Ehdotus neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnissa /* KOM/2007/0624 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 16.10.2007 KOM(2007) 624 lopullinen Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT Ehdotuksen tausta | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuontia koskevaan menettelyyn. | Yleinen tausta Tämä ehdotus tehdään perusasetuksen täytäntöönpanon yhteydessä, ja se perustuu tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Ei ole. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovellettavissa. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti jo ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo arvioitavista olosuhteista. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio pani 17. elokuuta 2006 vireille polkumyyntitutkimuksen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnista yhteisöön. Väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön, sillä tutkimuksen tiettyjä näkökohtia oli vielä tarpeen analysoida. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin lopullisiin päätelmiin. Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyisi oheisen ehdotuksen asetukseksi, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 15. marraskuuta 2007. | Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, annettu 21 päivänä joulukuuta 2005. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Edellä mainitussa perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan sekä katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY 1.1. Menettelyn aloittaminen (1) Komissio vastaanotti 3 päivänä heinäkuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, jonka oli tehnyt AlzChem GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa 100:aa prosenttia 1-syaaniguanidiinin (disyaanidiamidin) kokonaistuotannosta yhteisössä. (2) Valituksessa esitetty näyttö Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, tulevan disyaanidiamidin polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. (3) Menettely aloitettiin 17 päivänä elokuuta 2006, jolloin menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus[2] julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 1.2. Menettelyn osapuolet ja tarkastuskäynnit (4) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneelle yhteisön tuottajalle, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (5) Valituksen tehnyt yhteisön tuottaja, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikille osapuolille, jotka esittivät kuulemispyynnön ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. (6) Jotta Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kolme kiinalaisyritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä. (7) Koska Kiinassa on ilmeisen suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että tutkimuksessa voitaisiin käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otantaa polkumyynnin määrittämiseksi. (8) Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia Kiinan vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivästä heinäkuuta 2005 30 päivään kesäkuuta 2006). (9) Koska ainoastaan kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa teki yhteistyötä tutkimuksessa, päätettiin, että otantaa ei tarvita. (10) Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kolmelta yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, ainoalta yhteisön tuottajalta, kahdelta käyttäjältä ja neljältä tuojalta. (11) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: a)Yhteisön tuottaja - AlzChem GmbH, Saksa b)Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat - Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd., Kiina - Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd., Kiina - Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd, Kiina c)Etuyhteydettömät tuottajat - Lanxess GmbH, Saksa - Helm AG, Saksa d)Yhteisön käyttäjät - Merck Santé, Ranska - Lanxess GmbH, Saksa 1.3. Tutkimusajanjakso (12) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 2.1. Tarkasteltavana oleva tuote (13) Tarkasteltavana oleva tuote on 1-syaaniguanidiini (disyaanidiamidi), joka luokitellaan CN-koodiin 2926 20 00. Se on kiinteä aine, joka on hienoa, valkoista ja kiteistä, yleensä hajutonta jauhetta. Sitä tuotetaan sammuttamattomasta kalkista ja noesta, ja se muodostuu useiden tuotantovaiheiden jälkeen. (14) Disyaanidiamidia käytetään yleensä välituotteena monien muiden kemiallisen välituotteiden kuten lääkkeiden valmistamisessa, erilaisissa teollisuussovelluksissa – vesi, paperimassa ja paperi, tekstiilit, nahka – sekä erilaisissa epoksisovelluksissa. Disyaanidiamidi on typpi-hiili-typpi (NCN) -ketjun tärkeä osa, ja erikoistuneiden markkinasektorien lopputuotteita ovat guanidiininitraatti ja muut NCN-johdannaiset. (15) Yli 90 prosenttia yhteisön markkinoilla myydystä disyaanidiamidista on perustyyppiä. Loppu on nk. mikrodisyaanidiamidia, jonka hiukkaskoko on pienempi. Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tietoja ainoastaan perustyypistä. 2.2. Samankaltainen tuote (16) Eräs tuoja väitti, että yhteisön tuotannonalan tuottama perusdisyaanidiamidi on parempilaatuista kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, sillä kiinalaisen disyaanidiamidin vesipitoisuus on huomattavasti suurempi ja vaihtelee enemmän verrattuna yhteisössä tuotetun disyaanidiamidin vesipitoisuuteen. Kiinalaisen disyaanidiamidin myös väitetään sisältävän enemmän epäpuhtauksia. (17) Tutkimus kuitenkin osoitti, että vaikka tiettyjä laatueroja on, niitä ei voida ilmaista määrällisesti eivätkä ne myöskään vaikuta niihin kemiallisiin, fyysisiin ja teknisiin perusominaisuuksiin, jotka yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamalla ja myymällä disyaanidiamidilla ja Kiinasta yhteisöön tuodulla disyaanidiamidilla on, sillä niiden havaittiin olevan samat, ja myös käyttötarkoitukset ovat samat. (18) Tästä syystä pääteltiin, että mainitut tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. 3. POLKUMYYNTI 3.1. Markkinatalouskohtelu (19) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. (20) Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat: 1. liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; 2. yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; 3. aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; 4. vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; 5. valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. (21) Kolme Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti hakemuslomakkeen annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kyseisten yritysten toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä kaikki ne markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina. (22) Tutkimus osoitti, että kaikkien kolmen yrityksen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö oli hylättävä. Kun yrityksiä arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettujen viiden vaatimuksen osalta, voitiin todeta, että vaatimukset 1, 2 ja 3 eivät täyttyneet. (23) Koska suurin osakkeenomistaja on yhdessä tapauksessa valtionyritys ja toisessa kansankongressin jäsen, todettiin, että valtio saattoi puuttua merkittävästi yrityksen liiketoiminnallisiin päätöksiin päivittäisjohtamisesta, voitonjaosta, uusien osakkeiden liikkeellelaskemisesta, pääomakorotuksista ja yhtiöjärjestyksen muuttamisesta, ja näin ollen näitä päätöksiä ei tehty markkinaolosuhteiden perusteella. Kolmen eri yrityksen sähkön yksikkökulutuksen ja yksikköhinnan välillä oli merkittäviä eroja, eikä yksikään näistä kolmesta yrityksestä pystynyt osoittamaan, että sähkökustannukset määräytyisivät tarjonnan ja kysynnän perusteella ja ilmentäisivät markkina-arvoja. (24) Kaikissa kolmessa tapauksessa kirjanpito ei vastannut yrityksen tosiasiallista taloudellista tilannetta. Kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (IAS) kuuluvia peruskirjanpitonormeja oli rikottu useaan otteeseen, ja koska mitään näistä seikoista ei ollut mainittu tilintarkastuskertomuksessa, yrityksillä ei voitu katsoa olevan IAS:n mukaista selkeää kirjanpitoa, joka olisi IAS:n mukaisen riippumattoman tarkastuksen kohteena. (25) Yksikään yrityksistä ei myöskään kyennyt antamaan minkäänlaista selitystä siitä, millä perusteella alkuperäisen omaisuuden arvottaminen oli tehty. Yrityksistä kaksi ei pystynyt osoittamaan, että kaikki maankäyttöoikeudet oli maksettu. Nämä puutteet osoittivat, että keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä esiintyi. (26) Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, ja niille osapuolille, joita asia suoraan koskee, annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä mainituista päätelmistä. Yhteisön tuotannonalalle ja kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tulos ja annettiin tilaisuus esittää huomioita. Vientiä harjoittavat tuottajat esittävät päätelmistä huomautuksia, joihin komissio vastasi muuttamatta kuitenkaan yleisarviota. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät erityisesti, että valtio ei puuttunut niiden liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Lisäksi ne eivät hyväksyneet kustannuksia ja varojen arviointia koskevia tiettyjä päätelmiä. Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, joten ne oli hylättävä. (27) Edellä esitetyn perusteella todettiin, että Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille ei pidä myöntää markkinatalouskohtelua. 3.2. Yksilöllinen kohtelu (28) Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, että yksilöllinen tulli määritetään 2 artiklan 7 kohdan a alakohtaa sovellettaessa viejille, jotka voivat osoittaa täyttävänsä kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset yksilöllisen kohtelun saamiseksi. (29) Kiinassa toimivat tuottajat, joille markkinatalouskohtelua ei voitu myöntää, hakivat myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Valtion puuttumisen toimintaan todettiin kuitenkin olevan niin laajaa, että kahden yrityksen päätöksiä ei voitu pitää itsenäisinä ja että se saattaisi johtaa toimenpiteiden kiertämisen vaaraan. Kolmannen, yhteisomistuksessa olevan ja aikaisemmin valtion omistaman yrityksen osalta oli hyvin todennäköistä, että valtion vaikutus oli niin suuri, että se johtaisi toimenpiteiden kiertämisen vaaraan. (30) Kyseinen kolmas vientiä harjoittava tuottaja väitti, että valtion mahdollinen puuttuminen toimintaan ei ollut riittävä syy evätä yksilöllinen kohtelu, koska epääminen perustui pelkkiin oletuksiin. (31) Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti yksilöllinen tulli määritetään 2 artiklan 7 kohdan a alakohtaa sovellettaessa viejille, jotka voivat asianmukaisesti perusteltujen pyyntöjen pohjalta osoittaa, että valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. Kyseinen yhtiö ei ensinnäkään kyennyt selostamaan toimitusjohtajansa täsmällisiä tehtäviä ja vastuualueita. Se ei myöskään pystynyt selventämään, olivatko nykyiset osakkeenomistajat todella maksaneet osakkeista, jotka he omistivat aiemmin valtion omistuksessa olleessa yrityksessä. Tällä perusteella oli järkeenkäypää päätellä, että valtion merkittävää puuttumista yrityksen toimintaan ei voitu riittävän varmasti sulkea pois. Toimenpiteiden kiertämisen vaara katsottiin sen vuoksi liian suureksi, ja vientiä harjoittavan tuottajan pyyntö oli evättävä. (32) Koska todettiin, että Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat eivät täyttäneet kaikkia edellytyksiä yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt oli hylättävä ja otettava käyttöön yksi koko maata koskeva tulli. 3.3. Normaaliarvo 3.3.1. Vertailumaa (33) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo on määritettävä vertailumaassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai vastaavasta kolmannesta maasta muihin maihin, myös yhteisöön, vietäessä käytetyn hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti yhteisössä maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. (34) Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei valmisteta muualla kuin yhteisössä ja Kiinassa, komissio mainitsi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikeestaan käyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvon perustana samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja yhteisössä. (35) Kolme kiinalaista tuottajaa vastusti tätä ehdotusta ja väitti, että yhteisössä ei ollut riittävästi kilpailua ja että yhteisön tuotantoprosessia ei voitu verrata kiinalaiseen tuotantoprosessiin. Ne väittivät, että normaaliarvon olisi perustuttava valituksen tekijän Kiinaan suuntautuvassa viennissä käyttämään hintaan tai disyaanidiamidin tuotantokustannuksiin Kiinassa. (36) Yhteisön tuotannonalan kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä käyttämää hintaa ei voitu käyttää, sillä ei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että myös kyseiset hinnat olivat polkumyyntihintoja. Näin ollen kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät kyenneet osoittamaan, että tämä menetelmä olisi yhteisön toimielinten käyttämää menetelmää parempi. Erityisesti ei voitu osoittaa eikä antaa todisteita siitä, että kilpailu yhteisön markkinoilla olisi liian vähäistä ja että tämän seurauksena yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot olisivat epäluotettavia. Tuotantoprosessien eroja ei pidetty merkittävinä. (37) Yhdellekään näistä kolmesta yrityksestä ei oltu myönnetty markkinatalouskohtelua, joten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistuskustannuksia ei pidetty luotettavina. (38) Tältä pohjalta katsottiin, että järkevin perusta normaaliarvon määrittämiseksi oli käyttää yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen valmistuskustannuksia, joita oikaistiin tarvittaessa eritoten tuotantoprosessien ja raaka-aineiden saannin erojen huomioon ottamiseksi. (39) Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että normaaliarvon määrittäminen oli perustunut saatavissa oleviin tosiasioihin eli siis perusasetuksen 18 artiklaan. Lisäksi ne väittivät, että koska ne olivat toimineet täysimääräisesti yhteistyössä tässä tutkimuksessa, kyseisenlainen lähestymistapa ei ollut perusteltu. (40) Vientiä harjoittavien tuottajien väite siitä, että normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, on väärä. Kuten edellä todetaan, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti, mikä mahdollistaa sen, että normaaliarvo voidaan määrittää millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, jos ei ole mahdollista käyttää vertailumaan kustannuksia ja hintoja tai tällaisen maan kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä käyttämiä hintoja. Sen vuoksi väite hylättiin. 3.3.2. Normaaliarvon määrittäminen (41) Yhteisön tuotannonala möi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Yhteisön tuotannonalan kotimarkkinoiden myynti oli kuitenkin tappiollista. Siksi normaaliarvon perustana käytettiin yhteisön tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Yhteisön tuotannonalan valmistuskustannuksiin tehtiin oikaisuja, joilla katettiin lisäkustannukset, jotka johtuivat tuotantoyksikköjen välimatkoista, pakosta kuljettaa raaka-aine kaukana sijaitsevilta tuotantopaikoilta ja sivutuotteen ("black lime") käsittelystä. Valmistuskustannuksiin lisättiin myös arvioitu voitto, joka vastasi yhteisön tuotannonalan voittoa vuonna 2001, sekä 4,3 prosenttia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia yhteisön tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella. 3.4. Vientihinnat (42) Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimyynti yhteisöön suuntautui kokonaisuudessaan suoraan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, joten vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 3.5. Vertailu (43) Edellä määritetyn normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin niiden yhteistyössä toimineiden yritysten, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua, yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. 3.6. Polkumyyntimarginaali (44) Tältä pohjalta koko maata koskeva polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 91,8 prosenttia. 4. VAHINKO 4.1. Alustavat huomautukset (45) Koska analyysi koskee vain yhtä yritystä, useimmat tiedot on esitetty joko indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. 4.2. Yhteisön tuotanto (46) Yhteisön kokonaistuotanto oli tutkimusajanjaksolla 15 000–20 000 tonnia. 4.3. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (47) Yhteisön tuottajan AlzChem GmbH:n tuotanto on 100 prosenttia yhteisössä tuotetusta disyaanidiamidista. Sen katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 4.4. Yhteisön kulutus (48) Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuottajan yhteisön markkinoilla myymät määrät ja kyseessä olevaan CN-koodin luokiteltava tuonti Kiinasta ja muista kolmansista maista Eurostatin tietojen mukaisesti. Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön kulutus pysyi vakaana (+1 %) tarkastelujakson aikana. Vuotta 2002 koskevissa tiedoissa on myös mukana samana vuonna toimintansa lopettaneen norjalaisen tuottajan ODDA:n tuonti. (49) Erään tuojan mukaan ODDA:n toiminnan lopettaminen sai jotkin sen suurista asiakkaista ostamaan tuotetta varastoon vuonna 2003, mikä saattaa osaltaan selittää kulutuksen kasvun tuona vuonna. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Yhteisön kulutus (tonnia) | 13 258 | 15 594 | 13 119 | 12 469 | 13 417 | Indeksi 2002 = 100 | 100 | 118 | 99 | 94 | 101 | 4.5. Tuonti Kiinasta yhteisöön 4.5.1. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (50) Tuonti Kiinasta kasvoi Eurostatin mukaan 2 476 tonnista vuonna 2002 tutkimusajanjakson 6 002 tonniin. Markkinaosuus kasvoi samana aikana 19 prosentista 45 prosenttiin, sillä kiinalaiset tuottajat ottivat haltuunsa suurimman osan norjalaisen tuottajan ODDA:n aiemmasta markkinaosuudesta. Tuonti kasvoi erityisen voimakkaasti vuonna 2003. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Tuontimäärä (tonnia) | 2 476 | 6 173 | 4 283 | 5 218 | 6 002 | Indeksi 2002 = 100 | 100 | 249 | 173 | 211 | 241 | Markkinaosuus | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % | 4.5.2. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus (51) Eurostatin mukaan tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla 11 prosenttia; vuonna 2002 ne olivat 1 149 euroa/tonni ja tutkimusajanjaksolla 1 022 euroa/tonni. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat (euroa/tonni) | 1 149 | 1 071 | 1 338 | 980 | 1 022 | Indeksi 2002 = 100 | 100 | 93 | 116 | 85 | 89 | (52) Hintojen alittavuuden määrittämiseksi yhteisön tuotannonalan myyntihintoja yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla verrattiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Koska kiinalaiset tuottajat eivät vieneet nk. mikrodisyaanidiamidia, se jätettiin pois hinnan alittavuuden laskelmasta. (53) Yhteisön tuotannonalan asianomaiset myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja, joita tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Näitä hintoja verrattiin vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa CIF-hinta yhteisön rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut. Sovellettava kolmannen maan 6,5 prosentin sopimustulli lisättiin CIF-hintaan, jotta saatiin yksikköhinta vapaassa liikkeessä. (54) Yhteistyötä tehneiden kiinalaisten tuottajien hinnan alittavuuden painotettu keskimääräinen marginaali, ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisestä noudettuna lähettäjältä -myyntihinnasta, oli tutkimusajanjaksolla 25–35 prosenttia. 4.6. Yhteisön tuotannonalan tilanne (55) Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon. (56) Jäljempänä esitetyt vahinkoa kuvaavat tekijät koskevat ainoastaan vapailla markkinoilla tapahtuvaa myyntiä, joka on 85 prosenttia yhteisön tuotannonalan disyaanidiamidin tuotannosta. On huomattava, että loput 15 prosenttia disyaanidiamidin tuotannosta käytetään omaan tarpeeseen suljetuilla markkinoilla. Yhteisön tuotannonala on integroitunut tuottaja, joka käyttää disyaanidiamidia jatkojalostuksessa ja disyaanidiamidin muuntamisessa jatkojalostustuotteiksi laatimatta tästä kauppalaskuja. Kulutus suljetuilla markkinoilla pysyi tarkastelujaksolla melko vakaana eikä siksi voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 4.6.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (57) Tuotantokapasiteetti kasvoi 33 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kapasiteetti kasvoi vuosina 2003 ja 2004, sen jälkeen kun norjalainen tuottaja ODDA oli lopettanut toimintansa vuoden 2002 lopussa. Kasvua tarkasteltaessa on otettava huomioon, että ODDA lopetti tuotantonsa, että sen osuus yhteisön markkinoista oli 25 prosenttia ja että se myi myös muille markkinoille. Tuotantokapasiteetin kasvu saavutettiin investoinnein ja teknisin parannuksin. (58) Lisääntyneen kapasiteetin ja myynnin tuloksena tuotantomäärät kasvoivat 37 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Suurin kasvu tapahtui vuosien 2002 ja 2003 välillä. Tuotantomäärät olivat huipussaan vuonna 2004, minkä jälkeen ne putosivat jyrkästi vuonna 2005 ja kasvoivat jälleen tutkimusajanjaksolla. (59) Kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujakson aikana 3 prosenttiyksikköä 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Tuotanto (indeksi) | 100 | 133 | 143 | 124 | 137 | Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 120 | 133 | 133 | 133 | Kapasiteetin käyttöaste | 84 % | 93 % | 91 % | 78 % | 87 % | 4.6.2. Varastot (60) Varastot kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Tämä johtui siitä, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin takia yhteisön tuotannonala ei kyennyt kasvattamaan myyntiään niin paljon kuin se ODDA:n lopettamisen jälkeen oli odottanut, kuten jäljempänä selostetaan. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Varastot (indeksi) | 100 | 151 | 187 | 91 | 178 | 4.6.3. Myyntimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä (61) Yhteisön kulutus pysyi vakaana, mutta yhteisön tuotannonalan disyaanidiamidin myynti riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla kasvoi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntimäärät olivat huipussaan vuonna 2003, laskivat jatkuvasti vuosina 2004 ja 2005 ja kasvoivat jälleen hieman tutkimusajanjaksolla. Myynti tapahtui kuitenkin aina tuotantokustannuksia merkittävästi alemmilla hinnoilla, poikkeuksena mikrodisyaanidiamidi, jonka osuus on 0–10 prosenttia kokonaismyynnistä [täsmällisiä lukuja ei anneta luottamuksellisuussyistä] yhteisön markkinoilla ja jonka myynti on erittäin kannattavaa. (62) Lisäksi on syytä muistuttaa, että yhteisön tuotannonala käyttää itse tuottamaansa disyaanidiamidia muiden jatkojalostustuotteiden, kuten NCN-johdannaisten, valmistamisessa. Kyseinen käyttö suljetuilla markkinoilla on 15 prosenttia yhteisön tuotannonalan disyaanidiamidin tuotannosta. (63) Myyntimäärät ja markkinaosuudet 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Myynnin määrä yhteisössä (indeksi) | 100 | 123 | 118 | 104 | 106 | Markkinaosuus (%) | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % | (64) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 3 prosenttiyksikköä. Tässä on kuitenkin otettava huomioon aukko, jonka ODDA jätti markkinoille vuonna 2002, sillä sen markkinaosuus oli noin 25 prosenttia ennen toiminnan loppumista. (65) Huolimatta kiinalaisen disyaanidiamidin aiheuttamasta kilpailusta ja hintojen vaihtelusta vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana yhteisön tuotannonala kykeni tarkastelujaksolla nostamaan keskimääräisiä yksikköhintojaan 2 prosentilla yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvassa myynnissä. On kuitenkin huomattava, että näissä hinnoissa on mukana mikrodisyaanidiamidi, jossa kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät kilpaile ja josta saa korkeampia hintoja. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Myyntihinta yhteisössä (indeksi) | 100 | 109 | 105 | 108 | 102 | 4.6.4. Kannattavuus ja kassavirta (66) Yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Tappiot olivat suurimmillaan tutkimusajanjaksolla, -20–-30 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan mukaan vertailuvuosi 2002 oli poikkeuksellinen, koska ODDA:n toiminnan lopettaminen johti erikoiseen markkinatilanteeseen. Vuonna 2003 yhteisön tuotannonala pystyi vähentämään tappioitaan huolimatta siitä, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä nousi huippuunsa. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Kannattavuus | -20 % – -30 % | 0 – -10 % | -10 % – -20 % | -10 % – -20 % | -20% – -30% | (67) Kassavirta oli koko tarkastelujakson ajan negatiivinen lukuun ottamatta vuotta 2003, jolloin yhteisön tuotannonalan tappiot pienenivät. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Kassavirta (indeksi) | -100 | 82 | -136 | -208 | -244 | 4.6.5. Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti (68) Yhteisön tuotannonalan investoinnit olivat erityisen suuret vuonna 2003. Investoinnit liittyivät lähinnä tuotantokapasiteetin lisäämiseen, kuten edellä todetaan. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Investoinnit (indeksi) | 100 | 171 | 69 | 44 | 54 | (69) Sijoitetun pääoman tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannon ja myynnin osalta oli tappiollinen ja pieneni huomattavasti tarkastelujaksolla, mikä vastasi edellä mainittua kannattavuuden negatiivista kehityssuuntausta. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Sijoitetun pääoman tuotto | -10% – -20% | 0% – -10% | -20% – -30% | -20% – -30% | -20% – -30% | (70) Yhteisön tuotannonalan pääoman saantimahdollisuuksien ei huomattu tarkastelujaksolla juurikaan kärsineen, sillä disyaanidiamidin osuus on vain murto-osa yhteisön tuotannonalan koko liiketoiminnasta. 4.6.6. Työllisyys, tuottavuus, kasvu ja palkat (71) Seuraavassa taulukossa esitetään yhteisön tuotannonalan työllisyyden, tuottavuuden ja työvoimakustannusten kehittyminen. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Palkansaajien lukumäärä (indeksi) | 100 | 128 | 122 | 117 | 114 | Tuottavuus (tonnia/työntekijä) (indeksi) | 100 | 104 | 118 | 106 | 121 | Työvoimakustannukset työntekijää kohti (indeksi) | 100 | 100 | 103 | 103 | 106 | (72) Yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä kasvoi 14 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samanaikaisesti tuottavuus kasvoi rationalisointiprosessin ja kasvaneen tuotoksen tuloksena. (73) Keskimääräinen palkkataso kasvoi 6 prosenttia tarkastelujakson aikana. 4.6.7. Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä (74) Kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät ja hinnat, varsinaisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. (75) Ei ollut myöskään havaittavissa merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi ollut toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. 4.7. Vahinkoa koskeva päätelmä (76) Vuoden 2003 huippua lukuun ottamatta kulutus pysyi tarkastelujaksolla tasaisena. Samalla jaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut myynti kasvoi huomattavasti, ja sen markkinaosuus nousi 15–25 prosentista vuonna 2002 40–50 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tarkastelujakson aikana. Painotettujen keskimääräisten hintojen perusteella kyseisen tuonnin hinnat olivat tutkimusajanjaksolla 25–35 prosenttia alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. (77) Samalla jaksolla yhteisön tuotannonala kärsi vakavia tappioita, jotka olivat suurimmillaan tutkimusajanjaksolla, -20–-30 prosenttia. Kannattavuuden heikkenemisen ohella myös muiden indikaattorien, kuten sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran, suuntaus oli negatiivinen. (78) Tietyt vahinkoindikaattorit, kuten tuotantomäärät, tuotantokapasiteetti, myyntimäärät, markkinaosuus ja myyntihinnat yhteisön markkinoilla, kehittyivät myönteisesti tarkastelujaksolla. Arvioinnissa ei otettu huomioon käyttöä suljetuilla markkinoilla, sillä se pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan, joten sillä ei ollut vaikutusta vahinkoanalyysiin. (79) Tiettyjen vahinkoindikaattoreiden myönteisessä kehityksessä olisi kuitenkin otettava huomioon norjalaisen tuottajan ODDA:n toiminnan päättyminen vuoden 2002 lopussa ja siitä seurannut yhteisön tuotannonalan ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kilpailu ODDA:n hallussa olleen markkinaosuuden valtaamiseksi. On huomionarvoista, että kiinalainen tuonti täytti miltei kokonaan ODDA:n lopettamisen jättämän aukon. Yhteisön tuotannonala onnistui aluksi vuonna 2003 valtaamaan noin kolmanneksen ODDA:n hallussa olleesta markkinaosuudesta. Osuus kuitenkin kutistui huomattavasti noin seitsemäsosaan tutkimusajanjaksolla. Näin ollen vaikka jotkin indikaattorit osoittavatkin lievästi myönteistä kehitystä, todellisuudessa niiden olisi voitu odottaa kehittyvän paljon myönteisemmin, jollei Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti olisi vaikuttanut niihin. Yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit (voitto, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta) osoittivat joka tapauksessa niin negatiivista suuntausta, että ne kumosivat reilusti kaiken myönteisen kehityksen. Kuten taloudellinen tilanne osoittaa, yhteisön tuotannonala ei kyennyt lainkaan hyötymään ODDAN:n tuotannon loppumisesta, ja nykytilanteessa sen elinkelpoisuus on vaakalaudalla, jollei toimenpiteisiin ryhdytä. (80) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. 5. SYY-YHTEYS 5.1. Johdanto (81) Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko Kiinasta peräisin olevalla polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneella vahingolla syy-yhteys. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin muitakin tiedossa olevia tekijöitä, jotka olivat myös saattaneet vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon luultu johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 5.2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus (82) Kaikki Kiinasta tuleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti on siis disyaanidiamidin perustyyppiä, joka myös muodostaa suurimman osan yhteisön tuotannonalan myynnistä yhteisön markkinoilla. Niin kutsutun mikrodisyaanidiamidin, jota yhteisön tuotannonala myy mutta kiinalaiset tuottajat eivät vie, myyntiä ei otettu huomioon laskettaessa hintojen alittavuutta. (83) Tarkastelujakson aikana tuonti Kiinasta kasvoi 141 prosenttia. Tämän johdosta Kiinan markkinaosuus kasvoi 19 prosentista vuonna 2002 45 prosenttiin tutkimusajanjaksolla (IP). On huomionarvoista, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä oli huipussaan vuonna 2003, jolloin se oli 6 173 tonnia, mikä heijastaa norjalaisen tuottajan toiminnan päättymistä, supistui vuonna 2004 ja kasvoi jälleen vakaasti vuonna 2005 ja tutkimusajanjaksolla, jolloin se oli 6 002 tonnia. Taulukko 1: Tuonti Kiinasta [pic] (84) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat huomattavasti eli 25–35 prosenttia, alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana. Kiinalaiset vientihinnat laskivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta eivät noudattaneet selkeästi laskevaa suuntausta. Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat laskivat hintojaan 7 prosentilla vuonna 2003 pyrkiessään valtaamaan ODDA:lla olleen markkinaosuuden. Saatuaan siitä haltuunsa valtaosan ne nostivat hintojaan 25 prosenttia vuonna 2004, laskivat hintoja 27 prosenttia vuonna 2007 ja sitten jälleen nostivat niitä 4 prosenttia tutkimusajanjaksolla. (85) Samaan aikaan kun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat laskivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla, yhteisön tuotannonala kykeni pitämään hintatasonsa suhteellisen vakaana (2 prosentin nousu). On kuitenkin muistettava, että kyseisissä hinnoissa on mukana mikrodisyaanidiamidi, jossa kiinalaiset eivät kilpaile ja jonka hinta on paljon korkeampi. Näin ollen yhteisön tuotannonalan keskimääräisiin vuosittaisiin myyntihintoihin vaikuttavat sekä perus- että mikrodisyaanidiamidin myyntimäärien ja hintojen vaihtelut. Taulukko 2: Yksikköhintojen kehitys [pic] (86) Koska hintojen alittavuus perusdisyaanidiamidin osalta oli huomattava eli 25–35 prosenttia tutkimusajanjaksolla, on selvää, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti on painanut perusdisyaanidiamidin myyntihintoja vahvasti alaspäin, ja koska perusdisyaanidiamidi muodostaa suurimman osan yhteisön tuotannonalan myynnistä, yhteisön tuotannonala ei ole voinut asettaa hintojaan tasolle, joka kattaisi sen tuotantokustannukset. Tämä on puolestaan heikentänyt yhteisön tuotannonalan kannattavuutta ja aiheuttanut valtaosan suurista tappioista koko tarkastelujakson ajan. (87) Koska yhteisön tuotannonala teki tappiota disyaanidiamidin myynnissä jo vuonna 2002, tarkasteltiin, olivatko tappiot luonteeltaan pikemminkin rakenteellisia kuin pelkästään polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamia. Tältä osin on pidettävä mielessä, että polkumyynnillä tapahtunutta tuontia tuli yhteisön markkinoille jo vuonna 2002, jolloin sen markkinaosuus oli 15–25 prosenttia. Lisäksi yhteisön tuotannonala toimitti näyttöä siitä, että se oli onnistunut kustannusleikkausten avulla pitämään yksikkökustannuksensa vakaina tarkastelujaksolla, vaikka raaka-aineiden hinnat nousivat. Kiinasta peräisin olevan tuonnin aiheuttaman hintojen alenemisen takia tällä ei kuitenkaan onnistuttu vähentämään tappioita toivotulla tavalla, vaan ainoastaan estämään niitä pahenemasta. (88) Kustannusten leikkauksen ansiosta ja koska ODDA poistui markkinoilta vuoden 2002 lopulla, yhteisön tuotannonala oli toipumisvaiheessa juuri ennen Kiinan tuonnin huippua vuonna 2003. Tuonnin kasvun ansiosta kiinalaiset saivat haltuunsa suurimman osan ODDA:n markkinaosuudesta, minkä jälkeen yhteisön tuotannonalan tappiot kasvoivat -10–-20 prosenttiin vuonna 2004 ja jatkoivat kasvuaan vuonna 2005 ja tutkimusajanjaksolla samaa tahtia polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrien kasvun ja keskimääräisten tuontihintojen laskun myötä. Taulukko 3: Yhteisön tuotannonalan kannattavuus [pic] (89) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen välistä syy-yhteyttä näyttää vahvistavan edelleen se, että yhteisön tuotannonala on kannattava tyypissä (mikrodisyaanidiamidi), jota kiinalaiset eivät tuo, ja tekee raskaita tappioita perusdisyaanidiamidissa, jossa se kärsii Kiinan vilpillisestä kilpailusta. (90) Ottaen huomioon edellä mainitut seikat ja erityisesti polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden kehittyminen (kuten jäljempänä esitetään) hinnoilla, jotka alittavat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat, päätellään, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla on ollut ratkaiseva vaikutus yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. Taulukko 4: Markkinaosuuksien kehittyminen 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta | 15–25 % | 35–45 % | 30–40 % | 35–45 % | 40–50 % | Yhteisön tuotannonala | 50–60 % | 50–60 % | 60–70 % | 50–60 % | 50–60 % | 5.3. Muiden tekijöiden vaikutus 5.3.1. Alustavat huomautukset (91) Kun otetaan huomioon, että yhteisön kulutus oli vakaata tarkastelujaksolla, muista kolmansista maista ei ole tuontia ja disyaaniadiamidin ainoat tunnetut tuottajat ovat yhteisön tuotannonala ja muutama kiinalainen tuottaja, ei ole juurikaan muita tunnettuja tekijöitä, jotka olisivat voineet osaltaan vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa. 5.3.2. Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta (92) Selvitettiin, oliko yhteisön tuotannonalan vienti EU:n ulkopuolisiin maihin voinut olla osasyynä tarkastelujaksolla aiheutuneeseen vahinkoon. EU:n ulkopuolisiin maihin suuntautuvan viennin osuus oli merkittävä, 30–50 prosenttia yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä tarkastelujaksolla. Vienti kasvoi määrällisesti huomattavasti, 58 prosenttia, vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun taas keskimääräinen yksikköhinta laski 2 prosenttia. Tämä osoittaa, että huolimatta kiinalaisten viejien raivokkaasta kilpailusta myös yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla, yhteisön tuotannonalan tuottamalle disyaanidiamidille on vahva kysyntä jopa kiinalaisten viejien hintoja korkeammilla hinnoilla, vaikka, kuten edellä selostetaan, korkeammat keskihinnat voivat selittyä mikrodisyaanidiamidista saatavilla korkeammilla hinnoilla. (93) Jotta yhteisön tuotannonala olisi pystynyt kilpailemaan kiinalaisen perusdisyaanidiamidin halpatuonnin kanssa myös EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, se harjoitti vientiä huomattavasti alle tuotantokustannusten oleviin hintoihin, mikä heikensi sen yleistä kannattavuutta. Tämä vienti ei kuitenkaan välittömästi vaikuttanut kannattavuuteen yhteisön markkinoilla. 5.3.3. Väitetty itse aiheutettu vahinko (94) Koska yhteisön tuotannonala teki tappiota tarkasteltavana olevassa tuotteessa usean vuoden ajan, mutta silti päätti investoida lisäkapasiteettiin vuosina 2003 ja 2004, mikä johti kasvaneisiin tuotantomääriin ja varastoihin, tarkasteltiin, i) olivatko tappiot luonteeltaan rakenteellisia ja ii) vahingoittiko päätös investoida lisäkapasiteettiin osaltaan yhteisön tuotannonalaa. Jälkimmäisen väitteen esitti myös eräs tuoja, joka väitti, että yhteisön tuotannonalan päätös lisätä tuotantokapasiteettiaan kolmanneksella, vaikka se tiesi jo olemassa olevasta tuonnista Kiinasta, lisäsi merkittävästi paineita markkinoilla. (95) Mitä tappioiden suuruuteen tulee, yhteisön tuotannonalalta saadut tiedot osoittavat, että kustannusten leikkausten avulla yhteisön tuotannonala onnistui pitämään yksikkökustannuksensa vakaina tarkastelujaksolla, vaikka raaka-aineiden hinnat nousivat. Yhteisön tuotannonala on kuitenkin kustannusten suhteen epäedullisessa asemassa (kolme eri tuotantopaikkaa, sijainti kaukana hiilikaivoksista ja kallis tuotantoprosesssi), vaikka ei olekaan mahdollista verrata yhteisön tuotannonalan kustannusrakennetta muiden disyaanidiamidin tuottajien kustannusrakenteisiin, sillä yhdellekään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Koska yhteisön tuotannonala teki hieman voittoa vuonna 2001 ja koska se tuotetyyppi (mikrodisyaanidiamidi), jota kiinalaiset tuottajat eivät vie, on kannattava, on kuitenkin selvää, että normaaleissa kilpailuolosuhteissa yhteisön tuotannonala voisi olla paljon paremmassa kunnossa, joten tappioiden määrä ei siis johdu pelkästään rakenteellisista syistä. (96) Mitä tulee yhteisön tuotannonalan päätökseen lisätä tuotantokapasiteettiaan, on huomattava, että tämä tapahtui sen jälkeen, kun ODDA lopetti toimintansa, ja ODDA:lla oli ollut huomattava markkinaosuus yhteisön markkinoilla. Ilman kiinalaista tuontia, joka onnistui valtaamaan suurimman osan ODDA:n aikaisemmasta markkinaosuudesta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ansiosta, yhteisön tuotannonalan olisi voitu olettaa saavan siitä paljon suuremman osan haltuunsa. Toisaalta yksittäinen toimija ei voi koskaan olettaa, että kaikki kulutuksen kasvusta johtuvat hankinnat sen alueella kanavoituisivat juuri sille eivätkä ulkomaisille hankintalähteille. (97) Edellä todetun perusteella on selvää, että vaikka yhteisön tuotannonalan vaikeaa rahoituksellista ja taloudellista tilannetta ei voida pitää itse aiheutettuna, tarkasteltavana olevan tuotteen kannattamattomuus on osittain korkeiden tuotantokustannusten ja investointipäätösten syytä. 5.4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (98) Päätelmänä siis on, että Kiinasta peräisin oleva polkumyynti, joka kasvatti markkinaosuuttaan merkittävästi tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla, on vaikeuttanut ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan rahoituksellista ja taloudellista tilannetta. Tämä, tarkasteltuna erillään muista tekijöistä, aiheutti aineellisen vahingon. Ei voida kuitenkaan kieltää, että koko tarkastelujakson mittaan aiheutuneet suuret tappiot johtuvat osittain myös yhteisön tuotannonalan kustannusrakenteesta. (99) Tutkimus osoitti, että vaikka vahingon syntymiseen vaikutti muitakin tunnettuja tekijöitä, kuten yhteisön tuotannonalan kustannukset, kasvanut kapasiteetti ja vientitoiminta, ne eivät poista yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon ja Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välistä syy-yhteyttä. (100) Tästä syystä päätellään, että Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. 6. YHTEISÖN ETU (101) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, oliko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Analysoitiin toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkiin asianomaisiin osapuoliin sekä myös toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen seurauksia. 6.1. Yhteisön tuotannonalan etu (102) Yhteisön tuotannonalan vahingollinen tilanne aiheutui sen vaikeuksista kilpailla polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kanssa, joka lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja painoi hintoja vahvasti alaspäin yhteisön markkinoilla, mikä esti yhteisön tuotannonalaa asettamasta hintoja tasolle, joka olisi kattanut sen kustannukset. (103) Katsotaan, että toimenpiteiden toteuttamisen ansiosta yhteisön tuotannonala voisi nostaa disyaanidiamidin hinnan tasolle, jolla liiketoiminta muuttuisi kannattavaksi, ja jatkaa toimintaansa yhteisön markkinoilla. (104) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan olisi markkinoilla pysyäkseen mukautettava hintansa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoihin. Tämä johtaisi taloudellisiin lisätappioihin. Koska nykytilanne, jota kuvaa monivuotinen kannattamattomuus, ei ole siedettävä, toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen johtaisi lopulta kyseisen tuotelinjan katoamiseen ja työpaikkojen menetyksiin. (105) Tästä syystä päätellään, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. 6.2. Kilpailu ja kauppaa vääristävät vaikutukset (106) Yhteistyötä tehneet vientiä harjoittavat tuottajat sekä eräät käyttäjät ja tuojat ovat väittäneet, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto sulkisi kiinalaiset tuojat pois yhteisön markkinoilta, ja koska muista maista ei ole tuontia, yhteisön tuotannonala saisi monopolin. Vientiä harjoittavat tuottajat ja yksi tuoja korostivat myös, että yhteisön markkinoille uhkaisi syntyä kriittinen hankintatilanne, jos toimenpiteet toteutetaan tasolla, joka estää tuonnin Kiinasta. (107) Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnillä ja yhteisön tuotannonalan hinnat huomattavasti alittavilla hinnoilla hankkima markkina-asema on kuitenkin niin vahva, että toimenpiteiden käyttöönotto jäljempänä kuvatulla tasolla ei ajaisi niitä yhteisön markkinoilta, vaan pelkästään palauttaisi tasapuoliset toimintaedellytykset, joilla yhteisön tuotannonala ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat kilpailla yhtäläisin ehdoin. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan kilpailu yhteisön markkinoilla säilyisi, mikä takaisi tarjonnan jatkumisen useista eri lähteistä. (108) Toisaalta jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei toteuteta, ei voida sulkea pois sitä, että yhteisön tuotannonalan olisi lopetettava tuotantotoimintansa tällä toimialalla, mikä johtaisi vastakkaiseen tulemaan eli kiinalaisten tuojien monopoliin. Kumpaakin tulemaa, eli jommankumman hankintalähteen monopolia, on vältettävä. Kumpikin yhteistyötä tehnyt käyttäjä korostikin kahden hankintalähteen tarvetta. (109) Näin ollen katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto jäljempänä kuvatulla tasolla takaisi kahden hankintalähteen säilymisen yhteisön markkinoilla. 6.3. Käyttäjien etu (110) Kaksi teollista käyttäjää, toinen lääkealalla ja toinen nahanparkituksessa toimiva, teki yhteistyötä tutkimuksessa. Kumpikin käyttäjä hankkii tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä Kiinasta että yhteisön tuotannonalalta. Kolmas käyttäjä, joka tuottaa erikoistuneita paperikemikaaleja, reagoi tutkimuksen lopullisten tulosten julkaisemiseen esittämällä huomioita polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottamisen oletetuista vaikutuksista. (111) Disyaanidiamidi on tärkeä raaka-aine metformiini-diabeteslääkkeen tuottamisessa, ja lääkealalla toimiva käyttäjä väittikin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta aiheutuva hinnannousu heikentäisi sen kilpailukykyä yhteisön ulkopuolella, lähinnä Intiassa, sijaitseviin tuottajiin nähden. Koska disyaanidiamidin osuus lääkkeen kustannuksista on verrattain suuri, kyseinen käyttäjä arvioi, että disyaanidiamidin pienikin hinnannousu nostaisi metformiinin myyntihintaa ja vaikuttaisi näin ollen negatiivisesti sen markkinaosuuteen ja kilpailukykyyn. Niiden tietojen mukaan, jotka komissio on saanut edellä mainitun käyttäjän kustannuksista ja kannattavuudesta, ehdotetun suuruinen tulli olisi ainakin osittain mahdollista kattaa. (112) Huomioissaan tutkimuksen lopullisten tuloksen julkaisemisesta kyseinen käyttäjä väitti, ettei se kykene kattamaan ehdotetun suuruisen polkumyyntitullin käyttöönoton aiheuttamaa nousua raaka-ainekustannuksissa. Käyttäjä totesi, että säilyttääkseen kilpailukykynsä ja pysyäkseen markkinoilla sen on jatkuvasti ollut pakko supistaa tuotantokustannuksiaan. Onnistuakseen tässä sen on jo ollut pakko toteuttaa rakenneuudistuksia. Lisäksi se on neuvotellut hinnanalennuksia tärkeimmän toimittajansa eli yhteisön tuotannonalan kanssa. Kyseinen käyttäjä toteaa, että ehdotetun suuruisen polkumyyntitullin käyttöönotto aiheuttaa konkreettisen riskin siitä, että sen on suljettava kaksi Ranskassa sijaitsevaa tuotantolaitostaan, jotka ovat erikoistuneet metformiinin tuottamiseen. Tämän väitetään johtavan 270 työpaikan menetykseen. (113) Komissio kuitenkin väittää, että vaikkei voida kiistää sitä, että tullien käyttöönotto haittaa kyseisestä käyttäjää pienentämällä sen myyntikatetta yhteisön markkinoilla, on korostettava, että merkittävä osuus käyttäjän yhteisössä tuottamasta metformiinista viedään edelleen, jolloin se on vapautettu tulleista. Näin ollen tullien käyttöönotto vaikuttaisi ainoastaan osaan metformiinin kauppaa. Ottaen huomioon kyseisen käyttäjän kyselylomakkeessa ilmoittama voittomarginaali on selvää, että tulli pystytään ainakin osittain kattamaan eikä sen pitäisi johtaa yhteisön markkinoilla myydyn metformiinin merkittävään hinnannousuun. Näin ollen työpaikkojen menetyksen riski tuntuu varsin kaukaiselta. On myös huomattava, että jos tulleja ei oteta käyttöön, saattaa syntyä tilanne, jossa kyseisen käyttäjän tärkeimmän toimittajan on lopetettava toimintansa, jolloin käyttäjä jää vain yhden hankintalähteen varaan. (114) Paperin valmistuksessa käytettävien kemikaalien alan käyttäjä väitti, että ehdotetun suuruinen polkumyyntitulli huonontaisi sen mahdollisuuksia pysyä kilpailukykyisenä yhteisön markkinoilla, koska sen kilpailijat yhteisön ulkopuolella saisivat edelleen hankittua disyaanidiamidia ilman polkumyynnin vastaisia tulleja. Koska kyseinen käyttäjä ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä muutenkaan perustellut väitettään, on mahdotonta arvioida tai määrittää tullin vaikutusta sen liiketoimintaan. (115) Kuten edellä todetaan, kumpikin yhteistyössä toiminut käyttäjä on korostanut kahden hankintalähteen säilyttämisen merkitystä. Näin ollen katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto jäljempänä kuvatulla tasolla takaisi kahden hankintalähteen pitkäaikaisen säilymisen loppukäyttäjäsektoreille. Toimenpiteistä luopumiseen sen sijaan sisältyy riski, että toinen hankintalähde häviää. 6.4. Etuyhteydettömien tuojien etu (116) Neljä tuojaa, joista yksi myös käyttää tarkasteltavana olevaa tuotetta, teki yhteistyötä tutkimuksessa. Niistä suurin, jonka tuonti oli noin 30 prosenttia Kiinasta tuodun disyaanidiamidin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla, huomautti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi sen toimintaan väistämättömiä negatiivisia vaikutuksia, jotka johtaisivat lopulta luopumiseen disyaanidiamidin kaupasta, sillä koska disyaanidiamidia ei tuoteta muissa kolmansissa maissa, sillä ei olisi vaihtoehtoista hankintalähdettä. Tämä saattaisi johtaa organisatorisiin muutoksiin yrityksessä. (117) Ei ole poissuljettua, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto haittaisi joitakin tuojia. Mutta koska polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ainoastaan palauttaisivat kilpailun yhteisön markkinoille ja koska loppukäyttäjät ovat korostaneet kahden hankintalähteen tarvetta, katsotaan, että ehdotetun suuruisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ei pitäisi estää tuojia myymästä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä. (118) Lisäksi koska tuojat toimittavat useille eri loppukäyttäjäsektoreille, joilla disyaanidiamidin osuus lopputuotteen kustannuksista vaihtelee, katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva hinnannousu voitaisiin ainakin osittain siirtää eteenpäin käyttäjille. Tässä yhteydessä on huomattava, että saatavissa olevien tietojen mukaan tuojat eivät toimita suurimmalle loppukäyttäjäsektorille eli lääkesektorille, jolla väitteen mukaan hinnannousua on vaikea siirtää loppuasiakkaille kolmansien maiden kilpailun takia. (119) Eräs tuoja, joka toimittaa disyaanidiamidia tekstiili-, paperi-, vedenkäsittely- ja lannoiteteollisuudelle, väitti, että kyseiset tuotannonalat eivät vaadi yhteisön tuotannonalan tuottamaa korkeampilaatuista disyaanidiamidia. Lisäksi se väitti, että kyseisten tuotannonalojen olisi vaikea siirtää lisäkustannuksia loppuasiakkailleen. (120) Yhteisön tuotannonalan tuottama disyaanidiamidi on kiistatta parempilaatuista kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottama disyaanidiamidi. Tutkimus kuitenkin osoitti, että tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote ovat olennaisilta osiltaan samat ja että niillä on samat kemialliset, fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Mitä tulee väitteeseen, että edellä mainitut tuotannonalat eivät voisi siirtää raaka-aineiden hinnannousua asiakkailleen, on korostettava, että koska kyseiset loppukäyttäjät eivät tehneet yhteistyötä, tätä väitettä ei voida arvioida ja se on siksi hylättävä. (121) On myös huomionarvoista, että yhteistyötä tehneiden tuojien voittomarginaalit ovat erilaiset. Tuojien toimittamien tietojen mukaan ainakin osa polkumyyntitullien asettamisesta johtuvasta hinnannoususta voitaisiin kattaa. (122) Siksi katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi vakavia negatiivisia vaikutuksia tuojiin. 6.5. Yhteisön etua koskeva päätelmä (123) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa mahdollistavan sen, että yhteisön tuotannonala pääsisi taas kannattavuuteen disyaanidiamidin kaupassa ja voisi pysyä markkinoilla. Koska yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononee jatkuvasti ja on tehnyt koko liiketoiminta-alueesta kannattamattoman, on suuri riski, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan olisi harkittava vetäytymistä disyaanidiamidin kaupasta, mikä johtaisi väistämättä työpaikkojen menetyksiin. Tämä loisi kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille monopolin, joka olisi vahingollinen niille disyaanidiamidin loppukäyttäjille, jotka pitivät tärkeänä, että yhteisössä säilyy hankintalähde. (124) Koska polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen alittavuus on huomattavan suuri, katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla vain palautettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden vallitessa käyttäjillä olisi edelleen kaksi hankintalähdettä. (125) Näin ollen katsotaan, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia, yhteisön etuun liittyviä syitä, joiden vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta olisi luovuttava. 7. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 7.1. Vahingon poistava taso (126) Edellä kuvattujen huomioiden perusteella ja jotta disyaanidiamidin erityinen markkinatilanne otettaisiin asianmukaisesti huomioon, katsotaan tarpeelliseksi ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. (127) Toimenpiteiden olisi oltava riittäviä palauttamaan terve kilpailutilanne yhteisön tuotannonalan ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien välille. (128) Asianomaisille osapuolille lähetetyissä tutkimuksen tuloksia koskevissa tiedoissa todettiin, että tässä erikoistapauksessa olosuhteiden katsotaan edellyttävän erityistä lähestymistapaa vahingon poistavan tason määrittämiseen. Siinä on otettava huomioon kolme tärkeää näkökohtaa: i) Syy-yhteyttä koskevan päätelmän mukaisesti toimenpiteillä ei pitäisi kompensoida tekijöitä, joita polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuta. On kuitenkin mahdotonta määrittää täsmällisesti näiden tekijöiden vaikutus. ii) Polkumyyntimarginaali laskettiin poikkeuksellisella tavalla: koska yhteistyössä toimineille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua ja koska vertailumaata ei ollut, normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten perusteella. iii) Maailmassa on ainoastaan kaksi disyaanidiamidin hankintalähdettä: Saksassa sijaitseva yhteisön tuotannonala ja muutama Kiinassa sijaitseva vientiä harjoittava tuottaja. Tämä edellyttää varovaista lähestymistapaa, jotta vältetään monopolin ja/tai kriittisen hankintatilanteen syntyminen yhteisön markkinoille. (129) On myös huomattava, että 1 päivästä heinäkuuta 2007 lähtien Kiinasta peräisin olevan disyaanidiamidin vientiin sovellettava alv-palautus laskettiin 13 prosentista 5 prosenttiin. Tämä todennäköisesti nostaa kiinalaisen disyaanidiamidin vientihintoja, koska disyaanidiamidin tuottaminen vientiä varten kallistuu. (130) Tässä tilanteessa oli käytettävä tarkoituksenmukaisempaa menetelmää määrittää taso, joka poistaisi polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin liittyvän vahingon. Katsottiin asianmukaiseksi keskittyä niihin vahingollisiin vaikutuksiin, jotka aiheutuivat välittömästi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintojen alittavuudesta, ja käyttää vahingon poistavan tason perustana määrää, joka riittää kumoamaan hintojen todellisen alittavuuden, ja lisätä siihen voitto-osuus (0–5 prosenttia), joka vastaa yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevassa tuotteessa saavuttamaa voittomarginaalia vuonna 2001. Tämän lähestymistavan ansiosta yhteisön tuotannonala voi velottaa korkeampia hintoja ja siten parantaa rahoituksellista ja taloudellista tilannettaan siltä osin, kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti on sitä selvästi heikentänyt. (131) Tutkimuksen lopullisten tulosten julkistamisen jälkeen yhteisön tuotannonala väitti, että ehdotetun suuruinen tulli ei varmistaisi yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuutta, sillä sen ei olisi mahdollista nostaa hintojaan tasolle, joka kattaisi kaikki sen tuotantokustannukset. Se ehdotti sen sijaan menetelmää, joka tarjoaisi tasapainopisteen koko disyaanidiamidin tuotantoketjulle. Kyseinen menetelmä oli kuitenkin hylättävä, sillä se perustui lähinnä varmentamattomiin tietoihin ja olisi käsittänyt tarkasteltavana olevan tuotteen ohella muitakin tuotteita. (132) Tämän vuoksi pysytään siinä lähestymistavassa, että hintojen alittavuuteen ja voiton lisäämiseen perustuvalla tullilla poistetaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välittömästi aiheuttama vahinko, vaikka sillä ei täysin poistettaisikaan yhteisön tuotannonalan kaikkia rahoituksellisia ja taloudellisia vaikeuksia. Kaikkien tuotantokustannusten kattaminen tarkoittaisi ylisuuria korvauksia, koska asiaan vaikuttavat muutkin tekijät kuin polkumyynnillä tapahtuva tuonti. On myös otettava huomioon, että yhteisön tuotannonala hyötyy erityisestä asemastaan markkinoilla lähellä asiakkaita. (133) Edellä todetun perusteella tarvittava hinnankorotus määritettiin käyttämällä painotettua keskimääräistä tuontihintaa sellaisena kuin se määritettiin hintojen alittavuutta laskettaessa ja lisäämällä siihen voitto-osuus. Tulos ilmaistiin sitten prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta. (134) Koska olosuhteet ovat erityiset, kuten edellä kuvataan, komissio valvoo markkinoita tiiviisti. Jos toimenpide osoittautuu riittämättömäksi tai vaihtoehtoisesti johtaa tarjonnan puutteeseen yhteisön markkinoilla ja/tai jommankumman osapuolen monopoliin, komissio puuttuu välittömästi asiaan käynnistämällä oma-aloitteisesti tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan perusteella ja/tai soveltamalla perusasetuksen 14 artiklan 4 kohtaa. 7.2. Lopulliset toimenpiteet (135) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitullit perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti. (136) Koska vahingon korjaava taso on matalampi kuin määritetty polkumyyntimarginaali, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava vahingon poistavaan tasoon. (137) Edellä todetun perusteella tulli on prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraava: Maa | Yritys | Tulli (%) | Kiina | Kaikki yritykset | 49,1 % | ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin 2926 20 00 kuuluvan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan 1-syaaniguanidiinin (disyaanidiamidin) tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on edellä kuvatun tuotteen osalta 49,1 prosenttia. 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] EUVL C 193, 17.8.2006, s. 3.