FI    FI FI 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 8.10.2008 
SEK(2008) 2545 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
Ehdotukseen   
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI  
 
kuluttajan oikeuksista 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTU STEN ARVIOINNISTA 
{KOM(2008) 614 lopullinen} 
{SEK(2008) 2544} {SEK(2008) 2547} 
FI 2   FI 1. K UULEMINEN JA ASIANTUNTEMUS  
Komissio antoi 8. helmikuuta 2007 vihreän ki rjan kuluttajansuojaa koskevan yhteisön 
säännöstön tarkistamisesta1, ja siitä käynnistyi julkinen kuulemismenettely. Komissio sai yli 
300 vastausta kuluttajie n ja elinkeinoelämän järjestöiltä, jäsenvaltioilta, Euroopan 
parlamentilta, Euroopan talous- ja sosiaalikom itealta ja muilta intressitahoilta, kuten 
tiedeyhteisöltä ja lakimiehiltä. 
Terveys- ja kuluttaja-asioi den pääosasto järjesti 14. marraskuuta 2007 päivän kestäneen 
konferenssin, jonka tarkoituksena oli yhdessä in tressitahojen kanssa kartoittaa sääntelyn 
puutteita ja keskustella vihreällä kirjalla käynnistetyn ku ulemisen aikana esille tuoduista 
kysymyksistä. Intressitahoja kuultiin laajasti vaikutustenarvioinnin yhteydessä joulukuun 
2007 ja maaliskuun 2008 välisenä aikana. Kuulemis essa saatiin tärke ää tietoa ongelmien 
määrittelyä ja toimintavaihtoehtojen arviointia varten.  
Komission alihankkija lähett i 20. joulukuuta 2007 useille kulut tajia ja elinkeinoelämää 
edustaville intressitahoille kaks i kyselyä (joista toinen oli s uunnattu yrityksille ja toinen 
kuluttajille). Lisäksi alihankkija otti huomioon kahden komission tilaaman 
Eurobarometritutkimuksen tulokset, jotka ko skivat kuluttajien ja vähittäiskauppiaiden 
asenteita. 
Alihankkija järjesti yli 20 henkilökohtaista tapa amista elinkeinoelämän keskeisten toimijoiden 
kanssa tammi–helmikuussa 2008.  
Toimintavaihtoehtoihin ja ni iden vaikutuksiin lii ttyvää neuvontaa antamaan perustettiin 
oikeusalan ja talouselämän asiantuntijo ista ja kuluttajien edustajista koostunut 
asiantuntijaraati.  
Yli 40 elinkeinoelämän edustajaa keskuste li EU:n kuluttajalainsäädännön muutosten 
vaikutuksista yrityksiin 6. helmikuuta järjes tetyssä yksipäiväise ssä intressitahojen 
seminaarissa.  
Yli 20 kuluttajasta koostuva kul uttajaryhmä järjestäytyi 13. helmikuuta 2008. Ryhmä arvioi 
nykyisten kuluttajansuojasäännösten vaikutuk sia kuluttajien käyttäytymiseen ja pohti 
suunniteltujen lakimuutosten vaikutusta siihen , miten kuluttajat luottavat muista maista 
ostamisen turvallisuuteen. 
Alihankkija järjesti 29. helmikuuta 2008 euro oppalaisen neuvoa-antavan kuluttajaryhmän 
(ECCG) puitteissa seminaarin, jossa käsitelt iin EU:n kuluttajalainsäädännön muutosten 
vaikutuksia kuluttajansuojaan ja kuluttajie n luottamukseen, varsinkin kun on kyse rajat 
ylittävästä kaupankäynnistä. 
Lisäksi komission yksiköt järjes tivät kahdenvälisiä tapaamis ia Euroopan kuluttajaliiton 
BEUC:n kanssa, ja BEUC:n edustajat osallist uivat kuluttajaryhmän, asiantuntijaraadin ja 
ECCG:n alaryhmän toimintaan.  
Komissio järjesti kaksi erillistä kuulemis ta etämyyntiä ja kotimyyntiä koskevista 
direktiiveistä. Kaikkia intressitahoja pyydettiin  toimittamaan näihin asiakirjoihin liittyvät 
vastauksensa komissiolle 21. marras kuuta 2006 ja 4. joulukuuta 2007 mennessä.2 
                                                 
1 Vihreä kirja kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön tarkistamisesta, KOM(2006) 744 
lopullinen, 8.2.2007. Vihreä kirja ja kuulemisen tulokset ovat saatavilla osoitteessa 
http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm.  
2 Kummankin kuulemisen tulokset ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/consumers/rights. 
FI 3   FI Myös muut pääosastot osallistuivat vaikut ustenarviointipro sessiin yhteisön säännöstön 
tarkistamista käsittelevän komission yksi köiden välisen ohjausryhmän kautta.  
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Tässä vaikutustenarvioinnissa tarkasteltavan ong elman muodostavat epätäydellisesti toimivat 
kuluttajien ja elinkeinonharjo ittajien välisen kaupan sisämar kkinat. Kuluttajat eivät vielä 
pääse hyötymään täysin yhdentyneiden vähittäism arkkinoiden laajasta tuotevalikoimasta ja 
edullisista hinnoista. Sisämarkkinoilla on vielä paljon rakenteellisia ja käytännön esteitä, joita 
aiheutuu kielellisistä, logistisista ja sääntelyyn lii ttyvistä syistä.  
Merkittävän sääntelyesteen muodostaa kulutt ajakauppaan liittyvien kansallisten lakien 
erilaisuus. Kyseisillä laeilla pannaan täytänt öön useita direktiivejä, jotka muodostavat EU:n 
kuluttajansuojasäännöstön. Vuoden 2008 Eurobaro metritutkimuksen mukaan 60 prosenttia 
elinkeinonharjoittaj ista pitää kuluttajakauppaa sääntelevi en erilaisten ka nsallisten lakien 
noudattamisesta aiheutuvia kuluja merkittävänä es teenä elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien 
väliselle kaupankäynnille rajojen yli.  
Pääsyynä säännösten erilaisuuteen ovat kulutta jadirektiiveihin sisältyvät yhdenmukaistamista 
koskevat vähimmäislausekkeet. Niillä annetaan jä senvaltioille oikeus pitää voimassa tai antaa 
direktiivejä tiukempia kansallisia kuluttajansuo jasäännöksiä. Jäsenvaltiot ovat käyttäneet tätä 
mahdollisuutta laajasti taatakseen kulutta jilleen paremman suojan. Lainsäädännön 
hajanaisuuden ongelmaa pahentaa vielä kaksi muuta tekijää: EU:n sääntel ykehys ei ole täysin 
koordinoitu, ja muutamat direktiivien sään nökset ovat vanhentune ita. Jäsenvaltioiden 
lainsäätäjien koordinoimatto mat yritykset puuttua näihin ongelmiin ovat lisänneet 
hajanaisuutta. Tässä vaikutustenarvioinniss a keskitytään yksinomaan  kysymyksiin, jotka 
liittyvät tämän hajanaisuuden vaikutuksiin erit oten kuluttajien ja yritysten kannalta.  
Hajanaisuuden vaikutukset sisä markkinoilla ovat kahtalaiset.  Ensinnäkin seurauksena on 
yritysten haluttomuus myydä toisessa maassa asuville kuluttajille. Hajanaisuuden vaikutukset 
tuntuvat yrityksissä lainvalintas ääntöjen ja erityisesti Room a I -asetuksen takia, joka 
velvoittaa elinkeinonharjoittajat tarjoamaan ulkomaiselle kulu ttajalle vähintään sellaisen 
kuluttajansuojan tason, joka kuluttajalle tarjot aan tämän kotimaassa. Elinkeinonharjoittajalle, 
joka haluaa myydä toiseen maahan, koituu kustannuksia sen varmistamisesta, että hän noudattaa kyseisen maan kuluttajansuojasäännöksiä . Tällaiset kustannukset sälytetään viime 
kädessä kuluttajan maksettaviksi tai pahimma ssa tapauksessa yritys kieltäytyy myymästä 
ulkomaille.  
Toisaalta hajanaisuus heikentää kuluttajien  luottamusta rajojen yli käytävän kaupan 
turvallisuuteen. Kuluttajien luottamusvajeeseen on useita syitä, kuten riittämättömät tiedot 
omista oikeuksista tai käsitys, että su oja on heikompi ostettaessa ulkomaiselta 
elinkeinonharjoittajalta tai että oikeuksien valvonta tai s ovittelu olisi vaikeampaa ulkomailla. 
Tämä sääntelyn hajanaisuus ja si ihen liittyvä kuluttajansuojan ta son vaihtelu EU:n eri puolilla 
vaikeuttaa Euroopan laajuisten valistuskampanjoi den järjestämistä kuluttajien oikeuksista ja 
hankaloittaa vaihtoehtoisten riidanratkaisumekanismien soveltamista. 
3. O
IKEUSPERUSTA  
Perustamissopimuksen 153 artiklan 1 kohdan ja 3 kohdan a alakohdan mukaan yhteisö 
myötävaikuttaa kuluttajansuojan korkean tason saavuttamiseen toimenpiteillä, jotka se toteuttaa perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla ja joiden  tavoitteena on sisämarkkinoiden 
toteuttaminen ja toimivuus. 
FI 4   FI Lainsäädännön hajanaisuuden vuoks i elinkeinonharjoittajalle, joka haluaa myydä toiseen 
maahan, koituu kustannuksia sen varmistami sesta, että hän noudattaa kyseisen maan 
kuluttajansuojasäännöksiä, kuten Rooma I -asetuksessa edelly tetään. Tämä on 
sisämarkkinoiden toteutumista haittaava sääntelyeste. 
Ongelma voidaan poistaa vain EU:n tason koordinoiduilla toimenpite illä, sillä ongelman 
perussyynä on nimenomaan se, että jäsenvalti ot soveltavat yhdenmukaistamista koskevia 
vähimmäislausekkeita eri tavoin ja koordinoima ttomasti. Ongelmaa pahentaa myös se, että 
markkinoiden muutoksiin ja EU:n markkinoide n muutoksiin ja lainsäädännössä oleviin 
puutteisiin ja epäjohdonmukaisuuksii n ei reagoida koordinoidusti. 
4. T AVOITTEET  
Yleistavoite:  Parannetaan elinkeinonharjoitta jien ja kuluttajien välisen kaupan 
sisämarkkinoiden toimivuutta ja varmistetaan yhteinen korkea kuluttajansuojan taso. 
Erityistavoite: 
Lisätään kilpailua rajojen yli ja tuodaan siten ku luttajien ulottuville entistä laajempi tuote- ja 
palveluvalikoima entistä alhaisemmin hinnoin.  
Toimintatavoite:  
Kehitetään kuluttajansuojalainsäädäntöä yksinke rtaistamalla sitä ja parantamalla sen 
johdonmukaisuutta.  
Yleistavoite 1: Lisätään yritysten 
halukkuutta käydä ka uppaa yli rajojen. 
Erityistavoite:  
Vähennetään säännösten noudattamisesta 
yrityksille koituvia kustannuksia. 
Toimintatavoitteet: 
Parannetaan yritysten  oikeusvarmuutta 
vähentämällä lainsäädännön hajanaisuutta3 
ja yrityksille koituvia hallinnollisia ja 
kuluttajansuojalainsäädännön vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia.  
Lisätään elinkeinonharjoittajien ja 
kuluttajien välisiä, jäsenvaltiosta toiseen suuntautuvia liiketoimia.  Yleistavoite 2: Lujitetaan kuluttajien 
luottamusta sisämarkkinoita kohtaan. 
Erityistavoitteet: 
Tarjotaan kuluttajille yhdenmukainen 
kuluttajansuoja käytäessä kauppaa yli rajojen. 
Varmistetaan kuluttajansuojan korkea taso. 
Toimintatavoitteet: 
Parannetaan oikeusvarmuutta kuluttajien 
kannalta. 
Kannustetaan kuluttajia tekemään ostoksia 
muista maista. 
5. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Kuulemisten perusteella on laadi ttu eri toimintavaihtoehtoja. Joitakin vaihtoehtoja, kuten eri 
järjestelmien soveltaminen kotimaiseen ja rajat ylittävään elin keinonharjoittajien ja 
kuluttajien väliseen kaupankäyntiin, hylättiin jo kä sittelyn alkuvaiheessa. Eri järjestelmät vain 
lisäisivät hajanaisuutta ja kuluttajien, jotka ny tkin ovat puutteellisesti perillä oikeuksistaan, 
olisi entistä vaikeampaa ymmärtää sääntelyjärjestelmää. Kaksoisjärjestelmä aiheuttaisi muita 
                                                 
3 Hajanaisuudella tarkoitetaan tässä yksittäiseen liik etoimeen mahdollisesti sovellettavien lakien välisiä 
eroja. 
FI 5   FI kustannuksia esimerkiksi liiketoimintaprosessien (esim. palautukset) hallinnoinnista, olisi 
yksinkertaistamistavoitteen vastainen ja vääristäisi pelkästään kotimaassa toimivien yritysten ja sekä kotimaahan että ulkomaille myyvien yritysten välistä kilpailua. 
Analyysin tulosten mukaan nykyisen hajanaisen tilanteen säilyttämisellä (vaihtoehto 1) olisi 
kielteisiä vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan. Muilla kuin lainsäädäntötoimilla 
(vaihtoehto 2), eli tiedotuksella ja itsesääntelyllä, o lisi vähäisiä myönteisi ä vaikutuksia, mutta 
käytännössä sääntelyn hajanaisuus  vähentäisi niiden yrityksille  tuomia etuja. Hajanaisuuden 
kielteisiä vaikutuksia ei sa ataisi korjattua. Vaihtoehto 2 voitaisiin toteuttaa myös 
lainsäädäntövaihtoehtojen 3, 4 ja 5 lisätoimenpit eenä, joka vahvistaisi näiden vaihtoehtojen 
myönteisiä vaikutuksia.  
Vaihtoehtojen 3, 4 ja 5 mukaiset lains äädännön muutokset perustuvat täyteen 
yhdenmukaistamiseen. Vaihtoehto 4 pitää si sällään vaihtoehdon 3 ja joitakin muita 
sääntelykysymyksiä. Vaihtoehto 5 pitää sisä llään vaihtoehdon 4 ja joitakin muita 
sääntelymuutoksia.  
Vaihtoehdon 3 mukaisten neljän lainsääd äntömuutoksen myönteiset vaikutukset 
sisämarkkinoiden toimivuuteen ja sääntelyn para ntamiseen olisivat raja lliset. Kysymys olisi 
vain lainsäädännön selkeyttämisestä tai ”siistimisestä”.  
Keskitasoa edustava vaihtoehto 4 sisältää yht eensä 20 lakimuutosta (vaihtoehdon 3 neljä 
muutosta ja 16 muuta muutosta), joilla muiden muassa i) määr iteltäisiin luovuttaminen ja se, 
kenellä on vastuu vahingoista erito ten kuljetettaessa tavaroita kuluttajalle, ii) mukautettaisiin 
ja yksinkertaistettaisiin etäsopimuksiin ja m uualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa 
tehtyihin sopimuksiin liittyvien sääntöjen soveltamisalaa, iii) yhdenmukaistettaisiin tiedonantovaatimukset ja etäsopimusten ja muua lla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa 
tehtyjen sopimusten peruuttamisoikeuteen liittyvät säännöt, iv) yhdenmukaistettaisiin 
oikaisukeinojen käyttö, kun tavaroissa on virhe, ja v) otettaisiin nykyise n ohjeellisen luettelon 
sijasta käyttöön EU:n taso lla sovellettavat musta ja harmaa lista kohtuuttomista 
sopimusehdoista. 
Vaihtoehdon 4 tuomien hyötyjen odotetaan ylittävän sen aiheuttamat kustannukset. 
Ehdotuksen yhdenmukaistava ja yksinkertaistava vaikutus vähentäisi kansainvälistä myyntiä 
harjoittavien yritysten, varsinkin pk-yritysten, rasitteita ja parantaisi sitä kautta selvästi 
sisämarkkinoiden toimivuutta. Ehdotettava to imintatapa lisäisi ku luttajien luottamusta 
ostamiseen muista maista ja kotimaasta, kun tarj olla olisi entistä edul lisempia tavaroita ja 
laajempi valikoima. Vaihtoehdon toteuttaminen pa rantaisi merkittävästi lainsäädännön laatua 
ja kohottaisi varsinkin etäsopimuksia ja muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehtäviä sopimuksia koskevan kuluttaja nsuojalainsäädännön tasoa poistamalla 
epäjohdonmukaisuuksia ja tukkima lla porsaanreikiä yhteisten sääntöjen ja määritelmien 
avulla. 
Vaihtoehtoon 5 sisältyvät lisämuutokset ovat p itkälle meneviä ehdotuksia (esim. toistuvia 
vikoja ja varaosien saatavuutta  koskevat säännöt). Niistä yr ityksille koituvat kustannukset 
olisivat kuluttajil le aiheutuvia hyötyjä suuremmat, ei vätkä ne vastaa uude lleentarkastelun 
kaksitahoista tavoitetta (yr ityksille sääntöjen noudattamis esta aiheutuvien kustannusten 
pienentäminen ja kuluttajien l uottamuksen lujittaminen).  
Vaihtoehdolla 6 lisättäisiin sisämarkkinalausek e joko vaihtoehtoon 3 (alavaihtoehto 1) tai 
vaihtoehtoon 4 (alavaihtoehto  2). Näiden kahden alavaiht oehdon lisäksi voidaan kuitenkin 
ajatella myös monia muita va ikutuksiltaan erilaisia muunnelm ia. Sisämarkkinalauseke olisi 
Rooma I -asetuksen vastainen, sillä se antaisi rajojen yli kauppaa käyville elinkeinonharjoittajille mahdollisuuden valita vapaasti sopimukseen sovellettavan lain. 
FI 6   FI Julkisen kuulemisen aikana sisämarkkinalaus eke sai kannatusta yrityksiltä, mutta selvä 
enemmistö jäsenvaltioista ja kuluttajajärjestöistä vastusti sitä.  
Ratkaisu poistaisi kyllä sääntelyn aiheuttamia es teitä sisämarkkinoilta ja  vähentäisi selvästi 
yrityksille koituvaa rasitetta, mutta se siirtäisi oikeudellis en epävarmuuden kuluttajan 
niskoille, millä olisi negatiivinen vaikut us kuluttajien markkinoita kohtaan tuntemaan 
luottamukseen. Kuluttajien suojan taso vaihtelisi  tehtäessä ostoksia muissa maissa toimivilta 
elinkeinonharjoittajilta. Vaihtoehdosta ai heutuisi ongelmia tuomioistuimille ja 
sovitteluelimille, eikä se parantaisi lains äädännön laatua. Lisäksi kyseessä olisi merkittävä 
politiikan muutos vain  muutama kuukausi Rooma I -asetuks en antamisen jälkeen. Kyseinen 
asetus sisältää uudelleentarkastelulausekk een, jolla komissio valtuutetaan arvioimaan 
asetuksen soveltamista käytännössä.  
Sisämarkkinalausekkeen yhdistämistä vaihtoehto on 5 ei ole tarpeen arvioida, sillä kyseisen 
vaihtoehdon arvioinnissa on jo osoitettu, e ttä vaihtoehto ei ole käyttökelpoinen.  
Edellä esitetyistä syistä vaihtoehtoa 4 (keskitason lakimuutokset) pidetään soveltuvimpana 
ratkaisuna uudelleentarkastelussa havaittu jen ongelmien poistamiseksi. Vain tällä 
vaihtoehdolla voidaan saavutt aa uudelleentarkastelun kaksita hoinen tavoite. Tämä ei sulje 
pois sitä, että samanaikaisesti käytettäisiin  muita kuin lainsäädä nnöllisiä lisäkeinoja 
vaihtoehdon 2 mukaisesti.  
6. H ALLINNOLLINEN RASITE  
Valitun vaihtoehdon (4) mukaisesta täydestä yhdenmukaistamisesta aiheutuisi nykyisille 
etämyynnin harjoittajille li särasitetta (muutoskustannuksia ) 2 153 euroa yritystä kohti. 
Nykyisille kotimyynnin harjoittajil le koituisi muutoskustannuksia 3 653 euroa yritystä kohti. 
Henkilökohtaista läsnäoloa edellyttävää väh ittäiskauppaa harjoittaville ei koituisi 
lisäkustannuksia. Tällä hinnall a nykyiset yritykset voisivat  mukauttaa toimintansa koko 
EU:ssa sovellettavien vaatimusten mukaiseksi  ja niillä olisi mahdollisuus käydä kauppaa 
kaikkiin 27 jäsenvaltio on. Tämä vähentää merkittävästi sella isten yritysten ra sitetta, jotka 
haluavat harjoittaa myyntiä muihin EU-maihin.  
Esimerkiksi jo nyt kotimaassaan etämyyntiä  harjoittava yritys  saa 2 153 eurolla 
mahdollisuuden myydä 27 jäsenvaltioon, kun kustannus muuten olisi 70 526 euroa. Samoin nykyisin kotimaassaan toimiva kotimyyntiä harjoitt ava yritys voi laajentaa toimintaansa 27 
maahan 3 653 euron kustannuksin, kun hinnaksi nykyi sen hajanaisen järjestelmän vallitessa 
tulisi 71 625 euroa.  
Uudelle yritykselle koituu 27 jäsenvaltion säännösten noudattamisesta entistä vähemmän 
kustannuksia. Vastaperustetun etämyyntiyrityksen  kustannukset olisivat  5 526 euroa, kun ne 
nykyjärjestelmää sovellettaessa olisivat 70 526 euroa. Vastap erustetun kotimyyntiyrityksen 
kustannukset olisivat 6 625 euroa, kun ne nykyjär jestelmää sovelletta essa olisivat 71 626 
euroa. Rajojen yli tapahtuvaa myyntiä jo nyt ha rjoittaville yrityksille  hajanaisuudesta aiheutuu 
edelleen kustannuksia Rooma I -asetuksen voimaantulon ja mahdollisen kuluttajan oikeuksia koskevan säädösehdotuksen tä ytäntöönpanon välisen ajan.  
Vuoden 2008 Eurobarometritutkimuksen mukaan 75 prosenttia elinkeinonharjoittajista ei 
nykyisin harjoita myyntiä muihin maihin etäv iestimien kautta. Lähes puolet näistä ilmoitti 
kuitenkin aloittavansa etämyynnin muihin maih in, jos säännökset yhdenmukaistetaan, mikä 
vielä lisää kustannusten alenemisen merkityst ä. Jos yli rajojen kauppaa käyvien etämyyjien 
määrä näin lisääntyisi 31 prosentilla (ottamatta  huomioon mahdollisia kerrannaisvaikutuksia), 
vaikutukset kaupan määrään ol isivat erittäin suuret.  
Analyysin perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: 
FI 7   FI • Yritykset, jotka nyt käyvät kauppaa va in kotimaassaan, mutta harkitsevat 
toiminnan laajentamista ulkomaille, hyötyisivät, kun kustannukset pienenisivät 
huomattavasti täyden yhdenmukaisuuden ansiosta. 
• Yritykset, jotka nyt käyvät kauppaa muut amaan jäsenvaltioon, mutta harkitsevat 
rajat ylittävän toiminnan laajentamista,  hyötyisivät, kun kustannukset pienenisivät 
huomattavasti täyden yhdenmukaisuuden ansiosta. 
Joillekin vain kotimaassa to imiville yrityksille, joita ei lainkaan kiinnosta  laajentaa 
toimintaansa muihin jäsenvaltioihin, koitu isi pieniä menetyksiä sääntelymuutoksiin 
sopeutumisesta aiheutuvien kertaluonteisten  kustannusten muodossa. Sekä etämyyntiä että 
suoraa myyntiä harjoittaville aiheutuu ke rtaluonteisia kustannuk sia, kun niiden on 
sopeutettava toimintaansa uuden direktiiv in säännösten mukaiseksi, perehdyttävä 
velvoitteisiinsa ja laadittava uusia vakiosopimusehtoja. Tiet yntyyppisille henkilökohtaiseen 
läsnäoloon perustuvaa vähittäiskau ppaa harjoittaville yrityksille,  kuten kuluttaji en välittäjinä 
toimiville käytetyn tavaran kaupoille, voi ko itua hieman lisärasitetta. Kaikki tällaiset 
sopeutumiskustannukset ovat kertaluonteisia. Viranomaisten hallinnolliseen rasitteeseen muutoksella ei odoteta olevan merkittävää vaikutusta.  
7. A
RVIOINTI JA SEURANTA  
Arviointi- ja seurantaprosessin olis i sisällettävä ainakin seuraavaa: 
• Tehdään systemaattisesti tapaustutkimuksia  rajat ylittävää eli nkeinonharjoittajien 
ja kuluttajien välistä kaupankäyntiään kasvattavien yksittäisten 
elinkeinonharjoittajien toiminnasta. 
• Perustetaan mahdollisesti elinkeinonharjo ittajien paneeli tai paneeleja valittuun 
vaihtoehtoon liittyvien kust annusten seurantaa varten.  
• Perustetaan pieni oikeusasiantuntijoiden ryhmä tarkastelemaan valitun 
vaihtoehdon oikeudellista toimivuu tta. Komission äskettäin perustettu 
markkinaseurantajärjestelmä (Consumer  Market Watch) voisi olla apuna 
valittavan vaihtoehdon seurannassa ja arvioinnissa tulevaisuudessa. 
Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston  monivuotiseen arvioint iohjelmaan sisältyy 
kuluttajansuojalainsääd ännön arviointi vuonna 2016.