Ehdotus: neuvoston päätös monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005)



Virallinen lehti nro C 311 E , 31/10/2000 s. 0180 - 0186



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) (komission esittämät) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [8], [8] EYVL C , , s. . ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [9], [9] EYVL C , , s. . ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [10], [10] EYVL C , , s. . ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon [11] [11] EYVL C , , s. . sekä katsoo seuraavaa: (1) Yritysten ja yrittäjyyden merkitystä yhteisön tavoitteiden saavuttamisen kannalta sekä yritysten ja yrittäjien kohtaamia vaikeuksia on käsitelty useissa tiedonannoissa, päätöksissä ja kertomuksissa [12] ja aivan äskettäin tiedonannossa "Yrityspolitiikan haasteet osaamiselle rakentuvassa taloudessa" [13]. Näissä on määritetty tärkeimmät toiminta-alat yhteisön tasolla. [12] Esimerkiksi: Tiedonanto - Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi (KOM (1996) 329); Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän task force -ryhmän (BEST-ryhmän) kertomus, osat I ja II, 1998; Tiedonanto "Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen" (KOM (1998) 550 lopullinen); Suositus aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta ja yksinkertaistamisesta (EYVL L 145, 5.6.1997, s. 29); Tiedontanto neuvostolle - Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: tulevaisuuden painopistealat (KOM (1998) 222 lopullinen); Kertomus pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (KOM (1997) 610 lopullinen); Päätös innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustoimenpiteistä (EYVL L 155, 29.5.1998); Tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten luovutuksesta (EYVL C 93, 28.3.1998, s. 2); Tiedonanto - Eurooppalaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkkinat (KOM (1997) 187); Tiedonanto "Riskipääoma: avain työpaikkojen luomiseen Euroopan unionissa" (SEC (1998) 552 lopullinen); Kertomus yrityspolitiikan alalla jäsenvaltioiden kanssa toteutetusta koordinoivasta toiminnasta (KOM (1999) 569 lopullinen); Tiedonanto - Euroopan yritysten kilpailukyky ja maailmanlaajuistumisen haaste (KOM (1998) 718 lopullinen); Teollisuusasioita käsittelevän neuvoston 9.11.1999 antama raportti kestävän kehityksen integroinnista teollisuuspolitiikkaan. [13] Komission tiedonanto [5. huhtikuuta 2000]. (2) Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osuus kilpailukyvyn, tutkimuksen, innovaatioiden ja työllisyyden edistämisessä on merkittävä, mutta niillä on myös erityisongelmia. (3) Näiden vaikeuksien voittamiseksi tarvitaan toimenpiteitä. Joukko ohjelmia, erityisesti kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) [14], joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2000, on tarjonnut kehyksen tällaisille toimille. [14] Neuvoston päätös 97/157/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996, EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25. (4) Komissio kertoi 29 päivänä kesäkuuta 1999 antamassaan tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle [15] pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) toteutetun kolmannen monivuotisen ohjelman ulkoisesta arvioinnista. [15] KOM (1999) 319 lopullinen. (5) Neuvosto hyväksyi 9 päivänä marraskuuta 1999 raportin kestävän kehityksen integroinnista Euroopan unionin teollisuuspolitiikkaan. (6) On tarpeen hyväksyä lisäohjelma 1 päivänä tammikuuta 2001 alkavaksi kaudeksi ja varmistaa, että yrityspolitiikalle annetaan riittävät resurssit sen tavoitteiden toteuttamiseksi. Uusi ohjelma olisi kohdennettava rajoitettuun määrään tavoitteita. (7) Tällä päätöksellä ei tulisi heikentää komission mahdollisuuksia toteuttaa toimia lähialoilla oikeusperustana olevien muiden toimenpiteiden nojalla. (8) Komission olisi hyväksyttävä erityistoimet mahdollistavia toimenpiteitä. Komission vastuulla olisi tällaisten toimenpiteiden valmistelun edellyttämästä tilastotyöstä ja analyysistä sekä toimien tulosten levittämisestä huolehtiminen. (9) Koska tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [16] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, ne olisi hyväksyttävä käyttämällä kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä. [16] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (10) Tämä päätös muodostaa oikeudellisen perustan erityisille täydentäville toimenpiteille, jotka eivät kuulu yhteisön muuhun politiikkaan ja joita ei voida paremmin toteuttaa jäsenvaltioiden tasolla. (11) Komissio on hyväksynyt tiedonannon "Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta" [17]; [17] KOM (2000) 6 lopullinen. (12) Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa määrätään kyseisten maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. (13) Kyproksen, Maltan ja Turkin kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten puitteissa olisi myös määrättävä näiden maiden osallistumisesta. (14) Eurooppalaiset yritysten tukiverkostot ovat tärkeitä yhteisön politiikan täytäntöönpanon kannalta ja niiden hallinnointi ja päivittäinen toiminta edellyttää, että komission yksiköt voivat tukeutua asianmukaiseen infrastruktuuriin sijoitettuun ulkopuoliseen erikoisasiantuntemukseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään viideksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 2001 ohjelma, joka koskee yhteisön politiikkaa yritysten ja yrittäjyyden hyväksi erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osalta. 2 artikla 1. 1. Ohjelman tavoitteena on a) edistää yrittäjyyttä arvokkaana ja tuottavana elinkeinona, joka perustuu asiakaskeskeisyyteen ja vahvaan palvelukulttuuriin b) tukea sellaista suotuisaa ilmapiiriä, jossa kestävä kehitys otetaan huomioon ja jossa tutkimus, innovaatiot ja yrittäjyys voivat kukoistaa c) parantaa pk-yritysten rahoitusympäristöä d) lisätä pk-yritysten kilpailukykyä osaamiselle rakentuvassa taloudessa e) varmistaa yritysten tukiverkostojen ja yrityspalvelujen tarjonta ja koordinointi. 2. Koordinoivaa toimintaa ja esikuva-analyysiä (benchmarking) käytetään 2 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tavoitteiden tukena. 3 artikla 1. Toimenpiteet 2 artiklassa lueteltujen tavoitteiden toteuttamiseksi tämän ohjelman nojalla hyväksytään 4 artiklan säännösten mukaisesti. 2. Ohjelman täytäntöönpanon edellyttämästä tilastotyöstä ja analyysistä sekä toimien tulosten levittämisestä huolehtiminen Euroopan tilastojärjestelmän avulla on komission vastuulla. 4 artikla 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty aika on kolme kuukautta. 4. Monivuotiseen ohjelmaan sovittujen menettelyjen mukaisesti, osallistuvien ehdokasmaiden edustajilla on komiteassa tarkkailijan asema. 5 artikla 1. Komissio arvioi ohjelman täytäntöönpanoa ja antaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2003. 2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään joulukuussa 2004 arviointikertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta. Tässä kertomuksessa arvioidaan, onko ohjelman tavoitteet saavutettu. Siihen sisältyy kustannustehokkuuden arviointi ja suoritusindikaattoreihin perustuva arvio siitä, onko tavoitteet saavutettu. 6 artikla Tähän ohjelmaan voivat osallistua: - EFTA/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti, - Assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä määrättyjen edellytysten mukaisesti, - Kypros lisämäärärahojen avulla samoilla edellytyksillä, joita sovelletaan EFTA/ETA-maihin, kyseisen maan kanssa erikseen sovittavien menettelyjen mukaisesti, - Malta ja Turkki lisämäärärahojen avulla perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. 7 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2005. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain käytettävissä olevat määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE 1 Yritysten ja yrittäjyyden hyväksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman (2001-2005) mukaiset toimet On selvää, että yrityksillä ja erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yrityksillä) on keskeinen osuus pyrittäessä edistämään taloudellista kasvua, kilpailukykyä ja työpaikkojen syntymistä Euroopan unionissa. Euroopan unionin talous- ja yrityspolitiikkojen yhteydessä monivuotinen ohjelma yritysten ja yrittäjyyden edistämiseksi (2001-2005) tarjoaa kehyksen joukolle toimia, joiden tarkoituksena on maksimoida yritysten suorituskyky ja edistää tuottavaa yritystoimintaa. Monivuotisen ohjelman yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) nojalla toteutetut toimet antavat lisäarvoa Euroopan tasolla vastaaville jäsenvaltioiden tasolla harjoitetuille politiikoille toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Luonteeltaan ylikansalliset toimet tarjoavat etuja, joita ei voida saavuttaa samanlaisilla pelkästään kansallisella tasolla toteutetuilla toimilla. Useissa komission nykyisissä aloitteissa käsitellään joitakin tiedonannossa yksilöityjä ongelmia. Näihin sisältyy tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskeva viides puiteohjelma [18], innovaation edistämistä ja pk-yritysten osallistumisen kannustamista koskeva ohjelma [19], Euroopan sisämarkkinoiden strategia [20] sekä pk-yrityksiin rakennerahastojen nojalla kohdistuvat toimet. Monivuotinen ohjelma yritysten ja yrittäjyyden hyväksi täydentää näitä toimia. Cardiffin prosessi ja talouspolitiikan laajat suuntaviivat [21] yhdentävät eri aloitteet. [18] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 182/1999/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1. [19] Neuvoston päätös 1999/172/EY, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, EYVL L 64, 12.3.1999, s. 91. [20] KOM (1999) 624 lopullinen. [21] KOM (2000) 214 lopullinen. Tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetaan seuraavia toimenpiteitä: 1. Yrittäjyyden edistäminen arvokkaana ja tuottavana elinkeinona, joka perustuu asiakaskeskeisyyteen ja vahvaan palvelukulttuuriin Suuri osa työstä keskittyy parhaiden toimintatapojen tunnistamiseen vertaisarvioinnin ja koordinoivan toiminnan, esikuva-analyysimenetelmän käytön ja edistymisen tehokkaan seurannan (uusien BEST-menettelyjen) avulla. Tukena käytetään selvityksiä ja tilastoanalyysejä. 2. Sellaisen sääntely ja yritystoimintaympäristön tukeminen, jossa kestävä kehitys otetaan huomioon ja jossa tutkimus, innovaatiot ja yrittäjyys voivat kukoistaa Yhteisön lainsäädäntöehdotusten yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmää kehitetään edelleen. Toimia paremman sääntelyn edistämiseksi toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja yritysyhteisön kanssa. Parhaita toimintatapoja tunnistetaan vertaisarvioinnin ja koordinoivan toiminnan, esikuva-analyysimenetelmän käytön ja edistymisen tehokkaan seurannan (uudet BEST-menettelyjen) avulla. Tukena käytetään selvityksiä ja tilastoanalyysejä. 3. Pk-yritysten rahoitusympäristön parantaminen Takausten saaminen on edelleen suurin este rahoitusta hakeville pk-yrityksille. Vastauksena Lissabonin huippukokouksen päätelmiin tulevassa takauspolitiikassa keskitytään pääomasijoittamiseen, mikrolainoihin ja pk-yritysten lainoihin (tieto- ja tietoliikennetekniikka). EIR hallinnoi ja panee täytäntöön näitä toimia kussakin maassa olevien erilaisten takausjärjestelmien avulla. Riskipääomaa kehitetään edelleen osallistumalla riskipääomarahastoihin (ETF käynnistysjärjestelmä) ja rahoittamalla rahastojen toimintakustannuksia. EIR hallinnoi näitä toimia. Pk-yritysten lainantakausjärjestelmä ja ETF-käynnistysjärjestelmä ovat alunperin kasvu-ja työllisyysaloitteen [22] nojalla toteutettuja toimia. Niitä jatketaan vuonna 2001. Jokaisen toimen edelleen jatkamista koskeva päätös riippuu muun muassa toimien tehokkuuden arvioinnin tuloksista. [22] Neuvoston päätös 98/347/EY, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, EYVL L 155, 29.5.1998. Yksityisten pääomasijoittajien verkostoja kehitetään. Parhaita toimintatapoja tunnistetaan vertaisarvioinnin ja koordinoivan toiminnan, esikuva-analyysimenetelmän käytön ja edistymisen tehokkaan seurannan (uusien BEST-menettelyjen) avulla. Tähän sisältyy pankkien kanssa käytävien pyöreän pöydän keskustelujen järjestäminen. Tukena käytetään selvityksiä ja tilastoanalyysejä. 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen osaamiselle rakentuvassa taloudessa Parhaita toimintatapoja tunnistetaan vertaisarvioinnin ja koordinoivan toiminnan, esikuva-analyysimenetelmän käytön ja edistymisen tehokkaan seurannan (uusien BEST-menettelyjen) avulla. Tukena käytetään selvityksiä ja tilastoanalyysejä. 5. Yritysten tukiverkostojen ja yrityspalvelujen tarjonnan ja koordinoinnin varmistaminen Tarkoituksena on varmistaa euroneuvontakeskusten ja eurotiedonvälityskeskusten verkostojen toiminta ja yritysten yhteistoimintaa koskevien Europartenariat-tapahtumien järjestäminen. Näitä toimia toteuttaessaan komissio voi turvautua teknistä apua tarjoaviin organisaatioihin tai asiantuntijoihin, joiden rahoituksesta mahdollisesti määrätään ohjelman yleisen rahoituskehyksen puitteissa. Yrityspolitiikkaa koskevia tietoja on saatavilla painetussa ja sähköisessä muodossa. 6. Muut Euroopan pk-yritysten seurantakeskusta kehitetään edelleen. Monivuotisen ohjelman arviointi on suunnitteilla. LIITE 2 Yhteisön rahoitusvälineet 1. Alustava suunnitelma etf-käynnistysjärjestelmän toteuttamisesta 1.1. Johdanto EIR hallinnoi ETF-käynnistysjärjestelmää toimeksiannon nojalla. Se sijoittaa järjestelmälle myönnettyjä yhteisön määrärahoja asianomaisiin erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin, erityisesti pienehköihin tai äskettäin perustettuihin rahastoihin, alueellisiin rahastoihin tai rahastoihin, jotka ovat keskittyneet erityisaloihin tai -teknologioihin, tai tutkimuksen ja kehityksen tuloksien hyödyntämistä rahoittaviin riskipääomarahastoihin, esimerkiksi rahastoihin, jotka liittyvät tiede- ja tutkimuskeskuksiin. Nämä rahastot puolestaan myöntävät riskipääomaa pk-yrityksille. ETF-käynnistysjärjestelmä vahvistaa EIP:n yhteistyössä EIR:n kanssa perustamaa Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmää investointipolitiikalla, johon sisältyy suurempi riski sekä välittäjinä toimivien rahastojen että niiden investointikäytäntöjen osalta. 1.2. Välittäjät EIR toimii parhaansa mukaan kohdistaakseen investointinsa pienehköihin tai äskettäin perustettuihin rahastoihin, alueellisiin rahastoihin, jotka voivat toimia tukialueilla tai niiden ulkopuolella, tai tiettyihin toimialoihin tai teknologioihin keskittyneisiin rahastoihin tai riskipääomarahastoihin, jotka toimivat tiede- ja tutkimuskeskusten yhteydessä. Välittäjät valitaan hyvän liiketavan mukaisesti, rehellisesti ja avoimesti, jotta vältetään kilpailun vääristyminen ottaen huomioon tavoitteena oleva työskentely monenlaisten erityisrahastojen kautta. 1.3. Investoinnin enimmäismäärä Välittäjänä toimivaan riskipääomarahastoon tehtävän investoinnin enimmäismäärä on yhteensä 25 prosenttia kyseisen rahaston omasta pääomasta, ja poikkeustapauksissa se voi olla 35 prosenttia; näitä poikkeuksia ovat esimerkiksi uudet rahastot, jotka todennäköisesti toimivat voimakkaina katalysaattoreina riskipääomamarkkinoiden kehityksessä jonkin erityisteknologian alalla tai jollakin tietyllä alueella. Sitoumus yhteen riskipääomarahastoon ei saa ylittää kymmentä miljoonaa euroa. Välittäjinä toimivien riskipääomarahastojen on salkun monipuolisuuden osalta noudatettava vakiintunutta markkinakäytäntöä. 1.4. Järjestelmän kesto ETF-käynnistysjärjestelmä on perustettu pitkäaikaiseksi järjestelyksi, jonka positiot riskipääomarahastoissa ovat tavallisesti 5-12-vuotisia. EIR pyrkii parhaansa mukaan sitomaan järjestelmälle osoitetut määrärahat mahdollisimman täysimääräisesti viimeistään talousarviosta suoritettujen asianmukaisten maksujen toteutusvuotta seuraavan kalenterivuoden aikana. Missään tapauksessa investointien kesto ei ylitä kuuttatoista vuotta yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta. 1.5. Investointien realisointi Koska suurin osa ETF-käynnistysjärjestelmän mukaisista investoinneista tehdään arvopaperipörssissä noteeraamattomina ja alhaisen maksuvalmiuden omaaviin riskipääomarahastoihin, näiden investointien realisointi perustuu välittäjinä toimivien rahastojen pk-yrityksiin tekemien investointien myynnistä saatujen tuottojen jakoon. 1.6. Toteutetuista investoinneista saatujen tuottojen investoiminen uudelleen Toteutetuista investoinneista saadut tuotot voidaan investoida uudelleen ohjelman neljän ensimmäisen toimintavuoden aikana. Tätä aikaa voidaan pidentää enintään kolmella vuodella, jos järjestelmästä on tehty tyydyttävä arviointi 48 kuukauden kuluttua sen hyväksymisestä. 1.7. Sijoitustili EIR:on perustetaan sijoitustili, jolla järjestelmää tukevat talousarviovarat pidetään. Tämä tili on korollinen, ja saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin. EIR:n ja ETF-käynnistysjärjestelmän mukaisesti tekemät investoinnit sekä EIR:n hallintopalkkiot ja muut hyväksyttävät kustannukset veloitetaan sijoitustililtä, ja realisoiduista investoinneista saaduilla tuotoilla puolestaan hyvitetään sijoitustiliä. Neljän vuoden kuluttua järjestelmän aloittamisesta tai, jos järjestelmän uudelleeninvestointikautta on jatkettu, jatketun uudelleeninvestointikauden päätyttyä kaikki tilille jääneet varat, jotka ovat muita kuin myönnettyjä mutta vielä nostamatta/investoimatta olevia varoja ja hyväksyttävien kustannusten ja menojen, esimerkiksi EIR:n hallintopalkkion, kohtuulliseen kattamiseen tarvittavia varoja, palautuvat yhteisön talousarvioon. 1.8. Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa suoritettujen maksujen oikeellisuuden. 2. Alustava suunnitelma pk-yritysten takausjärjestelmän toteuttamisesta 2.1. Johdanto EIR hallinnoi pk-yritysten takausjärjestelmää toimeksiannon nojalla. Kun EIR myöntää vastatakauksia tai tarvittaessa yhteistakauksia jäsenvaltioissa toimiville takausjärjestelmille, sekä suoria takauksia EIP:lle tai muulle soveltuvalle rahoituksen välittäjälle, sille näistä takauksista aiheutuvat tappiot korvataan yhteisön varoista. Tämän ansiosta järjestelmä voidaan kohdentaa sellaisiin kasvumahdollisuuksia omaaviin pk-yrityksiin, kuten pieniin ja äskettäin perustettuihin yrityksiin, joilla on erityisiä vaikeuksia rahoituksen saamisessa näille yrityksille myönnettäviin lainoihin liittyvien suurten riskien vuoksi. 2.2. Välittäjät Välittäjinä voivat toimia jäsenvaltioiden julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivat takausjärjestelmät, keskinäiset takausjärjestelyt mukaan lukien, EIP tai mikä tahansa muu soveltuva rahoituslaitos, joka toimii yhdessä minkä tahansa riskinottoa koskevan pk-yritysohjelman kanssa. Välittäjät valitaan hyvän liike- ja markkinatavan mukaisesti, rehellisesti ja avoimesti. Valinnassa otetaan huomioon a) vaikutus pk-yritysten käyttöön asetetun velkarahoituksen määrään ja/tai b) vaikutus pk-yritysten velkarahoituksen saatavuuteen ja/tai c) vaikutus kyseisen välittäjän myöntämien pk-lainojen riskinottoon. 2.3. Pk-yrityksille myönnettävät hyväksyttävät lainat Rahoitukselliset arviointiperusteet, jotka koskevat pk-yrityksille myönnettävien lainojen kelpoisuutta saada takaus pk-yritysten takausjärjestelmän kautta, määritellään tapauskohtaisesti kunkin välittäjän kohdalla niiden takausohjelmien osana, joissa ne jo toimivat. Tavoitteena on tavoittaa mahdollisimman monta pk-yritystä. Näiden sääntöjen on vastattava kyseisen alueen markkinaolosuhteita ja -käytäntöjä. Takauksilla ja vastatakauksilla katetaan pääosassa alle sadan työntekijän pk-yrityksille myönnettyjä lainoja. Erityistä huomiota kiinnitetään aineettoman käyttöomaisuuden rahoitukseen tarkoitettuun lainanantoon. 2.4. EIR:n takaukset EIR:n myöntämät takaukset koskevat yksittäisiä lainoja tietyssä lainakannassa, joka voi olla olemassa oleva lainakanta silloin, kun takuun myöntäminen johtaa pk-yrityksille tapahtuvan lainanannon lisääntymiseen, tai lainakanta, joka perustetaan tietyn ajanjakson kuluessa. EIR:n myöntämät takaukset kattavat osan perustana olevaan lainakantaan liittyvistä luottoriskeistä sekä kyseisen rahoituksen välittäjän kanssa jaetusta riskistä. 2.5. EIR:n yhteenlaskettujen tappioiden enimmäismäärä EIR:n velvollisuus maksaa osuus lainatappioista välittäjälle jatkuu, kunnes tietyn lainakannan tappioiden kattamiseksi suoritettujen maksujen yhteenlaskettu määrä, josta on vähennetty vastaavien takaisin perittyjen tappioiden yhteenlaskettu määrä, saavuttaa ennakolta sovitun määrän, minkä jälkeen EIR:n takaus peruutetaan ilman eri toimenpiteitä. 2.6. EIR:n ja välittäjien tasavertaisuus EIR:n myöntämät takaukset ovat tavallisesti tasavertaisia välittäjän myöntämien takauksien tai soveltuvissa tapauksissa lainojen kanssa. 2.7. Sijoitustili EIR:on perustetaan sijoitustili, jolla järjestelmää tukevat talousarvion määrärahat pidetään. Tämä tili on korollinen, ja saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin. 2.8. EIR:n oikeus nostaa varoja sijoitustililtä EIR:lla on oikeus veloittaa sijoitustililtä maksuja, joilla se hoitaa takausjärjestelmän mukaisten yhteenlaskettujen tappioiden enimmäismäärään liittyvät velvoitteensa sekä, komission hyväksynnän saatuaan, mitä tahansa muita hyväksyttäviä kustannuksia, esimerkiksi hallintopalkkioita, hyväksyttäviä oikeudellisia palkkioita sekä järjestelmän tiedotusmenoja. 2.9. Sijoitustilille maksettavat takaisin perityt tappiot Sijoitustilille hyvitetään kaikki sellaisista luottotappioista takaisin perityt varat, joiden takaukset on jouduttu maksamaan tililtä. 2.10. Järjestelmän kesto Pk-yrityksille myönnettävien yksittäisten takauksien kestoksi on suunniteltu 5-10 vuotta. Jos sijoitustilillä on riittävästi varoja, EIR tekee uusia takaussitoumuksia enintään neljän vuoden ajan järjestelmän hyväksymispäivästä. Kaikki sijoitustilillä jäljellä olevien takauksien päättymisajankohtana olevat suorittamattomat määrät palautuvat yhteisön talousarvioon. 2.11. Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa suoritettujen maksujen oikeellisuuden. 3. Alustava suunnitelma siemenpääomatoimen täytäntöönpanosta Siemenpääomatoimen tavoitteena on : - tukea toimintansa alkuvaiheessa olevia siemenrahastoja ja vastaavanlaisia organisaatioita ja näin lisätä sellaisen oman pääoman ja oman pääoman -ehtoisen pääoman tarjontaa, jota tarvitaan kasvukykyisten ja uusia työpaikkoja tarjoamaan pystyvien innovatiivisten pienyritysten perustamisessa ja omistajanvaihdoksessa , - luoda yhteisönlaajuinen siemenpääomarahastojen verkosto sekä edistää hyvien toimintatapojen vaihtoa ja koulutusta. Uusi toimi sisältää etenkin pääomasijoitukset, joita tarvitaan pienyritysten sekä käsiteollisuusyritysten omistajanvaihdoksessa. Tämän vuoksi siemenpääomatoimesta tuetaan uusia tai toimintansa alkuvaiheessa olevia siemenpääomarahastoja myöntämällä takaisinmaksettavaa ennakkoa, jonka suuruus on enintään 50 prosenttia rahaston toimintakuluista. Takaisinmaksettavat ennakot, joita voidaan myöntää enintään kolmen vuoden ajan, suoritetaan kolmessa erässä: 30 prosenttia sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, 30 prosenttia sillä edellytyksellä, että vähintään 30 prosenttia rahaston pääomasta on sijoitettu vähintään viiteen pienyritykseen. Jäljelle jäävä enintään 40 prosentin osuus suoritetaan sillä edellytyksellä, että rahaston pääomasta 60 prosenttia, josta vähintään puolet on siemenpääomasijoitusten muodossa, on sijoitettu vähintään 15 pienyritykseen. Toinen ja kolmas maksuerä suoritetaan tilintarkastusyritysten vahvistaminen vuosikertomusten perusteella. Siemenpääomasijoitukset olisi tehtävä sijoituksen kohteena oleviin yrityksiin suhteellisen pitkäksi ajaksi (viideksi vuodeksi tai pidemmäksi ajaksi), jotta juuri perustettuja pienyrityksiä voidaan auttaa selviämään vaikeasta alkuvaiheesta sekä kasvamaan jatkossa ja luomaan pitkäaikaisia työpaikkoja. Rahastojen tulisi lisäksi pystyä kasvattamaan sijoitustensa määrää yrityksessä ja näin tukemaan yrityksen kasvua. Jos rahasto kuitenkin haluaa irtautua sijoituskohteestaan aikaisemmin, komissiolle olisi maksettava 10 prosenttia jokaisen irtautumisen yhteydessä saatavasta pääomavoitosta. Takaisin suoritettavat määrät eivät kuitenkaan koskaan olisi suurempia kuin saadut ennakot. Sopimuksen allekirjoittamista seuraavan 10 vuoden jakson lopussa komissio muuttaa palautettavan ennakon avustukseksi, josta vähennetään aikaisemman irtautumisen yhteydessä saatuja komissiolle palautettavia pääomavoittoja varten tehdyt varaukset. Komissio suosii tällä tavoin pitkäaikaisten sijoitusten tekemistä pienyrityksiin pidentääkseen niiden elinikää sekä tukeakseen pitkäaikaisten työpaikkojen luomista. Siemenpääomatoimen hallinnoinnista vastaa EIR. 4. Pienyritysten tieto- ja tietoliikennetekniikkainvestointeja varten tarkoitetun lainantakausjärjestelmän täytäntöönpanoa koskeva alustava suunnitelma 4.1. Johdanto EIR hallinnoi pienyritysten tekemiä tieto- ja tietoliikennetekniikkainvestointeja varten tarkoitettua lainantakausjärjestelmää toimeksiannon nojalla. EIR myöntää vastatakauksia tai tarvittaessa yhteistakauksia jäsenvaltioissa toimiville takausjärjestelmille, sekä suoria takauksia EIP:lle tai muulle soveltuvalle rahoituksen välittäjälle. EIR:lle näistä takauksista aiheutuvat tappiot korvataan yhteisön varoista. Tämän ansiosta järjestelmä voidaan kohdentaa sellaisiin kasvukykyisiin pienyrityksiin, kuten pieniin ja juuri perustettuihin yrityksiin, jotka haluavat uudistaa liiketoimintaansa sekä hyödyntää Internetin ja sähköisen kaupan tarjoamia mahdollisuuksia ottamalla käyttöön tieto- ja tietoliikennetekniikkaa ja investoimalla koulutukseen mutta joilla on erityisvaikeuksia rahoituksen saamisessa niille myönnettäviin lainoihin liittyvän suuren riskin vuoksi. 4.2. Välittäjät Välittäjinä voivat toimia jäsenvaltioiden julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivat takausjärjestelmät, myös keskinäiset takausjärjestelyt, sekä EIP tai mikä tahansa muu soveltuva rahoituslaitos silloin, kun ne tarjoavat pk-yrityksille tarkoitettuja järjestelmiä, joihin liittyy riskin ottaminen. Välittäjät valitaan hyvän liike- ja markkinatavan mukaisesti noudattamalla tasapuolisuuden ja avoimuuden periaatteita. Valinnassa otetaan huomioon a) vaikutus pienyritysten käyttöön asetetun velkarahoituksen määrään ja/tai b) vaikutus pienyrityksille suunnatun velkarahoituksen saatavuuteen ja/tai c) vaikutus kyseisen välittäjän myöntämiin pienyritysten lainoihin liittyvään riskinottoon. 4.3. Pienyrityksille myönnettävät hyväksyttävät lainat Rahoitukselliset arviointiperusteet, jotka koskevat pienyrityksille myönnettävien lainojen kelpoisuutta saada takaus pk-yritysten takausjärjestelmän kautta, määritellään tapauskohtaisesti kunkin välittäjän kohdalla niiden takausohjelmien osana, joissa ne jo toimivat. Tavoitteena on tavoittaa mahdollisimman monta pk-yritystä. Näiden sääntöjen on vastattava kyseisen alueen markkinaolosuhteita ja -käytäntöjä. Takauksilla ja vastatakauksilla katetaan pääosassa alle viidenkymmenen työntekijän pk-yrityksille myönnettyjä lainoja. Erityistä huomiota kiinnitetään aineettoman käyttöomaisuuden rahoitukseen tarkoitettuun lainanantoon. 4.4. EIR:n myöntämät takaukset EIR:n myöntämät takaukset koskevat yksittäisiä lainoja tietyssä lainakannassa, joka voi olla olemassa oleva lainakanta, jolloin seurauksena on lainaustoiminnan laajennus siten, että se kattaa myös pienyritysten tieto- ja tietoliikennetekniikkainvestoinnit, tai lainakanta, joka perustetaan tietyn ajanjakson kuluessa. EIR:n myöntämät takaukset kattavat osan perustana olevaan lainakantaan liittyvistä luottoriskeistä sekä kyseisen rahoituksen välittäjän kanssa jaetusta riskistä. 4.5. EIR:n kattamien tappioiden yhteenlaskettu enimmäismäärä EIR:n velvollisuus maksaa osuus luottotappioista välittäjälle jatkuu, kunnes tietyn lainakannan tappioiden kattamiseksi suoritettujen maksujen yhteenlaskettu määrä, josta on vähennetty vastaavien tappionkorvausten yhteenlaskettu määrä, saavuttaa ennalta sovitun määrän, minkä jälkeen EIR:n takaus peruutetaan ilman eri toimenpiteitä. 4.6. EIR:n ja välittäjien tasavertaisuus EIR:n myöntämät takaukset ovat tavallisesti tasavertaisia välittäjän myöntämien takauksien tai tarvittaessa lainojen kanssa. 4.7. Sijoitustili EIR:on perustetaan sijoitustili, jolla järjestelmää tukevat talousarvion määrärahat pidetään. Tämä tili korollinen, ja saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin. 4.8. EIR:n oikeus nostaa varoja sijoitustililtä EIR:lla on oikeus veloittaa sijoitustililtä maksuja, joilla se hoitaa takausjärjestelmän mukaisten yhteenlaskettujen tappioiden enimmäismäärään liittyvät velvoitteensa sekä komission hyväksynnän saatuaan mitä tahansa muita hyväksyttäviä kustannuksia, esimerkiksi hallintopalkkioita, hyväksyttäviä oikeudellisia palkkioita sekä järjestelmän tiedotusmenoja. 4.9. Sijoitustilille maksettavat tappionkorvaukset Sijoitustilille hyvitetään kaikki sellaisten lainojen aiheuttamista tappioista takaisin saadut varat, joiden takaukset tililtä on maksettu. 4.10. Järjestelmän kesto Pienyrityksille myönnettävien yksittäisten takauksien kestoksi on suunniteltu 5-10 vuotta. Jos sijoitustilillä on riittävästi varoja, EIR tekee uusia takaussitoumuksia enintään 48 kuukauden ajan järjestelmän hyväksymispäivästä. Kaikki takauksien päättymisajankohtana sijoitustilillä jäljellä olevat määrät palautuvat yhteisön talousarvioon. 4.11. Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voi tehtäviensä mukaisesti tarkastaa suoritettujen maksujen asianmukaisuuden. RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Monivuotinen ohjelma yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) 2. Budjettikohdat B5-512 B5-512A 3. Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohta 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Toimenpiteen yleistavoite 1. Yrittäjyyden edistäminen arvokkaana ja tuottavana elinkeinona, joka perustuu asiakaskeskeisyyteen ja vahvaan palvelukulttuuriin. 2. Sellaisen sääntely- ja yritystoimintaympäristön tukeminen, jossa otetaan huomioon kestävä kehitys ja jossa tutkimus, innovaatiot ja yrittäjyys voivat kukoistaa. 3. Pk-yritysten rahoitusympäristön parantaminen. 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen osaamiselle rakentuvassa taloudessa. 5. Yritysten tukiverkostojen ja yrityspalvelujen tarjonnan ja koordinoinnin varmistaminen. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1. tammikuuta 2001 - 31. joulukuuta 2005 Komissio arvioi ohjelman täytäntöönpanoa ja antaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2003. Ohjelman arviointi saatetaan päätökseen ennen 31. päivää joulukuuta 2004. 5. Menojen ja tulojen luokitus 5.1 Ei-pakollinen meno 5.2 Jaksotetut määrärahat 6. Meno-/tulolaji - Tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa (yli 60 % pyydetyn luoton kokonaismäärästä) - Selvitykset, seminaarit, esikuva-analyysi, koordinoivan toiminnan tapahtumat, koulutustilaisuudet, välineiden käyttökustannukset, tiedotus, asiakirjat. 7. Rahoitusvaikutukset 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Kustannusten jakautumista eri tekijöiden kesken koskevassa kohdassa (kohta 7.2) ilmoitetut summat ovat niiden menojen kokonaismääriä, jotka tarvitaan 2 artiklassa lueteltujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Komissio hyväksyy toimenpiteet yleisten tavoitteiden muuttamiseksi konkreettisiksi toimiksi. Tarvittavien varojen määrä esitetään yksityiskohtaisesti näissä toimenpiteissä 4 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Ohjelmaan osallistuvat ehdokasmaat osallistuvat rahoitukseen osallistumisestaan aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Kunkin maan osuus määritetään erityisissä oikeudellisissa asiakirjoissa, joilla ohjelma avataan. Kustannusten laskemisen perusteena käytetään edellisten vuosien menoja. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken 7.2.1 Menojen jakautuminen >TAULUKON PAIKKA> 7.2.2 Tukimenojen jakautuminen (sisältyy kohtaan 7.2.1) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Määrärahojen alustava aikataulu B5 - 512 milj. euroa >TAULUKON PAIKKA> B5-512 A - milj. euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. Petostenvastaiset toimenpiteet Ennen tuen maksamista tai komission yksiköiden tilaamien tai toteuttamien selvitysten toimittamista suoritetaan tarkastus, jossa otetaan huomioon sopimusvelvoitteet ja taloudellisuuden ja moitteettoman varainhoidon ja yleisen hallinnon periaatteet. Petostenvastaiset menettelyt, kuten todisteiden esittäminen moitteettomasta taloudellisesta asemasta ja raporttien toimittaminen, mainitaan kaikissa komission ja tuensaajien välillä tehdyissä sopimuksissa. 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 1. Yrittäjyyden edistäminen arvokkaana ja tuottavana elinkeinona, joka perustuu asiakaskeskeisyyteen ja vahvaan palvelukulttuuriin 2. Sellaisen sääntely- ja yritystoimintaympäristön tukeminen, jossa kestävä kehitys otetaan huomioon ja jossa tutkimus, innovaatiot ja yrittäjyys voivat kukoistaa 3. Pk-yritysten rahoitusympäristön parantaminen 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen osaamiselle rakentuvassa taloudessa 5. Yritysten tukiverkostojen ja yrityspalvelujen tarjonnan ja koordinoinnin varmistaminen Komissio toimittaa ohjelman täytäntöönpanoa koskevien vuosittaisten työohjelmien luonnokset 4 artiklassa mainitulle komitealle. Näillä työohjelmilla muutetaan yleiset tavoitteet konkreettisiksi toimiksi ja niissä esitetään tarvittavien varojen määrät yksityiskohtaisesti. Kohderyhmän muodostavat kaikki Euroopan talousalueen ja ehdokasmaiden yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) sekä nykyiset ja potentiaaliset yrittäjät kaikkialla Euroopan talousalueella ja ehdokasmaissa. Osa toimista on tarkoitettu erityisille kohderyhmille ja/tai talouden sektoreille. Kohderyhmiä ovat lisäksi yrityksiä edustavat järjestöt ja yhdistykset, myös kauppakamarit. 9.2 Toimenpiteen perustelut On selvää, että yrityksillä ja erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yritykset) on keskeinen osuus pyrittäessä edistämään taloudellista kasvua, kilpailukykyä ja työpaikkojen syntymistä Euroopan unionissa. Euroopan unionin talous- ja yrityspolitiikkojen yhteydessä monivuotinen ohjelma yritysten ja yrittäjyyden edistämiseksi (2001-2005) tarjoaa kehyksen joukolle toimia, joiden tarkoituksena on maksimoida yritysten suorituskyky ja edistää tuottavaa yritystoimintaa. Monivuotisen ohjelman yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) nojalla toteutetut toimet antavat lisäarvoa Euroopan tasolla vastaaville jäsenvaltioiden tasolla harjoitetuille politiikoille toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Luonteeltaan ylikansalliset toimet tarjoavat etuja, joita ei voida saavuttaa samanlaisilla pelkästään kansallisella tasolla toteutetuilla toimilla. Useissa komission nykyisissä aloitteissa käsitellään joitakin tiedonannossa yksilöityjä ongelmia. Näihin sisältyy tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskeva viides puiteohjelma [23], innovaatioiden edistämistä ja pk-yritysten osallistumisen kannustamista koskeva ohjelma [24], Euroopan sisämarkkinoiden strategia [25] sekä pk-yrityksiin rakennerahastojen nojalla kohdistuvat toimet. Monivuotinen ohjelma yritysten ja yrittäjyyden hyväksi täydentää näitä toimia. Cardiffin prosessi ja talouspolitiikan laajat suuntaviivat [26] yhdentävät eri aloitteet. [23] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 182/1999/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1. [24] Neuvoston päätös 1999/172/EY, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, EYVL L 64, 12.3.1999, s. 91. [25] KOM (1999) 624 lopullinen. [26] KOM (2000) 214 lopullinen. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Indikaattorit ja tavoitteet vahvistetaan kunkin erityistoimenpiteen osalta. Ne täsmennetään vuosittaista työohjelmaa koskevassa päätöksessä. Hyvien toimintatapojen vaihdossa, joka on politiikan parantamisen tärkein väline, ei indikaattoreita ja tavoitteita kannattaisi vahvistaa ennakolta. Esimerkiksi uusien yritysten perustamismenettelyihin liittyvässä hyviä toimintatapoja koskevassa hankkeessa voitaisiin keskittyä hankkeeseen käytettyyn aikaan ja kustannuksiin. Pk-yritysten rahoitusympäristön parantamiseksi toteutettavissa toimissa voitaisiin keskittyä esimerkiksi yksityisten pääomasijoittajien verkostoihin, verkostojen lukumäärään ja sellaisten yritysten osallistumiseen ja lukumäärään, joita verkostot välittömästi auttavat. Euroneuvontakeskusten verkoston osalta indikaattoreina voitaisiin käyttää niiden kyselyjen lukumäärää, joihin on vastattu, ja jaetun tiedon laatua sekä asiakkaiden tyytyväisyyteen liittyviä laadullisia toimenpiteitä. Komissio arvioi ohjelman täytäntöönpanoa ja antaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2003. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään joulukuussa 2004 arviointikertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta. Kertomuksessa arvioidaan, onko ohjelman tavoitteet saavutettu. Siihen sisältyy kustannustehokkuuden arviointi ja suoritusindikaattoreihin perustuva arvio siitä, onko tavoitteet saavutettu. 10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan iii a osa) Tarvittavat hallinto- ja henkilöresurssit on katettava hallinnointiyksikön nykyisillä resursseilla [27]. [27] Komissio tarkastelee vuoden 2000 loppuun mennessä yritysten nykyisten tukiverkostojen, kuten euroneuvontakeskusten, BC-NETin, BRE:n, yritys- ja innovaatiokeskusten (BIC), sekä innovaatiokeskusten (IRC) toimintaa, niiden integroimiseksi ja rationalisoimiseksi. Tässä yhteydessä komissio tarkastelee myös uudelleen turvautumista teknisen avun toimistoihin (TAO) verkostojen tukemiseksi. Tarkastelun tulos saattaa johtaa alustavien summien tarkistamiseen alaspäin, erityisesti monivuotiseen ohjelmaan 2001-2005 sisältyvien selvitysten osalta. Monivuotista ohjelmaa varten ennakoitujen henkilöresurssien määrä tutkitaan myös tarkoin vertaisryhmän tarkastelussa. 10.1 Vaikutus toimien määrään >TAULUKON PAIKKA> 10.2 Lisähenkilöstöstä aiheutuvat taloudelliset kokonaisvaikutukset euroa >TAULUKON PAIKKA> 10.3 Toimenpiteestä aiheutuvien muiden hallintomenojen kasvu EUR >TAULUKON PAIKKA>