ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4

ETSK on viime vuosina antanut EU:n ja Venäjän suhteista useita lausuntoja, joissa on tarkasteltu myös Venäjän kansalaisyhteiskunnan toimintaa. Tärkeimmät lausunnot on esitetty alaviitteessä 1. Niissä esitetyt suositukset on otettu huomioon tässä lausunnossa, kuitenkaan niihin erikseen viittaamatta (1). Lausuntotyön yhteydessä ETSK on luonut suoria yhteyksiä moniin Venäjän kansalaisyhteiskunnan päätoimijoihin.
11.6

ETSK katsoo, että ennen uuden kauppasopimuksen voimaantuloa on arvioitava tarkoin sen vaikutuksia elintarviketurvallisuuteen, työllisyyteen, työelämän perusnormeihin, sukupuolten tasa-arvoon ja erityisesti kehitysmaihin. Sen vuoksi ETSK on tyytyväinen erilaisiin kestävän kehityksen vaikutusten arviointimenetelmiin (Sustanability Impact Assessment, SIA), joita komissio on ryhtynyt käyttämään ja jotka jo nyt antavat viitteen siitä, mitä täytyy tehdä, jotta kauppaneuvottelukierroksella todella saavutetaan halutut tavoitteet. ETSK ehdottaa lisäksi, että kansalaisyhteiskunnan toimijoita kuultaisiin tällaisia selvityksiä toteutettaessa.
4.16

Naisten työttömyysaste on vähentynyt kuluneina vuosina Euroopassa ja on nykyisin 55,6 prosenttia, mutta Lissabonin Eurooppa-neuvoston asettama tavoite on useissa maissa vielä kaukana. Naisia on työllistynyt heikoimmassa asemassa oleviin työntekijäryhmiin, joihin kuuluvien asema on epävarma. He eivät useinkaan kuulu minkäänlaiseen sosiaaliturvajärjestelmään. Monissa maissa on edelleen naisten ja miesten välisiä palkkaeroja tai ne syvenevät edelleen, ja valitettavasti vieläkin esiintyy sukupuolten välistä vertikaalista ja horisontaalista erottelua. Kuten edellä todetaan, myös perhe- ja työelämän yhteensovittamista koskevissa toimissa keskitytään vain lastenhoitokysymyksiin, kun taas muihin hoitoa tarvitseviin perheenjäseniin kohdistuvia toimia ei ole juuri lainkaan. Lisäksi vain harvat maat toteuttavat toimia työssäkäyvien isien kannustamiseksi vanhempainloman pitoon.
2.3.2

ETSK:n mielestä on luotava maan hallintavälineitä, jotka rakentuvat kuuden tukipylvään ympärille: a) Kaavoituksessa ja kaupunkisuunnittelussa on käytettävä sekä unionin että valtioiden ja alueiden tasolla sekä maankäytön suunnittelussa valtioiden ja alueiden tasolla oikeudellisia välineitä, jotka kattavat kaupunkien lähistöllä sijaitsevat maatalousalueet ja maatalouspolitiikat ja vaikeuttavat maatalousmaan luokitusta muihin tarkoituksiin. b) On säänneltävä yksityisten ja julkisoikeudellisten omistajien tilapäistä luopumista maa-alueiden käytöstä avoimin oikeudellisin välinein ja tehtävä ammattiviljelijöiden kanssa maatilojen tuottavuutta edistäviä vuokrasopimuksia, jotta maata käytetään maa- ja karjataloustarkoituksiin. c) On vältettävä maatalouskäyttöön otettujen maa-alueiden liiallista verottamista kyseisillä alueilla. Verotuksen on vastattava teollisuusalueiden ja/tai kaupunkien asuinalueiden verotusta. d) On vahvistettava toissijaisuusperiaatetta (paikallishallinnon ja -poliitikkojen vastuuta) kuntasuunnittelussa käynnistämällä ja/tai elvyttämällä kunnallisia aloitteita. Tällöin on aina turvauduttava kuntien rajat ylittäviin kriteereihin, joiden lähtökohtana on kuntienvälinen yhteistyö ja alueidenvälisten yhteyksien parantaminen. e) On otettava käyttöön uusia kunnallisrahoituksen perusteita, kuten ”suojellun maatalousmaan” käsite, ja suosittava näillä kriteereillä maatalousmaan suojelua sen sijaan, että maata käytettäisiin urbaaneihin tarkoituksiin. Näin voidaan vähentää kunnallisverotuksen riippuvuutta muista kriteereistä. f) Toimivaltaisen maataloushallinnon on tutkittava maatalouden vaikutuksia aina, kun kaupunkien lähistöllä sijaitsevilla maatalousalueilla ryhdytään toimiin, jotka saattavat merkitä maatalousmaan menetystä.
2.7

Komissio on vuonna 2001 laatinut yhteisön suuntaviivat ympäristönsuojelun valtiontuista. Nämä suuntaviivat koskevat periaatteessa myös uusiutuville energialähteille suunnattuja tukia. Suuntaviivojen pääsisältö on, että uusiutuville energialähteille voidaan myöntää valtiontukia. Tukijärjestelyistä on ilmoitettava komissiolle. Suuntaviivojen mukaan sallitaan neljä vaihtoehtoista tukimuotoa. Tuki voi kohdistua ainoastaan tiettyyn — joissain tapauksissa kuitenkin huomattavaan — osaan kustannuksista, eikä se saa johtaa ylikompensointiin. Tukijärjestelyt on rajattava ajallisesti, ja tukia on vähennettävä asteittain.
3.3

ETSK on samaa mieltä OECD:n/G20-maiden vuonna 2015 julkaisemasta veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan toimenpiteen 1 loppuraportista, jossa todetaan, että digitaalitaloudesta on tulossa yhä enemmän ”itse talous”. Monien yritysten digitalisaatio on ollut vuosien mittaan vaikuttavaa, ja tämä prosessi on nopeutunut viimeaikaisten covid-19-sulkutoimien aikana. Tällainen suuntaus johtaa usein siihen, että digitaalialustojen saamat valtavat voitot ovat erillään fyysisistä paikoista, joissa maksavat käyttäjät ja kuluttajat ovat. Tätä ilmiötä voitaisiin jatkossa käsitellä myös sosiaaliturvavelvoitteiden näkökulmasta.
1.2

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on kiinteä osa Euroopan sosiaalista mallia ja Euroopan kilpailukyvyn lähde, ja sen on oltava mielekästä kaikilla tasoilla – eurooppalaisella, valtakunnallisella, alakohtaisella, alueellisella ja työpaikkatasolla. Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun arvo ja se, että se tuo lisäarvoa ja on tärkeä osa päätöksentekoprosessia. ETSK painottaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi vahvistettava ja edistettävä aktiivisesti. Tämä tarkoittaa myös sitä, että työmarkkinaosapuolilla on oltava riittävät valmiudet sekä mahdollisuus saada asiantuntijatukea.
1.8

ETSK:n mielestä haasteena ei ole niinkään uraauurtavien tekniikoiden kehittäminen (innovointi) vaan niiden käyttöönotto teollisessa mittakaavassa. Eräs keskeinen este voi liittyä siihen, että ulkoisia kustannuksia ei oteta huomioon. Vahingon kustannuksia koskevan menetelmän soveltamisesta syntyvät varat voitaisiin ohjata uuteen EU:n rahastoon, jolla pyrittäisiin vähentämään pilaantumista ja tukemaan teollisuuden muutosta, tai muihin, olemassa oleviin rahastoihin, kuten nykyaikaistamis- ja innovointirahastoihin. Toiminnanharjoittajien olisi sen jälkeen voitava hakea rahoitusta näistä varoista tarjouskilpailumenettelyssä. Näin tarjottaisiin kannustimia EU:n vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseksi tarvittavalle muutokselle. Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että muutos tukee paikallista ja kestävää talouden uudelleenkehitystä ja on täysin sopusoinnussa sosiaalisesti hyväksyttävän oikeudenmukaisen siirtymän kanssa. Tukea olisi myönnettävä teollisuudenaloille ja palveluille, jotka todella edistävät EU:n vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että kaikkia siirtymän tukemiseen tarkoitettuja varoja on hallinnoitava EU:n tasolla siten, että vältetään mahdolliset valtiontukijärjestelmät ja edistetään yhdenmukaistettua yleiseurooppalaista järjestelmää, joka on EU:n sisämarkkinaperiaatteen mukainen.
1.7

Oikeusalan ammattilaisten koulutus unionin oikeuden alalla on olennainen väline, jolla varmistetaan asetuksen asianmukainen ja tehokas soveltaminen. Tätä varten olisi järjestettävä oikea-aikaisesti kohdennettuja koulutustoimia, jotka on suunnattu kaikille asetusehdotuksessa tarkoitettuihin toimiin osallistuville oikeusalan toimijoille. Erityisesti epäiltyjen, syytettyjen, todistajien tai haavoittuvassa asemassa olevien uhrien tarpeisiin keskittyvä erityiskoulutus on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa, että heillä on käytettävissään tehokkaat oikeussuojatoimet digitaalisin keinoin.
3.5

Paikallistasolla kuultujen tahojen on saatava näyttöä siitä, että heidän näkemyksiään on kuultu ja että he voivat osallistua kehittämiseen. ETSK katsookin, että komission maaseutuverkoston (joka on tuleva YMP-verkosto) ja eri pääosastojen koordinoimien kansalaisvuoropuheluryhmien on edistettävä kaksisuuntaisia ja avoimia raportointimenettelyjä. Eurooppalainen maaseudun kehittämisverkosto antaa panoksensa kahdella uudella temaattisella ryhmällä, joissa keskitytään maaseudun elävöittämiseen ja maaseutuvaikutusten arviointiin erityisesti kansallisella ja alueellisella tasolla. ETSK odottaa mielenkiinnolla ryhmien työn tuloksia tulevina kuukausina.
3.1.2

Mahdollisimman suuri avoimuus arvopaperimarkkinoilla on tarpeen myös siksi, että voidaan parantaa nimenomaan pk-yritysten ja yleensäkin vähittäissijoittajien mahdollisuuksia päästä pääomamarkkinoille. Vaikka kaikilla toimeksiantojen toteuttamispaikoilla on tätä nykyä jo velvollisuus julkaista tietoja esimerkiksi liiketoimien koosta, ajankohdasta ja hinnasta, näiden tietojen kerääminen yhteen konsolidoiduksi kokonaisuudeksi – ja siten todellisen yleiskuvan luominen markkinoista – on mahdollista vain suurille sijoituspalveluyrityksille ja edellyttää huomattavaa taloudellista panostusta. Kukaan ei siis voi olla nykyään varma siitä, että saa oikeasti parhaan hinnan. Luotettavien markkinatietojen vaivaton saanti on kuitenkin ratkaisevan tärkeää. Tämä koskee etenkin kestävyyteen liittyviä tietoja, jotka ovat aivan välttämättömiä kestäväpohjaisten rahoitusmarkkinoiden luomiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä ja joilla on yhä keskeisempi merkitys. Näin ollen asia kytkeytyy sisällöllisesti olennaisella tavalla eurooppalaiseen keskitettyyn yhteyspisteeseen ja kestävyyteen liittyvien tietojen nykyistä helpompaan tarjoamiseen (kestävän kehityksen tavoitteet).
Uusiutuvilla ja vähähiilisillä polttoaineilla sekä e-polttoaineilla voi olla jonkinlainen rooli tieliikenteen vähähiilistämisessä etenkin nykyisen ajoneuvokannan osalta ja sellaisilla osa-alueilla, joilla on hankala siirtyä sähköön. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että näitä polttoaineita tarvitaan ensisijaisesti sellaisten liikennejärjestelmän osien irrottamiseen hiilestä, joita on vaikea sähköistää, kuten lento- ja meriliikenne. Lisäksi EU:n lainsäädännöllä on varmistettava, että kyseisiin polttoaineisiin sovelletaan järeitä kestävyysnormeja. Ensinnäkin elinkaariarvioinnissa on varmistettava, että hiilijalanjälki tukee tavoitteena olevaa ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuonna 2050. Toiseksi näiden vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön on oltava suppeamuotoisenakin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista, ja näin ollen ravintokasveista tuotetut, palmu- ja soijapohjaiset biopolttoaineet on poistettava asteittain käytöstä.
2.25

Euroopalla on haasteena yhtäältä korkea nuorisotyöttömyys erityisesti eräissä Etelä-Euroopan maissa ja toisaalta pula erittäin pätevistä luonnontieteellisen, teknisen tai matemaattisen tutkinnon (STEM-aineet) suorittaneista, erityisesti vakava pula insinööreistä kaikilla tieto- ja viestintätekniikan ja digitalisaation, sähköisen liikkumisen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian aloilla. Usein unohdetaan, että pääasiassa insinöörit ovat niitä, jotka muuntavat tutkijoiden tutkimus- ja kehittämistulokset teknisiksi tuotteiksi. Tämä ongelma kärjistyy lähitulevaisuudessa väestörakenteen muuttuessa (väestön ikääntyessä) ja siksi, että useimmat Euroopan maat eivät onnistu houkuttelemaan suurempaa määrää naisia insinööriopintoihin. EU:ssa on ilman muuta tehostettava suuresti toimia yhä useampien naisten houkuttelemiseksi insinööriopintoihin. Lisäksi tutkimus- ja innovaatiosopimuksen puitteissa on luotava älykkäitä ohjelmia korkeasti koulutettujen insinöörien houkuttelemiseksi EU:n jäsenvaltioiden ulkopuolelta. Tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin maailmanlaajuisesta kilpailusta on tulossa enenevässä määrin kilpailua osaajista, ja EU on toistaiseksi pärjännyt huonosti tässä kilpailussa esimerkiksi Yhdysvaltoihin verrattuna.
1.4

Mitä tulee kilpailusääntöjen (SEUT-sopimuksen 101 artikla) ja pandemiakriisin väliseen suhteeseen, ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on antanut nopeasti tiedonannon, jonka tarkoituksena on edistää yritysten välisiä yhteistyöhankkeita välttämättömien tuotteiden ja palvelujen tarjontapulan vähentämiseksi pandemian aikana. Tämä on esimerkki horisontaalisia yhteistyösopimuksia koskevien komission suuntaviivojen nopeasta ja hyödyllisestä mukauttamisesta vuoden 2020 erityisiin sosiaalisiin, taloudellisiin ja terveyteen liittyviin olosuhteisiin.
3.8

ETSK pitää välttämättömänä, että kansalaiset voivat olla varmoja testien luotettavuudesta. On vähennettävä merkittävästi ”virheellisesti positiivisten” mutta myös ”virheellisten negatiivisten” tulosten osuutta. Tällä hetkellä vain 8 prosenttia kaikista markkinoilla olevista in vitro -diagnostiikkalaitteista kuuluu ilmoitettujen laitosten valvonnan piiriin direktiivin 98/79/EY mukaisesti. Tarkasteltavassa asetusehdotuksessa tavoitteeksi on asetettu 80 prosenttia in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista.
2.4

Komissio on tekemänsä vaikutustenarvioinnin yhteydessä pohtinut, miten konedirektiivin kanssa olisi meneteltävä, ja punninnut erilaisia vaihtoehtoja. Direktiivi on peräisin vuodelta 2006, joten se on ollut voimassa jo 15 vuotta, ja se perustuu vuonna 1989 annettuun säädökseen. Tämä on erittäin pitkä aika, kun otetaan huomioon, miten nopeaa teknis-insinööritieteellinen kehitys on. Direktiiviä onkin tältä pohjalta päätetty tarkistaa siten, että tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä minimoimalla valmistajille aiheutuvat rasitteet sekä parantaa turvallisuutta selkeyttämällä tai lisäämällä vaatimuksia. Tässä yhteydessä ollaan valmiita hyväksymään se, että vaatimusten noudattamisesta aiheutuu lisäkustannuksia.
2.4

Viranomaisten, yritysten, työntekijöiden ja suuren yleisön on sopeuduttava (mihin on tarjottava tukea ja tarvittaessa vaihtoehtoisia analogisia ratkaisuja) nykyajan teknologiakeskeiseen maailmaan, ja on tärkeää ymmärtää, mitä eroa on digitalisoinnilla, digitalisaatiolla ja digitaalisella siirtymällä.
3.1

Covid-19-kriisi on tuonut esiin paitsi sen, että EU on digitaalisessa kehityksessä jäljessä, myös sen, että unionilla on valtavasti potentiaalia. Nyt jos koskaan on ymmärrettävä, että EU tarvitsee vahvat digitaaliset sisämarkkinat. Tämä edellyttää EU:n kapasiteetin vahvistamista esimerkiksi pilvipalveluissa, 5G-teknologiassa ja tietojen turvallisessa käytössä. Jotta pysytään mukana maailmanlaajuisten toimijoiden Yhdysvaltojen ja Kiinan vauhdissa, on investoitava vahvaan digitaaliseen Eurooppaan.
3.39

Komissio on kuitenkin jättänyt tiedonannossaan käsittelemättä todella olennaisen kysymyksen, joka koskee mahdollisuutta panna täytäntöön tuomioistuinten päätöksiä muissa jäsenvaltioissa. Digitalisointi kuitenkin tarjoaisi keinot saavuttaa konkreettisesti tämä tavoite, jota lukuisat oikeusalan ammattilaiset ovat peräänkuuluttaneet jo pitkään. On huomattava, että monilla aloilla (kauppa- ja perheoikeus) tällaisista tilanteista on jo säädetty, joten se on ulotettava niille aloille, jotka ovat vielä kattamatta.
3.15

ETSK katsoo, että häiriönsietokyvyn ja järkevän sääntelyn varmistamiseksi olisi harkittava sellaisten sääntöjen käyttöönottoa, jotka mahdollistavat lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevien säännösten lieventämisen asetuksen (ETY) N:o 95/93 nojalla, ei ainoastaan covid-19-kriisiin liittyvissä tapauksissa vaan myös sellaisissa tulevissa tapauksissa, joilla on merkittävä vaikutus ilmailualaan. Nykyinen tilanne ei ole ensimmäinen kerta, kun lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevaa asetuksen (ETY) N:o 95/93 säännöstä on ollut tarpeen muuttaa: — vuonna 2002 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 894/2002 (17)) — vuonna 2003 SARS-epidemian vuoksi (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1554/2003 (18)) — vuonna 2009 maailmanlaajuisen finanssikriisin yhteydessä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 545/2009 (19)). Tällaisilla järjestelyillä olisi pystyttävä reagoimaan tilanteeseen nopeasti ja joustavasti ilman tarvetta lisäsääntelyyn hyödyntämällä joko täysimääräisiä poikkeuksia ja mukautettuja kynnysarvoja tai lähtö- ja saapumisaikojen varhaisten palauttamisten ja kynnysarvojen yhdistelmää, kuten WASB on ehdottanut vuoden 2021 kesäaikataulukaudelle.
4.3

ETSK toteaa, että EU:n talouden aloista on tulossa yhä enemmän riippuvaisia digitaalisaatiosta ja toinen toisistaan. Myös esineiden internetin laitteiden käyttö kuluttajien ja yritysten keskuudessa sekä teollisessa ympäristössä, kuten valmistusteollisuudessa, on lisääntynyt valtavasti, samalla kuin myös finanssiteknologia ja sääntelyteknologia ovat yleistyneet. 5G:n käyttöönotto on nopeutunut, ja nyt covid-19-kriisi on vauhdittanut monien yritysten ja viranomaisten digitalisaatiota ja pakottanut ne siirtymään lähes yön yli etätoimintaan, millä on ollut merkittävä vipuvaikutus pilvipohjaisin palveluihin. Tällainen kehitys edellyttää tehokkaita, nopeita ja osallistavia kyberturvallisuustoimia.
2.5.1

Syrjäytymiselle alttiiden ryhmien, kuten rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvien henkilöiden, demokraattinen osallistuminen ja edustus on edelleen riittämätöntä suurimmassa osassa Eurooppaa. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission aikomukseen tehdä yhteistyötä Euroopan tason poliittisten puolueiden, Euroopan unionin vaaliyhteistyöverkoston ja kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman puitteissa tapahtuvan osallistumisen parantamiseksi. ETSK on valmis osallistumaan työhön ja tuomaan mukanaan oman näkökulmansa ja asiantuntemuksensa. Yksi painopisteistä olisi poistaa erilaiset oikeudelliset ja hallinnolliset haasteet, esteettömyyttä haittaavat tekijät institutionaaliset ongelmat, joita ihmiset, jotka ovat valmiita osallistumaan politiikkaan, kohtaavat kaikilla tasoilla. Toinen painopiste olisi tehdä yhteistyötä puolueiden kanssa ja rohkaista niitä rakentamaan moninaisempaa ja osallistavampaa poliittista kannattajakuntaa sekä suosimaan johtajia ja ehdokkaita, joiden tausta on vähemmistöön kuuluvissa tai haavoittuvassa asemassa olevissa ryhmissä.
3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti uuteen pääomamarkkinaunionia koskevaan toimintasuunnitelmaan, joka on kaivattua jatkoa sille, mitä on jo saavutettu ensimmäisellä, vuoden 2015 suunnitelmalla. Suunnitelman jatkaminen on vielä kiireellisempää, kun otetaan huomioon odottamaton covid-19-kriisi, joka laajuutensa vuoksi muuttaa jossain määrin analyysia, joka perustuu korkean tason Next CMU -asiantuntijaryhmän ja pääomamarkkinaunionia käsittelevän korkean tason foorumin tekemään erinomaiseen työhön, ja joka oikeuttaisi tekemään tiettyjä mukautuksia ja parannuksia. ETSK pitää valitettavana, että vuoden 2015 toimintasuunnitelman täytäntöönpano on edennyt hitaasti, mikä johtuu suurelta osin eräiden jäsenvaltioiden myönteisen tuen jäämisestä puutteelliseksi. Toinen käynnissä oleva merkittävä hanke, pankkiunioni, kärsii niin ikään viivästyksistä. ETSK katsoo, että pääomamarkkinaunionin toteuttamiseksi tarvittavien toimenpiteiden tukeminen edellyttää jäsenvaltioilta vahvaa poliittista tahtoa (EU-ohjausjakson arviointiprosessia voitaisiin ehkä käyttää välineenä edistymisen seuraamiseksi), vaikka sen ei ole tarkoitus olla sinällään tavoite. Turvallinen ja asianmukaisesti toimiva pääomamarkkinaunioni on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan tukea talouden elpymistä ja rakenneuudistusta covid-19-pandemian jälkeen ja edistää asiaankuuluvia pääoma-, infrastruktuuri- ja sosiaalisia investointeja kaikkialla EU:ssa sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja digitalisaatiota. Tässä yhteydessä ETSK pitää tärkeänä myös julkista rahoitusta, jolla on niin ikään keskeinen rooli yksityisten sijoitusten houkuttelemisessa ja epävarmuuden vähentämisessä. Myös ulkomaisilla sijoituksilla voisi olla merkittävä rooli, sillä ne täydentäisivät eurooppalaisia säästöjä.
3.1.

Aluksi on paikallaan esittää komissiolle suorasanaiset kiitokset: säntillisyys, jolla energiaunionin hallintoa hoidetaan ja joka näkyy näistä laajoista asiakirjoista (ja niiden liitteistä), osoittaa sen suhtautuvan asiaan erittäin vakavasti. Säntillinen ote on myös ehdottomasti tarpeen, sillä tähän mennessä asetetut ilmastotavoitteet, joita on tarkoitus tiukentaa, saavutetaan vain hädin tuskin, jos lainkaan. Tavoite tehdä Euroopan unionista ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä on äärimmäisen tärkeä, ja sen saavuttaminen edellyttää hyvin erilaisten poliittisten lähestymistapojen historiallisesti kenties ainutlaatuista strategista suunnittelua ja koordinointia, jonka on mentävä paljon pidemmälle kuin toistaiseksi on päätetty.
1.10

ETSK toivoo, että komissio ja jäsenvaltiot harkitsisivat arvon maksimoimiseksi ja tuhlauksen välttämiseksi mahdollisuutta rekisteröidä ja validoida kalan osia myös silloin, kun kasvatuskassiinsiirtoa ei ole validoitu. Kalanviljelylaitokseen saapumisen jälkeen kuolleita tonnikaloja ei tällä hetkellä saa myydä, jos kasvatuskassiinsiirtoa ei ole validoitu. Kasvatuskassiinsiirto on riippuvaista stereokameroiden avulla tehtävästä arvioinnista, joka kestää noin kaksi kuukautta, joten kyseiset yksilöt on joko pakastettava tai hävitettävä. Tämä on ristiriidassa komission ruokahävikki- ja ruokajätealoitteiden kanssa.
1.10

ETSK kiinnittää huomiota lukuisien, erityisesti maataloudessa työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten työ- ja elinoloihin. Jäsenvaltioiden ja niiden asiaan erikoistuneiden elinten on puututtava hyväksikäyttö- ja riistotapauksiin, ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja ammattijärjestöjä on kannustettava olemaan yhteydessä kolmansien maiden kansalaisiin riippumatta siitä, minkä tason työtä he tekevät ja millaista palkkaa he saavat.
4.3.1

Vaikka vakaus- ja kasvusopimukseen on sisällytetty investointeja ja rakenneuudistuksia koskevia lausekkeita, vakauttamisvaiheessa ei ole ollut mahdollista estää julkisten investointien vähenemistä. Vaikka on järkevää tehdä finanssipoliittisten sääntöjen täytäntöönpanosta joustavampaa, se on osoittautunut riittämättömäksi. ETSK suosittaakin, että julkisiin investointeihin sovelletaan ”kultaista sääntöä” tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että tulevaisuuden nettoinvestoinnit poistetaan asiaankuuluvien alijäämäindikaattoreiden laskennasta. On käsittämätöntä, miksi – toisin kuin yksityisten investointien tapauksessa – ei oteta huomioon julkisten investointien arvonvähennystä selkeästi määriteltynä ajanjaksona, joka perustuu taloudellisen hyödykkeen käyttöikään.
2.3

Yhteisötalous on Euroopassa monimuotoista, eikä yhteiskunnalliselle yritykselle ole olemassa oikeudellisesti sitovaa, EU:n laajuisesti sovellettavaa määritelmää. ETSK:n mukaan yhteiskunnallisilla yrityksillä on mm. seuraavia ominaispiirteitä: — Niillä on voiton tavoittelun sijasta ensisijaisesti sosiaalisia tavoitteita, ja niiden tavoitteena on tuottaa suurta yleisöä tai jäseniään hyödyttäviä etuja. — Ne ovat etupäässä voittoa tavoittelemattomia yrityksiä, ja syntyvä ylijäämä sijoitetaan pääasiassa uudelleen eikä sitä jaeta yksityisille osakkeenomistajille tai omistajille. — Niillä on useita eri oikeudellisia muotoja ja liiketoimintamalleja: ne voivat olla esimerkiksi osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, vapaaehtoisorganisaatioita, säätiöitä taikka voittoa tavoittelevia tai tavoittelemattomia yrityksiä. Eri oikeudellisia muotoja yhdistellään usein ja toisinaan muotoa muutetaan tarpeen mukaan. — Ne ovat taloudellisia toimijoita, jotka tuottavat (usein yleishyödyllisiä) tavaroita ja palveluita ja joiden toiminnalle on usein ominaista vahva sosiaalinen innovointi. — Ne toimivat itsenäisinä yksikköinä, ja niiden toiminnassa korostuvat osallistuminen ja yhteinen päätöksenteko (henkilöstö, käyttäjät, jäsenet), hallinto ja demokratia (joko edustuksellinen tai avoin). — Ne ovat usein lähtöisin kansalaisyhteiskunnan organisaatioista tai yhteydessä niihin (3).