EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.09.1998 
KOM(1998)5111opull. 
VÄLIRAPORTTI: 
TYÖTURVALLISUUTTA, TYÖHYGIENIAA JA 
TYÖTERVEYTTÄ KOSKEVA YHTEISÖN 
OHJELMA (1996-2000) 
(komission esittämä) 

VÄLIRAPORTTI: 
TYÖTURVALLISUUTTA, TYÖHYGIENIAA JA TYÖTERVEYTTÄ 
KOSKEVA YHTEISÖN OHJELMA (1996-2000) 
Komissio laati raportin, jossa käsitellään työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä 
koskevassa yhteisön ohjelmassa (1996-2000)> toteutettujen toimien nykytilaa. 
Ohjelma esitettiin sen jälkeen, kun huomattava määrä yhteisön lainsäädäntöä oli 
hyväksytty perustamissopimuksen 118 a artiklan mukaisesti. Ohjelma oli tarkoitettu 
voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen tukemiseen, ja siinä 
korostettiin myös muiden kuin lainsäädännöllisten toimien merkitystä. 
VUODET 1996-1998 
Seuraavat vuosiksi 1996 1998 suunnitellut toimet ovat erityisen merkittäviä: 
• Bilbaossa sijaitsevan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustaminen 
Bilbaon virasto on nyt perustettu, ja se on toimintakunnossa. Viraston tehtävänä on 
toimittaa työoloihin, työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvää tietoa. Se toimii tässä 
yhteydessä yhteistyössä Dublinissa sijaitsevan Euroopan elin- ja työolojen 
kehittämissäätiön kanssa, joka on laatinut toimialaansa liittyvän täydentävän työohjelman 
vuosiksi 1998 2000. Bilbaon virasto toimittaa kaikille asianomaisille tahoille tieteellistä, 
teknistä ja taloudellisia tietoa. 
• SAFE-ohjelma 
Komissio toimitti vuonna 1995 neuvostolle ehdotuksen neuvoston päätökseksi, joka 
koski ohjelmaa työterveyden ja työturvallisuuden parantamisesta muilla kuin 
lainsäädännöllisillä toimilla (SAFE)2. SAFE-ehdotuksessa tarkastellaan ennen kaikkea 
voimassa olevan lainsäädännön oikeaan soveltamiseen tarvittavien ohjeiden ja tiedon 
rahoitusta. Erityistä huomiota kiinnitetään työterveyden ja työturvallisuuden 
parantamiseen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Ehdotusta muutettiin Euroopan 
parlamentin kuulemisen jälkeen vuonna 19973, ja sosiaaliasioita käsittelevä neuvoston 
työryhmä keskusteli aiheesta useaan otteeseen pääsemättä kuitenkaan siitä 
yksimielisyyteen. 
Lukuisia valmistelevia hankkeita ja pilottihankkeita rahoitettiin yhteisrahoituksella. 
Tarkoituksena oli auttaa vastaamaan pk-yritysten erityistarpeisiin, edistää parhaiden 
1 KOM(95) 282 lopull. - EYVL C 262, 07.10.1995, s. 18 
2 KOM(95) 282 lopull. - EYVL C 262, 07.10.1995, s. 18 
3 KOM(96) 652 lopull. - EYVL C 92, 21.03.1997, s. 3 
toimintatapojen muodostumista malliksi turvallisen, tuottavan ja kilpailukykyisen 
työympäristön kehittymiselle ja jouduttaa EU:n työterveys- ja työturvallisuus­
lainsäädännön oikeaa ja tehokasta soveltamista. 
Komissio on huolissaan siitä, että ohjelma jää hyväksymättä. Ohjelman esittäminen sai 
runsasta tukea työmarkkinaosapuolilta, jäsenvaltioiden hallituksilta ja Euroopan 
parlamentilta. Ohjelman avulla oli tarkoitus edistää työterveyttä ja työturvallisuutta 
hyvän hallintokäytännön merkittävänä osana sekä tärkeänä osana yhteisön pyrkimyksiä 
parantaa ja tehostaa voimassa olevan lainsäädännön soveltamista. 
Komissio keskustelee parlamentin ja neuvoston kanssa tästä ja muista vireillä olevista 
työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista ehdotuksista rohkaistakseen kehitystä. 
Tässä yhteydessä saattaisi olla hyödyllistä harkita sitä, voisiko erityisesti Bilbaon virasto 
tai Dublinin säätiö ottaa hoitaakseen joitakin SAFE-ohjelman tärkeitä osia, sillä 
edellytyksellä, että niille annetaan riittävät voimavarat siihen. Budjettivallan käyttäjän 
olisi muutettava asianomaisia budjettikohtia, jotta edellä mainitut muutokset voitaisiin 
toteuttaa. 
• Tämänhetkisten lainsäädäntötoimenpiteiden saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä ja niiden päivitys 
Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 
Perustamissopimuksen 118 a artiklan mukaisesti hyväksyttyjen direktiivien 
täytäntöönpanoaste oli jäsenvaltioissa vuonna 1996 noin 74 prosenttia. 
Täytäntöönpanoaste on nyt noussut 95 prosenttiin. 
Viitekauden aikana noin 30 perusteltua lausuntoa ja kuusi päätöstä vedota yhteisöjen 
tuomioistuimeen sekä tuomioistuimen kerran antama jäsenvaltion vastainen tuomio ovat 
huomattavasti nostaneet direktiivien täytäntöönpanoastetta. Tällä hetkellä on vain 
yhdeksän toistaiseksi ratkaisematonta tapausta. 
Päivitys 
Kemiallisia aineita koskeva direktiivi4 hyväksyttiin 7 päivänä huhtikuuta 1998. Lakiteksti 
on Euroopan parlamentin ja neuvoston pitkien neuvotteluiden lopputulos. Se on myös 
esimerkki yksinkertaistetusta ja rationalisoidusta lainsäädännöstä, sillä se konsolidoi 
useita kyseisen alan direktiivejä. 
Vastaavasti muutos5, jonka neuvosto hyväksyi työntekijöiden työssään käyttämille 
työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista 
annettuun direktiiviin 89/655/ETY, ulottaa työturvallisuutta ja työterveyttä koskevat 
vähimmäisvaatimukset siirrettävissä oleviin työvälineisiin ja taakkojen nostamiseen 
tarkoitettuihin työvälineisiin. Neuvosto ei tässä yhteydessä hyväksynyt rakennustelineitä 
koskevia säännöksiä. Komissio harkitsee asiaan liittyvän erillisen ehdotuksen tekemistä. 
4 Neuvoston direktiivi 98/24/EY, annettu 7.4.1998 - EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11 
5 Neuvoston direktiivi 95/63/EY, annettu 5.12.1995 - EYVL L 335, 30.12.1995, s. 28 
Saavutettu tieteellinen ja teknologinen kehitys sekä muut vastaavat seikat ovat saaneet 
komission ehdottamaan työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien direktiivien 
päivittämistä. Komissio hyväksyi erityisesti viiteraja-arvojen osalta direktiivin 
96/94/EY6, jossa säädetään toisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta. 
Työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen 
työssä, annettu neuvoston direktiivi 90/679/ETY mukautettiin tekniikan kehitykseen 
komission direktiiveillä 97/59/EY7 ja 97/65/EY8. Komissio otti huomioon uudet 
tieteelliset näytöt B S E-taud in aiheuttajan kyvystä tarttua ihmiseen välittömästi sen 
jälkeen, kun ne olivat saatavilla. Erityisesti direktiivi 97/65/EY vahvistaa huomattavasti 
BSE:lle ja tarttuville spongiformisille enkefalopatioille (TSE) työssä altistumiseen 
liittyvää työntekijöiden suojelua. 
Komissio esitteli syyskuussa 1995 neuvoston direktiivin 97/42/EY työntekijöiden 
suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä 
liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 90/394/ETY muuttamisesta ensimmäistä kertaa. 
Neuvosto hyväksyi edellä mainitun direktiivin kesäkuussa 1997. Direktiivillä saavutettiin 
tärkeä edistysaskel, sillä se laajentaa direktiivin soveltamisalaa siten, että se kattaa 
lisääntynyttä syöpäriskiä aiheuttavien aineiden ja valmisteiden käsittelyn, joka ei 
aikaisemmin kuulunut sen soveltamisalaan. Lisäksi direktiiviin sisältyy tunnettuja syöpää 
aiheuttavia aineita koskeva ammatillinen raja-arvo. 
VUODET 1998-2000 
Yhteisön ohjelman toinen jakso toteutetaan Amsterdamin ja Luxemburgin 
huippukokouksissa tehtyjen poliittisten sopimusten ja laajentumisneuvottelujen 
alkamisen vuoksi toisenlaisessa ympäristössä. 
Työväestön rakenne ja työskentelymallit ovat yleisesti muuttumassa. Muutoksia ovat 
työvoiman ikääntyminen, naistyöntekijöiden osuuden tasainen kasvu, tilapäisen ja osa-
aikaisen työn yleistyminen sekä muilla kuin maataloussektorilla esiintyvä itsenäisten 
ammatinharjoittajien määrän lisääntyminen. Lisäksi palvelualan työpaikat lisääntyvät 
koko ajan. Komission tavoitteena on edelleen saada kaikki osapuolet yhteistyössä 
suunnittelemaan moderni ja tehokas eurooppalainen työterveys- ja työturvallisuusalan 
politiikka, joka vähentää onnettomuuksien ja sairauksien määrää ja vaikuttaa 
positiivisesti työllisyyteen ja liiketoimintaan. 
Komissio on tarkastellut uudestaan työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyviä 
ensisijaisia tavoitteita, jotka se on asettanut vuodesta 1998 vuoteen 2000 ulottuvalle 
ajanjaksolle. 
6 EYVLL338, 28.12.1996, s. 86 
7 EYVL L 282, 15.10.1997, s.33 
8 EYVL L 335, 6.12.1997, s.17 
ENSISIJAISET TAVOITTEET (1998-2000) 
/ Lainsäädännön tehostaminen 
/ Laajentumiseen valmistautuminen 
/ Vankemmat yhteydet työllistettävyyteen 
/ Työolosuhteet muutoksen aikakaudella: 
uudenlaiset riskit 
EUROOPPALAISEN LAINSÄÄDÄNNÖN TEHOSTAMINEN 
Yhteisön lainsäädäntöön sisältyy merkittävä määrä ajan tasalla olevia työterveys- ja 
työturvallisuusalan säädöksiä. Jäsenvaltiot ovat tähän mennessä saattaneet niistä yli 95 % 
osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja komissio tarkastaa parhailaan, onko kansallinen 
lainsäädäntö EU:n standardien mukaista. 
Pelkkä säädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ci riitä, vaan myös niiden 
täytäntöönpanon ja soveltamisen täytyy tapahtua oikein. Jäsenvaltioiden 
velvollisuuksiin kuuluu raportin laatiminen säädöksen täytäntöönpanosta. Komissio 
arvioi kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden raporttien ja oman 
arvionsa perusteella. Arvioon sisältyvät lainsäädännön soveltaminen työpaikoilla ja sen 
täytäntöönpanoon tehokkuus. Komissio aikoo avoimuuden takaamiseksi lähettää 
arviointiraportit Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden 
komitealle ja neuvostolle. 
Komissio edistää 15 jäsenvaltiossa toimivien 9 000 työsuojelutarkastajan osallistumista 
yhteistyöhön kannustamalla yhteisön lainsäädännön tehokasta täytäntöönpanoa. 
Johtavien työsuojelutarkastajien komitea (SLIC) antaa lausuntoja ongelmista, joita 
jäsenvaltiot voivat kohdata yhteisön työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan 
lainsäädännön täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio ja SLIC tekevät tiivistä yhteistyötä 
kehittääkseen Iällä alalla tarvittavia aloitteita ja varmistaakseen, että SLIC voi tehdä 
aktiivisesti yhteistyötä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa. 
On myös tärkeää, että työmarkkinaosapuolet ovat tiiviisti mukana arviointityössä, sillä 
heillä on ensisijainen vastuu säännösten käytännön soveltamisesta. Työturvallisuuden, 
työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavan komitean sekä kaivosteollisuuden ja muun 
kaivam liistoiminnan turvallisuuden ja terveyden pysyvän neuvottelukomitean on siis 
osallistuttava arviointiin. 
Komissio tutkii, kuinka se voisi kehittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön 
indikaattoreita, joiden avulla saataisiin tietoa tehokkaimmista politiikoista. Näiden 
indikaattorien laatimisessa tarvittavia tekijöitä ovat Euroopan työtapaturmatilastot 
(ESAVV) ja ammattitauteja koskevat eurooppalaiset tilastot (EODS), kevääksi 1999 
suunniteltu työvoimatutkimus sekä Euroopan komission tutkimus työtapaturmien ja 
ammattitautien sosioekonomisista kustannuksista. 
Päivityksen tulisi auttaa arvioimaan sitä, onko lainsäädännön avulla todella saatu aikaan 
ja pystytty pitämään yllä kunnollisia työterveys- ja työturvallisuusolosuhteita, vai onko 
lainsäädäntöä parannettava. Voimassa olevan lainsäädännön muutokset voivat myös 
olla taipeen nopeasti muuttuvan työtilanteen ja uudenlaisten riskien vuoksi. Komissio 
jatkaa voimassa olevien direktiivien tarkastamista, jotta se voisi tarpeen mukaan 
uudenaikaistaa ja järkeistää niitä. 
Komissio tukee jäsenvaltioiden aloitteita, jotka liittyvät tarvittavan työturvallisuus-
kulttuurin luomiseen ja sen sisäistämiseen mahdollisimman varhaisesta vaiheesta lähtien. 
Yhteisön lainsäädäntö rohkaisee työnantajia ja työntekijöitä osallistumaan näihin 
pyrkimyksiin. Bilbaon virastolla ja Dublinin säätiöllä on tärkeä tehtävä asiaan liittyvän 
tiedon jakajina. Komissio tutkii tässä yhteydessä uudelleen, onko mahdollista parantaa 
jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvaa ehdotettua kansallista työterveys- työhygienia- ja 
työturvallisuuslainsäädäntöä koskevaa tietojenvaihtoa. Komission päätöksessä 
88/383/ETY tarkoitettua aikaista kuulemista käytetään tämän tavoitteen saavuttamiseen. 
Pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ei usein ymmärretä työterveyteen ja 
työturvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden merkitystä ja niiden positiivisia taloudellisia 
vaikutuksia, vaan ne nähdään pelkästään lisäkustannuksina. Komissio on aloittanut 
monta toimea, joiden tarkoituksena on lisätä pk-yritysten työterveyttä ja työturvallisuutta 
koskevaa tietoisuutta ja kehittää keinoja hyvien suoritusten ja tietojenvaihdon 
lisäämiseksi. SAFE-ohjelman yhteydessä valmisteilla olevien hankkeiden herättämät 
reaktiot ovat osoittaneet, että pk-yritykset on mahdollista saada toteuttamaan hyviä 
työterveys- ja työturvallisuusolosuhteita. 
Tuore pk-yrityksiä koskeva tutkimus on osoittanut, että viranomaisen antamasta 
ohjauksesta on apua lainsäädännön täytäntöönpanossa. Erityisesti pk-yritykset 
tarvitsevat kansallista lainsäädäntöä koskevaa tietoa sekä ohjausta, joka liittyy parhaisiin 
toimintatapoihin, työpaikan standardien parantamiseen ja työterveyden ja 
työturvallisuuden huomioon ottamiseen yrityksen hallinnossa. On tärkeää, että yritykset 
ja niiden yhteyshenkilöt saavat elektronisessa muodossa olevaa tuoretta tietoa 
kansallisista työterveys- ja työturvallisuussäännöksistä. Tällaista tietoa luodaan 
parhaillaan. Lisäksi komissio kehittää elektronisesti toimivaa lainsäädännön 
tarkastelumahdollisuutta ja lainsäädäntöön liittyviä ohjeasiakirjoja. Työnantajat voivat 
tämän seurauksena piakkoin antaa työntekijöilleen täsmällistä ja tarkasti kohdistettua 
korkealaatuista tietoa. 
Komissio aikoo toteuttaa erityistutkimuksen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. 
Tutkimuksen aiheena ovat yhteisön lainsäädännön vaikutukset yritysten tasolla, ja 
tarkoituksena on arvioida, onko lainsäädäntö vaikuttanut työterveyden ja 
työturvallisuuden paranemiseen. 
Lisäksi monet muut yhteisön politiikat, kuten liikenne- ja ympäristöpolitiikka, ovat 
omalta osaltaan vaikuttaneet työterveyden ja työturvallisuuden paranemiseen. Komissio 
aikoo tarkastella uudelleen muiden politiikkojen vaikutusta työterveyteen ja 
työturvallisuuteen. 
LAAJENTUMISEEN VALMISTAUTUMINEN 
Komissio on Agenda 2000 -tiedonannossaan9 laatinut unionin laajenemista koskevan 
tulevan strategian. Yksi strategian pääperiaatteista on se, että hakijamaat ottavat vastaan 
jäsenyyttä koskevat oikeudet ja velvollisuudet, sellaisina kuin ne ovat 
liittymisajankohtana voimassa olevan yhteisön säännöstön perusteella. Niiden odotetaan 
myös soveltavan, panevan täytäntöön ja valvovan yhteisön säännöstön noudattamista 
liittymisestään alkaen. Komissio on maininnut työterveyden ja työturvallisuuden yhtenä 
sosiaalialalla voimassa olevan yhteisön säännöstön merkittävänä osana ja korostanut 
vaativansa hakijamailta huomattavia ponnisteluja, jotta ne saavuttaisivat unionissa 
vallitsevan työterveyden ja työturvallisuuden tason. 
Komissio arvioi liittymistä valmistelevan kumppanuuden avulla hakijamaiden 
mukautumista yhteisön säännöstöön ja tukee samalla niiden ponnisteluja mm. Phare-
ohjelman ja teknisen avun ja tietojenvaihdon toimiston kautta jäsenyyttä edeltävän 
strategian puitteissa. Arvioinnissa vastataan seuraaviin kysymyksiin: 
=> Mikä on hakijamaiden työterveys- ja työturvallisuustilanne käytännössä, jos 
työtapaturmat ja ammattitaudit otetaan huomioon? 
=> Onko hakijamaiden tilanne kehittymässä hyvään vai huonoon suuntaan? 
=> Mitkä ovat standardien parantamisen suurimmat haasteet näissä maissa; ovatko ne 
esimerkiksi tiedonpuute, voimavarojen puute, vanhanmalliset ja vaaralliset 
tuotantolaitokset ja -välineet, vaaralliset tuotantopanokset, ympäristötekijät jne.? 
=> Mitkä ovat hakijamaan ja EU.n lainsäädännön erot ja yhtäläisyydet, ja mitä 
menettelytapoja lainsäädännön täytäntöönpanossa käytetään? 
=> Mitkä ovat tehokkaimmat toimenpiteet, joilla hakijamaan työterveys- ja 
työturvallisuusstandardeja voidaan korottaa? 
Tämän arvioinnin tulokset auttavat määrittelemään, mitä toimenpiteitä muutosten 
toteuttaminen vaatii. Esimerkkeinä tästä voivat olla asiantuntijoiden koulutuksen 
tukeminen sellaisilla aloilla kuin työterveys ja työhygienia, lainsäädäntö ja tekniset 
tarkastukset. Muutosten toteuttaminen vaatii koulutuksen, tiedotuksen ja teknisen 
tietämyksen huomattavaa tukemista [joka voitaisiin järjestää Bilbaon viraston ja Dublinin 
säätiön kautta] sekä jäsenvaltioiden ja muiden viranomaisten asiantuntija-apua. Johtavien 
työsuojelutarkastajien komitea (SLIC) on myös arvokas foorumi, joka tarjoaa 
mahdollisuuden sekä teknisen tiedon vaihtamiseen että vuoropuheluun komiteassa 
epävirallisesti edustettuina olevien hakijamaiden välillä. 
KOM (97) 2000 lopull. 
YHTEYDET TYÖLLISTETTÄVYYTEEN 
Yksilön kannalta hyvä ja turvallinen työympäristö on tietenkin tärkeä terveyden ja 
työkunnon ylläpitämiseen vaikuttava tekijä. Yrityksen näkökulmasta katsottuna hyvä ja 
turvallinen työympäristö vaikuttaa olennaisesti kilpailukykyyn. Työn laatu ja sen 
organisointi vaikuttavat ammattitaitoisen työvoiman saatavuuteen, työntekijöiden 
motivaatioon ja työvoiman yleiseen kehitykseen. 
Työllisyyden pysyvä lisääminen ja työllistettävyyden edistäminen ovat Amsterdamin ja 
Luxemburgin huippukokouksissa hyväksytyn Euroopan työllisyysstrategian kaksi 
tärkeintä huolenaihetta. Työterveyttä ja työturvallisuutta lisäävillä toimenpiteillä on 
huomattava vaikutus työvoiman työllistettävyyteen. Nämä politiikat voivat vaikuttaa 
työllistettävyyden säilyttämiseen ja parantamiseen kahdella tavalla: 
=> Onnettomuuksien ja sairauksien ennaltaehkäisy: joka vupsi suuri osa 5 miljoonasta 
työtapaturman uhrista tai ammattitaudista kärsivästä työntekijästä joutuu olemaan 
poissa töistä joko väliaikaisesti tai pysyvästj. Työterveys- ja 
työturvallisuuspolitiikalla yritetään estää työtapaturmien ja ammattitautien 
aiheutumista ja lievittää niiden terveysvaikutuksia. Työterveyttä ja työturvallisuutta 
lisäävät toimenpiteet voivat tällä tavalla omalta osaltaan lisätä tuottavuutta ja tyuUaa 
parantamaan yritysten taloudellista suorituskykyä. 
~~=> Vammaisten työllistäminen: Eurostatin vuonna 1994 toteuttaman eurooppalaisen 
kotitalouskysclyn mukaan 17% työikäisestä väestöstä oli sitä mieltä, että pysyvä 
fyysinen tai mielenterveydellinen ongelma, sairaus tai vamma vaikeuttaa heidän 
päivittäistä elämäänsä joko vakavasti tai jossain määrin. Eurostat arvioi 10 
jäsenvaltiossa vuosina 1991-1992 suoritetun väestölaskennan perusteella, että 
useimpien jäsenvaltioiden väestöstä 10-12 % on vammaisia. Työtapaturmien tai 
ammattitautien vammauttamia tai muuten vammautuneita työntekijöitä ei pitäisi 
pysyvästi sulkea pois työmarkkinoilta. Vammaisten työntekijöiden työnhakua tulisi 
helpottaa, ja työympäristön olisi otettava heidän erityistarpeensa huomioon. 
Vammaisten työntekijöiden työpaikkojen lisäämiseen vaaditaan perustavaa laatua olevia 
muutoksia, joiden avulla poistetaan työmarkkinoilla pitkään vallinneita haittatekijöitä. 
Edellä mainittuihin muutoksiin kuuluu vammaisten pääsy korkealaatuiseen koulutukseen 
ja koulutusohjelmiin, työmarkkinoiden syrjivien käytäntöjen poistaminen ja työpaikkojen 
mukauttaminen vammaan. Juuri tässä yhteydessä työterveys- ja työturvallisuus­
lainsäädännöllä on tärkeä tehtävä. 
Tämän vuoksi on erityisen tärkeää parantaa infrastruktuureja, jotta pääsy työpaikoille 
helpottuisi. Työpaikoilla tehtävien tarpeellisten muutosten tekeminen on olennaista, jotta 
työpaikat täyttävät paremmin työntekijöiden yksilölliset tarpeet ja mukautuvat 
vammaisten toimintakykyyn. Tämänkaltaisella parannetulla työterveydellä ja 
työturvallisuudella on myös positiivinen vaikutus vammaisten työllistettävyyteen. 
Komissio aikoo panna alulle keskustelun varmistaakseen, että nämä asiat otetaan entistä 
paremmin huomioon tulevien työllisyyden suuntaviivojen valmistelutyössä. 
TYÖOLOSUHTEET MUUTOKSEN AIKAKAUDELLA: UUDENLAISET 
RISKIT 
Työmarkkinat muuttuvat, ja yksi tärkeä suuntaus on talousjärjestelmän muuttuminen 
palvelukeskeiseksi. Tämä kehitys synnyttää uusia työterveyteen ja työturvallisuuteen 
kohdistuvia haasteita. Palvelusektorilla tapahtuu vähemmän työtapaturmia kuin 
perinteisesti riskialttiilla aloilla kuten maatalous, rakennustoiminta ja teollisuus. 
Palvelusektorin osuus työtapaturmista on 45 %, vaikka ala työllistää 65 % työvoimasta. 
Muunlaiset terveyteen liittyvät ongelmat, kuten stressi, ovat nykyään kuitenkin 
yleistymässä. 
Toinen merkittävä seikka on naisten työllisyyden tasainen kasvu. Naisten työllisyysaste 
on noussut 44 prosentista vuonna 1975 yli 50 prosenttiin vuonna 1996. Suuntauksen 
odotetaan jatkuvan. Tähän liittyy joitakin erityisiä työterveys- ja 
työturvallisuusvaatimuksia. 
Kolmas kehityssuuntaus on työvoiman ikääntyminen. Ennusteiden mukaan 40-vuoliaidcn 
tai sitä vanhempien työtekijöiden osuus nousee 45 prosentista vuonna 1996 hieman yli 50 
prosenttiin vuonna 2005 ja 54 prosenttiin vuonna 2020. 
Tämä korostaa työntekijöiden tarvetta pysyä pidempään työmarkkinoilla, mihin voi myös 
liittyä erityisiä työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksia. 
Neljäs työterveyteen ja työturvallisuuteen vaikuttava tekijä on talousjärjestelmän muutos 
kohti palvelutaloutta ja työn uudenlaisten järjestelytapojen kehittäminen. Tämä on myös 
johtanut työtapojen muuttumiseen, sillä osa-aikatyö on yleistynyt 11 prosentista vuonna 
1985 yli 16 prosenttiin vuonna 1996. Lisäys on 12-13 miljoonaa. Myös määräaikaisten 
työsopimusten osuus on kasvanut 9 prosentista lähes 12 prosenttiin. Uuden tekniikan ja 
työn uudenlaisten järjestelytapoj en laajamittainen käyttöönotto saattaa pienentää vanhoja 
riskejä, mutta myös johtaa uusien ongelmien syntyyn 
r> Komissio aikoo korostaa näiden muutosten aiheuttamien seurausten merkitystä ja 
ennakoida tulevaa kehitystä, sillä se haluaa varmistaa, että nämä seikat otetaan 
huomioon tulevissa työterveys- ja työturvallisuusalan politiikoissa. Työtapojen 
muuttumisella saattaa myös olla paljon vaikutusta työterveys-ja työturvallisuusalan 
politiikan täytäntöönpanon kannalta. Koulutus voi myös muuttua ja on mahdollista, 
etteivät valvontajärjestelyt enää ole asianmukaisia. Mikäli henkilökunnan 
vaihtuvuus on suuri, yritys saattaa menettää tuntuman työpaikalla esiintyviin 
työterveys-ja työturvallisuusongelmiin ja siihen, miten niitä tulisi lähestyä. 
Komissio aloittaa keskustelun muuttuvista työolosuhteista, jotta se voisi lisätä 
tietoisuutta niiden vaikutuksista työterveyteen ja työturvallisuuteen ja edistää 
työolosuhteita parantavien toimintalinjojen kehittämistä. 
=> Edellä kuvattujen muutosten tarkkailua tukevat nyt ensimmäiset työtapaturmia ja 
ammattitauteja koskevat Euroopan tason tiedot, jotka perustuvat yhtenäistettyihin 
menetelmiin. Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) on koonnut viitevuotta 
1993 koskevat Euroopan työtapaturmatilastot (ESAW). Ammattitauteja koskevien 
eurooppalaisten tilastojen (EODS) vuoden 1995 pilottihankkeesta saadut tiedot, 
jotka käsittelevät ammattitautien eurooppalaisen luettelon 31 kohtaa, ovat nyt 
saatavilla Eurostatista. Näiden tietojen vertailtavuutta arvioidaan parhaillaan. 
Eurostat kerää näitä tietoja vuosittain, jotta komissio ja jäsenvaltiot saisivat 
kokonaiskäsityksen jäsenvaltioiden tilanteesta ja jotta ne voisivat tunnistaa yhteisön 
tason parhaat toimintatavat ja jatkotoimia kaipaavat alueet. Komissio (Eurostat) ja 
jäsenvaltioiden vastaavat laitokset jatkavat työtapaturmia ja ammattitauteja 
koskevan yhtenäistetyn tietojärjestelmän kehittämistä. Komissio tutkii myös muista 
lähteistä saatavia tilastotietoja. 
Saatavilla oleva tieto kootaan raporttiin "Työterveyden ja työturvallisuuden 
nykytila EU-maissa", jonka komissio julkaisee. Raportti perustuu Bilbaon viraston 
yksityiskohtaiseen tekniseen raporttiin sekä Dublinin säätiöltä ja muilta virastoilta 
saatuihin tieteellisiin ja teknisiin tietoihin. 
=> Euroopan unionin työoloihin vaikuttavat myös teknologiset innovaatiot, 
taloustilanteen muutokset ja muun maailman käsitys työterveydestä ja 
työturvallisuudesta. Vastaavanlaisia muutoksia on tekeillä myös muualla 
maailmassa, ja kahdenvälistä yhteydenpitoa jatketaan. Työterveyden ja 
työturvallisuuden ensisijaisen tärkeä asema mainitaan esimerkiksi Euroopan 
unionin ja Yhdysvaltojen yhteisessä toimintaohjelmassa uuden transatlanttisen 
markkina-alueen luomisen yhteydessä. Komissio jatkaa aloitteiden tekemistä 
suhteissaan Japanin kanssa. Myös kansainvälisten järjestöjen työ kuvastaa tätä 
työolosuhteiden muutosta. Komissio tekee jatkossakin aktiivisesti yhteistyötä 
työterveyttä ja työturvallisuutta edistävien kansainvälisten järjestöjen kanssa (esim. 
YK, WHO, ILO). 
=> Tätä tukee myös asiaan liittyvä työturvallisuuden ja työterveyden alan 
tutkimustoiminta, jota on ennakoitu erityisohjelman hyväksymistä käsittelevässä 
ehdotuksessa neuvoston päätökseksi. Erityisohjelman aiheena on "Elämänlaatu ja 
luonnonvarojen hallinta" (1998-2002), ja se liittyy tutkimusta, teknologista 
kehittämistä ja esittelyä koskevaan Euroopan yhteisön viidenteen puiteohjelmaan. 
10 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 511 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 05 16 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-519-FI-C 
ISBN 92-78-38908-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
ti