Albaniankieliset rikollisjärjestöt harjoittavat yleensä monialaista rikollisuutta ja osallistuvat edelleen erityisen aktiivisesti monenlaiseen rikolliseen toimintaan EU:ssa. Nämä rikollisjärjestöt ovat mukana määrältään suuressa heroiinin laittomassa kaupassa ja tekevät yhteistyötä turkin- ja albaniankielisten rikollisjärjestöjen kanssa kuljetusreittien varrella. Radikalisoitumista ja terrorismiin värväystä on esiintynyt Albaniassa useissa keskeisissä paikoissa, mutta Syyrian ja Irakin konfliktialueille lähteneiden värvättyjen terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden määrä on vähentynyt.

Albania on toteuttanut viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjä toimia laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi. Tämä koskee erityisesti Albanian kansalaisten jättämiä perusteettomia turvapaikkahakemuksia. Albania on saanut hyviä tuloksia pannessaan täytäntöön laittoman muuttoliikkeen vastaista toimintasuunnitelmaa, jonka painopiste on laittoman muuttoliikkeen hallintaa koskevassa operatiivisessa yhteistyössä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten tunnistamisessa ja suojelemisessa sekä asiakirjapetosten kitkemisessä. Lisäksi Albania on lisännyt edelleen operatiivista yhteistyötä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joihin laiton muuttoliike vaikuttaa eniten. Viisumivapaaseen matkustusjärjestelmään liittyvien oikeuksien ja velvoitteiden tunnetuksi tekemiseksi Albanian viranomaiset ovat toteuttaneet valistuskampanjoita, joita on esitetty kaikilla kansallisilla tv-kanavilla.

Antamalla tämän viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisen toisen kertomuksen komissio noudattaa velvollisuuttaan, jonka mukaan sen on valvottava, täyttävätkö kolmannet maat jatkuvasti viisumivapautta koskevat vaatimukset, ja laadittava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tilanteesta vähintään kerran vuodessa . Arviointijakso alkaa viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisen ensimmäisen kertomuksen antamisajankohdasta joulukuussa 2017. Maantieteellisesti kertomuksessa tarkastellaan edelleen niitä maita, jotka ovat saaneet viisumivapautta koskevan vuoropuhelunsa päätökseen. Tässä kertomuksessa keskitytään edelleen tiettyihin aloihin , joilla on vielä toteutettava toimia saavutetun edistyksen kestävyyden varmistamiseksi. Näin ollen viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisen ensimmäisen kertomuksen tavoin tässä kertomuksessa ei tarkastella niitä edellytyksiä, joiden täytäntöönpano on pysynyt vakaana.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia jatkoi viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjen toimien toteuttamista erityisesti laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden osalta. Rajavalvontaa on tehostettu ja asiakirjatarkastuksia on tiukennettu. Sisäministeriö on järjestänyt rajapoliisille koulutusta ihmisoikeuksien kunnioittamisesta. Haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien avustamisen parantamista koskevien toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa on tehostettu, mutta lisätoimia tarvitaan nykyisten toimien ylläpitämiseksi.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Vaikka laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi toteutettavien toimien toteuttamisessa on edistytty hyvin, lisätoimet ovat tarpeen tulosten parantamisen ja kestävyyden varmistamiseksi. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Albania on tehostanut edelleen lainvalvontatoimiaan voidakseen torjua vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa esitettyjen toteutettavien toimien mukaisesti. Kannabiksenvastainen toimintasuunnitelma hyväksyttiin toukokuun lopussa vuonna 2018. Albanian ja Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen välinen työjärjestely parafoitiin 5. lokakuuta 2018. Tämä järjestely mahdollistaa ratkaisevan tärkeän asiantuntemuksen tarjoamisen Albanian viranomaisille huumausaineiden torjunnassa. Albanialla on työjärjestely Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston kanssa, ja Albania on osallistunut EU:n oikeusalan ohjelmaan helmikuusta 2018 alkaen. Albanian parlamentti ratifioi 1. marraskuuta 2018 yhteyshenkilösopimuksen Europolin kanssa. Sopimuksen ansiosta Europolin yhteyshenkilö voidaan lähettää Albaniaan vuoden 2019 alussa. Eurojustin ja Albanian välinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin lokakuussa 2018.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava, varsinkin laittoman muuttoliikkeen osalta. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Viranomaiset paransivat edelleen lainvalvonnan valmiuksia järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja tutkintatoimissa. Oikeudellisten jatkotoimien tehostamiseksi tarvitaan kuitenkin vielä parannuksia. Ihmiskaupan torjuntaa koskevan vuosien 2016–2019 toimintasuunnitelman toteuttaminen on käynnissä. Toukokuussa 2017 allekirjoitettiin sopimus yhteyshenkilön lähettämisestä Europoliin. Bosnia ja Hertsegovina ei ole tähän mennessä nimittänyt Europolin kanssa operatiivisesta yhteistyöstä tehdyssä sopimuksessa määrättyä kansallista yhteyspistettä. Bosnia ja Hertsegovina ei voi lähettää yhteyshenkilöään Europoliin ennen kuin kansallinen yhteyspiste on nimitetty.

Järjestäytyneestä rikollisuudesta voidaan todeta, että Bosnia ja Hertsegovinan rikollisjärjestöt lukeutuvat niihin rikollisjärjestöihin, joiden ilmoitetaan useimmin syyllistyneen järjestäytyneeseen omaisuusrikollisuuteen EU:ssa sekä ihmiskauppaan ja laittomien huumausaineiden kauppaan. Lisäksi Bosnia ja Hertsegovina on jäsenvaltioista varastettujen ajoneuvojen kohdemaa. Siellä on yhä merkittäviä asevarastoja, jotka ovat riski ampuma-aseiden laittoman kaupan kannalta. Bosnia ja Hertsegovina on hyväksynyt uuden strategian järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja toteuttaa parhaillaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa toimintasuunnitelmaa.

Bosnia ja Hertsegovina on toteuttanut viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjä toimia. Muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskeva strategia ja toimintasuunnitelma (2016–2020) on pantu täytäntöön. Tiedotuskampanjoita viisumivapaan matkustusjärjestelmän oikeuksista ja velvoitteista on järjestetty. Ministerineuvosto hyväksyi 15. toukokuuta 2018 hätätoimenpiteitä koskevan toimintasuunnitelman. Toimintasuunnitelman täytäntöönpano on kärsinyt puutteellisesta koordinoinnista täytäntöönpanosta vastuussa olevien hallinnon tasojen välillä. Tästä ongelmasta on kärsinyt erityisesti rajapoliisi, jossa ei ole tällä hetkellä tarpeeksi henkilöstöä.

Laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista voidaan todeta, että vuosina 2016–2017 pääsyn epäämisten määrä ei kasvanut (se laski 5 150:stä 5 145:een), kun taas laittomien oleskelujen määrä kasvoi hiukan eli noin 13 prosenttia (3 645:stä 4 135:een). Euroopan raja- ja merivartioviraston tietojen perusteella voidaan todeta, että pääsyn epäämisten määrä kasvoi mutta laiton oleskelu ei lisääntynyt vuoden 2017 alkupuoliskolta vuoden 2018 alkupuoliskolle. Bosnia ja Hertsegovinan kansalaiset jättivät vuoden 2018 alkupuoliskolla 1 080 turvapaikkahakemusta, eli määrä väheni 27 prosenttia verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2017, jolloin jätettiin yhteensä 1 485 turvapaikkahakemusta. Hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten osuus oli vuonna 2016 yhteensä 3,10 prosenttia, ja se nousi 5,66 prosenttiin vuonna 2017. Bosnia ja Hertsegovinan päätöstä myöntää viisumivapaus Kiinan kansalaisille (päätös tuli voimaan toukokuussa 2018) on seurattava tiiviisti. Takaisinottoon ja palauttamiseen liittyvä yhteistyö sujuu hyvin. Palauttamisaste on edelleen hyvä, mutta sitä olisi parannettava edelleen kaikkien jäsenvaltioiden kanssa (palauttamisaste kohosi 72 prosenttiin vuonna 2017, jolloin palautettiin 2 680 Bosnian kansalaista).

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Sisäministeriö on toteuttanut toimia huumausaineiden laittoman kaupan estämiseksi ja jatkanut toimiaan järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Ihmiskauppaa ehkäisemään ja mahdollisten uhrien varhaista tunnistamista tukemaan on perustettu kansallinen työryhmä ja liikkuvia ryhmiä. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Montenegro allekirjoittivat ihmiskaupan torjuntaa koskevan yhteistyösopimuksen. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on laatinut vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (SOCTA) sekä vastaavan alueellisen arvion Serbian ja Montenegron kanssa. Lainvalvontayhteistyö Länsi-Balkanin kumppaneiden sekä Italian ja Slovenian kanssa on parantunut, samoin operatiivinen yhteistyö Europolin kanssa. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on nimittänyt yhteyssyyttäjän, joka lähetettiin Eurojustiin marraskuussa 2018.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Montenegron yhteistyö Europolin ja Interpolin kanssa on vakiintunutta. Poliisiyhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa vahvistetaan jatkuvasti, mistä osoituksena ovat hiljattaiset yhteiset poliisioperaatiot. Myös yhteistyö Eurojustin kanssa sujuu hyvin. Vuonna 2018 Montenegro oli mukana 16:ssa Eurojustin rekisteröidyssä tapauksessa. Vuodesta 2017 alkaen käynnissä on ollut useita merkittäviä rikostapauksia koskevia tutkintatoimia, joissa rahanpesusta on nostettu syytteet omana rikoksenaan. Montenegro hyväksyi heinäkuussa 2018 muutoksia rahanpesua ja terrorismin rahoitusta koskevaan lakiin ja kansainvälisiä rajoittavia toimenpiteitä koskevaan lakiin. Ihmiskaupan ja siirtolaisten salakuljettamisen torjunnan parantamiseksi poliisivoimiin perustettiin näihin asioihin erikoistunut osasto. Montenegro ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia allekirjoittivat 20. heinäkuuta 2018 ihmiskaupan torjuntaa koskevan yhteistyösopimuksen. Tutkinta- ja syytetoimien kohteena olevien ihmiskauppatapausten määrä on edelleen alhainen.

Järjestäytyneestä rikollisuudesta voidaan todeta, että huolta aiheuttaa edelleen Montenegron kautta tapahtuva huumeiden salakuljettaminen EU:hun. Rikollisjärjestöt ovat aktiivisia kannabiksen ja kokaiinin salakuljetuksessa (niillä on suorat yhteydet rikollisjärjestöihin Etelä-Amerikassa). Ampuma-aseita on yhä yleisesti saatavilla huolimatta siitä, että Montenegron viranomaiset ovat toteuttaneet onnistuneesti useita aloitteita ampuma-aseiden yleisyyden vähentämiseksi. Montenegro on merkittävä väärennettyjen ja salakuljetettujen savukkeiden kauttakulkumaa ja mahdollinen alkuperämaa.

Montenegro on toteuttanut viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjä toimia. Se ei järjestänyt tiedotuskampanjaa viisumivapaata matkustamista koskevista oikeuksista ja velvoitteista vuonna 2018, mutta kampanja on määrä järjestää vuonna 2019. Montenegron hallitus hyväksyi maaliskuussa 2018 takaisinottosopimuksen mukaisesti palautettavien henkilöiden uudelleenkotouttamisstrategiaan liittyvän uuden toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on parantaa takaisinotettujen maan kansalaisten uudelleenkotouttamista. Laillista ja laitonta muuttoliikettä koskeva lainsäädäntö on yhdenmukaistettu EU:n lainsäädännön kanssa helmikuussa 2018 annetulla uudella ulkomaalaislailla. Laki ulkomaalaisten kansainvälisestä ja tilapäisestä suojelusta tuli voimaan 1. tammikuuta 2018.

·Rajaturvallisuuteen on kohdennettava tosiasiallisesti ja kestävästi riittävät resurssit ja rajavalvontaa on edelleen vahvistettava, myös tunnistamis- ja rekisteröintitoimenpiteiden osalta, kunnioittaen perusoikeuksia kaikilta osin.

·Yhdenmukaistamista EU:n viisumipolitiikan kanssa on jatkettava, mikä on perusedellytys sille, että muuttoliikkeen hallintaa koskeva edellytys täyttyy koko ajan.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava ja etenkin laitonta muuttoliikettä on vähennettävä. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Komissio ilmaisi joulukuussa 2017 annetussa viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa olevansa huolissaan Serbian päätöksestä myöntää viisumivapaus Iranin kansalaisille. Kun otetaan huomioon, että merkittävä määrä Iranin kansalaisia käyttää väärin viisumivapaata matkustamista Serbiaan aikomuksenaan jatkaa eteenpäin EU:hun, tämä päätös on ollut erittäin vahingollinen muuttoliikkeen turvallisen hallinnan kannalta. Saatavilla olevat tilastotiedot osoittavat, että 2. syyskuuta 2017 ja 16. lokakuuta 2018 välisenä aikana Iranin kansalaisia kirjattiin saapuneiksi 46 493 ja poistuneiksi 33 568. Komissio panee tähän liittyen myönteisenä merkille Serbian ilmoituksen Iranin kansalaisten viisumivapauden lopettamisesta, joka tuli voimaan 17. lokakuuta 2018. Serbian muille EU:n viisumivelvollisten maiden luetteloon kuuluville maille myöntämä viisumivapaus on edelleen huolenaihe mahdollisten muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvien riskien vuoksi. Tätä asiaa on seurattava tiiviisti. Tällainen riski havaittiin äskettäin Intian kansalaisten osalta, sillä havaittavissa on samankaltainen Serbian viisumivapausjärjestelmän väärinkäyttö kuin joka havaittiin Iranin kansalaisten osalta. Lisäksi viisumien myöntämistä koskevat menettelyt olisi muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvien riskien vuoksi yhdenmukaistettava EU:n viisumipolitiikan vaatimusten kanssa, varsinkin viisuminhakijoita koskevien tarkastusten osalta.

Serbia on toteuttanut viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjä toimia. Euroopan raja- ja merivartiovirastolla on ollut alueellinen yhteyshenkilö Belgradissa syyskuusta 2017 alkaen.

Laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista voidaan todeta, että vuosina 2016–2017 pääsyn epäämisten määrä ei kasvanut (se laski 8 070:stä 7 910:een), kun taas laittomasti oleskelevien Serbian kansalaisten määrä kasvoi 31 prosenttia vuosina 2016–2017 (11 180:stä 14 665:een vuonna 2017). Euroopan raja- ja merivartioviraston tietojen perusteella pääsyn epäämisten ja laittomien oleskelujen määrässä oli havaittavissa kasvua vuoden 2017 alkupuoliskolta vuoden 2018 alkupuoliskolle. Serbian kansalaiset jättivät vuoden 2018 alkupuoliskolla 3 460 turvapaikkahakemusta, eli yli 20 prosenttia vähemmän verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2017, jolloin jätettiin 4 375 turvapaikkahakemusta. Vuonna 2017 turvapaikkahakemuksia jätettiin yhteensä 8 325, mikä oli 38 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2016, jolloin hakemuksia jätettiin 13 515. Hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten osuus on edelleen alhainen (1,57 prosenttia vuonna 2016 ja 3,23 prosenttia vuonna 2017). Palauttamisaste (yli 100 prosenttia vuonna 2017) osoittaa, että EU:n alueelta poistumaan määrätyt Serbian kansalaiset palautetaan tehokkaasti (7 920 vuonna 2017). Serbian omien kansalaisten takaisinottoon ja palauttamiseen liittyvä yhteistyö Serbian kanssa sujuu hyvin, ja sitä on jatkettava. EU:n ja Serbian välisen takaisinottosopimuksen kolmansien maiden kansalaisia koskevan määräyksen jatkuvasti puutteellinen täytäntöönpano on kuitenkin edelleen ongelma, varsinkin Romanialle ja Bulgarialle.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Komissio pani viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa merkille, että korruption ja rahanpesun vastaisiin toimiin liittyvät edellytykset ovat vaarassa jäädä täyttymättä, ellei ryhdytä välittömästi toimiin jatkuvan ja kestävän täytäntöönpanon varmistamiseksi. Joitakin suositeltuja toimia ei ole kuitenkaan toteutettu. On ryhdyttävä välittömästi toimiin laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi muun muassa Moldovan kansalaisten perusteettomien turvapaikkahakemusten osalta. Moldovan on myös ryhdyttävä välittömästi kiireellisiin toimiin korruptionvastaisia toimia koskevan edellytyksen täyttymisen varmistamiseksi. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Moldova on toteuttanut joitakin viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjä toimia. Se on muun muassa hyväksynyt uutta rahapesun torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä, perustanut operatiivisia korruptionvastaisia elimiä, laajentanut rikollisten varojen takaisin perimisestä vastaavan viraston toimivaltaa ja toteuttanut viisumivapaata matkustamista koskevia tiedotuskampanjoita. Korruptionvastaisia toimia koskevan edellytyksen täyttämisessä on kuitenkin edelleen merkittäviä puutteita. Verouudistuksia koskevan lainsäädäntöpaketin hyväksyminen heinäkuussa 2018 herätti huolta poliittisesta tahdosta torjua korruptiota. Tähän säädöspakettiin kuuluu muun muassa pääoma- ja veroarmahduslaki, joka oli aiemmin vedetty pois lainsäädäntöohjelmasta muun muassa EU:n esittämän arvostelun vuoksi. Pakettiin sisältyy myös ns. yrityspaketti, jossa dekriminalisoidaan uudelleen useita talousrikoksia.

Moldova toteuttaa parhaillaan vuosien 2011–2020 kansalliseen muuttoliike- ja turvapaikkastrategiaan liittyvää vuosien 2016–2020 toimintasuunnitelmaa. Moldova on tehostanut toimiaan kohdennettujen tiedotuskampanjoiden toteuttamiseksi viisumivapaata matkustamista koskevista oikeuksista ja velvoitteista. Tiedotuskampanjoita on kohdennettu erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille. Kampanjoita on toteutettu muun muassa Schengen+ -alueen oleskeluajan ylittämisen riskistä ja siihen liittyvistä rangaistuksista. Moldova käynnisti marraskuussa 2018 järjestelyn kansalaisuuden myöntämiseksi sijoittajille. Tätä järjestelyä on seurattava tiiviisti, sillä siitä voi aiheutua muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyviä riskejä. Tämän vuoksi olisi sovellettava tarvittavia tuntemisvelvollisuustarkastuksia ja turvallisuusselvityksiä.

Laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista voidaan todeta, että vuosina 2016–2017 pääsyn epäämisten määrä kasvoi 56 prosenttia (4 660:stä 7 270:een). Laittomien oleskelujen määrä kasvoi hiukan 7 660:stä vuonna 2016 yhteensä 8 785:een vuonna 2017 (15 prosentin lisäys). Euroopan raja- ja merivartioviraston tietojen perusteella vuoden 2017 alkupuoliskolta vuoden 2018 alkupuoliskolle havaittavissa oli kasvua pääsyn epäämisten määrässä ja merkittävää kasvua laittomien oleskelujen määrässä. Turvapaikkahakemusten määrän vähennyttyä vuosina 2016–2017 merkittävästi, yli 50 prosenttia (3 675:stä 1 610:een), vuoden 2018 alkupuoliskolla kirjattiin yhteensä 1 665 hakemusta, mikä on 128 prosenttia enemmän kuin samalla ajanjaksolla vuonna 2017 (730 hakemusta). Hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten osuus on alhainen (1,48 prosenttia vuonna 2016 ja 1,35 prosenttia vuonna 2017). Palauttamisaste (noin 83 prosenttia vuonna 2017) on noussut merkittävästi verrattuna vuoteen 2016 (noin 48 prosenttia), sillä Moldovan kansalaisia palautettiin vuonna 2017 yhteensä 3 835. Takaisinottoon ja palauttamiseen liittyvä yhteistyö Moldovan kanssa sujuu hyvin, ja sitä on jatkettava.

·On jatkettava tiedotuskampanjoiden järjestämistä viisumivapaata matkustamista koskevista oikeuksista ja velvoitteista.

·Operatiivista yhteistyötä on vahvistettava, jotta voidaan vähentää nopeasti Moldovan kansalaisten Schengen+ -alueella jättämien perusteettomien turvapaikkahakemusten määrää.

·Verouudistuksia koskevat lait on yhdenmukaistettava EU:n normien kanssa.

·Lahjomattomuutta valvovaa kansallista viranomaista on vahvistettava nimittämällä riittävä määrä lahjomattomuuden tarkastajia. On varmistettava varallisuusilmoitusjärjestelmän tehokas täytäntöönpano kaikkien korkean tasojen toimijoiden osalta.

·On tehostettava toimia tulosten saamiseksi korkean tason korruption torjunnassa, pantava täytäntöön varojen takaisin perimistä koskeva strategia ja varmistettava pankkipetosten perusteellinen ja puolueeton tutkinta, väärinkäytettyjen varojen saaminen takaisin ja kaikkien vastuussa olevien saattaminen oikeuden eteen viipymättä.

Georgia

Yhdennetty rajaturvallisuus, muuttoliikkeen hallinta ja turvapaikkapolitiikka

Laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista voidaan todeta, että vuosina 2016–2017 pääsyn epäämisten määrä kasvoi noin 200 prosenttia (810:stä 2 655:een), ja myös laittomien oleskelujen määrä kasvoi hieman vuodesta 2016 (5 240) vuoteen 2017 (5 860). Euroopan raja- ja merivartioviraston tietojen perusteella vuoden 2017 alkupuoliskolta vuoden 2018 alkupuoliskolle havaittavissa oli merkittävää kasvua pääsyn epäämisten määrässä ja kasvua laittomien oleskelujen määrässä. Vuoden 2018 alkupuoliskolla turvapaikkahakemusten määrä kaksinkertaistui verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2017, sillä vuoden 2018 alkupuoliskolla jätettiin 9 680 turvapaikkahakemusta kun samalla ajanjaksolla vuonna 2017 hakemuksia oli 4 770. Tämä lisäys vaikuttaa eniten Saksaan ja Ranskaan. Hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten osuus oli 14,09 prosenttia vuonna 2016 ja 5,48 prosenttia vuonna 2017, joten kyseessä on huomattava vähennys. Takaisinottoon ja palauttamiseen liittyvä yhteistyö Georgian kanssa sujuu hyvin, ja sitä on jatkettava. Palauttamisaste (noin 63 prosenttia vuonna 2017) on noussut merkittävästi verrattuna vuoteen 2016 (noin 56 prosenttia), sillä Georgian kansalaisia palautettiin vuonna 2017 yhteensä 4 560.

Georgia on toteuttanut viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjä toimia ja jatkanut perusteettomiin turvapaikkahakemuksiin liittyvän haasteen ratkaisemista ja yhteistyön lisäämistä laittomasta muuttoliikkeestä eniten kärsivien jäsenvaltioiden kanssa.

Georgia on tehnyt merkittäviä lainsäädännöllisiä muutoksia, joilla puututaan turvapaikkahakemusten määrän kasvuun ja ehkäistään laitonta muuttoliikettä. Tällainen muutos oli muun muassa väestörekisteriasiakirjoista annetun lain tarkistaminen (jolla rajoitettiin sukunimen muuttamisen ehtoja) huhtikuussa 2018. Georgia on edistynyt vuosien 2016–2020 muuttoliikestrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Viisumivapaan matkustusjärjestelmän oikeuksia ja velvoitteita koskevan EU:n rahoittaman intensiivisen tiedotuskampanjan kolmas aalto, jossa keskitytään erityisesti ehkäisemään EU:n turvapaikkamenettelyjen väärinkäyttöä, käynnistettiin lokakuussa 2018. Georgian viranomaiset julkaisivat kaksikielisen oppaan laillisesta muuttoliikkeestä ja kehittivät Schengen/EU-mobiilisovelluksen, jonka avulla Georgian kansalaiset voivat laskea Schengen+ -alueella viettämänsä ajan ja jäljellä olevat päivät oleskeluajan ylittämisen välttämiseksi.

Yleinen järjestys ja turvallisuus

Unionin ulkopuolisia kansalaisuuksia edustavista rikollisjärjestöistä georgialaiset järjestöt kuuluvat yhä niihin, joiden ilmoitetaan useimmin syyllistyneen vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen EU:ssa, varsinkin Ranskassa, Kreikassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Ruotsissa. Omaisuusrikollisuus on edelleen georgialaisten rikollisjärjestöjen pääasiallinen rikollisuuden laji, mutta ne ovat edelleen aktiivisia myös rikollisen toiminnan tuottaman hyödyn pesemisessä. Huumausaineiden laiton kauppa on ongelma, jota on seurattava. Georgian viranomaiset ovat hajottaneet viime vuosina onnistuneesti Georgiassa toimivia rikollisjärjestöjä.

Georgia on toteuttanut viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa ensimmäisessä kertomuksessa nimettyjä toimia ja tehostanut kansainvälistä yhteistyötä järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemiseksi. Vuosien 2017–2020 uusi kansallinen strategia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja vuosien 2017–2018 toimintasuunnitelma on pantava täytäntöön viipymättä ja tehokkaasti. Viime vuoden suositusten mukainen tiedusteluun perustuvaa poliisitoimintaa ja lähipoliisitoimintaa koskeva poliisivoimien uudistus etenee, samoin yhtenäisen rikosanalyysijärjestelmän perustaminen. Keskeisiin jäsenvaltioihin on lähetetty poliisiavustajia, ja uusia lainvalvontasopimuksia on tekeillä. Poliisiyhteistyötä on tehostettava edelleen niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskettaa eniten, jotta voidaan vähentää edelleen georgialaisten rikollisjärjestöjen vaikutusta EU:ssa. Maaliskuussa 2018 allekirjoitettiin yhteisymmärryspöytäkirja turvallisesta viestiyhteydestä ja yhteyshenkilösopimus Europolin kanssa, ja yhteyshenkilö aloitti toimintansa Europolissa syyskuussa 2018. Neuvottelut yhteistyösopimuksesta Eurojustin kanssa on saatettu päätökseen.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että Georgia on saanut hyviä tuloksia korruptionvastaisten uudistusten täytäntöönpanosta, vaikka korkean tason korruptio ja kansalaisyhteiskunnan osallistamisen lisääminen edellyttävät vielä parannuksia. Tammikuussa 2017 käyttöön otettu varallisuusilmoitusten tarkastusjärjestely on pantu täytäntöön tehokkaasti, ja se saa EU:lta lisätukea. Vaikka Georgia nimesi yleisen syyttäjän viraston alaisen Euroopan yhdentymisen ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön yksikön varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavaksi kansalliseksi toimistokseen heinäkuussa 2018, on perustettava riippumaton varallisuuden takaisin hankinnasta vastaava toimisto.