EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.04.1996 
KOM(96) 166 lopull. 
/•' 
KERTOMUS YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMAA MATKAILUN EDISTÄMISEKSI 
KOSKEVASTA ARVIOINNISTA 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 92/421/ETY 
(kommission esittämä) 

I JOHDANTO 
1. Yhteisön kolmivuotisessa toimintaohjelmassa matkailun edistämiseksi, josta 
sovittiin 13. heinäkuuta 1992, tunnustettiin matkailun taloudellinen ja 
yhteiskunnallinen merkitys ilmiönä ja esitettiin puitteet, joissa yhteisö voi 
erityisesti avustaa matkailun kehitystä.1 Toimintaohjelmassa matkailun 
edistämiseksi (jatkossa "ohjelma") todetaan yleisesti, että yhteisön toiminnan 
olisi: 
vahvistettava laaja-alaista lähestymistapaa matkailuun sekä yhteisön että 
jäsenvaltioiden politiikassa, 
toteutettava erityistoimenpiteitä ja 
sovitettava yhteen komission eri osastojen toteuttamia toimenpiteitä. 
Ohjelmassa tunnustetaan yhteisön merkitys matkailun laadun ja kilpailukyvyn 
parantamisessa ja se, että yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteisellä lähestymistavalla 
matkailun osalta voitaisiin edistää yhteisön taloudellista ja yhteiskunnallista 
kehitystä laajemminkin. 
2. Tässä asiakirjassa kerrotaan ohjelman arvioinnista. Tämä liittyy päätöksen 6 
artiklaan, jossa määrätään, että komissio toimittaa tällaisen arvioinnin ja ilmoittaa 
siitä neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Päivämäärä, joka 6 artiklassa 
määrättiin tämän kertomuksen antamiselle, oli 30. kesäkuuta 1995. Tätä 
määräaikaa ei ole noudatettu, mutta lisäaika on tehnyt mahdolliseksi arvioida 
ohjelmaa kattavammin kuin olisi ollut mahdollista alkuperäisen aikataulun 
mukaisesti. Tästä viivästymisestä huolimatta ulkopuolinen arvioija pystyi 
antamaan täydellisen arvion vain ohjelman kahden ensimmäisen vuoden 
tuloksista, jotka vastaavat 55 % ohjelman mukaisten rahoitussitoumusten 
kokonaismäärästä. Ohjelman toisena vuonna rahoitetut toimet saatiin yleensä 
päätökseen vasta vuoden 1995 lopulla, ja useimmat vuonna 1995 rahoitetut toimet 
aloitettiin vasta vuoden lopussa. 
3. Tämä asiakirja on vastaus ulkopuolisten konsulttien laatimaan ohjelman 
riippumattomaan arviointiin. Komissio hyväksyi heidän loppukertomuksensa 26. 
helmikuuta 1996. Loppukertomuksen rakenne on seuraava: 
Tiivistelmä havainnoista ja keskeisistä suosituksista 
Osa 1 : Johdanto 
Osa 2: Ohjelman ohjelmamalli 
Osa 3: Toimien tekninen arviointi 
Osa 4: Hallintoon ja toimintaan liittyvät kysymykset 
Osa 5: Sopimusosapuolten antama arviointi 
Liitteet 
4. Komissio vastaa tässä asiakirjassa konsulttien kertomukseen samoissa puitteissa, 
jotka he olivat itse esittäneet kertomuksen ensimmäisessä osassa (tiivistelmä 
Neuvoston päätös 92/421/ETY, EYVL N:o L 23, 13.8.1992 
havainnoista ja keskeisistä suosituksista). Kaikki konsulttien kertomuksen 
keskeisessä osassa yksityiskohtaisesti käsitellyt kohdat ovat myös tässä 
tiivistelmässä ja ne esitetään seuraavassa järjestyksessä: 
ohjelman sisältö (kohta 2-6, s. i) 
matkailuyksikön tehtävä ja sen asettautuminen markkinoille (kohta 7 ja 8, 
s. ii) 
toimintaohjelman 4 artiklan noudattaminen ja tavoitteiden saavuttaminen 
(9-12) 
tekninen arviointi (13-33) 
hallinnollisia j a toimintaan liittyviä kysymyksiä (34-41 ) 
keskeiset suositukset (42-60) 
Tämän asiakirjan osissa II—VII käsitellään siis järjestyksessä kaikki ne 
kysymykset, jotka konsultit ovat ottanut esille kertomuksensa kohdassa 
"tiivistelmä havainnoista ja keskeisistä suosituksista". Jatkossa annetuilla 
viitenumeroilla viitataan konsulttien esittämään tiivistelmään, vaikka 
yksityiskohtaisia havaintoja on myös heidän kertomuksensa loppuosissa. Tätä 
kertomusta täydentää kolme liitettä. Liitteessä 1 annetaan täydentävää tietoa 
ohjelmasta ja sen hallinnosta, liitteessä 2 esitetään kolmivuotisena kautena 
ohjelman mukaisten rahoitussitoumusten erittely eri luokkien mukaisesti ja liite 3 
on konsulttien kertomus. 
Konsultteja ei ollut erityisesti pyydetty tutkimaan syytöksiä, joita on esitetty 
matkailuyksikön asiainhoidosta maaliskuuhun 1994 ulottuvalla ajanjaksolla. 
Komission, tilintarkastustuomioistuimen ja muiden viranomaisten tutkimukset 
ovat yhä käynnissä. Konsultteja pyydettiin kuitenkin ottamaan huomioon 
esitettyjen syytösten ja tutkimusten vaikutus ohjelman toteuttamisen yleiseen 
tehoon. 
II OHJELMAN SISÄLTÖ 
7. Komissio ottaa tyytyväisenä vastaan konsulttien laatiman arvioinnin ja on 
olennaisilta osin samaa mieltä useista siinä käsitellyistä kysymyksistä. Tämä 
koskee erityisesti konsulttien analyysia ohjelman sisällöstä. Kohdissa 2-5 
esitetään päätöksen rakenteellisia heikkouksia, joista aiheutui ongelmia koko 
ohjelman ajan. Heikkouksia ovat esimerkiksi seuraavat: 
i) hajanaiset ja epäyhtenäiset toimenpiteet (ohjelman liitteen mukaisesti); 
ii) päämäärien (tavoitteiden) ja keinojen (toimenpiteiden) välinen sekaannus; 
iii) epäselvyys siitä, miten tietyt toimet edistäisivät laajoja tavoitteita; 
iv) puutteelliset tai päällekkäiset toimenpiteet; 
v) liian vaativat tavoitteet käytettävissä oleviin voimavaroihin nähden; 
vi) jatkuvuuden puute kolmivuotisella kaudella. 
8. Komissio on yleisesti samaa mieltä esitetystä arvostelusta. Komissio pitää 
suunnitelmaa kuitenkin pitkällisen keskustelun tuloksena, johon vaikutti useita 
keskenään kilpailevia näkemyksiä. Matkailupolitiikkaa ei sellaisenaan ole vielä 
olemassa ja EU-tason erityinen "matkailustrategia" on vasta muotoutumassa. 
Jäsenvaltioiden erilaiset näkemykset ja painotukset, matkailuun liittyvien 
erilaisten etunäkökohtien monimuotoisuus, EU:n tasoisten aiempien eritystoimien 
puute, läheisyysperiaate sekä yksimielisyysvaatimus neuvoston toiminnassa 
muokkasivat kaikki ohjelmaa. Komissio on. samaa mieltä siitä, että 
toimenpiteiden kannalta sekä komission että hallintokomitean suorittama 
lisätarkastelu olisi ollut hyödyllistä ennen niiden toteuttamista. Tämä osoittautui 
vaikeaksi ohjelman suhteellisen lyhyen keston sekä ensimmäisenä vuonna 
voimassa olleiden budjettisääntöjen asettamien rajoitusten (eritellyt määrärahat) 
vuoksi. 
Komissio ottaa huomioon kaikki konsulttien havaitsemat näkökohdat laatiessaan 
mahdollisia uusia ohjelmia. Näihin kuuluvat erityisesti: 
tavoitteiden ja toimenpiteiden välinen selkeä ja looginen yhteys; 
rajallinen määrä selkeitä ja keskitettyjä toimenpiteitä; 
realismi käytettävissä oleviin voimavaroihin nähden; 
selkeä lisäarvo jo olemassa oleviin sekä jäsenvaltioiden että komission muiden 
osastojen toteuttamiin toimiin nähden; 
yhteensovittaminen yhteisön muiden toimien kanssa; 
läheisyysperiaatteen kunnioittaminen; 
looginen työohjelma toimien jatkuvuuden varmistamiseksi. 
MHKIHsiWttlÉK^ 
III MATKAILUYKSIKÖN TEHTÄVÄ JA "MARKKINOILLE ASEMOITUMINEN" 
9. Konsulttien kertomuksen kohdassa 7 ja 8 viitataan matkailuyksikön tehtävään ja 
toimeksiantoon. Konsulttien mielestä markkinoille asemoituminen oli 
puutteellista. Komissio on yleisesti samaa mieltä siitä, että tämä tehtävä olisi 
tulevaisuudessa määriteltävä entistä selkeämmin ja keskitetymmin, mutta 
komissio huomauttaa myös, että tehtävä ja toimeksianto riippuvat siitä, mitä 
kussakin päätöksessä sovitaan. Sekä ohjelmasta että matkailun asemaa unionissa 
koskevan vihreän kirjan2 kuulemismenettelystä saadut kokemukset auttavat 
tietenkin aina, kun määritellään tulevaa tehtävää ja tarkoitusta. Konsulttien 
KOM(95) 97, 4.4.1995 
kertomuksessa esitetään joitakin erityisiä vaihtoehtoja niistä tehtävätyypeistä, 
joita matkailuyksiköllä voisi olla. 
Komissio varmistaa, että matkailuyksikkö keskittyy pääasiallisesti erityistehtäväänsä, 
joka on kaikkien matkailuun vaikuttavien yhteisön toimien yhteensovittaminen. Tämä 
saavutetaan 
• kehittämällä edelleen sisäisiä yhteensovittamisjärjestelyjä; 
• aktiivisella yhteistyöllä ja kumppanuussuhteilla jäsenvaltioiden ja 
matkailuteollisuuden kanssa; 
• määrittämällä säännöllisesti erityiskysymyksiä ja järjestämällä niitä käsitteleviä 
kuulemisia. 
IV 4 ARTIKLAN NOUDATTAMINEN JA TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMINEN 
10. Konsulttien tiivistelmän kohdissa 9-12 sanotaan, että tavoitteet (jotka sisältyvät 
suunnitelman 4 artiklaan) ovat korkealla tasolla ja joskus epämääräisiä. Konsultit 
katsovat, että ohjelman 11 toimenpidettä ("toimenpidealueet") ei koskaan 
varsinaisesti kytketty näihin tavoitteisiin, jotka ovat sekä korkealla tasolla että 
liian laajoja. Lisäksi on selvää, että välitavoitteet ja suorituksen mittarit joko 
puuttuivat tai ne oli määritelty huonosti. Komissio on samaa mieltä tästä 
analyysista ja katsoo, että ohjelman luonne teki siitä vaikeasti toteutettavan. 
Konsultit myöntävät, että näiden korkeatasoisten tavoitteiden saavuttaminen ei 
ollut realistisesti mahdollista, kun otetaan huomioon ohjelman voimavarat ja 
puitteet. 
11. Konsultit huomauttavat kuitenkin, että tietyt erityisaloitteet, esimerkiksi tilastoja 
ja yhteensovittamista koskeva työ, olivat menestyksekkäitä ja että tämä menestys 
edisti ohjelmassa ilmaistujen välitavoitteiden saavuttamista. Konsulttien 
toteuttama "ohjelma-analyysi" paljastaa myös, että tavoitteiden ja järjestelyjen 
välillä oli sekaannusta, erityisesti "ylikansallisten toimenpiteiden" kohdalla, jotka 
oli liitteessä ilmaistu toimenpiteenä. Tämä analyysi osoittaa myös tavoitteiden 
jatkuvan arvioinnin merkityksen. Tällaiseen arviointiin kuuluu tavoitteiden 
analysointi siten, että otetaan huomioon tavoitteiden johdonmukaisuus sekä 
niiden yhteys suoritusmittareihin ja tavoitteisiin. Tulevaisuudessa komissio 
toimittaa tällaisen analyysin toistuvasti. 
Saatujen opetusten pohjalta kaikkien tulevien ohjelmien tavoitteet laaditaan seuraavan 
hierarkian mukaisesti: 
pitkän aikavälin tavoitteet; 
keskipitkän aikavälin tavoitteet; 
tehtäviin liittyvät lyhyen aikavälin tavoitteet; 
erityiset suoritustason mittarit, joiden avulla tavoitteiden edistymistä voidaan 
mitata; 
päämäärät, joiden avulla voidaan mitata tavoitteiden todellista saavuttamista. 
V TEKNINEN ARVIOINTI 
12. Konsulttien tiivistelmän kohdissa 13-33 esitetään teknisen arvioinnin tulokset. 
Tähän kuluu arviointi kaikista vuosina 1993 ja 1994 rahoitetuista hankkeista sekä 
kymmenen tapauskohtaista tutkimusta. Konsulttien tekniseltä kannalta tekemät 
keskeiset havainnot ovat: 
i) hankkeiden laatu oli heikko vuonna 1993, mutta se parani huomattavasti 
vuonna 1994; 
ii) toimien vaikutus oli alueellisesti, laajuudeltaan ja ajallisesti rajallinen; 
iii) tilastotyö oli menestyksekästä; 
iv) tutkimukset oli yleensä toteutettu hyvin, mutta niistä puuttui selkeä 
tarveanalyysi; 
v) suunnitelmallinen jatkuvuus hankkeen jälkeen oli usein jätetty huomiotta 
ja näytti siltä, että osa hankkeista oli suunniteltu pitkälti EU:n varojen 
saamiseksi; 
vi) joidenkin hankkeiden kaupallista sovellusta ei oltu ilmeisesti pohdittu 
perinpohjaisesti; 
vii) vammaisiin matkailijoihin liittyvät julkaisut tuottivat erinomaisia tuloksia; 
viii) kulttuurin, teknologian ja koulutusalan kokeiluhankkeet tuottivat 
vaihtelevia tuloksia; 
ix) yhteensovittamistyöllä oli myönteinen vaikutus joidenkin välitavoitteiden 
saavuttamisen kannalta; 
x) pk-yrityksiä ei otettu kaikissa toimissa, esimerkiksi teknologia-alalla, 
riittävästi huomioon. 
Näitä kymmentä kohtaa tarkastellaan jatkossa erikseen. 
13. Komissio luottaa siihen, että konsulttien käyttämillä menetelmillä on saavutettu 
luotettava tekninen arviointi. Komissio myöntää, että hankkeiden laatu oli heikko 
vuonna 1993 ja pitää tervetulleena hankkeiden laadun merkittävää parantumista 
vuosien 1993 ja 1994 välillä. Komissio muistuttaa myös, että konsulttien mukaan 
vuonna 1995 laatu paranee todennäköisesti vielä lisää. Komissio uskoo kuitenkin, 
että konsulttien kertomuksen esitystavassa on useita kohtia, joiden seurauksena 
välittyvä kuva ei aina ole mahdollisimman tarkka. Esimerkiksi taulukossa 3.1 
annetut tiedot (s. 13) eivät vastaa kohdassa 65 esitettyjä havaintoja (s. 17). Tällöin 
väitetään, että hankkeiden laatu oli "heikko tai keskinkertainen", vaikka 
taulukosta 3.1 ilmenee, että näin ei ollut ja että laadultaan hyvien tai erittäin 
hyvien hankkeiden määrä oli merkittävä ja niiden osuus nousi 44 prosenttiin 
vuonna 1994. 
14. Komissio panee merkille konsulttien näkemyksen, jonka mukaan toimien vaikutus 
oli alueellisesti, laajuudeltaan ja ajallisesti rajallinen, ja hyväksyy periaatteen, 
jonka mukaan olisi suotavaa toteuttaa pienempi määrä laajempia toimia. Konsultit 
kuitenkin esittävät, että sitoumusten määrä oli liian suuri suhteessa yksikön 
kokoon, ja tällöin jää huomiotta se, että monet sitoumukset liittyivät samaan 
aiheeseen ja niissä käytettiin standardoituja sopimuksia, jolloin eri hankkeiden 
hallinnon osuus pieneni niiden samankaltaisuuden vuoksi. Esimerkiksi vuonna 
1994 tehdyistä 75 sitoumuksesta 40 liittyy tilastoihin, ja monet näistä tehtiin 
samanlaisissa olosuhteissa eri jäsenvaltioiden kanssa. 
15. Konsultit huomauttavat myös kohdassa 15, että toimet olivat liian pieniä 
merkittävän vaikutuksen saavuttamiseksi. Ehdotusta ei kuitenkaan anneta siitä, 
millaisella rahoituksen tasolla toimet muuttuisivat "merkittäviksi". Tämän jälkeen 
edellinen huomautus osittain kielletään, kun tunnustetaan, että osa pienistä 
toimista on ollut menestyksekkäitä ja kustannuksiltaan tehokkaita. Komissio 
pitääkin tätä väitettä melko yksinkertaistavana (kun otetaan huomioon, kuinka 
monet muuttujat voivat vaikuttaa hankkeen tehokkuuteen) ja uskoo, että 
tietynlaiset pienet toimet voivat olla hyvinkin tehokkaita kerrannaisvaikutusten 
ansiosta. 
16. Komissio panee merkille konsulttien arvion, jonka mukaan tilastotyö on ollut 
menestyksekästä. Tämä työ, jota on toteutettu teollisuuden kanssa solmittujen 
kumppanuussuhteiden kautta, on tuottanut sopimuksen direktiivistä, joka koskee 
vertailukelpoisten tietojen keruuta jäsenvaltioiden tasolla kaikkialla ETA-maiden 
alueella3. Tämän yleisesti tunnustetun tarpeen täyttäminen on ollut merkittävä 
saavutus. Aihetta koskeva lisätyö jatkuu lähivuosien ajan. 
17. Konsultit huomauttavat, että tutkimukset oli yleensä toteutettu hyvin, mutta niistä 
puuttui selkeä tarveanalyysi. (Tässä yhteydessä "tutkimuksilla" tarkoitetaan 
komission 100-prosenttisesti rahoittamaa tutkimustyötä.) Komissio myöntää, että 
näin oli joissain tapauksissa ja että tämä johtui osittain ohjelman puutteista, joita 
on jo käsitelty. Lisäksi konsulttien kertomuksessa myönnetään, että 
hallintokomitea on hyväksynyt tai ehdottanut tutkimuksia ja että niistä on yleensä 
keskusteltu alan edustajien kanssa. Vuoden 1994 jälkeen tutkimusten ehdotus- ja 
valintamenettelyä on muutettu siten, että ainostaan sellaiset tutkimukset, jotka 
perustuvat selkeään vaatimusten ja tuotosten arviointiin, on toteutettu. 
Neuvoston direktiivi 95/57/ETY, 23.11.1995; EYVL N:o L 291, 6.12.1995 
18. Konsultit huomauttavat, että suunnitelmallinen jatkuvuus hankkeen jälkeen 
puuttui joistain hankkeista. Komissio haluaa esittää seuraavat näkökohdat: 
hankkeet, jotka ovat tyypiltään pyydetyn kaltaisia, ovat yleensä 
luonteeltaan esitteleviä ja niiden tavoitteena on kannustaa muita 
samanlaiseen työhön. Pitäisi kuitenkin olla mahdollista muuttaa ne 
pidemmän aikavälin toimiksi; 
innovatiiviset hankkeet epäonnistuvat luonteensa vuoksi 
todennäköisemmin kuin muut toimintamuodot; 
monet hankkeiden vaikutuksista ilmenevät vasta keskipitkällä aikavälillä, 
ja tämän vuoksi ne ovat jääneet huomiotta arvioinnissa, jossa tutkittiin 
ainoastaan suoraan mitattavia tuotoksia; 
usein vaikutukset riippuvat tehokkaasta tiedotustoiminnasta, jota 
jatketaan. 
Tästä huolimatta komissio pitää tietenkin tärkeänä, että varmistetaan taloudellisen 
tuen mahdollisimman tehokas vaikutus. Vuonna 1995 tämä kysymys on otettu 
esiin useissa hankkeissa ja valittujen hankkeiden laatu on parantunut tarkistettujen 
valintamenettelyjen ansiosta. Konsultit huomauttavat, että viitejulkaisut ovat ehkä 
vanhentuneet nopeasti, ja komissio on samaa mieltä siitä, että julkaisujen pitäisi 
olla luonnostaan kestäviä. Konsultit arvioivat myös, että osa hankkeista on 
nähtävästi suunniteltu EU:n varojen "saamiseksi". Tällä viitataan pieneen 
joukkoon vuonna 1993 valittuja hankkeita, jotka myöhemmin osoittautuivat 
laadultaan huonoiksi. Komissio on tästä samaa mieltä ja haluaa ilmoittaa, että 
lopullisia maksuja ei ole suoritettu millekään näistä hankkeista, jotka edellyttävät 
vielä lisäarviointia. 
19. Konsultit huomauttavat, että joidenkin toimien kaupallista sovellusta ei ole täysin 
pohdittu. Aiemmin kohdassa 18 konsultit jakavat toimet niihin, joilla edistetään 
"eurooppalaisia" käsitteitä, ja niihin, jotka ovat "kaupallisesti kiinnostavia". 
Komissio on samaa mieltä siitä, että kaupallinen hyödyntäminen voi olla 
toivottavaa, mutta se ei katso, että tämä olisi ollut ohjelman keskeinen tavoite. 
Nimenomaan verkostot ja muut tiedonvaihtoa ja parempaa tietämistä edistävät 
tavoitteet ovat ensiarvoisen tärkeitä eikä niitä aina voida välittömästi hyödyntää 
kaupallisesti. Tarkat Euroopan laajuiset tilastot ja eritystutkimukset ovat 
kysymyksiä, jotka muodostavat ennakkoedellytykset teollisuuden menestykselle. 
Julkisella alalla on selkeä tehtävä joillakin alueilla, esimerkiksi 
ympäristökysymyksissä, joissa tukien käyttö julkisen edun turvaamiseksi on 
yleisesti hyväksyttyä. 
20. Komissio panee merkille, että vammaisiin matkailijoihin liittyvät julkaisut 
tuottivat erinomaisia tuloksia. Komissio haluaa lisätä tähän, että myös useilla 
muilla aloitteilla, esimerkiksi matkailu ja ympäristö -palkinnolla, sekä muiden 
osastojen kanssa tehdyllä yhteensovittamisella luotiin merkittävä ja myönteinen 
vaikutus. 
21. Konsultit toteavat, että kulttuurin, teknologian ja koulutusalan kokeiluhankkeet 
tuottivat vaihtelevia tuloksia. Suurin osa hankkeista oli näillä toiminta-aloilla, ja 
ne vastasivat huomattavasta osuudesta menoja, joita koskevat yksityiskohtaiset 
tiedot ovat liitteessä 2. Komissio haluaisi kuitenkin kyseenalaistaa kertomuksen 
keskeisessä osassa esitetyn konsulttien näkemyksen, jonka mukaan kulttuurialan 
hankkeet ovat vähentäneet tai ohjanneet toisaalle muilta aloilta tulevaa kysyntää. 
Tällaista väitettä ei tällä hetkellä voida esittää kovin suurella tarkkuudella, ja 
saattaa olla, että tällöin jää huomiotta markkinoiden yleinen kasvu ja 
markkinarakojen kasvu. Konsultit huomauttavat, että joillakin teknologia-alan 
hankkeilla on ollut myönteinen vaikutus uuden teknologian soveltamisen 
nopeuttamisessa. Konsultit esittävät huomioita Keski- ja Itä-Euroopassa 
toteutetuista "kertaluonteisista" koulutustoimista (27) ja myöntävät, että ne ovat 
saattaneet olla tehokkaita, mutta pitävät niitä varsin erillisinä. Tästä huolimatta 
komissio pitää tällaista koulutustoimintaa hyödyllisenä ja katsoo, että riittävän 
kattavuuden saavuttaminen muilla samankaltaisilla alueilla on yhtä merkittävää 
kuin seurantatoimien toteuttaminen alueilla, joissa koulutusta on jo annettu. 
Komissio myöntää kuitenkin, että levittämiseen, hankkeen jälkeen tapahtuvaan 
seurantatyöhön ja pitkän aikavälin vaikutuksiin liittyy kysymyksiä, joita on vielä 
tutkittava. Tulosten levittämisen jatkaminen ja kumppanuussuhteiden 
ylläpitäminen, mikäli mahdollista, luo julkisuutta ja rohkaisee seurantatoimiin. 
22. Komission muun politiikan yhteensovittaminen matkailutavoitteiden kanssa 
muodostaa alueen, josta annetaan myönteinen arvio (ks. kohta 11). Monet ovat 
pitäneet tätä työtä ohjelman tärkeimpänä kysymyksenä. Tämän laajakantoisen 
tehtävän tulokset ovat olleet vaihtelevia, mutta erityisaloitteet kuten matkailuun 
vaikuttavia kysymyksiä käsittelevät kertomukset4 sekä joukko muiden osastojen 
kanssa solmittuja kumppanuussuhteita ovat olleet erityisen menestyksekkäitä. 
Esimerkki tästä on yhteensovittava ryhmä, joka käsittelee sellaisten ihmisten 
matkailua, joilla on erityistarpeita. Tämä ryhmä on toiminut yhdyssiteenä 
ohjelman ja Helios II -ohjelman välillä. Muut yhteisön luomat ohjelmat ovat alue, 
jolla komission on vielä tehostettava matkailuyksikön välitöntä vaikutusta, koska 
näihin ohjelmiin sisältyy usein merkittävä matkailun osuus. Parantaakseen 
yhteensovittamista komissio järjestää nykyään alan edustajien kanssa entistä 
tarkemmin kohdistettuja ja tiettyä aihetta käsitteleviä kokouksia, joissa politiikan 
vaikutuksia voidaan käsitellä yhdessä tästä vastaavien osastojen ja 
riippumattomien asiantuntijoiden kanssa. 
23. Konsultit huomauttavat kohdassa 33, että yksi puutteellisesti käsitellyistä 
kysymyksistä oli teknologiahankkeiden ja muiden toimien merkitys pk-yritysten 
kannalta. Komissio myöntää, että matkailualan pk-yritykset eivät ole olleet 
erityisen ehdotuspyynnön kohteena, mutta haluaa muistuttaa, että jonkin verran on 
tehty työtä, esimerkiksi "voiton hallinta pienissä ja keskisuurissa matkailualan 
yrityksissä", jonka avulla on pyritty tarkastelemaan teknologian sovellusten 
käyttömahdollisuuksia pk-yrityksissä. 
KOM(94) 74, 6.4.1994 ja KOM(96) 29, 5.2.1996 
24. Kolmansissa maissa tapahtuvan edistämisen yksi keskeinen toimi aloitettiin 
vuonna 1993 ja sen kustannukset olivat 1 miljoona ecua. Toiminta koostui 
Euroopan imagon rakentamisesta ja julkisuuskampanjasta. Perusajatuksena oli 
esitellä useita yhteisiä Euroopan teemoja yhden kattorakenteen alla. Hanke kärsi 
puutteellisesta yhteensovittamisesta muiden käynnissä olevien kampanjoiden 
kanssa, joita hoitaa Euroopan matkailukomissio (ETC), erilaisten kansallisten 
matkailujärjestojen (NTO) edustusjärjestö. Vaikka työn tekninen laatu oli hyvä, 
suorilla vastauksilla mitattu rahalle saatu vastine oli heikko. Tämä johtui suurelta 
osin ulkopuolisen taloudellisen tuen puuttumisesta. Ulkopuolista tukea oli 
ennakoitu alkuperäisessä ehdotuksessa, mutta sitä ei onnistuttu hankkimaan. 
Toinen toimi oli vuonna 1994 yhteisesti rahoitettu markkinointikokeilu. Kokeilu 
koostui Euroopan ulkopuolisten keskeisten ja muotoutumassa olevien 
markkinoiden vaatimuksia koskevasta tutkimuksesta, ja konsultit tunnustavat, että 
se toi hyödyllisen lisän tämän alan nykyiseen tietämykseen. Kolmas toimi oli 
lokakuussa 1995 julkaistu ehdotuspyyntö, joka liittyi Japanissa tapahtuvaan 
edistämistoimintaan. Oli toivottu, että tarvittavat varat voitaisiin siirtää ohjelman 
yleisestä budjettikohdasta tai että toiminta voitaisiin rahoittaa vuoden 1996 
varoista. Lopulta kumpikaan näistä vaihtoehdoista ei ollut mahdollinen, eikä 
kampanjaa toteutettu, vaikka tarvittava ulkopuolinen rahoitus oli jo turvattu. 
Kaikki konsulttien esittämät matkailun edistämistoimintaa koskevat suositukset 
otetaan huomioon tulevissa toimissa. 
Yhteenvetona komissio: 
• pitää tervetulleena huomiota, jonka mukaan hankkeiden laatu parani 
merkittävästi ohjelman aikana; 
• myöntää, että pienempi hankkeiden lukumäärä on hyvä periaate; 
• myöntää, että kaikissa tulevissa toimissa olisi otettava paremmin huomioon 
tarvetutkimusten, hankkeiden kestävyyden ja kaupallisen hyödyntämisen 
analyysi; 
• ottaa huomioon havainnot, jotka koskevat teknologia-, koulutus- ja 
kulttuurihankkeita, jotta varmistettaisiin niiden entistä tuntuvampi vaikutus ja 
niistä saatava lisäarvo kaikissa tulevaisuudessa toteutettavissa erityistoimissa; 
• jatkaa hankeaineiston levittämistyötä; 
• on jo perinyt tai aikoo periä takaisin tietyille hankkeille maksettuja varoja. 
VI HALLINTOON JA TOIMINTAAN LIITTYVIÄ KYSYMYKSIÄ 
25. Pääosasto XXIII:n suorittaman yksikön toimintaa koskevan tutkimuksen sekä tätä 
seuranneen, varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston suorittaman sisäisen 
tarkastuksen jälkeen matkailuyksikön päällikkö siirrettiin maaliskuussa 1994 pois 
pääosasto XXIII :sta toiselle osastolle ja pidätettiin tämän jälkeen 
virantoimituksesta. Heinäkuussa 1994 myös eräs määräaikainen virkamies 
pidätettiin virantoimituksesta. Komission petostentorjuntaosaston lisätutkimusten 
jälkeen nämä asiat annettiin viranomaisten käsiteltäviksi useissa jäsenvaltioissa. 
Viranomaiset tutkivat parhaillaan petossyytteitä. Näillä toimilla oli huomattava 
10 
merkitys sekä ohjelman jäljellä olevan ajan hallinnon että joidenkin vuonna 1993 
aloitettujen toimien laadun osalta. 
26. Konsulttien kertomuksen tiivistelmässä kohdissa 34-41 esitellään hallintoa 
koskevan arvioinnin tulokset. Siitä käyvät ilmi seuraavat seikat: 
i) hallinnolliset järjestelyt ja menettelytavat olivat heikkoja ohjelman alussa, 
mutta ne ovat parantuneet merkittävästi; 
ii) hallinnollinen taakka on epäsuotuisa suhteessa välittömiin tehtäviin kuten 
hankkeiden valvontaan jne; 
iii) pääosasto XXIII :n viestintäkanavat ovat pitkiä ja hitaita; 
iv) henkilöstön vaihtuvuus on ollut suuri, matkailualan asiantuntemus on ollut 
puutteellista ja henkilöstön koulutus sekä taloushallinnon tuntemus 
heikkoa; 
v) suunnitelman toteuttamiseen käytetyt menettelyt olivat voimavaroihin 
nähden liian raskaita; 
vi) taloushallinto oli heikkoa ohjelman ensimmäisen osan aikana, mutta se on 
parantunut. 
Komissio on samaa mieltä näistä tuloksista ja haluaa lisätä, että moniin näistä 
kysymyksistä on nyt vastattu. Ohjelman ensimmäisen osan tapahtumat loivat 
merkittäviä toimintavaikeuksia myös loppukaudelle. 
27. Heikkojen hallinnollisten järjestelyjen ja menettelyjen osalta konsultit toteavat, 
että komission toteuttamat toimet ovat varmistaneet tilanteen parantumisen. 
Tähän kuuluu seuraavien seikkojen tarkasteluja vahvistaminen: 
tarj ous- j a ehdotuspyyntöj en määrittelyt; 
standardoidut sopimukset ja ilmoituslomakkeet; 
sekä tutkimusten että kokeiluhankkeiden valintamenettelyt; 
tarkkailujärjestelmät; 
hankkeen j älkeisen arvioinnin j ärj estelmät; 
maksujen valvontajärjestelmät. 
28. Näiden muutosten ansiosta toimintajärjestelmä on parantunut huomattavasti. 
Lisäksi puhtaasti hallinnollista taakkaa on osittain pienennetty ja käynnissä on 
lisätarkastelu, jonka seurauksena vastaavat virkamiehet voivat käyttää suuremman 
osan ajastaan hankkeen välittömään hallintoon. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat: 
komission ulkopuolisen käyttöoppaan laatiminen hankkeiden johtajille; 
sisäisen ohjeiston laatiminen yksikön sisällä toimiville vastaaville 
virkamiehille; 
ulkoisia konsultteja koskevan rekisterin saattaminen ajan tasalle ja sen 
parantaminen; 
tietokantojen ja muiden tietokonepohjaisten järjestelmien luominen 
arkistointia jne. varten. 
11 
29. Konsultit huomauttavat kohdassa 37, että pääosasto XXIILn viestintäkanavat ovat 
pitkiä ja hitaita. Kysymykseen on äskettäin vastattu hyväksymällä uusi 
organisaatiorakenne, johon on tehty useita suuria muutoksia. Näihin kuuluvat 
taloushallinnon vahvistaminen pääosaston tasolla erillisenä yksikkönä, jonka 
tehtäviin kuuluvat budjetin valvonta ja sisäinen valvonta. Toinen uusi yksikkö on 
vastuussa oikeudellisista kysymyksistä ja sopimuksista. Myös itse 
matkailuyksikköön tehdään rakenteellisia muutoksia. 
30. Kohdassa 38 konsultit nimeävät ongelmiksi henkilöstön suuren vaihtuvuuden, 
matkailualan asiantuntemuksen puutteen, henkilöstön heikon koulutuksen sekä 
taloushallinnon heikon tuntemuksen. Osa näistä ongelmista syntyi tai ne 
kasautuivat ohjelman ensimmäisellä kaudella. Yksikkö on parantanut 
henkilöstörakennettaan siten, että virkamiesten joukkoa täydentävien 
matkailualan kansallisten asiantuntijoiden osuus on kasvanut. Henkilöstön 
koulutustarpeita tarkastellaan jatkuvasti. 
31. Ohjelman toteuttamiseksi käytettyjen raskaiden menettelyjen osalta yksikkö 
tarkastelee parhaillaan vaihtoehtoja hallinnollisen työn sopeuttamiseksi siten, että 
tuotosten laatu sekä kustannusten ja hyödyn suhde edelleen paranevat samalla, 
kun varmistetaan komission yleisten menettelytapojen noudattaminen. Edellä 
mainituista komission toteuttamista toimista ilmenee, että ohjelman ensimmäisen 
osan aikana heikko taloushallinto on nyt merkittävästi parantunut. 
Yhteenvetona voidaan todeta, että hallinnollisiin kysymyksiin tehtyihin muutoksiin 
kuuluvat: 
• hankkeiden valinnan kaikkiin kysymyksiin liittyvien menettelytapojen 
vahvistaminen; 
tarkkailu-, valvonta- ja arviointij ärj estelmien parantaminen; 
organisaation uusi rakenne, johon kuuluu uusia budjetin valvonnasta ja 
sopimuskysymyksistä vastaavia yksiköitä; 
kansallisten matkailuasiantuntij öiden kanssa työskentelevien virkamiesten 
entistä suurempi osuus, 
VII KESKEISET SUOSITUKSET 
32. Keskeiset suositukset ovat kohdissa 42-60. Konsultit huomauttavat, että monien 
esitettyjen suositusten osalta toimia on jo toteutettu. Koska komissio on jo 
vastannut moniin näistä kohdista, tässä osassa käsitellään vain niitä alueita, joita 
ei vielä ole kosketeltu. Nämä alueet ovat: 
12 
i) entistä laajemman kumppanuuden tarve ja tarve järjestää kokouksia 
erityiskysymyksistä; 
ii) tulosten levittäminen jo olemassa olevien komiteoiden kautta; 
iii) riippumattomien asiantuntijoiden toteuttama tarpeiden tunnistaminen; 
iv) suoritusmittareiden entistä laajempi käyttö; 
v) entistä suurempi vapaus tietyillä toiminta-alueilla; 
vi) suunnitelman vuosikierto; 
vii) vuoden 1995 painopisteet; 
viii) tulevien matkailuohjelmien suuntaviivat. 
33. Komissio on jo vuonna 1995 kehittänyt edelleen kysymystä ulkopuolisten 
organisaatioiden kanssa solmittavasta kumppanuudesta. Komissio myöntää, että 
teollisuuden kanssa tehdyt järjestelyt eivät ole vielä ihanteellisia, ja se jatkaa työtä 
eri eturyhmien kanssa, jotta näiden suhteiden parantuminen voitaisiin varmistaa. 
Tiivis kumppanuussuhde teollisuuden kanssa on kaikkien tulevien ohjelmien 
keskeinen osa. 
34. Samoin on jo edistetty joitakin konsulttien kertomuksessa mainittuja tapoja 
yhteistyön lisäämiseksi. Komissio on samaa mieltä siitä, että keskeinen lisäarvo 
koituu tulosten levittämisestä. Komissio tutkii eri komiteoiden kanssa parhaita 
keinoja tämän toteuttamiseksi. Komiteat antavat jatkossakin neuvoja yksikölle 
tarpeiden tunnistamisesta ja varmistavat, että EU:n rahoitus ei johda nykyisten 
toimien moninkertaistumiseen. Muita asiantuntijoita kuullaan edelleen 
pienempien teknisten työryhmien kautta. Komissio on täysin samaa mieltä 
suoritusmittareiden ja tavoitteiden entistä laajemmasta käytöstä ja se ottaa nämä 
osaksi kaikkia tulevia ohjelmia. 
35. Yksikön entistä suurempi vapaus joillakin toiminta-alueilla on kysymys, jota 
tarkastellaan, kun uusi organisaatiorakenne on käytössä. Komissio on yleisesti 
samaa mieltä siitä, että puhtaasti toimintaan liittyviä kysymykset olisi käsiteltävä 
yksikön tasolla, mikäli tämä on mahdollista. Ohjelman vuosikiertoa koskevaa 
kysymystä on käsitelty vuonna 1995. Hankkeet ovat nyt pidempiä - jopa kolmen 
vuoden pituisia, ja tätä lähestymistapaa käytetään myös tulevaisuudessa. Vuoden 
1996 painopisteitä koskevat konsulttien ehdotukset (kohta 59) on jo toteutettu. 
Tulevien matkailuohjelmien suuntaviivat (kohta 60) on otettu huomioon 
laadittaessa ehdotusta uudeksi ohjelmaksi. 
13 
Tiivistetysti komissio: 
• haluaa vahvistaa kumppanuuttaan matkailuteollisuuden kanssa; 
• tarkastelee asianomaisten elinten kanssa, miten tietoa voidaan levittää ja 
hankkeista tiedottaa sekä miten matkailuteollisuus saa tästä entistä enemmän 
käytännön hyötyä; 
• varmistaa, että tutkimusten ja muun työn tarpeellisuus arvioidaan kattavasti 
ennen pyynnön yksityiskohtien julkaisua; 
• tutkii parhaillaan, miten yksikkö voisi toimia tehokkaammin organisaation 
uuden rakenteen tarjoamissa puitteissa. 
VII PÄÄTELMÄT 
36. Yleisesti komissio on samaa mieltä ja esitetystä arvostelusta huolimatta pitää 
konsulttien kertomusta tervetulleena. EU-tason matkailun monimuotoisuus sekä 
jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin jäsenten hyvinkin erilaiset näkemykset 
tämän alan politiikan parhaasta kehittämisestä tekivät ohjelman 
johdonmukaisuuden säilyttämisen vaikeaksi. Tämä heijastuu erityisesti ohjelman 
liitteessä, joka on monitahoinen ja kunnianhimoinen, erityisesti suhteessa 
käytettävissä olevaan budjettiin. 
37. Ohjelman perusajatuksena oli ensinnäkin saavuttaa teollisuuden entistä parempi 
yhteensovittaminen ja tuntemus sekä toiseksi edistää innovaatiota, luoda 
lisätoimintaa ja rohkaista tiedonvaihtoa ja kokemusten siirtoa. Innovaatio ja 
kokemusten siirto saavutettiin pääasiassa yhteisesti rahoitetuilla kokeiluhankkeilla 
(joihin osallistui aina vähintään kaksi muunmaalaista kumppania, yleensä 
useampia) sekä verkostojen luonnilla. Kokeiluhankkeiden tulosten levittämistä 
koskeva työ jatkuu ja verkostojen ylläpidolla rohkaistaan parhaiden käytäntöjen 
toistamista, kokemuksen siirtoa sekä yhteensovitettuja ponnisteluja kaikkialla 
yhteisössä. 
38. Toteutettujen toimien tekninen laatu ei aina ollut hyvä. Arvioijan mukaan 
tarvitaan pienempi määrä laajempia hankkeita, jotka täyttävät todetun tarpeen. 
Tämä lisäisi käytettyjen varojen teknistä ja poliittista vaikutusta ja vähentäisi 
hallintomenoja yksikön tasolla. Ohjelman ensimmäisten 18 kuukauden aikana 
vallinneet poikkeukselliset olosuhteet, joiden tuloksena matkailuyksikön 
henkilöstössä tapahtui vaihdoksia, ovat epäilemättä vaikuttaneet ohjelman 
kokonaissuoritukseen. Tämä ilmenee joidenkin hankkeiden heikkoina tuloksina. 
Vuosina 1994 ja 1995 tehdyillä parannuksilla on ollut myönteinen vaikutus. 
39. Muut ohjelman aikana käynnistetyt aloitteet, kuten vihreä kirja unionin tehtävästä 
matkailun alalla sekä useat hallitusten väliset matkailukokoukset edistivät 
14 
nimenomaan matkailua koskevaa laaja-alaista kuulemista. Näiden aloitteiden 
tuloksena saatu enemmistön päätelmä olikin, että yksimielisyys vallitsee siitä, että 
on suotavaa varmistaa yhteisön toiminnan jatkuminen matkailualalla, tämän 
toiminnan järkiperäistäminen ja mahdollinen syventäminenkin. 
40. Komissio uskoo, että kokeiluluonteisenakin ohjelma loi puitteet, joissa käytännön 
toimet voivat olla hyödyllisiä. Ohjelmalla on onnistuttu luomaan yhteyksiä 
komission osastojen, jäsenvaltioiden sekä muiden alueellisten ja alakohtaisten 
eturyhmien välille. Sen kautta on myös tarjottu perusta, jolta teollisuuden 
kumppanuussuhteet voivat lisääntyä ja edelleen kehittyä. Matkailua tukevan 
vankan ja tehokkaan politiikan kehittäminen on haastava tehtävä. Matkailun 
monimuotoisuus, sen luonne ja sen valtavat mahdollisuudet edellyttävät 
soveltuvia toimia useilla tasoilla: paikallisella, alueellisella, kansallisella ja myös 
Euroopan tasolla. Vain yhtenäisin ja toisiaan täydentävin ponnistuksin voidaan 
varmistaa matkailuteollisuuden kilpailukyky, korkea laatuja kestävyys. 
41. Tämä kertomus on osoittanut, että yhteisön toimintasuunnitelmassa matkailun 
tukemiseksi oli sekä heikkouksia että myönteisiä vaikutuksia. Se on luonut 
hyödyllisen perustan, joka osoittaa, miten tällaisella toiminnalla voidaan avustaa 
merkittävää teollisuuden alaa. Tämän vuoksi komissio jättää tämän kertomuksen 
yhteydessä ehdotuksen ensimmäiseksi monivuotiseksi ohjelmaksi matkailun 
edistämiseksi. 
15 
LIITE I 
Yhteisön toimintaohjelma matkailun edistämiseksi: taustaa 
AI. Ennen neuvoston 13. heinäkuuta 1992 tekemää päätöstä matkailuun liittyvät 
hallinnolliset menettelyt perustuivat neuvoston 22. joulukuuta 1986 tekemään 
päätökseen, jolla luotiin matkailualan kuulemis- ja yhteistoimintamenettely, 
erityisesti jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea.5 Tämä 
komitea on edelleen olemassa ja se toimi samanaikaisesti toimintaohjelman 
mukaisesti perustetun hallintokomitean kanssa. 
A2. Ohjelman toiminta alkoi 1. tammikuuta 1993, sen kesto oli kolme vuotta ja 
ehdotettu talousarvio 18 miljoonaa ecua. Toteutettavien toimenpiteiden oli oltava 
läheisyysperiaatteen mukaisia ja niiden oli edettävä 4 artiklassa määriteltyjen 
perusteiden mukaisesti. Matkailun monitahoisen luonteen vuoksi ohjelma koski 
yleisesti alan laaja-alaisten piirteiden vahvistamista sekä yhteensovittamisen 
parantamista komission kanssa. Tämän vuoksi ohjelmassa viitattiin erityisesti 
vaatimukseen, jonka mukaan vuosittain oli annettava kertomus, jossa arvioitiin 
matkailuun vaikuttavaa yhteisön toimintaa ja painotettiin muiden tähän liittyvien 
toimien tärkeyttä. Ohjelman liitteenä oli myös 11 toimenpidettä, joilla määriteltiin 
joukko ensisijaisia aloja. Nämä puolestaan jakautuivat osiin, joissa määriteltiin 
erityistoimet. Liitteessä määriteltiin myös se osuus toimista, joka oli toteutettava 
vuonna 1993. 
A3. Yhteenvetona voidaan todeta, että ohjelman ensisijainen tavoite oli edistää alan 
kehitystä rohkaisemalla ja vahvistamalla matkailuun vaikuttavien yhteisön 
toimien yhteensovittamista siten, että toteutettiin joukko erityisiä toimenpiteitä. 
Toimenpiteitä toteutettiin rohkaisemalla yhtenäistä toimintaa, jonka oli oltava 
kansalliset rajat ylittävää, lisäarvoa tuovaa, innovatiivista ja läheisyysperiaatetta 
kunnioittavaa. Toimia oli edistettävä siten, että noudatetaan kokeiluhankkeiden, 
tutkimusten, julkaisujen ja muiden soveltuvien menetelmien avulla saatuja 
perusteita. 
Hallinnolliset järjestelyt 
A4. Neuvoston päätöksessä määrättiin, että ohjelman toteuttamisessa komissiota 
avustaa jäsenvaltioiden edustajista koostuva hallintokomitea. Komitea sopi 
ensisijaisista toimista, antoi lausuntonsa vuosittaisesta työohjelmasta ja ohjasi 
erityistoimia. Hallintokomitea kokoontui ensimmäisen kerran joulukuussa 1992 ja 
sen jälkeen 10 kertaa ohjelman kolmivuotisen kauden aikana (kahdesti vuonna 
1993, neljä kertaa kahtena muuna vuonna). 
A5. Tammikuussa 1994 komitean jäsenyyttä laajennettiin kattamaan Euroopan 
talousalueen maat, joihin kuuluvat Itävalta, Suomi, Islanti, Norja ja Ruotsi. Näistä 
valtioista kolme (Itävalta, Suomi ja Ruotsi) tuli unionin jäseneksi tammikuussa 
1995 ja tuolloin myös Liechtensteinista tuli komitean jäsen. 
Neuvoston päätös 86/664/ETY, EYVL N:o L 384, 31.12.1986 
16 
A6. Ennen ohjelmaa oli vuonna 1986 neuvoston päätöksellä perustettu 
jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea. Hallintokomitea ja 
neuvoa-antava komitea kokoontuivat usein peräkkäin ja näitä kokouksia seurasi 
usein matkailualan edustajien tapaamisia. Komissio järjesti myös erillisiä 
tapaamisia yksityisten matkailualan edustajien kanssa. Jäsenvaltioiden edustajat 
kutsuttiin yleensä osallistumaan näihin tapaamisiin tarkkailijoina. 
A7. Ohjelmaa toteutettiin vuosittaisten työohjelmien kautta, jotka perustuivat 
ohjelman liitteessä lueteltuihin toimiin ja jotka hallintokomitea oli hyväksynyt. 
Varoja käytettiin useilla eri tavoilla. Näihin kuului tavallisesti tarjouspyyntöjen 
julkaiseminen (pääasiassa niistä tutkimuksista ja muista toimista, joihin 
myönnettiin 100% rahoitus) ja ehdotuspyyntöjen julkaiseminen (yhdessä 
rahoitetuista kokeiluhankkeista, joissa oli yhteisön osuus). Lisäksi hankkeita 
tuettiin vastuussa olevan pääosaston tukikomitean kautta, ja erityistapauksissa 
varoja myönnettiin suorien yhteyksien kautta. Hankkeiden valintamenettelyt 
hoidettiin pääosin matkailuyksikössä, ja muita osastoja pyydettiin tarvittaessa 
osallistumaan. Lähes aina komission osastot olivat yksinään vastuussa tehdyistä 
valinnoista. Yhteensovittamista edistämään suunniteltuihin järjestelyihin kuului 
osastojen välisen ryhmän perustaminen, joka kokoontui yhdeksän kertaa (kahdesti 
vuonna 1993, kolme kertaa 1994 ja neljä kertaa 1995) ja erityisten teknisten 
kokousten kehittäminen, joihin osallistuivat sekä neuvoa-antava komitea että 
matkailuala. 
Henkilöstö- ja taloudelliset voimavarat 
A8. Matkailuyksikön palkatun henkilöstön määrä oli keskimäärin 16 henkeä, joista 11 
oli A-palkkaluokassa. Pysyvän henkilöstön suhde henkilöstön kokonaismäärään 
oli 5:17 ohjelman alussa ja se nousi 11:17 vuoden 1995 loppuun mennessä. 
Henkilöstön vaihtuvuus oli 86 %. Yksikkö sai ajoittain tukea pääosaston muulta 
henkilöstöltä, ja tarvittaessa sikäli kun se oli mahdollista yksikkö hyödynsi sekä 
pääosaston että muun komission hallinnollisia ja teknisiä palveluita. 
A9. Taloudelliset voimavarat lisääntyivät alkuperäisen budjettiarvion 18 miljoonasta 
ecusta 21,71 miljoonan ecun kokonaismäärään. Tämä johtui budjettivarojen 
3 miljoonan ecun lisäyksestä vuonna 1995 ja ETA:n jäsenvaltioiden mukaan 
tulosta, mikä toi 566 400 ecua vuonna 1994 ja 141 300 ecua vuonna 1995. 
Rahoitussitoumuksien loppusummaksi tuli 19,75 miljoonaa ecua. Sitoumuksissa 
oli 1,9 miljoonan ecun alijäämä (alunperin määrätty Japanissa tapahtuviin 
matkailun edistämistoimiin). 
Toteutettu työ 
AIO. Ohjelma voidaan jakaa toimiin, jotka koskivat matkailuun vaikuttavien yhteisön 
toimien yhteensovittamista, sekä toimiin, jotka liittyivät liitteenä oleviin 11 
toimenpiteeseen. Usein näitä toimenpiteitä koskivat myös yhteensovittamisen 
edistämisaloitteet, ja samoin monien hankkeiden tavoitteena ja/tai vaikutuksena 
17 
oli yhteensovittamisen vahvistuminen sekä kansalliset rajat ylittävällä tasolla että 
tekniikan erityisaloilla. 
Ali. Yhteensovittamiseen liittyvää toimintaa harjoitettiin monin eri tavoin. Näihin 
kuului järjestelyjä yhteyksien ja yhteensovittamisen parantamiseksi komission 
sisällä sekä järjestelyjä, jotka oli suunnattu matkailuteollisuuteen tai sen 
kehittämiseen liittyviin etuihin. Käytetyt menetelmät olivat moninaisia ja niihin 
sisältyi sekä oikeudellisten tai institutionaalisten vaatimusten käynnistämiä 
menetelmiä että käytännön kuulemisen tai teknisten syiden vuoksi kehitettyjä 
järjestelyjä. Niihin kuului seuraavia: 
hallintokomitea; 
neuvoa-antava komitea; 
osastojen välinen sisäinen ryhmä; 
luodut sisäiset menettelyt; 
matkailuteollisuuden edustajien kuulemiset; 
kansallisten matkailuj ärj estöj en tapaamiset; 
erityisaiheita käsittelevät tilapäiset asiantuntijaryhmät; 
vuoden 1994 kertomus matkailusta neuvostolle ja Euroopan parlamentille; 
vuoden 1995 kertomus matkailusta neuvostolle ja Euroopan parlamentille; 
konferenssit ja näyttelyt matkailun ammattimessuilla; 
muut konferenssit, esittelyt ja julkaisut; 
hankkeiden perustana tai tuloksena luodut tekniset verkostot; 
vihreän kirjan kuulemisprosessi. 
A12. Ensimmäisen vuoden työohjelma oli erityisesti määritelty ohjelman liitteessä, ja 
ensisijaisia toimia edistettiin kyseisen liitteen mukaisesti. Toisena ja kolmantena 
vuonna komissio ehdotti ohjelmaa liitteen, käytettävissä olevan talousarvion ja 
hallintokomitean, teollisuuden ja muiden asianomaisten eturyhmien ilmaisemien 
vaatimusten pohjalta. Tällä kaudella toteutettiin kaikkia määriteltyjä toimenpiteitä 
koskevaa työtä. Se missä määrin kutakin toimenpidettä voitiin edistää riippui 
useista tekijöistä, mukaan lukien hallintokomitean sopimat ensisijaiset toimet, 
komission muiden osastojen tekemän työn laajuus ja samankaltaisuus sekä 
parlamentin talousarviota koskevat huomautukset. 
AI3. Painopisteissä tapahtuneiden muutosten vuoksi vuosittaisiin ohjelmiin tehtiin 
monia muutoksia. Parlamentti nimesi tarpeen kehittää teknisiä ratkaisuja, jotka 
liittyvät kuljetusten hallintaan matkailualalla, ja Kreikassa vuonna 1994 
ympäristöasioiden neuvosto ilmaisi matkailuun ja ympäristöön liittyviä 
kysymyksiä koskevan tiedon suuren merkityksen. Näihin kysymyksiin vastattiin 
vuoden 1995 ehdotuspyynnössä. Parlamentti myös kehotti komissiota tutkimaan 
"seksiturismia", johon liittyi alaikäisten hyväksikäyttöä. Tämän vuoksi komissio 
jätti valmisteluasiakirjan hallintokomitealle ja kuuli alan edustajia tästä aiheesta. 
18 
LIITE 2 
Ohjelman mukaiset rahoitussitoumukset 
A14. Tässä liitteessä eritellään rahoitussitoumukset kolmen luokan mukaisesti 
jaoteltuina. Nämä luokat ovat: kukin 11 toimenpiteestä, hankkeiden 
valitsemiseksi käytetyn järjestelyn tyyppi ja varat vastaanottaneen organisaation 
laji. On korostettava sitä, että nämä sitoumukset eivät aina heijasta toteutettujen 
toimien määrää. Esimerkiksi matkailu- ja ympäristöpalkintoon kuuluu varojen 
jakoa suorien yhteyksien kautta asianomaisille järjestöille 17 osallistujamaassa, 
vaikka olennaisesti kyse oli yhdestä, tosin merkittävästä, toimesta. 
A15. Liitteessä 2A annetaan erittely tehtyjen sitoumusten määrästä ja rahoituksen 
tasosta kultakin vuodelta jokaisen ohjelman liitteessä määritellyn 11 toimenpiteen 
osalta. Kuuteen toimenpiteeseen kului 95 % budjetista. Eniten varoja käytettiin 
toimenpiteissä, jotka koskivat "tietämyksen parantamista" (37 % 
kokonaisbudjetista), erityisesti tilastojen osalta, johon varoja on myönnetty 
vuoteen 1997 asti ja joka edusti 27% kokonaismenoista. "Ylikansalliset 
toimenpiteet" kattoivat 16 % käytetyistä varoista, "matkailuja ympäristö" 14% 
ja "kulttuurimatkailu" 13 %. Kahteen muuhun toimenpiteeseen käytettiin 
merkittävästi varoja: "koulutus" ja "kolmansissa maissa tapahtuva matkailun 
edistäminen" (7 % ja 8 % kokonaissitoumuksista). Loput 5 % käytettiin viiteen 
muuhun toimenpiteeseen. 
A16. Liitteessä 2B annetaan erittely rahoitussitoumuksista valintaj ärj estelyn mukaisesti 
jaoteltuna. Kaikkina kolmena vuotena julkaistiin ehdotuspyyntöjä, joilla haettiin 
yhteisrahoitusta. Nämä liittyivät ylikansallisiin toimenpiteisiin (vuosittain), 
kulttuurimatkailuun (kahdesti), koulutukseen (kerran) sekä matkailuun ja 
ympäristöön (kerran). Kaikkiaan 43 % ohjelman varoista myönnettiin tällä 
menettelyllä. Seitsemän prosenttia varoista jaettiin pääosaston tukikomitean 
kautta. Avoimia tarjouspyyntöjä julkaistiin kaikkina kolmena vuotena ja ne 
liittyivät erilaisiin tutkimuksiin, julkaisuihin ja komission kokonaan rahoittamiin 
keskeisiin aloitteisiin. Kaikkiaan 22 % varoista käytettiin tällä järjestelyllä. Noin 
26 % varoista myönnettiin suorien yhteyksien kautta, erityisesti jäsenvaltioille. 
AI 7. Liitteessä 2C annetaan erittely varoista hyötyneen organisaation tyypin mukaisesti 
jaoteltuna. Tärkeimmät luokat ovat: julkinen ala, kansalaisjärjestöt 
(NGO)/yhdistykset, yliopistot/tutkimuslaitokset ja yksityinen ala. Koska 
matkailulaitokset ovat luonteeltaan ja tyypiltään hyvin erilaisia ja koska niiden 
luokittelemiseksi on monia vaihtoehtoja, tähän liitteeseen olisi suhtauduttava 
varoen. Tämän perusteella on kuitenkin selvää, että noin 33 % varoista jaettiin 
julkiselle alalle, 14 % kansalaisjärjestöille (NGO)/yhdistyksille, 6 % yliopistoille 
ja lähes 48 % yksityiselle alalle. 
19 
20 
LIITE 2A 
Sitoumusten määrä 
Toimenpide 
1. Tietämyksen parantaminen 
a) Tilastot 
b) Tutkimukset 
c) Kuuleminen 
Välisumma 
2. Lomien porrastaminen 
3. Ylikansalliset 
a) Ylikansalliset 
b) Teknologia 
c) PECO 
Välisumma 
4. Matkailijat kuluttajina 
5. Kulttuurimatkailu 
6. Matkailu/ympäristö 
a) Palkinto 
b) Hankkeet 
Vëlisumma 
7. Maaseutumatkailu 
8. Sosiaalinen matkailu 
9. Nuorisomatkailu 
10. Koulutus 
11. Matkailun edistäminen * 
12. Luokittelematon/sekal. 
Kaikki toimenpiteet yhteensä 1993 
määrä 
2 
4 
5 
11 
0 
6 
9 
3 
18 
0 
18 
1 
0 
1 
1 
3 
1 
2 
1 
3 
59 ecua (000) 
399 
302 
188 
889 
0 
458 
1448 
302 
2208 
0 
1262 
382 
0 
382 
120 
175 
10 
197 
1000 
25 
6268 1994 
määrä 
1 
2 
3 
6 
2 
0 
1 
2 
3 
1 
12 
17 
1 
18 
1 
0 
2 
10 
1 
2 
58 ecua (000) 
249 
726 
211 
1186 
80 
0 
114 
61 
175 
161 
1245 
236 
50 
286 
80 
0 
218 
1259 
30 
30 
4750 1995 
määrä 
40 
4 
5 
49 
0 
0 
0 
6 
6 
0 
1 
5 
9 
14 
0 
2 
0 
0 
1 
2 
75 ecua (000) 
4656 
266 
312 
5234 
0 
0 
0 
822 
822 
0 
66 
203 
1829 
2032 
0 
70 
0 
0 
500 
12 
8736 Yhteensä 
määrä 
43 
10 
13 
66 
2 
6 
10 
11 
27 
1 
31 
23 
10 
33 
2 
5 
3 
12 
3 
7 
192 ecua (000) 
5304 
1294 
711 
7309 
80 
458 
1562 
1185 
3205 
161 
2573 
821 
1879 
2700 
200 
245 
228 
1456 
1530 
67 
19754 % 
budjetista 
26,9% 
6,6% 
3,6% 
37,0% 
0,4% 
-
2,3% 
7,9% 
6,0% 
16,2% 
0,8% 
13,0% 
4,2% 
9,5% 
13,7% 
1,0% 
1,2% 
1.2% 
7,4% 
7,7% 
0,3% 
100,0% Toimien 
keskim.kust. 
123 
129 
55 
111 
40 
76 
156 
108 
119 
161 
83 
. 
36 
188 
82 
100 
49 
76 
121 
510 
10 
103 
* HUOM: Vuonna 1993 aloitettu matkailun edistämishanke käynnistettiin 1 miljoonan ecun varoilla. Vuodelle 1993 ilmoitettu 500 
000 ecun summa liittyy tähän hankkeeseen, ja se oli varattu hallintoon. 
LIITE 2B 21 
Sitoumusten määrä 
Valintajärjestelyn laji 
100% rahoitetut toimet 
Avoimet tarjouspyynnöt 
Tärkeimmät aloitteet 
Tutkimukset 
Julkaisut 
Tilastot 
Välisumma 
Rajatut tarjouspyynnöt 
Konferenssit 
Suorat yhteydet (jäsenvaltiot) 
Tilastot 
Ympäristöpalkinto 
Konferenssit 
Välisumma 
Suorat yhteydet (muut) 
Asiantuntijaryhmät: matkat, jne. 
Julkaisut 
Muut 
Välisumma 
Välisumma: 100% rahoitetut toimet 
Yhteisesti rahoitetut toimet 
Ehdotuspyynnöt 
Avoimet: kokeiluhankkeet 
Rajatut: kokeiluhankkeet 
Välisumma 
Tukikomitea 
Kokeiluhankkeet 
Julkaisut 
Konferenssit 
Tutkimukset 
Muut 
Välisumma 
Välisumma: yhteisesti rahoitetut toimet 
Kalkki järjestelyt yhteensä 
I , 1993 
määrä 
2 
1 
4 
2 
9 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
35 
0 
35 
7 
1 
5 
1 
0 
14 
49 
59 ecua (000) 
1382 
200 
201 
399 
2182 
110 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
ö 
0 
2292 
3173 
0 
3173 
684 
23 
85 
11 
0 
803 
3976 
6268 1994 
määrä 
0 
2 
2 
1 
5 
2 
0 
17 
1 
18 
1 
0 
ö 
1 
26 
23 
2 
25 
2 
0 
3 
2 
0 
7 
32 
58 ecua (000) 
0 
726 
329 
249 
7304 
80 
0 
236 
43 
279 
15 
0 _ 
15 
1678 
2618 
61 
2679 
65 
0 
248 
80 
0 
393 
3072 
4750 1995 
määrä 
2 
2 
0 
0 
4 
1 
40 
0 
1 
41 
4 
2 
3 
9 
55 
16 
0 
16 
0 
0 
1 
0 
3 
4 
20 
75 ecua (000) 
646 
196 
0 
0 
842 
84 
4656 
0 
60 
4716 
57 
70 
75 
202 
5844 
2658 
0 
2658 
0 
0 
28 
0 
206 
234 
2892 
8736 Yhteensä 
määrä 
-
4 
5 
6 
3 
18 
4 
* 
40 
17 
2 
59 
5 
2 
3 
10 
91 
74 
2 
76 
9 
1 
9 
3 
3 
25 
101 
192 ecua (000) 
2028 
1122 
530 
648 
4328 
274 
4656 
236 
103 
4995 
72 
70 
75 
217 
9814 
8449 
61 
8510 
749 
23 %"' 
10,3% 
5,7% 
2,7% 
3,3% 
• 21,9% 
1,4% 
23,6% 
1,2% 
0,5% 
25,3% 
0,4% 
04% 
0,4% 
1,1% 
49,7% 
42,8% 
0,3% 
43,1% 
3,8% 
0,1% 
361! 1.8% 
91 0,5% 
206 ( 1,0% 
1430 ; 7,2% 
Y94Ö 
19754 50,3% 
100,0% 
LIITE 2C 22 
Sitoumusten määrä 
Vastaanottava organisaatio 
Julkinen ala 
Hallintokomitea 
Kansalliset tilastolaitokset 
Kansalliset matkailujärjestöt 
Alueelliset/paikalliset viranomaiset 
Välisumma 
Kansalaisjärjestöt ja yhdistykset 
Kansaiaisjänestöt 
Eurooppalaiset yhdistykset 
Kansalliset yhdistykset 
Välisumma 
Yliopistot/tutkimuslaitokset 
Yksityinen ala 
Matkailun konsultointi 
Merkittävä hallinnollinen konsultointi 
Matkanjärjestäjät/matkatoimistot 
Muu kuin matkailuyritys: 
Konferenssin järjestäjä 
TV/julkaisut/muu viestin 
Teknologia/kuluttaja 
Yleinen konsultointi 
Välisumma 
Muut 
Asiantuntijat: matkat ja kokoukset 
Sekalaista 
Välisumma 
Kaikki vastaanottajat yhteensä 1993 
määrä 
2 
0 
0 
12 
14 
2 
9 
5 
16 ecua (000) 
198 
0 
0 
893 
1091 
66 
445 
345 
856 
4j 320 
8 
0 
1 
0 
6 
2 
6 1197 
0 
10 
0 
1675 
110 
987 
23| 3979 
0 
2 0 
22 
2 22 
59 6268 1994 
määrä 
11 
0 
8 
2 
21 ecua (000) 
195 
0 
208 
281 
684 
2 145 
6 
3 
11 
5 
12 
2 
2 
0 
1 
1 
2 
20 
1 
0 
1 
58 470 
246 
861 
648 
1274 
726 
61 
0 
51 
161 
269 
2542 
15 
0 
15 
4750 1995 
määrä 
5 
31 
4 
5 
45 
0 
2 
1 
3 
1 
8 
2 
1 
3 
3 
2 
2 
21 
4 
1 
5 
75 ecua (000) 
648 
3160 
209 
675 
4692 
0 
769 
189 
958 
153 
1647 
164 
91 
250 
545 
70 
102 
2869 
57 
7 
64 
8736 Yhteensä 
määrä 
18 
31 
12 
19 
80 
A 
17 
9 
30 
10 
28 
4 
4 
3 
10 
5 
10 
64 
5 
3 
8 
192 ecua (000) 
1041 
3160 
417 
1849 
6467 
211 
1684 
780 
2675 
1121 
4118 
890 
162 
250 
2271 
341 
1358 
9390 
72 
29 
101 
19754 % 
5,3% 
16,0% 
2,1% 
9,4% 
32,7% 
1,1% 
8,5% 
3,9% 
13,5% 
5,7% 
20,8% 
4,5% 
0,8% 
1,3% 
11,5% 
1,7% 
6,9% 
47,5% 
0,4% 
0,1% 
0,5% 
100,0% 
EUROOPAN KOMISSIO 
PÄÄOSASTO XXIII 
Yrityspolitiikka, Kauppa, Matkailu ja Sosiaalitalous 
EUROOPAN YHTEISÖN 
MATKAILUALAA TUKEVAN 
TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
Raportin laatija: Price Waterhouse 
Helmikuu 1996 
Price Waterhouse 
n 
PÄÄOSASTO XXIII 
EUROOPAN YHTEISÖN MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
SISÄLLYS Sivu 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET j 
OSA 1-JOHDANTO 1 
Arviointiolosuhteet 
1.1- Tausta ja asiayhteys 
1.2 - Arvioinnin tarkoitus ja tavoitteet 
1.3 - Arvioinnin laajuus 
1.4 - Metodologia 
1.5 - Määritykset 
1.6 - Raportin rakenne 
OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI 7 
2.1 -Johdanto 
2.2 - Tavoitteet 
2.3 - Kohdealueet 
2.4 - Toimenpiteet 
2.5 - Strategiat ja menettelytavat 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI 12 
3.1 - Metodologia 
3.2 - Kokonaispistemäärät 
3.3 - Tapaustutkimukset 
3.4 - Yleisarviointi 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT 27 
4.1 - Toiminnanjohtoa ja hallintoa koskevat järjestelyt 
4.2 - Käytössä olevien järjestelyjen arviointi 
4.3 - Suositukset 
OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI 35 
5.1 - Metodologia 
5.2 - Analyysi 
5.3 - Virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja parhaat menettelytavat 
Loppu raportti - V2.0 • Käännelty englannin kielestä 
2^ 
Liitteet 
I Toimenpiteitä kuvaavia tilastotietoja 
II Luettelo avaintiedonantajille tehdyistä haastattelukysymyksistä 
III PVV-asiantunti joiden projektiarviointilomake 
IV Hankekumppaneiden projektiarviointilomake 
V Tapaustutkimuksia koskeva tarkistusluettelo 
VI Neuvoston päätös, 13.7.1992 
VII Luettelo yhteyshenkilöistä 
VIII Avaintiedonantajien suorittama arviointi 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET • 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET 
1 Liikkeenjohdon konsulttitoimisto Price Waterhouse on suorittanut Euroopan yhteisön matkailualaa 
tukevan toimintasuunnitelman arvioinnin, josta raportin tässä osassa on yhteenveto sekä 
avainsuositukset. Tässä yhteenvedossa ei ole viitattu yksityiskohtaisesti eri toimenpiteisiin. (Euroopan 
yhteisön matkailualaa tukevaan toimintasuunnitelmaan viitataan jäljempänä sanalla "suunnitelma".) 
Yhteenveto tutkimustuloksista 
Ohjelman sisältö 
2 Kokonaisuudessaan Euroopan yhteisön matkailualaa tukeva toimintasuunnitelma muistuttaa 
sekalaisista aloitteista koostuvaa tilkkutäkkiä. Se näyttää koostuvan hajanaisesta, paikoitellen 
epäjohdonmukaisesta ja epätäydellisestä luettelosta hajanaisia toimintaohjelmia ja toimenpiteitä. 
Useimpia suunnitelmaan sisältyviä toimintaohjelmia ja toimenpiteitä voitaneen puolustaa, mikäli niitä 
käsitellään yksittäisinä ilmiöinä, mutta kokonaisuutena suunnitelma ei ole johdonmukainen. 
3 Osassa 2 on esitetty suunnitelmaa koskeva analyysi, joka perustuu toimenpiteiden ja niiden 
tavoitteiden välisiin yhtymäkohtiin. Tämän analyysin tärkeimmät tulokset on esitetty alla: 
(1 ) Neuvoston vuonna 1992 tekemän päätöksen liitteessä yksilöidyt 11 aluetta (joita tässä raportissa 
kutsutaan "kohdealueiksi") eivät muodosta johdonmukaista aloitesarjaa. 
(2) Päämäärien (tavoitteiden) ja niiden toteuttamiseen tarkoitettujen keinojen (esimerkiksi tutkielmien ja 
projektien rahoituksen) välinen suhde on sekava. 
(3) On epäselvää, millä tavalla jotkin toimenpiteistä edistäisivät esitettyjen ohjelmallisten tavoitteiden 
toteutusta. 
(4) 'Ylikansallisten toimenpiteiden" -ohjelmaa on erittäin vaikea sovittaa loogiseen puiterakennelmaan, 
koska se itsessään ei edusta selkeää päämäärää. 
(5) Joihinkin esitetyistä 11 toimintaohjelmasta on yhdistetty alueita, jotka poikkeavat selvästi toisistaan ja 
jotka näin ollen olisi paras käsitellä erikseen. 
(6) Jotkin toimintaohjelmista on muotoiltu melko epäsuoralla ja puolinaisella tavalla, mikä johtaa 
tukitoimenpiteiden ilmeiseen epätäydellisyyteen (tämä osittain ilmentää Euroopan yhteisön 
toimivaltaisuus- ja subsidiariteettialueita). 
(7) Erikoistoimenpiteiden suoma tuki näyttää puuttuvan joiltakin toimintaohjelmilta. 
4 Suunnitelma vaikuttaa liian kunnianhimoiselta, kun otetaan huomioon projektien valmisteluun ja 
toteutukseen käytettävissä olevat henkilöstö- ja rahoitusvoimavarat. 
5 Haittapuoliin kuuluu myös yleinen jatkuvuuden puute siirryttäessä vuodesta toiseen. 
6 Avaintiedonantajien haastattelujen pohjalta tekemämme pääjohtopäätökset tukevat tämän analyysin 
yleistuloksia. 
Matkailuyksikön rooli ja "markkina-asema" 
7 Matkailuyksiköllä ei näytä olevan selkeää ja toiminnallista kuvaa omasta asemastaan kilpaileviin ja 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
i 
ro, 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET • 
täydentäviin matkailualan palvelujen tarjoajiin kuten kansallisiin matkailunedistämiskeskuksiin, 
alueellisiin ja kansainvälisiin organisaatioihin ja muihin Euroopan komission Pääosastoihin verrattuna. 
8 Tähän "markkina-asema"-kysymykseen liittyy myös kysymys matkailuyksikön roolin ja valtuuksien 
määrityksestä. Vaihtoehtoja ovat muun muassa: 
a hallinnollinen osasto, jonka tehtävänä on koordinoida EU-aloitteet matkailusektorilla 
b foorumi, jonka puitteissa kiinnostuneet osapuolet voivat käydä keskusteluja ja pyrkiä yhteisiin 
ratkaisuihin 
c säännösvaltainen elin, jonka tehtävänä on matkailusektorin tiettyjen puolien hallinta: esimerkiksi 
majoitustyyppien laatuluokittelu, paloturvallisuus ja pakettimatkat 
d valvova elin (vahtikoira), jonka tehtävänä on seurata ja vaikuttaa tapahtumiin: esimerkiksi 
matkailusektoriin vaikuttavien paineiden tunnistaminen tilastotietojen nojalla (kulkuvälineet, 
lentoliikenne, henkilöstökysymykset, kausiluontoisuus) 
e "kaupallinen" toiminta, esimerkiksi ulkopuolisten matkailunedistämiskampanjoiden järjestäminen 
yhteistyössä yksityisen sektorin ja kansallisten matkailunedistämiskeskusten kanssa 
f elin, jonka tehtävänä on tunnistaa, rahoittaa ja edistää Eurooppa-tasolla potentiaalisesti 
merkittäviä tai arvokkaita pilottiohjelmia 
g elin, jonka tehtävänä on antaa teknistä tukea muille EU-instituutioille (esim. rakennerahastoista 
vastuussa oleville dfrektoraateille) ja sektorille yleensä. 
Toimintasuunnitelman artiklan 4 vaatimusten noudattaminen ja tavoitteiden toteuttaminen 
9 Kuten suorittamastamme suunnitelman ohjelmamallin analyysistä käy ilmi (katso osaa 2), 
suunnitelman tavoitteet on usein asetettu erittäin korkealle tasolle ja samalla ne jäävät toisinaan 
epäselviksi. Lisäksi nämä ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita. Olisi suhteellisen 
epäoikeudenmukaista arvioida suunnitelman tehokkuutta näiden tavoitteiden perusteella. Jos tällainen 
arviointi kuitenkin suoritettaisiin, tulokseksi saataisiin epäilemättä seuraavanlainen arviointi: 
"Suunnitelma ei ole vielä saavuttanut näitä tavoitteita ja on mahdollista, että niitä ei saavuteta koskaan." 
Yhteisön toimielinten pitäisi kuitenkin määrittää aikataulut, joiden puitteissa tällaisten pitkäjännitteisten 
tavoitteiden arvioinnin on ajateltu tapahtuvan. 
10 Kysymys olisikin muotoiltava toisin: edistivätkö suunnitelman puitteissa toteutetut toimenpiteet näiden 
strategisten, pitkäjännitteisten tavoitteiden osittaista toteutumista? Toisin sanoen: pystyttiinkö näiden 
toimenpiteiden avulla toteuttamaan samaa asiaa edustavia välitavoitteita? Jälleen, kuten ohjelmamallin 
analyysistä ilmenee, välitavoitteita ei kaikissa tapauksissa ollut olemassakaan tai niitä ei oltu määritetty 
riittävän selkeästi, jotta tehokkuuden arviointi olisi niiden pohjalta voitu suorittaa. 
11 Joukko aloitteista on edistänyt positiivisella tavalla tiettyjen, suunnitelman puitteissa "asetettujen" 
välitavoitteiden toteutumista (näistä esimerkkejä ovat matkailutilastojen laatiminen ja toiminnan 
yhteensovittaminen muiden EU-toimintaohjelmien ja osastojen toiminnan kanssa). 
12 On kuitenkin korostettava sitä, että matkailuyksikkö joutui toimimaan erittäin vaikeissa olosuhteissa. 
Varsinkin matkailuyksikön henkilökunnan kahta ylemmässä asemassa ollutta jäsentä vastaan tehdyt 
syytteet virheellisestä toiminnanjohtamisesta aiheuttivat erittäin vakavia katkoja hallinnollisten 
toimenpiteiden suorittamisessa. Lisäksi on todettava, että suunnitelman luonteesta johtuen sen 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
ii 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 4Jk 
LOPPU RAPORTTI HIF 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET 
toimeenpano ja toteuttaminen muodostivat erittäin vaikean tehtävän. 
Tekninen arviointi 
13 Näissä olosuhteissa tehokkuutta on helpompaa (ja mielekkäämpää) arvioida hanketasolla (esim. 
projekti- ja tutkimustasolla) kuin yleisluontoisemmalla tasolla. Suoritimme kaksi pääasiallista 
tehtäväkokonaisuutta tällä alueella: ensinnäkin suoritimme kaikkien vuosina 1993-94 rahoitettujen 
hankkeiden teknisen arvioinnin ja toiseksi suoritimme kymmenen tapaustutkimusta, jotka valittiin 
merkittävien hankkeiden joukosta. Osassa 3 on esitetty suunnitelman puitteissa toteutettujen 
hankkeiden teknisen arvioinnin tulokset. 
14 Vuosien 1993 ja 1994 aikaisten hankkeiden arvioinnissa käytettiin arvosteluasteikkoa 1 - 5, jossa 
numero 5 edustaa arvosanaa "erittäin hyvä". Vuoden 1993 keskiarvoiksi saatiin kokonaisarvioinnin 
osalta 2,9 ja kustanm «stehokkuuden osalta 2,7. Vuonna 1994 molemmat keskiarvot nousivat ja ne 
olivat vastaavassa järjestyksessä 3,4 ja 3,0. Toisin sanoen projektien kokonaislaatu kohentui 
huomattavasti vuonna 1994 (parempien valintamenetelmien johdosta) ja kustannustehokkuus parantui 
myös. Arvosanan "hyvä" tai "erittäin hyvä" saaneiden lukumäärä nousi 34 %:sta 44 %:iin. 
15 Toteutettujen projektien ja tutkimusten kokonaislaatu vaihteli heikosta keskinkertaiseen (tarkastelluista 
vuosien 1993 ja 1994 aikana täytäntöönpannuista hankkeista 24 % arvioitiin erittäin heikoiksi tai 
heikoiksi), kun taas loppuun viedyistä projekteista vain 14 % todettiin erittäin hyviksi. Vuoden 1994 
aikana tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti. 
16 Useimmissa tapauksissa hankkeiden vaikutus on rajoitettua tilan, laajuuden ja ajan suhteen. 
Rahoitussitoumuksia oli runsaasti (vuonna 1993 kaikkiaan 59, vuonna 1994 niitä oli 58 ja vuonna 1995 
kaikkiaan 74), meidän näkemyksemme mukaan liian suuri määrä verrattuna voimavaroihin, joita 
matkailuyksiköllä oli käytettävänään hankkeiden asianmukaiseen määrittämiseen ja seurantaan. 
Useimmat hankkeet olivat kokonaisuuksina liian pieniä voidakseen olla vaikutukseltaan merkittäviä, 
mutta niiden joukossa oli myös tietty määrä hyvin menestyneitä ja erittäin kustannustehokkaita. Meidän 
arvioimiemme hankekokonaisuuksien keskikoko oli 121 144 ecua vuonna 1993,117 030 ecua vuonna 
1994 ja 127 015 ecua vuonna 1995. 
17 Pääosasto XXIIhn aikaansaannokset matkailualan yleisten tilastojen kehittelyssä ovat olleet erittäin 
huomattavia. Tiedonkeräys on välttämätön, mutta kallis, toimenpide matkailusektorilla, ja Pääosasto 
XXIILn omaksuma lähestymistapa oli vallitsevissa olosuhteissa asiallinen. Tämän lähestymistavan 
puitteissa panostettiin ennen muuta yleisten vähimmäisydintietojen keräystavoitesopimukseen. Näiden 
yleisten ydintietojen ympärille on sittemmin määritelty asiaan liittyviä, mutta valinnaisia, tietosarjoja, 
joiden määrityksessä yleisyys on jälleen ollut kriteerinä siten, että niiden vertailukelpoisuus 
kokonaisuudessaan on voitu varmistaa. Tilastotietojen keräystä koskeva direktiivi on hiljattain julkistettu 
(23.11.1995 ja se astuu voimaan vuoden 1996 loppuun mennessä), ja jäsenmaat saavat parhaillaan 
taloudellista tukea toimintasuunnitelman puitteissa voidakseen saattaa kansalliset järjestelmänsä 
direktiiviä vastaaviksi. Kaikkiaan 4,5 miljoonaa ecua on varattu tähän tarkoitukseen kolmivuotiskaudelle 
(1995-1997). 
18 Useimmat rahoitetuista hankkeista (projektit ja tutkimukset) voidaan jakaa kahteen eri ryhmään. Toinen 
näistä ryhmistä koostuu hankkeista, joiden tavoitteet ovat poliittisia; nämä hankkeet edistävät 
"eurooppalaisia" käsitteitä ja verkostoja. Niillä on korkea profiili ja uutisarvoa. Toinen ryhmä puolestaan 
koostuu liiketoiminnallisesti mielenkiintoisista hankkeista, joille ominaista on jatkuva käyttökelpoisuus. 
Joidenkin hankkeiden voidaan katsoa kuuluvan molempiin ryhmiin samanaikaisesti. 
19 "Ylikansallisten verkostojen" edistämistä ei meidän näkemyksemme mukaan voida luokitella 
tavoitteeksi, vaan se on tavoitteen toteutukseen tähtäävää toimintaa. Neuvoston päätöksen artikla 4 
Loppu raportti - V2.0 • Käännetty englannin kielestä 
iii 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI Jflà 
LOPPU RAPORTTI \S\W 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET 
sisältää velvoitteen toimenpiteiden kustannustehokkuudesta. Poliittiset tavoitteet, esim. ylikansallisten 
verkostojen edistäminen, voitaisiin ehkä toteuttaa paremmin ja kustannustehokkaammin muilla keinoin. 
Ne eivät myöskään vaadi pilottiprojektin suomaa turvaa eikä oikeutusta. Pilottiprojektit ovat vain harvoin 
todella innovatiivisia. 
20 Matkailusektorin kannalta tärkeiden seikkojen tarkastelua varten rahoitettiin useampia tutkimuksia. 
Nämä olivat suurimmaksi osaksi hyvin suoritettuja, vaikkakin aiheiden valinta ei näytä perustuneen 
tarpeiden huolelliseen analysointiin, jossa olisi otettu huomioon jo ennestään saatavissa olleet tiedot 
(esimerkiksi nuorisomatkailu, liikematkat ja konferenssit, tulosjohtaminen). Olemme tietoisia siitä, että 
toimintaajohtava komitea ehdotti ja/tai hyväksyi tutkimusten aiheet. Olemme sitä mieltä, että 
rahoitettavien tutkimusten yksityiskohtaiseen määritykseen on käytettävä enemmän aikaa ja aiheiden 
valinnassa on otettava huomioon aikaisemmin suoritetut tutkimukset, parhaillaan käynnissä olevat 
tutkimusohjelmat ja matkailuelinkeinon tarpeet. 
21 Lukuisten projektien ja tutkimusten tavoitteena oli matkailusektorin kannalta potentiaalisesti 
kiinnostavien hakemistojen, käsikirjojen ja oppaiden laatiminen. Näihin mihinkään ei kuitenkaan 
sisältynyt projektinjälkeisiä jatkotoimintarakenteita, jotka olisivat varmistaneet tulosten jatkuvan 
käyttökelpoisuuden. Jatkotoiminta on ratkaisevassa asemassa, kun tietojen toistuva (ja usein kallis) 
päivitys on tarpeen. 
22 Suunnitelmaan sisältyi joukko vahvoja ehdotuksia vammaisten matkailunedistämiseksi. Vammaisille 
tarkoitetut Eurooppa-oppaat ovat esimerkkejä suunnitelman puitteissa kiitettävästi ja 
kustannustehokkaasti suoritetuista tutkimuksista. 
23 Useimmat suunnitelman kulttuuriaiheiset komponentit liittyivät keskeisesti eri teemoja noudattavien 
ylikansallisten reittien ja verkostojen rakentamiseen. Useimmat näistä olivat suhteellisen vähin 
kustannuksin toteutettuja projekteja, jotka tuottivat mielenkiintoisia tuloksia. Kuitenkin näiden jatkuva 
käyttökelpoisuus ja vaikutus matkailukysyntään on todennäköisesti vain vähäinen ja niistä saatava 
suurin hyöty pitkällä tähtäimellä saattaa olla eri seutujen välisten yhteyksien vahvistaminen. Mikäli 
aikomuksena ei ole jatkuvan taloudellisen hyödyn varmistaminen, se on tehtävä selväksi, jolloin hanke 
voidaan myös arvostella siltä pohjalta. Tästä huolimatta kustannustehokkuuden ylläpitäminen on 
edelleenkin tarpeen. 
24 On myös huomattava, että samaan aihepiiriin kuuluvien kohteiden välisten reittien ja polkujen 
muodostama käsite oli jo varsin hyvin tunnettu asia ennen matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman 
käynnistystä ja uusien reittien/polkujen luomisella saattaa olla vain vähäistä marginaaliarvoa, mikä olisi 
arvostelussa huomioitava. Uutta ajattelua Pääosasto XXIIhn rahoittamissa matkareittisuunnitelmissä 
edusti niiden ylikansallinen luonne. Reittiprojektien pitempi vaikutus ei ole vielä tiedossa ja kaipaa 
tutkimusta. 
25 Sekä koulutus- että harjoitteluprojektien aihepiiri on ollut suhteellisen laaja. Projekteihin on myös 
sisältynyt verkostojen kehittely sekä opetussuunnitelmien ja uusien ammattitaidollisten tarpeiden 
määrittely. Onnistuneimpia verkostoprojekteja näyttävät olleen jo olemassa olevia verkostoja 
vahvistavat projektit, kun taas uusia verkostoja luovat projektit ovat yleensä osoittautuneet vähemmän 
onnistuneiksi jatkuvan käyttökelpoisuuden ja muiden kriteerien nojalla. 
26 Euroopassa yleisesti vallitseviin opetussuunnitelmallisiin tarpeisiin painottuneilla projekteilla on ollut 
erittäin hyödyllinen rooli. Näihin verrattuna vähemmän onnistuneita ovat olleet lukuisat projektit, joissa 
painopiste on ollut uusien ammattikategorioiden tunnistamisessa. 
27 Tarjolla on myös ollut joukko yksittäisiä harjoittelukursseja (esim. Itä- ja Keski-Euroopassa). Vaikka ne 
ovatkin olleet sinällään hyödyllisiä, ne eivät sovi institutionaalisiin tai muihin puitekehyksiin, jotka 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
iv 
'l<? 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET • 
muodostaisivat perustan seurannalle ja jatkuvalle käyttökelpoisuudelle. Vaikka nämä muusta 
toiminnasta erillisinä yksikköinä ovat saattaneet olla hyödyllisiäkin, ne eivät kuulu johdonmukaiseen 
suunnitelmaan ja niitä olisi tulevaisuudessa paras välttää, ellei ensin oteta käyttöön mekanismeja, joilla 
niiden jatkuva käyttökelpoisuus varmistetaan. 
28 Suunnitelman puitteissa tuetut teknologiset pilottiprojektit ovat suurimmaksi osaksi joko yleisluonteisia 
projekteja, joissa käsitellään avainasioita kuten tiedonvälityksessä käytettävien tietojen 
määritysmenetelmiä, tai erityisprojekteja, joiden avulla uutta teknologiaa pyritään soveltamaan 
erityistapauksiin. 
29 Tämä jako yleisiin ja erityisprojekteihin vastaa suurin piirtein Pääosasto XXIIhn projektivastuualueita, 
joiden puitteissa pohjimmiltaan yleisiä projekteja (kuten CIRT, EDITIN, ETI, TIRS: kaikki hyviä 
projekteja) pidetään "teknologiaprojekteina. Tässä yhteydessä nämä projektit luokitellaan 
"ylikansallisten toimenpiteiden" kohdealueeseen kuuluviksi. Teknologiset ratkaisut ovat hallitsevassa 
asemassa useammassa kulttuuriaiheisessa projektissa ja näistä voidaan tehdä tärkeitä 
eritvisjohtopäätelmiä. jotka koskevat näiden projektien teknologiaa. 
30 Päinvastoin kuin rahoitettujen kulttuuritoimenpiteiden ollessa kysymyksessä, näyttää ilmeiseltä, että 
monet rahoitetuista "yleisistä" teknologiaprojekteista olisi tavalla tai toisella toteutettu omalla ajallaan 
ilman EY-rahoitustakin, koska näiden projektien puitteissa käsiteltiin matkailuelinkeinon kannalta 
huomattavan tärkeitä seikkoja kuten esimerkiksi tietojen maailmanlaajaistamista ja tietojen saannin 
parantamista. Näissä tapauksissa EY-rahoitusta voidaan kuvata lähinnä toimintaa tukevaksi, vaikka se 
lisäsikin erittäin hyödyllisesti näiden asioiden kehittelyä. EY-rahoituksella on kuitenkin ollut myönteinen 
vaikutus uuden teknologian soveltamisen nopeuttamisessa matkailualan erityistehtävissä (esim. 
EDITIN-projekti 1993). 
31 Erityisprojektit eivät ole olleet erityisen onnistuneita, sillä on huomattavan todennäköistä, että useimmat 
niistä kuihtuvat kokoon projektirahoituksen päättyessä, koska ne eivät sisällä minkäänlaisia jatkuvan 
käyttökelpoisuuden tai kaupallisen menestyksen varmistavia rakenteita. Näyttää siltä, että nämä 
projektit on suurimmaksi osaksi suunniteltu EY-rahoituksen "lypsämistä" silmällä pitäen, eikä niinkään 
erityistarpeiden ratkaisemiseksi. 
32 Monissa uuteen teknologiaan liittyvissä tietokantaprojekteissa ei ilmeisesti ole lainkaan kiinnitetty 
huomiota projektinjälkeisen käyttökelpoisuuden jatkuvuuden varmistamiseen. Matkailualan 
tietokantojen jatkuva päivitys on välttämätöntä, ja hallinnolliset sekä taloudelliset mekanismit; joilla 
tämä toteutetaan, ovat projektin suunnittelussa yhtä tärkeitä tekijöitä kuin tekniset seikat. Useimmissa 
tapauksissa näitä jälkitoimintaan ja myyntikelpoisuuteen liittyviä kysymyksiä ei oltu käsitelty 
tyydyttävästi, mikä johtaa siihen, että joukko päätökseenvietyjä, mielenkiintoisia projekteja ei 
todennäköisesti tule vaikuttamaan matkailualaan millään pysyvällä tavalla. 
33 Teknologisten ja muiden projektien suunnittelussa ei oltu kiinnitetty erityisesti huomiota näiden 
projektien hyödyllisyyteen PK-yritysten kannalta. Teknologia merkitsee PK-yrityksille sekä esteitä että 
entistä parempia mahdollisuuksia. Tätä seikkaa ei oltu otettu riittävästi huomioon. Joissakin 
projekteissa matkailualan tuotteiden ja palvelujen toimittajat on jätetty kaikkien yhteyksien ulkopuolelle 
ja projektin puitteissa on keskitytty ainoastaan matkanjärjestäjiin ja matkatoimistoihin, jopa hotellit on 
jätetty ulkopuolelle. On mitä todennäköisintä, että Internet pienine käyttökustannuksineen tarjoaisi 
merkittäviä mahdollisuuksia PK-yrityksille, mutta tästä huolimatta tämän alueen projekteja ei toistaiseksi 
ole tarjottu lainkaan. 
Hallinnolliset ja toiminnalliset näkökohdat 
34 Osa 4 sisältää yleiskatsauksen hallinnollisista ja toiminnallisista järjestelyistä ja menetelmistä, sekä 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
v 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI Jlfe 
LOPPU RAPORTTI fHF 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET 
näiden jälkeen Price Waterhousen laatiman arvioinnin. Alla on yhteenveto tämän arvioinnin 
tärkeimmistä tuloksista. 
35 Hallinnolliset järjestelyt ja menetelmät olivat heikkoja toimeenpanojakson alussa, mutta ne ovat 
huomattavasti kohentuneet vuosina 1994 ja 1995. 
36 Tapaamamme henkilöstön jäsenet olivat selvästi työlleen omistautuneita ja ahkeria työntekijöitä. 
Henkilökunta on ylikuormitettu hallinnollisin tehtävin, joiden järkevyys ja tehokkuus ei aina ole itsestään 
selvää. Suorien sovellustehtävien (projektien valmistelutöiden, kondepaikkakäyntien, yhteydenpidon 
hankekumppaneihin) ja hallinnollisten tehtävien välinen suhde on epätyydyttävä. 
37 Tiedonvälitys Pääosasto XXIII:n kanssa on kankeaa, luonteeltaan virallista ja hidasta, kuten myös 
päätöksentekoprosessi. Matkailualaa tukevaan toimintasuunnitelmaan liittyvät menetelmät ovat 
kuitenkin parentuneet progressiivisesti. 
38 Havaitsimme myös seuraavat puutteet henkilöstövoimavaroissa: nopea henkilöstön vaihtuvuus; 
"matkailualan erikoistuntijoiden" prosentuaalinen osuus henkilökunnasta pieni ja matkailualan 
ammattitaito yleisesti ottaen riittämätön; taloushallinnon henkilöstömäärä liian pieni; riittämätön 
koulutus (esim. talous- ja projektihallinnon aloilla). 
39 Yksikön vuosina 1993-1995 vallinneiden rajoitettujen henkilöstövoimavarojen johdosta suunnitelman 
toteuttaminen näin suuren projekti- ja tutkimusmäärän rahoittamisen puitteissa ei ollut viisasta, koska 
tällainen (pääasiassa avoimeen anomusjärjestelmään perustuva) lähestymistapa merkitsi suurta 
hallinnollisten töiden kuormaa. 
40 Tästä johtuen useiden toteutettavaksi valittujen ehdotusten laatu oli heikko. Niillä ei ollut selviä 
tavoitteita eikä voimakasta projektiryhmää tai ne eivät olleet juuri lainkaan uutta luovia. Vuonna 1994 
valitut projektit olivat jo parempia ja vuoden 1995 tarjous- ja anomuspyyntöjen tulokset osoittavat 
laadun huomattavasti parantuneen. Tällä hetkellä näiden toteuksista odotetaan hyviä tuloksia. 
41 Taloushallinto oli heikkoa toimintakauden ensimmäisen puoliskon aikana, mutta sen taso on sittemmin 
kohentunut. Heikot suoritukset taloushallintopuolella riippuivat ylemmässä asemassa olleiden 
henkilökunnan jäsenten toiminnasta (heistä kaksi poistettiin yksikön henkilökunnasta vuoden 1994 
ensimmäisen puoliskon aikana), sekä puutteellisista järjestelmistä (esim. ATK:n heikosta käytöstä), 
puutteellisesta henkilökunnan koulutuksesta ja riittämättömistä henkilöstövoimavaroista hallinnollisella 
tasolla (ie. palkkaluokka B). 
Avainsuositukset 
42 Tuomme nyt suoraavassa esille tärkeimmät suosituksemme matkailuyksikölle ja Pääosastolle XXIII. 
Nämä suositukset on selostettu laajemmin jäljempänä tämän asiakirjan niitä koskevissa osissa. 
Strategiset näkökannat 
43 Olemme sitä mieltä, että yksikön pitäisi rajoittaa toimintansa laajuutta keskittämällä voimavaransa 
muutamiin strategisiin alueisiin, jotta sen toiminnasta muodostuisi tehokkaampaa. Yksikön pitäisi 
pyrkiä saavuttamaan selvästi hahmotettu visio omasta "markkina-asemastaan", tehtävänsä 
tarkoituksesta ja tavoitteista, ja sen pitäisi valita toimintamenetelmänsä näiden perusteella. 
44 Yksikön on ryhdyttävä toimenpiteisiin palauttaakseen uskottavuutensa ja lisätäkseen "matkailu"-
profiiliaan (haastattelijoittemme useampaan otteeseen saaman käsityksen mukaan nykyisellä 
henkilökunnalla ei ole riittävää alan erikoistuntemusta). 
Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
vi 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI gVk 
LOPPU RAPORTTI HIF 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET 
Toiminnalliset näkökannat 
45 Yhteistoimintaa ja yhteistyötä eri osakkaiden kesken pitäisi parantaa (sekä yksityisellä että julkisella 
sektorilla, jäsenmaat, kansalliset matkailuedistämiskeskukset ja muut alaa edustavat tahot mukaan 
lukien). 
46 Kolme komiteaa (toimintaajohtava, konsultoiva ja neuvoa-antava) voisivat toimia pääasiallisena yksikön 
rahoittamien tai toteuttamien toimenpiteiden tuloksista laajalti tiedottavana välineenä. Näiden 
komiteoiden olisi omaksuttava tämä laaja tiedottajan rooli ja kannettava siitä vastuu. 
47 Olemassa olevia komiteoita voitaisiin lisäksi käyttää yksikön apuna tarpeiden tunnistamisessa (esim. 
mahdollisten pilottiprojektien) sekä varmistamaan, että EU-rahoitusta ei käytetä jo olemassa olevien 
aloitteiden kertaamiseen. Riippumattomat asiantuntijat voisivat toimia samanlaisissa tehtävissä. 
48 Henkilöstövoimavarojen alueella pitäisi ajatella oikaisevia toimenpiteitä: henkilökunnan vaihtumista 
pitäisi hidastaa; yksikön sisäistä, teknistä matkailualan erikoistuntemusta pitäisi parantaa, esim. 
henkilöstökomennuksilla kansallisista matkailunedistämiskeskuksista; henkilökunnalle pitäisi järjestää 
enemmän koulutusta (kaikissa palkkaluokissa), mahdollisesti tälle sektorille suunnatuilla 
henkilöstökomennuksilla esim. yhteisön taloudellisia, hallinnollisia ja toiminnanjohtamismenetelmiä 
tuntevien parista. 
49 Käytössä olevat tietojärjestelmät pitäisi tarkastaa ja niitä pitäisi parantaa huomattavasti, esim. 
keräämällä enemmän toiminnanjohtamiseen liittyviä tietoja henkilöstön työn tukemiseksi. 
50 Yksikön koko henkilökunnan pitäisi harkita käytössä olevien hallinnollisten järjestelmien läpikäymistä 
uudelleen ja valita mahdollisimman tyhjentävät suoritusilmaisimet (niihen liittyvine tavoitteineen) useilla 
eri alueilla. Tässä on kuitenkin otettava huomioon komission asettamien hallinnollisten sääntöjen 
aiheuttamat rajoitukset. 
51 Yksikön pitäisi tutkia uudestaan käytössä olevat yksikön sisäiset menetelmät, jotta rahoitettujen 
hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja jatkotoimintaan vapautuisi lisää aikaa. Henkilökunta käyttää 
nykyisin suhteettoman suuren osan työajasta periaatteessa tuottamattomaan toimistotyöhön. 
52 Projektien seurannan ja arvioinnin voimistaminen on tarpeen. Yksinkertaisten ja samalla tehokkaiden 
menetelmien suunnittelu ja toimeenpano on myös yleisesti ottaen tarpeellista. Nämä on suunniteltava 
alun alkaen, jälkikäteen suoritetut menetelmien korjaamiset eivät riitä. Lisäksi kohdekäyntejä olisi 
tehtävä säännöllisesti. Tässä suhteessa parannusta on jo tapahtunut vuosina 1994-95. 
53 Olisi myös harkittava toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että projektituloksista tiedotetaan 
ja että tietoja jaetaan riittävän laajalti. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi varata riittävät varat 
projektibudjetista valmistelu/valintavaiheessa. Näitä seikkoja oli jo harkittu paremmin vuoden 1995 
anomuspyyntöjen yhteydessä. 
54 Rahoitettujen projektien ja tutkimusten määrää pitäisi vähentää huomattavasti, jotta niiden vaikutusta 
voitaisiin lisätä ja hallinnollisten toimenpiteiden määrää rajoittaa. 
55 "Ehdotuspyyntö"-menetelmän käyttöä pitäisi tarkistaa hallinnollisen toimenpidekuormituksen 
keventämiseksi ja menetelmän tehokkuuden maksimoimiseksi. Mahdollisuuksia joidenkin töiden 
siirtämiseksi ulkopuolisille on harkittava. 
56 Erityisiä teemoja tai teknisiä kysymyksiä käsittelevien kokousten osuutta pitäisi lisätä. 
Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
vii 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI gVk 
LOPPU RAPORTTI IP 
YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET 
57 Yksikölle pitäisi antaa suurempi itsemääräämisoikeus useilla täysin toiminnallisilla alueilla, kuten 
toiminnanjohtamisessa ja tavoitetehtävien budjetoinnissa. Yksikön pitäisi pystyä reagoimaan nopeasti 
ja joustavasti projektien toteutustarpeisiin (järjestämällä kohdekäyntejä, osallistumalla 
yhteistoimintakokouksiin yms.) sovittuja määrärahoja ylittämättä. Tämä ei luonnollisestikaan saa tehdä 
yksiköstä vähemmän tilivastuullista tai suljetumpaa toiminnassaan. 
58 Suunnitelman yhden vuoden pituisella jaksotuksella oli negatiivinen vaikutus valittujen hankkeiden 
laatuun ja niiden toteutukseen. Pitempi projektien toteutusaika on tarpeen (esim. kolme vuotta). 
59 Näkemyksemme mukaan lähitulevaisuudessa (ts. vuonna 1996) olisi keskityttävä seuraaviin aloitteisiin: 
a rahoitettujen hankkeiden parhaista tuloksista tiedottaminen laajamittaisesti (esim. 
julkaisutoiminnan ja valmiiden raporttien jakelun avulla) 
b menestyneiden projektien ja tutkimusten jälkiseuranta oppimismielessä ja parhaiden 
käytäntöjen omaksumiseksi 
c suhteiden kehittäminen -matkailuelinkeinoalan edustajien ja muiden osakkaiden kanssa 
d toiminnan yhteensovittamisen jatkaminen muiden direktoraattien kanssa ja yhteisön 
matkailutilastojen kehittäminen. 
Suuntaviivoja matkailualan tulevaisuuden ohjelmaa varten 
60 Tulevaisuudessa matkailualan ohjelman pitäisi: 
a olla entistä keskitetympi (vähemmän prioriteetteja, vähemmän rahoitettuja hankkeita, 
keskimääräinen projektin arvo nykyistä suurempi) 
b olla sisällöltään entistä johdonmukaisempi 
c sisältää luonteeltaan monivuotisia hankkeita 
d sisältää hyvin valmistettu ja määritetty, loogiseen rakenteeseen perustuva puitekehys, jossa on 
otettu huomioon mitattavat menestymisen ilmaisimet, projektin jälkeiset omistussuhteet, 
vastuuseen ja jatkuvaan käyttökelpoisuuteen liittyvät kysymykset 
e parantaa projektien valmistelu-, suunnittelu-, seuranta- ja arviointimenetelmiä (sekä sisäisiä että 
ulkoisia, ts. riippumattomia) 
f asettaa ensisijalle tuloksista tiedottaminen laajamittaisesti ja jatkotoiminta 
g varmistaa, että vuosina 1993-95 täytäntöönpantuja, onnistuneimpia ja käyttökelpoisimpia 
hankkeita jatketaan, ja vahvistaa alueita, joilla on menestytty. 
Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
viii 
^ 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 4jk 
LOPPU RAPORTTI fHF 
OSA 1- JOHDANTO 
OSA 1-JOHDANTO 
Arviointiolosuhteet 
Price Waterhouse on tietoinen tietyistä väitteistä, jotka koskevat matkailuyksikön piirissä harjoitettua 
toimintaa ennen vuoden 1994 maaliskuuta. Pääosasto XXIII:n antoi Price VVaterhouselle tiedoksi 
seuraavaa: 
"Pääosasto XXIIhn pääjohtaja tuli tietoiseksi näistä väitteistä vuoden 1993 aikana. Hän käynnisti 
välittömästi näitä väitteitä koskevat mittavat osaston sisäiset tutkimukset. Niin pian kuin hän tuli 
vakuuttuneeksi siitä, että nämä väitteet olivat ainakin jossain määrin totuudenmukaisia, myös muut 
asianomaiset tahot tulivat tutkimuksiin mukaan. Näiden lukuisten tutkimusten tuloksena 
matkailuyksikön kaksi jäsentä siirrettiin määräajaksi pois virantoimituksesta ja myöhemmin erotettiin 
komission palveluksesta. Komissio ilmoitti esille tulleista asioista siviiliviranomaisille tietyissä 
jäsenmaissa ja pyysi heitä suorittamaan omat tutkimuksensa." 
Näihin väitteisiin on kohdistettu lukuisia tutkimuksia, joista osa on edelleen käynnissä, mutta 
liikkeenjohdon konsulttitoimisto Price Waterhouse ei saanut tehtäväkseen ryhtyä tutkimaan näitä 
väitteitä. Heitä pyydettiin kuitenkin pitämään mielessä näiden väitteiden ja niiden aiheuttamien 
tutkimusten vaikutus suunnitelman tehokkuuteen kokonaisuudessaan. 
Näin ollen Price Waterhouse on arvioinnissaan viitannut näihin tapahtumiin ainoastaan niissä 
tilanteissa, joihin ne ovat vaikuttaneet. Olisi varsinkin otettava huomioon, että Pääosasto XXIIhn omien 
tutkimusten lisäksi yksikön henkiiökunta joutui osallistumaan muihin tutkimuksiin, joita varten heidän oli 
etsittävä ja toimitettava tietoja. Tämä vei heiltä huomattavat määrät aikaa, jonka he normaalisti olisivat 
käyttäneet muiden tehtävien suorittamiseen. 
Näiden väitteiden ja tutkimusten lisäseurauksena yhteisön toimielinten budjetti- ja talousviranomaiset 
ottivat luonnollisestikin erittäin tiukan ja tarkan asenteen matkailuyksikön toimintaa koskevien sääntöjen 
noudattamiseen. Tämä johti huomattaviin viivästyksiin asioitten käsittelyssä, varsinkin kun jotkin näistä 
olisi normaaliolosuhteissa käsitelty rutiiniluontoisina. Matkailuyksikkö koki tämän erittäin turhauttavana, 
koska se menetti jälleen aikaa, jonka se olisi normaalisti omistanut suoraan suunnitelman 
toteutukseen. Tämän tuloksena myös suunnitelman toteutuminen viivästyi. 
1.1 - Tausta ia asiayhteys 
Euroopan yhteisön matkailualaa tukeva toimintasuunnitelma (suunnitelma) käynnistyi tammikuussa 
1993 Euroopan neuvoston 13.7.1992 tekemän päätöksen 92/421/EEC nojalla. Suunnitelma kesti 
kolme vuotta ja se päättyi vuoden 1995 joulukuun lopussa. Suunnitelman artiklassa 6 määrättiin, että 
suunnitelmasta tehdään arviointi. 
Toimintasuunnitelman liitteessä on mainittu 11 erikoistoimenpideryhmää, jotka liittyvät matkailuun. 
Sunnitelman artiklassa 4 mainitaan, että hankkeiden pitää: 
a olla subsidiariteettiperiaatteen mukaisia 
b olla kustannustehokkaita ja vaikuttaa merkittävällä tavalla matkailuelinkeinoon yhteisössä 
c edistää elinkeinohaaran kehitystä varsinkin pienten ja keskikokoisten yritysten osalta 
kysymyksessä 
d edistää kilpailua yhteisön alueella ja lisätä yhteisön matkailupalvelujen kilpailukykyä maailman-
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
1 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI Mtik 
LOPPU RAPORTTI HIF 
OSA 1-JOHDANTO 
markkinoilla 
e vaikuttaa osaltaan ympäristön ja luonnon, kulttuuriperinnön sekä paikallisten väestöjen 
loukkaamattomuuden säilyttämiseen ja laadun suojaamiseen 
f vaikuttaa osaltaan matkailijoita suojaavien tietojen ja palvelujen tarjonnan parantamiseen 
g auttaa parantamaan yhteisön matkailupalvelujen laatua 
h tulla toteutetuksi kansallisten viranomaisten ja, mikäli välttämätöntä, myös alueellisten ja 
paikallisten viranomaisten toimintojen yhteensovittamisen avulla siten, että matkailun tärkeys 
osana alueen kehitystä otetaan huomioon. 
1.2 - Arvioinnin tarkoitus ia tavoitteet 
7 Tämän tutkimuksen pääasiallisena tarkoituksena on suunnitelman arviointi. Arviointi koostuu vuosina 
1993 ja 1994 suoritettujen pilottiprojektien, tutkimusten ja muiden aloitteiden teknisestä arvioinnista 
sekä vuoden 1995 ohjelman puitteissa valittujen (toistaiseksi) keskeneräisten toimenpiteiden 
arvioinnista. 
8 Arvioinnin perusteena on käytetty yllä esitettyjä yleiskriteerejä sekä toimintasuunnitelman liitteessä ja 
sitä seuranneissa anomus- ja tarjouspyynnöissä esitettyjä erikoiskriteerejä. Tilapäisprojektit arvioitiin 
sellaisina, kuin ne oli esitetty hakemuksessa. Arviointi on kohdistettu kaikkiin toimintasuunnitelman 
sisältämiin toimenpiteisiin ja se kattaa sekä määrälliset että laadulliset näkökohdat. 
1.3-Arvioinnin laajuus 
9 Suunnitelman puitteissa käynnistetyt hankkeet koostuvat joukosta horisontaalisia ja erityisiä aloitteita. 
Näitä ovat muun muassa seuraavat: 
a komission sisäinen yhteensovittamistehtävä, joka kattaa muut matkailualaan vaikuttavat 
toimintaohjelmat 
b komission yhdessä muiden osapuolten kanssa rahoittamat ylikansalliset pilottiprojektit 
c matkailuelinkeinon erikoisaloja koskevat tutkimustyöt 
d matkailuelinkeinon erikoisalojen konferenssit ja verkostot 
e yhteisön toimielimien ja matkailuelinkeinon edustajien käyttöön laaditut matkailualan 
toimintaohjelmaa ja käytäntöjä koskevat raportit ja neuvoa-antavat asiakirjat. 
10 Liite I sisältää luettelon kaikista tukea saaneista projekteista ja tutkimuksista. 
11 Näiden erityishankkeiden arvioinnin lisäksi meitä pyydettiin antamaan arvostelumme 
tärkeysjärjestyksestä, johon lukuisat erityyppiset toimenpiteet oli suunnitelman puitteissa asetettu, ja 
arvioimaan suunnitelmaa koskeva hallinnollinen toiminta sekä voimavarojen laajuus ja käyttö. 
Loppu raportti - V2.0 • Käännetty englannin kielestä 
"7.T 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 1-JOHDANTO • 
1.4 -Metodologia 
12 Tämä jakso sisältää selostuksen soveltamastamme työtavasta ja tärkeimmistä päätökseen saatetuista 
toimenpiteistä. Lisäksi esittelemme valitut kymmenen "tapaustutkimusta". 
Työtapa 
13 Noudatimme seuraavaa työtapaa: 
• Vaihe 1 - Suunnitelman yleiskatsaus. Veimme läpi haastatteluohjelman (henkilökohtaisesti 
tapaamalla ja puhelimitse), jonka puitteissa haastattelimme Pääosasto XXIM:n ja muiden 
direktoraattien virkailijoita, toimintaajohtavan komitean jäseniä, matkailualan edustajia ja 
riippumattomia asiantuntijoita. Kaiken kaikkiaan suoritimme yli 60 haastattelua (joista 53 
kohdistui Pääosasto XXIIhn ulkopuolelle) 
• Vaiheet 2 ja 3 - Projektien analysointi. Suoritimme kaikkien vuosina 1993 ja 1994 (vaihe 2) 
aikana päättyneiden projektien sekä vuonna 1995 (vaihe 3) toteutettavaksi valittujen 
projektihakemusten teknisen arvioinnin. Useimmille vuosien 1993 ja 1994 hankekumppaneille 
toimitettiin kyselykaavake, joka kattoi seuraavat aiheet: projektin kuvaus, tavoitteiden 
saavuttaminen, projektin toteuttaminen 
• Vaihe 4 - Analyysi, johtopäätökset ja suositukset. 
Suoritetut toimenpiteet 
14 Toimeksianto alkoi 10.11.1995 (alkukokous Pääosasto XXIIhn). Pääosasto XXIII hyväksyi lopullisen 
raportin 26.2.1996. Liikkeenjohdon konsulttitoimisto Price Waterhousea avusti matkailualan 
erikoisasiantuntija Esmond Devas. 
15 Suoritimme ensimmäisen Pääosasto XXIIhn virkailijoiden haastattelu- ja tapaamiskierroksen marras- ja 
joulukuussa 1995. Noin kymmenen henkilön haastattelut saatiin päätökseen joulukuun loppuun 
mennessä. Tämän ensimmäisen haastattelukierroksen pääasiallisena tavoitteena oli luoda yhteydet 
matkailuyksikön henkilökuntaan, saada yleiskuva toiminnasta ja kerätä mielipiteitä matkailuyksikön 
roolista (menneisyydessä, kuluvalla hetkellä, tulevaisuudessa). 
16 Tämän jälkeen otimme yhteyttä 69 riippumattomaan avaintiedonantajaan ja -erikoisasiantuntijaan 
(Pääosasto XXIIhn ulkopuolisiin) ja suoritimme 53 haastattelua, joko henkilökohtaisesti tapaamalla tai 
puhelimitse. Näissä haastatteluissa käsiteltiin seuraavat avainseikat (katso kysymysluetteloa liitteessä 
II): 
a Missä määrin ollut matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman vaikutuksen alaisena 
b Missä määrin ollut tekemisissä matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman kanssa 
(yhteensovittajana, täydentävässä mielessä, toimintojen päällekkäisyys, yms.) 
c Matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman järjellisyyden arviointi: Onko ohjelma järkevä? 
d Vaikutusten arviointi: Mitä ohjelman tuloksena on tapahtunut? 
e Ohjelman tavoitteiden saavuttaminen: Onko ohjelma täyttänyt sille asetetut odotukset? 
f Vaihtoehdot: Onko olemassa parempia tapoja saada tuloksia ja saavuttaa tavoitteet? 
g Virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja parhaat menettelytavat. 
17 Price Waterhouse toimitti kaikille toimintaajohtavan komitean ja konsultoivan komitean jäsenille kirjeen, 
jossa oli selostus toimeksiannon tavoitteista ja jossa kirjeen vastaanottajia kannustettiin ottamaan 
yhteyttä Price Waterhouseen, mikäli he halusivat osaltaan antaa tietoja. Kirjallisia vastauksia saatiin 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
3 
3£ 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 1-JOHDANTO w 
Saksasta, Kreikasta ja Portugalista. Haastattelimme Italian, Irlannin, Espanjan, Ranskan, Suomen, 
Belgian ja Luxemburgin edustajia. 
18 Laadimme projektitietokannan, joka sisältää selostavia ja taloudellisia tietoja kaikkista vuosien 1993-95 
aikaisista hankkeista (katso liitettä I). 
19 77 hankekumppanille, jotka olivat olleet mukana vuosien 1993 ja 1994 projekteissa, toimitettiin lyhyt 
kyselylomake. Tämä kysely kattoi seuraavat aiheet: projektin kuvaus, tavoitteiden saavuttaminen, 
toteutus ja toteutuksen arviointi. Käytetty kyselylomake sisältyy liitteeseen IV. Hankekumppaneista 47 
vastasi kyselyyn eli vastausprosentti oli 61. Käsittelimme tämän kyselyn tuloksia varauksella, koska oli 
mahdollista, että annetut vastaukset eivät olleet puolueettomia. 
20 Suoritimme kaikkien loppuun vietyjen hankkeiden teknisen arvioinnin (vuosien 1993 ja 1994 
sopimukset, kaikkiaan 90). Tämän arvioinnin suorittamiseksi valmistimme projektin arviointilomakkeen 
(katso liitettä III). Pyrimme suorittamaan projektin arvioinnin viidessä vaiheessa, siinä määrin kuin se oli 
tarkoituksenmukaista, seuraavalla tavalla: 
a projektien ryhmitys tarkastelua varten vastuussa olevan virkailijan/virkailijoiden mukaan 
b ensimmäisen keskustelutilaisuuden järjestäminen virkailijan/virkailijoiden kanssa, jolloin virkailijat 
esittelivät projektit lyhyesti 
c arviointilomakkeiden laatiminen 
d arviointilomakkeita koskevat keskustelut EY-virkailijan/virkailijoiden kanssa 
e arviointilomakkeen loppukäsittely ja pistemäärän syöttäminen tietokantaan. 
21 Suoritimme kymmenen tapaustutkimusta (katso taulukkoa 1.1). Tapausten valinta perustui seuraaviin 
kriteereihin, joista oli sovittu Pääosasto XXIIhn kanssa: 
a tarpeellista kattaa kaikki kolme vuotta, mikäli mahdollista 
b tarpeellista valita jokaisen vuoden osalta projektit, joilla oli huomattavimmat budjetit 
c tarpeellista, että vuotuiset prioriteetit ovat edustettuina 
d tarpeellista, että onnistuneet ja epäonnistuneet tapaukset ovat samassa määrin edustettuina. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 1-JOHDANTO • 
Taulukko 1.1 - Tapaustutkimukset 
Hankekumppani 
1. L&R Leisure 
2. HTL 
3. Delvico/Bates 
4. Regione Toscana 
5. Hjoerring 
-kauppaopisto 
6. FECTO/FOTVE 
7. Arthur Andersen 
8.Valt. kansalliset 
elimet & muut 
9.WTTC 
10.-Nimike 
Eurooppalainen koulutusprojekti 
matkanjärjestäjille Bulgariassa ja 
Slovakiassa 
Matkailu- ja ympäristöpalkinto 
Eurooppaan kohdistuvan matkailun 
edistäminen kaukomarkkinoilla 
ETI- Euroopan matkailutiedotus & 
paikkavaraukset 
Pohjanmeren kylmävesialueiden 
matkailusektorin työntekijöiden ja 
kouluttajien koulutusstrategian 
kehittäminen 
"Euroopan kulttuurikaupungit" -projekti 
Matkailualan pienten ja keskikokoisten 
yritysten tulosjohtaminen 
Teema: Yhteisön matkailualan tilastojen 
kehittely 
Teema: Menetelmäanalyysi vuoden 
1995 ympäristöprojektien analyysin 
pohjalta, varsinkin Euroopan yhteisön 
ympäristömatkailuverkosto 
Teema: Matkailuyksikön 
yhteensovittamistyöskentely Vuosi 
1993 
1993 
1993 
1993 
1994 
1994 
1994 
Jatkuu 
1995 
Jatkuu Rahoitus 
('000 ecua) 
220 
381 
1000 
200 
195 
195 
392 
4500 
(1995-97) 
631 
-Alue 
Koulutus Keski- & Itä-
Euroopassa 
Ympäristö 
Matkailun edistäminen 
Uusi teknologia 
Koulutus 
Kulttuuri 
Tutkimus 
Tilastotiede 
Tarjousten, arviointien ja 
toteutusmenetelmien 
analysointi Horisontaaliset 
toimenpiteet 
22 Tarkastelimme myös suunnitelman hallinnollisia näkökohtia, varsinkin valinta- ja seurantamenetelmiä 
sekä toiminnanjohtamistapoja. 
1.5-Määritykset 
23 Suunnitelma koostuu 11 rvhmästä eri toimenpiteitä, joiden avulla Euroopan yhteisö pyrkii edistämään 
matkailua (katso liitettä VI). Me kutsumme näitä "kohdealueiksi" ja käytämme termiä "toimenpide" 
tarkoittamaan suunnitelman toteuttamiseen liittyviä tehtäviä. 
24 Olemme jakaneet hankkeet kolmeen tyyppiin: 
a tutkimukset (rahoitus 100 %) 
b projektit (yhteisrahoitus, normaalisti korkeintaan 60 %) 
c muut toimenpiteet, esimerkiksi komission sisäinen yhteensovittaminen. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
*H 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI gjfk 
LOPPU RAPORTTI HIF 
OSA 1-JOHDANTO 
1.6-Raportin rakenne 
25 Raportin loppuosa rakentuu viidestä pääjaksosta. Osassa 2 on selostettu hankkeiden ja niiden 
tavoitteiden välisiin yhtymäkohtiin perustuva analyysimme suunnitelmasta. Osa 3 sisältää yhteenvedon 
suunnitelman puitteissa toteutettujen hankkeiden (tutkimusten, projektien ja muiden tehtävien) teknisen 
arvioinnin tuloksista. Osassa 4 on esitetty yleiskatsaus hallinnollisista ja toiminnanjohdannollisista 
järjestelyistä ja menetelmistä sekä niiden arviointi. Osa 5 sisältää vuosien 1993 ja 1994 projekteja ja 
tutkimuksia koskevan postitse suorittamamme tutkimuksen tulokset. 
26 Liite VIII sisältää yhteenvedon haastattelemiemme avaintiedonantajien suorittamasta arvioinnista 
(liitteessä VII on yhteyshenkilöluettelo). Pyydämme ottamaan huomioon, että nämä arviot eivät 
välttämättä edusta Price VVaterhousen näkökantoja. 
Loppu raportti - V2.0 • Käännetty englannin kielestä 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI <H» 
OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI 
2.1 - Johdanto 
27 Toimintaohjelman tavoitteiden ja niiden tulosten systemaattinen analysointi vaatii järjestelmällisen 
lähestymistavan. Me aloitimme arviointiprosessin valmistamalla suunnitelman toimintaohjelmaa ja sen 
osa-alueita kuvaavan "profiilin". Raportin tämä osa sisältää meidän suunnitelmasta tekemämme 
analyysin, joka perustuu ohjelmamallikäsitteeseen - skemaattiseen esitykseen toimenpiteiden (tai 
hankkeiden) ja niiden tavoitteiden (ts. "tavoitehierarkian") välisiin yhtymäkohtiin. Ohjelmamalli on tärkeä 
väline seurannan ja arvioinnin suorittamisessa sekä strategisessa suunnittelussa että toimintaohjelman 
laatimisessa. 
28 Käytimme yksinkertaista nelitasoista tavoiterakennetta, jota voitiin jalostaa ja jakaa edelleen 
alarakenteisiin. Käytimme seuraavia tasoja: 
a välittömät tavoitteet, jotka liittyvät tiettyihin hankkeisiin (toimenpiteisiin) ja jotka on esitettävä 
mahdollisuuksien mukaan kvantitatiivisesti ilmaistuna; 
b välitavoitteet ovat edellisiä yksityiskohtaisempia ja tarkemmin määriteltyjä. Nämä edustavat 
yleensä "syy ja seuraus" -olettamuksia. 
c toimintaohjelman lopputavoitteet (joita kutsutaan myös lopullisiksi tai strategisiksi tavoitteiksi) 
ovat laajempialaisia, pitkäntähtäimen tavoitteita, esim. 'talouskasvua ja työllisyyttä edistäviä". 
29 Taulukossa 2.1 on esitetty esimerkki nelitasoisesta tavoitehierarkiasta. 
Taulukko 2.1 - Esimerkki tavoitehierarkiasta 
Toimenpiteet 
- kolme vuotta 
ylläpidetty kampanja 
- olemassa olevien 
infrastruktuurien 
parantaminen 
- kulttuurimatka-
ohjelmien tukeminen 
- koulutus (esim. 
kielet) 
-yms. Välittömät tavoitteet 
- Euroopan edistäminen 
matkailukohteena 
- tiedonvälitysyhteyksien 
parantaminen (esim. 
Japaniin) 
- uusien tuotteiden 
markkinoilletuonti 
myyntikohteina USA:n ja 
Japanin markkinat 
- palvelutason 
parantaminen 
-yms. Välitavoitteet 
- matkailuelinkeinon 
kilpailukyvyn 
lisääminen 
Euroopassa Lopputavoitteet 
- työllisyyden 
lisääminen ja 
matkailuelinkeinon 
kasvu Euroopassa 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI gjjk 
LOPPU RAPORTTI fllF 
OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI 
30 Näyttää siltä, että suunnitelma on rakennettu alhaalta ylöspäin, ts. aloittamalla yksittäisistä 
toimenpiteistä, joista sitten on pyritty muodostamaan laajamittaisia kohdealueita ja vain epäsuorasti 
yhdistämällä nämä lopputavoitteisiin. 
31 Testataksemme ohjelman johdonmukaisuutta ja eheyttä lähdimme siitä, että ohjelma oli analysoitava 
ylhäältä alaspäin ja teimme jokaisella tavoitehierarkian tasolla seuraavat kysymykset: 
(1 ) ovatko samalla tasolla olevat asiat keskenään johdonmukaisia? (horisontaalinen johdonmukaisuus) 
(2) myötävaikuttavatko hierarkiassa seuraavaksi alemmalla tasolla olevat asiat tällä tasolla oleviin asioihin? 
(vertikaalinen johdonmukaisuus) 
(3) mahdollistavatko seuraavaksi alemmalla tasolla olevat asiat kaikkein tehokkaimmin tavoitteiden 
saavuttamisen vai onko niitä tehokkaampia vaihtoehtoja mahdollisesti olemassa? (eheys) 
32 Raportin tässä osassa ei nimenomaisesti käsitellä suunnitelman johdonmukaisuutta yhteisön muiden 
tavoitteiden kanssa. Pääosasto XXIIhn on tarpeen selvittää nämä yhtymäkohdat, koska: 
a muut toimintaohjelmat myötävaikuttavat matkailutavoitteiden edistämiseen 
b matkailutoimintaohjelma voi myötävaikuttaa muiden alueiden toimintaohjelmatavoitteisiin 
c muiden alueiden toimintaohjelmilla voi olla typistävä vaikutus matkailutoimintaohjelmaan. 
2.2 - Tavoitteet 
33 Kaaviosta 2.1 näkyy looginen malli, josta suunnitelmaan ja sen 11 kohdealueeseen 
(toimenpideryhmiin) sisältyvien toimenpiteiden, välitavoitteiden ja lopputavoitteiden (välittömät 
tavoitteet on jätetty pois selvyyden vuoksi) väliset yhtymäkohdat ilmenevät. 
34 Euroopan yhteisön matkailutoimintaohjelman lopputavoitteet näyttävät koostuvan seuraavista: 
a talouskasvun ja työllisyyden edistäminen 
b taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen 
c "Euroopan kansalaisuuden" edistäminen. 
35 Kuitenkin ohjelma voidaan ymmärtää ainoastaan muiden, asiakirjoista selvästi ilmenevien tavoitteiden 
pohjalta, vaikka nämä tavoitteet viittaavatkin muihin kohdealueisiin, varsinkin luonnon ja 
kulttuuriperinteen suojeluun ja edistämiseen sekä kuluttajan etujen suojaamiseen. 
36 Näiden kahden korkean tason tavoitteiden sarjan välillä saattaa esiintyä ristiriitoja (esim. kasvun 
edistäminen ja ympäristön suojeleminen). 
37 Ei ole selvää, kuinka jotkin neuvoston päätöksen liitteessä määritetyt 11 "kohdealuetta" 
myötävaikuttavat näihin korkean tason tavoitteisiin, kun annetaan ymmärtää, että niihin sisältyy myös 
muita julkilausumattomia tavoitteita: esim. sosiaalinen matkailu (8); yksinomaan korkean tason 
tavoitteiden saavuttamiseen käytettävien välineiden joukossa se ilman muuta kuuluu vähäpätöisimpiin, 
vaikka se saattaisikin olla tärkeässä asemassa joidenkin muiden (julkilausumattomien) sosiaalisten 
tavoitteiden tukemisessa. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
lii 
Measures 
To ensure that the 
environment is more fully 
taken into account in the 
development of tourism Figure 2.1 - Programme Model of the Plan 
Intermediate objectives 
To highlight the importance of 
the cultural heritage for 
tourism and to promote a 
greater knowledge of the 
culture, traditions and ways of 
life of Europeans 
To make Europe a more 
attractive destination for 
tourists from distant countries Ultimate objectives 
To protect and promote 
the natural and cultural 
heritage 
? Tension 
To promote a better seasonal 
distribution of tourism To promote the 
diversification of 
tourist activity 
To provide support 
for increased 
professionalism 
To develop tourist activities 
in a rural environment To improve the quality and 
competitiveness of the 
Community's tourism 
services on offer To generate income 
and employment 
To promote the 
development of the 
tourist industry 
To contribute to 
economic and social 
cohesion 
To facilitate access to 
tourism by groups who have 
difficulty in taking holidays To expand the demand 
V"**! for the Community's 
"*/, tourism services _ 
To promote 
youth tourism 
To help tourists as 
consumers To allow people of all kinds to 
gain a better knowledge of 
Europe's cultural roots and of 
the cultures and ways of life in 
the Member States To foster "European 
Citizenship" 
To improve knowledge of 
the tourist industry To protect consumers 
To improve the quality of 
decision making at 
Community, Member State, 
local and private level 
To promote 
transnational initiatives 
©-To ensure greater 
consistency of 
Community measures Indirect impact -
feedback via other 
measures 
To preserve free 
competition To promote small 
and medium sized 
enterprises 
EUnsWBSIk». TT 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI flF 
38 Näyttää siltä, että Euroopan neuvoston päätöksessä mainittuja PK-yritysten kilpailukyvyn 
edistämistavoitteita ei ole selvästi tuettu erikoistoimenpitein tai -toimintaohjelmin. 
39 Toiset toimintaohjelmat ovat järkeenkäypiä ainoastaan välitavoitteita lisäämällä, esim. "matkailualan 
tietojen parantaminen" vaatii välitavoitteen, joka voisi olla seuraavanlainen "päätöksenteon laadun 
parantaminen Euroopan yhteisön tasolla, jäsenmaiden tasolla, paikallisella tasolla ja yksityisellä tasolla" 
(katso kaaviota 2.1). r 
40 Kohdealuetta "ylikansalliset toimenpiteet", joka on suunniteltu edistämään ylikansallisten matkailun 
edistämisaloitteiden kehittämistä, on erittäin vaikea sijoittaa tällaiseen loogiseen puitekehykseen, koska 
se ei ole tavoite vaan mekanismi. 
2.3 - Kohdealueet 
41 Tässä raportissa käytetty termi "kohdealue" viittaa Euroopan neuvoston vuonna 1992 tekemän 
päätöksen liitteessä määritettyihin 11 toimenpideryhmään. 
42 Päämäärien ja niiden toteuttamiseen tarkoitettujen keinojen välinen suhde on sekava; mainitut 11 
kohdealuetta ovat kokoelma erilaisia avustavia tavoitteita tai päämääriä, esim. "(edistää) lomien 
porrastusta" (2), ja erityyppisiä toimenpiteitä, esim. "ylikansalliset toimenpiteet", "matkailun edistäminen 
kolmansissa maissa". 
43 Joihinkin näistä 11 kohdealueesta on yhdistetty kaksi hyvin erilaista aluetta, jotka olisi parempi erottaa 
toisistaan, esimerkiksi: 
(1 ) "Matkailualan tietojen parantaminen" ja "Euroopan yhteisön toimenpiteiden suuremman 
johdonmukaisuuden varmistaminen" (1) ovat molemmat itsessään tärkeitä seikkoja, mutta kumpikaan 
niistä ei välttämättä johda toiseen. Toimenpiteet, jotka edistävät toista, eivät myöskään välttämättä 
myötävaikuta toisen tavoitteiden toteutumiseen. 
(2) Kohdealue "ylikansalliset toimenpiteet" näyttää kertaavan muita toimintaohjelmia ja sen tavoitteet ovat 
epäselviä. Kysymyksessä on taktiikka, ei toimintaohjelmallinen tavoite. 
44 Tiettyjen kohdealueiden välillä näyttää olevan sekaannusta. Esimerkiksi "kokemustenvaihdon 
tukeminen kävijämäärien hallintatekniikan alalla" sisältyy kohdealueeseen "kulttuurimatkailu" (5.b), 
vaikka sen tulisi kuulua kohdealueeseen "matkailu ja ympäristö" (6). 
45 Jotkin toimintaohjelmista on muotoiltu melko epäsuoralla ja puolinaisella tavalla, mikä johtaa 
tukitoimenpiteiden ilmeiseen epätäydellisyyteen (tämä osittain ilmentää Euroopan yhteisön 
toimivaltaisuus- ja subsidiariteettialueita). 
(1 ) "korostaa kulttuuriperinteen tärkeyttä matkailulle ja edistää eurooppalaisten kulttuurien, perinteiden ja 
elämäntavan suurempaa tuntemusta" (5); tämä on ilmaistu tietoisuusteemana eikä niinkään 
konkreettisina tehtävinä (konkreettinen toimintaohjelma olisi esimerkiksi "turvata kulttuuriperintö 
matkailualan etujen mukaisesti"), ja vastaavasti konkreettiset toimenpiteet kuten historiallisten 
muistomerkkien suojaaminen on jätetty pois. 
(2) Tämä on ristiriidassa toimintaohjelma 6:n kanssa (matkailu ja ympäristö), jossa ympäristönsuojelua 
lähestytään huomattavasti suoremmin, mikä puolestaan johtaa johdonmukaisempaan 
toimenpidesarjaan. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI • 
2.4 - Toimenpiteet 
46 Euroopan neuvoston vuoden 1992 päätöksen liitteessä määritetyt toimenpiteet (tutkimukset, projektit ja 
muut hankkeet) liittyvät pääasiassa loogisesti 11 kohdealueeseen. Niiden joukossa on myös 
poikkeuksia, jotka on selostettu alla. 
47 On epäselvää, kuinka jotkin toimenpiteistä myötävaikuttaisivat ilmoitettuihin toimintaohjelmatavoitteisiin, 
esim. "matkailualan yhteistoiminnan kehittäminen Keski- ja Itä-Euroopan sekä Marokon, Algerian ja 
Tunisian kanssa" (3 c): kuinka tämä edistyä matkailua Euroopan yhteisön piirissä? 
48 Jotkin toimenpiteistä ovat luonteeltaan epäselviä, esim. 
(1) "(edistää) matkailijoiden etuja kuluttajina" (4) on toimintaohjelma, joka toteutetaan toimenpiteillä, jotka 
parantavat tietoa ja suojausta "esimerkiksi olemassa olevien luokitusjärjestelmien, viitoissa käytettyjen 
symbolien, lomaosakejärjesteimien, ylivarauksien ja korvausmenetelmien alueilla". Tässä jää 
epäselväksi, onko tarkoituksena pelkästään antaa matkailijoille tietoja heidän oikeuksistaan, vai onko 
tarkoituksena vahvistaa näitä oikeuksia. Nämä ovat kaksi toisistaan selvästi poikkeavaa 
asiakokonaisuutta ja ne tulisi määritellä vastaavasti. 
(2) "matkailualan ammattilaisten konsultointi Euroopan yhteisön piirissä" (1 .a); mitkä asiat ovat 
konsultoinnin kohteena ja mistä syystä? Miksi tähän ryhdyttäisiin erikseen, tilastojen kehittelytyöstä 
(1 .a) tai tutkimustyöstä ja strategioista (1 .b) riippumattomasti? 
(3) toimitaohjelmatavoite "tehdä Euroopasta houkuttelevampi matkankohde kaukaisista maista kotoisin 
oleville matkailijoille" (kohdealue 11) viittaa toimenpiteisiin, joilla itse matkailutuotetta muutetaan. Siitä 
huolimatta ehdotetut toimenpiteet näyttävät rajoittuvan matkailunedistämiseen, ts. tuotetietoisuuden 
lisäämiseen kolmansissa maissa. Jos tavoitteena itse asiassa on "lisätä kolmansista maista tulevien 
matkailijoiden lukumäärää", silloin mahdollisia toimenpiteitä olisi paljon laajempi valikoima, kuten 
ilmenee kaaviosta 2.2, joka on esimerkki siitä, kuinka yksi toimintaohjelman alue voitaisiin analysoida. 
Toimenpiteet ovat puhtaasti kuvannollisia. 
Kaavio 2.2: Esimerkki kohdealueeseen 11 liittyvästä matalan tason loogisesta puitekehyksestä 
Toimenpide Välittömät Välitavoite Välittömät 
tavoitteet 
!,i#Vwî HJäH«ii!lfi »& 
10 Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
hh 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI CU 
49 Joiltakin toimintaohjelmilta näyttää puuttuvan erityistoimenpiteiden tarjoama tuki, ts. toimenpiteet eivät 
muodosta riittävän pitävää kokonaisuutta, ja näin ollen on epätodennäköistä, että ne tulisivat 
vaikuttamaan toimintaohjelman toteutumiseen huomattavasti, esim: 
(1 ) näyttää siltä, että "Euroopan yhteisön omaksumien toimenpiteiden suuremman johdonmukaisuuden 
varmistamista" (osa toimintaohjelmaa 1) tuetaan ainoastaan toimenpiteillä, jotka koskevat 
"strategioiden muutosten valmistelua kysynnän kasvua vastaavasti" (muut tämän otsakkeen alle 
sijoitetut toimenpiteet tukevat toimintaohjelman 1 muita näkökohtia). Tämä vaikuttaa erittäin heikolta, 
kun kysymyksessä on seikka, jonka epäilemättä pitäisi olla keskeinen tavoite. 
(2) "nuorisomatkailu"; kaksi toimenpidettä, jotka on mainittu, ovat huomattavasti tarkemmin eriteltyjä kuin 
toimenpiteet muilla kohdealueilla. Ne saattavat olla erittäin tehokkaita, mutta ovatko ne ainoita 
mahdollisia toimenpiteitä? 
2.5 - Strategiat ja menettelytavat 
50 Toimenpiteet olisi mahdollista ryhmittää taustalla olevien strategioiden mukaisesti: 
a kansallisella tasolla suoritettuja toimenpiteitä täydentävien erityistoimenpiteiden toteuttaminen 
b komission eri osastojen matkailualaan vaikuttavien toimenpiteiden yhteensovittaminen sekä 
matkailualan ja Euroopan yhteisön toimintaohjelmien paremman keskinäisen sopeuttamisen 
varmistaminen 
c ylikansallisten toimenpiteiden kehittämisen edistäminen 
d kaikkien sektorilla toimivien julkisten ja yksityisten elinten läheisen yhteistyön varmistaminen. 
51 Toimintaohjelmallisella menettelytavalla tarkoitetaan mekanismia, joka on valittu käyttöön tavoitteen 
saavuttamiseksi. Näitä menettelytapoja on kahta tyyppiä: lainsäädännöllinen ja taloudellinen tuki. Uusia 
suunnitelmia laadittaessa komission tulisi suorittaa jokaisen kohdealueen ohjelman kattavuusanalyysi 
ja asianmukaisten strategioiden arviointi. 
52 Yleisemmin ottaen, komission pitäisi valmistaa matkailualaa avustavien toimenpiteiden ohjelmamalli ja 
kiinnittää huomiota kohdealuiden lukumäärän vähentämiseen ja yhdistää mallin eri elementit 
järjestelmällisellä tavalla, ts. menettelytavat, toimenpiteet, välittömät tavoitteet, välitavoitteet ja 
lopputavoitteet. 
53 Tämän jälkeen pitäisi asettaa tuotanto- ja suoritusosoittimet sekä tavoitteet (ts. määritetty tavoite, johon 
pyritään tiettyyn päivämäärään mennessä tulevaisuudessa). Näiden pitäisi olla ominaisia 
toiminnanjohtamisen koko prosessille suunnittelu, seuranta, arviointi ja julkinen tilitysvelvollisuus 
mukaan lukien. Esimerkkejä osoittimista ovat: kolmansista maista tulleiden matkailijoiden lukumäärän 
lisäys prosenteissa; kaupallisesti kannattaviin ylikansallisiin tuotteisiin johtavien pilottiprojektien määrä; 
EU:n markkinaosuuden kehittyminen maailman matkailumarkkinoilla. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
11 
ii S 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI 
3.1 - Metodologia 
54 Lähestyimme arviointitehtävää mahdollisuuksien mukaan viidessä vaiheessa seuraavalla tavalla: 
a ryhmitimme tarkasteltavat asiakirjamapit vastuunalaisen EY-virkailijan/virkailijoiden mukaan, 
b virkailijat esittelivät toimenpiteet lyhyesti, 
c konsultit arvioivat toimenpiteet sovittujen kriteerien pohjalta, 
d arviointituloksista keskusteltiin kyseisen EY-virkailijan/virkailijoiden kanssa 
e minkä jälkeen laadittiin lopulliset arviointilomakkeet. 
55 Tarkastimme kaiken kaikkiaan 90 asiakirjamappia, joista 53 koski vuoden 1993 ja 37 vuoden 1994 
toimenpiteitä. Tarkastimme myös vuonna 1995 valitut tutkimukset ja projektit, mutta koska nämä 
hankkeet olivat vasta alkuvaiheissaan, tarkastuksemme rajoittui niiden määritteisiin ja 
hankekumppaneiden hakemuksiin. 
56 Suoritimme myös kymmenen tapaustutkimusta, joista kolme oli "temaattisia" tapaustutkimuksia. 
57 Kaikki hankkeet on tarkastettu. Kaikkien suunnitelmassa määritettyjen kohdealueitten arviointi ei 
kuitenkaan ollut käytännössä suositeltavaa, koska mukana oli joukko toimenpideryhmiä ("lomien 
porrastus", "matkailijat kuluttajina", "maaseutumatkailu" ja "nuorisomatkailu"), joihin sisältyi vain erittäin 
pieni määrä toimenpiteitä. Nämä neliä ryhmää edustivat vain 3,2 % suunnitelman puitteissa käytetystä 
kokonaissummasta. Tässä raportissa kiinnitämme huomiota pääasiassa muihin kohdealueisiin, mutta 
viittaamme näihin toimenpideryhmiin sisältyviin erityisiin hankkeisiin sen ollessa aiheellista. 
3.2 - Kokonaispistemäärät 
58 Yhteenveto vuosina 1993 ja 1994 rahoitettujen projektien ja tutkimusten pääasiallisista tuloksista 
ilmenee taulukoista 3.1 - 3.3. Näiden tulosten väärän tulkinnan välttämiseksi on tärkeää muistaa, että 
jokaiselle hankkeelle erikseen annettu kokonaispistemäärä perustuu suureen kriteerimäärään (katso 
liitettä III). Varsinkin projektin mielekkyys (ts. onko projekti järjellinen?) ja sen tehokkuus (suunniteltujen 
tavoitteiden saavuttaminen) on otettu huomioon. Toisin sanoen tällä pistemäärällä ej arvostella 
yksinomaan hankekumppania. 
59 Pistemäärä 5 vastaa arvosanaa "erittäin hyvä". Pistemäärä 3 vastaa arvosanaa "keskinkertainen" ja sitä 
alempi arvosanaa "heikko" tai "erittäin heikko". Annoimme tyydyttävälle hankkeelle - joka 
kouluvertauskuvaa lainataksemme olisi läpäissyt kokeet, mutta ei olisi kuulunut kiitettävien joukkoon -
arvosanan "keskinkertainen" (pistemäärä 3). Näin ollen "keskinkertaista" ei tässä yhteydessä pidä 
sekoittaa aritmeettiseen keskiarvoon. Tällä perusteella ihannetapauksessa useimpien hankkeiden voisi 
odottaa saavuttavan pistemäärän, joka on suurempi kuin 3. 
60 Tämä tekninen arviointi on subjektiivinen, vaikka se onkin mukavuussyistä esitetty kvantitatiivisesti. 
Hankkeita on arvosteltu erilaisten kriteerien nojalla. Itse hankkeet on viety päätökseen vasta hiljattain, 
joten niiden vaikutuksesta pitkällä tähtäimellä ei ole varmuutta. On otettava huomioon, että meidän 
näkemyksemme mukaan käytetyt kriteerit eivät edusta lisäystä neuvoston päätöksen artiklassa 4 
määritettyihin, vaan ne ovat olennainen osa suunnitelmaa kokonaisuutena ja useimmissa projekteissa 
niihin viitataan joka tapauksessa (kaikissa järkevissä arvioinneissa). Esimerkiksi, kuinka mikään 
projekti, johon sisältyy tietokannan luominen, voisi olla kustannustehokas (artikla 4), ellei siihen 
automaattisesti liity jo luonteeltaan nopeasti vanhentuvien tietojen päivitysmekanismia? 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
12 
u 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • 
61 Vuoden 1993 kokonaisarviointipistemäärien keskiarvo oli 2,9 ja kustannustehokkuuden 2,7. Vuonna 
1994 molemmat pistemäärät kohosivat ja keskiarvoiksi saatiin 3,4 ja 3,0. Toisin sanoen projektien laatu 
kokonaisuudessaan parantui huomattavasti vuonna 1994 (osoitus parantuneista valintamenetelmistä). 
Kustannustehokkuus parantui myös. Arvosanan "hyvä" tai "erittäin hyvä" saaneiden kokonaismäärä 
kasvoi 34 %:sta 44 %:iin. 
Taulukko 3.1 - Vuosien 1993 ja 1994 hankkeiden tekninen kokonaisarviointi. Erittely vuosittain (%:a 
kokonaismäärästä) 
1993 
(53 toimenpidettä 
tarkastettu) 
1994 
(37 toimenpidettä 
tarkastettu) Heikko tai 
erittäin heikko 
36% 
8% Keskinkertainen 
25% 
46% Hyvä 
19% 
30% Erittäin hyvä 
15% 
14% Ei tule 
kysymykseen 
tai ei ole 
mahdollinen* 
5% 
2% 
* Meidän näkemyksemme mukaan pienelle määrälle tapauksia oli mahdotonta laatia luotettava/vankka arviointi käytettävissä 
olleiden tietojen pohjalta. 
Taulukko 3.2- Vuosien 1! 
1993 
Kokonaisarviointi 
Kustannustehokkuus 
Hankkeiden määrä 
1994 
Kokonaisarviointi 
Kustannustehokkuus 
Hankkeiden määrä )93 ja 1994 
Ryhmä 1" 
3,3 
3,3 
9 
Ryhmä 1 
3,8 
3,0 
6 hankkeiden tekninen kokonaisarviointi. Erittely hanketyypin mukaan* 
Ryhmät 2 
ia 4 
Ei 
rahoitettuja 
hankkeita 
Ryhmät 2 
ja 4 
3,0 
2,0 
3 Ryhmä 3 
2,9 
2.6 
17 
Ryhmä 3 
Vain 
kaksi 
hanketta Ryhmä 5 
2,8 
2,6 
18 
Ryhmä 5 
3,5 
3,3 
12 Ryhmät 
6-11 
2,7 
2,6 
9 
Ryhmät 6, 
9 ja 11 
4,3 
4,5 
4 Ryhmä 10 
Vain kaksi 
hanketta, 
sisällytetty 
Ryhmä 10 
2,7 
2,2 
10 Kaikki 
hankkeet 
2,9 
2.7 
53 
Kaikki 
hankkeet 
3,4 
3,0 
37 
* Raporttiin ei ole merkitty alle kolmesta hankkeesta koostuvan toimenpideryhmän pistemäärää. 
" 1 = tietojen parantaminen; 2 = lomien porrastaminen; 3 = ylikansalliset hankkeet; 4 = matkailija kuluttajana; 5 = 
kulttuurimatkailu; 6 = matkailu ja ympäristö; 7 = maaseutumatkailu; 8 = sosiaalinen matkailu; 9 = nuorisomatkailu; 10 = 
koulutus; 11 = matkailun edistäminen. Ryhmä 3 on yhdistelmäryhmä; "ylikansalliset hankkeet" saivat yleensä korkeammat 
pisteet kuin muut kaksi hanketyyppiä, nimittäin "teknologia" ja "yhteistyö Itä- ja Keski-Euroopan maiden kesken". 
62 Kohdassa 3.4 on selostus taulukossa 3.1 esitettyihin vaihteluihin vaikuttavista päätekijöistä. Taulukossa 
3.2 olevat tiedot on eritelty kohdealueittain. Siitä ilmenee, että ryhmään "matkailualan tietojen 
parantaminen" liittyvät toimenpiteet ovat tuottaneet keskimäärin parempia tuloksia kuin muita ryhmiä 
koskevat toimenpiteet. Vuonna 1994 kulttuurimatkailun alalla toteutetut hankkeet ovat keskimäärin 
olleet laadultaan hyviä. 
63 Taulukossa 3.3 annetut tiedot on eritelty hankkeiden koon mukaan, ecuina ilmaistuna. Näistä luvuista 
ilmenee, että vuonna 1993 pienten hankkeiden osuus oli seuraavia vuosia suurempi (38 % verrattuna 
19 %:iin vuonna 1994 ja 23 %:iin vuonna 1995); että vuosina 1994 ja 1995 suuret hankkeet (yli 100 000 
ecua) edustivat noin puolta hankkeista; ja että vuonna 1993 pienemmät projektit tuottivat paremmat 
13 loppu raportti - V2.0 • Käännetty englannin kielestä 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • 
tulokset ja olivat kaikkein kustannustehokkaimpia. Koon ja (kustannus)tehokkuuden välinen 
negatiivinen suhde oli vähemmän merkittävä vuonna 1994. 
Taulukko 3.3 - Vuosien 1993 ja 1994 hankkeiden tekninen kokonaisarviointi. Erittely hankkeen koon (ECU) 
mukaan 
1993 
Hankkeiden lukumäärä 
%:a tarkastettujen 
kokonaismäärästä 
Kokonaisarviointi 
Kustannustehokkuus 
Keskikoko: 121 144 
1994 
Hankkeiden lukumäärä 
%:a tarkastettujen 
kokonaismäärästä 
Kokonaisarviointi 
Kustannustehokkuus 
Keskikoko: 117 030 
1995 
Hankkeiden lukumäärä 
%:a tarkastettujen 
kokonaismäärästä 
Keskikoko: 127 015 Yläraja 
50 000 
21 
38% 
3,5 
3,9 
7 
19% 
3,9 
4,1 
16 
23% 50 001 • 
100 000 
11 
20% 
2,9 
1,9 
12 
32% 
3,3 
2.8 
17 
25% 100 001 -
400 000 
21 
38% 
2,2 
1,7 
18 
49% 
3,3 
2,6 
33 
48% Yli 400 000 
2 
4% 
0 
3 
4% 
3.3 - Tapaustutkimukset 
64 Taulukot 3.4 (osat A ja B) sisältävät yhteenvedon suoritettujen tapaustutkimusten tärkeimmistä 
tuloksista. 
14 Loppu raportti • V2.0 • Käännetty englannin kielestä 
Vi 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI w 
Taulukko 3.4 - Yhteenveto tapaustutkimustuloksista (osa A) 
Projektin kuvaus Arviointi & opittavat avainseikat 
Eurooppalainen Vahvuudet - Paikallisten yhteisöjen merkittävä osallistuminen; onnistunut 
koulutusprojekti pilottiohjelma, uutta kurssimateriaalia valmistettiin (räätälintyönä) ja sen 
Bulgariassa ja Slovakiassa jakaminen laajalle oli mahdollista; saavutusosoittimet osoittavat, että 
tavoitteet saavutettiin (osanottajien määrä, yliopistokumppaneiden arviointi, 
osanottajien reaktiot); Pääosasto XXIIhn kohdevierailu; hyvin esillä Bulgarian 
lehdistössä. 
Heikkoudet - Innovatiivisuus vähäistä; projekti viivästyi Pääosasto XXIIhn 
hitaan reaktion johdosta; projekti toteutettiin muusta toiminnasta eristettynä; 
ei jatkotoimintaa, ei strategista puiterakennetta; ei paikallista EU-edustusta; 
kallis projekti. 
Opittavaa - Harjoittelijoiden tarpeet on välttämätöntä ottaa huomioon; 
"konsekutiivisen tulkkauksen" käyttö (simultaanitulkkauksen sijaan) oli 
onnistunut ratkaisu; vaikutusten arviointi jälkeenpäin tarpeen; kaikki 
tulevaisuuden hankkeet täytyy yhteensovittaa PHAREn kanssa (Pääosasto I); 
esillepääsyn varmistamiseksi paikallisen suhdetoimintakonsultin käyttöä 
suositellaan. 
Matkailu- ja Vahvuudet - Hyvin esille tuleva, tärkeä projekti, jolla on potentiaalisesti suuria 
ympäristöpalkinto sivuvaikutuksia; hyvä kokonaisorganisaatio; hyvä yhteistoiminta 
erikoisasiantuntijoiden kanssa; jos toistetaan ja parannetaan, voi nostaa 
Pääosasto XXIIhn profiilia; Euro Info -keskusten käyttö oli menestyksellistä; 
erittäin hyvä logo; suhdetoimintatoimiston panos hyvä. 
Heikkoudet - Päähankekumppanin ja Pääosasto XXIIhn välillä 
yhteistyövaikeuksia; päähankekumppanin kokemuksen puute; käsitteet ja 
strategia kehittyivät hitaasti; jäsenvaltioiden ("johtoryhmien") saaminen 
mukaan toimintaan heikkoa tietyissä tapauksissa; heikkouksia projektien 
valinnassa (pääasiassa kielivaikeuksien takia); poliittisten ja maantieteellisten 
osuuksien huomiointi; anomuksessa/sopimuksessa ei määritetty 
jatkotoiminnan ja valvonnan menettelytapoja eikä järjestelyjä. 
Opittavaa - Parhaan mahdollisen esilletulon varmistamiseksi jokaisessa 
osallistujamaassa tarvitaan tehtävään paneutunutta henkilökuntaa; useiden 
palkintojen myöntämistä ja kilpailumuodon muuntamista "Festival de Cannes" 
-tyyppiseksi suositellaan; tiedotuslehden julkaiseminen on hyvä idea; 
kaikkien karsintalistalla olevien kilpailuhakemusten kääntämistä yhdelle 
yhteiselle kielelle voitaisiin harkita; seulonnassa ja arvostelussa käytetyn 
tarkastusluettelon parantaminen on tarpeen; parempi yhteisvaikutus alan 
muiden projektien kanssa tarpeen; kilpailuhakemusten valmisteluun tarvitaan 
enemmän aikaa; suurempi erikoisasiantuntijoiden osallistuminen tarpeen; 
tästä hankkeesta pitäisi muodostua keskeinen asia Pääosasto XXIIhn 
toimintojen keskuudessa. 
15 Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
kf 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • 
Projektin kuvaus Arviointi & opittavat avainseikat 
Eurooppaan Vahvuudet - Hyvä logo ja iskulause; hyvin arvostettuja konsultteja käytetty; 
kohdistuvan hyvä idea käyttää teemoja Euroopan markkinoinnissa matkailukohteena, jotta 
matkailun vältytään kansallisilta kiistoilta. 
edistäminen 
kaukomarkkinoilla Heikkoudet - Matkailualalla hanketta pidetty laajalti ajan ja varojen 
tuhlauksena; ei virallisia tukijoita; sopivatko logo ja iskulause kaikille 
markkinoille? Ristiriitoja ETC:n kanssa. 
Opittavaa - Pilottihanke meni hukkaan, koska toimintaa ei jatkettu; 
myynninedistämistulosten saamiseksi tarvitaan pitkäntähtäimen toimintaa ja 
riittävät voimavarat; olemassaolevien verkostojen käyttö ja kiinteämpi 
yhteistyö kansallisten matkailunedistämiskeskusten kanssa tarpeen; tukijoita 
vailia olevassa kampanjassa ei ole järkeä. 
ETI - Euroopan Vahvuudet - Hyvä osakkuusrakenne ja kansainvälinen verkosto; olemassa 
matkailutiedotus & olevien paikallisten matkailutiedotuspalvelujen vakiointi voisi olla avaintekijä 
paikkavaraukset matkailijoiden rohkaisemisessa teknologian käyttöön; visio Euroopan 
laajuisesta verkosta, joka tarjoaa vakioituja tietoja matkailijoille; liittymät 
muihin aloitteisiin, esim. EDITINiin. 
Heikkoudet - Teknisen sovelluksen innovatiivinen luonne on nyt suurelta osin 
vanhentunut Internetin kehittymisen johdosta (tiedostamme sen, että 
Internetistä on vasta hiljattain muodostunut varteenotettava vaihtoehto); 
jatkuvaa käyttökelpoisuutta ja jatkotoimintaa ei ole varmistettu, mutta 
osakkaiden kokous on suunniteltu pidettäväksi maaliskuussa 1996; kaikkia 
hankeanomuksessa luvattuja toimintoja ei toteutettu (esim. 60 toimipistettä); 
kahden osakkaan osallistuminen erittäin rajoitettua. 
Opittavaa - Uusteknologiaa edustavat tekniset pilottitutkimukset vanhenevat 
erittäin nopeasti; toteutuksen täytäntöönpanon viivästyminen suurensi tätä 
ongelmaa ja täten tarve rahoituksen saamiseen Pääosastolta XXIII on 
epäselviä, mikäli tavoitteena ei ollut verkon perustaminen ja tietoisuuden 
lisääminen; kiinteät yhteydet alan muihin ohjelmiin (esim. TIMiin) ovat 
tarpeen; projekti korosti Pääosasto XXIIhn roolia yleisenä yhteensovittajana. 
Pohjanmeren Vahvuudet - Voimakas olemassaolon oikeutus, koska hanke koskettaa 
kylmävesialueiden avainongelmaa, ts. nuorisotyöttömyyttä; useita mielenkiintoisia 
matkailusektorin ideoita/käsitteitä ja innovatiivisia ratkaisuja kehitelty; pitkäntähtäimen vaikutus 
työntekijöiden saattaa olla suuri; hyvä jatkotoiminta ja voimakas paikallinen tuki Tanskassa, 
ja kouluttajien 
koulutusstrategian Heikkoudet - Hanke erittäin yleisluonteinen ("tavoitteena käsitteen kehittely"); 
kehittäminen e' mitään selvää kuvausta tuloksista; ei pilottiprojekti, vaan muistutti 
enemmän perustutkimusta ja verkoston rakentamista; jatkotoiminta 
Britanniassa, Hollannissa ja Saksassa epävarmaa heikon paikallisen tuen 
johdosta, mitä heikko osaanotto Tanskassa järjestettyyn konferenssiin 
ilmensi; hankekumppanuutta enemmän tarjolla tutkimusvaiheessa ja 
älyllisellä keskustelutasolla kuin toiminnallisella suunnittelu- ja 
pilottiohjelmatasolla; kallis projekti ottaen huomioon, että tulokset näkyvät 
pääasiassa paikallisella tasolla ja ovat lisäksi epävarmoja tietyissä maissa. 
16 Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
$*> 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI flf 
Projektin kuvaus Arviointi & opittavat avainseikat 
Opittavaa - Pääosasto XXIII itse asiassa rahoitti samantapaisten ongelmien 
kanssa painivien kumppaneiden muodostaman verkon eikä niinkään yhteistä 
toimivaa projektia; tästä saattaa olla hyötyä, mutta onko tämä suunnitelman 
ja Pääosasto XXIIhn varsinainen rooli? 
"Euroopan kulttuuri- Vahvuudet - Innovatiivinen perusidea, josta kehitettiin muutamassa vuodessa 
kaupungit" hyvä tuote, jota suuri kaupunkiverkosto tukee; verkon jäsenet muodostuvat 
-ohjelma sekä kuuluisista että vähemmän tunnetuista kaupungeista, jotka saattavat 
hyötyä siitä, että niiden seurassa on hyvin tunnettuja kulttuurikaupunkeja; 
hyvä jakelu ja markkinointi; yhteydet avainjärjestäjiin (matkatoimistoihin, 
matkanjärjestäjiin) hoidettu; erittäin hyvä projektin johto ja tehokas 
toteuttaminen. 
Heikkoudet - Hanke keskitetty voimakkaammin keinoihin kuin tavoitteisiin; 
useat avainkaupungit ja tärkeät kulttuuri-instituutioita eivät vielä (tai eivät 
enää) kuulu verkostoon; pienten kaupunkien saama etu vielä epävarma; ja 
menestyminen riippuu osittain siitä, kuinka hyvin kaupunki pystyy keräämään 
paikkavarauksia. 
Opittavaa -1996 tulee olemaan tärkeä vuosi projektin tulevaisuuden kannalta; 
projektin täytyy nyt osoittaa kaupallinen oikeutuksensa, ts. tuotta 
paikkavarauksia; matkailunedistämistoimistoverkon kehitystaso vaihtelee 
voimakkaasti eri kaupunkien/maiden kesken ja näin ollen tietyissä 
kaupungeissa/maissa rakenteita on voimistettava. USA:n markkinat on 
katettava lisävaikutuksen luomiseksi, ei hajottamiseksi; matkatoimistot ja 
matkanjärjestäjät on saatava vakuuttuneiksi projektin kaupallisesta arvosta; 
avainnähtävyys tai -tapahtuma tarpeen. 
Matkailualan pienten Vahvuudet - Korkealaatuinen loppuraportti, hyvä johdon yhteenveto 
ja keskikokoisten avainhavaintojen levittämiseksi mahdollisimman laajalle; tulosjohtamiskäsite 
yritysten voimakas. 
tulosjohtaminen 
Heikkoudet - Suuret kustannukset, varsinkin, koska on epäselvää, onko 
käsitteellä merkitystä PK-yrityksille. 
Opittavaa - Vähäinen merkitys PK-yrityksille olisi pitänyt osata ennakoida 
(esim. keskustelemalla asiantuntijoiden kanssa); tutkimus olisi pitänyt 
määrittää uudestaan siten, että se olisi täyttänyt varsinkin pienten hotellien 
tarpeet, sillä monilla niistä ei ole tietokoneavusteisia paikanvarausjärjestelmiä 
tai mahdollisuuksia niihin. 
3.4 - Yleisarviointi 
Vuosien 1993 ja 1994 projektit ja tutkimukset 
65 Toteutettujen projektien ja tutkimusten kokonaislaatu vaihteli heikosta keskinkertaiseen (tarkastelluista 
vuosien 1993 ja 1994 aikana suoritetuista hankkeista 24 % arvioitiin erittäin heikoiksi tai heikoiksi, 
kaikkiaan 22 hanketta), kun taas loppuun viedyistä projekteista vain 14 % (13 kaikkiaan) todettiin 
erittäin hyviksi. Vuoden 1994 aikana tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti. 
66 Useimmissa tapauksissa hankkeen vaikutus on rajoitettua tilan, laajuuden ja ajan suhteen. 
Rahoitussitoumuksia oli runsaasti (vuonna 1993 kaikkiaan 59, vuonna 1994 niitä oli 58 ja vuonna 1995 
kaikkiaan 74), meidän näkemyksemme mukaan liian suuri määrä verrattuna voimavaroihin, joita 
17 Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
h /> 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI O 
matkailuyksiköllä oli käytettävänään näiden asianmukaiseen määrittämiseen ja seurantaan. Useimmat 
hankkeet olivat kokonaisuuksina liian pieniä voidakseen olla vaikutukseltaan merkittäviä, mutta niiden 
joukossa oli myös tietty määrä hyvin menestyneitä ja erittäin kustannustehokkaita. Meidän 
arvioimiemme hankkeiden keskikoko oli 121 144 ecua vuonna 1993,117 030 ecua vuonna 1994 ja 127 
015 ecua vuonna 1995. (Katso taulukkoa 3.3. yllä.) 
67 Useimmat hankkeet voidaan jakaa kahteen eri ryhmään. Toinen näistä ryhmistä koostuu hankkeista, 
joiden tavoitteet ovat poliittisia; nämä hankkeet edistävät "eurooppalaisia" käsitteitä ja verkostoja. Niillä 
on korkea profiili ja uutisarvoa. Toinen ryhmä puolestaan koostuu liiketoiminnallisesti mielenkiintoisista 
hankkeista, joille ominaista on jatkuva käyttökelpoisuus. Silloin tällöin kehitetään toimintaa, jonka 
voidaan katsoa kuuluvan molempiin ryhmiin samanaikaisesti, esimerkiksi Oldenburgin yliopiston 
johtama vuoden 1993 hanke "Reitit juurille". 
68 'Ylikansallisten verkcctojen" edistämistä ei meidän näkemyksemme mukaan voida luokitella 
tavoitteeksi, vaan se on tavoitteen toteutukseen tähtäävää toimintaa. Neuvoston päätöksen artikla 4 
sisältää velvoitteen toimenpiteiden kustannustehokkuudesta. Ongelmana on, että poliittiset tavoitteet, 
esim. ylikansallisten verkostojen edistäminen, voitaisiin ehkä toteuttaa paremmin ja 
kustannustehokkaammin muilla keinoin. Ne eivät myöskään vaadi pilottiprojektin suomaa turvaa eikä 
oikeutusta. Pilottiprojektit ovat vain harvoin todella innovatiivisia. Vaihtoehtoisiin hankkeisiin, joita olisi 
voitu ajatella eurooppalaisten käsitteiden ja verkostojen edistämiseen sisältyy: kaikissa Euroopan 
maissa kiertävä "matkanäyttely", jonka puitteissa olisi esitelty laadukkaasti Eurooppaa koskevia 
kysymyksiä ja sektorin ratkaistavana olevia haasteita, koko Euroopan kattava esityslista mukaan lukien; 
suhdetoimintayrityksen palvelujen käyttö asianmukaisin toimintaohjein ja määrätyn budjetin rajoissa; 
yhteistyö tietokantoja laativien tahojen kanssa eri puolilla Eurooppaa pätevän tietokannan keräämiseksi 
eurooppalaisista tutkimuksista; uutislehden julkaiseminen, jne. 
Tutkimukset 
69 Matkailusektorin kannalta tärkeiden seikkojen tarkastelua varten rahoitettiin useampia tutkimuksia. 
Nämä olivat suurimmaksi osaksi hyvin suoritettuja, vaikkakin aiheiden valinta ei näytä perustuneen 
tarpeiden huolelliseen analysointiin, jossa olisi otettu huomioon jo ennestään saatavissa olleet tiedot 
(esimerkiksi nuorisomatkailu, liikematkat ja konferenssit, tulosjohtaminen). Olemme tietoisia siitä, että 
toimintaajohtava komitea ehdotti ja/tai hyväksyi tutkimusten aiheet. Olemme sitä mieltä, että 
rahoitettavien tutkimusten yksityiskohtaiseen määritykseen on käytettävä enemmän aikaa ja aiheiden 
valinnassa on otettava huomioon aikaisemmin suoritetut tutkimukset, parhaillaan käynnissä olevat 
tutkimusohjelmat ja matkailuelinkeinon tarpeet. 
70 Esimerkiksi konferenssi- ja liikematkailua koskevan tutkimuksen arvoa vähentää se tosiasia, että tätä 
aihetta on jo aikaisemmin tutkittu melko tyhjentävästi. Esimerkkejä viime aikoina suoritetuista 
tutkimuksista ovat: Touche Rossin vuonna 1990 suorittama tutkimus kannustinmatkailusta 
Euroopassa; taloustietoyksikkö EIU:n vuonna 1994 tekemä tutkimus konferenssi- ja 
kokousmarkkinoista Euroopassa; Maison de Francen julkaisu "Tourisme de Congres" vuodelta 1993. 
71 Toisena esimerkkinä mainittakoon tutkimus tulosjohtamisesta (yksi tapaustutkimuskohteistamme), joka 
edustaa hyvin suoritettuja tutkimuksia. Sen sisällöllinen merkitys PK-yrityksille on kuitenkin rajoitettu. 
Tämän tutkimuksen painopiste oli kohdistettu tietokonejärjestelmien käyttöön, mutta useimmat alan 
yrityksistä ovat pieniä, eikä niiden käytössä ole tällaisia paikanvarausjärjestelmiä. Kuitenkin ne 
soveltavat jo käytännössä tulosjohtamista (pienemmässä tai suuremmassa mitassa) esimerkiksi silloin, 
kun asiakkaalla on mahdollisuus "neuvotella" edullinen huonehinta hiljaisen kauden aikana. Useimmat 
hotellit ja muut majoituspalveluja tarjoavat ovat riippumattomia yrityksiä ja niillä on melko pieni määrä 
huoneita. Niiltä puuttuu markkinointivoimaa, tietokoneavusteiset huonevarausjärjestelmät mukaan 
lukien. On kuitenkin olemassa tapoja, joilla tällaisia yrityksiä voidaan auttaa, vaikkapa edistämällä 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
18 
bl 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI w 
ryhmämarkkinointia, josta esimerkkinä mainittakoon Gites de France -järjestelmä. 
72 Useiden projektien ja tutkimusten tavoitteena oli sektoria potentiaalisesti kiinnostavien viiteluetteloiden 
laatiminen, esimerkiksi henkilö- ja järjestötietoja sisältävä "Kuka kukin on" -tyyppinen julkaisu, 
monikielinen matkailusanakirja ja opiskelijoiden työpaikkamahdollisuuksia kartoittava tietokanta. Näihin 
mihinkään ei kuitenkaan sisältynyt projektinjälkeisiä jatkotoimintorakenteita, jotka olisivat varmistaneet 
tulosten jatkuvan käyttökelpoisuuden. Jatkotoiminnot ovat ratkaisevassa asemassa, kun tietojen 
toistuva (ja usein kallis) päivitys on tarpeen. Jotkin näistä projekteista ja tutkimuksista kilpailivat jo 
myynnissä olevien, kaupallisten tuotteiden kanssa. Näiden tutkimusten elinkykyisyys oli melko mitätön 
ja niillä oli hyvin vähän käytännön arvoa. 
73 Vammaisille tarkoitetut Eurooppa-oppaat (toinen niistä on osoitettu vammaisille, toinen 
matkailuelinkeinon harjoittajille) ja tutkimus iäkkäämpien ihmisten liikkumismahdollisuuksista ovat 
esimerkkejä suunnitelman puitteissa kiitettävästi ja kustannustehokkaasti suoritetuista tutkimuksista. 
Sokeille tarkoitetut opaskirjat ovat lisäesimerkki suunnitelman sisältämästä, voimakkaasta panoksesta 
vammaisten matkailunedistämiseksi. 
Kulttuurimatkailu 
74 Useimmat suunnitelman kulttuuriaiheiset komponentit liittyivät keskeisesti eri teemoja noudattavien 
ylikansallisten reittien ja verkostojen rakentamiseen. Useimmat näistä olivat suhteellisen vähin 
kustannuksin toteutettuja projekteja, jotka tuottivat mielenkiintoisia tuloksia. Kuitenkin näiden jatkuva 
käyttökelpoisuus ja vaikutus matkailukysyntään on todennäköisesti vain vähäinen ja niistä saatava 
suurin hyöty pitkällä tähtäimellä saattaa olla eri seutujen välisten yhteyksien vahvistaminen. Mikäli 
aikomuksena ei ole jatkuvan taloudellisen hyödyn varmistaminen, se on tehtävä selväksi, jolloin 
hankkeet voidaan myös arvostella siltä pohjalta. Tästä huolimatta kustannustehokkuuden ylläpitäminen 
on edelleenkin tarpeen. 
75 Pääasiassa yhteyksien vahvistamisesta koostuvat tulokset voidaan todennäköisesti saavuttaa muilla 
kustannustehokkaammilla keinoilla, esimerkiksi järjestämällä konferensseja. Reittien ja polkujen 
suunnittelu, vaikka ne olisivat kuinka mielenkiintoisia tahansa, ei sinänsä riitä projektirahoituksen 
perusteeksi. Esimerkiksi reitillä, joka kulkee VVexfordista, Irlannista Doveriin Englannissa ja edelleen 
Ranskaan, Portugaliin ja Espanjaan, on todennäköisesti hyvin vähän arvoa missään muussa mielessä 
kuin mahdollisesti ihmisten lähentämisessä toisiinsa. Mutta kyseinen projekti oli kallis tapa saavuttaa 
tämä. 
76 "Reitit juurille" -projekti (ensimmäinen rahoitus 1993, lisärahoitus 1994) on huomion arvoinen, jos 
menestymisen mittana käytetään projektinjälkeistä jatkuvaa käyttökelpoisuutta. Sen yhteyteen on 
kehittynyt kaupallisia liikevoimia, jotka ovat osoitus pitempiaikaisesta käyttökelpoisuudesta. "Euroopan 
taidekaupungit" -projektin (yksi tapaustutkimuksistamme) yhteyteen saattaa myös kehittyä tällaisia 
kaupallisia, liikkeelle panevia voimia, vaikka toistaiseksi niiden laadun määrittely on liian aikaista. 
Toinen esimerkki onnistuneesta kulttuurireittiprojektista oli Naturfreunde Landesberband Saarlandin 
(1993) projekti. Sen puitteissa luotiin useampia mielenkiintoisia reittejä, jotka yhdistävät usein eri 
maissa, mutta kuitenkin toisiaan suhteellisen lähellä sijaitsevat kohteet toisiinsa. Näillä reiteillä on hyvät 
mahdollisuudet pysyä käyttökelpoisina pitkään. 
77 Pohjois-Hollannin maakuntaprojekti (1993) on esimerkki soveltuvuustutkimuksesta, tässä tapauksessa 
kulttuurireiteistä, jotka liittyvät kolmen alueen sotahistoriaan. Tämän projektin osapuolten 
(matkailuasioita käsitteleviä paikallisia viranomaisia) luonteesta johtuen projektilla on kohtuulliset 
mahdollisuudet pysyä käyttökelpoisena myös tulevaisuudessa. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
19 
91 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI # 
78 Suuri osa reittityöstä voidaan luokitella ja myöskin koetaan pääasiassa matkailunedistämistoimiksi 
Euroopan alueella. Reittityön vaikutus saattaa enimmäkseen ilmetä matkailijoiden ohjautumisena 
olemassa olevilta reiteiltä uusille reiteille. On mahdollista, että näiden uusien reittien vaikutus ei ole 
matkailua lisäävää. Tilanne on toinen Euroopan ulkopuolella markkinoitaviksi tarkoitettujen reittien 
osalta (esim. "reitit juurille", jonka tavoitteena ovat Pohjois-Amerikan markkinat). Olemme kuitenkin sitä 
mieltä, että matkailukohteiden monipuolistaminen Euroopan alueella on myös hyväksyttävä tavoite. 
79 On myös huomattava, että samaan aihepiiriin kuuluvien kohteiden välisten reittien ja polkujen 
muodostama käsite oli jo varsin hyvin tunnettu asia ennen matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman 
käynnistystä ja uusien reittien/polkujen luomisella saattaa olla vain vähäistä marginaaliarvoa, mikä olisi 
arvostelussa huomioitava. Uutta ajattelua Pääosasto XXIIhn rahoittamissa matkareittisuunnitelmissa 
edusti niiden ylikansallinen luonne. Reittiprojektien pitempi vaikutus ei ole vielä tiedossa ja kaipaa 
tutkimusta. 
80 Pilottiprojektit ovat nimensä mukaisesti koetapauksia. Innovatiivisten ja spekulatiivisten projektien 
rahoituksessa ei ole mitään mieltä, ellei riippumattomien arvioijien suorittamaa perinpohjaista projektin 
jälkiseurantaa, arvioinnin julkistamista ja tuloksista tiedottamista ole järjestetty. Onnistuneilta vaikuttavat 
projektit voidaan sitten toistaa ja arvioida uudestaan muualla, minkä jälkeen lopulliset johtopäätökset 
voidaan muodostaa. 
Koulutus 
81 Sekä koulutus- että harjoitteluprojektien aihepiiri on ollut suhteellisen laaja. Projekteihin on myös 
sisältynyt verkostojen kehittely sekä opetussuunnitelmien ja uusien ammattitaidollisten tarpeiden 
määrittely. Onnistuneimpia verkostoprojekteja näyttävät olleen jo olemassa olevia verkostoja 
vahvistavat projektit, kun taas uusia verkostoja luovat projektit ovat yleensä osoittautuneet vähemmän 
onnistuneiksi jatkuvan käyttökelpoisuuden ja muiden kriteerien nojalla. 
82 Euroopassa yleisesti vallitseviin opetussuunnitelmallisiin tarpeisiin painottuneilla projekteilla -
esimerkiksi Deusto-Bilbaon yliopiston kestäviä matkailupalveluja koskevan opetussuunnitelman 
kehittelyprojekti (vuoden 1994 projekti) - on ollut erittäin hyödyllinen rooli. Näihin verrattuna vähemmän 
onnistuneita ovat olleet lukuisat projektit, joissa painopiste on ollut uusien ammattikategorioiden 
tunnistamisessa, esimerkiksi Club des Métropoles -projekti (1993), Greta du Golfe -projekti (1994) ja 
uusia ammattikategorioita koskeva, Conzorcio Civitan suorittama työ (1994). 
83 Tarjolla on myös ollut joukko yksittäisiä harjoittelukursseja (esim. Itä- ja Keski-Euroopassa). Vaikka ne 
ovatkin olleet sinällään hyödyllisiä, ne eivät sovi institutionaalisiin tai muihin puitekehyksiin, jotka 
muodostaisivat perustan seurannalle ja jatkuvalle käyttökelpoisuudelle. Vaikka nämä muusta 
toiminnasta erillisinä yksikköinä ovat saattaneet olla hyödyllisiäkin, ne eivät kuulu johdonmukaiseen 
suunnitelmaan ja niitä olisi tulevaisuudessa paras välttää, ellei ensin oteta käyttöön mekanismeja, joilla 
niiden jatkuva käyttökelpoisuus varmistetaan. 
84 Esimerkkinä mainittakoon projekti, jonka L&R Leisure toteutti Bulgariassa ja Slovakiassa vuonna 1993. 
Projektin toteutus oli hyvä, mutta se ei ollut kovinkaan innovatiivinen ja projektin päätyttyä käytettävissä 
ei ollut lainkaan institutionaalista rahoitusta toiminnan jatkamiseen kohdeympäristössä. Belarus-
matkailuprojekti, jonka toteuttajana toimi Frotsi du Limousin (1993) oli hyvin samankaltainen, mutta sen 
budjetti oli vaatimattomampi. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
20 
U 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI Jlà 
LOPPU RAPORTTI fllF 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI 
Teknologia 
85 Suunnitelman puitteissa tuetut teknologiset pilottiprojektit ovat suurimmaksi osaksi joko yleisluonteisia 
projekteja, joissa käsitellään avainasioita kuten tiedonvälityksessä käytettävien tietojen 
määritysmenetelmiä; tai erityisprojekteja, joiden avulla uutta teknologiaa pyritään soveltamaan 
erityistapauksiin. 
86 Tämä jako yleisiin ja erityisprojekteihin vastaa suurin piirtein Pääosasto XXIIhn projektivastuualueita, 
joiden puitteissa pohjimmiltaan yleisiä projekteja (kuten CIRT, EDITIN, ETI, TIRS: kaikki hyviä 
projekteja) pidetään "teknologia'-projekteina. Tässä yhteydessä nämä projektit luokitellaan 
"ylikansallisten toimenpiteiden" kohdealueeseen kuuluviksi. Teknologiset ratkaisut ovat hallitsevassa 
asemassa useammassa kulttuuriaiheisessa projektissa ja näistä voidaan tehdä tärkeitä 
eritvisjohtopäätelmiä. jotka koskevat näiden projektien teknologiaa. Erityisesimerkkeihin kuuluu usein 
tuotetietoja sisältävien multimediatietokantojen suunnittelu kuten International Interactive Multimedian 
Odyssey-projekti (1993) ja Sygnan suorittama musiikkifestivaalien kannattavuustutkimus (1994). 
87 Päinvastoin kuin rahoitettujen kulttuuritoimenpiteiden ollessa kysymyksessä, näyttää ilmeiseltä, että 
monet rahoitetuista "yleisistä" teknologiaprojekteista olisi tavalla tai toisella toteutettu omalla ajallaan 
ilman EY-rahoitustakin, koska näiden projektien puitteissa käsiteltiin matkailuelinkeinon kannalta 
huomattavan tärkeitä seikkoja, kuten esimerkiksi tietojen maailmanlaajaistamista ja tietojen saannin 
parantamista. Näissä tapauksissa EY-rahoitusta voidaan kuvata lähinnä toimintaa tukevaksi, vaikka se 
lisäsikin erittäin hyödyllisesti näiden asioiden kehittelyä. EY-rahoituksella on kuitenkin ollut myönteinen 
vaikutus uuden teknologian soveltamisen nopeuttamisessa matkailualan erityistehtävissä (esim. 
EDITIN-projekti 1993). 
88 Runsaaseen teknologian käyttöön perustuvien erikoistavoiteprojektien painopiste oli suurimmaksi 
osaksi kohdistettu ylikansallisiin tietokantoihin, usein multimediaan. Vaikka näiden projektien puitteissa 
käsitellyt erikoistehtävät poikkesivatkin toisistaan, niiden toteuttamisessa käytetyt tekniset ratkaisut ja 
ohjelmistot olivat usein päällekkäisiä. Itse asiassa näiden projektien innovatiivisin anti on ollut niiden 
ylikansallinen luonne ja pyrkimys soveltaa uutta teknologiaa uusilla alueilla, esimerkiksi aikaisemmin 
matkaoppaiden ja karttojen avulla suoritettuun tietojenkäsittelyyn. 
89 Erityisprojektit eivät ote olleet erityisen onnistuneita, sillä on huomattavan todennäköistä, että useimmat 
niistä kuihtuvat kokoon projektirahoituksen päättyessä, koska ne eivät sisällä minkäänlaisia jatkuvan 
käyttökelpoisuuden tai kaupallisen menestyksen varmistavia rakenteita. Näyttää siltä, että nämä 
projektit on suurimmaksi osaksi suunniteltu EY-rahoituksen "lypsämistä" silmällä pitäen, eikä niinkään 
erityistarpeiden ratkaisemiseksi. 
90 Vuoden 1993 projekti, joka sisältää kaupunkien multimediaesittelyn CD-tietolevyjä käyttämällä 
Odyssey-järjestelmään liitettynä (International Interactive Multimedian toteutus), on samanlainen kuin 
Turinformin toteuttama projekti (EPTIS, 1993) ja Fenici Routen projekti (Consorzio Civita, 1993). Näiden 
kaikkien kolmen piiriin kuuluu toisistaan etäällä sijaitsevia matkailukeskuksia ja niistä ei mihinkään liity 
vahvoja kaupalliseen menestykseen tai toiminnan kestävyyteen viittaavia tulevaisuuden näkymiä. Kaikki 
kolme vaikuttavat projekteilta, jotka on suunniteltu nimenomaan siitä syystä, että EY-rahoitusta oli 
saatavissa. Näiden projektien jälkiseurannan järjestäminen olisi hyödyllistä sikäli, että sen pohjalta 
voitaisiin tunnistaa, mitä näistä kokemuksista olisi opittavana. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
21 
sS 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • 
91 Yllä mainitut kolme projektia ovat heikompia kuin Infonet-projekti (TIRS, 1993), joka on suunniteltu 
osapuolten loogisemman maantieteellisen ryhmityksen pohjalta (Saarland Saksassa ja Lorraine 
Ranskassa) ja joka on selvästi yhdistetty olemassa oleviin tietokantoihin, mikä varmistaa pitkäaikaisen 
käyttökelpoisuuden. 
92 Monissa uuteen teknologiaan liittyvissä tietokantaprojekteissa ei ilmeisesti ole lainkaan kiinnitetty 
huomiota projektinjälkeisen käyttökelpoisuuden jatkuvuuden varmistamiseen. Matkailualan 
tietokantojen jatkuva päivitys on välttämätöntä, ja hallinnolliset sekä taloudelliset mekanismit, joilla 
tämä toteutetaan, ovat projektin suunnittelussa yhtä tärkeitä tekijöitä kuin tekniset seikat. 
93 Useimmissa tapauksissa jälkitoimintaan ja myyntikelpoisuuteen liittyviä kysymyksiä ei oltu käsitelty 
tyydyttävästi, mikä johtaa siihen, että joukko päätökseenvietyjä, mielenkiintoisia projekteja ei 
todennäköisesti tule vaikuttamaan matkailualaan millään pysyvällä tavalla. 
94 Jotkin teknologiaprojekteista olivat ensisijassa kannattavuustutkimuksia ja joskus niiden kohteena 
olleilla projekteilla oli jo pitkäaikainen tavoite takanaan (esim. Sygna, uuden teknologian soveltaminen 
kulttuurimatkailun alalla). Tulokset saattavat olla mielenkiintoisia, mutta kysymys siitä, kenen 
omaisuutta tulokset ovat, on jäänyt selvittämättä (varsinkin yhteisrahoituksen ollessa kysymyksessä). 
Luottamuksellisuuskysymykset ovat myös selvittämättä. Toinen esimerkki tällaisista 
kannattavuustutkimuksista on Eurolodging-majoitusprojekti, josta vastasi AGTE (1993). 
95 Teknologisten ja muiden projektien suunnittelussa ei oltu kiinnitetty erityisesti huomiota näiden 
projektien hyödyllisyyteen PK-yritysten kannalta. Teknologia merkitsee PK-yrityksille sekä esteitä että 
entistä parempia mahdollisuuksia. Tätä seikkaa ei oltu otettu riittävästi huomioon. Joissakin 
projekteissa matkailualan tuotteiden ja palvelujen toimittajat on jätetty kaikkien yhteyksien ulkopuolelle 
ja projektin puitteissa on keskitytty ainoastaan matkanjärjestäjiin ja matkatoimistoihin, jopa hotellit on 
jätetty ulkopuolelle. On mitä todennäköisintä, että Internet pienine käyttökustannuksineen tarjoaisi 
merkittäviä mahdollisuuksia PK-yrityksille, mutta tästä huolimatta tämän alueen projekteja ei toistaiseksi 
ole tarjottu lainkaan. Eurogites-projekti (1993) on esimerkki PK- yrityssektorilla esiintyvien 
erityistarpeiden onnistuneesta huomioinnista (aamiaismajoitus ja maatilamajoitus). 
96 On käynyt lisäksi ilmi, että muutkin komission direktoraatit rahoittavat tietokantaprojekteja, joiden 
kohteena on matkailusektori (esim. SAM). Siitä huolimatta Pääosasto XXIIhn rahoittamien ohjelmien 
yhteensopivuutta, täydentäviä ja kilpailevia ominaisuuksia ei meidän parhaiden tietojemme mukaan ole 
varsinaisesti tutkittu. 
Vuonna 1995 käynnistetyt hankkeet 
97 Seuraavana on esitetty muutamia huomioita joistakin vuonna 1995 käynnistetyistä hankkeista. 
98 Tilastollinen ohjelma hallitsee vuoden 1995 ohjelmaa ja se tukee varsinkin yksittäisiä maita ja 
konsulttiryhmille (esim. Gruppo Clas) myönnettyjä suurempia hankesopimuksia näiden maiden 
saattaessa tilastonsa direktiivissä määritetyn, sovitun mallin mukaiseksi. 
99 "Perinnepoluf-esittelyprojekti on mielenkiintoinen (johdossa CTA). Kysymyksessä on pilottiprojekti ja 
näin ollen on toivottavaa, että projektin kestävyyttä koskeviin seikkoihin kiinnitetään riittävästi huomiota 
ja että riippumaton projektin jälkeinen tarkastelu, joka kattaa myös samanlaiset vuosien 1993 ja 1994 
projektit, suoritetaan aikanaan johtopäätösten laatimiseksi ja virheistä oppimisen varmistamiseksi. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
22 
94 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI O 
100 Toinen huomattava projekti liittyy Kyprokseen. Tämän projektin tavoitteena on kulttuuri- ja 
erikoisteemamatkailun edistäminen PK-yritysten ollessa polttopisteessä. Toinen varsinaisen EU:n 
ulkopuolelle ulottuva projekti käsittelee lämpöhoitomahdollisuuksia Itä- ja Keski-Euroopassa sekä 
Välimeren seudulla. Tärkein tunnistettu tulos koostuu "mielipiteiden vaihdosta". Projektiin pitäisi lisäksi 
sisältyä virallisesti julkaistu raportti, josta kokonaismarkkinaominaisuudet (kysyntä ja tarjonta 
Eurooppa-tasolla) ja kuvaus tutkittavista lämpöhoitokeskuskokeiluista kävisivät ilmi yhdessä tämän 
markkinasektorin tulevaisuuden kokonaisnäkymien kanssa. 
101 WTTC:n parhaillaan kehittämä matkailu- ja ympäristöverkko (EcoNett) kuuluu huomattavimpiin 
hankkeisiin (631 000 ecua). Sen menestymismahdollisuuksia voimistaa WTTC:n voimakas alan tuki 
Projekti on ollut hyvin esillä ja sen kestävyysnäkymät ovat hyvät. Tässä vaiheessa on vaikea päätellä, 
missä määrin WTTC:n EcoNett tulee toimimaan käytännön apuvälineenä, jonka käyttö on mahdollista 
ja josta on hyötyä suurten monikansallisten organisaatioiden lisäksi myös vaatimattomammille 
matkailualan yrityksille (pienille hotelleille, ravintoloille, nähtävyyksiin liittyville palveluille). 
102 Vuoden 1995 ohjelmaan sisältyy myös muita tärkeitä aiheita, esimerkiksi kulkuneuvo- ja 
liikennejohtaminen (esim. Palma de Mallorcan lentokenttä) ja kävijäjohtaminen. Viimeksi mainitussa 
kategoriassa Tourism Companyn käynnistämä tutkimus ja pilottiprojekti ("Esittely vapaaehtoisten 
rahoitusohjelmien mahdollisuuksista Euroopassa") käsittelee erittäin tärkeää aihetta, ts. 
luonnonsuojelun rahoituksen mekanismeja. Vaikka nämä projektit ovat toistaiseksi vasta 
alkuvaiheissaan, niiden tulokset näyttävät vähemmän lupaavilta kuin muiden kävijäjohtamiseen 
liittyvien projektien, joista esimerkkeinä mainittakoon "Mantovan lippukierros" ja "HELLO-matkailu". 
Meidän näkemyksemme mukaan olisi ollut eduksi, jos aikaisemmista tämäntyyppisistä projekteista 
(esim. Saksassa, Pohjois-ltaliassa ja Itävallassa) olisi tehty yksityiskohtaiset, riippumattomat tekniset ja 
taloudelliset arvioinnit ennen kuin tälle tielle lähdettiin uudestaan. 
Muita suunnitelman puitteissa toteutettuja hankkeita 
103 Suunnitelman puitteissa toteutetut hankkeet on selostettu yksityiskohtaisesti lukuisissa Pääosasto 
XXIIhn Euroopan neuvostolle ja parlamentille laatimissa raporteissa. 
104 Matkailuyksikkö on laatinut kaksi "horisontaalista raporttia" Euroopan yhteisön matkailuun vaikuttavista 
toimenpiteistä, vuosina 1994 ja 1995. Ne ovat monipuolisia ja erittäin valaisevia. Vuoden 1994 raportti 
on lähes kokonaisuudessaan selostava ja se ei sisällä yhteisotoimenpiteiden arviointeja; vuoden 1995 
raportissa (luonnosvaiheessa suorittaessamme suunnitelman arviointia) tämä puute on pyritty 
korjaamaan. 
105 Taulukossa 3.4 on yhteenveto kolmeen "teema"-tapaustutkimukseen liittyvistä havainnoista (arvioinnit ja 
tärkeimmät opittavat seikat). Kyseessä ovat: 
a Euroopan yhteisön matkailutilastojen kehittäminen 
b valintamenetelmät (tutkimus perustuu vuoden 1995 ympäristöprojekteihin yleensä ja varsinkin 
WTTC:n projektiin "Euroopan yhteisön ympäristömatkailuverkko") 
c matkailuyksikön sisäinen yhteensovittaminen komission muiden pääosastojen kanssa 
(toimenpiteet liittyivät "horisontaalisen raportin" laadintaan). 
106 Euroopan yhteisön matkailutilastoalalla saavutetut tulokset on selostettu alla. Nämä saavutukset olivat 
huomattavia ja Pääosasto XXIIhn yhteensovittamistoimet olivat tehokkaita. 
Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
23 
S^ 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI <l 
107 Yhteisen tilastosarjan käyttöön saattamiseksi Pääosasto XXIII noudatti lähestymistapaa, jonka 
puitteissa se alusta alkaen työskenteli kiinteästi olemassa olevien avainosakkaiden kanssa. Näitä 
avainosakkaita olivat Eurostat yhteisötasolla ja kansalliset tilastointiasioista vastaavat viranomaiset 
kansallisella tasolla. Kansallisella tasolla on sitouduttu pitkäaikaisiin tietosarjoihin, jotka heijastavat 
kansallisia tarpeita ja edustavat huomattavia investointeja. Tietojen keräystä koskevat painotukset ovat 
myös erilaisia maantieteellisistä seikoista riippuen. Esimerkiksi Irlannin ja Britannian tietosarjat 
ilmentävät kysyntään liittyvien tietojen keräyksen suhteellista helppoutta saarivaltioympäristössä, kun 
taas Manner-Euroopassa on keskitytty enemmän tarjontapuoleen. 
108 Tiedonkeräys on välttämätön, mutta kallis, toimenpide matkailusektorilla. Pääosasto XXIIhn 
omaksuman lähestymistavan, johon se päätyi pitkään jatkuneiden kansallishallitusten ja komission 
oman tilastopalvelun (Eurostat) kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen, katsotaan olleen asianmukaisen 
vallinneissa olosuhteissa. 
109 Tämän lähestymistavan puitteissa panostettiin ennen muuta yleisten vähimmäisydintietojen 
keräystavoitesopimukseen. Näiden yleisten ydintietojen ympärille on sittemmin määritelty asiaan 
liittyviä, mutta valinnaisia, tietosarjoja, joiden määrityksessä yleisyys on jälleen ollut kriteerinä siten, että 
niiden vertailukelpoisuus kokonaisuudessaan on voitu varmistaa. 
110 Vaikka Pääosasto XXIII on suorittanut yleisen yhteensovittamisen, tehtävää on lähestytty kolmen 
osapuolen panoksella (Pääosasto XXIII, Eurostat ja kansallishallitukset). Tulokset ovat olleet erittäin 
merkittäviä, kun otetaan huomioon lukuisten eri maiden kesken yhteistä lähestymistapaa koskevaan 
sopimukseen pääsyn asettama haaste. Tilastotietojen keräystä koskeva direktiivi on hiljattain julkistettu 
(23.11.1995 ja se astuu voimaan vuoden 1996 loppuun mennessä), ja jäsenmaat saavat parhaillaan 
taloudellista tukea toimintasuunnitelman puitteissa voidakseen saattaa kansalliset järjestelmänsä 
direktiiviä vastaaviksi. Kaikkiaan 4,5 miljoonaa ecua on varattu tähän tarkoitukseen kolmivuotiskaudelle 
(1995-1997). 
111 Eurostatin valitsemat ja kolmen osapuolen periaatteella nimitetyt ulkopuoliset konsultit ovat auttaneet 
tietosarjojen tunnistus- ja määritysprosessissa sekä jäsenmaissa vallitsevien toisistaan poikkeavien 
olosuhteiden aiheuttamien metodologisten ongelmien ja esteiden poistamisessa. Konsultit ovat lisäksi 
avustaneet asianmukaisten tiedonjakamismenetelmien määrittämisessä, varsinkin matkailualan 
tilastollisen vuosikirjan ja julkaisun "Tourism in Europe" puitteissa. Tämän erinomaisen julkaisun uusin 
laitos julkaistiin vuonna 1995 ja se on tarkoitus julkaista vuosittain tulevaisuudessa. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
24 
& 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI flf 
Taulukko 3.4 - Yhteenveto tapaustutkimustuloksista (osa B) 
Hankkeen kuvaus Arviointi & opittavat seikat 
Teema 1 : 
Yhteisön matkailualan 
tilastotietojen kehittely Vahvuudet/saavutukset - Kaiken kaikkiaan saavutukset ovat erittäin 
huomattavia ja lähestymistapa asianmukainen; direktiivi 
"tervetulotoivotus ensimmäisenä askeleena"; yhteistoimintaa muiden 
organisaatioiden kanssa (OECD, WTO ja luonnollisestikin Eurostat 
sekä kansalliset tilastokeskukset) tehdyn työn kertaamisen 
välttämiseksi sekä yhteisten ydintietosarjojen ja metodologioiden 
kehittämiseksi; kiinteä yhteistyö olemassa olevien avainosapuolten 
kanssa: Eurostatin kanssa komissiotasolla ja kansallisista tilastoista 
vastuussa olevien viranomaisten kanssa kansallisella tasolla. 
Heikkoudet - Toteutusmenetelmät (Eurostat, kansalliset 
tilastokeskukset) hitaita ja "byrokraattisia"; tietyt haastateltavat ovat 
sitä mieltä, että direktiivi pohjautuu "pienimpään yhteiseen 
nimittäjään"; useat alueet koetaan epätäydellisesi katetuiksi, esim. 
Eurooppaan suuntautuva matkailu etäällä olevista maista, ja 
kysyntäpuoli yleensä; kunnianhimon puutetta, liian varovainen 
asenne? Mutta samalla on myös tunnustettava, että liian nopea, liian 
pitkälle eteneminen voi vaarantaa koko hankkeen; lisäksi poliittiset 
tekijät hidastavat prosessia. 
Opittavaa - Täytyy kuulua Pääosasto XXIIhn keskeisiin kohteisiin 
selvän tarpeen, matkailualan osoittaman kysynnän, jäsenmaiden ja 
elinkeinoalan osanottajien yksimielisyyden johdosta; yksityisten 
tilasto-organisaatioiden käyttö aiheuttaa ristiriitoja, koska lukuisat 
yksityissektoria edustavat organisaatiot tukevat hanketta samalla, 
kun kansainvälisistä julkisista organisaatioista peräisin olevat 
haastattelijat tekevät heille kysymyksiä; kuitenkin yksityisen/julkisen 
sektorin välisestä yhteistyön lisäämisestä on sovittu varsinkin 
kysyntää koskevien tilastotietojen osalta. 
Teema 2: Valintamenetelmät 
(perustuu vuoden 1995 
ympäristö-
projekteihin) Vahvuudet/saavutukset - Verkoston perustamiseen saadaan EU-
tukea kolmen vuoden ajan; hankekumppani on merkittävä 
kansainvälinen elin, ts. hyvät kaupalliset yhteydet ja poliittista 
voimaa; sopimuksessa on määritetty projektitoimet ja eteneminen 
sekä vuosiraportit; tilintarkastajien tarkastama tilitase laadittava 
vuosittain; mukana toiminnassa Pääosastot XI ja XII sekä 
matkailuala. 
Heikkoudet - Kuinka tietokanta tullaan päivittämään säännöllisesti? 
Mikä kannustaa palvelujen toimittajia antamaan tietoja säännöllisesti 
tietokannan ylläpitämiseksi? "Ympäristömatkailu"-käsitteen tarkka 
merkitys vaatii määrittelyä. 
Opittavaa - On tarpeen perustaa mekanismit, joilla tietokannan 
ylläpito ja päivitys varmistetaan. 
25 Loppu raportti • V2.0 • Käännetty englannin kielestä 
çy 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI ft 
Hankkeen kuvaus Arviointi & opittavat seikat 
Teema 3: Vahvuudet/saavutukset - Lisääntynyt tietoisuus yhteensovittamisen 
tärkeydestä EU-osastojen kesken; sisäinen ryhmä Inter Service 
Matkailuyksikön sisäinen Group (ISG) kokoontuu säännöllisesti; Pääosasto XXIII on "hyvä 
yhteensovittaminen organisoija"; hyvä kahdensuuntainen yhteydenpito; osastojen välillä 
on "jatkuva tietovirta"; vihreää kirjaa varten käyty konsultointi oli 
menestyksellistä; hyvä yhteistyö Pääosasto V:n kanssa "HELIOS"-
ryhmän yhteydessä; Pääosastojen XXIhn ja V:n pääjohtajat kirjoittivat 
yhdessä alkusanat julkaisuihin. 
Heikkoudet - ISG-ryhmän osanottajat huonosti valmistautuneita, 
mutta tilanne on parantumassa; joidenkin pääosastojen edustajien 
vaihtuminen merkitsee jatkuvuuden puutetta; Pääosasto XXIIhn 
henkilökunta vaikuttaa ylityöllistetyltä, "ei aina pysty suoriutumaan". 
Opittavaa - ISG-ryhmän pitäisi voida valmistautua paremmin 
osanottajien avulla (Pääosasto XXIII lähettää tavallisesti esityslistan 
ja asiakirjat kymmenen työpäivää ennen kokousta); mielenkiinto ISG-
kokouksia kohtaan lisääntynyt osanottajien tutustuessa asioihin 
paremmin; temaattiset keskustelut suosittuja; erään haastateltavan 
ehdotus toimintamuodoksi: 1) Pääosasto XXIII antaa tiedot, 2) 
pyöreän pöydän keskustelut muilla osastoilla käynnissä olevista 
töistä, 3) tarkasti määritettyjen seikkojen esille tuonti ja kysymysten 
teko; yksikköön tarvitaan useampia matkailualan erikoistuntijoita, 
jotta se voisi täyttää yhteensovittajan roolin EY:ssä; tarpeen nimittää 
erityinen, pysyvä vastuuhenkilö/edustaja hyvien jatkotoimenpiteiden 
varmistamiseksi. 
26 Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
Lo 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI Jla 
LOPPU RAPORTTI fHF 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT 
4.1 - Toiminnaniohtoa ia hallintoa koskevat iäriestelvt 
112 Suunnitelman puitteissa toteutetut hallinnolliset järjestelyt, taloudelliset voimavarat ja toimenpiteet on 
selostettu yksityiskohtaisesti Euroopan neuvostolle ja parlamentille jätetyissä, Pääosasto XXIIhn 
laatimissa vuosien 1994 ja 1995 "horisontaalisessa" raporteissa. Tämä osa sisältää laatimamme 
yleiskatsauksen tärkeimmistä, käytössä olevista järjestelmistä; katsausta seuraa tekemämme arviointi. 
Toimintaajohtava, neuvoa-antava ja konsultoiva komitea 
113 Suunnitelman toteuttamisessa komissiota avustaa toimintaajohtava komitea, joka koostuu Euroopan 
unionin jäsenvaltioiden edustajista (Euroopan neuvoston päätös, 13.7.1992). Tammikuussa 1994 
toimintaajohtavan komitean jäsenkantaa laajennettiin siten, että Euroopan talousalueen jäsenmaat ovat 
siinä edustettuina, ja tammikuussa 1995 siihen lisättiin Liechtenstein. Toimintaajohtava komitea 
kokoontui yhdeksän kertaa kolmen vuoden aikana, kaksi kertaa vuonna 1993, neljä kertaa vuonna 
1994 ja kolme kertaa vuonna 1995. 
114 Aikaisemman, 22.12.1986 tehdyn, Euroopan neuvoston päätöksen nojalla perustettiin komission 
suojeluksessa toimiva neuvoa-antava komitea, joka koostuu kunkin jäsenmaan nimittämistä jäsenistä. 
Tämän komitean tehtävänä oli järjestää matkailualaa ja varsinkin matkailijoille tarjottuja palveluja 
koskevien tietojen vaihto, konsultointi ja yhteistyö. Tämä komitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1994 ja 
kolme kertaa vuonna 1995. Komitea ei kokoontunut vuonna 1993. 
115 Lisäksi komissio perusti ennen suunnitelman käynnistämistä konsultoivan komitean, joka koostui 
lukuisista elinkeinoalan eri näkökantojen edustajista. Konsultoivalla komitealla ei ole lainsäädännöllistä 
pohjaa ja komissio perusti sen mielipiteiden vaihdon ja konsultoinnin mahdollistamiseksi 
elinkeinoalalla. Suunnitelman toteutuksen aikana konsultoiva komitea kokoontui viisi kertaa, kerran 
vuonna 1993, kaksi kertaa vuonna 1994 ja kaksi kertaa vuonna 1995. 
Henkilökunta 
116 Matkailuyksikön palveluksessa oli (vakinaista ja väliaikaista henkilökuntaa, kaikissa palkkaluokissa ja 
kaikissa asemissa, palkattomia harjoittelijoita lukuun ottamatta) 17 henkeä vuonna 1993 (11 
palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja viisi palkkaluokassa C), 14 vuonna 1994 (11 
palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja kaksi palkkaluokassa C), 16 vuonna 1995 (11 
palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja neljä palkkaluokassa C) (tilanne 1. tammikuuta). Vuoden 
1995 lopussa palveluksessa oli 17 henkeä (13 palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja kolme 
palkkaluokassa C). (Luokkaan A kuuluvat hallinnolliset virkailijat ja sitä ylemmät, luokkaan B avustajat 
ja luokkaan C tukihenkilöt.) 
117 Yksikössä työskenteli kaikkiaan 29 palkatonta harjoittelijaa kolmen, tai useimmiten viiden, kuukauden 
jaksoissa. 
118 Vuonna 1994 yksikön johtaja siirrettiin ja myöhemmin erotettiin komission palveluksesta kurinpidollisten 
kuulustelujen jälkeen. Toimeenpaneva apulaisjohtaja vapautettiin tehtävistä määräajaksi vuonna 1994 
ja myöhemmin erotettiin. 
119 Yksikön palveluksessa oli kaikkiaan 36 eri henkilöä vuosina 1993-95. Vain viisi henkilökunnan jäsentä 
työskenteli yksikössä koko kauden ajan, 1993-95. Henkilökunnan vaihtuvuus oli näin ollen suuri, 86 %. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
27 
LI 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 
120 Vakinaisen henkilökunnan suhde koko henkilökunnan määrään (palkattomia harjoittelijoita lukuun 
ottamatta) oli 5:17 suunnitelman alkuvaiheessa. Tämä suhdeluku kohosi huomattavasti vuoden 1995 
loppuun mennessä, jolloin se oli 11:17. 
121 Arvioimme, että henkilökunnan 36 jäsenestä kymmenellä (28 %:lla) voitiin katsoa olevan "matkailualan 
asiantuntijan" pätevyys (määrittelimme "matkailualan asiantuntijan" henkilöksi, joka oli nimitetty virkaan 
matkailuministeriöstä tai vastaavasta, joka oli työskennellyt matkailualalla tai jolla oli matkailualan 
loppututkinto). Jotkin muut henkilökunnan jäsenet olivat saaneet matkailualan kokemusta 
"työelämässä" ennen yksikön palvelukseen siirtymistä. 
Toteutusmekanismit ja hallinnolliset menetelmät 
122 Suunnitelma toteutettiin kolmen vuosittaisen työohjelman puitteissa. Suunnitelmassa oli määritetty 
"ensisijaistusaikataulu" vuodelle 1993. 
123 Pääosasto XXIII valmisteli vuosien 1994 ja 1995 ensisijaisuus- ja työohjelmat ja niistä sovittiin 
toimintaajohtavan komitean kanssa. 
124 Varojen jakaminen tapahtui viiden eri mekanismin avulla: 
a 100-%:sti rahoitettavien hankkeiden avoimet tarjouspyynnöt (julkaistiin virallisessa lehdessä). 
Kaikkiaan 15 projektia rahoitettiin tämän mekanismin kautta (7 vuonna 1993, 4 vuonna 1994, 4 
vuonna 1995). Näihin hankkeisiin käytettiin kaikkiaan 3,68 miljoonaa ecua. 
b yhteisrahoitettuja hankkeita (yhteisrahoitus, korkeintaan 60 %) koskevat avoimet 
anomuspyynnöt (julkaistiin virallisessa lehdessä). Yhteisrahoitettuja hankkeita oli kaikkiaan 74 
(35 vuonna 1993, 23 vuonna 1994,16 vuonna 1995). Näihin hankkeisiin käytettiin kaikkiaan 8,45 
miljoonaa ecua. 
c 25 yhteisrahoitettua projektia tuettiin Pääosasto XXIIhn subventiokomitean kautta, ts. ilman 
kilpailuprosessia (14 vuonna 1993, 7 vuonna 1994 ja 4 vuonna 1995.) Näihin hankkeisiin 
käytettiin kaikkiaan 1,43 miljoonaa ecua. 
d 73 suoraa hankesopimusta, joista 43 liittyi yhteisön tilastotietojärjestelmän kehittelyyn (2 vuonna 
1993, 20 vuonna 1994 ja 51 vuonna 1995). Näihin käytettiin kaikkiaan 5,95 miljoonaa ecua, josta 
84 % myönnettiin jäsenvaltioille. 
e rajoitettua valintamenetelmää käytettiin viidessä tapauksessa (kaksi pilottiprojektia ja kolme 
konferenssia). Näihin käytettiin 251 000 ecua. 
4.2 - Käytössä olevien järjestelyjen arviointi 
125 Meidän arviointimme perustuu käytössä olleiden menetelmien ja henkilöstöä koskevien tilastotietojen 
työpöytäanalyysiin; tapaustutkimusten avulla kerättyyn todistusaineistoon ja projektimappien 
tarkastukseen; sekä suorittamiemme matkailuyksikön henkilökunnan jäsenten, toimintaajohtavan 
komitean jäsenten ja konsultatiivisen komitean jäsenten haastattelujen tuloksiin. 
Suhteet ulkopuolisiin toimielimiin 
126 Yhteydet matkailuelinkeinon harjoittajiin eivät ole olleet riittävän voimakkaita. Yhteydet muihin kuin 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
28 
lot 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 
valtion virkailijoihin ovat pääasiassa koostuneet järjestöistä ja erilaisista painostusryhmistä ja 
konsulteista. 
127 Matkailuyksiköllä ei näytä olevan selvää ja toiminnallista kuvaa tämänhetkisestä "markkina-
asemastaan" kilpaileviin ja täydentäviä palveluja tarjoaviin elimiin verrattuna, joista esimerkkeinä 
mainittakoon: kansalliset matkailunedistämiskeskukset, tärkeät kansainväliset liitot (esim. ETC, IATA, 
WTTC, VVTO), sisäiset kilpailevat ja täydentäviä palveluja tarjoavat toimielimet kuten pääosastot I ja VIII 
sekä muut pääosastot. 
128 Hallinnolliset järjestelyt ja menetelmät olivat heikkoja toimeenpanojakson alussa, mutta ne ovat 
huomattavasti kohentuneet vuosina 1994 ja 1995. 
129 Henkilöstön jäsenet ovat selvästi työlleen omistautuneita ja ahkeria työntekijöitä. Henkilökunta on 
ylikuormitettu hallinnollisin tehtävin, joiden järkevyys ja tehokkuus ei aina ole itsestään selvää. 
Merkittävien tehtävien (projektien valmistelutöiden, kohdepaikkakäyntien, yhteydenpidon 
hankekumppaneihin, yms.) ja hallinnollisten tehtävien välinen suhde on epätyydyttävä. 
130 Tiedonvälitys Pääosasto XXIIhn kanssa on kankeaa, luonteeltaan virallista ja hidasta, kuten myös 
päätöksentekoprosessi. 
131 Henkilökunnan työmieliala on melko matalalla, mutta heidän osoittamansa peräänantamattomuus on 
esimerkillistä. Matala työmieliala voidaan osittain selittää yllä kuvattujen tekijöiden perusteella (suuri 
hallinnollisten tehtävien määrä, pitkälliset tiedonvälitysmenetelmät, yms.), mutta ne johtunevat myös 
yksikön johtoasemassa olleisiin henkilöihin kohdistetuista syytöksistä, jotka ovat vaikuttaneet yksikköön 
negatiivisesti ja mustanneet sen maineen ja toimenkuvan. 
132 Kiinnitimme huomiota siihen, että yksikön suorittamien hallinnollisten tehtävien määrä on huomattava. 
Yksikön arvion mukaan he vastaanottavat noin 100 ulkopuolelta saapuvaa kirjettä viikossa. Puhelimet 
soivat "taukoamatta". Parlamentaarisia kysymyksiä saapuu säännöllisesti ja niillä on useimmiten kireä 
aikataulu. Suuret määrät asiakirjoja on käännettävä toisille kielille ja usein formatoitava uudestaan, 
koska Luxemburgissa sijaitseva käännöstoimisto ja Pääosasto XXIII käyttävät erilaisia ATK-
ohjelmistoja. 
133 Havaitsimme myös seuraavat puutteet henkilöstövoimavaroissa: 
a nopea henkilöstön vaihtuvuus 
b "matkailualan erikoistuntijoiden" prosentuaalinen osuus henkilökunnasta pieni ja matkailualan 
ammattitaito yleisesti ottaen riittämätön 
c riittämätön koulutus (esim. talous- ja projektihallinnon aloilla) 
d taloushallinnon henkilöstömäärä liian pieni 
e suuri määrä palkattomia harjoittelijoita: työn ohjaaminen vaatii runsaasti aikaa, mikäli tehokkuus 
halutaan varmistaa. 
134 Yksikön vuosina 1993-1995 vallinneiden rajoitettujen henkilöstövoimavarojen johdosta suunnitelman 
toteuttaminen näin suuren projekti- ja tutkimusmäärän rahoittamisen puitteissa ei ollut viisasta, koska 
tällainen (pääasiassa avoimeen anomusjärjestelmään perustuva) lähestymistapa merkitsi suurta 
hallinnollisten töiden kuormaa. Tämä ilmenee taulukosta 4.1, josta virallisessa lehdessä julkaistujen 
erilaisten anomuspyyntöjen tulosten analyysi on esitetty. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
29 
L>\ 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 4 • HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 
135 
136 
137 
138 Taulukko 4.1 - Projekt 
1993 
1994 
1995 en valinta. Anomuspa 
Vaihe 1 
Viralliset ehdot 
368 
(karsittuja 86) 
281 
(karsittuja 28) 
288 
(karsittuja 39) fnnöt (osittain rahoitetut projektit) 
Vaihe 2 
Seulonta 
282 
(karsittuja 158) 
253 
(karsittuja 139) 
249 
(karsittuja 130) Vaihe 3 
Perusteellinen 
arviointi 
124 
(karsittuja 63) 
114 
(karsittuja 93) 
119 
(karsittuja 72) Lopullinen valinta 
61 mukana 
loppukarsinnassa 
33 valittiin 
21 valittiin 
47 mukana 
loppukarsinnassa 
15 valittiin 
Riittämättömien henkilöstövoimavarojen ja käytössä olleiden menetelmien negatiivisen vaikutuksen 
johdosta useiden toteutettavaksi valittujen ehdotusten laatu oli heikko. Niillä ei esimerkiksi ollut selviä 
tavoitteita eikä voimakasta projektiryhmää tai ne eivät olleet juuri lainkaan uutta luovia. Vuoden 1995 
tarjous- ja ehdotuspyyntöjen tuloksena valitut projektit osoittavat laadun huomattavasti parantuneen. 
Tällä hetkellä näiden toteuksista odotetaan hyviä tuloksia. 
Vuosien 1993 ja 1994 tarjous- ja ehdotuspyyntöjen ehdot olivat erittäin heikkoja ja epäselviä. Toimintaa 
(tuotteita) ja käyttökelpoisuuden jatkuvuutta koskevia vaatimuksia ei oltu riittävästi täsmennetty. 
Tämänhetkiset hankesopimukset ovat toiminnan määrityksen suhteen huomattavasti parempia, mutta 
siitä huolimatta niihin voisi sisältyä entistä tarkemmin määritetyt mitattavat ilmaisimet, esim. 
ilmoittamalla tavoiteyleisömäärät seminaarien ja konferenssien ollessa kysymyksessä. 
Hankekumppanit pitäisi velvoittaa, mikäli suinkin mahdollista, antamaan loppuraportissa erillinen 
selostus jokaisesta sopimuksessa mainitusta toiminnasta tai tuotteesta ja tavoitteesta. 
Käsityksemme mukaan anomukset tietyissä tapauksissa valittiin "poliittisista" syistä, ts. jotta 
käytettävissä olevien varojen jako jäsenvaltioiden kesken olisi tapahtunut "tasapuolisesti". Tämän 
tavoitteen toteuttamiseksi olisi luotava tehokkaampi mekanismi. 
Kuten vuoden 1995 matkailu- ja ympäristöprojektien hankekumppaneiden valintaa koskevasta 
tapaustutkimuksesta ilmenee, nyt käytössä olevat menetelmät ovat huomattavasti aikaisempia 
parempia. Käyttöön on otettu paljon aikaisempaa paremmat menetelmät ja lomakkeet, 
raportointimenettely ja yksikön suorittama väliarviointi väliraporttivaiheessa mukaan lukien. 
Arviointimenettely on nyt rakenteeltaan hyvä (kuvattu arviointimenettelyä koskevassa sisäisessä 
selostuksessa). 
139 Epäselvyyksiä esiintyy kuitenkin edelleen useilla alueilla: 
a otetaanko poliittiset ja maantieteelliset ositukset huomioon aikaisessa vaiheessa ja miten? 
pääosastojen konsultointi projektianomusten suhteen ennen lopullista valintaa. 
140 Kiinnitimme vakavasti huomiota siihen tosiseikkaan, että projektien arviointi ja seulonta tapahtui ilman 
minkäänlaista Pääosasto XXIIhn ulkopuolisten viranomaisten tai asiantuntijoiden panosta ennen 
lopullista valintaa. Vaikka käsityksemme mukaan tämä on yleinen komission käytäntö, näkemyksemme 
mukaan se on epätyydyttävä. 
30 Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
^ 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI |Uà 
LOPPU RAPORTTI HIF 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT 
141 Vuoteen 1995 asti suoritusten mittausosoittimia ei oltu alunperin määritetty systemaattisesti 
(esimerkiksi osana hankekumppanin sopimusta). Ilman objektiivista mittausjärjestelmää etenemisen 
mittaaminen odotuksiin verrattuna on vaikeaa sekä hankekumppaneille että arviointia suorittaville. 
142 Taloushallinto oli heikkoa ensimmäisten vuosien aikana, mutta on sittemmin parantunut. Sitä on 
kuitenkin edelleen tarpeen vahvistaa. Heikot suoritukset taloushallinnon alueella eivät johtuneet 
yksinomaan henkilöstön johtoasemissa olleista (jotka erotettiin tehtävistään vuonna 1995), vaan lisäksi 
epätyydyttävistä järjestelmistä (kuten tietoteknologian heikosta käytöstä), puutteellisesta henkilökunnan 
koulutuksesta ja riittämättömästä henkilökunnan määrästä (vain yksi B-luokassa suunnitelman koko 
täytäntöönpanon aikana). 
4.3 - Suositukset 
Suhteet ulkopuolisiin toimielimiin 
143 Suunnitelman tehokkuutta voitaisiin kohentaa seuraavin toimenpitein: 
a parantamalla yhteistoimintaa jäsenvaltioiden kanssa. Yksikkö voisi tehdä joukon ehdotuksia 
toimeenpanevan komitean jäsenille ja asettaa tämän aiheen seuraavan kokouksen esityslistalle 
b kannustaa eri komiteoita omaksumaan entistä aktiivisemman roolin, asiantuntijoiden tukemana, 
projektien määrityksessä (innovatiivinen, koko Euroopan kattava, hyvin rahoitettu, jne.) 
c parantamalla konsultointimekanismeja elinkeinoalan edustajien kanssa, esimerkiksi 
perustamalla erikoistyöryhmiä 
d parantamalla kansallisten matkailunedistämiskeskusten panosta 
e pyytämällä muita pääosastoja osallistumaan valintaprosessiin ennen Pääosasto XXIIhn 
suorittamaa lopullista valintaa 
f pyytämällä riippumattomia ja ulkopuolisia asiantuntijoita osallistumaan valintaprosessiin (yhtenä 
mahdollisuutena olisi pyytää jokaista jäsenmaata nimittämään yksi tai kaksi asiantuntijaa, jotka 
kutsuttaisiin tarkastamaan muista jäsenmaista kotoisin olevien, mahdollisten 
hankekumppaneiden jättämät anomukset). 
144 Merkityksellisten osakkaiden/kumppanien (sekä yksityisten että julkisten) osallistumistason 
lisäämiseen on yleisesti ottaen tarvetta asialle omistautumisen laajentamiseksi. 
145 Komiteat (toimintaajohtava, konsultoiva ja neuvoa-antava) voisivat toimia pääasiallisena yksikön 
rahoittamien tai toteuttamien toimenpiteiden tuloksista laajalti tiedottavana välineenä. 
146 Näitä komiteoita voitaisiin lisäksi käyttää matkailuyksikön apuna tarpeiden tunnistamisessa (esim. 
mahdollisten pilottiprojektien) sekä varmistamaan, että EU-rahoitusta ei käytetä jo olemassa olevien 
aloitteiden kertaamiseen. Riippumattomat asiantuntijat voisivat toimia samanlaisissa tehtävissä. 
Loppu raportti • V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
31 
^ 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 
147 Pääosasto XXIII on toiminut erittäin aktiivisesti toimenpiteiden yhteensovittamisessa komission piirissä. 
Matkailuyksikön roolia toimenpiteiden yhteensovittamisessa muiden pääosastojen kanssa on 
korostettava aikaisempaa voimakkaammin. Yksikön tulisi pyrkiä luomaan tällä alueella vaikuttavat 
standardit. Tämä rooli on monipuolinen, siihen sisältyy muun muassa matkailun tuominen muiden EU-
ohjelmien piiriin ja matkailualan osakkaille (sekä yksityisille että julkisille) komission piirissä 
tapahtuvasta kehityksestä tiedottaminen. 
Henkilöstövoimavarat 
148 Henkilöstövoimavarojen alueella pitäisi ajatella oikaisevia toimenpiteitä: 
a henkilökunnan vaihtumista pitäisi hidastaa 
b yksikön sisäistä, teknistä matkailualan erikoistuntemusta pitäisi parantaa, esim. 
henkilöstökomennuksilla kansallisista matkailunedistämiskeskuksista ja parantamalla 
koulutusmahdollisuuksia 
c henkilökunnalle pitäisi järjestää enemmän koulutusta (kaikissa palkkaluokissa) 
d käytössä olevat tietojärjestelmät pitäisi tarkastaa. 
Hallinnolliset järjestelyt ja menetelmät 
149 Hallinnollisten toimenpidestandardien luomiseksi matkailuyksikön pitäisi tarkastella omia hallinnollisia 
järjestelmiään ja määrittää joukko suoritusosoittimia ja tavoitteita. Esimerkiksi: jokaisen ulkopuolelta 
tulevan kirjeen vastaanotosta ilmoitetaan lähettäjälle viiden päivän sisällä ja siihen vastataan esim. 15 
työpäivän kuluessa (mikäli realistista). 
150 Matkailuyksikön sisäisten prosessien tarkistus on tarpeen, jotta aikaa vapautuisi projektien 
valmisteluun, seurantaan ja projektien jälkeisiin toimenpiteisiin. Henkilökunta käyttää nykyisin 
suhteettoman suuren osan työajasta periaatteessa tuottamattomaan toimistotyöhön. 
151 Projektien seurannan ja arvioinnin voimistaminen on tarpeen. Yksinkertaisten ja samalla tehokkaiden 
menetelmien suunnittelu ja toimeenpano on myös yleisesti ottaen tarpeellista. Nämä on suunniteltava 
alun alkaen, jälkikäteen suoritetut menetelmien korjaamiset eivät riitä. Lisäksi kohdekäyntejä olisi 
tehtävä säännöllisesti. Seuranta- ja arviointimenetelmät olisi tarkistettava seuraavien linjausten 
mukaisesti, vaikka olemmekin tietoisia siitä, että jotkin näistä seikoista ovat jo kehittelyn alaisina: 
a yksinkertaisten menetelmien käyttöönotto hankkeiden seurannan ja arvioinnin suorittamiseksi 
niiden täytäntöönpanon aikana (jatkuva seuranta ja arviointi) 
b erikoistyöryhmien perustaminen hankkeiden valmistelua, ohjausta ja arviointia varten. Näihin 
ryhmiin pitäisi kuulua pieni määrä tunnettuja alan asiantuntijoita sekä hankkeissa suoraan 
mukana olevien yksityisten ja julkisten osapuolten edustajia 
c tilata väliarviointi suunnitelmakauden puolivälissä ensimmäisten korjattavien seikkojen 
havaitsemiseksi, korjaavien toimenpiteiden suorittamiseksi ja tulevaisuuden hankkeita 
valmistelevien tiedoksi 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
32 
u 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI Jlà 
LOPPU RAPORTTI fllF 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT 
d saada Pääosasto XXIII entistä huomattavasti tarkemmin seuraamaan (yhteistyöhengessä) 
hankekumppaneiden toimintaa. Tämä vaatii aikaisempaa suurempaa määrää käyntejä 
hankekumppanien luona, osallistumista avaintapahtumiin (esim, konferensseihin, 
seminaareihin) ja systemaattisia jatkotoimenpiteitä 
e loppuun vietyjä projekteja pitäisi seurata pitempiaikaisin jatkotoimenpitein, joko kohdekäynnein 
tai puhelimitse. Huomioon otettaviin avainseikkoihin kuuluu muun muassa: jatkuva 
käyttökelpoisuus, toteutetut tuotteet, kaupallistamiskelpoisuus ja tuloksista tiedottaminen laajalti 
f matkailuyksikön tulisi ottaa oppia muiden pääosastojen kokemuksista ja ohjelmista, varsinkin 
seurannan ja arvioinnin alueilla sekä miettiä komission muiden pääosastojen parhaiden 
käytäntöjen käyttöönottoa. Esimerkiksi Pääosastot I ja VIII ovat standardisoineet 
projektisuunnitteluun liittyvää lähestymistapaansa käyttämällä niin kutsuttua "loogista 
puitekehystä", jonka komissio on dokumentoinut kokonaisuudessaan ja jota on käytetty sekä 
EY-henkilökunnan että heidän yhteistyökumppaneittensa, esimerkiksi konsulttien, 
kouluttamiseen. Tämä puitekehys mahdollistaa standardiformaatin sekä tarkistusluettelon 
käytön ja näiden avulla projektin suunnittelu, täytäntöönpano ja arviointi sujuvat vaivattomasti 
g kopio kaikista hankkeen toteutuksen aikana laadituista seuranta- ja arviointilomakkeista pitäisi 
sijoittaa keskusarkistoon ja analysoida säännöllisin väliajoin (esim. kuuden kuukauden välein). 
Lyhyt yhteenvetoraportti tulisi laatia tärkeimmistä opittavista seikoista ja raportti tulisi jakaa 
kaikille pääosastoille. 
152 Olisi myös mietittävä toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että projektin tuloksista 
tiedotetaan riittävän laajalti. Vaihtoehtoja ovat: 
a varata projektibudjetista varoja tähän tarkoitukseen valmistelu/valintavaiheessa (käsityksemme 
mukaan näin on tehty vuonna 1995) 
b asettaa sopivissa tapauksissa viimeisen rahoitusmaksun ehdoksi julkaisukelpoisen 
tuoteraportin valmistelu, ja näissä tapauksissa kyseinen julkaisu täytyy nimenomaisesti mainita 
toteutettavana tuotteena sopimuksessa. 
153 Kaikkia konsultteja koskeva tiukka ja jatkuva rekisteröintiä edeltävä prosessi, joka kattaa tietyt 
perustiedot, olisi voinut ehkäistä joitakin ongelmia, jotka ovat aiheutuneet "haamu"-yritysten olemassa 
olosta. Tällainen prosessi olisi myös tukenut oikeudenkäynneissä ja muiden ongelmien yhteydessä. 
Toinen vaihtoehto on järjestelmä, jonka puitteissa konsultteja pyydetään vahvistamaan säännöllisesti 
(esim. vuosittain) halunsa olla luettelossa, ja jos he eivät tätä vahvista, heidän nimensä poistetaan 
automaattisesti. 
154 Kaikkien projektien mediatuotteet (levykkeet, CD-levyt, videot, yms.) pitäisi antaa sopivassa suhteessa 
teknisestä henkilöstöstä ja alan ammattilaisista koostuvan ryhmän erikseen arvioitaviksi. Joitakin 
nykyisistä, projekteihin kiinteästi liittyvistä tuotteista ei (parhaiden tietojemme mukaan) ole tarkastettu. 
155 Joidenkin tuotteiden toteutusjärjestelmät poikkeavat standardeista. Pääosasto XXIIhn pitäisi määrittää 
toteutusformaatit, esim. yksi kopio kaikista videoista VHS-järjestelmän mukaisesti, levykkeet PC-
yhteensopivassa muodossa, ellei toisin ole sovittu. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
33 
n 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 
156 Matkailuyksikön pitäisi huomioida myös seuraavat korjaavat toimenpiteet: 
a rahoitettujen projektien ja tutkimusten määrän vähentäminen huomattavasti niiden vaikutuksen 
lisäämiseksi ja hallinnollisten toimenpiteiden rajoittamiseksi 
b "ehdotuspyyntö"-menetelmän tarkistus hallinnollisen toimenpidekuormituksen keventämiseksi ja 
menetelmän tehokkuuden maksimoimiseksi 
c erityisiä teemoja tai teknisiä kysymyksiä käsittelevien kokousten osuuden lisääminen ja 
virallisten kokousten vähentäminen varsinkin, koska passiivinen yleisö on liian usein niiden 
ominaispiirre 
d matkailuyksikön toiminnasta tiedottavan uutislehden tai vastaavan perustaminen (julkaisu 
mahdollisesti myös Internetissä). 
157 Sisäisten tiedonsiirtojärjestelmien (kuten projektitietokantojen) parantamiseen olisi ryhdyttävä siten, että 
henkilökunta saa enemmän toiminnanjohtoon liittyviä tietoja oman työnsä tukemiseksi. E-postin 
järjestelmällistä ja yleistä käyttöä esimerkiksi pääosastojen tiedonsiirron parantamiseksi olisi syytä 
harkita. 
158 Yksikölle pitäisi antaa suurempi itsemääräämisoikeus useilla täysin toiminnallisilla alueilla, kuten 
toiminnanjohtamisessa ja tavoitetehtävien budjetoinnissa. Yksikön pitäisi pystyä reagoimaan nopeasti 
ja joustavasti projektien toteutustarpeisiin (järjestämällä kohdekäyntejä, osallistumalla 
yhteistoimintakokouksiin yms.) sovittuja määrärahoja ylittämättä. Tämä ei luonnollisestikaan saa tehdä 
yksiköstä vähemmän tilivastuullista tai suljetumpaa, vaan yksinkertaisesti tehostaa sen toimintaa. 
Lisähuomautuksia 
159 Ajoitus. Suunnitelman yhden vuoden pituisella jaksotuksella oli negatiivinen vaikutus valittujen 
projektien laatuun ja niiden toteutukseen. Pitempi toteutusaika on ehdottomasti tarpeen (esim. kolme 
vuotta), ja projektien puitteissa olisi otettava huomioon matkailualan kausiluontoisuus. 
160 Yhteisrahoitus. Yhteisrahoitukseen liittyy useita seikkoja, jotka on ehdottomasti tarkistettava. ELhn 
rahoitusosuus on nyt korkeintaan 60 %; sen suuruutta tulisi miettiä uudestaan ja mahdollisuudet 
joustoon tarkistaa. Tärkeitä seikkoja ovat myös muiden rahoittajien osuuksien tarkastaminen ja jo 
aloitettujen, tai jopa päätökseen vietyjen, projektien rahoituksen välttäminen. 
161 EY-logo. EY-logon jatkuva käyttö on saatava hallintaan: vain hyvillä projekteilla tulisi olla oikeus käyttää 
EY-logoa. Rekisteröintiasiat pitäisi selventää ja ratkaista. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
34 
#* 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI Jjà 
LOPPU RAPORTTI JllF 
OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI 
OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI 
5.1 - Metodologia 
162 Saadaksemme käyttöömme hankekumppaneiden arvioinnit projektien (ja tutkimusten) 
täytäntöönpanosta lähetimme lyhyen kyselykaavakkeen 77:lle vuosien 1993 ja 1994 projektien 
hankekumppanille. Tämä kyselykaavake kattoi seuraavat seikat: 
a projektin kuvaus 
b tavoitteiden saavuttaminen 
c projektin täytäntöönpano 
d projektin täytäntöönpanoon liittyvien lukuisten eri seikkojen arviointi 
e virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja paras käytäntö. 
163 Kyselyyn käytetty kaavake sisältyy liitteeseen IV. Tässä raportin osassa termi "projekti" kattaa sekä 
projektit että tutkimukset, jotka on rahoitettu suunnitelman puitteissa. 
164 Vaikka ilmoitimme hankekumppaneille, että Price Waterhouse tulisi pitämään heidän yksilölliset 
vastauksensa omana luottamuksellisena tietonaan, ja että niistä tehtäisiin yhteenveto vain ennen 
Pääosasto XXIIhn kanssa käytäviä keskusteluja, meidän käsityksemme mukaan kysymysten 
itsearviointiin perustuvan luonteen johdosta projektien kokonaisarviointi ei ole täysin puolueetonta 
(taulukot 5.1 ja 5.2). Tästä syystä käsittelimme tiettyjä vastauksia varauksella. Olemme kuitenkin sitä 
mieltä, että tämä puolueellisuus ei vaikuta huomattavasti kyselyn muihin näkökohtiin, esimerkiksi 
projektien täytäntöönpanoon liittyviin lukuisiin seikkoihin. 
5.2 - Analyysi 
165 Lähetimme 77 kyselykaavaketta ja saimme 47 vastausta eli vastausprosentti oli 61. Pätevien 
vastausten määrä vaihteli ei kysymysten kesken, mutta 42 - 36 pätevää vastausta kysymystä kohden 
oli tyypillistä. 
Tavoitteiden saavutusaste 
166 Pyysimme hankekumppaneita arvostelemaan projektitavoitteiden saavutusasteen. Yli puolet 
hankekumppaneista oli sitä mieltä, että he olivat olleet erittäin menestyksellisiä projektitavoitteiden 
saavuttamisessa, kun taas yksi kolmasosa heistä ilmoitti menestyneensä siinä kohtalaisesti. Kaikkiaan 
86 % vastanneista oli sitä mieltä, että he olivat menestyksellisesti saavuttaneet oman hankkeensa 
päätavoitteet. Vuosien 1993 ja 1994 projektien välillä ei ole huomattavaa eroa. Yhteenveto näistä 
tuloksista ilmenee taulukosta 5.1. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
35 
£7 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI 0 
Taulukko 5.1 - Tavoitteiden saavutusaste 
1993 
Päteviä vastauksia: 
19 
1994 
Päteviä vastauksia: 
23 
Päteviä vastauksia 
kaikkiaan: 42 Ei lainkaan 
menestynyt 
0 
0 
0 Ei kovin 
menestynyt 
0 
2 
2 
(5%) Kohtalaisen 
menestynyt 
7 
8 
15 
(36%) Hyvin 
menestynyt 
9 
12 
21 
(50%) Vaihteleva 
menestys 
2 
1 
3 
(7%) Ei tullut 
kysymykseen 
tai ei 
vastausta 
1 
0 
1 
(2 %) 
Lisäksi: Mitä olisi tapahtunut ilman hankesuunnitelmarahoitusta 
167 Saadaksemme arvion toimintasuunnitelman tarjoamasta lisätuesta kysyimme hankekumppaneilta, mitä 
olisi tapahtunut, jos EU-rahoitusta ei olisi ollut. Suurin osa vastanneista (58 %) oli sitä mieltä, että EY-
rahoitus oli toiminut lisänä, ts. projektia ei olisi toteutettu hankesuunnitelman puuttuessa, kun taas 36 % 
ajatteli, että projekti olisi toteutettu myöhemmin tai pienemmässä mittakaavassa. 
Projektin täytäntöönpano 
168 Pyysimme hankekumppaneita lisäksi arvioimaan projektin täytäntöönpanoon liittyviä eri seikkoja sekä 
arvioimaan projektin täytäntöönpanon kokonaisuudessaan. Alla olevissa taulukoissa 5.2 ja 5.3 on 
näiden kysymysten tulokset. 
Taulukko 5.2 - Projektin täytäntöönpanon kokonaisarviointi 
1993 
Päteviä vastauksia: 19 
1224 
Päteviä vastauksia: 23 
Päteviä vastauksia 
kaikkiaan: 42 Heikko tai 
erittäin 
heikko 
2 
(10%) 
0 
2 
(5%) Keskin­
kertainen 
4 
(21%) 
0 
4 
(10%) Hyvä 
7 
(37%) 
15 
(65%) 
22 
(52%) Erittäin hyvä 
6 
(32 %) 
7 
(31 %) 
13 
(31%) Ei tiedä 
0 
1 
(4 %) 
1 
(2%) Ei tullut 
kysymykseen 
tai ei 
vastausta 
0 
0 
0 
36 Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
> 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI 
LOPPU RAPORTTI 
OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI # 
169 Taulukosta 5.2 ilmenee, että 83 % vastanneista oli sitä mieltä, että projektin täytäntöönpano oli ollut 
hyvä tai erittäin hyvä. Tämä myönteinen arviointi ei ole hämmästyttävää, koska hankekumppanit itse 
asiassa suurimmaksi osaksi arvioivat oman työnsä laatua. Kun heitä pyydettiin arvioimaan projektin 
toteutuksen eri tekijöitä, heidän vastauksensa antavat huomattavasti vähemmän ruusuisen kuvan 
tilanteesta, kuten taulukosta 5.3 ilmenee. 
Taulukko 5.3 - Projektin toteutuksen arviointi* 
Osoittimet 'TyylymättämierT" %:a pätevien vastausten 
hankekumppaneiden koko määrästä 
määrä (vastausten määrä) 
A - Suunnittelu & valmistelu 6 14 % 
A1 - Taivoitteiden selkeys 5 12% 
A2 - Projektisuunnittelun laatu 3 7 % 
A3 - Osapuolten valmisteluun ja 16 38% 
suunnitteluun osallistumisen 
tehokkuus 
B - Tiedottaminen 10 24 % 
B1 - Jatkotoiminta projektin päätyttyä 15 36 % 
B2 - Päätuloksista tiedottaminen 13 31 % 
C - Matkailuyksikön henkilökunnan 9 21 % 
toiminnanjohtaminen 
C1 - Matkailuyksikön henkilökunnan 12 29% 
suorittama talous-ja hallinnollinen 
seuranta 
C2 - Matkailuyksikön henkilökunnan 9 21 % 
tehokkuus kokonaisuudessaan 
C3 - Matkailuyksikön henkilökunnan 11 26 % 
reagoinnin laatu 
D - Yhteensovittaminen 7 17 % 
D1 - Matkailuyksikön ja muiden 9 21 % 
osapuolten välisen dialogin laatu 
D2 - EU-osastojen ja EU:n 8 19 % 
ulkopuolisten organisaatioiden 
toimenpiteiden yhteensovittaminen 
'Moninkertaiset vastaukset mahdollisia 
"Mitattu vastausten kokonaismääränä kolmessa kategoriassa: keskinkertainen, heikko, erittäin heikko. 
37 Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
K 
MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI äjjjk 
LOPPU RAPORTTI INF 
OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI 
170 Yllä oleva taulukko 5.3 viittaa puutteisiin, heikkouksiin ja alueisiin, jotka kaipaavat kohennusta. Projektin 
toteutuksessa suurimmat puutteet/heikkoudet koettiin seuraavilla alueilla: 
(1 ) Osapuolten projektin valmisteluun ja suunnitteluun osallistumisen tehokkuus: 38 % 
hankekumppaneista koki vaikeuksia tällä alueella. 
(2) Tiedotus ja jatkotoiminta: nämä alueet koettiin selvästi heikoimmiksi projektin toteutuksessa: noin yksi 
kolmasosa hankekumppaneista oli sitä mieltä, että projektin päättymistä seurannut jatkotoiminta ja 
tuloksista tiedottaminen eivät olleet tyydyttäviä. 
(3) Matkailuyksikön henkilökunnan toiminnanjohtaminen: yli yksi neljännes vastaajista oli tyytymättömiä 
matkailuyksikön henkilökunnan talous- ja hallinnollisen seurannan laatuun sekä henkilökunnan 
reagointiin. 
5.3 - Virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja parhaat menettelytavat 
171 Kyselyyn vastanneet hankekumppanit viittasivat useisiin seikkoihin, jotka koskivat virheistä 
oppimista/suosituksia/ehdotuksia. 
Seuranta ja arviointi 
172 On ratkaisevan tärkeää, että matkailuyksikkö, projektin vastuuhenkilö ja muut projektiosakkaat pitävät 
keskenään yhteyttä aikaisempaa suuremmassa määrin. Varsinkin projektin valmistelu- ja 
suunnitteluvaiheen aikana tarvitaan enemmän yhteistyötä matkailuyksikön ja hankekumppaneiden 
välillä. 
173 On tarpeen vaihtaa enemmän tietoja samoja alueita koskevista projekteista (aikaisemmista, nykyisistä). 
174 Pääosasto XXIIhn tulisi valvoa rahoitettuja projekteja huomattavasti tarkemmin. Lisäksi on tarpeen, että 
matkailuyksikön virkailijat pitävät enemmän yhteyttä (esim. suorittavat kohdevierailuja). 
175 Saavutus- ja tavoiteilmaisimet pitäisi määrittää (mahdollisimman tarkasti) projektin alussa. 
176 Pääosasto XXIII:n noudattamia toimenpidemenetelmiä tulisi linjata ja yksinkertaistaa. Varsinkin 
päätöksentekoprosessia pitää tehostaa. 
177 Pääosasto XXIILn henkilökunnan reagointialttiutta on pyrittävä parantamaan. 
Jatkotoiminta ja tuloksista tiedottaminen 
178 Tuloksista tiedottamisen parantamiseksi tehtiin useita ehdotuksia: 
a kopioiden lähettäminen tärkeimmistä toimituksenkohteista kaikille hankekumppaneille 
b määrärahojen varaaminen projektibudjetista avaintuotteista tiedottamiseen ja niiden jakeluun 
c määrärahojen varaaminen budjetista, mikäli asianmukaista, projektin tuloksen markkinointiin. 
179 Hankkeiden jatkuvaan käyttökelpoisuuteen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. 
Loppu raportti - V2.0 - Käännetty englannin kielestä 
38 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX I - DESCRIPTIVE STATISTICS OF ACTIONS * 
This appendix contains the database of the actions implemented under the Plan. 
Key for Classification of Actions by Type 
1 = Improving knowledge (includes statistics, studies and consultation) 
2 = Staggering holidays 
31 = Transnational 
32 = Technology 
33 = PECO (Eastern and Central European Countries) 
4 = Tourists as consumers 
5 = Cultural tourism 
6 = Tourism and environment 
7 = Rural tourism 
8 = Social tourism 
9 = Youth tourism 
10 = Training 
11 = Promotion 
Final Report - V2.0 
1Ï 
AHrtNUIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM ACTION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
Contract Numbar Main Contractor 
W.UMWWgW',',',1,1,',1.1,1.' Initial 
Budget mi mm iÄCUÖtt 
mm 
93 180001 Delvico Bates 999628 
93 530001 
93 540004 GIAT 
Forum Dello Svilluppo 697800 
23250 
93 540007 FIPE 50000 
93 540009 AA-Automobile Association 99000! 
93 540010 International Interactive Multimedia 120000 
93 540012 GSI Transport Tourism 213200 
93 540013 Reglone Toscana 200000 
93 540014 GEIST 244635 I 
93 540015 Club des Eurométropoles 130000' 
93 540017 
93 540018 TIRS 
Chambre Régionale de Commerce Rh6ne-Alpes 102300i 
96000I 
93 540019 AGTE 114000! 
93 540020 CISET 61980i 
93 540021 
93 540022 Province of North-Holland 
Instituto Geogràfico Nacionai (IGN/CNIG) 700001 
60606! 
93 540023 Wexford County Council 63600i 
93 540024 Regione Emiiia-Romagna 46075| 
93 540027 
93 540028 Conselleria de Cultura, Educacio, i esports 
EETAA - Hellenic Agency 900001 
136445. 
93 540029 Preseli Pembrokeshire 
Universitat Oldenburg" 29275 ; 
93 540030 61000 
93 540031 Interface 36000. 
93 540032 Naturfreunde Landesberband Saarland 46000 
93 540035 RED- Ruralité Environnement Dévelopement 49659. 
93 540036 Royal National Institute for the Blind 47586 J 
93 540037 Landkreis Eisleben 102000; 
93 540039 Ministero del Toiyismo e dello Spettacolo 48000 
93 540040 Gruppo Clas 105000 
93 540041 System TV 160000 
93 540043 CEPFAR 15000 
93 540044 Fyn Tour 9840; 
93 540045 Eurogites 34278 
93 540046 ETAG 10200 
93 540047 L & R Leisure PLC 220000 33 
93 540048 AIT/FIA 11400 
93 540054 Contour 49000 
93 540055 Mobility International 60000. 
93 540056 Bates & Wacker 42100 
93 540058 Directora General de Turismo 150000 
93 540059 Mobility International 50000 
93 540060 Associano Nacionai de Jovens 10189 
93 540062 ETEN1 100800: 
93 540063 TURINFORM 154890 
93 540064 Frosti du Limousin 32000 
93 540066 DGF - Deutsche Gesellschaft för Freizeit 20000 
93 540068 EFCO 120000 
93 540069 TV5 198000 
93 540071 ITE 200000 
93 540072 
93 540076 ETEN2 
FEG 95750 
20000 
93 540077 
93 540079 CETOS 
Agrupacion de Asesores 65000 
199620 
93 540080 Mouvement 110258 
93 540081 HTL Conseil 381550 
No projects 93: 55; 55 
Total 1993: 6663. '000 ECU 
Mean value 93: 121144J ECU 
Maximum 93: 999628 i ECU 
Minimum 93: 98401 ECU 
^?V 
APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM ACTION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
{ 
Contract Number l Mäin Contractor ,,,,,,,, 
i " "" " " " """• """""""" ' " " "" """[" ' """"•" '! 
f 
I I 
1994 | 
94 540011 
94 540018 
94 540019 
94 540023 
94 540024 
94 540025 
94 540026 
94 540027 
94 540028 
94 540029 
94 540031 
94 540032 
94 540033 
94 540034 
94 540035 
94 540036 
94 540037 
94 540039 
94 540043 
94 540044 
94 540045 
94 540046 
94 540047 
94 540048 
94 540049 
94 540050 
94 540051 
94 540053 i 
94 540054 
94 540064 
94 540065 
94 540067 
94 540075 
94 540077 
94 900107 
94 900118 
94 900120 
No projects 94: 
Total 1994: 
Mean value 94: 
Maximum 94: 
Minimum 94: Greek National Tourist Organisation (conference) 
Earthwatch Europe 
World Systems Europe 
Gemeinnutziger Verein zQr Forderung der Region Sandl unteres Muhlviertl 
Naturfreunde Saarland Projekt Sanfter Tourismus 
SYGNAA/S 
FOTVE/FECTO - Fédération des Offices du Tourisme des Villes Européennes 
Royal National Institute for the Blind (RNIB) 
BC Brandenburg-Consult GmbH 
Universität Oldenburg/FB3 Forschungsstelle Niedersachsische - Nausa 
Baltic Tourism Cooperation 
Il Quartettone 
Foden Fyn Tour 
Arthur Andersen SA 
Horwath Axe Consultants-Tourisme Hôtellerie Loisirs 
Movimento Consumatori 
CTS Centra Turistico Studentesco e Giovanile 
Conference Etalement des Vacances 
Gruppo Clas 
Greta du Golfe 
Lancashire Enterprises 
Universidad de Deusto-Bilbao - Inst. de Estudios de Ocio 
Fondo Iberico para la Conservaciôn de la Naturaleza 
ITD-lnstitute of Tourism and Services economics 
Hjoerring Business College 
EMI-Effective Management International 
Consorzio Civita 
(ARIFOC) Association Réunionaise Interprofessionelle pour l'Insertion et la Formation Continue 
Centre Méditérannéen d'Environnement d'Athènes 
ETOA - European Tour Operators Association 
AFI Alpenforschunginstitut 
Ministère de l'Equipement, Transports et Tourisme 
Atlas (Tilburg University) 
Concorde Travel 
Rita de Landtsheer 
European Travel Commission (ETC-CET) 
Agence Européenne pour la Culture - AEC (UNESCO) 
37 
4330 
117030 
392600 
11100 Initial 
BU<*0«t 
(ECU) 
43200 
50000 
249233 
59694 
94995 
79175 
195000 
71587 
99610 
183300 
129000 
64031 
49800 
392600 
333000 
160610 
167615 
50963 
167000 
146830 
62500 
120000 
127000 
115000 
195200 
78995 
176872 
134416 
102000 
30187 
104040 
63553 
50000 
11100 
71000 
50000 
51000 ,,,Typ« 
of 
Action 
' 
1 
6 
1 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
1 
1 
4 
9 
2 
5 
10 
10 
10 
10 j 
\0 ! 
10 j 
10 | 
10 
10 
10 i 
11 ! 
1| 
"il 33 
33 
2! 
9! 
si 
i I 
! 37) 
'000 ECU ; j 
ECU 
ECU 1 
1 
; 
ECU i ! 
~K 
AHHfclMUIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM AC 
Contract Number 
1995 
95530001 
95530002 
95530003 
95530004 
95530005 
95530006 
95530008 
95530009 
95530010 
95530011 
95530012 
95530013 
95530014 
95530015 
95530016 
95530017 
95530018 
95530019 
95540013 
95540014 
95540015 
95540016 
95540017 
95540018 
95540019 
95540027 
95540028 
95540030 
95540031 
95540032 
95540033 
95540034 
95540035 
95540037 
95540038 
95540039 
95540040 
95540041 
95540042 
95540043 
95540044 
95540045 
95540046 
95540047 
95540048 
95540049 
95540050 
95540054 
95540055 
95540056 
95540057 
95540058 
95540059 
9554006 
95540060 
95540061 
95540062 
95540063 
95540065 
95540066 
95540067 
95540068 
95540069 
95540070 
95540072 
95540075 
95540076 
95540079 
95540080 
No projects 95: 
Total 1995: 
— • ! "ION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
niinuiinMaittCö;ö|^ctor i r. 
Osterreichisch Werbung (A) 
Statistics Finland 1FIN) 
Ministère Equipement, Transports et Tourismeifl 
The Stat. Bureau of Iceland[(IS) 
Inst. Nacional de Estadistica (E) 
Inst. National de Statistiques (B) 
Stat. Norway (Ni 
Danmarks Statistik (DK) 
Stat. Sweden (S) 
Stat. Portugal (P) 
Central Statistical Office - CSO (UK^ 
Istitutö Naz. di Stat. (I) 
Centraal Bureau Voor de Stat. (NL) 
ETI(L) 
Central Statistical Office - CSO (IRL) 
Stat. Bundesamt (D) 
Gruppo Clas (I) 
Nat. Stat. Se. /ice of Greece (GR) 
AFI Alpenforschunginstitut 
Gugg & Partner 
Delvico Bates 
Ministry of Communications Initial 
Budget 
(ECU! 
40000 
40000 
120000 
40000 
120000 
70000 
40000 
70000 
40000 
70000 
120000 
120000 
70000 
20000 
70000 
120000 
259700 
70000 
27900 
205000 
499628 
7500 
Nortra ! 9500 . 
, ,,Type 
öf 
Action 
' 
1 
1 ! 
1j 
1 
1 
1 • 
ti 
1 ; 
1 i 
1 ; 
1; 
11 
ii 
1 
1 
1 
1! 
1 
1 
1 
11i 
1 i 
1 ! 
Arthur Andersen ! 66742 ! 1 j 
Office Natinat du Tourisme i 7500 
Grand Prix - 2e meeting of jury j 22100 
Grand Prix - 2e meeting of jury ; 12000 
HTL Conseil 
Osterr. Stat. Zent. (A) 146450 
130000 
Inst.Nat. de Stat. (8) j 130000 ' 
Inst.Nat. de Stat. (D) j 230000 
Inst.Nat. de Stat. (DK) i 130000 
Min. Eq. Transp. & Tourism ! 230000 
Inst.Nat. de Stat. (GR) i 130000 6! 
6i 
6i 6| 
li 
1 j 
1 
1 : 
1 ! 
1! 
Inst.Nat. de Stat. (IRL) j 130000! ij 
Inst.Nat. de Stat. (IS) j 70000 i 1 j 
Inst.Nat. de Stat. (I) i 230000 j il 
Inst.Nat. de Stat. (L) - ETI i 40000 j 1 i 
InsLNat. de Stat. (NL) j 130000 i 1; 
InsLNat. de Stat. (UK) j 230000 i 1 j 
Swedish Tourist Authority ' : 130000 l| 
Inst.Nat. de Stat. (P) | 130000 
InstNat. de Stat. (N) ! 70000 
Min. Comercto y Turismo - Secretaria General de Turismo (E) j 230000 
Inst.Nat. de Stat. (IRL) j 130000 
Gruppo Clas j 500240 
Conférence "Livre Vert" du 12/12 - SCIC 
CTA Economie & Export Analysis 84478 
238792 i| 
t| 
i| 
M 
i| 
1! 
32! 
Gemeente Budel I 38630 i 32 ' 
OING Lumières de la Méditerranée ! 1376701 32 j 
Kienbaum Dev. Services | 156486 j 32 j 
ASTER ! 189390]^ 321 
WTTC j 
Inst.Nat. de Stat. (FIN) I 
AENA - Aeropuerto de Palma de Mallorca • ! 
Nord Info GmbH j 6310001 6j 
130000 | 1 ! 
91380! 6; 
60700 
MEWCAT - Milos European Women's Cooperation for the Advancement in Tourism | 178300 
St Andrews Tourism Management Group I 195757 
The Tourism Company i 127800 
Mobility International j 30000 
University of Thessaly i 152971 
Azienda di Promozione Turistica del Mantovano j 98552 
ARGE Sanfte Mobilitat : 190000 
NIT j 98749 
Messe Berlin (ITB) j 99840 
BIT, Milano j 66121 
Watch TV 
Près. Consiglio Minis. Turismo ' 40000 
60000 
Instituto Municipal de Formation y Empleo (Ayuntamiento de Granada) \ 163159 
69 ; l 
8764, '000 ECU l 32 i 
6 
6j 
6 
8 
6 
6 
6 
1 
1 ! 
5i t| 
11 
*j 
j 
iMean value 95: 
Maximum 95: 
IMInlmum 95: 127015. ECU 
631Ö00; ECU 
7500' ECU 
7^ 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX II - CHECKLIST FOR INTERVIEWS OF KEY INFORMANTS • 
Final Report - V2.0 
"97 
EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN PROGRAMME - CHECKLIST 
1 - Exposure to Tourism Action Plan 
PROMPTS: 
1.1- How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Please describe your exposure to 
Tourism Action Plan. 
1.2 - Please describe the objectives, the role of Tourism Action Plan as you perceive them? Did you 
perceive any significant change, evolution, trend? 
1.3 - If relevant, please describe your current involvement in area related to tourism policy. 
2 - Interface with Tourism Action Plan (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. Etc) 
PROMPTS: 
2.1 - Please describe the objectives of your programme and compare them with Tourism Action Plan in 
terms of: 
- objectives, priorities 
- instruments (means, techniques used) 
- processes. 
2.2 - In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or 
work at cross-purposes with other programmes? 
2.3 - Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the 
activities undertaken by your programme. 
3 - Assessment of the Rationale of Tourism Action Plan: Does the Programme Make Sense? 
PROMPTS: 
3.1 - Are the activities and outputs of Tourism Action Plan consistent with its mandate and realistically 
linked to the attainment of objectives? 
3.2- To what extent are the objectives and mandate of Tourism Action Plan relevant (in the past, 
present, future)? 
3.3 - What should Tourism Action Plan's role and activities look like in the future (exercise of wishful 
thinking)? 
4 - Assessment of Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of the Programme? 
PROMPTS : 
4.1 - What impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out Tourism 
Action Plan? 
4.2 - If relevant: do the (unintended ) negative effects outweigh the benefits of Tourism Action Plan? 
y* 
4.3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 
5 - Achievement of Programme Objectives: Has the Programme Achieved What Was Expected? 
PROMPTS : 
5.1 - In what manner and to what extent were the appropriate objectives achieved as a result of 
Tourism Action Plan? 
5.2 - What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 
See above 4.3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 
6 - Alternatives: Are There Better Wavs of Achieving the Results/Objectives? 
PROMPTS : 
6.1 - Are there most cost-effective alternative programmes which might equally achieve the objectives? 
6.2 - Are there more cost-effective ways of delivering the existing programme? 
7 - Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 
7.1 - Any key'lessons/recommendations/suggestions to convey to Tourism Action Plan staff? 
7.2 - Any best practices from other programmes to convey to Tourism Action Plan staff? 
8 - Overall Assessment 
8.1 - Main strengths of the Tourism Action Plan? 
8.2 - Main weaknesses/shortcomings of the TAP? 
8.3 - What should be done differently? 
^r 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX III - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY PW EXPERTS O 
final deport - V?.() 
w 
Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN 
Proforma for Assessment by Expert Consultant 
Status of Assessment U Discussed with Project Official BEFORE completion 
I I Discussed with Project Offical AFTER completion 
LI To be completed 
I I Pending issue(s) 
Project Title 
Contractant(s) 
Contract Number 
Project Official 
Documentation Used for Evaluation 
U Call for Tender 
I I Proposal by Consultant 
Li] Contract 
LU Proposal Assessments by DGXXIII 
I I In-House Interim Evaluation 
I I In-House Final Evaluation 
I I Final Report 
I I Interim Report (only if final report not submitted) 
I I Other Evidence 
If other, please specify: 
Vf 
1 - Quality of Goal-Setting 
Score Comments 
(1-5) 
1.1- Clarity of objectives 
in call for tender 
1.2- Quality of 
goal-setting in proposal 
1.3- Degree of innovation 
in the European context 
1.4 - Is the project 
transferable? 
1.5 - Overall quality of 
project design 
j 
! 
Subtotal i 
I I I J 
2 - Outputs of the Projects - Incidence of Effects 
j 
Score Comments 
(1-5) 
2.1 - Degree of achievement 
of objectives in terms of 
quantity 
| 
! 
2.2 - Degree of achievement j 
of objectives in terms of j 
quality j 
i 
Subtotal 
2.3 - What if any are the X : 
weaknesses of the project? ! 
1 
i 
2.4 - What if any are the X j 
positive outcomes of the ' 
project? j 
ci>t 
3 - Final Report/Deliverable & Follow Up 
Score Comments 
(1-5) 
3.1 - Overall quality of 
final report (presentation, 
format) 
3.2 - Overall quality of 
final report/deliverable 
(contents) 
3.3 - Assessment of final 
deliverable in terms of 
distribution/dissemination( 
ie is the final deliverable 
of immediate use?) 
Subtotal I I 
-n 
4 - Compliance with Article 4 of the Council Decision (13 July 19921 
Score Comments 
(1-5) 
4.1 - Cost-effectiveness 
4.2 - Impact on the 
Community tourist 
industry 
4.3 - Facilitate 
development of SMEs 
4.4 - Improve quality of 
tourist services 
i 
l 
4.5 - Encourage 
I competition within EU 
4.6 - Increase 
competitiveness of EC 
tourist services , 
» 
| 4.7 - Conducive to 
preserving and protecting 
the environment 
4.8 - Conducive to 
preserving and protecting 
the cultural heritage 
I : 
4.9 - Conducive to 
preserving and protecting 
integrity of local 
populations 
4.10- Conducive to 
improving the provision of 
j information and to the 
protection of tourists 
j Subtotal 
i I L 
^ 
5 - Overall Assessment of the Project 
Score Comments 
(1-5) 
Overall Assessment of the 
Project 
6 - Other Comments 
7 - Pending Issues. Questions. Queries 
^ 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX IV - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY CONTRACTORS O 
Final Report - V2.0 
% 
Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN 
Proforma for Assessment by Project Contractors 
Thank you very much for agreeing to help us in this important evaluation commissioned by the 
European Commission (DGXXIII). Please note that individual responses will remain strictly 
confidential to Price Waterhouse and no information about your assessment of individual 
projects will be provided to the European Commission. We will aggregate and analyse the 
results prior to reporting to the European Commission. 
If you consider that a question does not apply to vour project, please say so. 
This document contains two sections: Section A - Project Description and 
Section B - Assessment by Contractor. Section B is made of three subsections: Achievement of 
Objectives; Project Implementation; Lessons, Recommendations, Suggestions, Best Practice. 
A - PROJECT DESCRIPTION 
A1 - Project Title 
A2 - Year started: 
A3 - Project Description (full description, maximum 10 lines) 
A4 - Principle contractor 
names, not acronyms): If consortium, please name all participating organisations (give full 
A5 - If project co-financed, please name other bodies involved in co-financing (give full names, 
not acronyms): 
A6 - Please name other stakeholders and project partners (ie excluding TOURISM ACTION PLAN 
and Other CO-financing bodies) of the project - Stakeholders are groups and individuals that have an interest 
in the outcome of the project, such as: international agencies, national administrations, research institutes, consulting 
firms, project implementing agencies, andjntended beneficiaries. 
?? 
A7 - State of advancement: U Not started 
I I Abandoned 
I I Still ongoing but NOT delayed 
I I Still ongoing but delayed 
I I Completed and final report submitted 
I I Completed but no final report submitted 
U Other 
A8 - If project not started, abandoned or delayed, give reasons: 
A9 - If final report submitted, please give date of submission of the final report: 
MONTH: YEAR: 
A10 - If project completed but final report not submitted, give reason and expected date of 
submission: 
A11 - Type of Project: ( LI Pilot Project 
I I Research Study 
LI Conference 
I I Publication 
U Other 
A12 - If other, please specify: 
A13 - Countries - Please give specific countries where the project is taking place : 
A14 - Please give other sources of funds (ie other than DGXXIII-TOURISM ACTION PLAN): 
AI 5 - COMMENTS - Please give any further comments on project description: 
f> 
B - ASSESSMENT BY CONTRACTOR 
B1 - Achievement of Objectives (including impact) 
B1.1 - If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the 
groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 
B1.2 - Please specify the main initial objectives of the project, starting with the most important 
one: 
Objective 1 (most important): 
Objective 2: 
Objective 3: 
Other objectives, if any: 
B1.3 - Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box 
Attainment of 
Project Objectives 
Objective 1 (as 
defined above) 
Objective 2 {as 
defined above) 
Objective 3 (as 
defined above) 
Objective 4 (as 
defined above) 
Objective 5 (as 
defined above) 
Overall 
Assessment Not at all 
successful Not very 
successful Fairly 
successful Very 
successful Do not 
know 
" ' Not 
relevant 
i 
i 
I 
i j 
i 
j 
| 
j 
i 
! 
B1.4 - Main Indicators of Achievement 
Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either 
quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): 
Indicator 1 : 
Indicator 2: 
Indicator 3: 
Other indicators, if any: 
3f 
B1.5 - Degree of Achievement of Performance Indicators 
Please indicate the extent to which the performance indicators have been attained. 
Indicator of Achievement 
Indicator 1 (as defined 
above) 
Indicator 2 (as defined 
above) 
Indicator 3 (as defined 
above) 
Other: Target(s) initially 
planned Actual outcome(s) 
at completion Reasons for differences from 
target 
i 
i 
j 
. i 
Benefits and Negative Effects Arising from the Project 
B1.6 - Please give the main benefits arising from the project: 
Benefit 1: 
• i i 
Benefit 2: 
Benefit 3: 
Other benefits, if any: 
B1.7 - If any, please give the main negative effects arising from the project: 
Negative effect 1 : 
Negative effect 2: 
Negative effect 3: 
Other negative effects, if any: 
B1.8 - What would have happened in the absence of TOURISM ACTION PLAN funding? 
I I The project would NOT have taken place 
I I The project would have taken place but LATER 
l_J The project would have taken place but AT A SMALLER SCALE 
LI Don't know/no opinion 
I.. J Other 
If other, please specify: 
1^ 
B1.9 - COMMENTS - Please give any further comments on achievement of objectives: 
E2 - Project Implementation 
Changes in Project Design 
B2.1 - Were there significant changes in project design such as changes in scope, objectives, 
target groups, approach? YES NO 
B2.2 - If yes, please specify: 
B2.3 - Please give the reasons for these changes in project design? 
Delays 
B2.4 - Was the start of the project delayed? YES NO 
B2.5 - If yes: By how many months? MONTHS 
B2.6 - If yes: Reasons for these delays? 
B2.7 - Was the project completed on time? YES NO 
B2.8 - If no: By how many months was the project delayed? MONTHS 
B2.9 - If no: Reasons for these delays? 
Cost Overruns 
B2.10 - Was the project completed within the initial budget? YES NO 
B2.11 - If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budget): 
ECU 
B2.12 - If no: Reasons for cost overruns? 
<?• 
B2.13 - An Index for Assessing Project Implementation 
Please help us to assess the implementation of the project. Please tick one box only per row. 
Indicators 
A - Planning & Preparation of Project 
A1 - Clarity of objectives 
A2 - Quality of project design 
A3 - Effectiveness of the partner(s)' 
participation in preparation & planning 
B - Dissemination 
B1 - Follow up of project after 
completion 
B2 - Dissemination of main results 
C - Management by TOURISM ACTION 
PLAN staff 
CI - Financial & administrative 
monitoring by TOURISM ACTION PLAN 
staff 
C2 - Overall efficiency of TOURISM 
ACTION PLAN staff 
C3 - Responsiveness of TOURISM 
ACTION PLAN staff 
D - Co-ordination 
D1 - Quality of dialogue between 
TOURISM ACTION PLAN staff and 
other partners 
D2 - Co-ordination with other EU 
departments and non EU agencies 
Your overall assessment of the project 
implementation Poor Very 
poor Average Good Very 
good 
: Don't 
know 
! 
I 
| 
! 
i 
i 
i i i 
i 
I 
i 
i 
| 
i 
i 
i 
i 
i | 
! 
i i 
! 
i 
1 
1 
i 
! 
i 1 Not relevant 
i 
j 
•Sjl 
B2.14 - COMMENTS - Please give any additional comments on project implementation: 
B3 - LESSONS. RECOMMENDATIONS. SUGGESTIONS. BEST PRACTICE 
B3.1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to the TOURISM ACTION 
PLAN staff? 
B3.2 - Any best practice to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? 
Have you any comments to make about this proforma? If yes, Price Waterhouse 
would be very grateful if you could indicate how to improve it: 
Completed by; 
Name: 
Position: 
Tel number: 
Fax Number: 
Date: 
Thank you very much for your co-operation 
Please fax the completed document to: 
Price Waterhouse 
Project TOURISM ACTION PLAN - EC SERVICES 
c/o Luc MOENS 
Fax: +44 171 939 3474 
Tel: +44 171 939 3331 
^ 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM Jlk 
APPENDIX V - CHECKLIST FOR CASE STUDIES fil? 
Final Report - V2.0 
?t 
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: €lF 
ASSESSMENT OF PROJECT BY KEY INFORMANTS - CHECKLIST 
Foreword 
A very happy New Year and thank you for your co-operation. You will find below a list of 
prompts/questions for each issue we need to address to complete this case study. The objective of the 
interview we wish to set up with you is noj to discuss in detail every item in this checklist. We wish to focus 
on the areas where your contribution is most valuable and relevant. 
If your organisation was the main contractor for this project, you will also receive from Price Waterhouse a 
short questionnaire designed to record descriptive information and to collect the contractor's views on 
the project implementation. Please return it completed as soon as possible as we have to report to 
the Commission by the end of January 1996. 
Introduction/Interface with the Case Study 
A. Involvement in the project: since/until when? Role? 
B. Exposure to the Tourism Action Plan: How familiar are you with the Tourism Action Plan 
programme? 
Preparation & Rationale 
1. Origin of the project: who initiated the project? Brief history/background. 
2. Rationale: principles underlying the project? Justification? Which problems is it addressing? 
Main relevant characteristics of the environment in which project is taking place? 
3. Describe preparation and planning of the project. 
4. Briefly describe how the consultant contracts have been awarded and the reasons for the 
selection. 
5. Summarise key dates and milestones (including future ones if project not completed), and main 
(realised or expected) outputs/events (reports, key meetings, seminars/workshops, other key 
events). 
Stakeholders & Kev Informants 
6. Please name all important stakeholders and describe their role/contribution. Stakeholders are 
groups and individuals that have an interest in the outcome of the project such as: other EU 
and non-EU international agencies, national administrations, research institutes, consulting 
firms, project implementing agencies, and intended beneficiaries. 
Objectives 
7. If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the 
project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 
8. Main initial objectives of the project, starting with the most important one: 
v 
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
Objective 1 (most important): 
Objective 2: 
Objective 3: 
Other objectives, if any: 
Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box per row in the table 
below. 
Attainment of 
Project 
Objectives 
Objective 1 (as 
defined above) 
Objective 2 (as 
defined above) 
Objective 3 (as 
defined above) 
Objective 4 (as 
defined above) 
Objective 5 (as 
defined above) 
Overall 
Assessment Not at all 
successful Not very 
successful Fairly 
successful Very 
successful Do not 
Know Not 
Relevant 
Main Indicators of Achievement 
10. Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either 
quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): 
Indicator 1 : 
Indicator 2: 
Indicator 3: 
Other indicators, if any: 
Ô<C 
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
11. Please indicate in the table below the extent to which the performance indicators defined above 
have been attained. 
Indicator of 
Achievement 
Indicator 1 (as 
defined above) 
Indicator 2 (as 
defined above) 
Indicator 3 (as 
defined above) 
Other: Target 
(initially planned) Actual 
(at completion) Reasons for differences 
from target 
Interface of Tourism Action Plan with other programmes/policies (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. 
etc) 
12. In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or 
work at cross-purposes with other EU and non-EU programmes? 
13. Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the 
activities undertaken by other EU and non-EU programmes. 
Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of the Programme? 
14. What positive impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out 
the project? 
15. What negative impacts and effects resulted from carrying out the project? 
Project Implementation 
Monitoring & Evaluation 
16. Describe procedures/arrangements to monitor the project implementation 
17. Describe procedures/arrangements to evaluate the project during and after implementation 
V-
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: 
Changes in Project Design • 
18. Were there significant changes in project design? If yes, please specify and give the reasons 
for these changes in project design? 
Delays 
19. Was the start of the project delayed? 
If yes: By how many months? 
If yes: Reasons for these delays? 
20. Was the project completed on time? 
If no: By how many months was the project delayed? 
If no: Reasons for these delays? 
Cost Overruns 
21. Was the project completed within the initial budget? 
If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budge) 
If no: Reasons for cost overruns? 
Dissemination & Follow Up 
22. Has the project results been disseminated? What was the follow up, and who did it? Has the 
project been replicated? 
23. (If relevant) For how long are the operational cost (partly) covered by Tourism Action Plan? 
What will happen next? 
Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 
24. What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 
25. Any key lessons/recommendations/suggestions for future projects? 
26. Which elements can be replicated, under which conditions? 
OVERALL ASSESSMENT 
27. Main strengths of the project? 
28. Main weaknesses/shortcomings of the project? 
29. Contribution/value added by Tourism Action Plan? 
30. What would have happened in the absence of the Tourism Action Plan funding? Would the 
project exist? If yes, would it be different? 
31. What would you do differently? 
tjcl 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VI - COUNCIL DECISION OF 13 JULY 1992 0 
Final Report-V2.0 
f? 
No L 231726 Official Journal pf the European Communities U. 8. 92 
COUNCIL DECISION 
- of 13 July 1992 
ou a Community action plan to assist tourism 
(92/421/EEC) 
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, 
Having regard to the Treaty establishing the European 
Economic Community, and in particular Article 235 
thereof Whereas tourism can make an effective contribution to 
achieving economic and social cohesion in the Community 
and whereas it can promote in the Community a 
harmonious development of economic activity, continuous 
and balanced expansion, a higher standard of living and 
closer relations between the States which it links; 
Having regard to the proposal from the Commission (*), 
Having regard to the opinion of the European 
Parliament (2), 
Having regard to the opinion of the Economic and Social 
Committee (J), Whereas the measures tô be implemented under the action 
plan must comply with certain criteria in particular the 
need to comply with the subsidiarity principle; 
Whereas tourism occupies an important place in the 
economy of the Member States, with tourist activities 
representing a large potential source of employment; 
Whereas tourism allows people of all kinds to gain ^ btaer 
knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures 
and ways of life in the Member States, thus making a 
contribution to the progress of the idea of 'European 
citizenship'; f 
Whereas the results of the European Year of Tourism 
should be taken into account; Whereas tourism in the Community will have to show 
consideration for local populations and for the natural 2nd 
culrural environment, in order to improve the quality of 
services offered; 
Whereas free competition should be preserved in the sector, 
both for the benefit of consumers, and in order 10 promote 
small and medium-sired enterprises (SMEs); 
Whereas, in view of the above, Community action 
regarding tourism should take the form of a strengthening 
of the' horizontal approach to tourism in Community and 
national policies, and of the implementation of specific 
measures, and whereas that apporach should also include 
coordination of the measures undertaken by Commission 
departments which affect tourism; whereas certain 
Community policies, in particular transport policy, have a 
major impact on tourism in the various regions of the 
Community; Whereas it is necessary to encourage not only better 
integration of tourism into the various Community policies 
but also close cooperation between all public and private 
bodies in the sector, including representatives of tourist 
regions, and whereas the implementation at Community 
level of à number of specific measures, complementary to 
those taken at national level, is the best way of achieving 
such cooperation, while avoiding any distortion of 
competition which may be caused; 
Whereas the Community can contribute to improving the 
quality and competitiveness of the Community's tourism 
services on offer, by encouraging a joint apporach to the 
medium-term problems facing European tourism, by 
/• promoting the development of the tourist industry and the 
diversification of tourist activity and the development of 
- transnational measures, and by developing the promotion 
of European tourism on the main markets of third 
countries; Whereas statistics on tourism should be developed and 
forward analysis of new types of tourism carried out; 
Whereas a, plan of three years' duration is called for; 
(') OJNoC 120. 12. >. 1992. p. I J. 
(l) OJ No C 07, \(.. J. 1992; p. US. 
(J) OJ No C 19. 24. 2. J992. p. 4J. Whereas an amount of F.CD 18 million is deemed necessary 
to implement this plan; 
sC-6^ 
13. 8. 92 Official Journal of the.European Communities No L 231/27 
Whereas the amounts to be committed for the financing of 
the plan will have to come within the Community' financial 
framework in force; 
Whereas procedures should be laid down for the exercise of 
the powers for implementing this plan conferred on the 
Commission pursuant to Decision 87/373/EEC ('); 
Whereas the Treaty does not provide for any powers for 
the adoption of this Decision other than those mentioned in 
Article 235, 
HAS DECIDED AS FOLLOWS: 
Article I 
A Community action plan to assist tourism shall be drawn 
up. The measures forming the subject of this plan are 
contained in the Annex. 
i Article 2 
I. The duration of the action plan shall be three years 
from 1 January 1993. The Commission shall refer to the committee referred to in 
paragraph 2 and .the Council those initiatives adopted in 
the framework of Community policies which hav<- a major 
effect on tourism. 
2. The Commission shall be assisted in implementing the 
action plan by a committee composed of representatives of 
the Member States and chaired by the representative of the 
Commission. 
The representative of the Commission shall submit to the 
committee a draft of the measures to be taken. The 
committee shall deliver its opinion on the draft within a 
time limit which the chairman may lay down according to 
the urgency of the matter. The opinion shall be delivered 
by the majority laid down in Article 148 (2) of the Treaty 
in the case of decisions which the Council is required to 
adopt oh a proposal from the Commission. The votes of 
the representatives of the Member States within the 
committee shall bc_weighted in the manner set out in that 
Article. The chairman shall not voce. 
The Commission shall adopt measures which shall apply 
immediately. However, if these measures are not in 
accordance with the opinion of the committee, they shall be 
communicated by the Commission to the Council 
forthwith. In that event the Commission shall defer 
application of the measures which it has decided for a 
period of two months from the date of communication. 
2. The Community financial resourcesdecmed necessary 
for its implementation amount to EC(jM8/nillion and shall 
fall within the Community financial framework in force. The Council, acting by a qualified majority, may take a 
different decision within the time limit referred to in the 
previous paragraph. 
3. The budget authority shall determine the appro­
priations available for each financial year, taking into 
account the principles of sound management referred to in 
Article 2 of the Financial Regulation applicable to the 
general budget of the European Communities. Article 4 
1. The measures must be consistent with the principle of 
subsidiarity. 
Article i 
1. I he Commission shall put the action plan into 
jpc.< on. In order to fulfil the objectives of the plan, it 
may •..i icrtakc measures other than those set out in the 
*Vnn:\, where, exceptionally, additional action is required 
n order to carry out one of the measures in full. Such 
idditional action shall be assessed in relation both to 
rxisting priorities and to available financial resources. The 
Commission shall coordinate the action with the various 
Community policies, and through the various Dircctoratcs-
icncral concerned, in accordance with current 
rocedures. 
) OJ No I. 197. IK 7. 1987. p. J.l. 2. A selecrion shall be made, for the diflercnc measures 
proposed, by reference to the following criteria: 
(a) the measures muse be cost-effective and make a 
significant impact on the Community tourist industry; 
(b) they niusr facilitate the development of the tourist 
industry with particular reference to small and 
medium-sized businesses; 
(c) they must help improve the quality of Community 
tourist services; 
(d) they must encourage competition within the 
Community and increase rhc competitiveness of 
Community toiimt services on the world market; 
/OOA 
No L 231/28 Officiai Journal of the European Communities 13. 8. 92 
(e) they must be conducive to preserving and protection the 
quality of the natural environment, the cultural heritage 
and the integrity of local populations; 
(f) they must be conducive to improving the provision of 
information and services and to the protection ot 
tourists. 
3. The measures shall be implemented through 
coordination with the national authorities and, if 
necessary, with the regional or local authorities as well, so 
as to take account of the importance of tourism for 
regional development. Article 6 
The Commission shall regularly evaluate the results of the 
action plan. This evaluation Will include wherever possible 
measurable outputs of the plan and be in accordance with 
the criteria ia Article.4. The committee will be informed by 
the Commission of the latter's evaluation of the plan, and 
of the results thereof. No later than 30 June 1995, the 
Commission will submit a report on this evaluation to the 
European Parliament and the Council. On the basis of that 
report, the Council shall decide, in accordance with the 
provisions of the Treaty, whether or not to extend the plan 
for a further pe'riod. 
Article 5 Done at Brussels, 13 July 1992. 
Every year from the date of adoption of the action plan, 
the Commission, in a report to the European Parliament 
and the Council, shall evaluate the Community's activities 
which affect tourism. For the Council 
The President 
J. CUMMER 
A^1 
13.8.92 Official Journal of the European Communities . No L 231/29 
ANNEX 
I. COMMUNITY MEASURES TO ASSIST TOURISM 
1. Improving knowledge of the tourist industry and ensuring greater consistency of Community 
measures 
Community action is intended to improve the consistency of the measures taken to assist tourism by 
increasing knowledge of its characteristics, components and development. 
This will be carried out by means o( the following measures: 
(a) development of Community statistics on tourism; 
(b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourism as an activity, assessment of the impact 
of current Community, policies to.assist tourism, forward analysis of new types of tourism, and the 
preparation of strategies adapted to keep pace with demand; 
(c) consultation of tourism professionals within the Community. 
2. Scaggering of holidays 
Community action is designed to promote a better seasonal distribution of tourism. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for the setting-up of an international framework ,whose purpose would be to exchange 
information and monitor the activities of governments and the tourist industry; 
(b) support for measures aimed at coordinating actions and strategies to encourage the use of tourism 
infrastructure and facilities outside the peak season. 
3. Transnational measures 
Community action is designed to promote transnational tourist development initiatives covering many 
different specialist sectors of the industry. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support foe cooperation between border regions; 
(b) support for transnational initiatives contributing to rhe improvement of tourist information, in 
particular those using new technology; 
(c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the 
transfer of know-how on training and the implementation of strategies for promotion, as well as on 
marketing and tbe creation of small and medium-sized tourist enterprises; 
(d) support for tourist and technical cooperation in the context of partnerships between towns; 
(c) support for. pilot projects aimed at cooperation between the public and private sectors for the 
development of traditional tourist regions in decline as well as less developed rural regions. 
4. Tourists as consumers 
Community action aims to support initiatives which improve the information of tourists and their 
protection, in areas such zs existing classification systems, signposting symbols, time-share 
arrangements, over-booking and procedures (or redress. 
5. Cultural lourism 
Community action is designed both to highlight the importance of the cultural heritage for tourism and 
to promote a greater knowledge of the cultures, traditions and ways of life of Europeans. 
/&} 
No L 231/30 Official Journal of the European Communities 13.8.92 
This will be carried out by means of the following measures: ..-..»• 
(a) support for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the -
Member States, regions arid local authorities concerned, and to disseminate information on these 
routes by means of brochures and publications; 
(b) support for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; 
(c) promotion and assistance in the use of European networks enabling tourist operators and cultural 
institutions to exchange experience, especially as regards highlighting the value of cultural 
heritage. 
6. Tourism and the environment 
The aim of Community action in the area of the interaction between tourism and the environment is to 
ensure that the environment is more fully taken into account. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for initiatives aimed at informing arid increasing the awareness of tourists and suppliers of 
services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the 
creation of a European environmental prize; 
(b) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional 
level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e.g. by measures for the 
guidance of visitors; 
(c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, 
including experience of environmental problems and their possible solution through visitor 
management at sites; 
(d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 
i 
I 
7. Rural tourism 
Community action in this field is designed to develop tourist activities in a rural environment, notably 
farm tourism, small family-run hotels or facilities set up by associations or local authorities. 
( This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for partnership iniriatives between operators at local, regional, national or European level, 
to facilitate exchanges of experience and the transfer of good practice through the organization of 
visits, seminars, exchanges of experts and the development of transnational pilot schemes, in 
particular in the field of vocational training; 
(b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid 
schemes available for rural tourism, in-particular through the publication of documencs for mass 
circulation and the publication of an operators' manual; 
(c) cncouragcmcnr for. improving the quality of rural tourism supply and support for measures to 
facilitate access to tourism in a rural environment. 
8. Social tourism 
Community activity in this field seeks to facilitate access to tourism by groups of people who. for 
various reasons, but especially for social or health reasons, have difficulty in raking holidays. 
This will be carried out by means o( the following measures: 
(a) shared information at Community level bctwecri public and private sector partners concerning the 
various methods used in the Member States to encourage holiday-taking by certain categories of 
tourists; 
(b) support for che coordination between Member.States of measures aimed at eliminating barriers to 
the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 
9. Youth tourism 
Community action in this field is. through support for existing Community policies, aimed both at 
promoting young people's knowledge of cultures and lifestyles'in the various Member States and at 
making ir easier for young people to take holidays. 
/l^ 
13.8.92 ' Official Journal of the European Communities - /. No L 231/31 
This will be carried out by means of the following measures: , . 
(a) a feasibility study into establishing links between 'youth cards'; 
(b) support for research into the need to create a network of exchanges with regard to 'European 
classes' (school travel for pupils frorii several Member States). ' 
10. Training 
Community action in this field is aimed, through support for existing Community policies, at making 
the tourist industry in the Community more competitive through support for increased professionalism 
in Community tourism. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) dissemination of information among young people on tourist resources and profession; 
(b) support for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvement of 
mutual information on the qualifications attained in the various Member States; 
(c) encouragement of the participation of tourist businesses and their employees in existing 
Community training programmes and measures; 
(d) support for transnational cooperation projects between universities, tourism schools, tourism 
professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and 
environmental tourism; 
(c) support for networks aimed at improving the quality of vocational training so as to raise the 
quality of tourism services. 
, 11. Promotion in third countries 
) Community action in this field is directed at making Europe a more attractive destination for tourists 
from distant countries. 
This will be carried out by means of measures confined to pilot projects to promote Europe as a tourist 
destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth 
is likely to have an impact on tourism within the Community. 
II. TIMETABLE OF PRIORITIES 
When implementing measures in accordance with thé procedure laid down in Article 3, prioriry will be 
given for 1993.to the following measures. 
These priorities may be modified for the financial years 1994/95 according to the procedure referred to in 
Article 3 (2). 
Priority measures for 199J: 
1. Improving knowledge of the tourist industry and ensuring greater consistency of Community 
measures: 
(a) development of Community statistics on tourism; 
(b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourisme as an activity, assessment of the impact 
of current Community policies to assist tourism, forward analysis of new types of tourism and the 
preparation of strategics adapted to keep pace with demand; 
(c) consultation of rourism pofcssionals within the Community. 
2. Slaggering of hotidays: 
(a) support for the setting-up of an international framework whose pruposc would be to exchange 
information and monitor the activities of governments and the tourist industry. 
/U>^ 
No L 231/32 -''i' ' Official Journal of the European Commurtities .13:8.92 
'"$. Transnational measures: >. •. . . 
'•; . (a) support of cooperation between border regions: . ' •; 
(b) support for transnational initiatives contributing to the.improvement of tourist information, in 
particular those using new technology; .^ , . 
(c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the 
transfer of know-how on training and the implementation of strategics for promotion, as wclj as on 
marketing and the creation of small and medium-sized tourist businesses. 
5. Cultural tourism: 
(a) support for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the 
Member States, regions and local authorities concerned, and to disseminate information on these 
routes by means of brochures and publications; 
(b) support for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; 
6. Tourism and the environment: 
(a) support for initiatives aimed at informing and increasing the awareness of tourists and suppliers of 
services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the 
creation of a European environmental prize; 
(b) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional 
level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e.g. by measures for the 
guidance of visitors; 
(c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, 
including experience of environmental problems and their possible solution through visitor 
management at sites; 
(d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. . 
7. Rural tourism: 
(b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid 
schemes available for rural tourism, in particular through the publication of documents for mass 
circulation and the publication of an operacors's manual; 
(c) encouragement for improving the quality of rural tourism supply and support for measures to 
facilitate access to tourism in a rural environment. 
8. Social tourism: 
(b) support for the coordination between Member States of measures aimed at eliminating'barriers to 
the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 
10. Training: 
(b) support for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvment of 
mutual information on the qualifications attained in the various Member States; 
(c) encouragement of the participation of tourist businesses and their employees in existing 
Community training programmes and measures; 
(d) support for transnational cooperation projects between universities, tourism schools, tourism, 
professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and 
environmental tourism. * 
I I. Promotion in third countries: 
Pilot projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, 
particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on tourism within the 
Community. 
yt*'6> 
EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VII - LIST OF CONTACTS • 
Final Report - V2.0 
SI-<V? 
APPENDIX VII EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
~|LIST OF CONTACTS {excluding DG XXIll) 
No Narra» __.__ Qmanlwtipn 
1 Daniela Hesse-Wagner ETOA 
2 Robert Hollier ETC 
3 Lisa Davies AIT/FIA 
4 De Blast ECTAA 
5 E Giesen Deutscher Stadte und Gemeintebund (D) 
6 W Burnett EUTO 
7 G Llpman WTTC 
8 M Sequaris HQTREC 
9 F H Aldous ECATRA 
10 Mr Smithies IATA 
11_ L Lickorish ETAG 
12 Lepage UFTAA 
13 Mr Freitag European Travel Monitor (Munich, D) 
14 R Zimmer Luxembourg 
15 Bent Pilström Finland 
16 JL Deroide France 
17 E Hadzinikolaou Greek National Tourism Organisation 
18 Claude Pirard Belgium 
19 Dr.ssa. Cesarina Misiani Dipartimento del Turismo (I) 
20 Keith Gibbins Department of National Heritage (UK) 
21 Teresa Castillo Ministeriö de Comercio y Turismo (E) 
22 Shane O'Neill Department of Trade & Tourism (IRL) 
23 Paul Bates Department of Trade & Tourism (IRL) 
24 Ciaran Tuite Borde Faille (IRL) 
25 JP Bastos Salazar Leite Directorate General for Tourism (P) 
26 Mr Schneider Bundesministerium fur Wirtschaft (D) 
27 L Harrison European Parliament 
_ 28 E McMillan-Scott European Parliament 
29 P Cornelissen European Parliament 
30 Mr Hansen Committee of the Regions 
31 Giacomo Regaldo Economic & Social Committee ; 
32_ Kirchberger _" DG XXII j 
33 Van Hasselt Air Transport Policy - DG Vii 
34 E_Power DG XVI - Regional Policies 
35 D Givord Rural Development - DG VI 
I 36 Cornaert DG XI 
j 37 M Lepelletier DG VII 
I 38_ B Weherns DG V 
39 Manuel Ruiz Sanz DG V 
40 Xavier Coyer DG V 
41 Danae Penn DG VII 
42 Pyrhus Mercouris DG X 
43 Mr Enthoven DG XI 
44 T O'Dwyer DG XXII 
45_ G Barrett DG VIII j 
46 E Pongas Eurostat I 
4_7_ Professor V Middleton 
48 E Pad World Trade Organisation (WTO) 
49 Mr Dupeyras OECD 
50 Prof John O'Hagan Trinity ColjegeJDublin. IRL) 
51 George Moustakas International Interactive Multimedia 
52 Palle Damkjaer Hjoerring Business College (DK) 
53 Rene Ladiges Hjoerring Business College (DK) 
54 Elsisabeth de Bodinat Agence Vitesse (Paris. F) 
55 Christine Bussière Agence Vitesse (Paris, F) _ 
56 Yves Cornu HTL - Bossard Sociologie (Paris. F) 
57 Sylvie Blangy Expert (Montpellier. F) 
58 Paolo Bongini Regione Toscana (Florence. I) 
59 Gerry Carver L&R Leisure (Haywards Heath. UK) 
60 A de Varax Office du Tourisme (Lyon. F) 
6^ Elizabeth Jeffries Greater Manchester (UK) 
62 Hans Domenicus Amsterdam Tourist Office (Amsterdam. NL) 
63 Kai Geiger IfB (Konstanz. D) 
64 Jan Kobernuss Institute fur Freizeit (Cologne. D) 
65 Falco de Clerck Institute for Service Management (Leeuwarden. NL) 
66 Andrew Lennox Contrai College of Commerce (Glasgow. UK) 
; 67lCarlos Freite |A(thur Andersen (Lisbon. P) 
I 68 Ana Alonso ]Di;lvico Bates (Madrid, E) 
69 JEulogio Bordas ITHF? (Barcelona, E) 
yfj] 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS flU 
In this Appendix, we give a summary of the assessment made by the key informants (professional 
associations representing industry interests, representatives of the Member States, independent 
experts, Commission officials from other Directorates General). The views expressed are not necessarily 
shared by Price Waterhouse. 
Exposure to the Plan 
The vast majority of interviewees are familiar with the Plan, although some of them consider their 
knowledge of the plan stems from extensive contacts and length of time within the industry, rather than 
from the Plan's contact with the tourism organisation. Whilst many interviewees have only a more 
general understanding of the Plan, certain interviewees feel they have more of a knowledge of 
individual projects rather than an understanding of the Plan's strategy itself. 
Many interviewees gained familiarity with the Plan as a result of attending Management or Consultative 
Committees. The degree of familiarity with the Plan by officials from other Directorates General appear 
to be the lowest. 
An important feature is the background of the interviewees, especially which part of the travel and 
tourism industry they represent. There is a strong tendency for the "major players" in the industry such 
as the organisations representing the European travel agents and tour operators to consider that the 
Plan focuses mainly on peripheral tourism issues (green / social) and not on the key mainstream 
issues such as transport links and infrastructure. 
On the other hand, organisations such as those representing tourist offices in local communities 
consider the Plan only consults major forces in the industry and does not seek or take account of the 
views of other important but less powerful representatives. 
Interface with the Plan 
The interviewees have highlighted a number of organisations, particularly at the "global" level working 
towards the same broad objectives as the Plan: creating jobs by stimulating tourism and developing 
tourism with due regard for the environment. 
Whilst the Plan consults regularly with these organisations through attendance at meetings, advisory 
committees etc, it is felt that there is a need for the Plan to ensure greater coordination with the 
strategies of these other organisations. In particular, difficulties were expressed vis-à-vis the ability to 
co-ordinate what member states are doing with what the EU is doing. 
One interviewee felt that the Plan was a "small scale" model of what an overall strategic programme of 
Travel and Tourism in Europe should be aiming to achieve. 
Another common theme was that the Plan required much greater coordination and integration with the 
infrastructure projects handled by other DGs in the Commission eg air traffic control systems, transport 
measures for vehicles etc. 
Final Report - V2.0 
i*i 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS O 
Rationale for the Plan 
10 The majority of interviewees expressed a view on whether the Plan made sense. Whilst these 
interviewees generally felt that the overall framework was commendable and "going in the right 
direction", they considered the actual outputs and activities were too fragmented and that the individual 
projects were on too small a scale. 
11 There is a general view that undertaking these small projects spread over a number of different tourism 
aspects has made it difficult to achieve the Plan's objectives. 
12 A number of interviewees to date consider the activities have focused on peripheral issues eg cultural 
and social tourism rather than on the mainstream tourism industry which accounts "for about 80% of all 
tourism activity". Some also felt that the Plan had concentrated too much on theoretical issues and 
research studies. 
13 Even more importantly, many considered that the results of these studies had not been made available 
to a wide enough audience and in particular to those bodies and organisations that could make best 
use of them. 
14 One interviewee felt there was too much emphasis on supporting the public sector's role in tourism 
and that there were insufficient projects related to the private sector's role. 
I 
15 There is a general view that one of Plan's most valuable roles has been to act as a focal point for 
tourism within the EU and to get the many different stakeholders within the industry together and 
thinking about the same issues. To some extent, the Plan has acted as a catalyst for future action. 
16 Generally, interviewees think that the following factors have contributed to "the small and fragmented 
project" approach: 
a the need to satisfy a very broad framework of objectives ("a patchwork") 
b the tendency to attempt to meet the needs of every lobby with an interest in tourism which has 
led to funding fragmented, small projects on a number of areas 
c inadequate funding given the ambitious objectives of the Plan 
d inadequate staffing of the Tourism Unit (both in terms of number and expertise) 
e the lack of top level policy commitment and an insufficient authority vested in DG XXIll to 
enable it to fulfill adequately its coordination role with other EU mainstream policy areas such as 
Agriculture (DG VI) Regional Policy (DG XVI). 
17 These factors have meant that, to date, the Plan has been unable to play a significant role in 
maximising tourism's potential contribution to economic growth and job creation. 
Final Report-V2.0 
./Vc 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM Jtyk 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS HlF 
Assessment of Impacts and Effects 
18 Whilst a majority of interviewees consider that the net effects of the Plan are positive, several of them 
take the view that the negative effects have outweighed the positive effects. 
19 It is generally felt that the overall impact of the Plan on the competitiveness of the EU tourism industry 
has been very limited. 
20 The Plan has had the following positive impacts: 
a brought Member States together for useful discussions on Tourism (catalyst role) 
b increased the awareness of particular key issues amongst Member States, for example the 
environmental aspects 
c enhanced cooperation on Tourism issues amongst Member States (eg through the consultation 
process of the Green Paper) 
d activated several sectoral/regional projects in Europe. 
21 The general opinion is that DG XXIll has done as well as it could have done, given the very broad 
framework for Plan and the constraints on funding. 
22 There is however a minority view that the implementation of the plan has been a "lost opportunity" and 
that the Unit has been ineffective. One reason sometimes given is the lack of tourism experience of 
most staff members. 
23 Travel agents and tour operators generally consider that the Plan has provided few benefits and has 
had little impact on the tourism industry. This sector and the industry generally feel they should have 
been consulted much more on the strategy at the outset. They generally felt that the Plan should have 
concentrated on the mainstream areas of tourism; that there should have been more effective 
coordination internally across the EU directorates responsible for Transport policy etc. as well as those 
responsible for the Structural Funds. There should also have been more coordination between other 
external organisations, especially those responsible for environmental issues. 
24 More emphasis should be placed on the great potential which the Tourism industry has for promoting 
sustainable development, and improving and maintaining the environment. 
25 Most representatives of the Member States contacted think that they need to be involved much more 
directly in the formulation of tourism policy and programmes, so that they take "ownership" of the 
programme and subsequently work actively together to implement it. The Plan has been regarded 
much more as the Commission's plan rather than that of the Member States'. 
26 There is a feeling that the Plan is "caught between two stools", ie in meeting the subsidiarity principle, 
yet still being expected to deal with core issues: if the Plan adheres to subsidiarity, then it may only 
add value in areas not seen as core such as social and green tourism. 
27 There is a view that many of the Plan's initiatives are related to local authority activities and not so much 
to the private sector. 
28 There is no unanimity on the effectiveness of the implementation of the Plan by the Tourism Unit. 
Whilst some interviewees feel that DG XXIll have done as well as they could "given the broad 
Final Report - V2.0 
/JA /? 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS O 
framework and the constraints or funding", others take the view that the Commission has not been 
effective. The latter group gives evidence such as: cancelation of Conference on Quality of Tourism, 
lack of expertise in tourism, very long and bureaucratic procedures, delays in payment, lack of 
responsiveness of DG XXIll staff, lack of transparency in the selection of projects, poor execution of 
the budget (eg in 1994). 
29 It is also clear from our interviews that the misallocations of funds have given the Plan a "bad name": 
the credibility of the Tourism Unit and of a possible EU tourism policy has been seriously tarnished. It 
has also to some extent created the some of the administrative difficulties and weaknesses referred to 
above. 
Relative Successes and Failures at Project Level 
30 Interviewees cited the following as "successes" at project and study level: 
a Cultural itineraries, such as "Routes to the Roots" and "Art Cities in Europe" 
b Baltic Sea Region Cultural Project 
c A number of projects in the area of Tourism & the Environment (eg Prize) 
i d Certain projects in the area of information technology 
e Projects developed in Greece to develop training modules on training, management and 
technical skills 
f Senior citizens' and youth tourism; both were seen to be examples of projects which were 
expanding tourism in culturally and environmentally sensitive ways 
31 The Directive of Community Statistics and certain conferences organised by the Tourism Unit are other 
activities which appear to have been appreciated. 
32 Interviewees cited the following as relative "failures" at project and study level: 
a The study on "overbooking in hotels etc" was cited as unnecessary since it was looking at an 
issue already being resolved by the industry itself 
b The promotion in the USA, "a monumental worry", a "complete waste of money" 
c The failure of the promotion in Japan (1995 call for tender). 
Role and Activities in the Future 
33 For the future, a number of common themes emerged, although there is no unanimity. Among the 
representatives of the Member States at the Management Committee, examples of common themes 
include: 
a more and better coordination and dialogue (partnership) with: 
(a) the EU directorates responsible for the relevant mainstream programmes such as 
Transport, Regional Policy, issues of Taxation and Single Currency (including a better 
Final Report-V2.0 
/J AI 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM JKk 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS f||F 
use of the existing EU instruments) 
(b) the national tourist strategies and plans 
(c) regional and local authorities, Chambers of Commerce and other industry stakeholders 
b formally recognise Tourism's potential in the areas of economic development and generating 
employment opportunities 
c concentrate on promoting "Europe" to third party countries such as Japan and the Far East -
with individual EU countries left to promote themselves at international, national, regional and 
local level 
d need for planning a Tourism strategy which will have the greatest impact on economic growth 
and job creation within the EU, and for supporting projects which meet these objectives 
e greater involvement of the private sector in both the formation and implementation of policy 
f need to rethink the co-operation with third countries in order to make it consistent with the 
objectives of tourism policy 
g need to publicise the results and the outcomes of seminars, projects etc. ; 
Summary of Findings 
34 We now summarise the findings from our interviews with key informants. Note that these are not 
necessarily the views of Price Waterhouse. 
35 The Plan has given 'Tourism" more recognition within the EU. It has brought interested parties and 
stakeholders together to discuss common issues. 
36 But the Plan's framework covers too many objectives. Some of these objectives are on fringe or 
peripheral issues. Consequently, the plan did not include all the mainstream issues, especially 
regarding infrastructure aspects. 
37 It is felt by many key informants interviewed that funding and staffing of the Tourism Unit have not been 
adequate and these are seen as a key factors in limiting the programme's impact. 
38 There is a need for greater consultation of all key parties at the strategy formulation stage. This needs 
to include both the public and private sectors. Both Member States and industry representatives 
consider they were not actively involved in deciding on the Plan's strategy. 
39 There needs to be greater coordination on key issues (such as competitiveness) both internally within 
the Commission and with external bodies to ensure compatibility of policies, especially on transport 
and environmental issues. 
40 Need to be clear what the "high level" key objectives are and ensure that projects are assessed against 
these "key criteria" eg from which areas of the world is the EU trying to attract tourists to come to 
Europe? Which are the target markets? 
41 This leads on to thinking about what needs to be developed eg. high standards and common 
Final Report - V2.0 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • 
classification of these standards for hotels etc across Member States. This is also seen to link with the 
need to develop educational programmes on tourism in colleges etc in the different Member States as 
well as to widen the use and capability of information technology for tourism on a pan - European 
basis. 
Final Report - V2.0 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 166 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI ie 
Luettelonumero : CB-CO-96-209-FI-C 
ISBN 92-78-03587-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg