C 343/38

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 343/12)

Tämä tiedonanto julkaistaan 17. lokakuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1)

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Fleurie”

PDO-FR-A0930-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 7. kesäkuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Lisätään I luvun IV kohdan 1 alakohtaan ennen sanaa ”Rhônen” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella seuraavien”.

Tällä toimituksellisella muutoksella maantieteellinen alue saadaan määriteltyä viittaamalla Ranskan kansallisen tilastokeskuksen (Institut national de la statistique et des études économiques, INSEE) julkaisemaan vuonna 2019 voimassa olleeseen versioon ja maantieteellisen alueen rajaukselle saadaan oikeudellinen suoja.

Maantieteellisen alueen rajat pysyvät samoina.

Korvataan sanat sont assurés sanoilla ont lieu. (Muutos koskee ranskan kieltä eikä vaikuta suomenkieliseen käännökseen.)

Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa muutetaan sisällyttämällä kohtaan nämä muutokset.

Lisäksi on lisätty virke, jolla ilmoitetaan, että maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartta-asiakirjat ovat saatavilla Ranskan kansallisen alkuperä- ja laatuinstituutin (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) verkkosivustolla.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään I luvun IV kohdan 3 alakohtaan ennen sanaa ”seuraavien” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella”.

Lisätään kohtaan viittaus vuoden 2019 viralliseen maantieteelliseen koodiin, ja kohdan kuntaluettelo ajantasaistetaan. Tämän lisäksi kohtaan lisätään päivämäärä, jona INAOn toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi nimityksen tarkistetun maantieteellisen alueen. Nämä muutokset ovat toimituksellisia, eivätkä ne muuta nimityksen maantieteellistä aluetta. Ne ovat tarpeen kuntien tai kuntien osien yhdistymisten tai siirtymisten taikka nimenmuutosten vuoksi.

Tekstin uudella muotoilulla saadaan varmistettua, että maantieteellisen alueen kunnat määritellään tuote-eritelmässä yhä täsmällisesti.

Yhtenäisen asiakirjan otsikko ”Lisäedellytykset” on muutettu vastaavasti.

3. Viinin kypsytystä koskevat säännökset

Korvataan I luvun IX kohdan 2 alakohdassa päivämäärä ”maaliskuun 1. päivään” päivämäärällä ”tammikuun 15. päivään”.

Aikaistetaan viinin kypsyttämisen ensimmäistä mahdollista päättymispäivää sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden maaliskuun 1. päivästä tammikuun 15. päivään, koska varhaiset sadonkorjuut ovat ilmastonmuutoksen vuoksi yhä yleisempiä ja näin ollen myös viiniyttäminen saadaan päätökseen aiempaa varhemmin.

Kypsytyksen ensimmäisen mahdollisen päättymispäivän aikaistaminen ei vaikuta viinien laatuun, koska maantieteellisen alueen ilmasto- ja maaperäolosuhteiden ansiosta Gamay N -lajikkeen rypäleet kypsyvät varhain ja niistä valmistetut viinit voidaan nauttia nuorina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

4. Kuluttajamarkkinoille saattaminen

Korvataan I luvun IX kohdan 5 alakohdassa päivämäärä ”15. päivänä maaliskuuta” päivämäärällä ”1. päivänä helmikuuta”.

Koska kypsytyksen ensimmäistä mahdollista päättymispäivää aikaistetaan, myös päivämäärää, jolloin viinit voidaan saattaa kuluttajamarkkinoille, aikaistetaan siten, että 15. päivä maaliskuuta muutetaan päivämääräksi 1. päivä helmikuuta.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Kuljetukset hyväksyttyjen varastoijien välillä

Poistetaan I luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastonpitäjien välillä.

Koska viinin kypsytyksen vähimmäiskestoa lyhennetään ja viinin saattamista kuluttajamarkkinoille aikaistetaan, myös kuljetukset toimijoiden välillä on voitava aloittaa aiempaa nopeammin. Näin ollen ei ole syytä asettaa päivämäärää, jota ennen viinien kuljetukset eivät ole sallittuja.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

Muutetaan tämän vuoksi I luvun IX kohdan 5 alakohdan otsikkoa siten, että siitä poistetaan sanat ”siirtämiseen sekä”.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Siirtymätoimenpiteet

Lisätään I luvun XI kohdan 2 alakohdan a alakohtaan ennen ilmaisua ”vuoden 2034 satoon asti mainittu sato mukaan luettuna” sana ”enintään” menettelyn soveltamiseen liittyvien edellytysten tarkentamiseksi.

Poistetaan 4 alakohta, koska erityistoimenpiteen voimassaolo on päättynyt.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Eritelmän tarkastukseen liittyvät seikat

— Toimijat tarkastaa vastedes sertifiointielin, ja sana ”tarkastussuunnitelmat” korvataan sanalla ”valvontasuunnitelma” eritelmän II luvun asiaa koskevissa kappaleissa. Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

— Tarkastusjärjestelmää koskevat tiedot III luvun II kohta: tämän osan laatimissääntöjä on muutettu sen jälkeen, kun tuote-eritelmä hyväksyttiin joulukuussa 2011, ja siitä on poistettu kaikki tarkastusviranomaista koskevat tiedot, koska tarkastukset suorittaa sertifiointielin. Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Fleurie

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin tai viinien kuvaus

Lyhyt kirjallinen kuvaus

Viinit ovat kuivia kuohumattomia punaviinejä. Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Pakkausvaiheessa viinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Valmiit viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset:

Käymiskykyisten sokerien (glukoosin ja fruktoosin) enimmäispitoisuus: 3 grammaa litrassa.

Suurimman kokonaisalkoholipitoisuuden, todellisen vähimmäisalkoholipitoisuuden, pienimmän kokonaishappopitoisuuden ja suurimman kokonaisrikkidioksidipitoisuuden osalta sovelletaan yhteisön sääntelyn mukaisia vaatimuksia.

Viineissä on vahva violetinpunainen väri, joka saa ajan myötä granaatinpunaisia sävyjä. Niiden tuoksussa on usein kukkaisia sävyjä ja punaisten hedelmien vivahteita, jotka viinin vanhetessa kehittyvät kohti mausteisuutta. Viinit ovat maultaan rohkeita, mutta ilman aggressiivisuutta. Happamuus on maltillinen. Viinin keveyden ja hienostuneisuuden vuoksi sitä pidetään Crus du Beaujolais -viineistä ”feminiinisimpänä”.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%): Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%): Kokonaishappopitoisuus vähintään: Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa): 14,17 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

— Puunpalasten käyttö on kielletty.

— Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

— Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja enintään 10 prosentin pitoisuuteen saakka.

— Viinejä kypsytetään vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden tammikuun 15. päivään asti.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

2. Viljelymenetelmä

Istutustiheys

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,10 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä.

Kun noudatetaan vähimmäistiheyttä 6 000 köynnöstä hehtaaria kohti ja jotta korjuu voidaan suorittaa koneistetusti, köynnösten välisten rivien väli voi olla enintään 3 metriä.

Leikkaussäännöt

— Leikkaus saadaan valmiiksi 15. toukokuuta;

— Viinit on saatu matalaleikatuista viiniköynnöksistä (gobelet-leikkaus, viuhkaleikkaus tai Royat-leikkaus käyttäen yksinkertaista, kaksinkertaista tai Charmet-leikkaustapaa), joissa on enintään 10 silmua köynnöstä kohti;

— Jokaisessa köynnöksessä on 3–5 kannusversoa, joissa on enintään 2 silmua; nuorentamista varten kussakin köynnöksessä voi myös olla kannusverso, jossa on enintään 2 silmua ja joka on leikattu vanhasta oksasta saatuun sivuversoon;

— Muotoiluleikkauksessa tai muutetussa leikkaustavassa köynnökset leikataan siten, että köynnöstä kohti on enintään 12 silmua.

Kastelu on kielletty.

Koneellista sadonkorjuuta koskevat säännökset

— Säiliöissä, joissa lohkojen tuotos kuljetetaan viiniytyskellariin, korjatun sadon korkeus saa olla enintään 0,50 metriä;

— Säiliöiden on oltava inerttiä ja elintarvikekäyttöön soveltuvaa materiaalia;

— Sadonkorjuu- ja kuljetuslaitteistossa on oltava asianmukainen vedenpoisto- tai suojausjärjestelmä.

5.2. Enimmäistuotokset

1. 61 hehtolitraa hehtaaria kohti

6. Rajattu maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue, jolla viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä, muodostuu vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella seuraavien Rhônen departementin kuntien alueesta: Fleurie

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Gamay N

8. Viinin tai viinien kuvaus

8.1. Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee Beaujolais’n viininviljelyalueen keskellä, Monts du Beaujolais -vuorten itäreunalla.

Alue rajautuu ainoastaan Rhônen departementissa Lyonin pohjoispuolella sijaitsevalle Fleurien kunnan alueelle.

Alueen maasto on mäkistä, ja usein jyrkkärinteiset kukkulat ovat lähes kokonaan viiniköynnösten peittämiä. Viinitarhojen yläpuolella olevilla korkeimmilla vuorenhuipuilla on metsää.

Rajatuilla viininviljelylohkoilla maaperä on väriltään vaaleanpunaista porfyyristä ja vähäkiilteistä graniittikiveä, jota nimitetään ”Fleurien graniitiksi”.

Maantieteellinen alue jakautuu kahteen erityyppiseen geomorfologiseen kokonaisuuteen:

— taajaman yläpuolella 300–450 metrin korkeudessa levittäytyvien jyrkkien rinteiden pohjana on usein peruskalliota ja maaperä on hiekkapitoista ja ravinneköyhää;

— taajaman alapuolella rinne loivenee Saônen suuntaan 230 metrin korkeuteen ja kalliota peittää rinteiltä peräisin oleva kolluviaalimaa; maa-aines tihenee, ja siinä esiintyy savea, hienoa hiekkaa ja silttiä.

Roclainen kanavoitu joki ja Presle-vuoripuro, jotka laskevat vuorelta Saônejokeen, jakavat kokonaisuuden ja tuovat alueeseen monipuolisuutta.

Alueella vallitsee leuto valtamerellinen ilmasto. Vuotuinen keskilämpötila on noin 11°C. Sademäärät ovat kohtuullisia, ja sateet jakautuvat tasaisesti ympäri vuoden (keskimääräinen sademäärä on 750 mm). Maantieteelliseen alueeseen vaikuttavat mannerilmasto (kesämyrskyt, talvihallat) ja välimerenilmasto (kuumat kesät, syksyyn ja kevääseen keskittyvät sateet). Alueen suotuisiin piirteisiin kuuluu Monts du Beaujolais -vuoristo, joka suojaa aluetta länsituulilta, sekä pienempi vuorenhuippu ja sen kaakkoon päin avautuvat rinteet, joille aurinko pääsee tuomaan lämpöä ja valoa aamun ensisäteistä alkaen. Koska viinitarhat ovat puolivälissä rinteitä, ne välttävät suurimman osan keväthalloista ja Saônen tasangolla esiintyvistä aamusumuista sekä pääsevät hyötymään runsaasta auringonvalosta. Lisäksi liialliset sadevedet pääsevät valumaan pois nopeasti.

8.2. Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Fleuriessä on ollut asutusta pitkään. Alueella oli saatavilla vettä, mikä toi tienoolle ihmisiä jo varhain. Kyliä kehittyi etenkin alueen länsiosaan.

Fleurien alueen ja viiniköynnösten välinen yhteys vahvistettiin vuonna 987, kun kylän eteläpuolella sijaitseva Arpayén luostari, joka toimi suoraan Clunyn luostarin alaisuudessa, tuli mukaan sopimukseen, joka koski pientä maa-aluetta ja sen viiniköynnöksiä.

1400-luvun lopulta alkaen Lyonin porvaristo, joka oli rikastunut silkkikaupalla ja pankkitoiminnalla, myötävaikutti merkittävästi viininviljelyn kehittymiseen.

Bourgognelaiset viinikauppiaat veivät 1700-luvulla arvostetut Fleurie-viinit Pariisiin, ja pikkuhiljaa niitä alettiin myydä pohjoisempana Ranskassa ja Englannissa. 1900-luvun alussa viiniä myytiin kaikkialla Ranskassa sekä vietiin Sveitsiin, Belgiaan ja Saksaan.

Fleurien alueella asuvien perheiden aktiivisen toiminnan ansiosta Fleurien osuustoiminnallinen kellari avasi ovensa vuonna 1927. Marguerite Chabert, jonka perhe perusti Fleurien osuustoiminnallisen kellarin ja joka johti sen toimintaa jonkin aikaa, vaikutti cru-tyyppisten viinien kehitykseen.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Fleurie” hyväksyttiin vuonna 1936. Fleurie kuuluu Crus du Beaujolais -viinien aateliin, ja etenkin sveitsiläiset hankkijat ostavat sitä korkeaan hintaan.

Fleurien kylä avautui matkailulle, kun vuonna 2007 noin 30 viinialuetta avasi yhdessä kellarin nimeltään ”La maison de Fleurie”.

Fleurien alueen asukkaat tuntevat syvää yhteyttä Madonna-patsaaseen, joka valvoo viinitarhaa Fleurien kappelilta. Vuosien mittaan patsaasta on tullut kunnan ja viinitarhan symboli, joka esiintyy useimmissa etiketeissä ja logoissa.

Viinitarha on varattu yksinomaan punaviinien tuotantoon. Viinitarhalla viljellään pääasiassa Gamay N -lajiketta. Rypäleiden tuotantoa hillitään gobelet-leikkauksella, jossa köynnökset on leikattu lyhyiksi ja niihin on jätetty kannusversoja.

Useimmat tilat ovat perhetiloja, joissa uudet sukupolvet jatkavat edellisten työtä tai työskentelevät yhdessä. Tilojen keskimääräinen viljelyala on noin 9 hehtaaria. Vuonna 2010 Fleurie-viinitarhan pinta-ala oli noin 1 400 hehtaaria. Viiniä tuottaa 180 tuottajaa, osuustoiminnallinen kellari ja kymmenisen myyjää.

8.3. Syy- ja seuraussuhteet

Fleurien viinitarha on muovannut yli tuhatvuotisen historiansa aikana ainutlaatuisen maiseman, jossa sillä on merkittävä asema.

Tarhat on perustettu 200–450 metrin korkeuteen graniittipitoiselle kasvualustalle. Mäkisessä maastossa on myös hyvin jyrkkiä rinteitä, jotka ovat suuntautuneet ihanteellisella tavalla ja joilla voidaan tuottaa aromaattisesti monivivahteisia viinejä.

Tarhat avautuvat Saônen laajalle tasangolle ja saavat näin runsaasti valoa, joka edistää viiniköynnösten fotosynteesiä. Myös tarhojen korkeus merenpinnasta ja kaakkoissuunta ovat suotuisia tekijöitä, jotka takaavat, että sato kypsyy tasaisesti optimaaliseen kypsyyteen.

Alueen maaperä on ravinneköyhää ja vettä läpäisevää graniittipohjaista areniittia, joka soveltuu maltilliseen tuotantoon. Gamay N -lajike on herkkä maaperän koostumukselle ja menestyy etenkin ravinneköyhässä maassa. Lajike tuottaa kevyitä viinejä, jossa on hennon tanniininen bukee.

Fleurie-viinin tuottajat ovat jo sukupolvien ajan kehittäneet alueen erityisissä maantieteellisissä olosuhteissa tekniikoita, joilla Gamay N -lajikkeesta saadaan esiin sen parhaat ominaisuudet.

Tuottajien taitotieto näkyy muun muassa gobelet-leikkauksessa, jossa köynnökset on leikattu lyhyiksi ja niihin on jätetty kannusversoja. Perinteisiin menetelmiin kuuluvat myös suuri istutustiheys, maaperän eroosiota hillitsevät viljelykäytännöt ja erityiset viininvalmistustekniikat, joiden tavoitteena on tuottaa viiniin vahva väri ja samalla varmistaa, että viineistä kehittyy hienostuneita, hedelmäisiä ja elegantteja.

Jo paljon ennen kuin Beaujolais nouveau nousi maailmanmaineeseen, Fleurie-viinejä arvostettiin ja niiden maine oli vahva. Bourgognelaiset viinikauppiaat veivät Fleurie-viinit Pariisiin 1700-luvun alussa. 1800-luvulla ranskalaisia viinejä tutkineet ja niistä kirjoittaneet kirjailijat, kuten André Jullien (1766–1832), Jules Guyot (1807–1872) ja René Danguy (1860–1912), luokittelivat Fleurie-viinit aina parhaiden viinien joukkoon.

Sveitsiläiset ja englantilaiset kuluttajat, jotka viehättyivät nimen ”Fleurie” ja ”kukkaa” tarkoittavien sanojen fleur ja flower yhteydestä, ovat vahvistaneet viinin mainetta koko Euroopassa. Maineesta kertovat myös Fleuriessä pyhäinpäivän jälkeisenä lauantaina ja sunnuntaina järjestettävät markkinat, jotka houkuttelevat joka vuosi runsaasti yleisöä.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsyttämistä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella seuraavien kuntien alueesta:

— Côte-d’Orin departementti: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot

— Rhônen departementti: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainoastaan Avenas’n entisen kunnan aluetta vastaava osa), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon ja Vindry-sur-Turdine (ainoastaan Dareizén, Les Olmesin ja Saint-Loup’n entisten kuntien aluetta vastaava osa)

— Saône-et-Loiren departementti: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainoastaan La Loyèren entisen kunnan aluetta vastaava osa), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainoastaan Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen entisten kuntien aluetta vastaava osa), Vinzelles ja Viré

— Yonnen departementti: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainoastaan Champvallonin, Villiers sur Tholonin ja Volgrén entisten kuntien aluetta vastaava osa), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers ja Yrouerre.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

a) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: — kyseessä on maarekisteriin kirjatun paikan nimi — paikka on mainittu satoilmoituksessa. Maarekisteriin kirjatun paikan nimi kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

b) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin du Beaujolais”, ”Grand Vin du Beaujolais” tai ”Cru du Beaujolais”. Laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-163ce6ee-43f3-40c6-b350-36ff801081a0

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.