Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Lissabonissa 5. ja 6. marraskuuta 2007 pidettävän Euro–Välimeri-suhteita käsittelevän ulkoministerikokouksen valmistelusta - Euro–Välimeri-kumppanuus: alueellisen yhteistyön edistäminen rauhan, kehityksen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun tukemiseksi [SEC(2007) 1309] /* KOM/2007/0598 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 17.10.2007 KOM(2007) 598 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Lissabonissa 5. ja 6. marraskuuta 2007 pidettävän Euro–Välimeri-suhteita käsittelevän ulkoministerikokouksen valmistelustaEuro–Välimeri-kumppanuus: alueellisen yhteistyön edistäminen rauhan, kehityksen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun tukemiseksi[SEC(2007) 1309] KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Lissabonissa 5. ja 6. marraskuuta 2007 pidettävän Euro–Välimeri-suhteita käsittelevän ulkoministerikokouksen valmistelustaEuro–Välimeri-kumppanuus: alueellisen yhteistyön edistäminen rauhan, kehityksen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun tukemiseksi 1. Euro–Välimeri-kumppanuus on kehittynyt tasaisesti vuodesta 1995 ja sen avulla on saavutettu merkittäviä tuloksia Lähi-idässä jatkuvasta konfliktista huolimatta. Barcelonan prosessista on lähes 12 vuoden aikana kehittynyt laaja ja kattava alueellinen kumppanuus. Yhteisillä instituutioilla ja verkostoilla on merkittävä asema yli 700 miljoonaa kansalaista käsittävän 37 maan kumppanuudessa. Tällaisia instituutioita ja verkostoja ovat mm. kulttuurien välistä vuoropuhelua varten perustettu Anna Lindh -säätiö, parlamentaarinen Euro–Välimeri-kokous, FEMISE (taloustutkimusinstituuttien verkosto) ja EuroMesco (politiikan tutkimusinstituuttien verkosto). Alueelliset konfliktit ovat kuitenkin yhä esteenä monenkeskisen yhteistyön edistymiselle poliittisia ja turvallisuuskysymyksiä koskevassa vuoropuhelussa. 2. Euro–Välimeri-vapaakauppa-alue on perustamisestaan alkaen yksi maailman suurimmista vapaakauppa-alueista. Euro–Välimeri-kumppanuudella on keskeinen asema Euroopan unionin ulkosuhteissa naapurimaiden kanssa. Kaikki Välimeren alueen kumppanit pitävät Barcelonan prosessia perustana yhteisille suhteilleen EU:n kanssa. (Liitteessä II esitetään yhteenvetona Barcelonan prosessin merkittävimmät saavutukset.) 3. Marraskuussa 2005 pidetyssä Barcelonan huippukokouksessa vahvistettiin vuonna 1995 annetun Barcelonan julistuksen tavoitteet ja hyväksyttiin viisivuotinen työohjelma sekä terrorismin torjuntaa koskevat käytännesäännöt. Marraskuussa 2006 Tampereella pidetyssä ulkoministerien Euro–Välimeri-kokouksessa kumppanit hyväksyivät yhteisiä päätelmiä koskevan asiakirjan ja sopivat työohjelmasta vuodeksi 2007. Tämä perustui suurelta osin 25. lokakuuta 2006 annetussa komission tiedonannossa esitettyihin ehdotuksiin. Tämän tiedonannon tavoitteena on valmistella seuraavaa Portugalin puheenjohtajakaudella pidettävää ministerikokousta, tarkastella, miten Tampereella sovitun työohjelman toteutuksessa on edistytty, sekä tehdä ehdotuksia vuodelle 2008. 4. Komissio pitää myönteisenä viimeaikaisia aloitteita suhteiden lujittamisesta Välimeren alueen kumppanien kanssa. Välimeren unionin perustamista koskevat ehdotukset voivat vahvistaa poliittista tahtoa Euroopassa sekä Välimeren eteläpuolella ja näin tiivistää kumppanuutta Euroopan ja Välimeren eteläpuolisten maiden välillä. Seuraava Euro–Välimeri-suhteita käsittelevä ulkoministerikokous on erinomainen tilaisuus keskustella siitä, miten tämä aloite voitaisiin määritellä, ja toimia yhdessä Euro–Välimeri-kumppanuuden ja Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kanssa. Komission kannalta on olennaista, että Euroopan unioni ja unionin toimielimet ovat mukana tässä yhteisessä hankkeessa. 5. Vuosi 2007 on ollut aktiivinen vuosi Euro–Välimeri-kumppanuudessa. Yhteistyön kolmella osa-alueella (poliittinen vuoropuhelu, taloudellinen yhteistyö sekä kulttuurillinen ja inhimillinen ulottuvuus) on tehty merkittävää työtä. Kumppanit sopivat Tampereen ministerikokouksessa 21. konkreettisesta aloitteesta (ks. liite III), joista suurin osa on jo toteutettu tai toteutetaan vuoden 2007 loppuun mennessä. Tampereen päätelmien hyväksymisen jälkeen Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa käyty kahdenvälinen poliittinen vuoropuhelu on osaltaan edistänyt kehitystä alueellisen yhteistyön suuntaan monilla aloilla. Liitteessä I esitetään tiivistetysti, millaisia kumppanuustoimia on toteutettu viimeisimmän Tampereella pidetyn Euro–Välimeri-ministerikokouksen jälkeen, sekä Euro–Välimeri-yhteistyön keskeisillä aloilla tehty työ. EHDOTUKSET JA TAVOITTEET VUODELLE 2008 6. Vuosi 2008 on tärkeä Barcelonan huippukokouksessa vahvistettujen painopisteiden täytäntöönpanon kannalta. Merkittävää kehitystä odotetaan useiden aikaisempina vuosina hyväksyttyjen aloitteiden täytäntöönpanossa. Tällaisia aloitteita ovat mm. Horizon 2020 -aloite Välimeren puhdistamiseksi sekä naisten yhteiskunnallista asemaa käsittelevässä ministerikokouksessa hyväksyttyyn ohjelmaan sisältyvät toimet. Vuonna 2008 Euro–Välimeri-alueen kumppanit käynnistävät myös viisi suurta aloitetta kumppanuuden lujittamiseksi ja ulottamiseksi muille aloille. Aloitteet ovat - kulttuuria käsittelevän Euro–Välimeri-ministerikokouksen järjestäminen - ensimmäisen työllisyyttä ja sosiaaliasioita käsittelevän Euro–Välimeri-ministerikokouksen järjestäminen - ensimmäinen matkailua käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous - terveyttä käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous - kumppanuuden luominen komission ja Välimeren maiden hallintoelinten välille virkamiesten ja harjoittelijoiden tilapäisten siirtojen ja vaihdon edistämiseksi. 7. Näiden aloitteiden lisäksi kumppanuuden puitteissa tehdään työtä myös muilla merkittävillä aloilla, kuten - tietoyhteiskunta ja toisen tätä alaa koskevan Euro–Välimeri-ministerikokouksen järjestäminen - vuotuisen FEMIP-konferenssin järjestäminen - neljäs talous- ja rahoitusasioita käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous - kauppaministerien kokoukset - teollista yhteistyötä käsittelevä kokous - ulkoasiainministerien kokous vuoden 2008 lopulla. Uudet aloitteet Tehostetaan Anna Lindh –säätiön toimintaa ja edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua 8. Vuonna 2008 järjestettävä kulttuuria ja kulttuurivuoropuhelua käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous on tärkeä tapahtuma, jonka tarkoituksena on antaa kumppaneille mahdollisuus asettaa säätiön tulevalle toiminnalle poliittiset suuntaviivat. Komissio ehdottaa, että tämän kokouksen näkyvyyttä lisätään Euro–Välimeri-alueen kumppanimaissa järjestettävillä tapahtumilla kulttuurien välisen vuoropuhelun ja monimuotoisuuden edistämiseksi sekä Anna Lindh –säätiön profiilin kohottamiseksi siltana Euro–Välimeri-alueen kulttuurien, uskontojen ja uskomusten välillä. Kulttuurivuoropuhelua käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous noudattaa tavoitteita, jotka on asetettu Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä. Tähän liittyen komissio ehdottaa, että Lissabonissa kokoontuvat ministerit julistavat vuoden 2008 Euro–Välimeri-alueen kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi. 9. Kulttuurienvälistä vuoropuhelua varten perustettu Anna Lindh –säätiö perustettiin virallisesti huhtikuussa 2005 Alexandriassa. Säätiö perustettiin Euro–Välimeri-alueen yhteiseksi kulttuurivuoropuhelua käyväksi instituutioksi. Aluksi on tehty työtä säätiön aseman vakiinnuttamiseksi, minkä jälkeen kumppanit vahvistavat instituutiota hyväksymällä uuden perussäännön ja nimittämällä uuden johdon, joka aloittaa toimintansa huhtikuussa 2008. 10. Erinomaisia välineitä kulttuurienväliselle vuoropuhelulle Välimeren maiden ja Euroopan välillä ovat audiovisuaaliala, elokuva sekä kulttuuriperinnön edistäminen. Kulttuuria käsittelevässä vuonna 2008 järjestettävässä Euro–Välimeri-ministerikokouksessa ehdotetaan uutta strategiaa Välimeren alueen audiovisuaalisen alan tukemiseksi. Ehdotus perustuu Euromed-audiovisuaaliohjelmien tuloksiin sekä Euroopan ja Välimeren maiden asiantuntijoiden apuun. Lisäksi käynnistetään uusi Heritage-ohjelma, jossa keskitytään sekä siihen, että paikallisyhteisö ottaa kulttuuriperinnön omakseen, että siihen, että kulttuuriperinnöstä saadaan tietoa. Uusi matkailukumppanuus 11. Matkailu on yksi tärkeimpiä talouden aloja Välimeren maissa. Vuonna 2005 Välimeren kumppanimaihin rekisteröitiin saapuneeksi yli 50 miljoonaa matkailijaa, ja useimmissa maissa 50–80 prosenttia matkailijoista saapui EU:n jäsenvaltioista. EU ja Välimeren kumppanimaat ovat sopineet ministerikokouksen järjestämisestä Marokossa vastauksena Marokon, Portugalin ja Slovenian aloitteeseen. Komissio antaa aloitteelle täyden tukensa. Järjestelmällisempi lähestymistapa yhteistyöhön työllisyyden alalla 12. Työpaikkojen luominen ja työmarkkinoiden uudistaminen ovat kiireellisimpiä haasteita Euro–Välimeri-alueen kumppanimaille. Merkittävistä kansallisista eroista huolimatta kaikkien kumppanien on mukauduttava globalisaatioon ja nopeasti muuttuvaan taloudelliseen ympäristöön. Tampereella pidetty ulkoministerien Euro–Välimeri-kokous piti tervetulleena ehdotusta järjestää vuonna 2007 Euro–Välimeri-työkokous, jossa käsitellään työllisyyspolitiikkaa sekä käytännön toimenpiteitä työnhakijoiden työllistymisen parantamiseksi ja ihmisarvon mukaisten työmahdollisuuksien luomiseksi. Työkokous viitoittaa tietä vuonna 2008 pidettävälle työllisyyttä käsittelevälle Euro–Välimeri-ministerikokoukselle ja kokoaa yhteen hallitusten edustajat, työmarkkinaosapuolet ja kansainväliset järjestöt. 13. Työllisyyttä käsittelevää Euro–Välimeri-ministerikokousta valmistelevan työkokouksen olisi osaltaan vaikutettava siihen, että a) ymmärretään paremmin työmarkkinoiden ja työllisyyspolitiikkojen haasteita globalisaation ja demografisen muutoksen yhteydessä ja b) hyödynnetään 37 kumppanin kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihdon tarjoamia mahdollisuuksia. Vuoden 2008 jälkipuoliskolla pidettävän työllisyyttä käsittelevän ministerikokouksen olisi tehtävä konkreettisia aloitteita ja ehdotuksia työpaikkojen luomisen, työmarkkinoiden uudistamisen ja ihmisarvon mukaisen työn edistämiseksi. Ministerikokouksen ja sen valmistelukokouksen temaattisena painopisteenä olisi oltava sukupuoliulottuvuuden huomioon ottaminen horisontaalisesti työllisyyspolitiikkojen kaikilla osa-alueilla. Tavoitteena olisi kehittää Euro–Välimeri-kumppanuuden sosiaalista ulottuvuutta järjestelmällisemmällä lähestymistavalla yhteistyöhön Barcelonan huippukokouksen tavoitteiden mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet Euro–Välimeri-alueella olisi otettava mukaan kokouksen valmisteluun esimerkiksi järjestämällä työllistymistä ja talouden muutosta käsittelevä seminaari keväällä 2008. Yhteistyön lisääminen terveyskysymyksissä 14. Tampereella järjestetyn Euro–Välimeri-ulkoministerikokouksen päätelmissä kehotetaan toimivaltaisia viranomaisia järjestämään tartuntatautien seurantaa ja valvontaa käsittelevä Euromed-työkokous vuonna 2007. Työkokouksessa pohjustetaan ylemmän tason virkamiesten kokousta, jossa myös osaltaan valmistellaan terveyttä käsittelevää Euro–Välimeri-ministerikokousta. Kumppanuutta lujittavat toimenpiteet 15. Euro–Välimeri-alueen kumppanit harkitsevat mahdollisuutta kutsua Välimeren kumppanimaiden virkamiehiä osallistumaan neuvoston sihteeristön työhön virkamiesvaihdon pohjalta, kuten tämän kumppanuuden työskentelytapojen parantamiseen tähtäävässä asiakirjassa todetaan. Euroopan komissiolla on jo pitkä kokemus virkamiesvaihdosta EU:n jäsenvaltioiden ja muiden toimielinten kanssa. EU:n jäsenvaltioista lähetetyt kansalliset virkamiehet täydentävät komission henkilövoimavaroja ja asiantuntemusta. Yhtenä täydentävänä kumppanuutta rakentavana toimenpiteenä komissio tarjoaa mahdollisuutta luoda kumppanuus komission ja Välimeren alueen kumppanimaan hallintoelinten välille ammatillisen kokemuksen vaihtamiseksi. Komission ehdotus käsittää virkamiesten ja harjoittelijoiden tilapäiset siirrot ja vaihdon. NYKYISEN TOIMINNAN JATKAMINEN JA LUJITTAMINEN Poliittisia kysymyksiä ja turvallisuutta koskeva vuoropuhelu 16. Komissio tukee vahvasti aluetason poliittista vuoropuhelua Euro–Välimeri-alueella. Euro–Välimeri-kumppanuus on ainoa foorumi, jossa kaikki Välimeren alueen kumppanit vaihtavat mielipiteitään ja käyvät rakentavaa vuoropuhelua Lähi-idässä ja alueen muissa osissa jatkuvasta konfliktista huolimatta. Poliittinen vuoropuhelu on säännöllisesti Euro–Välimeri-alueen ylemmän tason virkamiesten kokousten esityslistalla. Komissio pitää myönteisenä työskentelytapojen parantamisen yhteydessä tehtyä ehdotusta, jonka mukaan ylemmän tason virkamiehet voivat tarvittaessa jo varhaisessa vaiheessa ehdottaa ratkaisuksi erillisen ulkoministerikokouksen järjestämistä, jos tilanteen kehitys alueella edellyttää nopeita toimia. Neuvosto puolestaan on päättänyt tarjota Välimeren alueen ENP-kumppaneille mahdollisuutta yhtyä tapauskohtaisesti YUTP-kysymyksistä laadittaviin EU:n julistuksiin ja kantoihin. 17. Komissio on vakuuttunut, että parlamentaarinen Euro–Välimeri-edustajakokous on merkittävä etu kumppanuudelle. Poliittiset edustajat voivat keskustella parlamentaarisessa Euro–Välimeri-edustajakokouksessa näkemyksistään tilanteesta alueella, Barcelonan prosessin kehityksestä ja Euroopan naapuruuspolitiikan näkymistä Välimeren osalta. Komissio antaa täyden tukensa Kreikalle, jonka puheenjohtajakaudella vuonna 2008 seuraava parlamentaarinen Euro–Välimeri-edustajakokous pidetään. Komissio tukee myös eri komiteoiden työtä valmisteltaessa vuonna 2008 pidettävää parlamentaarista Euro–Välimeri-edustajakokousta. 18. Komission on vakuuttunut, että hyödyllisiä keskusteluja, joita käytiin vaaleista Euro–Välimeri-alueen ylemmän tason virkamiesten kokouksissa vuonna 2007, voidaan jatkaa asiantuntijatasolla. Asiantuntijaseminaarissa kumppanit voisivat vaihtaa mielipiteitä teknisemmistä kysymyksistä, jotta ne voisivat suunnitella käytännön yhteistyötä tällä alalla halukkaiden kumppanien kanssa. Terrorismin torjuntaa koskevat Euro–Välimeri-käytännesäännöt 19. Komissio katsoo, että käytännön yhteistyön syventäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta yhdessä sovitut terrorismin torjuntaa koskevat käytännesäännöt voitaisiin panna yhdessä täytäntöön. Tämän vuoksi se ehdottaa, että vuonna 2008 keskitytään teknisiin kysymyksiin, kuten rikosasioissa tehtävän kansainvälisen yhteistyön lujittamiseen ja merenkulun, myös lastausyksiköiden turvallisuuden parantamiseen. Komissio ehdottaa, että kustakin aiheesta järjestetään alueellinen Euro–Välimeri-työkokous, johon osallistuvat asianomaiset kansainväliset elimet, virastot ja asiantuntijat. Kohti Euro–Välimeri-pelastuspalvelujärjestelmää 20. Alttius luonnonkatastrofeille ja ihmisten aiheuttamille katastrofeille on lisääntymässä. Tästä johtuu, että kansalaisten suojelemiseksi on toteutettava lisää toimia. Viime vuosina komissio on rahoittanut Euromed-pilottihanketta (1998–2003) sekä Euromed Bridge –ohjelmaa (2005–2008), jolla pyritään kehittämään Euromed-järjestelmä luonnonkatastrofien tai ihmisten aiheuttamien katastrofien vähentämiseksi, estämiseksi ja hoitamiseksi. Komissio on näin lujittanut ja kehittänyt pelastuspalvelulaitosten valmiuksia Välimeren alueen kumppanimaissa. Komissio tukee tätä erittäin tärkeää aloitetta myös seuraavassa vaiheessa (2008–2010, luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien katastrofien estämistä, vähentämistä ja hoitamista koskeva Euro–Välimeri-ohjelma ), jossa hyödynnetään parannettua strategista lähestymistapaa sekä Bridge-ohjelman väliarvioinnissa tehtyjä ehdotuksia. Palvelut ja maataloustuotteiden kauppa 21. Useimmat neuvottelukumppanit ovat ilmaisseet kiinnostuksensa ja sitoutumisensa palveluja ja sijoittautumisoikeutta koskeviin neuvotteluihin. Aluetasolla käytävät keskustelut on tarkoitus saada päätökseen Lissabonissa 22. lokakuuta pidettävässä kauppaministerien kokouksessa, jonka jälkeen komissio aloittaa kahdenväliset neuvottelut useiden asiasta kiinnostuneiden Välimeren alueen kumppanien kanssa. Nämä kahdenvälisiä palveluja ja investointeja koskevat neuvottelut alkavat vuoden 2008 alussa ja on tarkoitus saada päätökseen sellaisessa aikataulussa, että palvelujen ja sijoittautumisen merkittävä vapauttaminen olisi mahdollista vuoteen 2010 mennessä. Neuvottelut Egyptin, Israelin ja Marokon kanssa maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden ja kalataloustuotteiden kaupan vapauttamisesta edistyvät. Tunisia on sitoutunut aloittamaan neuvottelut vuoden 2007 loppuun mennessä. Komission ja Jordanian väliset neuvottelut saatiin päätökseen vuonna 2005, ja ne johtivat merkittäviin keskinäisiin vapautuksiin. Keskusteluja käydään myös kahdenvälisistä sopimuksista, jotka koskevat maataloustuotteiden maantieteellisten merkintöjen keskinäistä tunnustamista ja suojaa. Kalastus 22. Välimeren kalavarojen kestävää hoitoa koskevaa yhteistyötä yhteisön ja Välimeren alueen kumppanien välillä tiivistetään erityisesti asianomaisten alueellisten viranomaisten kanssa (Välimeren yleinen kalastuskomissio ja Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio) Venetsiassa marraskuussa 2003 pidetyn kalatalouden kestävää kehittämistä koskevan ministerikokouksen julistuksen mukaisesti. Meripolitiikka 23. Euroopan komissio hyväksyi 10. lokakuuta 2007 Euroopan unionin yhdennettyä meripolitiikkaa koskevan tiedonannon. Sen yhteydessä komissio määrittää Välimeren keskeiseksi alueeksi, jolla tehdään resurssien hoitoa ja meriasioiden hallinnointia koskevaa yhteistyötä, sillä vastuu meristä on Euroopan ja sen läheisimpien naapurien yhteinen. Tätä yhteistyötä voidaan tehdä tehokkaasti Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa, jotta varmistetaan EU:n sisäisten toimien ja naapureiden toimien keskinäinen johdonmukaisuus. Painopistealueista olisi keskusteltava Välimeren alueen kumppanien kanssa, joten komissio pyrkii käynnistämään asiaa koskevan keskustelun ministeritasolla. Energia ja liikenne 24. Marrakechin ministerikokouksen päätelmissä sekä tiedonannossa liikennettä koskevista suuntaviivoista laajemmassa Euroopassa todetaan, että integroidun, turvallisen ja tehokkaan liikenne järjestelmän luominen Välimeren alueelle on keskeistä koko alueen vakauden parantamiseksi ja kaupan lisäämiseksi. Tällaisen järjestelmän aikaansaamiseksi ehdotetaan, että järjestetään liikennettä käsittelevä korkean tason kokous (vuoden 2007 lopussa tai vuoden 2008 alussa), jossa keskitytään kahteen pääasiaan: alueellisen liikennettä koskevan toimintasuunnitelman ja sen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien toimien esittelyyn sekä Euroopan laajuisen liikenneverkon ulottamiseen Välimeren alueelle. 25. Euro–Välimeri-alueen energia foorumin yhteyteen perustettu asiantuntijaryhmä kokoontuu Brysselissä 16. lokakuuta 2007 keskustelemaan Euro–Välimeri-alueen energiayhteistyön ensisijaisesta toimintaohjelmasta tulevalle kaudelle. Energia-asioita käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous pidetään joko vuoden 2007 lopussa tai vuoden 2008 alussa tämän ensisijaisen ohjelman hyväksymiseksi. Horizon 2020 26. Välimeren puhdistamista koskevan Horizon 2020 -aloitteen puitteissa jatketaan niiden toimenpiteiden toteuttamista sovitussa aikataulussa, jotka hyväksyttiin Kairossa pidetyssä kolmannessa Euro–Välimeri-alueen ympäristöministerien kokouksessa ja jotka ohjauskomitea esitti kokoontuessaan ensimmäistä kertaa kesäkuussa 2007. Euroopan ympäristökeskus koordinoi yhdessä asianomaisten kumppanien kanssa johdonmukaisen indikaattorien käytön ja niihin perustuvien säännöllisesti suoritettavien analyysien puitteiden, myös ”tulostaulun”, suunnittelua edistymisen vertaamiseksi ja mittaamiseksi. EIP:n toiminnalle järjestetään asianmukainen seuranta, jotta alueellisesti merkittävät tuottavat hankkeet pystytään tunnistamaan. 27. Vuonna 2008, kun Ranska toimii Euroopan unionin puheenjohtajavaltiona, järjestetään Euro–Välimeri-ministerikokous vesikysymyksistä. Kokous pidetään lähes kymmenen vuotta Torinossa vuonna 1999 pidetyn paikallista vesihuoltoa koskevan Euro–Välimeri-ministerikokouksen jälkeen ja viisi vuotta EU:n vesialoitteen Välimeren aluetta koskevan osa-alueen käynnistämisen jälkeen. Kokouksessa on tarkoitus käsitellä vesivarojen hoitoon, suojeluun ja palveluihin liittyviä tärkeimpiä poliittisia kysymyksiä. Teollinen yhteistyö 28. Seuraava teollista yhteistyötä käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous on tarkoitus järjestää lokakuussa 2008. Kokouksessa arvioidaan, miten yhteistyössä on tähän mennessä edistytty, ja määritetään teollista yhteistyötä koskeva työohjelma kaudelle 2009–2010. 29. Tietoyhteiskuntaa koskevissa politiikoissa on tarkoitus keskittyä avoimen ja kilpailukykyisen digitaalitalouden edistämiseen sellaisella sähköistä viestintää koskevalla sääntely-ympäristöllä, jolla kannustetaan innovaatioon, investointeihin ja kilpailuun. Yhteistyösuunnitelmaan sisältyy online-palvelujen kehittäminen sosiaalisen osallisuuden, koulutuksen, terveyden ja liikenteen kaltaisten julkisten palvelujen sekä elämänlaadun parantamiseksi. Lisäksi Välimeren alueen maat osallistuisivat seitsemännen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologian osa-alueeseen enemmän, jos se sisältäisi molempia tahoja kiinnostavia hankkeita. Äskettäin on käynnistetty kaksi hanketta (MED-IST ja MAP-IT), joissa keskitytään tieto- ja viestintätekniikan osaamisen kartoittamiseen Välimeren alueen kumppanimaissa. On myös odotettavissa, että Eumedconnect-hanketta (yksi Eumedis-hankkeista) laajennetaan lähitulevaisuudessa. Euromedconnect-hankkeella on varmistettu tutkijaverkostojen yhteydet Välimeren alueella sekä mahdollistettu sen käyttö tutkimusinfrastruktuurina EU:n jäsenvaltioiden ja Välimeren maiden yhteisissä tietoyhteiskuntahankkeissa. Kaikista näistä uusista aloitteista keskustellaan toisessa tietoyhteiskuntaa käsittelevässä Euro–Välimeri-ministerikokouksessa, joka järjestetään Egyptissä vuoden 2008 alkupuolella. Tilastoyhteistyö 30. Luotettavat tilastot ovat merkittävä tekijä päätöksenteossa. Välimeren alueen kumppanimaiden tilastopalveluille annetaan teknistä apua Medstat II -ohjelman kautta. Siinä keskitytään parantamaan tilastoja useilla keskeisillä aloilla, jotka ovat maatalous, energia, ympäristö, ulkomaankauppa, muuttoliike, kansalliset kirjanpitosäännöt, sosiaalikysymykset (erityisesti työllisyys), matkailu ja liikenne. Myös yleisen tilastoalan koulutus on keskeisessä asemassa. Ohjelmaa toteutetaan vuoden 2008 loppuun, ja vuoden 2008 aikana on tutkittava, millaisia mekanismeja voidaan käyttää, jotta kyseisten maiden tilastovalmiuksien kehittämistä voidaan tukea ohjelman päättymisen jälkeenkin varsinkin sellaisilla aloilla, joita ei ole vielä käsitelty, kuten palvelut ja terveys. Muuttoliike 31. Euro–Välimeri-alueen kumppanit kokoontuvat 19. marraskuuta 2007 ensimmäistä kertaa ministeritasolla käymään laaja-alaista, yhtenäistä ja tasapainoista keskustelua muuttoliikekysymyksistä. Piakkoin järjestettävä muuttoliikettä käsittelevä Euro–Välimeri-ministerikokous tarjoaa hyvän tilaisuuden korostaa alueellisten yhteistyöpuitteiden lisäarvoa. Samalla painotetaan, että kaikkien kumppanien jatkuva edistyminen on tarpeen, jotta päästään strategiseen tavoitteeseen, joka on muuttoliikkeen sosiaalisten ja taloudellisten etujen optimointi lähtömaiden, kauttakulkumaiden ja kohdemaiden kannalta. EU:n uudet aloitteet laillisen maahanmuuton hallinnoimisen helpottamiseksi saattavat olla erittäin tärkeitä Välimeren alueen kumppaneille. Aloitteet liittyvät esimerkiksi kiertomuuttoon tai liikkuvuutta edistäviin kumppanuuksiin. Kohti Euro–Välimeri-korkeakoulutus- ja tutkimusaluetta 32. Kairossa vuonna 2007 pidetyn korkeakoulutusta ja tieteellistä tutkimusta käsitelleen ministerikokouksen tavoitteiden viemiseksi eteenpäin Euro–Välimeri-alueen TTK-yhteistyön seurantakomitean (MoCo) työtä täydennetään perustamalla korkeakoulutusta käsittelevä asiantuntijaryhmä. Komission mielestä keskeisimmät kysymykset asiantuntijaryhmän käsiteltäväksi ovat rakenteellisten uudistusten käynnistäminen ja toteuttaminen Välimeren alueen kumppanimaissa. EU:n tasolla on määritelty kolme pääalaa, joilla uudistuksia tehdään: opetussuunnitelmien muuttaminen esimerkiksi Bolognan prosessissa tehtyjen ehdotusten mukaisesti, hallinto ja rahoitus. Asiantuntijaryhmä raportoi Euromed-komitealle viimeistään vuoden 2008 jälkipuoliskolla. Komissio ehdottaa, että ensimmäisessä raportissa keskityttäisiin erityisesti siihen, miten yleistavoite on toteutunut. Tavoitteenahan on lähentää Euroopan ja Välimeren alueen korkeakoulujärjestelmiä toisiinsa ja ottaa tässä huomioon Bolognan prosessi sekä eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (ECTS). MoCo osallistuu INCO-NET-hankkeen puitteissa vuonna 2008 toteutettavaan toimintaan (johon kaikki MoCo:n jäsenet osallistuvat). INCO-NETin tyyppiset toimet auttavat syventämään yhteisiä ja alueellisia painopisteitä sekä lisäämään tietoisuutta, kehittämään valmiuksia ja vahvistamaan MoCo:n toimintaa. Naisten yhteiskunnallista asemaa koskeva toimintasuunnitelma 33. Euro–Välimeri-komitean on tarkoitus kutsua koolle vanhempien asiantuntijoiden ad hoc -kokous tarkastelemaan Istanbulissa pidetyssä naisten yhteiskunnallista asemaa käsittelevässä ministerikokouksessa sovittujen toimenpiteiden toteuttamista kolmella määritellyllä osa-alueella. Nämä ovat naisten poliittiset ja kansalaisoikeudet, naisten sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet ja kestävä kehitys sekä naisten oikeudet kulttuurin alalla ja viestinnän ja joukkoviestinten rooli. Euromed ja media -aloite 34. Euro–Välimeri-kumppanuuden näkyvyyttä voidaan lisätä useilla toimilla media-alalla (nuorten toimittajien kouluttaminen, TV- ja radio-ohjelmia paikallisilla kielillä, lehtien liitteet, mielipidekyselyt, tutkimukset jne.). Nämä toimet voivat myös osaltaan lisätä Välimeren etelä- ja pohjoispuolen kansojen keskinäistä yhteisymmärrystä tieto- ja viestintäohjelman avulla. 35. Euromed-työryhmä ja Media-työryhmä kokoontuvat tutkimaan keinoja, joilla voidaan lujittaa median merkitystä ja roolia kumppanuudessa. Ne antavat myös käytännön neuvoja erilaisissa ongelmissa, joita on otettu esille eri mediakonferensseissa ja –seminaareissa. Dublinissa järjestetty terrorismin raportointia käsittelevä konferenssi saa jatkoa. Lisäksi järjestetään suuri alueellinen konferenssi alueellisten joukkoviestimien kehittämisestä.