PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Komissio totesi helmikuussa 2018 antamassaan tiedonannossa Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen, että Euroopan unioni on oikeusyhteisö ja sen arvot muodostavat perustan sen olemassaololle. Arvot läpäisevät unionin koko oikeudellisen ja institutionaalisen rakenteen ja kaikki sen politiikat ja ohjelmat. Tästä syystä on varmistettava, että näitä arvoja kunnioitetaan kaikissa unionin politiikoissa. Tämä koskee myös EU:n talousarviota, sillä perusarvojen kunnioittaminen on moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden keskeinen ennakkoedellytys. Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on tärkeää Euroopan kansalaisten kannalta, mutta myös yritystoimintaan liittyvien aloitteiden sekä innovaatioiden ja investointien kannalta. Euroopan talous kukoistaa parhaiten siellä, missä oikeudelliset ja institutionaaliset järjestelmät ovat täysin unionin yhteisten arvojen mukaisia.

EU:n talousarviota voidaan hyödyntää täysimääräisesti vain jos jäsenvaltioiden taloudellinen, hallinnollinen ja sääntely-ympäristö tukee tätä pyrkimystä. Kaikkien jäsenvaltioiden ja edunsaajien on jo nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen sääntöjen mukaan osoitettava, että niiden varainhoitoa koskeva sääntelykehys on vankka, että asianomaista EU:n lainsäädäntöä sovelletaan oikein ja että niillä on riittävät hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet saada EU:n rahoituksen avulla aikaan tuloksia. Myös politiikan ehdollisuus voi edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä aloilla, joilla mittakaavaedut tai ulkoisvaikutukset ovat merkittäviä. Kauden 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen on lisäksi sisällytetty uusia säännöksiä sen välttämiseksi, että epäterve talous- ja finanssipolitiikka heikentäisi EU:n rahoituksen tuloksellisuutta.

Jotta voidaan luottaa siihen, että jäsenvaltiot suojaavat EU:n varainkäyttöä riittävästi, oikeusvaltioperiaatetta on noudatettava. Tämä on tuon luottamuksen ennakkoehto. Kuten komission vuonna 2014 antamassa tiedonannossa Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi todetaan, oikeusvaltioperiaate on kaikkien nykyaikaisten perustuslaillisten demokratioiden kulmakivi. Se kuuluu niiden perusperiaatteiden joukkoon, jotka juontavat juurensa kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteisestä perustuslaillisesta perinteestä. Oikeusvaltioperiaate on siten yksi keskeisistä arvoista, joihin unioni perustuu. Tämä käy ilmi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklasta sekä sen johdanto-osasta samoin kuin Euroopan unionin perusoikeuskirjasta. Oikeusvaltioperiaatteen avulla varmistetaan, että valtioiden toiminta perustuu tehokkaaseen ja luotettavaan säädöskehykseen ja että niiden toimintaa voidaan tarvittaessa tutkia ja kyseenalaistaa. Lisäksi on oltava mahdollisuus vaatia myöhemmin tehokkaasti hyvitystä.

Jäsenvaltioiden perustuslait ja tuomioistuinjärjestelmät on periaatteessa suunniteltu siten, että voidaan varmistaa oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen. Niissä on sisäänrakennettuja mekanismeja, joiden avulla kansalaisia suojataan oikeusvaltioon kohdistuvia uhkia vastaan. Tietyt viime aikojen tapahtumat ovat kuitenkin osoittaneet, että kansallisissa keskinäiseen valvontaan perustuvissa järjestelmissä on yleisiä heikkouksia. Niinpä on voitu havaita, kuinka oikeusvaltioperiaatteen noudattamatta jättäminen voi muuttua koko Euroopan unionin vakavaksi yhteiseksi huolenaiheeksi. Tämän johdosta Euroopan parlamentin kaltaiset toimielimet samoin kuin kansalaiset ovat selkein sanoin vaatineet EU:lta toimia oikeusvaltioperiaatteen suojaamiseksi.

Toimiin oikeusvaltioperiaatteen suojaamiseksi on ryhdytty välineillä, jotka ovat olleet käytettävissä, ja tuloksia onkin saatu. Oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisella on kuitenkin yhteys Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskinäiseen luottamukseen ja rahoitukselliseen solidaarisuuteen. Lisäksi on todettava, että valvontajärjestelmät eivät toimi, ellei niihin liity tehokas hallinnollinen ja oikeudellinen valvonta ja mahdollisuus turvautua oikeussuojakeinoihin väärinkäytöksiä vastaan. Näistä syistä nykyisiä velvoitteita, joilla pyritään varmistamaan valvontajärjestelmien toimivuus, on syytä täydentää uusilla toimenpiteillä, joilla varmistetaan oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen.

Jotta Euroopan unionin taloudellisia etuja voitaisiin suojata sellaisten rahoitustappioiden riskiltä, joita oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvat yleiset puutteet jäsenvaltiossa voivat aiheuttaa, unionille olisi annettava mahdollisuus ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin tällaisissa tapauksissa. Toimenpiteet olisi toteutettava päätöksellä, jonka neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta. Olisi katsottava, että neuvosto on hyväksynyt tällaisen päätöksen, ellei se päätä määräenemmistöllä hylätä komission ehdotusta kuukauden kuluessa siitä kun komissio on antanut ehdotuksensa. Euroopan parlamentin olisi osallistuttava täysimääräisesti kaikkiin asian käsittelyn vaiheisiin.

Kun toimenpiteitä hyväksytään, on noudatettava täysimääräisesti läpinäkyvyyden ja suhteellisuuden periaatteita. On tärkeää varmistaa myös se, että toimenpiteiden seurauksilla on riittävä yhteys rahoituksen tavoitteeseen. Tältä osin on lisäksi korostettava, että seuraamusten on kohdistuttava niihin, jotka ovat vastuussa havaituista puutteista. Toimenpiteissä olisi sen vuoksi otettava huomioon, että yksittäisiä EU:n rahoituksen edunsaajia, kuten Erasmus-opiskelijoita, tutkijoita tai kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, ei voida pitää vastuullisina tällaisiin rikkomisiin.

Tässä ehdotuksessa vahvistetaan säännöt, jotka ovat tarpeen unionin talousarvion suojaamiseksi silloin kun oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita. Kun varainhoitoasetusta, jolla on sama oikeusperusta, tulevaisuudessa tarkistetaan, nämä säännöt voitaisiin sisällyttää siihen.