EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 1.12.2021 COM(2021) 756 final 2021/0391(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevan yhteistyöalustan perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta

{SWD(2021) 390 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA ·Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Johdanto Yhteiset tutkintaryhmät ovat tiettyjä rikostutkintoja varten tietyksi ajaksi perustettuja ryhmiä. Ne ovat kahden tai useamman jäsenvaltion ja mahdollisesti EU:n ulkopuolisten maiden (kolmansien maiden) toimivaltaisten viranomaisten perustamia ryhmiä, jotka suorittavat yhdessä rajatylittäviä rikostutkintoja. Yhteinen tutkintaryhmä voidaan perustaa erityisesti silloin, kun jonkin jäsenvaltion rikostutkinnat edellyttävät vaikeita ja vaativia tutkimuksia, joilla on yhteyksiä muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. Yhteinen tutkintaryhmä voidaan perustaa myös, jos useat jäsenvaltiot suorittavat rikoksen selvittämiseksi tutkintaa, joka tapauksen luonteesta johtuen edellyttää koordinoitua ja yhteistä toimintaa tutkintaan osallistuvissa jäsenvaltioissa. Yhteisen tutkintaryhmän perustamisen oikeusperustan muodostavat keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa tehdyn Euroopan unionin (EU) yleissopimuksen 13 artikla ja yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehty neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS. Kolmannet maat voivat olla osapuolina yhteisissä tutkintaryhmissä, jos oikeusperusta sen sallii. Tällaisena oikeusperustana toimivat esimerkiksi Euroopan neuvoston vuonna 1959 tekemän yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan 20 artikla ja keskinäisestä oikeusavusta Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä tehdyn sopimuksen 5 artikla. Yhteiset tutkintaryhmät ovat yksi onnistuneimmista rajatylittävien tutkinta- ja syytetoimien keinoista EU:ssa. Ne mahdollistavat suoran yhteistyön ja viestinnän useiden valtioiden oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välillä, jotka voivat tällä tavoin organisoida toimensa ja tutkimuksensa rajatylittävien tapausten tutkimiseksi tehokkaasti. Ongelmat, joihin ehdotuksella puututaan Käytäntö kuitenkin osoittaa, että yhteisillä tutkintaryhmillä on ollut useita teknisiä vaikeuksia, jotka ovat estäneet niitä tekemästä tehokkaasti päivittäistä työtään ja kehittämästä toimintaansa. Suurimmat ongelmat liittyvät turvalliseen sähköiseen tietojen ja todisteiden (myös suurten tiedostojen) vaihtoon, turvalliseen sähköiseen viestintään muiden yhteisen tutkintaryhmän jäsenten ja toimivaltaisten unionin elinten, laitosten ja virastojen, kuten Eurojustin, Europolin ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), kanssa sekä yhteisen tutkintaryhmän yhteiseen päivittäiseen hallinnointiin. Jo jäsenvaltioiden tukemiseksi ja yhteisiä tutkintaryhmiä koskevien parhaiden käytäntöjen ja kokemusten jakamiseksi perustetun yhteisten tutkintaryhmien kansallisten asiantuntijoiden verkoston vuonna 2018 laatimassa yhteisiä tutkintaryhmiä koskevassa toisessa arviointiraportissa todettiin, että yhteisten tutkintaryhmien työtä voitaisiin parantaa ja vauhdittaa, jos niiden tukena olisi erityinen tietotekninen alusta. Tietoteknisen alustan avulla jäsenet voisivat viestiä turvallisesti keskenään ja jakaa tietoja ja todisteita. Digitaalista rikosoikeutta koskevassa selvityksessä vahvistettiin kyseisen raportin tulokset ja suositeltiin, että yhteisille tutkintaryhmille perustettaisiin tietotekninen alusta, jotta voidaan varmistaa yhteisten tutkintaryhmien tehokkaampi ja turvallisempi toiminta. Näiden havaintojen perusteella komissio ilmoitti suunnitelmista ehdottaa lainsäädäntöä, jolla perustetaan erityinen ”yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukeva yhteistyöalusta”, jäljempänä ’alusta’. Ehdotuksen tavoitteet Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on antaa teknistä tukea yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuville toimijoille, jotta niiden rajatylittävien tutkinta- ja syytetoimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta voidaan lisätä. Ehdotuksen erityistavoitteet ovat seuraavat: (1)Varmistetaan, että yhteisten tutkintaryhmien jäsenet ja osallistujat voivat helpommin jakaa yhteisen tutkintaryhmän toiminnan yhteydessä kerättyjä tietoja ja todisteita. (2)Varmistetaan, että yhteisten tutkintaryhmien jäsenet ja osallistujat voivat helpommin ja turvallisemmin pitää yhteyttä toisiinsa yhteisen tutkintaryhmän toiminnan yhteydessä. (3)Helpotetaan yhteisen tutkintaryhmän päivittäistä hallinnointia, mukaan lukien rinnakkaisten toimien suunnittelu ja koordinointi, ja parannetaan jaettujen todisteiden jäljitettävyyttä sekä koordinointia kolmansien maiden kanssa erityisesti silloin, kun fyysiset kokoukset olisivat liian laajoja tai aikaa vieviä. Ehdotettu ratkaisu Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja taustalla olevien ongelmien ratkaisemiseksi ehdotetaan erityistä sekä keskitetyistä että hajautetuista osatekijöistä koostuvaa tietoteknistä alustaa eli yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa. Alusta olisi kaikkien yhteisten tutkintaryhmien menettelyihin osallistuvien toimijoiden käytettävissä. Toisin sanoen se olisi tietyn yhteisen tutkintaryhmän jäseninä toimivien jäsenvaltioiden edustajien, tietyn yhteisen tutkintaryhmän puitteissa mukaan yhteistyöhön kutsuttujen kolmansien maiden edustajien sekä Eurojustin, Europolin, Euroopan syyttäjänviraston ja OLAFin kaltaisten unionin toimivaltaisten elinten, laitosten ja virastojen käytettävissä.

Alustan jäljempänä yksityiskohtaisesti kuvatut keskeiset toiminnot helpottaisivat sähköistä viestintää, mahdollistaisivat tietojen ja todisteiden, myös suurten datamäärien, jakamisen sekä varmistaisivat todisteiden jäljitettävyyden ja yhteisten tutkintaryhmien toiminnan suunnittelun ja koordinoinnin. Alustan suunnittelu, kehittäminen, tekninen hallinnointi ja ylläpito annettaisiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan Euroopan unionin viraston, jäljempänä ’eu-LISA’, tehtäväksi, koska virasto vastaa laaja-alaisista tietojärjestelmistä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Alusta olisi luonteeltaan vapaaehtoinen, joten yhteisissä tutkintaryhmissä mukana olevilla viranomaisilla olisi täysi harkintavalta päättää, haluavatko ne käyttää alustaa tietyssä yhteisessä tutkintaryhmässä. Lisäksi yhteisen tutkintaryhmän jäsenet ja osallistujat voisivat vapaasti käyttää muita työkaluja alustaa hyödyntäessään. Ne voisivat esimerkiksi päättää toimittaa todisteita henkilökohtaisesti työkokouksessa tai Europolin hallinnoiman suojatun tiedonvaihdon verkkosovelluksen (SIENA) kautta. Alustan arkkitehtuuri mahdollistaisi sen, että luodaan siiloajattelun mukaisia kunkin yhteisen tutkintaryhmän (ei-yhteentoimivia) istuntoja, ”yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloja”, jotka olisivat käytössä vain yhteisen tutkintaryhmän toiminnan ajan. Alustalla isännöityjen eri yhteisten tutkintaryhmien välillä ei olisi monialaisia toimintoja eikä mitään vuorovaikutusta. Alusta tukisi yhteisten tutkintaryhmien toimintaa niiden toimintavaiheessa ja toiminnan jälkeisessä vaiheessa. Käytännössä alustalle voitaisiin luoda yksittäinen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila heti, kun kaikki perustajaosapuolet allekirjoittavat yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevan sopimuksen. Tila suljettaisiin arviointiprosessin päätyttyä. Alustalle pääsisi tavallisilla tietokoneilla (kuten pöytätietokoneilla ja kannettavilla tietokoneilla) ja mobiililaitteilla. Sen käyttöliittymä olisi saatavilla kaikilla EU:n kielillä. Teknisestä näkökulmasta alusta muodostuisi kahdesta erillisestä elementistä: i) keskitetystä tietojärjestelmästä, joka mahdollistaisi tietojen väliaikaisen keskitetyn tallennuksen, ja ii) viestintäohjelmistosta eli mobiilisovelluksesta, joka mahdollistaisi viestinnän ja viestintätietojen paikallisen tallennuksen. Turvallisuuden näkökulmasta voidaan todeta, että alusta toimisi internetin kautta, jotta sen käyttö olisi joustavaa, mutta siinä painotetaan sisäänrakennetun luottamuksellisuuden takaamista. Tämä saavutetaan käyttämällä vahvoja läpisalausalgoritmeja, joilla siirrettävä tai lepäävä (eli fyysiseen varastoon tallennettu) data salataan. Tämä ominaisuus on ratkaisevan tärkeä arkaluonteisia tietoja käsittelevien yhteisten tutkintaryhmien toimijoiden luottamuksen saavuttamiseksi, ja se on varmistettava tahattoman paljastumisen riskin varalta. Lisäksi otetaan käyttöön asianmukaiset monivaiheiset tunnistus- ja todentamismekanismit sen varmistamiseksi, että vain yhteisen tutkintaryhmän valtuutetuilla jäsenillä ja osallistujilla on pääsy alustalle. Suunnitellessaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa eu-LISAn olisi varmistettava tekninen yhteentoimivuus SIENA-sovelluksen kanssa. Keskeiset toiminnot Alusta tarjoaa seuraavat keskeiset toiminnot: ·käyttäjien laitteisiin paikallisesti tallennettava suojattu viestintä, jota ei voida jäljittää, mukaan lukien pikaviestijärjestelmän, verkkojuttelutoiminnon, ääni-/videoneuvottelutoiminnon ja tavalliset sähköpostit korvaavan toiminnon tarjoava viestintätyökalu; ·tietojen ja todisteiden, myös suurten tiedostojen, vaihto lähetys-/latausjärjestelmän avulla, joka on suunniteltu tallentamaan tiedot keskitetysti vain tietojen tekniseen siirtämiseen tarvittavaksi rajalliseksi ajaksi; heti kun kaikki osoitteet ovat ladanneet tiedot, ne poistetaan automaattisesti alustalta; ·todisteiden jäljitettävyys – kehittynyt lokimekanismi, joka kirjaa kaiken alustalla jaetun todistusaineiston osalta tiedot siitä, kuka on tehnyt mitä ja milloin, ja auttaa varmistamaan todistusaineiston hyväksyttävyyden tuomioistuimessa. Muut toiminnot Näiden avaintoimintojen lisäksi alusta sisältää seuraavat toiminnot: ·yhteisen tutkintaryhmän päivittäiseen hallinnointiin sen toimintavaiheen ja toiminnan jälkeisen (arviointi-)vaiheen aikana liittyvät toiminnot; ·hallinto- ja rahoitusprosessien tuki; ·erilaiset tekniset valmiudet, joilla tuetaan operatiivisia ja hallinnollisia prosesseja, kuten integrointia Eurojustin jo ylläpitämiin ja yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön hallinnoimiin yhteisiin tutkintaryhmiin liittyviin sähköisiin palveluihin eli yhteisten tutkintaryhmien rahoituspalveluihin, yhteisten tutkintaryhmien arviointipalveluihin ja yhteisten tutkintaryhmien suojattuihin palveluihin, ja jotka mahdollistavat asiaankuuluvien tietojen ja asiakirjojen hankinnan ilman erillisen yhteyden luomista alustaan ja yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön tarjoamiin palveluihin. Käyttöoikeudet

Alustan käyttöoikeuksiin kiinnitetään erityistä huomiota. Alustan perusperiaatteena on, että käyttöoikeuksien hallinnointi on yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien jäsenvaltioiden yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien vastuulla. Niiden tehtävänä on myöntää yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheessa ja toiminnan jälkeisessä vaiheessa pääsy alustalle ·muiden yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvien jäsenvaltioiden edustajille; ·tietyn yhteisen tutkintaryhmän jäseninä olevien kolmansien maiden edustajille; ·Eurojustin, Europolin, Euroopan syyttäjänviraston, OLAFin ja muiden unionin toimivaltaisten elinten, laitosten ja virastojen edustajille; ·yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön edustajille. Lisäksi yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat rajata pääsyn tietojen ja todisteiden tiettyihin osiin vain niille, joita ne koskevat, ja muun muassa myöntää tapauskohtaisesti tarkemmin rajattuja käyttöoikeuksia. Tämä rajoitus koskisi kaikkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjiä, olipa kyse sitten jäsenvaltioista, kolmansista maista, unionin toimivaltaisista elimistä, laitoksista ja virastoista tai yhteisten tutkintaryhmien sihteeristöstä. On korostettava, että eu-LISAlla ei verkkoisännöintipalvelujen tarjoajana ole pääsyä alustalla tallennettuihin tai vaihdettuihin tietoihin. Se ei myöskään osallistu käyttöoikeuksien hallintaan lukuun ottamatta alustavaa prosessia, jossa yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalle tai hallinnoijille myönnetään käyttöoikeudet allekirjoitetun yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen perusteella. Alustan rakenteen on varmistettava tämä riittävällä tavalla. Unionin toimivaltaisten elinten, laitosten ja virastojen käyttöoikeudet olisi määriteltävä ottaen huomioon niiden yhteisille tutkintaryhmille antama operatiivinen tuki, ja käyttöoikeuksien olisi katettava kaikki menettelyn vaiheet allekirjoitetun yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen voimaantulosta arviointivaiheen loppuun. Arviointivaihetta varten alustalla on annettava käyttöoikeudet yhteisten tutkintaryhmien sihteeristölle, jolla on merkittävä rooli arvioinnissa. Yhteisten tutkintaryhmien sihteeristö voisi myös vastata alustan hallinnollisesta tuesta, myös käyttöoikeuksien hallinnasta, mikäli kunkin yksittäisen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalle tai hallinnoijille annetaan tällainen rooli. Koska kolmansien maiden rooli vakavaa järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia koskevissa menestyksekkäissä syytetoimissa kasvaa, alusta on myös niiden käytettävissä, jos ne ovat yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen osapuolia. Erityiset käyttöoikeudet riippuvat kuitenkin niiden roolista tietyssä yhteisessä tutkintaryhmässä, ja yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien olisi vahvistettava ne kunkin yhteisen tutkintaryhmän osalta. Jotta voidaan taata perusoikeuksien kunnioittaminen, tietosuoja mukaan luettuna, ennen käyttöoikeuksien myöntämistä tietylle kolmannelle maalle, yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on nykyisten sovellettavien menettelyjen mukaisesti arvioitava perusteellisesti tietosuojanäkökohtia suhteessa sovellettaviin säännöksiin, erityisesti direktiiviin (EU) 2016/680. ·Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Yhteisten tutkintaryhmien toteuttamien rajatylittävien rikostutkinta- ja syytetoimien tehostaminen on olennainen osa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomista. Tästä ehdotuksesta ilmoitettiin oikeudenkäytön digitalisointia EU:ssa koskevassa tiedonannossa osana laajempaa aloitetta, jonka tarkoituksena on mahdollistaa tuomioistuinten, kansallisten viranomaisten sekä oikeus- ja sisäasioiden virastojen välinen turvallinen sähköinen yhteydenpito sekä tietojen ja asiakirjojen vaihto. Se on myös osa oikeuden käytön digitalisointia koskevaa pakettia, joka sisältyy komission vuoden 2021 työohjelmaan kohdassa ”Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle”. ·Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotus on EU:n turvallisuusunionistrategian, EU:n terrorisminvastaisen ohjelman ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian mukainen. Kun otetaan huomioon, että vaihdetut tiedot ovat erittäin arkaluonteisia, on olennaista, että oikeudenkäytön digitalisointia koskevaa välineistöön perustuvaa lähestymistapaa toteutetaan myös tämän ehdotuksen avulla niin, että taataan vahvat kyberturvallisuusstandardit. Tämä on sopusoinnussa EU:n kyberturvallisuusstrategiassa ja komission ehdotuksessa direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa (NIS 2) esitetyn lähestymistavan kanssa, jolla pyritään parantamaan edelleen julkisten ja yksityisten toimijoiden, toimivaltaisten viranomaisten ja koko unionin kyberturvallisuusvalmiuksia kyberturvallisuuden ja kriittisten infrastruktuurien suojaamisen alalla. Vaikka jäsenvaltioiden oikeudenkäyttö ei kuulu NIS 2 -ehdotuksen soveltamisalaan, on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön kansallisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan vastaava kyberturvallisuuden taso. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE ·Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 82 artiklan 1 kohdan d alakohta. Mainitun artiklan mukaisesti EU:lla on toimivalta hyväksyä toimenpiteitä, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten tai vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä rikosasioiden käsittelyn yhteydessä. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (SEU-sopimus) ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. SEU-sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Irlannin asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1–3 artiklan mukaisesti Irlanti voi ilmoittaa neuvoston puheenjohtajalle kirjallisesti, että se haluaa osallistua ehdotetun toimenpiteen antamiseen tai soveltamiseen, jolloin sillä on oikeus tehdä niin. Ilmoitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla tehty ehdotus tai aloite on esitetty neuvostolle.

·Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti EU:n tasolla olisi toteutettava toimia vain, jos jäsenvaltiot eivät voi yksin riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Tietyn toimenpiteen luonne ja intensiteetti on myös sovitettava havaittuun ongelmaan. Yhteisiä tutkintaryhmiä tukevaa yhteistä unionin laajuista tietoteknistä alustaa, jonka avulla jäsenvaltiot voivat hyödyntää kansallisesta tietotekniikkainfrastruktuurista riippumatonta teknologista ratkaisua, ei voida luoda sen paremmin yksipuolisesti jäsenvaltioiden tasolla kuin kahdenvälisesti jäsenvaltioiden välillä. Toiminta on luonteeltaan sellaista, että se on toteutettava EU:n tasolla. Sen vuoksi unionin on myös luotava oikeudellisesti sitova väline tällaisen järjestelmän luomiseksi ja vahvistettava kyseisen järjestelmän toimintaedellytykset. ·Suhteellisuusperiaate SEU-sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tietyn toimenpiteen luonne ja intensiteetti on sovitettava havaittuun ongelmaan. Kaikki tässä asiakirjassa kuvatut ongelmat edellyttävät EU:n tason tukea, jotta niihin voidaan puuttua tehokkaasti. Ongelmien ratkaiseminen yksitellen esimerkiksi luomalla erillisiä välineitä muun muassa viestintäongelman tai tiedonvaihtomekanismin puutteen ratkaisemiseksi olisi paljon kalliimpaa ja aiheuttaisi yhteisille tutkintaryhmille hallinnollisen taakan. Unionin laajuinen tietotekninen alusta on ainoa tapa tarjota yhteisille tutkintaryhmille yhteinen nykyaikainen tekninen ratkaisu, jonka avulla ne voivat suorittaa rajatylittäviä tutkimuksiaan tehokkaammin. Näin ollen voidaan päätellä, että EU:n tason toimet, joilla perustetaan alusta tukemaan yhteisten tutkintaryhmien toimintaa, ovat oikeassa suhteessa havaittuihin ongelmiin, joita yhteiset tutkintaryhmät kohtaavat päivittäisessä toiminnassaan. ·Säädöksen valinta Komissio esittää ehdotuksen asetukseksi, koska ehdotetulla säädöksellä perustetaan EU:n tason keskitetty järjestelmä, jota hallinnoi EU:n virasto (eu-LISA). Ehdotuksella muutetaan lisäksi asetusta (EU) 2018/1726. Asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Sillä taataan näin ollen sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen kaikkialla EU:ssa ja niiden samanaikainen voimaantulo. Sillä taataan oikeusvarmuus siten, että vältetään erilaiset tulkinnat jäsenvaltioissa ja ehkäistään oikeudellista hajanaisuutta. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET ·Sidosryhmien kuuleminen Vaikka julkisia kuulemisia ei ehdotuksen erityisluonteen vuoksi järjestetty, komissio on toteuttanut laajan kohdennetun kuulemiskampanjan varmistaakseen, että kaikilla asianomaisilla sidosryhmillä on mahdollisuus ilmaista näkemyksensä. Kampanja kattoi ·jäsenvaltioiden syyttäjät, tuomarit ja lainvalvontaviranomaiset; ·jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset; ·yhteisten tutkintaryhmien verkoston asiantuntijat; ·EU:n rikoslainsäädännön alan tutkijat ja alalla toimivat ammattilaiset; ·tietosuoja-asiantuntijat; ·Eurojustin, Europolin ja OLAFin edustajat. Sidosryhmillä on ollut mahdollisuus ilmaista mielipiteensä kahdenvälisissä yhteyksissä, asiantuntijoiden kokouksissa, verkkokyselyissä ja kirjallisissa lausunnoissa. Maaliskuun ja heinäkuun 2021 välisenä aikana järjestetyissä kohdennetuissa kuulemisissa kerättiin näkemyksiä digitaalista rikosoikeutta koskevan selvityksen alustaan liittyvistä seikoista, tulevalla alustalla katettavista toiminnoista sekä sovellettavasta tietosuojajärjestelmästä tai -järjestelmistä.

Ennen kaikkea kaikki sidosryhmät pitivät aloitetta tervetulleena ja suhtautuivat myönteisesti alustan perustamiseen erittäin tarpeellisena askeleena kohti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyön digitalisointia. Monialaisten kysymysten osalta useimmat sidosryhmät keskittyivät seuraaviin asioihin: ·Alustan olisi oltava yksinkertainen, jotta kaikki asianomaiset toimijat voivat käyttää sitä – liian vaivalloinen väline, jonka työnkulut ovat monimutkaisia, voisi aiheuttaa ongelmia käyttäjille, ja se olisi tärkein syy olla käyttämättä sitä. ·Estetään rikostutkijoiden työn aineellisiin tai oikeudellisiin vaatimuksiin kohdistuva vaikutus, jotta alusta ei vaaranna yhteisten tutkintaryhmien moitteetonta toimintaa. ·Alustan olisi oltava turvallinen – suojan taso on ratkaisevan tärkeä, jotta toimijat voivat luottaa siihen, että alustan avulla jaettujen kansallisten tutkimusten tuloksia ei paljastettaisi hallitsemattomasti. Myös alustan tulevasta kehittämisestä ja hallinnoinnista vastaavasta yksiköstä on keskusteltu jonkin verran. Keskusteluissa on tarkasteltu seuraavia skenaarioita: ·Komissio luo alustan ja asettaa sen jäsenvaltioiden saataville, jotta ne voivat tarvittaessa toteuttaa sen omassa infrastruktuurissaan. ·Alusta luodaan ja perustetaan komissiossa. ·Alusta luodaan ja perustetaan jossakin oikeus- ja sisäasioiden virastossa, joka osallistuu suoraan jäsenvaltioiden viranomaisten tukemiseen rikollisuuden torjunnassa (esimerkiksi Eurojust). ·Alusta luodaan ja perustetaan eu-LISAssa. Kaikki kuullut sidosryhmät, myös Eurojust ja Europol, kannattivat vaihtoehtoa, jossa alustan kehittäminen ja ylläpito annetaan eu-LISAn tehtäväksi. Ne kaikki tunnustivat eu-LISAn asiantuntemuksen tällä alalla sekä sen kokeneisuuden laaja-alaisista tietojärjestelmistä, jotka täyttävät viimeisimmät turvallisuusstandardit. Lisäksi tässä vaihtoehdossa otetaan huomioon, että yhteiset tutkintaryhmät voidaan toteuttaa ilman Eurojustin tai Europolin taloudellista tukea tai operatiivista osallistumista. Alustan kaksi keskeisintä tehtävää, joista keskusteltiin eniten kohdennettujen kuulemisten aikana, olivat epäilemättä se, kattaako alusta yhteisten tutkintaryhmien perustamisprosessin, sekä keskitetty tallennus. Hallinnollinen prosessi yhteisen tutkintaryhmän perustamiseksi Keskustelun lähtökohtana oli digitaalista rikosoikeutta koskevan selvityksen loppuraportti, jossa suositellaan, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta kattaa myös yhteisen tutkintaryhmän toimintaa edeltävän vaiheen eli yhteisen tutkintaryhmän hallinnollisen perustamisprosessin. Tällaisella ratkaisulla on monia etuja, kuten ·mahdollisuus vaihtaa turvallisesti ja tehokkaasti asiakirjoja rajojen yli yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamiseksi; ·konekäännöstoiminto; ·luettelo yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessissa noudatettavista menettelyistä; ·tuki erilaisille sähköisille allekirjoituksille. Sidosryhmien kuulemisissa on kuitenkin todettu, että useimmissa jäsenvaltioissa yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessiin osallistuvat toimijat ovat täysin muita kuin ne, jotka yhteisten tutkintaryhmien perustamisen jälkeen ovat niiden jäseninä. Lisäksi päätöksen yhteiseen tutkintaryhmään liittymisestä tekee hyvin usein henkilö, joka ei välttämättä ole yhteisen tutkintaryhmän jäsen, esimerkiksi ylin syyttäjä tai jopa oikeusministeri. Näin ollen yhteisen tutkintaryhmän hallinnollisen perustamisprosessin sisällyttäminen alustalle edellyttäisi täydellistä poikkeamista edellä kuvatusta yhteisten tutkintaryhmien erillisten yhteistyötilojen mallista sekä erillistä käyttöoikeuksien hallinnan työnkulkua. Tällainen skenaario hankaloittaisi huomattavasti alustan suunniteltua helppokäyttöisyyttä ja edellyttäisi varsin vaikeaselkoisten ja aikaa vievien hallinnollisten työnkulkujen käyttöönottoa. Sen vuoksi kohdennettujen kuulemisten perusteella suositeltava skenaario olisi yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessin sisällyttäminen sähköisen todistusaineiston digitaaliseen vaihtojärjestelmään (eEDES), jota komissio on parhaillaan ottamassa käyttöön. Tämä ratkaisu kattaisi sidosryhmien hallinnolliset tarpeet mutta ei vaikeuttaisi tulevan alustan päivittäistä toimintaa.

Keskitetty tallennus Yksi alustan tärkeimmistä toiminnoista on tietojen ja todisteiden vaihto yhteisen tutkintaryhmän jäsenten ja muiden osallistujien välillä. Tämä toiminto voitaisiin toteuttaa kolmella eri tavalla: (1)Yksinkertainen lähetys-/lataustoiminto – yksi yhteisen tutkintaryhmän jäsen/osallistuja lataisi tiedot alustalle ja ne tallennettaisiin keskitetysti vain siihen asti, kunnes joku toinen yhteisen tutkintaryhmän jäsen/osallistuja tai muut jäsenet/osallistujat lataavat tiedot. (2)Väliaikainen joustava tallennus – pelkän lähettämisen/lataamisen lisäksi tietoja voidaan tallentaa alustalle joksikin aikaa, esimerkiksi viikon tai kuukauden ajaksi. Tiedot lähettänyt jäsen/osallistuja määrittäisi tallennuksen keston ja käyttöoikeudet. (3)Pysyvä tallennus – kaikki vaihdetut tiedot säilytettäisiin yhteisen tutkintaryhmän koko elinkaaren ajan. Tiedot lähettänyt jäsen/osallistuja määrittäisi tietojen tarkat käyttöoikeudet. Tämä vaihtoehto muodostaisi ”yhteisen tutkintaryhmän asiakirja-aineiston”. Vaikka yhteiset tutkintaryhmät mahdollistavat suoran yhteydenpidon, yhteistyön ja koordinoidun toiminnan, taustalla olevat kansalliset tutkimukset ovat edelleen erillisiä ja itsenäisiä. Nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä ei ole mahdollisuutta luoda yhteistä asiakirja-aineistoa kansallisten tutkimusten täydentämiseksi. Tästä syystä lähes kaikki sidosryhmät hylkäsivät pysyvän tallennuksen vaihtoehdon (vaihtoehto 3). Tällaisen yhteisen asiakirja-aineiston luominen herättäisi vakavia rikosoikeudellisiin menettelyihin liittyviä kysymyksiä tietyissä jäsenvaltioissa, koska kaikkia yhteisen tutkintaryhmän tietoja ei välttämättä jaeta kaikkien yhteisen tutkintaryhmän jäsenten kesken. Yhden maan rikostutkijoiden ei useinkaan tarvitse saada käyttöönsä kaikkia merkityksellisiä tietoja samaan yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvan toisen maan tutkinnasta. Vaikka molemmat muut vaihtoehdot saivat suurin piirtein saman verran tukea toimijoiden keskuudessa, suosituin vaihtoehto on, että alustalla on vain lähetys-/lataustoiminto (vaihtoehto 1). Tämä toiminto estäisi alustan käyttäjiä tarkastelemasta tietoja ennen niiden lataamista. Se estäisi myös vaihdettujen tietojen keskitetyn tallennuksen, eli tiedot säilytettäisiin keskitetysti siihen asti, kunnes toinen osapuoli lataa ne, mutta enintään neljän viikon ajan. Pääasiallinen syy tähän on ollut huoli siitä, että tietojen lähettämistä osapuolelta toiselle koskevan teknisen vaatimuksen ylittävä operatiivisten tietojen tallennus loisi ainakin väliaikaisen yhteisen asiakirja-aineiston ja aiheuttaisi mahdollisesti jatkokysymyksiä, kuten pyyntöjä saada pääsy kyseiseen asiakirja-aineistoon. Tällä välineellä ei kuitenkaan pitäisi muuttaa erillisiä rikostutkintoja ja erillisiä kansallisia asiakirja-aineistoja, joihin sovelletaan edelleen kunkin maan kansallisia sääntöjä. Vaikka ilman keskitettyä tallennusta alustaan ei voida sisällyttää erilaisia teknisiä lisätoimintoja, kuten rikosanalyysityökalun sisältävää käyttöliittymää, hakutyökalua, tekstistä puheeksi -muunninta, puheesta tekstiksi -muunninta tai optista merkintunnistusta, sidosryhmät katsoivat, että tällaiset toiminnot olisivat päällekkäisiä muiden virastojen (pääasiassa Europolin) jo tarjoamien työkalujen kanssa. Lisäksi on korostettava, että myös ilman tietojen ja todisteiden keskitettyä tallennusta jotkin perustiedot tallennettaisiin keskitetysti, jotta yhteisen tutkintaryhmän jäsenet voisivat jäljittää vaihdetut tiedot. ·Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Ehdotus perustuu digitaalista rikosoikeutta koskevan selvityksen tuloksiin. Selvityksessä tutkittiin, onko tarvetta luoda rajatylittävä digitaalisen rikosoikeuden hanke ja mitä vaihtoehtoja tätä varten on käytettävissä. Hanke olisi nopea, luotettava ja turvallinen tietotekninen ekosysteemi, jonka avulla jäsenvaltioiden kansalliset syyttäjäviranomaiset voisivat olla vuorovaikutuksessa kansallisen tason kollegojensa, oikeus- ja sisäasioiden virastojen ja EU:n elinten kanssa oikeus- ja sisäasioissa. ·Vaikutustenarviointi Vaikutustenarviointia ei tehty, koska ehdotuksella pyritään ainoastaan saamaan aikaan tekninen ratkaisu, jolla tuetaan yhteisten tutkintaryhmien toimintaa muuttamatta yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevien oikeudellisten kehysten taustalla olevia keskeisiä periaatteita. Ehdotukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa esitetään ongelman yksityiskohtainen kuvaus ja ehdotuksen tavoitteet. Siinä analysoidaan myös ehdotettua ratkaisua sen vaikuttavuuden perusteella ja osoitetaan aloitteen edut ja mahdolliset vaikutukset perusoikeuksiin. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa selitetään, että alustan perustamisen odotetaan lisäävän yhteisten tutkintaryhmien yhteistyön tehokkuutta ja tuloksellisuutta. Alustan kaikkien tulevien toimintojen – viestintävälineiden, tietojenvaihtomekanismin ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistoimintaan perustuvan hallinnoinnin – tarkoituksena on säästää yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien aikaa ja kustannuksia. Vaikka alusta on luonteeltaan vapaaehtoinen, alan toimijoiden ennakoidaan ymmärtävän nopeasti alustan lisäarvon ja käyttävän sitä järjestelmällisesti rajatylittävissä tapauksissa. Alusta nopeuttaisi tiedonkulkua sen käyttäjien keskuudessa, parantaisi vaihdettujen tietojen turvallisuutta ja lisäisi avoimuutta. Lisäksi sen ennakoidaan vaikuttavan yksinkertaistamiseen ja hallinnolliseen rasitukseen. Sen seurauksena yhteisten tutkintaryhmien toiminnan tehostuminen parantaisi jäsenvaltioiden välistä yleistä yhteistyötä rajatylittävän rikollisuuden tutkinnassa ja syytteeseenpanossa. ·Perusoikeudet Perusoikeuksiin ei odoteta kohdistuvan merkittäviä vaikutuksia, koska yhteisessä tutkintaryhmässä tapahtuvan tietojen ja todisteiden vaihdon oikeusperustaa ei muutettaisi. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, ehdotettu ratkaisu kunnioittaa kuitenkin erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia ja -vapauksia, myös oikeutta henkilötietojen suojaan. Tältä osin siinä otetaan huomioon myös ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus ja muut kansainvälisen oikeuden mukaiset ihmisoikeusvelvoitteet. Koska alustan perustaminen EU:n tasolla edellyttäisi henkilötietojen käsittelyä, on otettava käyttöön asianmukaiset tietosuojaa koskevat suojatoimet. Alusta noudattaisi kaikilta osin EU:n tietosuojasääntöjä, jotka koskevat tietojen ja todisteiden vaihdon laillisuutta. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2016/680 sovellettaisiin toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn rikosten ennalta estämistä, tutkimista ja paljastamista, rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten, myös yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelua ja tällaisten uhkien ehkäisyä varten. Lisäksi sovellettaisiin luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 23 päivänä lokakuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725. Näiden oikeudellisten takeiden olisi oltava sopusoinnussa sen kanssa, että yhteisten tutkintaryhmien tietosuojaa koskeva lähestymistapa mukautetaan voimassa oleviin tietosuojasääntöihin, kuten komissio ehdotti 20 päivänä tammikuuta 2021. Alustan keskitetyssä osassa eli lähetys-/latausmekanismissa, joka mahdollistaa operatiivisten tietojen väliaikaisen tallentamisen niiden lataamiseen saakka, tietosuojaan kohdistuvan vaikutuksen katsotaan olevan rajallinen, koska ·henkilötietoja vaihtaisi hyvin rajallinen joukko henkilöitä, jotka kuuluvat erilliseen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan; ·henkilötiedot tallennettaisiin keskitetysti ainoastaan teknisistä syistä ja ne poistettaisiin heti, kun kaikki osoitteet ovat ladanneet ne;

·säilytysajaksi asetettaisiin enintään neljä viikkoa ja sen noudattaminen olisi automaattista; ·henkilötietojen vaihto olisi rajattu siihen tarkoitukseen, jota varten ne on kerätty; ·eu-LISA ei pääsisi tietoihin ja sillä olisi tietojen käsittelijän rooli; ·jokaista henkilötietoja lataavaa yhteisöä kohden – kolmansia maita lukuun ottamatta – olisi erillinen rekisterinpitäjä; ·sellainen henkilötietojen vaihto, jota voidaan pitää kansainvälisinä siirtoina tiettyyn yhteiseen tutkintaryhmään kuuluviin kolmansiin maihin, edellyttäisi aina oikeusperustaa tällaisiin siirtoihin sovellettavassa unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä; ·kolmansien maiden yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan lataamat henkilötiedot olisivat yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan vastuulla, ja tämän olisi tarkistettava tiedot ennen kuin muut käyttäjät voivat ladata ne. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Alustaa koskevasta asetusehdotuksesta ennakoidaan aiheutuvan seuraavat kustannukset: ·alustan kehittäminen – eu-LISAlle aiheutuva kertaluonteinen kustannus; ·alustan tekninen ylläpito ja toiminta – eu-LISAlle aiheutuvat toistuvat kustannukset; ·tarvittavien teknisten mukautusten kehittäminen Eurojustin ylläpitämiin asiaankuuluviin tietojärjestelmiin eli yhteisten tutkintaryhmien rahoitukseen, yhteisten tutkintaryhmien arviointiin ja yhteisten tutkintaryhmien suojattuihin palveluihin, jotta ne voidaan osittain integroida alustaan – Eurojustille aiheutuva kertaluonteinen kustannus; ·tekninen ylläpito ja Eurojustissa ylläpidettävien tietojärjestelmien mukauttamista koskevat toimet – Eurojustille aiheutuvat toistuvat kustannukset; ·yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien puolesta annettava hallinnollinen tuki alustan käyttäjille – Eurojustille (yhteisten tutkintaryhmien sihteeristö) aiheutuvat toistuvat kustannukset. Jäsenvaltioiden pääsy alustalle ei aiheuta teknisiä kustannuksia alustan keskitetyn osan verkkopohjaisen luonteen vuoksi. Se ei edellyttäisi kansallisen teknisen infrastruktuurin mukauttamista. Sama koskee viestintäohjelmistoa, joka tarvitsisi vain ladata yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien jokaiseen laitteeseen. Toimivaltaisten unionin elinten, laitosten ja virastojen pääsy alustalle perustuisi samoihin periaatteisiin, eikä siitä aiheutuisi niille kustannuksia. eu-LISAn ja Eurojustin kustannuksista tehdään yksityiskohtaisesti selkoa tämän asiakirjan liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. Kaiken kaikkiaan eu-LISA tarvitsisi yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämiseen, ylläpitämiseen ja toimintaan seuraavat taloudelliset ja henkilöresurssit: ·kertaluonteiset perustamiskustannukset – 8,4 miljoonaa euroa; ·vuotuiset ylläpito- ja toimintakustannukset – 1,7 miljoonaa euroa; ·henkilöstö – neljä kokoaikaista väliaikaista toimihenkilöä vuodesta 2024, neljä kokoaikaista väliaikaista toimihenkilöä vuodesta 2025 ja kaksi kokoaikaista sopimussuhteista toimihenkilöä vuodesta 2026 (yhteensä 10). eu-LISAn kustannukset liittyvät alustan verkkoisännöintiin sen Strasbourgissa Ranskassa sijaitsevassa toimipaikassa ja Sankt Johannissa Itävallassa sijaitsevassa varatoimipaikassa. Kaiken kaikkiaan Eurojust (mukaan lukien yhteisten tutkintaryhmien sihteeristö) tarvitsisi seuraavat taloudelliset ja henkilöresurssit:

·Eurojustin tietojärjestelmien eli yhteisten tutkintaryhmien rahoituspalvelujen, yhteisten tutkintaryhmien arviointipalvelujen ja yhteisten tutkintaryhmien suojattujen palvelujen tarvittavien teknisten mukautusten kehittäminen, ylläpito ja toiminta, jotta ne voidaan integroida osittain alustaan: 0,250 miljoonaa euroa vuonna 2025 (kertaluonteinen) ja yksi kokoaikavastaava – tekninen profiili – vuodesta 2025 alkaen; ·yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien puolesta antama hallinnollinen tuki alustan käyttäjille: kaksi kokoaikavastaavaa vuodesta 2026 alkaen. Nämä kustannukset katettaisiin unionin yleisestä talousarviosta, ja ne olisi otettava huomioon molempien virastojen talousarviossa. 5.LISÄTIEDOT ·Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisen ja teknisen toiminnan seuranta ja arviointi on hyvin tärkeää, ja tässä toiminnassa noudatetaan erillisvirastoja koskevassa yhteisessä lähestymistavassa esitettyjä periaatteita. Kun yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittäminen on saatu päätökseen, eu-LISA toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa selvitetään, miten erityisesti suunnitteluun ja kustannuksiin liittyvät tavoitteet on saavutettu. eu-LISA toimittaa kahden vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottamisesta ja joka vuosi sen jälkeen komissiolle kertomuksen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisestä toiminnasta ja sen turvallisuudesta. Komissio tekee neljän vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottamisesta ja neljän vuoden välein sen jälkeen yleisarvioinnin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta. Komissio toimittaa arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. ·Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luku: Yleiset säännökset Asetuksen 1 artiklassa määritellään asetuksen kohde. ’Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta’ on EU:n tason keskitetty tietotekninen alusta, jonka avulla yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvat voivat tehdä yhteistyötä, viestiä turvallisesti keskenään ja jakaa tietoja ja todisteita. Asetuksessa säädetään myös yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien ja eu-LISAn, joka on yhteistyöalustan kehittämisestä ja ylläpidosta vastaava organisaatio, välisestä tehtävien jaosta. Siinä vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjille voidaan myöntää pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan. Lisäksi siinä vahvistetaan erityiset tietosuojasäännökset, joita tarvitaan nykyisten tietosuojajärjestelyjen täydentämiseksi sekä tietosuojan, tietoturvan ja asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien suojan riittävän yleisen tason varmistamiseksi. Asetuksen 2 artiklassamääritetään asetuksen soveltamisala. Asetusta sovelletaan yhteisen tutkintaryhmän yhteydessä tapahtuvaan tietojen, myös henkilötietojen, käsittelyyn. Tähän sisältyvät operatiivisten tietojen ja todisteiden sekä muiden kuin operatiivisten tietojen vaihto ja tallentaminen. Asetus kattaa yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen ja toiminnan jälkeisen vaiheen alkaen siitä, kun sen jäsenet ovat allekirjoittaneet kyseistä yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen. Asetuksen 3 artiklassamääritellään asetuksessa käytetyt termit. Asetuksen 4 artiklassakuvataan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tekninen rakenne. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan on koostuttava keskitetystä tietojärjestelmästä, joka mahdollistaa tietojen keskitetyn tallentamisen väliaikaisesti; viestintäohjelmistosta, joka mahdollistaa viestintätietojen paikallisen tallentamisen; sekä yhteydestä keskitetyn tietojärjestelmän sekä asiaankuuluvien Eurojustin ylläpitämien ja yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön hallinnoimien, yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien tietoteknisten välineiden välillä. Asetuksen 5 artiklassa vahvistetaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoitus, joka on yhteisen tutkintaryhmän päivittäisen koordinoinnin ja hallinnoinnin helpottaminen; operatiivisten tietojen ja todisteiden vaihto; turvallinen viestintä; todisteiden jäljitettävyys; ja yhteisen tutkintaryhmän arviointi. eu-LISA ylläpitää keskitettyä tietojärjestelmää teknisissä toimipaikoissaan. II luku: Kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi Asetuksen 6 artiklassakomissiolle annetaan täytäntöönpanovalta vahvistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisen kehittämisen ja täytäntöönpanon edellytykset. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Valittu komiteamenettely on tarkastelumenettely. Asetuksen 25 artikla täydentää 6 artiklaa tämän menettelyn vahvistamisen osalta. Asetuksen 7 artiklassa annetaan eu-LISAn tehtäväksi yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu, kehittäminen ja toiminta, koska sillä on kokemusta laaja-alaisten järjestelmien hallinnoinnista oikeus- ja sisäasioiden alalla. Sen toimeksiantoa olisi muutettava siten, että siinä otetaan huomioon nämä uudet tehtävät. eu-LISAlle olisi myönnettävä riittävä rahoitus ja henkilöstö sen tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi. Asetuksen 8 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön teknisiä järjestelyjä, jotta niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat päästä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle tämän asetuksen mukaisesti.

Asetuksen 9 artiklan mukaan unionin toimivaltaisten elinten, laitosten ja virastojen on otettava käyttöön teknisiä järjestelyjä, jotta ne voivat päästä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle tämän asetuksen mukaisesti. Lisäksi Eurojust vastaa järjestelmiensä teknisestä mukauttamisesta keskitetyn tietojärjestelmän sekä yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien ja yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön hallinnoimien asiaankuuluvien tietoteknisten välineiden välisen yhteyden luomiseksi 4 artiklan c alakohdan mukaisesti. Asetuksen 10 artiklassa määritellään eu-LISAn hallintoneuvoston perustaman ohjelman hallintoneuvoston toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat. Ohjelman hallintoneuvoston on hallinnoitava asianmukaisesti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitysvaihetta. Asetuksen 11 artiklassa määritellään eu-LISAn perustaman neuvoa-antavan ryhmän toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat. Neuvoa-antava ryhmä tarjoaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvää asiantuntemusta erityisesti sen vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan yhteydessä. III luku: Pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle Asetuksen 12 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten pääsystä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötiloihin. Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle on luotava kutakin yhteistä tutkintaryhmää varten yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan avaavat yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat eu-LISAn teknisen tuen avulla. Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen perusteella yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on määriteltävä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan käyttöoikeudet. Asetuksen 13 artiklassa säädetään, että yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat päättää myöntää pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin unionin toimivaltaisille elimille, laitoksille ja virastoille, jotta ne voivat hoitaa lakisääteiset tehtävänsä. Asetuksen 14 artiklan mukaan yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat 5 artiklan soveltamiseksi päättää myöntää pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloihin kolmansille maille, jotka ovat allekirjoittaneet tiettyä yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on varmistettava, että operatiivisten tietojen vaihto sellaisten kolmansien maiden kanssa, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, rajoittuu siihen, mikä on tarkoituksen kannalta välttämätöntä, ja että siihen sovelletaan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen ehtoja. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilötietojen siirto kolmansiin maihin, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, tapahtuu vasta, kun direktiivin 2016/680 V luvussa säädetyt edellytykset täyttyvät. IV luku: Turvallisuus ja vastuu Asetuksen 15 artiklassa edellytetään, että eu-LISA toteuttaa tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet varmistaakseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan turvallisuuden ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla olevien tietojen turvallisuuden. Asetuksen 16 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaisten elinten, laitosten tai virastojen vastuusta ja niihin kohdistuvista korvausvaatimuksista. V luku: Tietosuoja Asetuksen 17 artiklassa säädetään 3 artiklassa määriteltyjen operatiivisten tietojen säilytysajasta. Tällaiset operatiiviset tiedot on säilytettävä keskitetyssä tietojärjestelmässä niin kauan kuin se on tarpeen, jotta kaikki käyttäjät voivat suorittaa lataamisen loppuun. Säilytysaika saa olla enintään neljä viikkoa. Tämän säilytysajan päätyttyä tietue on poistettava automaattisesti keskitetystä järjestelmästä. Asetuksen 18 artiklassa säädetään 3 artiklassa määriteltyjen muiden kuin operatiivisten tietojen säilytysajasta. Muut kuin operatiiviset tiedot on säilytettävä keskitetyssä tietojärjestelmässä, kunnes arviointi on saatu päätökseen. Säilytysaika saa olla enintään viisi vuotta. Tämän säilytysajan päätyttyä tietue on poistettava automaattisesti keskitetystä järjestelmästä. Asetuksen 19 artiklassa säädetään rekisterinpitäjistä ja tietojen käsittelijästä. Siinä selvennetään, että kukin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ja tarvittaessa Eurojust, Europol, Euroopan syyttäjänvirasto, OLAF tai mikä tahansa muu toimivaltainen unionin elin, laitos tai virasto ovat rekisterinpitäjiä tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn sovellettavien unionin tietosuojasääntöjen mukaisesti. eu-LISA on asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti katsottava sellaisten henkilötietojen käsittelijäksi, joita vaihdetaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla ja tallennetaan sille. Jos jokin kolmas maa lähettää operatiivisia tietoja tai todisteita yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle, yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan on tarkastettava kyseiset tiedot tai todisteet ennen kuin muut alustan käyttäjät voivat ladata ne. Asetuksen 20 artiklassa rajataan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle tallennettujen henkilötietojen käsittelyn tarkoitukset. Näitä tietoja saa käsitellä ainoastaan operatiivisten tietojen ja todisteiden vaihtamiseksi alustan käyttäjien välillä ja muiden kuin operatiivisten tietojen vaihtamiseksi yhteistyöalustan käyttäjien välillä yhteisen tutkintaryhmän hallinnointia varten. Pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle on rajoitettava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja kolmansien maiden viranomaisten, Eurojustin, Europolin, Euroopan syyttäjänviraston, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten, laitosten tai virastojen valtuutettuun henkilöstöön. Pääsy on rajoitettava ainoastaan siihen laajuuteen kuin tarvitaan 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun käyttötarkoituksen mukaisten tehtävien suorittamiseen ja siihen, mikä on tarpeellista ja oikeassa suhteessa tavoitteisiin nähden. Asetuksen 21 artiklassa säädetään lokikirjanpidosta. Sen mukaan eu-LISAn on varmistettava, että keskitetyn tietojärjestelmän käyttö ja kaikki keskitetyn tietojärjestelmän tietojenkäsittelytoimet kirjataan lokiin, jotta voidaan tarkistaa pyyntöjen hyväksyttävyys ja valvoa tietojen eheyttä ja turvallisuutta ja tietojenkäsittelyn laillisuutta sekä suorittaa omavalvontaa. VI luku: Loppusäännökset Asetuksen 22 artiklassa vahvistetaan eu-LISAn ja komission raportointi- ja tarkasteluvelvollisuudet. Komissio tekee neljän vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toiminnan aloittamisesta ja neljän vuoden välein sen jälkeen yleisarvioinnin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta. Asetuksen 23 artiklan mukaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustamisesta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset on katettava unionin yleisestä talousarviosta. Asetuksen 24 artiklassa säädetään edellytyksistä, joiden on täytyttävä, ennen kuin komissio päättää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivästä.

Asetuksen 25 artikla koskee käytettävää komiteamenettelyä ja perustuu vakiosäännökseen. Asetuksen 26 artikla koskee asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamista eu-LISAn uusien vastuualueiden ja tehtävien osalta. Asetuksen 27 artiklassa säädetään, että asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2021/0391 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevan yhteistyöalustan perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Unioni on asettanut tavoitteekseen tarjota kansalaisilleen yhteisen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus. Samalla unionin on varmistettava, että yhteinen alue säilyy turvallisena paikkana. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä vain toteuttamalla rikollisuuden, myös järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin, ehkäisyä ja torjuntaa koskevia aiheellisia toimenpiteitä. (2)Tämä on erityisen haastavaa, jos rikollisuudella on rajatylittävä ulottuvuus useiden jäsenvaltioiden ja/tai kolmansien maiden alueella. Tällaisissa tilanteissa jäsenvaltioiden on voitava yhdistää voimansa ja toimensa, jotta voidaan toteuttaa tehokkaita ja vaikuttavia rajatylittäviä tutkinta- ja syytetoimia, joiden kannalta tietojen ja todisteiden vaihto on ratkaisevan tärkeää. Yksi menestyksekkäimmistä välineistä tällaisessa rajatylittävässä yhteistyössä ovat yhteiset tutkintaryhmät, jotka mahdollistavat suoran yhteistyön ja viestinnän useiden jäsenvaltioiden ja mahdollisesti kolmansien maiden oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välillä, jotta niiden toimet ja tutkimukset voidaan organisoida mahdollisimman tehokkaasti. Kahden tai useamman jäsenvaltion ja mahdollisesti kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset perustavat yhteisiä tutkintaryhmiä tiettyä tarkoitusta varten ja tietyksi määräajaksi suorittamaan yhteisesti rajatylittäviä rikostutkintoja. (3)Unionin säännöstössä on kaksi oikeudellista kehystä sellaisten yhteisten tutkintaryhmien perustamiseksi, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota: neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS ja keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen 13 artikla. Kolmannet maat voivat osallistua yhteisiin tutkintaryhmiin osapuolina, jos osallistumiselle on oikeusperusta, kuten Euroopan neuvoston vuoden 1959 yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan 20 artikla ja keskinäisestä oikeusavusta Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä tehdyn sopimuksen 5 artikla. (4)Nykyisissä unionin tason oikeudellisissa kehyksissä ei säädetä siitä, miten yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvat yhteisöt vaihtavat tietoja ja viestivät keskenään. Nämä yhteisöt sopivat tällaisesta vaihdosta ja viestinnästä tarpeiden ja käytettävissä olevien keinojen perusteella. Ei kuitenkaan ole olemassa erityistä turvallista ja tehokasta kanavaa, jota kaikki osallistujat voisivat käyttää, jonka kautta ne voisivat nopeasti vaihtaa suuria määriä tietoa ja todisteita ja joka mahdollistaisi turvallisen ja tehokkaan viestinnän. Ei ole myöskään olemassa järjestelmää, joka tukisi yhteisten tutkintaryhmien päivittäistä hallinnointia ja muun muassa osallistujien välillä vaihdettujen todisteiden jäljitettävyyttä.

(5)Kun otetaan huomioon tietojärjestelmiin soluttautuvan rikollisuuden lisääntyvät mahdollisuudet, nykyinen tilanne saattaa haitata rajatylittävien tutkimusten tehokkuutta ja vaikuttavuutta, vaarantaa ja hidastaa tällaisia tutkinta- ja syytetoimia sekä tehdä niistä kalliimpia. Erityisesti oikeuslaitoksen ja lainvalvontaviranomaisten on varmistettava, että niiden järjestelmät ovat mahdollisimman turvallisia ja että kaikki yhteisen tutkintaryhmän jäsenet voivat olla helposti yhteydessä ja vuorovaikutuksessa keskenään kansallisista järjestelmistään riippumatta. (6)Yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien yhteisöjen välisen tietojenvaihdon nopeutta ja tehokkuutta voitaisiin parantaa huomattavasti luomalla erityinen niiden toimintaa tukeva tietotekninen alusta. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa säännöt, joilla perustetaan unionin tasolla keskitetty tietotekninen alusta, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta’, jotta voidaan helpottaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötä, turvallista viestintää sekä tietojen ja todisteiden jakamista. (7)Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa olisi käytettävä vain, jos yhteisen tutkintaryhmän oikeusperustana on muiden muassa jokin unionin oikeusperustoista. Unionin talousarviosta rahoitettua ja unionin lainsäädännön perusteella kehitettyä alustaa ei pitäisi käyttää yksinomaan kansainvälisiin oikeusperustoihin perustuvissa yhteisissä tutkintaryhmissä. Jos jokin kolmas maa on kuitenkin osapuolena yhteistä tutkintaryhmää koskevassa sopimuksessa, jossa mainitaan jokin unionin oikeusperustoista kansainvälisen oikeusperustan lisäksi, sen toimivaltaisia viranomaisia olisi pidettävä yhteisen tutkintaryhmän jäseninä. (8)Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön olisi oltava vapaaehtoista. Koska alusta luo lisäarvoa rajatylittäville tutkimuksille, sen käyttöön kannustetaan kuitenkin painokkaasti. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttö tai käyttämättä jättäminen ei saisi vaikuttaa muiden viestintätapojen tai tietojenvaihdon laillisuuteen, eikä se saisi muuttaa yhteisten tutkintaryhmien perustamis-, organisointi- tai toimintatapoja. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustaminen ei saisi vaikuttaa yhteisten tutkintaryhmien oikeusperustoihin eikä saatujen todisteiden keräämistä ja käyttöä koskevaan sovellettavaan kansalliseen prosessilainsäädäntöön. Alustan tarkoituksena on ainoastaan tarjota turvallinen tietotekninen väline, jolla voidaan parantaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötä ja tuloksellisuutta. (9)Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi katettava yhteisen tutkintaryhmän toimintavaihe ja toiminnan jälkeinen vaihe alkaen siitä, kun sen jäsenet allekirjoittavat kyseistä yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen, siihen asti, kun yhteisen tutkintaryhmän arviointi on saatu päätökseen. Koska yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessiin osallistuvat toimijat ovat muita kuin ne, jotka ovat yhteisen tutkintaryhmän jäseniä sen perustamisen jälkeen, yhteisen tutkintaryhmän perustamisprosessia, erityisesti sisältöä koskevia neuvotteluja ja yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamista, ei pidä hallinnoida yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla. Koska yhteisen tutkintaryhmän rekisteröintiprosessin tueksi kuitenkin tarvitaan sähköinen väline, komission olisi harkittava kyseisen prosessin sisällyttämistä sähköisen todistusaineiston digitaaliseen vaihtojärjestelmään (eEDES). (10)Jokaisen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa käyttävän yhteisen tutkintaryhmän jäseniä olisi kehotettava suorittamaan yhteisen tutkintaryhmän arviointi joko yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana tai sen päättymisen jälkeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla tarjolla olevien välineiden avulla. (11)Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen olisi oltava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytön edellytys. Kaikkien tulevien yhteistä tutkintaryhmää koskevien sopimusten sisältöä olisi mukautettava niin, että niissä otetaan huomioon tämän asetuksen asiaa koskevat säännökset. (12)Operatiivisesta näkökulmasta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi koostuttava kullekin alustalla isännöidylle yhteiselle tutkintaryhmälle luotavista erillisistä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötiloista. (13)Teknisestä näkökulmasta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi oltava käytettävissä turvallisen internetyhteyden kautta, ja sen olisi koostuttava keskitetystä tietojärjestelmästä, johon on pääsy verkkoportaalin kautta, mobiili- ja pöytälaitteille tarkoitetusta viestintäohjelmistoista sekä keskitetyn tietojärjestelmän ja yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien ja yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön hallinnoimien asiaankuuluvien tietoteknisten välineiden välisestä yhteydestä. (14)Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoituksena on helpottaa yhteisen tutkintaryhmän päivittäistä koordinointia ja hallinnointia, varmistaa operatiivisten tietojen ja todisteiden vaihto ja väliaikainen tallennus, tarjota turvallinen viestintämahdollisuus, mahdollistaa todisteiden jäljitettävyys ja tukea yhteisen tutkintaryhmän arviointiprosessia. Kaikkia yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvia yhteisöjä olisi kannustettava käyttämään kaikkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toimintoja ja korvaamaan niillä mahdollisimman pitkälti nykyisin käytössä olevat viestintä- ja tiedonvaihtokanavat. (15)Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta täydentää nykyisiä välineitä, jotka mahdollistavat turvallisen tietojenvaihdon oikeusviranomaisten ja lainvalvonnan välillä, kuten suojatun tiedonvaihdon verkkosovellusta (SIENA). (16)Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan viestintään liittyvät toiminnot olisi tarjottava ohjelmistolla, joka mahdollistaa käyttäjien laitteisiin paikallisesti tallennetun viestinnän, jota ei voida jäljittää. (17)Operatiivisten tietojen ja todisteiden, myös suurten tiedostojen, vaihdon mahdollistava toiminto olisi varmistettava lähetys-/latausmekanismilla, joka on suunniteltu tallentamaan tiedot keskitetysti vain tietojen tekniseen siirtämiseen tarvittavaksi rajalliseksi ajaksi. Heti kun kaikki osoitteet ovat ladanneet tiedot, ne olisi poistettava automaattisesti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalta. (18)Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1726 perustetulla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalla Euroopan unionin virastolla (eu-LISA) on kokemusta laaja-alaisten järjestelmien hallinnoinnista oikeus- ja sisäasioiden alalla, sen tehtäväksi olisi annettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu, kehittäminen ja toiminta. Tässä yhteydessä eu-LISAn olisi hyödynnettävä SIENA-sovelluksen nykyisiä toimintoja ja muita Europolin tarjoamia toimintoja täydentävyyden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Tästä syystä eu-LISAn toimeksiantoa olisi muutettava siten, että siinä otetaan huomioon nämä uudet tehtävät. eu-LISAlle olisi myönnettävä riittävä rahoitus ja henkilöstö sen tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi. Tältä osin olisi vahvistettava eu-LISAn tehtäviä koskevat säännöt, koska se on yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä, teknisestä toiminnasta ja ylläpidosta vastaava virasto. (19)Suunnitellessaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa eu-LISAn olisi varmistettava tekninen yhteentoimivuus SIENA-sovelluksen kanssa. (20)Siitä lähtien, kun yhteisten tutkintaryhmien kansallisten asiantuntijoiden verkosto, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien verkosto’, perustettiin neuvoston asiakirjan 11037/05 mukaisesti, yhteisten tutkintaryhmien sihteeristö on tukenut yhteisten tutkintaryhmien verkoston työtä järjestämällä vuosittaisia kokouksia ja koulutusta, keräämällä ja analysoimalla yhteisten tutkintaryhmien arviointiraportteja ja hallinnoimalla yhteisiä tutkintaryhmiä koskevaa Eurojustin rahoitusohjelmaa. Vuodesta 2011 lähtien Eurojust on isännöinyt yhteisten tutkintaryhmien sihteeristöä erillisenä yksikkönä. Jotta yhteisten tutkintaryhmien sihteeristö voisi tukea käyttäjiä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytännön soveltamisessa sekä tarjota teknistä ja hallinnollista tukea yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötilojen hallinnoijille, Eurojustille olisi myönnettävä riittävä yhteisten tutkintaryhmien sihteeristöön osoitettava henkilöstö. (21)Kun otetaan huomioon Eurojustin ylläpitämät ja yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön hallinnoimat yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevat nykyiset tietotekniset välineet, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta on syytä yhdistää kyseisiin tietoteknisiin välineisiin yhteisten tutkintaryhmien hallinnoinnin helpottamiseksi. Tätä varten Eurojustin olisi varmistettava järjestelmiensä tekninen mukauttaminen tällaisen yhteyden luomiseksi. Eurojustille olisi myönnettävä asianmukainen rahoitus ja henkilöstö, jotta se voi täyttää velvollisuutensa tältä osin. (22)Oikeuksien ja tehtävien selkeän jakamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden, Eurojustin, Europolin, Euroopan syyttäjänviraston, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja muiden toimivaltaisten unionin elinten, laitosten ja virastojen tehtäviä, mukaan lukien edellytykset, joiden mukaisesti ne voivat käyttää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa operatiivisiin tarkoituksiin. (23)eu-LISAn hallintoneuvoston olisi perustettava ohjelman hallintoneuvosto, jonka toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat määritellään yksityiskohtaisesti tässä asetuksessa. Ohjelman hallintoneuvoston olisi huolehdittava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitysvaiheen asianmukaisesta hallinnoinnista. On myös tarpeen määritellä yksityiskohtaisesti eu-LISAn perustaman neuvoa-antavan ryhmän toimeksianto, kokoonpano ja organisatoriset näkökohdat, jotta voidaan hankkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvää asiantuntemusta erityisesti sen vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan yhteydessä. (24)Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat pääsyä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle, ja tarvittavat suojatoimet. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalle tai hallinnoijille olisi annettava tehtäväksi hallinnoida yksittäisten yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötilojen käyttöoikeuksia. Niiden vastuulla olisi oltava pääsyn myöntäminen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjille yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheessa ja toiminnan jälkeisessä vaiheessa. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijien olisi voitava siirtää tehtävänsä yhteisten tutkintaryhmien sihteeristölle.

(25)Kun otetaan huomioon yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien kesken vaihdettavien operatiivisten tietojen arkaluonteisuus, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan olisi taattava turvallisuuden korkea taso. eu-LISAn olisi toteutettava kaikki tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet varmistaakseen tietojenvaihdon turvallisuuden käyttämällä vahvoja läpisalausalgoritmeja siirrettävien tai lepäävien tietojen salaamiseksi. (26)Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt jäsenvaltioiden, eu-LISAn, Eurojustin, Europolin, Euroopan syyttäjänviraston, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten, laitosten ja virastojen vastuusta tämän asetuksen vastaisista toimista aiheutuvien aineellisten tai aineettomien vahinkojen osalta. Kolmansia maita koskevat vastuulausekkeet aineellisten tai aineettomien vahinkojen osalta olisi sisällytettävä kuhunkin yhteistä tutkintaryhmää koskevaan sopimukseen. (27)Lisäksi tässä asetuksessa säädetään sekä operatiivisia että muita kuin operatiivisia tietoja koskevat erityiset tietosuojasäännökset, joita tarvitaan nykyisten tietosuojajärjestelyjen täydentämiseksi sekä tietosuojan, tietoturvan ja asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien suojan riittävän yleisen tason varmistamiseksi. (28)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2016/680 sovelletaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn rikosten ennalta ehkäisyä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelua ja tällaisten uhkien ehkäisyä varten. Unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen suorittamaan tietojenkäsittelyyn olisi sovellettava tämän asetuksen yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725. (29)Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötilojen hallinnoijien olisi tarvittaessa voitava myöntää pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan kolmansille maille, jotka ovat yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen osapuolia. Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen yhteydessä tapahtuva henkilötietojen siirto kolmansiin maihin tai kansainvälisille järjestöille edellyttää, että direktiivin (EU) 2016/680 V luvun säännöksiä noudatetaan. Operatiivisten tietojen vaihto kolmansien maiden kanssa olisi rajoitettava niihin tietoihin, jotka ovat välttämättömiä yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen tarkoitusten täyttämiseksi. (30)Jos kolmas maa lähettää operatiivisia tietoja tai todisteita yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan olisi varmistettava, että tällaiset tiedot tai todisteet on toimitettu yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen tarkoitusten täyttämiseksi, ennen kuin muut alustan käyttäjät voivat ladata ne. (31)Jos yhteisellä tutkintaryhmällä on useita yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijia, näiden yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijien olisi heti, kun kolmansia maita sisältävä yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila perustetaan, sovittava keskenään siitä, että yksi niistä valvoo kyseisten kolmansien maiden alustalle lataamia tietoja. (32)eu-LISAn olisi varmistettava, että keskitetyn tietojärjestelmän käyttö ja kaikki keskitetyn tietojärjestelmän tietojenkäsittelytoimet kirjataan lokiin, jotta voidaan valvoa tietojen eheyttä ja turvallisuutta ja tietojenkäsittelyn laillisuutta sekä suorittaa omavalvontaa. (33)Tässä asetuksessa asetetaan eu-LISAlle raportointivelvoitteita, jotka koskevat yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämistä ja toimintaa suunnitteluun, teknisiin tuotoksiin, kustannustehokkuuteen, turvallisuuteen ja palvelun laatuun liittyvien tavoitteiden kannalta. Lisäksi komission olisi tehtävä yleisarviointi yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta neljän vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottamisesta ja sen jälkeen neljän vuoden välein. (34)Kunkin jäsenvaltion sekä Eurojustin, Europolin, Euroopan syyttäjänviraston, OLAFin ja kaikkien muiden unionin toimivaltaisten elinten, laitosten ja virastojen olisi vastattava omista yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytöstä aiheutuvista kustannuksistaan. (35)Komissiolle olisi annettava täytäntöönpanovalta vahvistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisen kehittämisen ja täytäntöönpanon edellytykset. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (36)Komission olisi määritettävä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivä sen jälkeen, kun yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tekniseen kehittämiseen tarvittavat täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty ja eu-LISA on testannut kattavasti yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. (37)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on tuloksellisen ja tehokkaan yhteistyön, viestinnän ja tietojen ja todisteiden vaihdon mahdollistaminen yhteisten tutkintaryhmien jäsenten, Eurojustin, Europolin, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten, laitosten ja virastojen välillä, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla vahvistamalla yhteisiä sääntöjä, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. (38)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. (39)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon XXXX, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Yleiset säännökset

1 artikla Kohde Tällä asetuksella (a)perustetaan vapaaehtoisesti käytettävä tietotekninen alusta, jäljempänä ’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta’, jolla helpotetaan keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen 13 artiklan tai puitepäätöksen 2002/465/YOS nojalla perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä; (b)säädetään tehtävien jaosta yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä ja ylläpidosta vastaavan viraston välillä; (c)vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjille voidaan myöntää pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle; (d)säädetään erityiset tietosuojasäännökset, joita tarvitaan nykyisten tietosuojajärjestelyjen täydentämiseksi sekä tietosuojan, tietoturvan ja asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien suojan riittävän yleisen tason varmistamiseksi. 2 artikla Soveltamisala 1.Tätä asetusta sovelletaan yhteisen tutkintaryhmän yhteydessä tapahtuvaan tietojen, myös henkilötietojen, käsittelyyn. Tähän sisältyvät operatiivisten tietojen ja todisteiden sekä muiden kuin operatiivisten tietojen vaihto ja tallentaminen. Tätä asetusta sovelletaan yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheeseen ja toiminnan jälkeiseen vaiheeseen alkaen siitä, kun yhteisen tutkintaryhmän jäsenet ovat allekirjoittaneet kyseistä yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen. 2.Tällä asetuksella ei muuteta yhteisten tutkintaryhmien perustamista, toimintaa tai arviointia koskevia voimassa olevia säännöksiä, eikä se vaikuta niihin muulla tavoin. 3 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: (1)’keskitetyllä tietojärjestelmällä’ keskitettyä tietoteknistä järjestelmää, jossa yhteisiin tutkintaryhmiin liittyviä tietoja tallennetaan ja käsitellään; (2)’viestintäohjelmistolla’ ohjelmistoa, joka helpottaa järjestelmien etäkäyttöä ja tiedostojen ja viestien vaihtoa teksti-, ääni- tai videomuodossa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä; (3)’toimivaltaisilla viranomaisilla’ viranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia perustamaan puitepäätöksen 2002/465/YOS 1 artiklassa ja keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen 13 artiklassa tarkoitetun yhteisen tutkintaryhmän, Euroopan syyttäjänvirastoa sen toimiessa sille neuvoston asetuksen (EU) N:o 2017/1939 22, 23 ja 25 artiklassa säädetyn toimivallan mukaisesti sekä kolmansien maiden toimivaltaisia viranomaisia, jos ne ovat yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen osapuolia muun oikeusperustan nojalla; (4)’yhteisen tutkintaryhmän jäsenillä’ tämän artiklan 3 alakohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten edustajia; (5)’yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjillä’ yhteisen tutkintaryhmän jäseniä, Eurojustia, Europolia, OLAFia ja muita toimivaltaisia unionin elimiä, laitoksia ja virastoja; (6)’yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilalla’ kullekin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla isännöidylle yhteiselle tutkintaryhmälle luotavaa erillistä tilaa;

(7)’yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijalla’ yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilasta vastaavaa jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten edustajaa; (8)’operatiivisilla tiedoilla’ tietoja ja todisteita, joita yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta käsittelee yhteisen tutkintaryhmän toimintavaiheen aikana rajatylittävien tutkinta- ja syytetoimien tukemiseksi; (9)’muilla kuin operatiivisilla tiedoilla’ hallinnollisia tietoja, joita yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta käsittelee erityisesti yhteisen tutkintaryhmän hallinnoinnin ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien päivittäisen yhteistyön helpottamiseksi. 4 artikla Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tekninen rakenne Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta koostuu (a)keskitetystä tietojärjestelmästä, joka mahdollistaa tietojen keskitetyn tallentamisen väliaikaisesti; (b)viestintäohjelmistosta, joka mahdollistaa viestintätietojen paikallisen tallentamisen; (c)yhteydestä keskitetyn tietojärjestelmän ja yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön hallinnoimien, yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevien asiaankuuluvien tietoteknisten välineiden välillä. 5 artikla Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoitus 1.Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan tarkoituksena on helpottaa (a)yhteisen tutkintaryhmän päivittäistä koordinointia ja hallinnointia yhteisen tutkintaryhmän sisäisiä hallinto- ja rahoitusprosesseja tukevien toimintojen avulla; (b)operatiivisten tietojen ja todisteiden, myös suurten tiedostojen, vaihtamista ja väliaikaista tallentamista lähetys- ja lataustoiminnon avulla; (c)turvallista viestintää toiminnolla, joka kattaa pikaviestinnän, verkkojuttelun sekä ääni- ja videoneuvottelut; (d)todisteiden jäljitettävyyttä toiminnan lokimekanismilla, jonka avulla voidaan seurata kaikkia yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kautta vaihdettuja todisteita; (e)yhteisen tutkintaryhmän arviointia erityisen yhteistyöhön perustuvan arviointiprosessin avulla. 2.eu-LISA ylläpitää keskitettyä tietojärjestelmää teknisissä toimipaikoissaan.

II LUKU Kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi 6 artikla Komission hyväksymät täytäntöönpanosäädökset Komissio hyväksyy mahdollisimman pian täytäntöönpanosäädökset, jotka ovat tarpeen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisen kehittämisen kannalta, ja erityisesti seuraavia seikkoja koskevat säädökset: (a)luettelo yhteisen tutkintaryhmän päivittäisessä koordinoinnissa ja hallinnoinnissa tarvittavista toiminnoista; (b)luettelo turvallisen viestinnän edellyttämistä toiminnoista; (c)4 artiklan c alakohdassa tarkoitetun yhteyden toiminnalliset eritelmät; (d)15 artiklan mukainen turvallisuus; (e)21 artiklan mukaiset tekniset lokitiedot; (f)22 artiklan mukaiset tekniset tilastot; (g)yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suorituskyky- ja saatavuusvaatimukset. Tämän artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 25 artiklan tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 7 artikla eu-LISAn velvollisuudet 1.Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto, jäljempänä ’eu-LISA’, laatii yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan fyysistä arkkitehtuuria koskevan suunnitelman, johon sisältyvät sen tekniset eritelmät ja kehittäminen. eu-LISAn hallintoneuvosto hyväksyy suunnitelman saatuaan komission myönteisen lausunnon. 2.eu-LISA vastaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä sisäänrakennetun ja oletusarvoisen tietosuojan periaatteen mukaisesti. Kehittäminen koostuu teknisten eritelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta, testauksesta ja hankkeen yleisestä koordinoinnista. 3.eu-LISA asettaa viestintäohjelmiston yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien saataville. 4.eu-LISA kehittää ja toteuttaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan mahdollisimman pian tämän asetuksen voimaantulon jälkeen ja sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt täytäntöönpanosäädökset 6 artiklan mukaisesti. 5.eu-LISA varmistaa, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta toimii tämän asetuksen, 6 artiklassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen ja asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti.

6.eu-LISA vastaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan operatiivisesta hallinnoinnista. Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan operatiivinen hallinnointi koostuu kaikista tehtävistä, joita tarvitaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toiminnan ylläpitämiseksi tämän asetuksen mukaisesti, ja erityisesti ylläpitotyöstä ja teknisestä kehittämisestä, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, että yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta toimii tyydyttävällä tasolla teknisten eritelmien mukaisesti. 7.eu-LISA huolehtii yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käytännössä tapahtuvaa käyttöä koskevan koulutuksen järjestämisestä. 8.eu-LISAlla ei ole pääsyä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötiloihin. 9.Rajoittamatta neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 vahvistettujen Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista eu-LISA soveltaa asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä kaikkiin keskitettyyn tietojärjestelmään tallennettuja tietoja käsitteleviin henkilöstönsä jäseniin. Salassapitovelvollisuus jatkuu vielä senkin jälkeen, kun nämä henkilöstön jäsenet jättävät virkansa tai toimensa tai heidän tehtäviensä hoito on päättynyt. 8 artikla Jäsenvaltioiden velvollisuudet Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat tekniset järjestelyt, jotta sen toimivaltaiset viranomaiset voivat päästä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle tämän asetuksen mukaisesti. 9 artikla Unionin toimivaltaisten elinten, laitosten ja virastojen velvollisuudet 1.Eurojust, Europol, Euroopan syyttäjänvirasto, OLAF ja muut toimivaltaiset unionin elimet, laitokset ja virastot toteuttavat tarvittavat tekniset järjestelyt, jotta ne voivat päästä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle. 2.Eurojust vastaa 4 artiklan c alakohdassa tarkoitetun yhteyden muodostamiseksi tarvittavasta järjestelmiensä teknisestä mukauttamisesta. 10 artikla Ohjelman hallintoneuvosto 1.eu-LISAn hallintoneuvosto perustaa ohjelman hallintoneuvoston ennen yhteisten teknologia-aloitteiden yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitysvaihetta. 2.Ohjelman hallintoneuvostossa on kymmenen jäsentä seuraavasti: (a)eu-LISAn hallintoneuvoston nimittämät kahdeksan jäsentä; (b)11 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan ryhmän puheenjohtaja; (c)yksi komission nimittämä jäsen. 3.eu-LISAn hallintoneuvosto varmistaa, että sen ohjelman hallintoneuvostoon nimittämillä jäsenillä on tarvittava kokemus ja asiantuntemus oikeusviranomaisia tukevien tietojärjestelmien kehittämisestä ja hallinnoimisesta. 4.eu-LISA osallistuu ohjelman hallintoneuvoston työskentelyyn. Tätä varten eu-LISAn edustajat osallistuvat ohjelman hallintoneuvoston kokouksiin raportoidakseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitystyöstä ja muusta siihen liittyvästä työstä ja toiminnasta.

5.Ohjelman hallintoneuvosto kokoontuu vähintään joka kolmas kuukausi ja tarvittaessa useammin. Se varmistaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehittämisvaiheen asianmukaisen hallinnoinnin. Ohjelman hallintoneuvosto toimittaa eu-LISAn hallintoneuvostolle säännöllisesti ja mahdollisuuksien mukaan kuukausittain kirjallisia raportteja hankkeen edistymisestä. Ohjelman hallintoneuvostolla ei ole päätöksentekovaltaa eikä valtuuksia edustaa eu-LISAn hallintoneuvoston jäseniä. 6.Ohjelman hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä, johon sisältyvät erityisesti säännöt puheenjohtajuudesta, kokouspaikoista, kokousten valmistelusta, asiantuntijoiden hyväksymisestä kokouksiin sekä viestintäsuunnitelmista, joilla varmistetaan kattava tiedotus eu-LISAn hallintoneuvoston jäsenille, jotka eivät osallistu ohjelman hallintoneuvostoon. 7.Ohjelman hallintoneuvoston puheenjohtajuutta hoitaa jokin jäsenvaltio. 8.eu-LISA huolehtii ohjelman hallintoneuvoston sihteeristötehtävistä. 11 artikla Neuvoa-antava ryhmä 1.eu-LISA perustaa neuvoa-antavan ryhmän hankkiakseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvää asiantuntemusta erityisesti vuotuisen työohjelmansa ja vuotuisen toimintakertomuksensa laadinnan yhteydessä. 2.Neuvoa-antava ryhmä koostuu yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan suunnittelu- ja kehitysvaiheen aikana jäsenvaltioiden, komission ja yhteisen yhteisten tutkintaryhmien sihteeristön edustajista. Sen puheenjohtajana toimii eu-LISA. Se (a)kokoontuu säännöllisesti ja mahdollisuuksien mukaan vähintään kerran kuukaudessa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottamiseen saakka; (b)raportoi kunkin kokouksen jälkeen ohjelman hallintoneuvostolle; (c)antaa teknistä asiantuntija-apua ohjelman hallintoneuvoston tehtävien tukemiseksi. III LUKU Pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle 12 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötiloihin 1.Yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen kullekin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle luodaan kutakin yhteistä tutkintaryhmää varten yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötila. 2.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan avaavat yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat eu-LISAn teknisen tuen avulla. 3.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat vahvistavat yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen perusteella. 13 artikla

Unionin toimivaltaisten elinten, laitosten ja virastojen pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötiloihin 1.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat päättää myöntää Eurojustille, yhteisten tutkintaryhmien sihteeristö mukana luettuna, pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan Eurojustin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1727 säädettyjen tehtävien suorittamiseksi. Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat päättää myöntää erityisesti yhteisten tutkintaryhmien sihteeristölle pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan teknistä ja hallinnollista tukea varten, käyttöoikeuksien hallinnointi mukaan luettuna. 2.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat päättää myöntää Europolille pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan Europolin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/794 säädettyjen tehtävien suorittamiseksi. 3.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat päättää myöntää OLAFille pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan OLAFin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 883/2013 säädettyjen tehtävien suorittamiseksi. 4.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat päättää myöntää Euroopan syyttäjänvirastolle pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan Euroopan syyttäjänviraston neuvoston asetuksessa (EU) 2017/1939 säädettyjen tehtävien suorittamiseksi. 5.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat päättää myöntää muille toimivaltaisille unionin elimille, laitoksille ja virastoille pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan niiden perussäädöksissä säädettyjen tehtävien suorittamiseksi. 14 artikla Kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyötiloihin 1.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoija tai hallinnoijat voivat edellä 5 artiklassa lueteltuja tarkoituksia varten päättää myöntää pääsyn yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan sellaisten kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat allekirjoittaneet kyseistä yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen. 2.Yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijan tai hallinnoijien on varmistettava, että operatiivisten tietojen vaihto sellaisten kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, rajoitetaan siihen, mikä on välttämätöntä yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen tarkoitusten täyttämiseksi, ja että siihen sovelletaan kyseisessä sopimuksessa vahvistettuja edellytyksiä. 3.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden suorittamat henkilötietojen siirrot sellaisiin kolmansiin maihin, joille on myönnetty pääsy yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaan, toteutetaan ainoastaan, jos direktiivin 2016/680 V luvussa säädetyt edellytykset täyttyvät. IV LUKU Turvallisuus ja vastuu 15 artikla Turvallisuus 1.eu-LISA toteuttaa tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet varmistaakseen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kyberturvallisuuden ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla olevien tietojen tietoturvan korkean tason erityisesti keskitettyyn tietojärjestelmään tallennettujen operatiivisten ja muiden kuin operatiivisten tietojen luottamuksellisuuden ja eheyden varmistamiseksi. 2.eu-LISA estää luvattoman pääsyn yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle ja varmistaa, että henkilöillä, joilla on yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöoikeus, on pääsy ainoastaan tietoihin, joita heidän käyttöoikeutensa koskee. 3.Edellä olevan 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi eu-LISA hyväksyy turvallisuussuunnitelman sekä toiminnan jatkuvuus- ja palautumissuunnitelman sen varmistamiseksi, että keskitetyn tietojärjestelmän toiminta voidaan keskeytyksen sattuessa palauttaa. 4.eu-LISAn on valvottava tässä artiklassa tarkoitettujen turvatoimien tehokkuutta ja toteutettava tarvittavat sisäiseen valvontaan ja tarkastuksiin liittyvät organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan.

16 artikla Vastuu 1.Jos jokin jäsenvaltio, Eurojust, Europol, Euroopan syyttäjänvirasto, OLAF tai jokin muu toimivaltainen unionin elin, laitos tai virasto ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan ja sen seurauksena aiheuttaa vahinkoa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle, kyseinen jäsenvaltio, Eurojust, Europol, Euroopan syyttäjänvirasto, OLAF tai muu toimivaltainen unionin elin, laitos tai virasto on vastuussa tällaisesta vahingosta siltä osin kuin eu-LISA on jättänyt toteuttamatta kohtuulliset toimenpiteet vahingon syntymisen ehkäisemiseksi tai sen vaikutusten rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin. 2.Jäsenvaltiota vastaan nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin, jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, sovelletaan vastaajana olevan jäsenvaltion oikeutta. Eurojustia, Europolia, Euroopan syyttäjänvirastoa, OLAFia tai muuta toimivaltaista unionin elintä, laitosta tai virastoa vastaan nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin, jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, sovelletaan kyseisten elinten perustamissäädöksiä. V LUKU Tietosuoja 17 artikla Operatiivisten tietojen säilytysaika 1.Kunkin yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan operatiiviset tiedot on säilytettävä keskitetyssä tietojärjestelmässä niin kauan kuin se on tarpeen, jotta kaikki kyseisen yhteisen tutkintaryhmän yhteistyöalustan käyttäjät voivat saattaa tietojen lataamisen päätökseen. Säilytysaika saa olla enintään neljä viikkoa. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetun säilytysajan päätyttyä tietue on poistettava automaattisesti keskitetystä järjestelmästä. 18 artikla Muiden kuin operatiivisten tietojen säilytysaika 1.Jos suunnitellaan yhteisen tutkintaryhmän arviointia, kutakin yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilaa koskevat muut kuin operatiiviset tiedot on säilytettävä keskitetyssä tietojärjestelmässä, kunnes yhteisen tutkintaryhmän arviointi on saatu päätökseen. Säilytysaika saa olla enintään viisi vuotta. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetun säilytysajan päätyttyä tietue on poistettava automaattisesti keskitetystä järjestelmästä. 19 artikla Rekisterinpitäjä ja tietojen käsittelijä 1.Kukin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ja tapauksen mukaan Eurojust, Europol, Euroopan syyttäjänvirasto, OLAF tai mikä tahansa muu toimivaltainen unionin elin, laitos tai virasto katsotaan rekisterinpitäjiksi tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn sovellettavien unionin tietosuojasääntöjen mukaisesti. 2.Kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle lataamien tietojen osalta yksi yhteisen tutkintaryhmän yhteistyötilan hallinnoijista katsotaan rekisterinpitäjäksi, kun on kyse henkilötiedoista, joita vaihdetaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla ja tallennetaan sille. 3.eu-LISA on asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti katsottava henkilötietojen käsittelijäksi, kun on kyse henkilötiedoista, joita vaihdetaan yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla ja tallennetaan sille.

4.Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjät vastaavat yhdessä yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalla olevien muiden kuin operatiivisten tietojen hallinnoinnista. 20 artikla Henkilötietojen käsittelyn tarkoitus 1.Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle tallennettuja tietoja saa käsitellä ainoastaan seuraavia tarkoituksia varten: (a)operatiivisten tietojen ja todisteiden vaihto yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä; (b)muiden kuin operatiivisten tietojen vaihto yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien välillä yhteisen tutkintaryhmän hallinnointia varten. 2.Pääsy yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustalle on rajoitettava jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten, Eurojustin, Europolin, Euroopan syyttäjänviraston, OLAFin ja muiden toimivaltaisten unionin elinten, laitosten tai virastojen asianmukaisesti valtuutettuun henkilöstöön siinä määrin kuin se on tarpeen niiden tehtävien suorittamiseksi 1 kohdassa tarkoitettujen tarkoitusten mukaisesti sekä siihen, mikä on tarpeellista ja oikeassa suhteessa tavoitteisiin nähden. 21 artikla Tekniset lokitiedot 1.eu-LISA varmistaa, että kaikki keskitetyn tietojärjestelmän käyttö ja kaikki keskitetyn tietojärjestelmän tietojenkäsittelytoimet kirjataan lokiin 2 kohdan mukaisesti. 2.Lokitiedoista on käytävä ilmi (a)keskitetyn tietojärjestelmän käytön päivämäärä, aikavyöhyke ja tarkka kellonaika; (b)keskitettyä tietojärjestelmää käyttäneen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjän tunnus; (c)yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjän suorittaman käsittelytapahtuman päivämäärä, aikavyöhyke ja kellonaika; (d)yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjän suorittama käsittelytapahtuma. 3.Lokitiedot on suojattava asianmukaisesti niiden luvattoman käytön estämiseksi, ja ne säilytetään kolmen vuoden ajan tai pidempään, jos tämä on tarpeen meneillään olevien valvontamenettelyjen saattamiseksi päätökseen. 4.eu-LISA antaa pyynnöstä lokitiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten saataville ilman aiheetonta viivästystä. 5.Tietojen käsittelyn laillisuuden valvonnasta vastaavilla kansallisilla valvontaviranomaisilla on toimivaltansa rajoissa ja tehtäviensä hoitamiseksi oltava pyynnöstä pääsy lokitietoihin. 6.Euroopan tietosuojavaltuutetulla on toimivaltansa rajoissa ja asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisten valvontatehtäviensä hoitamiseksi oltava pyynnöstä pääsy lokitietoihin.

VI LUKU Loppusäännökset 22 artikla Seuranta ja arviointi 1.eu-LISA vahvistaa menettelyt, joiden avulla yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämistä voidaan seurata suunnittelua ja kustannuksia koskevien tavoitteiden valossa ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan toimintaa voidaan seurata teknisiä tuotoksia, kustannustehokkuutta, turvallisuutta ja palvelun laatua koskevien tavoitteiden valossa. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa menettelyissä on mahdollistettava säännöllisten teknisten tilastojen laatiminen seurantaa varten. 3.Jos kehittämisprosessi viivästyy merkittävästi, eu-LISA ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian viivästyksen syyt sekä sen ajalliset ja rahoitukseen liittyvät vaikutukset. 4.Kun yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittäminen on saatu päätökseen, eu-LISA toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa selvitetään, miten erityisesti suunnitteluun ja kustannuksiin liittyvät tavoitteet on saavutettu, ja perustellaan mahdolliset poikkeamat tavoitteista. 5.Jos yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalusta päivitetään teknisesti, mikä voi aiheuttaa huomattavia kustannuksia, eu-LISA ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen päivityksen tekemistä. 6.eu-LISA toimittaa kahden vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottamisesta ja joka vuosi sen jälkeen komissiolle kertomuksen yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknisestä toiminnasta ja sen turvallisuudesta. 7.Komissio tekee neljän vuoden kuluttua yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottamisesta ja neljän vuoden välein sen jälkeen yleisarvioinnin yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustasta. Komissio toimittaa kertomuksen yleisarvioinnista Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 8.Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, Eurojust, Europol, Euroopan syyttäjänvirasto, OLAF ja muut unionin toimivaltaiset elimet, laitokset ja virastot toimittavat eu-LISAlle ja komissiolle 4 ja 7 kohdassa tarkoitettujen kertomusten laatimiseksi tarvittavat tiedot. Nämä tiedot eivät saa vaarantaa toimintamenetelmiä eikä niihin saa sisältyä tietoja, jotka paljastavat lähteitä, henkilöstön jäsenten nimiä tai tutkimuksia. 9.eu-LISA antaa komissiolle 7 kohdassa tarkoitetun yleisarvioinnin laatimiseen tarvittavat tiedot. 23 artikla Kustannukset Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustamiseen ja toimintaan liittyvät kustannukset katetaan unionin yleisestä talousarviosta. 24 artikla Käyttöönotto 1.Komissio määrittää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivän, kun se on vakuuttunut siitä, että seuraavat edellytykset täyttyvät: (a)6 artiklassa tarkoitetut asiaankuuluvat täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty;

(b)eu-LISA on suorittanut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kattavan testauksen. 2.Kun komissio on määrittänyt 1 kohdan mukaisesti käyttöönottopäivän, se ilmoittaa siitä jäsenvaltioille, Eurojustille, Europolille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja OLAFille. 3.Edellä 1 kohdassa tarkoitettu komission päätös, jolla määritetään yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttöönottopäivä, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 4.Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttäjien on aloitettava yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan käyttö komission 1 kohdan mukaisesti määrittämästä päivästä alkaen. 25 artikla Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2.Kun viitataan tähän artiklaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 3.Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tällöin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa. 26 artikla Asetuksen (EU) 2018/1726 muuttaminen Muutetaan asetus (EU) 2018/1726 seuraavasti: 1) Lisätään 1 artiklaan 4 a kohta seuraavasti: ”4 a. Virasto vastaa yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista, tekniset muutokset mukaan luettuna.” 2) Lisätään 8 b artikla seuraavasti: ”8 b artikla Yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustaan liittyvät tehtävät Virasto huolehtii yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan osalta seuraavista tehtävistä: a) tehtävät, jotka sille on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) XXX/20XX*; b) yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknistä käyttöä koskevaan koulutukseen liittyvät tehtävät, mukaan lukien verkkokoulutusmateriaalin tarjoaminen.

__________ * Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) XXX/20XX yhteisten tutkintaryhmien toimintaa tukevan yhteistyöalustan perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta (EUVL L…).” 3) Korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Virasto seuraa SIS II-, VIS-, Eurodac-, EES- ja ETIAS-järjestelmien, DubliNetin, ECRIS-TCN-järjestelmän, e-CODEX-järjestelmän, yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja muiden 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehitystä.” 4) Korvataan 19 artiklan 1 kohdan ff alakohta seuraavasti: ” ff) hyväksyy seuraavat: i) SIS -järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1861* 60 artiklan 7 kohdan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1862** 74 artiklan 8 kohdan mukaisesti; ii) VIS-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2008/633/YOS 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti; iii) EES-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) 2017/2226 72 artiklan 4 kohdan mukaisesti; iv) ETIAS-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) 2018/1240 92 artiklan 4 kohdan mukaisesti; v) ECRIS-TCN-järjestelmän ja ECRIS-viitesovelluksen teknistä toimintaa koskevat kertomukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/816*** 36 artiklan 8 kohdan mukaisesti; vi) yhteentoimivuuskomponenttien teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) 2019/817 78 artiklan 3 kohdan ja asetuksen (EU) 2019/818 74 artiklan 3 kohdan mukaisesti; vii) e-CODEX-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) XXX**** 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti; viii) yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) XXX*** [tämän asetuksen] xx artiklan mukaisesti; __________ * Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1861, annettu 28 päivänä marraskuuta 2018, Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 muuttamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 312, 7.12.2018, s. 14). ** Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1862, annettu 28 päivänä marraskuuta 2018, Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1986/2006 ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta (EUVL L 312, 7.12.2018, s. 56). *** Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/816, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskevan keskitetyn järjestelmän perustamisesta, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN), eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän täydentämiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta (EUVL L 135, 22.5.2019, s. 1–26). **** Asetus (EU) XXX, annettu... (EUVL...). ***** Asetus (EU) XXX, annettu... (EUVL...).”

5) Lisätään 27 artiklan 1 kohtaan dc alakohta seuraavasti: ”dc) yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan neuvoa-antava ryhmä.” 27 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Sisällys 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) 1.3.Ehdotus liitt