– Uudet teknologiat perustuvat arvoihin. Yleinen tietosuoja-asetus tulee sovellettavaksi 25. toukokuuta 2018. Se on tärkeä askel sellaisen luottamuksen rakentamiseksi, joka on pitkällä aikavälillä välttämätön sekä ihmisille että yrityksille. EU:n kestävä lähestymistapa teknologioihin luo kilpailuedun juuri turvallisuuden ja luottamuksen osalta, sillä siinä hyväksytään muutos unionin arvojen pohjalta. Jotkut tekoälysovellukset, kuten kaikki muutokseen johtavat teknologiat, voivat herättää uusia eettisiä ja lainopillisia kysymyksiä esimerkiksi vastuuvelvollisuudesta tai mahdollisesti puolueellisesta päätöksenteosta. Siksi EU:n on varmistettava, että tekoälyä kehitetään ja käytetään asianmukaisissa puitteissa, joissa tuetaan innovaatioita, kunnioitetaan unionin arvoja ja perusoikeuksia ja noudatetaan vastuuvelvollisuuden ja läpinäkyvyyden kaltaisia eettisiä periaatteita. EU:lla on myös hyvät edellytykset johtaa tekoälyä koskevaa keskustelua maailmanlaajuisesti.

Tekoäly on jo osa elämäämme – se ei ole tieteiskirjallisuutta. Tekoäly on todellisuutta, kun käytämme työpäivämme järjestämiseen virtuaalista henkilökohtaista avustajaa, matkustamme autonomisella ajoneuvolla tai kun puhelimemme ehdottaa meille musiikkikappaleita tai ravintoloita, joista me saattaisimme pitää.

Yksi EU:n kilpailukyvyn tärkeimmistä haasteista on varmistaa, että tekoälyteknologia saadaan käyttöön talouden kaikilla osa-alueilla. Euroopan teollisuus ei voi myöhästyä tekoälyjunasta. Vain murto-osa eurooppalaisista yrityksistä on jo omaksunut digitaaliteknologiat. Tämä suuntaus on erityisen ajankohtainen pk-yrityksissä. Vuoden 2017 aikana 25 % EU:n suuryrityksistä ja 10 % pk-yrityksistä käytti massadata-analyysiä. Vain yksi viidestä pk-yrityksestä oli erittäin digitoituja, kun taas kolmanneksella työvoimasta ei vieläkään ole digitaalisia perustaitoja. Samalla tekoälyn käyttöönoton edut tiedostetaan kuitenkin laajasti. Esimerkiksi vuoden 2018 digitaalisen siirtymän tulostaulusta näkyy, että maatalous- ja elintarvikealan sekä rakennusalan yrityksissä tekoälyn käyttöönotto on edistänyt uusille markkinoille laajentumista, tuotteiden ja palvelujen kehitystä ja uusien asiakkaiden hankintaa.

Euroopassa on maailman johtava tekoälyn tutkimusyhteisö sekä innovatiivisia yrittäjiä ja huipputeknologisia uusyrityksiä (jotka perustuvat tieteelliseen keksintöön tai tekniikkaan). Euroopassa on vahva teollisuuspohja, jossa tuotetaan yli neljännes maailman teollisista ja ammatillisista palveluroboteista (esimerkiksi täsmäviljelyn, turvallisuuden, terveyden ja logistiikan aloille). Lisäksi se on edelläkävijä tuotannossa, terveydenhuollossa, kuljettamisessa ja avaruusteknologioissa, jotka kaikki nojautuvat yhä vahvemmin tekoälyyn. Eurooppa antaa tärkeän panoksen sellaisten käyttöalustojen kehitykseen ja hyödyntämiseen, jotka tarjoavat yrityksille ja järjestöille palveluja (business-to-business), sekä sovelluksia, jotka vauhdittavat edistystä kohti älykkäitä yrityksiä ja sähköistä hallinnointia.

Nämä teknologiat voivat helpottaa työntekijöiden elämää. Ne voivat esimerkiksi auttaa heitä toistuvissa, raskaissa ja jopa vaarallisissa tehtävissä (esimerkiksi puhdistamalla vaarallisia tai vaikeasti saavutettavissa olevia paikkoja, kuten teollisuusputkia). Ne voivat myös auttaa tiivistämään suuria määriä tietoja, antamaan tarkempia tietoja ja ehdottamaan päätöksiä, mukaan lukien tekoälyn käyttäminen lääkärien apuna diagnoosien tekemisessä. Lopulta ne auttavat parantamaan ihmisten kykyjä. Ikääntyvässä yhteiskunnassa tekoäly voi tarjota uusia ratkaisuja, joilla tuetaan ihmisiä pysymään työmarkkinoilla, mukaan lukien vammaiset henkilöt. Tekoäly tuo mukanaan uusia töitä ja tehtäviä, joita on toistaiseksi vaikeaa tai jopa mahdotonta ennustaa. Muita työpaikkoja ja tehtäviä korvataan uusilla. Tässä vaiheessa on vaikeaa määrittää, kuinka paljon tekoäly tulee vaikuttamaan työpaikkoihin, mutta toiminnalle on selvästi tarvetta.

Tekoälyn kehittäminen vaatii suuria määriä tietoa. Esimerkiksi koneoppiminen, joka on eräs tekoälyn lajeista, toimii tunnistamalla säännönmukaisuuksia tarjolla olevasta tietojoukosta ja soveltamalla havaintojaan uuteen tietoon. Mitä suurempi tietojoukko on, sitä helpommin tiedoista voi poimia hienovaraisiakin yhteyksiä. Tekoälyä käytettäessä suuri tietomäärä avaa myös enemmän mahdollisuuksia. Tämä johtuu siitä, että algoritmi oppii tuntemaan ympäristönsä ja on vuorovaikutuksessa sen kanssa juuri tiedon kautta. Tekoälyn avulla voi todennäköisesti lisätä automaatiota ja tehokkuutta esimerkiksi tehtaassa, jossa kaikki koneet ja prosessit tuottavat jatkuvasti tietoa. Tekoälystä ei ole hyötyä analogisessa asetelmassa, kuten esimerkiksi paperilla tapahtuvassa toiminnossa, jossa ei ole digitoitua tietoa itse tapahtumasta.

EU:lla on edessään kaikkiaan kolme tärkeää haastetta, jotka korostavat jäsenvaltioiden vastuulla olevien sivistyksen ja koulutuksen sekä opettajien ja kouluttajien keskeistä asemaa. Vastuu näistä haasteista on jäsenvaltioilla. Ensimmäinen haaste on valmistella yhteiskunta kokonaisuudessaan. Tämä tarkoittaa sitä, että autetaan kaikkia eurooppalaisia ​​kehittämään digitaalisia perustaitoja sekä taitoja, jotka täydentävät niitä ja joita ei voi korvata millään koneella, kuten kriittinen ajattelu, luovuus tai johtaminen. Toinen haaste on keskittyä auttamaan työntekijöitä aloilla, joita automatiikka, robotiikka ja tekoäly todennäköisesti muokkaavat kaikista eniten tai jotka voivat kadota sen takia. Samalla on varmistettava, että sosiaaliturva on kaikkien kansalaisten ulottuvilla työntekijöistä itsenäisiin ammatinharjoittajiin, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. Lopuksi EU:n on koulutettava lisää tekoälyn asiantuntijoita, mitä varten sillä on vakaa akateeminen huippuosaamispohja. Heille on luotava EU:hun oikeanlainen työskentely-ympäristö, ja lisää osaamista on houkuteltava ulkomailta.

Ketään ei jätetä jälkeen

Vuonna 2016 Euroopan komissio käynnisti kattavan suunnitelman, jonka avulla autetaan tarjoamaan ihmisille oikeat taidot kehittyville työmarkkinoille, Euroopan uuden osaamisohjelman. Osana tätä ohjelmaa komissio antoi jäsenvaltioille suosituksen, jonka aiheena oli ”taitojen parantaminen: uudet mahdollisuudet aikuisille”, ja joka parantaa heidän perusluku-, kirjoitus- ja laskutaitojaan sekä digitaalisia perustaitojaan. Lisäksi hyväksyttiin suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, jossa keskitytään erityisesti tieteiden, teknologian, tekniikan ja matematiikan (STEM-tieteet), digitaalisten taitojen, yrittäjyyden ja luovuuden osaamisen hankintaan. Komissio esitteli myös digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on edistää kaikkien kansalaisten digitaalitaitoja ja -osaamista. Suunnitelman puitteissa arvioidaan tekoälyn vaikutusta sivistystyöhön ja koulutukseen pilottihankkeiden avulla.

Digitalisaatio vaikuttaa nyt työmarkkinoiden rakenteeseen erityisesti siten, että keskitason taitoja vaativat työt automatisoituvat. Tekoälyllä voi tosin olla sitäkin suurempi vaikutus matalamman taitotason työpaikkoihin. Se voi aiheuttaa epätasa-arvoa ihmisten, alueiden ja toimialojen välille, ellei sitä oteta hallintaan ennakoiden ja hyvissä ajoin.

Tekoälyn tuomaa muutoskehitystä on hallittava siten niiden työntekijöiden kohdalla, joiden työt muuttuvat tai voivat kadota, huolehtimalla siitä, että heillä on mahdollisuus hankkia tarvitsemansa tiedot ja taidot, sisäistää uudet teknologiat ja saada tukea työmarkkinasiirtymien aikana. Tämä ennakoiva ja ihmiskeskeinen lähestymistapa tekoälyyn vaatii merkittäviä investointeja. Kansalliset järjestelmät ovat välttämättömiä taitotason kartuttamiseksi ja koulutuksen tarjoamiseksi. Ne saavat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tukea (27 miljardia euroa taitojen kehittämiseen kaudella 2014–2020, josta Euroopan sosiaalirahasto sijoittaa 2,3 miljardia euroa digitaalisiin taitoihin), ja niiden pitäisi saada tukea myös yksityiseltä sektorilta. Komissio tukee edelleen tutkimusta ihmisen ja tekoälyn välisestä vuorovaikutuksesta ja yhteistyöstä.

Osaamisen, monimuotoisuuden ja poikkialaisuuden vaaliminen

Tekoäly on luonut uudenlaisia työpaikkoja, joissa esimerkiksi kehitetään koneoppivia algoritmeja ja muita digitaalisia innovaatioita. Tieto- ja viestintäteknologia-asiantuntijoiden määrä on kasvanut EU:ssa vuosittain 5 % vuodesta 2011 lähtien, minkä ansiosta on syntynyt 1,8 miljoonaa työpaikkaa, ja heidän osuutensa kokonaistyöllisyydestä on noussut 3 prosentista 3,7 prosenttiin vain viiden vuoden aikana. Tällaisille ammattilaisille on Euroopassa avoinna 350 000 työpaikkaa, mikä kertoo merkittävästä osaamisvajeesta. Siksi Euroopan olisi pyrittävä lisäämään tekoälykoulutusta saaneiden ihmisten määrää ja edistämään moninaisuutta. Tekoälyn kehittymiseen on otettava mukaan lisää naisia ​​ja eri taustoista olevia ihmisiä, myös vammaisia henkilöitä, aloittaen laajasta tekoälykoulutuksesta, jolla varmistetaan se, että tekoäly on syrjimätön ja osallistava ala. Tieteidenvälisyyttä on tuettava myös edistämällä yhteisiä tutkintoja, esimerkiksi oikeustieteissä tai psykologiassa ja tekoälyssä. Ohjelmiin ja kursseihin tulisi sisällyttää myös uusien teknologioiden kehityksen ja käyttöönoton eettisyys. Tässä ei ole kyse pelkästään parhaiden osaajien houkuttelemisesta Eurooppaan vaan myös siitä, että luomme ympäristön, joka houkuttelee heitä jäämään.

On tärkeää edistää aloitteita, jotka kannustavat nuoria valitsemaan urakseen tekoälyalan ja siihen liittyviä aloja. Komissio on hiljattain käynnistänyt ”digitaalisten mahdollisuuksien harjoitteluohjelman”, jonka puitteissa tarjotaan mahdollisuuksia oppia edistyneitä digitaalitaitoja harjoittelujaksoissa. Lisäksi digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition monet toimet ovat tähdänneet ohjelmointitaitojen opettamiseen, mikä edelleen lisää digitaaliammattilaisten määrää.

Tekoälyn yleisen hyväksynnän kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että työntekijöillä on varmasti mahdollisuus sopeutua muutokseen ja tarttua uusiin tilaisuuksiin. Kuten mitään muutakaan teknologiaa, tekoälyäkään ei noin vain aseteta osaksi yhteiskuntaa. Hallitusten on työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan elinten kanssa käytävässä vuoropuhelussa ohjattava yhdessä prosessia sen varmistamiseksi, että tekoälyn edut jaetaan laajasti, että kaikki kansalaiset ovat riittävästi varustautuneet hyötyäkseen kyseisestä teknologiasta ja että mahdollisista syvemmistä yhteiskunnallisista muutoksista keskustellaan laajemmin.

Jäsenvaltiot ovat vastuussa työvoima- ja koulutuspolitiikasta, ja vuonna 2018 komissio tukee tätä vastuunkantoa seuraavilla toimilla: ·Automaation uhkaamia ammattikuntia varten perustetaan erityisiä (uudelleen) koulutusohjelmia. Samalla hyödynnetään suunnitelmaa alakohtaisesta osaamisyhteistyöstä, joka tuo yhteen yrityksiä, ammattiliittoja, korkeakouluja ja viranomaisia. Koulutusohjelmien taloudellinen tuki on peräisin Euroopan sosiaalirahastosta. ·Kerätään yksityiskohtaisia arvioita ja asiantuntijalausuntoja, joiden avulla voidaan ennakoida työmarkkinoiden muutoksia ja osaamisen kohtaanto-ongelmaa koko EU:n alueella. EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallishallintojen päätöksentekijöille tiedotetaan niiden tuloksista. Tarkemmin sanottuna komissio i) julkaisee ennakointiraportin tekoälyn vaikutuksista koulutukseen, ii) käynnistää pilottihankkeita ennakoidakseen tulevaisuuden toimenkuvien aiheuttamat koulutustarpeet ja iii) julkaisee asiantuntijaraportin tekoälyn vaikutuksista työmarkkinoihin ja suositelluista toimista. ·Opiskelijoille ja vastavalmistuneille järjestetään digitaalisten mahdollisuuksien harjoitteluohjelman puitteissa harjoittelupaikkoja (2018–2020), joissa he voivat oppia edistyneitä digitaalitaitoja. ·Yrityksiä ja oppilaitoksia kannustetaan jatkamaan kumppanuuksiin perustuvaa yhteistyötä digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition avulla, jotta ne houkuttelisivat yhdessä lisää pysyviä tekoälyosaajia ·työmarkkinaosapuolia kehotetaan sisällyttämään tekoäly ja sen vaikutukset talouden ja työllisyyden kannalta, mukaan lukien monimuotoisuus ja sukupuolten tasapuolinen edustus tekoälyyn liittyvillä työpaikoilla, yhteisiin työohjelmiinsa alakohtaisella ja tarvittaessa myös alojen välisellä tasolla. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti sisällyttää tekoälyn tukemiensa koulutusohjelmien opetussuunnitelmiin, mikä osaltaan auttaa kehittämään Eurooppaan tekoälyn osaamispohjaa. EU:n seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (2021–2027) ehdotetaan lisätukea edistyneiden digitaalitaitojen ja tekoälyosaamisen hankkimiseen. Komissio aikoo myös laajentaa Euroopan globalisaatiorahaston nykyistä soveltamisalaa muihinkin kuin toiminnan siirtymisestä johtuviin irtisanomisiin. Esimerkiksi digitalisaatio ja automaatio on tarkoitus tuoda sen piiriin.

3.3.Oikeanlaisen eettisen ja oikeudellisen kehyksen rakentaminen