Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja Neuvostolle mahdollisuudesta antaa Euroopan tasoisia sääntöjä NUTS-luokituksen nykyistä yksityiskohtaisempia tasoja varten /* KOM/2005/0473 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 6.10.2005 KOM(2005)473 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE mahdollisuudesta antaa Euroopan tasoisia sääntöjäNUTS-luokituksen nykyistä yksityiskohtaisempia tasoja varten TAUSTA Komissio laati 1970-luvun alussa tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS), joka on yhtenäinen ja johdonmukainen järjestelmä Euroopan unionin alueen jaottelemiseksi yhteisön aluetilastojen tuotantoa varten. Noin kolmenkymmenen vuoden ajan NUTS-luokituksen täytäntöönpano ja päivittäminen tapahtui jäsenvaltioiden ja komission välisten, usein pitkiä ja vaikeita neuvotteluja vaatineiden ”herrasmiessopimusten” avulla. Keväällä 2000 alettiin työstää asetusta, jolla NUTS-luokitukselle voitaisiin antaa oikeudellinen asema. Tällainen NUTS-asetus annettiin toukokuussa 2003 ja se tuli voimaan heinäkuussa 2003.[1] Nykyisessä NUTS-jaottelussa kukin jäsenvaltio jakautuu NUTS 1 -tason alueisiin. Kukin näistä alueista jaotellaan edelleen pienempiin alueisiin NUTS 2 -tasolla, ja vastaavasti NUTS 2 -tason alueet NUTS 3 -tasolla. 1990-luvun alkuun asti NUTS-luokitus koostui näistä kolmesta aluetasosta. Paikallistasoa koskevien tietojen yleisesti kasvavan kysynnän vuoksi komissio on suunnitellut aluetasoa pienempiä yksikköjä koskevan tietojärjestelmän, jonka ensimmäisessä vaiheessa kootaan paikallisia hallintoyksiköitä ( local administrative units eli LAU) koskeva, NUTS-luokituksen kanssa yhteensopiva yhteisön luokitus. NUTS-luokituksen periaatteiden mukaisesti on määritelty kaksi lisätasoa, mutta näistä vain viimeinen ja pienin (LAU 2 -taso) on määritelty kaikille jäsenvaltioille). Tämä taso vastaa yleensä ”kunnan” käsitettä. NUTS-asetuksesta neuvostossa käydyissä keskusteluissa esitettiin eriäviä näkemyksiä siitä, kuinka monta NUTS-luokituksen tasoa olisi sisällytettävä säädöksen piiriin. Monet maat halusivat pidättäytyä kolmessa NUTS-tasossa, kun taas jotkin maat (Euroopan parlamentin lausunnon tukemina) halusivat sisällyttää säädökseen myös tasot 4 ja 5 (eli nykyiset tasot LAU 1 ja 2). Näiden näkemysten sovittelemiseksi komissio hyväksyi ehdotuksen, jonka mukaan sen pitäisi kahden vuoden kuluessa tarkastella mahdollisuutta NUTS-lisätasojen sisällyttämiseksi asetuksen piiriin. NUTS-asetuksessa onkin seuraava säännös sen 2 artiklan 5 kohdassa: ”Kussakin jäsenvaltiossa voi olla yksityiskohtaisempia hierarkkisia tasoja, jotka jakavat edelleen NUTS-tason 3 ja joista päättää kyseinen jäsenvaltio. Komissio toimittaa jäsenvaltioita kuultuaan kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon siitä, olisiko asianmukaista määritellä Euroopan laajuisia sääntöjä yksityiskohtaisempia NUTS-luokitustasoja varten.” Mitä uuden NUTS-tason lisääminen asetuksen tarkoittaisi, kun otetaan huomioon asetuksen eri periaatteet? - NUTS 4 -taso olisi NUTS 3 -tason alueiden alaluokitus. - NUTS 4 -tason alueiden olisi katettava kunkin maan alue kokonaisuudessaan. - Alueellinen jaottelu olisi säilytettävä muuttumattomana vähintään kolmen vuoden ajan ennen seuraavia mahdollisia muutoksia. - Väestön enimmäis- ja vähimmäiskynnysarvoja olisi sovellettava. - Tason 4 alueista olisi laadittava täydellinen nimi- ja tunnusluettelo. - Olisi laadittava NUTS 4 -tason muutoksia koskevat erityissäännöt 5 artiklaan. Uuden aluetason sisällyttäminen NUTS-asetukseen merkitsisi huomattavaa lisäystä sekä jäsenvaltioiden että komission työmäärään. Viime kuukausien aikana komissio on selvittänyt, olisivatko NUTS-luokituksen lisätason tuomat edut sen aiheuttamaa lisätaakkaa suuremmat. Nyt käsillä oleva tiedonanto kuvastaa komission selvityksestä saatuja tuloksia. Jäsenvaltioiden kuuleminen Ensiksi komissio kuuli jäsenvaltioiden tilastolaitoksia. Kaikille kansallisille tilastolaitoksille lähetettiin kirjallinen kyselylomake 15. kesäkuuta 2004. Kaikki 25 jäsenvaltiota vastasivat tähän kyselyyn.[2] Vastaukset erosivat toisistaan merkittävästi sekä pituudeltaan että sisällöltään. Niistä voidaan tehdä seuraavat päätelmät: - Jäsenvaltioiden valtaenemmistössä on alueellinen jaottelu, joka sijoittuu NUTS 3 -tason ja LAU 2 -tason väliin eli vastaa LAU 1 -tasoa. - Myös LAU 1 -tasoa käytetään valtion sisäisesti aluetilastojen keruuseen ja levittämiseen. - Ainoastaan hyvin harvassa jäsenvaltiossa on käytössä useampia kuin yksi alueellinen jaottelu NUTS 3 -tason ja LAU 2 -tason välissä. Tämän vuoksi komission ehdotuksessa voidaan nyt keskittyä LAU 1 -tasoon. - Useimmissa maissa LAU 1 -tason rajat eivät muutu koskaan tai muuttuvat harvoin. Vakaus on siis käytännössä taattu. - Vain harvoissa vastauksissa täsmennettiin väestön raja-arvot NUTS 4 -tason alueille. Tätä pidettiin vaikeana kysymyksenä. - Näkemykset näyttävät hajoavan siitä, olisiko NUTS 4 -taso liitettävä asetukseen Euroopan tasoisena. Jos Ranska ja Suomi (jotka pitävät parempina toiminnallisia alueita, jotka eivät ole NUTS 3 -tason alueiden osia) lasketaan mukaan ei-ääniin, 25:stä jäsenvaltiosta 14 vastusti asetukseen otettavia NUTS-lisätasoja. Tästä kysymyksestä keskusteltiin yksityiskohtaisesti jäsenvaltioiden kanssa järjestetyssä työryhmäkokouksessa, joka pidettiin Luxemburgissa 3.–5. marraskuuta 2004. Harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta oltiin yksimielisiä siitä, että LAU 1 -taso olisi yhdenmukaistettava koko Euroopassa ja että komissiolla olisi tässä yhteydessä viestintä- ja koordinointitehtävä mutta tätä tasoa ei pitäisi liittää NUTS-asetukseen NUTS 4 -tasona. Komissio päätteli, että LAU 1 -tason tilastotiedot olisivat erittäin tervetulleita (vapaaehtoisuuden pohjalta) ja että ne voitaisiin siirtää soveltuvaan tietokantaan. Arviointi Kun toteutettavuus oli selvitetty kuulemalla jäsenvaltioiden näkemyksiä, komissio laati oman arvionsa seuraavien analyyttisten puitteiden mukaisesti: 1. EU:N POLIITTISET TARPEET, JOTKA OIKEUTTAVAT NUTS-LUOKITUKSEN LISÄTASON PERUSTAMISEN Aluetason tilastoja käytetään lähinnä koheesiopolitiikan tarpeisiin. Nykyhetkellä ja myös lähitulevaisuudessa NUTS 3 -taso lienee alhaisin tällaisten tietojen tarjoamiseen käyttävä taso. Vaikka tietyillä politiikan aloilla (esim. maaseudun kehittäminen) voidaan kaivata yksityiskohtaisempaa tilastotietoa, ei ole vielä selvää, saadaanko tällaiset tiedot parhaiten käyttämällä hallinnollisia yksiköitä. Mitään muita välittömiä tarpeita, jotka edellyttävät aluetilastojen järjestelmällistä keruuta alemmilla hallinnollisilla tasoilla (eli NUTS-tasoilla), ei ole todettu. Kun unioni laajenee, politiikan soveltamisala todennäköisimmin laajenee maantieteellisesti eikä niinkään muutu muussa mielessä. Läheisyysperiaate saattaa edellyttää, että jäsenvaltiot tarkastelevat tiettyjä poliittisia aloitteita (esim. kaupunkiohjelmia) nykyistä yksityiskohtaisemmin, mutta komissio ei voi eikä sen pidä käsitellä näin yksityiskohtaista tietoa unionin tasolla vaan sen on tarkasteltava tällaisia tietoja politiikan tavoitteiden pohjalta. Euroopan politiikan näkökulmasta uuden NUTS-tason luominen ja hallinnointi NUTS-asetuksessa ei näin ollen ole perusteltua. 2. TOTEUTETTAVUUS: NUTS 4 -TASON SISÄLLYTTÄMINEN ASETUKSEEN SÄÄDÖSTEKSTINÄ KAIKKIEN JÄSENVALTIOIDEN OSALTA Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden tilastolaitosten enemmistön voimakas vastustus, vaikuttaa sangen ongelmalliselta pakottaa kaikki jäsenvaltiot perustamaan NUTS 4 -taso, joka kattaa koko maan, on ajallisesti vakaa, täyttää tietyt koon raja-arvovaatimukset jne. Monilla tilastotoimistoilla oli hyviä perusteita uuden NUTS-tason virallista mukaan ottamista vastaan: Neljännen tason lisääminen alueelliseen jaotteluun ei parantaisi Euroopan tilastojen laatua ja vertailtavuutta. Hallintoalueisiin perustuvat aluejaot tuottavat hyvin erilaisia alueita, joiden väliset erot kasvavat entisestään, kun hierarkiassa mennään alaspäin. Väestön raja-arvot eivät sellaisenaan yhdenmukaistaisi alueita tai tekisi niistä käyttökelpoisempia, kun niitä sovelletaan varsin pieniin alueisiin. Kannatusta saa sitä vastoin ajatus, että joustavasti (tapauskohtaisesti) käytettäisiin muita kuin NUTS-tasojen 1–3 aluejaotteluja, jos politiikan tarpeet sitä edellyttävät. 3. ASETUKSEN MUODOLLISIIN VAATIMUKSIIN SISÄLTYVÄSTÄ NUTS-LISÄTASOSTA SAATAVIEN TIETOJEN TARJONTA VAHVIN EHDOKAS SÄÄNNÖLLISESTI JULKAISTAVIKSI NUTS 4 -TASON TIEDOIKSI OLISIVAT VUOTUISET VÄESTÖTIEDOT. TÄLLÄ HETKELLÄ KOMISSIO SAA JOKA KYMMENES VUOSI TARKAT VÄESTÖTIEDOT LAU 2 -TASON (KUNNAT) VÄESTÖNLASKENNASTA. Yhdenmukaistetussa muodossa LAU 1 -tasolla (tai NUTS 4 -tasolla) saatavilla olevat tuoreemmat tiedot mahdollistaisivat alueellisten muutoksten syvällisen analyysin Euroopan laajuisesti. 4. NIIDEN RESURSSIEN PERUSTELUT, JOITA TILASTOJEN TUOTTAMINEN MAHDOLLISELLA NUTS 4 -TASOLLA EDELLYTTÄÄ Tässä yhteydessä voidaan tunnistaa kaksi kustannustyyppiä: resurssit, joita NUTS-lisätason rakenteen ajantasaisena pitäminen edellyttää (koodien ja aluenimien hallinta, kynnysarvojen noudattaminen, muutosten hallinta jne.), sekä resurssit, joita tarvitaan tilastotietokokonaisuuden keräämiseen. NUTS-asetus koskee ainoastaan itse luokitusta EIKÄ siis tilastotietoja, joista säädetään muissa tilastosäädöksissä. Tällä hetkellä ei ole oikeudellisia puitteita tietojen keruulle, joka tapahtuisi NUTS 3 -tasoa yksityiskohtaisemmin, eikä myöskään suunnitelmia tällaisen tietojenkeruun varalle. Vaikuttaakin siltä, ettei ole perusteltua käyttää vähäisiä resursseja sellaisen luokituksen ylläpitoon, johon ei tällä hetkellä ole suunniteltu mitään tilastotietoja. Päätelmät Komissio päättelee, että tällä hetkellä ei ole syytä suunnitella alueellisen jaottelun lisätasoa NUTS-asetuksen puitteissa. Komission yksiköiden olisi keskitettävä toimintansa nykyisillä NUTS-tasoilla saatavilla oleviin tilastotietoihin niiden vakiinnuttamiseksi laajentuneessa EU:ssa, laadun parantamiseksi ja alueellisten lisätietojen hankkimiseksi, kun politiikan tarpeet sitä edellyttävät. Epävirallisella tasolla komission olisi aktiivisesti tuettava myös LAU 1 -tason yhdenmukaistamista Euroopan laajuisesti. Tähän kuuluu aktiivinen näkemystenvaihto tilastotoimistojen välillä, jota komissio rohkaisee ja tukee, sekä suuntaviivojen laatiminen käsitteiden yhdenmukaistamiseksi LAU 1 -tason alueiden määrittelyä varten. Ehdotuksena on, että tilannetta olisi arvioitava vastaisuudessa uudelleen. Sopivin aika tähän näyttäisi olevan vuosi 2008, joka seuraa koheesiopolitiikan uuden kauden alkua. LIITE 4.1. Jäsenvaltioille toimitettu kyselylomake Kysymys 1 Onko virallinen alueellinen jaottelu NUTS 3:a alemmalla tasolla (ja LAU 2:ta ylemmällä, eli paikallisten hallintoyksiköiden tasolla) maassanne käytössä tilastotarkoituksiin? Kuvatkaa tätä alueellisen luokituksen tasoa (alueiden lukumäärä, keskimääräinen koko, alueeseen mahdollisesti liittyvät hallinnolliset toiminnot, asema aluehierarkiassa). Kysymys 2 Onko maassanne useampia kuin yksi tilastotarkoituksiin käytettävä alueellinen jaottelu NUTS 3- ja LAU 2 -tason välillä? Jos on, kuvatkaa ne kaikki ja tuokaa esille niiden väliset erot. Olkaa hyvä ja vastatkaa tässä tapauksessa myös kaikkiin alla oleviin, näitä jaotteluja koskeviin kysymyksiin. Kysymys 3 Käytetäänkö, kerätäänkö ja levitetäänkö maassanne alueellisia tilastoja, jotka koskevat edellä mainittua, NUTS 3 -tason alla olevaa yksityiskohtaista tasoa? Antakaa esimerkkejä niistä tilastoaloista, joilta säännöllisesti tuotetaan ja/tai levitetään tietoa yksityiskohtaisesti jaoteltuna. Kysymys 4 Kuinka usein tämän tasoisten yksiköiden rajat muuttuvat maanne alueluokituksessa? Voitte ilmoittaa sekä muutostiheyden että aluemuutosten kohteina olevien yksiköiden määrän. Kysymys 5 Maanne tilanteesta riippumatta pitäisittekö NUTS 3 -tasoa yksityiskohtaisempaa luokitustasoa tervetulleena Euroopan unionin kannalta? Olisiko mielestänne tarvetta yhdelle lisätasolle (NUTS 4) vaiko useammalle kuin yhdelle lisätasolle (NUTS 4, NUTS 5 …)? Olkaa hyvä ja perustelkaa näkemyksenne. Kysymys 6 Mitkä mielestänne olisivat sopivia väestön raja-arvoja NUTS-luokituksen lisätasolle tai -tasoille? Kysymys 7 Olkaa hyvä ja esittäkää NUTS-lisätasoja koskevat mahdolliset lisähuomionne. 4.2. Liite 2: Tiivistelmä jäsenvaltioiden vastauksista NUTS 3 –tasoa tarkempi aluejaottelu? | Useampia kuin yksi taso | Tietojen keruu ja julkaisu | Rajamuutosten tiheys | Toivooko tilastolaitos tasoa 3 tarkempia NUTS-tasoja? | Väestön kynnysarvot? | Belgia | ei | ▬ | ▬ | ▬ | ei | ▬ | Tšekki | kyllä | osittain | kyllä | harvoin | ei | ▬ | Tanska | ei | ▬ | ▬ | ▬ | ei | ▬ | Saksa | osittain | ei | kyllä | usein | ei | ▬ | Viro | kyllä | ei | kyllä | harvoin | kyllä | 30 000 - 500 000 | Kreikka | kyllä | ei | kyllä | harvoin | kyllä | vaikeaa | Espanja | kyllä | joillakin aloilla | ei | harvoin | kyllä | vaikeaa | Ranska | ei tilastoihin | ei | ei | harvoin | toiminnalliset alueet | 50 000 - 150 000 | Irlanti | kyllä | ei | kyllä | harvoin | ei | ▬ | Italia | kyllä | ei | tulevaisuudessa | joka 10. vuosi | kyllä | ei vastausta vielä | Kypros | kyllä | ei | kyllä | ei koskaan | kyllä | 40 000 - 150 000 | Latvia | kyllä, mutta siitä luovutaan | ei | kyllä | harvoin | ei | ▬ | Liettua | kyllä | ei | kyllä | harvoin | ei | ▬ | Luxemburg | kyllä | joillakin aloilla | kyllä | harvoin | kyllä | vaikeaa | Unkari | kyllä | ei | kyllä | usein | ei | ▬ | Malta | kyllä | ei | kyllä | harvoin | ehkä | 30 000 - 130 000 | Alankomaat | ei | ▬ | ▬ | ▬ | ei | ▬ | Itävalta | kyllä | ei | kyllä | ei koskaan | ei | ▬ | Puola | kyllä | ei | kyllä | usein | kyllä | maiden keskiarvo | Portugali | kyllä | ei | kyllä | harvoin | kyllä (varauksin) | ▬ | Slovenia | kyllä | ei | kyllä | usein | ehkä | vaikeaa | Slovakia | kyllä | ei | kyllä | harvoin | ei | vaikeaa | Suomi | kyllä | ei | kyllä | usein | toiminnalliset alueet | ei järkevää | Ruotsi | kyllä | ei | ei | ei koskaan | ei | ▬ | Yhdistynyt kuningaskunta | kyllä | kyllä | kyllä | harvoin | kyllä | 25 000 - 150 000 | [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26. toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1). [2] Kyselylomake ja tiivistelmä jäsenvaltioiden antamista vastauksista on tämän tiedonannon liitteessä.