FI Euroopan unionin virallinen lehti C 100/136

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheestaEhdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta

KOM(2008) 179 lopullinen – 2008/0069 COD

2009/C 100/24

Neuvosto päätti 23. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. syyskuuta 2008. Esittelijä oli Mária HERCZOG.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 21.–23. lokakuuta 2008 pitämässään 448. täysistunnossa (lokakuun 23. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 59 puolesta ja 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä

1.1 ETSK kannattaa voimakkaasti komission ehdotusta perustaa ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys (jäljempänä ’viitekehys’), sillä laadukas ammatillinen koulutus on olennainen ja kiinteä osa tarkistettua Lissabonin strategiaa (1), jolla on tarkoitus edistää osaamisyhteiskuntaa, sosiaalista osallisuutta ja yhteenkuuluvuutta, liikkuvuutta, työllistyvyyttä sekä kilpailukykyä.

1.2 ETSK katsoo, että mikäli viitekehys pannaan täytäntöön, sen avulla vahvistettaisiin ammatillisen koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta ja lisättäisiin opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta sekä edistettäisiin osaltaan avoimuutta ja keskinäistä luottamusta kansallisissa ammatillisen koulutuksen järjestelmissä ja niiden välillä. Viitekehys auttaisi myös ratkaisemaan nykyiset työttömyysongelmat kaventamalla työmarkkinoiden tarpeiden ja työvoiman pätevyyden välillä vallitsevaa kuilua.

1.3 ETSK:n mielestä viitekehys on hyödyllinen, sillä siinä painotetaan erityisesti ammatillisen koulutuksen tuotosten ja tulosten parantamista ja arviointia EU:n kolmen keskeisen poliittisen tavoitteen osalta: työllistettävyyden edistäminen, koulutustarjonnan ja -kysynnän entistä parempi yhteensovittaminen sekä elinikäisen oppimisen saatavuuden edistäminen (erityisesti vaikeimmassa asemassa oleville väestöryhmille).

1.3.1 ETSK kehottaa komissiota keskittymään jatkossakin loppukäyttäjiin, opiskelijoihin, työntekijöihin ja instituutioihin, niin ammatillisen koulutuksen tarjoajiin kuin yrityksiinkin. Henkilöihin, jotka ovat vaarassa jäädä koulutustarjonnan ja työmarkkinoiden ulkopuolelle (koulunkäynnin varhain lopettavat, korkeasta työttömyysasteesta kärsivät nuoret ja iäkkäät työntekijät, erityistarpeita omaavat henkilöt, maahanmuuttajataustaiset ihmiset jne.), sekä heidän integroimiseensa (uudelleen) koulutukseen tulisi kiinnittää erityistä huomiota.

1.4 ETSK katsoo, että aiemmat saavutukset (2) ammatillisen koulutuksen laadun varmistamiseen tähtäävässä eurooppalaisessa yhteistyössä muodostavat soveltuvan perustan nykyisen työn jatkamiselle ja kehittämiselle. Euroopan parlamentin ja neuvoston vakava sitoutuminen viitekehykseen auttaa merkittävällä tavalla varmistamaan sen, että laadun jatkuvaan parantamiseen tähtäävä ajattelu leviää mahdollisimman laajalle (3). Tämä voi myös kannustaa ja edistää viitekehyksen täytäntöönpanoa kansallisella tasolla.

1.5 ETSK on tyytyväinen jäsenvaltioiden vankkaan sitoumukseen parantaa jatkuvasti ammatillisen koulutuksen laatua. Tästä on nykyisin osoituksena ammatillisen koulutuksen eurooppalainen laadunvarmistusverkosto (ENQAVET-verkosto (European Network on Quality Assurance in Vocational Education and Training)), joka perustettiin vuonna 2005 prosessin kestävyyden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä ja jonka puitteissa 23 maan välillä on viime vuosina harjoitettu aktiivista ja tehokasta yhteistyötä.

1.5.1 ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan sitä, kuinka (millä aloilla sekä mitä lähestymistapoja ja konkreettisia välineitä käyttäen) ENQAVET-verkosto, jota laadunvarmistuksen kansalliset yhteyspisteet (Quality Assurance National Reference Points, QANRP) tukevat, voisi toimia vieläkin tehokkaammin ja tarkoituksenmukaisemmin edistämällä ja tukemalla tässä käsiteltävän viitekehyksen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa – prosessi, joka jatkuu vuoteen 2010 saakka (ja mahdollisesti sen jälkeenkin?).

1.6 ETSK:n mielestä on erittäin tärkeää, että huolehditaan johdonmukaisuudesta viitekehyksen sekä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) (4) ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) (5) kaltaisten muiden keskinäiseen luottamukseen perustuvien eurooppalaisten aloitteiden välillä. On entisestään yhdenmukaistettava toimia ja määriteltävä erityisiä yhtymäkohtia edellä mainittujen yhteisten eurooppalaisten vertailuvälineiden välillä sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla, jotta lisätään yhteistä hyötyä ja synergioita ja luodaan edellytykset tutkintojen hyväksymiselle ja siirtämiselle kaikkialla Euroopassa.

1.7 Ammatillinen koulutus on julkishyödyke, ja sen laatua on valvottava kansalaisten ja koko yhteiskunnan hyväksi. Julkisyhteisöjen, joiden osalta laatu niin ikään tulisi varmistaa, tulisi huolehtia valvonnan seurannasta ja täytäntöönpanosta. ETSK pitää kyseisten elinten – jotka hallitus on nimennyt suuressa osassa jäsenvaltioita – roolia erittäin merkittävänä ja kehottaa komissiota vahvistamaan sitä.

1.8 ETSK kehottaa kaikkia sidosryhmiä – instituutioita, työnantajia, ammattiliittoja, alakohtaisia järjestöjä, kauppakamareja, toimiala- ja ammatillisia organisaatioita, työllisyyspalvelujen tarjoajia, alueellisia elimiä, osuus- ja yhteisötalouden organisaatioita jne. – kantamaan oman erityisen vastuunsa sekä edistämään omalta osaltaan yhteisten tavoitteiden saavuttamista. Alhaalta ylöspäin suuntautuvaa yhteistyötä ammatillisen koulutuksen laadun varmistamisen alalla tulisi tehostaa toiminnan kaikissa vaiheissa.

1.8.1 ETSK kehottaa huolehtimaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan nykyistä aktiivisemmasta osallistumisesta ja muistuttaa komissiota tarpeesta tehdä tiiviistä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen alalla, jotta järjestelmä olisi nykyistä osallistavampi ja perustuisi nykyisille verkostoille ja myönteisille kokemuksille. Kyseisenlaisen yhteistyön ja vuoropuhelun puuttuminen monissa maissa hidastaa laatuun tähtäävän ajattelun menestyksekästä soveltamista.

1.8.2 ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolilla työmarkkinoiden tärkeimpinä sidosryhminä tulisi olla merkittävä rooli ammatillisen koulutuksen neljään päätavoitteiseen (liikkuvuus, saatavuus, houkuttelevuus ja sosiaalinen osallistavuus) pyrittäessä sekä keskeinen rooli ammatillisen koulutuksen järjestelmien laadun määrittelemisessä ja valvonnassa unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Ainoastaan työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen mahdollistaa sen, että järjestelmä voi olla mukautettavissa muuttuviin työmarkkinoihin, mikä on ennakkoedellytys ammatillista koulutusta koskevien lähestymistapojen tasokkuudelle.

2. Johdanto

2.1 Kun otetaan huomioon ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja laatukysymyksiä koskevien lähestymistapojen monimuotoisuus ja monitahoisuus eri jäsenvaltioissa ja unionissa, tarvitaan yhteisiä vertailukohtia, joilla taataan eri menettelytapojen ja käytännön toimien avoimuus, johdonmukaisuus ja siirrettävyys kaikkialla Euroopassa keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi.

2.2 Pitkän valmistelu- ja kuulemisvaiheen jälkeen Euroopan komissio on tehnyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta.

2.3 Suosituksen tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden toimia, joilla ne pyrkivät jatkuvasti parantamaan ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja ohjelmien laatua. Tavoitteeseen pyritään ottamalla käyttöön yhteinen eurooppalainen vertailuväline: laadunvarmistuksen ja -arvioinnin eurooppalainen viitekehys.

2.4 Viitekehyksen pääasiallisena tehtävänä on tarjota yhteisesti sovittuja maidenvälisiä vertailukohtia, joiden avulla jäsenvaltiot ja sidosryhmät voivat dokumentoida, kehittää, seurata, arvioida ja parantaa ammatillisen koulutustarjontansa tehokkuutta ja ammatillisen koulutuksen laadunhallintakäytäntöjään.

2.5 ETSK:n kanta komission ehdotukseen perustuu pääasiassa komitean hankkimiin tietoihin ja kokemuksiin (6).

3. ETSK:n huomiot

3.1 ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että vertailukohdaksi tarvitaan yhteiset laadunvarmistusta koskevat vaatimukset, mikäli halutaan asettaa yhteisiä tavoitteita eurooppalaiselle ammatillisen koulutuksen politiikalle ja saavuttaa ne.

3.2 ETSK pitää tervetulleina ja painottaa viitekehystä koskevan komission ehdotuksen seuraavia myönteisiä piirteitä: jäsenvaltioiden vapaaehtoinen sitoutuminen viitekehyksen käyttämiseen, viitekehyksen mukautumiskyky erilaisiin kansallisiin järjestelmiin kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaan sekä tarve tehdä viitekehyksen täytäntöönpanoa koskevat päätökset valtiollisella, alueellisella ja/tai paikallisella tasolla.

3.3 Viitekehys perustuu laadunvarmistuksen yhteisiin puitteisiin, jotka puolestaan perustuvat jäsenvaltioiden parhaisiin käytänteisiin, ja parantaa niitä. ETSK on tyytyväinen siihen, että viitekehyksestä on tehty laadunvarmistuksen yhteisiä puitteita yksinkertaisempi niin, että se sisältää aiempaa spesifisempiä ja selkeämpiä laatuvaatimuksia sekä ohjeellisia kuvaajia, minkä johdosta jäsenvaltioiden tulisi pystyä tulkitsemaan, ymmärtämään ja käyttämään sitä huomattavasti helpommin.

3.4 ETSK:n mielestä suosituksen liitteessä 1 mainitut uudet ja nykyaikaiset laadunvarmistusvaatimukset ja ohjeelliset kuvaajat, jotka kehitettiin yhteisymmärryksessä, tekevät viitekehyksestä arvokkaan välineen ajatellen ammatillisen koulutuksen laadun jatkuvaa parantamista unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Laatuvaatimukset ja ohjeelliset kuvaajat, jotka heijastavat ammatillisen koulutuksen laatua koskevan toiminnan keskeisiä näkökohtia, mahdollistavat laadunvarmistustoimien ennakoivan suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja lisäkehittämisen kansallisella ja institutionaalisella (esimerkiksi ammatillisen koulutuksen tarjoajien) tasolla. Lisäksi ne mahdollistavat toimet avoimuuden ja johdonmukaisuuden lisäämiseksi yksittäisten jäsenvaltioiden kyseisellä alalla toteuttamien toimenpiteiden ja aloitteiden välillä.

3.5 ETSK pitää erityisen tärkeänä, että komissiolla on käytettävissään luotettavat, objektiivisiin tosiasioihin perustuvat tiedot edistymisestä sovittujen laadunvarmistustavoitteiden saavuttamisessa kolmen pääasiallisen (poliittisen) tavoitteen mukaisesti (ks. kohta 1.3). Siksi ETSK on tyytyväinen, että suosituksen liitteessä 2 on ehdotus alustavaksi joukoksi yhteisiä järjestelmätason indikaattoreita ammatillisen koulutuksen laadun mittaamista ja arviointia varten kansallisella tasolla.

3.6 Indikaattorit ovat avainasemassa ammatillisen koulutuksen järjestelmien hyvää hallintotapaa ja laatua ajatellen, sillä ne tukevat näyttöön perustuvaa politiikkaa ja edistävät esikuva-analyysejä maiden välillä. ETSK muistuttaa komissiota kuitenkin siitä, että menetelmät tietojen keräämiseksi ja kokoamiseksi viitekehyksen indikaattoreita varten tulisi yhdenmukaistaa tai standardoida kaikissa jäsenvaltioissa (yhdenmukaiset päätökset, tulkinnat ja laskentamenetelmät), jotta tiedot olisivat entistä luotettavampia ja vertailukelpoisempia.

3.7 ETSK katsoo, että on erityisen tärkeää kannustaa ammatillisen koulutuksen eri tasojen sidosryhmiä suorittamaan säännöllistä itsearviointia (mikäli mahdollista, riippumattoman ulkoisen arvioinnin rinnalla esimerkiksi säännöllisen eurooppalaisen vertaisarvioinnin (European Peer Review) yhteydessä. Mukauttamalla itsearvioinnin avulla kartoitettuja alueita voidaan varmistaa korkeatasoinen koulutustarjonta ja vastataan näin asianomaisten osapuolten (sekä koulutukseen osallistuvien että yrittäjien) odotuksiin ja intresseihin. Itsearviointi tarjoaa säännöllistä palautetta osapuolten tyytyväisyydestä koulutustarjontaan ja -palveluihin, työmarkkinoiden tarpeista sekä työntekijöiden koulutuksen avulla hankkimista taidoista ja pätevyyksistä.

3.8 Yksi erityistä lisäarvoa sisältävä viitekehyksen piirre on, että se kannustaa käyttämään yhteisiä laatuvaatimuksia, ohjeellisia kuvaajia ja indikaattoreita ja edistää säännölliseen itsearviointiin perustuvaa laadun parantamista sekä ammatillisen koulutuksen järjestelmien että ammatillisen koulutuksen palveluntarjoajien tai instituutioiden osalta. ETSK muistuttaa sidosryhmiä siitä, että laadun kehittäminen järjestelmän tasolla tietyissä maissa edellyttää, että viitekehys otetaan käyttöön ammatillisen koulutuksen instituutioiden lisäksi myös ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla (hallinnointi). Yhteisten laatuvaatimusten, ohjeellisten kuvaajien ja indikaattoreiden käyttäminen mahdollistaa lisäksi ammatillisen koulutuksen hallinnoinnin ja tarjontakäytäntöjen välisen vertailun koko EU:ssa.

3.9 ETSK muistuttaa komissiota siitä, että tärkein osatekijä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi on jäsenvaltioiden aito sitoutuminen viitekehyksen täytäntöönpanoon ja soveltamiseen. Tämän tulisi merkitä sitä, että yhteiset perusperiaatteet, laatuvaatimukset ja ohjeelliset kuvaajat muutetaan erityisiksi tavoitteiksi ja käytännön aloitteiksi ja että kyseiset tavoitteet ja toimenpiteet viedään vastaavasti käytäntöön.

3.10 ETSK kehottaa komissiota kannustamaan ja tukemaan viitekehyksen soveltamista sekä sen jatkuvaa parantamista unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Viitekehyksen käyttämistä edistääkseen ja tukeakseen komission tulisi tulevaisuudessa löytää varat asiaankuuluvien ohjelmien rahoittamiseen sekä lisätä nykyisten ja uusien laatukysymyksiin liittyvien kumppaneiden tietoisuutta rahoitusmahdollisuuksista eri tasoilla. Komission tulisi myös tiivistää yhteistyötä ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston kanssa ja tukea sitä sen tehtävässä mukauttaa ja parantaa jatkuvasti yhteisiä laatuperiaatteita, laatuvaatimuksia, ohjeellisia kuvaajia ja indikaattoreita.

3.11 ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotukseen sisältyvät merkittävät laatutakeet säännöllisen tarkistamisen (kolmen vuoden välein) sekä viitekehyksen käyttöönottoa kansallisella tasolla koskevan arvioinnin muodossa. Näin saatavia tuloksia voidaan myös hyödyntää, kun viitekehystä tarkistetaan myöhemmin unionin tasolla. ETSK katsoo, että arvioinneissa tulisi keskittyä seuraaviin seikkoihin: miten viitekehys vaikuttaa konkreettisesti ammatillisen koulutuksen laatuun jäsenvaltioiden ja unionin tasolla, millä aloilla on aikaansaatu kehitystä ja parannuksia sekä miten ja missä määrin täytäntöönpano on muuttunut.

3.12 ETSK suosittaa, että viitekehyksestä tiedotetaan laajasti ja parannetaan sitä koskevaa viestintää, jotta saavutettaisiin mahdollisimman monta potentiaalista osallistujaa ja toimijaa. Olisi laadittava viestintäsuunnitelma ja -strategia niin, että etenkin ammatillisen koulutuksen tarjoajille (instituutioille) tehtäisiin tunnetuksi ja tähdennettäisiin viitekehyksen käyttämisestä kaikilla tasoilla saatavia hyötyjä ja todennäköisiä tuloksia. Tarvitaan toimia useilla eri tasoilla tehokkaan viestinnän varmistamiseksi yhtäältä unionin ja jäsenvaltioiden ja toisaalta järjestelmän ja ammatillisen koulutuksen tarjoajien tasolla. Komission rinnalla ENQAVET-verkostolla voisi olla merkittävä rooli viestinnässä unionin tasolla, ja vastaavasti jäsenvaltiotasolla viestintä voitaisiin varmistaa laadunvarmistuksen kansallisten yhteyspisteiden avulla.

3.13 Ammatillisesta koulutuksesta ja tuottavuudesta antamansa lausunnon (7) mukaisesti ETSK painottaa jälleen kerran tarvetta parantaa elinikäiseen oppimiseen liittyvää koordinointia koulutusjärjestelmien eri tasojen välillä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Tämä edellyttää myös sitä, että laadunvarmistusta ja -arviointia koskevat lähestymistavat ovat yhtenäiset kaikilla koulutusaloilla.

3.14 ETSK on vakuuttunut siitä, että ammatillista koulutusta tulisi kehittää kaikilla tasoilla olennaisena ja erottamattomana osana elinikäistä oppimista. On tärkeää varmistaa, että ammatillinen koulutus on kiinteästi sidoksissa edeltäviin ja seuraaviin koulutustasoihin, etenkin kun kyse on perus- ja korkea-asteen koulutuksesta. Eri ikäryhmille – pienet lapset mukaan luettuina – tulisi tarjota tarvittavat kehitysmahdollisuudet ja perusrakenteet, ja niitä tulisi arvioida elämänvaiheen perusteella.

3.14.1 Laadunarviointia olisi sovellettava kaikkeen koulutukseen ja kaikkiin oppilaitoksiin varhaislapsuudesta lähtien, sillä juuri tuolloin annettava koulutus vahvistaa myöhemmin oppimistuloksia ja ammatillista suoritustasoa. Sitä tulisi soveltaa myös perusasteen koulutukseen, jotta varmistetaan, että oppilailla on perustiedot ja -taidot ennen siirtymistään ylemmille koulutustasoille. Ammatillisen koulutuksen arvioiminen on vähemmän uskottavaa ja tehokasta, jos siinä otetaan huomioon yksinomaan ammatillinen koulutusjakso kiinnittämättä huomiota koulussa saatuihin oppimistuloksiin, jotka vaikuttavat myöhemmin tuloksiin ja urapolkuun. ETSK:n mielestä on tärkeää, että komissio on tietoinen yksittäisten koulutustasojen välisistä kytköksistä ja ottaa huomioon koulutuksen ulkopuoliset vaikutukset ja olosuhteet sekä niiden yhteisvaikutuksen ammatillisen koulutuksen laatuun.

3.14.2 ETSK tähdentää, että on tärkeää vahvistaa laadunvarmistuksen ja -arvioinnin välisiä yhtymäkohtia ammatillisessa koulutuksessa ja kaikilla koulutukseen liittyvillä aloilla pyrkimällä parantamaan viestintää, jotta näin lisättäisiin keskinäistä luottamusta ja löydettäisiin yhteinen näkemys laadunvarmistamisesta ja yhteisistä toimista. ETSK on tyytyväinen siihen, että laadunvarmistusyhteistyö on alkanut korkea-asteen koulutuksessa, ja ehdottaa, että kyseistä yhteistyötä jatkettaisiin ja vahvistettaisiin. Myös eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpano edellyttää, että laadunvarmistusta koskevat lähestymistavat ovat johdonmukaisia etenkin ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen välillä, sillä elinikäisen oppimisen edistäminen on näille koulutustasoille yhteinen aihealue.

Bryssel 22 päivänä lokakuuta 2008. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Lissabonin strategia (2000).

(2) Neuvoston päätelmät ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta (28. toukokuuta 2004)

Kööpenhaminan julistus (30. marraskuuta 2002) – Edistetään yhteistyötä laadunvarmistuksessa tähtäämällä erityisesti mallien ja menetelmien vaihtoon sekä yhteisiin ammatillisen koulutuksen laatuvaatimuksiin ja -periaatteisiin.

Maastrichtin kommunikea (14. joulukuuta 2004), Helsingin kommunikea (5. joulukuuta 2006).

(3) Helsingin kommunikea (5. joulukuuta 2006).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (European Qualifications Framework) perustamisesta.

(5) Ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmän (European Credit System for Vocational Education and Training) perustaminen.

(6) Ks. seuraavat ETSK:n lausunnot:

— annettu lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi”, esittelijä: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (EUVL C 175, 27.7.2007)

— annettu lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista”, esittelijä: Mária HERCZOG (EUVL C 195, 18.8.2006)

— annettu lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus koulutukseen liittyvästä valtioiden rajat ylittävästä liikkuvuudesta yhteisössä: Liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja”, esittelijä: Tomasz CZAJKOWSKI (EUVL C 88, 11.4.2006)

— annettu lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston ja Euroopan parlamentin suositus eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa”, esittelijä: Mário SOARES (EUVL C 255, 14.10.2005)

— annettu lausunto aiheesta ”Ammatillinen koulutus ja tuottavuus”, esittelijä: Christoforos KORYFIDIS (EUVL C 120, 20.5.2005).

(7) Ks. ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Ammatillinen koulutus ja tuottavuus”, esittelijä: Christoforos KORYFIDIS (EUVL C 120, 20.5.2005).