ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.7

ETSK on myös yllättynyt siitä, että vaikka vähittäiskaupalle ja julkiselle vallalle aiheutuvat kustannukset on määritelty yleisesti, niin oletettuja hyötyjä ei ole kvantifioitu samalla tavalla. Vaikka pelastettujen ihmishenkien arvo on todellakin subjektiivinen, tätä lähestymistapaa on käytetty aiemminkin EU-ehdotusten kustannusten tasapainottamiseksi. Komissio ei kerro syitä siihen, miksi se jätetään nyt tekemättä.
4.3

Uudet vaatimukset on tämän jälkeen otettava käyttöön tuotannossa siten, että kuluttajille aiheutuvat kustannukset pysyvät kohtuullisina. Tämä on erityisen tärkeää nykyisessä taloustilanteessa. Asetuksessa ehdotettujen ympäristö- ja turvallisuussäännösten toteuttamisesta aiheutuvien kuluttajahintojen nousun arvioidaan olevan 5–10 prosenttia kalliimman hintaluokan markkinoilla (yli 750-kuutioiset moottoripyörät) ja jopa 30 prosenttia halvemman hintaluokan markkinoilla (alle 300-kuutioiset moottoripyörät) (7). 30 prosentin hinnannousu vaikuttaa suhteettomalta, ja vaarana on kuluttajien ostokäyttäytymisen rajoittaminen, mikä johtaa ajoneuvokannan vanhenemiseen ja näin ollen kielteisiin seurauksiin ympäristön ja turvallisuuden kannalta. Vahinkoa koituu myös teollisuudelle, työllisyydelle ja yhteiskunnalle. Sylinteritilavuudeltaan pienten ja keskisuurten moottoripyörien osuus rekisteröinneissä on EU:ssa 80 prosenttia. Huomattakoon, että alle 300-kuutioisten ajoneuvojen osuus rekisteröinneissä on EU:ssa kaksi kolmasosaa. Suurinta osaa niistä käytetään kaupunkien työmatkaliikenteeseen, ja ne edistävät sosiaalista ja ammatillista liikkuvuutta.
1.12

Myös kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli ihmiskaupan torjunnassa. ETSK on tyytyväinen siihen, että direktiivillä pyritään edistämään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. On ratkaisevaa, että kyseiset elimet osallistuvat prosessin kaikkiin vaiheisiin uhrien yksilöimisestä avun tarjoamiseen. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voisi olla erittäin tärkeä rooli mahdollisten uhrien sosiaalisessa uudelleenintegroinnissa. Niiden toiminnalla voisi siten olla epäsuora ennaltaehkäisevä vaikutus, ja ne voisivat auttaa estämään henkilöitä joutumasta uudelleen ihmiskaupan uhreiksi tai osallisiksi siihen.
3.2

Ehkäisyyn sovellettavan lähestymistavan keskeiset osat perustuvat pääasiassa Euroopan tasolla jo hyväksyttyihin toimiin, jotka ovat osa alakohtaista voimassa olevaa lainsäädäntöä. Tarkoituksena on järjestellä ja yhdenmukaistaa nykyisiä toimia ja keinoja, jotta niitä voitaisiin käsitellä kokonaisuutena. Näistä keskeisistä osista voidaan mainita seuraavat: 3.2.1 Lähtötilanteeseen ja nykytilanteeseen on tutustuttava entistä paremmin. Sitä varten luodaan katastrofitietoja koskeva tietokanta sekä jaetaan parhaita käytänteitä, jolloin asianomaiset osapuolet voivat vaihtaa tietoja keskenään. Näin voidaan kartoittaa vaarat ja riskit samaan tapaan kuin tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta annetussa direktiivissä 2007/60/EY (3). Tässä yhteydessä on tärkeää edistää tutkimustoimintaa, kuten tehdään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seitsemännessä puiteohjelmassa (2007–2013). 3.2.2 Toinen ehdotetuista keskeisistä elementeistä on katastrofin hallintaprosessiin kuuluvien toimijoiden ja politiikkojen linkittäminen. Yhteisön pelastuspalvelumekanismi on tärkeässä asemassa, sillä sen yhteydessä toteutetuista toimista on saatu paljon kokemusta. Lisäksi tähdennetään, että ennaltaehkäisystä on annettava koulutusta ja yleisön tietoisuutta siitä on lisättävä. Esille otetaan myös toimijoiden yhteyksien lisääminen, ja ehdotetaan yhdennetyn kansallisten elinten edustajista koostuvan eurooppalaisen verkoston perustamista. 3.2.3 Katastrofien ehkäisyyn käytettävien nykyisten välineiden tehostaminen on yksi ennaltaehkäisyn keskeisistä elementeistä. Tämä koskee erityisesti yhteisön rahoituksen tehokasta käyttöä, sillä varautuminen on halvempaa kuin tuhojen korjaaminen. Nämä toimet tulee sisällyttää johonkin rahastoista (esimerkiksi metsityshankkeet) yhteisön voimassa olevan lainsäädännön puitteissa; siinä säädetään useiden luonnonkatastrofien ennaltaehkäisystä.
1.3

Jokaisella kansalaisella (potilaalla) on oikeus kattavaan ja ymmärrettävään tietoon omalla kielellään. Tämä koskee myös reseptilääkkeistä internetissä annettavia tietoja. Kyseisten tietojen tulisi koskea hoidettavaa sairautta, toisin sanoen potilaalle on lääketietojen yhteydessä tehtävä selkoa sairaudesta, jota lääkkeellä voidaan hoitaa (1). Väestörakenteen muutosta ajatellen on erityisesti otettava käyttöön ikääntyneitä potilaita palvelevia tiedotuskanavia (2).
2.1

Tiedonannon tavoitteena on, että neuvosto hyväksyy joukon yhteisiä poliittisia periaatteita, joiden tarkoituksena on antaa suuntaa tulevan yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehittämiselle. Tiedonanto on osa laajempaa poliittista prosessia, jonka tarkoituksena on luoda poliittinen perusta vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittämiseen liittyvän uuden monivuotisen ohjelman hyväksymiselle. Kyseinen ohjelma korvaa Haagin ohjelman, ja siitä päätetään Ruotsin puheenjohtajuuskaudella vuoden 2009 jälkipuoliskon aikana.
2.4

Yhteisvaikutuksilla muiden ympäristöpoliittisten välineiden kanssa on yhä suurempi merkitys. Esimerkkinä voidaan mainita ISO 14001 -standardissa (8) määritelty ympäristöasioiden hallintajärjestelmä, jonka perustana on yrityksen ylimmän johdon perustavanlaatuinen sitoutuminen säädösten noudattamiseen, jatkuvaan kehitykseen ja saastumisen ehkäisemiseen. Sertifiointeja on tehty 35 000.
2.6

Kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (3) nojalla yhtiöiden, joiden arvopapereita otetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla jossakin jäsenvaltiossa, on laadittava konsolidoidut tilinpäätöksensä IFRS-standardien mukaisesti, ja ne on tästä syystä vapautettu useimmista direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY vaatimuksista. Mainitut direktiivit luovat kuitenkin edelleen perustan pk-yritysten tilinpäätöksille yhteisössä.
3.2

Palvelujen ja yrityspalvelujen merkitys. Palveluilla on entistä merkittävämpi asema kansalaisten, eri alojen ammattilaisten, yritysten, alueiden ja maiden ajatusmaailmassa. Kun tarkastellaan kysyntää ja tarjontaa nykyisissä talous- ja sosiaalijärjestelmissä, ovat palvelut pitkälti hallitsevassa asemassa. Vaikka palvelut ovat läsnä lähes kaikilla talous- ja yhteiskuntaelämän osa-alueilla, suuri osa toiminnasta ei näy tilastoissa. Perinteinen jaottelu tuotantoaloittain, vaikka se onkin epätäydellinen eikä paljasta talouden sektoreiden voimakkaita vuorovaikutussuhteita, auttaa arvioimaan keskeisimpien taloudellisen toiminnan alojen merkitystä. Palvelujen merkitys talouden sektorina kasvaa Euroopassa. Sen osuus kokonaistyöllisyydestä on pienempi (70 prosenttia) kuin Yhdysvalloissa (80 prosenttia) ja suurempi kuin Japanissa (67 prosenttia). Yrityspalvelujen alasektori on kasvanut niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa ja Japanissakin erittäin reippaasti ja nostanut osuutta kokonaistyöllisyydestä vastaavasti. Päätoimialanaan yrityspalveluja tarjoavien yritysten osuus kokonaistyöllisyydestä ja tuotetusta lisäarvosta on 10–12 prosenttia. Jos laskuihin otetaan mukaan sivutoimialanaan yrityspalveluja tarjoavat yritykset, työllisyysosuus on paljon suurempi. Vuonna 2004 Euroopassa yrityspalvelujen taloudellista vaikutusta ajatellen johtavia maita olivat Benelux-maat, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Saksa. Kaudella 1995–2004 yrityspalvelusektori on kasvanut melko huomattavasti mm. Unkarissa, Puolassa, Itävallassa, Latviassa ja Maltassa. Tämä viittaa siihen, että tiettyjen EU-maiden välillä on käynnissä lähentymisprosessi. Näiden maiden kohdalla on kuitenkin vain kyse työllisyydestä yrityksissä, joiden päätoimiala on yrityspalvelut. Enemmistö näistä yrityksistä on pk-yrityksiä.
3.9

Komissio toteaa, että ehdotettuja muutoksia ja vaikutustenarviointia on tarkasteltu perusteellisesti ja ne on hyväksytty menettelyssä, jossa sidosryhmien edustus oli kattava (110 osapuolta 22 jäsenvaltiosta). Nämä myönteiset tulokset on julkaistu sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston Internet-sivustolla.
5.3.1

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sääntelykehyksen tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaisia ennakkosääntelyä kilpailun lisääntyessä markkinoilla, kuten komissio on vähin erin toiminut esimerkiksi 17. joulukuuta 2007 antamassaan suosituksessa. ETSK toivoo, että — ottaen huomioon sähköisen viestinnän markkinoiden dynaamisuus — tuotteiden ja palveluiden ominaisuuksien kehittyminen ja korvattavuusmahdollisuuksien muuttuminen johtavat siihen, että turvautuminen tämänkaltaisiin interventiotoimenpiteisiin on tarpeetonta.
5.4.1

Rakennusalan ammattilaisten yleinen näkemys useimmissa jäsenmaissa on, että kansalliset koulutusjärjestelmät vastaavat kokonaisuudessaan varsin huonosti alan tarpeita. Tämä koskee koulutuksen kaikkia tasoja. Sen lisäksi, että ammattikunnan ja kansallisten koulutusjärjestelmien suhteita on parannettava, on myös annettava Euroopan tasolla virikkeitä esimerkiksi seuraavilla tavoilla: — Edistetään rakennusalan koulutusta koskevaa lainsäädäntöä Euroopassa (kaikentasoisen koulutuksen tunnustaminen ja todistusten vastaavuus). — Kehitetään edelleen henkilöstön hyödyntämistä edistämällä jatkuvaa koulutusta. Rakennusalalla on jännitteitä, ja se kärsii huonosta julkisuuskuvasta nuorten keskuudessa. Myös uralla etenemisen mahdollisuudet ovat huonot. Osaamisen tarve alalla on suuri, sillä työhön tarvitaan ammattitaitoista, jopa erittäin ammattitaitoista työvoimaa, jolla tulee olla vankat perustiedot. Osaamista tulisi vielä kehittää yrityksissä tarjoamalla työntekijöille jatkuvaa koulutusta ja siten uralla etenemisen mahdollisuuksia. — Otetaan käyttöön Erasmus-ohjelmaa vastaava järjestelmä, joka kattaa Euroopan rakennusalan ammattikoulutuksen eri tasoilla. Samalla voitaisiin hyödyntää aiempia kokemuksia, jotka ovat tosin hyvin pienimuotoisia (Euroopan sosiaalirahaston tuki kolmelle ammattikunnalle: maalarit, kivenhakkaajat, entisöijät). — Kehitetään rakennusalan koulutusta tarjoavia eurooppalaisia yliopistoja ja tunnustetaan eurooppalainen kisällinkirja. — Kehitetään rakennusalan hankkeita koskevaa koulutusta Euroopassa, jotta yritysten asiakkaat julkiselta ja yksityiseltä sektorilta oppisivat tuntemaan entistä paremmin sopimukset ja yritysten toimintatavat. — Luodaan kaikkia yrityksiä palveleva eurooppalainen jatkokoulutusjärjestelmä. — Edistetään eurooppalaisittain tärkeää osaamista (esim. kielet).
4.6

EU:n on parannettava valveutuneisuutta henkilötietojen käytöstä varausrekistereissä. Suuri yleisö on pitkälti tietämätön tietopohjaisten paikanvarausjärjestelmien olemassaolosta sekä siitä, mitä niissä käsitellyille henkilötiedoille tapahtuu. Käytännesäännöissä mainitulla kyseisten henkilöiden oikeudella saada itsestään koskevat tiedot käsiinsä ei ilman tätä valveutuneisuutta ole mitään merkitystä. On epätodennäköistä, että yksikään matkustaja on koskaan kysynyt TPJ:ltä henkilötiedoistaan, sillä matkustajat eivät yksinkertaisesti tiedä, mitä niille tapahtuu. Jos he tietäisivät, he eivät sallisi niiden käyttöä.
6.4.2

Kullekin vakuutusyritysryhmälle nimitetään yksi viranomainen ryhmävalvojaksi, joka vastaa ensisijaisesti kaikista ryhmävalvonnan pääalueista (ryhmän vakavaraisuus, ryhmänsisäiset tapahtumat, riskikeskittymät, riskienhallinta ja sisäiset tarkastukset). Ryhmävalvojat ja yrityskohtaiset valvojat ovat kuitenkin velvollisia antamaan keskeisiä tietoja automaattisesti ja muita asiaan liittyviä tietoja pyynnöstä. Ryhmävalvojan on lisäksi kuultava asiasta vastaavia yrityskohtaisia valvojia ennen tärkeitä päätöksiä, ja asiasta vastaavien valvontaviranomaisten on tehtävä kaikkensa päästäkseen yhteiseen päätökseen. Ryhmän sisäistä mallia hyväksyttäessä sekä pankkitoiminnan sääntelyn yhteydessä lopullisen päätöksen tekee kuitenkin ryhmävalvoja. Näiden säännösten tarkoituksena on varmistaa, että ryhmä- ja yrityskohtaiset valvojat saavat paremman kuvan koko yritysryhmän riskiprofiilista ja että näin ollen ryhmän kunkin yrityksen vakuutuksenottajat saavat entistä paremman suojan.
1.3

ETSK korostaa, että koska direktiivin voimaantuloaikaa on lykätty neljällä vuodella ja samalla on ilmoitettu, että tänä aikana on tarpeen muuttaa direktiivin sisältöä, työntekijät ja työnantajat eivät saa yksiselitteistä viestiä komission lainsäädäntösuunnitelmista. Tässä tilanteessa komitea odottaa, että komissio ryhtyy pikaisiin toimiin EU:n oikeusjärjestelmässä vallitsevan epävarmuuden aiheuttamien haittavaikutusten vähentämiseksi.
2.2

Vaikka yhdessä pienessä tai keskisuuressa yrityksessä on vain alle 250 työntekijää, pk-yrityksiä on Euroopan unionissa yhteensä 23 miljoonaa, ja niiden osuus kaikista yrityksistä on noin 99 prosenttia ja EU:n talouden lisäarvosta 57 prosenttia. Koska pk-yritysten osuus EU:n liikevaihdosta on näin suuri, niillä on huomattava vaikutus ympäristöön.
3.4.4

Peruskirjan tulisi kuvastaa matkustajien oikeuksista annetun asetuksen toimivuutta koskevaa komission tiedonantoa (8), jossa todetaan seuraavaa: ”Asetusta [(EY) N:o 261/2004] on sovellettu yli kaksi vuotta ja edistystä on tapahtunut, mutta vielä tarvitaan huomattavia parannuksia ennen kuin voidaan saavuttaa johdonmukaisuus siinä, miten lentoyhtiöt soveltavat sääntöjä ja miten niiden täytäntöönpanoa valvotaan jäsenvaltioissa. Erona aikaisempaan tilanteeseen matkustajilla on nyt määriteltyjä oikeuksia, mutta matkustajat ovat silti vielä lentoyhtiöihin verrattuna heikommassa asemassa.” On selvää, että sitovista velvoitteista huolimatta lentoyhtiöt eivät noudata direktiivin säännöksiä. Miksi näin tekisivät kaasu- ja sähköyhtiöt, jos peruskirja ei ole velvoittava?
3.1

Jäämien enimmäismääriin nykyisin sovellettavat oikeudelliset puitteet ovat aiheuttaneet seuraavia ongelmia: a) Eläinlääkkeiden saatavuus on vähentynyt siinä määrin, että siitä on haittaa kansanterveydelle sekä eläinten terveydelle ja hyvinvoinnille. b) EU:n tukemia kansainvälisiä normeja ei voida sisällyttää yhteisön lainsäädäntöön, ellei Euroopan lääkevirasto tee uutta tieteellistä arviointia. c) Jäsenvaltioiden asettamilla valvontaelimillä ei ole käytettävissä viitearvoja etenkään kolmansista maista peräisin olevissa elintarvikkeissa havaittuja aineita varten. d) Voimassa oleva lainsäädäntö on vaikeasti ymmärrettävää.
3.5

Kysymyksen toisena näkökohtana on vastuu, jota ei ole pohdittu, vaikka se on erittäin tärkeä. On todettava, että se on erityisen monimutkainen kysymys. On aiheellista käsitellä sopimusperusteista vastuuta koskevia kysymyksiä, jotka ovat suhteellisen yksinkertaisia, mutta myös muuta kuin sopimusperusteista vastuuta koskevia kysymyksiä, jotka ovat huomattavasti vaikeampia. Lisäksi on otettava huomioon, että vastuun taso voi vaihdella riippuen siitä, onko kysymyksessä avoin palvelu, kaupallinen palvelu vai julkisesti säännelty palvelu. Euroopan komissio pohtii menettelyä, joka muistuttaa siviili-ilmailun alalla käytössä olevaa järjestelmää, eli vakuutukset kattavat tiettyyn summaan asti, minkä jälkeen vastuu siirtyy viranomaisille. Tässä tapauksessa keskeisenä kysymyksenä on määrittää raja, jonka ylittyessä riski siirtyy viranomaisten katettavaksi. Tällä hetkellä suunnitteilla oleva raja-arvo on korkea, noin miljardi euroa.
3.7

Komissio toivoo, että neuvosto ja Euroopan parlamentti tukevat kyseisiä kahta ohjelmaa vahvistamalla joukon periaatteita: — EGNOS-järjestelmä on saatava käyttöön vuodesta 2008 lähtien. — On päätettävä, että eurooppalaiset satelliittinavigaatio-ohjelmat määritellään ja niistä sovitaan ja niitä hallinnoidaan ja valvotaan Euroopan unionin tasolla kaikkien jäsenvaltioiden etujen mukaisesti. — Tunnustetaan Galileon strateginen luonne. — ESA on Euroopan unionin puolesta ja sen alaisuudessa EU:n sääntöjä noudattaen toimiva hankkija ja suunnitteluviranomainen. — Ohjelman on perustuttava mahdollisuuksien mukaan oikeudenmukaiseen kilpailuun. — Ohjelmien julkista hallintoa on vahvistettava ja jäsennettävä uudelleen komission poliittisen vastuun ja johtajuuden pohjalta. — Sijoittajien luottamusta on vahvistettava.
2.6

Lähestymistapaa valitessaan komissiolla on ollut kaksi vaihtoehtoa eli ”rajoitettu” ja ”kokonaisvaltainen”, joista komissio on valinnut jälkimmäisen. Se on ottanut huomioon kolme näkökohtaa: Euroopan tilastojärjestelmän kapasiteetin ja tehokkuuden, sen täytäntöönpanosta jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset sekä yrityksille ja kotitalouksille aiheutuvan taakan.
1.4

Jotta työmarkkinoiden kehityksestä Euroopan unionissa saataisiin selkeä kuva, on hyvin tärkeää tietää, millä aloilla ja alueilla avoimia työpaikkoja on ja kuinka paljon niitä on. Avoimet työpaikat heijastavat talouden alojen suhdannevaihteluita ja voivat tarjota hyödyllistä tietoa Euroopan alueista, joilla esiintyy huomattavaa työvoimapulaa tai toisaalta merkittävää talouden ja työllisyyden kasvua.
1.2

Komissiolla ei ole perustamissopimukseen perustuvaa omaa toimivaltaa, joka antaisi sille mahdollisuuden ryhtyä toimenpiteisiin torjuakseen eläimiin kohdistuvaa julmuutta, joka lisäksi tapahtuu unionin ulkopuolella. Komissiolla on mahdollisuus puuttua asiaan vain turkistuotteiden kauppaa ja sisämarkkinoita koskevan toimivaltansa näkökulmasta ja sen johdosta, että jäsenvaltioissa on annettu erilaisia säännöksiä, jotka on syytä yhdenmukaistaa.
3.1.1

Vihreässä kirjassa luodaan EU:lle uudenlainen käsitys meristä, mitä on pidettävä myönteisenä. Vihreän kirjan alaotsikko, jonka mukaan on perusteetonta kutsua tätä planeettaa maaksi, kun se on aivan selvästi valtameri, on paljonpuhuva ja kertoo siitä, mihin komissio vihreällä kirjalla pyrkii. EU:n politiikan lähestymistapa on nyt ensi kertaa muutettu maalähtöisestä täysin päinvastaiseksi. Vihreän kirjan tärkein viesti on symbolinen: Eurooppa on ennen kaikkea merimahti. EU:lla on rikas merenkulkukulttuuri, jota ei pidä unohtaa. Antiikin ajoista lähtien Eurooppa on ollut useiden merenkulkukansojen kehto: kreikkalaisten, italialaisten, espanjalaisten, brittien, portugalilaisten, skandinaavien (viikingit), saksalaisten (hansaliitto) ja alankomaalaisten. Kreikan, Kyproksen ja Maltan alusrekisterit kuuluvat nykyään maailman kymmenen suurimman joukkoon.
1.2

Monien työympäristöä koskevien direktiivien mukaan jäsenvaltioiden on laadittava kertomuksia direktiivien käytännön täytäntöönpanosta. Voimassa olevissa säännöksissä direktiivien käytännön täytäntöönpanoa koskevien kansallisten kertomusten komissiolle toimittamisen aikaväli vaihtelee (neljä tai viisi vuotta). Komission ehdotuksen tarkoituksena on poistaa nämä erot ja järkeistää nykyistä sääntelyjärjestelmää säätämällä yhdestä, kaikki direktiivit kattavasta käytännön täytäntöönpanoa koskevasta kertomuksesta, joka on annettava viiden vuoden välein.
5.4

Veden laadun parantamisen perimmäinen tavoite on eliöstön ja ravintoketjun suojeleminen aina ihmiseen asti. Jos olisi mahdollista mitata kaikki eliöstössä olevat pilaavat aineet luotettavasti, johdonmukaisesti ja tehokkaasti, olisi periaatteessa parempi asettaa normeja ja hoitaa seuranta tällä tavalla. Mutta tämä on tavallisesti yhä edelleen vaikeaa, ja tällä hetkellä useiden prioriteettiaineiden kohdalla on käytännöllisempää asettaa niiden enimmäispitoisuuksia pintavedessä koskevia normeja. Tämä on yleensä myös riittävän luotettava tapa. (Ehdotus, jonka mukaan normien noudattamista valvotaan prioriteettiaineiden osalta yhtäältä vuosikeskiarvon pohjalta ja toisaalta sallitun enimmäispitoisuuden pohjalta, on realistinen ja perusteltu).
2.1

Komission ehdotuksen tavoitteena on muuttaa teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3922/91 (1) ja yhdenmukaistaa se menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17. heinäkuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/512/EY (3), kanssa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 325/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lastenlääkkeistä sekä asetuksen (ETY) N:o 1768/92, direktiivin 2001/20/EY, direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o xxx/2006 muuttamisesta”

KOM(2006) 640 lopullinen — 2006/0207 COD

(2006/C 325/01)

Neuvosto päätti 9. marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -jaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 13.–14. joulukuuta 2006 pitämässään 431. täysistunnossa (joulukuun 13. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Renate Heinischin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta ja 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät

1.1 Neuvoston päätös 2006/512/EY, joka hyväksyttiin 17. heinäkuuta 2006 ja jolla muutetaan neuvoston päätöstä 1999/468/EY, perustuu perustamissopimuksen 202 artiklaan. Päätöksellä 2006/512/EY otettiin käyttöön uudentyyppinen menettely täytäntöönpanovaltaa käytettäessä: valvonnan käsittävä sääntelymenettely.

1.2 Näin ollen on muutettava kaikkia vireillä olevia säädöksiä, joissa komiteamenettelyä koskevan päätöksen 2006/512/EY voimaantulon jälkeen viitataan sellaiseen perussäädöksen lainsäädäntömenettelyyn, joka on hyväksytty perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn yhteispäätösmenettelyn mukaisesti, mutta jota vielä ei ole julkaistu. Nyt käsiteltävänä oleva lastenlääkkeistä annettu asetus xxx/2006 hyväksyttiin virallisesti 23. lokakuuta 2006, mutta sitä ei ole vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, eikä se näin ollen vielä ole tullut voimaan.

1.3 Nyt käsiteltävänä olevan komission ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa lastenlääkkeitä koskevaa asetusta xxx/2006, jotta molemmat täytäntöönpanovaltaa koskevat toimenpiteet, toisin sanoen 20 artiklan 2 kohta ja 49 artiklan 3 kohta, voidaan hyväksyä valvonnan käsittävän uuden sääntelymenettelyn mukaisesti, koska toimenpiteet on tarkoitettu täydentämään asetusta lisäämällä siihen uusia muita kuin keskeisiä osia: — asetuksen 20 artiklan 2 kohdassa tarkennetaan perusteita lykkäyksen saamiseksi ja — asetuksen 49 artiklan 3 kohdassa säädetään taloudellisten seuraamusten enimmäismääristä sekä niiden perimistä koskevista edellytyksistä ja säännöistä.

2. Suositus

2.1 Käsiteltävänä oleva komission ehdotus on täysin komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa koskevan menettelyn ja siihen sisältyvien säännösten mukainen. ETSK kannattaa komission ehdotusta varauksetta.
1.3

ETSK on syvästi pahoillaan, ettei tätä kysymystä ole mahdollista käsitellä Maailman kauppajärjestön käynnissä olevalla neuvottelukierroksella. On kuitenkin välttämätöntä, että eläinten hyvinvointi tunnustetaan pitkällä aikavälillä maatalousalan kaupassa ei-kaupalliseksi näkökohdaksi. EU:n voi muussa tapauksessa olla pakko ryhtyä yksipuolisiin toimiin saadakseen riittävää ymmärrystä sille, että sääntöjä on tarpeen mukauttaa. Lyhyellä aikavälillä komission ja kansalaisyhteiskunnan on painostettava EU:n vähittäiskauppiaita ja elintarviketeollisuutta varmistamaan vastaavien vaatimusten täyttyminen sertifiointijärjestelmin ja muin vastaavin takuin, kun kyseessä on tuonti unionin ulkopuolelta.
2.1

Komission asiakirja on säännöllisesti annettava vuosikertomus niiden yhdentoista jäsenvaltion (1) edistymisestä, joiden on määrä ottaa euro käyttöön ja liittyä euroalueeseen täytettyään tarvittavat edellytykset. Kertomuksia on annettu vuodesta 2004 alkaen, ja käsillä oleva kertomus on jo kolmas. Kertomus annetaan yleensä marraskuussa, mutta tällä kertaa se annettiin tavanomaista aikaisemmin, koska Slovenia liittyy euroalueeseen jo 1. tammikuuta 2007 (2). Kertomuksessa luodaan yksityiskohtainen katsaus Slovenian nykyisiin valmisteluihin. Siinä selostetaan myös muissa kymmenessä jäsenvaltiossa toteutettavia käytännön valmisteluja.