Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”WTO:n uudistaminen ja mukauttaminen maailmankaupan kehitykseen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2019/C 159/03)

Esittelijä: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Komitean täysistunnon päätös 12.7.2018 Oikeusperusta työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava erityisjaosto REX Hyväksyminen erityisjaostossa 19.12.2018 Hyväksyminen täysistunnossa 23.1.2019 Täysistunnon nro 540 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 174/2/3

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa sitoutumistaan Maailman kauppajärjestöön (WTO), jota se pitää kansainvälisen kaupan valvojana sekä reilun kaupankäynnin ja tuotteiden ja palveluiden kaupan vapauttamisen edellyttämien sääntöjen muokkaamisen ja kauppaan liittyvään politiikanteon avoimuuden mahdollistajana.

1.2 ETSK on vakuuttunut siitä, että kiireellisiä uudistuksia olisi toteutettava mahdollisimman pian erityisesti riitojenratkaisuelimen (Dispute Settlement Body, DSB) valituselimen (Appellate Body) toiminnan suhteen. Komitea katsoo kuitenkin myös, että WTO:n jäsenten olisi sitouduttava tavoitteiltaan kunnianhimoisempiin ja systeemisempiin muutoksiin, jotka liittyvät työelämän normeihin, ilmastonmuutoksen torjuntaan ja maailmanlaajuisten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, jotta kansainvälisen kaupan sääntöjä mukautetaan globaaleihin haasteisiin.

1.3 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannustaa Euroopan komissiota toteuttamaan jäsenvaltioiden tuella tavoitteiltaan kunnianhimoista EU27-kauppapolitiikkaa, joka tarjoaa EU:ssa toimiville yrityksille paremmat mahdollisuudet päästä markkinoille ja joka levittää EU:n arvoja muun muassa ihmisoikeuksista ja sellaisista keskeisistä työelämän arvoista kuin syrjinnän vastaisesta taistelusta, sukupuolten välisestä tasa-arvosta ja järjestäytymisvapauksista monenvälisten, useammankeskisten (esimerkkinä WTO), kahdenkeskisten ja yksipuolisten (yleinen tullietuusjärjestelmä GSP, ”Kaikki paitsi aseet” -järjestely) sopimusten avulla. EU:n kansalaisyhteiskunta edellyttää vapaata mutta oikeudenmukaista kauppaa.

1.4 Sen jälkeen kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa EU:sta (29. maaliskuuta 2019), Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee WTO:n itsenäinen jäsen. Tämä tarkoittaa paitsi sitä, että 27 jäsenvaltion EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava kahdenväliset kauppa- ja investointisuhteensa, myös sitä, että EU27:n tulisi ottaa tärkeä kysymys tariffikiintiöistä asianmukaisesti tarkastelun kohteeksi yhdessä vapaakauppasopimuskumppaniensa kanssa. ETSK toivoo, että Yhdistynyt kuningaskunta voisi tukea EU:n ehdotuksia WTO:n uudistamiseksi, jotta monenvälistä kauppaa koskevat säännöt pystytään nykyaikaistamaan.

1.5 ETSK kannattaa komission ehdotusta toimivaksi ratkaisuksi riitojenratkaisuelimen pysyvän valituselimen toimintavalmiuksien palauttamiseksi. Komitea kannattaa lisäksi WTO:n jäsenten äskettäin julkistamia kannanottoja, joiden tarkoituksena on muuttaa riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen tiettyjä määräyksiä.

1.6 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea edustaa eurooppalaista järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja osallistuu hyvin aktiivisesti vapaakauppasopimusten seurantaan, osapuolten kestävää kehitystä käsittelevissä sopimusluvuissa tekemien sitoumusten täyttämisen tarkkailuun ja YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden ja ilmastonmuutoksen torjunnan huomioon ottamisesta annetun velvoitteen noudattamisen havainnointiin.

1.7 Kansainvälisten kaupan keskeisten toimijoiden (Yhdysvallat, Kiina jne.) asettamien kaupan esteiden lisääntyminen ja niiden maahantuotaviin tuotteisiin (alumiini, teräs jne.) kohdistama voimistuva verotus ovat todellinen vaara kansainvälisen kaupan kasvulle, joka on hidastunut jo vuodesta 2014 lähtien. Tämä voisi vahingoittaa globaalia kasvua, pyrkimyksiä vähentää epätasa-arvoisuutta, kaikkein herkimmässä asemassa olevien talouksien kehitystä sekä lisäarvon ja työpaikkojen luomista globaaleissa arvoketjuissa.

1.8 Nämä riskit huomioon ottaen ETSK katsoo, että WTO tarvitsee tavoitteiltaan kunnianhimoisen uudistuksen. Uudistus olisi jaettava kahteen vaiheeseen. Ensimmäinen olisi teknisempi vaihe, jossa selvitettäisiin kiireellisimpiä asioita ennen vuoden 2019 loppua, jotta vältetään riitojenratkaisuelimen pysyvän valituselimen lamautuminen sekä selvennetään tiettyjä määritelmiä. Toinen olisi järjestelmällisempi systeeminen vaihe, johon voitaisiin käyttää enemmän aikaa ja jolloin WTO:n tehtäviä ja toimintaa sopeutettaisiin merkittäviin maailmankaupan muutoksiin.

1.9 Ensimmäisessä vaiheessa olisi syytä tukea useita Euroopan komission esittämistä ehdotuksista tausta-asiakirjassa, joka on laadittu syyskuussa 2018 vastauksena jäsenvaltioiden Eurooppa-neuvoston kokouksessa 28. ja 29. kesäkuuta antamaan toimeksiantoon.

1.10 Kyseessä olevat ehdotukset ovat seuraavat: sihteeristön roolin vahvistaminen; riitojenratkaisuelimen pysyvän valituselimen tuomareiden toimikausia koskevien sääntöjen muuttaminen; tukia, valtion omistamia yrityksiä ja teknologian siirtoa koskevien sääntöjen päivitys; avoimien useammankeskisten neuvottelujen mallin hyödyntämisen lisääminen.

1.11 ETSK pitää myös kiireellisenä seikkana ensimmäistä vaihetta ajatellen, että WTO:n asennoitumisesta tulisi tavoitteiltaan kunnianhimoisempi maatalouden suhteen, jotta voitaisiin taata hyvä laatutaso sekä turvalliset ja varmat elintarviketoimitukset. WTO:n rooli kansainvälisen kaupan epävarmuustekijöiden vähentämisessä on olennaisen tärkeä maatalouden tulevaisuudelle kussakin maassa samoin kuin sen kyky taata elintarviketurvallisuus tuotannosta ja eläinten hyvinvoinnista annettuja korkeatasoisia ympäristönormeja noudattaen.

1.12 ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että EU:n perussopimuksissa vahvistettu ennalta varautumisen periaate turvataan myös monenvälisellä tasolla ja että sille annetaan täysi oikeudellinen tunnustus, jotta voidaan varmistaa suojelun korkea taso ennakoivalla päätöksenteolla, jos ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuu riski. Koska periaate on niin tärkeä, EU:n tulisi nostaa se offensiiviseksi intressiksi kaikissa kauppaneuvotteluissaan.

1.13 ETSK pitää lisäksi ensisijaisena, että tietosuoja varmistetaan kansainvälisessä kaupassa käyttäen ohjenuorana monenvälisiä järjestelyjä, jotka ovat syntyneet EU:n sekä OECD:n, Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellisen yhteistyön APECin ja YK:n omaksumien normien ja määräysten pohjalta. Olemassa olevaa monenvälistä tietosuojavälinettä tulisi kehittää edelleen, ja yhä useampia kolmansia maita olisi kannustettava liittymään siihen. EU:n omaksumaa lähestymistapaa rajatylittäviin datavirtoihin ja tietosuojaan sovellettaviin horisontaalisiin säännöksiin nähden olisi edistettävä monenvälisenä standardina.

1.14 Näiden olemassa olevien maataloutta ja tietosuojaa koskevien sääntöjen mukauttaminen on tarpeen, jotta pystytään ottamaan huomioon markkinoiden erityispiirteet ja useiden WTO:n jäsenten noudattamat käytänteet kaupan alalla.

1.15 Myös muut, Euroopan komission tuossa vaiheessa mainitsematta jättämät keinot tavoitteiltaan kunnianhimoisempaan ja systeemisempään uudistukseen pääsemiseksi on hyödyllistä ottaa tarkastelussa huomioon.

1.16 ETSK ehdottaa, että käynnistettäisiin pohdintaprosessi “kehitysmaiden” määritelmästä WTO:n menettelyjä varten. Määritelmä voisi perustua valikoituihin kriteereihin, esimerkkeinä markkinaosuus globaalissa taloudessa ja inhimillisen kehityksen indeksit, ja se voitaisiin sovittaa yhteen muissa kansainvälisissä organisaatioissa jo käytössä olevien määritelmien kanssa.

1.17 ETSK:n tukemat ehdotukset käsittävät pääasiallisesti kolme aluetta: työelämän normit ja ihmisarvoinen työ, ilmastonmuutostavoitteet sekä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen.

1.18 Työelämän perusnormien ja monenvälisen kaupan sääntöjen niveltäminen yhteen on ollut jatkuvan keskustelun kohteena jo yli kahden vuosikymmenen ajan. ETSK katsoo, että YK:n vahvistettua kunnianhimoiset ja kattavat kestävän kehityksen tavoitteet WTO:n on aika kansainvälisen kaupan valvojana täyttää tehtävänsä työelämän perusnormien aktiivisessa edistämisessä. Tämä voitaisiin saavuttaa tunnustamalla kestävän kehityksen tavoitteet ja ILO:n keskeiset yleissopimukset yleisessä johdanto-osassa ja hyödyntämällä GATT-sopimuksen XX artiklaa kaikilta osin sekä ympäristöasioissa (XX artiklan g kohta) että sosiaalisissa kysymyksissä (XX artiklan e kohta).

1.19 Nykyisten sääntöjen päivittämisen ja uusien, 2000-luvun kaupankäynnin olosuhteisiin sovitettujen sääntöjen laatimisen lisäksi on WTO:n monimutkaisesta, yksimielisyyteen perustuvasta hallintorakenteesta tehtävä joustavampi ja avoimempi, jotta järjestöstä saadaan tehokkaampi.

1.20 Tästä syystä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pyytää Euroopan komissiota ryhtymään yhteistyössä tärkeimpien kumppaneidensa kanssa pohtimaan mahdollisuuksia kehittää WTO:n päätöksentekomenettelyjä, järjestön työn läpinäkyvyyttä ja kansalaisyhteiskunnan osallistamista.

2. Keskeinen tekijä kansainvälisessä kaupassa

2.1 WTO on kaupan monenvälisyyden peruskivi, joka on saanut aikaiseksi paljon hyödyllistä kehitystä: maailmankaupan vapautumisen, kauppapoliittisten toimenpiteiden suuremman läpinäkyvyyden vertaisarvioinnin avulla, riitojenratkaisuelimen (DSB) oikeuskäytännön, jonka ansiosta järjestön jokainen jäsenvaltio voi puolustaa oikeuksiaan suhteessa toiseen jäsenvaltioon, mikäli sääntöjä rikotaan, sekä – eittämättä hitaan ja vaikean – sääntöjen ja periaatteiden laatimisen kansainvälisen kaupan kehityksen (mm. kaupan helpottaminen, tytäryhtiöiden torjuminen kalastusalalla) hallitsemiseksi.

2.2 ETSK pitää onnistumisena sitä, että WTO on hyväksynyt piiriinsä yhä enemmän jäseniä, saanut toimintaan mukaan geopoliittisia ”jättiläisiä” (Kiina ja Venäjä) monenvälisyyden periaatteiden nojalla sekä helpottanut haavoittuvassa asemassa olevien talouksien (mm. Liberia, Kambodža) integroitumista maailmankauppaan.

2.3 Perustamisestaan tammikuusta 1995 lähtien WTO:lla on ollut kolmijakoinen tehtävä kaupankäynnin sääntöjen valvojana, kehitysmaiden talouksien kansainvälistymisen edistäjänä ja maailmanlaajuisten arvoketjujen perustamisen sujuvoittajana.

2.4 Järjestö tekee työtään pääasiassa seuraavien kolmen pilarin puitteissa: 2.4.1 Sääntöjen ja periaatteiden laatiminen kansainväliseen kaupankäyntiin 2.4.1.1 Nämä säännöt kattavat tällä hetkellä kolme pääaluetta: tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus, palvelukaupan yleissopimus sekä sopimus kauppaan liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksien näkökohdista. Näitä kolmea pilaria on täydennetty riitojenratkaisujärjestelmällä ja jäsenvaltioiden kauppapolitiikan tarkkailuun nojaavalla läpinäkyvyyden periaatteella. Nämä kaikki riitojenratkaisuelimen toteuttamat säännöt antavat kansainvälisen kaupan toimijoille oikeudellista varmuutta ja ennustettavuutta, mikä on erittäin tärkeää pitkäaikaisissa sijoituksissa. 2.4.2 Riitojenratkaisuelin 2.4.2.1 Tämä on yksi Maailman kauppajärjestön saavuttamista huomattavimmista edistysaskeleista tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) esikuvan mukaan. Jäsenvaltioiden väliseen riitojenratkaisuun sovellettavat aikataulut ja menettelysäännöt on virallistettu, ja niitä säätelevät tiukat määräajat. Tältä pohjalta riitojenratkaisuelimeen on tuotu yli 500 riita-asiaa käsiteltäväksi vuoden 1995 jälkeen, ja elin on antanut yhteensä runsaat 350 päätöstä. 2.4.2.2 Riitojenratkaisuelin on antanut useita tärkeitä päätöksiä, vaikka niiden täytäntöönpanoon saattaakin liittyä tiettyjä huolenaiheita: mm. lentokoneteollisuuden tuet (EU – USA), ulkomaankauppayrityksille suunnattu tukijärjestelmä (EU – USA) ja puuvillatuet (Brasilia – USA). Elimen käsiteltäväksi tuotujen riita-asioiden määrä on ollut viime aikoina kasvussa ylimääräisten tai protektionististen tullimaksujen määräämiseen johtaneiden kauppapoliittisten toimenpiteiden yleistymisen (USA – Kiina), pakotettujen teknologiansiirtojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaamisen vuoksi. 2.4.3 Kaupan vapauttamiskierrokset 2.4.3.1 Uruguayn kierros (1986–1994) on monenvälisten neuvotteluiden viimeinen kierros, joka johti tavoitteiltaan kunnianhimoiseen teollisuuden alan tullimaksujen alentamiseen, tariffien ulkopuolisten toimenpiteiden (mukaan lukien tekstiili- ja vaateteollisuuden kiintiöiden) poistamiseen sekä sääntöjen vahvistamiseen ja riitatapausten ratkaisun uusien menettelysääntöjen laatimiseen.

3. Maailman kauppajärjestön nykyiset puutteet

3.1 Riitojenratkaisuelimen pysyvän valituselimen jatkuva kriisi

3.1.1 Maailman kauppajärjestön tuomiovallan kulmakivi, pysyvä valituselin, on tällä hetkellä vaarassa lamautua kokonaan: mikäli Yhdysvallat kieltäytyy nimittämästä uusia tuomareita, on elimen käytettävissä joulukuussa 2019 enää vähemmän kuin kolme pysyvää tuomaria. Jarrutus estäisi pysyvää valituselintä tekemästä päätöksiä, sillä päätöksentekoon tarvitaan vähintään kolme tuomaria. Tämä on ongelma erityisesti näinä aikoina, kun riita-asiat lisääntyvät protektionististen toimenpiteiden määrän kasvusta johtuen.

3.1.2 Yhdysvaltain kauppaneuvottelijan virasto (Office of the United States Trade Representative, USTR) on esittänyt useaan otteeseen kritiikkiä riitojenratkaisuelimen nykyisestä toiminnasta todeten, että tämä ylittää elimen perustehtävän eli WTO:n jäsenten avustamisen kauppariitojen ratkaisemisessa, että elin ei piittaa 90 päivän määräajasta ja antaa riita-asian aiheeseen liittymättömistä kysymyksistä lausuntoja. Lisäksi viraston mielestä on palautettava tasapaino pysyvän valituselimen oikeuksien ja velvollisuuksien välille.

3.1.3 Tämä on ristiriitaista, kun otetaan huomioon, että Yhdysvallat kuuluu siihen pieneen ryhmään jäseniä, jotka käyttävät riitojenratkaisuelintä eniten hyödykseen EU:n, Kanadan, Brasilian ja Intian ohella.

3.2 Kykenemättömyys luoda uusia monenvälisiä sääntöjä tai sopimuksia

3.2.1 ETSK panee merkille, että WTO on kärsinyt eräitä vastoinkäymisiä, kuten 2001 käynnistetyn Dohan kierroksen pysähtyminen, kykenemättömyys toimia useissa jäsenvaltioissa sovellettavia epäreiluja käytäntöjä vastaan sekä kykenemättömyys hyväksyä ministeritason julistusta ministerikokouksessa Buenos Airesissa joulukuussa 2017, vaikka tiettyä edistystä onkin saavutettu, esimerkkinä kaupan helpottamissopimuksen voimaantulo vuonna 2013. Tästä syystä useat kauppakumppanit (EU, Yhdysvallat, Japani, Kanada, Kiina jne.) ja kansalaisjärjestöt ovat ehdottaneet merkittäviä uudistuksia sekä WTO:n mandaattiin että sen työskentelytapoihin.

3.2.2 Todellisuudessa nämä epäonnistumiset heijastavat WTO:n kohtaamia vaikeuksia sopeuttaa toimintasääntöjään kansainvälisen kaupan tämänhetkiseen tilanteeseen, kun havaittavissa on yhä enemmän protektionistisia toimenpiteitä, globaalin kaupan kentän monimutkaisuutta, kaupan sosiaalisten ja ympäristövaikutusten vuoksi kauppapolitiikan päätöksentekijöihin kohdistuvaa suuren yleisön painetta, jatkuvaa globalisaation eräiden haittavaikutusten vastustusta, äärimmäisen hidasta ja maantieteellisesti rajoitettua julkisten hankintojen markkinoiden avautumista sekä valtavista tuista aiheutuvaa liikakapasiteettia tietyillä teollisuuden aloilla.

3.2.3 On vaikeuksia nivoa kaikilta osin joukko WTO:n jäseniä monenväliseen, sääntöihin perustuvaan kauppajärjestelmään: kun otetaan huomioon niiden talouden koko sekä valtion ja useanlaisten julkisten elinten rooli liiketoiminnallisissa päätöksissä, on tosiasia, että monet WTO:n jäsenet (Yhdysvallat, Euroopan unioni, Japani, Kanada jne.) ovat viimeisten 15 vuoden aikana esittäneet riitojenratkaisuelimelle valituksia ja ratkaisupyyntöjä tekijänoikeusloukkauksista, pakotetuista teknologiansiirroista, ulkomaisten yritysten sijoitusten rajoituksista tietyillä aloilla, vientivalvonnasta sekä eräiden teollisuudenalojen valtavista julkisista tuista.

3.3 Kehittyneiden maiden ja suurien kehittyvän talouden maiden välinen oikeuksien ja velvollisuuksien epätasapaino

3.3.1 Perustamisestaan saakka WTO on jatkuvasti hyväksynyt uusia jäseniä, yhteensä 36. Jäsenistöön lukeutuu sekä ”monenväliseen luokkaan” kuuluvia avainjäseniä että integroitumista kansainväliseen kaupankäyntiin etsiviä hauraita kehitysmaita.

3.3.2 Todettakoon, että WTO:lla ei ole määritelmiä kehittyneille maille ja kehitysmaille, poikkeuksena YK:n vähiten kehittyneiksi maiksi tunnustamat: jokainen liittymisprosessista suoriutuva valtio ilmoittaa itse, mihin kategoriaan se kuuluu. Ilmoitus voidaan kuitenkin riitauttaa. Omaan ilmoitukseen perustuessaan tilanne on ongelmallinen, koska monet itsensä ”kehitysmaiksi” ilmoittaneet kehittyvät taloudet saavat poikkeuslupia ilmoituksensa perusteella, vaikka niiden taloudellinen suorituskyky ja menestyksekäs integraatio kansainväliseen kauppaan antavatkin syyn todeta, että ne tulisi oikeastaan sijoittaa ”teollistuneiden maiden” kategoriaan. ETSK ehdottaa siksi, että käynnistettäisiin pohdintaprosessi “kehitysmaiden” määritelmästä WTO:n menettelyjä varten. Määritelmä voisi perustua erilaisiin kriteereihin, esimerkiksi markkinaosuuteen globaalissa taloudessa ja, kuten Euroopan parlamentti on ehdottanut, inhimillisen kehityksen indekseihin ( 1 ) , ja se voitaisiin sovittaa yhteen muissa kansainvälisissä organisaatioissa jo käytössä olevien määritelmien kanssa.

3.3.3 Kuten Euroopan komissio huomautti vuoden 2015 tiedonannossaan ( 2 ) , ”suurten kauppakumppaneiden suhteellisessa taloudellisessa vallassa on tapahtunut merkittäviä muutoksia, jotka eivät vielä näy täysin WTO-järjestelmässä. Tämän seurauksena suurten nopeasti kehittyvän talouden maiden maksuosuus monenväliseen kauppajärjestelmään on pahenevassa epätasapainossa suhteessa niihin hyötyihin, joita ne saavat siitä.” (s. 26).

3.3.4 Kuitenkin vuosien 2005 ja 2015 välillä teollistuneiden valtioiden myöntämästä yleisestä tullietuusjärjestelmästä hyötymisestään huolimatta vähiten kehittyneet maat eivät ole onnistuneet ottamaan isoakaan edistysaskelta kansainvälisessä kaupassa: niiden osuus on noussut 0,8 prosentista 1 prosenttiin ( 3 ) . ETSK panee merkille, että tämä pysähtyneisyys osoittaa, että teollistuneiden maiden lisäksi myös suurten kehittyvien talouksien olisi annettava näille vähiten kehittyneille maille samanlaiset mahdollisuudet päästä kiintiöihin perustuville ja tullittomille markkinoille.

4. Kiireellisen uudistuksen osatekijät nykyisten riskien voittamiseksi

4.1 Nopean ratkaisun löytäminen riitojenratkaisuelimen toimintavalmiuksien palauttamiseksi

4.1.1 ETSK tukee Euroopan komission ja Euroopan parlamentin laatimia ehdotuksia, jotka oikeuttaisivat tällä hetkellä toimivien tuomareiden toimikausien pidentämisen nykyistä kolmea vuotta edemmäksi, jotta tulevaisuudessa voitaisiin palkata päätoimisia riippumattomia ammattituomareita ja kasvattaa pysyvän valituselimen tuomarimäärää seitsemästä yhdeksään.

4.1.2 ETSK kannattaa kahta lukuisten WTO:n jäsenten äskettäin yleisneuvoston kokousta 12.–13. joulukuuta 2018 ajatellen julkistamaa kannanottoa, joiden tarkoituksena on muuttaa riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen tiettyjä määräyksiä. Kyseessä on mahdollisen poikkeuksen tekeminen 90 päivän määräajasta, tiettyjen kunnallisoikeudellisten toimenpiteiden poissulkeminen sopimuspuolen toimesta ja pysyvän valituselimen jäsenmäärän kohottaminen seitsemästä yhdeksään ja näiden toimikauden pidentäminen.

4.2 Useammankeskisten avoimien neuvottelujen käytön yleistäminen

4.2.1 Viime aikoina on tehty hyvin paljon kahdenkeskisiä ja alueellisia sopimuksia ( 4 ) , mikä on suora seuraus siitä, että vuoden 2001 jälkeen ei ole ollut lainkaan useammankeskistä dynamiikkaa. ETSK suosittaa, että useammankeskiset sopimukset tulisi tehdä WTO:n puitteissa ja että solmittavien useammankeskisten sopimusten tulisi joka tapauksessa olla avoimia ja läpinäkyviä. Useammankeskisillä neuvotteluilla on varsin monia hyötyjä monenvälisiin neuvotteluihin verrattuna: — Ne perustuvat kriittiseen massaan valtioita, jotka ovat halukkaita toimimaan. — Niiden edellyttämät neuvottelut ovat kestoltaan lyhyempiä. — Ei ole vaaraa yksimielisyysperiaatteen väärinkäytöstä, sillä yksi valtio tai joukko vähemmän oleellisia valtioita ei voi estää sopimusta. — Niiden soveltamisala on usein rajattu, mikä tarkoittaa, että niillä pysytään keskittämään sopimuskumppaneiden sitoumusten vaikutukset ja edistämään sijoituksia, kaupankäyntiä ja työpaikkojen luomista.

4.2.2 Tätä ratkaisua on jo käytetty ja siitä on saatu positiivisia tuloksia, vaikka sitä onkin kehitettävä pidemmälle (informaatioteknologiasopimus ITA I ja II, julkisia hankintoja koskeva sopimus).

4.2.3 Avoimia, osallistavia ja läpinäkyviä useammankeskisiä sopimuksia voitaisiin käyttää järjestelmällisemmin, samalla kun laaditaan määräyksiä sisällyttämismekanismista, jotta valtiot, jotka eivät ole allekirjoittaneet sopimusta, pystyvät nauttimaan sopimuksen suomista hyödyistä tietyin ehdoin sitoumusten ja toimeenpanon alalla.

4.2.4 Parhaillaan on käynnissä neuvotteluja useista aiheista, kuten sähköisestä kaupankäynnistä, sijoitusten helpottamisesta, mikro-, pienistä ja keskisuurista yrityksistä, ympäristöhyödykkeiden ja palvelujen kaupan vapauttamisesta sekä palvelukaupasta, tarkoituksena solmia avoimia useammankeskisiä sopimuksia.

4.2.5 WTO:n jäsenet ovat toteuttaneet merkittäviä toimia, jotta mikro- ja pk-yritysten näkökulma saisi keskeisen sijan keskusteluissa, esimerkiksi antamalla tukea mikro- ja pk-yrityksiä koskevalle yhteiselle avoimelle aloitteelle, joka käynnistettiin Buenos Airesissa vuonna 2017. Sen ydinseikkana on kaupan rahoitus, ja monenkeskiset kehityspankit ovat reagoineet siihen kaupan rahoituksen helpottamiseksi perustamissaan ohjelmissa. Sopimus kaupan helpottamisesta auttaa supistamaan mikro- ja pk-yritysten kaupankäyntikustannuksia ja keventämään niiden hallinnollisia rasitteita virtaviivaistamalla, yksinkertaistamalla ja standardisoimalla tullimenettelyjä. ETSK ehdottaa kokonaisvaltaista, osallistavaa, yhtenäistä ja tehokasta monenkeskistä toimintatapaa, jossa otetaan pk-yritysten kaikkien erilaisten ala- ja eturyhmien tarpeet huomioon.

4.3 Eräiden olemassa olevien sääntöjen ajantasaistaminen

4.3.1 Tukia ja tasoitustulleja koskeva sopimus

4.3.1.1 Kun otetaan huomioon eräissä jäsenvaltioissa teollisuuden hyväksi toteutettavat valtavat suoran ja epäsuoran tuen ohjelmat (esimerkiksi Made in China 2025 ), ETSK tukee Euroopan komission syyskuussa 2018 tausta-asiakirjassaan kaavailemia ehdotuksia, joista keskustellaan Yhdysvaltojen, Japanin ja Kanadan kanssa. Vastedes lähdettäisiin oletuksesta, että kaikki ilmoittamattomat tuet vääristävät markkinoita, parannettaisiin ilmoitusmenetelmää sekä lisättäisiin uusia tuen kategorioita, esimerkiksi maksukyvyttömille tai sellaisille vaikeuksissa oleville yrityksille annettava tuki, joilla ei ole uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Olisi myös kiinnitettävä enemmän huomiota kaksoishinnoitteluun, jota eräät jäsenvaltiot, esimerkiksi Venäjä, soveltavat saavuttaakseen kilpailuetua etenkin energiavaltaisilla teollisuudenaloilla.

4.3.1.2 Ilmoitusten valvomiseksi olisi saatava vakaampi, seuraamuksia sisältävä järjestelmä, sillä WTO:lle tuistaan ilmoittavien jäsenvaltioiden määrä on laskusuunnassa. Vuonna 1995 tuistaan ilmoitti 50 prosenttia (128 jäsenvaltiota), ja nykyään tuistaan ilmoittaa vain 38 prosenttia (164 jäsenvaltiota) ( 5 )

4.3.2 Pakotettu teknologiansiirto

4.3.2.1 ETSK kannattaa Euroopan komission esittämää ehdotusta, jonka mukaan olisi laadittava uusia mekanismeja pakotettujen teknologiansiirtojen erilaisten muotojen kontrolloimiseksi (yhteisyritysten rajoittaminen, ulkomaisten yritysten oman pääoman ehtoisen rahoituksen rajoittaminen, peitossa olevien kriteerien perusteella myönnettävät lisenssit, rajoitukset lisenssien myöntämisessä) sekä liikesalaisuuksien suojaamiseksi tehokkaammin. Näiden uusien mekanismien olisi katettava ainoastaan pakotetut teknologiansiirrot eikä yleisesti teknologiansiirtoja, joiden vaikutus kehitysmaihin on myönteinen.

4.3.3 Valtion omistamat yritykset

4.3.3.1 Valtion omistamien yritysten määritelmä ja niihin liittyvät säännöt on päivitettävä ja niitä on selvennettävä, jotta ne kattavat kaikki mahdolliset yritykset, jotka ovat suoraan tai epäsuorasti kytköksissä valtioon tai julkisiin elimiin.

4.3.4 Keskustelu erityis- ja erilliskohtelua koskevista uusista säännöistä

4.3.4.1 Euroopan komissio esitti syyskuulta 2018 peräisin olevassa tausta-asiakirjassaan useita mielenkiintoisia vaihtoehtoja (graduaatio ja opt-out-säännökset, objektiiviset kriteerit erityis- ja erilliskohtelun myöntämisestä kehitysmaille, tapauskohtainen harkinta uusista joustopyynnöistä erityis- ja erilliskohtelun alalla), joita ETSK tukee.

4.3.5 Sijoitukset

4.3.5.1 Buenos Airesissa pidetyn ministerikokouksen yhteydessä 45 WTO:n jäsentä allekirjoitti yhteisen julistuksen sijoitusten kauppapoliittisesta helpottamisesta vaatien keskustelun avaamista monenvälisistä puitteista läpinäkyvyyden ja ennustettavuuden tarjoamiseksi. ETSK huomauttaa, että ulkomaiset sijoitukset ovat hyödyllisiä mutta niihin voi liittyä myös riskejä, ja viittaa lausuntoonsa, jossa suositellaan toimenpiteitä mahdollisten haittavaikutusten torjumiseksi ( 6 )

4.3.5.2 Ulkomaisiin suoriin sijoituksiin tarvitaan enemmän läpinäkyvyyttä, sillä tietyt valtaisat kehitysmaihin suunnatut virrat vaikuttavat luonteeltaan hämäriltä. Monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseen liittyen ETSK viittaa lausuntoonsa ( 7 ) , jossa mainitaan koko joukko keskeisiä kysymyksiä, jotka on syytä ottaa huomioon.

4.3.6 Julkiset hankinnat

4.3.6.1 Edistysaskeleet ovat tarpeen seuraavilla kolmella alalla: — Läpinäkyvyys, johon liittyy seuraamuksia, jos pakolliset ilmoitusvaatimukset eivät täyty. — Soveltamisala: lisätään julkisia hankintoja koskevan sopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden määrää sekä tämän sopimuksen alaisten julkisten hankintamenettelyjen kattavuutta. On ehdottoman kiireellisesti vaadittava sellaisia valtioita kuin Kiina, Venäjä ja Intia allekirjoittamaan sopimus, ja näiden valtioiden sitoumusten on katettava niin valtakunnallinen kuin alueellinen taso sekä valtioon sidoksissa olevat yritykset. — On säilytettävä hankintayksiköiden valtuudet käyttää hankintoja koskevissa tarjouspyynnöissä ekologisia, sosiaalisia ja työelämään liittyviä valintaperusteita, kuten velvoite noudattaa työehtosopimuksia (8).

4.3.7 Sähköinen kaupankäynti

4.3.7.1 Buenos Airesissa joulukuussa 2017 järjestetyssä Maailman kauppajärjestön ministerikokouksessa 71 jäsenvaltiota, jotka edustavat 77 prosenttia sähköisestä kaupankäynnistä, asettui kannattamaan ajatusta useammankeskisestä aloitteesta sääntelyjärjestelmän vakiinnuttamiseksi sekä osaamisen ja asiantuntemuksen mobilisoimiseksi kaikkein hauraimmissa talouksissa. Korkean tason ryhmä, joka tarkastelee sitä, millaiseksi sähköinen kaupankäynti kehittyy vuoteen 2030 mennessä, toimitti kokouksen jälkeen raporttinsa WTO:n julkiseen foorumiin, joka pidettiin 4. lokakuuta 2018.

4.3.7.2 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kokee, että GATS-sopimuksen televiestintäliite ja viiteasiakirja tulisi ottaa lähtökohdaksi, jotta sähköiselle kaupankäynnille voidaan antaa yhdenmukaiset ja tavoitteiltaan kunnianhimoiset säännöt, jotka on laadittu edessä olevia monia haasteita ajatellen. Tähän kuuluu kotimaisten ja ulkomaisten operaattoreiden välisen syrjimättömyyden periaatteen vahvistaminen purkamalla esteet rajatylittävien virtojen kehityksen tieltä. Esimerkkinä voidaan mainita vaatimus palvelinten paikallisesta sijoittamisesta, ottaen kuitenkin huomioon, että on tärkeää mahdollistaa poikkeus yleisen edun (turvallisuus, yleinen järjestys jne.) vuoksi, sekä digitaalisen kaupan foorumille pääsyn takaamisesta samoin edellytyksin niin kotimaisille kuin ulkomaisille yrityksille, tietojen eheyden takaaminen, operaattoreiden oikeusvarmuuden takaaminen niiden tekemien investointien suhteen ja televiestinnän infrastruktuuriin tehtävien investointien edistäminen, jotta voidaan kuroa digitaalista kuilua umpeen.

4.3.7.3 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea huomauttaa kuitenkin, että jokaisen sähköistä kaupankäyntiä koskevan aloitteen on kaikilta osin oltava seuraavassa esitettävän, tietosuojaa kansainvälisessä kaupassa koskevan suosituksen ja rajatylittäviin datavirtoihin sovellettavien (EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin kirjattujen) horisontaalisten määräysten mukainen.

4.4 Tietosuoja kansainvälisessä kaupassa

4.4.1 ETSK kokee, että huolellinen viranomaisvalvonta ja -seuranta ovat tarpeen teknologian nopean kehityksen ja tieto- ja viestintätekniikkainfrastruktuurin jatkuvan laajenemisen vuoksi. Vaikka tietosuojan asianmukaisuutta koskevat päätökset arvioidaan uudelleen neljän vuoden välein (ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 ( 9 ) 45 artiklan 3 kohta), ETSK suosittaa pysyvän yhteydenpidon järjestämistä komission, tietosuojaviranomaisten ja kolmansien maiden viranomaisten välillä, jotta havaitaan uudet haasteet tässä erittäin nopeasti muuttuvassa teknisessä ja taloudellisessa ympäristössä ( 10 )

4.4.2 ETSK katsoo, että Euroopan komission tulisi pitää ensisijaisena tavoitteena tietosuojanormien edistämistä monenvälisten välineiden avulla ja että tätä työtä olisi tuettava riittävin resurssein, jotta ensin varmistetaan ihmisoikeuksien tosiasiallinen suoja ja sen jälkeen tehokkaat oikeussuojakeinot aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi ( 11 ) . Euroopan neuvoston yleissopimus N:o 108 vuodelta 1981 lisäpöytäkirjoineen vuodelta 1999 on ainoa sitova monenvälinen väline tietosuoja-alalla. Sitä tulisi kehittää edelleen, ja yhä useampia kolmansia maita olisi kannustettava liittymään siihen.

4.4.3 OECD:n (Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö), G20:n ja APECin (Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellinen yhteistyö) monenvälistä toimintaa tulisi kehittää edelleen aidosti globaalin monenvälisen tietosuojajärjestelmän luomiseksi. Oikeutta yksityisyyteen käsittelevän YK:n erityisraportoijan kanssa tehtävän yhteistyön tulisi olla vakaalla ja toimivalla pohjalla.

4.4.4 ETSK toivoo, että komissio, neuvosto, jäsenvaltioiden kansalliset hallitukset ja parlamentit sekä Yhdysvaltain hallitus ja kongressi hyväksyvät EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan riittävyydestä 6. huhtikuuta 2017 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa esitetyt ehdotukset. Euroopan parlamentti tuo päätöslauselmassaan esiin vakavia huolia, joista monet viittaavat siihen, että sopimus ja Yhdysvaltain nykyinen lainsäädäntökehys eivät käytännössä suojele EU:n kansalaisten oikeuksia ( 12 )

4.4.5 ETSK edellyttää, että laadittaessa uusia monenvälisiä aloitteita datavirroista noudatetaan kaikilta osin EU:n horisontaalisia säännöksiä rajatylittävistä datavirroista ja tietosuojasta EU:n kauppa- ja investointisopimuksissa, ja eritoten B artiklan 2 kohtaa ( 13 )

4.5 Maatalouden rooli kauppaneuvotteluissa

4.5.1 EU:n maataloustuotteiden tuonti ja vienti olivat vuonna 2015 yhteissummaltaan 242 miljardia euroa, joten unioni on maailman suurin kaupankävijä alalla, mikä hyödyttää sekä tuottajia että kuluttajia niin EU:n sisällä kuin unionin ulkopuolella ( 14 ) . ETSK uskoo, että EU:n on pohdittava unionin äskettäisten kauppasopimusten sekä globaalin kaupan kehityksen vaikutuksia maatalouteen kaikkialla EU:ssa ( 15 ) . WTO:n rooli kansainvälisen kaupan epävarmuustekijöiden supistamisessa tulee olemaan ratkaisevan tärkeä maatalouden tulevaisuutta ajatellen.

4.5.2 Tarvitaan välttämättä voimakasta ja elinkelpoista maataloussektoria kussakin WTO:n jäsenvaltiossa, jotta pystytään ylläpitämään vakaita, turvallisia ja varmoja elintarviketoimituksia tai lisäämään niitä. Kauppa luonnollisesti osaltaan lieventää myös kysynnän ja tarjonnan epätasapainoa, edistää resurssien käytön tehokkuutta ja lisää markkinamahdollisuuksia ja talouskasvua eli tuottaa työpaikkoja, tuloja ja hyvinvointia maaseutualueille ( 16 )

4.5.3 WTO:n vuoden 1995 sopimus terveys- ja kasvinsuojelutoimista kattaa elintarviketurvallisuutta sekä eläinten ja kasvien terveyttä koskevien säännösten soveltamisen. Sopimuksen 5 artiklan 7 kohta koskee ennalta varautumisen periaatetta, joka on nyt vahvistettu Lissabonin sopimuksessa. Kaikenlaiset pyrkimykset sen muuttamiseen muulla tavoin kuin monenvälisellä tasolla vaikuttaisivat oleellisesti maailmankaupan järjestykseen sekä terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen tulevaan uskottavuuteen ( 17 ) . ETSK pitää EU:n perussopimuksissa vahvistettua ennalta varautumisen periaatetta olennaisen tärkeänä ja kehottaa turvaamaan sen asianmukaisesti ja antamaan sille täyden oikeudellisen tunnustuksen monenvälisellä tasolla, jotta voidaan varmistaa korkeatasoisten elintarviketurvallisuusnormien, eläinten hyvinvoinnista annettujen normien ja ympäristönormien noudattaminen maataloustuotannossa. ETSK panee huolestuneena merkille, että EU on epäonnistunut varotoimenpiteidensä puolustamisessa kahdessa WTO:n alaisessa riita-asiassa nykyisten sääntöjen nojalla. Koska ennalta varautumisen periaate on EU:lle niin tärkeä, EU:n tulisi nostaa se offensiiviseksi intressiksi kaikissa kauppaneuvotteluissaan.

4.5.4 Kuten Nairobin kokous, missä ennakko-odotusten vastaisesti sovittiin merkittävästä ministerien julkilausumasta, osoitti, EU:lla on erityisen hyvät mahdollisuudet omaksua johtava rooli tulevissa maataloustuotteiden kauppaa koskevissa neuvotteluissa. Tuo asema perustuu siihen, että EU:lla katsotaan olevan johtava rooli sekä kestävän kehityksen että kehityspolitiikan edistämisen alalla (tämä olikin sen tehtävänä Nairobissa), ja aikaisemmin tehtyjen yhteisen maatalouspolitiikan uudistusten tuloksena EU:ta ei enää pidetä ensisijaisesti puolustautuvana toimijana ( 18 ) . Joka tapauksessa vähiten kehittyneitä maita ja niiden erityisen haavoittuvaa asemaa olisi suojeltava kaikin käytettävissä olevin keinoin, esimerkiksi erityis- ja erilliskohtelun mekanismein (Special and Differential Treatment Mechanisms) ja erityissuojamekanismein (Special Safeguard Mechanism).

4.5.5 ETSK katsookin, että EU:n on sovellettava entistä johdonmukaisempaa strategiaa, joka kattaa sekä YMP:n että unionin kansainvälisen kauppapolitiikan.

4.6 Palvelut

4.6.1 Buenos Airesin ministerikokouksessa 34 WTO:n jäsentä vaati jäsenvaltioiden omiin säännöksiin (lisensseihin, pätevyysvaatimuksiin, menettelyihin jne.) liittyvän työskentelyn tehostamista, jotta voitaisiin saada aikaan selkeät, läpinäkyvät, monenväliset puitteet, sillä neuvottelut monenvälisestä palvelukauppasopimuksesta (TiSA) olivat pysähtyneet paikalleen. Kansalaisyhteiskunta ja ammattijärjestöt toivat esiin useita huolestuttavia kysymyksiä sen suhteen, miten varmistetaan tosiasiallinen suojakeinojen soveltaminen julkisten palvelujen alalla.

4.6.2 On keskeisen tärkeää tehdä työtä tämänkaltaisten monenvälisten puitteiden aikaansaamiseksi, kun muistetaan, että EU:n tuonti ja vienti olivat vuonna 2017 yhteissummaltaan 1 809 miljardia euroa, joten unioni on kirkkaasti maailman suurin toimija palvelukaupassa, mikä hyödyttää sekä tuottajia että kuluttajia niin EU:ssa kuin unionin ulkopuolella ( 19 ) . Palvelualojen osuus BKT:sta on kehittyneissä maissa yli 75 prosenttia ja kehitysmaissa 50 prosenttia, ja palvelut ovat maailmanlaajuisten arvoketjujen perusta.

4.7 Brexitin vaikutus

4.7.1 Yhdistynyt kuningaskunta toimii WTO:n jäsenenä olevana yksittäisenä maana maaliskuun 2019 lopusta. ETSK toivoo, että Yhdistynyt kuningaskunta tulee tuossa ominaisuudessa tukemaan EU:n ajamia tavoitteiltaan kunnianhimoisia ja kaukokatseisia uudistuksia. Äskettäinen sitoumus liittyä julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen (GPA-sopimus) on myönteinen merkki.

4.7.2 EU27:n tehtävänä on muokata markkinoillepääsytarjoukset EU:n kauppakumppaneille uudelleen erityisesti maatalouden kiintiöissä siten, että oikeudenmukainen ja tasapainoinen uudelleenjako jäsenvaltioiden välillä toteutuu.

5. Keskustelun avaaminen WTO:n tärkeästä mutta samalla systeemisestä uudistamisesta

5.1 Suunnitellaan uusi hallinnointijärjestelmä uudenlaiseen maailmaan

5.1.1 WTO:n vuonna 1994 perustettu sisäinen organisaatio olisi uudistettava siten, että se soveltuisi tärkeimpiin kehityssuuntauksiin: — jäsenmäärän nopea kasvu, joka lamauttaa päätöksenteon ellei yksimielisyyden periaatetta muuteta — suuret muutokset kansainvälisen kaupan rakenteessa — kunnianhimoisten tavoitteiden asettaminen kestävän kehityksen saralla (YK:n vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet) ja ilmastonmuutoksen torjunnassa (Pariisin ilmastosopimus) — EU:n kokemukset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen sisällyttämisestä kaikkiin viime aikoina tekemiinsä vapaakauppasopimuksiin.

5.1.2 Luova ratkaisu korvaamaan säännönmukainen tarve yksimielisyyteen

5.1.2.1 Tullitariffeja ja kauppaa koskevasta yleissopimuksesta (GATT) peritty tosiasiassa konsensusperiaatteeseen perustuva päätöksentekomenettely vaatii WTO:ssa kaikkien 164 jäsenen yksimielisyyttä. ”Positiivista” yksimielisyyttä vaaditaan yleisneuvoston päätösten ja ministerikokouksen julkilausuman hyväksymiseksi. Kun kyseessä on riitojen ratkaisu, ”negatiivista” yksimielisyyttä vaaditaan, jos halutaan hylätä loppuraportti, jonka jokin WTO:n paneeleista on antanut. Tämä sääntö luonnollisesti mahdollistaa jonkin tietyn valtion toimimisen omin päin tai, kuten useimmissa tapauksissa on asian laita, jäsenvaltioiden liittoumien muodostamisen yhteisten tavoitteiden pohjalta (G3, G20) veto-oikeuden käyttämiseksi neuvottelutulosten kumoamiseen.

5.1.2.2 Useimmat kansainväliset järjestöt ovat omaksuneet päätöksentekomekanismeja, jotka sallivat keskustelujen käymisen ja joiden avulla vältetään asioiden jumiutuminen. Sellaisia ovat äänten painottaminen objektiivisin kriteerein (Kansainvälinen valuuttarahasto IMF) tai määräenemmistöpäätösten käyttöönotto (Euroopan unioni). ETSK ehdottaakin, että käynnistetään pohdintaprosessi määräenemmistöpäätökset mahdollistavista uusista säännöistä, jotka perustuisivat kahteen kriteeriin eli markkinaosuuteen globaalissa taloudessa ja kehittyneisyyttä kuvaavaan yhdistelmäindikaattoriin.

5.1.2.3 ETSK ehdottaa, että yksimielisyyttä edellyttävien kysymysten määrää vähennetään samalla kun vältetään periaatteen soveltamista WTO:n normaalissa toiminnassa. Tällaista normaalia toimintaa ovat muun muassa komiteoiden kokousten asialistasta sopiminen, ehdotukset kauppapolitiikkaan liittyvistä asioista keskustelemisesta tai aloitteet lausuntojen pyytämisestä riippumattomilta asiantuntijoilta aiheesta, joka liittyy suoraan WTO:n sopimuksen täytäntöönpanoon ( 20 )

5.1.3 Järjestön virtaviivaistaminen tehokkuuden lisäämiseksi

5.1.3.1 WTO:n organisaatiorakenne on monimutkainen ( 21 ) . Sen runkorakenne muodostuu yleisneuvostosta, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, joiden tehtävänä on hyväksyä kolmen asiantuntijaelimen kannat: tavarakauppaneuvoston, palvelukauppaneuvoston ja teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia käsittelevän neuvoston. Näitä aihekohtaisia neuvostoja täydentävät muut elimet, joiden tehtävänä on voimassa olevien useammankeskisten sopimusten hallinnoiminen ja uusien useammankeskisten aloitteiden kehittäminen. Vähintään kerran kahdessa vuodessa kokoontuvan jäsenvaltioiden kauppaministereistä koostuvan ministerikokouksen poliittinen taso toimii periaatteenaan muiden elimien laatimien päätöslauselmien yksimielinen hyväksyminen.

5.1.3.2 Monet sellaista erityistä tarkoitusta varten perustetut komiteat, joka ei ole enää ajankohtainen, kuten Singaporen kysymysten työryhmä, määritetään tilapäisiksi. Komiteoiden määrää tulisi pienentää pidettyjen kokousten lukumäärän ja saavutettujen tulosten perusteella, jotta resurssit voidaan osoittaa kysymyksiin, joita jäsenet pitävät ensisijaisina. On luotava arvioinnin kulttuuri.

5.1.4 Sihteeristön aseman vahvistaminen osoittamalla lisäresursseja

5.1.4.1 Jotta voidaan taata, että WTO valmistelee ministeritason päätöslauselmia ja käynnistää uusia useammankeskisiä aloitteita tehokkaammin, on sihteeristön asemaa vahvistettava myöntämällä sille oikeus tehdä aloitteita ja esittää uusia neuvotteluaiheita, muutoksia sääntöjen ja periaatteiden kokonaisuuksiin ja käsiteltäviä aiheita koskevia kompromissiehdotuksia.

5.1.5 Luopuminen yhtenäissitoumuksen periaatteesta (single undertaking rule)

5.1.5.1 Balin ministerikokouksessa WTO hylkäsi yhtenäissitoumuksen periaatteen, jonka mukaan ”mitään ei ole saatettu päätökseen ennen kuin kaikki on saatettu päätökseen”. Uusi, joustavampi menetelmä mahdollisti sen, että laadittiin monenvälinen sopimus kaupan helpottamisesta. Se tuli voimaan 22. helmikuuta 2017, kun yli kaksi kolmasosaa WTO:n jäsenistä (eli 110 jäsentä) oli esittänyt ratifioimiskirjansa. Sopimuksen tavoitteena on helpottaa ja nopeuttaa kansainvälistä tavarakauppaa tehokkaampien ja ripeämpien, esimerkiksi tavaroiden luovuttamisessa ja tullauksessa sovellettavien menettelyjen avulla ( 22 )

5.1.6 Yhteistyön vahvistaminen kansalaisyhteiskunnan kanssa

5.1.6.1 Euroopan unionilla on merkittävästi kokemusta kansalaisyhteiskunnan konsultoimisessa ja osallistamisessa kauppapolitiikkaan. Osapuolten tekemät kestävää kehitystä edistävät työvoima- ja ympäristösitoumukset on mainittu kaikkien äskettäin neuvoteltujen EU:n vapaakauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa. Näissä luvuissa tavallisesti määrätään kansallisiksi neuvoa-antaviksi ryhmiksi kutsuttujen kansalaisyhteiskunnalle avattavien seurantamekanismien käyttöönotosta EU:ssa ja kumppanuusmaassa tai -maissa. ETSK kehottaa tuomaan esiin kokemuksia kansalaisyhteiskunnan aktiivisesta osallistumisesta WTO:n muiden jäsenten kanssa ehdotusten esittämiseksi soveliaimmista mekanismeista, jotka voitaisiin ottaa käyttöön monenvälisellä tasolla.

5.1.6.2 ETSK ehdottaa, että WTO:n julkinen foorumi tasapainoisena ja edustavana kaikkien eri alojen ja intressien yhteiskunnallisten ja taloudellisten sidosryhmien kokouksena toimii mahdollisena kansalaisyhteiskunnan osallistumisfoorumina valtuuksin antaa suosituksia WTO:n menettelyjen puitteissa. Voitaisiin myös kiinnittää huomiota siihen, miten OECD on kyennyt järjestämään moninaisten sidosryhmien konsultoinnin.

5.1.6.3 Kuten ETSK on kahdenvälisesti ehdottanut ( 23 ) , jokaiseen monenväliseen ja useammankeskiseen sopimukseen voitaisiin sisällyttää erityinen valvontalauseke, jossa ”kunkin kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismin molemmat osapuolet velvoitetaan tekemään yhteistyötä kestävän kehityksen tavoitteiden edistämiseksi ja seuraamaan toiminnan vaikutuksia”.

5.2 Monenvälisen kauppajärjestelmän sekä kansainvälisten sosiaalinormien ja kansainvälisten työelämän normien välisen yhtenäisyyden luominen

5.2.1 OECD ja EU tarttuivat kysymykseen globaaleista arvoketjuista vuonna 2010 ymmärtääkseen, kuinka ne toimivat, ja ehdottaakseen ratkaisuja havaittujen ympäristökysymyksiin ja perustaviin ihmisoikeuksiin liittyvien epäkohtien korjaamiseksi. On laadittu seikkaperäisiä erityisselvityksiä useista eri sektoreista, tuotettu käytännön oppaita ja yksilöity yritysten yhteiskunnalliseen vastuuseen liittyviä aiheita (lapsityövoima, järjestäytymisvapaus, kollektiivisen neuvottelumenettelyn vapaus, ihmisarvoiset elinolot, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja epäterveet hinnoittelukäytännöt).

5.2.2 ILO:n vuoden 2016 julistuksessa ihmisarvoisesta työstä globaaleissa toimitusketjuissa määritettiin useita toimintalinjoja: kansainvälisten työelämän normien edistäminen, julkisen talouden alijäämän eliminoiminen, osallistavan ja tehokkaan sosiaalidialogin edistäminen, työelämän hallinnointijärjestelmien vahvistaminen, tiedon parantaminen ja tilastoinnin laajentaminen.

5.2.3 ETSK pahoittelee, että voimassa olevan XX artiklan e kohdan soveltamisala rajoittuu pakkotyöhön, ja ehdottaa pohdintaa sen laajentamisesta työelämän perusnormeihin (lapsityövoiman käyttö, pakkotyö jne.). ETSK toteaa myös, että WTO voisi ottaa mallia EU:n kokemuksista työvoiman suojelun ja ympäristönormien sisällyttämisestä kauppapolitiikkaansa ja viitata esimerkiksi johdanto-osassa ILO:n yhdeksään yleissopimukseen, Pariisin sopimukseen sekä kestävän kehityksen tavoitteisiin. Jokaisen WTO:n jäsenen, joka ei noudata sopimuksia kaikilta osin, olisi ratifioitava puuttuvat ILO:n yleissopimukset tai ainakin osoitettava vastaavan suojelun tason toteutuminen ja voitava hyödyntää valmiuksien kehittämisresursseja tässä tarkoituksessa.

5.2.4 ILO ja WTO tekevät parhaillaan teknisen tason yhteistyötä valmistellen yhteisiä tutkimuksia. Vuodelta 2007 peräisin oleva tutkimus Trade and employment, challenges for policy research (Kauppavaihto ja työllisyys: poliittinen haaste) osoitti, että teknologia on kauppaa enemmän vastuussa kasvavasta eriarvoisuudesta. Vuonna 2017 toinen yhteinen tutkimus investoinneista osallistavaan kauppaan tarvittavaan osaamiseen (Investing in skills for inclusive trade) osoitti, että perustaitoja, teknisiä taitoja ja johtamistaitoja vahvistamalla valtioita autetaan hyötymään kaupankäynnin eduista.

5.2.5 WTO on luonut tietokannan globaaleista arvoketjuista ja laatinut tieteellisiä tutkimuksia (kuten Kaakkois-Aasian kaupan suuntauksia ja globaaleja arvoketjuja käsittelevä Trade patterns and global value chains in South-East Asia), jotka tarjoavat tietoa ketjujen rakenteesta ja toimintamenetelmistä, joita olisi käytettävä uusien monenkeskisten, OECD:n soveltamien kaltaisten suuntaviivojen laatimiseen globaalien arvoketjujen kestäväpohjaisen hallinnan varmistamiseksi.

5.2.6 ETSK tukee uuden, kauppaa ja ihmisarvoista työtä käsittelevän työryhmän Trade and decent work perustamista WTO:hon. Tämä on johdonmukaista sen kanssa, että YK:n puitteissa on kehitelty kansainvälistä oikeudellisesti sitovaa välinettä monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten toiminnan sääntelemiseksi monisidosryhmäaloitteiden pohjalta ( 24 ) . Työryhmällä on kahtalaiset tavoitteet. Yhtäältä tavoitteena on tehdä tunnetuksi hyviä käytänteitä ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja suojelemisen vastuun toteuttamisesta, kun otetaan huomioon vastuullisen liiketoiminnan mutkikkuus globaaleissa arvoketjuissa (lineaarinen vaiko kompleksinen, pitkä vaiko lyhyt) ( 25 ) . Toisaalta tavoitteena on kasvattaa kehitysmaissa tietoisuutta vastuullisesta liiketoiminnasta kohdentamalla huomio konkreettisiin toimenpiteisiin, joilla pyritään vastaamaan nykyisiin ja tuleviin sosiaalisiin, ekologisiin ja hallinnollisiin haasteisiin, ja tarkastelemalla tapoja korjata mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. WTO:n jäsenten kauppapoliittisen maatutkinnan tulisi käsittää johdonmukaisesti arvio siitä, miten asianomaiset maat toteuttavat ILO:n vahvistamia työelämän perusnormeja.

5.3 Kansainvälisen kaupan osallistaminen ilmastonmuutoksen torjuntaan

5.3.1 WTO:n sääntöjen muokkaaminen siten, että ne sopivat ilmastonmuutoksen torjuntaan, on yksi WTO:n uudistuksen tärkeimmistä painopisteistä. Sillä pyritään varmistamaan, että kansainvälinen tehdasvalmisteiden ja maataloustuotteiden kauppa kääntyy kehitykseltään paremmalle uralle. ETSK kannustaa yrityksiä, jotka investoivat kestäväpohjaisempaan tuotantoon, ja katsoo, että epäreilu kilpailu olisi estettävä. Nämä toimet ovat enemmän kuin tarpeen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeitä investointeja ajatellen, sillä YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi UNCTAD arvioi, että tarvitaan 2 500 miljardin Yhdysvaltojen dollarin arvoinen vuosibudjetti, ja WTO:lla on oltava oma roolinsa näiden vastuullisten investointien edistämisessä liikenne-, vesi- ja energia-infrastruktuurin saralla.

5.3.2 Voitaisiin harkita useita toimenpiteitä: — Laajennetaan GATT-sopimuksen XX artiklan poikkeuslupaa siten, että se sallii WTO:n jäsenille itsemääräämisoikeuden (tietyin rajoituksin) näiden omien ympäristötavoitteiden asettamisessa (tupakoinnin vastainen taistelu, delfiinien suojelu, asbestikysymykset yms.), jotta maakohtaiset toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen torjumiseksi otetaan huomioon. Jäsenvaltio pystyisi tämän ansiosta esimerkiksi perustamaan hiilen sisällyttämismekanismin rajoilleen ilmanpuhtauden hyväksi (XX artiklan g kohta). — Laaditaan kansainvälinen menetelmä uusien kauppavirtojen kehitykseen liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen mittaamiseksi ja mallintamiseksi esimerkiksi kahden, vapaakauppasopimuksen allekirjoittaneen valtion tai alueen välillä. — WTO:n yhdessä kunkin yksittäisen maan panokset kirjaavan ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) sihteeristön kanssa perustamat yhteiset pohdintaryhmät voisivat laatia ehdotuksia näiden lisäpäästöjen kompensoimiseksi (metsitys, hiilidioksidin talteenotto, investoinnit puhtaaseen teknologiaan). Viiden vuoden kuluttua tehtäviksi suunnitellut uudelleentarkastelut vuonna 2023 voisivat osaltaan auttaa sovittamaan ”rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon” (26). — Useammankeskisen ympäristöhyödykkeiden ja palveluiden kaupan vapauttamista koskevan sopimuksen allekirjoittaminen edistäisi tuotteiden ja palveluiden liikkuvuutta ja vaikuttaisi positiivisesti ympäristöön (energia, vesi, jätteet jne.).

5.4 Kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen monenväliseen ohjelmaan

5.4.1 WTO:n säännöillä ja periaatteilla on luonnollinen vaikutus tiettyjen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti yleismaailmallisen, sääntöperusteisen, avoimen, syrjimättömän ja oikeudenmukaisen monenvälisen kauppajärjestelmän edistäminen Maailman kauppajärjestön puitteissa (tavoitteen nro 17 alatavoite 10) ja nälänhädän lopettaminen, elintarviketurvan saavuttaminen, ravinnon parantaminen ja kestävän maatalouden edistäminen (tavoite 2).

5.4.2 Työ on jo pantu alulle Nairobin ministerikokouksen julkilausumassa, jossa sitoudutaan lakkauttamaan maataloustuotteiden vientituet, sekä Buenos Airesin ministerikokouksen julkilausumassa, joka käsittelee vahingollisimpia kalastusalan tukia. Voidaan kuitenkin väittää, että muut kestävän kehityksen tavoitteet, kuten tavoite 8 (jatkuvan, osallistavan ja kestävän talouskasvun, työllistymisen ja kaikille taattavan täysimääräisen ja tuottavan työllisyyden ja ihmisarvoisen työn edistäminen), 14 (valtamerten, merten ja niiden luonnonvarojen suojeleminen ja kestävä käyttö) ja 17 (täytäntöönpanokeinojen vahvistaminen ja globaalin kumppanuuden elvyttäminen kestävän kehityksen hyväksi) ansaitsevat tulla otetuiksi huomioon WTO:ssa ja järjestön toiminnassa.

5.4.3 Tämä tarkoittaisi, että kaikkien useammankeskisten ja monenvälisten WTO:n piirissä solmittujen sopimusten olisi osaltaan edistettävä näiden tavoitteiden saavuttamista ja että sopimusten noudattamatta jättäminen voisi mahdollisesti laukaista riidanratkaisumekanismin.

5.4.4 WTO:n kuudes kauppaa tukevan avun yleinen tarkastelukonferenssi pidettiin Genevessä vuoden 2017 heinäkuussa. Konferenssin päätelmistä olisi nyt tehtävä totta, jotta kehitysmaita autetaan hyötymään sähköisen kaupankäynnin ja digitaalimaailman tarjoamista tilaisuuksista ja jotta kannustetaan investoimaan fyysiseen ja digitaaliseen infrastruktuuriin.

Bryssel 23. tammikuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) European parlamentin 29. marraskuuta 2018 antama päätöslauselma aiheesta ”WTO: tie eteenpäin”, kohta 9 (2018/2084(INI)).

(2) ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa– ja investointipolitiikkaa”

(3) Share of LDCs in world trade [Vähiten kehittyneiden maiden osuus maailmankaupassa] (lähde: World Trade Statistical Review 2016, WTO, s. 59).

(4) WTO:lle ilmoitetut alueelliset sopimukset (lähde: www.wto.org).

(5) Improving disciplines on subsidies notification, TN/RL/GEN/188, WTO, 2017.

(6) ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta” (COM(2017) 487 final – 2017/0224 (COD)), esittelijä: Christian Bäumler, toinen esittelijä: Gintaras Morkis ( EUVL C 262, 25.7.2018, s. 94 ).

(7) ETSK:n lausunto aiheesta ”Suositus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta aloittaa neuvottelut yleissopimuksesta investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi”, esittelijä: Philippe de Buck, toinen esittelijä: Tanja Buzek (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 145).

(8) Yhteinen tulkitseva väline Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä laaja-alaisesta talous- ja kauppasopimuksesta (CETA) (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/fi/pdf).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(10) ETSK:n lausunto aiheesta ”Henkilötietojen vaihtaminen ja suojaaminen globalisoituneessa maailmassa”, esittelijä: Christian Pîrvulescu ( EUVL C 81, 2.3.2018, s. 209 ).

(11) ETSK:n lausunto aiheesta ”Henkilötietojen vaihtaminen ja suojaaminen globalisoituneessa maailmassa”, esittelijä: Christian Pîrvulescu ( EUVL C 81, 2.3.2018, s. 209).

(12) ETSK:n lausunto aiheesta ”Henkilötietojen vaihtaminen ja suojaaminen globalisoituneessa maailmassa”, esittelijä: Christian Pîrvulescu (RO–III) ( EUVL C 81, 2.3.2018, s. 209).

(13) Each party may adopt and maintain the safeguards it deems appropriate to ensure the protection of personal data and privacy, including through the adoption and application of the rules for cross-border transfer of personal data. Nothing in this agreement shall affect the protection of personal data and privacy afforded by the Parties’ respective safeguards. [Kukin osapuoli voi ottaa käyttöön tai säilyttää asianmukaisiksi katsomansa suojatoimet henkilötietojen ja yksityisyyden suojelemiseksi, mukaan luettuna henkilötietojen rajatylittävää siirtoa koskevien säännösten antaminen ja soveltaminen. Tämä sopimus ei miltään osin vaikuta kunkin osapuolen omien varotoimien tarjoamaan henkilötietojen ja yksityisyyden suojaan.] http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

(14) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

(15) ETSK:n lausunto aiheesta ”Maatalouden rooli monenvälisissä, kahdenvälisissä ja alueellisissa kauppaneuvotteluissa Nairobissa pidetyn WTO:n ministerikokouksen valossa”, esittelijä: Jonathan Peel ( EUVL C 173, 31.5.2017, s. 20 ).

(16) ETSK:n lausunto aiheesta ”Maatalouden rooli monenvälisissä, kahdenvälisissä ja alueellisissa kauppaneuvotteluissa Nairobissa pidetyn WTO:n ministerikokouksen valossa”, esittelijä: Jonathan Peel ( EUVL C 173, 31.5.2017, s. 20 ).

(17) ETSK:n lausunto aiheesta ”Maatalouden rooli monenvälisissä, kahdenvälisissä ja alueellisissa kauppaneuvotteluissa Nairobissa pidetyn WTO:n ministerikokouksen valossa”, esittelijä: Jonathan Peel ( EUVL C 173, 31.5.2017, s. 20 ).

(18) ETSK:n lausunto aiheesta ”Maatalouden rooli monenvälisissä, kahdenvälisissä ja alueellisissa kauppaneuvotteluissa Nairobissa pidetyn WTO:n ministerikokouksen valossa”, esittelijä: Jonathan Peel (UK–I) ( EUVL C 173, 31.5.2017, s. 20 ).

(19) https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

(20) Poliittinen katsaus Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization – Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance, Bertelsmann Stiftung, 2018.

(21) WTO:n rakenne (lähde: Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization, Bertelsmann Stiftung, s. 54.

(22) Les trois réformes de l’OMC, Zaki Laïdi, Libération, 2003.

(23) ETSK:n lausunto aiheesta ”Kaupan ja investointien keskeinen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa”, esittelijä Jonathan Peel ja toinen esittelijä Christophe Quarez ( EUVL C 129, 11.4.2018, s. 27 , kohta 1.8).

(24) Esim. äskettäin annettu Ranskan laki tarkkaavaisuusvelvoitteesta.

(25) ETSK:n lausunto aiheesta ”Ihmisarvoinen työ globaaleissa toimitusketjuissa”, esittelijä: Emmanuelle Butaud-Stubbs (EUVL C 303, 19.8.2016s. 17, ).

(26) Pariisin sopimuksen (UNFCCC) 2 artiklasta.