Alueiden komitean lausunto aiheesta "Uudet hallintomallit: Eurooppa kansalaisten aloitteellisuuden puitteina"



Virallinen lehti nro C 144 , 16/05/2001 s. 0001 - 0004



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Uudet hallintomallit: Eurooppa kansalaisten aloitteellisuuden puitteina" (2001/C 144/01) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle "Strategiset tavoitteet vuosina 2000-2005 'Uuden Euroopan hahmotteleminen'" KOM(2000) 154 lopullinen, ottaa huomioon vuoden 2000 hallitustenvälisen konferenssin, ottaa huomioon komission aloitteen "Vuoropuhelu kansalaisten kanssa", ottaa huomioon Euroopan komission puheenjohtajan tiedonannon valkoisesta kirjasta, joka käsittelee hallintoa ja demokratian syventämistä Euroopassa (SEC(2000) 901), ottaa huomioon työvaliokuntansa 11. huhtikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen laatia kyseisestä aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan 27. lokakuuta 2000 antaman lausunnon (CdR 182/2000 rev. 2), jonka esittelijä oli lordi Tope (UK, ELDR), ja katsoo, että Euroopan unionin yhdentymisprosessi on tullut ratkaisevaan vaiheeseen, joka muodostaa käännekohdan unionin kehityksessä, katsoo, etteivät perinteiset hallintomallit selvästikään vastaa nyky-yhteiskunnan monisyistä todellisuutta ja että poliittinen uskottavuus ja oikeutus ovat kaikkialla syvässä kriisissä, katsoo, että instituutiot ja järjestelmät, jotka osoittautuvat kykenemättömiksi mukautumaan yhteiskunnallisiin muutoksiin, tekevät itsensä tarpeettomiksi, katsoo, että sekä EU:n jäsenvaltioiden että jäsenehdokasmaiden on osallistuttava uusista hallintomalleista käytävään keskusteluun, hyväksyi 13. ja 14. joulukuuta 2000 pitämässään 36. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Yleistä Alueiden komitea 1.1. on hyvillään siitä, että komissio on julkaissut edellä mainitun aloitteen, ja aikoo ottaa aktiivisesti osaa keskusteluun. Komitea suosittaa, että hallinnon ja poliittisen kulttuurin kaikista näkökohdista käydään laaja julkinen keskustelu, jossa mennään pelkkiä institutionaalisia uudistuksia pidemmälle. 1.2. kehottaa painokkaasti komissiota saamaan jäsenehdokasmaat osallistumaan tiiviisti tähän keskusteluun heti alusta niin, että alue- ja paikallishallinnon edustukseen kiinnitetään erityistä huomiota. 1.3. pyrkii antamaan virikkeitä laajaan julkiseen keskusteluun ja tarjoutuu järjestämään kuluvana vuonna yhdessä Euroopan komission kanssa alue- ja paikallisviranomaisten näkökulmasta eurooppalaisen hallinnon eri aspekteja käsittelevän seminaari- tai konferenssisarjan, johon kutsuttaisiin edustajia kansalaisyhteiskunnan, tiedotusvälineiden, kansainvälisten yritysten, työmarkkinaosapuolten sekä niin EU:n jäsenvaltioiden kuin jäsenehdokasmaiden puolueiden ja poliittisten elinten piiristä. 1.4. tarjoutuu muodostamaan työryhmän, joka antaisi panoksensa suunnitellun valkoisen kirjan laadintaan; siihen kuuluisi edustajia ainakin EU:n toimielimistä, alueiden komiteasta ja muista elimistä, maakohtaisista parlamenteista, paikallisista ja alueellisista demokraattisesti valituista edustuselimistä sekä yhteiskunnan eri lohkoilta niin EU:n jäsenvaltioista kuin jäsenehdokasmaista. 1.5. huomauttaa, että valkoisen kirjan laatimisesta sovitussa työohjelmassa pyritään - rohkaisemaan kansalaisia keskustelemaan Euroopan unionin arvoista, asioista ja päätöksistä - uudistamaan yhteisön lainsäädännön ja toimintalinjojen valmistelu- ja täytäntöönpanoprosessia niiden asianmukaisuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi sekä parantamaan yksityisten ja julkisten toimijoiden sekä "erilaisten alueellisten vastuutasojen" vuorovaikutusta - luomaan puitteet sellaisten yhteisten toimintalinjojen tarkistukselle, joita EU tarvitsee Euroopan laajuisia tavoitteita ajatellen. Komitea huomauttaa lisäksi, että kyseiset haasteet koskevat komission ohella kaikkia EU:n toimielimiä ja että "pyrkiminen kohti nykyistä osallistuvampaa ja avoimempaa demokratiaa koskee myös hallituksia ja valtio-, alue- ja paikallistason vaaleilla valittuja edustuselimiä". Komitea on tyytyväinen myös "eri hallintotasojen välisen uuden riippuvuus- ja vuorovaikutussuhteen" tunnustamiseen tärkeäksi lähtökohdaksi hallintomalleista käytävässä keskustelussa. 2. Subsidiariteetti ja läheisyys 2.1. katsoo, että subsidiariteettiperiaate olisi liitettävä tiukemmin läheisyyden ja keskinäisen riippuvuuden periaatteisiin eikä sitä tulisi nähdä hierarkkisena, vertikaalisten tasojen välisenä vallan jakoperusteena, koska alue- ja paikallishallinto saatetaan silloin tulkita "alemmaksi" ja siten vähemmän tärkeäksi tasoksi. AK kannattaa ennemminkin horisontaalisten ja tasa-arvoisten hallinnollisten toimintakokonaisuuksien kumppanuuteen perustuvaa suhdetta, jolla pyritään turvaamaan tehokas ja yhtenäinen päätöksenteko. Komitea varoittaa siitä, että avoimuuden puute sekä poliittisen vastuun epäselvä jakautuminen vaarantavat Euroopan unionin hyväksynnän kansalaisten keskuudessa. Komitea vaatii siksi Euroopan unionille selkeää subsidiariteettiperiaatteen mukaista tehtäväjakoa. 2.2. uskoo, että avoimuuden ja vastuullisuuden toteuttamiseksi on hallinnon kentän eri lohkojen vastuualueita selkiytettävä kiireellisesti jättäen kuitenkin kylliksi joustovaraa sopeutua vaihtuviin tilanteisiin. Lisäksi on varmistettava, että tässä yhteydessä kunnioitetaan subsidiariteettiperiaatetta sekä kansalaisläheisyyden ja keskinäisen riippuvuuden periaatteita. 2.3. katsoo, että Euroopan unionin tulee syventää demokratiaa ja avoimuutta mielipiteenmuodostumis- ja päätöksentekorakenteissaan. Näin luodaan Euroopan tasolla puitteet kansalaisosallistumiselle ja kansalaisten aloitteille. 3. Alue- ja paikallisviranomaiset 3.1. on vakuuttunut, että EU:n alue- ja paikallisviranomaisten osuus on olennaisen tärkeä integraatiokehityksen onnistumiseksi ja että EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallishallinnon monimuotoisuus on säilyttämisen arvoinen rikkaus etenkin paikallisdemokratian ja julkisten toimien kansalaisläheisyyden kannalta. Komitea katsoo, että AK:n asemaa politiikan muotoilussa on tuntuvasti lujitettava, ja toistaa tässä yhteydessä ehdotuksensa, että komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi esittää perusteet, jos ne päättävät olla noudattamatta alueiden komitean suosituksia. Komitea toivoo yhteistyötä tiivistettävän sellaisten paikallisten toimijoiden kanssa, joiden kuuluu panna unionin päätökset täytäntöön jäsenvaltioissa sekä arvioida täytäntöönpanokustannuksia ja alue- ja paikallisyhteisöjen taloudelle koituvia ylimääräisiä rasitteita. 3.2. toistaa kehotuksensa paikallisen ja alueellisen itsehallinnon periaatteen tunnustamiseksi ja toivoo, että kyseiset periaatteet kirjataan perussopimuksiin. 3.3. vaatii, että alue- ja paikallisviranomaisten rooli jäsennellään huolellisesti yhteistyön vahvistamiseen tähtäävissä suunnitelmissa. 3.4. kehottaa kehittämään tätä tarkoitusta varten uusia eurooppalaisia hallintomalleja. Niiden tulisi sisältää alue- ja paikallisviranomaisia koskevien, yhteisön kannalta tärkeiden kysymysten osalta seuraavat seikat: - virallinen yleiseurooppalainen vuoropuhelu komission, neuvoston, Euroopan parlamentin sekä alue- ja paikallisyhteisöjä edustavan alueiden komitean välillä keskeisten kysymysten ja hallinnon kentän eri lohkojen aseman käsittelemiseksi - komission sekä alue- ja paikallishallinnon järjestöjen väliset säännölliset kuulemiset valmisteluvaiheesta alkaen käyttäen sähköisiä välineitä ja järjestämällä tarvittaessa kokouksia Euroopan unionin toimivallan piiriin kuuluvista aiheista, joilla on paikallishallinnon kannalta merkittäviä vaikutuksia - alue- ja paikallishallintoa edustavien asiantuntijoiden nimeäminen keskeisiin komission työryhmiin, jotta voidaan varmistaa kyseisten hallinnollisten toimintakokonaisuuksien osallistuminen valmisteluvaiheeseen - kaikki hallinnolliset toimintakokonaisuudet kattava virkamiesten siirto-, vaihto- ja harjoitteluohjelma, jotta voidaan varmistaa, että eri kokonaisuuksien tehtävät ja niiden kannalta keskeiset kysymykset ymmärretään paremmin. 3.5. katsoo, että tällaiset uudet hallintomallit mahdollistaisivat hallinnollisten toimintakokonaisuuksien yhteistyön laajentamisen ja tehostamisen erityisesti sellaisten keskeisten kysymysten osalta kuin työpaikkojen luominen, sosiaalinen osallisuus ja yhteenkuuluvuus, ympäristö, kaupunkipolitiikka, maaseudun kehittäminen sekä heikoimpien alueiden yhteenkuuluvuus ja tukeminen, joiden ratkaiseminen ei onnistu pelkästään yhdellä "tasolla" vaan edellyttää kaikkien tasojen panosta läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tasa-arvoisen kumppanuuden hengessä. 3.6. Euroopan uuden hallinnon kehittämiseen kuuluu myös ns. avoimen koordinaatiomenetelmän omaksuminen. Tämän menetelmän valmisteluun, soveltamiseen ja indikaattorien ja benchmarkingin avulla koottavan tiedon evaluointiin on tärkeää kytkeä mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset hallinnon tasot. Tällä tavalla palveluja tuottavien paikallisten toimijoiden, kuntien ja alueiden sosiaali-, terveys- ja kouluviranomaisten suunnittelu-, palvelu- ja arviointiseurantajärjestelmät olisi otettava huomioon eurooppalaista avointa koordinaatiomenetelmää kehitettäessä. 4. Puolueet 4.1. kannattaa Euroopan parlamentin tekemiä ehdotuksia, jotka koskevat yleiseurooppalaisten poliittisten puolueiden tunnustamista, niiden säännöstöä sekä rahoitusjärjestelyjä. 4.2. kehottaa yleiseurooppalaisia poliittisia puolueita ensisijaisina toimijoina antamaan entistä aktiivisemmin suuntaa eurooppalaiseen julkiseen keskusteluun, koska ilman niitä ei tulevaisuuden Euroopan edellyttämästä hajauttamisprosessista päästä tarvittavaan poliittiseen yhteisymmärrykseen. 5. Informaation merkitys: perinteiset ja uudentyyppiset viestimet sekä koulutus 5.1. painottaa tiedonsaannin ratkaisevaa merkitystä yhteiskunnassa, jossa demokraattiseen päätöksentekoon osallistuminen edellyttää yhä enemmän yksilökohtaisten valintojen tekemistä ja jossa kollektiivinen edustuksellisuus on muutostilassa. Tämän vuoksi eurooppalaista avoimuusperiaatetta koskevia pyrkimyksiä on vauhditettava. 5.2. kokee myönteisenä komission ja Lissabonin huippukokouksen antaman sysäyksen Internetin käytön helpottamiseksi ja tietokonetaitojen opetuksen edistämiseksi. Komitea varoittaa kuitenkin puhtaasti teknisestä toimintamallista ja huomauttaa, että aivan yhtä tärkeää on kyetä valitsemaan ja käyttämään tietoa. Se kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin toimivaltuuksiensa puitteissa. 5.3. kehottaa kaikkia hallinnon lohkoja lisäämään ohjelmoitua toimintaa, jonka tavoitteena on kielitaidon ja tietokonetaitojen tuominen kansalaisten ulottuville näiden iästä ja taustasta riippumatta, koska ne ovat perusvälineitä, joiden avulla voidaan osallistua eurooppalaiseen demokratiaan ja julkiseen keskusteluun. Kielitaito ja tietokonetaidot eivät kuitenkaan saa olla ratkaiseva edellytys sille, että kansalaiset voivat osallistua eurooppalaiseen keskusteluun. 5.4. kehottaa kaikkia valtakunnallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia varmistamaan, että Euroopan unionin kansalaisuus ja yhdentymisen historia aina käynnissä olevaan laajentumisvaiheeseen asti liitetään selkeästi koululaitosten oppisisältöihin ja että opettajille annetaan tarvittavaa koulutusta. 5.5. painottaa elinvoimaisen demokratian kannalta olevan ratkaisevan tärkeää, että kansalaisilla on käytössään objektiivista, kattavaa ja luotettavaa tietoa. Komitea toteaa, että kansalaisten pääasialliset tietolähteet maailmantapahtumista ovat televisio, radio ja sanomalehdistö sekä yhä useammin Internet. 5.6. huomauttaa, että EU:n toimielinten tulee panna täytäntöön tehokkaita aloitteita joukkoviestimissä, jotta käsiteltävänä olevia aiheita ja tehtyjä päätöksiä voidaan tehdä entistä laajemmin ja objektiivisemmin tunnetuksi. 6. Uusi poliittinen ja hallinnollinen kulttuuri 6.1. katsoo, että 21. vuosisadan monitahoisen eurooppalaisen yhteiskunnan hallinto kaipaa uutta poliittista kulttuuria: painon tulee olla sekä prosessissa että menettelytavoissa, sekä asiakysymyksissä että instituutioissa. Komitea toteaa kuitenkin, että tässä tarkoituksessa on avoimuus ja vastuuvelvollisuus määriteltävä uudelleen ja annettava niistä selkeät säännöt, jotka koskevat yleisesti kaikkia kyseiseen prosessiin osallistuvia. 6.2. katsoo, että EU:n politiikkaa koskevan laajan eurooppapoliittisen keskustelun aikaansaamiseksi jäsenvaltioiden parlamenttien on tehostettava EU:n edelleen kehittämisen ja toiminnan käsittelyä. Komitea varoittaa harjoittamasta EU:n politiikkaa kansalaisten ohi, kuten tähän asti on tehty. Yhteisön politiikka ei saa enää rajoittua jo tehtyjen päätösten välittämiseen. 6.3. suosittaa, että EU:n virkamiesten valinnassa aletaan soveltaa uusia arviointiperusteita, että EU:n toimielinten sisäisessä organisaatiossa vähennetään hierarkiaa ja että henkilöstön liikkuvuutta lisätään. 6.4. pahoittelee, että vaikka EU:n toimielimiä kritisoidaan julkisesti yhä enemmän demokraattisuuden ja avoimuuden puutteesta, ei meneillään olevassa hallitustenvälisessä konferenssissa eikä tähänastisten toimielinuudistusten yleisessä toteuttamisessa ole kuitenkaan sovellettu nykyaikaisen poliittisen kulttuurin periaatteita: demokratiaa, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta. 7. EU:n uudet päätöksentekomenettelyt 7.1. pyytää komissiota, Euroopan parlamenttia ja muita toimielimiä edustuksellisen demokratian pohjalta kehittelemään edelleen välineistöä vuorovaikutukseen perustuvan poliittisen vuoropuhelun ja osallistumiseen pohjaavan demokratian tarpeisiin. 7.2. uskoo, että on saatava aikaan nykyistä nopeammat ja yksinkertaisemmat päätöksenteko- ja lainsäädäntämenettelyt, jotta EU:n toimielimet pystyvät vastaamaan kehityskulkuihin nykyistä asianmukaisemmin ja nopeammin sekä takaamaan tehtyjen päätösten demokraattisuuden. Tämä olisi mahdotonta, mikäli laajentuneessa unionissa sovellettaisiin nykyisiä päätöksentekotapoja. 7.3. kannattaa turvautumista sellaisiin muihin kuin lainsäädäntökeinoihin, jotka perustuvat entistä laajempaan asianomaisten osapuolten kuulemiseen, ja odottaa EU-elinten ja muiden asianosaisten osoittavan suurempaa pidättyvyyttä, ennen kuin ne ehdottavat EU:n toimia. On myös otettava huomioon itsehallinnon periaatteet. 8. Institutionaaliset uudistukset 8.1. toistaa näkemyksensä, jonka mukaan Euroopan unionin perusoikeuskirja tulee sisällyttää yhteisön perustamissopimukseen ja sillä tulee olla oikeudellinen täytäntöönpanokelpoisuus. Lisäksi komitea katsoo, että alueellisen ja paikallisen itsehallinnon periaatteet tulee kirjata perustamissopimukseen. 8.2. uskoo, että komission asemaa ja identiteettiä on selkeytettävä ja tehtävä yksiselitteisemmäksi luomalla sille suora yhteys Euroopan parlamenttiin, joka on kansalaisten suoraan valitsema demokraattinen elin ja jolla on oltava keskeinen poliittinen asema EU:ssa. Bryssel 14. joulukuuta 2000. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos Chabert