ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Pöytäkirja Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta (’LBS-pöytäkirja’) on yksi Barcelonan yleissopimuksen seitsemästä pöytäkirjasta. Sen tavoitteena on huolehtia kaikista tarvittavista toimenpiteistä jätteen ja muun aineen mereen laskemisen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi ja poistamiseksi Välimeren alueella siinä määrin kuin se on mahdollista.

Ehdotus vastaa vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti unionin tavoitetta vähentää saastumista ja parantaa ympäristönsuojelua. Sen vuoksi ehdotetaan, että unioni puoltaa suunnitellun säädöksen hyväksymistä.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous on sopimuksella eli Barcelonan yleissopimuksella perustettu elin.

Suunnitellulla säädöksellä hyväksytään muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan, minkä vuoksi sen hyväksymisellä on oikeusvaikutuksia.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2021/0354 (NLE)
Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Päätelmät

Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Suhteellisuusperiaate

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

Sidosryhmien kuuleminen

Unioni on sopimuksen osapuoli, ja EU:n kaakaoala ja useimmat EU:n jäsenvaltiot ovat yleisesti kannattaneet sen jäsenyyttä vuodesta 2010. Sidosryhmien kuulemista ei pidetä välttämättömänä, koska kyseessä on yksinomaan unionin jäsenyyden jatkaminen järjestössä, vaikkakin säännöin, jotka on saatettu muiden sellaisten kansainvälisten perushyödyketoimielinten sääntöjen mukaisiksi, joissa EU on jäsenenä.
Asianomaisia osapuolia on kuultu unionin ja São Tomé ja Príncipen demokraattisen tasavallan välisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin ja pöytäkirjan mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin yhteydessä. Lisäksi on kuultu jäsenvaltioiden ja toimialan asiantuntijoita teknisissä kokouksissa. Kuulemisten tuloksena on päätelty, että on unionin ja São Tomé ja Príncipen demokraattisen tasavallan edun mukaista tehdä kalastussopimukseen uusi pöytäkirja.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksessa (EU) 2019/124 vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2019. Kyseisiä kalastusmahdollisuuksia muutetaan niiden voimassaoloaikana yleensä useita kertoja. Neuvoston asetuksessa (EU) 2018/2025 vahvistetaan unionin aluksiin sovellettavat eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuudet vuosiksi 2019 ja 2020. Ehdotus sisältää pilkkupagellikantojen suurimpia sallittuja saaliita (total allowable catch), jäljempänä ’TAC’, koskevan muutoksen kansainvälisen merentutkimusneuvoston, jäljempänä ’ICES’, kyseistä kantaa koskevan lausunnon mukaisesti.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristöalalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat uuden YKP-perusasetuksen 2 artiklassa määriteltyihin velvollisuuksiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.
•Toimintatavan valinta

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Komissio toteutti vuonna 2019 Senegalin kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä sen mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa.

Arvioinnissa pääteltiin, että EU:n kalastussektori on (sekä tonnikalan että pohjakalalajien osalta) erittäin kiinnostunut kalastamaan Senegalin alueella ja että uuden pöytäkirjan avulla voitaisiin tehostaa seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja auttaa parantamaan kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella. EU:lle on tärkeää, että sen käytössä on edelleenkin väline alakohtaisen yhteistyön mahdollistamiseksi Senegalin kanssa, joka on merkittävä toimija osa-alueen tasolla. Lisäksi Dakarin merkitys yhtenä tärkeimmistä saaliiden purkamissatamista vahvistaa suunnitellun uuden pöytäkirjan merkitystä sekä EU:n kalatalousalan että kyseisen kumppanuusmaan kannalta. Senegalin viranomaisten tavoitteena on puolestaan ylläpitää suhteita EU:n kanssa valtamerten hallinnoinnin tehostamiseksi hyödyntämällä alakohtaisen tuen tarjoamia monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä olisi kuitenkin neuvoteltava ja allekirjoitettava sopimukset, joissa käsitellään suoraan rajat ylittävään rautatieliikenteeseen liittyviä kysymyksiä, varmistetaan sen jatkuminen eroamispäivän jälkeen ja lievennetään siten häiriöitä unionissa. Tällaisten kahdenvälisten sopimusten tekeminen olisi mahdollista vasta sen jälkeen kun Yhdistyneestä kuningaskunnasta on tullut kolmas maa.

Erityisesti Kanaalitunnelia koskevan Canterburyn sopimuksen nojalla perustetun kahden valtion turvallisuusviranomaisen tilannetta olisi mukautettava ottamalla huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan uusi asema kolmantena maana.

Siksi on asianmukaista, että komissio ehdottaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan rautatieinfrastruktuurin tiettyjä osia koskevien lupien voimassaolon jatkuminen asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Tämä koskee ainoastaan turvallisuuslupia, jotka on annettu infrastruktuurin haltijoille direktiivin 2004/49/EY 11 artiklan nojalla unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin hallintaa ja käyttötoimintaa varten.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotus on tarkoitettu erityissäännökseksi, jossa käsitellään joitakin niistä seurauksista, joita syntyy, kun direktiiviä 2004/49/EY lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Ehdotetut ehdot rajoittuvat siihen, mikä on tältä osin tarpeen, jotta vältetään häiriöt rajat ylittävässä liikenteessä. Lisäksi ehtoja on tarkoitus soveltaa vain määräajan. Mainittujen säädösten yleisiä säännöksiä sovelletaan muilta osin jatkossakin. Ehdotus on näin ollen täysin yhdenmukainen voimassa olevan lainsäädännön kanssa.
PERUSTELUT

Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY, jäljempänä ’alv-direktiivi’, 395 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan soveltaa kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten taikka veron kiertämisen estämiseksi.

Liettua on pyytänyt kirjeessä, jonka komissio kirjasi saapuneeksi 16. lokakuuta 2018, alv-direktiivin 193 artiklaa koskevaa poikkeusta, jotta se voisi soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia kovalevyihin. Komissio on antanut alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Liettuan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 19. marraskuuta 2018 päivätyillä kirjeillä. Komissio on ilmoittanut 20. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä Liettualle, että sillä on kaikki hakemuksen arviointia varten tarvitsemansa tiedot.
Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on vahvistaa yhteisneuvoston ja kauppa- ja kehityskomitean organisaatiota ja toimintaa koskevat säännöt.

3.Unionin puolesta otettava kanta

Tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi vahvistetaan EU:n ja SADC:n talouskumppanuussopimuksella perustetussa yhteisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta yhteisneuvoston ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksiin.

Sopimuksen osapuolet ovat keskustelleet näistä työjärjestyksistä ja sopineet, ottaen huomioon EU:n päätöksentekomenettelyt, että ne olisi hyväksyttävä yhteisneuvoston ensimmäisessä kokouksessa, joka on määrä pitää vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla.

Tähän päätökseen liitettyjen työjärjestysten sisältö on hyvin samanlainen kuin muiden talouskumppanuussopimusten tai kauppasopimusten työjärjestysten sisältö.

Työjärjestykset ovat välttämättömät sopimuksen institutionaalisten rakenteiden täydentämiseksi ja sen myötä sopimuksen sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Yhteisneuvosto on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu EU:n ja SADC:n välisellä talouskumppanuussopimuksella.

Säädös, joka yhteisneuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 102 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

WTO:n paneeli antoi 19. huhtikuuta 2017 raporttinsa Kiinan kansantasavallan Euroopan unionia vastaan aloittamasta WTO:n riitojenratkaisumenettelystä DS492 Eräiden siipikarjanlihatuotteiden tariffimyönnytyksiin liittyvät toimenpiteet, ja EU:n oli tämän jälkeen noudatettava raportin päätelmiä. Paneeli totesi erityisesti, että EU:n olisi jakaessaan toimittajamaille määriä tariffikiintiöissä pitänyt WTO:n sääntöjen mukaan ottaa huomioon ”erityisenä tekijänä” Kiinan lisääntynyt kyky viedä siipikarjatuotteita unioniin sen jälkeen, kun terveyttä koskevia toimenpiteitä lievennettiin heinäkuussa 2008. WTO:n sääntöjen mukainen kohtuullinen määräaika paneelin raportin täytäntöönpanolle alkoi 19. päivänä huhtikuuta 2017.

Neuvosto valtuutti komission 12. maaliskuuta 2018 aloittamaan neuvottelut molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi Kiinan kanssa. Kiinan kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena tehtiin kirjeenvaihtona sopimus, joka parafoitiin Genevessä 18. kesäkuuta 2018, jäljempänä ’sopimus’. Sopimuksessa on noudatettava muiden toimittajien oikeuksia, joista on sovittu aiemmissa XXVIII artiklaa koskevissa GATT-neuvotteluissa. Komission on myös tarpeen säätää tariffikiintiöiden avoimesta ja asianmukaisesta hallinnoinnista.

Thaimaa on ilmoittanut, että se hyväksyy tariffikiintiöiden osoittamisen Kiinalle siten kuin tämä on esitetty sopimuksessa, ja asiasta odotetaan pian saatavan kirjallinen vahvistus (ja joka tapauksessa ennen tämän sopimuksen virallista allekirjoittamista).

Sen vuoksi Euroopan komissio ehdottaa, että neuvosto tekee päätöksen sopimuksen tekemisestä.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ei sovelleta – Toimenpide toteutetaan WTO:n paneelin raportin täytäntöönpanemiseksi, mikä on unionille WTO-sopimuksesta johtuva velvollisuus.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ei sovelleta – Toimenpide toteutetaan WTO:n paneelin raportin täytäntöönpanemiseksi, mikä on unionille WTO-sopimuksesta johtuva velvollisuus.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artikla yhdessä sen kansainvälisten sopimusten tekemistä koskevan 218 artiklan 6 kohdan kanssa.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Toimenpide toteutetaan WTO:n paneelin raportin täytäntöönpanemiseksi, mikä on unionille WTO-sopimuksesta johtuva velvollisuus.

•Toimintatavan valinta
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Valintalautakunnan päätehtävänä on laatia esivalintaluettelo pätevistä ehdokkaista Euroopan pääsyyttäjän tehtävään ennen kuin Euroopan parlamentti ja neuvosto nimittävät pääsyyttäjän ja antaa perusteltu lausunto Euroopan syyttäjien tehtäviin ehdolla olevien henkilöiden pätevyydestä ennen kuin neuvosto nimittää heidät. Komission ehdottamien toimintasääntöjen avulla varmistetaan, että valintalautakunta voi suorittaa tehtävänsä mahdollisimman tehokkaasti. Tätä varten liitteessä esitetään säännöt, jotka koskevat valintalautakunnan tehtäviä, kokoonpanoa, sihteeristöä ja päätöksentekomenettelyjä, ehdokkaiden asettamista paremmuusjärjestykseen, rahoitusta koskevia säännöksiä, henkilötietojen käsittelyä ja kielijärjestelyjä.

Keskeinen osa EPPOn perustamista ja sen toiminnan käynnistämistä on sen henkilöstön ja erityisesti Euroopan pääsyyttäjän ja Euroopan syyttäjien valinta ja nimittäminen. EPPOn Euroopan pääsyyttäjän ja Euroopan syyttäjien valitsemiseksi asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, että neuvosto määrittää valintalautakunnan toimintaa koskevat säännöt ja hyväksyy päätöksen sen jäsenten nimityksistä komission ehdotuksesta. Tätä varten komissio ehdottaa neuvoston täytäntöönpanopäätöstä, jonka liitteessä määritetään valintalautakunnan toimintaa koskevat säännöt.

Neuvoston asetus (EU) 2017/1939 tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa annettiin 12. lokakuuta 2017, ja se tuli voimaan 20. marraskuuta 2017. Asetuksen 20 artiklan mukaan komissio vastaa EPPOn perustamisesta ja alkuvaiheen hallinnollisesta toiminnasta siihen asti, kunnes EPPOlla on valmiudet oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimiin EPPOn nopean perustamisen varmistamiseksi. Komission tavoitteena on, että EPPO olisi toimintavalmis asetuksen 120 artiklan mukaisesti ja kolmen vuoden perustamisvaiheen jälkeen vuoden 2020 loppuun mennessä.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

EPPOn perustamisesta määrätään SEUT-sopimuksen 86 artiklassa. EPPO on ensimmäinen EU:n elin, jolla on valtuudet suorittaa rikostutkintaa ja nostaa syytteitä unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien rikosten perusteella, joten se on täysin uusi toimija eurooppalaisessa oikeudellisessa ympäristössä. EPPOn perustamisen odotetaan johtavan johdonmukaisempiin ja tehokkaampiin syytetoimia koskeviin käytäntöihin EU:n talousarvioon vaikuttavien rikosten osalta ja lisäävän syytetoimien ja tuomioiden määrää sekä parantavan vilpillisesti menetettyjen unionin varojen takaisinperintää.

Antamalla tämän ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi, jonka liite sisältää valintalautakunnan toimintasäännöt, komissio noudattaa sille neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdan nojalla kuuluvaa velvollisuuttaan. Tämä ehdotus mahdollistaa EPPOn Euroopan pääsyyttäjän ja Euroopan syyttäjien valinta- ja nimitysmenettelyjen käynnistämisen vaaditulla tavalla. Tämä ehdotus on näin ollen täysin yhdenmukainen tällä politiikan alalla jo annettujen säännösten kanssa.
2.3.Suhteellisuusperiaate

2.4.Toimintatavan valinta

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

3.1.Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Komissio on sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelmansa (REFIT) yhteydessä arvioinut EU:n sääntelykehystä, joka koskee merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyysasiakirjavaatimusten vähimmäistasoa sekä jäsenvaltioiden myöntämien merenkulkijoiden pätevyysasiakirjojen keskinäistä tunnustamista. REFIT-arviointi osoittaa, että EU:n kehys, joka koskee merenkulkijoiden koulutusta ja pätevyysasiakirjojen myöntämistä, on suurelta osin saavuttanut keskeiset tavoitteensa ja on edelleen merkityksellinen. Koska kyseisellä EU:n kehyksellä on parannettu merenkulkualan koulutusta ja pätevyysasiakirjojen myöntämistä, se on erityisesti auttanut vähentämään EU:n lipun alla purjehtivilla aluksilla palvelevaa laivaväkeä, joka ei täytä vaatimuksia. Koska kyseisellä EU:n kehyksellä on myös otettu käyttöön keskitetty EU:n järjestelmä, se on luonut tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa koulutettujen ja kolmansista maista palvelukseen otettujen merenkulkijoiden välillä. Lisäksi direktiivin 2005/45/EY mukainen merenkulkijoiden pätevyysasiakirjojen keskinäinen tunnustaminen on edistänyt merenkulkijoiden liikkuvuutta EU:n lipun alla purjehtivilla aluksilla.

REFIT-arviointi osoittaa kuitenkin myös, että joissakin sääntelyvaatimuksissa on puutteita tehokkuuden ja oikeasuhteisuuden suhteen. Nämä on esitetty jäljempänä.
Bulgariankielinen toisinto

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № …() декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход() .

Espanjankielinen toisinto

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

Tšekinkielinen toisinto

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

Tanskankielinen toisinto

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

Saksankielinen toisinto

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

Vironkielinen toisinto

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr …() ) deklareerib, et need tooted on …() sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreikankielinen toisinto

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

Englanninkielinen toisinto

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

Ranskankielinen toisinto

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

Kroaatinkielinen toisinto

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.