KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös – varainhoitovuosi 2020

(2021/C 438/01)

SISÄLTÖ

VARMENNUSLAUSUMA 2

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 3

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 7

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 9

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 46

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2020 47

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2020 54

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 61

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 66

VUOTUINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 93

VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2020 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen X osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta.

Rosa ALDEA BUSQUETS Tilinpitäjä 22 päivänä kesäkuuta 2021

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni, jäljempänä ”EU”, tekee yhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän yhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— EU:n talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ”EKR”, on tärkein väline, jolla tuetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden, jäljempänä ”AKT-valtiot”, sekä merentakaisten maiden ja alueiden, jäljempänä myös ”MMA”, kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä.

EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio, jäljempänä ”komissio”, ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki, jäljempänä ”EIP”.

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2014–2020 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, ja kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään kyseisen rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen tilanteesta.

Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013 (1). Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015.

Neuvosto hyväksyi vuonna 2018 yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen (2). Sillä kumottiin aiempi asetus, ja sitä sovelletaan aiemmista EKR:ista rahoitettuihin toimenpiteisiin tämän rajoittamatta voimassa olevia oikeudellisia sitoumuksia. Asetusta ei sovelleta aiempien EKR:jen investointikehykseen. AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP.

AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän kertomuksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta.

EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään periaatteessa aina vuodeksi kerrallaan. Toisin kuin EU:n talousarvio EKR toteutetaan monivuotisuuteen perustuvana rahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Tässä talousarvion toteuttamista koskeviin selvityksiin sovellettavassa monivuotisessa lähestymistavassa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. EKR:N TOIMINTA 31. JOULUKUUTA 2020 JÄLKEEN

Yhdennentoista EKR:n viimeinen vaihe saavutettiin, kun raukeamislauseke tuli voimaan 31. joulukuuta 2020. Tässä lausekkeessa vahvistetaan aikaraja 11. EKR:n sitoumuksille. Vuodesta 2021 lähtien 11. EKR:n puitteissa ei voida enää tehdä rahoitussopimuksia. Voimassa olevia rahoitussopimuksia koskevia erillissopimuksia tehdään kuitenkin edelleen 31. joulukuuta 2023 asti.

Kehittämisohjelmien jatkuvuuden varmistamiseksi EKR:n ohjelmat sisällytetään vuodesta 2021 alkaen EU:n monivuotiseen rahoituskehykseen. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka EKR:n ohjelmat on tähän asti rahoitettu EU:n jäsenvaltioiden vapaaehtoisista rahoitusosuuksista, kehittämisohjelmat rahoitetaan vuodesta 2021 lähtien EU:n talousarviosta. Tämä tarkoittaa myös sitä, että kehittämisohjelmien rahoitus edellyttää Euroopan parlamentin lupaa ja transaktioiden on muiden EU:n rahoitusohjelmien transaktioiden tapaan oltava EU:n varainhoitoasetusten mukaisia.

4. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ERO EUROOPAN UNIONISTA

Yhdistynyt kuningaskunta lakkasi olemasta Euroopan unionin jäsenvaltio 1. helmikuuta 2020. Kun Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskeva sopimus, jäljempänä ”erosopimus”, oli tehty sopimuspuolten välillä, Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui maksamaan kaikki nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ja aiempien rahoitusnäkymien mukaiset velvoitteensa ikään kuin se olisi edelleen jäsenvaltio. Yhdistyneen kuningaskunnan EKR:n toimintaan osallistumisen jatkumista käsitellään erosopimuksen viidennen osan 5 luvussa.

Erosopimuksen 152 artiklan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:n osapuolena 11. EKR:n ja kaikkien sellaisten aiempien EKR:jen osalta, joiden toiminta ei ole päättynyt, niiden päättymiseen saakka. Yhdistynyt kuningaskunta sitoutuu tältä osin noudattamaan samoja velvoitteita kuin jäsenvaltiot. Yhdistyneen kuningaskunnan edunsaajat voivat edelleen osallistua 11. EKR:n ja aiempien EKR:jen hankkeisiin samoin edellytyksin kuin ennenkin. Yhdistynyt kuningaskunta voi osallistua EKR-komiteaan ja investointikehyskomiteaan tarkkailijana ilman äänioikeutta (erosopimuksen 152 artiklan 2 kohta). Yhdistyneen kuningaskunnalle korvataan sen osuus EKR:n investointikehyksestä, kun investointi erääntyy. Ellei toisin sovita, Yhdistyneen kuningaskunnan pääomaosuutta ei sidota uudelleen 11. EKR:n sitoumuskauden päättymisen jälkeen eikä sitä siirretä myöhemmille kausille (erosopimuksen 152 artiklan 4 kohta).

Jos 10. EKR:n tai aiempien EKR:jen hankkeisiin liittyviä määriä ei ole sidottu tai jos kyseiset määrät on vapautettu erosopimuksen voimaantulopäivään mennessä, Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta kyseisistä määristä ei käytetä uudelleen. Samaa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuuteen sellaisista 11. EKR:n varoista, joita ei ole sidottu tai jotka on vapautettu 31. joulukuuta 2020 jälkeen (153 artikla).

Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen vastuussa kaikkien EKR:jen takauksista. Samalla se säilyttää oikeuden osuuteensa kaikista määristä, jotka peritään takaisin jäsenvaltioiden myöntämien takausten ehtojen nojalla, sekä jäsenvaltiona perustamansa talletustilin saldoon osuudella, joka on suhteellisesti samansuuruinen kuin osuus, jolla se on osallistunut kuhunkin takaussopimukseen (154 artikla).

Tämän alustavan tilinpäätöksen toimittamispäivänä ei tehdyn ja jo voimassa olevan erosopimuksen perusteella ollut EKR:n tilinpäätöslaskelmissa raportoitavaa taloudellista vaikutusta.

5. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

5.1 TILINPÄÄTÖS

EKR:n tilinpäätös laaditaan EKR:n varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoriteperusteisena. Laadintasäännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla. Näitä EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä sovelletaan myös EKR:oon siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

EKR:n vuotuisen tilinpäätöksen laatimisesta vastaa komission tilinpitäjä, joka on myös EKR:n tilinpitäjä. Tilinpitäjä varmistaa, että EKR:n tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Komission hallinnoimat varat

i) EKR:n tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot ii) EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat iii) EKR:n ja EU:n erityisrahastojen konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat iv) EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva kertomus

Osa II: Vuotuinen täytäntöönpanokertomus – EIP:n hallinnoimat varat

i) Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Osio ”EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat” sisältää EKR:n alaisuuteen perustettujen kahden erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat. Kyseiset rahastot ovat Bêkou-erityisrahasto (ks. ”Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat”) ja EU:n Afrikka-hätärahasto (ks. ”EU:n Afrikka-hätärahaston tilinpäätöslaskelmat”). Erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmien laatimisesta on vastuussa komission tilinpitäjä, ja ne tarkastaa ulkopuolinen yksityinen tarkastaja. Tähän tilinpäätökseen sisältyvät erityisrahastoja koskevat luvut ovat alustavia.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen tilinpäätöspäivää seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

6. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

6.1 TILINTARKASTUS

EKR:n tilinpäätöksen tarkastaa ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”, joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.2 VASTUUVAPAUS

Vastuuvapauden myöntäminen on viimeinen vaihe tarkastuksissa, jotka koskevat EKR:n varojen käyttöä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden aikana. Sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella Euroopan parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman) sekä komission vastauksiin vastuuvapauden myöntävän viranomaisen sille esittämiin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

VARAINHOITOVUODEN 2020 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA

Nettosumma, vain 10. ja 11. EKR.

Talousarvion toteuttaminen

Vuonna 2020 rahoituksen toteutumiseen (10. ja 11. EKR) päätösten (kokonaissitoumukset: 2 687 miljoonaa euroa), sopimusten (yksittäiset sitoumukset: 3 670 miljoonaa euroa) ja maksujen (4 599 miljoonaa euroa) osalta vaikuttivat EU:n ennakoimattomassa covid-19-kriisissä toteuttamat toimet, joista tuli yksi komission painopisteistä. Vuosi 2020 oli tämän vuoksi maksujen suhteen ennätyksellinen vuosi, koska covid-19-kriisin torjuntaa edistäviin hankkeisiin osoitettiin entistä enemmän varoja. Tämä johti myös varojen käytön nopeutumiseen: käyttöaika lyheni kolmeen vuoteen vuonna 2020. Yhdennentoista EKR:n raukeamislauseke tuli sovellettavaksi 31. joulukuuta 2020. Tämä tarkoittaa sitä, että vuodesta 2021 lähtien ei enää tehdä 11. EKR:n hankkeita koskevia kokonaissitoumuksia (lisätietoja on kohdassa ”Rahoituksen toteutumista koskeva kertomus”).

Toimien vaikutukset tilinpäätöksessä

Tilinpäätöslaskelmissa edellä mainittujen toimien vaikutukset ovat näkyvimmät seuraavissa erissä:

— Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.2): 29 miljoonan euron lisäys, josta suurin osa johtuu vuonna 2020 tehdyistä uusista sopimuksista ja vuonna 2020 maksetuista ennakkomaksuista.

— Tukivälineiden menot (ks. liitetieto 3.3): merkittävä lisäys (852 miljoonaa euroa), joka johtuu covid-19-pandemian kielteisten vaikutusten torjuntaan vuoden aikana kohdistettujen toimien lisääntymisestä, erityisesti kun hankkeita suunnattiin uudelleen kriisiin vastaamiseksi, mutta myös EKR:n tavanomaisesta elinkaaresta, jossa 11. EKR:n toimet ovat huipussaan.

— Käteisvarat ja muut rahavarat (ks. liitetieto 2.5): 451 miljoonan euron vähennys, joka johtuu maksujen huomattavasta lisääntymisestä vuoden aikana; maksujen kasvun taustalla olivat lisääntyneet menot ja uusien sopimusten perusteella suoritetut ennakkomaksut.

— Menojäämät (ks. liitetieto 2.8): 208 miljoonan euron lisäys, joka johtuu sellaisten vuoden lopussa avoimena olleiden sopimusten määrän lisääntymisestä, joista ei vuoden lopussa ollut vielä hyväksytty maksupyyntöjä.

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT

SISÄLTÖ

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 9

EKR:N TASE 10

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 11

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA 12

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 13

EKR:N TASE RAHASTOITTAIN 14

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN 16

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN 17

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 20

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 46

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2020 47

TASE 52

TUOTTO- JA KULULASKELMA 53

RAHAVIRTALASKELMA 53

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2020 54

TASE 59

TUOTTO- JA KULULASKELMA 60

RAHAVIRTALASKELMA 60

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 61

KONSOLIDOITU TASE 62

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA 63

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA 64

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 65

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 66

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (4)

EKR:N TASE

(miljoonaa euroa) Liitetieto 31.12.2020 31.12.2019 PITKÄAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.1 33 36 Ennakkomaksut 2.2 873 910 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.3 394 266 1 300 1 213 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 1 355 1 288 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.4 140 123 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 728 1 179 2 223 2 590 VARAT YHTEENSÄ 3 523 3 803 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat 2.6 (2) (19) (2) (19) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (615) (516) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) VELAT YHTEENSÄ (2 145 ) (1 854 ) NETTOVARAT 1 379 1 948 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Käyvän arvon rahasto 2.9 (5) (2) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 58 986 54 809 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (55 111 ) (51 155 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (4 744 ) (3 956 ) NETTOVARAT 1 379 1 948





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2020 2019 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä 92 28 92 28 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot 6 7 Muut tuotot 37 39 43 46 Tuotot yhteensä 135 74 KULUT Tukivälineet 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 (53) (14) Rahoituskulut 3.5 (21) (1) Muut kulut 3.6 (197) (260) Kulut yhteensä (4 878 ) (4 030 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (4 744 ) (3 956 )





EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2020 2019 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (4 744 ) (3 956 ) Toiminnan rahavirta Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (netto) 4 177 4 385 Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen (127) (65) Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (29) 136 Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (17) 15 Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (17) 2 Velkojen lisäys/(väheneminen) 99 275 Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) 209 37 Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa (3) (2) Investointien rahavirta Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen 2 (36) NETTORAHAVIRTA (452) 792 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) (451) 792 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.5 1 179 387 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.5 728 1 179





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

(miljoonaa euroa) Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Käyvän arvon rahasto (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Käyvän arvon muutokset (2) (2) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 956 ) — (3 956 ) SALDO 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Käyvän arvon muutokset (3) (3) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (4 744 ) — (4 744 ) SALDO 31.12.2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





EKR:N TASE RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 31.12.2019 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä PITKÄAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Ennakkomaksut 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 EKR:jen väliset tilit 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 VARAT YHTEENSÄ 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) VELAT YHTEENSÄ — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) NETTOVARAT 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Käyvän arvon rahastot 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) NETTOVARAT 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 2020 2019 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Muut tuotot — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Tuotot yhteensä (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 KULUT Tukivälineet 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Rahoituskulut 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Muut kulut 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Kulut yhteensä 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (1) (1) SALDO 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (2) (2) SALDO 31.12.2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(miljoonaa euroa) 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta 15 (15) (15) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (27) (27) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (34) (34) SALDO 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — — — Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (69) (69) Palautukset jäsenvaltioille (223) (223) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — — SALDO 31.12.2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





(miljoonaa euroa) 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2018 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 28 28 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 181 181 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (529) (529) SALDO 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 71 71 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — (147) (147) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (457) — (457) SALDO 31.12.2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





(miljoonaa euroa) 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Käyvän arvon rahasto (G) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) + (G) SALDO 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Käyvän arvon muutokset — (2) (2) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 400 ) 4 400 4 400 Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — (181) (181) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (3 393 ) — (3 393 ) SALDO 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Käyvän arvon muutokset (2) (2) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 400 ) 4 400 147 4 547 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (4 324 ) — (4 324 ) SALDO 31.12.2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT (5)

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 TILINPÄÄTÖSPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle sidosryhmäjoukolle.

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n tilinpäätössäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, nettoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.2 LAATIMISPERUSTA

1.2.1 Tilikausi

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.2.2 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Tilinpäätös laaditaan tuhansina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2020 31.12.2019 Valuutta 31.12.2020 31.12.2019 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5597 4,2568 CZK 26,2420 25,4080 RON 4,8683 4,783 DKK 7,4409 7,4715 SEK 10,0343 10,4468 GBP 0,8990 0,8508 CHF 1,0802 1,0854 HRK 7,5519 7,4395 JPY 126,4900 121,9400 HUF 363,8900 330,5300 USD 1,2271 1,1234

1.2.3 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot, varaukset, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, ehdolliset varat ja velat sekä omaisuuserien arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista.

Asianmukaiset arviot ovat olennainen osa tilinpäätöslaskelmien laadintaa, eivätkä ne vähennä laskelmien luotettavuutta. Arviota voidaan joutua tarkistamaan, jos sen perustana olevat olosuhteet ovat muuttuneet tai jos sen osalta saadaan uutta tai tarkempaa tietoa. Tarkistus ei koske aikaisempia tilikausia, eikä se ole virheen oikaisu. Kirjanpidolliseen arvioon tehdyn muutoksen vaikutus otetaan huomioon sen kauden ylijäämässä tai alijäämässä, jonka aikana muutos tuli tietoon.

1.2.4 Euroopan unionin uusien ja tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Uudet Euroopan unionin tilinpäätössäännöt, jotka ovat voimassa 1. tammikuuta 2020 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Uusia Euroopan unionin tilinpäätössääntöjä ei ole tullut voimaan 1. tammikuuta 2020 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta.

Hyväksytyt uudet tilinpäätössäännöt, joita ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2020

Euroopan komission tilinpitäjä hyväksyi 17. joulukuuta 2020 tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 ”Rahoitusvälineet”, joka on voimassa 1. tammikuuta 2021 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Tarkistettu tilinpäätössääntö nro 11 on päivitetty uuden IPSAS 41:n ”Rahoitusvälineet” mukaisesti, ja siinä vahvistetaan periaatteet EU:n yhteisöjen hallussa olevien rahoitusvarojen ja -velkojen tilinpäätösraportointia varten. Lisätietoja on EU:n vuoden 2020 tilinpäätöksessä. Tällä muutoksella ei odoteta olevan olennaista vaikutusta yhteisön tilinpäätöksessä olevien rahoitusvälineiden vähäisen määrän vuoksi.

1.3 TASE

1.3.1 Rahoitusvarat

Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2020.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisö antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainat ja muut saamiset sisältävät sellaiset määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka yhteisö aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2020.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin yhteisö aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajankohta on tavallisesti erääntymispäivä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2020.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan niiden kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona yhteisö sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun raha talletetaan rahoituslaitokseen tai siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun yhteisöllä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun yhteisö on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon käyttämällä efektiivisen koron menetelmää.

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon. Käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Yhteisön kirjanpidossa arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja onko tuotto- ja kululaskelmaan tarpeen kirjata arvonalentumistappio.

1.3.2 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu yhteisölle. Koska yhteisö säilyttää määräysvallan ennakkomaksuun ja on oikeutettu tukeen oikeuttamattoman osan palautukseen, määrä esitetään varana.

Ennakkomaksut kirjataan alun perin taseeseen, kun raha siirretään vastaanottajalle. Ne arvostetaan annetun vastikkeen määrään. Myöhempinä tilikausina ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

1.3.3 Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Näiden kahden luokan erottamiseksi toisistaan termi ”saamiset” on varattu vaihtoon perustuville transaktioille, kun taas muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista, joissa EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa, käytetään termiä ”kerrytettävissä olevat rahamäärät” (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusinstrumenttien määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi ja arvostetaan tällaisten saamisten tapaan.

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia saataviaan kyseisten rahamäärien alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.3.4 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.3.5 Velat

Velat sisältävät sekä määrät, jotka liittyvät vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, että määrät, jotka liittyvät muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tuensaajilta saatuihin maksupyyntöihin, avustuksiin tai muuhun EU:n rahoitukseen taikka saatuihin ennakkomaksuihin (ks. liitetieto 1.4.1).

Tuensaajille myönnettyjen avustusten tai muun rahoituksen tapauksessa maksupyynnöt kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi ajankohtana, jona maksupyyntö vastaanotetaan. Kun kyseisten menojen tukikelpoisuus on tarkastettu ja hyväksytty, vastaava velka arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa. Vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.3.6 Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. sopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelkoihin tuloennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan tilinpitäjän antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.4 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.4.1 Tulot

Tuotot sisältävät sen taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin bruttomäärän, jonka yhteisö on saanut tai tulee saamaan ja joka johtaa nettovarojen lisäykseen, lukuun ottamatta omistajien tekemistä oman pääoman sijoituksista johtuvaa nettovarojen lisäystä.

Tuotto- ja kululaskelmassa erotetaan kirjaamiseen johtaneen liiketoimen luonteen mukaan tulojen osalta seuraavat erät:

i) Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa. Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta. EU:n yhteisöjen osalta siirrot koostuvat enimmäkseen komissiolta saaduista varoista (esimerkiksi perinteisille virastoille myönnettävistä tasapainottavista avustuksista tai delegointisopimuksiin myönnettävästä toimintatuesta).

Yhteisön on kirjattava siirtoihin liittyvä omaisuuserä silloin, kun sillä on aikaisemman tapahtuman (siirto) seurauksena määräysvalta kyseisiin resursseihin ja kun se olettaa saavansa niistä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja kun niiden käypä arvo voidaan määrittää luotettavasti. Muusta kuin vaihtoon perustuvasta transaktiosta saadut omaisuuseräksi kirjatut resurssit (ts. käteisvarat) kirjataan myös tuotoiksi lukuun ottamatta sitä osuutta, jonka osalta yhteisöllä on olemassa oleva kyseiseen siirtoon liittyvä velvoite (ehto), joka on täytettävä ennen kuin tuotto voidaan kirjata. Tällaista osuutta vastaavat tuotot kirjataan siirtovelaksi siihen asti, kun ehto on täytetty.

ii) Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

1.4.2 Menot

Kulut ovat tilikauden aikana tapahtuvia taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin vähennyksiä, jotka toteutuvat varojen siirtymisenä pois yhteisöstä, varojen arvon alentumisena tai velkojen kasvuna ja johtavat nettomaisuuserien vähentymiseen. Niihin kuuluvat kulut sekä vaihtoon perustuvista että muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi sellaisiin jakson aikana yhteisölle toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, kirjataan tilinpäätöspäivänä kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Kulut muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Vuoden lopussa tuensaajien tukikelpoiset menot, joita nämä eivät ole vielä ilmoittaneet, arvioidaan ja kirjataan menojäämäksi.

1.5 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.5.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.5.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on joko mahdollinen velvoite, jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa, tai nykyinen velvoite, jos ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä.

Ehdollinen velka syntyy myös niissä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Ehdollisia velkoja ei kirjata. Ne ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

1.6 RAHASTON PÄÄOMA

EKR:oon osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahastoon rahoitusosuuksia EKR:n ohjelmien täytäntöönpanoa varten kunkin EKR:n sisäisen sopimuksen mukaisesti. Pyynnöistä, jotka koskevat pääoman maksua eli rahoitusta tiettynä vuonna N, päätetään sovellettavan oikeusperustan mukaisesti neuvoston päätöksellä vuonna N – 1. Maksettavat varat kohdennetaan selvästi määritetyille tuleville ajanjaksoille.

Rahoitusosuudet täyttävät omistajilta saatavien rahoitusosuuksien kriteerit (EU:n tilinpäätössääntö nro 1), ja ne katsotaan siksi EKR:n tilinpäätöksessä rahaston pääomaksi. Rahaston pääoma vastaa EKR:oon osallistuvilta jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärää. Koska rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, vähennetään avoimesti rahaston kokonaispääomasta (ks. ”Laskelma nettovarojen muutoksista”), taseessa esitetään vain rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty.

Koska maksettavaksi sovitut rahoitusosuudet on kohdennettu määritetyille ajanjaksoille ja EKR:n siihen osallistuviin jäsenvaltioihin kohdistama laillinen maksuvaade koskee vain näitä ajanjaksoja, mahdolliset etukäteen maksetut määrät esitetään pääomaosuuksiin liittyvinä siirtovelkoina otsakkeen ”Velat” alla eikä pääomana, jonka maksamista on pyydetty.

1.7 YHTEISRAHOITUS

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja, ja ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

2. TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

2.1 RAHOITUSVARAT

EKR:n rahoitusvarat olivat 33 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2020 (2019: 36 miljoonaa euroa). Ne koostuvat myytävissä olevista rahoitusvaroista, jotka ovat lähes kokonaan sijoituksia oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin.

2.2 ENNAKKOMAKSUT

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa.

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 Yhteensä — 12 633 1 583 2 228 2 199

Ennakkomaksujen kokonaismäärän lisääntyminen 29 miljoonalla eurolla 31. joulukuuta 2020 vastaa 11. EKR:n ennakkomaksujen lisääntymisen (2019: 1 401 miljoonaa euroa) ja 10. EKR:n ennakkomaksujen vähentymisen (2019: 766 miljoonaa euroa) yhteisvaikutusta.

Yhdennentoista EKR:n ennakkomaksujen korotusta selittää suurelta osin vuoden aikana allekirjoitetuista uusista sopimuksista maksettujen ennakkomaksujen korotus. Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, ja EKR:n toimintaa koskevien sopimusten tekeminen saavutti huippunsa vuonna 2020. Sen seurauksena avointen sopimusten määrä kasvoi jyrkästi siten, että niitä oli 3 400 vuonna 2019 ja 3 550 vuonna 2020. Ennakkomaksujen kasvu johti poistuneiden rahavirtojen kasvuun ja näin ollen käteisvarojen ja muiden rahavarojen vähenemiseen (ks. liitetieto 2.5).

Kymmenennen EKR:n ennakkomaksujen väheneminen johtuu EKR:n normaalista elinkaaresta. Kymmenennen EKR:n asteittaisen lakkauttamisen seurauksena monet sopimukset saatiin täytettyä ja päätettiin. EKR:n avointen sopimusten määrä väheni vuosien 2019 ja 2020 välisenä aikana noin 2 600:sta noin 2 500:aan. Näin ollen tuensaajille maksettujen avointen ennakkomaksujen määrä väheni samalla, kun kuitattujen ennakkomaksujen määrä lisääntyi.

2.2.1 Pitkäaikaiset ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuina

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 31.12.2019 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio 139 190 EU:n toimeenpanovirastot 8 6 EU:n edustustot 25 49 171 244 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: EIP ja EIR 266 313 kansainväliset järjestöt 347 291 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 28 22 julkisoikeudelliset yhteisöt 49 22 kolmannet maat 11 17 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 1 1 702 666 Yhteensä 873 910

2.2.2 Lyhytaikaiset ennakkomaksut

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Ennakkomaksut, brutto — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) Yhteensä — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3 Lyhytaikaiset ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuina

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 31.12.2019 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio (40) 80 EU:n toimeenpanovirastot 14 15 EU:n edustustot 206 188 180 283 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: EIP ja EIR 224 50 kansainväliset järjestöt 572 569 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 73 86 julkisoikeudelliset yhteisöt 146 119 kolmannet maat 155 180 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 4 1 1 175 1 005 Yhteensä 1 355 1 288

2.2.4 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu.

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 31.12.2019 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet 49 46

Ennakkomaksujen osalta saatujen vakuuksien kasvu johtuu ennakkomaksujen lisääntymisestä.

Suurin osa ennakkomaksuista maksetaan osana välillistä hallinnointia. Tällöin vakuuden edunsaajana ei ole EKR vaan hankintaviranomainen. Vaikka EKR ei ole edunsaaja, kyseiset vakuudet toimivat sen omaisuuserien vakuutena.

2.3 ERITYISRAHASTOIHIN MAKSETUT RAHOITUSOSUUDET

Tässä kohdassa esitetään EU:n Afrikka-hätärahastoon ja EU:n Bêkou-erityisrahastoon maksetut rahoitusosuudet. Rahoitusosuuksista on vähennetty erityisrahastojen kulut, ja ne kirjataan EKR:n varoiksi.

Komissio hallinnoi rahoitusosuuksia suoraan ja huolehtii niiden käyttämisestä.

(miljoonaa euroa) Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2019 Vuonna 2020 maksetut rahoitusosuudet Erityisrahastojen nettokulut vuonna 2020 Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2020 Afrikka 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 Yhteensä 266 800 (673) 394

Erityisrahastoihin osoitetut rahoitusosuudet kasvoivat vuosien 2019 ja 2020 välisenä aikana 600 miljoonasta 800 miljoonaan euroon. Rahoituksen lisääminen oli välttämätöntä, jotta voitiin kattaa erityisrahastojen lisääntynyt toiminta, mikä johti suurempiin kuluihin tällä alalla.

2.4 MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT JA VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET

Vaihtoon perustuvat transaktiot ovat transaktioita, joissa yhteisö vastaanottaa varoja tai palveluja tai joilla mitätöidään velka ja joissa annetaan toiselle osapuolelle suoraan vastineeksi suunnilleen sama arvo (ensisijaisesti tavaroiden, palvelujen tai varojen käytön muodossa). Muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot ovat transaktioita, joissa yhteisö joko saa arvon toiselta yhteisöltä antamatta suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa tai antaa arvon toiselle yhteisölle saamatta vastineeksi suoraan suunnilleen samaa arvoa.

(miljoonaa euroa) Liitetieto 31.12.2020 31.12.2019 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.4.1 48 32 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 2.4.2 92 91 Yhteensä 140 123

2.4.1 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Jäsenvaltiot — — — — — 1 Tuensaajat — 5 50 5 61 27 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 11 14 2 27 21 Kolmannet maat — 1 2 1 4 7 Arvon alentuminen — (15) (28) (4) (49) (27) EKR:n ja EU:n toimielinten väliset yhdystilit — — — 4 4 5 Yhteensä — 2 38 8 48 32

2.4.2 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Tulojäämät — 67 21 — 88 88 EKR:jen väliset tilit 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Muut — — — 4 4 4 Yhteensä 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

Tulojäämät sisältävät ennakkomaksuista kertyneitä korkoja seuraavasti: 62,6 miljoonaa euroa (liittyy Maailmanpankin kanssa toteutettavaan velkahelpotushankkeeseen) ja 18 miljoonaa euroa (liittyy EIP:n kanssa toteutettavaan Afrikkaa varten tarkoitettuun EU:n infrastruktuurirahastoon.

Otsake ”Muut” koostuu kokonaan Energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden maailmanlaajuisen rahaston (GEEREF) saamisesta.

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu 11. EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välillä EKR:jen välisillä yhdystileillä.

EKR:jen väliset yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta. EKR:jen välisten yhdystilien kokonaisvaikutus on nolla.

2.5 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (6)

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Erityistilit Keskuspankit — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Käyttötilit Liikepankit — — — 8 8 421 Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 Yhteensä — — — 728 728 1 179

Tähän otsakkeeseen kuuluvien määrien väheneminen 451 miljoonalla eurolla selittyy pääasiassa liikepankeissa olevilta tileiltä suoritettujen maksujen lisääntymisellä, mikä vastaa menojen lisäystä (ks. liitetieto 3.3) ja ennakkomaksujen lisäystä (ks. liitetieto 2.2). EKR:n nettomaksut olivat vuonna 2020 ennätyssuuret, 4 605 miljoonaa euroa (2019: 3 910 miljoonaa euroa), mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian vaikutuksista. Vastatakseen pandemiaan EU mukautti painopisteitään ja ohjelmiaan kumppanimaiden kanssa, mikä johti siihen, että erityisesti covid-19-kriisin torjuntaan tähtääviin hankkeisiin osoitetut maksut lisääntyivät.

Kuten edellisinäkin vuosina, keskuspankkien tileillä oli enemmän käteisvaroja kuin liikepankkien tileillä, jotta vastapuoliriskiä voitiin rajoittaa (ks. liitetieto 5.1).

VELAT

2.6 RAHOITUSVELAT

2.6.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat ovat EKR:n yhteisrahoitussopimusten yhteydessä saamia varoja. EKR:n on käytettävä näitä rahoitusosuuksia sovittujen palvelujen toimittamiseen kolmansille osapuolille ja palautettava käyttämättömät varat rahoittajille. Yhteisrahoitusosuuksien käytön ajoitus ratkaisee sen, ilmoitetaanko niihin liittyvät velat lyhyt- vai pitkäaikaisina velkoina.

Vuoden lopussa tehdään tapauskohtainen arvio kaikista yhteisrahoitusosuuksiin liittyvistä veloista, ja kaikki määrät, joita ei todennäköisesti käytetä seuraavien 12 kuukauden aikana, katsotaan pitkäaikaisiksi veloiksi. Lyhytaikaiset määrät on esitetty liitetiedossa 2.7.2.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkäaikaiset velat — — — 2 2 19 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät lyhytaikaiset velat — — 10 32 42 69 Yhteensä — — 10 34 44 88

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvien velkojen kokonaismäärän supistuminen 44 miljoonalla eurolla johtuu pääasiassa yhteisrahoitushankkeista aiheutuneiden menojen lisääntymisestä (53,2 miljoonaa euroa) erityisesti 11. EKR:n osalta (ks. liitetieto 3.4). Tätä vaikutusta pienensivät osaltaan uudet 9 miljoonan euron yhteisrahoitushankkeet. Pitkäaikaisen yhteisrahoituksen huomattava väheneminen on yhteisrahoitushankkeiden elinkaaren mukaista: vuoden lopussa tehdään avoinna olevan yhteisrahoituksen tapauskohtainen analyysi ja pitkäaikaiseksi yhteisrahoitukseksi luokitellaan vain määrät, joita ei kirjata kuluksi seuraavana vuonna.

2.7 VELAT

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Lyhytaikaiset velat 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Muut velat 2.7.2 — — 8 262 270 334 Yhteensä — 1 62 553 615 516

2.7.1 Lyhytaikaiset velat

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Tuensaajat ja toimittajat — 4 44 93 141 97 Jäsenvaltiot — — — — — 2 Kolmannet maat — — 2 187 189 78 Julkisoikeudelliset yhteisöt — — 21 79 100 92 Muut lyhytaikaiset velat — (4) (13) (68) (85) (88) Yhteensä — — 53 291 345 182

Velat koostuvat suurelta osin EKR:n saamista menoilmoituksista, jotka koskevat tuensaajille myönnettyjä avustuksia. Koko menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velaksi, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Tukikelpoisuustarkastuksen jälkeen tuensaajille maksetaan ainoastaan tukikelpoiset määrät. Tilikautta päätettäessä analysoidaan maksattamatta olevat maksupyynnöt ja niihin liittyvät arvioidut tukikelpoiset määrät kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Arvioidut tukikelvottomat määrät kirjataan muihin lyhytaikaisiin velkoihin.

Se, että erityisesti tavarantoimittajiin ja kolmansiin maihin liittyvät velat ovat kasvaneet, johtuu siitä, että useita laskuja ei ole validoitu ja maksettu ennen tilikauden päättämistä.

2.7.2 Muut velat

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.6.1 — — 10 32 42 69 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Muut velat — — (2) 7 5 1 Yhteensä — — 8 262 270 334

2.7.2.1 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

Joulukuun 31. päivänä 2020 koko 223 miljoonan euron määrä liittyi 8. ja 9. EKR:n hankkeisiin liittyvien purettujen tai käyttämättömien määrien palautuksiin jäsenvaltiolle (ks. liitetieto 2.10.1). Jäsenvaltiot hyväksyivät sen, että palautettavat määrät kuitataan 11. EKR:n rahoitusosuuksista ensimmäisen rahoitusosuuksien suorittamispyynnön yhteydessä vuonna 2021.

Joulukuun 31. päivänä 2020 ei ollut etukäteen maksettuja pääomaosuuksia palautuksia lukuun ottamatta.

2.8 MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Menojäämät — 67 217 1 243 1 526 1 318 Muut menojäämät ja tuloennakot — — — 1 1 1 Yhteensä — 67 217 1 244 1 527 1 319

Menojäämät muodostuvat sellaisista voimassa oleviin tai päättyneisiin sopimuksiin liittyvistä arvioiduista toimintamenoista, joista ei ole vielä hyväksytty maksupyyntöjä ja joiden tapauksessa tuensaajille aiheutuneet tukikelpoiset menot on arvioitu käyttämällä parhaita saatavilla olevia tietoja. Se osuus arvioiduista menojäämistä, joka liittyy maksettuihin ennakkomaksuihin, on kirjattu ennakkomaksujen vähennykseksi (ks. liitetieto 2.2 edellä).

Tämän kohdan määrän kasvu vastaa 11. EKR:n menojäämien lisääntymisen (2019: 983 miljoonaa euroa) ja 10. EKR:n menojäämien vähenemisen (2019: 240 miljoonaa euroa) yhteisvaikutusta. Tämä on EKR:n elinkaaren mukaista ja liittyy myös edellä mainittujen EKR:jen avointen sopimusten määrän kehitykseen: 11. EKR toimi täysipainoisesti vuonna 2020, minkä vuoksi 31. joulukuuta 2020 oli huomattavasti edellisvuotta enemmän avoimia sopimuksia, joihin liittyvät menojäämät oli arvioitava (ks. liitetieto 2.2).

NETTOVARAT

2.9 KÄYVÄN ARVON RAHASTO

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 31.12.2019 Käyvän arvon rahasto 5 2

2.10 RAHASTON PÄÄOMA

2.10.1 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Rahaston pääoma 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Rahaston pääoma tarkoittaa kunkin EKR:n saamisia jäsenvaltioilta. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa määriä, joita jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan. Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa rahoitusosuuksia, joiden maksamista EKR on pyytänyt ja jotka jäsenvaltiot ovat siirtäneet kassatileille (ks. jäljempänä).

Neuvoston päätöksellä (EU) 2020/1708 (7) kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n perustamisesta tehdyissä sisäisissä sopimuksissa tarkoitettuja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia vähennettiin vastaavasti kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta vapautuneella 223 miljoonan euron määrällä. Koska kahdeksannesta EKR:sta vapautunut määrä on jo siirretty muihin EKR:ihin, 223 miljoonan euron määrä vähennettiin yhdeksännen EKR:n pääomasta. Tästä vähennyksestä seuraavat palautukset kuitataan 11. EKR:n puitteissa pyydetystä lisärahoituksesta. Itse asiassa palautukset kuitataan vuoden 2021 ensimmäisestä erästä, mikä selittää pääomaosuuksiin liittyvät 223 miljoonan euron siirtovelat (ks. liitetieto 2.7.2).

Yhdistynyt kuningaskunta lakkasi olemasta Euroopan unionin jäsenvaltio 1. helmikuuta 2020. Erosopimuksen 153 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:n osapuolena kaikkien ohjelmien päättämiseen asti ja sillä on samat velvollisuudet kuin jäsenvaltioilla, mutta sen osuutta 8., 9. ja 10. EKR:n maksamattomista ja vapautuneista varoista ei voida käyttää uudelleen.

2.10.2 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, ja rahasto pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – erittely jäsenvaltioittain ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta

(miljoonaa euroa) Rahoitusosuudet 11. EKR:sta % Maksua ei pyydetty, 31.12.2019 Maksua pyydetty vuonna 2020 Maksua ei pyydetty, 31.12.2020 Itävalta 2,40 442 (105) 337 Belgia 3,25 599 (143) 456 Bulgaria 0,22 40 (10) 31 Kroatia 0,23 42 (10) 32 Kypros 0,11 21 (5) 16 Tšekki 0,80 147 (35) 112 Tanska 1,98 365 (87) 278 Viro 0,09 16 (4) 12 Suomi 1,51 278 (66) 212 Ranska 17,81 3 285 (784) 2 501 Saksa 20,58 3 795 (906) 2 889 Kreikka 1,51 278 (66) 212 Unkari 0,61 113 (27) 86 Irlanti 0,94 173 (41) 132 Italia 12,53 2 311 (551) 1 759 Latvia 0,12 21 (5) 16 Liettua 0,18 33 (8) 25 Luxemburg 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Alankomaat 4,78 881 (210) 671 Puola 2,01 370 (88) 282 Portugali 1,20 221 (53) 168 Romania 0,72 132 (32) 101 Slovakia 0,38 69 (17) 53 Slovenia 0,22 41 (10) 32 Espanja 7,93 1 463 (349) 1 114 Ruotsi 2,94 542 (129) 413 Yhdistynyt kuningaskunta 14,68 2 707 (646) 2 061 Yhteensä 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Koska 8., 9. ja 10. EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty ja se on maksettu kokonaisuudessaan edellisinä vuosina, vuonna 2020 on pyydetty maksettavaksi 4 400 miljoonaa euroa, jotka liittyvät kokonaan 11. EKR:ään.

2.10.3 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat.

2.10.4 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (1) (27) 28 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — 181 (181) — Saldo 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (2) (69) 71 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (147) 147 — Saldo 31.12.2020 (2 512 ) 2 041 188 283 —

Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat.

Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2020 2019 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 92 28 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 43 46 Yhteensä 135 74

3.1 TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2020 2019 Varojen takaisinperintä (1) 5 28 7 39 13 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot 3.1.1 — — 41 12 53 14 Yhteensä (1) 5 69 19 92 28

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatavat tuotot voidaan jakaa hallinnointitavan mukaan seuraavasti:

(miljoonaa euroa) 2020 2019 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio 2 1 EU:n edustustot 11 6 13 6 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: kolmannet maat 42 15 julkisoikeudelliset yhteisöt 13 kansainväliset järjestöt 17 5 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 7 2 79 22 Yhteensä 92 28

3.1.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja. Niiden ei tämän vuoksi pitäisi vaikuttaa tuotto- ja kululaskelmaan. Yhteisrahoitusosuudet säilytetään veloissa (ks. liitetieto 2.6.1 ja 2.7.2) siihen asti, kun niihin liittyvät ehdot on täytetty eli tukikelpoiset menot ovat aiheutuneet (ks. liitetieto 3.4). Menoja vastaava määrä kirjataan tämän jälkeen tuotto- ja kululaskelmaan yhteisrahoitusosuuksista saatuina muina kuin vaihtoon perustuvina tuottoina. Tämän seurauksena vaikutus tilikauden taloudelliseen tulokseen on nolla.

3.2 TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2020 2019 Rahoitustuotot — 5 1 1 6 7 Muut tuotot — 5 18 13 37 39 Yhteensä — 10 19 14 43 46

Rahoitustuotot muodostuvat pääasiassa erääntyneistä perintämääräyksistä kertyneistä koroista (1,5 miljoonaa euroa) ja ennakkomaksujen koroista (4,7 miljoonaa euroa). Muut tuotot muodostuvat pääasiassa kurssivoitoista. Vastaavat kurssitappiot kirjataan muihin menoihin (ks. liitetieto 3.6).

KULUT

Tähän otsakkeeseen sisältyvät toiminnasta aiheutuvat kulut.

3.3 TUKIVÄLINEET

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2020 2019 Ohjelmoitava apu — — 244 2 646 2 889 2 120 Makrotaloudellinen tuki — (8) — — (8) 29 Alakohtaiset politiikat — 3 — — 3 (0) AKT-valtioiden väliset hankkeet — (22) 212 829 1 019 951 Hätäapu — (7) 5 21 19 112 Institutionaalinen tuki — — 2 10 13 7 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin — — — 673 673 535 Yhteensä — (33) 462 4 179 4 607 3 755

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin, ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

Toimintamenot kasvoivat vuonna 2020 huomattavasti, 852 miljoonaa euroa, mikä johtui pääasiassa 11. EKR:n menojen kasvusta (3 141 tuhannesta eurosta vuonna 2019 4 179 tuhanteen euroon vuonna 2020). Covid-19-kriisi johti 11. EKR:n menojen kasvuun, erityisesti siksi, että hankkeita suunnattiin uudelleen kriisin ratkaisemiseksi. Lisäksi 10. ja 11. EKR:n menojen muutokset vastaavat EKR:n elinkaarta ja liittyvät näiden EKR:jen avoimien sopimusten määrän kehitykseen. Yhdestoista EKR toimi vuonna 2020 täysipainoisesti, mikä tarkoittaa, että tilikauden päättyessä menoja aiheuttavia sopimuksia oli huomattavasti aiempaa enemmän (ks. liitetieto 2.2). Sen sijaan monet 10. EKR:n ja edellisten EKR:jen sopimukset saatiin täytettyä ja päätettiin vuonna 2020, mikä johti näiden EKR:jen menojen vähenemiseen.

Yhdennentoista EKR:n menojen lisäys johtuu pääasiassa ohjelmoitavan avun kasvusta (2 120 tuhannesta eurosta vuonna 2019 2 889 tuhanteen euroon vuonna 2020) ja erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien kasvusta (535 miljoonasta eurosta vuonna 2019 673 miljoonaan euroon vuonna 2020). Toisaalta hätäavun menot vähenivät 92 miljoonaa euroa. Kuten edellä todettiin, tukivälineiden menojen rakenne muuttui vuoteen 2019 verrattuna etenkin 11. EKR:n puitteissa, jotta voitiin vastata covid-19-pandemiasta johtuviin tarpeisiin.

Yhdeksännen EKR:n negatiivinen määrä johtuu pääasiassa vuoden 2019 tilinpäätöskirjausten peruuttamisesta.

3.4 YHTEISRAHOITUSKULUT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2020 2019 Yhteisrahoitus — — 41 12 53 14

Tässä kohdassa ilmoitetut määrät ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2020 liittyneitä kuluja. Lukuja tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kulut sisältävät tilikausien erottamiseen liittyvät määrät, jotka on arvioitu (ja ne sisältävät tämän vuoksi myös viime vuotta koskevien arvioitujen määrien peruutukset).

Vuonna 2020 monet 11. EKR:sta yhteisrahoitetut hankkeet saatettiin päätökseen tai saavuttivat maturiteettinsa, mikä johti menojen lisäykseen ja yhteisrahoitusosuuksiin liittyvien velkojen vähenemiseen (ks. liitetiedot 2.6.1 ja 2.7.2).

Toteutuneilla määrillä ei yhteisrahoitusta koskevien kirjanpitosääntöjen mukaisesti ollut vaikutusta varainhoitovuoden tulokseen, koska ne kirjattiin sekä yhteisrahoituskuluihin että yhteisrahoitustuottoihin (liitetieto 3.1.1.).

Tukivälineet ja yhteisrahoituskulut hallinnointitavan mukaan eriteltyinä

(miljoonaa euroa) 2020 2019 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio 168 86 EU:n toimeenpanovirastot 14 (13) Erityisrahastot 19 483 EU:n edustustot 1 969 1 141 2 170 1 697 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: EIP ja EIR (67) 145 kansainväliset järjestöt 1 268 1 003 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 243 126 julkisoikeudelliset yhteisöt 248 184 kolmannet maat 795 613 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 2 1 2 490 2 073 Yhteensä 4 660 3 770

3.5 KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2020 2019 Saamisten arvon alentuminen (1) 3 16 4 21 1

Tämän otsakkeen lisäys johtuu sellaisiin määriin liittyvien arvioitujen kulujen lisääntymisestä, joita ei saada perittyä takaisin. Nämä määrät liittyvät vanheneviin perintämääräyksiin (yli kaksi vuotta), konkursseihin ja perinnästä luopumiseen.

3.6 MUUT KULUT

Otsake ”Hallinnolliset ja tietotekniset kulut” sisältää sellaiset EKR:n sisäiseen sopimukseen perustuvat määrät, jotka on kohdennettu komissiolle sen päätoimipaikassa ja edustustoissa EKR:n ohjelmien hallinnoinnista aiheutuvien hallintokulujen kattamiseen. Niin sanotut ”tukimenot” liittyvät pääasiassa hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin sekä muun muassa tietoverkkoihin, tekniseen apuun, taloushallintoon ja ennusteisiin.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2020 2019 Hallinnolliset ja tietotekniset kulut — — — 120 120 220 Riski- ja kuluvaraus — — — — — — Myyntisaamisiin liittyvät realisoituneet tappiot — 4 1 — 4 3 Kurssitappiot — 6 24 42 72 37 Yhteensä (0) 9 25 162 196 260

Tämän kohdan määrän vähennys vastaa hallinnollisten ja tietoteknisten kulujen (2019: 220 miljoonaa euroa) vuoden lopun arvioon tehdyn huomattavan vähennyksen ja kurssitappioihin liittyvien kulujen (2019: 37 miljoonaa euroa) lisäyksen yhteisvaikutusta.

4. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.1 EHDOLLISET VARAT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Suoritustakuut — 7 4 — 12 15 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet — 5 3 — 9 9 Yhteensä — 13 7 — 21 24

EKR:n rahoitusta saavilta tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että ne noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaajat täyttävät sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Kun kyse on välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvista sopimuksista, vakuus ei kuulu EKR:lle vaan hankintaviranomaiselle. Vakuutta ei tämän vuoksi ilmoiteta EKR:n tilinpäätöksessä.

4.2 MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.2.1 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2020 31.12.2019 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi — 42 580 6 602 7 224 8 564

Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2020 yhteensä 9 286 miljoonaa euroa (vuonna 2019 vastaava määrä oli 10 270 miljoonaa euroa).

5. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

5.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

a) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

b) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina.

c) Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

5.2 VALUUTTARISKI

EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 31.12.2019 USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Käteisvarat ja muut rahavarat 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Rahoitusvelat Pitkäaikaiset rahoitusvelat — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Velat (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) Yhteensä 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä, ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä.

5.3 KORKORISKI

EKR ei ota lainaa, joten siihen ei kohdistu luottokorkoriskiä. Koska EKP:n talletuskorko on kuitenkin negatiivinen (-0,5 prosenttia syyskuusta 2019 lähtien), euromääräisten talletusten korkotuotto on negatiivinen.

Kukin jäsenvaltio maksaa rahoitusosuutensa EKR:n talousarvioon nimeämässään rahoituslaitoksessa olevalle erityistilille. Negatiivisesta korosta aiheutuvista kustannuksista vastaa neuvoston asetuksen (EU) 2016/888 (8) mukaan asianomainen jäsenvaltio.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoista peritään kuitenkin negatiivista korkoa. Komissio on siksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön kassanhallintaan liittyviä menettelyjä, joilla pidetään tällaisten tilien saldot ja niiden tuottamat negatiiviset korot mahdollisimman pieninä. Korot perustuvat vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Käytössä on valvonta, jolla varmistetaan, että korot ovat sopimusten mukaisia.

5.4 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole myöhästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

(miljoonaa euroa) Yhteensä Määrä, joka ei ole myöhässä ja johon ei ole tehty arvonalennusta Myöhässä oleva määrä, johon ei ole tehty arvonalennusta < 1 vuosi 1–5 vuotta >5 vuotta Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 140 124 7 9 — Yhteensä 31.12.2020 140 124 7 9 — Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 123 100 16 7 — Yhteensä 31.12.2019 123 100 16 7 —





Rahoitusvarat riskiluokittain

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 31.12.2019 Saamiset Käteisvarat Yhteensä Saamiset Käteisvarat Yhteensä Vastapuolet, joilla on ulkopuolisen tahon antama luottoluokitus Paras tai erittäin hyvä luottoluokitus 9 372 381 7 958 965 Parempi keskitason luottoluokitus — 211 211 — 220 220 Heikompi keskitason luottoluokitus — 145 145 — 1 1 Spekulatiiviluokka — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Vastapuolet, joilla ei ole ulkopuolisen tahon antamaa luottoluokitusta Ryhmä 1 (velalliset, joilla ei ole aikaisempia maksulaiminlyöntejä) 131 — 131 116 — 116 Ryhmä 2 (velalliset, joilla on aikaisempia maksulaiminlyöntejä) — — — — — — Yhteensä 131 — 131 116 — 116 Yhteensä 140 728 868 123 1 179 1 302

Spekulatiiviluokkaan ja heikompaan keskitason luottoluokitusluokkaan kuuluvat rahoitusvarat ovat pääasiassa EKR-rahoitusosuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet avaamilleen erityistileille EKR:n varainhoitoasetuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan nämä määrät on pidettävä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi.

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailuilla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä heikompikin luokitus.

5.5 LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

(miljoonaa euroa) < 1 vuosi 1–5 vuotta >5 vuotta Yhteensä Rahoitusvastuut 31.12.2020 615 2 — 617 Rahoitusvastuut 31.12.2019 516 2 17 535

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

6. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

EKR:n lähipiiriksi katsotaan EU:n Bêkou-erityisrahasto, EU:n Afrikka-hätärahasto ja Euroopan komissio. Näiden yhteisöjen väliset liiketoimet ovat osa EKR:n normaalia toimintaa, joten niistä ei EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaan tarvitse antaa tietoja erikseen.

EKR on komission hallinnoima rahasto, joten sillä ei ole omaa erillistä hallintoa. EU:n, myös komission, johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet on ilmoitettu Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen kohdassa 7.2 ”Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet”.

7. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut tullut tai saatettu sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

8. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät. Taulukon liitetiedoissa on lisätietoja tärkeimmistä täsmäytyseristä.

(miljoonaa euroa) 2020 2019 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (4 744 ) (3 956 ) Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (2) — Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (23) (16) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 13 23 Ennakkomaksujen nettovaikutus 61 53 Siirtosaamiset (netto) (33) (67) Muut — (3) Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 119 107 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (817) (672) Ennakkomaksujen nettovaikutus (281) (44) Siirtovelat (netto) 1 102 719 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (4 604 ) (3 856 )

8.1 TÄSMÄYTYSERÄT – TULOT

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varantoihin eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu tuensaajilta perityillä määrillä kuitatuista ennakkomaksuista. Nämä maksut kuuluvat tuloihin, mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, ja tästä syystä ne on lisättävä täsmäyttämistä varten.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

8.2 TÄSMÄYTYSERÄT – MENOT

Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja.

Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu on kirjattu talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat.

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2020 (9)

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Perustaminen

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (10), jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”, 234 ja 235 artiklan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (11) 35 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia.

Euroopan komissio perustaa unionin erityisrahastot päätöksellä kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tai näiden annettua hyväksyntänsä. Päätös sisältää perustamista koskevan sopimuksen muiden rahoittajien kanssa.

Unionin erityisrahastoja perustetaan ja käytetään vain seuraavien edellytysten täyttyessä:

— Unionin toimella luodaan lisäarvoa: unionin erityisrahastojen tavoitteet voidaan erityisesti niiden laajuuden tai mahdollisten vaikutusten ansiosta saavuttaa paremmin unionin tasolla kuin kansallisella tasolla, ja olemassa olevat rahoitusvälineet eivät riittäisi unionin toiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.

— Unionin erityisrahastot lisäävät selvästi unionin poliittista näkyvyyttä ja tuottavat hallinnollisia etuja, ja niiden avulla unioni voi valvoa paremmin riskejä sekä unionin maksuja ja muiden rahoittajien rahoitusosuuksia.

— Unionin erityisrahastot eivät saa olla päällekkäisiä jo käytössä olevien rahoituskanavien tai samankaltaisten välineiden kanssa täydentämättä niitä jotenkin.

— Unionin erityisrahastojen tavoitteet mukautetaan sen unionin välineen tai budjettikohdan tavoitteisiin, josta ne rahoitetaan.

Nykyiset EU:n erityisrahastot

Komissio on tähän mennessä perustanut neljä EU:n erityisrahastoa:

— EU:n Bêkou-erityisrahasto, jonka tavoitteena on tukea kaikkia Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymisen ja jälleenrakentamisen osa-alueita. Rahasto perustettiin 15. heinäkuuta 2014.

— EU:n Syyria-erityisrahasto (Madad-rahasto) eli Syyrian kriisin johdosta perustettu EU:n alueellinen erityisrahasto. Rahasto perustettiin 15. joulukuuta 2014.

— EU:n Afrikka-hätärahasto; Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi. Rahasto perustettiin 12. marraskuuta 2015.

— EU:n Kolumbia-erityisrahasto, jolla tuetaan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa konfliktin jälkeisessä varhaisessa olojen ennalleen palauttamisessa ja vakauttamisessa. Rahasto perustettiin 12. joulukuuta 2016.

Tehtävä

EU:n Bêkou-erityisrahasto perustettiin edistämään Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Erityisrahaston perustamista koskevan sopimuksen mukaan sen tärkeimpänä tavoitteena on ”antaa johdonmukaisesti kohdistettua apua, jolla edistetään haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien selviytymiskykyä ja tuetaan kaikkia Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymisen ja jälleenrakentamisen osa-alueita, koordinoidaan toimia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja autetaan naapurimaita selviytymään kriisin seurauksista”.

Keskeinen operatiivinen toiminta

Unionin erityisrahastoon kootaan yhteen eri rahoittajien varoja ohjelmien rahoittamiseksi sovittujen tavoitteiden pohjalta. Perustamisensa (heinäkuu 2014) jälkeen Bêkou-erityisrahasto on hyväksynyt 22 ohjelmaa ja saavuttanut yli 2,5 miljoonaa tuensaajaa. Ohjelmien tarkoituksena on auttaa Keski-Afrikan tasavaltaa ja sen väestöä vuoden 2013 kriisin jälkeen. Bêkou-erityisrahasto pyrkii erityisesti varmistamaan peruspalvelujen (pääasiassa terveydenhuolto sekä vesi- ja jätevesihuolto) saatavuuden, tukemaan talouden elpymistä ja työpaikkojen luomista sekä edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja sovittelua.

Hallinto

Bêkou-erityisrahaston hallinnoinnista vastaa Euroopan komissio, joka toimii myös sen kahden hallintoelimen, erityisrahaston hallituksen ja toimintakomitean, sihteeristönä. Bêkou-erityisrahaston hallitus ja toimintakomitea koostuvat rahoittajien, komission ja Euroopan parlamentin edustajista sekä yhdestä Keski-Afrikan tasavallan viranomaisten edustajasta ja tarkkailijoista. Hallituksen kokoonpanoa koskevat säännöt ja sen sisäiset säännöt vahvistetaan unionin erityisrahaston perustamisesta tehtävässä sopimuksessa.

Hallituksen päätehtävänä on laatia erityisrahaston kokonaisstrategia ja tarkastella sitä uudelleen. Toimintakomitea vastaa rahaston rahoittamien toimien valinnasta ja valvoo niiden toteuttamista. Lisäksi se hyväksyy tilinpäätöksen ja vuotuisen kertomuksen erityisrahaston rahoittamista toimista.

Rahoituslähteet

Bêkou-erityisrahastoa rahoitetaan rahoittajien rahoitusosuuksilla.

Tilinpäätös

Laatimisperusta

Tilinpäätöksen laatimisen oikeudellinen kehys ja määräajat vahvistetaan Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavia toimia varten perustetun Euroopan unionin erityisrahaston eli Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ”perustamisesta tehty sopimus”. Tämän perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti tilinpäätös laaditaan komission tilinpitäjän hyväksymien sääntöjen (EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt) mukaisesti. Nämä säännöt perustuvat kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standard, IPSAS).

Tilinpitäjä

Unionin erityisrahastojen tilinpitäjänä toimii komission tilinpitäjä. Tilinpitäjä laatii kaikille unionin erityisrahastoille yhteiset kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyt sekä tililuettelot. Komission sisäisellä tarkastajalla, OLAFilla, ja tilintarkastustuomioistuimella on samat valtuudet unionin erityisrahastoihin nähden kuin muihin komission toteuttamiin toimiin nähden. Unionin erityisrahastoille tehdään myös riippumaton ulkoinen tarkastus vuosittain.

Tilinpäätöksen koostumus

Tilinpäätös kattaa 1. tammikuuta ja 31. joulukuuta välisen ajanjakson, ja se sisältää tilinpäätöslaskelmat ja talousarvion toteuttamista koskevan kertomuksen. Vaikka tilinpäätös ja liitetiedot laaditaan suoriteperusteisesti, talousarvion toteuttamista koskevat kertomukset perustuvat pääasiassa rahan liikkeisiin.

Menettely alustavasta tilinpäätöksestä vastuuvapausmenettelyyn

Tilinpäätöksen tarkastaa riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja. Tilinpitäjän laatima alustava tilinpäätös toimitetaan seuraavan vuoden maaliskuun 1. päivään mennessä tilintarkastusyritykselle, jonka yhteisö on valinnut tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Tilinpitäjä laatii tilintarkastuksen jälkeen lopullisen tilinpäätöksen ja toimittaa sen toimintakomitean hyväksyttäväksi (8 artiklan 3 kohdan 4 alakohdan c alakohta).

Bêkou-erityisrahaston tilinpäätös konsolidoidaan Euroopan kehitysrahaston tilinpäätökseen.

Tärkeimmät tapahtumat

Vuoden saavutukset

EU käynnisti heinäkuussa 2014 ensimmäisen erityisrahaston, joka nimettiin Bêkou-erityisrahastoksi (bêkou tarkoittaa sangon kielessä toivoa). Rahaston tarkoituksena on auttaa Keski-Afrikan tasavaltaa ja sen väestöä vuoden 2013 kriisin jälkeen. Bêkou-erityisrahasto pyrkii varmistamaan peruspalvelujen (pääasiassa terveydenhuolto sekä vesi- ja jätevesihuolto) saatavuuden, tukemaan maaseudun kehittämistä ja talouden elpymistä sekä edistämään sovintoa. Perustamisestaan lähtien Bêkou-erityisrahasto on hyväksynyt 23 ohjelmaa ja saavuttanut yli 2,8 miljoonaa tuensaajaa.

Huolimatta demokraattisesti valitusta hallituksesta ja rauhansopimuksen allekirjoittamisesta helmikuussa 2019 turvallisuustilanne Keski-Afrikan tasavallassa on edelleen epävakaa. Tässä monitahoisessa ja hauraassa toimintaympäristössä Bêkou-erityisrahaston tarjoamat suhteelliset edut tulevat hyödynnettyä täysimääräisesti. Nämä ovat joustavuus ja mukautuvuus muuttuviin olosuhteisiin. Lisäksi Bêkou-erityisrahasto on tällä hetkellä edelleen ainoa väline, jolla parannetaan sekä väestön että valtion selviytymiskykyä aidolla hätäapua, kunnostustoimia ja kehitysyhteistyötä niveltävällä lähestymistavalla.

Vuoden 2020 tärkeimpiä toimia olivat seuraavat:

— Bêkou-erityisrahasto hyväksyi huhtikuussa kirjallisella menettelyllä kolme uutta ohjelmaa. Nämä ovat sukupuolten tasa-arvoa koskevan ohjelman kolmas vaihe, sovittelutoimen toinen vaihe, jossa on tarkoitus jatkaa tukea Keski-Afrikan radioasemille ja erityisesti Radio Ndeke Lukalle, sekä uusi maaseutualan ammatillista koulutusta koskeva ohjelma.

— Covid-19-pandemian vuoksi Bêkou-erityisrahasto pyrki merkittävässä määrin suuntaamaan uudelleen, nopeuttamaan ja priorisoimaan toimia, jotta kriisiin voitaisiin reagoida mahdollisimman tehokkaasti. Tässä yhteydessä terveydenhuoltoa sekä vesi- ja jätevesihuoltoa koskevilla ohjelmilla oli ratkaisevan tärkeä merkitys Team Europen toteuttamien kriisitoimien tukemisessa, sillä kriisi lisäsi tarpeita näillä kahdella osa-alueella. Bêkou-erityisrahasto hyväksyi kesäkuussa näiden kahden toimen tarkistamisen niin, että terveydenhuolto-ohjelman määrärahoja lisättiin 2,2 miljoonalla eurolla ja vesi- ja jätevesihuoltoalan toimen määrärahoja 2 miljoonalla eurolla.

— Bêkou-erityisrahasto hyväksyi joulukuussa ohjelman, jolla tuetaan pelastuspalvelutoimintaa yhteensä 4 miljoonalla eurolla. Rahoitusvajeen välttämiseksi elintärkeällä terveydenhuoltoalalla Bêkou-erityisrahasto teki uuden lisäyksen käynnissä olevan terveydenhuoltoalan ohjelman (vaihe III) määrärahoihin (10 miljoonaa euroa).

— Bêkou-erityisrahaston hankkeiden toteutusta leimasivat epävakaa turvallisuustilanne (paikalliset konfliktit Banguissa ja sisämaassa, ja niitä seuranneet suhteellisen vakaat kaudet) ja joulukuussa 2020 järjestettyjen presidentinvaalien lähestymisen aiheuttama epävarmuus.

EU hyväksyi joulukuussa 2020 Bêkou-erityisrahaston hallituksen virallisesti esittämästä pyynnöstä rahaston toimikauden jatkamisen 31. joulukuuta 2021 asti, jolloin toimikauden kokonaiskesto pidentyi 78 kuukaudesta 90 kuukauteen. Näin Bêkou-erityisrahasto voi sitoa kaikki saadut yhteisrahoitusosuudet ja tehdä niitä vastaavat sopimukset oikea-aikaisesti ja vastata Keski-Afrikan tasavallan tarpeisiin. Tämä on toinen ja samalla viimeinen kerta, kun Bêkou-erityisrahaston toimikautta jatketaan.

Talousarvio ja talousarvion toteuttaminen

Erityisrahaston rahoittajien rahoitussitoumusten määrä oli vuoden 2020 loppuun mennessä lähes 308,3 miljoonaa euroa. Niiden määrä oli näin 12,5 miljoonaa euroa suurempi kuin vuonna 2019. Tästä 308,3 miljoonan euron summasta 1 miljoonaa euroa on yhä varmentamatta.

Bêkou-erityisrahasto allekirjoitti 7 uutta sopimusta ja 9 kustannusten jatkamista koskevaa sopimuslisäystä vuonna 2020, ja niiden kokonaisarvo oli lähes 53 miljoonaa euroa. Sopimukset edistävät rahaston ohjelmien täytäntöönpanoa terveydenhuollon, vesi- ja jätevesihuollon, maaseudun kehittämisen ja talouden elpymisen sekä