Virallinen lehti nro C 065 , 04/03/1996 s. 0090



A4-0327/95 Päätöslauselma XXIV komission kilpailuoikeuden vuosikertomuksesta 1994 Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon XXIV komission kilpailuoikeuden vuosikertomuksen 1994 (KOM(95)0142 - C4-0165/95), - ottaa huomioon komission vastauksen 16. maaliskuuta 1995 annettuun XXIII vuosikertomusta koskevaan parlamentin päätöslauselmaan ((EYVL C 89, 10.4.1995, s. 146)), - ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan ja taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnot (A4-0327/95), A. ottaa huomioon Uruguayn kierroksen tulosten toteuttamiseen liittyvän kauppa- ja palveluvirtojen laajenevan vapautumisen, jonka johdosta kansainvälisesti toimivat yritykset saavat maailmanlaajuisesti yhä enemmän toimintavapautta, B. katsoo, että pyrkimys vapaaseen ja rehelliseen kilpailuun sitä varten laadittujen sääntöjen avulla on yksi yhteismarkkinoiden kehittämisen ja Euroopan yhdentymisen kulmakiviä, C. katsoo, että kilpailupolitiikan tavoitteena on oltava tuotannon ja jakelun tehokkuuden ja kilpailukyvyn edistäminen ja siten työllisyyden parantaminen, samalla turvaten kaikkien tuotanto- ja jakeluprosessiin osallistuvien (työnantajien, työntekijöiden, kuluttajien ja ympäristön) edut; 1. Pitää tervetulleena XXIV komission kilpailuoikeuden vuosikertomusta ja havaitsemaansa yhteisön kilpailusääntöjen tervettä toteuttamista samoin kuin erillistä esitettä, jossa on helppotajuinen yhteenveto vuoden päätöksistä ja tapahtuneesta kehityksestä; 2. Pitää tervetulleena 85 ja 86 artiklan tarkoittamien vireillä olevien tapausten määrän huomattavaa vähentymistä vuoteen 1993 verrattuna samoin kuin komission aktiivista toimintaa tiettyjen suurten kartellien vastustamiseksi talouselämän avainaloilla; 3. Ottaa huomioon, että komission tehtävä on tullut vaikeammaksi, koska strategisten sopimusten lukumäärä on kasvanut räjähdysmäisesti ja niistä koituvien etujen punnitseminen suhteessa vapaan kilpailun säilyttämisen tarpeeseen on vaikeaa; 4. Ottaa huomioon myös keskittymistä koskevien ilmoitusten lukumäärän huomattavan kasvun, mukaan lukien sellaisten tapausten määrä, jotka on tutkittava perusteellisemmin; Kilpailuviranomainen 5. Ilmaisee huolensa julkaisemattomien päätösten kasautumisesta pääosastolle IV ilmeisesti osittain käännösten viivästymisen vuoksi; pyytää lisävarojen myöntämistä kyseiselle pääosastolle ja huomion kiinnittämistä organisaation rakenteen parantamiseen ja tietotekniikan käyttöönottamiseen; antaa kuitenkin tunnustusta sille nopeudelle ja tehokkuudelle, jolla erityisesti sulautumia käsittelevä yksikkö (Merger Task Force) antaa päätöksensä; 6. Pahoittelee suuresti toimivaltuuksien jakoa komission pääosastojen kesken, mikä merkitsee, että tietyt valtiontukitapaukset tutkii jokin muu pääosasto kuin pääosasto IV, ja ehdottaa että pääosasto IV vastaisuudessa tutkii kaikki valtiontukitapaukset, niin että siitä todella voi tulla Euroopan unionin kilpailuviranomainen; Avoimuus ja toissijaisuus 7. Pitää avoimuutta ja julkisuutta olennaisen tärkeinä kilpailupolitiikan yleiselle hyväksymiselle; pitää siksi tervetulleena komission aloitetta, että kilpailusta vastaava pääosasto ryhtyy säännöllisesti julkaisemaan uutislehteä ajankohtaisista kilpailuun liittyvistä kysymyksistä, mutta pyytää toisaalta kilpailusta vastaavaa pääosastoa parantamaan tiedotustaan erityisesti valtiontukitapauksista; 8. Katsoo, että pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä puuttuu informaatiota ja että niiden on vaikea saada informaatiota niille tärkeistä päätöksistä, ja ehdottaa, että pääosastolle IV perustettaisiin eräänlainen kuuma linja, johon pk-yritykset voisivat soittaa ja saada tällaista tärkeää tietoa; 9. Hyväksyy pyrkimykset kilpailusääntöjen soveltamisen hajauttamisen edistämiseksi sillä edellytyksellä, että toissijaisuuden ja tasavertaisten kilpailuedellytysten tarpeen («level playing field») välinen välttämätön tasapaino taataan; varoittaa kuitenkin painokkaasti kaikista pyrkimyksistä kilpailupolitiikan uudelleen kansallistamiseksi; 10. Vaatii Euroopan unionissa harjoitettavan kilpailupolitiikan demokraattisen valvonnan tehostamista ja pyytää siksi kilpailusta vastaavaa Euroopan komission jäsentä henkilökohtaisesti tulemaan kertomaan talous- ja raha- asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevälle valiokunnalle kilpailupolitiikan alalla tehdyistä viimeisimmistä päätöksistä ja tapahtuneesta kehityksestä. Näitä tiedotustilaisuuksia olisi pidettävä säännöllisesti ja niiden aikataulusta olisi sovittava yhdessä kyseisen valiokunnan kanssa; 11. Aikoo tarkastella kilpailupolitiikan kehitystä kerran vuodessa, erityisesti komission esittämästä, kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta käytävän keskustelun yhteydessä, ja ilmaista poliittisen arvionsa siitä täysistunnossa; 12. Kehottaa komissiota antamaan teollisuuspolitiikkaa koskevan vuosikertomuksen, jota on määrä tarkastella kilpailuoikeutta ja yhtenäismarkkinoita koskevien vuosikertomuksien yhteydessä; 13. Pyytää vuosikertomuksen yhteydessä perusteellisemmin arvioimaan, miten kilpailupolitiikka vaikuttaa muihin politiikan aloihin, erityisesti sosiaali-, alue- ja ympäristöpolitiikkaan; Kilpailupolitiikkaa kohtaavat haasteet 14. Katsoo, että Euroopan rahaliitto EMU luo täysin uudenlaiset kilpailuolosuhteet, joissa devalvaatiota ei enää voida käyttää talouspolitiikan välineenä; pyytää komissiota varmistamaan, että valtion tukea ei pidetä devalvaation vaihtoehtona ja keinona suosia tiettyjä teollisuuden aloja sekä korostaa, että budjettia koskevat rajoitukset päinvastoin vähentävät jäsenvaltioiden mahdollisuuksia myöntää valtion tukea; 15. Muistuttaa, että valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä painotetaan kilpailupolitiikan tärkeää merkitystä teollisuuden rakennemuutoksille, ja vaatii, että kilpailutapaukset, joilla olisi työllistävä vaikutus, tutkittaisiin tämä huomioon ottaen; 16. Uskoo, että komissio voisi suhtautua suopeammin yritysten välisiin sopimuksiin sellaisten markkinoiden sisällä kuten televiestintä ja tietotekniikka, jotka ovat vapautumassa ja kansainvälistymässä, sekä sopimuksiin, jotka voivat olennaisesti parantaa yritysten tutkimus- ja kehityssaavutuksia; 17. Pyytää soveltamista koskevan neuvoston asetuksen ETY 17/62 ((EYVL 13, 21.2.1962, s. 204)) 85 ja 86 artiklan perusteellista tarkistamista ja ehdottaa tässä yhteydessä, että komissio ottaa myönteisemmän kannan alakohtaisiin vertikaalisopimuksiin, jotka ovat yleensä avoimempia kuin horisontaalisopimukset ja jotka varmasti yleistyvät sisämarkkinoiden kokonaan toteutuessa; 18. Pyytää jälleen edistymistä liikevaihdon vähimmäismäärien alentamisessa, joiden yli menevältä osalta keskittämistä voidaan pitää yhteisön laajuisena, ja viittaa siihen, että pitkälle kehittyneet sisämarkkinat vaativat alempia raja-arvoja; 19. Pitää myönteisenä sitä, että komission pääosastoon IV on perustettu erityinen kartelliyksikkö, jonka yksinomaisena tehtävänä on kartellien paljastaminen ja sellaisten päätösten valmistelu, jotka johtavat kartellien kieltämiseen ja niistä sakottamiseen; 20. Pitää tervetulleina jo toteutettuja toimia kilpailun tuomiseksi aloille, joita kansalliset hallitukset ovat tähän mennessä suojelleet. Pyytää tämän prosessin jatkamista mutta muistuttaa tarpeesta luoda sääntelylliset edellytykset, joilla turvataan julkiset edut, ja noudattaa televiestinnän ja energian aloilla yleismaailmallisuuden, jatkuvuuden ja avoimuuden periaatteet, jotka ovat olennaisia käsitykselle julkisista palveluista; 21. Kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksia julkisten palvelujen määrittelystä ja rahoituksesta ja kehottaa sisällyttämään julkisia palveluja koskevan määrittelyn myös perustamissopimukseen vuoden 1996 hallitusten välisessä konferenssissa; 22. Vastustaa EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 3 kohdan käyttöä silloin, kun komissio on antanut direktiivin ilman Euroopan parlamentin demokraattista valvontaa; 23. Vaatii, että julkisten palvelujen rakenteen muuttuminen otetaan kilpailupolitiikassa asianmukaisesti huomioon niiden periaatteiden mukaisesti, joilla julkisten palvelujen käsite määritellään; 24. Muistuttaa, että kilpailupolitiikassa on otettava huomioon tehokkaan politiikan toteuttaminen julkisten palvelujen rahoittamiseksi ja määrittelemiseksi tarkasti sellaisilla aloilla, jotka takaavat tietyt palvelut kaikille Euroopan kansalaisille heidän asuinpaikastaan tai sosiaalisesta asemastaan riippumatta, ja vaatii, että tällä alalla ei olisi mahdollista vedota EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 3 kohtaan; 25. Kehottaa komissiota ottamaan kilpailuoikeuden täytäntöönpanon yhteydessä huomioon muut politiikat, kuten sisämarkkinoiden kehittämisen ja taloudellisen kasvun, työllisyyden ja Euroopan unionin kansainvälisen kilpailukyvyn; 26. Pahoittelee, ettei yrityskeskittymien valvontaa koskevan asetuksen (ETY) N:o 4064/89 ((EYVL L 365, 30.12.1989, s. 1)) tarkistusta ole tähän mennessä suoritettu, ja vaatii, että tällainen tarkistus on suoritettava välittömästi; 27. Kehottaa komissiota soveltamaan tinkimättä valtion tuen myöntämistä koskevia sääntöjä, ottamalla niiden toimeenpanon yhteydessä huomioon taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja aluepolitiikan alalla tapahtuvan yhteisön intressien suojaamisen; 28. Kehottaa komissiota vapauttamaan tietoliikenne- ja postipalvelualan kilpailulle täydellisesti ja samalla huolehtimaan siitä, että palveluiden käyttäjät saavat edelleenkin tehokasta palvelua kaikkialla yhteisön alueella; 29. Ottaa huomioon, että samalla kun julkisiin palveluihin sovellettavia kilpailusääntöjä on jatkuvasti tarkistettava, on se palvelujen taso, jota unionin kansalaisilla on oikeus odottaa, säilytettävä; 30. Kehottaa komissiota työskentelemään tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten kanssa samoin kuin muiden elinten, kuten USA:n viranomaisten ja Maailman kauppajärjestön kanssa maailmanlaajuisten edellytysten kehittämiseksi kestävälle kehitykselle ja tasapuoliselle kilpailulle, samalla kun se täyttää velvollisuutensa huolehtia yhteisön omien kilpailupoliittisten intressien valvonnasta kansainvälisellä tasolla; Kilpailupolitiikan, kilpailukyvyn ja työllisyyden välinen yhteys 31. Huomauttaa, että yhtenäismarkkinoiden periaate - jäsenvaltioiden välisten kaupan esteiden poistaminen yhdistyneenä vahvaan kilpailupolitiikkaan - on johtanut merkittäviin saavutuksiin, mutta se ei kuitenkaan ole ratkaissut Euroopan perusongelmia, kilpailukyvyn puutetta ja rakennetyöttömyyttä; 32. Pitää sen vuoksi välttämättömänä yksityiskohtaisen tutkimuksen tekemistä kilpailupolitiikan, kilpailukyvyn ja työllisyyden välisten yhteyksien selvittämiseksi; 33. Pyytää komissiota - käyttäen kaikkia perustamissopimuksen mukaisesti käytettävänä olevia keinoja - toteuttamaan aktiivista teollisuuspolitiikkaa, jolla on tarkoitus varmistaa eri toimintalinjojen tasapainoinen yhdistäminen EU:n tasolla; 34. Pitää myönteisenä sitä, että vuosikertomuksessa myönnetään, että lisääntyvän globalisoitumisen vuoksi kolmannet maat olisi otettava huomioon määriteltäessä kyseeseen tulevia markkinoita tai todellisia tai mahdollisia kilpailijoita; 35. Pitää ilahduttavana myös sitä, että komissio suhtautuu myönteisesti sellaisiin yhteistyömuotoihin, jotka lisäävät mukana olevien yritysten tehokkuutta ja siten myös niiden kilpailukykyä; 36. Pitää myönteisinä pyrkimyksiä edistää teknologian siirtoa yksinkertaistamalla patentteihin ja tietotaitoon liittyvien lisenssisopimusten oikeudellista perustaa; 37. Pyytää selvittämään tarkemmin osana kilpailupoliittista kehystä pienten ja keskisuurten yritysten välisen yhteistyön laajuutta; Valtion tuki 38. On erityisen huolestunut Euroopan lentoyhtiöille myönnetyn tuen määrästä ja pyytää «one time, last time» -periaatteen tiukkaa noudattamista; 39. On kuitenkin vakaasti sitä mieltä, että rakennemuutoksista kärsivien elinkeinojen muuttamiseen myönnetyn valtion tuen ja asianomaiselle henkilöstölle myönnetyn siirtymätuen on oltava edelleen mahdollinen; 40. Hyväksyy, että valtion tukea ei pitäisi myöntää ainoastaan kansallisten etujen puolustamiseksi vaan myös yhteisön etujen edistämiseksi, ja uskoo, että tehokkaan toiminnan keskipiste on jossain määrin siirtynyt Euroopan tasolle; 41. Katsoo, että yrityksillä on perustavanlaatuinen oikeus puolustautua valtion mielivaltaisia toimia vastaan, jotka voivat mitätöidä omistusoikeuksia kilpailunvääristymien kautta. Kolmansien osapuolien oikeuksia olisi lisättävä uuden kulttuurin luomiseksi, joka perustuu - oikeuteen saada tietoa - oikeuteen tulla kuulluksi - oikeuteen esittää huomautuksia ennen päätöksentekoa - oikeuteen käyttää muutoksenhakukeinoja; 42. Pitää myönteisenä, että komissio on myöntänyt, että tutkimukselle ja kehitykselle sekä pienille ja keskisuurille yrityksille annettavaa tukea ei voida vähentää, ja pitää välttämättömänä selvityksen laatimista työllisyystuesta erityisesti sen vuoksi, että kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa (KOM(93)0700 - C3- 0509/93) korostettiin aktiivisen työvoimapolitiikan merkitystä; 43. Painottaa sitä, että yritysten ostoilla ja fuusioilla voi olla vakavia vaikutuksia kyseisissä yhtiöissä työskenteleviin henkilöihin, ja pyytää muotoilemaan kilpailupolitiikan uudelleen siten, että siinä otetaan huomioon sosiaaliset näkökohdat; 44. Huomauttaa, että 22. syyskuuta 1994 annettu direktiivi 94/45/EY eurooppalaisista yritysneuvostoista ja työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyistä Euroopan yrityksissä ja yritysryhmissä ((EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64)) osoittaa komission päättäväisyyden suojella työntekijöiden oikeutta riippumattomaan edustukseen kansalliset rajat ylittävien EU:n yhtiöiden sisällä; 45. Pyytää komissiota ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin sen varmistamiseksi, että tätä perustavaa demokraattista periaatetta kunnioitetaan myös niissä tapauksissa, joissa fuusioita tai liittoutumia esiintyy EU:n sisäisten ja EU:n ulkopuolisten yhtiöiden välillä; Kansainvälisiä näkökohtia 46. Pitää tervetulleena komission pyrkimyksiä ottaa käyttöön säännöt kilpailumenettelyistä kansainvälisellä tasolla ja pitää Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välistä uutta yhteistyösopimusta, samoin kuin telakkatukia koskevaa OECD:n sopimusta, tärkeinä askelina kohti tiiviimpää kansainvälistä yhteistyötä; 47. Huomauttaa, että tavaroiden ja palvelujen kaupan vapautuminen koituu suuren yleisön ja erityisesti kuluttajien eduksi ainoastaan silloin, kun samalla luodaan kansainvälisellä tasolla yhtenäiset ja sitovat yritystoimintaa koskevat määräykset; 48. Ehdottaa sen vuoksi, että WTO:n puitteissa käynnistetään pikaisesti neuvottelut, joiden tavoitteena on kilpailupoliittisten sekä sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun vähimmäisnormien sisällyttäminen monenväliseen maailmankauppajärjestelmään; 49. Pyytää komissiota esittämään neuvostolle vastaavien neuvotteluvaltuuksien luonnoksen; 50. Pitää kansainvälisen kilpailujärjestelmän tärkeimpänä elementtinä yritysten välisten kilpailua vääristävien sopimusten (kartellit) kieltämistä, kansainvälisten fuusioiden valvontaa sekä valtion tukea koskevaa säännöstöä, ottaen erityisesti huomioon WTO:n suunnittelemat siirtymäajat ja poikkeusjärjestelyt kehitysmaita varten; 51. Kiinnittää erityisesti huomiota EU:n ja kolmansien maiden kilpailuviranomaisten välisen luottamuksellisen tietojen vaihdon tärkeyteen. Tämä tietojen vaihto on kilpailupoliittisten määräysten tehokkaan käytön välttämätön edellytys; 52. Tunnustaa, että EU:n ja monien kolmansien maiden välillä voimassa olevat kahdenväliset kilpailupolitiikkaa koskevat yhteistyösopimukset osaltaan parantavat kansainvälistä kilpailua, mutta on kuitenkin vakuuttunut siitä, että tämä kahdenvälisten sopimusten verkosto ei voi korvata monenvälistä kilpailujärjestelmää; 53. On vakuuttunut siitä, että monenvälinen sopimus vaikuttaa osaltaan siihen, että polkumyynnin vastaisten toimien kaltaisiin kauppapoliittisiin suojatoimiin turvautuminen vähenee; 54. Painottaa sitä, että tavoiteltu kansainvälisten suorien investointien vapauttaminen voimistaa kilpailupolitiikan yhtenäisen säätelyn tarvetta, ja muistuttaa tässä yhteydessä WTO-jäsenvaltioiden sitoumuksesta, jonka mukaan niiden on kauppaan liittyviä investointeja koskevan sopimuksen tarkistamisen yhteydessä harkittava sen täydentämistä kilpailupoliittisilla määräyksillä; 55. Huomauttaa, että kauppasuhteiden vapautuminen Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa vaatii Euroopan unionin ja kyseisten maiden välisten kilpailusääntöjen tarkkaa koordinointia, niin etteivät Euroopan unionin yritykset joudu epäedulliseen kilpailuasemaan maiden kanssa, joilla on lievemmät kilpailusäännöt; 56. Korostaa, että unionin rajattomien sisämarkkinoiden toteuttaminen ei salli käytännöllisesti katsoen minkäänlaisten pitkien siirtymäkausien ja poikkeusmenettelyjen myöntämistä Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotta ne voisivat pikaisesti liittyä unioniin, ja vaatii, että näiden maiden on ensin täytettävä kaikki sisämarkkinalainsäädännön määräykset, mukaan lukien kilpailulainsäädännön määräykset, jotta voitaisiin välttää unionin oman perustan heikkeneminen; 57. On samaa mieltä siitä, että tarvitaan uutta kansainvälistä kilpailusäännöstöä ja että tällaisen säännöstön tarkoituksena olisi oltava sekä julkisen että yksityisen sektorin kaupan esteiden poistaminen; korostaa, että tällaisia kansainvälisiä kilpailusäännöstöjä laadittaessa olisi otettava huomioon sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tekijät; 58. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle, jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden asianomaisille viranomaisille sekä jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden hallituksille ja parlamenteille.