EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 20.8.2021 COM(2021) 486 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) toiminnasta vuosina 2019 ja 2020



TIIVISTELMÄ Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) perustettiin vuonna 2007 tukemaan työntekijöitä, jotka jäävät työttömiksi globalisaation ja maailmankaupan rakennemuutosten vuoksi. Myöhemmin rahastoa muutettiin siten, että siitä annetaan tukea myös maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin kielteisten työllisyysvaikutusten johdosta. Rahaston tavoitteena on globalisaation hyötyjen parempi jakaminen auttamalla siirtymävaiheessa vaikeuksia kokeneita työttömiksi jääneitä työntekijöitä sopeuttamaan ammattitaitoaan ja löytämään uusia työpaikkoja. Alueilla, joilla nuorisotyöttömyys on korkeaa, Euroopan globalisaatiorahastosta voidaan antaa tukea työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille. Globalisaatiorahasto yhteisrahoittaa rahaston tukea hakeneiden jäsenvaltioiden ehdottamista toimenpiteistä enintään 60 prosenttia. Toimenpiteitä ovat muun muassa yksilöllinen apu ja ohjaus työnhaussa, erilaiset räätälöidyt koulutukset ja osaamisen kehittämismahdollisuudet, tuki yrittäjyyteen ja liiketoiminnan aloittamiseen sekä väliaikaiset rahoituskannustimet ja avustukset. Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus Euroopan globalisaatiorahaston toiminnasta ja tuloksista vuosina 2019 ja 2020. Ø Näinä vuosina kuusi jäsenvaltiota jätti kahdeksan hakemusta, joista yksi peruutettiin myöhemmin. Näiden kahdeksan hakemuksen yhteissumma oli 34,6 miljoonaa euroa (kansallinen ja EGR:n rahoitustuki), ja ne kohdistuivat 10 505 työntekijään ja 330 nuoreen, jotka olivat työelämän tai koulutuksen ulkopuolella. Eniten työntekijöitä oli ilmaliikenteen alalla ja seuraavaksi eniten varastoinnin ja liikennettä palvelevan toiminnan aloilla sekä moottoriajoneuvojen valmistuksessa. Ø Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat yhden päätöksen Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta. Tuen yhteismäärä oli 2 miljoonaa euroa ja edunsaajia oli 500. Ø Jäsenvaltiot raportoivat Euroopan globalisaatiorahaston tuettaviksi vuosina 2016–2018 hyväksyttyjen 16 tapauksen tuloksista. Tulokset osoittivat, että 56 prosenttia toimenpiteisiin osallistuneista työntekijöistä oli työllistynyt uudelleen täytäntöönpanokauden loppuun mennessä. Erityisen korkea uudelleentyöllistymisaste havaittiin seuraavissa tapauksissa: Microsoft (Suomi) 92 prosenttia, vähittäiskauppa (Suomi) 84 prosenttia, rahoituspalvelut (Alankomaat) 78 prosenttia ja vaatteiden valmistus (Pohjois- ja Keski-Portugali, Lissabon) 77 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa saavutettiin poliittinen sopimus EGR-asetuksesta vuosiksi 2021–2027. Asetus tuli voimaan keväällä 2021. Sillä laajennetaan rahaston käyttöä, jotta se voi toimia tehokkaammin tukeakseen useampaa työpaikkansa menettänyttä työntekijää. Globalisaatiorahastosta annettaisiin tukea työttömiksi jääneille työntekijöille paitsi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin yhteydessä, myös muista syistä, kuten automaation, digitalisaation tai vähähiiliseen talouteen siirtymisen takia. Tällä tavoin otetaan huomioon kehittyvän työelämän uudet haasteet. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto

2. Euroopan globalisaatiorahaston toiminnan erittely vuosina 2019 ja 2020 2.1. Toimitetut hakemukset 2.1.1. Toimitetut hakemukset irtisanomisen syyn ja toimintakriteerin mukaan 2.1.2. Toimitetut hakemukset aloittain (NACE Rev. 2) 2.1.3. Toimitetut hakemukset kohteena olevien edunsaajien lukumäärän mukaan 2.1.4. Toimitetut hakemukset haetun tukimäärän mukaan 2.1.5. Toimitetut hakemukset haetun edunsaajakohtaisen tukimäärän mukaan 2.2. Tehdyt päätökset ja myönnetyt tuet 2.2.1. Euroopan globalisaatiorahaston tuella rahoitetut toimet 2.2.2. Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan globalisaatiorahastosta rahoitettavien toimien toisiaan täydentävä luonne 2.3. Hylätyt hakemukset 2.4. Euroopan globalisaatiorahaston avulla saavutetut tulokset 2.4.1. Yhteenveto vuosina 2019 ja 2020 ilmoitetuista tuloksista 2.4.2. Tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisaste 2.4.3. Vuosina 2019 ja 2020 toimitettujen loppukertomusten laadullinen arviointi 2.5. Rahoituksen toteutuminen 2.5.1. EGR:n rahoitustuet 2.5.2. Tekninen apu 2.5.3. Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet 2.5.4. EGR:n rahoitustuen tilien päättäminen

2.6. Komission toteuttamat teknisen tuen toimet 2.6.1. Tiedottaminen ja julkisuus: internetsivusto 2.6.2. Tapaamiset kansallisten viranomaisten ja EGR:n sidosryhmien kanssa 2.6.3. Sähköinen tiedonvaihtojärjestelmä (SFC2014) 2.6.4. Euroopan globalisaatiorahaston jälkiarviointi 2014–2020 3. EGR-asetus 2021–2027 1. Johdanto Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, kautta EU osoittaa solidaarisuuttaan globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten sekä maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin kielteisten työllisyysvaikutusten johdosta irtisanotuille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden toiminta on niiden vuoksi loppunut. EGR:sta yhteisrahoitetaan jäsenvaltioiden toteuttamia aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, joilla autetaan työttömiksi jääneitä työntekijöitä löytämään uusia töitä. Sillä täydennetään kansallisia toimenpiteitä edellä mainituista syistä johtuvien äkillisten joukkoirtisanomisten vuoksi antamalla yksilöidympää ja kohdennetumpaa apua haavoittuvimmassa asemassa oleville irtisanotuille työntekijöille. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 19 artiklan mukaisesti tämän kertomuksen, jossa tarkastellaan kattavasti kahtena viime vuotena toteutettujen EGR:n toimien määrää ja laatua. Kertomuksessa käsitellään ensisijaisesti tuloksia, joita EGR:n avulla on saavutettu, ja se sisältää erityisesti tiedot seuraavista: ·tehdyt hakemukset ·tehdyt päätökset ·rahoitetut toimet ja tapa, jolla niiden avulla täydennetään muista unionin välineistä, etenkin Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), rahoitettavia toimia ·jäsenvaltiokohtaiset tilastotiedot edunsaajien uudelleentyöllistymisasteesta ·myönnetyn rahoitustuen tilien päättäminen ·hakemukset, jotka on hylätty siksi, että ne eivät ole olleet tukikelpoisia. Kertomuksessa esitellään lopuksi vuosien 2014–2020 jälkiarviointia tukevan tutkimuksen tärkeimmät tulokset ja vuosia 2021–2027 koskevan tarkistetun EGR-asetuksen tärkeimmät piirteet.

2. Euroopan globalisaatiorahaston toiminnan erittely vuosina 2019 ja 2020 2.1. Toimitetut hakemukset Komissio sai seuraavilta kuudelta jäsenvaltiolta kahdeksan hakemusta vuosina 2019 ja 2020: Belgia, Espanja, Viro, Saksa, Alankomaat ja Suomi. Näiden kahdeksan hakemuksen yhteissumma oli 34,6 miljoonaa euroa (kansallinen ja EGR:n rahoitustuki), ja ne kohdistuivat 10 505 työntekijään ja 330 nuoreen, jotka olivat työelämän tai koulutuksen ulkopuolella. Ne kaikki olivat jo hakeneet EGR:n rahoitusta. Yksityiskohtaiset tiedot näistä hakemuksista esitetään jäljempänä taulukossa 1. Taulukko 1: Vuosina 2019 ja 2020 toimitetut hakemukset Jäsenvaltiot toimittivat näistä kahdeksasta hakemuksesta viisi vuoden 2020 lopussa jäsenvaltioiden talouksiin huomattavasti vaikuttavan covid-19:n puhkeamisen jälkeen. Neljä jäsenvaltiota (Viro, Belgia, Suomi ja Alankomaat) jätti hakemukset, jotka koskivat irtisanomisia kolmella covid-19:n puhkeamisesta erityisesti kärsineellä alalla: ilmaliikenteessä ja matkailuun liittyvässä toiminnassa. Lisäksi Espanja jätti kaupan alan globalisaatiokriteerin mukaisen hakemuksen (EGF/2020/006 ES / Katalonian autoteollisuus). Espanja peruutti kuitenkin hakemuksensa 4. toukokuuta 2021, eikä se sisälly seuraavaan analyysiin. 2.1.1. Toimitetut hakemukset irtisanomisen syyn ja toimintakriteerin mukaan Vuosina 2019 ja 2020 toimitetut seitsemän hakemusta kuuluivat asetuksen (EU) N:o 1309/2013 soveltamisalaan, sillä asetusta sovelletaan irtisanomisiin, joiden syy on vglobalisaatiosta johtuvat maailmankaupan huomattavat rakenteelliset muutokset. Kauppaa koskevan kriteerin nojalla tehtiin kolme hakemusta, joista yhden perusteluna olivat poikkeukselliset olosuhteet (EGF/2020/001 ES / Galician laivanrakennuksen liitännäisalat). vMaailmanlaajuisen talouskriisin vaikutukset Maailmanlaajuisen talouskriisin vuoksi jätettiin neljä hakemusta, joista yksi (EGF/2020/002 EE / Viron matkailuala) oli perusteltu poikkeuksellisilla olosuhteilla. 2.1.2. Toimitetut hakemukset aloittain (NACE Rev. 2) Toimitetut seitsemän hakemusta liittyivät irtisanomisiin 22:lla eri alalla. Kolme hakemusta – Belgia, Viro ja Espanja – liittyivät useampaan toimialaan. Kyseiset alat olivat seuraavat:

1)Metallien jalostus (kaksi hakemusta) 2)Metallituotteiden valmistus (pl. koneet ja laitteet) 3)Muiden kulkuneuvojen valmistus 4)Muu valmistus 5)Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus 6)Erikoistunut rakennustoiminta 7)Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien tukku- ja vähittäiskauppa sekä korjaus 8)Vähittäiskauppa 9)Maaliikenne ja putkijohtokuljetus 10)Vesiliikenne 11)Ilmaliikenne (kolme hakemusta) 12)Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta (kaksi hakemusta) 13)Majoitus 14)Ravitsemistoiminta 15)Muut erikoistuneet palvelut liike-elämälle 16)Vuokraus- ja leasingtoiminta 17)Matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien toiminta; varauspalvelut 18)Kiinteistön- ja maisemanhoito 19)Kulttuuri- ja viihdetoiminta 20)Kirjastojen, arkistojen, museoiden ja muiden kulttuurilaitosten toiminta

21)Rahapeli- ja vedonlyöntipalvelu 22)Urheilutoiminta sekä huvi- ja virkistyspalvelut. Hakemuksia jätettiin Euroopan globalisaatiorahaston perustamisen jälkeen ensimmäisen kerran seuraavilla aloilla (NACE-alan koodi suluissa): ·Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien tukku- ja vähittäiskauppa sekä korjaus (45) ·Vesiliikenne (50) ·Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta (52) ·Majoitus (55) ·Muut erikoistuneet palvelut liike-elämälle (74) ·Matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien toiminta; varauspalvelut (79) ·Kiinteistön- ja maisemanhoito (81) ·Kulttuuri- ja viihdetoiminta (90) ·Kirjastojen, arkistojen, museoiden ja muiden kulttuurilaitosten toiminta (91) ·Rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut (92) ·Urheilutoiminta sekä huvi- ja virkistyspalvelut (93) Eniten kohteena olevia työntekijöitä oli ilmaliikenteen alalla (1 715), ja seuraavaksi eniten varastoinnin ja liikennettä palvelevan toiminnan aloilla (1 340) sekä majoituksen alalla (775). (Ks. kaavio 1 jäljempänä.)

Kaavio 1. Kohteena olevien työntekijöiden lukumäärä aloittain* (NACE Rev. 2) vuosina 2019 ja 2020 Kaaviosta puuttuu neljä toimiala (77, 91, 92 ja 93), koska kyseisiltä aloilta irtisanottujen työntekijöiden lukumäärä (Viron tapaus) ei hakemusvaiheessa ollut tiedossa. Kohteena olevien työntekijöiden lukumäärä aloittain kahdessa monialaisessa tapauksessa (Viro ja Espanja) arvioitiin irtisanottujen työntekijöiden määrän perusteella. 2.1.3. Toimitetut hakemukset kohteena olevien edunsaajien lukumäärän mukaan Vuosina 2019 ja 2020 jätetyt seitsemän hakemusta koskivat 16 387:ää irtisanomista. EGR:n tuen kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä oli 9 935 (työntekijät sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret, jäljempänä ’NEET-nuoret’). Kohteena olevista 9 935 edunsaajasta 9 605 oli työttömiksi jääneitä työntekijöitä ja 330 NEET-nuoria (ks. taulukko 1 edellä). Viro haki EGR:n tukea suurimmalle työntekijämäärälle (5 060), ja seuraavina tulivat Belgia (1 868) ja Alankomaat (1 201). Belgian hakemukseen sisältyi 330 NEET-nuorta, jotka olivat myös tuen kohteena. Kohteena olevia edunsaajia oli keskimäärin 1 419 hakemusta kohti. (Ks. kaavio 2 jäljempänä.)



Kaavio 2. Kohteena olevien edunsaajien lukumäärä jäsenvaltioittain vuosina 2019 ja 2020 Toimitettujen hakemusten lukumäärä on sulkeissa. * 2 hakemusta Belgialta: EG/2019/001 BE/Carrefour ja EGF/2020/005 BE/Swissport. Kohteena olevia edunsaajia yhteensä: 9 935 Kohteena olevia edunsaajia keskimäärin: 1 419

Kohteena olevista työntekijöistä 55 prosenttia oli miehiä, 62 prosenttia 25–54-vuotiaita ja 88 prosenttia EU:n kansalaisia. Työntekijöiden sukupuolen mukainen profiili vaihtelee kuitenkin huomattavasti eri tapauksissa. Belgian hakemuksessa (vähittäiskauppa) kohteena olivat naiset 71 prosentissa ja Viron hakemuksessa (matkailu) 61 prosentissa tapauksista. Sen sijaan Saksan hakemuksen vastaava luku oli neljä prosenttia ja Espanjan kuusi prosenttia. Nämä hakemukset liittyivät valmistusteollisuuden aloihin, jotka ovat perinteisesti ”miesvaltaisia” (metallit ja ajoneuvot). Erot irtisanomisten kohteeksi joutuneiden työntekijöiden ja EGR:n tuen kohteena olevien työntekijöiden lukumäärissä voivat johtua siitä, että jäsenvaltio voi päättää keskittyä vain erityisryhmiin, kuten kaikkein heikoimmassa oleviin työntekijöihin tai niihin, joilla on työmarkkinoilla poikkeuksellisia vaikeuksia ja/tai jotka tarvitsevat apua eniten. Jäsenvaltioissa saatavilla oleva irtisanottujen työntekijöiden tavanomainen tuki voi joissain tapauksissa riittää pikaiseen paluuseen työelämään, tai työntekijät voivat tietyissä tapauksissa päättää jäädä varhaiseläkkeelle.



Kaavio 3. Kohteena olevien työntekijöiden profiili sukupuolen ja hakemuksen mukaan Kaavio 4. Kohteena olevien työntekijöiden profiili sukupuolen mukaan Kaavio 5. Kohteena olevien työntekijöiden profiili kansalaisuuden mukaan Kaavio 6. Kohteena olevien työntekijöiden profiili iän mukaan

2.1.4. Toimitetut hakemukset haetun tukimäärän mukaan EGR:n rahoitustuki täydentää jäsenvaltioiden toimenpiteitä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Tukea hakevan jäsenvaltion on varmistettava, että EGR:n rahoitustukea saaviin erityistoimenpiteisiin ei saada muuta rahoitustukea EU:n talousarviosta ja että ne ovat valtiontukisääntöjen mukaisia. EGR:n tukemat toimenpiteet eivät korvaa toimenpiteitä, jotka kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten mukaan kuuluvat yritysten vastuulle Jokaisen EGR:n tukea hakevan jäsenvaltion on suunniteltava koordinoitu toimenpidepaketti, joka soveltuu kohteena olevien edunsaajien profiileihin parhaiten, ja päätettävä haettavan tuen määrä. Asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 vahvistetaan EGR:n enimmäisrahoitusosuudeksi 60 prosenttia. EGR:n tukea haettiin seitsemälle tapaukselle yhteensä 19 733 416 euroa. Belgia haki suurinta summaa (5 351 252 euroa) kahdella hakemuksella ja seuraavaksi suurimpia summia Alankomaat (5 019 218 euroa) ja Viro (4 474 480 euroa) kumpikin yhdellä hakemuksella. EGR:sta haetun rahoituksen määrä vaihteli 1 081 706 eurosta 5 019 218 euroon ja oli keskimäärin 3 288 903 euroa jäsenvaltiota kohti ja 2 819 059 euroa hakemusta kohti. Kaavio 7. Haetun EGR:n tuen kokonaismäärä jäsenvaltioittain (euroina) vuosina 2019 ja 2020 Toimitettujen hakemusten lukumäärä on sulkeissa. Haettu EGR:n tuki yhteensä: 19 733 416 euroa Keskimääräinen haettu EGR:n tuki jäsenvaltiota kohti: 3 288 903 euroa 2.1.5. Toimitetut hakemukset haetun edunsaajakohtaisen tukimäärän mukaan Asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 ei rajoiteta haettavan tuen kokonaismäärää. Haettavan tuen edunsaajakohtainen määrä voi vaihdella asianomaisilla työmarkkinoilla vallitsevan tilanteen, kohteena olevien edunsaajien yksilöllisten olosuhteiden, jäsenvaltion jo toteuttamien toimien sekä sen mukaan, kuinka paljon palvelujen tarjoaminen kyseisessä jäsenvaltiossa maksaa. Edellä esitetty selittää, miksi edunsaajakohtaiset EGR:n tukimäärät vaihtelivat 884 eurosta 4 179 euroon vuosina 2019 ja 2020 siten, että keskimääräinen tukimäärä oli 1 986 euroa. Alankomaat haki suurinta keskimääräistä määrää tuensaajaa kohti (4 179 euroa) ja Viro pienintä (884 euroa). Kaavio 8. Haettu EGR:n tuki edunsaajaa kohti (euroina) jäsenvaltioittain vuosina 2019 ja 2020 Toimitettujen hakemusten lukumäärä on sulkeissa. Haettu EGR:n tuki edunsaajaa kohti keskimäärin: 1 986 euroa

2.2. Tehdyt päätökset ja myönnetyt tuet Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät vuosina 2019–2020 yhden päätöksen EGR:n rahoituksen käyttöönotosta. EGR:sta myönnettiin yhteisrahoitusta yhteensä 2 054 400 euroa kohteena oleville työntekijöille, jotka irtisanottiin Espanjan laivanrakennuksen liitännäisaloilla. Hakemus koski 960:tä työntekijää, jotka irtisanottiin kuudella alalla ja NUTS 2 ‑tason alueella Galiciassa sijaitsevassa 38 yrityksessä. Kohteena olevista 500 työntekijästä (52 prosenttia irtisanotuista työntekijöistä), joiden odotettiin osallistuvan toimenpiteisiin, 94 prosenttia oli miehiä, 78 prosenttia oli 30–54-vuotiaita ja 97 prosenttia oli EU:n kansalaisia. 2.2.1. Euroopan globalisaatiorahaston tuella rahoitetut toimet Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan mukaan EGR:n rahoitustuella voidaan tukea aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia, jonka tarkoituksena on helpottaa kohteena olevien edunsaajien ja erityisesti heikossa työmarkkina-asemassa olevien, ikääntyneiden ja nuorten työttömien henkilöiden integroitumista uudelleen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. EGR:n tuen saajiksi vuonna 2020 hyväksytyt aktiiviset työllistämistoimenpiteet koostuivat pääasiassa seuraavista: ·ammatillinen ohjaus ·intensiivinen yksilöllinen työnhakuneuvonta ja työntekijöiden ja työpaikkojen yhteensaattaminen ·erilainen uudelleenkoulutus, osaamisen kehittäminen ja ammatillinen koulutus laaja-alainen ja pehmeän osaamisen koulutus ja yrittäjyyskoulutus ·uudelleentyöllistymiseen ohjaava neuvonta ja mentorointi sekä aloitusvaiheen mentorointi uudessa työpaikassa ·työhön sijoittumisen kannustimet ·erilaiset avustukset (työnhakuun, koulutukseen) ja tuet (työmatkaliikenteeseen, huollettavana olevien henkilöiden hoitajiin). Suunnitellessaan tukipakettejaan jäsenvaltiot ottivat huomioon yksittäisten edunsaajien taustan, kokemuksen ja koulutustason, heidän mahdollisuutensa liikkuvuuteen sekä kyseisten alueiden nykyiset tai odotettavissa olevat työllistymismahdollisuudet. 2.2.2. Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan globalisaatiorahastosta rahoitettavien toimien toisiaan täydentävä luonne EGR:n tavoitteena on lisätä työllistettävyyttä ja helpottaa kohteena olevien edunsaajien uudelleentyöllistymistä aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden avulla. Näin se täydentää Euroopan sosiaalirahastoa (ESR), joka on EU:n tärkein väline työllisyyden edistämisessä. Näiden kahden rahaston täydentävyys perustuu tukitoimien erilaisiin aikajänteisiin. EGR antaa tukea irtisanotuille työntekijöille tai itsenäisille ammatinharjoittajille, kun on kyse tietystä, lyhyellä ajanjaksolla tapahtuneesta laajamittaisesta joukkoirtisanomisesta. Se tarjoaa unionin konkreettista tukea kriisitilanteessa. EGR antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tarjota kohteena oleville edunsaajille räätälöidympää ja perusteellisempaa tukea, myös sellaisin toimenpitein, joita edunsaajat eivät tavallisesti voisi hyödyntää (esimerkiksi toisen tai kolmannen asteen koulutus). EGR tarjoaa mahdollisuuden suunnitella yksittäisten työttömiksi jääneiden työntekijöiden tarpeisiin yksilöllisiä palveluja, jotka ulottuvat paljon tavanomaisia kursseja ja toimia pidemmälle. ESR:n tuki sen sijaan kohdennetaan laajemmalle (sekä työssä käyvälle että työttömälle) väestölle. Lisäksi EGR:n tuesta eniten hyötyneet työntekijät olivat niitä, jotka kuuluivat kaikkein heikommassa asemassa olevien työntekijöiden ryhmiin, kuten ikääntyneet työntekijät, vähän koulutetut työntekijät, maahanmuuttajataustaiset työntekijät ja naiset (erityisesti yksinhuoltajaäidit). EGR:n avulla jäsenvaltiot voivat tarjota enemmän neuvojia edunsaajiin nähden ja pitkäaikaista tukea. Tämä kaikki lisää edunsaajien mahdollisuuksia parantaa omaa tilannettaan. ESR tukee ennakoivasti strategisia pitkän aikavälin tavoitteita (esim. inhimillisen pääoman lisääminen ja muutoksen hallinta) monivuotisten ohjelmien avulla. Jäsenvaltiot käyttävät toisinaan EGR:n ja ESR:n toimia toisiaan täydentävästi tarjoamaan sekä lyhyen että pidemmän aikavälin ratkaisuja. Tapaustasolla EGR:n toiminta perustuu yleensä jo sovellettaviin kansallisiin tai ESR:n toimiin, joita täydennetään tai joiden lisäksi tarjotaan erilaisia toimia. Ratkaiseva kriteeri on, miten hyvin käytettävissä olevilla välineillä pystytään auttamaan kohteena olevia edunsaajia. Jäsenvaltioiden tehtävänä on valita välineet ja toimet, jotka parhaiten sopivat tavoiteltavien päämäärien saavuttamiseen, sekä huolehtia niihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti päätös siitä, haetaanko ESR:n vai EGR:n rahoitusta, tehdään jäsenvaltioissa. On jäsenvaltioiden tehtävä hallita näiden kahden rahaston toisiaan täydentävää luonnetta parhaalla mahdollisella tavalla ottaen samalla huomioon kulloisenakin ajankohtana vallitsevat paikalliset olosuhteet. Kuten asetuksen (EU) N:o 1309/2013 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, kaikkien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarvittavat järjestelmät, joilla vältetään unionin eri rahoitusvälineistä myönnettävän päällekkäisen rahoituksen riski. Useimmissa jäsenvaltioissa ESR-hallintoviranomainen vastaa myös EGR:n täytäntöönpanosta. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden varmistaa, että eri toimet täydentävät toisiaan. 2.3. Hylätyt hakemukset Vuosina 2019–2020 yksi Belgian toimittama hakemus (EGF/2019/001 BE/Carrefour) hylättiin, koska neuvosto katsoi, että asetuksen (EU) N:o 1309/2013 2 artiklan a alakohdan mukaista irtisanomisten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välistä yhteyttä ei osoitettu riittävästi. Euroopan parlamentti tuki täysin komission ehdotusta, mutta budjettivallan käyttäjä ei päässyt tässä tapauksessa sopimukseen. 2.4. Euroopan globalisaatiorahaston avulla saavutetut tulokset Tietoa EGR:n avulla saavutetuista tuloksista saadaan pääasiallisesti jäsenvaltioiden loppukertomuksista, jotka ne toimittavat viimeistään kuuden kuukauden kuluttua täytäntöönpanon päättymisen jälkeen. Kertomusten lisäksi tietoja saadaan jäsenvaltioiden ja komission välisessä suorassa yhteydenpidossa, kokouksissa ja konferensseissa sekä arviointi- tarkastustoimien myötä. Jäsenvaltioiden ilmoittamat tärkeimmät tulokset ja tiedot vuosilta 2019 ja 2020 esitetään tiivistetysti tässä jaksossa ja taulukossa 2. 2.4.1. Yhteenveto vuosina 2019 ja 2020 ilmoitetuista tuloksista Vuosina 2019 ja 2020 komissio vastaanotti loppukertomukset 16:sta EGR:n yhteisrahoitusta saaneesta tapauksesta, jotka 11 jäsenvaltiota pani täytäntöön heinäkuun 2016 ja kesäkuun 2020 välisenä aikana. Kaikki nämä tapaukset arvioitiin jälkikäteen. Loppukertomuksista käy ilmi, että uuden työpaikan oli EGR:n täytäntöönpanokauden loppuun mennessä löytänyt 6 235 työntekijää (56 prosenttia tuetuista työntekijöistä) ja 112 NEET-nuorta, mikä merkitsee 55:tä prosenttia EGR:n 11 511 edunsaajasta (5 695 palkansaajaa ja 652 itsenäistä ammatinharjoittajaa). Noin 5 prosenttia edunsaajista oli yhä koulutuksessa, ja 27 prosenttia oli työttöminä tai työelämän ulkopuolella erilaisista syistä. Edunsaajista 13 prosentin työmarkkina-asemasta ei ollut tietoa. Keskimääräinen edunsaajien tavoittamisaste (eli EGR:n kautta tuettujen edunsaajien määrä verrattuna toimenpiteiden alun perin kohteena olleisiin edunsaajiin) oli 74 prosenttia ja vaihteli huomattavasti eli yhdeksästä sataan prosenttiin. Jäsenvaltioiden loppukertomuksissa esitetään, miten työttömiksi jääneille työntekijöille tarjotaan yksilöllisiä ja räätälöityjä toimenpiteitä, jotka ohjaavat heitä vaihtoehtoisille työllistymispoluille. Näissä kertomuksissa vahvistettiin myös, että EGR tuo lisäarvoa siihen, mitä jäsenvaltiot muutoin voisivat tehdä auttaakseen kohteena olevia edunsaajia löytämään uusia työpaikkoja ja sijoittautumaan uudelleen työmarkkinoille.



Taulukko 2: Vuosina 2019 ja 2020 vastaanotetut loppukertomukset * Tässä taulukossa esitetty edunsaajien työmarkkina-asema vastaa periaatteessa tilannetta täytäntöönpanokauden lopussa ** Työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen tarkoittaa, että henkilöt eivät enää ole työmarkkinoiden käytettävissä erilaisista henkilökohtaisista syistä, kuten eläkkeelle jäämisen vuoksi. * Tässä taulukossa esitetty edunsaajien työmarkkina-asema vastaa periaatteessa tilannetta täytäntöönpanokauden lopussa ** Työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen tarkoittaa, että henkilöt eivät enää ole työmarkkinoiden käytettävissä erilaisista henkilökohtaisista syistä, kuten eläkkeelle jäämisen vuoksi. 2.4.2. Tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisaste Vuosina 2019 ja 2020 saatujen loppukertomusten perusteella keskimäärin 55 prosenttia tuensaajista sai uuden työpaikan kuuden kuukauden kuluessa EGR:n tukitoimen päättymisestä. Tuettujen työntekijöiden uudelleentyöllistymisaste vaihteli kuitenkin 28 prosentista (Ranskassa) 92 prosenttiin (Suomessa). Ks. taulukko 2.

Loppukertomusten mukaan EGR:n edunsaajien koulutustaso on yleensä suhteellisesti keskimääräistä alhaisempi, minkä vuoksi siirrettävissä olevia taitoja on vähemmän. Tämä heikentää normaaleissa olosuhteissa heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja tekee heidän asemansa työmarkkinoilla haavoittuvammaksi. Lisäksi EGR:n tavoitteena on tarjota tukea erityisesti alueilla, joihin rakennemuutokset ovat vaikuttaneet erityisen voimakkaasti. Siksi se, että täytäntöönpanokauden lopussa keskimäärin 56 prosenttia tuetuista työntekijöistä on työllistynyt uudelleen, on innostava tulos, kun sitä verrataan edellisen kertomuskauden 47 prosenttiin. Tähän parannukseen on kuitenkin suhtauduttava varauksella, sillä täytäntöönpanokausi 2014–2020 (24 kuukautta tai pitempi, jos täytäntöönpano alkoi aikaisin) on vain osittain verrattavissa edelliseen ohjelmakauteen 2007–2013. Vuosina 2019 ja 2020 saaduissa loppukertomuksissa esitetyistä tapauksista vain kolme koski NEET-nuoria. Loppukertomusten toimittamiseen mennessä 29 prosenttia EGR:n tukemista NEET-nuorista oli työssä tai toimi itsenäisinä ammatinharjoittajina ja 11 prosenttia oli palannut koulutukseen. Väliarvioinnissa todettiin, että tiettyyn tapaukseen liittyvien menojen ja uudelleentyöllistymisasteen paranemisen välillä ei ollut korrelaatiota. Jäsenvaltioiden loppukertomuksissaan esittämien huomautusten perusteella uudelleentyöllistymiseen vaikuttavat seuraavat tekijät: Øpaikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden taloudellinen vauraus ja vastaanottokyky, joiden vuoksi uudelleentyöllistymisaste voi vaihdella huomattavasti talouden alan ja kyseessä olevan alueen mukaan Øtyöttömiksi jääneiden työntekijöiden koulutus ja osaaminen Økyky vastata toimenpiteillä työttömiksi jääneiden työntekijöiden tarpeisiin Øse, kuinka laajasti edunsaajat tai heidän edustajansa osallistuvat heti alusta alkaen EGR:n tuen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon Øjäsenvaltioiden institutionaaliset valmiudet ja kokemus avun antamisesta rakennemuutosten yhteydessä. Lisäksi täytäntöönpanokauden lopussa kirjataan uudelleentyöllistymisaste. Näin saadaan tilannekuva edunsaajien työllisyystilanteesta tietojen keruuhetkellä. Edellä mainitut tekijät vaikuttavat merkittävästi siihen, kuinka moni edunsaaja löytää uuden työpaikan täytäntöönpanon päättymiseen mennessä. Tämän vuoksi EGR:n menestystä olisi mitattava uudelleentyöllistyneiden työntekijöiden määrän lisäksi myös kestävämmillä vaikutuksilla, kuten uusilla taidoilla, pätevyydellä, itseluottamuksella, vaikutusmahdollisuuksien lisääntymisen tunteella ja sosiaalisilla verkostoilla, joita muodostuu EGR:n toimenpiteisiin osallistumisen yhteydessä. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan uudelleentyöllistymisaste kohoaa yleensä täytäänpanokauden päättymisen jälkeisinä kuutena kuukautena ja kohoaa vielä entisestään keskipitkällä aikavälillä (18 kuukautta täytäntöönpanokauden päättymisen jälkeen). Tämä suuntaus osoittaa, että EGR:n toimenpiteiden pitkäaikaiset vaikutukset lisäävät oma-aloitteisuutta työnhaussa. Suunnittelussa ja täytäntöönpanossa saadut kokemukset on myös otettu kansallisella ja alueellisella tasolla huomioon pyrittäessä parantamaan työntekijöiden tukea tulevaisuudessa. Kaavio 9. Tukea saaneiden edunsaajien uudelleentyöllistymisaste jäsenvaltioittain EGR-tapausten lukumäärä on sulkeissa. 2.4.3. Vuosina 2019 ja 2020 toimitettujen loppukertomusten laadullinen arviointi Jäsenvaltioiden kohteena oleville edunsaajille tarjoamiin tukipaketteihin sisältyy monia erilaisia yksilöllisiä työnhaku-, uudelleensijoittumis- ja (uudelleen)pätevöitymistoimenpiteitä. Eniten varoja käytettiin kolmentyyppisiin toimenpiteisiin:

·Työnhakuneuvonta ja yksittäisten tapausten hallinnointi: 12,3 miljoonaa euroa (28 prosenttia yksilöllisten palvelujen yhteismäärästä). Tämä oli yksi yleisimmistä toimenpiteistä. Se sisälsi työntekijöille ja NEET-nuorille suunnattuja yleisiä tiedotuspalveluja, uraohjausta, neuvontapalveluja, mentorointia, uudelleensijoittumisapua, yksilöllisiä haastatteluja edunsaajien kanssa heidän räätälöidyn uudelleentyöllistymispolkunsa luomiseksi tai heidän taitojensa arvioimiseksi, työpajoja ansioluetteloiden laatimista ja itseluottamuksen parantamista varten, psykologista neuvontaa, vertaisryhmiä ja tukea uuteen työpaikkaan siirtymiseen. Toimenpidettä tarjottiin 15 022 edunsaajalle 18 tapauksessa 19 tapauksesta. ·Koulutus ja uudelleenkoulutus: 12,4 miljoonaa euroa (28 prosenttia yksilöllisten palvelujen yhteismäärästä). Edellisen tavoin tämä oli usein toteutettu toimenpide, jota tarjottiin kaikkien ilmoitettujen tapausten joukosta 5 525 edunsaajalle. Toimenpide räätälöitiin kohteena olevien EGR:n edunsaajien tarpeiden ja toiveiden mukaan ottaen huomioon paikallisten tai alueellisten työmarkkinoiden vaatimukset ja alat, joilla mahdollisesti syntyy työpaikkoja. Koulutustarjonta on usein laajempaa kuin kansallisella tasolla yleensä. Se voi vaihdella esimerkiksi ammatillisesta koulutuksesta korkeakoulututkintoihin ja kielikursseihin. ·Yrittäjyyden edistäminen: 8,7 miljoonaa euroa (20 prosenttia yksilöllisten palvelujen yhteismäärästä). Tämä oli kolmanneksi yleisin toimenpide, jota tarjottiin 16 tapauksessa ja jolla tuettiin 1 020:tä edunsaajaa. Tukeen kuului yritysten perustaminen, tutorointitapaamisia, mentorointitoimintaa ja taloudellisia kannustimia yrityksen perustamisavustuksina. Merkittävä vaihtelu edunsaajien tavoitettavuusasteiden välillä (yhdeksästä prosentista sataan prosenttiin) johtuu suurelta osin henkilökohtaisista syistä (edunsaajat eivät halunneet osallistua) ja olosuhteista (työmarkkinatilanne). Toimenpiteiden suunnittelulla ja täytäntöönpanolla on kuitenkin myös saattanut olla vaikutusta. Esimerkiksi Ericssonin tapauksessa Ruotsissa työmarkkinat olivat hakemuksen ajankohtana odotettua vahvemmat, mikä vähensi EGR:n tuen tarvetta, koska monet työntekijät löysivät itse uuden työpaikan. Virossa (öljy- ja kemikaalitapaus) EGR:n tuen tarvetta vähensivät myönteinen työmarkkinatilanne ja se, että useat tarjotut toimenpiteet olivat samankaltaisia kuin kansallisella tasolla tarjottavat toimenpiteet. Espanjassa merkittävin osallistumisen vähenemiseen vaikuttanut tekijä liittyi kansallisiin menettelyihin, jotka johtivat täytäntöönpanon viivästymiseen (Valencian autoteollisuuteen liittyvä tapaus) ja pitkäaikaisen tuen puutteen aiheuttamaan yleiseen luottamuksen ja motivaation puutteeseen sekä heikkoon omanarvontuntoon (vaatteiden valmistukseen Galiciassa liittyvä tapaus). Toiminnallisen tehokkuuden kannalta Suomen EGR-tapauksia (Microsoft 2) voidaan pitää hyvin menestyksekkäinä ja esimerkkeinä parhaista toimintatavoista. Täytäntöönpanokauden lopussa 92 prosenttia työntekijöistä oli työllistynyt uudelleen. Myös käyttöaste oli suhteellisen korkea: EGR:n varoista käytettiin noin 83 prosenttia. Näin hyvien tulosten saavuttamisessa oli tärkeä osuus seuraavilla keskeisillä tekijöillä: 1)hyvin nopea reagointi irtisanomisiin ja toimenpiteiden varhainen aloittaminen kansallisella rahoituksella 2)tiivis yhteistyö entisen työnantajan, alueellisten ja kansallisten viranomaisten, julkisten työvoimapalvelujen ja palveluntarjoajien välillä 3)aiemmista EGR-hankkeista kertyneet kokemukset olemassa olevien EGR-asiantuntijoiden hankkeiden ohjausryhmien ja verkostojen kautta 4)kunkin edunsaajan tarpeita vastaavan koulutuksen yksilöllinen räätälöinti. Loppukertomuksista käy ilmi, että EGR:n tuki 1)lisää tarjottavien palvelujen määrää ja monipuolisuutta 2)auttaa suurempaa määrää työntekijöitä 3)mahdollistaa ”innovatiivisten” toimenpiteiden kokeilun 4)vahvistaa sidosryhmien välisiä kumppanuuksia (esim. valtionhallinnon elimet ja työntekijöiden järjestöt tai koulutuksen tarjoajat).

EGR edistää elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia kaikille räätälöidyillä koulutuksilla, joiden tarkoituksena on parantaa ja päivittää taitoja. EGR:n rahoitusta voidaan myöntää myös pitkäaikaisille koulutusohjelmille. Esimerkiksi Ruotsissa ja Suomessa EGR:n edunsaajilla oli valittavana laaja koulutusvalikoima, joka ulottui kertaluonteisesta koulutuksesta yliopistotutkintoon. EGR:n rahoitus mahdollisti sellaisen tarjonnan, jota ei olisi hankittu julkisen työvoimapalvelun kautta. Saksassa (Goodyearin tapaus) heikoimmassa ja haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tarjottiin muita ja hyvin yksilöllisiä toimenpiteitä, kuten psykologista tukea, stressinhallintaa, velkojen ja riippuvuuksien kaltaisia henkilökohtaisia ongelmia koskevaa neuvontaa, kielikursseja ja aikuisten lukutaitokursseja. He eivät olisi saaneet niitä ilman EGR:a. Vähintään 60-vuotiaille työntekijöille tarjottiin erilaisia vertaisryhmämuotoja vapaaehtoistyön ja sosiaalisen vaihdon edistämiseksi, ja ne otettiin hyvin vastaan. EGR:n toimenpiteissä otetaan huomioon sosioekonominen tilanne ja mahdollistetaan edunsaajien osallistuminen tällaisiin toimenpiteisiin tarjoamalla liikkuvuusavustuksia tai tukemalla lastenhoitoa. Näin tehtiin Espanjassa, jossa koulutustoimintaan osallistuvien työntekijöiden lastenhoitomenot korvattiin. Italian Almavivan tapaus on hyvä esimerkki siitä, miten EGR:n avulla voitiin kokeilla innovatiivisia toimenpiteitä, kuten uudelleentyöllistymisseteliä, jonka työnhakijat voisivat käyttää tehostettujen työnhakuneuvontapalvelujen ostamiseen julkisista tai yksityisistä työvoimapalveluista. Belgian EGR-tapauksissa on kokeiltu useita innovaatioita. Caterpillarin tapauksessa työntekijöille ehdotettuja ratkaisuja oli erityisen paljon. Innovatiivisin toimenpide oli merkittävien inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen käyttö yrittäjyyden edistämiseen, mikä johti 117 hankkeen toteuttamiseen. Lisäksi irtisanotuille työntekijöille tarjottavaan ”vakiomuotoiseen” tarjoukseen sisällytettiin useita innovaatioita, jotka koskivat erityisesti huomion kiinnittämistä psykologisiin ja emotionaalisiin tekijöihin, ja Coup de Boost -hanketta, jonka kohteena olivat NEET-nuoret. 2.5. Rahoituksen toteutuminen 2.5.1. EGR:n rahoitustuet Vuosia 2014-2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen 12 artiklan mukaan EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina). EGR:n rahoitustuki maksetaan jäsenvaltiolle yhtenä 100 prosentin ennakkomaksuna 15 päivän kuluessa siitä, kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi kertomuskaudella yhden EGR:n rahoitustuen, jonka kokonaissumma oli 2 054 400 euroa. Yksilöllisten palvelujen arvioiduista kustannuksista 8 prosenttia kohdistui valmisteleviin työpajoihin, 8 prosenttia uraneuvontaan, 52 prosenttia koulutukseen, 12 prosenttia tehostettuun työnhakuneuvontaan, 18 prosenttia avustuksiin ja kannustimiin ja 2 prosenttia kohdistui työhönpaluun jälkeen annettavaan ohjaukseen käytetyistä varoista. 2.5.2. Tekninen apu Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 11 artiklan 1 kohdan mukaan ja komission aloitteesta tekniseen apuun voidaan käyttää enintään 0,5 prosenttia EGR:n vuoden määrärahoista. Tämä määrä on käytettävä rahoittamaan EGR-asetuksen täytäntöönpanon edellyttämiä toimintoja, kuten tietopohjan valmistelua, seurantaa ja luomista sekä siihen liittyvää tiedonkeruuta, hallinnollista ja teknistä tukea, tiedotus- ja viestintätoimia sekä tilintarkastusta, valvontaa ja arviointia. Budjettivallan käyttäjä myönsi teknistä apua varten 610 000 euroa vuodelle 2019 ja 345 000 euroa vuodelle 2020.



Taulukko 3.1: Tekniseen tukeen käytetyt varat vuonna 2019

Taulukko 3.2: Tekniseen tukeen käytetyt varat vuonna 2020 2.5.3. Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet Vuosina 2019 ja 2020 komissiolle ei ilmoitettu sääntöjenvastaisuuksia asetuksen (EU) N:o 1309/2013 mukaisesti. 2.5.4. EGR:n rahoitustuen tilien päättäminen EGR:n rahoitustuen tilien päättämistä koskevista menettelyistä säädetään asetuksen (EU) N:o 1309/2013 18 artiklassa. EGR-tapauksen tilit päätetään, kun kaikki vaaditut tiedot sisältävä loppukertomus on lähetetty komissiolle, kaikki takaisinmaksut on suoritettu eikä jäsenvaltiolta tai komissiolta edellytetä enää mitään jatkotoimenpiteitä. Velvollisuus säilyttää kaikki tositteet komission ja tilintarkastustuomioistuimen saatavilla kolmen vuoden ajan (asetuksen (EU) N:o 1309/2013 21 artiklan 5 kohta) on edelleen voimassa. Vuosina 2019 ja 2020 päätettiin 19 maaliskuun 2012 ja syyskuun 2019 välisenä aikana toteutetun tapauksen tilit. Keskimääräinen käyttöaste oli 58 prosenttia, pienin käyttöaste 20 prosenttia ja suurin 85 prosenttia. Komissiolle palautettiin käyttämättömiä varoja yhteensä 26 512 409 euroa (42 prosenttia EGR-rahoituksesta). Yksityiskohtaiset tiedot näistä tapauksista esitetään jäljempänä taulukossa 4. EGR:n rahoitustuen käyttöaste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain (ks. kaavio 10). Pienimmät käyttöasteet olivat Italiassa (24 prosenttia), Kreikassa (28 prosenttia) ja Espanjassa (30 prosenttia) ja suurimmat Suomessa (84 prosenttia), Ranskassa (74 prosenttia) ja Irlannissa (72 prosenttia). Kaavio 10. Keskimääräinen käyttöaste jäsenvaltioittain (prosentteina myönnetystä EGR:n rahoitustuesta) EGR-tapausten lukumäärä on sulkeissa. On useita syitä siihen, miksi jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet kaikkea niille myönnettyä tukea. Vaikka jäsenvaltioita rohkaistaan tekemään realistisia talousarviolaskelmia yksilöllisten palvelujen koordinoitua pakettia varten, täsmällinen suunnittelu ei ole aina mahdollista hakemusvaiheessa. Niillä on myös taipumus yliarvioida talousarvioita ja sisällyttää alkuperäisiin laskelmiinsa runsaasti liikkumavaraa liikakäytön riskin pienentämiseksi tai siksi, että esimerkiksi mahdollisten edunsaajien profiilien ja tarpeiden soveltamisessa on paljon tuntemattomia tekijöitä. Ehdotettuihin toimenpiteisiin osallistumaan halukkaiden työntekijöiden lukumäärä yliarvioidaan helposti suunnitteluvaiheessa. Odotettua alhaisempi osallistumisaste voi johtua ennakoimattomista henkilökohtaisista tekijöistä, kuten siitä, että työntekijät löytävät uuden työpaikan itse, motivaation puutteesta tai varhaiseläkkeen valinnasta. Lisäksi jotkut työntekijät saattavat valita halvempia toimenpiteitä kalliimpien sijaan tai lyhytaikaisia toimenpiteitä pidempiaikaisten sijaan. Muita syitä varojen vähäiseen käyttöön ovat olleet viivästykset toimenpiteiden käynnistämisessä, täytäntöönpanoon tarvittavan henkilöstön riittämättömyys, se, ettei ole riittävästi hyödynnetty joustoa, joka saadaan siirtämällä varoja eri budjettikohtien välillä, ja alun perin odotettua suurempi rahoitus jäsenvaltioiden tasolla. Komissio antaa jatkossakin jäsenvaltioille jo hakemusvaiheessa ohjeita varojen hallinnoimiseksi parhaalla mahdollisella tavalla ja talousarvion toteuttamispanoasteen parantamiseksi. Odotettavissa on, että toimenpiteiden budjetointi ja työntekijöiden osallistumisen ennakointi 24 kuukauden jakson aikana paranee kokemuksen kartuttua. Komissio on havainnut parannuksia myös eri koordinointi- ja täytäntöönpanorakenteiden valmiuksissa ja kansallisen ja alueellisen/paikallisen tason välisen viestinnän laadussa. Taulukko 4: Tapaukset, joiden tilit on päätetty vuosina 2019 ja 2020

2.6. Komission toteuttamat teknisen tuen toimet 2.6.1. Tiedottaminen ja julkisuus: internetsivusto Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 12 artiklan 2 kohdan mukaan komission on luotava kaikilla EU-kielillä saatavilla oleva internetsivusto. Komissio päivitti vuosina 2019 ja 2020 EGR:n internetsivustoa säännöllisesti asiaankuuluvilla tiedoilla. Siinä annetaan ohjeita hakemusten jättämiseen, tietoja hyväksytyistä ja hylätyistä hakemuksista sekä keskeisiä tietoja ja lukuja aiemmista EGR-hakemuksista. Sivustossa on myös tiedot jäsenvaltioiden EGR-yhteyshenkilöistä sekä linkkejä komission ja jäsenvaltioiden toimittamiin julkaisuihin ja uutisiin ja niiden järjestämiin rahastoon liittyviin tapahtumiin. 2.6.2. Tapaamiset kansallisten viranomaisten ja EGR:n sidosryhmien kanssa EGR:n yhteyshenkilöiden 23. kokous pidettiin maaliskuussa 2019 Ateenassa ja 24. kokous lokakuussa 2019 Brysselissä. Kokouksissa keskusteltiin meneillään olevista tapauksista ja suunnitelluista EGR-hakemuksista, Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmästä (SFC2014), EGR:n jälkiarvioinnista 2014–2020, oikeudellisista ja tilintarkastukseen liittyvistä kysymyksistä, tietosuojasta, yksinkertaistetuista kustannusvaihtoehdoista ja vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevasta komission asetusehdotuksesta, EGR-tapauksiin liittyvien parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta sekä monista muista merkityksellisistä asioista. Samaan aikaan yhteyshenkilöiden kokousten kanssa järjestettiin kaksi EGR:n verkostoitumisseminaaria, joiden aiheina olivat vuoden 2020 jälkeisen EGR:n seuranta ja arviointi sekä vihreät työpaikat ja EGR. Ateenassa pidettyä seminaaria täydensivät hankevierailut, jotka tarjosivat tilaisuuden vertaisten väliseen kokemusten vaihtoon ja edunsaajien tapaamiseen. Kumpaankin seminaariin osallistui runsaasti jäsenvaltioiden, sidosryhmien ja EGR:n täytäntöönpanoelinten edustajia. Maaliskuussa ja lokakuussa 2020 suunnitellut EKR:n tapahtumat peruutettiin covid-19 pandemian vuoksi. Jälkiarviointia varten järjestettiin kuitenkin 17. maaliskuuta 2020 verkkokokous. 2.6.3. Sähköinen tiedonvaihtojärjestelmä (SFC2014) Komissio pyrki vuonna 2014 yksinkertaistamaan menettelyjä sisällyttämällä EGR:n Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmään (SFC2014), joka on jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvaa sähköistä tietojenvaihtoa koskeva järjestelmä. Huhtikuusta 2015 lähtien jäsenvaltiot ovat tehneet EGR-hakemukset verkossa opastetun hakuprosessin avulla, ja vuoden 2016 elokuusta alkaen ne ovat toimittaneet myös EGR-loppukertomuksensa SFC2014:n kautta. SFC2014-järjestelmän käytön ansiosta EGR-hakemukset olivat aiempaa virheettömämpiä ja täydellisempiä. Tietojen keruu ja käsittely helpottuivat, ja EGR:n tuloksista raportointi nopeutui. EGR:n tuen hakeminen SFC2014-järjestelmän kautta on osaltaan lyhentänyt jäsenvaltion tietojen toimittamisen ja komission ehdotuksen hyväksymisen välistä aikaa. 2.6.4. Euroopan globalisaatiorahaston jälkiarviointi 2014–2020 Komissio tekee EGR:n jälkiarvioinnin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 20 artiklan mukaisesti. Arvioinnin tarkoituksena on arvioida EGR:n vaikuttavuutta, kestävyyttä, tehokkuutta, johdonmukaisuutta, merkityksellisyyttä ja eurooppalaista lisäarvoa. Arviointi kattaa kaikki EGR-tapaukset, joihin liittyvät hakemukset vastaanotettiin vuoden 2014 ja 31. joulukuuta 2019 välisenä aikana. Komissio valitsi vuonna 2019 ulkopuolisen palveluntarjoajan, joka toteutti vuonna 2020 arviointia tukevan tutkimuksen ja laati raportin, jossa annettiin havaintojen, päätelmien ja suositusten avulla vastauksia arviointikysymyksiin. Näyttö koostui asiakirjatutkimuksesta, kohdennetuista tutkimuksista ja syvähaastatteluista EU:n ja kansallisten sidosryhmien ja EGR:n edunsaajien kanssa sekä internetissä järjestetystä julkisesta kuulemisesta. Kaikista arvioiduista tapauksista laadittiin tapauskohtaiset tutkimukset, jotka lähetettiin yhdessä raportin kanssa. Komissio hyväksyi toimeksisaajan raportin joulukuussa 2020. Se tukee arviointia, joka julkaistaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjana (SWD) vuoden 2021 loppuun mennessä. Ulkopuolisen tutkimuksen tulokset osoittavat, että (vastaavasti kuin väliarvioinnissa 2014–2020) EGR on yleisesti onnistunut tarjoamaan tukea ja osoittamaan solidaarisuutta työntekijöille, itsenäisille ammatinharjoittajille ja (joissakin tapauksissa) nuorille, joihin merkittävät rakenneuudistukset ovat vaikuttaneet. EGR:lla luodaan myös todellista eurooppalaista lisäarvoa lisäämällä paitsi irtisanotuille työntekijöille tarjottavien palvelujen määrää ja monipuolisuutta myös niiden tehokkuutta. Tarjottu tuki auttoi parantamaan edunsaajien omanarvontuntoa, ja he alkoivat suhtautua työnhakuun oma-aloitteisemmin. EGR:n tehokkuutta arvioitaessa tutkimuksen päähavaintona oli irtisanottujen työntekijöiden keskimääräisen uudelleentyöllistymisasteen nousu työmarkkinoilla: se nousi 49 prosentista (2007–2013) noin 60 prosenttiin (2014–2020) mutta vaihteli eri tapauksissa 18 prosentista 94 prosenttiin. Lisäksi rahasto on edelleen merkityksellinen ja hyödyllinen, vaikkakin sen soveltamisalaa voidaan kohderyhmän ja olosuhteiden suhteen harkita uudelleen hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi tai lyhentämiseksi, tulosten näkyvyyden parantamiseksi ja EGR:n toimien tulosten seurannan tehostamiseksi. 3. EGR-asetus 2021–2027 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 28. huhtikuuta 2021 vuosia 2021–2027 koskevan EGR-asetuksen, jota sovelletaan 1. tammikuuta 2021 lähtien. Rahastosta tulee Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille. Tämä korostaa EGR:n keskeistä tavoitetta, joka on EU:n solidaarisuuden osoittaminen työpaikkansa menettäneille työntekijöille auttamalla heitä sopeutumaan rakennemuutokseen. Koska EGR:n tarkoituksena on antaa rahallista tukea kriisitilanteissa ja ennalta arvaamattomissa olosuhteissa, rahasto säilytetään erityisrahoitusvälineenä, jota monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut määrärahojen enimmäismäärät eivät koske. EGR:lla ei siten ole vuotuista talousarviota vaan tarvittaessa käyttöön saatava vuotuinen enimmäismäärä. EGR:n käytettävissä kaudella 2021–2027 oleva enimmäismäärä on 1,467 miljardia euroa (käypinä hintoina) eli keskimäärin 209,6 miljoonaa euroa vuodessa (käypinä hintoina). Sen varmistamiseksi, että EGR toimii tehokkaammin, on osallistavampi ja vastaa joustavammin nykyisiin ja tuleviin taloudellisiin haasteisiin ja työmarkkinoiden muutoksiin, vuosien 2021–2027 asetukseen on tehty seuraavat parannukset: