vuotta 1994 tehtyjä sillä niille myönnetään 15–20 prosenttia rakennerahastojen
kokonaisvaroista. Pk-yritysten osalta merkittävät poliittiset maksusitoumuksia, joista 40 prosenttia käytettiin Italiassa to-
teutettaviin toimiin. pohdinnat ja havainnot voidaan tiivistää seuraavasti. Koska
rahastojen varoja keskitetään tavoite 1:n piiriin kuuluvillealueille, pk-yritysten kehittämiseen tarkoitettu rahoitus on
selvästi tärkeämpää näillä alueilla kuin muilla tukikelpoisilla 3.15. Kustakin rakennerahastosta voidaan rahoittaa uutta
alueilla. Toinen havainto on, että pk-yritykset ovat alttiimpia luovia toimia ja teknistä tukea eli toimia, jotka perustuvat
teollisuuden muutoksille ja että juuri ne ovat suurimpia tutkimukseen, kokeilutoimiin tai tekniseen apuun. Vuoden
työllistäjiä. Näin ollen tavoite 4:n kohdalla rakennerahastot 1997 aikana käynnistettiin EAKR-asetuksen 10 artiklan nojalla
voidaan luontevasti kohdistaa kattamaan kaikki työntekijät ja 49 uutta kokeiluhanketta ja innovatiivista tointa, joiden rahoi-
ennen kaikkea ne, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa. tus oli yhteensä 100 miljoonaa ecua. Tässä tapauksessa on
Tämä on siis ennalta ehkäisevä toimi olennaisesti pk-yrityksistä kysymys kolmentyyppisistä toimista: kaupungeissa toteutetta-
koostuvassa taloudessa. Innovaatiolla on edelleen selvästi vista kokeiluhankkeista, yhdyskuntasuunnittelun kokeilutoi-
liikkeelle paneva ja välttämätön rooli pk–yritysten kehityk- mista ja alueiden välisen yhteistyön TERRA-hankkeista yhdys-
sessä. kuntasuunnittelun erityisaloilla.
3.16. Lisäksi on toteutettu 200 muuta EAKR:sta rahoitetta- 3.12. Kauden 1994–1996 tavoitteen 2 ohjelmien päättyes-
vaa innovatiivista hanketta seuraavilla aloilla: uudet työllisyys- sä jäi käyttämättä 848 miljoonaa ecua, jotka siirrettiin kaudelle
mahdollisuudet, kulttuuri ja kulttuuriperintö, alueelliset inno- 1997–1999. Vuoden 1997 päättyessä toteutettiin 1026 ohjel-
vaatiostrategiat (RIS), teknologian siirto, tietoyhteiskunta sekä maa, joista 580 koski useita eri tavoitteita ja 446 yhteisöaloit-
ulkoinen (Ecos-Ouverture) ja sisäinen (Recite II) alueiden väli- teita. Havaitaan myös, että rahoitustoiminta oli tehokasta
nen yhteistyö. vuonna 1997: muun muassa määrärahojen käytön viivästymät
vähenivät selkeästi.
3.17. Pk-yrityksille myönnettävä tuki on rakennerahastoja
koskevan vuoden 1997 kertomuksen pääteema. Ne työllistävätKohdennettu onnimittäin 66 prosenttia yksityissektorin työvoimasta, ja niiden
liikevaihto on 60 % Euroopan unionin yritysten liikevaihdosta.
Niiden kehitys on siis määräävä tekijä työllisyyden sekä– prosenttia yhteisön osuuksista kaudelle 1994–1999unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisää-(46 prosenttia maksettu)miseksi.
– prosenttia jäsenvaltioiden aloitteesta käynnistetyistä ohjel-3.18. Nykyisen ohjelmakauden aikana (1994–1999)mista kaikkien tavoitteiden osalta vuonna 1997 (ensim-15–20 prosenttia rakennerahastojen varoista kohdistetaan eri-mäisen kerran kaudella 1994–1997) lukuun ottamattatyisesti pk-yritysten tukemiseen, mikä tarkoittaa yhteensätavoitetta 5 a, josta oli kohdennettu 36 prosenttia ”kalas-23–30 miljardia ecua. Rahoituksessa sovelletaan useita eritus”-osastosta.toimia. Tärkeimmistä mainittakoon
– investointituet joko suorana tukena tai rahoitusjärjestelyinäMaksettu on(riskipääomarahastot)
– prosenttia kaikkien tavoitteiden maksumäärärahoista vuo-– yritysten sijoittumisalueiden yhteisrahoitusden 1997 lopussa (selvä parannus vuoteen 1996 nähden,
jolloin vain kaksi tavoitetta oli maksettu 100-prosenttisesti)
– koulutus (tavoite 4 ja Adapt-yhteisöaloite)
– vuoden 1997 lopussa kokonaisuudessaan 46 prosenttia
– neuvonta- ja tiedotuspalvelut kauden tuista.
– tutkimusta ja teknistä kehittämistä edistävät toimet ja
3.13. Yhteisöaloitteista mainittakoon, että 56 prosenttia tietoyhteiskuntaan sopeuttamista edistävät toimet
kaudeksi 1994–1999 tarkoitetusta kokonaistuesta oli kohden-
nettu ja 31 prosenttia siitä oli maksettu. Vuodeksi 1997
– kansainvälistymistuki. käytettävissä olleista maksusitoumuksista toteutui vain 61 pro-
senttia ja maksumäärärahoista 90 prosenttia (kun taas vuonna1996 toteutui 80 prosenttia). Kun otetaan huomioon tiettyjen
yhteisöaloitteiden viivästyminen, on harkittu rahoituksen 3.19. Tietoa ohjelmien täytäntöönpanosta jäsenmaissa on
liitteessä I (Inforegio – vuosikertomuksen yhteenveto/ uudelleenjärjestämistä varojen jakamiseksi uudelleen aloittei-
den kesken jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelua käyden. 17.12.1998 ”Rakennerahastojen toiminta vuonna 1997”.
8.8.2000 FI C 226/73 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
B.Rakennerahastojen vaikutuksen arviointi ja analyysi 4.2. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan
politiikan alalla rakennerahastojen toiminnassa keskityttiinvuonna 1998 edellä mainitun pääteeman ohella seuraavaan
neljään keskeiseen teemaan, jotka on esitetty rakennerahastois-3.20. Komitea toteaa, että kaksi tavoitetta on määriteltyta laaditussa vuotta 1998 koskevassa vuosikertomuksessa:selvästi. Ne ovat
(1) rahastojen käytön tehokkuuden selvittäminen ja( 1 ) Viimeisten ohjelmien hyväksyminen
(2) tulevien rakennetukiohjelmien valmistelu.Vuosi 1998 oli nykyisen ohjelmakauden toiseksi viimeinen
toteuttamisvuosi. Vuosikertomuksessa on todettu perustellusti,
että vuoden 1998 aikana ohjelmatyötä lujitettiin ja jäljelläolevat ohjelmat hyväksyttiin. 3.21. Kaikkien osapuolten on osallistuttava pohdintoihin
jälkimmäisen toteuttamiseksi, mutta ensimmäinen, joka kos-kee rahastojen käytön tehokkuutta, on juuri tämän lyhyen
katsauksen aihe.( 2 ) Rahoituksen toteutumisen nopeuttami-
nen
3.22. Huomautettakoon, että Euroopan unionin rakenne-
politiikkaa luonnehditaan usein tärkeäksi innovaation lähteeksi Komission kertomuksesta ilmenee, että vuoden 1997 tapaan
politiikan ja hallinnon menettelyille. Alueellisten erojen analy- vuonna 1998 kurottiin umpeen kauden alun viivästyksiä.
sointi puolestaan mahdollistaa alan huomattavan teoreettisen
edistyksen.
( 3 ) Muutamien temaattisten painopisteiden
lähempi tarkastelu3.23. On siis siirrytty alueellisen kasvun näkökulmasta
toiseen näkökulmaan: tulojen alueellisen uudelleenjakamisen
avulla voidaan vähentää alueiden välisiä eroja. Euroopan Työllisyys on edelleen painopistealue, ja sen ylläpitäminen ja
alueiden analyysissä on siis havaittavissa positiivisten ja norma- parantaminen edellyttävät jatkuvia ponnisteluja. Tämän vuoksi
tiivisten tavoitteiden selvä päällekkäisyys (esim. BKT asukasta komissio pyrki vuonna 1998 edellisen vuoden tapaan anta-
kohti ja työttömyysaste). Vaikka rakennerahastot ovat keskei- maan uuden sysäyksen eräille toimille ja painopistealueille.
sen tärkeä tekijä Euroopan unionin alueiden välisen tasapainon Huomattakoon, että kertomuksessa täsmennetään, että raken-
saavuttamiseksi, suorat investoinnit, yrittäjyys, tekninen kehi- nerahastojen tukitoimissa otetaan vähitellen huomioon työlli-
tys ja tieteellinen tutkimus säilyvät välttämättöminä liikkeelle syyttä koskevat jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat. Näin
panevina voimina vähemmän vauraiden maiden kuroessa eroa luodaan yleinen viitekehys henkilöresursseja koskeville toi-
umpeen. mille.
Lisäksi komitea korostaa tavoitteiden 1 ja 6 väliarviointien
toteuttamista vuonna 1998. Niiden tarkoituksena oli selvittäärakennerahastojen teho ja todellinen vaikutus tuettuihin aluei-4.Rakennerahastot vuonna 1998siin.
Vuoden 1998 aikana tarkasteltiin lisäksi lähemmin joitakin 4.0. Tässä luvussa käsiteltävät kysymykset ovat samoja kuin
temaattisia painopistealoja. Tarkastelu koski rakennerahasto- Euroopan komission julkaisemassa kymmenennessä vuosiker-
toimia seuraavilla aloilla: tomuksessa rakennerahastoista 1998 – EAKR – ESR – EMOTR
– KOR. Alueiden komitean mielestä tärkeimmät vuoden 1998
vuosikertomuksen kohdat on otettu kokonaisuudessaan tähän– tutkimus, teknologinen kehittäminen ja innovaatiolausuntoon.
– koheesiopolitiikan ja kilpailupolitiikan välinen johdonmu-
kaisuus
A. Tilannekatsaus– koheesiopolitiikan ja liikenteen välinen synergia
– kaupunkien kestävä kehitys4.1. Vuoden 1998 kertomuksen aiheena ovat paikallista
kehittämistä edistävät toimet. Niitä on kehitetty joitakin vuosia,
ja niiden ilmeiset edut tunnutaan huomaavan koko ajan – yhteisön aluesuunnittelu ESDP:n (Euroopan aluekehitys-
suunnitelma) avulla. paremmin vallankäytön kaikilla tasoilla.
C 226/74 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
( 4 ) Kauden 2000–2006 valmistelu vähiten kärsineellä alueella työttömyysaste on vakiintunut
noin kolmeen tai neljään prosenttiin, mutta 25:llä enitenkärsineellä alueella työttömyysaste on noussut 20 prosentista
Agenda 2000 -asiakirjan tultua hyväksytyksi vuoden 1997 24 prosenttiin.
heinäkuussa oli selvää, että vuonna 1998 tehtäisiin konkreetti-
sia valmisteluja ohjelmakaudeksi 2000–2006. Komissio antoi-
kin 18. maaliskuuta 1998 rahastoja koskevat asetusehdotukset 4.6. Puhuttaessa työllisyydestä viitataan tietysti heti työttö-
seuraavaksi kaudeksi. myyteen. On kuitenkin tarpeen painottaa seuraavaa esitettyä
mielenkiintoista pohdintaa: suuri alueellinen työttömyys ai-heuttaa sosiaalista syrjäytymistä, mistä syystä työttömyys eiKuten vuoden 1998 vuosikertomuksessa selostetaan, rakenne-vähene välittömästi talouden elpymisen myötä. Tämän vuoksirahastojen yleisasetuksessa vahvistetaan Agenda 2000 -asiakir-tilanteen ratkaiseminen edellyttää yhdennettyä strategiaa. Sii-jassa esitetyt seuraavat periaatteet:hen on sisällytettävä alueiden talousperustaa vahvistavia toi-
menpiteitä ja toimenpiteitä, jotka parantavat pääsyä työmark-
– Vähennetään ensisijaisten tavoitteiden määrä kolmeen. kinoille (varsinkin koulutuksen avulla).
– Keskitytään aiempaa pienempiin kohderyhmiin ja anne-4.7. Toisaalta infrastruktuurin ja henkilöresurssien erottaan siirtymäkauden tukea niille alueille, jotka eivät enäänäyttävät vähenevän. Samoin sekä innovaatiossa että hallinnonsaa rakennerahastojen tukea.tehostamisessa on havaittu edistymistä.
– Vähennetään yhteisöaloitteiden määrä kolmeen (laajennet-
tiin neljään), ja niitä rahoitetaan vain yhdestä rahastosta 4.8. Myös Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maat) on
kerrallaan (EAKR:sta, ESR:sta tai EMOTR:sta). vuodesta 1993 tai 1994 lähtien havaittu nopeaa kehitystä.
Kasvu on alkanut jälleen useimmissa niistä. On kuitenkin
muistettava, että heikko tuotanto ja riittämätön tuottavuus – Yksinkertaistetaan ohjelmamenettelyä ja tukitoimien
ovat suuri haaste KIE-maille. Lisäksi infrastruktuurit ovat toteuttamista.
yleensä laadultaan selvästi heikompia kuin unionin maissa.
– Selvennetään seuranta- ja arviointitehtäviä.
4.9. Tässä yhteydessä on korostettava, että unionin laajen-
– Yksinkertaistetaan tukitoimien varainhoitoa ottamalla tumisen jälkeen rakennerahastoilla on keskeinen asema tällais-
käyttöön automaattiset vuotuiset maksusitoumukset ja ten ongelmien ratkaisemisessa. Vuoden 1998 vuosikertomuk-
maksut, joilla korvataan tosiasialliset menot. sessa mainitaan kuitenkin, että tarvitaan paljon työtä rahasto-
toimien edellyttämien hallintorakenteiden luomiseksi ennen
kuin KIE-maat ovat valmiita osallistumaan unionin rakennepo-– Vahvistetaan varainhoidon valvontavälineitä ja perustetaanlitiikkaan.suoritusvaraus.
4.10. Uuden ohjelmakauden ohjelmien valmistelu jäsenval-
tioissa on käynnissä vuonna 1999. Siksi komissio katsoiB.Ehdotus rakennerahastojen suuntaviivoiksi 2000–2006tarpeelliseksi laatia vuonna 1998 alustavan luonnoksen suun-
taviivoiksi. Niiden tarkoituksena on auttaa valtiollisia ja alueel-lisia viranomaisia valmistelemaan rakennerahastojen tavoittei- 4.3. Komitea huomauttaa, että Euroopan unionin alueiden
den 1, 2 ja 3 mukaisia ohjelmastrategioitaan ja ohjelmien sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta annettu kuudes kausi-
yhteyksiä koheesiorahastoon. kertomus oli vuosikertomuksen sanamuodon mukaan tärkeä
perusta laadittaessa ehdotusta rahastojen suuntaviivoiksi ohjel-
makaudella 2000–2006.
4.11. Seuraavassa esitetään näin määritellyt ohjeelliset
suuntaviivat. Niissä keskitytään kolmeen päätoimintalinjaan.
4.4. Mainituista asiakirjoista ilmenee, että vähiten vauraat
alueet ovat saaneet unionin muita alueita taloudellisesti kiinnihämmästyttävän nopeasti. Pääsyy vaikuttaa olevan talouden
( 1 ) Alueellisen kilpailukyvyn parantami- yhdentymisen lisääntyminen, mutta kertomuksessa koroste-
nen taan kuitenkin rakennerahastojen tärkeää asemaa. Vuosikerto-
muksessa näet täsmennetään, että neljän käytetyn makrota-
lousmallin mukaan noin kolmannes lähentymisestä olisi jäänyt
Vuoden 1998 kertomuksessa todetaan, että tätä varten kehi- saavuttamatta ilman rakennerahastoja.
tetään liikenteen, energian, tietoyhteiskunnan, tutkimuksen ja
ympäristön infrastruktuuria, kannustetaan TTK:n yhdennetty-
jen strategioiden ja alueellisen innovaation kehittämistä ja 4.5. Työllisyys säilyy kuitenkin suurena huolenaiheena, ja
sen alalla riittää tehtävää. Vuosikertomuksessa todetaan näet, tuetaan yritysten, etenkin pk-yritysten, toimintaa. Tukitoimet
koskevat innovaatiota ja tutkimusta, teollista yhteistyötä ja että talouden elpymisestä huolimatta unionin työttömyysaste
oli kymmenisen prosenttia vuoden 1998 lopussa. Lisäksi työt- verkottumista, henkilöresurssien kehittämistä, riskipääomaa ja
yritysten tukipalveluja. tömyys jakautuu hyvin epätasaisesti: 25:llä työttömyydestä
8.8.2000 FI C 226/75 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
( 2 ) Yhteisön ensisijaisen tavoitteen, työlli- ( 2 ) Tutkimus, teknologinen kehittäminen ja
innovaatio syyden, edistäminen
Arviointien päätelmissä vahvistetaan, että TTK-valmiuksienToimintalinja kuuluu yhtäältä uuden tavoitteen 3 alaan (työ-hyödyntämistä olisi parannettava, toimien kohdentamista te-markkinatoimet, syrjäytymisen torjuminen, sopeuttavan kou-hostettava, valintaperusteet tehtävä avoimemmiksi ja tulostenlutuksen kehittäminen, naisten asemaa edistävien positiivistensekä vaikutusten arviointimenettely järjestelmällisemmäksi.toimenpiteiden aloittaminen) ja toisaalta uusien tavoitteiden 1
ja 2 alaan henkilöresursseja koskevan viitekehyksen välityk-sellä.Vuosikertomuksessa todetaan arvioinneissa suositeltavan ylei-
sesti, että toimet suunnataan nykyistä selvemmin innovaa-
tioon, henkilöresurssien laatuun ja toimijoiden, etenkin pk-
yritysten, verkottumiseen niin alueiden välillä kuin kansainväli-( 3 ) Kaupunkien ja maaseudun kehityksensesti.yhdentäminen unionin tasapainoisen
aluekehityssuunnitelman osana
(3) Y m p ä r i s t ö
C. VäliarvioinnitVuosikertomuksen mukaan tutkimuksessa kehitettiin mene-
telmä, jolla arvioidaan sekä rakennerahastojen ohjelmien ym-päristövaikutuksia että sitä, missä määrin ohjelmat edistävät
4.12. Seuraavissa kohdissa komitea esittelee väliarviointeja kestävää kehitystä.
koskevat keskeiset seikat. Vuosikertomuksessa täsmennetään,
että väliarvioinnissa mitataan, miten ohjelmien toteutus on
sujunut alkuperäisiin tavoitteisiin verrattuna. Tarvittaessa eh- Arvioinnissa suositellaan, että tulevien ohjelmien ennakkoarvi-
dotetaan pieniä tai suuria muutoksia saavutetun tehokkuuden oinnissa tehdään analyysi alueellisista vahvuuksista ja heik-
mukaan. kouksista sekä eduista ja vaaroista. Siinä käsiteltäisiin sekä
ympäristö- että talouskysymyksiä.
4.13. Vuonna 1998 valmistui neljä teemakohtaista arvioin-
tia, jotka aloitettiin vuonna 1997 (pk-yritykset, TTK, ympäristö( 4 ) Tasa-arvo ESR:n tukitoimissaja yhtäläiset mahdollisuudet ESR:n tukitoimissa), ja yksi hori-
sontaalinen arviointi (kumppanuus). Jäljempänä esitetääntärkeimmät arviointitulokset.Edelliseen ohjelmakauteen verrattuna sukupuolijakauma on
parantunut sekä sisältötiedoissa että ohjelmamenettelyä jatoteutusta koskevissa tiedoissa. Vaihtelua esiintyy luonnolli-
sesti jäsenvaltioittain ja varsinkin tavoitteittain.( 1 ) Pk-yritysten arviointi
Toinen havainto on se, että naiset ovat yleensä aliedustettuina
ESR:n toimissa. Ohjelmakaudella 1994–1999 pk-yritykset saavat suoraa tukea
noin 21 miljardia euroa, jotka käytetään tavoitteiden 1, 2, 5b
ja 6 mukaisesti. Arvioinnissa todetaan, että rakennerahastot
Edelliseen ohjelmakauteen verrattuna voidaan todeta, että hyödyttävät pk-yrityksiä.
yhteisön tukitoimilla on kannustava vaikutus.
Vuosikertomuksessa korostetaan tapaustutkimusten osoitta-
van, että uudet rahoitusjärjestelyt ovat onnistunut ja kestävä( 5 ) Kumppanuustukitoimi, vaikka niiden käyttäminen on pitkän aikavälin
hanke alueilla, joilla rahoituspalvelut ovat tällä hetkellä heikosti
kehittyneitä.Komitea panee merkille toteamuksen, että kumppanuuden
vaikutus oli huomattava myös hallinto- ja toteutusvaiheessa,koska toimet olivat entistä avoimempia ja näkyvämpiä, niiden
Arviointi osoittaa, että tuet on kohdennettava paremmin. organisatorinen koordinaatio parani ja saavutettiin innovaatio-
Siinä korostetaan kuitenkin myös pk-yritysten vertikaalisten ja ta ja joustavuutta.
horisontaalisten verkkojen arvoa samoin kuin etuja, joita
saataisiin yksityissektorin ottamisesta mukaan ohjelmien hal-linnointiin. Komitea painottaa erityisesti toteamusta, että vaik- Vuosikertomuksessa korostetaan kuitenkin, että kumppanuu-
den asemaa olisi vahvistettava levitettäessä hyviä käytäntöjä, ka yleisesti pk-yritysten alalla suositellaan kaupallisempaa
lähestymistapaa, tässä yhteydessä on myös otettava huomioon seuranta- ja arviointimenetelmiä ja ohjelmien tehokkaita hal-
linnointitapoja. alueellinen ja paikallinen toimintaympäristö.
C 226/76 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Vuosikertomuksessa todetaan vielä, että kumppanuuden muo- 4.18. Vuosikertomuksessa mainitaan myös, että komitea
tukee komission strategisia linjauksia, jotka koskevat kehityk- tojen ja rakenteiden moninkertaistuminen voi vaikeuttaa hal-
lintoa. Siinä täsmennetään kuitenkin, että ongelma voidaan sestä jälkeen jääneitä alueita. Edelleen kerrotaan, että komitea
pitää mielenkiintoisena uudessa tavoitteessa 2 tarkoitettua ratkaista siten, että kussakin ohjelmassa on yksi kumppanuus-
muoto. Siinä erotetaan eri kumppaneiden asema ja valmius yhdennettyä lähestymistapaa, mutta esittää kuitenkin joitakin
varauksia tukikelpoisuusedellytyksiin. vaikuttaa päätöksiin ohjelmamenettelyn eri vaiheissa.
4.19. Vuosikertomuksessa todetaan myös, että komiteaD. Varainhoidon valvonta – ESR, EAKR ja EMOTR:n ohjaus-esittää kumppanuuden lujittamista alueellisten ja paikallistenosastoyhteisöjen tukemiseksi.
4.14. ESR:a koskevien tarkastuskäyntien tärkeimmät ha-
vainnot olivat seuraavat: 4.20. Toisaalta vuosikertomuksessa korostetaan, että komi-
tea suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, mutta
samalla kehottaa sitä suunnittelemaan kaupunkien kehittämis- – Toimien julkisuutta koskevia sääntöjä ei ollut noudatettu.
politiikkansa siten, että se täydentää jäsenvaltioiden politiik-
koja.– Rahoitettuja toimia koskevia valvontatoimia oli liian vähän
tai ei lainkaan.
4.21. Vuoden 1998 vuosikertomuksessa täsmennetään, – Ohjelmien valintaperusteet eivät olleet julkisia.
että maatalouskysymysten osalta alueiden komitea antoi
14. tammikuuta 1999 lausunnon asetusehdotuksesta, joka– Ennakkomaksujen ja maksujen siirtämisessä edunsaajille eikoskee maaseudun kehittämiseen myönnettävää EMOTR:nollut noudatettu määräaikoja.tukea. Lausunnossa korostetaan ehdotuksessa asetettujen ta-
voitteiden tärkeyttä ja tuetaan sen periaatteita. Lausunnossa
kuitenkin epäillään, voidaanko maaseudun kehittämispolitii-4.15. Yleisimmät havainnot olivat seuraavat:kan tavoitteita saavuttaa sellaisina kuin ne määriteltiin Corkin
konferenssissa. Siinä painotetaan, ettei rahavaroja ole riittävästi– Ilmoitettuja menoja oli vaikea löytää lopullisten edunsaa-eikä taloudellisia kannattavuusedellytyksiä ole määritelty. Senjien kirjanpitojärjestelmästä.mukaan yhdennettyä lähestymistapaa ei ole hyödynnetty
riittävän tehokkaasti, ja alueellisten ja paikallisten viranomais-
ten tehtävä yhteistyökumppaneina on epäselvä. – Julkisia hankintoja koskevia yhteisön direktiivejä ei ollut
noudatettu.
– Kirjausketjun puutteet vaikeuttivat yhteisön talousarvion ja
lopullisten edunsaajien välisten rahoitusvirtojen seurantaa.
5.Päätelmät
4.16. EMOTR:n ohjausosastoa koskevien tarkastuskäyntien
yhteydessä varainhoidon valvoja havaitsi seuraavaa:
5.1. Yksi vuosille 1997 ja 1998 tyypillisistä seikoista oli se,
että kauden alussa kirjatut määrärahojen käytön viivästymät – Hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä oli puutteita.
vähenivät. Kaiken kaikkiaan ohjelmien täytäntöönpano vaikut-
taa tällä hetkellä tyydyttävältä.– Tukea oli myönnetty menoihin, jotka eivät olleet tukikel-
poisia.
5.2. Todettakoon, että sekä vuonna 1997 että vuonna 1998– Oli tehty luvattomia vähennyksiä.ne jäsenvaltiot, joiden määrärahojen käyttöaste oli korkein,
olivat unionin vähiten vauraita maita ja myös rakennerahasto-
– Oli tehty hallinnollisia virheitä, jotka johtivat komissiolle jen pääasiallisia tuensaajia etenkin tavoite 1:stä, eli Espanja,
ilmoitettujen menojen ylimitoittamiseen. Portugali ja Irlanti.
5.3. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpanoasteessa on tuntuvia E.Vuoropuhelu alueiden komitean kanssa
eroja. Joitakin viivästymiä on nimittäin havaittavissa. Ne
johtuvat usein joko ohjelmien hyväksymisen myöhästymisestä
(useat ohjelmat hyväksyttiin vuosina 1996 ja 1997 varannon 4.17. Rakennerahastojen tulevaisuuden osalta vuosikerto-
muksessa todetaan, että alueiden komitea korostaa lausunnois- jakamisen jälkeen) tai tiettyjen yhteisöaloitteiden erityispiir-
teistä, kuten kumppanuus Urban- ja Interreg II -yhteisöaloit- saan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tärkeyttä.
Se on Euroopan yhdentymiskehityksen ja solidaarisuuden teissa, tai hyvin erityislaatuisista ja innovatiivisista SME-yhtei-
söaloitteeseen kuuluvista toimista. peruspilari.
8.8.2000 FI C 226/77 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
5.4. Rakennerahastot sisältyvät eriyttämiseen, innovaati- – lähi-infrastruktuurit tai pienyrityksille tarkoitetut infra-
struktuurit oon, työllisyyden ja kilpailukyvyn lisäämiseen tähtääviin peri-
aatteisiin. Kun työpaikkojen turvaaminen ja luominen on
ehdottomalla etusijalla, alueiden, kaupunkien ja kuntien kump- – paikalliseen elinkeinorakenteeseen integroituneiden pk-
panuus on osa paikallistaloutta. Se luo kestävää ja paikallista yritysten perustamisen tai säilyttämisen tukeminen
työllisyyttä, ja on todellinen arvonlisän luoja.
– pk-yritysten tutkimustoiminnan ja innovaation edistämi-
nen sekä yritysten verkottuminen
5.5. Vuotta 1997 koskevassa kertomuksessa alueiden ko-
mitea on ottanut tehtäväkseen selostaa pk-yritysten hyväksi– sekä yritysjohtajille että palkansaajille tarkoitettu räätälöitytoteuttavia rakennerahastotoimia. Tässä rakennerahastojen ra-koulutushoituksessa sovelletaan useita suoraan pk-yrityksille suunnat-
tuja toimia. Niistä tärkeimmät ovat– matkailuresurssien kehittäminen ottamalla huomioon pai-
kalliset kehitysmahdollisuudet
– investointituet joko suorana tukena tai rahoitusjärjestelyinä
– maa- ja kalatalousresurssien kehittäminen paikallisella ta-
solla.– yritysten sijoittumisalueiden yhteisrahoitus
5.9. Edellä mainitun pääteeman eli paikallisen kehittämisen
– koulutus, mukaan lukien koulutus hallintotehtäviin ohella rakennerahastojen toiminta noudatti vuonna 1998
neljää keskeistä teemaa. Niiden toteuttaminen on suoraan
yhteydessä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koske-– neuvonta- ja tiedotuspalvelutvaan politiikkaan, jonka ohjailuväline rakennerahastot ovat.
Keskeiset teemat ovat
– tutkimusta ja teknistä kehittämistä edistävät toimet
– viimeisten ohjelmien hyväksyminen
– kansainvälistymistuki joko sellaisten innovatiivisten toi- – rahoituksen toteutumisen nopeuttaminen
mien välityksellä kuten Europartenariat ja Recite II, joilla
pyritään kehittämään pk-yritysten välistä rajatylittävää– eräiden temaattisten painopisteiden lähempi tarkastelukaupallista yhteistyötä, tai SME-yhteisöaloitteen puitteissa.
– kauden 2000–2006 valmistelu.
5.6. Pk-yritykset ollaan asteittain ottamassa rakennepolitii-
kan painopistealueeksi, mikä havaitaan uusimmista ohjelmoin- 5.10. Komitea toteaa tyytyväisenä, että rakennerahastojen
tiasiakirjoista ilmenevästä halukkuudesta rahoituksen lisäämi- käyttöä halutaan tehostaa. Erityisesti suositaan kerrannaisvai-
seen. kutuksia tuottavia rahoitusvälineitä (kuten takaukset, omistus-
osuuden hankkiminen ja takaisinmaksettavat tuet) muuttamal-la tukien enimmäismääriä. Näin parannetaan rakennerahasto-
jen vaikutuksia taloudellisiin ja sosiaalisiin rakenteisiin ja 5.7. Vuoden 1998 vuosikertomuksessa keskitytään
lisätään unionin alueiden ja yritysten, varsinkin pk-yritysten, käytännöllisesti katsoen kokonaan paikallisen kehittämisen
kilpailukykyä. käsitteen selvittämiseen ja vahvistamiseen. Käsitteestä on tullut
viime vuosina todellista poliittista filosofiaa. Vaikka paikallinen
kehittäminen ei sellaisenaan kuulu yhteisötason painopistealoi-5.11. Komitea korostaa niin ikään vuoden 1998 vuosiker-hin, voidaan havaita, että päätöksissä on viime aikoina otettutomuksessa esitettyjä tietoja, joista ilmenee työllisyyden osalta,aiempaa enemmän huomioon rakennepolitiikan alueellinenettä talouden elpymisestä huolimatta unionin keskimääräinenulottuvuus.työttömyysaste oli kymmenisen prosenttia vuonna 1998.
Lisäksi työttömyys jakautuu alueittain epätasaisesti. Siksi onhuomattava, että suuri alueellinen työttömyys aiheuttaa sosiaa-
5.8. Komitea korostaa paikalliselle kehitykselle rakennera- lista syrjäytymistä, mistä syystä työttömyys ei vähene
hastojen toiminnan kaikissa toimintalinjoissa jatkuvasti annet- välittömästi talouden elpymisen myötä. Tämän vuoksi tilan-
tavaa tärkeää asemaa. Komitea voi vain olla hyvillään siitä, että teen ratkaiseminen edellyttää yhdennettyä strategiaa, jossa on
tämä lähestymistapa vaikuttaa valitun tuleviksi vuosiksi. Tässä alueiden talousperustaa vahvistavia ja työmarkkinoille pääsyä
yhteydessä komitea korostaa, että vaikka paikallista kehittä- parantavia toimia.
mistä koskevien toimien määrää ohjelmissa on vaikea arvioida,
niiden osuudeksi arvioidaan noin 10 prosenttia rahastojen
5.12. Komitea kiinnittää huomiota vuoden 1998 väliarvi- kaikista tukitoimista nykyisellä ohjelmakaudella. Lisäksi tavoit-
oinneissa tehtyihin havaintoihin. Myös vuoden 1998 vuosiker- teen 2 piiriin kuuluvilla alueilla on arvioitu, että noin 15 pro-
tomukseen on otettu seuraavat viisi keskeistä huomautusta: senttia yhteisön rahoituksesta on suunnattu paikallisiin kehittä-
mistoimiin. Komitea painottaa sitä, että paikallisia kehittämis-
toimia toteutetaan tavoitteissa 1–6 seuraavilla vuosikertomuk- – Pk-yritysten osalta arvioinnissa todetaan, että tuet on
kohdennettava paremmin. Tässä käytettäisiin apuna erityi- sessa mainituilla aloilla:
C 226/78 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
siä välittäjiä, jotka mieluiten järjestettäisiin hajautetusti että kumppanuuden muotojen ja rakenteiden moninker-
taistuminen voi vaikeuttaa hallintoa. ”yhden luukun” periaatteella.
5.13. Alueiden komitea lausuu lisäksi seuraavaa:
– TTK:n osalta arvioinneissa suositellaan, että toimet suunna- – Komitea esittää kumppanuuden lujittamista alueellisten ja
paikallisten yhteisöjen tukemiseksi. taan selvemmin innovaatioon, henkilöresurssien laatuun
ja toimijoiden, etenkin pk-yritysten, verkottumiseen niin– Komitea kehottaa suunnittelemaan kaupunkien kehittä-alueiden välillä kuin kansainvälisesti.mistä koskevan politiikan siten, että se täydentää jäsenval-
tioiden politiikkoja.
– Komitea epäilee, voidaanko maaseudun kehittämispolitii-– Ympäristökysymysten osalta tulevien ohjelmien ennak-kan tavoitteita saavuttaa sellaisina kuin ne määriteltiinkoarvioinnissa olisi tehtävä analyysi alueellisista vahvuuk-Corkin konferenssissa. Komitea painottaa, ettei rahavarojasista, heikkouksista ja uhista. Siinä käsiteltäisiin sekä ym-ole riittävästi eikä taloudellisia kannattavuusedellytyksiäpäristö- että talouskysymyksiä.ole määritelty. Sen mukaan yhdennettyä lähestymistapaa
ei ole hyödynnetty riittävän tehokkaasti ja alueellisten japaikallisten viranomaisten tehtävä yhteistyökumppaneina– Voidaan vain todeta, että naiset ovat yleensä aliedustettuinaon epäselvä.ESR:n toimissa.
5.14. Komitea päättää tämän lausunnon aiheesta ”Yhdeksäs
ja kymmenes vuosikertomus rakennerahastoista 1997 ja 1998
– Kumppanuuden asemaa olisi vahvistettava edelleen levitet- – EAKR – ESR – EMOTR – KOR” kannustamalla painokkaasti
täessä hyviä käytäntöjä, seuranta- ja arviointimenetelmiä ja kaikkia aloitteita, joissa halutaan edistää paikallista kehittä-
mistä. ohjelmien tehokkaita hallinnointitapoja. Ei sovi unohtaa,
Bryssel 13. huhtikuuta 2000.
Alueiden komitean
puheenjohtaja
Jos CHABERT