A4-0128/97

Päätöslauselma Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden kehitysongelmista

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen B artiklan sekä EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 a ja 130 b artiklan,

- ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen N:o 26 yhteisön syrjäisimmistä alueista,

- ottaa huomioon 29. kesäkuuta 1995 ((EYVL C 183, 17.7.1995, s. 39)) antamansa päätöslauselman komission asiakirjasta «Eurooppa 2000+, Euroopan aluesuunnitteluyhteistyö»,

- ottaa huomioon 13. maaliskuuta 1996 ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)) antamansa päätöslauselman (i) Euroopan parlamentin lausunnosta hallitusten välisen konferenssin koollekutsumisesta ja (ii) mietintäryhmän työn arvioinnista ja Euroopan parlamentin poliittisten tavoitteiden täsmentämisestä hallitusten välistä konferenssia silmällä pitäen, jossa tuetaan erittäin syrjäisten alueiden erityiskohtelua koskevien määräysten sisällyttämistä perustamissopimukseen,

- ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin alueellisten yhteisöjen konferenssin lopullisen julkilausuman, jossa painotetaan, että perustamissopimukseen on tarpeen sisällyttää määräys unionin syrjäisimpien alueiden erityisen ja pysyvän aseman tunnustamisesta ja sen sääntelemisestä,

- ottaa huomioon hallitusten välisen konferenssin teknistä työtä perustamissopimuksen tarkistamista varten valmistelemaan nimetyn mietintäryhmän johtopäätökset, jotka esitettiin Eurooppa-neuvostolle Madridissa 15. - 16. joulukuuta 1995 ja joiden 142 kohdassa viitattiin joidenkin jäsenvaltioiden puoltavaan kantaan liittää perustamissopimukseen syrjäisimpien alueiden erityistä kohtelua koskeva määräys,

- ottaa huomioon hallitusten välisen konferenssin Torinon avauskokouksessa maaliskuussa 1996 esitetyn esityslistan, joka sisälsi kysymyksen erityisen kohtelun antamisesta syrjäisimmille alueille perustamissopimuksessa,

- ottaa huomioon puheenjohtajavaltion Dublinin Eurooppa-neuvostolle esittämän perustamissopimusten tarkistushankkeen yleiskehystä koskevan asiakirjan, jossa kolme jäsenvaltiota ehdottaa perustamissopimuksen yhden artiklan omistamista syrjäisimmille alueille,

- ottaa huomioon Dublinin Eurooppa-neuvoston 13. - 14. joulukuuta 1996 pitämän kokouksen johtopäätökset, joissa otettiin huomioon kyseinen ehdotus ja se siirrettiin tutkintaa varten hallitusten väliseen konferenssiin,

- ottaa huomioon Espanjan, Ranskan ja Portugalin hallitusten väliselle konferenssille esittämän yhteisen ehdotuksen sanamuodon perustamissopimuksen uudesta artiklasta ja perustamissopimukseen liitettävästä pöytäkirjasta, jotka koskevat syrjäisimpiä alueita,

- ottaa huomioon Strasbourgissa 16. maaliskuuta 1995 kokoontuneiden syrjäisimpien alueiden julistuksen, jossa niiden puheenjohtajat ilmaisevat halunsa tehdä keskenään tiiviimpää yhteistyötä ja joka vahvistettiin Point-à-Pitressä 29. maaliskuuta 1995 allekirjoitetulla pöytäkirjalla,

- ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden puheenjohtajien Funchalissa 14. maaliskuuta 1996 hallitusten välisen konferenssin käynnistämisen johdosta antaman julistuksen, jossa vahvistettiin vaatimus, että syrjäisimpien alueiden erityispiirteet on otettava huomioon liittämällä perustamissopimukseen syrjäisen sijainnin käsite, joka määritellään julistuksessa N:o 26,

- ottaa huomioon rakennerahastojen puiteasetuksen 8 artiklan (neuvoston asetus (ETY) 2081/93) ((EYVL L 193, 31.7.1993, s. 5)), jossa nimenomaan Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Kanariansaaret ja Madeira luokitellaan kuuluviksi tavoitteen 1 mukaisiin alueisiin,

- ottaa huomioon parlamentin jäsenten Sánchez Garcían, Mendoçan, Vieiran, Costa Nevesin, Sierra Gonzálezin ja Fernández Martínin päätöslauselmaesityksen (B4- 0721/96),

- ottaa huomioon kertomuksen POSEIMA-ohjelman soveltamisessa saavutetusta edistyksestä ajalla 1992 - 1993 (KOM(94)0476 - C4-0293/95),

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön ja maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan, kalatalousvaliokunnan ja institutionaalisten asiain valiokunnan lausunnot (A4-0128/97),

A. katsoo, että syrjäisimmät alueet (Azorit, Kanariansaaret, Guadeloupe, Guyana, Madeira, Martinique ja Réunion) ovat täysin osa Euroopan unionia ja osallistuvat sen taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen vaikutteiden levittämiseen maantieteellisillä alueillaan,

B. katsoo samoin, että kyseisten alueiden erityiset ominaisuudet, joille on luonteenomaista merkittävä rakenteellinen, useiden ilmiöiden vaikeuttama jälkeenjääneisyys, jonka pysyvyys ja yhteisvaikutus haittaavat vakavasti niiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, oikeuttavat erityiseen kohteluun unionissa ja yhteisön eri politiikkojen soveltamisen aiheelliseen mukauttamiseen,

C. ottaa huomioon, että vahvistettu autonominen valta yhdessä laajojen poliittisten valtuuksien kanssa tehostaisi osaltaan syrjäisimmillä alueilla toteutettavia talouden kehittämistoimia,

D. katsoo, että syrjäisen sijainnin käsite liittyy niin tiettyjen unionin alueiden rakenteellisten erityispiirteiden tunnustamiseen kuin vastauksiin, joita tällaisten erityispiirteiden on löydettävä yhteisön politiikoista, jotta mahdollistettaisiin näiden alueiden samanarvoisissa olosuhteissa tapahtuva asianmukainen yhdentyminen Eurooppaan kunnioittaen täysin niiden ominaispiirteitä,

E. katsoo, että syrjäisen sijainnin käsite on ajan kuluessa saavuttanut luonnollisen osan unionissa sen tunnustamisessa johdetussa oikeudessa mutta se tarvitsee vielä tunnustuksen perustamissopimuksen säädöksessä, jota käytetään näiden alueiden erilaisen kohtelun oikeudellisena perustana,

F. katsoo, että Ranskan merentakaisten departementtien erityisyys tunnustettiin jo EY:n perustamissopimuksen 227 artiklassa ja Kanariansaarten, Azoreiden ja Madeiran erityisyys Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjoissa,

G. katsoo, että POSEIMA-ohjelmat olivat ensimmäinen vastaus tarpeeseen mukauttaa yhteisön politiikat syrjäisimpien alueiden todellisuuteen yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi, joka oli mahdollista mukauttamalla yhteisön politiikat ja rakennerahastot,

H. katsoo, että julistuksessa N:o 26 tuotiin esille syrjäisen sijainnin käsite ja vahvistettiin oikeudellinen merkitys, mutta sitä ei voi käyttää oikeudellisena perustana asiaa koskevalle lainsäädännölle,

I. katsoo, että maantieteellisesti syrjäisimpiä alueita luonnehtii etäisyys Euroopan mantereesta, vaikea pinnanmuodostus ja alttius luonnonmullistuksille, kuten tulivuorenpurkauksille tai hirmumyrskyille, ja että kaikilla alueilla on hyvin erityisiä ympäristöongelmia, jotka pohjimmiltaan johtuvat siitä, että suurin osa niistä on saaria, ja niiden ekosysteemien erityispiirteistä ja vaikeuttavat manneralueita varten suunniteltujen ympäristönsuojelutoimenpiteiden toteuttamista,

J. katsoo, että taloudellisesta näkökulmasta katsoen näillä kaukaisilla ja eristyneillä alueilla on yhteisön keskiarvoa paljon alhaisempi BKT, huomattava työttömyysaste, joka nousee yhteensä jopa 30 %:iin aktiiviväestöstä näillä seitsemällä eri alueella, ja erittäin vakavia puutteita koulutustasossa ja työvoiman ammattitaidossa,

K. katsoo, että etäisyys Euroopan mantereesta samoin kuin paikallisten tai läheisten hankintalähteiden puute merkitsee tuotteiden kuljetuksesta johtuvia kohtuuttomia hintoja erityisesti perustuotteiden osalta, mikä vaikeuttaa huomattavasti näiden alueiden yhdentymistä sisämarkkinoille samanarvoisissa olosuhteissa muiden Euroopan alueiden kanssa,

L. katsoo, että niiden pieni koko sallii harvoissa tapauksissa merkittävien taloudellisten hankkeiden toteuttamisen ja tekee suuren talousalueen etujen hyväksikäytön vaikeaksi ja että tietyissä tapauksissa tätä tilannetta vaikeuttaa saaristoalueille ominainen hajanaisuus ja toisissa tapauksissa sijainti hyvin erilaisessa maantieteellisessä, taloudellisessa ja kulttuurisessa ympäristössä kansallisiin ja eurooppalaisiin puitteisiin verrattuna,

M. suosittaa näiden alueiden erityispiirteiden muuttumattomuuden huomioon ottaen, että syrjäisimmät alueet olisivat oikeutettuja rakennerahastojen ensisijaisiin tukitoimiin vuoden 1999 jälkeenkin,

N. katsoo, että maatalouden kannalta katsottuna syrjäisimmät alueet ovat usein riippuvaisia yhdestä tai muutamasta tuotteesta, jotka ovat epäedullisessa kilpailutilanteessa Euroopan unionin muihin alueisiin ja kolmansiin maihin nähden,

O. ottaa huomioon, että syrjäisimmillä alueilla toimivat yhteisön banaanintuottajien oikeusturva ja suojelu ovat puutteellisia, mikä johtuu Maailman kauppajärjestön paneelin äskettäin tekemästä päätöksestä, joka koskee banaanialan yhteistä markkinajärjestelyä,

P. katsoo, että näiden alueiden jatkuvat vaikeudet ovat historiallisesti aiheuttaneet sen, että emämaat ovat soveltaneet niihin erityisiä verotuskäytäntöjä,

Q. ottaa huomioon, että syrjäisimmillä alueilla on myös huomattavia etuja väestönkehityksen, kehittyvien markkinoiden läheisyyden, luonnon monimuotoisuuden ja yleensä elämänlaadun kannalta, jotka on optimoitava;

1. Katsoo, että syrjäisen sijainnin käsitteen tunnustaminen perustamissopimuksessa näiden alueiden erilaisen kohtelun perustana, kun sovelletaan johdettua oikeutta ja unionin eri politiikkoja, on osoitus taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaatteesta, joka on nostettu unionin keskeiseksi tavoitteeksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen B artiklan nojalla ja joka täytyy ottaa huomioon «yhteisön politiikan ja toiminnan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä sisämarkkinoiden toteuttamisessa» EY:n perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaisesti;

2. Pyytää perustamissopimuksen tarkistamista käsittelevää hallitusten välistä konferenssia liittämään siihen erityisen syrjäisimpiä alueita koskevan artiklan, johon sisältyy seuraavat määräykset:

a. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja siitä johdetun oikeuden säännöksiä sovelletaan syrjäisimpiin alueisiin (Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Madeira ja Kanariansaaret)

b. ottaen kuitenkin huomioon, että kyseiset alueet kärsivät vakavasta rakenteellisesta taloudellisesta ja sosiaalisesta jälkeenjääneisyydestä, jota vaikeuttavat useat tekijät (esimerkiksi syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea ilmasto ja pinnanmuodostus samoin kuin taloudellinen riippuvuus tietyistä tuotteista), joiden muuttumattomuus ja yhteisvaikutus vaikeuttavat suuresti näiden alueiden kehitystä, neuvosto ja Euroopan parlamentti määrittelevät komission esityksestä ehdot perustamissopimuksen määräysten soveltamiselle ja erityisehdot yhteisten politiikkojen täytäntöönpanoa varten ja muille kyseisten alueiden hyväksi toteutettaville toimille

c. yhteisön toimielimet valvovat perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti kyseisten alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, jotta päästään eroon riippuvuudesta yhden lajin viljelyihin;

3. Katsoo lisäksi tarpeelliseksi liittää perustamissopimukseen pöytäkirja, jossa:

a. vahvistetaan, että perustamissopimuksen uuden artiklan on luotava oikeudellinen perusta erityisolosuhteiden määrittelyyn sen soveltamiseksi syrjäisimmillä alueilla (Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Madeira ja Kanariansaaret) ja johdetun oikeuden erityistoimenpiteiden toteuttamiseksi

b. tunnustetaan, että kyseiset alueet kärsivät merkittävistä rakenteellisista sosiaalis-taloudellisista vaikeuksista, jota vaikeuttavat monet erityistekijät (syrjäinen sijainti, saaristoluonne, saariston sisäiset kuljetusvaikeudet, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto samoin kuin taloudellinen riippuvuus tietyistä tuotteista ja energian lisäkustannukset), joiden muuttumattomuus ja yhteisvaikutus haittaavat suuresti alueiden kehitystä, ja että nämä erityiset vaikeudet oikeuttavat ne saamaan Euroopan unionin vahvistettua tukea erityistoimenpiteiden muodossa

c. sovitaan myös, että rakennerahastojen tuen ja muiden rahoitusvälineiden lisäksi tätä tukea on annettava myös mukauttamalla yhteisiä politiikkoja vastaamaan alueellista todellisuutta

d. muistutetaan jäsenvaltioiden sitoumuksesta tehostaa ja voimistaa POSEIMA- ohjelmien yhteydessä jo toteutettuja toimia

e. tarkennetaan, että perustamissopimuksen uuden artiklan määräykset viittaavat erityisesti seuraaviin kyseisten alueiden taloudelliselle kehitykselle tärkeisiin seikkoihin:

- tulli- ja kauppapolitiikat erityisesti vapaakauppa-alueiden osalta

- veropolitiikka, jonka tavoitteena on taata keinot sopusointuiseen ja yhtenäiseen kehitykseen, joka perustuu paikalliseen tuotantoon ja investointien edistämiseen näillä alueilla

- ympäristönsuojelupolitiikka, jonka kohteena on erityisesti rannikon säilyttäminen, tilan kohentaminen ja ennalleen palauttaminen, jätevesien käsittely, jätepolitiikka ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen

- maatalous- ja kalastuspolitiikat, joiden tavoitteena on tukea tuotantoa ja suosia ponnistuksia sen uudenaikaistamiseen ja monipuolistamiseen kestävän kehityksen puitteissa sekä välttää pientuotannon vakauden järkkymistä monikansallisten yritysten painostuksen seurauksena

- raaka-aineiden ja elintärkeiden kulutustuotteiden hankinta ottaen huomioon kyseisten alueiden erittäin syrjäinen sijainti

f. tunnustetaan tarve ottaa huomioon jokaisen alueen ominaisuudet valtion tukijärjestelmän suhteen erityisesti, jotta voidaan korvata ylisuuret kustannukset, joita syntyy ihmisten ja tavaroiden kuljettamisesta ja yritystoimintojen tukemisesta

g. otetaan huomioon sitoumus järjestää asianmukaiset osallistumismahdollisuudet kaikkiin yhteisön horisontaalisiin ohjelmiin ja erityisesti niihin, jotka liittyvät tietoyhteiskuntaan, energiaan, ympäristöön, ammattikoulutukseen, matkailuun, yrityspolitiikan toimiin, erityisesti pääsyyn osalliseksi rahoituksesta, sekä tutkimukseen ja kehitykseen, huomioiden tässä yhteydessä näiden alueiden ominaispiirteet;

4. Katsoo tarpeelliseksi, että komission yksiköissä syrjäisimpiä alueita koskevien asioiden yhteensovittamista hoitaa edelleenkin yhtenäinen rakenne, jonka tehtävää on lujitettava;

5. Katsoo tarpeelliseksi, että komissio laatii yhteistyössä alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä yhteiskunnallisten järjestöjen kanssa tiedonannon, jossa määritetään ne sektorit ja yritystoiminnan alat, jotka voivat tuottaa ulkoisille markkinoille, sekä tarvittavat tuotannonalan mukauttamis- ja muutostoimenpiteet, joiden ansiosta kyseisten markkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää ja niiden vaatimuksiin voidaan vastata;

6. Pyytää, että rakennerahastoja ja niihin liittyviä asetuksia tarkistettaessa syrjäisimmät alueet olisivat syrjäisyytensä vuoksi edelleenkin oikeutettuja rakennerahastojen ensisijaisiin tukitoimiin;

7. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman hallitusten väliselle konferenssille, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja syrjäisimmille alueille.