EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 4.10.2018 COM(2018) 667 final Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Kreikan hakemuksen johdosta – EGF/2018/003 EL/Attica publishing



PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA 1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013, jäljempänä ’EGR-asetus’. 2.Kreikka toimitti 22. toukokuuta 2018 hakemuksen EGF/2018/003 EL/Attica publishing EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 58 (Kustannustoiminta) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueella Aττική (Attika) (EL30) Kreikassa. 3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ EGR-hakemus EGF/2018/003 EL/Attica publishing Jäsenvaltio Kreikka Asianomaiset alueet (NUTS 2 -taso) Aττική (Attika) (EL30) Hakemuksen jättämispäivä 22. toukokuuta 2018 Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta 22. toukokuuta 2018 Lisätietopyyntö 1. elokuuta 2018 Lisätietojen toimittamisen määräaika 12. syyskuuta 2018 Arvioinnin päättämisen määräaika 24. lokakuuta 2018 Toimintakriteeri EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta

Asianomaisten yritysten määrä 3 Toimiala(t) (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso) Kaksinumerotaso 58 (Kustannustoiminta) Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta): 29. toukokuuta 2017 – 28. helmikuuta 2018 Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä 550 Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä 550 Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä 550 Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina 3 697 500 EGR:n täytäntöönpanon talousarvio euroina 150 000 Kokonaistalousarvio euroina 3 847 500 EGR:n tuki euroina (60 %) 2 308 500 HAKEMUKSEN ARVIOINTI Menettely 4.Kreikka toimitti hakemuksen EGF/2018/003 EL/Attica publishing 22. toukokuuta 2018 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Kreikalta lisätietoja 1. elokuuta 2018, eli kahden viikon kuluessa päivästä, jolloin komissiolla oli hallussaan hakemuksen käännös. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä, 1. elokuuta 2018. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 24. lokakuuta 2018. Hakemuksen tukikelpoisuus Toimintakriteerit 5.Kreikka toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan toimintakriteerien nojalla; siinä edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa. NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 58 (Kustannustoiminta) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueella Aττική (Attika) (EL30) vähennettiin 550 työntekijää. 6.Hakemuksen yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 29. toukokuuta 2017 ja päättyi 28. helmikuuta 2018. Asianomaiset yritykset ja edunsaajat 7.Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla: Yritykset Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla Lambrakis Press SA (DOL) 324 Ethnos Publications SA 185 Pegasus Magazines Publications 41



Yritysten kokonaismäärä: 3 Työntekijävähennysten kokonaismäärä: 550 Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen 8.Kaikki työntekijävähennykset viiteajanjaksolla on laskettu päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä.

Tukeen oikeutetut edunsaajat 9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 550. Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välinen yhteys (asetus (EY) N:o 546/2009) 10.Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin, Kreikka toteaa, että vuosina 2008–2016 Kreikan reaalinen BKT asukasta kohti supistui 25 prosenttia (22 600 eurosta 17 000 euroon) ja työttömyys kasvoi lähes 16 prosenttiyksikköä (7,8 prosentista 23,6 prosenttiin). BKT asukasta kohti tuhansina euroina

(2005–2016, vuoden 2010 hintoina) EU28 Kreikka Lähde: INE GSEE, perustana AMECOn tiedot.





Kokonaistyöttömyysaste (%)

− Osuus työvoimasta (%) − EU28 Kreikka Lähde: Eurostat. 11.Selvitäkseen ulkomaanvelkojen takaisinmaksuista Kreikan hallitus on lisäksi vuodesta 2008 toteuttanut epäsuosittuja toimenpiteitä: se on esimerkiksi nostanut veroprosentteja, leikannut julkisia menoja ja leikannut julkisen alan työntekijöiden palkkoja. Palkat ovat pienentyneet myös yksityisellä sektorilla, kun Kreikan talouden kilpailukykyä on pyritty parantamaan. 12.Vähimmäispalkat nousivat EU:n jäsenvaltioissa tammikuun 2008 ja tammikuun 2018 välisenä aikana. Ainoastaan Kreikassa kansallinen vähimmäispalkka pieneni 14 prosenttia.



Vähimmäispalkat

(Tammikuu 2008 ja tammikuu 2018) Vähimmäispalkat (euroa kuukaudessa) Keskimääräinen vuotuinen muutos (%) Bulgaria Liettua Romania Latvia Unkari Kroatia (*) Tšekki Slovakia Viro Puola Portugali Kreikka Malta Slovenia Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Saksa (*) Ranska Belgia Alankomaat Irlanti Luxemburg Ryhmä 1 Ryhmä 2 Ryhmä 3 Vähimmäispalkat, tammikuu 2008 (vasemmanpuoleinen asteikko) Vähimmäispalkat, tammikuu 2018 (vasemmanpuoleinen asteikko) Keskimääräinen vuotuinen muutos, tammikuu 2008 – tammikuu 2018 (oikeanpuoleinen asteikko) Huom: Tanska, Italia, Kypros, Itävalta, Suomi ja Ruotsi: ei kansallista vähimmäispalkkaa (1) Heinäkuulta 2008, ei tammikuulta 2008 (2) Ei saatavissa tietoja tammikuulta 2008 eikä keskimääräistä vuotuista muutosta Lähde: Eurostat (online data code earn_mw_cur) 13.Vuoden 2016 toista neljännestä koskevien työvoimatutkimuksen tulosten mukaan alle 700 euroa kuukaudessa ansaitsevien työntekijöiden osuus kasvoi noin 26 prosenttiyksikköä (13,1 prosentista 38,8 prosenttiin) vuosina 2009–2016, kun taas yli 700 euroa kuukaudessa ansaitsevien työntekijöiden määrä pieneni kaikissa palkkaluokissa. Yksityisen sektorin palkkakehitys Kreikassa

(2009–2016)

(*) Ei osaa sanoa tai ei vastausta Lähde: INE/GSEE, perustana ELSTAT, työvoimatutkimus (Q2 2009 ja Q2 2016) 14.Työttömyyden kasvamisen ja palkkojen pienenemisen vuoksi kotitalouksien tulot ovat Kreikassa pienentyneet rahoitus- ja talouskriisin puhkeamisvuodesta 2008 lähtien. Tulotason aleneminen on johtanut suoraan kulutuksen vähenemiseen. Kotitalouksien kulutus väheni Kreikassa tasaisesti vuosina 2008–2013, minkä jälkeen se on pysynyt muuttumattomana. Kotitaloudet ovat karsineet tuntuvasti kaikkia vähemmän tärkeitä menoja ja tinkineet joistakin välttämättömistä menoista. Kotitalouksien tulot ja kulutus euroina

(Kreikka, Q4 2008 – Q2 2016, vuoden 2010 hintoina) Käytettävissä olevat tulot Kulutus Lähde: INE GSEE, perustana Eurostatin tiedot 15.Päivä- ja aikakauslehtien myynti väheni Kreikassa jyrkästi vuosina 2011–2017. Vuosien 2011 ja 2017 välisenä aikana sanomalehtien myynti putosi 144 miljoonasta 57 miljoonaan kappaleeseen ja aikakauslehtien myynti 60 miljoonasta 23 miljoonaan kappaleeseen. Myyntimäärien tasainen väheneminen on seurausta rahoitus- ja talouskriisistä, jonka vaikutukset tuntuvat yhä Kreikan taloudessa (kotitalouksien vähäisemmät tulot, korkea työttömyys jne.). Myynnin laskun taustalla on myös nopea digitaalinen kehitys, joka muuttaa kustannusalaa. Päivä- ja aikakauslehtien myynti 2012–2017

Vuosimuutos % 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Päivälehdet

(sanomalehdet) –18,9 –10,5 –8,9 –10,7 –15,9 –19,6 Aikakauslehdet

–22 –15,0 –7,3 –19,8 –9,0 –15,4 Lähde: IBHS, perustana päivä- ja aikakauslehtiä käsittelevä ELSTADTin kysely 2017 16.Käsillä oleva hakemus on jatkoa hakemukselle EGF/2014/018 GR Attica publishing. Silloiset perustelut pätevät edelleen. 17.Kustannustoiminnan alalta on tähän mennessä jätetty kolme EGR-hakemusta, jotka kaikki ovat perustuneet maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin. Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat 18.Näihin työntekijävähennyksiin johtaneisiin tapahtumiin kuuluvat mainoskulujen mittavat leikkaukset, joita suuret mainostajat, kuten autojen valmistajat ja pankit ovat tehneet, sekä päivä- ja aikakauslehtien myynnin vähentyminen. Molemmat ovat taloudellisen taantuman seurannaisilmiöitä. Myynnin vähentymistä selittää myös lukijakunnan siirtyminen painetuista lehdistä sähköisiin lehtiin. Siirtymisen syinä ovat sähköisten lehtien sisällön helppo saatavuus ja niiden välittömyys sekä se, että sanomalehtien digitaaliset versiot ovat pääosin ilmaisia (sähköisten viestinten vaikutuksia lukijoiden asenteiden muutokseen käsittelevässä kyselyssä 64 prosenttia vastaajista totesi valitsevansa nyttemmin kustannussyistä sähköisen lehden painetun asemasta). 19.Kustannusyrityksillä on ollut vakavia kannattavuusongelmia, sillä niiden liikevaihto heikkeni kriisin aikana. Vuosina 2005–2014 kustannusalan liikevaihto pieneni 56,4 prosenttia. Sama suuntaus on jatkunut kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana: liikevaihto pieneni 14,3 prosenttia vuonna 2015, 8,3 prosenttia vuonna 2016 ja 19,5 prosenttia vuonna 2017. Kehityksen taustalla on niin mainos- kuin myyntitulojenkin lasku. Kreikan talouden taantuman sivuvaikutuksina aiheutuneet lainansaantivaikeudet ja kassavirran puute pahensivat kustannusalan yritysten vaikeuksia. Tämä johti toiminnan keskeyttämiseen, yritysten huutokauppaamiseen ja työntekijävähennyksiin. Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen 20.Kaikki työntekijävähennykset toteutettiin Attikassa. Alueeseen kohdistuva odotettu vaikutus kytkeytyy vaikeaan uudelleentyöllistymiseen, sillä työpaikkoja on vähän ja työnhakijoita, varsinkin pitkäaikaistyöttömiä, on paljon. 21.Kreikan työttömyysaste on laskenut vuodesta 2014, jolloin se saavutti huippunsa (27,2 prosenttia). Tammikuussa 2018 työttömyysprosentti oli kuitenkin vielä yli 20, ja pitkäaikaistyöttömien (yli 12 kuukautta työttömänä olleiden) osuus kaikista työttömistä oli 55,2 prosenttia. 22.Attikan osuus Kreikan kokonaistyöttömyydestä on 34,7 prosenttia ja pitkäaikaistyöttömyydestä 36 prosenttia. Pitkäaikaistyöttömien osuus kaikista työnhakijoista on Attikan alueella 57,4 prosenttia (kaksi prosenttiyksikköä enemmän kuin Kreikan keskiarvo).

Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet Kohteena olevat edunsaajat 23.Kaikkien 550 vähennetyn työntekijän odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava: Ryhmä Kohteena olevien

edunsaajien lukumäärä Sukupuoli: Miehiä: 320 (58,18 %) Naisia: 230 (41,82 %) Kansalaisuus: EU-kansalaisia: 549 (99,82 %) Muita kuin EU-kansalaisia: 1 (0,18 %) Ikäryhmä: 15–24-vuotiaita: 3 (0,55 %) 25–29-vuotiaita: 6 (1,09 %) 30–54-vuotiaita: 460 (83,63 %) 55–64-vuotiaita: 80 (14,55 %) yli 64-vuotiaita: 1 (0,18 %) Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus 24.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista: –Ammatillinen ohjaus: Tämä kaikille osallistujille tarjottava liitännäistoimenpide sisältää yksilöllisiä ohjausjaksoja (lukuun ottamatta yleistä tiedotusjaksoa, joka suunnataan kaikille osallistujille) ja kattaa seuraavat vaiheet: 1. Yleinen tiedotus. Tämä ensimmäinen toimenpide on tarkoitettu kaikille työntekijöille, ja siinä annetaan perustiedot hankkeesta ja sen tarjoamista mahdollisuuksista. 2. Ilmoittautuminen ja rekisteröinti. Tämä vaihe sisältää tiedottamisen saatavilla olevista palveluista, koulutusohjelmista ja taito- ja koulutusvaatimuksista. 3. Yksilöllinen ja ammatillinen asiakirja. Toimenpiteen tarkoituksena on auttaa työntekijöitä tunnistamaan omat vahvuutensa ja heikkoutensa ja omiin intresseihinsä liittyvät mahdollisuudet sekä luomaan realistinen urasuunnitelma. Arvioinnin jälkeen laaditaan yksilöllinen ja ammatillinen asiakirja, jossa esitetään tiivistetysti osallistujan yksilöllinen projekti ja toimintasuunnitelma. 4. Työnhaun tukeminen ja uraohjaus. Tähän vaiheeseen sisältyvät 1) koulutus laaja-alaisissa kysymyksissä, kuten sosiaalisten taitojen kehittäminen, sopeutuminen uusiin tilanteisiin ja päätöksenteko, 2) työnhakuneuvonta – tiedotusta avoimista työpaikoista, aktiivinen paikallisten ja alueellisten työllistymismahdollisuuksien etsiminen, työnhakutekniikat, ansioluettelon ja saatekirjeen laatiminen ja valmistautuminen työhaastatteluun ja 3) uraohjaus. Neuvojat tarjoavat irtisanotuille työntekijöille ammatillista opastusta ja ohjaavat heitä konkreettisia työtarjouksia kohti. 5. Työllistymiseen tähtäävä ohjaus. Neuvojat ovat työntekijöiden tukena, kun nämä toteuttavat koulutuspolkujaan ja yksilöllisiä jälleentyöllistymissuunnitelmiaan. Oman yrityksen perustamisesta kiinnostuneille osallistujille tarjotaan tässä ohjausvaiheessa yleisluontoista tukea ja neuvontaa. 6. Seuranta. Osallistujia seurataan kuuden kuukauden ajan siitä, kun toimenpiteet on saatettu päätökseen. Tämä toiminta toteutetaan jäsenvaltion kustannuksella. –Koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus. Toimenpiteessä järjestetään ammatillisia kursseja, jotka vastaavat työmarkkinoilla todettuja tarpeita. Kurssien aiheisiin kuuluvat myös alueet ja sektorit, joilla on hyvät kehitysmahdollisuudet. Kurssitarjonnassa otetaan huomioon työntekijöiden tarpeet, jotka on yksilöity ammatillisen neuvonnan kuluessa. Tässä yhteydessä tarjotaan kahdentyyppistä koulutusta: ammatillista koulutusta (kunkin koulutusjakson pituus on 300 tuntia) sekä erityiskursseja, jotka johtavat todistukseen tai lupaan ja valmentavat koulutusohjelmiin. Koulutustarjonnan suunnittelussa otetaan huomioon koulutusaiheet, joita työntekijät suosivat Attikaa koskevassa ensimmäisessä tapauksessa. Näitä ovat esimerkiksi liikkeenjohto, sähköinen kaupankäynti, myynti, markkinointi ja sosiaalinen media, tietotekniikan perustaidot ja pitkälle viety tietotekninen osaaminen, verkkosivujen suunnittelu ja logistiikka. Lopullisessa koulutustarjonnassa otetaan kuitenkin huomioon ammatillisen neuvonnan tulokset. –Tuki yrityksen perustamiseen. Työntekijät, jotka perustavat oman yrityksen, saavat enintään 15 000 euron kerta-avustuksen perustamiskustannusten kattamiseen. Kreikassa rahoituksen saaminen on yksi suurimmista ongelmista, joita yritystä perustava yrittäjä kohtaa. Pankeilla on pulaa varoista, ja sen vuoksi ne hylkäävät useimmat lainahakemukset. Tällä toimenpiteellä halutaan edistää yrittäjyyttä rahoitustuen avulla. –Työnhakuavustukset ja koulutusavustukset. Ammatilliseen ohjaukseen osallistumisesta aiheutuvien kulujen kattamiseksi osallistujat saavat 40 euroa osallistumispäivää kohti. Koulutuksessa oleville avustus on 3,33 euroa tuntia kohti. –Kannustimet työntekijöiden palkkaamiseen. Tämä maksu hyödyttää vähennettyjä työntekijöitä helpottamalla heidän palkkaamistaan toiseen yritykseen. Palkkaava yritys saa 650 euroa kuukaudessa enintään kuuden kuukauden ajalta edellyttäen, että työntekijä pidetään työpaikassa vähintään kuusi kuukautta kannustimen loputtua. 25.Tässä kuvatut ehdotetut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä. 26.Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia. Alustava talousarvio

27.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 3 847 500 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 3 697 500 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 150 000 euroa. 28.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 2 308 500 euroa (60 % kokonaiskustannuksista). Toimet Arvioitu osallistujamäärä Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti

(euroa) Arvioidut kokonaiskustannukset (euroa) Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta) Ammatillinen ohjaus

(Επαγγελματική συμβουλευτική) 550 1 250 687 500 Koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus

(Επαγγελματική Κατάρτιση, Εξειδικευμένη κατάρτιση) 550 1 573 865 000 Tuki yrityksen perustamiseen

(Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης) 60 15 000 900 000 Välisumma a): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista: – 2 452 500 (66,33 %) Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) Työnhakuavustukset 550 1 000 550 000 Koulutusavustukset 500 1 000 500 000 Kannustimet työntekijöiden palkkaamiseen

(Επιδότηση θέσεων εργασίας) 50 3 900 195 000 Välisumma b): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista: – 1 245 000 (33,67 %) EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet 1. Valmistelutoimet – 10 000 2. Hallinnointi – 80 000 3. Tiedotus ja mainonta – 30 000 4. Valvonta ja raportointi – 30 000 Välisumma c): Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista: – 150 000 (3,90 %) Kustannukset yhteensä (a + b + c): – 3 847 500 EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista) – 2 308 500 29.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Kreikka on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhakuun tai koulutukseen. 30.Kreikka on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti. Menojen tukikelpoisuuskausi 31.Kreikka aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 22. elokuuta 2018. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 22. elokuuta 2018 ja 22. elokuuta 2020 väliseltä ajalta. 32.Kreikalle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 22. kesäkuuta 2018 alkaen. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 22. kesäkuuta 2018 ja 22. helmikuuta 2021 väliseltä ajalta. Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin 33.Kansallinen ennakko- tai osarahoitus järjestetään Kreikan talous- ja kehitysministeriön kansallisesta julkisten investointien ohjelmasta. 34.Kreikka on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä. Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi 35.Kreikka on ilmoittanut, että hakemuksesta ja yksilöllisten palvelujen koordinoidusta paketista keskusteltiin Ateenan päivälehtien toimittajaliiton (ΕΣΗΕΑ), Ateenan päivittäisjulkaisujen työntekijäjärjestön (ΕΠΗΕΑ) ja työministeriön edustajien kesken 11. toukokuuta 2018. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 36.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Kreikka on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnointi ja valvonta toteutetaan seuraavasti: –hallintoviranomaisena toimii NSRF:n toimeenpanosta vastaava työ-, sosiaaliturva- ja sosiaalisen yhteisvastuun ministeriön osasto, –tarkastusviranomaisena toimii EDEL (tilintarkastuskomitea) ja –todentamisviranomaisena toimii erityisyksikkö, joka vastaa talous-, infrastruktuuri-, matkailu- ja meriministeriöiden yhteisrahoittamien ohjelmien todentamisesta ja tarkastamisesta. Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset 37.Kreikka on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

–Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita. –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti. –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään. –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastoista rahoitettuja toimia. –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarvioesitys 38.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 12 artiklassa säädetään. 39.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 2 308 500 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle. 40.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta. Muut asiaan liittyvät asiakirjat 41.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 2 308 500 euroa. 42.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Kreikan hakemuksen johdosta – EGF/2018/003 EL/Attica publishing EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,