EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 18 10.1996 
KOM(96) 501 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
JA EURQQPAN PA^AMENTILLg 
Euroopan investointipankin lainojen käytöstä Keski-ja Itä-Euroopan maissa toteutettaviin 
hankkeisiin 
(Puola, Unkari, Tshekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, 
Liettua ja Albania) 
(1.1.1995 - 31.12.1995) 

SISÄLLYS 
1. Johdanto 
2. Oikeudellinen kehys 
3. Euroopan investointipankin toiminta Keski- ja Itä-Euroopassa vuonna 1995 
4. Pankit päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet 
5. Yhteistyö muiden toimielimien kanssa 
1. Johdanto 
Tämä vuosikertomus Euroopan investointipankin (EIP) toiminnasta Keski- ja Itä-
Euroopan maissa on laadittu 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 
93/696/EY (EYVL N:o L 321, 23.12. 1993) mukaisesti. Kertomus liittyy neuvoston 
päätöksen toiseen täytäntöönpanovuoteen ja kattaa ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 
31 päivään joulukuuta 1995. 
2. Oikeudellinen kehys 
Euroopan investointipankille Keski- ja Itä-Euroopassa annetun toimivallan 
oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on luotu seuraavissa päätöksissä ja 
asiakirjoissa: 
- 13 päivänä joulukuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/696/EY, (EYVL No L 
321, 23.12.1993), jolla pankille myönnetään yhteisön takaus Keski- ja Itä-
Euroopassa toteutettaviin hankkeisiin myönnettyjen lainojen tuottamille tappioille. 
Taattujen lainojen enimmäismäärä on 3000 miljoonaa ecua kolmen vuoden aikana, 
alkaen 23 päivästä joulukuuta 1993. Takaus kattaa kokonaan kaikki saamatta jäävät 
maksut, jotka pankille kuuluisivat tavanomaisten perusteiden mukaisesti suhteessa 
päätöksessä mainituissa maissa hoidettuihin investointihankkeisiin myönnettyjen 
lainojen osalta. 
(Lainatakauksen enimmäismäärä sisältää Viroon, Latviaan ja Liettuaan tehtävistä 
investoinneista 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 
93/166/ETY hyväksytyt määräykset.) 
- Euroopan investointipankin valtuuston 2 päivänä toukokuuta 1994 tekemällä 
päätöksellä valtuutettiin pankki antamaan lainoja 13 päivänä joulukuuta 1993 
tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. 
- Yhteisön ja Euroopan investointipankin 22 päivänä heinäkuuta ja 12 päivänä 
elokuuta 1994 allekirjoittama takaussopimus. Tämä sopimus korvaa edellä 
mainittuun neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehtyyn päätökseen liittyvän 
takaussopimuksen. 
3. Euroopan investointipankin toiminta Keski- ia Itä-Euroopassa 
vuonna 1995 
Euroopan investointipankki allekirjoitti vuonna 1995 Keski- ja Itä-Euroopassa 19 
rahoitussopimusta, joiden yhteissumma oli 973 miljoonaa ecua verrattuna 921 
miljoonaan ecuun edellisenä vuonna. 
3.1 Maantieteellinen jakauma 
Hankkeiden toteuttamisaktiivisuus liittyy läheisesti talousuudistuksen 
toteutumisaikatauluun. Maissa, joissa uudistuksiin ryhdyttiin aikaisemmin ja joissa 
uudistukset ovat edistyneet pidemmälle, on edelleen suurempi lainatarve. 
Taulukosta 1 voidaan todeta, että Tshekin tasavallassa, Unkarissa, Romaniassa ja 
Puolassa allekirjoitetut lainat muodostivat lähes 80 prosenttia lainojen 
kokonaissummasta vuonna 1995. Loput lainat myönnettiin Bulgarialle, Albanialle 
(ensimmäiset lainat), Liettualle ja Virolle. 
Taulukko 1. EIP:n lainojen maantieteellinen jakauma vuonna 1995 
Maa Lainojen Alle-
luku- kirjoitettuja 
määrä lainoja 
yhteensä 
(milj.ecua) 
Tshekki 3 260 (26,7%) 
Unkari 2 200 (20,6%) 
Romania 3 175(18,0%) 
Puola 2 140 (14,4%) 
Slovakia 2 80 (8,2%) 
Bulgaria 1 60 (6,2%) 
Albania 3 34 (3,5%) 
Liettua 2 19 (2,0%) 
Viro 1 5 (0,5%) 
Yhteensä 19 973(100%) 
3.2 Toimialakohtainen jakauma 
Pankin toimintaa Keski- ja Itä-Euroopassa on kohdistettu kaikille taloudellisille 
toimialoille (taulukko 2). Euroopan investointipankin lainoilla on tuettu monien 
infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden toteuttamista, millä on suuri merkitys 
uudistusten toteuttamiselle yleensä, sekä erityisesti pk-yrityksissä toimeenpantujen 
teollisuushankkeiden toteuttamista. 
Energia on johtava infrastruktuuriin liittyvä toimiala, jolla on neljä hanketta 
kolmessa maassa; niiden yhteisarvo on 290 miljoonaa ecua, mikä vastaa lähes 30 
prosenttia Euroopan investointipankin kokonaislainanannosta tällä alueella vuonna 
1995. Tämän alan hankkeet liittyvät lämpövoimaloiden kunnostukseen ja 
energiantuotannon ja -siirron nykyaikaistamiseen. Liikenteeseen liittyvien 
hankkeiden osuus oli lähes yhtä merkittävä ollen 24 prosenttia 
kokonaislainanannosta. Euroopan standardien mukaisen liikennejärjestelmän 
4 
luomiseen liittyviä lainoja, joiden yhteisarvo oli 238 miljoonaa ecua, myönnettiin 
kuudessa maassa toteuttavien seitsemän hankkeen tukemiseksi. Pankin tukemat tie-
ja rautatiekuljetuksiin liittyvät hankkeet ovat osa laajempia yleiseurooppalaisia 
verkkoja tai yhteisön ja sen kuljetuspolitiikan kannalta ensiarvoisen tärkeitä 
kauttakulkuyhteyksiä. Teleliikennehankkeiden osuus EIP:n kokonaislainan­
annosta oli 13,4% vuonna 1995. Kaksi yhteisarvoltaan 130 miljoonan ecun lainaa 
allekirjoitettiin televiestintäverkkojen laajentamista ja nykyaikaistamista varten. 
Teollisuudelle, jonka päälainansaajat ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, 
myönnetty tuki (yli 32 prosenttia kokonaislainanannosta) muodosti suurimman 
yksittäisen osuuden pankin lainanannosta Keski- ja Itä-Euroopassa vuonna 1995. 
On muistettava, että Euroopan investointipankin tuki pk-yrityksille kanavoidaan 
sopivien rahoituspalveluja tarjoavien välittäjien kautta, jotka voivat käyttää EIP:n 
rahastoja joko globaali lainan muodossa (pankin ja tietyn rahoituslaitoksen välinen 
puiteluotto) tai APEX-lainan muodossa (puiteluotto, jota voi käyttää tietty määrä 
vaatimukset täyttäviä laitoksia tietyssä maassa ja joka kanavoidaan yleensä 
keskuspankin kautta). Teollisuustoimialalla allekirjoitettujen lainojen yhteissumma 
oli 315 miljoonaa ecua, josta globaalilainojen osuus oli hieman yli 82 prosenttia. 
Taulukko 2. Vuonna 1995 allekirjoitetut lainat maittain ja toimialoittain 
Maa 
Tshekki 
Unkari 
Romania 
Puola 
Slovakia 
Bulgaria 
Albania 
Liettua 
Viro 
Yhteensä Allekirj. 
lainoja 
yhteensä 
(milj.ecua) 
260 
200 
175 
140 
80 
60 
34 
19 
5 
973 
(100%) joista 
Energia 
200 
60 
30 
290 
(29,8%1 Liikenne 
60 
35 
40 
60 
29 
14 
238 
(24,5%) Tele­
liikenne 
50 
80 
130 
(13,4%) Teollisuus, 
muut, 
sekalaiset 
150 
100 
50 
5 
5 
5 
315 
(32,4%) 
Jäljempänä taulukossa 3 on lisätietoja vuonna 1995 allekirjoitetuista lainoista. 
Lisäksi tämän kertomuksen liitteenä on luettelo 31 päivään joulukuuta 1995 
mennessä nykyisen toimiluvan yhteydessä allekirjoitetuista lainoista. 
3.3 Seuranta 
Pankki seuraa investointia koko hankkeen toteuttamisen ajan ja laina-ajan 
loppuun saakka. Maksut jakautuvat melko pitkälle ajalle, mikä on yleistä 
sellaisten infrastruktuuriin liittyvien lainojen osalta, joilla on pitkä 
erääntymisaika (12-20 vuotta) ja mikä on hyvin tyypillinen piirre myös 
puiteluotoissa, joiden maksaminen tapahtuu vasta, kun päätös yksittäisen 
investoinnin toteuttamisen tukemisesta on tehty. 
Lainojen hoidon osalta voidaan todeta, että takaisinmaksut on suoritettu ajallaan. 
Taulukko 3. Euroopan investointipankin 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn päätöksen (93/696/EY) mukaisesti 1.1.-31.12.1995 
allekirjoittamat lainat 
MAA 
Albania 
Bulgaria 
Tshekin tasavalta 
Viro HANKE 
Itä-länsi -tieyhteys 
Durrësin sataman 
lauttaterminaali 
APEX-globaalilaina 
Kauttakulkutiet II 
CEZ I (voimalaitoksen 
parannustyöt) - Erä A 
CEZ I (voimalaitoksen 
parannustyöt) - Erä B 
Tiet 
Viron investointipankin 
globaalilaina - Erä B HANKKEEN KUVAUS 
Noin 94 tiekilometrin kunnostaminen tärkeimmällä 
itä-länsi-tieyhteydellä 
Durrësin sataman olemassa olevan lauttaterminaalin 
laajentaminen ja satamalaitureiden ja varastoalueiden 
korjaaminen 
Pienen ja keskisuuren teollisuuden, maatalouteen 
liittyvän teollisuuden, matkailun ja niihin liittyvien 
palveluiden rahoitus sekä ympäristönsuojelun ja ener­
giansäästön edistäminen 
Tärkeimmän kauttakulkutien kunnostaminen ja uudel­
leen rakentaminen noin 900 kilometrin matkalta 
Rikinpoistolaitteiston asentaminen kuuteen lämpövoi­
malaitokseen 
Rikinpoistolaitteiston asentaminen kuuteen lämpövoi­
malaitokseen 
Tieverkon parannukset 
Pk-yritysten rahoittaminen teollisuuden, matkailun ja 
niihin liittyvien palvelujen alalla LAINAN 
MÄÄRÄ 
(milj. ecua) 
24 
5 
5 
60 
100 
100 
60 
5 KOKO MAA 
YHTEENSÄ 
(milj. ecua) 
34 
60 
260 
5 
MAA 
Unkari 
Liettua 
Puola 
8 Romania 
3 Slovakia 
I YHTEENSÄ HANKE 
Globaalilaina rahoitussektorille 
Televiestintä II - Erä B 
Klaipedan satama 
Liettuan investointipankin 
globaalilaina 
Globaalilaina rahoitussektorille 
Rautatiet III 
Televiestintä 
Lämpö- ja energiajärjestelmien 
kunnostaminen 
Constantan sataman 
kunnostaminen 
Valtion pankin & globaalilaina 
n 
SPP- kaasun siirto HANKKEEN KUVAUS 
Teollisuus-, perusrakenne-ja matkailuhankkeiden ra­
hoittaminen 
Televiestintäverkoston laajentaminen ja 
uudenaikaistaminen 
Terminaalin rakentaminen pienille konttialuksille 
sekä ro-ro-aluksille tarkoitetun terminaalin 
parannustyöt 
Pk-yritysten rahoittaminen teollisuuden, matkailun ja 
niihin liittyvien palvelujen alalla 
Teollisuus-, perusrakenne- ja matkailualojen pienten 
ja keskisuurten investointien rahoittaminen 
Euroopan laajuiseen verkkoon kuuluvan Varsova-
Terespol-rautatien ensimmäisen osan kunnostus ja 
parantaminen 
Televiestintäverkoston laajentaminen ja 
mirienai kai stami nen 
Lämmön-, energian- sekä sähköntuotanto- ja -
jakelulaitteiden kunnostaminen ja uudenaikaistaminen 
Aallonmurtajien myrsky- ja tapatunnavahinkojen 
korjaus 
Teollisuuden, matkailun ja niihin liittyvien palve­
luiden kausiluottojen rahoitus sekä ympäristönsuoje­
lu- ja energiansäästöhankkeet 
Slovakian kansainvälisten kaasukuljetusten ja 
kotimaisten kaasuverkkojen uudenaikaistaminen ja 
laajentaminen LAINAN 
MÄÄRÄ 
(milj. ecua) 
150 
50 
14 
5 
100 
40 
80 
60 
35 
50 
30 
973 KOKO MAA | 
YHTEENSÄ 
(milj. ecua) 
200 
19 
140 
175 
80 
973 
4. Pankin päämäärät ia ensisijaiset tavoitteet 
Pankki avustaa niitä Keski- ja Itä-Euroopan maita, joiden pitemmän aikavälin tavoitteena 
on valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen, auttamalla niitä luomaan jäsenyyden 
saamiseksi välttämättömät taloudelliset olosuhteet. Kreikka, Portugali ja Espanja ovat 
esimerkkejä samankaltaisesta menneisyydestä. Myös tuolloin Euroopan investointipankki 
aloitti lainanantotoimintansa monia vuosia ennen kyseisten maiden liittymistä yhteisöön 
auttaen niitä täyttämään jäsenyyden edellytykset. 
Euroopan investointipankin tehtävänä on ennen kaikkea toimia katalysaattorina 
tärkeimpiin perusrakenteeseen liittyviin hankkeisiin myönnettävien rahoituspakettien 
jakelussa. Tämä vastaa pankin erityistä luonnetta täydentävän rahoituksen tarjoajana eli 
pankkina, joka tarjoaa apuaan, kun kaupallisen sektorin varoja ei ole saatavilla tai niitä ei 
ole riittävästi. 
Euroopan laajuisten tie- ja rautatieverkkojen laajentaminen Keski- ja Itä-Euroopan 
maihin Euroopan liikennemimstereiden yleiskokouksessa (Pan-European Conference of 
Transport Ministers) ensisijaisiksi keskipitkän aikavälin kehityskohteiksi määriteltyjen tie-
ja rautatieyhteyksien mukaisesti on Euroopan investointipankille erityisen tärkeä hanke. 
5. Yhteistyö muiden toimielimien kanssa 
Pankin toiminta Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteuttaa Euroopan unionin ohjelmaa 
näiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa liittymään unionin jäseniksi erityisesti 
yhdenmukaistamalla kyseisten maiden perusrakenteet (liikenne, televiestintä, energia ja 
ympäristö) unionin perusrakenteen kanssa ja avustamalla pk-yrityksiä. Pankin 
pyrkimyksenä on yhteisrahoittaa hankkeita muiden toimielimien kanssa aina, kun se on 
mahdollista, erityisesti edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Pankin toiminta on 
siis osa yhdenmukaistettua lähestymistapaa, jota noudatetaan läheisessä yhteistyössä 
komission kanssa ja, kuten asiaan kuuluu, alalla toimivien kansainvälisten 
rahoituslaitosten kanssa. 
Pankki on läheisessä yhteistyössä komission kanssa erityisesti PHARE-ohjelman 
yhteydessä. Tarkasteluajanjaksona rahoitusta edeltävässä vaiheessa (tutkimukset ja 
tekninen apu) usein toistuneen PHARE-avustuksen lisäksi pankki rahoitti yhdessä 
PHAREN kanssa rautatiehankkeen Puolassa, tiehankkeen Tshekin tasavallassa, teiden ja 
sataman kehittämishankkeet Albaniassa, energiahankkeen Romaniassa ja sataman 
kehittämisen Liettuassa. 
Kansainvälisistä rahoituslaitoksista Euroopan investointipankin yhteistyökumppaneita 
ovat Maailmanpankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD). Ne 
rahoittavat yhdessä joitakin tällä alueella käynnistettyjä hankkeita pyrkien maksimoimaan 
toimintansa vaikutukset kyseisten maiden hyväksi. Tarkasteluajanjaksona Euroopan 
investointipankki rahoitti yhdessä ERBD:n ja Maailmanpankin kanssa energia-alan 
hankkeen Romaniassa. 
Eri rahoituslähteiden osuus EIP:n rahoittamissa hankkeissa ilmenee seuraavasta 
taulukosta: 
Taulukko 4. PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n 
Maa 
Albania 
Bulgaria 
Tshekki 
Viro 
Unkari 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Yhteensä rahoittamissa hankkeissa vuonna 1995 
EIP 
34 
60 
260 
5 
200 
19 
140 
175 
80 
973 
(33%) EBRD 
2 
183 
185 
(7%) IBRD 
160 
160 
(6%) Muut1 
2 
61 
280 
5 
840 
36 
23 
176 
73 
1496 
(51%) PHARE 
31 
12 
10 
5 
20 
15 
93 
(3%) (milj. ecua) 
Yhteensä 
69 
133 
550 
10 
1040 
60 
183 
709 
153 
2907 
(100%) 
1 Valtiot, julkiset laitokset taikka muut kotimaiset rahoituslähteet mukaan lukien 
luotonsaajan/hankkeenedistäjän omat rahastot. 
10 
Liite 1 
KESKI- JA ITA-EUROOPPA 
Ajanjaksona 15.3.1993-31.12. 1995 15 päivänä maaliskuuta 1993 (93/166/EY) ja 13 
päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen neuvoston päätösten mukaisesti 
allekirjoitetut Euroopan investointipankin lainat 
MAA 
Albania 
Bulgaria 
Tshekki 
Viro 
Unkari Allekirjoitus-
ajankohta 
1995 
1995 
1995 
1994 
1995 
1994 
1994 
1994 
1995 
1995 
1995 
1993 (*) 
1994 
1994 
1994 
1995 
1994 
1994 
1995 
1995 HANKE 
Itä-länsi-tieyhteys 
Durrësin sataman 
lauttaterminaali 
APEX-globaalilaina 
Lentoliikennepalvelut - B 
Kauttakulkutiet II 
Berliini-Wien- ratayhteys 
Mero-Ikl (D-CZ) -putki 
Televiestintä 1 - B 
CEZ I (voimalaitoksen 
parannustyöt) - A 
CEZ I (voimalaitoksen 
parannustyöt) - B 
Tiet 
Viron investointipankin 
globaalilaina - Erä A 
Lentoliikennepalvelujen 
tason nostaminen 
Muugan sataman 
rahtiterminaali 
Kaukolämpöjärjestelmän 
kunnostaminen 
Viron investointipankin 
globaalilaina - Erä B 
Televiestintä II 
Globaalilaina kaupunkien 
perusrakenteisiin 
Globaalilaina 
rahoitussektorille 
Televiestintä II - Erä B Laina­
summa 
(milj. 
ecua) 
24 
5 
5 
30 
60 
125 
100 
30 
100 
100 
60 
5 
20 
15 
7 
5 
100 
40 
150 
50 MAA 
YHTEENSÄ 
(milj. ecua) 
34 
90 
515 
52 
340 
(*) Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella 
11 
MAA 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
YHTEENSÄ Allekirjoitus-
ajankohta 
1993 (*) 
1994 
1995 
1995 
1994 
1994 
1994 
1994 
1995 
1995 
1994 
1994 
1995 
1995 
1995 
1994 
1994 
1995 
1995 HANKE 
Latvian investointi­
pankin globaali­
laina 
Vilnan lentokenttä 
Klaipedan satama 
Liettuan kehitys­
pankin globaali­
laina 
Televiestintä II 
Moottoritiet 
Varsovan viemäri-
vesipuhdistamo 
Vientikehityspan-
kin globaalilaina II 
Globaalilaina 
rahoitussektorille 
Rautatiet III 
Romgazin 
kunnostaminen ja 
nykyaikaistaminen 
Lentoliikenne­
palvelut - B 
Televiestintä 
Lämpö- ja energia­
järjestelmien 
kunnostaminen 
Constantan sataman 
kunnostaminen 
Televiestintä 1 - B 
Lentoliikenne­
palvelut 
Valtionpankin laina 
ja globaalilaina II 
SPP:n kaasun siirto Laina­
summa (milj. 
ecua) 
5 
10 
14 
5 
150 
125 
45 
13 
100 
40 
50 
16 
80 
60 
35 
20 
15 
50 
30 
1894 MAA 
YHTEENSÄ 
(milj. ecua) 
5 
29 
473 
241 
115 
1894 
(*) Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella 
12 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 501 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
n u 
Luettelonumero : CB-CO-96-504-FI-C 
ISBN 92-78-09953-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
1b