ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

Itämeren turskakantoja kalastettiin Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (International Council for the Exploration of the Sea, ICES) lausuntojen mukaan 2000-luvun alussa kestämättömällä tavalla. ICES-osa-alueilla 25–32 itäisen turskakannan kalastuskuolevuus vähensi kannan koon tasolle, jolla kanta oli vaarassa romahtaa. ICES-osa-alueiden 22–24 läntisen turskakannan tila oli jonkin verran parempi, mutta kannan tuotto oli selvästi pitkän aikavälin potentiaalista tasoa alhaisempaa. Tästä syystä vahvistettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1098/2007 Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma 18. päivänä syyskuuta 2007. Suunnitelman tarkoitus oli varmistaa, että Itämeren turskakantoja voidaan hyödyntää kestävällä pohjalla olevissa taloudellisissa, ympäristöön liittyvissä ja sosiaalisissa olosuhteissa.
2.1

Rakennerahastoja ja koheesiopolitiikkaa kaudella 2000–2006 koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 28 artiklassa on mainittu, missä eri muodoissa EU:n rakennerahastoista voidaan antaa tukea. Näitä ovat esimerkiksi takaisin maksettava tuki ja ei-takaisinmaksettava suora tuki. Koheesiopolitiikkaa koskevassa neuvoston yleisasetuksessa (EY) N:o 1083/2006 vahvistetaan säännöt nykyiselle ohjelmakaudelle (2007–2013). Asetuksen 44 artiklassa käsitellään rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä, mutta siinä ei ole määritelty asianmukaisesti oikeudellisin termein, mitä takaisin maksettavalla tai ei-takaisinmaksettavalla tuella tarkoitetaan.
2.7

Komissio on tehnyt ehdotuksen kokonaisvaltaisesta uudesta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta strategiasta. (11) Se on osa kattavaa ohjelmaa, joka tähtää kestävän kasvun ja työpaikkojen luomiseen sisämarkkinoilla sekä Euroopan kilpailukyvyn kehittämiseen maailmanmarkkinoilla. Strategia täydentää ja on tärkeä osa Eurooppa 2020 -strategiaa, sisämarkkinoiden toimenpidepakettia (12) ja Euroopan digitaalistrategiaa.
3.1

EU:n yhteisessä työllisyysraportissa tammikuulta 2011 (3) todetaan, että ”EU:n työmarkkinatilanne on edelleen vakiintunut tietylle tasolle, ja joissakin jäsenvaltioissa on nähtävissä merkkejä elpymisestä. – – Työllisten määrä, 221,3 miljoonaa ihmistä, oli kuitenkin tuolloin [vuoden 2010 toisella vuosineljänneksellä] 5,6 miljoonaa ihmistä vähemmän kuin vuoden 2008 toisen vuosineljänneksen huippukaudella. Tämä heijastaa markkinoiden huomattavaa taantumista tuotantoteollisuuden ja rakentamisen aloilla. Niin ikään 20–64 -vuotiaiden työntekijöiden työllisyys pysyi 208,4 miljoonassa, mikä vastaa 68,8 prosentin työllisyysastetta. – – Työttöminä on nyt 23,1 miljoonaa henkilöä. Pitkäaikaistyöttömyys lisääntyy kaikissa väestöryhmissä, vaikkakin eri laajuudessa. Pitkäaikaistyöttömistä lähes viisi miljoonaa ihmistä oli työttöminä 6–11 kuukautta. Kriisi on lisännyt heikosti koulutettujen ja EU:n ulkopuolelta tulleiden maahanmuuttajien työttömyysriskiä”. Saavutetusta edistyksestä huolimatta raportissa katsotaan, että työmarkkinoiden tilanne on edelleen herkkä. OECD:n toukokuun 2011 tietojen mukaan euroalueen työttömyysaste on 9,9 prosenttia (4).
3.5

ETSK katsoo, että Tonavan alueen strategialla on ratkaistava ensisijaisesti alueen suurimmat haasteet: — Liikenne: Tonava on merkittävä Euroopan laajuisen liikenneverkon liikennekäytävä. Sitä kuitenkin hyödynnetään selvästi vähemmän kuin sen kapasiteetti antaisi myöten. Tästä syystä on edelleen tutkittava, miten voidaan ratkaista Tonavaan liittyvät tunnetut fyysiset ja organisatoriset (Belgradin yleissopimus) pullonkaulat. Tässä yhteydessä on otettava huomioon kansalliset päätökset sekä ympäristön- ja luonnonsuojelun vaatimukset. Sen lisäksi on lisättävä intermodaalisuutta sekä modernisoitava ja laajennettava infrastruktuuria liikenteen solmukohdissa, kuten sisävesisatamissa. ETSK pitää erittäin tärkeänä työntekijöiden liikkuvuusmahdollisuuksien parantamista ja palvelujen vapaan liikkuvuuden takaamista. — Energia: Hinnat ovat alueella verrattain korkeat. Markkinoiden hajanaisuus nostaa hintoja ja vähentää kilpailua. Alueen energiavarmuustaso on heikko. Energiatehokkuutta on ehdottomasti parannettava erityisesti säästämällä energiaa ja lisäämällä uusiutuvien lähteiden käyttöä. Strategian täytäntöönpanoon osallistuvien valtioiden on vauhditettava energiavarmuuden takaamiseen tähtäävän Euroopan naapuruuspolitiikan kehittämistä. — Ympäristö: Tonavan alue on merkittävä kansainvälinen valuma-alue ja ekologinen käytävä. Alueen luonnonsuojelua, maankäytön suunnittelua ja vesistömuutoksia on siksi pohdittava osana alueellista ja maailmanlaajuista toimintaa. Huomiota on kiinnitettävä myös sosiaalisiin vaatimuksiin, ja tarkastelua kaipaavat liikenneyhteyksien, matkailurakentamisen ja eräiden uusien energiantuotantolaitosten ympäristövaikutukset. Natura 2000 -ohjelma on otettava huomioon. Vesiurheilu ja kestävä vesimatkailu sekä veden ja luonnon kunnioittamiseen opettava kasvatus ovat tärkeitä näkökohtia, jotka on otettava huomioon vihreitä liikennekäytäviä suunniteltaessa. Riskit ovat suuria: alueella esiintyy usein tulvia, kuivuuskausia ja niin pieniä kuin suurempiakin teollisuuden saastepäästöjä, joten ennaltaehkäisy, varautuminen ja aito reagointivalmius edellyttävät väistämättä tiivistä yhteistyötä ja tietojenjakoa. — Sosioekonomiset näkökohdat: Tonavan alueelle ovat ominaisia suuret kulttuuri- ja kielivaihtelut mutta myös merkittävät sosioekonomiset erot. Siellä sijaitsee EU:n menestyvimpiä mutta myös köyhimpiä alueita. Toimivia ja tehokkaita yhteistyösuhteita ei usein ole luotu rahoituksen alalla sen enempää kuin institutionaalisestikaan. Tonavan alueella asuu korkeasti koulutettuja ihmisiä vähemmän kuin EU27:ssä keskimäärin. Liikkuvuus on yleistä, ja parhaat yksilöt lähtevät usein etsimään suotuisampia sosioekonomisia oloja muualta. — Turvallisuus sekä vakava ja järjestäytynyt rikollisuus: Vaikeat ongelmat eivät ota hävitäkseen. Ihmiskauppa ja tavaroiden salakuljetus ovat monissa maissa erityisen hankalia ongelmia. Korruptio nakertaa kansalaisten luottamusta ja haittaa taloudellista ja sosiaalista kehitystä.
2.2

Jacques Delorsin aloitteeseen pohjautuvien yhtenäismarkkinoiden toteuttamiselle, joka on yksi EU:n tärkeimmistä strategisista hankkeista, asetettiin aikanaan täsmällinen valmistumisaikataulu, mutta hanke on edelleen kesken, vaikka jo yli 30 vuotta on kulunut. Äskettäin julkaistu sisämarkkinoiden toimenpidepaketti on osoitus tästä. Komitea on aina tukenut ajattelutapaa, jonka mukaan yhtenäismarkkinat ovat ennen muuta kansalaisille ja kuluttajille hyödyllinen väline. Selkeää, johdonmukaista ja kattavaa eurooppalaista kuluttajapolitiikkaa ei silti ole vielä laadittu.
1.1

Koska neuvoston asetuksella (EY) N:o 1288/2009 säädettyjen väliaikaisten teknisten toimenpiteiden soveltamisaika päättyy 30. kesäkuuta 2011, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että kyseistä asetusta on muutettava pidentämällä toimenpiteiden voimassaoloaikaa 1. päivään tammikuuta 2013 siten kuin 23. syyskuuta 2010 annettuun asiakirjaan KOM(2010) 488 lopullinen sisältyvässä ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi on määrä säätää.
5.1

Eurooppalaiset tiedostavat yhä paremmin, että aikakausi, jolloin voitiin luottaa halvan öljyn yleiseen saatavuuteen, on päättymässä. He alkavat myös ymmärtää, että uusia öljyesiintymiä on yhä vaikeampi löytää useissa osissa maailmaa ja että nousevien talouksien kilpailu jäljellä olevista öljyvaroista lisääntyy jatkuvasti. Tietystä skeptisyydestä huolimatta lisääntyy tietoisuus myös siitä, että hiilidioksidipäästöjä on vähennettävä haitallisen ilmastomuutoksen välttämiseksi ja että liikenteellä on oltava oma osansa tämän tavoitteen saavuttamisessa. Eri jäsenvaltiot ovat vaihtelevissa määrin vahvistaneet entisestään näitä viestejä verottamalla öljytuotteita, eriyttämällä ajoneuvoveroja siten, että verotus suosii pieniä, vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia ajoneuvoja polttoaineen suurkuluttajien kustannuksella, sekä hankkimalla joissakin tapauksissa ajoneuvokantaansa hybridiajoneuvoja ja sähköautojen prototyyppejä.
4.7

ETSK yhtyy komission käsitykseen siitä, että biologinen monimuotoisuus on monialainen ja horisontaalinen tehtävä. Nimenomaan tämän vuoksi uusi biologista monimuotoisuutta koskeva strategia on 1) välttämättä sisällytettävä Eurooppa 2020 -strategiaan ja 2) siitä on keskusteltava vakavasti ja se on pantava painokkaasti toimeen komission kaikissa – myös maatalous- energia- ja liikennealan – yksiköissä. Biologista monimuotoisuutta koskevan vision sisältävän Eurooppa 2020 -strategian hyväksymisen myötä komission kaikkien yksiköiden on sitouduttava osallistumaan sen toimeenpanoon. Tämä tarkoittaa, että niiden on omalta osaltaan tutkittava, etteivät niiden tukiohjelmat ole ristiriidassa luonnonsuojelun kanssa ja muokattava niitä asianmukaisesti.
3.5

Montenegro on jatkanut hyvien kahdenvälisten suhteiden edistämistä naapurimaihin ja EU:n jäsenvaltioihin. Yhteistyö naapurimaiden kanssa on tehostunut erityisesti rajatylittävän yhteistyön (neljä rajatylittävän yhteistyön ohjelmaa Bosnia ja Hertsegovinan, Albanian, Serbian ja Kroatian kanssa), tieteen ja teknologian (Albania), vähemmistöjen suojelun (Kroatia) sekä kaksoiskansalaisuuden (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) aloilla. Serbian-suhteisiin vaikuttaa edelleen Montenegron päätös tunnustaa Kosovon itsenäisyys (6). Suhteet Turkkiin ovat pysyneet hyvinä. Sopimuksia on allekirjoitettu vapaakaupasta ja kahdenvälisestä puolustusyhteistyöstä. Kahdenväliset suhteet Italiaan, joka on Montenegron tärkein kauppakumppani EU:ssa, ovat kehittyneet edelleen. Montenegron tärkein kauppakumppani alueella on edelleen Serbia, jonka osuus Montenegron koko kauppavaihdosta on kolmannes.
5.3.2

EU:n politiikan tulisi siis perustua kompostinormien määrittelyyn, erilliskeräyksen ja kierrätyksen voimakkaaseen tukemiseen, kompostointiprosessia koskevien normien määrittelyyn ja hyvien käytäntöjen vaihtoon. Kokonaisuuden tulee kuitenkin säilyä jossain määrin joustavana, joten toivottavampaa on laatia selvät suuntaviivat sen sijasta, että toteutettaisiin liian sitovia ja paikallisiin oloihin huonosti sopivia sääntelytoimenpiteitä. Paikallisviranomaisilla on erilaisia toimintamahdollisuuksia, kuten maksupolitiikka ja verotus. Esimerkiksi Ranskassa lajittelun valitsevassa kunnassa maksetaan vähemmän veroa kotitalousjätteen keräämisestä. Tämä hyödyttää suoraan veronmaksajia ja on voimakas kannustin kunnallisille viranomaisille. Erilliskeräys on kuitenkin helpompi järjestää maaseudulla tai esikaupunkialueilla kuin varsinkaan vanhojen kaupunkien keskustoissa.
2.2.3

Ensimmäinen direktiivi työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, on vuodelta 1983. Sitä on muutettu useaan kertaan, jolloin sen soveltamisalaa on laajennettu, ennaltaehkäiseviä toimia vahvistettu ja altistumisen raja-arvoja tiukennettu.
4.4.2

Komitea katsoo, että pakkausselosteet on suunniteltava siten, että tieto mahdollisista haittavaikutuksista välittyy nykyistä selvemmin. Samoin niissä on tiedotettava turvallisuusnäkökohdista ja varoitettava, mikäli lääke kuuluu markkinoilla tarkoin seurattuihin lääkkeisiin. Tarpeettoman tiedon välittämistä on kuitenkin vältettävä, välitettävä tieto on sovitettava kohderyhmän mukaan ja sitä on tuettava asianmukaisesti internetissä. ETSK laatii tästä aiheesta erillisen lausunnon (7).
1.3

On selvää, että tarvitaan erityinen henkilö- ja taloudellisten tietojen turvallisuuteen tähtäävä strategia, kuten komitea on jo useaan otteeseen lausunnoissaan todennut: ”tietoturva on välttämättä nivottava henkilötietojen suojan vahvistamiseen ja vapauksien suojeluun, sillä ne ovat Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattuja oikeuksia” (1).
2.3

Aiemmin antamassaan lausunnossa (1) komitea arvosteli komission liioiteltua kantaa yhteisön toimivallan laajuuteen rikosoikeudellisissa asioissa ja kannatti maltillisempaa tulkintaa, joka on lopulta osoittautunut täysin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaiseksi (2). Vuoden 2000 jälkeen on hukattu paljon aikaa toimielinten väliseen välienselvittelyyn. Nyt asiaan on saatu selvyys, joten vastaisuudessa on entistä paremmat mahdollisuudet vaatia ympäristönormien noudattamista.
4.4.5.1

Tämä uusi ehdotus kaipaa selvennystä EIP:n ja komission luoman mikroluottorahaston osalta. Aloitteen tavoitteena on tukea mikrorahoituslaitoksia kaikkialla Euroopassa sekä rahoittamalla (avustukset, lainat, välirahoitus, oman pääoman ehtoiset instrumentit) että tarjoamalla teknistä tukea. Mikrorahaston perustaa EIR, ja tukitoimintaan varattu alkupääoma on noin 40 miljoonaa euroa (josta EIP:n osuus on 20 miljoonaa euroa). ETSK:n mielestä EIR:n tulisi vastedes hallinnoida rahastoa.
7.9.1

Komitea on useissa lausunnoissa kannattanut avointa koordinointimenetelmää, mutta katsonut, että sitä on tehostettava. Avoimen koordinointimenetelmän avulla on jo saavutettu joitakin tuloksia, mutta aivan liian usein tilanne on ollut se, että jäsenvaltiot eivät ole sitoutuneet tarpeeksi yhteisesti sovittuihin tavoitteisiin ja toimenpiteisiin.
3.5

On hyvä, että EU ottaa johtoaseman kyseisissä neuvotteluissa. Omine sitoumuksineen EU on ottanut johtoaseman näyttämällä esimerkkiä, ja se voi kannustaa muita maita vastaavanlaisiin toimenpiteisiin. Vaikka Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaiset nopeasti kehittyvät maat eivät ymmärrettävästi ole valmiita vähentämään päästöjään, niillä on edellytykset rajoittaa talouskasvuun liittyvä päästöjen kasvu. ETSK kannustaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin (Kioton sopimuksen jälkeisen) kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi sitouttamalla kehittyneet maat leikkaamaan kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta. Tämä olisi sopusoinnussa kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) laatiman neljännen raportin ennusteiden kanssa, joissa arvioidaan, että päästöjä on vähennettävä 25–40 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta maapallon lämpenemisen rajoittamiseksi kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneesta tasosta. Jos kansainvälinen sopimus saadaan aikaan, tätä ehdotusta ja muitakin komission energia- ja ilmastopaketissa ehdotettuja toimia on syytä tarkistaa, jotta niiden tavoitteet voidaan mukauttaa tiukempaa vaatimusta vastaaviksi. Näin ollen kaikkien sidosryhmien on tärkeää tiedostaa ja ottaa suunnitelmiensa lähtökohdaksi se, että nykyiset vuodeksi 2020 ehdotetut tavoitteet ovat vasta ensimmäinen askel ja että myöhemmin, mahdollisesti jo vuonna 2020 ja aivan varmasti sen jälkeen, tarvitaan tiukempia tavoitteita.
3.3

On myönteistä, että yhteisön strategiassa on asetettu tavoitteeksi työtapaturmien määrän vähentäminen 25 prosentilla. Tämän päämäärän saavuttamiseksi tarvitaan nimenomainen toimintaohjelma mitattavine tavoitteineen ja indikaattoreineen sekä luotettavine, vertailukelpoisine raportointi- ja seurantamekanismeineen. On otettava huomioon myös työtapaturmien sisäiset syyt, kuten kiire ja tiukat toimitusajat, sekä ulkoiset syyt, esimerkiksi huolimattomuutta aiheuttava kotiolojen kireys. Työtapaturmien ohella on aivan yhtä tärkeää puuttua ammattitauteihin, joiden osuus on paljon suurempi. Ensimmäinen askel kohti ennaltaehkäisemistä on ammattitautien tunnustaminen ja niiden määritelmän ajantasaistaminen. Jos sairauksien syyt tunnetaan hyvissä ajoin, voidaan ajoissa ryhtyä toimenpiteisiin niiden poistamiseksi. Sen vuoksi tulee asettaa konkreettinen tavoite myös vaarallisissa oloissa työskentelevien määrälle, sillä se vaikuttaa ratkaisevasti tulevaisuudessa havaittavien ammattitautien määrään, sekä myös ammattitautien määrälle.
2.2

Eläinlääkintää koskeva EU:n lainsäädäntö on syntynyt ajan mittaan lukuisten säädösten hyväksymisen myötä. Tämän seurauksena on olemassa erilaisia menettelyjä, joita jäsenvaltiot soveltavat asiaankuuluvien yksiköiden rekisteröinnissä sekä tietojen kirjaamisessa, päivittämisessä, eteenpäin toimittamisessa ja julkaisemisessa. Tämän johdosta kansallisten viranomaisten, asiaankuuluvien organisaatioiden ja elinkeinoelämän toimijoiden on hankalaa hyödyntää tietoja käytännössä. Tietyissä tapauksissa asiaa koskevalle raportoinnille ei ole olemassa minkäänlaista oikeusperustaa.
2.1

Käsillä olevan ehdotetun asetuksen tarkoituksena on käynnistää yksi ensimmäisistä julkisen ja yksityisen sektorin eurooppalaisista kumppanuuksista tutkimuksen ja kehittämisen alalla, ja se on yksi kuudesta yhteisestä teknologia-aloitteesta. Kumppanuusaloite on nimeltään ”polttokenno- ja vety-yhteisyritys”, ja se koskee alaa, joka on strategisesti tärkeä energia-alan monipuolistamisen ja energian tulevan saatavuuden kannalta.
3.2.2

ETSK on samaa mieltä komission ja Euroopan parlamentin kanssa siitä, että vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaalien äänestysvilkkautta on pyrittävä lisäämään. Tämä voi onnistua sopimalla viestinnän yhteisistä painopisteistä, kuten komissio on esittänyt. ETSK on valmis osallistumaan yhteisten viestintätavoitteiden määrittelyyn. EU tarvitsee selvän tulevaisuudenvision, jossa on konkreettista sisältöä ja jonka kansalaiset voivat kokea omakseen. Kaikissa EU:n tavoitteissa on otettava huomioon sosiaali- ja työllisyyskysymykset. Tässä ETSK on ihanteellisessa asemassa. Onnistunut viestintä perustuu aina selvään ja tarkasti laadittuun suunnitelmaan, ja sen on hyödytettävä Euroopan unionin kansalaisia. Konkreettisemmalla tasolla ETSK:n jäsenet olisi otettava mukaan avustamaan komission kokeiluluonteisia online-tietoverkkoja koskevassa aloitteessa.
1.1

ETSK on kannattanut uutta yhdennettyä lähestymistapaa sekä monivuotista sykliä lausunnoissaan, jotka se on antanut työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista vuosiksi 2005–2008 (1) sekä useista muista aiheista. Lausunnoissaan komitea on muun muassa huomauttanut, että parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan todellinen kuuleminen ja osallistuminen on taattava työllisyyspolitiikan koordinoinnin kaikissa vaiheissa.
9.8

Yleistä myyntiä koskevan toisen rajoituksen osalta ETSK katsoo, että sen kohteena olevat määrät saattavat olla suurempia kuin aiemmin luultiin, jopa yli 50 000 tonnia. Lisäksi se toteaa, että lannoitevalmistajia edustava EFMA on hyväksynyt 20 prosentin rajan sekoitelannoitteille, joita voitaisiin rikastaa kohtalaisen helposti, kun taas se on ehdottanut 24,5 prosentin rajaa kemiallisesti valmistetuille tuotteille, joiden rikastaminen on paljon vaikeampaa. Ottaen huomioon, että asian käsittely SCEEP:issä jatkuu, tätä ja muita asiaanliittyviä mahdollisuuksia on tarkasteltava perusteellisesti ennen lopullisen päätöksen antamista. On täysin selvää, että terrorismin torjumiseksi eri sidosryhmien eli tässä tapauksessa valmistajien, jakelijoiden, vähittäiskauppiaiden ja suuren yleisön täydellinen yhteisymmärrys ja sitoutuminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta saavutettaisiin todellista edistystä räjähteiden valmistuksessa käytettävien aineiden saatavuuden rajoittamiseksi.
4.3

ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia nimittämään markkinapohjaisia ohjauskeinoja ympäristönsuojeluvälineiksi vain, jos niillä on todellinen ympäristötavoite ja jos tavoite on selkeä. Mainittu eurovinjetti ei täysin vastaa tätä kriteeriä, sillä siihen ei sisällytetä ulkoisia kustannuksia. Eurovinjetissä on ensi sijassa kyse siitä, että infrastruktuuria rahoitetaan julkistalouden ohella muistakin rahoituslähteistä eli että käyttäjät osallistuvat suoraan rahoitukseen. Tällaisella lähestymistavalla on luonnollisesti myös epäsuoria ympäristövaikutuksia, kun käyttäjä esimerkiksi kustannusten noustessa alkaa pohtia, olisiko parempi siirtyä maanteiltä raideliikenteeseen (tai luopua matkasta kokonaan). Mutta vasta sitten, kun (ympäristö)kustannukset, joilla ei tähän mennessä ole ollut ”markkinoita” ja jotka on jätetty huomiotta, sisällytetään hintoihin, tulisi eurovinjettiä pitää ympäristönsuojeluvälineenä.
—

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta sen mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o …”
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 10/58

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 muuttamisesta”

KOM(2007) 368 lopullinen — 2007/0128 COD

(2008/C 10/16)

Neuvosto päätti 26. heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 26. helmikuuta 2004 ja 13. joulukuuta 2006 antamissaan lausunnoissa CESE 308/2004 ja CESE 1571/2006 (1), Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 26.–27. syyskuuta 2007 pitämässään 438. täysistunnossa (syyskuun 26 päivän kokouksessa) äänin 163 ääntä puolesta ja 1 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata mainituissa lausunnoissaan ilmaisemaansa kantaan.

Bryssel 26. syyskuuta 2007 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot aiheista ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikkeiden ravitsemus- ja terveysväittämistä” KOM(2003) 424 lopullinen — 2003/0165 COD (EUVL C 110, 30.4.2004) ja ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikkeiden ravitsemus- ja terveysväittämistä annetun asetuksen (EY) N:o …/… muuttamisesta” KOM(2006) 607 lopullinen — 2006/0195 COD (EUVL C 325, 30.12.2006).
6.1

Sisäistä joustavuutta on käsitelty liian vähän joustoturvasta käydyssä keskustelussa. Sisäinen joustavuus kattaa joustavan työajan ja toiminnallisen joustavuuden, ja se parantaa mukautumiskykyä. Tämä on kysymys, jossa työnantaja- ja työntekijäjärjestöillä on laaja kokemus sellaisten työehtosopimusten laatimisessa, joilla on myönteisiä vaikutuksia. Sisäinen joustavuus voi olla keskeisessä osassa tuottavuuden, innovaatioiden ja kilpailukyvyn lisäämisessä, ja siten edistää Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista. Se voi myös ratkaisevasti parantaa työntekijöiden mahdollisuuksia sovittaa työ paremmin yhteen muiden aktiviteettien ja velvollisuuksien kanssa ja kohentaa työpaikkojen laatua. Molemmissa tapauksissa se voi lisätä vakautta ja ennustettavuutta. Sisäistä joustavuutta ei kuitenkaan saisi olla liikaa, sillä se voi johtaa heikkoihin työoloihin tai epävarmoihin työsuhteisiin ja näin haitata työn ja työn ulkopuolisten aktiviteettien tasapainoa tai jopa vaikuttaa haitallisesti tavaroiden laatuun ja kuluttajille tarjottaviin palveluihin. Siksi tällainen joustavuus on realistista ainoastaan silloin, kun se on työehtosopimusneuvotteluiden tulosta ja kun se toteutetaan sellaisten oikeussäännösten puitteissa, joilla taataan työterveys ja -turvallisuus sekä luodaan työntekijöille vakautta ja turvallisuutta. Tällaisessa oikeudellisessa kontekstissa neuvottelupöydän ääressä sovittu sisäinen joustavuus on toteuttamiskelpoinen toimintamalli, jolla pyritään yhdistämään kilpailukyvyn parantamiseen työsuhteen laadun ja työelämän parantaminen.
6.5.1

Kaikissa ihmisissä on eräänlainen terveysjalanjälki, joka ilmentää sitä, mistä he tulevat ja minkälaisessa sosiaalisessa ympäristössä he elävät. Taloudellisiin syihin perustuvassa maahanmuutossa henkilöt muuttavat yleensä köyhistä maista rikkaisiin, joten osalla näistä maahanmuuttajista on terveysprofiili, joka on yhteydessä köyhyyteen.
2.11

Euroopan komissio tilasi vuonna 2006 tutkimuksen turvallisten pysäköintialueiden verkoston luomisesta Euroopan laajuista tieverkkoa käyttäviä liikenteenharjoittajia varten. Tutkimus valmistui vuoden 2007 alussa (Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network) (3).