Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 486/09)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Murfatlar”

PDO-RO-A0030-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14. syyskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Uusien rypälelajikkeiden käyttöönotto pääasiallisina lajikkeina

Tuote-eritelmää on muutettu sisällyttämällä siihen seuraavat rypälelajikkeet: Traminer roz valkoviinien osalta ja Mamaia punaviinien osalta.

Murfatlarin SAN-alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteille on leimallista maaperän laadukkuus ja runsas auringon säteily. Niiden ansiosta Traminer roz -rypäleisiin kerääntyy runsaasti sokeria, mikä parantaa tälle lajikkeelle ominaisten aromien laatua.

Viinissä on voimakas ruusun terälehtiin vivahtava aromi. Se on kermaista ja samettista, ja maku on hieman mausteinen. Viini on tasapainoinen ja selkeästi mineraalinen. Väri voi vaihdella kellertävänvalkoisesta vaaleanpunaiseen.

Mamaia on uudempi rypälelajike, jonka viinintutkimusasema SCDVV Murfatlar hyväksyi vuonna 1991. Sille on ominaista runsas sokerikertymä (210–230 g/l), kohtalainen hapokkuus ja hyvä väri-intensiteetti.

Lämpötilan, kosteuden ja auringon säteilyn sekä maaston ja maaperän (karbonaatteja sisältävä mustamulta lössialustalla) vuorovaikutuksen ansiosta Mamaia-lajike tuottaa aromaattisia, samettisia, täyteläisiä ja hieman mausteisia viinejä.

Näiden kahden lajikkeen käyttöönotto Murfatlarin alueella laajentaa tuotevalikoimaa, monipuolistaa alueella hyvin ilmastoon sopeutuneista kotoperäisistä lajikkeista saatavien viinien tuotantoa ja vakiinnuttaa Murfatlarin alueen mainetta.

Tuote-eritelmän IV kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.2 ja 7 kohtaa on muutettu.

2. Maantieteellisen tuotantoalueen muutos hallinnollisen aluejaon mukaiseksi

Pyydämme, että Murfatlar (SAN) -viinien rajattua tuotantoaluetta täydennetään Cobadinin kunnalla ja Viișoaran kylällä, jotka molemmat sijaitsevat Constanțan maakunnassa.

Cobadinin kunta ja Viișoaran kylä rajoittuvat pohjoisessa Peșteraan ja Ciocârliaan ja etelässä Chirnogeniin (nämä paikkakunnat kuuluvat Murfatlarin alueeseen).

Cobadinin ja Viișoaran ilmasto-olosuhteet eli meri, suola, auringon säteily ja valoenergia (orgaanisten yhdisteiden synteesin tärkein lähde) johtavat rypäleiden ja siten niiden puristemehun suureen sokeripitoisuuteen ja tuottavat hiilihapottomia viinejä, jotka ovat täyteläisiä ja rikkaita mutta samalla raikkaita, pyöreitä ja samettisia. Niiden aromi on moniulotteinen ja aistinvaraiset ominaisuudet samanlaiset kuin SAN-nimityksellä ”Murfatlar” suojatuilla hiilihapottomilla viineillä.

Viinitarhat sijaitsevat avoimilla alueilla, useimmiten rinteillä, joilla rypäleet saavat runsaasti auringonvaloa.

Cobadinin ja Viișoaran maaperä- ja ilmasto-olosuhteet ovat samat kuin SAN-nimityksen ”Murfatlar” rajatulla alueella. Ne ovat tyypillisiä tuotettaessa raikkaita hiilihapottomia viinejä, joilla on moninaisia hedelmäisiä tai kukkaisia aromeja, jotka ovat täyteläisiä ja joissa on aromaattisille lajikkeille tyypillisiä vivahteita.

Rajatun maantieteellisen alueen osalta olisi tehtävä Cuza Vodăn kylää koskeva korjaus, sillä se kuuluu Cuza Vodăn kuntaan eikä Castelun kuntaan. Tämä johtuu siitä, että hallinnollisen aluejakouudistuksen seurauksena Cuza Vodăn kylä kuuluu nyt samannimiseen kuntaan, joka muodostuu vain tästä kyseisestä kylästä.

Tuote-eritelmän III kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa on muutettu.

3. Lisätietoja tuotteen yhteydestä maantieteelliseen alueeseen

Tuote-eritelmää on täydennetty tiedoilla yhteydestä maantieteelliseen alueeseen. Siihen on ollut tarpeen lisätä aluetta, tuotetta sekä tuotteen ja alueen välistä syy-seurausyhteyttä koskevia tietoja, jotta ne esitetään asianmukaisesti.

Tuote-eritelmän II kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa on muutettu.

4. Uuden mahdollisesti tuotettavan viiniluokan lisääminen – jääviini

Tuote-eritelmään on lisätty uusi viiniluokka: SAN-nimityksellä ”Murfatlar” tuotettava jääviini. Se on hiilihapoton viini, joka saadaan korjaamalla rypäleet myöhään, jolloin niihin kerääntyy runsaasti sokeria, ja käyttämällä lajikkeita, joilla on selkeä aromaattinen profiili on. Alueen ilmasto-olosuhteet (kosteus, ylikypsyminen) suosivat sokerin kertymistä, kun sato korjataan myöhään.

Tuote-eritelmän V, VI, X ja XI kohtaa on muutettu. Yhtenäistä asiakirjaa ei ole muutettu.

5. Jääviinin analyyttiset/aistinvaraiset ominaisuudet

Sen lisäksi, että tuote-eritelmään on lisätty tämä hiilihapottomien viinien luokka, sen analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet on kuvailtu yksityiskohtaisesti, jotta varmistetaan lainsäädännön noudattaminen suojatun alkuperänimityksen yhteydessä.

Tuote-eritelmän XI kohtaa on muutettu.

6. Erityisten teknologisten käytäntöjen lisääminen tiettyjen viinien osalta

Tuote-eritelmään on lisätty edellytyksiä, jotka koskevat tiettyjä teknologisia menettelyjä (käytäntöjä), joita käytetään roseeviinien, valkoisista rypäleistä valmistettavien oranssiviinien, maseroinnin avulla valmistettavien valkoviinien, valkoviinin viiniyttämisen avulla valmistettavien punaviinien ja jääviinin tuotannossa.

Tuote-eritelmän X kohtaa on muutettu. Yhtenäistä asiakirjaa ei ole muutettu.

7. Eräiden seikkojen selvennys kaupan pitämistä koskevissa edellytyksissä

Lainsäädännön noudattamiseksi eräitä tuote-eritelmän seikkoja, jotka koskevat viinin merkintöjä ja pullotusta koskevia ehtoja (alueella tapahtuvan rypäleiden tuotannon osalta), on systematisoitu/selvennetty.

Tuote-eritelmän XII kohtaa on muutettu. Yhtenäistä asiakirjaa ei ole muutettu.

8. Vaatimuksien noudattamatta jättämistä merkitsevien tuotanto-olosuhteiden selkeä esittäminen

Tuote-eritelmää on muutettu sellaisten viinin tuotanto-olosuhteiden osalta, jotka saattavat merkitä vaatimusten noudattamatta jättämistä. Tilanteet, joissa asianmukainen luokitus voidaan myöntää, on esitetty selkeästi.

Tuote-eritelmän XIV kohtaa on muutettu. Yhtenäistä asiakirjaa ei ole muutettu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi (nimet)

Murfatlar

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – valko-/roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomat Murfatlar-viinit ovat täyteläisiä ja kermaisia. Aromaattisista ja puoliaromaattisista valkoisista rypälelajikkeista saatavilla viineillä on korostuneita lajikekohtaisia ominaisuuksia, kun taas punaviineissä on samettisia tanniineja, jotka lieventävät lajikkeille ominaista karvautta ja kireyttä.

Viinit ovat miellyttäviä, ja niissä on runsaasti kypsien (keltaisten tai punaisten) hedelmien ja marjojen aromeja. Ne ovat tiheitä ja lihaisia, erittäin vivahteikkaita, lähes ”ekshibitionistisia”, ja niissä on tasalaatuinen happoisuus ja glyserolipitoisuus, mikä antaa viinille lievästi makean sävyn.

Hiilihapottomien valkoviinien väri vaihtelee vihertävänkeltaisesta kullankeltaiseen. Niiden tuoksussa on eksoottisten hedelmien, sitrushedelmien, viiniköynnöksen kukan, juuri leikatun heinän, jasmiinin ja valeakaasian (Robinia pseudoacacia) aromeja. Viinien maku on raikas, hedelmäinen ja samettinen, ja viinien ikääntyessä joidenkin lajikkeiden aromi muuntuu monivivahteiseksi bukeeksi.

Hiilihapottomat roseeviinit ovat väriltään (hillityn tai voimakkaan) vaaleanpunaisia, ja niissä on eksoottisten hedelmien ja sitrushedelmien aromeja. Niiden maku on raikas, virkistävä ja tasapainoinen, ja jälkimaku on hedelmäinen.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%):

15,00

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%):

11,00

Vähimmäishappopitoisuus:

3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra):

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

350

2. Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomat punaviinit ovat samettisia ja moniulotteisia, ja niiden väri vaihtelee rubiininpunaisesta kirkkaanpunaiseen. Tunnistettavia aromeja ovat kypsät punaiset hedelmät, luumu ja mustat metsämarjat. Maku on täyteläinen ja runsas, ja hapokkuus ja tanniinit ovat tasalaatuisia. Ikääntyessään viinien tuoksu saa mausteiden ja suklaan vivahteita.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%):

15,00

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%):

11,00

Vähimmäishappopitoisuus:

3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra):

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

200

3. Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – jääviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoinen jääviini on kuulasta ja kristallinkirkasta, ja sen väri on kullankeltainen. Sille on ominaista raikas ylikypsien ja mehevien valkomaltoisten hedelmien tuoksu ja kermainen appelsiinien, aprikoosien, kandeerattujen eksoottisten hedelmien ja ananaksen maku.

Roseejääviini on kuulasta ja kristallinkirkasta, ja sen väri on vaaleanpunainen. Sille on ominaista raikas marjojen ja ylikypsien omenien tuoksu ja kermainen maku.

Punainen jääviini on kuulasta ja kristallinkirkasta, ja sen väri on malvanpunainen. Sille on ominaista kypsien metsämarjojen tuoksu ja täyteläisen kermainen maku.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%):

15,00

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%):

11,00

Vähimmäishappopitoisuus:

4,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra):

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

350

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Valkoviinien valmistus punaisista rypälelajikkeista

Teknologian monipuolistaminen – valkoviinien valmistaminen punaisista rypäleistä, jolloin tuloksena saadaan niin kutsuttuja ”blanc de noir” -valkoviinejä. Tämä on tekniikka, jolla punaisista rypäleistä valmistetaan valkoviiniä hyödyntäen punaisten rypälelajikkeiden mahdollisuuksia. Se tuottaa täyteläisiä viinejä, joille on tunnusomaista hieno, hieman vihanneksiin viittaava ja tyylikäs maku, jossa on kukkaisia ja hedelmäisiä vivahteita. Viinien hapokkuus korostaa niiden raikkautta ja mineraalisuus lisää niiden moniulotteisuutta.

Maseroinnin avulla valmistetut hiilihapottomat valkoviinit; valkoisista rypäleistä valmistetut roseeviinit.

Pinot Gris- ja Traminer Roz -rypäleistä, joiden kuori on malvanvärinen, malvan harmaa tai harmaansininen (Pinot Gris) ja helmiäisvaaleanpunainen tai harmahtavan vaaleanpunainen (Traminer Roz), saadaan hiilihapottomia viinejä, jotka ovat kristallinkirkkaita ja väriltään kellanvalkoisia, oljenkeltaisia tai vaaleanpunaisia. Viininvalmistaja voi valmistaa sekä hiilihapottomia valko- että roseeviinejä.

Valkoisista rypäleistä valmistettu hiilihapoton oranssiviini: Väri on houkutteleva ja vaihtelee kellanoranssista meripihkan sävyyn. Rakenne on monivivahteinen ja aromaattinen bukee raikas ja vivahteikas, ja siinä on saksanpähkinän, hunajan ja hunajakennon sävyjä. Viinissä on paljon runsaammin tanniineja kuin hiilihapottomissa valkoviineissä.

Näiden viinien valmistustekniikka poikkeaa tavanomaisesta hiilihapottomien valkoviinien valmistukseen käytettävästä tekniikasta siten, että prosessissa valkoisten rypäleiden mehu maseroidaan niin, että rypäleiden kuoret ovat mukana mehussa. Tällöin maserointiaika riippuu siitä, kuinka intensiivisen värin viininvalmistaja haluaa.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Jääviini

Alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteet (runsas auringon säteily, yö- ja päivälämpötilojen välinen ero, myöhäiset sumut, suuri ilmankosteus) johtavat siihen, että rypäleisiin kertyy runsaasti sokeria, ja jopa ylikypsymiseen, ja ne ovat ihanteelliset jääviinin valmistukseen. Viini valmistetaan ilman lisäaineita terveistä rypäleistä, joissa ei ole kasvisairauksia eikä jalohometta ja joiden annetaan jäätyä viiniköynnöksessä useiden peräkkäisten päivien ajan, ennen kuin ne korjataan marraskuun lopussa tai joulukuussa.

Jos sääolosuhteet eivät mahdollista rypäleiden luonnollista jäätymistä viiniköynnöksessä ilman, että rypäleisiin kehittyy sieniä, ne voidaan korjata käsin sälelaatikoihin, minkä jälkeen niitä säilytetään alle 0 celsiusasteen lämpötilassa kylmäsäilytystiloissa.

Chardonnay-, Pinot Gris-, Riesling Italian-, Muscat Ottonel-, Tămâioasă Românească- ja Traminer Roz -rypäleet sekä punaiset Pinot Noir -rypäleet ovat tunnettuja Murfatlar (SAN) -alueella korkean sokeripitoisuutensa ja aromaattisen profiilinsa vuoksi, ja tästä syystä niitä voidaan käyttää jääviinin valmistuksessa.

Kun rypäleet kuivataan, jäädytetään ja sulatetaan (luonnollisesti viiniköynnöksessä tai keinotekoisesti kylmäsäilytystiloissa), niistä poistuu vettä ja sokeripitoisuus kasvaa. Jäädyttämisen ja sulatuksen avulla rypäleet saavat omenan, aprikoosin, mangon, sitrushedelmien, viikunoiden, vadelmien ja marjojen aromeja ja niiden makeus lisääntyy. Tämä makeus säilyy, jos rypäleet puristetaan niiden ollessa jäätyneitä.

5.2. Enimmäistuotokset

1. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Sauvignon, Riesling italian, Riesling de Rhin, Fetească regală, Fetească albă

15 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

2. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Tămâioasă românească, Crâmpoșie, Columna, Traminer roz

15 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

3. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Muscat Ottonel, Pinot noir, Syrah, Burgund mare

14 300 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

4. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Chardonnay, Pinot gris

13 600 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

5. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Cabernet Sauvignon

12 900 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

6. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Mamaia

12 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

7. Jääviini

6 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

8. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Sauvignon, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Fetească regală, Fetească albă

105 hehtolitraa hehtaaria kohden

9. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Tămâioasă românească, Crâmpoșie, Columna, Traminer roz

105 hehtolitraa hehtaaria kohden

10. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Merlot, Fetească neagră

105 hehtolitraa hehtaaria kohden

11. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Muscat Ottonel, Pinot noir, Syrah, Burgund mare

100 hehtolitraa hehtaaria kohden

12. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Chardonnay, Pinot gris

95 hehtolitraa hehtaaria kohden

13. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Cabernet Sauvignon

90 hehtolitraa hehtaaria kohden

14. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä – Mamaia

84 hehtolitraa hehtaaria kohden

15. Jääviini

18 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Murfatlar” viinien viljelyä, kauppakunnostusta ja pullottamista varten rajattu alue muodostuu seuraavista Constanțan maakunnassa sijaitsevista paikkakunnista:

Tarkistettu alkuperänimitys ”Murfatlar”:

— Murfatlarin kaupunki – Murfatlarin ja Siminocin kylät

— Valu lui Traianin kunta – Valu lui Traianin kylä

— Poarta Albăn kunta – Poarta Albăn ja Nazarcean kylät

— Ovidiun kaupunki – Ovidiun kunta, Poianan kylä

— Ciocârlian kunta – Ciocârlian kylä

— Cobadinin kunta – Viișoaran kylä.

Alkuperänimityksen alanimitys ”Medgidia”, joka saattaa liittyä tarkistettuun alkuperänimitykseen:

— Medgidian kaupunki – Medgidian, Remus Opreanun ja Valea Dacilorin paikkakunnat

— Castelun kunta – Castelun ja Nisiparin kylät

— Cuza Vodăn kunta – Cuza Vodăn kylä

— Siliştean kunta – Siliştean kylä

— Tortomanin kunta – Tortomanin kylä

— Peșteran kunta – Peșteran ja Ivrinezu Micin kylät

— Mircea Vodăn kunta – Mircea Vodăn, Satu Noun, Ţibrinun ja Gherghinan kylät

— Salignyn kunta – Salignyn ja Ștefan Cel Maren kylät.

Alkuperänimityksen alanimitys ”Cernavodă”, joka saattaa liittyä tarkistettuun alkuperänimitykseen:

— Cernavodăn kaupunki – Cernavodăn kunta

— Seimenin kunta – Seimenin ja Seimenii Micin kylät

— Rasovan kunta – Rasova ja Cochirleni.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka ja Limberger

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure ja Burdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc ja Pinot blanc Chardonnay

Columna B

Crâmpoșie B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka ja Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră ja Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană ja Galbenă de Ardeal

Mamaia N

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot grigio ja Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter ja Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling ja White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling ja Welschriesling

Sauvignon B – Green sauvignon

Syrah N – Shiraz ja Petit Syrah

Traminer Rose Rs – Rosetraminer, Savagnin Rose ja Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube ja Tamianka

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellisen alueen tiedot

Murfatlarin alue sijaitsee eteläisen Dobrogean tasangolla Carasun laakson ja pohjoisen leveyspiirin 44o15’ molemmin puolin. Maantieteellisesti Murfatlarin rajattu maantieteellinen alue sijaitsee kaakkois-Romaniassa Tonavan ja Mustanmeren välissä Dobrogean tasangon keskiosassa.

Alue saa paljon auringon säteilyä, sen heliotermiset resurssit ovat runsaat ja keskimääräinen sademäärä on maan alhaisin. Maaperä, joka muodostuu pääasiassa runsaasti kalsiumkarbonaattia sisältävästä kuorikalkkikivestä, on merkittävä viinien laatuun vaikuttava tekijä.

Kaikki luonnonympäristön tarjoamat olosuhteet, etenkin maaperä- ja heliotermiset olosuhteet, ovat erittäin suotuisat viininviljelyn ja laadukkaiden tuotteiden valmistuksen kannalta. Kosteuden puute voidaan korjata hyvin organisoidun kastelujärjestelmän avulla.

Geologinen alusta koostuu lössistä ja lössikerroksista, jotka peittävät eteläisen Dobrogean ylätasangon mesotsooiset ja tertiääriset kalkkikivi- ja kalkkipitoiset hiekkakivikerrokset, sekä diluviaalisista ja kolluviaalisista kerrostumista.

Pinnanmuodostus on rakenteeltaan tabulaarinen, ja sen absoluuttinen korkeus on 100–130 metriä. Se muodostuu pääasiassa prekambrisella perustalla lepäävästä liitu- ja sarmatiakauden kalkkikivestä, jonka päällä on 400 metriä paksu kvartäärikauden lössikerros, ja sitä pilkkovat hyvin jyrkkärinteiset (15°–30°) cuesta-tyyppiset laaksot (epäsymmetrisen Carasun laakson vasen rinne) ja suhteellisen symmetriset kanjonityyppiset laaksot, joihin rinnehuuhtoumaprosessit vaikuttavat voimakkaasti. Näitä prosesseja on paikallisesti torjuttu pengerryksillä ja muilla eroosiota torjuvilla ihmisen toimenpiteillä, joilla on pyritty kehittämään maataloutta (erityisesti viininviljelyä).

Alueella vallitsee mannerilmasto. Kesät ovat paahtavia ja kuivia ja talvet leutoja, ja kevät tulee aikaisin ja syksy myöhään, mikä on ihanteellista rypäleiden kypsymisen ja ylikypsymisen kannalta. Alueen helioterminen potentiaali on yksi Romanian suurimmista: auringon säteily on 130 kcal/cm2, auringonpaistetta saadaan 2 220–2 300 tuntia vuodessa, ja positiivisten lämpötilojen summa on 4 200 °C vuodessa.

Tärkeimmät paikalliseen ilmastoon vaikuttavat tekijät ovat Tonavan ja Mustanmeren välinen kanava, joka kulkee viininviljelyalueen läpi lännestä itään ja heijastaa auringonvaloa, sekä naapurialueille siirtyvä lämpöhitaus. Tonavan ja Mustanmeren välisen kanavan rinteet ja maaperän ja vesimassan väliset lämpötilaerot aiheuttavat ilmavirtauksia, jotka ovat päällekkäisiä Dobrogean keskiosista tulevien tuulien kanssa. Päivittäiset ylimmät keskilämpötilat ovat noin 0 °C talvella ja noin 28 °C kesällä.

Alueelle ominainen maaperä on lössialustalla olevaa mustamultamaannosta aroilla (karbonaatteja sisältävää mustaamultaa, tyypillistä mustaamultaa), tyypillistä ja kallioista rendzina-maaperää sekä luonnollisesti tai ihmisten ja eläinten toiminnan vuoksi voimakkaasti kuluneiden rinteiden regosoleja ja erodisoleja.

8.2. Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot

Rypälelajikkeen, kunkin viljelyvuoden olosuhteiden ja rypäleiden korjuuajankohdan mukaan voidaan valmistaa erilaisia suojatun alkuperänimityksen ”Mulfatlar” piiriin kuuluvia viinejä, jotka vaihtelevat kuivista makeisiin, mikä antaa kuvan viinintuotannon laadullisesta monimuotoisuudesta. Tarkistetun alkuperänimityksen ”Murfatlar” viinit voivat olla valko-, puna- tai roseeviinejä.

Valkoviinit ovat kuultavia ja kimmeltäviä, ja niiden väri vaihtelee vihertävänkeltaisesta kullankeltaiseen. Niiden maku on samettinen ja tuoksu ominainen niille lajikkeille, joista ne on valmistettu.

Punaviinit ovat kuultavia ja kimmeltäviä, ja niiden väri vaihtelee rubiininpunaisesta voimakkaan purppuranpunaiseen. Niiden maku on täyteläinen ja tuoksu ominainen niille lajikkeille, joista ne on valmistettu. Sen mukaan, mikä rypäleiden sokeripitoisuus on korjuuajankohtana, viineissä voidaan käyttää lainsäädännössä sallittuja perinteisiä merkintöjä (korjattu täysin kypsinä, korjattu myöhään, korjattu kun rypäleissä on jalohometta).

Murfatlar (SAN) -viinien erityispiirre johtuu niiden valmistuksessa käytetyn rypälemehun ominaisuuksista. Nämä ominaisuudet liittyvät viiniköynnöslajikkeisiin, jotka saavat paljon auringonpaistetta, sillä alueen heliotermiset resurssit kuuluvat Romanian suurimpiin ja sademäärät ovat vähäisiä. Nämä tekijät edistävät rypäleiden kypsymistä, ja tuloksena saadaan runsaasti sokeria sisältävää rypälemehua. Alueella tuntuu myös meren vaikutus. Merestä on hyötyä etenkin syksyisin, koska se toimii lämmönsäätelijänä. Myös Tonava vaikuttaa Cernavodăssa ja etenkin sen ympäristön viljelmillä. Myös maaperä, jossa on runsaasti kalsiumkarbonaattia, on merkittävä viinien laatuun vaikuttava tekijä.

8.3. Syy- ja seuraussuhde

Murfatlar (SAN) -alueella lajikkeet valitaan huolellisesti, jotta voidaan valmistaa laadukkaita viinejä. Viljelykäytännöissä pyritään hyödyntämään mahdollisimman hyvin auringonvaloa terttujen harventamisen avulla ja hallitsemaan sadon laatua tarkistamalla sokeripitoisuus, hapokkuus ja aromisuus. Käytettävät viininvalmistusmenetelmät ja viininvalmistajien osaaminen yhdessä maaperän ja ilmaston kanssa mahdollistavat laadukkaiden viinien tuotannon. Tuloksena saatavat viinit ovat täyteläisiä, hedelmäisiä ja helposti tunnistettavia – etenkin valkoviinit, joissa on kypsien hedelmien ja raikkaiden sitrushedelmien aromeja, vaaleanpunaiset roseeviinit sekä pehmeän tanniiniset punaviinit.

Ilmasto (raikkaus ja kypsyminen), maaperä (karbonaatteja sisältävä mustamulta ja lössialustalla oleva tyypillinen mustamulta, joka takaa hyvän ravinnetasapainon), viljelykäytännöt (lajikkeiden valinta, viiniköynnösten istutustiheys, lehvistön hallinta, korjuuta koskevat päätökset), viininvalmistusmenetelmät ja viininvalmistajien osaaminen varmistavat yhdessä valko- ja roseeviinien raikkauden ja täyteläisen hedelmäisen aromin sekä punaviinien pehmeät tanniinit ja täyteläisen samettisen aromin.

Kalkkikiven (joka on monin paikoin näkyvillä) päällä oleva kuiva maaperä sekä korostunut mannerilmasto, jossa kesät ovat kuivia, syksyt pitkiä, sateet vähäisiä ja epätasaisesti jakautuneita (niitä saadaan keväällä ja myöhään syksyllä) ja jossa ennen kaikkea auringon säteily antaa runsaasti lämpöä ja valoa, tekevät tästä alueesta ihanteellisen hienostuneiden viiniköynnöslajikkeiden viljelyyn. Joinakin vuosina olosuhteet jopa mahdollistavat rypäleiden ylikypsymisen ja niiden laadun parantamisen jalohomeen (Botrytis cinerea) avulla.

8.4. Inhimilliset tekijät

Ensimmäiset kirjalliset maininnat Murfatlarin viininvalmistusperinteestä ovat kuuluisalta roomalaiselta runoilijalta Publius Ovidius Nasolta, joka eli maanpaossa Tomisissa vuosina 9–17 jaa.

Vasile Pârvanin mukaan useat alueelta löytyneet sekulaariset ja uskonnolliset monumentit esittävät myyttisiä hahmoja, joilla on kruunuina versoja ja rypäleitä, mikä viittaa Dionysoksen (Bacchuksen) palvontaan.

Keskiajalla viinitarhat olivat edelleen Romaniassa merkittävä ja arvokas resurssi, ja viininviljelijöitä ja viinikellarien pitäjiä pidettiin maanviljelijöiden yläluokkana, kuten tuolta ajalta peräisin olevista asiakirjoista käy ilmi. Tästä syystä aatelishovit kiinnittivät erityistä huomiota viininviljelyyn ja viininvalmistukseen ja rankaisivat viininviljelijöitä, jotka eivät hoitaneet viinitarhojaan.

Viiniköynnöksiä on istutettu uudelleen Viișoaran kylässä palkintona siitä, että paikalliset asukkaat puhuivat viininviljelijäammatin puolesta, joka säilyi alueella ja oli kehittymässä ennen kommunistihallinnon kautta. Näin Viișoarasta tuli jälleen juuri se, mikä se ennen oli: kylä viiniköynnösten keskellä. Kylä sai nimen ”Viișoara” vuonna 1926. Siihen asti sen nimi oli Valea Caceamac. Nimi oli peräisin ajalta, jolloin Dobrogea kuului ottomaanien valtakuntaan. Tämä turkinkielinen nimi voidaan kääntää kahdella tavalla, murteesta riippuen.

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Romanian valtio kunnostutti teitä koko maassa, mutta varsinkin Dobrogeassa, joka oli tuhoutunut ja kärsi edelleen sodan väkivallan aiheuttamista arvista. Näiden kunnostustöiden yhteydessä kunnostettiin myös Rooman vallan aikainen tie Tomisin kaupungista (nykyisin Constanța) Adamclisissä sijaitsevalle Tropaeum Traiani -muistomerkille. Uuden tien vuoksi Caceamacin kylän asukkaat muuttivat kaksi kilometriä itään roomalaisen tien molemmille puolille. Jonkin aikaa kylää kutsuttiin myös nimellä Satul dintre Vii (”kylä viiniköynnösten keskellä”), ja uusi nimi ”Viișoara” perustui myös tähän, sillä viininviljely oli kyläläisten pääasiallinen ammatti.

Vuonna 1907 Murfatlarin alueella istutettiin kokeiluluonteisesti useita viiniköynnöslajikkeita, kuten Chardonnayta, Pinot Gris’tä, Pinot Noiria ja Muscat Ottonelia, kahden romanialaisen viinintuottajan, Gheorghe Nicoleanun ja Vasile Brezeanun, aloitteesta. Tulokset olivat erinomaisia.

Myöhemmin viinitarhoihin istutettiin myös kotoperäisiä romanialaisia lajikkeita (esimerkiksi Fetească Regală ja Fetească Neagră), kun tutkimuslaitokset olivat valinneet ja kehittäneet romanialaisten lajikkeiden varttamisoksista kestäviä hybridilajikkeita, joista oli mahdollista tuottaa laadukasta viiniä. Tämä alue vähäisine sateineen ja aurinkoisine päivineen tarjosi niille optimaaliset kehittymisolosuhteet, joissa rypäleisiin keräytyy enemmän sokeria ja aromeja. Vuonna 1927 perustettu Murfatlarin viinien tutkimus- ja kehitysasema johti lajikevalikoiman huomattavaan laajentumiseen. Uusia lajikkeita olivat Sauvignon, Muscat Ottonel, Traminer Rose, Riesling Italian, Cabernet Sauvignon ja Merlot.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Kaupan pitämistä koskevat edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojattuun alkuperänimitykseen ”Murfatlar” voidaan lisätä tuottajien niin halutessa yksi seuraavista viinitilojen nimityksistä:

a) tarkistetun alkuperänimityksen ”Murfatlar” osalta: BASARABI, VALUL ROMAN, BISERICA VECHE, POARTA ALBĂ, SIMINOC, CIOCÂRLIA, PIATRA ROŞIE, NAZARCEA

b) alkuperänimitykseen kuuluvan alueen ”Medgidia” osalta: VALEA DACILOR, CETATE, MIRCEA VODĂ, SATU NOU, CUZA VODĂ, TORTOMAN, SILIŞTEA, ŢIBRINU

c) alkuperänimitykseen kuuluvan alueen ”Cernavodă” osalta: DEALU VIFORUL, DEALU HINOG, COCHIRLENI, RASOVA, SEIMENI.

Linkki tuote-eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_murfatlar_modif_cf_cererii_683_19.04.2021_no_track_changes_4.pdf

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.