Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS energia-alan toimien monivuotisesta ohjelmasta "Euroopan älykäs energiahuolto" (2003-2006)

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Johdanto

Vihreässä kirjassaan "Energiahuoltostrategia Euroopalle" [1] komissio peräänkuuluttaa seuraavia pitkän aikavälin toimenpiteitä energia-alalla:

[1] KOM(2000) 769 lopullinen, 29.11.2000.

- Unionin on tasapainotettava tarjontaan liittyvää politiikkaa selkeillä kysyntään liittyvää politiikkaa edistävillä toimilla. Yhteisön oman energiantarjonnan kasvun mahdollinen toimintamarginaali on vähäinen tarpeeseen verrattuna, kun taas kysynnän hallinnan toimintamarginaali on lupaavampi.

- Energian kysynnän suhteen vihreässä kirjassa peräänkuulutetaan todellista muutosta kuluttajien käyttäytymisessä. Liikenne- ja kuljetusalalla sekä rakennusalalla ja sähkölaitteiden alalla on toteutettava aktiivista energiansäästöön ja energialähteiden monipuolistamiseen tähtäävää politiikkaa, jossa suositaan saastuttamattomia energialähteitä.

- Energian tarjonnan suhteen on asetettava etusijalle ilmastonmuutoksen torjuminen. Muutoksen avain on uusien ja uusiutuvien energiamuotojen, biopolttoaineet mukaan luettuina, kehittäminen. Niiden osuus energiataseessa on kasvatettava 6 prosentista 12 prosenttiin ja sähköntuotannossa 14 prosentista 22 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.

Göteborgin Eurooppa-neuvostossa asetetut unionin uudet painopisteet tukevat ja vahvistavat vihreässä kirjassa hahmoteltuja toiminnan päälinjoja erityisesti EU:n kestävän kehityksen strategian osalta.

Göteborgin Eurooppa-neuvoston hyväksymässä komission tiedonannossa "Kestävä kehitys Euroopassa paremman maailman vuoksi: Kestävää kehitystä koskeva Euroopan unionin strategia" [2] yksilöidään kestävän kehityksen pääasialliset esteet, joita ovat ihmisen toiminnasta johtuvat kasvihuonekaasupäästöt ja liikenteestä johtuvat ympäristöhaitat. Näihin esteisiin puuttumiseksi yhteisön politiikassa on omaksuttava uusi lähestymistapa ja pyrittävä lähentämään suhteita kansalaisiin ja yrityksiin, joiden toiminnasta viime kädessä riippuu, muuttuvatko kulutus- ja investointimallit halutulla tavalla. Kyse on lopulta julkisten ja yksityisten investointien suuntaamisesta perinpohjaisesti uudelleen kohti uusia ja ympäristöystävällisiä teknologioita, jotta taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys ei enää kytkeytyisi ympäristön tilan huononemiseen ja resurssien liikakulutukseen.

[2] KOM(2001) 264 lopullinen, 15.5.2001.

Kestävää kehitystä koskevassa Euroopan unionin strategiassa peräänkuulutetaan otsikon "Ilmastonmuutoksen rajoittaminen ja puhtaan energian käytön lisääminen" alla seuraavaa:

- Toteutetaan selkeitä toimia energian kysynnän vähentämiseksi esimerkiksi tiukentamalla rakennusten vähimmäisnormeja ja laitteiden merkintävaatimuksia ja siten lisäämällä niiden energiatehokkuutta.

- Tuetaan aiempaa enemmän puhtaisiin ja uusiutuviin energiaresursseihin liittyvän teknologian tutkimusta, kehittämistä ja levittämistä.

Lisäksi Euroopan unionin on näytettävä esimerkkiä kansainvälisesti suuntaamalla politiikkansa ja julkiset ja yksityiset investointinsa perusteellisesti uudelleen kohti kestävää ja ympäristöystävällistä kehitystä siten, että otetaan huomioon ilmastonmuutokseen liittyvät sitoumukset. Samalla on tehtävä kansainvälistä yhteistyötä, jolla voidaan parantaa tämän kestävän kehityksen näkymiä maailmanlaajuisesti.

Genovan huippukokouksessa 22. heinäkuuta 2001 annetussa virallisessa tiedonannossa G8-maat totesivat uusiutuvien energialähteiden käytön tärkeyden kestävälle kehitykselle, energiansaannin monipuolistamiselle ja ympäristönsuojelulle sekä sen merkityksen köyhyyden vähentämisessä. G8-maat sitoutuvat varmistamaan, että uusiutuvilla energialähteillä on riittävä osuus niiden kansallisissa suunnitelmissa, ja pyytävät muita maita toimimaan samoin. Lisäksi ne sitoutuvat auttamaan kehitysmaita vahvistamaan instituutioitaan ja määrittelemään markkinastrategioita investointien lisäämiseksi ja parhaiden toimintatapojen levittämiseksi uusiutuvien energialähteiden alalla.

Lisäksi komissio on laatinut uusia hallinnollisia suuntaviivoja, jotka koskevat etenkin hallinnon ulkoistamista ja sen yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä. Näiden suuntaviivoja ansiosta on voitu käyttää uusia menettelytapoja, jotka helpottavat yhteisön ohjelmien hallinnointia.

Tämä päätösehdotus on osa unionin pitkän aikavälin energiastrategiaa sekä uutta lähestymistapaa, jossa kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyviä yhteisön politiikkoja johdonmukaistetaan.

2. Energiapolitiikka osana yhteisön kestävän kehityksen strategiaa

Energia- ja liikennesektorit ovat pääasialliset kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajat. Vihreässä kirjassa "Energiahuoltostrategia Euroopalle" hahmotellut energiatavoitteet ja valkoisessa kirjassa "Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika" [3] esitetyt yhteisen liikennepolitiikan uudet suuntaviivat edellyttävät yhteisön toimintavälineiden - lainsäädäntötoimenpiteiden ja tukiohjelmien - mukauttamista ja lujittamista siten, että ne keskittyvät aiempaa enemmän kysynnänhallinnan parantamiseen sekä uusien ja uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen mm. liikenteen energianäkökohtiin nivoutuen.

[3] KOM(2001) 370 lopullinen, 12.9.2001.

Lainsäädäntötoimenpiteiden osalta komissio aikoo täydentää jo meneillään olevia toimia - jotka käynnistettiin sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla annetun direktiivin [4] myötä - uusilla uusiutuviin energialähteisiin [5] ja energiatehokkuuteen [6] liittyvillä ehdotuksilla. Nämä lainsäädäntötoimenpiteet edellyttävät saavutetun edistymisen arviointia ja seurantaa. Niiden soveltamista helpotetaan mm. antamalla yhteisön tukea parhaiden toimintatapojen levittämiseen kansalaisten ja yritysten keskuudessa kulloisillakin osa-alueilla.

[4] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/77/EY, annettu 27. syyskuuta 2001, sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla. EYVL L 283, 27.10.2001, s. 33.

[5] Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi biopolttoaineiden käytön edistämisestä liikenteessä. KOM(2001) 547 lopullinen, 7.11.2001.

[6] Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta. KOM(2001) 226 lopullinen, 11.05.2001.

Tavoitteena on kasvattaa uusien teknologioiden markkinaosuutta näillä aloilla luomalla suosiollinen sääntelyjärjestelmä ja asettamalla tavoitteet unionia ja jäsenvaltioita varten.

Uusiutuvien energialähteiden [7] ja energiatehokkuuden [8] alojen kaksi tavoitetta edistäisivät jo yksinään merkittävästi sitä, että Kioton pöytäkirjassa vahvistetut kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteet saavutetaan. Niiden saavuttaminen on välttämätöntä, jos unioni haluaa pitää kiinni sitoumuksistaan.

[7] Komission tiedonanto "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet", KOM(1997) 599 lopullinen, 26.11.1997.

[8] Komission tiedonanto "Toimintasuunnitelma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhteisössä", KOM(2000) 247 lopullinen, 26.4.2000.

Lainsäädäntötoimenpiteitä, joiden avulla näillä kahdella alalla asetetut tavoitteet on määrä saavuttaa, on kuitenkin pohjustettava ja täydennettävä vahvistetuilla tukiohjelmilla, jotta ne tosiasialliset muutokset, joihin ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään, saavutettaisiin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Yhteisön ohjelmia näillä aloilla on lujitettava ja suunnattava tähän suuntaan.

Tämä uusi lähestymistapa edellyttää myös yhteisön toiminnan tehostamista tärkeimpiin toimijoihin päin. Näitä toimijoita ovat kansallisen, alueellisen ja paikallistason virastot ja muut organisaatiot, jotka edistävät tasollaan yhteisön pyrkimyksiä. Tässä otetaan huomioon valkoisessa kirjassa "Eurooppalainen hallintotapa" [9] ehdotetut muutokset, joiden tarkoituksena on mm. lisätä tärkeimpien toimijoiden osallistumista sekä avoimuutta niihin päin käynnistämällä järjestelmällisempi vuoropuhelu ja vuorovaikutus Euroopan yhteisön, sen jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan välillä.

[9] KOM(2001) 428 lopullinen, 25.7.2001.

Yhteisön toimien lujittaminen on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon unionin laajentuminen. Energiaintensiteetti on itse asiassa parempi ehdokasmaissa kuin jäsenvaltioissa.

Kansainvälisellä tasolla Eurooppa on sitoutunut köyhyyden torjuntaan sekä kansainvälisiin kehitystavoitteisiin Millennium Development Goals. Energialla on tärkeä merkitys näissä toimissa horisontaalisella tasolla. Kyseinen yhteistyö liittyy ensisijaisesti energialähteiden saantivarmuuteen, energiatehokkuuden (myös energiansäästön) parantamiseen, puhtaisiin teknologioihin ja uusiutuvien energialähteiden käytön kehittämiseen sekä institutionaalisen kapasiteetin luomiseen. COOPENER liittyy tähän aloitteeseen ja täydentää sitä. Näistä syistä Euroopan on kannustettava ja helpotettava investointeja uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen kehitysmaissa, koska siten voidaan lieventää ilmastonmuutokseen liittyviä ongelmia ja parantaa väestön elämänlaatua. Lisäksi komissio painottaa 13. helmikuuta 2002 antamassaan tiedonannossa "Kestävään kehitykseen tähtäävä maailmanlaajuinen yhteistyö" [10], että yhteisön energia- ja liikennepolitiikassa on otettava huomioon kestävän kehityksen sisäiset ja ulkoiset tavoitteet.

[10] KOM(2002) 82 lopullinen, 13.2.2002, ja KOM(2002) 82 lopullinen/2 (ranskankielisen version oikaisu), 21.2.2002.

On huomattava, että tämä uusi lähestymistapa edellyttää lisähenkilöstöä ja että nykytilanteessa ja tehtävien luonteen vuoksi yhtenä vaihtoehtona on erityisen toimeenpanoviraston perustaminen. Viraston asema perustuisi tulevaan neuvoston asetukseen, joka koskee yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemaa [11]. Jos virastoa ei perustettaisi, ohjelman toteutus vaatisi lisähenkilöstöä ohjelman hallinnoinnista vastaavissa komission yksiköissä. Tätä ohjelman hallinnointihenkilöstöä olisi lisättävä 38:sta 52:een henkilöön. Jos virastoa ei perustettaisi, jouduttaisiin myös supistamaan merkittävästi tiedotustoimintaa sekä hankkeiden ja toimien tulosten edistämis- ja hyödyntämistoimintaa ja lisäksi asettamaan vähimmäiskynnys ohjelmassa toteutettavien hankkeiden tai toimien rahoitukselle.

[11] KOM(2001) 808 lopullinen, 28.12.2001.

3. ALTENER- ja SAVE-ohjelmat (1991-1997) ja ensimmäinen energia-alan puiteohjelma (1998-2002)

Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevat muut kuin tekniset yhteisön tukitoimenpiteet käynnistyivät vuonna 1991, jolloin hyväksyttiin SAVE-ohjelma. Tämän jälkeen hyväksyttiin vuonna 1993 ALTENER-ohjelma. Yhteisön kaikki toimielimet ovat todenneet näissä kahdessa ohjelmassa saavutetut hyvät tulokset. Ohjelmien toimia on jatkettu energia-alan toimia koskevassa monivuotisessa puiteohjelmassa (1998-2002) ja siihen liittyvissä toimenpiteissä. Puiteohjelma hyväksyttiin vuonna 1998, ja sen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2002.

Puiteohjelmaan, jonka kokonaisrahoitus on 175 miljoonaa euroa, kuuluu seitsemän päätöstä: puiteohjelmaa koskeva päätös ja seuraavia kuutta erityisohjelmaa koskevat liitännäispäätökset:

- ETAP - tulevaisuudentutkimus ja markkinoiden seuranta (5 miljoonaa euroa)

- SYNERGY - kansainvälinen yhteistyö energia-alalla (15 miljoonaa euroa)

- CARNOT - kiinteiden polttoaineiden saastuttamattoman ja tehokkaan teknologian käytön edistäminen (3 miljoonaa euroa)

- SURE - ydinalaa ja etenkin ydinalan turvallisuutta koskeva yhteistyö, teollisuusyhteistyö uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus, mukaan luettuna laittoman kaupan torjunta (9 miljoonaa euroa)

- ALTENER - uusiutuvien energialähteiden edistäminen (77 miljoonaa euroa)

- SAVE - energiatehokkuuden edistäminen (66 miljoonaa euroa).

Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät energia-alan puiteohjelmaa koskevan aloitteen silloisten ohjelmien yhdistämiseksi saavuttaakseen näin mittakaavaetuja ja vahvistaakseen ohjelmien välistä koordinointia. Puiteohjelmasta saataviin mittakaavaetuihin sekä menettelyjen ja täytäntöönpanon tehokkuuteen liittyneet odotukset eivät kuitenkaan ole täyttyneet. Tämä on johtunut siitä, ettei ohjelmalla ole yhtä ainoaa oikeusperustaa, ja siitä, että ohjelmat ja niiden tavoitteet eroavat toisistaan.

3.1 Energia-alan puiteohjelman vuosiarviointi (2000)

Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamisen edistymistä energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) tehdyn neuvoston päätöksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Riippumattomat asiantuntijat suorittivat vuonna 2000 puiteohjelman puolivälissä arvioinnin, jossa pääasiassa tarkasteltiin kunkin ohjelman tehokkuutta ja avoimuutta, komission sisäistä koordinointia sekä ohjelmiin valittujen hankkeiden ja tavoitteiden keskinäistä johdonmukaisuutta vuosina 1998 ja 1999. Raportissaan arvioijat toteavat ohjelmissa ALTENER, SAVE, SYNERGY ja ETAP toteutettujen toimien olevan tärkeä osa yhteisön strategiaa, jolla on määrä vähentää hiilidioksidipäästöjä. Arvioinnissa laadituista analyyseistä käy ilmi kuitenkin neljä pääasiallista alaa, joiden suuntaviivoja on tarkistettava:

- Ensiksikin käytössä on "pieniä" ohjelmia, joiden kohdeyleisöt ovat hyvin vaihtelevia ja joiden toimet ja menettelyt ovat erillisiä. nämä ohjelmat voitaisiin yhtä hyvin koota yhteen tai kahteen ohjelmaan sisältyviksi toimintalinjoiksi, ja näin toimintaa voitaisiin tehostaa yhdistämällä henkilöresurssit sekä yhdenmukaistamalla valinta-, arviointi- ja hallintamenettelyjä

- Tiettyjen ohjelmien tavoitteet ja etenkään ALTENER- ja SAVE-ohjelmiin myönnetyt voimavarat eivät vastaa toisiaan. tavoitteita on siten joko rajattava (jos voimavarat pysyvät nykyisellään) tai niiden saavuttamiseksi on myönnettävä tarvittavat rahoitus- ja hallinnointiresurssit

- valinta-, arviointi- ja hallinnointimenetelmiä ja menettelyjä on uudistettava

- puiteohjelman ja erityisohjelmien edistäminen sekä niiden tulosten levittäminen on ollut hyvin puutteellista ja joka tapauksessa epäsäännöllistä tai epätarkoituksenmukaista; näitä keskeisiä toimia onkin tarkistettava.

Asiantuntijoiden analyysin mukaan tulevan ohjelman tehokkuutta voidaan parantaa vuoden 2002 jälkeen kokoamalla kaikki toimet yhteen ainoaan ohjelmaan, joka kattaa kaksi tekniikan alaa: korvaavat energialähteet ja energiansäästö. Näitä toimia tuettaisiin horisontaalisesti teknologian levittämistoimilla unionissa ja kolmansissa maissa sekä hankkimalla ohjelman hallinnoinnissa tarvittavia palveluja ja tutkimuksia. SURE-ohjelma olisi liitettävä ydinenergia-alan toimiin.

3.2 Energia-alan puiteohjelman väliarviointi (2001)

Energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) tehdyn neuvoston päätöksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt puiteohjelman kolmannen soveltamisvuoden lopussa riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen kokonaisarvion siitä, miten puiteohjelmassa ja erityisohjelmissa toteutettavat yhteisön toimet ovat edistyneet.

Arviointi on juuri aloitettu, ja asiantuntijat antavat komissiolle vuoden 2002 toisella neljänneksellä loppuraportin, jossa esitetään puiteohjelman ja erityisohjelmien sekä niiden vaikutusten analyysimenetelmä. Näiden arviointien johtopäätökset välitetään Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ja ne otetaan huomioon työohjelman valmistelussa.

4. Uusi energia-alan ohjelma: "Euroopan älykäs energiahuolto"

Energian saantivarmuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä koskeva strategia sekä kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua koskevan yhteisön strategian huomioon ottaminen energia-alalla ja liikenteen energianäkökohdissa edellyttävät tukiohjelmien tarkistamista, jotta yhteisön toiminta voitaisiin ryhmittää johdonmukaiseksi ja tehokkaaksi kokonaisuudeksi sekä menettelyjen että tavoitteiden kannalta.

On toimittava älykkäästi, mikä on myös ohjelman nimen perustana ("Euroopan älykäs energiahuolto"), eli säilyttämällä luonnonvaroja ja pitämällä yllä kestävällä tavalla sitä kehityksen tasoa, joka on saavutettu yhteiskunnassamme. Tähän pyritään vastuullisella energiankäytöllä, joka perustuu teknisiin innovaatioihin sekä ammatti- ja talousalojen valmiuteen ottaa energia-alan parhaat toimintatavat mahdollisimman nopeasti käyttöön.

Komissio pitää nykytilanteen perusteella tärkeänä laajentaa ja lujittaa tiettyjä toimia ja koota ne yksiin ja samoihin puitteisiin. Ehdotetun ohjelman on määrä edistää energiansaannin varmuutta, kilpailukykyä sekä unionin kestävän kehityksen strategiaa, ja se tuo selkeää lisäarvoa verrattuna siihen, että kukin jäsenvaltio toimisi yksinään.

Tämä ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi koskee energia-alan toimien monivuotista ohjelmaa "Euroopan älykäs energiahuolto" kaudeksi 2003-2006. Ohjelma on tarkoitettu pääasialliseksi yhteisön välineeksi, josta muu kuin tekninen tuki annetaan energia-alalla. Ohjelmassa jatketaan ALTENER- ja SAVE-ohjelman ja osittain myös SYNERGY-ohjelman toimia, ja siihen kootaan kaikki toimet niillä energian osa-alueilla, jotka edistävät yhteisön energiastrategian, liikennestrategian (liikenteen energianäkökohdat) ja kestävän kehityksen strategian pääasiallisten tavoitteiden saavuttamista.

Uusi ohjelma lujittaa uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen liittyviä toiminta-aloja ja liittää mukaan kolmannen ja neljännen toiminta-alan, joina ovat energiankäyttö liikenteessä sekä uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti mm. kehitysmaissa. Ohjelmassa lujitetaan myös parhaiden toimintatapojen levittämistä ja edistämistä alan toimijoiden, yritysten ja kansalaisten valmistelemiseksi muutoksiin, jotka ovat jo käynnistyneet mutta jotka saavuttavat täyden laajuutensa vasta tulevaisuudessa, ja pyritään saamaan aikaan todellinen muutos energia-asenteissa valistuksen ja koulutuksen avulla ja edistämällä investointeja uusiin teknologioihin.

Ohjelma on jäsennetty neljään erityiseen toiminta-alaan: energian järkevä käyttö ja kysynnän hallinta (SAVE), uudet ja uusiutuvat energialähteet (ALTENER), liikenteen energianäkökohdat (STEER) sekä uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti (COOPENER). Kukin toiminta-alaa käsittää seuraavat kuusi toimityyppiä: a) strategioiden toteutus, standardien laatiminen, tutkimukset jne., b) rakenteiden ja rahoitus- ja markkinainstrumenttien luominen, mukaan luettuna paikallinen ja alueellinen suunnittelu, c) järjestelmien ja laitteiden edistäminen tarkoituksena helpottaa siirtymistä demonstraatiosta kaupallistamiseen, d) rakenteiden kehittäminen tiedotusta, koulutusta ja tulosten hyödyntämistä varten, e) seuranta ja f) toimien vaikutusten arviointi. (Ks. taulukko liitteessä).

Lisäksi ohjelmaa pannaan täytäntöön "avaintoiminnoiksi" kutsuttavien kohdennettujen aloitteiden avulla, jotka koskevat yhtä tai useampaa erityistä toiminta-alaa.

4.1. Ohjelman "Euroopan älykäs energiahuolto" tavoitteet

Kaikilla yhteisön rahoitusta saavilla toimilla on pyrittävä edistämään Euroopan markkinoita ja muun muassa seuraavia tavoitteita:

- Taloudellisesti toteutettavissa olevat energiatehokkuuden parantamismahdollisuudet on hyödynnettävä ja energiaintensiteettiä on parannettava yhdellä prosenttiyksiköllä vuosittain, jotta voidaan hyödyntää kaksi kolmasosaa toteutettavissa olevista energiansäästömahdollisuuksista (18 prosenttia vuonna 2010) ja vähentää näin hiilidioksidipäästöjä arviolta 40 prosenttia EU:n Kiotossa sopimasta sitoumuksesta.

- Tavoitteena on, että uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan sisäisestä bruttokulutuksesta nousisi nykyisestä 6 prosentista 12 prosenttiin vuonna 2010 (sähkö, lämpö ja biopolttoaineet).

- Uusiutuvista energialähteistä tuotettavan energian osuutta on lisättävä 22,1 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.

- Sähkön ja lämmön yhteistuotannosta saatavan sähkön tuotantoa on lisättävä tuntuvasti vuoteen 2010 mennessä ja vältettävä siihen mennessä arviolta 65 miljoonan tonnin lisähiilidioksidipäästöt.

- Uusiutuvien energialähteiden mahdollisuuksia on kehitettävä, markkinoilla saatavilla olevan uusiutuvien energialähteiden teknologian laatua on yhdenmukaistettava ja parannettava ja lisäksi on luotava parhaat mahdolliset edellytykset investointien vauhdittamiseksi lisäämällä uusiutuvista energialähteistä tuotettavan energian kapasiteettia, minkä ansiosta voitaisiin välttää hiilidioksidipäästöt, joiden määräksi on arvioitu 330 miljoonaa tonnia.

- COOPENER-toimilla on tuettava Kioton pöytäkirjan mekanismeja kestävien energiajärjestelmien kehittämiseksi ja köyhyyden torjumiseksi sekä Millennium Development Goals -kehitystavoitteiden saavuttamiseksi kehitysmaissa siten, että parannetaan energiavaroiltaan köyhimpien mahdollisuuksia käyttää energiapalveluja.

Ohjelman avulla voidaan siten ensiksikin panna täytäntöön keskipitkän ja pitkän aikavälin energiastrategia unionin kestävää kehitystä koskevan strategian tavoitteiden mukaisesti sekä tarvittavat lainsäädäntötoimenpiteet strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja niiden seurannan toteuttamiseksi. Toiseksi ohjelmalla on tarkoitus saada aikaan todellinen muutos Euroopan tasolla valistamalla ensisijaisia toimijoita (kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, päätöksentekijöitä, tuottajia, ammattijärjestöjä, opetusalaa, kuluttajia jne.), jotta nämä siirtyisivät tehokkaisiin ja älykkäisiin energiantuotanto- ja kulutusmalleihin, joilla on vankka ja kestävä perusta. edistää kokemusten ja taitotiedon levitystä; tukea toimia, joilla kannustetaan uuteen jo markkinoilla olevaan teknologiaan tehtäviä investointeja, sekä edistää hyvien toimintatapojen levitystä mm. koulutusjärjestelmässä.

Ohjelman toiminta-aloihin eivät erityisluonteensa vuoksi kuulu toimet, jotka kuuluvat eurooppalaisen tutkimusalueen sekä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstraation kuudennen puiteohjelman toimiin.

Tällä ohjelmalla on määrä myös lisätä kaikkien toimien avoimuutta, johdonmukaisuutta ja koordinointia, edistää eri aloja yhdistäviä toimia ja tukea ohjelman toimien tehokasta niveltämistä muussa yhteisön politiikassa toteutettaviin toimiin, kuten kestävän kehityksen strategiaan ja eurooppalaiseen ilmastonmuutosohjelmaan, kehitysyhteistyöhön, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevaan politiikkaan (erityisesti unionin laajentumista ajatellen), EAKR:n rakennetukitoimiin energia-alalla sekä jäsenvaltioiden aloitteisiin.

4.2. Ohjelman toiminta-alat

Ohjelma käsittää seuraavat neljä erityistä toiminta-alaa:

a) energian järkevä käyttö ja kysynnän hallinta (SAVE)

b) uudet ja uusiutuvat energialähteet (ALTENER)

c) liikenteen energianäkökohdat (STEER)

d) uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti mm. kehitysmaiden kanssa (COOPENER-toimet).

Uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alalla toteutettuihin aiempiin toimiin on suhtauduttu erittäin myönteisesti, ja niiden tulosten ansiosta on edistytty merkittävästi lainsäädännön ja energiankäytön edistämisen alalla, kun otetaan huomioon rajalliset budjettivarat. Tehokkaisiin ja älykkäisiin energiajärjestelmiin siirtyminen edellyttää kummankin alan toimien vahvistamista. Näihin on lisättävä määrätietoiset toimet, jotka koskevat liikenteen energianäkökohtia, sekä uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kehitysmaissa.

Kansainväliset edistämistoimet eivät ole vain tarpeellisia vaan myös välttämättömiä Euroopan unionin kansainvälisissä järjestöissä tekemien kansainvälisten sitoumusten vuoksi. Tähän ohjelmaan sisältyvät kansainväliset edistämistoimet (COOPENER) ovat osa Euroopan unionin kokonaisvaltaista kestävän kehityksen strategiaa erityisesti siinä toiminnassa, jolla unioni pyrkii edistämään maailmanlaajuista kestävää kehitystä. COOPENER-toimet ovat jatkoa SYNERGY-ohjelmassa toteutetuille energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alojen toimille. Niiden päämääränä on nivoa prosessin alkuvaiheessa kestävää kehitystä edistävien energiahuollon osa-alueiden toimenpiteet yhteisön kehitysyhteistyötoimintaan. Tämä on määrä toteuttaa tiiviissä yhteistoiminnassa kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysyhteistyöstä vastaavien komission yksiköiden kanssa. COOPENER-toimet täydentävät yhteistyöohjelmiin sisältyvää yhteisön toimintaa. Rahoitettavissa toimissa on tarkoitus keskittyä analyyseihin siitä, miten yhteisössä kehitettyjä toimenpiteitä ja tekniikoita voidaan soveltaa kehitysmaissa, sekä taitotiedon edistämiseen ja yhteisön teknologioiden siirtoon näihin maihin. Tällä erityiselle toiminta-alalle varattavan budjetin on tarkoitus muodostaa 8,8% ohjelmalle varatusta kokonaismäärästä.

COOPENER-toimien ja yhteisön yhteistyöaloitteiden keskinäisen niveltämisen ja koordinoinnin helpottamiseksi aiotaan työohjelman laatimisen yhteydessä ehdottaa työryhmää, johon kuuluu edustajia komission asianomaisista yksiköistä.

Lisäksi on pantava merkille, että ALTENER-ohjelmaa koskevaan päätökseen (EYVL L 79, 25.10.2000, s. 1) liittyy Välimeren maita koskeva yhteinen julistus, jonka komissio voisi ottaa huomioon tässä päätösehdotuksessa.

4.3. Ohjelman toteuttaminen

Ohjelma toteutetaan mm. "avaintoiminnoiksi" kutsuttavien toimien välityksellä eri toiminta-aloilla. Avaintoiminnot määritellään työohjelman laatimisen aikana, ja niitä mukautetaan tarvittaessa ohjelman kuluessa.

Voidaan myös harkita useita erityisiä toiminta-aloja kattavia avaintoimintoja. Tällaisia voivat olla esim. perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille syrjäisimmille alueille suunnatut erityiset avaintoiminnot tai mm. seuraavia aiheita [12] koskevat avaintoiminnot:

[12] Nämä aiheet on mainittu esimerkkeinä. Vuosittain käynnistettävistä aiheista neuvotellaan ohjelma komitean kanssa, ja ne määritellään työohjelmassa.

- "saarien kestävä energiankäyttö" - integroidut hankkeet (uusiutuvat energialähteet, energian järkevä käyttö, liikenne), jotka koskevat pieniä saaria ja syrjäisiä alueita sekä niiden Välimeren maiden saaria, jotka eivät ole Euroopan unionin jäseniä

- "energiaa säästävät rakennukset" - integroidut hankkeet, jotka koskevat vähän energiaa kuluttavia julkisia rakennuksia ja asuinrakennuksia (uusiutuvat energialähteet ja energian järkevä käyttö) keskisuurissa kaupungeissa

- "energia ja kaupunkiturvallisuus" - integroidut hankkeet, jotka koskevat valaistusta, irtaimistoa ja kaupunkiliikenteen laitteistoja (uusiutuvat energialähteet ja energian järkevä käyttö)

- "vesi ja energia" - integroidut hankkeet, jotka koskevat vesi- ja energiahuoltoa rannikko- ja matkailualueilla (suolanpoisto, hotellit ja matkailupalvelut) (uusiutuvat energialähteet, energia-alan yhteistyö)

- "yhteisöt tiellä kohti uusiutuvien energialähteiden yksinomaista käyttöä" - integroidut hankkeet, joita käynnistetään unionissa ja kehitysmaissa

- "ympäristöystävällinen liikenne" - integroidut hankkeet, joiden tarkoituksena on löytää ratkaisuja kaupunkiliikenteen alalla

- "kestävän energiankäytön oppiminen" - integroidut hankkeet koulutusalalla

- "analysointi ja arviointi energiantuotannon ja -käytön vaikutuksesta ympäristöön ja etenkin ilmastonmuutokseen"

- "koordinoitujen analyysien edistäminen, jotka koskevat energiapolitiikkoja ja -markkinoita yhteisön tasolla sekä toimenpiteitä, joilla yhteisön lainsäädäntöä pannaan täytäntöön näillä aloilla"

- "energia-alan tutkimuksia, analyysejä ja ennusteita koskevan yhteisen lähestymistavan kehittäminen yhteisössä".

Kun ohjelmaa toteutetaan avaintoimintojen välityksellä, markkinoiden pääasialliset toimijat voivat keskittää voimavarat suuriin hankkeisiin, joilla on paikallisia, alueellisia, kansallisia, yhteisön laajuisia ja kansainvälisiä vaikutuksia. Näin voidaan myös varmistaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden toiminta on nykyistä näkyvämpää. Avaintoiminnot voisivat olla ohjelmaa lyhytkestoisempia, ja ne voitaisiin käynnistää samanaikaisesti tai peräkkäin komission ja ohjelman hallintokomitean määrittelemien painopisteiden mukaisesti. Työohjelmassa laaditaan ohjelman aikana käynnistettävien avaintoimintojen luettelo sekä ehdotuspyyntöjen tai tarjouspyyntöjen aikataulu. Työohjelmaa on myös tarkoitus päivittää vuosittain.

Jotta ohjelmassa voitaisiin vastata joustavammin energia-alan haasteisiin ja kiireellistä käsittelyä edellyttäviin kysymyksiin, komissio vahvistaa suuntaviivat, täsmälliset tavoitteet ja ensisijaiset avaintoiminnot kullakin erityisellä toiminta-alalla sekä täytäntöönpanoa koskevat säännöt puolen vuoden kuluessa päätöksen tekemisestä yhdessä ohjelmakomitean kanssa yksityiskohtaisen työohjelman muodossa. Työohjelma on tämän ohjelman ja siihen kuuluvien toimien ja aloitteiden toteuttamisen ja soveltamisen perusta. Työohjelmassa täsmennetään myös:

- rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja osallistumissäännöt

- valintaperusteet ja niiden soveltamissäännöt kutakin toimityyppiä varten sekä toimien ja/tai hankkeiden tulosten seurantaan ja hyödyntämiseen sovellettava menetelmä ja välineet, mukaan luettuna suoritusindikaattorien määrittely,

- työohjelman ohjeellinen toteutusaikataulu erityisesti ehdotuspyyntöjen sisällön osalta,

- yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua koordinointia ja niveltämistä yhteisön muuhun politiikkaan, sekä menettely, jonka mukaisesti kehitetään ja toteutetaan jäsenvaltioiden toimien kanssa koordinoituja toimia ja toimenpiteitä energia-alalla ja etenkin uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden aloilla, jotta voitaisiin saada lisäarvoa verrattuna kunkin jäsenvaltion yksittäisesti toteuttamiin toimiin ja luoda optimaalinen yhdistelmä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden käytössä olevista erilaisista välineistä

- toimintasäännöt, joiden tarkoituksena on edistää etäisten ja syrjäisten alueiden sekä pk-yritysten osallistumista ohjelmaan.

Tästä ohjelmasta toimille ja toimenpiteille neljällä erityisellä toiminta-alalla myönnettävä tuki määritellään ehdotetusta toimesta Euroopan tasolla saatavan lisäarvon mukaan, ja se riippuu sen ennakoidusta hyödystä ja vaikutuksista sekä aloitteen alkuperästä:

- pääsääntöisesti tuki voi olla enintään 50 prosenttia toimenpiteen kokonaiskustannuksista, ja jäljelle jäävä osuus voidaan kattaa julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä

- kyseinen tuki voi kuitenkin kattaa kaikki kustannukset tietyissä toimissa, kuten tutkimuksissa ja muissa toimissa, joiden tarkoituksena on valmistella, täydentää ja panna täytäntöön yhteisön poliittista strategiaa ja toimenpiteitä ja arvioida niiden vaikutuksia, sekä toimenpiteissä, joita komissio ehdottaa edistääkseen kokemuksen ja taitotiedon levitystä ja joiden tarkoituksena on parantaa yhteisön, kansallisten, kansainvälisten ja muiden aloitteiden keskinäistä koordinointia

- yhteisö vastaa kaikista yksinomaan komission aloitteesta toteutettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista.

Mitä osallistumiskelpoisuuteen tulee, ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistetuin ehdoin. Siihen voivat osallistua myös Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtyjen monenvälisten sopimusten nojalla. Lisäksi ohjelmaan voivat osallistua EFTA- ja ETA-maat lisämäärärahojen turvin ja näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. Erityisen toiminta-alan COOPENER vuoksi on myös tarpeen, että kolmannet maat osallistuvat kansainvälisiin yhteistyötoimiin.

Ohjelman arvioinnin osalta komissio tarkastelee vuosittain ohjelmassa ja sen erityisillä toiminta-aloilla käynnistettyjen toimien toteuttamisen edistymistä. Ohjelman voimassaoloajan kolmantena vuonna ja joka tapauksessa ennen ohjelman jatkamiseen liittyvien ehdotustensa esittämistä komissio teettää riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen kokonaisarvion tähän ohjelmaan sisältyvien yhteisön toimien toteuttamisesta.

4.4. Ohjelman toteutus

Kun otetaan huomioon mm. kysynnän hallintaa koskevien toimien ensisijainen asema, uudessa "Euroopan älykäs energiahuolto" -ohjelmassa suunnitellun toiminnan olisi - ollakseen tehokasta - oltava laajempaa kuin edellisissä energia-alan ohjelmissa, koska asia koskee monia toimijoita.

Lisäksi energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevien strategioiden ja jo hyväksyttyjen tai valmisteilla olevien toimenpiteiden toteutus edellyttää - valkoisen kirjan "Eurooppalainen hallintotapa" hengessä - jatkuvaa vuoropuhelua ja tehokkaampaa yhteistyötä näillä osa-alueilla työskentelevien elinten kanssa Euroopan tasolla ja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä riittävien yhteistyö- ja rahoitusvälineiden ja tarvittavien voimavarojen käyttöönottoa tämän ohjelman puitteissa. Tämä johtaa väistämättä ohjelman toteuttamisen ja hallinnoinnin edellyttämän työtaakan kasvamiseen, mikä johtuu mm. siitä, että rahoitettavana on suurempi määrä pieniä hankkeita.

Nykyresurssein ja suunnitellun toiminnan luonteesta johtuen yhtenä ensisijaisena vaihtoehtona on, että komissio delegoi tietyt ohjelman hallinnointitehtävät toimeenpanovirastolle. Tämä ei koske tehtäviä, joissa on käytettävä sellaista harkintavaltaa, joka edellyttää poliittisia valintoja.

Huolehtimalla tietyistä ohjelman hallinnointiin ja seurantaan liittyvistä tehtävistä (ks. jäljempänä) komission valvonnassa toimeenpanovirasto mahdollistaisi sen, että osa ohjelman hallinnoinnin parissa tällä hetkellä työskentelevästä komission henkilöstöstä voisi keskittyä strategisempiin toimiin, ohjelman kokonaisvaltaiseen seurantaan ja edistämiseen ja sitä koskevaan tiedotukseen. Toisaalta koordinointi YTK:n toteuttamien toimien kanssa mahdollistaa sen, että ohjelmassa toteutettavien hankkeiden ja toimien teknologisia vaihtoehtoja ja tuloksia voidaan seurata parhaalla mahdollisella tavalla.

Virastolle voitaisiin antaa seuraavat tehtävät:

- Virasto laatii komission pyynnöstä ohjelman "Euroopan älykäs energiahuolto" toteuttamiseen liittyviä suosituksia sekä kerää, analysoi ja toimittaa komissiolle tiedot, joita tarvitaan yhteisön ohjelman toteuttamisen suuntaamiseksi.

- Virasto hallinnoi hankkeen vaiheita kokonaan tai osittain ohjelman toimeenpanon yhteydessä ja huolehtii tarvittavasta valvonnasta tekemällä asiaan liittyviä päätöksiä komission valtuutuksen perusteella.

- Virasto vahvistaa talousarvion toteuttamistoimet tuloissa ja menoissa ja huolehtii kaikista ohjelman täytäntöönpanotoimista ja erityisesti tarjouskilpailuihin ja avustuksiin liittyvistä toimista komission valtuutuksen perusteella.

- Virasto edistää ohjelmassa rahoitettujen hankkeiden ja toimenpiteiden tulosten hyödyntämistä ja levittämistä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla tiiviissä yhteistyössä vastuullisten komission yksiköiden kanssa.

Komissio harkitsee toimeenpanoviraston perustamista koskevan päätösehdotuksen antamista mahdollisimman pian sen jälkeen, kun yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemaa koskeva neuvoston asetus [13] on annettu.

[13] KOM(2001) 808 lopullinen, 28.12.2001.

Ohjelman hallinnoinnin osalta komissio arvioi, että uusien suuntaviivojen antamisen jälkeen sen toteuttaminen johtaa noin 270 sopimukseen/vuosi (vuodesta 2004 lähtien 330 sopimukseen/vuosi uusien jäsenvaltioiden liityttyä EU:hun ja ottaen huomioon lisärahoitusosuus, jonka arvioidaan olevan noin 50 miljoonaa euroa). Ohjelman hallinnoinnista huolehtisi 65 henkilöä. Lisähenkilöstön tarve on arviolta 27.

Energia-alan puiteohjelmassa, jonka määrärahat ovat 175 miljoonaa euroa, on tehty yli 1 000 sopimusta eli keskimäärin 200 sopimusta vuodessa. Sopimusten keskimääräinen arvo oli noin 130 000 euroa vuosina 1998-1999 ja 300 000 euroa vuosina 2000-2001. Nousu johtui karsintapolitiikasta, jolla pyrittiin estämään arvoltaan pienten sopimusten liiallinen määrä. Tällä hetkellä voimassa on 544 sopimusta, joiden hallinnoinista vastaa 38 henkilöä.

Työmäärää ja sopimusten lukumäärää ei voida enää karsia (johtuen toiminnan luonteesta ja siitä, että poliittisista syistä sopimusten lukumäärää on mahdoton vähentää merkittävästi). Komissiota avustava toimeenpanovirasto voisi auttaa ratkaisemaan nämä ongelmat.

Toimeenpanoviraston budjetti, josta päättää budjettivallan käyttäjä, voisi olla noin 5 % ohjelman "Euroopan älykäs energiahuolto" kokonaismäärärahoista. Virasto osallistuisi ohjelman hallinnointiin. Tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemaa koskevan neuvoston asetuksen muutetun ehdotuksen [14] 13 artiklan mukaan johtokunta hyväksyisi joka vuosi viraston johtajan ehdotuksesta talousarvioesityksen (henkilöstötaulukkoineen), johon sisältyvät seuraavan varainhoitovuoden toimintamenot.

[14] KOM(2001) 808 lopullinen, 28.12.2001.

Tiettyjen ohjelman hallinnointiin liittyvien tehtävien delegointi virastolle merkitsisi kahdeksan henkilön siirtoa komissiosta virastoon ohjelman keston ajaksi. Virastolla olisi 35 hengen henkilöstö: kahdeksan komission yksiköistä siirrettyä henkilöä (noin 23 % viraston kokonaishenkilöstöstä) ja 27 muuta henkilöä, jotka otettaisiin palvelukseen uusina. Komissiolle jäisi 30 henkilöä ohjelman hallinnointia varten.

Toisena vaihtoehtona on, että komission yksilöt huolehtivat ohjelman koko hallinnoinnista. Tämä johtaisi merkittäviin muutoksiin ohjelman hallinnoinnissa ja ohjelman toimintamuodoissa. Seurauksena mm. olisi, että

- ohjelman hallinnoinnista vastaavien yksiköiden henkilöstöä jouduttaisiin lisäämään 38:sta 52:een henkilöön,

- hankkeiden ja toimien tulosten edistämiseen ja hyödyntämiseen sekä tiedotukseen liittyviä toimia jouduttaisiin tuntuvasti vähentämään, minkä vuoksi ohjelmasta ei ehkä hyödyttäisi toivotulla tavalla,

- hankkeiden tai toimien rahoitukselle jouduttaisiin asettamaan vähimmäiskynnys, jotta niiden määrää voitaisiin merkittävästi vähentää, mikä sulkisi paikallisen ja alueellisen tason tärkeimmät toimijat ohjelman ulkopuolelle.

5. Rahoitusnäkökohdat

Monivuotinen ohjelmahanke "Euroopan älykäs energiahuolto" keskittyy keskipitkän ja pitkän aikavälin energiastrategian painopisteisiin yhteisön kestävän kehityksen strategian mukaisesti. Ohjelmahankkeessa parannetaan yhteisön toimien koordinointia ja yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Tämän ansiosta voimavaroja voidaan hallinnoida ja käyttää avoimemmin ja tarkemmin, mikä tehostaa ohjelmassa käynnistettyjä aloitteita.

On tärkeää, että unionilla on asianmukaiset keinot kunnianhimoisen toimintaohjelmansa toteuttamiseksi energia-alalla Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2001 hyväksymän kestävää kehitystä koskevan yhteisön strategian mukaisesti. Aiempaa energia-alan puiteohjelmaa (1998-2002) koskevassa komission alkuperäisessä ehdotuksessa esitettiin 200 miljoonan euron määrärahoja, jotka kuitenkin pudotettiin lopulta 175 miljoonaan euroon.

Monet syyt puoltavat sitä, että tämän ohjelman määrärahoja lisätään verrattuna aiempaan energia-alan puiteohjelmaan.

Ensiksikin on vahvistettava toimia, jotka johtuvat uusista poliittisista suuntaviivoista, uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden aloilla annetusta ja valmisteilla olevasta lainsäädännöstä - mikä edellyttää mm. yhteisön toimien lujittamista seurattaessa kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja arvioitaessa sen vaikutuksia markkinoilla - sekä liikenteen energianäkökohtien asettamisesta etusijalle. Kolmanneksi on vahvistettava kansainvälistä toimintaa etenkin yhteistyössä kehitysmaiden kanssa Kioton mekanismien mukaisesti sekä tehostettava parhaiden toimintatapojen ja tekniikkojen levittämistä ja ohjelman tulosten hyödyntämistä.

Tämän takia ehdotetaan, että määrärahoja lisättäisiin merkittävästi edelliseen ohjelmaan verrattuna. Rahoitusselvityksessä esitetään yksityiskohtaisesti toiminnan vahvistamisen edellyttämä rahoitus.

Kokonaisrahoitus 215 miljoonaa euroa on saatu laskemalla yhteen yksittäiset summat, jotka määritetään kullekin erityiselle toiminta-alalle ohjelman ehdotetun keston ajaksi (2003-2006). Summat ovat ohjeellisia toiminta-aloilla "energian järkevä käyttö ja kysynnän hallinta", "uudet ja uusiutuvat energialähteet ja energiantuotannon monipuolistaminen" ja "liikenteen energianäkökohdat". Rahoituksen jaottelussa on oltava joustoa, jotta alan tarpeiden ja painopisteiden kehittyminen voitaisiin ottaa paremmin huomioon. Neljännellä erityisellä toiminta-alalla "uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti" rahoitus on tarkoitus vahvistaa 19 miljoonaksi euroksi. Budjettivallan käyttäjä määrittelee ohjelman toteuttamiseen myönnettävät maksusitoumusmäärärahat vuosittain rahoitusnäkymien puitteissa sekä vahvistaa myös vuosittain niiden määrän (katso rahoitusselvityksen taulukko 7.3). Budjettiin on odotettavissa lisäys vuodesta 2004 lähtien uusien jäsenvaltioiden liittymisen myötä. Tämä lisäys voisi olla noin 50 miljoonaa euroa.

Jäljempänä olevassa taulukossa (summat miljoonina euroina) on esitetty erityisten toiminta-alojen osuudet (ohjeellisina kolmella ensimmäisellä toiminta-alalla). Arvioidut summat kuvataan liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. Komissio määrittelee rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja määrärahojen jakautumisen kutakin ensisijaista toimea ja toimenpidetyyppiä kohti toiminta-alan sisällä. Tämä määritellään työohjelmassa yhteistyössä ohjelmakomitean kanssa.

(milj. euroa)

>TAULUKON PAIKKA>

Erityisten toiminta-alojen yksittäisiin summiin sisältyy tuki valittaville toimille ja hankkeille, tiedotusasiakirjojen julkaisemisesta ja ohjelman edistämisestä aiheutuvat kustannukset sekä ehdotusten arviointiin ja ohjelman vaikutusten arviointiin liittyvät kustannukset.

6 Ehdotetun toimen perustelu

* Mitkä ovat suunnitellun toimen tavoitteet yhteisön velvoitteiden kannalta ja mikä on ongelman yhteisöulottuvuus (esimerkiksi montaako jäsenvaltiota asia koskee ja miten asia on ratkaistu tähän mennessä)*

Ehdotetulla toimella taataan, että tämänhetkisiin ohjelmiin sisältyvää yhteisön toimintaa jatketaan. Erityisesti on kyse uusiutuvien energialähteiden (ohjelmat ALTENER I ja II - 1993-1997 ja 1998-2002) ja energiatehokkuuden (ohjelmat SAVE I ja II - 1991-1995 ja 1996-2002) edistämisestä. ALTENER ja SAVE ovat osa energia-alan puiteohjelmaa (1998-2002) yhdessä ohjelmien ETAP, SYNERGY, CARNOT ja SURE kanssa. Yhteisön politiikan uudet painopisteet ja erityisesti kestävän kehityksen strategia edellyttävät uutta lähestymistapaa yhteisön ohjelmiin. Uudessa ohjelmassa otetaan huomioon nämä painopisteet vahvistamalla ALTENER- ja SAVE-toimia ja suuntaamalla SYNERGY-toimet uudelleen kohti kansainvälisiä edistämishankkeita kyseisillä kahdella alalla. Ohjelma kattaa myös liikenteen energianäkökohdat johtuen liikenteen vaikutuksesta kasvihuonekaasupäästöihin.

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet päätöslauselmia uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevista yhteisön strategioista. Näillä kahdella alalla annettuun tai valmisteilla olevaan yhteisön lainsäädäntöön sisältyy ohjeellisia kvantitatiivisia tavoitteita yhteisölle.

* Kuuluuko suunniteltu toimi yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan vai yhteisön ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan* Suunniteltu toimi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kannalta.

Ohjelma koskee yhteisön toimivaltaan kuuluvia kysymyksiä, koska se on laadittu yhteisön pääasialliseksi muuhun kuin tekniikkaan liittyväksi tukivälineeksi energia-alalla. Toimenpide perustuu jaettuun toimivaltaan (perustamissopimuksen 175 artikla). Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla päästä ohjelman tavoitteisiin, koska tavoitteet edellyttävät edistämistoimia ja kokemusten, taitotiedon ja kehitettyjen parhaiden toimintatapojen vaihtoa kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason eri toimijoiden välisenä tiiviinä Euroopan laajuisena yhteistyönä, jotta voitaisiin edistää uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä ja energian järkevää käyttöä mm. liikenteessä. Nämä toimet voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, ja niiden vaikutus tehostuu yhteisen ja koordinoidun toiminnan tuomien mittakaavaetujen ansiosta. Toimenpiteiden ja toimien merkittävä vaikutus koko Euroopan unionin alueella voidaan taata ainoastaan yhteisön laajuisilla toimilla.

Perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä, ja samassa artiklassa tarkoitetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tätä ohjelmaa koskeva päätös ei mene pidemmälle kuin on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

* Mikä on tehokkain ratkaisu, kun otetaan huomioon yhteisön ja jäsenvaltioiden käytettävissä olevat keinot*

Yhteisön politiikka kestävän energiankäytön alalla edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden ja yhteisön kiireellistä, yhteistä ja koordinoitua toimintaa ja tehokkaampaa toimintaa keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi sekä ympäristöalaa koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamiseksi. Toimenpiteiden ja toimien merkittävä vaikutus koko Euroopan unionin alueella voidaan taata parhaiten yhteisön laajuisilla toimilla.

Energia-alan puiteohjelmaa seuraava uusi lujitettu ohjelma johtaa työtaakan kasvuun. Uudet hallinnointivälineet ja erityisesti mahdollisuus perustaa toimeenpanovirastoja avustamaan komissiota yhteisön ohjelmien hallinnoinnissa merkitsevät kuitenkin sitä, että ehdotus ei ylitä komission käytettävissä olevia resursseja.

* Mitä todellista lisäarvoa yhteisön ehdottama toiminta tuottaa ja mitkä olisivat toimen toteuttamatta jättämisen seuraukset*

Ehdotusta toimesta saadaan seuraavaa lisäarvoa:

1. Jo hyväksyttyjen tai valmisteilla olevien uusien lainsäädäntötoimenpiteiden tueksi ohjelma mahdollistaa sen, että voidaan käynnistää täydentäviä tukitoimia, joilla edistetään lainsäädäntötoimenpiteiden täytäntöönpanoa yhteisön tasolla. Näin voidaan taata näiden toimenpiteiden ja/tai toimien merkittävä vaikutus koko Euroopan unionissa.

2. Yhteisestä ja koordinoidusta toiminnasta johtuvat mittakaavaedut lisäävät ehdotettuun ohjelmaan sisältyvien yhteisön tason toimien vaikutusta.

3. Yhteisön tasolla annettavan muun kuin teknisen tuen ansiosta voidaan laajamittaisesti lisätä tehokkaimpien energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden markkinaosuutta. Tämä koskee myös liikenteen energianäkökohtia.

4. Tämän muuhun kuin tekniseen tukeen liittyvän yhteisön välineen käyttöönotto edellyttää edistämistoimia ja kokemusten, taitotiedon ja parhaiden toimintatapojen levittämistä, mikä perustuu tiiviiseen yhteistyöhön eri toimijoiden kanssa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Tähän ei päästäisi riittävällä tavalla, jos jäsenvaltiot toimisivat yksinään.

5. Ehdotetussa ohjelmassa saatua yhteistä yhteisön kokemusta voitaisiin hyödyntää kehitysmaissa.

Toimesta luopumisen aiheuttamia kustannuksia on hyvin vaikea laskea, mutta komissio katsoo, että jos tässä päätöksessä ehdotettua muuhun kuin tekniseen tukeen liittyvää älykkään energiahuollon ohjelmaa ei toteuteta, lainsäädäntötoimenpiteiden vaikutus supistuisi tuntuvasti, mikä voisi vaarantaa kehityksen kohti todellista muutosta energia-asenteissa yritysten ja kansalaisyhteiskunnan tasolla. Lisäksi se voisi vaarantaa yhteisön energiapolitiikan yleisten tavoitteiden eli saantivarmuuden, ympäristönsuojelun ja unionin yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn saavuttamisen.

* Mitä toimintamuotoja yhteisöllä on käytössään (esim. suositus, rahoitustuki, sääntely, vastavuoroinen tunnustaminen)* Onko yhtenäinen sääntely tarpeen vai riittääkö direktiivi, jossa asetetaan yleiset tavoitteet ja jätetään täytäntöönpano jäsenvaltioille*

Oikeusvälineen valinta riippuu toimenpiteen luonteesta. Uudesta ohjelmasta päätetään yhdellä ainoalla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä. Päätös perustuu perustamissopimuksen 175 artiklaan, koska kaikki ohjelman toimet voidaan toteuttaa tämän artiklan perusteella. Näin ei ollut laita puiteohjelmassa, josta tehtiin seitsemän eri päätöstä, yksi itse puiteohjelmasta ja kuusi erityisohjelmista.

8. Artikloja koskevat huomautukset

Päätösehdotus perustuu ETY:n perustamissopimuksen 175 artiklaan.

1 artikla

1 artikla koskee ohjelman yleisiä tavoitteita.

2 artikla

1 artikla koskee ohjelman erityisiä tavoitteita.

3 artikla

3 artikla koskee ohjelman rakennetta, ja siinä kuvataan sen neljä erityistä toiminta-alaa.

4 artikla

4 artiklassa kuvataan ohjelmassa rahoitettavien toimenpiteiden, toimien tai hankkeiden tyypit kunkin toiminta-alan sisällä ja mainitaan tekijät, joiden mukaan rahoitusosuus määritellään.

5 artikla

5 artikla koskee ohjelman toteuttamista koskevia suuntaviivoja ja etenkin työohjelmaa ja sen sisältöä, jotka komissio vahvistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tämän päätöksen tekemistä seuraavan puolen vuoden kuluessa. Työohjelma on ohjelman toteuttamisen ja soveltamisen perusta.

6 artikla

6 artikla koskee rahoitusmääräyksiä. Määrärahat lasketaan laajentuneen unionin perusteella, koska on hyvin todennäköistä, että tietyt jäsenehdokasmaat liittyvät unioniin ohjelman toteuttamisen aikana. Tarvittavista lisämäärärahoista on siten määrättävä heti ohjelman alusta alkaen vuosiksi 2004, 2005 ja 2006

7 artikla

7 artikla koskee ohjelman toteutusta.

8 artikla

8 artikla koskee komiteamenettelyä. Yksi komitea hallinnoi ohjelman kaikkia toiminta-aloja. Päätöksen (EY) N:o 1999/468 4 ja 7 artiklaa sovelletaan. Komitea hyväksyy työjärjestyksensä.

9 artikla

9 artikla koskee vuosikertomuksia ja ohjelman arviointia.

10 artikla

Päätöksellä on merkitystä jäsenehdokasmaille sekä EFTA- ja ETA-maille nykyisin voimassa olevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Lisäksi siinä säädetään, että ohjelmaan voivat osallistua kaikki Euroopan unioniin sijoittautuneet oikeushenkilöt.

11 ja 12 artikla

Loppusäännökset.

9. Muut asiat

Tämän päätösehdotukseen liitteenä ovat rahoitusselvitys ja vaikutusten arviointi.

Monivuotisen ohjelman "EUROOPAN ÄLYKÄS ENERGIAHUOLTO (2003-2006)" rakenne

>TAULUKON PAIKKA>

(*) Yhteistyössä komission muiden yksiköiden kanssa (erityisesti YTK erityisosaamisensa aloilla).

2002/0082 (COD)

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS energia-alan toimien monivuotisesta ohjelmasta "Euroopan älykäs energiahuolto" (2003-2006) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [15],

[15] EYVL C , , s. .

ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [16],

[16] EYVL C , , s. .

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [17],

[17] EYVL C , , s. .

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [18],

[18] EYVL C , , s. .

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Luonnonvaroihin, joiden harkittu ja järkevä käyttö asetetaan tavoitteeksi perustamissopimuksen 174 artiklassa, kuuluvat uusiutuvien energialähteiden lisäksi öljy, maakaasu ja kiinteät polttoaineet, jotka ovat keskeisiä energialähteitä mutta myös pääasiallisia hiilidioksidipäästöjen lähteitä. Sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, on yksi mainitussa artiklassa asetetuista tavoitteista.

(2) Göteborgissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitetyssä komission tiedonannossa "Kestävä kehitys Euroopassa paremman maailman vuoksi: Kestävää kehitystä koskeva Euroopan unionin strategia" [19] mainitaan kestävän kehityksen pääasiallisina esteinä kasvihuonekaasupäästöt ja liikenteestä johtuvat ympäristöhaitat. Näihin esteisiin puuttumiseksi yhteisön politiikassa on omaksuttava uusi lähestymistapa ja pyrittävä lähentämään suhteita kansalaisiin ja yrityksiin kulutus- ja investointimallien muuttamiseksi.

[19] KOM(2001) 264, 15.5.2001.

(3) Göteborgin Eurooppa-neuvosto vahvisti uuden kestävän kehityksen strategian ja lisäsi ympäristöulottuvuuden työllisyyttä, talousuudistuksia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaan Lissabonin prosessiin.

(4) Energiatehokkuus ja uusiutuvien energialähteiden käyttö ovat tärkeä osa niitä toimenpiteitä, jotka tarvitaan Kioton pöytäkirjan vaatimusten noudattamiseksi ja jotka esitetään eurooppalaisessa ilmastonmuutosohjelmassa (ECCP) [20].

[20] KOM(2000) 88 lopullinen, 8.3.2000.

(5) Vihreässä kirjassa "Energiahuoltostrategia Euroopalle" [21] todetaan, että Euroopan unionin riippuvuus sen alueen ulkopuolisista energialähteistä saattaa seuraavien 20-30 vuoden kuluessa kasvaa nykyisestä 50 prosentista 70 prosenttiin, ja korostetaan tarvetta tasapainottaa tarjontaan liittyvää politiikkaa selkeillä kysyntään liittyvää politiikkaa edistävillä toimilla, peräänkuulutetaan todellista muutosta kuluttajien käyttäytymisessä kysynnän suuntaamiseksi hallitumpaan ja ympäristöä säästävämpään kulutukseen erityisesti liikenne- ja kuljetusalalla ja rakennusalalla ja peräänkuulutetaan lisäksi sitä, että energian tarjonnan suhteen etusijalle asetetaan uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön kehittäminen, jotta voitaisiin vastata ilmaston lämpenemisen asettamaan haasteeseen.

[21] KOM(2000) 769 lopullinen.

(6) Komission tiedonannon "Toimintasuunnitelma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhteisössä" [22] mukaan energiatehokkuutta on parannettava yhdellä ylimääräisellä prosenttiyksiköllä vuosittain sen 0,6 prosentin lisäksi, joka vastaa kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana todettua kehitystä. Jos tämä tavoite saavutetaan, vuoteen 2010 mennessä voidaan hyödyntää kaksi kolmasosaa toteutettavissa olevista energiansäästömahdollisuuksista, jotka arvioidaan 18 prosentiksi kokonaiskulutuksesta. Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan lainsäädäntö- ja tukitoimenpiteitä. Toimintasuunnitelman täytäntöönpano edellyttää myös tehokkaiden seurantajärjestelmien käyttöönottoa.

[22] KOM(2000) 247 lopullinen.

(7) Komission tiedonannossa "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja" [23] asetetaan alustavaksi tavoitteeksi, että uusiutuvista energialähteistä tuotettavan energian osuuden on vuoteen 2010 mennessä oltava 12 prosenttia yhteisön sisäisestä bruttokulutuksesta. Neuvosto on uusiutuvista energialähteistä 8 päivänä kesäkuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa [24] ja Euroopan parlamentti valkoisesta kirjasta antamassaan mietinnössä korostaneet, että yhteisössä on lisättävä merkittävästi ja tuettava uusiutuvien energialähteiden käyttöä, ja vahvistaneet komission ehdottaman strategian ja toimintasuunnitelman kaikilta osin, mukaan luettuna uusiutuvien energialähteiden käytön tukiohjelmien tehostaminen. Toimintasuunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla tuetaan uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä ja kehittämistä. Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman (1998-2000) täytäntöönpanoa koskevassa komission tiedonannossa [25] todetaan saavutettu edistyminen mutta korostetaan, että tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan edelleen Euroopan ja kansallisen tason toimia, kuten uusia lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla tuetaan uusien energialähteiden käyttöä ja sen edistämistä.

[23] KOM(97) 599 lopullinen.

[24] EYVL C 198, 24.6.1998, s. 1.

[25] KOM(2001) 69 lopullinen.

(8) Koska suurin osa energiatehokkuutta koskevista yhteisön toimenpiteistä, kuten sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja toimisto- ja viestintälaitteiden merkinnät ja valaisinten ja lämmitys- ja ilmastointilaitteiden standardointi, ei ole jäsenvaltioita sitovia, yhteisön tasolla on ryhdyttävä edistämistoimiin erityisohjelmien avulla, jotta voitaisiin luoda edellytykset kehitykselle kohti kestävien energiajärjestelmien käyttöä.

(9) Sama koskee uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden lisäämiseen tähtääviä yhteisön toimenpiteitä, kuten uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energian tuottamiseen ja kuluttamiseen tarkoitettujen laitteiden standardointia.

(10) Energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä 14 päivänä joulukuuta 1998 tehty neuvoston päätös 1999/21/EY, Euratom [26], Euratom sekä erityisohjelmista tehdyt päätökset eli energia-alan tutkimuksia, selvityksiä, ennusteita ja muuta siihen liittyvää toimintaa koskevasta monivuotisesta ohjelmasta (1998-2002) (ETAP-ohjelma) 14 päivänä joulukuuta 1998 tehty neuvoston päätös 1999/22/EY [27], energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevasta monivuotisesta ohjelmasta (1998-2002) (SYNERGY-ohjelma) 14 päivänä joulukuuta 1998 tehty neuvoston päätös 1999/23/EY [28], kiinteiden polttoaineiden saastuttamatonta ja tehokasta käyttöä edistävästä monivuotisesta teknologisten toimien ohjelmasta (1998-2002) (CARNOT-ohjelma) 14 päivänä joulukuuta 1998 tehty neuvoston päätös 1999/24/EY, Euratom [29], ydinalan monivuotisesta toimintaohjelmasta (1998-2002), joka koskee radioaktiivisten materiaalien kuljetusten turvallisuutta sekä ydinmateriaalivalvontaa ja teollisuusyhteistyötä TACIS-ohjelmaan tällä hetkellä osallistuvien maiden ydinlaitosten tiettyjen turvallisuusnäkökohtien edistämiseksi, (SURE-ohjelma) 14 päivänä joulukuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/25/Euratom [30], monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (1998-2002) (ALTENER-ohjelma) 28 päivänä helmikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 646/2000/EY [31] ja energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta ohjelmasta (1998-2002) (SAVE-ohjelma) 28 päivänä helmikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 647/2000/EY [32] lakkaavat olemasta voimassa 31 päivänä joulukuuta 2002.

[26] EYVL L 7, 13.1.1999, s. 16.

[27] EYVL L 7, 13.1.1999, s. 20.

[28] EYVL L 7, 13.1.1999, s. 23.

[29] EYVL L 7, 13.1.1999, s. 28.

[30] EYVL L 7, 13.1.1999, s. 31.

[31] EYVL L 79, 25.10.2000, s. 1.

[32] EYVL L 79, 25.10.2000, s. 6.

(11) Päätöksen 1999/21/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt ulkopuolisilla riippumattomilla asiantuntijoilla arvion mainitusta puiteohjelmasta ja erityisohjelmista. Raportissaan arvioijat toteavat erityisesti ohjelmien ALTENER, SAVE, SYNERGY ja ETAP tärkeyden energiastrategian ja yhteisön kestävän kehityksen strategian toteutuksessa. Arvioijat panevat merkille näiden ohjelmien voimavarojen puutteen todellisiin tarpeisiin nähden ja ehdottavat niiden vahvistamista.

(12) Yhteisön kestävän kehityksen strategian ja puiteohjelman arviointien tulosten perusteella näyttää tarpeelliselta vahvistaa yhteisön tukea kestävää kehitystä edistävillä energiahuollon osa-alueilla kokoamalla ne yhteen ainoaan ohjelmaan "Euroopan älykäs energiahuolto", joka käsittää neljä erityistä toiminta-alaa.

(13) Uusiutuvien energialähteiden käytölle myönnetyn yhteisön tuen merkitys ja hyvät tulokset ALTENER-ohjelmassa kaudella 1993-2002 ovat perusteena sille, että tähän ohjelmaan sisällytetään erityinen uusiutuvia energialähteitä koskeva toiminta-ala ALTENER.

(14) Tarve vahvistaa energian järkevään käyttöön myönnettävää yhteisön tukea ja SAVE-ohjelmassa saavutetut hyvät tulokset kaudella 1991-2002 ovat perusteena sille, että tähän ohjelmaan sisällytetään erityinen energiatehokkuutta koskeva toiminta-ala SAVE.

(15) Energian käytön parantamisella liikenteen alalla on tärkeä osuus yhteisön toimissa, joilla pyritään vähentämään liikenteen kielteisiä ympäristövaikutuksia. Tästä syystä tähän ohjelmaan olisi sisällytettävä erityinen liikenteen energianäkökohtia koskeva toiminta-ala STEER.

(16) Uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden aloilla yhteisössä kehitettyjen parhaiden toimintatapojen edistäminen ja siirtäminen muun muassa kehitysmaihin on yksi yhteisön kansainvälisten sitoumusten painopisteistä samoin kuin yhteistyön tehostaminen Kioton pöytäkirjan joustomekanismien käytössä. Aiemman SYNERGY-ohjelman toiminnan jatkamiseksi mainittujen osa-alueiden toimissa tähän ohjelmaan on syytä sisällyttää erityinen toiminta-ala COOPENER, joka koskee uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistämistä kansainvälisesti.

(17) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko voimassaolon ajaksi rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 33 kohdan mukaisesti.

(18) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tälle ohjelmalle, joka tähtää yhteisön strategian toteutukseen kestävää kehitystä edistävillä energiahuollon osa-alueilla, asetettuja tavoitteita, sillä tämä toteutus edellyttää edistämistoimia ja tiedonvaihtoa yhteisön tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason eri toimijoiden välisenä tiiviinä Euroopan laajuisena yhteistyönä, ja koska nämä tavoitteet voidaan näin ollen saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa tarkoitetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei mennä pidemmälle kuin on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

(19) Tämän päätöksen säännökset eivät rajoita EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan eivätkä ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen soveltamista.

(20) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [33] mukaisesti.

[33] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Vahvistetaan kaudeksi 2003-2006 energia-alan toimien monivuotinen ohjelma, jäljempänä "Euroopan älykäs energiahuolto".

2. Tällä ohjelmalla edistetään yhteisön keskipitkän ja pitkän aikavälin energiastrategian toteutusta ja muun muassa seuraavien yleisten tavoitteiden saavuttamista:

a) saantivarmuus,

b) kilpailukyky ja

c) ympäristönsuojelu.

Ohjelman tarkoituksena on tukea kestävää kehitystä, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ympäristönsuojelua ja edistää näiden toimenpiteiden tehokasta niveltämistä yhteisön muiden politiikkojen toimiin.

Lisäksi ohjelmalla pyritään lisäämään kaikkien energia-alan toimien ja toimenpiteiden avoimuutta, johdonmukaisuutta ja koordinointia.

2 artikla

Tämän ohjelman erityiset tavoitteet ovat seuraavat:

a) luoda tarvittava pohja sellaisen keskipitkän ja pitkän aikavälin energiapolitiikan kehittämiselle ja täytäntöönpanolle, joka koskee muun muassa kysynnän hallintaa, uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä, energiansaannin monipuolistamista muun muassa liikenteessä ja alueiden, muun muassa syrjäisten alueiden, mahdollisuuksien kehittämistä sekä näiden strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelua,

b) kehittää tarvittavat välineet ja keinot yhteisön ja unionin jäsenvaltioiden tasolla vahvistettujen toimenpiteiden vaikutusten seurantaa ja arviointia varten energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden aloilla, mukaan luettuina liikenteen energianäkökohdat,

c) saada aikaan todellinen muutos energia-asenteissa yhteisössä valistamalla ensisijaisia toimijoita eli yrityksiä ja Euroopan kansalaisia yleensä, jotta nämä siirtyisivät tehokkaisiin ja älykkäisiin energiantuotanto- ja kulutusmalleihin, joilla on vankka ja kestävä perusta; tällöin edistetään kokemuksen ja taitotiedon vaihtoa, tuetaan toimia, joilla kannustetaan uuteen teknologiaan tehtäviä investointeja, ja edistetään hyvien toimintatapojen ja parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden levitystä muun muassa koulutusjärjestelmässä sekä kansainvälisesti.

3 artikla

1. Tämä ohjelma on jäsennetty seuraaviin neljään erityiseen toiminta-alaan:

a) toiminta-ala SAVE, joka koskee energiatehokkuuden ja kysynnän hallinnan parantamista muun muassa rakennusten ja teollisuuden energiankäytössä, mukaan luettuna lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelu ja täytäntöönpano,

b) toiminta-ala ALTENER, joka koskee uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä keskitetyssä ja hajautetussa tuotannossa sekä niiden integrointia taajamaympäristöön, mukaan luettuna lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelu ja täytäntöönpano,

c) toiminta-ala STEER, jolla tuetaan aloitteita, jotka koskevat liikenteen energianäkökohtia, polttoaineiden käytön monipuolistamista, uusiutuvista energialähteistä tuotettujen polttoaineiden edistämistä ja energiatehokkuutta liikenteessä, mukaan luettuna lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelu ja täytäntöönpano,

d) toiminta-ala COOPENER, jolla tuetaan aloitteita, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden käytön ja energiatehokkuuden edistämistä kehitysmaissa.

2. Ohjelmassa voidaan käynnistää 'avaintoimintoiksi' kutsuttavia aloitteita, jotka koskevat useita erityisiä toiminta-aloja ja/tai tiettyjä yhteisön painopisteitä esimerkiksi perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla etäisillä ja syrjäisillä alueilla.

4 artikla

1. Ohjelmasta myönnettävä yhteisön rahoitus on kullakin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla neljällä erityisellä toiminta-alalla tarkoitettu toimille tai hankkeille, joiden kohteena on

a) keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioiden toteutus niillä energian osa-alueilla, jotka edistävät kestävää kehitystä, saantivarmuutta sisämarkkinoilla, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua, mukaan luettuina standardien ja merkintä- ja sertifiointijärjestelmien kehittäminen, teollisuuden kanssa tehtävät pitkän aikavälin vapaaehtoiset sitoumukset, tulevaisuudentutkimus, yhteisiin analyyseihin perustuvat strategiset tutkimukset sekä markkinoiden kehityksen ja energia-alan kehityssuuntausten säännöllinen seuranta,

b) kestävien energiajärjestelmien kehittämisen edellyttämien rakenteiden ja välineiden luominen tai laajentaminen, mukaan luettuna paikallinen ja alueellinen energiasuunnittelu ja -hallinto sekä riittävien rahoitustuotteiden ja markkinainstrumenttien kehittäminen,

c) kestävän energiahuollon järjestelmien ja laitteiden edistäminen niiden markkinaosuuden kasvun vauhdittamiseksi ja sellaisten investointien kannustaminen, jotka helpottavat siirtymistä tehokkaimpien teknologioiden demonstraatiosta niiden kaupallistamiseen, mukaan luettuina valistustoimet ja instituutionaalisen kapasiteetin luominen, jotta voitaisiin toteuttaa Kioton pöytäkirjan mukainen puhtaan kehityksen mekanismi ja yhteistoteutus,

d) tiedotus-, opetus- ja koulutusrakenteiden kehittäminen; tulosten hyödyntäminen sekä taitotiedon ja parhaiden toimintatapojen edistäminen ja levitys muun muassa kaikkien kuluttajien keskuudessa sekä yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa toiminnallisissa verkoissa yhteisön tasolla ja kansainvälisellä tasolla

e) yhteisön politiikan täytäntöönpanon ja vaikutusten sekä tukitoimien seuranta,

f) ohjelmasta rahoitettavien toimien ja hankkeiden vaikutusten arviointi.

2. Tästä ohjelmasta toimille ja toimenpiteille 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla neljällä erityisellä toiminta-alalla myönnettävä rahoitustuki määritellään ehdotetusta toimesta yhteisön tasolla saatavan lisäarvon mukaan, ja se riippuu sen ennakoidusta hyödystä ja vaikutuksista sekä aloitteen alkuperästä.

Tuki voi olla enintään 50 prosenttia toimenpiteen kokonaiskustannuksista, ja jäljelle jäävä osuus voidaan kattaa julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä. Kyseinen tuki voi kuitenkin kattaa kokonaiskustannukset tietyissä toimissa, kuten tutkimuksissa ja muissa toimissa, joiden tarkoituksena on valmistella, täydentää ja panna täytäntöön yhteisön poliittista strategiaa ja toimenpiteitä ja arvioida niiden vaikutuksia, sekä toimenpiteissä, joita komissio ehdottaa edistääkseen kokemuksen ja taitotiedon levitystä ja joiden tarkoituksena on parantaa yhteisön, kansallisten, kansainvälisten ja muiden aloitteiden keskinäistä koordinointia.

Yhteisö vastaa kaikista yksinomaan komission aloitteesta toteutettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista.

5 artikla

1. Tämän päätöksen tekemistä seuraavien kuuden kuukauden aikana komissio vahvistaa työohjelman kuullen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa. Työohjelma laaditaan ja päivitetään 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

2. Työohjelmassa määritellään yksityiskohtaisesti

a) suuntaviivat, erityistavoitteet ja painopisteet kullekin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle erityiselle toiminta-alalle ottaen huomioon lisäarvo, joka kaikista yhteisön tasolla ehdotetuista toimenpiteistä saataisiin nykyisiin toimenpiteisiin verrattuna,

b) täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joissa tehdään ero komission aloitteesta ja alan ja/tai markkinoiden aloitteesta suunniteltavien toimenpiteiden välillä, sekä rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja osallistumistyyppi ja -säännöt,

c) valintaperusteet ja niiden soveltamissäännöt kutakin toimityyppiä varten sekä toimien ja/tai hankkeiden tulosten seurantaan ja hyödyntämiseen sovellettava menetelmä ja välineet, mukaan luettuna suoritusindikaattorien määrittely,

d) työohjelman ohjeellinen toteutusaikataulu erityisesti ehdotuspyyntöjen sisällön osalta,

e) yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat koordinointia ja niveltämistä yhteisön muiden politiikkojen kanssa, sekä menettely, jonka mukaisesti kehitetään ja toteutetaan jäsenvaltioiden toimien ja toimenpiteiden kanssa koordinoituja toimia ja toimenpiteitä kestävän energiahuollon alalla, jotta voitaisiin saada lisäarvoa verrattuna kunkin jäsenvaltion yksittäisesti toteuttamiin toimenpiteisiin ja luoda optimaalinen yhdistelmä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden käytössä olevista erilaisista välineistä,

f) tarvittaessa toiminnalliset säännöt, joiden tarkoituksena on edistää etäisten ja syrjäisten alueiden osallistumista ohjelmaan ja pk-yritysten osallistumista.

6 artikla

1. Rahoituksen viitemäärä tämän ohjelman toteutusta varten on 215 miljoonaa euroa.

Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa.

Rahoituksen viitemäärät vahvistetaan ohjeellisesti kutakin erityistä toiminta-alaa varten. Tämän määrän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä. Tästä talousarvion jakautumisesta voidaan joustaa toiminta-alojen välillä, jotta voitaisiin paremmin ottaa huomioon alan tarpeiden kehitys.

2. Tässä ohjelmassa toteutettaville toimille myönnettävää yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.

7 artikla

Komissio vastaa tämän ohjelman toteuttamisesta ja luonnosten laatimisesta suuntaviivoiksi, joita sovelletaan kullakin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla erityisellä toiminta-alalla toteutettaviin toimiin ja toimenpiteisiin. Kyseiset suuntaviivat vahvistetaan 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

8 artikla

1. Komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja.

2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa mainitun päätöksen 8 artiklan säännösten mukaisesti.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.

3. Komitea hyväksyy työjärjestyksensä.

9 artikla

1. Komissio tarkastelee vuosittain, miten tämän ohjelman sekä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen neljän erityisen toiminta-alan toimien toteuttaminen on edistynyt.

2. Ohjelman voimassaoloajan kolmantena vuonna ja joka tapauksessa ennen myöhemmän ohjelman laatimiseen liittyvien ehdotustensa esittämistä komissio teettää riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen kokonaisarvion tähän ohjelmaan sisältyvien yhteisön toimien toteutuksesta. Komissio toimittaa tämän arvion päätelmät Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

10 artikla

1. Tähän ohjelmaan voivat osallistua kaikki Euroopan unionin alueelle sijoittautuneet yksityis- ja julkisoikeudelliset oikeushenkilöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 ja 3 kohdan soveltamista.

2. Tähän ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat assosiaatiota koskevissa Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistetuin ehdoin. Siihen voivat osallistua myös Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtyjen monenvälisten sopimusten nojalla.

3. Tähän ohjelmaan voivat osallistua EFTA- ja ETA-maat lisämäärärahojen turvin ja näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.

11 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

12 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja Puheenjohtaja

LIITE

TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN MÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN [34]

[34] Rahoituksen viitemäärät vahvistetaan ohjeellisesti toiminta-aloilla "energian järkevä käyttö ja kysynnän hallinta", "uudet ja uusiutuvat energialähteet ja energiantuotannon monipuolistaminen" ja "liikenteen energianäkökohdat". Tästä talousarvion jakautumisesta voidaan joustaa, jotta voitaisiin paremmin ottaa huomioon alan tarpeiden kehitys.

Toiminta-ala // miljoonaa euroa

(2003-2006)

1) Energian järkevä käyttö ja kysynnän hallinta // 75

2) Uudet ja uusiutuvat energialähteet ja energiantuotannon monipuolistaminen // 86

3) Liikenteen energianäkökohdat // 35

4) Uusiutuvien energialähteiden käytön ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti muun muassa kehitysmaissa // 19

YHTEENSÄ // 215 milj. euroa [35], [36], [37]

[35] Kansainvälisiin edistämistoimiin tarkoitetut määrärahat muodostavat kiinteän määrän, joka on 8,8 prosenttia ohjelman kokonaiskustannuksista.

[36] Budjettiin on odotettavissa lisärahoitusosuus vuodesta 2004 lähtien uusien jäsenvaltioiden liittymisen myötä. Lisärahoitusosuuden arvioidaan olevan noin 50 miljoonaa euroa.

[37] Budjettivallan käyttäjä määrittää toimeenpanoviraston talousarvion prosenttiosuutena ohjelman kokonaismäärärahoista.

SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

Politiikan ala(t): Energia ja liikenne

Toiminnan ala(t): Energian tuotanto ja sisämarkkinat

Toimenpiteen nimi: energia-alan toimien monivuotinen ohjelma "Euroopan älykäs energiahuolto" (2003-2006)

1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT

Uudet budjettikohdat (luotava tai otettava uudelleen käyttöön):

B4- 106: Ohjelma "Euroopan älykäs energiahuolto" 2003-2006

B4-106A: Ohjelma "Euroopan älykäs energiahuolto" 2003-2006 - Hallinnointikulut

B7- 841: Ohjelma "Euroopan älykäs energiahuolto" 2003-2006, ulkoinen osa COOPENER 2003-2006

B7- 841A: Ohjelma "Euroopan älykäs energiahuolto" 2003-2006, ulkoinen osa COOPENER 2003-2006 - Hallinnointikulut

2. NUMEROTIEDOT

2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 215 miljoonaa euroa maksu-sitoumusmäärärahoina

2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 2003-2006

2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio:

a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa

[X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.

Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisten otsakkeiden ohjelmasuunnitelman muuttamista,

ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.

2.5 Vaikutukset tuloihin [38]

[38] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.

[X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).

TAI

Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:

Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä.

milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

(Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.)

3. BUDJETTITIEDOT

>TAULUKON PAIKKA>

(1) Otsake 3: Toiminta-alojen "Energian järkevä käyttö ja kysynnän hallinta (SAVE)", "Uudet ja uusiutuvat energialähteet ja energiantuotannon monipuolistaminen (ALTENER)" ja "Liikenteen energianäkökohdat (STEER)" talousarviomenot: 196 miljoonaa euroa (2003-2006), josta 3,725 miljoonaa euroa budjettikohtaan BA.

Otsake 4: Toiminta-alan "Uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti mm. kehitysmaissa (COOPENER)" talousarviomenot: 19 miljoonaa euroa (2003-2006), josta 0,255 miljoonaa euroa budjettikohtaan BA.

4. OIKEUSPERUSTA

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta ohjelmasta "Euroopan älykäs energiahuolto" (2003-2006).

(Ilmoitetaan vain pääasiallinen oikeusperusta.)

5. KUVAUS JA PERUSTELUT

5.1 Yhteisön toiminnan tarve [39]

[39] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.

5.1.1 Toiminnan tavoitteet

(Kuvaus (mitattavissa olevista) ongelmista, jotka toiminnan on tarkoitus ratkaista, tai tarpeista, jotka toiminnan on tarkoitus täyttää (saavutukset on voitava mitata vertaamalla niitä alkutilanteeseen). Tavoitteet esitetään arvioituina tuloksina (esim. muutos alkutilanteeseen verrattuna).

Energia-alan toimia koskevasta puiteohjelmasta (1998-2002) tehtyjen päätösten ja kuudesta erityisohjelmasta tehtyjen päätösten voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2002. Tämä päätösehdotus koskee energia-alan toimien monivuotista ohjelmaa "Euroopan älykäs energiahuolto" kaudelle 2003-2006. Ohjelmassa jatketaan ja lujitetaan erityisesti ALTENER- ja SAVE-ohjelmia ja osittain myös SYNERGY-ohjelmaa. Ohjelma on laadittu yhteisön pääasialliseksi muuhun kuin tekniikkaan liittyväksi tukivälineeksi energia-alalla. Ohjelmaan on koottu energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alojen kaikki toimet, liikenteen energianäkökohdat sekä uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti. Näitä toimia tarvitaan kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua koskevien yhteisön strategioiden täytäntöönpanossa. Ohjelma edistää etenkin yhteisön strategioiden päätavoitteiden saavuttamista energia- ja liikennealoilla.

Yhteisön rahoitustuen tarve erityisesti toissijaisuusperiaatteen valossa

ETY:n perustamissopimuksen 174 artiklassa määrätään luonnonvarojen järkevästä ja harkitusta käytöstä, joihin kuuluvat uusiutuvien energialähteiden lisäksi öljy, maakaasu ja kiinteät polttoaineet. Ne ovat tärkeimpiä energialähteitä, mutta myös pääasiallisia hiilidioksidipäästöjen lähteitä.

Göteborgin Eurooppa-neuvosto vahvisti kestävää kehitystä koskevan strategian, jonka mukaan energian kysynnän vähentäminen, korvaavien polttoaineiden kehittäminen sekä saastuttamattomiin ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian levittäminen ovat tämän strategian tärkeimpiä painopisteitä. Kasvihuonekaasupäästöistä 94 prosenttia johtuu energiankulutuksesta, ja 90 prosenttia hiilidioksidipäästöjen lisäyksestä on peräisin liikenteestä. Energiatehokkuudella ja uusiutuvilla energialähteillä on huomattava osuus niissä toimissa, joita tarvitaan Kioton pöytäkirjan määräysten noudattamiseksi ja jotka sisältyvät ilmastonmuutosta koskevaan yhteisön ohjelmaan.

Vihreässä kirjassa "Energiahuoltostrategia Euroopalle" todetaan, että Euroopan unionin riippuvuus sen alueen ulkopuolisista energialähteistä kasvaa, ja korostetaan tarvetta tasapainottaa tarjontaan liittyvää politiikkaa selkeillä kysyntään liittyvää politiikkaa edistävillä toimilla, peräänkuulutetaan todellista muutosta kuluttajien käyttäytymisessä kysynnän suuntaamiseksi hallitumpaan ja ympäristöä säästävämpään kulutukseen erityisesti liikenne- ja kuljetusalalla ja rakennusalalla ja peräänkuulutetaan lisäksi sitä, että energian tarjonnan suhteen etusijalle asetetaan uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön kehittäminen, jotta voitaisiin vastata ilmaston lämpenemisen asettamaan haasteeseen.

Uusiutuvia energialähteitä käsittelevää yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskevassa valkoisessa kirjassa asetetaan alustavaksi tavoitteeksi, että uusiutuvista energialähteistä tuotettavan energian osuuden on vuoteen 2010 mennessä oltava 12 prosenttia Euroopan sisäisestä bruttokulutuksesta ja määrätään uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä ja kehittämistä koskevista tukitoimenpiteistä. Valkoisen kirjan täytäntöönpanoa koskevassa ensimmäisessä raportissa todetaan saavutettu edistyminen mutta korostetaan, että tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan edelleen toimia Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla. Erityisesti tarvitaan uusia lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla tuetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja niiden edistämistä. Toimintasuunnitelman täytäntöönpano edellyttää seurantajärjestelmien käyttöönottoa.

Energiatehokkuuteen tähtäävässä toimintasuunnitelmassa määrätään vuorostaan energiaintensiteetin parantamisesta yhdellä prosenttiyksiköllä vuosittain, kun sitä ei nykyisin paranneta juuri lainkaan. Toimintasuunnitelman täytäntöönpano edellyttää seurantajärjestelmien käyttöönottoa. Suurin osa niistä yhteisön toimenpiteistä, jotka koskevat energiatehokkuutta tai joiden tarkoituksena on lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta markkinoilla, edellyttää energiankäytön edistämistä yhteisössä erityisohjelmien avulla, jotta voitaisiin luoda edellytyksiä siirtymiselle kohti kestäviä energiajärjestelmiä.

Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat korostaneet usein tarvetta vahvistaa ja laajentaa tämän alan politiikkaa ja toimenpiteitä sekä harkita uusia toimia. Kumpikin toimielin on kehottanut komissiota esittämään ehdotuksia tuleviksi ohjelmiksi ja osoittamaan näissä ehdotuksissa uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alojen toimille riittävän rahoituksen.

Ohjelman tavoitteet liittyvät yhteisön strategian toteuttamiseen kestävää kehitystä edistävillä energian osa-alueilla. Jäsenvaltiot ovat paljolti toisistaan riippuvaisia ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutoksen torjumiseen liittyvissä kysymyksissä sekä myös niissä rajoituksissa ja haasteissa, joita liittyy saantivarmuuteen vallitsevilla energian sisämarkkinoilla. Yhden jäsenvaltion tekemä energiapoliittinen päätös vaikuttaa väistämättä muihin jäsenvaltioihin. Energiapolitiikkaan on itse asiassa tullut uusi yhteisön laajuinen ulottuvuus.

Ohjelma koskee yhteisön toimivaltaan kuuluvia kysymyksiä, koska se on laadittu yhteisön pääasialliseksi muuhun kuin tekniikkaan liittyväksi tukivälineeksi energia-alalla. Toimenpide perustuu jaettuun toimivaltaan (perustamissopimuksen 175 artikla). Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ohjelman tavoitteita, koska tavoitteet edellyttävät edistämistoimia ja kokemusten, taitotiedon ja kehitettyjen parhaiden toimintatapojen levittämistä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason eri toimijoiden välisenä tiiviinä Euroopan laajuisena yhteistyönä, jotta voitaisiin edistää uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä ja energian järkevää käyttöä muun muassa liikenteessä. Nämä toimet voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, ja niiden vaikutus tehostuu yhteisen ja koordinoidun toiminnan tuomien mittakaavaetujen ansiosta. Toimenpiteiden ja toimien merkittävä vaikutus koko Euroopan unionin alueella voidaan taata ainoastaan yhteisön laajuisilla toimilla.

Näistä syistä ja perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä, ja samassa artiklassa tarkoitetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämä ohjelmaa koskeva päätös ei mene pidemmälle kuin on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet

(Tässä kohdassa

a) selvitetään, miten ja milloin ennakkoarviointi on suoritettu (arvioinnin suorittaja, päivämäärä ja ilmoitus arviointikertomuksen/-kertomusten saatavuudesta tai ilmoitus siitä, miten tiedot on kerätty [40]),

[40] Uusista aloitteista esitettäviä tietoja koskevat vähimmäisvaatimukset on esitetty asiakirjassa SEC(2000) 1051.

b) annetaan lyhyt kuvaus ennakkoarvioinnin tuloksista ja kokemuksista.)

5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet

(Ohjelman uusimisen yhteydessä on annettava myös lyhyt kuvaus väli- tai jälkiarvioinnin tuloksista.)

Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamisen edistymistä energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) tehdyn neuvoston päätöksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Riippumattomat asiantuntijat suorittivat vuonna 2000 arvioinnin, joka koski pääasiassa kunkin ohjelman tehokkuutta ja avoimuutta, komission sisäistä koordinointia sekä ohjelmiin valittujen hankkeiden ja tavoitteiden keskinäistä johdonmukaisuutta vuosina 1998 ja 1999. Arvioijat totesivat raportissaan ohjelmien ALTENER, SAVE, SYNERGY ja ETAP merkityksen yhteisön strategiassa, jolla on määrä vähentää hiilidioksidipäästöjä. Tämän arvioinnin aikana laaditut analyysit nostivat kuitenkin esille neljä pääasiallista toiminta-alaa, joiden suuntaviivoja on tarkistettava:

- Ensiksikin käytössä on "pieniä" ohjelmia, joiden kohdeyleisöt ovat hyvin vaihtelevia ja joiden toimet ja menettelyt ovat erillisiä. Nämä ohjelmat voitaisiin yhtä hyvin koota yhteen tai kahteen ohjelmaan sisältyviksi toimintalinjoiksi, ja näin toimintaa voitaisiin tehostaa yhdistämällä henkilöresurssit sekä yhdenmukaistamalla valinta-, arviointi- ja hallinnointimenettelyjä. - Komissio ehdottaa tässä päätöksessä vuosiksi 2003-2006 yhtä ainoaa ohjelmaa, joka käsittää neljä erityistä toiminta-alaa. Ohjelmasta aiotaan myös rahoittaa toimia, jotka kattavat useita näistä aloista.

- Tiettyjen ohjelmien tavoitteet ja etenkään ALTENER- ja SAVE-ohjelmiin myönnetyt voimavarat eivät vastaa toisiaan. Tavoitteita on siten joko rajattava (jos voimavarat pysyvät nykyisellään) tai niiden saavuttamiseksi on myönnettävä tarvittavat rahoitus- ja hallinnointiresurssit. - Energiapolitiikan uusi lähestymistapa osana yhteisön kestävän kehityksen strategiaa on peruste sille, että tulevan ohjelman määrärahoja lisätään ja että yhteisön toiminta keskitetään neljään ensisijaiseen alaan ja kuudentyyppisiin toimiin tai hankkeisiin, joissa yhteisön rahoitus on mahdollinen. Lisäksi Euroopan parlamentti on useaan otteeseen pyytänyt komissiota varaamaan riittävän rahoituksen energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alojen toimiin näiden alojen tulevassa ohjelmassa tai ohjelmissa.

- Valinta-, arviointi- ja hallinnointimenetelmiä ja menettelyjä on uudistettava. - Tämä suositus otetaan huomioon laadittaessa tässä päätöksehdotuksessa tarkoitettua työohjelmaa (ks. tämän päätöksen 4 artikla).

- Puiteohjelman ja erityisohjelmien edistäminen sekä niiden tulosten levittäminen on ollut hyvin puutteellista ja joka tapauksessa epäsäännöllistä tai epätarkoituksenmukaista; näitä keskeisiä toimia on tarkistettava. - Tässä päätösehdotuksessa esitetään tulevan ohjelman hallinnointia varten lisähenkilöstöä (yhtenä vaihtoehtona olisi toimenpanovirasto, joka perustetaan tulevan neuvoston asetuksen perusteella [41]), minkä ansiosta osa komission henkilöstöstä voi keskittyä ohjelman horisontaaliseen hallinnointiin, kuten ohjelman edistämiseen ja sen tulosten hyödyntämiseen, taitotiedon ja parhaiden toimintatapojen edistämiseen sekä yhteisön toiminnan lujittamiseen tärkeimpien toimijoiden tasolla paikallisesti, alueellisesti ja kansallisesti. Merkittävä osa ohjelman talousarviosta (noin 45%) suunnitellaan varattavan tiedotukseen, edistämistoimiin ja tulosten hyödyntämiseen.

[41] KOM(2001) 808 lopullinen, 28.12.2001.

Energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) tehdyn neuvoston päätöksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt tämän puiteohjelman puolivälissä riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen kokonaisarvion siitä, miten kyseisessä puiteohjelmassa ja erityisohjelmissa toteutettavat yhteisön toimet ovat edistyneet.

Asiantuntijat esittävät komissiolle maaliskuussa 2002 puiteohjelmaa ja erityisohjelmia ja niiden vaikutusta koskevan väliraportin, jossa he ilmoittavat käytetyn analyysimenetelmän. Lopullinen raportti julkaistaan vuoden 2002 toisella neljänneksellä. Näiden arviointien johtopäätökset välitetään Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Asiantuntijoiden suositukset ovat tärkeitä etenkin työohjelman valmistelussa (ks. tämän päätösehdotuksen 4 artikla).

5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt

(Tässä kohdassa on esitettävä perustelut ehdotuksen rahoittamiselle. Kohdassa määritellään tärkeimmät toimet yleistavoitteen toteutumiseksi. Jokaisella toimella on oltava yksi tai useampi osatavoite. Osatavoitteiden avulla on voitava osoittaa ehdotuksen kattaman ajanjakson aikana saavutettu edistys. Niillä ei saa pyrkiä ainoastaan välittömiin tuloksiin, mutta niiden on oltava riittävän selkeitä, jotta niitä koskevat tulokset voidaan määrittää. Jokaisesta pääasiallisesta toimesta on ilmoitettava

- kohdeyleisö (edunsaajien määrä ilmoitetaan, jos mahdollista)

- ohjelmakauden (mitattavissa olevat) erityistavoitteet

- konkreettiset toimenpiteet toimen toteuttamiseksi

- välittömät tulokset

- odotettava vaikutus yleistavoitteen toteutumiseen.

Myös rahoitustukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä on annettava tietoja (tarvittavan rahoitustuen osuus ja muoto).

Tämä ohjelma on jäsennetty seuraaviin neljään erityiseen toiminta-alaan:

a) energiatehokkuuden ja kysynnän hallinnan parantaminen muun muassa rakennusten ja teollisuuden energiankäytössä, mukaan luettuna lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelu ja täytäntöönpano (SAVE),

b) uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen keskitetyssä ja hajautetussa tuotannossa sekä niiden integrointi taajamaympäristöön, mukaan luettuna lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelu ja täytäntöönpano (ALTENER),

c) tuki aloitteille, jotka koskevat liikenteen energianäkökohtia, polttoaineiden käytön monipuolistamista, uusiutuvista energialähteistä tuotettujen polttoaineiden edistämistä ja energiatehokkuutta liikenteessä, mukaan luettuna lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelu ja täytäntöönpano (STEER),

d) tuki aloitteille, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden käytön ja energiatehokkuuden edistämistä kehitysmaissa (COOPENER).

Näillä neljällä erityisellä toiminta-alalla ohjelmasta myönnettävä yhteisön rahoitus on tarkoitettu toimille tai hankkeille, joiden kohteena on:

a) keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioiden laadinta sellaisilla energian osa-alueilla, jotka edistävät kestävää kehitystä, saantivarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua; tämä tapahtuu yhteisten analyysien pohjalta, mukaan luettuina standardien ja merkintä- ja sertifiointijärjestelmien kehittäminen, teollisuuden kanssa tehtävät pitkän aikavälin vapaaehtoiset sitoumukset, tulevaisuudentutkimus, strategiset tutkimukset ja markkinoiden kehityksen ja energia-alan kehityssuuntausten säännöllinen seuranta

b) energia-alan kestävän kehityksen edellyttämien rakenteiden ja välineiden luominen tai laajentaminen, mukaan luettuna paikallinen ja alueellinen energiasuunnittelu ja -hallinto sekä riittävien rahoitustuotteiden ja markkinainstrumenttien kehittäminen

c) järjestelmien ja laitteiden edistäminen kestävää kehitystä edistävillä energian osa-alueilla niiden markkinaosuuden kasvun vauhdittamiseksi ja sellaisten investointien kannustaminen, jotka helpottavat siirtymistä parhaiden teknologioiden demonstraatiosta niiden kaupallistamiseen

d) tiedotus-, opetus- ja koulutusrakenteiden kehittäminen; tulosten hyödyntäminen sekä taitotiedon ja parhaiden toimintatapojen edistäminen ja levitys muun muassa kaikkien kuluttajien keskuudessa sekä yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa toiminnallisissa verkoissa Euroopan ja kansainvälisellä tasolla

e) kestävää energiankäyttöä koskevan yhteisön politiikan toteuttamisen ja vaikutusten seuranta

f) ohjelmasta rahoitettavien toimien ja hankkeiden vaikutusten arviointi.

Tästä ohjelmasta toimille ja toimenpiteille neljällä erityisellä toiminta-alalla myönnettävä rahoitustuki määritellään ehdotetusta toimesta Euroopan tasolla saatavan lisäarvon mukaan, ja se riippuu sen ennakoidusta hyödystä ja vaikutuksista sekä aloitteen alkuperästä. Pääsääntöisesti tuki voi olla enintään 50 prosenttia toimenpiteen kokonaiskustannuksista, ja jäljelle jäävä osuus voidaan kattaa julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä.

Kyseinen tuki voi kuitenkin kattaa kokonaiskustannukset tietyissä toimissa, kuten tutkimuksissa ja muissa toimissa, joiden tarkoituksena on valmistella, täydentää ja panna täytäntöön yhteisön poliittista strategiaa ja toimenpiteitä ja arvioida niiden vaikutuksia, sekä toimenpiteissä, joita komissio ehdottaa edistääkseen kokemuksen ja taitotiedon levitystä ja joiden tarkoituksena on parantaa yhteisön, kansallisten, kansainvälisten ja muiden aloitteiden keskinäistä koordinointia. Yhteisö vastaa kaikista yksinomaan komission aloitteesta toteutettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista.

Päätösehdotuksen 4 artiklassa määrätään, että komissio laatii tämän päätöksen hyväksymistä seuraavien kuuden kuukauden aikana työohjelman 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan. Työohjelmassa vahvistettavien kunkin toiminta-alan sisäisten painopisteiden ja työohjelman toteuttamisaikataulun tarkoituksena on taata toimenpiteiden johdonmukaisuus, keskinäinen täydentävyys ja synergia jäsenvaltioiden aloitteiden sekä muissa yhteisön ohjelmissa toteutettavien toimien kanssa.

Ohjelma toteutetaan mm. "avaintoiminnoiksi" kutsuttavien toimien välityksellä eri toiminta-aloilla. Avaintoiminnot määritellään työohjelman laatimisen aikana, ja niitä mukautetaan tarvittaessa ohjelman kuluessa. Voidaan myös harkita useita erityisiä toiminta-aloja kattavia avaintoimintoja.

Mitä osallistumiskelpoisuuteen tulee, tähän ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistetuin ehdoin. Siihen voivat osallistua myös Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtyjen monenvälisten sopimusten nojalla. Lisäksi ohjelmaan voivat osallistua EFTA- ja ETA-maat lisämäärärahojen turvin ja näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.

Ohjelman arvioinnin osalta komissio tarkastelee vuosittain ohjelmassa ja sen erityisillä toiminta-aloilla käynnistettyjen toimien toteuttamisen edistymistä. Ohjelman voimassaoloajan kolmantena vuonna ja joka tapauksessa ennen ohjelman jatkamiseen liittyvien ehdotustensa esittämistä komissio teettää riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen kokonaisarvion tähän ohjelmaan sisältyvien yhteisön toimien toteuttamisesta.

* Erityistavoitteet: suhteet yleiseen tavoitteeseen

Kaikki rahoitettavat toimet edistävät Euroopan unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin energiastrategian yleisten tavoitteiden eli saantivarmuuden, kilpailukyvyn ja ympäristönsuojelun tasapainoista tavoittelua.

Lisäksi ohjelman tarkoituksena on tukea kestävää kehitystä, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ympäristönsuojelua ja edistää näiden toimenpiteiden tehokasta niveltämistä yhteisön muiden politiikkojen toimiin.

Ohjelmalla pyritään myös lisäämään kaikkien energia-alan toimien ja toimenpiteiden avoimuutta, johdonmukaisuutta ja koordinointia.

Tämän ohjelman erityistavoitteina on

- luoda tarvittava pohja sellaisen keskipitkän ja pitkän aikavälin energiapolitiikan kehittämiselle ja täytäntöönpanolle, joka koskee muun muassa kysynnän hallintaa, uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä, energiansaannin monipuolistamista muun muassa liikenteessä ja alueiden, muun muassa syrjäisten alueiden, mahdollisuuksien kehittämistä sekä näiden strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien lainsäädäntötoimenpiteiden valmistelua,

- kehittää tarvittavat välineet ja keinot yhteisön ja unionin jäsenvaltioiden tasolla vahvistettujen toimenpiteiden vaikutusten seurantaa ja arviointia varten energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden aloilla, mukaan luettuina liikenteen energianäkökohdat

- saada aikaan todellinen muutos energia-asenteissa Euroopan tasolla valistamalla ensisijaisia toimijoita, yrityksiä ja Euroopan kansalaisia yleensä, jotta nämä siirtyisivät tehokkaisiin ja älykkäisiin energiantuotanto- ja kulutusmalleihin, joilla on vankka ja kestävä perusta; edistää kokemusten ja taitotiedon levitystä; tukea toimia, joilla kannustetaan uuteen teknologiaan tehtäviä investointeja; edistää hyvien toimintatapojen ja parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden levitystä muun muassa koulutusjärjestelmässä sekä edistää niitä kansainvälisesti.

Kohdeyleisö:

Julkiset ja yksityiset elimet, korkeakoulut ja tutkimuskeskukset, energiatehokkuutta ja uusien ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävät Euroopan tason, kansalliset, alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet, kaikki kestävää energiankäyttöä edistävät alat (esimerkiksi teollisuus, rahoituslaitokset, laitevalmistajat, asentajat ja teknikot, arkkitehdit, käyttäjät, kuluttajajärjestöt, kansainväliset järjestöt, toimialajärjestöt ja konsultit) sekä laajasti ottaen Euroopan unionin ja jäsenehdokasmaiden koko väestö.

Tulosten hyödyntämiseen ja parhaiden toimintatapojen levittämiseen tähtäävien toimien nimenomaisena tarkoituksena on vahvistaa erityisillä toiminta-aloilla rahoitettavien kohdennettujen toimien vaikutuksia. Nämä hyödyntämis- ja levittämistoimet toteutetaan eurooppalaisten ja kansainvälisten toimintaverkostojen välityksellä, ja niiden tavoitteena on taata kohdennettujen toimien tulosten hyödyntäminen ja edistää parhaita toimintatapoja laajalti kaikkialla Euroopassa (myös jäsenehdokasmaissa) ja kolmansien maiden markkinoilla.

5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt

(Ilmoitetaan, miten suunnitellut toimet toteutetaan: hallinnoiko komissio niitä suoraan joko käyttämällä omaa tai ulkopuolista henkilöstöä vai annetaanko hallinnointi alihankkijan tehtäväksi ja miten mahdollinen alihankinta toteutetaan (teknisen avun toimistot, virastot, toimistot, hajautetut toimeenpanoyksiköt, yhteinen hallinnointi jäsenvaltioiden kanssa - kansalliset, alueelliset ja paikalliset elimet.

Ilmoitetaan myös, mitkä ovat alihankintamallin vaikutukset rahoitustukeen sekä hallinnointi- ja tukitoimiin käytettäviin varoihin ja henkilöresursseihin (komissiosta tilapäisesti siirrettävät virkamiehet jne.)).

Kun otetaan huomioon mm. kysynnän hallintaa koskevien toimien ensisijainen asema, uudessa "Euroopan älykäs energiahuolto" -ohjelmassa suunnitellun toiminnan olisi - ollakseen tehokasta - oltava selvästi laajempaa kuin edellisissä energia-alan ohjelmissa, koska asia koskee monia toimijoita.

Lisäksi energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevien strategioiden ja jo hyväksyttyjen tai valmisteilla olevien toimenpiteiden toteutus edellyttää - valkoisen kirjan "Eurooppalainen hallintotapa" hengessä - jatkuvaa vuoropuhelua ja tehokkaampaa yhteistyötä näillä osa-alueilla työskentelevien elinten kanssa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä riittävien yhteistyö- ja rahoitusvälineiden ja tarvittavien voimavarojen käyttöönottoa tämän ohjelman puitteissa. Tämä johtaa väistämättä ohjelman toteuttamisen ja hallinnoinnin edellyttämän työtaakan kasvamiseen, mikä johtuu mm. siitä, että rahoitettavana on suurempi määrä pieniä hankkeita.

Nykyresurssein ja suunnitellun toiminnan luonteesta johtuen yhtenä ensisijaisena vaihtoehtona on, että tietyt ohjelman hallinnointitehtävät delegoidaan toimeenpanovirastolle. Tämä ei koske tehtäviä, joissa on käytettävä sellaista harkintavaltaa, joka edellyttää poliittisia valintoja.

Huolehtimalla tietyistä