[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 16.10.2007 KOM(2007) 625 lopullinen 2007/0220 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan tilastoista (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA - Yleinen tausta Virallisilla tilastoilla on keskeinen merkitys nykypäivän yhteiskunnassa. Instituutiot, poliittiset päätöksentekijät, talouden toimijat, markkinat ja yksittäiset henkilöt luottavat vahvasti siihen, että korkealaatuiset tilastot kuvaavat mahdollisimman tarkasti talouden, yhteiskunnan, ympäristön ja kulttuurin alalla tapahtuvaa kehitystä. Kehitysvauhdilla on vaikutusta sekä i) tilastojen käyttäjiin, koska heidän tietotarpeensa muuttuvat nopeasti, mikä tarkoittaa, että he tarvitsevat helposti saatavia ja ajantasaisia tilastotietoja, että ii) tilastoviranomaisiin, koska heidän on mukautettava tuotettavia tilastotietoja vastaamaan käyttäjien vaatimuksia. Puolueettomien ja objektiivisten tilastotietojen saatavuus on olennaista kaikille päättäjille: poliittiset päätöksentekijät tarvitsevat niitä voidakseen tehdä harkittuja päätöksiä, liike-elämän toimijat tarvitsevat niitä liiketoiminnassaan ja kansalaiset päivittäisessä elämässään. Tilastotiedot tukevat poliittisten päätösten avoimuutta ja läpinäkyvyyttä, ja viralliset tilastot edustavat siten yleistä etua tarjoamalla perustan demokratian moitteettomalle toiminnalle. Keskeisiä osatekijöitä tällaisten tilastotietojen tuottamisessa ovat tilastoviranomaisten toiminnan selkeät rakenteet, joihin yhdistyvät kansainvälistä yhteistyötä koskevat järjestelyt, tilastotietojen jakelu ja yhteydenpito käyttäjien kanssa. Unionin tasolla Euroopan tilastot ovat yhä merkittävämpiä Euroopan unionin politiikkojen kehittämisen, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin kannalta. Euroopan tilastojen merkitys kasvaa edelleen tulevaisuudessa, kun EU:n politiikkoja kehitetään. Esimerkiksi luotettavat tiedot, joiden avulla voidaan arvioida makrotaloudellisia kehityssuuntauksia kuten inflaatiota, talouskasvua ja yleisesti suhdannevaihtelua, ovat aivan välttämättömiä, jotta voidaan koordinoida toimintaa jäsenvaltioiden välillä ja syventää talouspolitiikan koordinointia. Lisäksi on todettava, että unioni tarvitsee valtavan määrän mahdollisimman korkealaatuisia tilastotietoja niiden strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka koskevat unionin kehitystä kohti pitkäaikaista vaurautta, erityisesti tarkistetun Lissabonin strategian sekä kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen avulla, ja solidaarisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta koskevan sitoumuksemme vahvistamiseksi. Euroopan tilastot ovat siten keskeinen osatekijä rakennettaessa sellaista tietokapasiteettia, joka tarvitaan tukemaan EU:n strategisia tavoitteita ja niihin liittyviä politiikkoja ja tukivälineitä. - Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämän ehdotuksen tavoitteena on tarkistaa voimassa olevaa oikeudellista peruskehystä, joka koskee tilastojen tuottamista Euroopan tasolla. Pohjimmiltaan tätä tarkistusta ohjaavat yhteiskunnalliset muutokset ja tarve määritellä selvemmin Euroopan tilastojärjestelmän (European Statistical System, ESS) tehtävä. Euroopan tilastojen tuotanto ja jakelu tapahtuu Euroopan tilastojärjestelmän kautta; tilastojärjestelmä muodostaa toiminnallisen kumppanuuden, johon osallistuvat Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat), kansalliset tilastolaitokset sekä muut kansalliset tai alueelliset viranomaiset, jotka vastaavat kussakin jäsenvaltiossa Euroopan tilastojen tuottamisesta ja jakelusta. Euroopan tilastoja tuottavat myös Euroopan keskuspankki (EKP) sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ), mutta tämä tapahtuu erillisen tilastohallintorakenteen ja eri sääntöjen[1] puitteissa. Tehokkuuden lisäämiseksi, tilastointirasitteen keventämiseksi ja laadun parantamiseksi on kuitenkin vahvistettava läheistä yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä siten, että samalla kunnioitetaan täysin kummankin omia toimivaltuuksia. Kuten sekä neuvosto että komissio ovat jo useissa yhteyksissä todenneet, Euroopan tilastojärjestelmä toimii tehokkaasti ja täyttää riippumattomuutta, koskemattomuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevat vaatimukset. Euroopan tilastojärjestelmän tuotosten laadun lisäksi myös sen hallintotapaa on parannettu viime vuosina erityisesti hyväksymällä ja panemalla täytäntöön Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt[2]. Ehdotukset, jotka koskevat eurooppalaisen tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan[3] sekä eurooppalaisen tilastoalan neuvoa-antavan komitean[4] perustamista, ovat myös edistysaskelia pyrittäessä vahvistamaan ja täydentämään Euroopan tilastojärjestelmän nykyistä hallinnointia. Vaikka nämä viimeaikaiset edistysaskeleet ovatkin osoitus dynaamisesta toiminnasta ja konkreettisista tuloksista, ne osoittavat entistäkin selvemmin, että on tarpeen vahvistaa yhteisön lainsäädännössä Euroopan tilastojärjestelmän institutionaalinen rakenne, määrittää uudelleen selkeästi sen vastuualueet ja periaatteet sekä yksinkertaistaa sen perustana olevia rakenteita, jotta se voisi vastata paremmin moniin tulevaisuuden haasteisiin. Erityisesti olisi vahvistettava kansallisten tilastolaitosten koordinointitehtävää ja ammatillista johtotehtävää kansallisella tasolla ja Eurostatin vastaavia tehtäviä komission tasolla. Tarvitaan yhteisiä vastauksia, jotta voidaan vastata Euroopan tilastoille asetettaviin kasvaviin vaatimuksiin ja päättää ensisijaisista toimintakohteista samalla kun voimavarat käyvät niukemmiksi. Samanaikaisesti on tarpeen vahvistaa uudelleen Eurostatin tehtävä ja velvollisuudet sen kansallisten kumppaneiden suhteen, jotta voidaan lisätä Euroopan tilastojärjestelmän tehokkuutta keskinäisen ymmärtämyksen ja luottamuksen pohjalta. Eurostatin ensisijaisena tehtävänä on välittää Euroopan poliittisten päättäjien tilastotarpeet tilastoalan kumppaneille jäsenvaltioissa ja kuroa samalla umpeen kuilua vaatimusten ja realistisen toteutettavuuden välillä. Ehdotus, jonka aiheena on eurooppalainen yleisnäkemys tilastotoiminnasta (”European Approach to Statistics”), antaa Eurostatille mahdollisuuden vastata kasvavien tilastointivaatimusten haasteeseen. Tämä yleisnäkemys, jonka mukaan Euroopan kokonaislukujen tuottamisen ja jakelun ei tarvitse perustua yksinomaan kaikkien kansallisten tilastolaitosten tuottamiin ja jakelemiin kansallisiin tietoihin, merkitsee huomattavaa muutosta tiedonkeruun rakenteeseen. Lisäksi tutkimusyhteisö toivoo voimakkaasti saavansa laajemmat käyttöoikeudet tilastotietoihin niiden analysoimista varten, mikä hyödyttäisi tieteen kehitystä Euroopassa. Tämä edellyttää jonkinasteista joustavuutta tilastosalaisuutta koskevissa järjestelyissä, jotta voidaan antaa kontrolloidusti käyttöoikeus yksityiskohtaisiin tilastotietoihin vaarantamatta salassapidettävien tilastotietojen vaatiman suojan korkeaa tasoa. Salassapidettävien tietojen vaihto Euroopan tilastojärjestelmässä ja kyseisten tietojen tutkimuskäyttöä koskevat säännöt ovat olennaisia kysymyksiä tässä suhteessa ja edellyttävät nykyisten oikeudellisten vaatimusten modernisointia. Lopuksi voidaan todeta, että oikeudellisen peruskehyksen tarkistus antaa uutta pontta vakiintuneeseen yhteistyöhön kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin välillä, mikä hyödyttää kaikkia Euroopan tilastojärjestelmän toimijoita ja Euroopan tilastojen käyttäjiä ja auttaa luomaan tarvittavan perustan tulevien tilastohaasteiden ratkaisemiseksi. - Voimassa olevat aiemmat säännökset Tilastojen tuotantoa ja jakelua Euroopan tasolla sääntelevään oikeudelliseen peruskehykseen kuuluvat nykyisin seuraavat säädökset: - Neuvoston päätös 89/382/ETY, Euratom, tehty 19 päivänä kesäkuuta 1989, Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta[5]; - Neuvoston asetus (Euratom, ETY) N:o 1588/90, annettu 11 päivänä kesäkuuta 1990, salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle[6]; - Neuvoston asetus (EY) N:o 322/97, annettu 17 päivänä helmikuuta 1997, yhteisön tilastoista[7]; - Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2367/2002/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 2002, yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2003–2007[8]. Edellä mainitut säädökset muodostavat yleisen kehyksen, jota täydentävät erillisiä tilastoaloja koskevat alakohtaiset säädökset. 2. KUULEMISET JA SEURAUSTEN ANALYSOINTI - Intressitahojen kuuleminen Ehdotus perustuu viime vuosien aikana tehtyyn laajaan valmistelutyöhön. Erityisesti eri pääkohdista ja tekstiluonnoksista käytiin perusteellinen keskustelu ja uudelleentarkastelu lähimpien osapuolten eli kansallisten tilastolaitosten ja Euroopan tilastojärjestelmän muiden kumppanien kuten Euroopan keskuspankin kanssa. Ehdotus pohjautuu suurelta osin tuloksiin, jotka saatiin tilasto-ohjelmakomitean vuodesta 2003 alkaen perustamista useista erityistyöryhmistä, joiden tavoitteena oli käsitellä aihetta eri näkökulmista. Jäsenvaltiot osallistuivat systemaattisesti näiden erityistyöryhmien työhön, tilasto-ohjelmakomitealle tiedotettiin säännöllisesti työn edistymisestä ja kaikkia jäsenvaltioita kuultiin laajasti ja järjestelmällisesti. Ehdotus heijastaa hyvin pitkälle kaikkia näitä kuulemisia. Tilasto-ohjelmakomiteaa kuultiin virallisesti tämän ehdotuksen luonnoksesta. - Seurausanalyysi Harkittaessa mahdollisia vaihtoehtoja seuraavat vaihtoehdot vaikuttivat selviltä: - oikeudellisen kehyksen säilyttäminen nykyisessä muodossaan: - Tämä ratkaisu ei varmastikaan vaarantaisi Euroopan tilastojen nykyistä tuotantoa, koska voimassa oleva lainsäädäntö toimii viitekehyksenä. Tämä vaihtoehto olisi kuitenkin todennäköisesti merkinnyt sitä, että nykyisten yleisten sääntöjen ja erityistapauksia koskevien poikkeavien järjestelyjen välille olisi muodostunut kasvava juopa. Pitkän ajan kuluessa tämä tilanne voisi jopa vaikuttaa haitallisesti yleisön yleiseen luottamukseen tilastoja kohtaan ja asettaa kyseenalaiseksi yleisen kehyksen koko olemassaolon. Lisäksi olisi menetetty mahdollisuuksia vahvistaa Euroopan tilastojärjestelmän toimintaa edellä kuvatulla tavalla. - sellaisen tarkistuksen ehdottaminen, jossa otettaisiin huomioon esitetyt huolenaiheet ja jonka avulla voitaisiin hyödyntää nykyiset mahdollisuudet selkeyttää ja tehostaa Euroopan tilastojärjestelmän toimintaa edellisissä kohdissa kuvattujen suuntaviivojen mukaisesti: - On selvää, että tällä ehdotuksella saavutettaisiin sille asetetut tavoitteet ainoastaan, jos sitä ei käsittelyn aikana muutettaisi merkittävästi. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT - Ehdotetun säädöksen lyhyt kuvaus Ehdotuksen tavoitteena on tarkistaa Euroopan tilastoja koskevaa voimassa olevaa oikeudellista peruskehystä ja mukauttaa sitä nykyisiin olosuhteisiin sekä parantaa sitä tuleviin kehityssuuntauksiin ja haasteisiin vastaamiseksi. Ehdotuksessa ehdotetaan muun muassa, että parannetaan tilastohallinnointia mukauttamalla asiaankuuluvia määritelmiä perustamissopimuksen vaatimuksiin, vahvistetaan toimia ja Euroopan tilastojärjestelmää itseään yhteisön lainsäädännössä, selvennetään entisestään kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin tehtävää, vahvistetaan viittauksia voimassa oleviin Euroopan tilastoja koskeviin käytännesääntöihin, tunnustetaan virallisesti eurooppalainen yleisnäkemys tilastotoiminnasta (”European Approach to Statistics”) ja vahvistetaan Euroopan tilastoihin liittyviä laatunäkökohtia. Ehdotuksessa puututaan myös Euroopan tilastojärjestelmän toimintaan muun muassa perustamalla Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea (ESS-komitea) ja ESS-kumppanuusryhmä ja vahvistamalla yhteistyötä muiden Euroopan tilastojärjestelmän elinten sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän kanssa. Myös monivuotisten ohjelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa tarkistetaan. Erityisesti ehdotetaan, että komissio voisi toteuttaa yksittäisiä tilastotoimia vähemmän rajoittavin edellytyksin. Lopuksi ehdotetaan suurempaa joustoa tilastosalaisuutta koskeviin nykyisiin sääntöihin kuitenkin siten, että tietosuojan korkea taso säilytetään. - Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 285 artikla tarjoaa oikeusperustan yhteisön tilastoille. Neuvosto voi yhteispäätösmenettelyn mukaisesti hyväksyä toimenpiteitä yhteisön toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseksi. Mainitussa artiklassa asetetaan yhteisön tilastojen tuottamista koskevat vaatimukset sekä edellytetään puolueettomuuden, luotettavuuden, objektiivisuuden, tieteellisen riippumattomuuden, kustannustehokkuuden ja tilastosalaisuuden noudattamista. - Toissijaisuusperiaate Ehdotus on täysin toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevan voimassa olevan oikeudellisen kehyksen tarkistus on luonteeltaan toimi, joka voidaan toteuttaa ainoastaan yhteisön tasolla. Toissijaisuusperiaate on myös perustana määritettäessä kansallisella ja yhteisön tasolla jaettavia vastuualueita, kun on kyse Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | 5. LISÄTIEDOT | Yksinkertaistaminen | Ehdotus merkitsee yksinkertaistamista niin oikeudelliselta, institutionaaliselta kuin toiminnalliselta kannalta. Ensinnäkin ehdotuksen tavoitteena on yksinkertaistaa voimassa olevaa oikeudellista kehystä, joka koskee tilastojen tuotantoa ja jakelua Euroopan tasolla; tähän pyritään erityisesti kokoamalla yhteen ainoaan säädökseen useita yhteisön tilastolainsäädännön erillisiä säädöksiä. Toiseksi institutionaaliseen yksinkertaistamiseen päästään sulauttamalla tilasto-ohjelmakomitea ja tilastosalaisuutta käsittelevä komitea yhdeksi komiteaksi. Kolmanneksi Euroopan tilastojärjestelmän yksinkertaistaminen toteutetaan toiminnalliselta kannalta siten, että tunnustetaan ja hyödynnetään entistä laajemmin uusia yksinkertaistamisen välineitä, kuten Euroopan tason aggregaattien käyttöä tilastotoimintaa koskevan eurooppalaisen yleisnäkemyksen pohjalta kuten ehdotuksen 17 artiklassa kuvataan, ja parannetaan suunnitteluprosessia, jonka tuloksena määritellään vuotuiset tilasto-ohjelmat. Nämä välineet on jo määritelty yksinkertaistamiseen tähtäävinä keinoina komission tiedonannossa vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla[9]. Tässä yhteydessä on syytä todeta myös, että Euroopan tilastot ovat yksi ensisijaisista tarkastelukohteista, kun komissio mittaa tiedonantovaatimuksista aiheutuvaa hallinnollista rasitusta[10]. Lopuksi voidaan mainita, että tämä aloite ei ole uusi sikäli että ”tilastolain” eli yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 mahdollista tarkistamista suunniteltiin alun perin jo komission vuonna 2003 hyväksymässä ensimmäisessä kertomuksessa yhteisön säännöstön päivittämistä ja yksinkertaistamista koskevien toimintapuitteiden täytäntöönpanosta[11]. | Euroopan talousalue Ehdotettu säädös koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se olisi ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. | 2007/0220 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan tilastoista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Yhteistyötä tilastoalalla koskevan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[12], kuultuaan Euroopan tietosuojavaltuutettua, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[13] sekä katsovat seuraavaa: (1) Jotta varmistettaisiin perustamissopimuksen 285 artiklan 2 kohdassa määrättyjen periaatteiden mukaisesti tuotettujen Euroopan tilastojen yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus, olisi yhteistyötä ja koordinointia vahvistettava niiden viranomaisten välillä, jotka osallistuvat Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun. (2) Tätä varten olisi kyseisten viranomaisten yhteistyötä ja koordinointia kehitettävä entistä systemaattisemmin ja organisoidummin siten, että noudatetaan täysin kansallisia ja yhteisön toimivaltuuksia ja institutionaalisia järjestelyjä ja otetaan huomioon tarve tarkistaa voimassa olevaa oikeudellista peruskehystä sen mukauttamiseksi nykyisiin olosuhteisiin sekä parantaa sitä tuleviin haasteisiin vastaamiseksi. (3) Sen vuoksi on tarpeen lujittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) toimia ja parantaa sen hallinnointia erityisesti kansallisten tilastolaitosten ja komission (Eurostatin) tehtävien selventämiseksi tarkemmin. (4) Kun otetaan huomioon kansallisten tilastolaitosten ja muiden kussakin jäsenvaltiossa Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta vastaavien kansallisten viranomaisten erityisyys, olisi säädettävä, että ne voivat saada avustuksia ilman eri ehdotuspyyntöä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002[14] 168 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti. (5) Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden ja Sveitsin tilastoviranomaiset olisi Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 76 artiklan ja pöytäkirjan 30 sekä yhteistyötä tilastoalalla koskevan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan mukaisesti otettava tiiviisti mukaan vahvistettuun yhteistyöhön ja koordinointiin. (6) Lisäksi on tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö ja asianmukainen koordinointi Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä muun muassa edistämällä salassapidettävien tietojen vaihtoa näiden kahden järjestelmän välillä tilastointitarkoituksia varten, ottaen huomioon perustamissopimukseen liitetyn, Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja Euroopan keskuspankin (EKP) perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan (N:o 18) 5 artikla. (7) Sekä Euroopan tilastojärjestelmä että Euroopan keskuspankkijärjestelmä kehittävät, tuottavat ja jakelevat näin ollen Euroopan tilastoja, mutta tämä tapahtuu erillisissä oikeudellisissa puitteissa, jotka heijastavat kummankin hallintorakenteita. Tätä asetusta olisi sen vuoksi sovellettava rajoittamatta Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98[15] soveltamista. (8) Tämän vuoksi, ja vaikka Euroopan keskuspankki (EKP) ja kansalliset keskuspankit eivät osallistu Euroopan tilastojen tuottamiseen tämän asetuksen nojalla, voivat kansalliset viranomaiset ja yhteisön viranomainen kuitenkin käyttää keskuspankin tuottamia tietoja suoraan tai välillisesti Euroopan tilastojen tuottamiseen kansallisen keskuspankin ja yhteisön viranomaisen, kummankin toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, välisen sopimuksen perusteella sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen keskuspankin ja kansallisen viranomaisen välisiä kansallisia järjestelyjä. Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat vastaavasti käyttää toimivaltaansa kuuluvilla aloilla Euroopan tilastojärjestelmän tuottamia tietoja suoraan tai välillisesti. (9) Kun on kyse yleisesti Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän suhteista, neuvoston päätöksellä 2006/856/EY[16] perustetulla raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealla on tärkeä tehtävä erityisesti siksi, että se avustaa komissiota raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoja koskevien työohjelmien laatimisessa ja toteutuksessa. (10) On tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö ja asianmukainen koordinointi Euroopan tilastojärjestelmän ja muiden kansainvälisen tilastojärjestelmän toimijoiden välillä. (11) Euroopan tilastojärjestelmän toimintaa on myös tarpeen tarkastella uudelleen, koska Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevista menetelmistä on tehtävä joustavampia ja ensisijaiset toimintakohteet on vahvistettava selkeästi, jotta voidaan vähentää vastaajille aiheutuvaa taakkaa ja parantaa Euroopan tilastojen saatavuutta ja ajantasaisuutta. Eurooppalainen yleisnäkemys tilastotoiminnasta (European Approach to Statistics) on suunniteltu tätä tarkoitusta varten. (12) Vaikka Euroopan tilastot yleensä perustuvat kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten tilastoviranomaisten tuottamiin ja jakamiin kansallisiin tietoihin, niitä voidaan tuottaa myös julkaisemattomista kansallisista lähteistä, kansallisten tietojen osajoukoista ja eurooppalaisista tilastotutkimuksista tai erityisesti suunniteltujen yhdenmukaistettujen määritelmien tai menetelmien mukaisesti. (13) Näissä tapauksissa voidaan soveltaa eurooppalaista yleisnäkemystä tilastotoiminnasta; siinä on kyse pragmaattisesta strategiasta, jolla helpotetaan yhteisön politiikoissa erityisen merkityksellisten eurooppalaisten tilastollisten aggregaattien laatimista. (14) Yhteisiä rakenteita, välineitä ja menettelyjä voitaisiin myös laatia tai kehittää edelleen yhteistyöverkostojen kautta, joissa olisivat mukana kansalliset viranomaiset ja asiaankuuluvat komission yksiköt ja joissa helpotettaisiin tiettyjen jäsenvaltioiden erikoistumista tiettyihin tilastotoimiin siten, että siitä olisi hyötyä Euroopan tilastojärjestelmälle kokonaisuudessaan. Näissä Euroopan tilastojärjestelmän kumppanien välisissä yhteistyöverkostoissa olisi pyrittävä välttämään päällekkäistä työtä ja siten lisäämään tehokkuutta ja vähentämään talouden toimijoille aiheutuvaa vastaustaakkaa. (15) Ehdotetun aiempaa paremman Euroopan tilastojen sääntelykehyksen olisi erityisesti vastattava tarpeeseen minimoida yrityksille aiheutuvaa vastaustaakkaa ja edistettävä yleisempää tavoitetta, joka on Euroopan tasolla aiheutuvan hallinnollisen taakan vähentäminen, kuten 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmissä todetaan; olisi kuitenkin korostettava myös kansallisten viranomaisten tärkeää tehtävää minimoitaessa eurooppalaisille yrityksille aiheutuvaa taakkaa kansallisella tasolla. (16) Euroopan tilastoja kohtaan tunnetun luottamuksen vahvistamiseksi on tilastoviranomaisten oltava ammatillisesti riippumattomia ja varmistettava Euroopan tilastojen tuotannon puolueettomuus ja korkea laatu perustamissopimuksen 285 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon virallisen tilaston perusperiaatteet, jotka Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio on hyväksynyt 15 päivänä huhtikuuta 1992 ja Yhdistyneiden Kansakuntien tilastokomissio 14 päivänä huhtikuuta 1994, sekä periaatteet, jotka sisältyvät Euroopan tilastoja koskeviin käytännesääntöihin, jotka komissio on vahvistanut suosituksessaan kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta. (17) Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja jakelussa olisi noudatettava kansainvälisiä parhaita käytänteitä. (18) Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa esitetty oikeus yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen ja henkilötietojen suojaan olisi varmistettava. (19) Tällä asetuksella varmistetaan yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä ja täsmennetään, siltä osin kuin on kyse Euroopan tilastoista, säännöt, joista säädetään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY[17] sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001[18]. (20) Salassapidettävät tiedot, joita kansalliset ja yhteisön tilastoviranomaiset keräävät Euroopan tilastojen tuottamiseksi, olisi suojattava, jotta saavutetaan ja säilytetään näiden tietojen antamisesta vastuussa olevien osapuolien luottamus; tilastosalaisuuden olisi kaikissa jäsenvaltioissa täytettävä samat periaatteet. (21) Sitä varten on tarpeen vahvistaa yhteiset säännöt, jotka koskevat Euroopan tilastojen tuottamiseen käytettävien tietojen salassapitoa ja kyseisten salassapidettävien tietojen käyttöoikeutta ja joissa otetaan asianmukaisesti huomioon tekniikan kehitys ja käyttäjien vaatimukset demokraattisessa yhteiskunnassa. (22) Yksikkötietojen saatavuus Euroopan tilastojärjestelmän tarpeisiin on erityisen tärkeää, jotta voidaan maksimoida tilastotiedosta saatava hyöty ja varmistaa Euroopan tilastojen parempi yhdenmukaistaminen. (23) Tiedeyhteisön olisi saatava laajemmat käyttöoikeudet tilastotietoihin analyysejä varten tieteellisen kehityksen edistämiseksi Euroopassa, ja sen vuoksi olisi parannettava tutkijoiden käyttöoikeutta salassapidettäviin tietoihin Euroopan yhteisön tasolla tieteellisiä tarkoituksia varten vaarantamatta kuitenkaan salassapidettävien tilastotietojen edellyttämää suojan korkeaa tasoa. (24) Olisi ehdottomasti kiellettävä salassapidettävien tietojen käyttäminen hallinnollisiin, oikeudellisiin tai verotuksellisiin tarkoituksiin tai niitä tilastoyksiköitä koskeviin tarkistuksiin, joita tiedot koskevat. (25) Tätä asetusta olisi sovellettava rajoittamatta ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY[19] sekä tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 [20] soveltamista. (26) Koska tämän asetuksen tavoitetta eli Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevan oikeudellisen kehyksen laatimista eivät jäsenvaltiot voi riittävällä tavalla toteuttaa vaan se voidaan siksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (27) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[21] mukaisesti. (28) Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä täytäntöönpanovalta, jonka nojalla se voi hyväksyä Euroopan tilastojen laatunäkökohtiin liittyviä toimenpiteitä ja määrittää edellytykset, joiden mukaisesti käyttöoikeus salassapidettäviin tietoihin voidaan myöntää tieteellisiin tarkoituksiin. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niillä täydennetään tätä asetusta ottamalla käyttöön uusia muita kuin keskeisiä osia, ne olisi hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. (29) Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden olisi korvattava toimenpiteet, joista säädetään salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o …/…[22] [KOM(2006)477] , yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97[23] sekä Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1989 tehdyssä neuvoston päätöksessä 89/382/ETY, Euratom[24]. Kyseiset säädökset olisi sen vuoksi kumottava. Yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 täytäntöönpanosta tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien salassapidettävien tietojen käyttöoikeuden osalta 17 päivänä toukokuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 831/2002[25] sekä elimiä, joiden palveluksessa olevilla tutkijoilla on oikeus käyttää salassapidettäviä tietoja tieteellisiin tarkoituksiin, koskevan luettelon vahvistamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2004/452/EY[26] säädettyjen täytäntöönpanotoimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. (30) Tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Yleiset säännökset 1 artiklaEuroopan tilastot Tällä asetuksella vahvistetaan oikeudellinen kehys Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua varten. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja kansallisten ja yhteisön viranomaisten riippumattomuuden, koskemattomuuden ja vastuuvelvollisuuden mukaisesti Euroopan tilastot ovat asiaankuuluvia tilastoja, joita tarvitaan Euroopan yhteisön toimien toteuttamiseen. Tilastoja on kehitettävä, tuotettava ja jaettava perustamissopimuksen 285 artiklan 2 kohdassa ja tämän asetuksen 2 artiklassa esitettyjä tilastoperiaatteita noudattaen ja Euroopan tilasto-ohjelman puitteissa. 2 artikla Tilastoperiaatteet 1. Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun on sovellettava seuraavia tilastoperiaatteita: 1. ’ammatillinen riippumattomuus’, millä tarkoitetaan sitä, että tilastoja on kehitettävä, tuotettava ja jaettava riippumattomasti ja vapaana kaikesta poliittisten tai eturyhmien painostuksesta erityisesti siltä osin kuin on kyse käytettävien tekniikoiden, määritelmien, menetelmien ja lähteiden valinnasta sekä kaikenmuotoisen jakelun ajoituksesta ja sisällöstä; 2. ’puolueettomuus’, millä tarkoitetaan sitä, että tilastoja on kehitettävä, tuotettava ja jaettava neutraalilla tavalla ja että kaikkia käyttäjiä on kohdeltava yhdenvertaisesti; 3. ’objektiivisuus’, millä tarkoitetaan sitä, että tilastoja on kehitettävä, tuotettava ja jaettava systemaattisella, luotettavalla ja tasapuolisella tavalla; tämä edellyttää ammatillisten ja eettisten standardien käyttämistä sekä sitä, että noudatettavat toimintalinjat ja käytänteet ovat avoimia käyttäjille ja kyselyihin vastaaville; 4. ’luotettavuus’, millä tarkoitetaan sitä, että tilastojen on mitattava mahdollisimman totuudenmukaisesti, tarkasti ja johdonmukaisesti sitä todellisuutta, jota ne on suunniteltu edustamaan; tämä edellyttää tieteellisten perusteiden käyttämistä lähteiden, menetelmien ja menettelyjen valinnassa; 5. ’tilastosalaisuus’, millä tarkoitetaan sitä, että suoraan tilastollisiin tarkoituksiin tai välillisesti hallinnollisista tai muista lähteistä saatuja yksittäisiin tilastoyksiköihin liittyviä salassapidettäviä tietoja suojataan; tämä tarkoittaa, että estetään saatujen tietojen käyttö muihin kuin tilastollisiin tarkoituksiin sekä tietojen laiton paljastaminen; 6. ’kustannustehokkuus’, millä tarkoitetaan sitä, että tilastotuotannon kustannusten on oltava suhteessa tavoiteltujen tulosten ja hyötyjen merkitykseen, että voimavaroja on käytettävä optimaalisesti ja että vastaajille aiheutuva taakka on minimoitava. Pyydetyt tiedot on voitava mahdollisuuksien mukaan helposti poimia käytettävissä olevista arkistoista tai lähteistä. 2. Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja jakelussa on noudatettava kansainvälisiä parhaita käytänteitä. 3 artiklaMääritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 7. ’tilastoilla’ määrällisiä ja laadullisia, aggregoituja ja edustavia tietoja, jotka kuvaavat kollektiivista ilmiötä tarkasteltavana olevassa perusjoukossa; 8. ’tilastotiedoilla’ kaikkia tilastojen eri muotoja mukaan luettuna perustiedot, indikaattorit, tilit ja metatieto; 9. ’kehittämisellä’ toimenpiteitä, joiden tavoitteena on luoda, vahvistaa ja parantaa tilastollisia menetelmiä, standardeja ja menettelyjä, joita käytetään tilastotietojen tuottamiseen ja jakamiseen, sekä suunnitella uusia tilastoja ja indikaattoreita; 10. ’tuottamisella’ kaikkia tilastotietojen keräämisessä, säilyttämisessä, käsittelyssä, kokoamisessa ja analysoinnissa tarvittavia toimenpiteitä; 11. ’jakelulla’ toimenpiteitä, joilla tilastot ja tilastolliset analyysit saatetaan käyttäjien saataville; 12. ’tietojen keruulla’ kyselytutkimuksia ja kaikkia muita tapoja kerätä tietoja eri lähteistä; 13. ’tilastoyksiköllä’ tarkastelun perusyksikköä, eli luonnollista henkilöä, kotitaloutta, talouden toimijaa ja muita toimijoita, johon tiedot viittaavat; 14. ’salassapidettävillä tiedoilla’ kansallisten viranomaisten ja Eurostatin tilastotarkoituksiin käyttämiä tietoja, joiden avulla on mahdollista suoraan tai välillisesti tunnistaa tilastoyksiköt ja siten paljastaa yksikkötietoja. Määritettäessä, onko tilastoyksikkö tunnistettavissa, on otettava huomioon kaikki kyseeseen tulevat keinot, joita kolmannen osapuolen voidaan kohtuudella odottaa käyttävän tilastoyksikön tunnistamiseksi; 15. ’käytöllä tilastotarkoituksiin’ yksinomaista käyttöä tilastollisten tulosten ja analyysien kehittämiseen ja tuottamiseen; 16. ’suoralla tunnistamisella’ tilastoyksikön tunnistamista sen nimen tai osoitteen tai julkisesti saatavilla olevan tunnistusnumeron perusteella; 17. ’välillisellä tunnistamisella’ tilastoyksikön tunnistamista millä tahansa muulla keinolla kuin suoralla tunnistamisella; 18. ’komission (Eurostatin) virkamiehillä’ yhteisöjen virkamiehiä, joita tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 1 artiklassa ja jotka työskentelevät komissiossa (Eurostatissa); 19. ’komission (Eurostatin) muulla henkilöstöllä’ yhteisöjen työntekijöitä, joita tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2–5 artiklassa ja jotka työskentelevät komissiossa (Eurostatissa). II LUKUTilastoalan hallinto 4 artiklaEuroopan tilastojärjestelmä 1. Euroopan tilastojärjestelmä (ESS) muodostaa kumppanuuden, johon osallistuvat yhteisön tilastoviranomainen, joka on komissio (Eurostat), ja kansalliset tilastolaitokset sekä muut viranomaiset (kansalliset viranomaiset), jotka vastaavat kussakin jäsenvaltiossa Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta. 2. Jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten pääjohtajat ja komissio (Eurostat) tapaavat ESS-kumppanuusryhmänä vähintään kolme kertaa vuodessa tarjotakseen ammatillista ohjausta Euroopan tilastojärjestelmälle Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi tilastoperiaatteiden mukaisesti. 3. ESS-kumppanuusryhmä tarkastelee seuraavia aiheita: 20. toimenpiteet Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi, eurooppalainen yleisnäkemys tilastotoiminnasta mukaan luettuna, niiden perustelut kustannustehokkuuden pohjalta, niiden toteuttamiseksi tarvittavat välineet ja aikataulut sekä tietojen toimittamisesta aiheutuva vastaustaakka; 21. Euroopan tilasto-ohjelman pääpiirteet; 22. Euroopan tilasto-ohjelman kehityssuuntaukset ja ensisijaiset toimintakohteet, erityisesti komission (Eurostatin) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatiman väliarviointikertomuksen pohjalta; 23. tilastosalaisuutta koskevat kysymykset; 24. muut kysymykset, erityisesti menetelmiin liittyvät kysymykset, jotka aiheutuvat tilasto-ohjelmien laatimisesta tai täytäntöönpanosta. 4. ESS-kumppanuusryhmä laatii Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua varten käytännesäännöt, jotka komissio julkaisee. Käytännesääntöjen tarkoituksena on varmistaa yleisön luottamus Euroopan tilastoihin vahvistamalla, miten Euroopan tilastoja kehitetään, tuotetaan ja jaetaan tilastoperiaatteiden ja parhaiden kansainvälisten tilastokäytänteiden mukaisesti. Käytännesääntöjä tarkastellaan uudelleen ja ajantasaistetaan tarpeen mukaan. 5 artikla Kansalliset tilastolaitokset ja muut kansalliset viranomaiset 1. Kunkin jäsenvaltion kansallinen tilastolaitos vastaa Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun liittyvien kaikkien toimien koordinoinnista kansallisella tasolla. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän säännöksen soveltamisen varmistamiseksi. 2. Komissio (Eurostat) pitää yllä luetteloa jäsenvaltioiden nimeämistä muista kansallisista viranomaisista ja julkaisee sen Internet-sivustollaan. 3. Kansalliset tilastolaitokset ja muut kansalliset viranomaiset, jotka mainitaan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, voivat saada avustuksia ilman eri ehdotuspyyntöä. 6 artikla Komissio (Eurostat) 1. Yhteisön tasolla komissio (Eurostat) varmistaa, että Euroopan tilastot tuotetaan vahvistettujen sääntöjen ja tilastoperiaatteiden mukaisesti; tässä suhteessa sillä on yksinomainen vastuu päättää prosesseista, tilastollisista menetelmistä, standardeista ja menettelyistä sekä julkaistavien tilastojen sisällöstä ja aikataulusta. 2. Rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan soveltamista komissio (Eurostat) koordinoi yhteisön toimielinten ja elinten tilastotoimia erityisesti tietojen johdonmukaisuuden ja laadun varmistamiseksi ja vastaustaakan minimoimiseksi. Tätä varten komissio (Eurostat) voi kutsua minkä tahansa yhteisön toimielimen tai elimen kuultavaksi ja tekemään yhteistyötä kanssaan menetelmien ja järjestelmien kehittämiseksi tilastotarkoituksia varten niiden omalla toimialalla; kunkin tällaisen toimielimen ja elimen, joka voi ehdottaa tilastojen tuottamista, on kuultava komissiota (Eurostatia) ja otettava sen kyseisessä tapauksessa mahdollisesti antamat suositukset huomioon. 7 artikla Yhteistyö muiden elinten kanssa Eurooppalaisen tilastoalan neuvoa-antavaa komiteaa sekä eurooppalaisen tilastohallinnoinnin neuvoa-antavaa lautakuntaa kuullaan niiden toimivaltuuksien rajoissa. 8 artikla Yhteistyö Euroopan keskuspankkijärjestelmän kanssa Vastaustaakan minimoimiseksi ja Euroopan tilastojen tuottamiseksi tarvittavan yhtenäisyyden takaamiseksi Euroopan keskuspankkijärjestelmä ja Euroopan tilastojärjestelmä toimivat läheisessä yhteistyössä noudattaen samalla tilastoperiaatteita. 9 artikla Kansainvälinen yhteistyö Rajoittamatta yksittäisten jäsenvaltioiden kantoja komissio (Eurostat) koordinoi Euroopan tilastojärjestelmän kannan Euroopan tilastojen kannalta erityisen merkittäviin kysymyksiin kansainvälisellä tasolla sekä erityisjärjestelyt kansainvälisissä tilastoalan elimissä edustamista varten. 10 artikla Tilastojen laatu 1. Tulosten laadun takaamiseksi Euroopan tilastot tuotetaan samanlaisten standardien ja yhdenmukaistettujen menetelmien pohjalta. Tässä suhteessa sovelletaan seuraavia laadun osatekijöitä: 25. ’relevanssilla’ tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot täyttävät käyttäjien nykyiset ja potentiaaliset tarpeet; 26. ’tarkkuudella’ tarkoitetaan estimaattien läheisyyttä tuntemattomiin todellisiin arvoihin nähden; 27. ’ajantasaisuudella’ tarkoitetaan viivettä tiedon saatavuuden ja sen kuvaaman tapahtuman tai ilmiön välillä; 28. ’oikea-aikaisuudella’ tarkoitetaan viivettä tiedon julkistamispäivämäärän ja sen julkistamiselle asetetun tavoitepäivämäärän välillä; 29. ’saatavuudella’ ja ’selkeydellä’ tarkoitetaan niitä ehtoja ja yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden mukaisesti käyttäjät voivat saada, käyttää ja tulkita tietoja; 30. ’vertailukelpoisuudella’ tarkoitetaan käytettyjen tilastollisten käsitteiden ja mittausvälineiden tai -menettelyjen eroavaisuuksien vaikutuksen mittaamista, kun tilastoja verrataan maantieteellisten alueiden, eri alojen tai eri ajanjaksojen välillä; 31. ’yhtenäisyydellä’ tarkoitetaan sitä, voidaanko tietoja luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten. 2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjä laadun osatekijöitä tietoihin, jotka kuuluvat alakohtaisen lainsäädännön soveltamisalaan tietyillä tilastoaloilla, komissio määrittelee alakohtaisessa lainsäädännössä säädettyjä laaturaportteja koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt, rakenteen ja jaksottaisuuden 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Erityisistä laatuvaatimuksista kuten tilastotuotannon tavoitearvoista ja vähimmäisstandardeista voidaan säätää alakohtaisessa lainsäädännössä. Jos alakohtaisessa lainsäädännössä ei niistä säädetä, komissio voi hyväksyä toimenpiteitä. Tällaiset toimenpiteet, joilla muutetaan tämän asetuksen muita kuin olennaisia osia täydentämällä sitä, on hyväksyttävä 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) raportit toimitettujen tietojen laadusta. Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun ja julkaisee raportit. III LUKU Euroopan tilastojen tuottaminen 11 artikla Euroopan tilasto-ohjelma 1. Euroopan tilasto-ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat puitteet, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimien tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Siitä päättävät Euroopan parlamentti ja neuvosto. 2. Komissio esittää kunkin Euroopan tilasto-ohjelman osalta Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarviointikertomuksen ohjelman kolmannen täytäntöönpanovuoden aikana ja lopullisen arviointikertomuksen kahdentoista kuukauden kuluessa ohjelmakauden päättymisestä. 12 artikla Euroopan tilasto-ohjelman täytäntöönpano 1. Euroopan tilasto-ohjelma pannaan täytäntöön yksittäisillä tilastotoimilla, joista päättävät joko 32. Euroopan parlamentti ja neuvosto; tai 33. poikkeuksellisissa tapauksissa komissio 15 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti; tai 34. kansalliset viranomaiset ja Eurostat keskinäisin sopimuksin toimivaltansa rajoissa. Tällaiset sopimukset on tehtävä kirjallisesti. 2. Toteuttaessaan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja toimia komissio esittää toimen tavoitteet ja kustannustehokkuusanalyysin sekä arvioinnin aiheutuvasta vastaustaakasta. 13 artikla Yhteistyöverkostot Yksittäisissä tilastotoimissa on luotava mahdollisuuksien mukaan synergioita Euroopan tilastojärjestelmän piirissä toimivien yhteistyöverkostojen kautta jakamalla asiantuntemusta ja tuloksia tai edistämällä erikoistumista erityistehtäviin. Tätä varten on luotava soveltuva rahoitusrakenne. 14 artikla Eurooppalainen yleisnäkemys tilastotoiminnasta 1. Tilastotoimintaa koskevan eurooppalaisen yleisnäkemyksen tavoitteena on 35. maksimoida Euroopan kokonaislukujen saatavuus ja ajantasaisuus silloin kun Euroopan tilastojen tuottaminen ja jakelu voi perustua kokonaan tai olla perustumatta kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten tuottamiin ja jakelemiin kansallisiin tietoihin; 36. optimoida tietojen toimittaminen ja tilastojen julkistaminen ja tarkistaminen silloin kun on tarpeen vahvistaa koordinoitu toimintatapa ja yleisnäkemys. 2. Toteutettavat toimenpiteet määritetään 12 artiklan 1 kohdassa säädetyissä yksittäisissä tilastotoimissa alakohtaisten tilastoalojen osalta tai valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 15 artikla Komission (Eurostatin) väliaikaiset suorat tilastotoimet Komissio voi päättää väliaikaisista suorista tilastotoimista 27 artiklan 2 artiklassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti sillä edellytyksellä, että 37. toimen kesto ei ylitä tuolloin voimassa olevan Euroopan tilasto-ohjelman kestoa; 38. kerättävät tiedot ovat jo saatavilla tai ne on mahdollista saada asiasta vastaavilta kansallisilta viranomaisilta, tai tiedot voidaan saada suoraan käyttäen asianmukaisia otoksia tilastoinnin perusjoukon havainnoimiseen Euroopan tasolla. 16 artikla Vuotuinen työohjelma Komissio antaa vuosittain toukokuun loppuun mennessä ESS-komitean tarkastettavaksi työohjelmansa seuraavaksi vuodeksi. Tästä ohjelmasta ilmenevät erityisesti 39. toimet, joita komissio pitää ensisijaisina ottaen huomioon yhteisön politiikan tarpeet ja sekä kansallisen että yhteisön rahoitustilanteen, 40. menettelytavat ja kaikki oikeudelliset välineet, joita komissio suunnittelee ohjelman täytäntöönpanemiseksi. Komissio ottaa ESS-komitean huomautukset mahdollisimman tarkoin huomioon. IV LUKU Euroopan tilastojen jakelu 17 artikla Jakelutoimenpiteet 1. Euroopan tilastojen jakelu on suoritettava noudattaen täysimääräisesti tilastoperiaatteita, erityisesti siltä osin kuin on kyse tilastosalaisuuden suojaamisesta ja puolueettomuusperiaatteen edellyttämien yhtäläisten tiedonsaantimahdollisuuksien varmistamisesta. 2. Euroopan tilastojen jakelu kuuluu komissiolle (Eurostatille), kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille kullekin toimivaltuuksiensa rajoissa. 3. Jäsenvaltiot ja komissio tarjoavat tarvittavan tuen, jotta varmistetaan kaikkien käyttäjien yhtäläiset mahdollisuudet saada käyttöönsä Euroopan tilastoja. 18 artikla Julkiseen käyttöön tarkoitetut tiedostot Yksikkötietoja voidaan jakaa julkiseen käyttöön tarkoitetun tiedoston muodossa, joka koostuu tunnistetiedoista puhdistetuista tiedoista, jotka on käsitelty siten, ettei tilastoyksikköä voida tunnistaa, kun otetaan huomioon kaikki kyseeseen tulevat keinot, joita kolmannen osapuolen voidaan kohtuudella odottaa käyttävän. V LUKU Tilastosalaisuus 19 artikla Salassapidettävien tietojen suojaaminen Euroopan tilastojärjestelmässä 1. Seuraavia sääntöjä ja toimenpiteitä on sovellettava, jotta varmistetaan salassapidettävien tietojen käyttö yksinomaan tilastotarkoituksiin ja estetään niiden laiton paljastaminen. 2. Kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostatin) on varmistettava, että salassapidettäviä tietoja käytetään yksinomaan tilastotarkoituksiin, elleivät tietojen kohteena olevat tilastoyksiköt ole antaneet kirjallisesti suostumustaan niiden käyttämiseen muihin täsmennettyihin tarkoituksiin. 3. Kansalliset viranomaiset ja komissio (Eurostat) voivat poikkeustapauksissa jakaa sellaisia tilastollisia tuloksia, joista voi olla mahdollista tunnistaa tilastoyksikkö; asiaa koskevat erityisehdot on määritettävä yhteisön lainsäädännössä. Tuloksia on mukautettava sellaisella tavalla, ettei niiden jakelu vaaranna tilastosalaisuutta, jos tietojen kohteena oleva tilastoyksikkö on niin pyytänyt. 4. Kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostatin) on toteutettava kaikki tarvittavat lainsäädännölliset, hallinnolliset, tekniset ja organisaatiota koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että salassapidettävien tietojen fyysisen ja loogisen suojan turvaamiseksi Euroopan tilastojärjestelmän piirissä käytettävät menetelmät, kriteerit ja toimintatavat yhdenmukaistetaan (tilastotietojen salassapidon valvonta). Komissio hyväksyy toimenpiteet ensimmäisen alakohdan täytäntöönpanon varmistamiseksi 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. 5. Kansallisten viranomaisten virkamiesten ja muun henkilöstön, joilla on käyttöoikeus salassapidettäviin tietoihin, on noudatettava tätä salassapitovelvollisuutta myös sen jälkeen, kun heidän tehtävänsä ovat päättyneet. 20 artikla Salassapidettävien tietojen luovuttaminen 1. Salassapidettäviä tietoja voidaan luovuttaa kansallisten viranomaisten kesken sekä kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostatin) kesken sillä edellytyksellä, että luovuttaminen on välttämätöntä Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi. Tietojen luovuttamiseen edelleen on oltava tiedot keränneen kansallisen viranomaisen nimenomainen lupa. 2. Tilastosalaisuutta koskeviin kansallisiin sääntöihin ei voida vedota salassapidettävien tietojen luovuttamisen estämiseksi, jos yhteisön lainsäädäntöön kuuluvassa säädöksessä säädetään tällaisten tietojen luovuttamisesta. 3. Salassapidettäviä tietoja voidaan vaihtaa tilastotarkoituksia varten Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä, jos se katsotaan tarpeelliseksi Euroopan tilastojen tai Euroopan keskuspankkijärjestelmän tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi ja jos siitä säädetään nimenomaisesti yhteisön lainsäädännössä. 4. Tässä asetuksessa säädettyjä suojatoimenpiteitä sovelletaan kaikkiin salassapidettäviin tietoihin, joita luovutetaan Euroopan tilastojärjestelmän piirissä ja Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä. 21 artikla Salassapidettävien tietojen suojaaminen komissiossa (Eurostatissa) 1. Salassapidettävien tietojen on oltava saatavilla, jollei 2 kohdassa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu, ainoastaan komission (Eurostatin) virkamiehille, ja nämä saavat käyttää niitä yksinomaan tilastotarkoituksiin. 2. Komissio (Eurostat) voi poikkeuksellisissa tapauksissa myöntää käyttöoikeuden salassapidettäviin tietoihin muulle henkilöstölleen ja muille luonnollisille henkilöille, jotka työskentelevät komissiolle (Eurostatille) sopimussuhteessa. 3. Henkilöiden, joilla on käyttöoikeus salassapidettäviin tietoihin, on käytettävä näitä tietoja ainoastaan tässä asetuksessa säädettyihin tarkoituksiin. Tämä rajoitus koskee heitä myös sen jälkeen, kun heidän tehtävänsä ovat päättyneet. 22 artikla Käyttöoikeus salassapidettäviin tietoihin tutkimustarkoituksia varten Komissio (Eurostat) voi yhteisön tasolla myöntää käyttöoikeuden salassapidettäviin tietoihin tutkijoille, jotka suorittavat tilastollisia analyyseja tieteellisiä tarkoituksia varten. Jos tiedot on luovutettu Eurostatille, vaaditaan tiedot toimittaneen kansallisen viranomaisen hyväksyntä. Komissio vahvistaa käyttöoikeutta koskevat säännöt, edellytykset ja yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. Tällaiset toimenpiteet, joilla muutetaan tämän asetuksen muita kuin olennaisia osia täydentämällä sitä, on hyväksyttävä 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti. 23 artikla Käyttöoikeus hallinnollisiin rekistereihin Vastaajille aiheutuvan taakan vähentämiseksi kansallisilla viranomaisilla ja komissiolla (Eurostatilla) on kullakin oikeus käyttää oman julkisen hallintonsa hallinnollisia tietolähteitä siinä laajuudessa, kuin nämä tiedot ovat välttämättömiä Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi. Kukin jäsenvaltio ja komissio omien toimivaltuuksiensa rajoissa määrittelevät tarvittaessa käytännön järjestelyt, rajoitukset ja edellytykset tietolähteiden toimivalle käyttöön saamiselle. 24 artikla Julkisista lähteistä saadut tiedot Laillisesti yleisön saatavilla olevista lähteistä saatuja tietoja ei pidetä salassapidettävinä näistä tiedoista saatujen tilastotietojen jakelemisen kannalta. 25 artikla Tilastoyksikön suostumus Tilastosalaisuus ei estä jakelua silloin, kun asianomainen tilastoyksikkö on antanut suostumuksensa tietojen luovuttamiseen. 26 artikla Tilastosalaisuuden rikkominen Jäsenvaltiot ja komissio ryhtyvät tarpeellisiin toimenpiteisiin tilastosalaisuuden rikkomisten ehkäisemiseksi ja seuraamusten määräämiseksi. VI LUKU Loppusäännökset 27 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea, jäljempänä ’ESS-komitea’. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika on kolme kuukautta. 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 28 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan [ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o …/…, annettu ..., salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle [KOM(2006)477] ] asetus (EY, Euratom). Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. Viittauksia kumotulla asetuksella perustettuun tilastosalaisuutta käsittelevään komiteaan pidetään viittauksina tämän asetuksen 27 artiklalla perustettuun ESS-komiteaan. 2. Kumotaan asetus (EY) N:o 322/97. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. 3. Kumotaan päätös 89/382/ETY, Euratom. Viittauksia komiteaan pidetään viittauksina tämän asetuksen 27 artiklalla perustettuun ESS-komiteaan. 29 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8). [2] Toukokuun 25 päivänä 2005 annetut komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta sekä komission suositus kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta (KOM(2005) 217). [3] Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös eurooppalaisen tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta (KOM(2006) 599). [4] Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tilastotietopolitiikan eurooppalaisen neuvoa-antavan komitean perustamisesta (KOM(2006) 653). [5] EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47. [6] EYVL L 151, 15.6.1990, s. 1. [7] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1. [8] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 1. [9] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla, 14.11.2006 (KOM(2006) 693). [10] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa, 24.1.2007 (KOM(2007) 23). [11] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Ensimmäinen kertomus yhteisön säännöstön päivittämistä ja yksinkertaistamista koskevien toimintapuitteiden täytäntöönpanosta, 24.10.2003 (KOM(2003) 623). [12] EUVL C […], […], s. […]. [13] EUVL C […], […], s. […]. [14] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23 päivänä huhtikuuta 2007 annetulla komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007. [15] EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8. [16] EUVL L 332, 30.11.2006, s. 21. [17] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). [18] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [19] EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26. [20] EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13. [21] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11). [22] EUVL L [...], [...], s. [...]. [23] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s.1). [24] EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47. [25] EYVL L 133, 18.5.2002, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1104/2006 (EUVL L 197, 19.7.2006, s. 3). [26] EUVL L 156, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 202, 7.6.2004, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2007/439/EY (EUVL L 164, 26.6.2007, s. 30–31).