1.JOHDANTO

Tässä kertomuksessa esitetään, miten tammikuussa 2017 annetussa kertomuksessa vahvistettujen suositusten suhteen on edistytty marraskuusta 2017 lähtien. Edellisvuosien tapaan komissio on analysoinut tilannetta huolellisesti tiiviissä yhteistyössä Bulgarian instituutioiden kanssa. Kertomuksen laatimiseen on osallistunut myös kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien edustajia, esimerkiksi muita jäsenvaltioita.

2. YLEISTILANNE

Tammikuussa 2017 annetussa kertomuksessa todettiin, että yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevien arviointiperusteiden osalta saavutetusta edistyksestä huolimatta tilannetta olivat haitanneet epäsuotuista olosuhteet, jotka koskivat hallinnon epävakautta, lainsäädäntöprosessin arvaamattomuutta ja uudistusten kannalta epäsuotuisaa mediaympäristöä. Vaikka nämä seikat eivät sisältyneet yhteistyö- ja seurantamekanismin varsinaiseen soveltamisalaan, ne ovat kuitenkin vaikuttaneet uudistuksen etenemiseen.

Kuluneen vuoden aikana marraskuusta 2017 lähtien Bulgarian hallinto on toiminut vakaasti, mikä on tukenut uudistusprosessia. Merkittävin yksittäinen askel on ollut yleisen korruptiontorjuntakehyksen uudistuksen hyväksyminen tammikuussa 2018. Työtä on jatkettu myös muilla aloilla, kuten aiemmin hyväksyttyjen uudistusten täytäntöönpanossa. Joillakin aloilla uudistukset ovat edelleen kesken tai keskustelu oikeasta etenemistavasta jatkuu. Lainsäädännön kehitys on aiheuttanut edelleen kiistaa joissakin tapauksissa. Lainsäädäntöprosessi on joissakin tapauksissa kyennyt reagoimaan ja mukautumaan, mutta joissakin tapauksissa ristiriidat ovat jatkuneet myös lainsäädännön hyväksymisen jälkeen.Kaikkiaan lainsäädäntöjärjestelmän avulla on kuitenkin saatu aikaan uudistuksia ennakoitavammalla ja vähemmän kiistanalaisella tavalla kuin aikaisemmin.

Kansainväliset tarkkailijat ovat viime vuosina havainneet Bulgarian media-alan tilanteen heikenneen merkittävästi. Media-alalle on ominaista omistussuhteiden läpinäkymättömyys ja journalististen normien heikko noudattaminen. Tilanne vaikuttaa julkisen keskustelun laatuun ja uhkaa sitä kautta rajoittaa yleisön mahdollisuuksia saada tietoa, sillä tarjolla on vain muutamia riippumattomia tietolähteitä. Media-alan tilanteella on erityinen merkitys oikeuslaitoksen riippumattomuuden kannalta, sillä eräät tiedotusvälineet, joiden intressit ovat hämärän peitossa, ovat kohdistaneet hyökkäyksiä tuomareihin, ja tällaisissa tilanteissa on esiintynyt vaikeuksia tehokkaiden oikeussuojakeinojen käytössä. Ylimmällä tuomarineuvostolla on keskeinen tehtävä oikeuslaitoksen riippumattomuuden puolustamisessa tällaisilta hyökkäyksiltä.

Yleisesti voidaan todeta, että tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan valmiudet asettaa vallanpitäjät vastuuseen moniarvoisessa ympäristössä, jossa ei esiinny painostusta, muodostaa keskeisen perustan yhteistyö- ja seurantamekanismin edellyttämien uudistusten toteuttamiselle ja hyvälle hallinnolle laajemminkin.

3. ARVIO EDISTYMISESTÄ YHTEISTYÖ- JA SEURANTAMEKANISMIN ARVIOINTIPERUSTEIDEN TÄYTTYMISESSÄ YHTEISTYÖ- JA SEURANTAMEKANISMISTA TAMMIKUUSSA 2017 ANNETUSSA KERTOMUKSESSA VAHVISTETTUJEN SUOSITUSTEN PERUSTEELLA

3.1. Ensimmäinen arviointiperuste: oikeuslaitoksen riippumattomuus

Suositus 1: Varmistetaan ylimmän tuomarineuvoston tulevien vaalien läpinäkyvyys järjestämällä kansalliskokouksessa sen valitsemaan kiintiöön kuuluvien ehdokkaiden julkinen kuuleminen ennen valintaa sekä antamalla kansalaisyhteiskunnan edustajille mahdollisuus esittää huomioita ehdokkaista. Suositus 2: Aikaansaadaan tuloksia läpinäkyvissä ja ansioihin perustuvissa nimityksissä oikeuslaitoksen korkean tason virkoihin, mukaan lukien tulossa olevassa korkeimman hallinto-oikeuden uuden presidentin nimityksessä. Suositus 3: Parannetaan ylimmän tuomarineuvoston tarkastusviraston käytännön toimintaa ja tuetaan ylintä tuomarineuvostoa tarkastusviraston havaintoja koskevissa jatkotoimissa, jotka liittyvät erityisesti lahjomattomuuteen, sekä harkitaan ulkopuolisen avun pyytämistä esimerkiksi rakenneuudistusten tukipalvelulta ja/tai Euroopan neuvostolta.

Edellisessä kertomuksessa korostettiin uuden ylimmän tuomarineuvoston valinnan merkitystä vuoden 2017 keskeisenä edistysaskeleena. Valinta tapahtui uuden ja parannetun perustuslaillisen ja oikeudellisen kehyksen puitteissa. Sen mukaan uudet jäsenet tuomareiden kiintiöön valitaan suoralla vaalilla ja kansalliskokouksen kiintiöön kansalliskokouksen kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä. Uusi ylin tuomarineuvosto aloitti toimintansa viime vuoden lokakuussa, ja sillä on keskeinen rooli sekä oikeuslaitoksen päivittäisessä hallinnossa että sen jatkuvassa uudistamisessa.

Ylin tuomarineuvosto näyttää yleisesti ryhtyneen toteuttamaan johtotehtäväänsä ammattimaisuuden ja hyvän yhteistyön hengessä ja pyrkien välttämään edellisen tuomarineuvoston toimintaa usein leimannutta voimakkaasti jakautunutta ilmapiiriä. Päätökset, jotka koskivat nimityksiä oikeuslaitoksen korkean tason virkoihin, aiheuttivat aiemmin huolta, koska ne eivät olleet läpinäkyviä ja niiden yhteydessä esiintyi väitteitä asiattomasta poliittisesta vaikuttamisesta tai taloudellisista intresseistä. Tammikuussa 2017 annetussa kertomuksessa todettiin sen vuoksi, että uuden ylimmän tuomarineuvoston olisi saatava aikaan tuloksia läpinäkyvien ja ansioihin perustuvien nimitysten edistämisessä.

Kuluneen vuoden aikana on nimitetty useita oikeudellisten elinten päälliköitä, eivätkä nimitykset näytä yleisesti ottaen juuri aiheuttaneen kiistaa. Sofian kaupungin tuomioistuimen uuden puheenjohtajan nimitysmenettelyä ei saatu maaliskuussa päätökseen, koska ylimmän tuomarineuvoston tuomarijäsenten äänet jakautuivat. Sofian kaupungin tuomioistuimen yhteydessä esiintyi suuria skandaaleja vuosina 2014 ja 2015, ja tuomioistuimessa on sen jälkeen toteutettu yleinen uudistus uuden johdon alaisuudessa. Tuomioistuimen puheenjohtaja erosi tehtävästään henkilökohtaisista syistä kesällä 2017, eikä tuomioistuimella ole sen jälkeen ollut pysyvää johtoa. Ylimmän tuomarineuvoston on tärkeä varmistaa, että uuden puheenjohtajan nimittämismenettely on avoin ja läpinäkyvä, jotta uusi puheenjohtaja saavuttaa sekä suuren yleisön että tuomioistuimessa työskentelevien tuomareiden luottamuksen.Lisäksi parhaillaan on käynnissä menettely uuden puheenjohtajan nimittämiseksi järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevään tuomioistuimeen. Saatujen tietojen mukaan valmisteilla on kilpailuja työntekijöiden nimittämiseksi tuomioistuimiin, alkaen korkeimmasta kassaatiotuomioistuimesta ja kattaen lopulta kaikki oikeuslaitoksen tasot. Tällaiset kilpailut ovat olennainen osa läpinäkyvyyttä. Sen takia ylimmän tuomarineuvoston on tärkeää varmistaa, että avoimet virat voidaan kilpailujen avulla täyttää tehokkaasti ja asianmukaisesti.

Toinen aiemmin huolta herättänyt asia olivat kurinpitomenettelyt. Ylimmällä tuomarineuvostolla on tällä alalla vastuu yhdessä riippumattoman oikeuslaitoksen tarkastusviraston kanssa. Jälkimmäiselle myönnettiin tammikuussa 2017 lisävaltuuksia valvoa tuomareiden lahjomattomuutta muun muassa tarkastamalla henkilökohtaista varallisuutta koskevat ilmoitukset. Lisäksi tarkastusvirastolle annettiin keskeisempi rooli kurinpitomenettelyjen vireillepanossa. Ulkopuolisen asiantuntemuksen hyödyntämistä koskevan komission suosituksen perusteella on hiljattain käynnistetty hanke, joka on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2019. Hankkeessa ovat avustaneet komission rakenneuudistusten tukipalvelu ja Euroopan neuvosto.

Ensimmäistä arviointiperustetta koskevan analyysin perusteella Bulgaria on pannut suosituksen 1 täytäntöön, ja suositusten 2 ja 3 täytäntöönpano on alkamassa. Koska osa toimista on kesken, suositusten 2 ja 3 osalta on kiinnitettävä edelleen huomiota käytännön tuloksiin, jotta tämä arvio voidaan vahvistaa. Ensimmäisen arviointiperusteen voidaan kuitenkin katsoa alustavasti täyttyneen.