FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/54

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen kärjessä – tulevan ja nousevan teknologian tutkimusstrategia Euroopalle”

KOM(2009) 184 lopullinen

(2010/C 255/09)

Esittelijä: Anna Maria DARMANIN

Apulaisesittelijä: Gerd WOLF

Euroopan komissio päätti 20. huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen kärjessä – tulevan ja nousevan teknologian tutkimusstrategia Euroopalle

KOM(2009) 184 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 17. marraskuuta 2009. Esittelijä oli Anna Maria Darmanin ja apulaisesittelijä Gerd Wolf.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Tutkimus- ja kehittelytoiminnan ja innovoinnin vahvistaminen on olennaista pyrittäessä selviytymään nykyisestä talous- ja rahoituskriisistä.

1.2 Tutkimus- ja kehittelytoiminnan keskeisten alojen, kuten ilmaston, energian ja terveydenhuollon, ohella tieto- ja viestintäteknologialla on avainrooli yhdistävänä teknologian alana, joka vaikuttaa lähes kaikkiin yhteiskunnan, talouden, tieteen ja teknologian näkökohtiin.

1.3 Tieto- ja viestintäteknologian tutkimus- ja kehittelytoimintaa ajatellen tulevien ja esille nousemassa olevien teknologioiden alaohjelma (Future and Emerging Technologies, FET) toimii tiennäyttäjänä, joka saattaa pitkällä aikavälillä johtaa täysin uuteen ja mahdollisesti vallankumoukselliseen tieto- ja viestintäteknologiaan.

1.4 Tämän vuoksi ETSK kannattaa täysin komission tiedonannossa esitettyjä, tulevaa ja esille nousemassa olevaa teknologiaa koskevia ehdotuksia. ETSK kannattaa myös tieto- ja viestintäteknologian alalla ehdotettua FET-budjetin kasvattamista vuosittain 20 prosentilla.

1.5 Edellä mainittu lisäys vastaa kuitenkin vain tieto- ja viestintäteknologia-ohjelmaa varten suunniteltua kokonaislisäystä eikä näin ollen muuta FET-ohjelman suhteellista osuutta. ETSK suositteleekin, että nykyinen suhteellinen FET-ohjelman osuus nostetaan seitsemännessä puiteohjelmassa asteittain 15 prosenttiin ja että tätä suuntausta jatketaan kahdeksannessa puiteohjelmassa.

1.6 Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen osalta ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja niiden rahoitustahoja maksamaan niiltä vaaditun osuuden, jotta varmistetaan ohjelman toteutumisen onnistuminen.

1.7 Lisäksi ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään vahvoja kansallisia tutkimus- ja kehittelyohjelmia tieto- ja viestintäteknologian ja FET-ohjelman alalla, jotta niistä tulee vahvoja kumppaneita eurooppalaisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä. Nykyistä suurempi osuus rakennerahastovaroja tulisi kohdentaa tähän tarkoitukseen. ETSK katsoo, että edistyminen alalla on tärkeä osa uutta Lissabonin strategiaa (1), ja siihen on pyrittävä avoimen koordinointimenettelyn avulla.

1.8 ETSK kannattaa myös ehdotettua FET-ohjelman jakamista kahteen osaan: uusien ideoiden edistäminen lupaavilla aloilla (FET Proactive) – johon sisältyvät äskettäin ehdotetut lippulaivahankkeet – sekä uusien ideoiden tutkimus (FET Open). FET-ohjelman avoimuus uusille ideoille on erityisen tärkeää, jotta edistetään tieteellistä ja älyllistä potentiaalia jäsenvaltioissa.

1.9 Komitea on myös tyytyväinen ehdotetun FET-ohjelman muihin piirteisiin, kuten monialaiseen lähestymistapaan, jäsenvaltioiden yhteiseen ohjelmasuunnitteluun sekä kansainväliseen yhteistyöhön. Olisi kuitenkin varmistettava, ettei lupaavia aloitteita tukahduteta niihin liittyvin monimutkaisin menettelyin ja että huippututkijoiden ja -tutkimuslaitosten osallistumista kannustetaan.

1.10 Komitea kehottaa toteuttamaan välittömiä ja konkreettisia toimia eurooppalaisen yhteisöpatentin alalla.

1.11 Komitea vetoaa komissioon ja jäsenvaltioihin, jotta ne houkuttelevat huippulahjakkuuksia kyseiselle tutkimusalalle lahjakkaimpien nuorten tutkijoiden aivovuodon estämiseksi. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että eräät tutkimusorganisaatiot ovat jo toteuttaneet onnistuneesti ohjelmia vastatakseen tähän haasteeseen.

1.12 Komitea toistaa aiemman suosituksensa, että yleiseen tieto- ja viestintäteknologiaohjelmaan olisi sisällytettävä osa alue ”tieteen ja tutkimuksen tieto- ja viestintäteknologia”.

2. Komission tiedonanto

2.1 Erityisohjelmassa ”Yhteistyö” tieto- ja viestintäteknologian tutkimus- ja kehittelytoiminta on yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) (2), lyhyesti seitsemännen puiteohjelman, keskeinen pilari. Tulevien ja esille nousemassa olevien teknologioiden tutkimus on vain pieni osa tieto- ja viestintäteknologiaa koskevasta tutkimus- ja kehittelyohjelmasta, ja sen rahoitusosuus on nykyisin noin kymmenen prosenttia. Suurin osa tieto- ja viestintäteknologiaohjelmasta liittyy pääasiassa nykyisen tieteellisen tiedon hyödyntämiseen innovatiivisen tieto- ja viestintäteknologian kehittämiseksi, kun taas tulevien ja esille nousemassa olevien teknologioiden (FET) tutkimus toimii kyseisen ohjelman tiennäyttäjänä tarkastelemalla perusluonteisempia tieteellisiä kysymyksiä, joiden ratkaisu saattaa pitkällä aikavälillä johtaa täysin uusiin ja mahdollisesti vallankumouksellisiin tieto- ja viestintäteknologioihin.

2.2 Komission tiedonannossa asetetaan tavoite vahvistaa tulevien ja esille nousemassa olevien teknologioiden tutkimusta osana tieto- ja viestintäteknologiaohjelmaa. Näin täydennetään ja vahvistetaan äskettäisessä, eurooppalaista tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategiaa käsittelevässä komission tiedonannossa (3) kuvattuja toimia.

2.3 Nykyisellä noin 100 miljoonan euron vuosirahoituksella FET-ohjelmassa tuetaan tutkijoita ja insinöörejä, jotka operoivat tieteen kartoittamattomalla alueella perinteisen tieto- ja viestintäteknologian äärirajoilla. Euroopan komissio tukee seitsemännen puiteohjelman FET-budjetin kasvattamista 20 prosentilla joka vuosi kaudella 2011–2013. Komissio kehottaa jäsenvaltioita vastaamaan tähän toimenpiteeseen vastaavilla lisäyksillä.

2.4 Euroopan FET-tutkimuksessa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla seuraavat ominaispiirteet:

— Perustaa luova. FET-tutkimus luo uutta perustaa tulevaisuuden tieto- ja viestintäteknologialle kartoittamalla uusia epätavallisia ideoita ja tieteellisiä paradigmoja, jotka ovat teollisen tutkimuksen näkökulmasta liian pitkäjänteisiä tai riskipitoisia.

— Muokkaava eli transformatiivinen. FET-tutkimuksen veturina toimivat ideat, jotka haastavat ja voivat radikaalisti muuttaa käsityksiämme nykyisen tietoteknologian taustalta löytyvistä tieteellisistä konsepteista.

— Riskipitoinen. Riskien vastapainona on suuri tuottopotentiaali ja mahdollisuus vallankumouksellisiin läpimurtoihin.

— Tarkoitusvetoinen. Tavoitteena on vaikuttaa tulevaisuuden teollisiin tieto- ja viestintäteknologian tutkimusohjelmiin.

— Monitieteinen. FET-tutkimus rakentuu eri tieteenalojen, kuten biologian, kemian, nano-, neuro- ja kognitiotieteiden, etologian, yhteiskuntatieteiden ja taloustieteen, yhteis- ja vuorovaikutukselle.

— Yhteistyöpainotteinen. FET-tutkimus kokoaa yhteen parhaat ryhmät Euroopasta ja yhä enemmän muualta maailmasta yhteistyöhön yhteisten tutkimusaiheiden pariin.

2.5 FET-toimintaa harjoitetaan aihekohtaisella tutkimustoiminnalla esiin nousemassa olevilla tutkimusaloilla (FET Proactive) sekä avoimella ja rajoittamattomalla uudenlaisten ideoiden tutkimuksella (FET Open).

2.6 Komissio ehdottaa tiedonannossaan strategiaa, joka kattaa useita näkökohtia, kuten

— FET-tutkimuksen vahvistaminen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologian osiossa

— FET-lippulaivahankkeiden käynnistäminen

— yhteisen ohjelmasuunnittelun ja FET ERA -aloitteiden lisääminen

— nuorten tutkijoiden osallistumisen lisääminen FET-tutkimuksessa

— tieteellisen tietämyksen hyödyntämisen ja innovoinnin nopeuttaminen

— yhteistyön helpottaminen tutkimuksen globaalien kärkinimien kanssa ja maailman parhaiden tutkijoiden houkutteleminen Eurooppaan.

2.7 Komissio kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan ehdotetut tavoitteet, päämäärät ja strategiat ja kannustamaan kansallisia ja alueellisia viranomaisia ja korkeakouluja sekä julkisia tutkimusorganisaatioita ja yksityissektoria osallistumaan tulevien toimien valmisteluun.

3. Yleistä

3.1 Tieto- ja viestintäteknologia seitsemännen puiteohjelman osana. ETSK toteaa yhteisön seitsemännestä puiteohjelmasta antamassaan lausunnossa (2) seuraavaa: ”Riittävästi tuettu, tehokas ja korkeatasoinen tutkimus- ja kehittämistoiminta on innovoinnin, kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin ja siten myös kulttuurielämän ja sosiaalipalvelujen ratkaiseva perusta ja edellytys. Investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen edistävät ja vahvistavat huomattavasti taloudellista suorituskykyä.” Tämä pitää paikkaansa etenkin kun ajatellaan nykyistä vakavaa talous- ja rahoituskriisiä, joka yhdessä vallitsevien energia- ja ilmasto-ongelmien kanssa osoittaa, että tarvitaan pikaisesti lisätutkimusta ja uraauurtavia innovaatioita.

Tieto- ja viestintäteknologian vaikutus. Tieto- ja viestintäteknologialla on tässä yhteydessä keskeinen rooli yhdistävänä avainteknologiana, joka tukee lähes kaikkia modernin elämän osa-alueita ja prosesseja. Tieto- ja viestintäteknologia ja siihen liittyvät teknologiat ovat viime vuosikymmeninä saaneet aikaan vallankumouksellisia muutoksia ja edistystä yhteiskunnan toiminnoissa sekä vaikuttaneet ihmisten elämäntapaan, teollisuustuotantoon, kauppaan, hallintoon ja itse tieteeseen.

3.2.1 Tieto- ja viestintäteknologia tutkimusvälineenä. Tieto- ja viestintäteknologia on väline, joka mahdollistaa tutkimus- ja kehittämistoiminnan muilla innovatiivisilla aloilla, kuten energia (4), ilmasto, terveydenhuolto ja ikääntyvä yhteiskunta, sekä lukuisilla sosioekonomisilla aloilla. Se on näin ollen paitsi itsenäinen innovointiala, myös innovoinnin väline muilla tieteen, yhteiskunnan ja teknologian aloilla. Tieto- ja viestintäteknologian kehittämisen odotetaan nopeuttavan ja helpottavan kyseistä edistystä.

3.3 Tutkimus- ja kehittämistoiminta tieto- ja viestintäteknologian alalla. Tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimus- ja kehittämistoiminnassa hyödynnetään pääasiassa nykyistä erityistietoa kehitettäessä tai parannettaessa tietojenkäsittelyn ja viestinnän uusia laitteita, menetelmiä ja välineitä. Käyttösovellukset vaihtelevat grid-verkoista maailmanlaajuiseen matkaviestinjärjestelmään (UMTS). Luettelo eri hankkeista on luettavissa sivustolla http://cordis.europa.eu/fp7/ict/projects/home_en.html.

3.4 FET-ohjelma. Tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimus- ja kehittämistoiminta edellyttää myös syvää ymmärtämystä luonnonlaeista sekä tavasta, jolla luonto käsittelee tietoa, jotta sen avulla voidaan laajentaa nykyisiä rajoituksiamme ja edetä täysin uusille tiedonaloille, jotka avaavat uutta potentiaalia innovoinnille sekä tieto- ja viestintäteknologialle. Tähän pyritään FET-ohjelmassa, johon kansainvälisen tiede-eliitin huomio on jo kiinnittynyt.

3.5 Tiennäyttäjän rooli. ETSK katsoo, että komission FET-ohjelma on ollut erittäin onnistunut ja että se on toiminut tiennäyttäjänä. Komitea kannattaakin ohjelman jatkamista ja laajentamista komission ehdotuksen mukaisesti. ETSK kannattaa myös ehdotettua FET-budjetin kasvattamista vuosittain 20 prosentilla sekä toiminnan ulottamista tieteen kartoittamattomalle alueelle uusien perusluonteisten mahdollisuuksien löytämiseksi.

3.6 FET-ohjelman suhteellisen osuuden lisääminen. ETSK tunnustaa, että nykyiset investoinnit FET-ohjelmaan ovat tulevan tieto- ja viestintätekniikan siemen. FET-budjetin kasvattaminen vuosittain 20 prosentilla vastaa kuitenkin vain tieto- ja viestintäteknologiaohjelmaa varten suunniteltua kokonaislisäystä eikä näin ollen muuta FET-ohjelman suhteellista osuutta. ETSK suositteleekin, että nykyinen suhteellinen FET-ohjelman osuus nostetaan seitsemännessä puiteohjelmassa asteittain 15 prosenttiin ja että tätä suuntausta jatketaan kahdeksannessa puiteohjelmassa.

3.7 Kaksi osaa. ETSK kannattaa myös FET-ohjelman jakoa kahteen osaan: ennakoiva temaattinen tutkimus uusien ideoiden edistämiseksi lupaavilla aloilla (FET Proactive) – johon sisältyvät ehdotetut lippulaivahankkeet (5) (esimerkiksi hajautetut itseohjautuvat järjestelmät) – sekä uusien ideoiden tutkimus (FET Open), jossa sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa ja joka on avoin täysin uusia ideoita ehdottaville hakijoille. FET-ohjelman avoimuus on erityisen tärkeää, jotta edistetään tieteellistä ja älyllistä potentiaalia jäsenvaltioissa.

3.8 Jäsenvaltiot ja osallistumissäännöt. Tieto- ja viestintätekniikan kehittämisestä vastaavat suurelta osin teollisuus ja pk-yritykset (6), kun taas tässä tarkasteltava FET-ohjelma on suunnattu ennen kaikkea EU:n korkeakouluille ja julkisille tutkimuslaitoksille. Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen (7) mukaisesti FET-ohjelmassa edistetään jäsenvaltioiden yhteistyötä ja jäsenvaltioiden antamaa rahoitusta. ETSK kehottaakin jäsenvaltioiden rahoitustahoja maksamaan osuutensa, jotta helpotetaan tai edistetään osallistumista tähän tärkeään ohjelmaan.

3.9 Jäsenvaltioiden tutkimus- ja kehittämistoiminta FET-ohjelman aloille. ETSK kehottaa jäsenvaltioita myös kehittämään vahvoja kansallisia tutkimus- ja kehittelyohjelmia tieto- ja viestintäteknologian (8) ja FET-ohjelman aloilla, jotta niistä tulee vahvoja kumppaneita eurooppalaisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä. Nykyistä suurempi osuus rakennerahastovaroja tulisi kohdentaa tähän tarkoitukseen.

Ohjelman ominaispiirteet ja valintakriteerit. Komitea katsoo, että keskeinen tavoite, jonka mukaisesti tartutaan uusiin temaattisiin, menetelmällisiin ja teknologisiin ideoihin ja tuetaan niitä, on erinomainen ja kannatettava ja että muut kohdissa 2.4 ja 2.6 luetellut tavoitteet ovat mielenkiintoisia ja tärkeitä. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että kohdissa 2.4 ja 2.6 luetellut ominaispiirteet ja osatekijät edistävät – etenkin yhdistettyinä – tieteellistä omaperäisyyttä ja huippuosaamista ensisijaisina valintakriteereinä. Komitea on vakuuttunut siitä, että omaperäisyys, huippuosaaminen ja merkittävyys ovat ensisijaisen tärkeitä seikkoja. Komitea katsoo, että näin on ollut aiemminkin, ja näin olisi oltava myös tulevaisuudessa.

3.10.1 Ei yhdenmukaista lähestymistapaa. FET-ohjelmassa tulisi näin ollen välttää yhdenmukaista lähestymistapaa sovellettaessa sen välineitä. Ohjelmaan sisältyy ja siinä yhdistetään erilaisia näkökohtia (9), jotka kaikki ovat tärkeitä ja hyödyllisiä. Tuettavia hankkeita ei kuitenkaan tulisi valita sen perusteella, täyttävätkö ne kaikki erilaiset kriteerit, eli kaikkien kriteerien ei välttämättä ole täytyttävä.

3.11 Epäonnistumisen hyväksyminen. Uuden alan tutkimisesta on yleisesti ottaen huomattavaa yleistä hyötyä, joten FET-ohjelmalle tyypillisissä korkean riskin hankkeissa on hyväksyttävä myös epäonnistumiset, eikä niihin osallistuneita tutkijoita pidä leimata tai seitsemännestä puiteohjelmasta myönnettyä tukea kritisoida. Lippulaivahankkeissakaan ei voida sulkea pois epäonnistumisen riskiä. ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on sisällyttänyt kyseisen periaatteen asiakirjaansa ja korostaa sitä.

3.12 FET-ohjelma ja ESFRI-luettelo. Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) etenemissuunnitelmaa (ESFRI-luetteloa (10)) tulisi kannustaa ja tukea, jotta hyödynnetään täysin nykyisten ja uusien tutkimusinfrastruktuurien potentiaali ja varmistetaan, että luodaan yhteydet niiden sekä FET-ohjelman välille.

4. Erityistä

Kohdassa tarkastellaan eräitä kohdissa 2.4 ja 2.6 mainittuja seikkoja.

4.1 Monitieteinen lähestymistapa. ETSK vahvistaa komission tiedonannossa esitetyt haasteet ja korostaa niitä. Yksi haasteista koskee tieteenalojen yhteistyön edistämistä, joka on ratkaisevan tärkeä FET-ohjelman onnistumisen kannalta. ETSK suhtautuukin myönteisesti siihen, että monitieteinen lähestymistapa on valituille hankkeille sekä äskettäin ehdotetuille lippulaiva-aloitteille asetettu vaatimus (11).

4.2 Teollisuuden, pk-yritysten ja yhteiskunnan osallistuminen. Jotta varmistetaan entistä perusluonteisempiin kysymyksiin suuntautuneen FET-ohjelman tulevien teollisten tai yhteiskunnallisten sovellusten asianmukainen toteuttaminen, tulisi teollisuuden, pk-yritysten ja yhteiskunnan edustajien osallistua asianomaisiin neuvonantoelimiin. ETSK panee merkille, että näin onkin asianlaita (12), ja suosittaa jatkamaan käytäntöä tulevaisuudessakin. ETSK kehottaa myös yhteiskuntatieteellisten alojen tutkijoita osallistumaan nykyistä aktiivisemmin.

4.3 Huippulahjakkuuksien houkutteleminen ja aivovuodon välttäminen. Huippulahjakkuuksien houkutteleminen tutkimuksen alalle ja etenkin lahjakkaimpien nuorten tutkijoiden aivovuodon estäminen on vakava haaste, jota ETSK on korostanut useaan otteeseen (13). ETSK panee tyytyväisenä merkille, että eräät tutkimusorganisaatiot (14) ovat jo toteuttaneet onnistuneesti ohjelmia vastatakseen tähän haasteeseen. ETSK suosittaa, että entistä useammat organisaatiot kaikissa jäsenvaltioissa toimisivat näin ja että komissio tukisi tätä toimintatapaa. Lisäksi ETSK suosittaa, että vahvistetaan opiskelijaohjelmia tutkinnon suorittaneiden houkuttelemiseksi tietyille tutkimusaloille ja että jo keskiasteen oppilaitoksissa on yleisesti herätettävä oppilaiden kiinnostus innovointia, tiedettä ja tutkimusta kohtaan. Kyseiset ohjelmat olisi toteutettava siten, että huippuosaaminen voidaan tunnistaa jo ennen opintojen päättymistä.

4.4 Yhteinen ohjelmasuunnittelu (8). Komitea muistuttaa, että jäsenvaltiot toteuttavat tai rahoittavat ylivoimaisesti suurimman osan julkisin varoin rahoitetusta tutkimus- ja kehittelytoiminnasta. ETSK toistaa kehotuksensa EU:n jäsenvaltioiden välisestä koordinoidusta menettelystä, jotta voidaan hyödyntää täysin jäsenvaltioiden tutkimus- ja kehittelytoiminnan potentiaalia sekä yhteisön tutkimuksen ja kehittelyn puiteohjelman tukea.

4.5 Tutkimusyhteistyö FET-ohjelmaan kuuluvilla aloilla. ETSK korostaa aiheesta äskettäin antamaansa lausuntoa (8) ja kannattaa komission suositusta päästä eroon nykyisestä Euroopan tutkimustoiminnan pirstaleisuudesta sekä vahvistaa edelleen tutkimusyhteistyötä tietyillä FET-ohjelman aloilla. Sikäli kun osallistumissäännöissä asetetut vaatimukset eivät vielä riitä, ETSK suosittaa, että komissio kehottaa jäsenvaltioita mahdollisimman pian käynnistämään yhteisiä aloitteita tutkimuksen yhteisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä kvanttilaskennan ja neurotietotekniikan kaltaisilla aloilla, joilla on jo olemassa eurooppalaisia tutkimuksen etenemissuunnitelmia, ja laajentamaan toimintaa myöhemmin muille yhteistä etua palveleville FET-tutkimuksen aloille. ETSK katsoo, että edistyminen alalla on tärkeä osa uutta Lissabonin strategiaa (1), ja siihen on pyrittävä avoimen koordinointimenettelyn avulla.

4.6 Kansainvälinen yhteistyö. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että FET-tutkimus on erityisen hyvä kohde (globaalille) kansainväliselle yhteistyölle, koska se luo perustan tulevalle tieto- ja viestintäteknologialle ja sen avulla vastataan maailmanlaajuisiin tieteellisiin haasteisiin. ETSK viittaa aiheesta äskettäin antamaansa lausuntoon (15). ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan tärkeimmät kilpailijat ovat tunnustaneet perustaa luovan tutkimuksen merkityksen tieto- ja viestintäteknologia-alan johtoaseman saavuttamisen ja säilyttämisen kannalta.

4.7 Monimutkaiset menettelyt. Kohdissa 4.4 ja 4.5 esitettyjen seikkojen valossa ETSK tunnustaa, että asianomaiset menettelyt voivat monimutkaistaa huomattavasti teknisiä ja tieteellisiä ponnisteluja. Olisi varmistettava, ettei lupaavia aloitteita tukahduteta tällaisin menettelykysymyksin.

4.8 Eurooppalaisen yhteisöpatentin tarve. Komitea korostaa, että eurooppalaisen yhteisöpatentin avulla voitaisiin suojella nykyistä nopeammin ja paremmin teollis- ja tekijänoikeuksia, jotka perustuvat tutkimus- ja kehittelytoimintaan tehtyihin eurooppalaisiin investointeihin. Komitea pahoittelee syvästi sitä, ettei asiassa ole kymmeneen vuoteen edistytty konkreettisesti ja että huippututkijoiden ja -tutkimuslaitosten osallistumista kannustetaan.

4.9 Tieteen ja tutkimuksen tieto- ja viestintäteknologia. Komitea toistaa aiemman suosituksensa (15), että yleiseen tieto- ja viestintäteknologiaohjelmaan olisi sisällytettävä osa-alue ”tieteen ja tutkimuksen tieto- ja viestintäteknologia”, jossa keskitytään vahvasti ohjelmistoihin. Komitea katsoo, että tällainen toimenpide hyödyttäisi laajennettua FET-ohjelmaa.

Bryssel 16. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) EUVL C 277, 17.11.2009, s. 1.

(2) EUVL C 65, 17.3.2006, s. 9.

(3) KOM(2009) 116 lopullinen.

(4) Ks. myös K(2009) 7604 lopullinen, 9.10.2009.

(5) Ks. Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelman neuvoa-antavan komitean (ISTAG) raportti, 31. heinäkuuta 2009, lopullinen versio.

(6) ETSK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota Eurekan hyödylliseen rooliin. Eurekan ansiosta hankekumppaneiden ulottuvilla on nopeasti suuri määrä tietoa, taitoa ja asiantuntemusta koko Euroopassa. Lisäksi se helpottaa osallistumista kansallisiin julkisiin ja yksityisiin rahoitusohjelmiin (http://www.eureka.be/about.do).

(7) EUVL C 309, 16.12.2006, s. 35.

(8) EUVL C 228, 22.9.2009, s. 56.

(9) KOM(2009) 184 lopullinen, kohta 2.

(10) EUVL C 182, 4.8.2009, s. 40.

(11) Ks. esimerkiksi komission raportti FET-kuulemisista 2007–2008, Future and Emerging Technologies, ISBN 978-92-79-09565-8, syyskuu 2008.

(12) Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelman neuvoa-antavan komitean (ISTAG) jäsenluettelo, ks. http//cordis.europa.eu/fp7/ict/istag/home_en.html.

(13) EUVL C 110, 30.4.2004, s. 3.

(14) Esimerkiksi Saksan tutkimuskeskusten Helmholtz-yhteisö ja Max-Planck-instituutti.

(15) EUVL C 306, 16.12.2009, s. 13.