PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Teknologinen muutos vaikuttaa kaikkiin yhteiskunnan ja talouden osa-alueisiin ja muuttaa EU-kansalaisten elämää. Liikenne ei ole tässä suhteessa poikkeus. Uusi teknologia muuttaa liikkuvuutta dramaattisesti. Tämän vuoksi EU:n ja sen teollisuuden on tartuttava toimeen ja pyrittävä saavuttamaan johtoasema innovaatioiden, digitalisoinnin ja vähähiilisten ratkaisujen kehittäjänä. Komissio onkin omaksunut kattavan toimintamallin varmistaakseen, että EU:n liikkuvuuspolitiikassa otetaan huomioon nämä poliittiset prioriteetit. Malli koostuu kolmesta Eurooppa liikkeellä -liikkuvuuspaketista.

Vähäpäästöisen liikkuvuuden strategian jatkoksi komissio hyväksyi touko- ja marraskuussa 2017 kaksi liikkuvuuspakettia. Näissä paketeissa esitettiin myönteinen toimintaohjelma, jolla toteutetaan vähäpäästöisen liikkuvuuden strategiaa ja varmistetaan sujuva siirtyminen kohti kaikkien käytettävissä olevaa puhdasta, kilpailukykyistä ja verkotettua liikennettä ja liikkuvuutta. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi huolehdittava siitä, että nämä ehdotukset hyväksytään pikaisesti.

Tämä aloite on osa kolmatta Eurooppa liikkeellä -pakettia, jolla toteutetaan syyskuussa 2017 esitettyä uutta teollisuuspoliittista strategiaa. Tarkoituksena on saattaa päätökseen prosessi, jonka ansiosta Eurooppa voi saada täyden hyödyn liikkuvuuden nykyaikaistamisesta. Huomisen liikkuvuusjärjestelmän on oltava turvallinen, puhdas ja tehokas kaikille EU-kansalaisille. Tarkoituksena on tehdä liikkuvuudesta Euroopassa turvallisempaa ja esteettömämpää, Euroopan teollisuudesta kilpailukykyisempi ja Euroopan työpaikoista turvatumpia sekä lisätä puhtautta ja valmiuksia välttämättömään tehtävään eli ilmastonmuutoksen torjumiseen. Edellytyksenä on, että EU, jäsenvaltiot ja sidosryhmät sitoutuvat täysin toimimaan asian puolesta – muun muassa kasvattamaan liikenneinfrastruktuuri-investointeja.

Talouskasvun ja reaalitalouteen suuntautuvien investointien edistäminen ovat keskeisellä sijalla komission prioriteeteissa. Euroopan investointiohjelmalla, jonka avulla tämä päätavoite voidaan käytännössä toteuttaa, on kolme tavoitetta: saada rahoitusta reaalitalouden käyttöön, antaa investointihankkeille näkyvyyttä ja teknistä apua sekä parantaa investointeja koskevaa sääntelykehystä.

Liikenneinfrastruktuuri-investoinnit edistävät merkittävästi näiden tavoitteiden saavuttamista. Muun muassa Euroopan laajuisen liikenneverkon, jäljempänä ’TEN-T’, ydinverkon ja käytävien valmiiksi saattamisen odotetaan tuovan investointeihin 4 500 miljardin euron lisäyksen, joka on 1,8 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja vastaa 13:a miljoonaa työvuotta vuoteen 2030 saakka. Arvioiden mukaan TEN-T-ydinverkon valmiiksi saattamiseen tarvittavat investoinnit ovat vuosina 2021–2030 noin 500 miljardia euroa, ja kun mukaan lasketaan kattava TEN-T-verkko ja muut liikenneinvestoinnit, ne nousevat noin 1 500 miljardiin euroon.

Kokemusten perusteella TEN-T-ydinverkkohankkeiden täytäntöönpanoa haittaavat monimutkaiset hallinnolliset menettelyt ja sääntelyn epävarmuus, joista voi aiheutua lisäkustannuksia ja viiveitä.

Äskettäin päivitetyssä asiakirjassa Action Plan – Making the best use of new financial schemes for European transport infrastructure projects (Christophersen–Bodewig–Secchi, 2015) esitettiin hallinnollisten lupien, lupamenettelyä koskevien sääntöjen ja muiden sääntelymenettelyjen yksinkertaistaminen yhtenä suosituksista, joiden tarkoituksena on edistää Euroopan laajuisen liikenneverkon valmiiksi saattamista. Tämän toimintasuunnitelman esittelivät eurooppalaiset TEN-T-logistiikkakoordinaattorit Kurt Bodewig ja Carlo Secchi sekä komission entinen varapuheenjohtajaa Henning Christophersen.

Euroopan laajuisen liikenneverkon saattaminen tehokkaasti valmiiksi on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden toiminnan, liikenteen digitalisaation ja vähähiiliseen liikkuvuuteen siirtymisen kannalta. Viimeaikaisissa tiedonannoissaan komissio on korostanut tarvetta saada aikaan yksityisiä investointeja Euroopan tulevaisuuden kannalta kriittisillä aloilla ja siellä, missä markkinat toimivat puutteellisesti. Lisäksi komissio on toistanut, että rajat ylittävä ja kestävä liikenne ja Euroopan laajuisen liikenneverkon infrastruktuuri ovat äärimmäisen tärkeitä EU:n pyrkiessä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen talouteen.

Toimintaa tukevan sääntely-ympäristön luominen ja tehokkaiden menettelyjen käyttöönotto on haaste muuallakin kuin Euroopassa. Myös G7-ryhmä on todennut sääntelyn monimutkaisuuden vaikuttavan lupamenettelyn tehokkuuteen, erityisesti G7-maiden liikenneministerien kokouksessa Cagliarissa kesäkuussa 2017 hyväksytyssä julkilausumassa. Julkilausumassa korostettiin, että on tärkeää lisätä infrastruktuurihankkeiden yleistä hyväksyntää sekä tehostaa hallinnollisia menettelyjä ja yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä. EU:n jäsenvaltiot ovat pyrkineet yksinkertaistamaan menettelyjä myös kansallisella tasolla.

Tällä aloitteella pyritään vähentämään TEN-T-infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanossa ilmenneitä viivästymisiä. Aloitteessa asetetaan koko lupamenettelyn enimmäisajaksi kolme vuotta. Aloitteen tarkoituksena on myös lisätä selkeyttä niihin prosesseihin, joita hankkeiden toteuttajien on seurattava, etenkin lupamenettelyyn, julkisiin hankintoihin ja muihin menettelyihin.

Tällä aloitteella turvataan mahdollisuus saada oikeussuojaa TEN-T-infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanon osalta. Se ei vaikuta hallinnollisiin muutoksenhakumenettelyihin eikä tuomioistuimessa toteutettaviin oikeussuojakeinoihin. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää erityisiä menettelysääntöjä – kuten väärinkäyttötarkoituksessa tai vilpillisesti esitetyn perustelun tutkimatta jättämistä koskevia sääntöjä – jotka ovat asianmukaisia mekanismeja tuomioistuinmenettelyn tehokkuuden takaamiseksi. Rajat ylittävissä hankkeissa julkisten hankintojen tekemisessä on erityisiä vaikeuksia, jotka johtuvat varsinkin tarpeesta soveltaa eri lainsäädäntöjä, kuten sidosryhmät korostivat. Tämä lisää hankkeiden monimutkaisuutta ja kustannuksia. Tämän aloitteen tavoitteena on mahdollistaa yhden ainoan kehyksen järjestelmällinen soveltaminen yhteisen yksikön toteuttamissa rajat ylittävissä hankkeissa, jolleivät osallistuvat jäsenvaltiot toisin päätä. Tämä tavoite on yhdenmukainen kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämistä EU:n raja-alueilla koskevassa äskettäisessä tiedonannossa asetettujen tavoitteiden kanssa.

Sen lisäksi, että aloitteella luodaan lisää investointeja ja houkutellaan yksityistä pääomaa suuren eurooppalaisen lisäarvon infrastruktuurihankkeisiin, sen uskotaan myös tuovan enemmän selkeyttä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kannalta, sillä aloitteella lisätään avoimuutta siltä osin kuin on kyse kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta TEN-T-hankkeiden suunnitteluun.

Odotettujen hyötyjen arvioidaan olevan seuraavat: