EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 12.1.2023 COM(2022) 740 final/2 CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2022) 740 final of 06.10.2022.



Concerns all language versions.



Correction of small errors on pages 7, 19 and 22; correction of footnotes 45, 71 and 81.



The text shall read as follows: KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Muuttoliike- ja turvapaikkakertomus











































1.JOHDANTO Kuluneen vuoden aikana EU on kohdannut useita haasteita, joilla on ollut merkittäviä vaikutuksia muuttoliikkeeseen, turvapaikka-asioihin ja rajaturvallisuuteen. Venäjän provosoimaton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan aiheutti Euroopan suurimman ihmisten pakkomuuton sitten toisen maailmansodan. Sodan äskettäisen kärjistymisen odotetaan lisäävän Venäjän kansalaisten saapumista unionin ulkorajoille. Välimeren yli ja Länsi-Balkanin kautta kulkeviin reitteihin kohdistuva jatkuva paine lisäsi muuttovirtojen synnyttämää haastetta. Valko-Venäjän hallinnon harjoittama muuttajien välineellistäminen poliittisiin tarkoituksiin aiheutti ennennäkemättömiä oikeudellisia ja operatiivisia haasteita. Samaan aikaan jäsenvaltioilla oli tarve tehostaa raja- ja viisumihallintoa, kun covid-19-pandemian aiheuttamat matkustusrajoitukset poistettiin ja matkailu ja liiketoiminta käynnistyivät uudelleen. EU on osoittanut pystyvänsä reagoimaan nopeasti osoittamalla konkreettista solidaarisuutta ja toteuttamalla tehokasta koordinointia. Tilapäistä suojelua koskevan direktiivin aktivointi ennennäkemättömällä tavalla ja se, että niin monet eurooppalaiset suhtautuvat myönteisesti Ukrainasta pakeneviin ihmisiin, ovat osoitus eurooppalaisista arvoista. Suorat käytännön toimet kentällä osoittivat, miten EU auttaa sekä suojelun tarpeessa olevia ihmisiä että paineen alla olevia jäsenvaltioita. Sodan vaikutusten aiheuttamien reaktioiden ansiosta EU:n valmiudet yhteisiin toimiin ovat lisääntyneet. Muuttoliikettä koskeva varautumis- ja kriisisuunnitelmaverkosto tarjosi uuden tavan vahvistaa viestintää ja keskinäistä tietoisuutta EU:n johdonmukaisen toiminnan perustana. Solidaarisuusfoorumi on tarjonnut yhteyspisteen Ukrainasta pakenevien henkilöiden vastaanoton koordinoimiseksi. Uusi EU:n turvapaikkavirasto, Frontex ja Europol lisäsivät apuaan tukeakseen jäsenvaltioita, joilla on edessään uusia haasteita. EU:n reagointikyky ja joustavuus auttavat meitä selviytymään haasteista. Edellisen muuttoliikeraportin jälkeinen vuosi on kuitenkin vahvistanut, että EU:n turvapaikka- ja muuttoliikejärjestelmässä on tehtävä rakenteellisia uudistuksia, jotta EU voi puuttua sekä kriisitilanteisiin että pitkän aikavälin suuntauksiin. Ranskan EU-puheenjohtajakaudella tehty työ on luonut myönteisen dynamiikan, joka on mahdollistanut merkittävän edistymisen muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen sisäisessä ja ulkoisessa ulottuvuudessa. Uusi solidaarisuusjulistus tarjosi jäsenvaltioille perustan yhteistyön käynnistämiselle uudelleen komission tuella. Kumppanuuttamme keskeisten lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa syvennettiin muuttoliikkeen ja pakkomuuton kaikilla osa-alueilla. Diplomaattiset toimet tuottivat tuloksia sekä laajemmassa muuttoliikeyhteistyössä että keskeisissä tapauksissa, kuten maahanmuuttajien välineellistämisessä Valko-Venäjän hallinnon toimesta. Monilla aloilla ja kaikissa jäsenvaltioissa ilmenevän työvoimapulan vuoksi on välttämätöntä houkutella dynaamista työvoimaa ja luoda turvallisia reittejä laittoman muuttoliikkeen kannustimien vähentämiseksi. Uudet osaamista koskevat ehdotukset heijastavat sopimuksen kokonaisvaltaista kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa kansainvälisellä tasolla. Komissio on tyytyväinen Euroopan parlamentin ja neuvoston kiertävien puheenjohtajavaltioiden sopimaan yhteiseen etenemissuunnitelmaan, jossa vahvistetaan sitoutuminen kaikin tavoin sopimuksessa esitettyjen, turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien lainsäädäntöehdotusten hyväksymiseen ennen vaalikauden 2019–2024 päättymistä. Tässä kertomuksessa tarkastellaan muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden alalla viime vuonna saavutettua edistystä ja keskeisiä kehityskulkuja. Siinä yksilöidään edessä olevat keskeiset haasteet ja palautetaan mieleen toimet, joita tarvitaan vankemman ja oikeudenmukaisemman muuttoliike- ja turvapaikkapolitiikan toteuttamiseksi. 2.EU:N VASTAUS VENÄJÄN UKRAINAAN KOHDISTAMAAN HYÖKKÄYKSEEN Eurooppa on toivottanut ennennäkemättömällä tavalla tervetulleeksi miljoonia ihmisiä, jotka ovat paenneet Venäjän Ukrainaa vastaan aloittamaa hyökkäyssotaa. Komissio vastasi nopeasti haasteeseen käyttämällä kaikkia EU:n tasolla käytettävissä olevia välineitä jäsenvaltioiden tukemiseksi ja hyödyntämällä yksittäisten eurooppalaisten poikkeuksellista anteliaisuutta. Työtä avun antamiseksi EU:n sisällä edistetään samalla kun toteutetaan toimia humanitaarisiin tarpeisiin vastaamiseksi ja jälleenrakentamisen aloittamiseksi Ukrainassa (ks. 7 kohta jäljempänä). EU:n vastaanottotoimissa oli keskeisellä sijalla tilapäistä suojelua koskevan direktiivin ensimmäinen aktivointi 4. maaliskuuta 2022. Direktiivi tarjosi sotaa pakeneville selkeän oikeudellisen aseman ja ennennäkemättömän suojan kaikkialla EU:ssa sekä oikeuden majoitukseen, koulutukseen ja terveydenhuoltoon sekä oikeuden työhön. Jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaista tilapäistä suojelua tai riittävää suojelua varten on rekisteröity yli 4 miljoonaa henkilöä. Komissio, EU:n virastot ja jäsenvaltiot ovat tehneet yhteistyötä näiden oikeuksien toteuttamiseksi. Komissio antoi nopeasti EU:n ja Ukrainan vastaisilla rajoilla tehtäviä tarkastuksia koskevat operatiiviset toimintaohjeet, joissa selkeytettiin Schengenin rajasäännöstön tarjoamaa joustavuutta tilanteen hallitsemiseksi. Tilapäistä suojelua koskevia lisäohjeita on päivitetty säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa, että suojelua saavilla henkilöillä on yhdenmukaiset oikeudet kaikissa jäsenvaltioissa. EU:n muuttoliikettä käsittelevä varautumis- ja kriisinhallintaverkosto, joka on yksi muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen jo toiminnassa olevista osatekijöistä, on 24. helmikuuta 2022 lähtien varmistanut, että kaikilla toimijoilla on EU:n tehokkaiden ja koordinoitujen toimien edellyttämä tilannetietoisuus. Se on koordinoinut toimintaansa tiiviisti muiden foorumien, erityisesti EU:n poliittisen kriisitoiminnan integroitujen järjestelyjen ja solidaarisuusfoorumin, kanssa. Solidaarisuusfoorumi Komissio perusti solidaarisuusfoorumin tilapäistä suojelua koskevan direktiivin aktivoinnin tueksi. Siitä on tullut EU:n koordinoitujen toimien keskus. Sen puheenjohtajana toimii komissio, ja siihen osallistuvat jäsenvaltiot, Schengenin säännöstöön osallistuvat maat, Euroopan ulkosuhdehallinto, EU:n turvapaikkavirasto, Frontex ja Europol, Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö ja YK:n pakolaisjärjestö UNHCR sekä Ukraina ja Moldova. Se tarjoaa myös kanavan kansainvälisten kumppaneiden, erityisesti Yhdysvaltojen, Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, kanssa käytäviin keskusteluihin. Solidaarisuusfoorumi seuraa EU:ssa esiin tulevia uusia tarpeita ja koordinoi operatiivisia toimia. Se on kartoittanut jäsenvaltioiden vastaanottokapasiteettia, auttanut varmistamaan, että kotiseudultaan siirtymään joutuneet ihmiset saavat tietoa heille tarjolla olevista vaihtoehdoista, ja antanut heille turvaa EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin johdolla kehitetyn EU:n yhteisen ihmiskaupanvastaisen suunnitelman avulla. Foorumi on ohjannut toimia koulutuksen, työllisyyden ja kestävän majoituksen tarjoamiseksi, Moldovasta poistumisen helpottamiseksi ja Ukrainaan palaavien tukemiseksi. Painopisteenä on jatkuvasti ollut kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, erityisesti lasten, suojelu. 10-kohtaisen suunnitelman täytäntöönpano EU:n toimia varten on laadittu 10-kohtainen suunnitelma, jonka komissio esitti maaliskuussa. Tilapäisen suojelun rekisteröintifoorumi on suunnitelman keskeinen osa, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden vaihtaa reaaliaikaisesti tietoja tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua varten tehdyistä rekisteröinneistä ja estää samalla mahdolliset väärinkäytökset. Foorumia käyttää jo 24 jäsenvaltiota, ja sitä on tarkoitus laajentaa koskemaan Tanskaa ja Schengenin säännöstöön osallistuvia maita. Kuljetus- ja tietokeskusten kartta helpottaa edelleen liikkumista, ja näin voidaan varmistaa kuljetukset, joita tarvitaan vastaanottokapasiteetin saavuttamiseksi jäsenvaltioissa. Keskeisenä painopisteenä on ollut vastaanottojärjestelmien parantaminen, osallisuuden varmistaminen paikallisyhteisöissä sekä turvallisen ja sopivan majoituksen löytäminen. EU:n turvapaikkavirasto esitti käytännön suosituksia yksityismajoitukseen sijoittamisesta hätätilanteessa. Safe Homes -aloitteella tuettiin monia organisaatioita, jotka mahdollistivat sen, että yksityiset asunnonomistajat voivat tarjota majoituksen ukrainalaisille. Organisaatioita tuettiin esimerkiksi antamalla ohjeita siitä, miten yksityismajoitus voidaan tehdä sopivaksi ja turvalliseksi. Valmistautumisessa tulevaan kehitykseen otetaan huomioon myös yhteinen eurooppalainen valmiussuunnitelma. Kansallisia valmiussuunnitelmia tehdään parhaillaan, ja niissä keskitytään erityisesti talviolosuhteisiin.

Noin puolet Ukrainasta saapuvista on lapsia, jotka ovat tulleet joko huoltajan kanssa tai yksin. Kohdennettua ohjausta lasten suojelemiseksi turvalliseen majoitukseen pääsyn kaikissa vaiheissa täydennettiin kiinnittämällä erityistä huomiota ilman huoltajaa olevien lasten siirtämiseen Moldovasta ja Ukrainan laitoksissa aiemmin asuneiden lasten asianmukaiseen hoitoon. EU:n yhteisellä ihmiskaupan vastaisella suunnitelmalla pyritään minimoimaan riski siitä, että liikkuvat tai työtä etsivät ihmiset, erityisesti naiset ja lapset, joutuvat järjestäytyneen rikollisuuden uhreiksi. EU:n tason toimiin sekä suosituksiin jäsenvaltioille kuuluvat tietoisuuden lisääminen, ennaltaehkäisy, tehostettu lainvalvonta ja oikeudellinen yhteistyö, uhrien tunnistaminen ja suojelu sekä yhteistyö EU:n ulkopuolisten maiden, erityisesti Ukrainan ja Moldovan, kanssa. Vahvistettujen ihmiskauppatapausten määrä on tällä hetkellä vähäinen, mutta riskit ovat selvät. Kaikista tapauksista ja tutkimuksista olisi edelleen ilmoitettava Europolille. Komissio aikoo myös ehdottaa ihmiskaupan torjuntaa ja uhrien suojelua koskevan lainsäädännön tarkistamista ennen vuoden loppua. EU:n operaatiot paikan päällä, mukaan lukien EU:n neuvontaoperaatio EUAM Ukraina, avustavat Ukrainan viranomaisia rajavalvonnassa. EU laajensi Moldovan ja Ukrainan rajavalvonnan avustusoperaation (EUBAM) toimeksiantoa, jotta sen henkilöstö voisi tukea Moldovan rajapoliisia. Moldova tarvitsee EU:n solidaarisuutta, ja se on saanut kohdennettua apua. Jäsenvaltiot ovat antaneet noin 20 000 sitoumusta ottaa vastaan Moldovaan paenneita ihmisiä. Monet ukrainalaiset haluavat kuitenkin pysyä lähellä kotimaataan. Moldovan kanssa nopeasti tehdyn asemaa koskevan sopimuksen ansiosta Frontexista annetaan nyt tukea rajaturvallisuudelle. EU:n uusi sisäisen turvallisuuden ja rajaturvallisuuden tukikeskus auttaa Moldovaa vastaamaan turvallisuushaasteisiin, kuten ampuma-aseiden laittomaan kauppaan, huumekauppaan ja ihmiskauppaan. Komissio tekee yhteistyötä kansainvälisten kumppaneidensa kanssa tarjotakseen sotaa pakeneville turvallisia kohteita. Kolmansien maiden kansalaisia on autettu palaamaan turvallisesti kotiin, ja toistaiseksi lähes 250 000 henkilöä on otettu vastaan Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat tehneet tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa tukeakseen niiden Ukrainan kansalaisten kotiuttamista, jotka ovat jääneet ulkomaille Venäjän hyökättyä Ukrainaan. 10-kohtaisessa suunnitelmassa otettiin huomioon myös sisäiseen turvallisuuteen liittyvät vaikutukset. Neljännessä turvallisuusunionia koskevassa edistymisraportissa esitetään Europolin toimet ja se, että kansalliset viranomaiset koordinoivat Venäjän vastaisten EU:n pakotteiden täysimääräistä täytäntöönpanoa jäädyttämistä ja takavarikointia käsittelevän työryhmän kautta. Tilapäistä suojelua koskevan direktiivin mukaisten oikeuksien takaaminen EU on myös käynnistänyt joukon kohdennettuja alakohtaisia aloitteita erilaisten tilapäistä suojelua koskevan direktiivin mukaisten oikeuksien voimaan saattamiseksi. Ukrainasta pakenevien koulutusta koskevassa työssä on keskitytty erityisesti valmistautumaan lukuvuoteen 2022–2023. Kaikilla lapsilla olisi oltava mahdollisuus käydä paikallista koulua EU:ssa, mutta samalla olisi säilytettävä lasten vahvat yhteydet Ukrainaan. Komissio on antanut tukea ja ohjausta eurooppalaisten foorumien kautta, joita ovat muun muassa School Education Gateway, eTwinning ja New Ukraine School Hub. Ukrainaa käsittelevä EU:n koulutusalan solidaarisuusryhmä auttaa asiantuntemuksen kokoamisessa eri puolilta EU:ta. Erasmus+ -ohjelmasta myönnetään myös kohdennettua tukea opiskelijoille, vastavalmistuneille, opettajille ja kouluttajille, ja Marie Skłodowska-Curie -toimien puitteissa myönnetään apurahoja Ukrainasta siirtymään joutuneille tutkijoille. Näitä toimia toteutetaan rinnakkain sen kanssa, että EU tukee kouluelämän uudelleen aloittamista Ukrainassa (ks. 7 kohta). Tilapäistä suojelua saavilla henkilöillä on myös oikeus päästä työmarkkinoille. Sen varmistamiseksi, että ihmiset voivat työskennellä koulutusastettaan vastaavissa tehtävissä, komissio antoi suosituksen ammattipätevyyden ja akateemisten tutkintojen tunnustamisesta ja antoi ohjeita työmarkkinoille pääsystä, ammatillisesta koulutuksesta ja aikuiskoulutuksesta. Ukrainan kieli lisättiin kolmansien maiden kansalaisten taitoprofiilityökaluun, Europass-portaaliin sekä taitojen ja ammattien luokitteluun. Yhdessä Euroopan työviranomaisen kanssa laadittu Eures-foorumin osaamisreserviä koskeva pilottihanke helpottaa tilapäistä suojelua saavien henkilöiden pääsyä EU:n työmarkkinoille. Näin työnhakijat voivat rekisteröidä ansioluettelonsa, tutustua julkaistuihin avoimiin työpaikkoihin ja löytää mahdolliset työnantajat. Komissio on yhteistyössä Euroopan koulutussäätiön kanssa viimeistelemässä hanketta Ukrainan ja EU:n tutkintojen viitekehysten vertailtavuudesta. Ukrainasta siirtymään joutuneita tuetaan myös Euroopan osaamissopimuksella, Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmalla ja naisyrittäjille tarkoitetulla aloitteella. Eurooppalainen lapsitakuu edistää lasten integroitumista ja heidän vanhempiensa pääsyä työmarkkinoille. Tilapäinen suojelu tarjoaa myös oikeuden lääketieteelliseen hoitoon, ainakin kiireelliseen hoitoon ja sairauksien välttämättömään hoitoon. Käytännössä monet jäsenvaltiot ovat menneet direktiivin muodollisia vaatimuksia pidemmälle ja tarjonneet laajempaa pääsyä lääketieteelliseen hoitoon. Erityinen sidosryhmäverkosto tukee siirtymään joutuneita potilaita ja terveydenhuollon ammattilaisia sekä kansalaisjärjestöjä. Samaan aikaan komissio avustaa Medevac-ohjelman kautta kotiin palaavia henkilöitä, jotka haluavat palata kotiinsa saatuaan lääketieteellistä hoitoa EU:ssa. EU osallistuu myös mielenterveyden edistämiseen EU4Health-ohjelman psykososiaalisen tuen kautta, josta Ukraina hyötyy nyt samoin ehdoin kuin EU ja assosioituneet maat. Erityisesti Punaisen Ristin kansainvälisen liiton toteuttamaa mielenterveyden tukiohjelmaa, joka perustettiin alun perin Ukrainan rajanaapureina oleviin jäsenvaltioihin saapuvien henkilöiden tukemiseksi, laajennetaan nyt kattamaan kaikki jäsenvaltiot, ja sen rahoitus kaksinkertaistetaan. Selkeä ja oikea-aikainen tiedottaminen EU:n solidaarinen tuki Ukrainalle -verkkosivuston ja ukrainan- ja venäjänkielisen neuvontapuhelinpalvelun kautta on osa laaja-alaista viestintästrategiaa, jonka avulla varmistetaan, että edunsaajat tuntevat oikeutensa ja ymmärtävät asumista, työpaikkoja, koulutusta ja terveydenhuoltoa koskevat vaihtoehdot. Tämä on auttanut parantamaan luottamusta EU:ssa liikkumiseen. Operatiivinen ja taloudellinen tuki Jäsenvaltioille koordinoinnin ja yhteisten suuntaviivojen kautta tarjotun tuen lisäksi EU:n virastot ja nopeasti uudelleen mitoitettu EU:n rahoitus ovat olleet avainasemassa tilapäisen suojelun toteuttamisessa kaikkialla unionissa. EU:n virastot antoivat nopeasti tukea Ukrainaan rajoittuville jäsenvaltioille ja Moldovalle. Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) lähettää lähes 260 pysyvän joukon jäsentä sekä teknistä kalustoa Romaniaan, Slovakiaan, Puolaan ja Moldovaan. Virasto on valmiudessa lähettämään alueelle uusia joukkoja tarpeiden mukaan. EU:n turvapaikkavirasto on merkittävästi laajentanut toimintaansa. Se on laatinut uusia toimintasuunnitelmia Bulgarian, Tšekin ja Romanian kanssa ja muuttanut muita toimintasuunnitelmia tarjotakseen lisätukea tilapäisen suojelun toteuttamiseen. Jäsenvaltioihin ja Moldovaan on tällä hetkellä lähetetty yli 60 asiantuntijaa ja tulkkia. Europol lähettää operatiivisia ryhmiä Unkariin, Puolaan, Romaniaan, Slovakiaan ja Moldovaan tukemaan kansallisia viranomaisia sotaan liittyvän rikollisen toiminnan varhaisessa havaitsemisessa, mukaan lukien muuttajien salakuljetus ja ihmiskauppa. Rahoitustarpeisiin vastaaminen Komissio on osoittanut ennennäkemätöntä joustavuutta EU:n rahoituksen käytössä tukeakseen jäsenvaltioiden, keskeisten organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan pyrkimyksiä tukea apua tarvitsevia. Komissio on toteuttanut nopeita toimia ottaakseen käyttöön koheesiopolitiikan rahastoista saatavilla olevia varoja. Välittömästi hyökkäyksen jälkeen tehdyt ehdotukset koheesiopoliittisista tukitoimista Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) antoivat jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää joustavasti vuosien 2014–2020 koheesiomäärärahoista, REACT-EU-väline mukaan luettuna, vielä käytettävissä olevia varoja Ukrainasta pakenevien ihmisten tukemiseen. Näitä toimia seurasi FAST-CARE -tukitoimi, joka kattaa vuodet 2021–2027. Nämä molemmat auttavat jäsenvaltioita saamaan mahdollisimman paljon rahoitusta lisääntyneiden ennakkomaksujen, 100 prosentin EU:n yhteisrahoituksen ja yksinkertaistettujen menettelyjen avulla. Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja ESR+:n puitteissa hyväksytyissä ohjelmissa panostetaan jo nyt merkittävästi sodan seurauksiin. Uusilla joustomahdollisuuksilla voidaan tukea koulutusta, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta sekä tarjota ruokaa ja perushyödykkeitä hyökkäystä pakeneville. Myös Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ohjelmista tehdään merkittäviä investointeja, joilla vastataan muuttoliikkeeseen liittyvistä tarpeista johtuviin haasteisiin. Joustavuudella, joka otettiin käyttöön sisäasioiden rahastoja 2014–2020 varten, on myös tuettu ensivastaanottotarpeita (hätämajoitus, ruoka, terveydenhuolto jne.) ja tilapäisen suojelun täytäntöönpanoa (alkuperäiset käsittely- ja rekisteröintitoimet, henkilöiden ohjaaminen erikoistuneisiin tukipalveluihin jne.). Osa tuesta olisi kanavoitava kansalaisyhteiskunnan organisaatioille sekä paikallis- ja alueviranomaisille, joilla on keskeinen rooli hätäavun toimittamisessa. Jäsenvaltiot voivat myös hyödyntää teknisen tuen välinettä parantaakseen valmiuksiaan ottaa vastaan Ukrainasta pakenevia ihmisiä ja helpottaa heidän kotoutumistaan. Pitkän aikavälin tarpeisiin on saatavilla merkittävää rahoitusta vuosien 2021–2027 rahoituskehyksestä. Jäsenvaltioilla on myös mahdollisuus sisällyttää sekä koheesiopolitiikkaan että sisäasioiden rahastoista rahoitettaviin kansallisiin ohjelmiin toimenpiteitä, joilla tuetaan maahanmuuttajataustaisten henkilöiden kotouttamista. Komission yksiköiden teknisen tason vierailuilla kaikkiin keskeisiin jäsenvaltioihin varmistettiin tuki kansallisille viranomaisille ja perustettiin keskitetty asiointipiste helpottamaan käytettävissä olevien EU:n varojen optimaalista ja täydentävää käyttöä. EU on sitoutunut suojelemaan horjumatta niitä, jotka pakenevat Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäystä. Komissio aikoo hyödyntää täysimääräisesti tilapäistä suojelua koskevan direktiivin tarjoamia mahdollisuuksia ja sallia myönnetyn tilapäisen suojelun jatkamisen vuodella maaliskuuhun 2024 saakka. Tämä antaa miljoonille ihmisille varmuutta ja vakautta. Jäsenvaltioiden on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että edunsaajat voivat edelleen käyttää oikeuksiaan. Tämä edesauttaa siirtymistä pysyvämpään työpaikkaan ja lasten asettumista koulutukseen. EU tukee edelleen jäsenvaltioiden pyrkimyksiä varmistaa sujuva ja molempia osapuolia hyödyttävä uusien tulijoiden kotoutuminen ja osallistaminen EU:n yhteiskuntiin. Monet joutuvat muuttamaan EU:n ja Ukrainan välillä useita kertoja, ja kestävää tukea tarvitaan myös niille, jotka päättävät palata pysyvästi kotiinsa. Komissio tukee kotiin palaavien ukrainalaisten uudelleenkotouttamista osana Ukrainaa koskevaa laajempaa hätäapu- ja jälleenrakennussitoumusta. Komissio tekee solidaarisuusfoorumin kautta yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Ukrainan viranomaisten kanssa kehittääkseen käytännön ohjeita ja ratkaisuja, jotta kotiin palaavat henkilöt, jotka poistuvat rekisteristä tai ilmoittavat paluustaan toimivaltaisille viranomaisille, voivat helposti päästä takaisin EU:hun ja saada takaisin tilapäisen suojelun tarjoamat oikeudet.

3.LIIKKEET VAKIINTUNEILLA REITEILLÄ Vuonna 2022 itäisen Välimeren, keskisen Välimeren ja läntisen Välimeren/Atlantin reiteillä laittomasti tulleiden määrä on tähän mennessä ylittänyt pandemiaa edeltäneen määrän mutta pysynyt huomattavasti vuoden 2015 tason alapuolella. Keskisen Välimeren reitti on edelleen yleisin reitti. Lähes kaikki tulijat saapuivat Italiaan, ja Maltaan tulleiden määrä väheni huomattavasti. Tällä hetkellä reittiä käyttävät eniten tunisialaiset, egyptiläiset ja bangladeshilaiset. Useimmat lähtevät matkaan edelleen Libyasta ja Tunisiasta, joskin Turkin osuus kaikista laittomista tulijoista on nyt 16 prosenttia. Vuonna 2022 muuttoliikettä tapahtui myös Libanonista suoraan Italiaan. Itäisen Välimeren reitin kautta laittomasti saapuneiden henkilöiden määrä kaksinkertaistui vuoteen 2021 verrattuna, mikä johtui pääasiassa Kyproksen lisääntyneestä muuttopaineesta. Tämän reitin kautta saapuvista henkilöistä tällä hetkellä noin 60 prosenttia tulee Kyprokselle. Kreikkaan tulijoiden määrä on edelleen pienempi kuin ennen pandemiaa. Tätä reittiä käyttävät eniten syyrialaiset, nigerialaiset ja turkkilaiset. Läntisen Välimeren/Atlantin reitillä Algeria ja Marokko ovat edelleen tärkeimmät maat, joista muuttoliike suuntautuu Manner-Espanjaan ja Kanariansaarille. Tärkeimmät alkuperämaat ovat Marokko, Algeria, Senegal, Norsunluurannikko ja Guinea. Laittomat rajanylitykset kolmella Välimeren reitillä 25. syyskuuta asti (lähde: jäsenvaltiot) Länsi-Balkanin reitillä havaittiin yli 86 000 laitonta rajanylitystä vuoden 2022 kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana, mikä on lähes kolme kertaa enemmän kuin vuonna 2021 ja yli kymmenen kertaa enemmän kuin samalla ajanjaksolla vuonna 2019. Reittiä käyttivät eniten syyrialaiset, afganistanilaiset ja turkkilaiset. Muuttovirtojen suureen määrään vaikuttavia tekijöitä ovat alueella jo olevien muuttajien liikkuminen sekä Serbiaan ilmateitse viisumivapauden vuoksi saapuvat ihmiset. Muuttovirrat ovat kasvaneet erityisen voimakkaasti Pohjois-Makedonian ja Serbian kautta kulkevalla reitillä. Koska tulijoiden määrä on kasvanut jyrkästi, komissio seuraa tilannetta erityisen tarkasti suunnitelmaverkoston kautta. Ensimmäinen asiaa käsittelevä kokous pidetään 4. lokakuuta. Tilanne Valko-Venäjän itärajalla on pysynyt vakaana, ja laittomien rajanylitysten määrä on huomattavasti pienempi kuin välineellistämiskriisin huippukaudella vuonna 2021. Viime aikoina on kuitenkin saatu näyttöä siitä, että laittomat rajanylitykset Liettuan, Puolan ja Latvian rajoilla ovat lisääntyneet hieman, mutta ne ovat edelleen huomattavasti alle vuoden 2021 huipputason. Kansallisuudet ja reitit näyttävät olevan muuttumassa, ja monet saapuvat Valko-Venäjälle matkustettuaan ensin laillisesti Venäjälle. Vuoden ensimmäisten seitsemän kuukauden aikana turvapaikkahakemusten määrä kasvoi 290 000 hakemuksesta lähes 480 000 hakemukseen verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2021, jolloin määrät laskivat pandemian takia. Samalla ajanjaksolla vuonna 2019 vastaava luku oli 375 288. Afganistanilaiset, syyrialaiset ja venezuelalaiset jättivät eniten hakemuksia, ja kuten vuonna 2021, useimmat hakemukset vastaanotettiin Saksassa, Ranskassa ja Espanjassa. 4.MUUTTOLIIKETILANTEEN HALLINTA Vaikka paine ei välttämättä jakaudu tasaisesti, yksikään jäsenvaltio ei ole jäänyt vaille kuluneen vuoden dramaattisten ulkoisten tapahtumien vaikutusta, olipa kyse sitten Ukrainasta saapuvista henkilöistä, muiden reittien kautta laittomasti maahan tulleiden määrän merkittävästä lisääntymisestä tai näiden kahden yhdistelmästä. Absoluuttiset luvut eivät aina kuvasta yksittäisiin jäsenvaltioihin kohdistuvaa suhteellista vaikutusta, kun otetaan huomioon niiden koko, vastaanottokyky tai se, onko maahan tullut jo aiemmin suuria määriä maahantulijoita. Jäsenvaltioiden tukeminen paikan päällä Komissio ja EU:n virastot ovat jatkaneet kohdennetun asiantuntijatuen tarjoamista jäsenvaltioille muuttoliikkeeseen ja vastaanottoon liittyvien haasteiden hallinnassa. Syyskuussa 2020 perustettu muuttoliikkeen hallintaa käsittelevä komission työryhmä on jatkanut työtään vastaanotto-olosuhteiden parantamiseksi Kreikan saarilla. Koska keskisen ja läntisen Välimeren/Atlantin reiteille saapuneiden määrä on suuri, työryhmä on tukenut myös Italiaa, Maltaa ja Espanjaa muuttovirtojen hallinnassa ja tarjonnut aktiivista tukea Kyprokselle sekä Valko-Venäjään ja Ukrainaan rajoittuville jäsenvaltioille. Viime vuosina Euroopan solidaarisuus Kreikkaa kohtaan on ollut ennennäkemätöntä. Tähän sisältyy rahoitustuki ja komission ja EU:n virastojen henkilöstön läsnäolo Kreikan tukemiseksi rajavalvonnan, turvapaikka- ja palauttamismenettelyiden sekä operatiivisen suunnittelun ja koordinoinnin osalta. Uusien vastaanottotilojen rakentamisessa Kreikan saarille on edistytty, ja Samoksen, Kosin ja Lerosin uudet keskukset on nyt perustettu. EU:n hätäapu tukee monikäyttöisten vastaanotto- ja tunnistuskeskusten rakentamista viidellä saarella. Manner-Kreikkaan tehtyjen siirtojen ja muihin jäsenvaltioihin tehtyjen EU:n varoilla tuettujen yli 4 800 sisäisen siirron ansiosta Kreikan saarten leireillä on nyt noin 4 400 henkilöä (42 000 henkilöä vuonna 2019). Saarten ja manner-Kreikan vastaanotto-olosuhteita (suojaa, hygieniaa, kaikkien lasten terveys- ja koulutusmahdollisuuksia jne.) on parannettu huomattavasti ja ne ovat eurooppalaisten normien mukaisia. Turvapaikkamenettelyjen tehostuminen on johtanut siihen, että hakemusruuhka on vuoden 2022 neljän ensimmäisen kuukauden aikana puolittunut verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2021. Ilman huoltajaa oleville alaikäisille tarjotaan erityisiä vastaanotto- ja hoitotoimenpiteitä, vastaanottokeskuksissa on turvapaikanhakijoita varten käytössä uusia kotouttamista edeltäviä toimenpiteitä, kuten kielitaidon ja muiden taitojen kehittämiskursseja, ja uusia hankkeita pakolaisaseman saaneiden kotouttamiseksi on käynnistetty. Komission Espanjalle antama muuttovirtojen hallintaa koskeva tuki, myös komission ja EU:n virastojen (Frontex ja EU:n turvapaikkavirasto) henkilöstön läsnäolon kautta, on keskitetty kansallisen vastaanottojärjestelmän uudistamiseen ja lisääntyneestä muuttopaineesta aiheutuvien paineiden tunnistamiseen. Turvapaikanhakijoiden vastaanottokapasiteetti kasvoi noin 10 000 paikasta syyskuussa 2021 noin 18 000 paikkaan syyskuussa 2022. EU:n rahoituksella on myös tuettu turvapaikkaviraston uudistamista lisäämällä huomattavasti rekrytointia. Lisärahoituksella tuetaan vastaanottojärjestelmää Ceutassa ja Kanariansaarilla. Italialle annettavaan jatkuvaan tukeen sisältyy Frontexin, EU:n turvapaikkaviraston ja Europolin pitkäaikaisen työn koordinointi Italian viranomaisten kanssa, myös Cataniassa sijaitsevan EU:n alueellisen toimintaryhmän kautta, EU:n henkilöstön läsnäolo paikan päällä sekä EU:n rahoitus. Tämä liittyy läheisesti Italian viranomaisten kanssa tehtävään työhön, jolla puututaan Libyasta ja keskisen Välimeren reitin kautta tuleviin muuttovirtoihin.

Kuten useat jäsenvaltiot panivat vuonna 2022 merkille, Länsi-Balkanin alueen viisumivapaan järjestelmän piiriin kuuluvista kolmansista maista tulevien turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi, ja komissio jatkaa asian käsittelyä kahdenvälisesti asianomaisten kumppaneiden kanssa viisumivapauden keskeyttämismekanismin puitteissa ja laajentumisprosessin yhteydessä. On ratkaisevan tärkeää, että Länsi-Balkanin kumppanit yhdenmukaistavat viisumipolitiikkansa EU:n kanssa, jotta EU:n viisumivapausjärjestelmä toimisi moitteettomasti. Tuki Kyprokselle Kyprokseen laittomasti tulleiden määrä on kasvanut 122 prosenttia vuoteen 2021 verrattuna, mikä johtuu pääasiassa henkilöistä, jotka saapuvat Turkista hallituksen valvonnan ulkopuolella oleville alueille ja ylittävät sen jälkeen vihreän linjan. Tällä hetkellä Kyproksella on eniten turvapaikanhakijoita asukasta kohden EU:ssa. Komissio on yhdessä EU:n virastojen kanssa lisännyt tukeaan. Kyproksen viranomaisten, komission ja virastojen helmikuussa 2022 sopiman muuttoliikkeen hallintaa koskevan yhteisen yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanoa tuetaan kattavalla toimintasuunnitelmalla. Tukeen sisältyy yli 160 asiantuntijaa, jotka komissio, Frontex, Europol ja EU:n turvapaikkavirasto ovat yhdessä lähettäneet paikalle. Frontexin ja komission kanssa perustettiin palauttamista käsittelevä kolmikantatyöryhmä, minkä jälkeen Kyproksen toteuttamat palautukset ovat jatkuvasti lisääntyneet muun muassa Frontexin järjestämien yhteisten palautusoperaatioiden avulla. Kypros on nyt palauttanut jäsenvaltioista kolmanneksi eniten EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia kaupallisilla lennoilla Frontexin tuella, ja maaliskuussa lähetetyt palauttamisasiantuntijat ovat avustaneet pakkoon perustuvissa palautuksissa. Näitä toimia tukee EU:n yhteydenpito Kyproksen kannalta merkityksellisimpiin alkuperä- ja kauttakulkumaihin, kuten Turkkiin, Nigeriaan, Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Pakistaniin ja Kameruniin. Keskeinen aihe tässä yhteydenpidossa on ollut rekisteröityminen hallituksen valvonnan ulkopuolella olevilla Kyproksen alueilla sijaitseviin valeyliopistoihin. Tällaisen rekisteröitymisen perusteella saarelle Turkista saapuvat henkilöt yrittävät myöhemmin ylittää vihreän linjan. Komissio on ollut tiiviissä yhteydessä erityisesti Turkkiin ja Kyproksen turkkilaiseen hallintoon lopettaakseen käytännöt, jotka edistävät tällaista laitonta maahantuloa. EU:n rahoittamat tiedotuskampanjat lähtömaissa täydentävät tätä työtä. Vuosien 2021–2027 sisäasioiden rahastoista Kyprokselle myönnettävään rahoitukseen sisältyy tuki uuden avoimen vastaanottokeskuksen ja lähtöä edeltävän säilöönottokeskuksen rakentamiseen. Siihen kuuluu turvallisia vyöhykkeitä haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille, virkistysalueita ja yhteisiä alueita sekä terveydenhoitoa ja karanteenia varten tarkoitettuja alueita. Muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen yhteisvastuuta koskevaan ulottuvuuteen kiinnitettiin erityistä huomiota osana Ranskan EU-puheenjohtajakaudella ehdotettua vaiheittaista lähestymistapaa. Monet jäsenvaltiot hyväksyivät kesäkuussa 2022 poliittisen yhteisvastuuta koskevan julistuksen, jolla perustettiin vapaaehtoinen yhteisvastuumekanismi ja pohjustettiin myös jatkokeskusteluja turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetuksesta. Allekirjoittajavaltiot pyysivät komissiota koordinoimaan mekanismia muun muassa arvioimalla ensimmäisten maahantulojäsenvaltioiden tarpeet ja seuraamalla tehtyjen sitoumusten noudattamista. Tavoitteena on varmistaa riittävä tuki jäsenvaltioille, joihin keskisen, itäisen ja läntisen Välimeren/Atlantin reittejä käyttävät maahantulijat ensiksi saapuvat, ja ottaa samalla huomioon kaikkiin jäsenvaltioihin kohdistuva paine, jonka Venäjän hyökkäys Ukrainaan aiheuttaa. Mekanismi on väliaikainen, kestää vuoden ja perustuu vapaaehtoisuuteen. Sisäiset siirrot ovat suositeltavin tapa yhteisvastuun osoittamiseen, mutta jäsenvaltiot voivat myös antaa rahoitusta, jota komissio koordinoi. Tätä toimintatapaa seurataan aktiivisesti, ja sitä voidaan jatkaa. Siirrot on tarkoitettu kansainvälistä suojelua tarvitseville henkilöille, ja etusijalla ovat heikoimmassa asemassa olevat, mutta rahoitusta voidaan kohdentaa myös kumppanimaissa toteutettaviin hankkeisiin. Mekanismin täytäntöönpanon koordinoimiseksi komissio on perustanut sen yhteyteen yhteisvastuufoorumin (Solidarity Platform ’Pact’), jonka puheenjohtajana se toimii yhteistyössä neuvoston puheenjohtajavaltion kanssa. Tähän mennessä 13 jäsenvaltiota ja assosioitunutta valtiota on suostunut tarjoamaan sisäisiä siirtoja ja toiset ovat sopineet rahoitusosuuksien myöntämisestä. Julistuksen ensimmäiset tulokset alkavat näkyä, kun turvapaikanhakijoita siirrettiin jo elokuussa ja lisää siirtoja on valmisteilla. Komissio tekee yhteistyötä avunantajamaiden, EU:n turvapaikkaviraston ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa siirtojen nopeuttamiseksi. Kuten julistuksessa korostetaan, tämä tilapäinen mekanismi tarjoaa hyödyllistä tietoa lainsäädäntöehdotusten yhteisvastuun osatekijöistä, ja se otetaan huomioon meneillään olevissa neuvotteluissa pysyvän, jäsennellyn ja ennakoitavan yhteisvastuumekanismin perustamiseksi. Rahoitus Vuosia 2021–2027 koskevien kansallisten ohjelmien hyväksyminen antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden hyödyntää merkittäviä lisävaroja. Sisäasioiden rahastoista annetaan suoraa tukea kansallisten turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmien vahvistamiseen sekä pitkän aikavälin kehittyneisiin rajaturvallisuus- ja valvontaratkaisuihin EU:n arvojen ja unionin lainsäädännön mukaisesti. Syyskuun puoliväliin mennessä jäsenvaltioiden 78 ohjelmasta oli hyväksytty 15, ja loput ohjelmat on määrä hyväksyä vuoden loppuun mennessä. Komissio etenee temaattisen tukivälineen vuosien 2021–2022 työohjelmien täytäntöönpanoa koskevan suunnitelman mukaisesti. EU:n virastojen tuki jäsenvaltioille Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston seuraajana toimiva EU:n turvapaikkavirasto tehosti toimintaansa tammikuussa 2022, kun viraston perustamisasetus tuli voimaan. Virasto tukee tällä hetkellä 12 jäsenvaltiota niiden turvapaikka-, vastaanotto- ja tilapäistä suojelua koskevissa tarpeissa ja lähettää niiden käyttöön yli 1 000 asiantuntijaa. Europolilla on myös keskeinen rooli jäsenvaltioiden kanssa tehtävässä yhteistyössä sen varmistamiseksi, että muuttoliikkeen hallinnassa noudatetaan tarvittavaa turvallisuustasoa. Europol tukee tällä hetkellä yhdeksää jäsenvaltiota ja Moldovaa lähettämällä Europolin virkamiehiä ja vierailevia virkamiehiä. Frontex on lähettänyt yli 2 000 virkamiestä sekä teknistä kalustoa maa-, meri- ja ilmaulkorajoille ja tukemaan palauttamista. On ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa ja antavat oman osuutensa, jotta voidaan korjata sitkeät voimavarapuutteet, koska ne vaikeuttavat suunniteltujen virkamiessiirtojen toteuttamista. Frontex Viimeaikaiset tapahtumat ovat vahvistaneet, että Frontexilla on keskeinen rooli jäsenvaltioiden avustamisessa rajaturvallisuudessa, valvonnassa ja palauttamisissa. Se on myös laajentanut yhteistyötään kumppanimaiden kanssa muun muassa virallisilla asemaa koskevilla sopimuksilla (ks. 7 kohta). Frontexin rooli on laajentunut ja se on käynyt läpi haastavan siirtymäprosessin. On välttämätöntä, että kaikki EU:n ulkorajojen suojelemiseksi toteutettavat toimenpiteet ovat täysin perusoikeuskirjan ja EU:n arvojen mukaisia. Komissio suhtautuu erittäin vakavasti väitteisiin, joiden mukaan Euroopan raja- ja merivartioviraston työntekijät ovat toimineet epäasianmukaisesti. Se toteuttaa jatkotoimia asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ja seuraa samalla viraston edistymistä kaikkien asiaankuuluvien suositusten täytäntöönpanossa. Komissio on tyytyväinen siihen, että virasto on vahvistanut perusoikeuksien seurantakehystä, ja perusoikeusvastaavan ja hänen sijaisensa toimet on nyt perustettu. Marraskuuhun 2022 mennessä perusoikeusvalvojien kokonaismäärä nousee 46:een. Perusoikeusvastaava julkaisi kesäkuussa 2022 vuotta 2021 koskevan vuosikertomuksen, jossa esitetään yleiskatsaus seuranta- ja neuvontatoimiin. Perusoikeusvastaava raportoi säännöllisesti myös hallintoneuvostolle. Kuten eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annetussa asetuksessa säädetään, komissio tekee 5. joulukuuta 2023 mennessä arvioinnin, jossa tarkastellaan Frontexin toteuttamien toimien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä ja johdonmukaisuutta sekä niiden EU:n tason lisäarvoa, viraston hallintorakennetta ja hallintoneuvoston suorittamaa valvontaa. Ennen arviointia komissio käynnistää parlamentin ja neuvoston kanssa vuoropuhelun viraston hallinnosta. Luvaton edelleen liikkuminen Luvaton edelleen liikkuminen EU:ssa heikentää Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uskottavuutta ja eheyttä. Vaikka tällaista liikkumista koskevien luotettavien tietojen kerääminen on vaikeaa, Eurodac voi antaa tietoja lähtö- ja määräpaikoista ja osoittaa, onko yhdessä jäsenvaltiossa rekisteröity henkilö jo rekisteröinyt vähintään yhden turvapaikkahakemuksen toisessa jäsenvaltiossa. Se voi myös osoittaa, onko henkilö sen jälkeen, kun hänen turvapaikkahakemuksensa on rekisteröity yhdessä jäsenvaltiossa, otettu kiinni siksi, että hän oleskeli luvattomasti toisessa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltiot, komissio ja EU:n turvapaikkavirasto sopivat kesäkuussa 2022 etenemissuunnitelman laatimisesta Dublin III -asetuksen mukaisten siirtojen täytäntöönpanon parantamiseksi. Etenemissuunnitelmassa esitetään käytännön toimet, joihin jäsenvaltioiden olisi sitouduttava niiden suurimpien esteiden poistamiseksi, joita jäsenvaltiot tällä hetkellä kohtaavat siirtojen yhteydessä. Vapaaehtoisista jäsenvaltioista koostuvan asiantuntijaryhmän ensimmäinen kokous pidettiin 8. syyskuuta 2022. Etenemissuunnitelma on tarkoitus viimeistellä ja hyväksyä vuoden loppuun mennessä. Sopimuksen tavoitteena on luoda rakenteellisia ratkaisuja ja vähentää luvattoman edelleen liikkumisen kannustimia täsmällisempien ja kattavampien tietojen avulla. Yhteisvastuujulistuksessa jäsenvaltiot korostivat sitoumustaan puuttua luvattomaan edelleen liikkumiseen nopeuttamalla Dublin-asetuksen mukaisia siirtoja. Samalla ne totesivat, että on tärkeää varmistaa, että kansainvälistä suojelua saavat henkilöt voivat liikkua laillisesti jäsenvaltioiden välillä. Schengenin rajasäännöstön muuttamista koskevalla ehdotuksella otetaan käyttöön uusi siirtomenettely luvattoman edelleen liikkumisen käsittelemiseksi ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus tarkistaa nykyisiä kahdenvälisiä takaisinottosopimuksia tai tehdä keskenään uusia kahdenvälisiä takaisinottosopimuksia. Sisärajavalvonnan palauttamisen olisi edelleen säilyttävä viimeisenä keinona, mutta ehdotuksessa säädetään myös mahdollisuudesta käyttää sisärajavalvonnan palauttamisen perusteena laajamittaista luvatonta edelleen liikkumista. 5.ULKORAJOJEN VALVONTA JA PALAUTTAMINEN Ulkorajojen valvonta on keskeinen osa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen toimintatapaa. Se on myös yksi Schengen-strategian prioriteeteista, jota nyt edistetään vuotuisen Schengen-syklin eli Schengen-alueen uuden hallinnointimallin kautta. Edistystä seurataan toukokuussa hyväksytyssä Schengen-alueen tilaa koskevassa ensimmäisessä kertomuksessa . Keskeinen väline vahvassa rajavalvonnassa on Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus. Komissio on kuullut parlamenttia ja neuvostoa siitä, mihin suuntaan olisi tulevaisuudessa edettävä, ja peräänkuuluttanut vahvaa ja yhtenäistä operatiivista lähestymistapaa rajavalvontaan, etsintä- ja pelastustoimintaan, riskianalyysiin, virastojen väliseen yhteistyöhön, EU:n ja kansainväliseen yhteistyöhön, palauttamiseen, perusoikeuksiin, tutkimukseen ja innovointiin sekä koulutukseen. Komissio, eu-LISA ja jäsenvaltiot ovat tehostaneet toimiaan uuden tietoteknisen arkkitehtuurin ja yhteentoimivuuden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. Näin rajavartijoilla on paremmat keinot valvoa EU:hun saapumista ja hallita turvallisuuteen, terveyteen tai laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviä riskejä. Schengenin tietojärjestelmä (SIS) on Euroopan laajin ja yleisin turvallisuutta ja rajaturvallisuutta koskevien tietojen vaihtojärjestelmä. Syksystä 2022 lähtien järjestelmässä jaetaan tietoja palauttamispäätöksistä täytäntöönpanon parantamiseksi. Uudet tietojärjestelmät, kuten rajanylitystietojärjestelmä (EES), auttavat parantamaan valvonnan laatua ja tehokkuutta sekä asiakirja- ja henkilöllisyyspetosten havaitsemista. EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) auttaa tunnistamaan viisumipakosta vapautettujen vierailijoiden mahdolliset turvallisuusriskit tai laittoman muuttoliikkeen riskit ennen kuin he saapuvat EU:n rajoille. Yhteentoimivuus auttaa myös tunnistamaan asianmukaisesti henkilöt, joiden tiedot on tallennettu näihin tietojärjestelmiin, ja siten torjumaan henkilöllisyyspetoksia. Kuten yhteentoimivuusasetusten täytäntöönpanoa koskevassa komission kertomuksessa todetaan, on olennaisen tärkeää, että eu-LISA ja jäsenvaltiot kurovat umpeen viiveet ja varmistavat, että rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietotekniset järjestelmät ovat täysin toimintavalmiita vuoden 2023 loppuun mennessä.

Ulkorajojen valvontaa helpotettaisiin myös viisumimenettelyjen digitalisointia koskevalla komission ehdotuksella. Sen päätavoitteena on nykyaikaistaa viisumihakemusten jättämistä ja käsittelyä sekä tehostaa ja yhdenmukaistaa niitä jäsenvaltioiden kesken. Näin vahvistetaan sekä turvallisuutta että EU:n houkuttelevuutta matkakohteena. Toimet palauttamisten vauhdittamiseksi EU:n yhteinen palauttamisjärjestelmä on muotoutumassa, ja merkittäviä toimia on toteutettu perustan luomiseksi tehokkaammalle, kestävämmälle ja inhimillisemmälle paluulle EU:sta. Maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan rakenneuudistuksen yhteydessä on myös tärkeää varmistaa, että voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä noudatetaan kaikilta osin. Komissio hyväksyi 29. syyskuuta 2022 joukon rikkomusmenettelyjä, jotka liittyivät siihen, että jäsenvaltioiden lainsäädäntö ja käytännöt eivät olleet EU:n lainsäädännön vaatimusten ja menettelyjen mukaisia palauttamisen alalla. Erityisenä teemana on ollut EU:sta peräisin olevien palautusten nopeuttaminen erityisesti pandemiasta johtuvien rajoitusten poistuessa. Sellaisten henkilöiden palauttaminen, joilla ei ole oikeutta oleskella EU:ssa, on välttämätön osa oikeudenmukaista ja tehokasta muuttoliikepolitiikkaa. Palautusten määrä laski vuonna 2020 covid-19-pandemian vuoksi, ja palautusten tosiasiallinen määrä nousi 21 prosenttiin vuonna 2021 mutta jäi alle vuoden 2019 tason, joka oli 29 prosenttia. Absoluuttisesti mitattuna yli 70 000 kolmannen maan kansalaista palasi vuonna 2021 saatuaan käskyn poistua maasta, mikä on noin puolet vuonna 2019 palanneista. EU:n ja jäsenvaltioiden on jatkettava työtä sekä sen varmistamiseksi, että palauttamismenettelyt toimivat asianmukaisesti EU:n sisällä, että takaisinottoa koskevan yhteistyön tehostamiseksi kumppaneiden kanssa maailmanlaajuisesti. Tällainen yhteistyö on osoittautunut hedelmälliseksi, sillä se on tehostanut palautuksia esimerkiksi Bangladeshiin ja Pakistaniin, ja auttanut niitä jäsenvaltioita, joihin laittomat muuttovirrat kohdistuvat välittömimmin, kuten Kreikkaa, Maltaa ja Kyprosta. Sopimuksessa ilmoitettu palauttamisasioiden koordinaattori on kesäkuusta lähtien johtanut korkean tason verkostoa, johon kuuluu jäsenvaltioiden edustajia ja Frontex. Verkoston ensimmäinen kokous pidettiin 8. syyskuuta 2022. Yhteisen työskentelynsä ohjaamiseksi koordinaattori ja verkosto määrittävät ja panevat täytäntöön yhteisen ja johdonmukaisen lähestymistavan sekä parhaillaan valmisteltavana olevan palauttamista koskevan toimintastrategian. Tässä toimintastrategiassa määritellään ensisijaiset käytännön toimet puutteiden korjaamiseksi ja keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseksi. Tuloksena on kansallisten toimintapoliittisten ja oikeudellisten kehysten edelleen kehittäminen, mukaan lukien turvapaikka- ja palauttamismenettelyjen välisten yhteyksien parantaminen käytännössä, palauttamista haittaavien esteiden poistaminen, kansallisten valmiuksien vahvistaminen, osaamisvajeiden korjaaminen ja yhteistyön parantaminen jäsenvaltioiden välillä ja Frontexin kanssa. Tätä strategista lähestymistapaa tuetaan käytännön toimilla. Ensinnäkin Frontex on vakiinnuttanut asemansa keskeisenä toimijana palauttamisen alalla ja lisännyt merkittävästi tukea, jota se antaa jäsenvaltioille prosessin kaikissa vaiheissa erityisesti vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen osalta. Frontex on vuonna 2022 tähän mennessä koordinoinut 210 palautusoperaatiota, joissa 7 210 EU:n ulkopuolisen maan kansalaista palautettiin viraston järjestämillä tilauslennoilla ja 10 115 kaupallisilla lennoilla. Vuonna 2022 toteutettiin kaksi ensimmäistä Frontexin johtamaa operaatiota, joissa palautettiin 40 laitonta muuttajaa Albaniaan ja 40 Nigeriaan. Huhtikuusta 2022 alkaen Frontex on myös tarjonnut tukea uudelleenkotouttamiseen 24 lähtömaassa. Viraston suuret odotukset ja kasvava rooli jäsenvaltioiden tukemisessa edellyttävät selkeiden painopisteiden määrittämistä ja resurssien strategista kohdentamista. Huhtikuussa 2021 laadittua vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevaa EU:n strategiaa on edistetty. Puitteet, rakenteet ja välineet ovat nyt suurelta osin käytössä sen varmistamiseksi, että vapaaehtoinen paluu ja uudelleenkotouttaminen virtaviivaistetaan EU:n yhteisessä palauttamisjärjestelmässä. Ensimmäiset merkit vuodelta 2021 ilmoitetuista luvuista viittaavat siihen, että vapaaehtoinen paluu on lisääntymässä. Lisäksi vuonna 2021 ensimmäistä kertaa yli puolet Frontexin järjestämillä reittilennoilla tehdyistä palautuksista oli vapaaehtoisia (vuonna 2021 määrä oli 57 prosenttia ja tähän mennessä vuonna 2022 määrä on ollut 58 prosenttia, kun vuonna 2020 se oli 38,5 prosenttia). Keskeiset välineet, kuten Frontexin yhteiset uudelleenkotouttamispalvelut, uudelleenkotouttamisen tarjoajille tarkoitettu yhteinen kehys ja paluuneuvojien koulutus, ovat nyt käytössä, ja niillä voidaan parantaa palaamaan halukkaille laittomille muuttajille annettavan tuen laatua. Työtä on jatkettava, jotta näitä uusia välineitä voidaan hyödyntää täysimääräisesti yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon ja kolmansissa maissa sijaitsevien EU:n edustustojen kanssa ja varmistaa, että vapaaehtoisesta paluusta ja uudelleenkotouttamisesta tulee keskeinen osa jäsenvaltioiden palauttamisjärjestelmiä. Palauttaminen ja takaisinotto ovat nyt lisäksi tiiviisti sidoksissa uuteen kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jolla syvennetään muuttoliikettä koskevia kumppanuuksia kolmansien maiden kanssa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa esitetyllä tavalla. Jäljempänä 7 kohdassa esitetään, miten muuttoliike sisällytetään maailmanlaajuisesti uudistettuihin ja kattaviin kumppanuuksiin. Takaisinottoa käsitellään olennaisena osana suhteita, jotta voidaan edistyä erilaisissa yhteistä etua koskevissa kysymyksissä. Komissio on korostanut takaisinoton poliittista painoarvoa ulkosuhteissa ja käynnistänyt uudelleen sitä koskevia keskusteluja korkean tason kahdenvälisissä yhteyksissä ja operaatioissa ja koordinoinut asiaan liittyviä viestejä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio käyttää kaikkia käytettävissään olevia välineitä korostaakseen palauttamisen merkitystä yhtenä erottamattomana osana muuttoliikepolitiikkaa. Komissio ja jäsenvaltiot ovat arvioineet EU:n takaisinottosopimuksia koskevat nykyiset neuvotteluvaltuudet ja keskustelleet käytännöllisestä, räätälöidystä ja joustavasta lähestymistavasta, jotta käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyttäisiin konkreettisesti. Komissio noudattaa tätä lähestymistapaa aktiivisesti, ja Euroopan ulkosuhdehallinto ja EU:n edustustot ottavat takaisinoton esille suhteissaan keskeisiin kumppanimaihin muuttoliikkeen alalla. Viisumisäännöstön 25 a artiklalla perustetun mekanismin täytäntöönpano tarjoaa jäsennellyn lähestymistavan takaisinottoa koskevan yhteistyön parantamiseen kolmansien maiden kanssa luomalla puitteet tämän tarkastelemiseksi suhteiden yleisen tilan kannalta ja yhdistämällä takaisinottoa koskeva yhteistyö EU:n viisumipolitiikkaan (ks. jäljempänä 7 kohta). Kansainvälinen tilanne on myös edellyttänyt EU:lta toimia aiemman viisumihelpotuksen peruuttamiseksi. Neuvosto hyväksyi 9. marraskuuta 2021 komission ehdotuksen EU:n ja Valko-Venäjän välisen viisumikäytäntöjen helpottamisen soveltamisen osittaiseksi keskeyttämiseksi. EU:n ja Venäjän välisen viisumikäytäntöjen helpottamista koskevan sopimuksen soveltamisen osittainen keskeyttäminen hyväksyttiin 25. helmikuuta 2022, ja se koskee Venäjän diplomaattipassin haltijoita, Venäjän hallituksen virkamiehiä ja liikemiehiä. Venäjän kanssa tehdyn viisumikäytäntöjen helpottamista koskevan sopimuksen soveltaminen keskeytettiin 9. syyskuuta 2022, ja komissio antoi suuntaviivat viisumien myöntämisestä ja olemassa olevien viisumien käsittelystä. Komissio on antanut ohjeita venäläisten saapumisesta EU:n alueelle sodan kärjistyessä. 6.MUUTTOLIIKE- JA TURVAPAIKKASOPIMUKSEN EDISTÄMINEN Viimeaikainen muuttoliikkeeseen liittyvä kehitys yhdessä useiden reittien kautta tapahtuvan laittoman muuttoliikkeen aiheuttaman jatkuvan paineen kanssa osoittaa, että kestävä ja oikeudenmukainen EU:n muuttoliikejärjestelmä on välttämätön. Muuttoliike- ja turvapaikkasopimus on entistä tärkeämpi. Euroopan parlamentin ja EU:n neuvoston kiertävien puheenjohtajavaltioiden yhteisestä etenemissuunnitelmasta 7. syyskuuta 2022 aikaansaatu poliittinen yhteisymmärrys luo perustan sopimuksesta käytävän vuoropuhelun lisäämiselle ja antaa sysäyksen neuvottelujen päättämiselle helmikuuhun 2024 mennessä kaikista turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvistä vireillä olevista lainsäädäntöasioista. Syksyllä 2022 käytävissä neuvotteluissa olisi varmistettava tasavertainen ja tasapainoinen edistyminen, ja Euroopan parlamentin turvapaikka-asioiden yhteysryhmän jäsenten ja neuvoston kiertävien puheenjohtajavaltioiden kanssa tehtävä seurantatyö on tässä suhteessa avainasemassa. Neuvoston osalta Ranskan EU-puheenjohtajakauden aikana esitetty asteittainen lähestymistapa, joka merkitsee jäsenvaltioiden samantasoista sitoutumista sekä yhteisvastuun että vastuullisuuden alalla, on edistänyt merkittävästi koko lainsäädäntökehyksen hyväksymistä. Neuvosto hyväksyi seulontaa ja Eurodac-järjestelmää koskevia lainsäädäntöehdotuksia koskevat neuvotteluvaltuudet. Näiden asioiden käsittelyn edistäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vahvistaa EU:n ulkorajojen suojelua Schengen-alueeseen kohdistuvan paineen lieventämiseksi. Uusi Eurodac-järjestelmä auttaa jäljittämään luvatonta edelleen liikkumista ja laitonta muuttoliikettä, parantamaan palauttamismahdollisuuksia, kirjaamaan maahantulijat etsintä- ja pelastusoperaatioiden jälkeen ja viimeistelemään yhteentoimivuusperiaatteet. Seulontaa koskevalla ehdotuksella varmistetaan, että rajalla tai jäsenvaltion alueella voidaan nopeasti määrittää sovellettava menettely – joko turvapaikka- tai palauttamismenettely. Komissio on tyytyväinen Tšekin EU-puheenjohtajakaudella tehtyyn työhön yhteisvastuun ja turvapaikkamenettelyasetuksen osalta. Jäsenvaltioita kannustetaan pääsemään yhteisymmärrykseen turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinta-asetuksesta ja turvapaikkamenettelyasetuksesta sekä ehdotuksista, joilla puututaan erilaisiin muuttoliikkeeseen liittyviin kriiseihin. Parlamentin esittelijät ovat esittäneet mietintöluonnokset kaikista muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseen vuonna 2020 liitetyistä lainsäädäntöehdotuksista sekä vuonna 2018 ehdotetusta palauttamisdirektiivin uudelleenlaatimisesta. Euroopan parlamentin turvapaikka-asioiden yhteysryhmä pyrkii edistämään mietintöjen nopeaa hyväksymistä yhteisessä etenemissuunnitelmassa annetun sitoumuksen mukaisesti. Eurodac-järjestelmästä, turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä turvapaikkamenettelyistä annettavia asetuksia koskevien neuvottelujen aloittaminen ja vuonna 2016 ehdotettujen hyvin edistyneiden asiakokonaisuuksien käsittelyn saattaminen päätökseen osana laajempaa turvapaikkauudistusta toisi välittömiä hyötyjä muuttoliikkeen hallinnan tehostamisen osalta ja antaisi EU:n johdonmukaisen vastauksen muuttuviin haasteisiin. Erityisesti vuonna 2018 saavutettua alustavaa yhteisymmärrystä unionin uudelleensijoittamiskehystä koskevasta asetuksesta on edistettävä, jotta EU:lla olisi vakaat ja ennakoitavat puitteet uudelleensijoittamista ja humanitaarista maahanpääsyä koskeville politiikoille. Parlamentti ja neuvosto pääsivät kesäkuussa 2018 alustavaan yhteisymmärrykseen myös vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin ja aseman määrittelyä koskevan asetuksen uudelleenlaatimisesta. Myös palauttamista koskevan uuden lainsäädäntökehyksen käsittelyä olisi edistettävä, jotta päästäisiin yhteisymmärrykseen palauttamisdirektiivin uudelleenlaatimista koskevasta ehdotuksesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen mukaisesti. Neuvottelut olisi aloitettava uudelleen näiden asiakokonaisuuksien avoinna olevien kohtien käsittelemiseksi. Komissio teki joulukuussa 2021 ehdotuksen asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa. Näin luotaisiin EU:n turvapaikka- ja palauttamissääntöjen mukaiset vakaat puitteet, joissa selvennettäisiin, miten jäsenvaltiot voisivat hallita tällaisia tilanteita noudattaen kaikilta osin EU:n lainsäädäntöä, perusoikeuksia ja kansainvälisiä velvoitteita. Sen jälkeen ei tarvitsisi enää turvautua tilapäisiin toimenpiteisiin tulevissa muuttajien välineellistämistilanteissa, jotka määritellään tarkistetussa Schengenin rajasäännöstössä. Komissio kehottaa parlamenttia ja neuvostoa tehostamaan työtään tämän ehdotuksen parissa. Ehdotuksella täydennetään muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa esitettyä muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Komissio kehottaa myös tarkastelemaan sitä yhdessä kriisi- ja force majeure -tilanteita koskevan asetusehdotuksen kanssa. Komissio odottaa myös kiinnostuneena parlamentin ja neuvoston välisten neuvottelujen alkamista joulukuussa 2021 annetusta ehdotuksesta Schengenin rajasäännöstön muuttamiseksi sen jälkeen, kun neuvoston neuvotteluvaltuutus hyväksyttiin kesäkuussa.

EU:hun saapuu jo vuosittain laillisesti 2–3 miljoonaa EU:n ulkopuolisten maiden kansalaista. Kunnianhimoinen ja kestävä laillista muuttoliikettä koskeva politiikka on keskeinen osa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Osaamispaketilla pyritään vastaamaan työmarkkinoiden tarpeisiin, jotka liittyvät nykyiseen väestökehitykseen ja osaamisvajeeseen EU:ssa, ja valmistautumaan tuleviin tarpeisiin. Pakettiin sisältyy oikeudellisia, operatiivisia ja politiikka-aloitteita, jotka hyödyttävät EU:n taloutta, vahvistavat yhteistyötä ja kumppanuuksia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja parantavat muuttoliikkeen hallintaa pitkällä aikavälillä. Tulevaisuuteen suuntautuvassa toimintapolitiikassa, joka koskee EU:hun suuntautuvaa laillista muuttoliikettä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, keskitytään kolmeen toiminta-alaan: hoiva-alaan, nuorisoon ja innovointiin. Näillä toimintapolitiikoilla pyritään houkuttelemaan osaamista ja lahjakkuuksia aloilla, joilla on työvoimapulaa ja -tarpeita. Pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta annetun direktiivin uudelleenlaatiminen parantaa edelleen niiden maahanmuuttajien oikeuksia ja liikkuvuutta EU:n sisällä, jotka ovat jo hyvin kotoutuneet yhteiskuntiimme, ja yhdistelmälupadirektiivin uudelleenlaadinnalla virtaviivaistetaan ja yksinkertaistetaan maahanpääsymenettelyjä työnantajien, maahanmuuttoviranomaisten ja maahanmuuttajien itsensä hyödyksi ja parannetaan EU:n ulkopuolisten työntekijöiden suojelua. Näitä ehdotuksia koskevien keskustelujen aloittaminen parlamentissa ja neuvostossa edistää vankkojen puitteiden luomista uusien lahjakkuuksien houkuttelemiseksi EU:hun. Lisäksi puheenjohtaja von der Leyen ilmoitti unionin tilaa käsitelleessä puheessaan, että vuosi 2023 on Euroopan osaamisen teemavuosi. Komissio aikoo kehittää kohdennettuja toimia kolmansien maiden kansalaisten tutkintojen tunnustamiseksi, jotta kolmansista maista voidaan edelleen houkutella lahjakkuuksia Euroopan työmarkkinoille. Kunnianhimoinen ja kestävä laillista muuttoliikettä koskeva politiikka perustuu myös voimassa olevan lainsäädännön asianmukaiseen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen tehokkaaseen soveltamiseen ja noudattamisen valvontaan. Komissio tehostaa edelleen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimiaan kausityöntekijöitä koskevan direktiivin ja työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevan direktiivin asianmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon, soveltamisen ja noudattamisen valvonnan varmistamiseksi. Suojellakseen paremmin kolmansien maiden kansalaisia, myös ukrainalaisia, työvoiman hyväksikäytöltä komissio tekee yhteistyötä Euroopan työviranomaisen kanssa muun muassa pimeän työn vastaisella EU-foorumilla. Komissio teki ehdotuksen asetukseksi pakkotyöllä valmistettujen tuotteiden kieltämisestä unionin markkinoilla. 7.YHTEISTYÖ KANSAINVÄLISTEN KUMPPANEIDEN KANSSA Muuttoliikettä ja pakkomuuttoa koskeva yhteistyö keskeisten kumppaneiden kanssa Ulkoinen ulottuvuus on olennainen osa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa esitettyä kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Kuluneen vuoden aikana EU on tiivistänyt yhteistyötään kumppanimaiden kanssa ja tehostanut työtään molempia osapuolia hyödyttävän yhteistyön jatkamiseksi muuttoliikkeen alalla, myös monenvälisissä yhteyksissä. Kestävän yhteistyön rakentamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että EU ja sen jäsenvaltiot puhuvat yhdellä äänellä kumppanimaiden kanssa Team Europe -lähestymistavan mukaisesti ja antavat räätälöityä tukea niiden tarpeisiin vastaamiseksi. Kumppanuudet kattavat kaiken yhteistyön muuttoliikkeen ja pakkomuuton alalla. Kumppanuuteen perustuva lähestymistapa perustuu myös kumppanimaiden yhteistyöhön EU:n ja jäsenvaltioiden kanssa todellisen yhteistyön ja keskinäisen kunnioituksen hengessä. Eurooppa-neuvoston 24.–25. kesäkuuta 2021 antamiin päätelmiin vastaamiseksi on laadittu kattavat toimintasuunnitelmat, joilla tehostetaan yhteistyötä kymmenen keskeisen kumppanimaan kanssa. Suunnitelmissa hyödynnetään aiempaa edistymistä ja esitetään uusia konkreettisia tavoitteita, aikatauluja ja tukitoimenpiteitä kansainvälisen yhteistyön tehostamiseksi. Näillä jäsenvaltioiden kanssa käytyihin keskusteluihin perustuvilla toimintasuunnitelmilla pyritään varmistamaan toimien, hankkeiden ja resurssien koordinointi ja synergia keskittyen yksittäisten kumppanimaiden kanssa tehtävään operatiiviseen yhteistyöhön. Osana asteittaista lähestymistapaa ja muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen ulkoista ulottuvuutta koskevan EU:n ja jäsenvaltioiden kahdenvälisen työn johdonmukaisuuden lisäämiseksi neuvostoon perustettiin Ranskan puheenjohtajakaudella uusi koordinointielin: muuttoliikkeen ulkoisen ulottuvuuden operatiivinen koordinointimekanismi (Mocadem). Turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden ulkoisten näkökohtien työryhmässä käytyjen strategisten keskustelujen lisäksi Mocademin operatiivinen painopiste auttoi lujittamaan tiettyjä kumppaneita koskevaa yhteistä strategista räätälöityä lähestymistapaa. Työtä jatketaan koordinoinnin ja täydentävyyden varmistamiseksi jäsenvaltioiden rahoittamien toimien ja EU:n rahastojen välillä. Komissio ja jäsenvaltiot jakavat tietoja ja koordinoivat lähestymistapaansa alueellisten ja kahdenvälisten toimien osalta, joita ne aikovat rahoittaa muuttoliikkeen ja pakkomuuton alalla turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden ulkoisten näkökohtien työryhmässä ja Mocademissa asetettujen politiikkatavoitteiden sekä sovittujen monivuotisten maaohjelmien mukaisesti NDICI – Globaali Eurooppa -välineen ja jäsenvaltioiden kahdenvälisten yhteistyövälineiden mukaisessa muuttoliikkeen koordinointiryhmässä. Tänä vuonna toteutuneissa vierailuissa ja käydyssä poliittisessa vuoropuhelussa esitetyssä kokonaisvaltaisessa ja tasapainoisessa lähestymistavassa muuttoliikettä ja pakkomuuttoa on käsitelty osana laajempia kahdenvälisiä ja alueellisia suhteitamme. Vierailuja on toteutettu Marokossa, Tunisiassa, Egyptissä, Libyassa, Algeriassa, Mauritaniassa, Senegalissa, Nigerissä, Nigeriassa, Etiopiassa, Pakistanissa, Bangladeshissa, Irakissa, Jordaniassa, Libanonissa, Turkissa ja Länsi-Balkanilla ja Afrikan unionissa, ja poliittista vuoropuhelua on käyty Rabatin, Prahan ja Khartumin prosessien puitteissa. Onnistuneet tiedotustoimet – Valko-Venäjän harjoittaman muuttajien välineellistämisen torjunta Oikea-aikaiset, määrätietoiset ja yhtenäiset EU:n tiedotustoimet kumppaneille voivat tuottaa vaikuttavia tuloksia, joista on osoituksena vastaus Valko-Venäjän hallinnon harjoittamaan maahanmuuttajien välineellistämiseen. Korkea edustaja, varapuheenjohtaja Schinas ja useat komission jäsenet olivat korkean tason yhteyksissä lähtö- ja kauttakulkumaihin sekä lentoyhtiöihin ja siviili-ilmailuviranomaisiin tämän hybridi-iskun torjumiseksi. Varapuheenjohtaja Schinasin vierailut Irakissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, Libanonissa, Turkissa ja Uzbekistanissa oli koordinoitu jäsenvaltioiden toteuttamien korkean tason tiedotustoimien kanssa. EU:n edustustot ovat toteuttaneet yhteisiä yhteydenottoja jäsenvaltioiden kanssa, samoin kuin jäsenvaltiot kahdenvälisesti Kazakstanissa, Intiassa, Georgiassa, Ukrainassa, Turkissa ja Uzbekistanissa. Tämän seurauksena Minskiin suuntautuvat lennot vähenivät huomattavasti, tiettyihin kansallisuuksiin sovellettiin matkustusrajoituksia keskeisillä lentoasemilla sekä toteutettiin huomattava määrä palautuksia, jotka johtuivat erityisesti Irakin toteuttamista vaikuttavista toimista. Komissio mukautti käynnissä olevia hankkeita lisätäkseen tietoisuutta välineellistämisen vaaroista (esimerkiksi Irakissa, Turkissa ja Syyriassa) ja teki yhteistyötä Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa tukeakseen muuttajien vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista Valko-Venäjältä lähtömaihinsa. EU toimi myös nopeasti suojellakseen sekä välineellistettyjä ihmisiä että unionin ulkorajoja. Komissio ja EU:n virastot tekivät tiivistä yhteistyötä Liettuan, Puolan ja Latvian viranomaisten kanssa rajavalvonnan vahvistamiseksi, muuttajien salakuljetuksen torjumiseksi, turvapaikka- ja vastaanottovalmiuksien vahvistamiseksi ja palautusten tehostamiseksi. EU:n ja Valko-Venäjän välistä rajaa on tarkkailtava jatkuvasti. Lentoliikenteen harjoittajille määrättäviä seuraamuksia koskevat ehdotetut normit ovat edelleen merkityksellisiä, ja ne on hyväksyttävä nopeasti. Välimeren yli kulkevat merkittävät muuttovirrat ovat edellyttäneet EU:lta jatkuvaa huomiota vuonna 2022. Yhteistyö Marokon kanssa tänä vuonna vahvisti vahvan yhteisen sitoumuksen jatkaa vuoropuhelua ja yhteistyötä kaikilla muuttoliikkeen osa-alueilla, mukaan lukien alueellinen ulottuvuus, paluu, osaamiskumppanuudet ja muuttajien salakuljetuksen torjunta. Libyassa EU on haastavasta poliittisesta ympäristöstä huolimatta sitoutunut vastaamaan perustarpeisiin, jotka liittyvät haavoittuvassa asemassa olevien muuttajien ja pakolaisten suojeluun ja muuttajien salakuljetuksen torjuntaan, myös YTPP-operaatioiden avulla. EU:n yhteistyö Nigerin ja Mauritanian kanssa osoitti myös molempien osapuolten selkeää halukkuutta puuttua muuttovirtoihin ja tehdä yhteistyötä EU:n kanssa. Afrikan unionin (AU), EU:n ja YK:n kolmenvälinen yhteistyö on ollut erityisen tehokasta suojeluun liittyvien ongelmien ratkaisemisessa Libyassa viimeisten viiden vuoden aikana, ja yhteistyötä ollaan vauhdittamassa. Helmikuussa 2022 pidetyssä Euroopan unionin ja Afrikan unionin huippukokouksessa johtajat sopivat muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskevasta tehostetusta kumppanuudesta huippukokouksen yhteisen julistuksen (yhteinen visio 2030) mukaisesti. Vuoden aikana kumppanit ovat myös syventäneet yhteistyötään Afrikan unionin ja EU:n mannertenvälisen muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskevan vuoropuhelun puitteissa. EU oli tyytyväinen muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen täytäntöönpanoa koskevan edistymisjulistuksen hyväksymiseen toukokuussa 2022 järjestetyssä kansainvälisessä muuttoliikkeen arviointifoorumissa. EU tekee ennennäkemättömän vahvaa yhteistyötä Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa käymällä korkean tason vuoropuhelua muuttoliikkeeseen liittyvistä kysymyksistä Afganistanista Latinalaiseen Amerikkaan sekä tekemällä tiivistä yhteistyötä Venäjän Ukrainaan kohdistuvaa hyökkäystä pakenevien tukemiseksi (ks. 2 kohta edellä). Kotiseudultaan siirtymään joutuneiden suojelu ja vastaanottavien maiden tukeminen Sodan, väkivallan, vainon ja ihmisoikeusloukkausten vuoksi kotiseudultaan siirtymään joutuneita ihmisiä oli vuoden 2021 loppuun mennessä yli 89,3 miljoonaa eli 8 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin, ja määrä on selvästi yli kaksinkertainen verrattuna tilanteeseen 10 vuotta sitten. Sittemmin Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja muut hätätilanteet esimerkiksi Afganistanissa, Syyriassa, Venezuelassa ja Etelä-Sudanissa ovat lisänneet määrää yli 100 miljoonaan. EU:n maailmanlaajuiset sitoumukset ovat merkinneet sitä, että tämän alan toiminnassa on vähitellen siirrytty lyhyen aikavälin humanitaarisesta lähestymistavasta pidemmän aikavälin kehitysmalliin, jolla edistetään kestäviä ratkaisuja kotiseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä ja heitä vastaanottavia yhteisöjä varten humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan muodostaman kokonaisuuden mukaisesti. EU on johtava maailmanlaajuinen toimija ja avunantaja, joka pyrkii tehostamaan kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ja heitä vastaanottavien suojelua ja heille annettavaa apua, pelastamaan ihmishenkiä ja luomaan perustan kestäville ratkaisuille. -Tuki Ukrainan sisällä siirtymään joutuneille henkilöille Ukrainan humanitaarinen tilanne on edelleen hälyttävä, ja se on koetellut siviiliväestöä erityisen ankarasti etenkin maan etelä- ja itäosissa. Apua tarvitsevia on 17,7 miljoonaa, mikä on yli kolmannes koko väestöstä. Vaikka avun perille toimittaminen on vaikeaa, kansainvälisistä humanitaarisista toimista on saanut apua yli 13,3 miljoonaa ihmistä eri puolilla maata EU:n, Yhdistyneiden kansakuntien, kansainvälisten kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten organisaatioiden välisen hyvän yhteistyön ansiosta. EU:n humanitaarisella rahoituksella on myös tuettu Moldovaan paenneita. EU hyödyntää kaikkia mahdollisia keinoja auttaakseen Ukrainan tilanteen lievittämisessä. Unionin pelastuspalvelumekanismi on syyskuun loppuun mennessä toteuttanut kaikkien aikojen suurimman operaationsa, jossa toimitettiin yli 68 500 tonnia apua, mukaan lukien suojayksikköjä. Apuun sisältyi 300 generaattoria ja polttoainetta, ja valmistautuminen tulevan talven tarpeisiin on käynnissä. EU:hun on evakuoitu lähes 1 500 vakavasti sairasta potilasta. EU tukee myös Ukrainan koulujen nopeaa elvytyssuunnitelmaa. EU sitoutui äskettäin antamaan 100 miljoonaa euroa koulujen ja päiväkotien kiireellisten korjausten rahoittamiseen. -Tuki kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille ja vastaanottaville yhteisöille Syyriassa, Libanonissa, Jordaniassa, Turkissa ja Irakissa

Syyrian kriisi vaikuttaa edelleen yhdentoista vuoden jälkeen alueelliseen vakauteen, minkä vuoksi monet tarvitsevat humanitaarista apua. EU ja sen jäsenvaltiot ovat edelleen sitoutuneet tukemaan pyrkimyksiä löytää poliittinen ratkaisu YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2254 mukaisesti, jotta siirtymään joutuneet syyrialaiset voivat palata kotiinsa turvallisten, vapaaehtoisten ja ihmisarvoisten olosuhteiden vallitessa. Komission ensisijaisena tavoitteena on edelleen edistää Syyrian siirtymävaihetta ja lieventää samalla kriisin vaikutuksia tukemalla suoraan väestöä. Kaikki tuki toteutetaan tiukkojen toiminnallisten parametrien mukaisesti. EU osoittaa edelleen solidaarisuutta Libanonille ja säilyttää tukensa Syyrian pakolaisille ja haavoittuvassa asemassa oleville libanonilaisille, varmistaa peruspalvelujen saatavuuden ja auttaa samalla vastaanottavia yhteisöjä sekä valvoo lähtöjä. EU antaa myös tukea, jolla autetaan Jordaniaa selviytymään pandemian terveysvaikutuksista ja sosioekonomisista seurauksista sekä Syyrian kriisiin liittyvistä toimista. Myös Irakissa on tarkoitus tukea syyrialaispakolaisten integroitumista kansallisiin järjestelmiin. Maaliskuussa 2016 annettu EU:n ja Turkin julkilausuma on edelleen keskeinen kehys EU:n ja Turkin väliselle yhteistyölle muuttoliikkeen alalla, ja EU korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön kaikki julkilausuman mukaiset sitoumukset. EU kehottaa edelleen Turkkia jatkamaan palauttamisoperaatioita Kreikasta julkilausuman nojalla annetun sitoumuksen mukaisesti sekä estämään EU:n jäsenvaltioihin suuntautuvaa laitonta muuttoliikettä. Turkki on yksi maailman eniten pakolaisia vastaanottaneista maista. Pakolaisia on maassa noin 4 miljoonaa, joista 3,7 miljoonaa syyrialaista. EU jatkaa Turkin tukemista ja myöntää lisärahoitusta pakolaisille ja heitä vastaanottaville yhteisöille. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineessä siirrytään humanitaarisesta avusta kehitysapuun koulutuksen ja perustarpeiden osalta vuoden 2023 alkuun mennessä. EU on syventänyt muuttoliikettä koskevaa vuoropuheluaan Turkin kanssa muun muassa Ankarassa 12. lokakuuta 2021 järjestetyssä ensimmäisessä muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevassa EU:n ja Turkin korkean tason vuoropuhelussa, jossa korostettiin yhteisiä haasteita ja molemminpuolista tarvetta työskennellä uusien muuttoreittien ja turvallisuusuhkien ehkäisemiseksi. -Tuki kotiseudultaan siirtymään joutuneille ihmisille muualla maailmassa Huolimatta siitä, että avunpyyntöjä on esitetty valtavasti Ukrainan kriisin vuoksi ja syyrialaispakolaisten auttamiseksi Turkissa ja lähialueilla, EU on edelleen sitoutunut auttamaan kotiseudultaan siirtymään joutuneita ihmisiä ja heitä vastaanottavia yhteisöjä eri puolilla maailmaa: Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa vastaanotettuja venezuelalaisia, Myanmarissa ja Myanmarista siirtymään joutuneita henkilöitä, Irakissa, Etiopiassa ja Sudanissa vastaanotettuja sisäisesti siirtymään joutuneita ihmisiä ja pakolaisia sekä Iranissa ja Pakistanissa vastaanotettuja afganistanilaisia. EU on vuoden 2019 maailmanlaajuisessa pakolaisfoorumissa perustettujen alueellisten tukifoorumien aktiivinen jäsen. Se antaa poliittista ja taloudellista tukea humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön kautta. Afrikassa muuttajien suojelua ja uudelleenkotouttamista koskevalla EU:n ja IOM:n yhteisellä aloitteella vastattiin edelleen 26:een Afrikan maahan jumiin jääneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien muuttajien tarpeisiin, avustettiin matkalla olevia henkilöitä, tarjottiin vapaaehtoista paluuta koskevaa apua niille, jotka päättävät palata, ja tuettiin paluumuuttajia ja heidän yhteisöjään uudelleenkotouttamisprosessissa. Hätäsiirtomekanismi tarjoaa edelleen turvallisen tilan ja pitkän aikavälin ratkaisuja kaikkein heikoimmassa asemassa oleville turvapaikanhakijoille ja pakolaisille Libyassa, mikä mahdollistaa heidän evakuointinsa Nigeriin ja Ruandaan, jotta heidät voidaan uudelleensijoittaa edelleen jäsenvaltioihin ja muihin kumppaneihin. Aasiassa EU on ottanut poliittisen ja taloudellisen johtoaseman Afganistanin sisäisen pakolaisuuden osalta muun muassa afganistanilaisten pakolaisten tukifoorumin ratkaisustrategian ydinryhmän puheenjohtajuuden kautta, antamalla tukea yli 5,9 miljoonalle sisäisesti siirtymään joutuneelle afganistanilaiselle sekä siirtymään joutuneille ja heitä vastaanottaville yhteisöille Iranissa ja Pakistanissa. Myanmarissa EU rahoitti vuonna 2022 humanitaarista apua, jolla vastataan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, konfliktista kärsivien yhteisöjen ja sekä maan sisällä siirtymään joutuneiden yhteisöjen välittömiin tarpeisiin että Bangladeshin leireillä ja asutusalueilla asuvien noin miljoonan rohingya-pakolaisen välittömiin tarpeisiin. Valko-Venäjän hallinnon irakilaismuuttajien välineellistämisen jälkeen käydyn vahvistetun vuoropuhelun pohjalta EU ja Irak tekevät yhteistyötä paluumuuttajien ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden uudelleenkotouttamiseksi. Taloudellisten mahdollisuuksien luominen ja laittoman muuttoliikkeen perussyihin puuttuminen EU:n kehitysyhteistyö vaikuttaa sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä siihen, miten laittoman muuttoliikkeen ja pakkomuuton rakenteellisiin perimmäisiin syihin puututaan. Hyvän hallintotavan, konfliktineston ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen sekä sosioekonomisen kehityksen kaltaisilla aloilla toteutettavilla toimilla voi olla suora vaikutus muuttoliikkeeseen. Global Gateway -strategian avulla EU auttaa kaventamaan maailmanlaajuista investointivajetta, tukee maailmanlaajuista talouden elpymistä ja edistää vihreää ja digitaalista siirtymää Euroopan rajojen ulkopuolella. Global Gateway -strategian puitteissa toteutetut aloitteet kohdistuvat tiettyihin alueisiin, kuten eteläiseen naapurustoon, Afrikkaan ja Latinalaiseen Amerikkaan, ja ne edistävät pitkän aikavälin sosioekonomista elpymistä ja kestävää kehitystä yleensä. Lisäksi toteutetaan toimia, jotka koskevat erityisesti maahanmuuttajien ja vastaanottavien yhteisöjen mahdollisuuksia ja työllistettävyyttä. Muuttoliikkeen hallinnan vahvistamiseen tähtäävät kumppanuudet Kumppanuuksissa keskeisten kolmansien maiden kanssa on otettava tasapuolisesti huomioon niiden tarpeet ja EU:n edut. Kuluneen vuoden aikana on edistytty palauttamiseen, takaisinottoon, rajaturvallisuuteen ja salakuljetusverkostoihin liittyvien kysymysten käsittelyssä. Rajaturvallisuutta koskevaa operatiivista yhteistyötä jatketaan yhä useampien keskeisten kumppanien kanssa. Euroopan raja- ja merivartioviraston asemaa koskevat sopimukset Albanian, Montenegron ja Serbian kanssa mahdollistavat sen, että Frontex voi lähettää eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvien joukkojen ryhmiä ja teknistä kalustoa näiden kumppanimaiden alueelle. Tällä on suora vaikutus laittoman muuttoliikkeen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. Pohjois-Makedonian kanssa on tekeillä asemaa koskeva sopimus, ja komissio aikoo suositella valtuutusta neuvotella Bosnia ja Hertsegovinan kanssa asemaa koskeva sopimus. Moldovan kanssa neuvoteltu asemaa koskeva sopimus tuli voimaan ennätysajassa. Senegalin ja Mauritanian kanssa tehtävien asemaa koskevien sopimusten neuvotteluvaltuudet ovat ensimmäiset Afrikan kumppanimaiden kanssa, ja niiden tarkoituksena on tukea rajaturvallisuutta, torjua muuttajien salakuljetusta ja vähentää laitonta muuttoliikettä Atlantin reitillä. Frontexin ja Nigerissä toteutettavan EU:n YTPP-operaation välillä on jo olemassa työjärjestely. Frontex ja Niger ovat myös lähellä työjärjestelyistä sopimista. Työjärjestelyistä neuvotellaan parhaillaan EUBAM Libya -operaation ja EUAM Ukraina -operaation kanssa. YTPP-operaatioilla on jatkossakin merkittävä rooli siellä, missä laittoman muuttoliikkeen ja maahanmuuttajien salakuljetuksen torjuminen on osa niiden toimeksiantoa. Siviilioperaatiot Libyassa, Nigerissä, Malissa, Irakissa, Kosovossa* ja Palestiinassa tukevat vastaanottajavaltion viranomaisia niiden pyrkimyksissä vahvistaa valmiuksiaan rajaturvallisuuden alalla, puuttua laittomaan muuttoliikkeeseen ja muuttajien salakuljetukseen sekä turvallisuuskysymyksiin, kuten ihmiskauppaan. Kuten edellä mainittiin, palauttaminen ja takaisinotto ovat olennainen osa muuttoliikkeen hallintaa koskevia suhteita. Viisumisäännöstön 25 a artiklan mukainen vuotuinen arviointi auttaa tunnistamaan takaisinottoon liittyviä erityiskysymyksiä kolmansien maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä ja varmistamaan, että niitä käsitellään säännöllisesti kohdennetulla takaisinottoa koskevalla sitoumuksella tai osana laajempaa muuttoliikettä koskevaa vuoropuhelua. Tämä tehostettu sitoutuminen auttaa varmistamaan, että edistyminen takaisinotossa ja muilla kolmansien maiden kanssa solmituissa kumppanuuksissa vahvistetuilla aloilla etenee samanaikaisesti. Takaisinottoyhteistyötä vuonna 2019 koskevan ensimmäisen arviointikertomuksen hyväksymisen jälkeen komissio ehdotti neuvostolle, että se hyväksyisi lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevat väliaikaiset rajoittavat toimenpiteet Bangladeshin, Irakin ja Gambian osalta, koska niiden takaisinottoa koskeva yhteistyö oli riittämätöntä ja ottaen huomioon EU:n yleiset suhteet näihin maihin. Neuvosto hyväksyi lokakuussa 2021 Gambiaa koskevia väliaikaisia rajoittavia toimenpiteitä. Ne ovat edelleen voimassa, mutta merkittäviä edistysaskelia on toteutettu poistamalla pakkoon perustuvia palautuksia koskeva moratorio (maaliskuu 2022). Bangladeshin ja Irakin kanssa tehtävän tehostetun yhteistyön jälkeen neuvosto päätti olla määräämättä Bangladeshille toimenpiteitä saavutetun edistyksen vuoksi. Yhteistyö Irakin kanssa on edelleen tarkastelun kohteena. Komissio hyväksyi joulukuussa 2021 takaisinottoyhteistyötä vuonna 2020 koskevan toisen arviointikertomuksen, ja korkean edustajan kanssa tiivistettiin yhteistyötä useiden kumppanimaiden kanssa, joissa riittämätön takaisinottoyhteistyö edellytti lisätoimia. Tämän sitoumuksen tulokset otetaan huomioon, kun komissio päättää mahdollisista viisumitoimenpiteistä ottaen huomioon EU:n yleiset suhteet kyseisiin kolmansiin maihin. Kolmas arviointikertomus on määrä hyväksyä vuoden lopussa. Komissio ehdotti 6. huhtikuuta 2022 Qatarin ja Kuwaitin kansalaisten vapauttamista viisumipakosta lyhytaikaista oleskelua varten EU:ssa. Komissio pitää voimassa heinäkuussa 2018 esittämänsä arvion siitä, että Kosovo on täyttänyt kaikki viisumivapauden edellytykset ja että Kosovon väestölle olisi myönnettävä viisumivapaa matkustaminen. Lisäksi komissio seuraa muuttoliikkeeseen tai turvallisuuteen liittyvien riskien varalta edelleen kaikkia sopimuksia, joita se on tehnyt kolmansien maiden kanssa viisumivapaan matkustamisen sallimiseksi. Tämän seurauksena EU:n ja Vanuatun välisen viisumivapaussopimuksen soveltaminen keskeytettiin osittain 4. toukokuuta 2022 alkaen, jotta voidaan lieventää Vanuatulla käytössä olevan sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn aiheuttamia turvallisuusriskejä. Koska EU:n huolenaiheisiin ei ole puututtu, keskeytystä voitaisiin jatkaa vielä 18 kuukaudella. Komissio käynnisti heinäkuussa yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa ensimmäiset salakuljetuksen vastaiset operatiiviset kumppanuudet Marokon ja Nigerin kanssa sen jälkeen, kun uudistettu maahanmuuttajien salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2021–2025 oli hyväksytty. Kumppanuuksien tavoitteena on vahvistaa kumppanimaiden oikeudellisia, poliittisia, operatiivisia ja strategisia kehyksiä muuttajien salakuljetuksen torjumiseksi ja lisätä kumppanimaiden toimien omavastuullisuutta, vaikutusta ja kestävyyttä pitkällä aikavälillä. Kumppanuuksiin sisältyy rajaturvallisuuden tukeminen, tehostettu poliisiyhteistyö (mukaan lukien yhteiset tutkimukset), tietoisuuden lisääminen laittoman muuttoliikkeen vaaroista ja tiiviimpi yhteistyö EU:n virastojen kanssa. Laillisten maahantuloväylien avaaminen Eurooppaan Kun otetaan huomioon väestön ikääntyminen ja kiireelliset osaamisvajeet, kunnianhimoinen ja kestävä laillista muuttoliikettä koskeva EU:n politiikka on tarpeen, jotta voidaan luoda turvallisia väyliä Eurooppaan ja houkutella talouksissamme tarvittavia taitoja ja kykyjä. Se on myös tärkeä tekijä menestyksekkäiden kumppanuuksien kannalta. Osaamispaketissa ehdotettu EU:n osaamisreservi loisi ensimmäisen EU:n laajuisen foorumin ja yhteensovittamisvälineen, joka auttaisi työnantajia löytämään tarvitsemansa henkilöstön ja tekisi EU:sta houkuttelevamman työmahdollisuuksia etsivien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten kannalta. Kuten edellä mainittiin, EU:n osaamisreserviä koskeva pilottihanke auttaa alkuvaiheessa ukrainalaisia kehittämään osaamistaan kokemustensa pohjalta.

-Osaamiskumppanuudet Osaamiskumppanuuksilla keskeisten kumppanien kanssa pyritään edistämään työvoiman kansainvälistä liikkuvuutta ja kehittämään lahjakkuuksia jäsenvaltioiden, kumppanimaiden ja molempien osapuolten liike-elämän yhteisöjen sekä asianomaisten henkilöiden hyödyksi. Komissio toteuttaa vuoden 2022 loppuun mennessä konkreettisia toimia ensimmäisten osaamiskumppanuuksien aikaansaamiseksi Marokon, Tunisian ja Egyptin kanssa muuttoliikkeen hallinnan kaikilla osa-alueilla tehtävän vahvan jatkuvan yhteistyön pohjalta. Tämä perustuu nyt käynnissä olevaan pilottihankkeeseen sekä kaikkien sidosryhmien kuulemiseen. Kumppanimaiden yksilölliset edut ja sitoutuminen ovat ratkaisevia niiden onnistumisen kannalta samoin kuin niiden jäsenvaltioiden intressit ja sitoutuminen, jotka säilyttävät toimivallan työvoiman muuttoliikkeen alalla. Komissio kehottaa jäsenvaltioita käymään aktiivisesti keskusteluja kumppanimaiden kanssa osaamiskumppanuuksista ja esittämään konkreettisia ehdotuksia siitä, miten ne voisivat auttaa niitä vastaamaan työmarkkinoiden tarpeisiin, erityisesti määrittämällä avainaloilla vapaina olevien työpaikkojen määrän ja ottamalla mukaan yksityisiä yrityksiä. Tämän jälkeen voitaisiin harkita osaamiskumppanuuksia muiden maiden kanssa. -Lailliset väylät suojelun saamiseksi: uudelleensijoittaminen ja humanitaarinen maahanpääsy Uudelleensijoittaminen on olennainen osa muuttoliike- ja turvapaikkasopimusta ja merkittävä osa EU:n muuttoliikepolitiikkaa. EU osallistuu merkittävällä tavalla maailmanlaajuisiin uudelleensijoittamistoimiin ja on sitoutunut pitämään tämän sitoumuksen voimassa. Vuosien 2021–2022 lupauskierros johti yhteensä lähes 65 000 lupaukseen, joissa yhdistettiin uudelleensijoittaminen ja ensimmäistä kertaa humanitaarinen maahanpääsy. Tähän sisältyvät myös paikat, jotka on varattu vaarassa oleville afganistanilaisille Kabulin kaaduttua elokuussa 2021. EU vastaa edelleen Syyrian ja keskisen Välimeren tarpeisiin, ja kesäkuuhun 2022 mennessä jäsenvaltiot ilmoittivat vastaanottaneensa yhteensä yli 36 000 uudelleensijoittamisen ja humanitaarisen maahanpääsyn perusteella maahan tullutta. EU:n toimien jatkuvuuden varmistamiseksi komissio kehotti äskettäin jäsenvaltioita antamaan uusia lupauksia vuodeksi 2023 EU:n rahoituksen tuella. Myös silloin, kun muuttoliike aiheuttaa painetta, on olennaisen tärkeää, että EU säilyttää johtoasemansa uudelleensijoittamisen alalla. Innovatiiviset ratkaisut voivat auttaa poistamaan vastaanottoon liittyviä pullonkauloja. Erityisesti yhteisötukiohjelmilla voi olla keskeinen rooli majoituksen tarjoamisessa ja kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamisessa uusien tulokkaiden vastaanoton ja kotouttamisen osalta. Tätä tuetaan Safe Homes -aloitteella, jossa hyödynnetään Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäystä pakenevien henkilöiden vastaanotosta saatuja kokemuksia yhteisöjen avulla tapahtuvan vastaanoton parantamiseksi. EU kutsuu syksyllä toisen korkean tason uudelleensijoittamisfoorumin keskustelemaan tällaisista innovaatioista keskeisten maailmanlaajuisten kumppanien ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Taloudelliset ja operatiiviset työkalut -Rahoitus Kattavien muuttoliikekumppanuuksien luomiseksi ja lisääntyneen poliittisen sitoutumisen täydentämiseksi EU antaa merkittävää tukea ja rahoitusta kumppanimaiden valmiuksien lisäämiseen muuttoliikkeen ja pakkomuuton kaikkien näkökohtien osalta. Uudessa naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä (NDICI) – Globaali Eurooppa muuttoliike ja pakkomuutto määritellään keskeiseksi osa-alueeksi kumppanimaiden kanssa tehtävässä yhteistyössä. Vuosina 2021 ja 2022 toteutetussa ohjelmasuunnittelussa otettiin huomioon suuntaa-antava 10 prosentin muuttoliikemenojen tavoite, jotta voidaan varmistaa, että tavoite saavutetaan, ja asiaankuuluvat muuttoliikkeeseen ja pakkomuuttoon liittyvät näkökohdat otetaan huomioon räätälöidyllä mutta joustavalla tavalla. Ohjelmasuunnittelussa otettiin huomioon suojelun, laillisen muuttoliikkeen, rajaturvallisuuden sekä palauttamisen ja uudelleenkotouttamisen sekä laittoman muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäiset syyt. NDICI – Globaali Eurooppa -välineen muuttoliikkeeseen ja pakkomuuttoon liittyvä menotavoite loi perustan sille, että komissio omaksuu yhä kattavamman ja johdonmukaisemman lähestymistavan näihin kysymyksiin liittyviin haasteisiin ja mahdollisuuksien hyödyntämiseen. EU:n kolmansille maille tulevina vuosina myöntämä rahoitustuki perustuu suuntaa-antaviin monivuotisiin maa- ja aluekohtaisiin ohjelmiin. Ensimmäinen NDICI – Globaali Eurooppa -välineen vuosikertomus julkaistaan tänä syksynä, ja siihen sisältyy myös yleiskatsaus muuttoliikkeeseen liittyvistä menoista. Liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA III) rahoitetaan kahdenvälisiä ja alueellisia muuttoliikeohjelmia liittymistä valmistelevissa maissa. Länsi-Balkanin alueen toimilla vahvistetaan muuttoliikkeen hallintaa, turvapaikkajärjestelmiä ja rajaturvallisuutta. Keskeisiä painopisteitä ovat palauttamisen hallinnan parantaminen, tuetun vapaaehtoisen ja muun kuin vapaaehtoisen paluun ohjelmien laajentaminen sekä muuttajien salakuljetuksen ehkäiseminen ja torjunta. Turkissa jatketaan kesäkuussa 2021 annettujen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti tuen antamista pakolaisille ja heitä vastaanottaville yhteisöille Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen toimien jatkotoimina. Toimia jatketaan koulutuksen, terveydenhuollon, suojelun, perustarpeiden ja sosioekonomisen kehityksen aloilla erityisesti sen varmistamiseksi, että pakolaiset pystyvät harjoittamaan kestävämpiä elinkeinoja, ja vastaanottavien yhteisöjen tukemiseksi. EU on edelleen johtava avunantaja Syyrian kriisiin liittyvissä kansainvälisissä toimissa, ja se on edelleen sitoutunut tukemaan syyrialaisia pakolaisia ja vastaanottavia maita alueella. Brysselissä 10. toukokuuta 2022 järjestetty kuudes Syyria-konferenssi Supporting the future of Syria and the Region oli menestys, sillä kansainvälisten avunantajien vuonna 2021 antamat lupaukset ylitettiin. Näin säilytettiin rahoitus ja tuki tärkeimmille vastaanottajamaille. Muut asiaankuuluvat ohjelmat, kuten sisäasioiden rahastot, on nimenomaisesti suunniteltu palvelemaan toimintapoliittisia etuja EU:ssa, mutta tiettyjä toimia voidaan tukea myös EU:n ulkopuolella erityisesti käynnissä olevien toimien jatkuvuuden hengessä (kuten muuttoliikealan kumppanuusväline ja alueellinen kehitys- ja suojeluohjelma). -Muuttoliikettä koskevat Team Europe -aloitteet EU ja asiasta kiinnostuneet jäsenvaltiot pyrkivät yhdessä vahvistamaan muuttoliikkeen operatiivista koordinointia alueellisten Team Europe -aloitteiden avulla Atlantin/läntisen Välimeren reitillä Espanjan johdolla ja keskisen Välimeren reitillä Ranskan ja Italian johdolla. Tämän kehyksen temaattiset osa-alueet vastaavat yhteisessä Vallettan toimintasuunnitelmassa tunnustettuja viittä toimintapilaria ja ovat sopimuksen mukaisia. EU on myös esittänyt alueellisen Team Europe -aloitteen, joka koskee pakkomuuttoa Afganistanissa. Siinä keskitytään poliittiseen vuoropuheluun ja muuttoliikkeen hallintaan, suojeluun, ihmiskaupan ja maahanmuuttajien salakuljetuksen torjuntaan, peruspalvelujen tarjoamiseen, taitojen kehittämiseen ja toimeentulomahdollisuuksien luomiseen, kotiseudultaan siirtymään joutuneisiin afganistanilaisiin ja vastaanottaviin yhteisöihin Afganistanissa ja naapurimaissa, myös Keski-Aasiassa. 8.PÄÄTELMÄ Kulunut vuosi on osoittanut, että EU:lla on valmiudet toimia määrätietoisena ja solidaarisena unionina vastatakseen maanosaamme suuntautuvan muuttoliikkeen jatkuvasti muuttuviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Kuten puheenjohtaja von der Leyen totesi unionin tilaa käsitelleessä puheessaan, on tärkeää, että tämä solidaarisuus on edelleen läsnä muuttoliikekeskustelussamme. Ukrainasta pakenevien miljoonien ihmisten vastaanottamiseksi toteutettujen ennennäkemättömien ponnistelujen olisi toimittava inspiraation lähteenä tuleville toimille eli koordinoituja ja yhteistyöhön perustuvia EU:n tason toimia koskevalle suunnitelmalle. Tuleva vuosi on ratkaiseva muuttoliike- ja turvapaikka-asioita koskevan lainsäädäntötyön kannalta. Toimia tarvitaan kiireellisesti, jotta voidaan taata EU:n kyky vastata solidaarisella, vastuullisella ja oikeudenmukaisella tavalla kaikkiin haasteisiin. Komissio odottaa neuvoston ja parlamentin sopiman etenemissuunnitelman edistymistä, jotta keskeisistä lainsäädäntöehdotuksista päästäisiin yhteisymmärrykseen kevääseen 2024 mennessä. Jatkotoimina komissio kehottaa ·parlamenttia ja neuvostoa panemaan täytäntöön yhteisen etenemissuunnitelman tavoitteena hyväksyä kaikki käsiteltävänä olevat ehdotukset maaliskuuhun 2024 mennessä, ·parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään nopeasti kantansa kaikkiin vireillä oleviin ehdotuksiin, ·parlamenttia ja neuvostoa etenemään nopeasti neuvotteluissa osaamispaketista (pitkään oleskelleita henkilöitä koskevan direktiivin uudelleenlaatiminen ja yhdistelmälupadirektiivin uudelleenlaatiminen), ·jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vapaaehtoisen yhteisvastuumekanismin.