Johdanto – EU:n kestävän rahoituksen kehyksen parantaminen

Aikamme suurimpia maailmanlaajuisia haasteita ovat ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen. Lukuisissa maissa ympäri maailman tunnustetaan tarve vastata pikaisesti näihin haasteisiin. Tästä kertoo maiden antama tuki Pariisin sopimukselle ja YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmalle Agenda 2030:lle sekä kunnianhimoiset tavoitteet, joita ne asettavat. EU on antanut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman pohjalta useita pitkälle tähtääviä sitoumuksia. Se pyrkii olemaan ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä ja vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna. EU:n tavoitteena on myös vahvistaa kykyään sietää ilmastonmuutosta, pysäyttää biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja yleisempi ympäristön tilan heikkeneminen sekä huolehtia siitä, ettei prosessissa jätetä ketään jälkeen. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kaikkien – julkisten ja yksityisten, kansallisten ja monenvälisten – rahoituslähteiden sovittamista yhteen. EU:n on tehtävä yhteistyötä maailmanlaajuisesti sekä toimittava yhdessä alhaisen ja keskitulotason maiden kanssa niiden siirtymävaiheessa.

EU:n kestävän rahoituksen kehyksellä on keskeinen rooli näiden tavoitteiden saavuttamisessa ja kestävän covid-19-pandemiasta elpymisen tukemisessa. Eurooppa tarvitsee pelkästään energiajärjestelmien osalta tällä vuosikymmenellä arviolta 350 miljardin euron vuosittaiset lisäinvestoinnit saavuttaakseen vuodeksi 2030 asetetut päästövähennystavoitteensa. Lisäksi se tarvitsee 130 miljardia euroa muiden ympäristötavoitteiden toteuttamiseen. Sijoituksista kestämättömään toimintaan ja kestämättömiin omaisuuseriin tulee yhä todennäköisemmin hukkainvestointeja, kun ilmasto- ja ympäristöhaasteet muuttuvat yhä merkittävämmiksi. Näiden riskien riittämätön huomioon ottaminen haittaa resurssien uudelleenkohdentamista ja uhkaa johtaa häiriöitä aiheuttaviin mukautuksiin tulevaisuudessa, mikä vaikuttaa rahoitusvakauteen. Näin ollen ympäristölainsäädäntöä on täydennettävä kestävällä rahoituskehyksellä, jolla rahoitusta kanavoidaan näille ilmasto- ja ympäristöriskeille altistumista vähentäviin sijoituksiin.

Kestävän rahoituksen kehys voi helpottaa viranomaisten mahdollisuuksia hankkia kestävää pääomaa. EU on jo ryhtynyt merkittäviin toimiin tässä asiassa. Unioni aikoo käyttää vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU ‑välineen välityksellä jopa 605 miljardia euroa ilmastokriisin johdosta toteutettaviin hankkeisiin ja 100 miljardia euroa biologista monimuotoisuutta tukeviin hankkeisiin. Next Generation EU ‑välineen 750 miljardista eurosta 30 prosenttia kerätään laskemalla liikkeeseen Next Generation EU ‑välineen vihreitä joukkolainoja. Myös Euroopan investointipankkiryhmä on EU:n ”ilmastopankkina” toteuttanut merkittäviä toimia siirtymän tukemiseksi.

Koska tarvittavien investointien suuruusluokka ylittää selvästi julkisen sektorin kapasiteetin, kestävän rahoituksen kehyksen päätavoitteena on kanavoida yksityisiä rahoitusvirtoja asiaan liittyvään taloudelliseen toimintaan. Yksityisen sektorin kiinnostus kestäviin investointeihin on viime vuosina lisääntynyt huomattavasti, mutta se edellyttää selkeää, johdonmukaista ja vankkaa kestävän rahoituksen kehystä. EU aikoo luoda tällaisen kehyksen.

Kestävän rahoituksen kehys ja pääomamarkkinaunioni vahvistavat toisiaan ja luovat lisää mahdollisuuksia yrityksille ja sijoittajille. Pitkälle yhdentyneiden ja tehokkaiden pääomamarkkinoiden olisi toimittava liikkeellepanevana voimana, joka mahdollistaa pääoman tehokkaan liikkeellepanon ja kohdentamisen kestäviin sijoituksiin. Kestävää rahoitusta koskevan toimintaohjelman tuottama sysäys puolestaan lisää niiden toimien merkitystä ja kiireellisyyttä, joilla pyritään luomaan aidosti yhtenäiset ja kestävät pääomamarkkinat Euroopan unioniin.

Komissio hyväksyi vuonna 2018 ensimmäisen kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelmansa. EU on ottanut suunnitelman pohjalta käyttöön kolme kestävän rahoituksen kehyksen osatekijää. Nämä osatekijät ovat: 1) kestävän toiminnan luokitusjärjestelmä, 2) rahoitusalan ulkopuolisia yrityksiä ja rahoitusalan yrityksiä koskeva tietojen antamisen kehys ja 3) sijoitusvälineet, mukaan lukien vertailuarvot, standardit ja merkinnät .

Ensimmäinen osatekijä on EU:n luokitusjärjestelmä. Luokitusjärjestelmäasetuksen tavoitteena on luoda vankka, tieteeseen perustuva luokitusjärjestelmä, jonka avulla rahoitusalan ulkopuoliset yritykset ja rahoitusalan yritykset voivat käyttää yhteistä kestävyyden määritelmää ja suojautua viherpesulta.

Toinen osatekijä on sekä rahoitusalan ulkopuolisia yrityksiä että rahoitusalan yrityksiä koskeva pakollinen tietojen antamiseen sovellettava järjestelmä, jolla sijoittajille annetaan tietoa kestävien, tietoon perustuvien sijoituspäätösten tekemiseksi. Vaatimusten mukaan tietoja on annettava yrityksen toiminnan vaikutuksesta ympäristöön ja yhteiskuntaan sekä liiketoiminta- ja rahoitusriskeistä, joita yritykselle aiheutuu sen kestävyysvastuiden vuoksi (”kaksinkertaisen olennaisuuden” konsepti). Tähän liittyen komissio on tänään hyväksynyt luokitusjärjestelmäasetuksen nojalla delegoidun säädöksen, jossa määritetään tiedot, jotka rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan ulkopuolisten yritysten on annettava ympäristötehokkuuden tasostaan EU:n luokitusjärjestelmän perusteella.

EU:ssa rahoitusalan yrityksiin ja muihin kuin rahoitusalan yrityksiin sovellettava kestävyyteen liittyvien tietojen antamisen järjestelmä Väline Ehdotus yritysten kestävyysraportointia koskevaksi direktiiviksi Kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskeva asetus Luokitusjärjestelmäasetus Soveltamisala Kaikki EU:n suuret yritykset ja julkisesti noteeratut yhtiöt (lukuun ottamatta julkisesti noteerattuja mikroyrityksiä) Sijoitustuotteita tarjoavat rahoitusmarkkinoiden toimijat ja rahoitusneuvojat Rahoitusmarkkinoiden toimijat; kaikki yritykset, joihin sovelletaan yritysten kestävyysraportointia koskevaa direktiiviä Tietojen antaminen Raportti, joka perustuu virallisiin raportointistandardeihin ja josta tehdään ulkoinen tarkastus Yhteisö- ja tuotetason tiedot kestävyysriskeistä ja pääasiallisista haitallisista vaikutuksista Luokitusjärjestelmään liittyvistä tuotteista tai toiminnasta raportointivuonna aiheutuvat liikevaihto sekä pääoma- ja toimintamenot Tilanne Neuvoteltavana; soveltamisen odotetaan alkavan vuodesta 2023 Sovelletaan 10. maaliskuuta 2021 alkaen Sovelletaan tammikuusta 2022 alkaen

Näiden tietojen antamista koskevien vaatimusten täydentämiseksi sijoitus- ja vakuutusneuvontaan on sisällytettävä kestävyysmieltymyksiä koskevat näkökohdat .

Kolmas osatekijä on sijoitusvälineiden kokonaisuus, vertailuarvot, standardit ja merkinnät mukaan lukien. Näiden välineiden avulla rahoitusmarkkinatoimijoiden on helpompi mukauttaa sijoitusstrategioitaan EU:n ilmasto- ja ympäristötavoitteisiin. Ne lisäävät läpinäkyvyyttä markkinatoimijoiden kannalta. Mainitut seikat kuuluvat sekä EU:n ilmastosiirtymää koskevien vertailuarvojen että EU:n ilmastovertailuarvoja koskevalla asetuksella luotujen Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen tavoitteisiin. Komissio antaa tänään lainsäädäntöehdotuksen EU:n vihreitä joukkolainoja koskevasta standardista. Ehdotuksella luodaan kestävien sijoitusten houkuttelemiseksi korkealaatuinen vapaaehtoinen standardi, joka on kaikkien liikkeeseenlaskijoiden saatavilla. Lisäksi EU-ympäristömerkin laajentaminen koskemaan rahoitustuotteita tarjoaa vähittäissijoittajille uskottavan, luotettavan ja laajalti tunnustetun vähittäisrahoitustuotteita koskevan merkin.

Kestävän rahoituksen kehyksen perustan luomisessa on muutamassa vuodessa edistytty merkittävästi. Mainittujen kolmen osatekijän toteutus on työn alla, mutta tehtävää on vielä. Komissio on sitoutunut saattamaan päätökseen vuoden 2018 kunnianhimoisen toimintasuunnitelmansa täytäntöönpanon. Vuoden 2018 jälkeen ymmärryksemme siitä, mitä kestävyystavoitteiden saavuttaminen edellyttää, on kuitenkin kehittynyt ja globaali toimintaympäristö on muuttunut. Näistä syistä EU:n kestävän rahoituksen strategiassa on siirryttävä uuteen vaiheeseen.

Tässä strategiassa määritetään neljä keskeistä osa-aluetta, joilla tarvitaan lisätoimia, jotta rahoitusjärjestelmä voi joka suhteessa tukea talouden siirtymistä kohti kestävyyttä.

Komissio pyysi tämän strategian laatimista varten neuvoja kestävän rahoituksen foorumilta ja järjesti vuonna 2020 laajan sidosryhmien kuulemisen . Strategialla täydennetään myös muita Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyviä aloitteita, kuten 55-valmiuspakettia.

I.Reaalitalouden kestävyyteen tähtäävän siirtymän rahoittaminen

Eteneminen kohti EU:n kestävyystavoitteita edellyttää ennennäkemättömiä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, luonnonpääoman uudistamiseksi sekä selviytymiskyvyn ja laajemman sosiaalisen pääoman lujittamiseksi osana kestävää elpymistä covid-19-kriisistä. Talouden toimijoiden siirtymäväylät vaihtelevat huomattavasti, ja niiden lähtökohdat ja liiketoimintastrategiat ovat erilaisia, mutta kaikkien väylien olisi viime kädessä oltava linjassa EU:n kestävyystavoitteiden kanssa.