FI Euroopan unionin virallinen lehti C 309/91

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuus”

(2006/C 309/19)

Osana Suomen EU-puheenjohtajakaudella toteutettavia toimia Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Mari Kiviniemi pyysi 17. marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta Pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuus.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Filip Hamro-Drotz.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 162 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

Yhteenveto

— Pohjoisen ulottuvuuden maiden (EU, Islanti, Norja, Venäjä) ministerikokous päätti marraskuussa 2005 PU-politiikan jatkon suuntaviivoista, joiden mukaan valmistellaan yhteinen politiikka alkavaksi vuonna 2007.

— Suomi on puheenjohtajamaana pyytänyt ETSK:lta valmistelevan lausunnon PU-politiikan vahvistamisesta sekä kansalaisyhteiskunnan mukaan ottamisesta.

— ETSK tukee sovittuja suuntaviivoja ja pyytää, että Suomi ajaisi EU:n puheenjohtajamaana voimakkaasti uuden politiikan aikaansaamista.

— ETSK suosittaa painopisteiksi: — aloitetut yhteistyöhankkeet ympäristö- ja kansanterveysasioissa — infrastruktuuri, kuljetus ja logistiikka — energia ja siihen liittyvä turvallisuus — kansalaisyhteiskunnan ja sen yhteistyöverkostojen vahvistaminen sekä julkisen informaation parantaminen.

— Viimeksi mainitun osalta kiinnitetään huomiota tarpeeseen aikaansaada Venäjällä rakentavat ja avoimet suhteet kansalaisyhteiskuntaan sekä toimiva sosiaalinen ja yhteiskunnallinen vuoropuhelu. Myös kansalaisyhteiskunnallisten rajatylittävien verkostojen kehittämistä on tuettava ja julkiseen informaatioon panostettava.

— ETSK korostaa, että PU-hankkeiden rahoituksen tulee olla riittävä ja siihen liittyvän hakemisprosessin selkeä, nopea ja yksinkertainen.

— ETSK esittää, että PU:n hallintoa varten tulee rakentaa vahvat yhteiset mekanismit ja että päätetään myös, missä sen operatiiviset toiminnot hoidetaan. Esitetään, että nykyiset alueelliset elimet muodostavat luontevan lähtökohdan PU:n hallinnoimiselle.

— ETSK esittää, että kansalaisyhteiskunta on saatettava mukaan viralliseen PU-hallintomekanismiin, lähinnä Välimeren Barcelona-prosessin mukaisella tavalla ja neuvoa-antavalla ryhmällä. ETSK on valmis panostamaan tähän.

1. Tausta

Marraskuussa 2005 pidettiin EU:n ja pohjoisen ulottuvuuden kumppanuusmaiden (Islanti, Norja, Venäjä) ministerikokous, jossa hyväksyttiin uudet suuntaviivat pohjoisen ulottuvuuden jatkosta vuodesta 2007 alkaen (”Guidelines for the development of a political declaration and policy framework document”) (1).

PU-osapuolet ovat asettaneet yhteisen ryhmän, joka valmistelee asian näiden suuntaviivojen mukaisesti. Osapuolet päättävät tämän perusteella syksyllä 2006 pohjoisen ulottuvuuden jatkosta.

Suomen valtio on marraskuussa 2005 Euroopan unionin puheenjohtajamaana viitaten ETSK:n aikaisempiin PU-politiikkaa koskeviin panoksiin pyytänyt, että komitea esittäisi valmistelevan lausunnon pohjoisen ulottuvuuden politiikan tulevaisuudesta. Pyydettiin, että lausunnossa esitettäisiin näkemyksiä ja suosituksia etenkin siitä, miten politiikkaa tulisi vahvistaa vuoden 2007 alusta lähtien sekä miten kansalaisyhteiskunta voidaan saattaa paremmin osallistumaan politiikkaan ja sen täytäntöönpanoon.

Taustatietoa pohjoisesta ulottuvuudesta ja ETSK:n aikaisemmista kontribuutioista on esitetty lyhyesti liitteessä.

2. ETSK:n suositukset pohjoisen ulottuvuuden kehittämiseksi

ETSK esitti heinäkuussa 2005 lausunnon EU:n ja Venäjän välisten suhteiden kehittämisestä (2) ja syyskuussa 2005 EU:n pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuudesta (3). Päätelmät ja suositukset ovat ajankohtaisia ja asiaankuuluvia, vaikkakaan niitä ei toisteta tässä lausunnossa. Tämä lausunto täydentää em. lausuntoja, ja myös niihin tullaan viittaamaan, kun lausunnon suositukset esitetään pohjoisen ulottuvuuden osapuolille.

ETSK on lausunnon valmistelun aikana tehnyt tiedonkeruumatkan Pietariin kuullakseen siellä olevien toimijoiden näkemyksiä pohjoisen ulottuvuuden jatkosta. Norjalaisten ja islantilaisten toimijoiden näkemyksiä on kuultu ETSK:n ETA-yhteyksien kautta.

2.1 ETSK tukee korkeaprofiilisen EU:n, Islannin, Norjan ja Venäjän yhteisen PU-politiikan mukaisen alueellisen yhteistyön tekemistä

Pohjois-Euroopan merkitys on jatkuvasti kasvanut sekä eurooppalaisella että maailmanlaajuisella tasolla ajatellen esimerkiksi siellä olevia energiavaroja sekä ympäristö- ja ilmastopoliittisia kysymyksiä. Pohjois-Euroopassa tarvitaan kiinteää monenkeskistä alueellista yhteistyötä, johon osallistuvat myös alueella olevat EU:n ulkopuoliset maat. Tällä täydennetään alueella olevien maiden kahdenvälisiä suhteita sekä EU:n suhteita ko. ulkopuolisiin maihin. Alueellisen yhteistyön kehittämisellä voidaan edistää vakautta, taloudellista kasvua, hyvinvointia, työllisyyttä ja kestävää kehitystä alueella ja koko Euroopassa.

On ilmeistä, että pohjoisen ulottuvuuden politiikka kaipaa Euroopan unionissa ja kumppanuusmaissa parempaa näkyvyyttä. Siitä tulee tehdä selkeä strukturoitu politiikka korkealla profiililla sekä EU- (ja ETA-)instituutioissa, valtionhallinnoissa että kansalaisyhteiskunnassa.

ETSK pyytää, että Suomi ottaa EU-puheenjohtajana tämän asian voimakkaasti esille ja tavoittelee määrätietoisia päätöksiä sekä poliittista sitoutumista dynaamiseen politiikkaan. EU:n laajentumisen myötä mukaan on tullut jäsenmaita, jotka muodostavat tervetulleen voimavaran myös PU:n kehittämiselle. ETSK kannattaa myös esitettyjä suuntaviivoja, joiden mukaan pohjoisesta ulottuvuudesta tulisi jatkuva politiikanlohko.

Pohjoisen ulottuvuuden vahvistamista EU:n, Islannin, Norjan ja Venäjän yhteiseksi politiikaksi kannatetaan. On aiheellista ankkuroida se keskeisiin olemassa oleviin yhteistyövälineisiin: PU-politiikasta muodostetaan EU:n ja Venäjän välisten neljän yhteisalueen alueellinen näkökulma, ja Islanti ja Norja osallistuvat tähän uuteen kokonaisuuteen kunnioittaen Euroopan talousaluesopimusta.

EU:n ja Venäjän huippukokous toukokuussa 2006 totesi että harkitaan neuvottelujen aloittamista EU:n ja Venäjän välisen sopimuksen uudistamiseksi. Tämä antaisi osaltaan lisää mahdollisuuksia dynaamisen PU:hun pohjautuvan alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön kehittämiseksi. Yhteisen PU-politiikan puitteissa luotaisiin mahdollisuus myös rakentaa kiinteämpi EU:n Itämeri-strategia, jota Euroopan parlamentti on valmistelemassa.

ETSK on tyytyväinen ETA:n konsultatiivisen komitean kesäkuussa 2006 hyväksymään päätöslauselmaan ja raporttiin ”The future of the Northern Dimension Policy”, jota on valmisteltu läheisessä yhteistyössä ETSK:n lausunnon valmistelun kanssa.

Periaate pohjoisen ulottuvuuden ”yhteisomistuksesta” on hyvin keskeinen ja sitä tulee painottaa aivan alusta alkaen. EU:n ulkopuolisilla PU-mailla tulee olla täysipainoinen rooli, ja niiden tulee voida osallistua tasavertaisesti PU-politiikan suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan.

Tähän tarvitaan vahvoja mekanismeja: yhteistä pysyvää PU-hallinnointikomiteaa, riittävästi sen alaisuudessa toimivia alaryhmiä ja toimiva organisaatio operatiiviselle hallinnolle. Osapuolten tulisi kokoontua vuosittain seuraamaan ja ohjaamaan PU-yhteistyön täytäntöönpanoa.

Koska pohjoisen ulottuvuuden toimet usein ovat paikallisia, on tärkeätä, että paikallis-, ala-aluehallintojen, kansallisen hallinnon ja alueellisen yhteistyön välinen yhteys toimii hyvin PU-politiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa.

2.2 ETSK:n suosittelemat painopisteet

ETSK:n mielestä yhteistyöstä PU:n eri painopistealoilla tähän asti saatujen kokemusten tulisi muodostaa lähtökohta PU-politiikan jatkolle. Myönteisistä kokemuksista konkreettisista yksityis-julkisista kumppanuushankkeista tulee jatkossa hyötyä.

2.2.1 Lisää panostusta jo luotuihin yhteistyöhankkeisiin ympäristö- ja kansanterveyssektoreilla

PU:n jo alkaneessa ympäristöyhteistyössä tulee ensisijaisesti panostaa Itämeren ja Suomenlahden veden saastumisen pysäyttämiseen, samoin kuin Kuolan niemimaan ydinjätteiden aiheuttaman saastumisvaaran lieventämiseen viipymättä sekä rajatylittävien ympäristöä koskevien yhteistyöhankkeiden tukemiseen Pskovin alueella.

Kansanterveysyhteistyössä ensisijaista huomiota kaipaavat tartuttavien tautien, etenkin HIV/aidsin vähentäminen.

ETSK kannustaa PU-osapuolia panostamaan entistä enemmän näihin painopisteaiheisiin jo perustettujen kumppanuushankkeiden puitteissa (NDEP ja Vodokanal-hanke Pietarissa sekä NDPHS). Näitä hankkeita tulee määrätietoisesti vahvistaa ja laajentaa sekä varmistaa, että niihin kiinnitetään yhä enemmän huomiota EU:ssa.

2.2.2 Infrastruktuurin, kuljetuksen ja logistiikan kehittäminen alueella on ehto yrittäjyyden, investointien ja taloudellisen kasvun edistämiseksi

Yrittäjyys, investoinnit ja taloudellinen kasvu edellyttävät, että pohjoisen ulottuvuuden alueella on toimiva kuljetus- ja logistiikkajärjestelmä. Sitä varten on tarpeellista käydä PU:n puitteissa vuoropuhelua siitä, miten kuljetusta ja logistiikkaa voidaan yhdessä edistää alueella, jotta saataisiin aikaan hyvin toimivat yhteydet lisääntyvän tavara- ja henkilöliikenteen tarpeisiin Pohjois-Euroopassa. Kuljetusväyliä maalla, ilmassa ja merellä tulee yhdessä kehittää ja yhdistää toisiinsa kansallisten rajojen ylitse. Erityishuomiota tulisi kiinnittää kuljetusten turvallisuuteen (ajatellen mm. meriliikennettä) sekä rajahallintojen väliseen yhteistyöhön (tullausmenettely, standardit, terveysvaatimukset, viisumimenettely jne.), jotta laillinen rajanylitys tulisi joustavammaksi. PU:n puitteissa tulee myös löytää tehokkaita keinoja laittomien rajanylitysten (mm. ihmiskauppa, salakuljetus, laiton maahanmuutto) estämiseksi.

Uusi yksityis-julkinen yhteistyöhanke infrastruktuuri-, kuljetus- ja logistiikkasektorilla on tarpeellinen pohjoisen ulottuvuuden politiikan täytäntöönpanossa, ja ETSK esittää, että osapuolet tekisivät kaikkensa tällaisen yhteisen hankkeen kehittämiseksi.

2.2.3 Energiayhteistyön ja -turvallisuuden kehittäminen

EU:n laajentuminen ja kansainväliset energia-alan kehityssuuntaukset ovat lisänneet tarvetta tehostaa energia-asioissa tehtävää yhteistyötä Pohjois-Euroopassa. ETSK kehottaa koordinoimaan alueellisen yhteistyön ja EU:n ja Venäjän välillä käytävän energiavuoropuhelun keskenään energian turvallisuuden ja saatavuuden parantamiseksi. Komitea suosittelee, että uuden PU-politiikan yhteyteen perustetaan energia-asioita koskeva PU-kumppanuus, jossa keskityttäisiin luonnonvarojen käyttämistä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä sekä energian kuljetuksen turvallisuutta ja ympäristöllisiä näkemyksiä koskevaan kestävään kehitykseen.

Koska pohjoisen ulottuvuuden kohdealueella on paljon energialähteitä, se ei ole tärkeä ainoastaan alueella sijaitseville valtioille, vaan vaikuttaa merkittävästi koko EU:hun. Alueella saattaa tulevaisuudessa olla äärimmäisen tärkeä rooli EU:n öljyn ja kaasun saannin kannalta, minkä vuoksi kaikkien EU-jäsenmaiden on kiinnitettävä siihen huomiota. Uudessa eurooppalaisessa energiapolitiikassa kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota Pohjois-Eurooppaan, mikä osoittaa uuden pohjoista ulottuvuutta koskevan politiikan merkityksen. Komissio mainitseekin uudessa energia-asioita koskevassa vihreässä kirjassaan (4) erityisesti Venäjän ja Norjan tärkeinä kumppaneina uudessa yhtenäisessä EU:n ulkoisessa energiapolitiikassa.

Pohjoisella ulottuvuudella on tärkeä osa Euroopan energia-alan infrastruktuurien tasapainoisessa kehittämisessä. Pohjoiseen ulottuvuuteen on investoitava merkittävästi, jotta tulevaisuudessa voidaan taata sekä energiankuljetusinfrastruktuurien että alueen kaasuvarojen hyödyntämisen kannalta riittävä energiansaanti. Investointien lisääminen tarkoittaa taloudellista kasvua, johon sisältyy työllisyyden parantuminen ja toiminnan lisääntyminen myös sellaisilla teollisuuden aloilla, jotka eivät liity kiinteästi meristä saatavien luonnonvarojen käyttöön. On kuitenkin tärkeää, että erityisesti laajojen kaasu- ja öljyvarojen käyttö perustuu kestävään kehitykseen, korkeimpiin ympäristöstandardeihin sekä alkuperäisväestön toiveiden kunnioittamiseen.

Pohjoisten merien ekosysteemien valvontaan tarvitaan yhtenäistetty järjestelmä, jonka olisi oltava osa pohjoisen ulottuvuuden rajatylittävää yhteistyötä. On tärkeää, että kaasu- ja öljyvarojen hyödyntäminen on sopusoinnussa mahdollisen kalatalouden sekä terveen meriympäristön kanssa. Pohjoisen ulottuvuuden alueella tapahtuvien öljyn ja kaasun merikuljetusten turvallisuus on taattava mahdollisimman hyvin. Turvallisuuden tarve tulee vielä lisääntymään tulevaisuudessa, kun nesteytettyä maakaasua (LMG) aletaan kuljettaa laajemmin.

Norjan hallitus teki maaliskuussa 2006 ehdotuksen uudesta ja yhtenäistetymmästä pohjoisten merien ekosysteemien valvontajärjestelmästä. Ehdotus on tässä tilanteessa erittäin tervetullut. ETSK panee tyytyväisenä merkille myös ETA:n yhteisen parlamentaarisen komitean toukokuussa 2006 hyväksymän päätöslauselman ”Europe's High North: Energy and Environmental Issues”, jonka päätelmät ovat tässä lausunnossa esitettyjen linjausten mukaisia.

ETSK korostaa, että PU:n energiaa koskevassa yhteistyössä tulee vakavasti kiinnittää huomiota myös Suomenlahdella ja Itämerellä voimakkaasti kasvavaan energian kuljetukseen, etenkin mitä tulee kuljetusten järjestämiseen ja turvallisuuteen sekä ympäristövahinkojen vaaran minimoimiseen.

2.2.4 Panostaminen kansalaisyhteiskuntaan, yhteistyöverkostoihin ja julkiseen informaatioon

2.2.4.1 Kansalaisyhteiskunnan, yhteisten demokraattisten arvojen, ihmisoikeuksien ja avoimen sosiaalisen ja yhteiskunnallisen vuoropuhelun vahvistaminen

Onnistunut yhteistyö pohjoisen ulottuvuuden kumppanien kesken edellyttää, että yhteisiä arvoja sovelletaan jokaisessa PU-maassa. Demokraattinen pluralismi, elävä kansalaisyhteiskunta, avoin sosiaalinen ja yhteiskunnallinen vuoropuhelu ja toimiva markkinatalous täydentävät toisiaan. Näihin asioihin tulee panostaa määrätietoisesti erityisesti Venäjällä, jossa aktiivisia kansalaisyhteiskunnallisia toimia ja demokraattisia instituutioita tarvitaan.

ETSK on heinäkuussa 2005 EU–Venäjä-suhteista antamassaan lausunnossaan kiinnittänyt vakavasti huomiota Venäjällä vallitseviin olosuhteisiin tässä tärkeässä asiassa. Komitea toteaa, että uusi kansalaisyhteiskunnan toimijoita koskeva laki on ilmeisesti huonontanut olosuhteita entisestään. Tätä tulee korjata lain soveltamisessa jatkossa. Kun Venäjän viranomaiset kehittävät vakuuttavalla tavalla politiikkaansa ja käytäntöään rakentavien ja avoimien suhteiden aikaansaamiseksi maan kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa, syntyy laaja kannatus läheiseen yhteistyöhön Venäjän kanssa. Olisi tärkeätä mm. että Venäjällä perustettu ”Civic Chamber” kehittyy uskottavaksi apuvälineeksi toimivan yhteiskunnallisen vuoropuhelun vahvistamiseksi. Venäjän kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kapasiteetin vahvistamista tulee tukea, jotta myös niiden valmius rakentavaan vuoropuheluun paranisi.

Näitä kysymyksiä tulee edistää myös osana PU:n alueellista yhteistyötä, jossa Venäjä on osapuoli.

2.2.4.2 Rajatylittävien kansalaisyhteiskunnallisten yhteistyöverkostojen edistäminen

Toimivaa ja avointa vuoropuhelua yli rajojen tulee vahvistaa edellisessä kappaleessa esitettyjen asioiden edistämiseksi. Kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on keskeinen vastuu ja rooli tässä kysymyksessä, ja onkin välttämätöntä, että eri kansalaisyhteiskunnan piirit itse tekevät aloitteita suhteiden ja yhteistyön vahvistamiseksi omilla toimialueillaan. PU:n ”yhteisomistusta” ei tulisi painottaa vain hallitusten kesken, vaan myös kansalaisyhteiskunnassa ja sen toimijoiden kesken eri PU-maissa. Hyvä PU-politiikan täytäntöönpano on saavutettavissa ainoastaan, jos kansalaisyhteiskunnan toimijat otetaan aktiivisesti mukaan prosessiin.

PU-politiikassa tulee määrätietoisesti tukea mahdollisuuksia perustaa verkostoja, vuoropuhelua ja yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kesken eri PU-maissa sekä eri ala-alueilla, esim. Luoteis-Venäjällä. Rajatylittävää ”people-to-people” -yhteistyötä tulee pitää yhtenä politiikan painopisteenä. Liikkuvuutta, ihmisresurssien kehittämistä, kokemusten, osaamisen ja tiedon vaihtoa sekä tutkintojen vastavuoroista hyväksymistä tulee edistää. Rajatylittävän yhteistyön tulee kattaa kaikki kansalaisyhteiskunnan eri toimijat, mm. yrittäjät, pk- ja muut yritykset, palkansaajat, nuoret ja opiskelijat, naiset, tieteenharjoittajat ja kulttuuripiirit, vähemmistöihin kuuluvat, ympäristönsuojelua edistävät piirit, maa- ja metsätalouspiirit ja kuluttajat. Yli rajojen ulottuvassa toiminnassa tulee tähdätä siihen, että syntyy konkreettisia kumppanuuksia ja aloitteita yhteishankkeiksi näiden toimijoiden kesken. Toimijoilla pitää olla mahdollisuus tehdä yksinkertaisella tavalla aloitteita yhteistyöhankkeiksi pohjoisen ulottuvuuden puitteissa.

Toimivien kolmikantasuhteiden sekä työmarkkinoiden kehittämisellä kaikkialla pohjoisen ulottuvuuden alueella tähdätään tasapainoon yritysten välisen reilun kilpailun ja työntekijöiden hyväksyttävien työolojen välillä. Kolmikantasuhteet ja työmarkkinat ovat hyvin kehittyneitä jo monissa maissa, ja tähän liittyvät tiedot olisi jaettava niiden maiden organisaatioiden kanssa, jotka ovat kehityksessä jäljessä. Pohjoisen ulottuvuuden politiikka voisi tarjota sopivat puitteet rajatylittävien hankkeiden käynnistämiseksi tällä alalla. Kunkin pohjoisen ulottuvuuden valtion työmarkkinaosapuolten olisi varmistettava, että taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin muutoksiin sekä työllisyyden parantamiseen tähtäävissä aloitteissa ja lainsäädäntätoimissa otetaan niiden edut huomioon tasapuolisesti. Tämän mahdollistamiseksi niiden tulisi osallistua kaikkiin työmarkkina-asioita käsitteleviin keskusteluihin.

2.2.4.3 Julkisen informaation vahvistaminen

Pohjoisen ulottuvuuden julkinen näkyvyys on hyvin heikko. Se tunnetaan huonosti kaikissa maissa, sekä EU:ssa että ulkopuolisissa PU-maissa. PU-osapuolten tulee sen vuoksi tähdätä informaation ja informaatiokanavien merkittävään vahvistamiseen. Riittävä julkinen informaatio pohjoisesta ulottuvuudesta on tarpeen, koska sen perusteella on mahdollista saada kansalaisyhteiskunta kiinnostumaan entistä laajemmin PU:sta ja kannustaa sen toimijoita lähtemään mukaan prosessiin ja antamaan kontribuutionsa siihen. Myös kansalaisyhteiskunnan toimijoita tulee ottaa mukaan tiedonvälittäjinä yhteiskunnassa, ja tarpeellisiin valistus- ja koulutustoimenpiteisiin tulee panostaa tätä varten.

On ilmeistä, että pohjoisen ulottuvuuden alueella tarvitaan keskus, joka huolehtisi edellä mainitusta informaatiosta sekä verkostojen, yhteyksien ja rahoituksen käytännön koordinoimisesta. PU-osapuolten tulisi päättää tällaisen keskuksen perustamisesta. ETSK esittää, että tätä varten avataan uudelleen äskettäin suljettu Euroopan komission toimisto Pietarissa ja että siihen liitetään yhteisesti todetut PU:hun kuuluvat operatiiviset toiminnot. Olisi myös harkittava mahdollisuuksia antaa PU:n operatiiviset toiminnot jonkun kappaleessa 2.4. mainitun olemassaolevan alueellisen elimen sihteeristön hoidettavaksi.

2.2.5 Suhteet Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaan kaipaavat huomiota

Keskusteluissa pohjoisen ulottuvuuden politiikan kehittämisestä on esitetty, että se jollain tavalla kattaisi myös Valko-Venäjän. Maantieteellisesti tämä on perusteltua, mutta sen sijaan nykyiset poliittiset olosuhteet maassa eivät mahdollista virallista yhteistyötä. ETSK kuitenkin korostaa, että kysymykset, jotka on esitetty erityisesti kappaleessa 2.2.4. koskevat myös Valko-Venäjää.

Komitean mielestä niihin voidaan vaikuttaa edistämällä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden yhteyksiä Valko-Venäjän vastaavien toimijoiden kanssa. Komitea tulee osaltaan jatkamaan omien yhteyksiensä kiinteyttämistä ja ehdottaa, että tällaista toimintaa tuetaan myös pohjoisen ulottuvuuden puitteissa.

ETSK on valmistelemassa erillistä lausuntoa EU:n ja Valko-Venäjän välisistä suhteista.

2.3 Kansalaisyhteiskunnan konsultointi osana PU yhteistyömekanismia on tarpeen; ETSK:lla on valmius panostaa tähän

PU:hun tulee luoda toimiva konsultaatiomekanismi, jotta keskeiset kansalaisyhteiskunnalliset toimijat voisivat näkemyksillään, suosituksillaan ja osaamisellaan vaikuttaa PU:n täytäntöönpanoon ja seurantaan.

ETSK:n mielestä vuotuinen kansalaisyhteiskunnallisten toimijoiden kokous, jolla olisi samankaltainen rooli kuin se, joka on jo vuosia toiminut Välimeri-yhteistyön puitteissa, olisi toimiva konsepti. Välimeri-yhteistyöstä on saatu perin hyvät kokemukset, samoin kuin ETA-yhteistyön konsultatiivisesta komiteasta. Tämän rinnalla olisi aiheellista perustaa kappaleen 2.1 neljännessä kohdassa ehdotetun PU-hallinnointikomitean alaisuuteen kansalaisyhteiskunnallinen neuvoa-antava alaryhmä, joka säännöllisesti osallistuisi politiikan seurantaan ja valmistelisi em. vuotuista kokousta.

Tämä järjestely antaisi PU-politiikasta vastaaville mahdollisuuden hyötyä kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden kontribuutiosta PU:n täytäntöönpanoon taloudellisissa ja sosiaalisissa kysymyksissä.

ETSK on jo aikaisemmin järjestänyt kaksi konferenssia, joihin se on koonnut kansalaisyhteiskunnan toimijoita eri PU-maista. Komitea on vuosien varrella kiinteyttänyt yhteyksiään kansalaisyhteiskunnan keskeisimpiin toimijoihin kaikissa EU:n ulkopuolisissa PU-maissa. Komitealla on siten jo käytännön kokemusta kansalaisyhteiskunnallisesta yhteistyöstä alueella, jota voidaan välittömästi hyödyntää.

ETSK onkin valmis osallistumaan aktiivisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoiden mukaan ottamiseen tulevan PU-politiikan täytäntöönpanoon. Komitean aikomuksena on perustaa erillinen seurantaryhmä ja ottaa johtava rooli kansalaisyhteiskunnan toimijoiden vuosittaisten kokousten järjestämisessä. Tällöin otettaisiin huomioon myös olemassaoleva yhteistyö ETA:n puitteissa. Kokousten tarkoituksena olisi esittää suuntaviivoja PU:n täytäntöönpanoon, lähinnä kappaleessa 2.2.4. esitettyihin asioihin, jotka koskevat kansalaisyhteiskunnan toimivuutta. Komitea ehdottaa, että edellämainittu järjestelmä sisällytetään viralliseen PU-yhteistyömekanismiin.

2.4 Alueelliset elimet muodostavat luontevan lähtökohdan PU-yhteistyön hallinnoimiselle

ETSK kannattaa ajatusta, että jo olemassa olevilla alueellisilla yhteistyöelimillä, lähinnä Itämerineuvostolla (CBSS), Barentsin euroarktisella neuvostolla (BEAC), Pohjoismaiden ministerineuvostolla (NMC) ja Arktisella Neuvostolla olisi keskeinen rooli pohjoisen ulottuvuuden toteuttamisessa. Yhä läheisempää koordinaatiota ja yhteistyötä näiden sekä niiden ja kappaleessa 2.1. ehdotetun PU-hallinnointikomitean kesken tulee määrätietoisesti edistää, koska ne muodostavat luontevan lähtökohdan kokonaisvaltaiselle PU-hallinnoimiselle.

Kansalaisyhteiskunnalla olisi näissä puitteissa aito mahdollisuus osallistua kontribuutioilla PU-yhteistyöhön omien alueellisten yhteistyöverkostojensa (esim. palkansaajien BASTUN, elinkeinoelämän BAC, kauppakamarien BCCA ja erilaiset NGO-piirit) ja näiden etabloimien yhteyksien kautta em. elimiin.

2.5 PU-toimenpiteiden rahoituksen tulee olla selkeä

Painopisteaiheita tulisi kehittää konkreettisiksi PU:n julkis-yksityisiksi kumppanuushankkeiksi (PPP), joilla on selkeitä kumppaneita, toimintaohjelmia, aikatauluja ja budjetteja.

Myös tapauksissa, joissa kumppanuusmaat eivät määrätyssä painopisteaiheessa vielä ole saaneet aikaan kumppanuushankeasetelmaa, niiden tulee esimerkiksi vuosittain pyrkiä sopimaan mahdollisimman tarkoista toimenpideohjelmista sekä niiden täytäntöönpanosta ja rahoituksesta.

Mitä kansalaisyhteiskunnallisten toimijoiden ehdottamiin ja toimeenpantaviin toimenpiteisiin tulee (ks. erityisesti kappaletta 2.2.4), on mitä tärkeintä, että luodaan menettely, jolla rahoitetaan pienimuotoisia toimenpiteitä ja joka perustuu mahdollisimman yksinkertaiseen hakemusprosessiin. Teknistä apua tarvitaan hakemustekniikan osaamiseen. Samalla on keskeisen tärkeää, että hanke-ehdotusten käsittely- ja hyväksymisprosessi on kevyt ja ketterä eikä vie liikaa aikaa. ETSK:n mielestä myös kansalaisyhteiskunnan edustajat voisivat olla osavastuullisia tämän menettelyn ylläpitämisessä.

Eurooppalaisen naapuruus- ja kumppanuusinstrumentin (ENPI) tulee olla EU:n puolella keskeinen lähde PU-toiminnan rahoittamiseen. Riittävä osa ENPI:n määrärahoista tulee varata PU-hankkeisiin ja toimenpiteisiin, ja myös PU:n hallintoon tulee varata riittävät resurssit.

Rahoitus Venäjältä sekä Norjan ja ETA:n rahoitusmekanismit ovat tarpeellisia PU:n alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön toteuttamisessa. Myös muut kansainväliset ja kansalliset rahoituslähteet, jotka ovat tähän saakka osallistuneet PU-hankkeisiin (EBRD, EIB, NIB jne.) ovat jatkossakin perin tarpeellisia, mielekkään ja tuloksellisen yhteisen PU-politiikan täytäntöönpanon varmistamiseksi tulevaisuudessa.

Kansalaisyhteiskunnassa tulee tehokkaasti jakaa helposti ymmärrettävää tietoa käytettävissä olevasta rahoituksesta ja sen eri lähteistä sekä menettelytavoista tämän rahoituksen hakemisesta omiin hanke-ehdotuksiin.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/doc/guidelines05.pdf

(2) ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos EU:n ja Venäjän välisiin suhteisiin”, EUVL C 294, 25.11.2005, s.33.

(3) ETSK:n lausunto aiheesta ”Pohjoinen ulottuvuus ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma”, EUVL C 24, 31.1.2006, s. 34.

(4) Vihreä kirja — Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi, 8. maaliskuuta 2006.