Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksa) /* KOM/2011/0447 lopullinen - 2011/ () */





PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustovälineen avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Saksa toimitti 9. helmikuuta 2011 EGR:n rahoitustukea koskevan hakemuksen EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive. Hakemus koskee työntekijävähennyksiä, jotka on toteutettu Saksan Arnsbergin (DEA5) ja Düsseldorfin (DEA1) NUTS II -alueilla, NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus)[3] piirissä toimivissa viidessä yrityksessä. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: || EGR-viitenumero || EGF/2011/003 Jäsenvaltio || Saksa 2 artikla || b alakohta Asianomaiset yritykset || 5 NUTS II -alueet || Arnsberg (DEA5) Düsseldorf (DEA1) NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso || 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) Viiteajanjakso || 1.3.2010 – 1.12.2010 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 1.3.2010 Hakemuksen päivämäärä || 9.2.2011 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 778 Tuen kohteena olevat vähennetyt työntekijät || 778 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 6 389 028 EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot euroina[4] || 300 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 4,48 Kokonaisbudjetti euroina || 6 689 028 EGR:n tuki euroina (65 %) || 4 347 868 1. Hakemus esitettiin komissiolle 9. helmikuuta 2011, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 28. huhtikuuta 2011 asti. 2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä 3. Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä Saksa[5] toteaa, että kriisin seurauksena uusien moottoriajoneuvojen kysyntä Euroopan unionissa laski vuonna 2009 5,6 prosenttia verrattuna vuoteen 2008 ja 13,3 prosenttia verrattuna kriisiä edeltäneeseen vuoteen 2007. Euroopan unionin markkinat kehittyivät samalla tavoin kuin muuallakin maailmassa: uusien moottoriajoneuvojen kysyntä laski vuonna 2009 maailmanlaajuisesti 5,6 prosenttia verrattuna vuoteen 2008. Kysynnän laskettua moottoriajoneuvojen valmistajat vähensivät tuotantoaan entistäkin voimakkaammin. Vuonna 2009 moottoriajoneuvojen tuotanto väheni EU:ssa 17 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja 23 prosenttia vuoteen 2007 verrattuna. Sama laskusuuntaus on jatkunut vuonna 2010. Vuoden 2010 kolmen ensimmäisen vuosineljänneksen aikana moottoriajoneuvoja valmistettiin Euroopan unionissa 14 prosenttia vähemmän kuin vastaavana ajankohtana vuonna 2008. Saksa on EU:n suurin moottoriajoneuvojen valmistajamaa, minkä vuoksi kriisin vaikutukset sen moottoriajoneuvoteollisuuteen ovat olleet voimakkaita. Vuonna 2009 moottoriajoneuvojen tuotanto väheni Saksassa 13,8 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja 16,1 prosenttia vuoteen 2007 verrattuna. Autoteollisuuden toimittajat kärsivät tilanteesta enemmän kuin päävalmistajat. Vuonna 2009 moottoriajoneuvojen valmistajien liikevaihto Saksassa laski 20 prosenttia verrattuna vuoteen 2008. Samaan aikaan toimittajien liikevaihto väheni 26 prosenttia. Tämä hakemus koskee erityisesti toimittajien työntekijävähennyksiä. Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan b alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen 4. Saksan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2:n saman kaksinumerotason piirissä toimivissa yrityksissä yhdeksän kuukauden aikana jäsenvaltion jollakin NUTS II -tason alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella. 5. Hakemuksessa todetaan, että viidessä NACE Rev 2:n kaksinumerotasolla 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus)[6] toimivassa yrityksessä Arnsbergin (DEA5) ja Düsseldorfin (DEA1) NUTS II -alueilla vähennettiin 778 työntekijää yhdeksän kuukauden viiteajanjakson aikana eli 1. maaliskuuta 2010–1. joulukuuta 2010. Kaikki nämä työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan toisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti. Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta 6. Saksan viranomaiset väittävät, että moottoriajoneuvojen valmistajat ovat painostaneet toimittajia jo jonkin aikaa alentamaan marginaalejaan. Moottoriajoneuvojen kysynnässä vuonna 2009 tapahtunutta äkillistä ja voimakasta kriisiin liittynyttä vähenemistä ei kyetty ennustamaan, ja se johti tuotantokapasiteetin käyttöasteen voimakkaaseen vähentämiseen ja autoteollisuuden toimittajien tulojen alenemiseen merkittävästi. Tämän seurauksena huomattava määrä toimittajia teki vararikon. Lisäksi muut toimittajat joutuivat vähentämään tuotantokapasiteettiaan ja henkilöstöään voimakkaasti. Tähän hakemukseen sisältyvistä yrityksistä kolme teki konkurssin ja kaksi muuta joutui irtisanomaan henkilöstöään kulujen vähentämiseksi. Tiedot työntekijävähennyksiä tekevistä yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä 7. Hakemus koskee seuraavissa viidessä yrityksessä vähennettyjä 778:aa työntekijää, jotka kaikki kuuluvat tuen piiriin: Yritykset ja työntekijävähennysten lukumäärä Pampus Automotive GmbH & CO. KG, Arnsberg || 374 || Wiederholt GmbH, Arnsberg || 124 Continental Automotive GmbH Dortmund, Arnsberg || 45 || Tedrive Steering GmbH, Düsseldorf || 224 Leopold Kostal GmbH, Arnsberg || 11 || || Yritysten kokonaismäärä: 5 || Työntekijävähennysten kokonaismäärä: 778 || 8. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Miehiä || 709 || 91,1 Naisia || 69 || 8,9 EU:n kansalaisia || 700 || 90,0 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 78 || 10,0 15–24-vuotiaita || 19 || 2,4 25–54-vuotiaita || 587 || 75,4 55–64-vuotiaita || 172 || 22,1 Yli 64-vuotiaita || 0 || 0,0 9. Edellä mainittuihin luokkiin sisältyy 136 työntekijää (eli 17,5 prosenttia), joilla on pitkäaikaisia terveysongelmia tai toimintarajoite. 10. Ammattiryhmien mukainen jaottelu on seuraava: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Erityisasiantuntijat || 17 || 2,2 Asiantuntijat || 117 || 15,0 Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät || 35 || 4,5 Palvelu- ja myyntityöntekijät || 4 || 0,5 Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät || 171 || 22,0 Prosessi- ja kuljetustyöntekijät || 346 || 44,5 Muut työntekijät || 88 || 11,3 11. Saksa on vahvistanut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 12. Työntekijävähennykset koskevat lähinnä Nordrhein-Westfalenin osavaltion aluetta, etenkin Arnsbergin ja Düsseldorfin hallintoalueita. Vastaavat viranomaiset ovat Nordrhein-Westfalenin osavaltion työ-, integraatio- ja sosiaaliministeriö, liittovaltion työvoimatoimiston keskustoimisto, liittovaltion työvoimatoimiston Nordrhein-Westfalenin alueellinen osasto ja Hammin ja Wuppertalin työvoimatoimistot. Muita sidosryhmiä ovat IG Metall Unna, yritysten Tedrive Steering GmbH, Pampus Automotive GmbH & Co. KG ja Wiederholt GmbH selvittäjät, yritykset Continental Automotive GmbH ja Leopold Kostal GmbH, siirtymäkaudeksi perustetut yritykset PEAG Personalentwicklungs- und Arbeitsmarktagentur GmbH ja Weitblick Personalpartner GmbH. Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen 13. Saksan viranomaisten mukaan rahoitus- ja talouskriisi on kansallisella tasolla vaikuttanut voimakkaasti autoteollisuuteen. Moottoriajoneuvoteollisuuden työllisyys laski 3,5 prosenttia vuonna 2009 verrattuna vuoteen 2008, ja autoteollisuuden toimittajien osalta lasku oli 5 prosenttia. 14. Tämän hakemuksen kattamasta 778 työntekijän vähennyksestä 554 toteutui Arnsbergin hallintoalueella ja 224 Düsseldorfin hallintoalueella. Alueen talouden alat, kuten auto-, metalli- ja laitevalmistusala, ovat voimakkaasti suuntautuneet vientitoimintaan, minkä vuoksi kriisi on vaikuttanut Arnsbergissä voimakkaasti. Arnsbergin työttömyysaste oli jo noussut Nokian Bochumissa tekemien irtisanomisten vuoksi, joiden vuoksi myönnettiin EGR-tukea hakemuksen EGF/2009/002 DE/Nokia perusteella. Lisäksi General Motors Europe on ilmoittanut vähentävänsä 1 200 työntekijää Bochumissa sijaitsevalta tehtaaltaan. Düsseldorfin hallintoalueen työttömyysaste on tyypillisesti yleensä korkeampi kuin keskimäärin Nordrhein-Westfalenissa ja koko Saksassa. 15. Joulukuussa 2009 työttömyysaste nousi Düsseldorfissa ja Arnsbergissa 10,5 prosenttiin, kun se Nordrhein-Westfalenissa oli 9,6 prosenttia ja koko Saksassa 8,7 prosenttia. Joulukuussa 2010 työttömyysaste oli Düsseldorfissa 10,0 prosenttia, Arnsbergissa 9,7 prosenttia, Nordrhein-Westfalenissa 9 prosenttia and koko Saksassa 8 prosenttia. Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 16. Seuraavat ehdotetut toimenpiteet muodostavat yhdessä koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin, jonka tavoitteena on työntekijöiden integroituminen uudelleen työmarkkinoille: – Työnhakuavustukset: lyhytkestoiset avustukset: Toimenpiteellä pyritään turvaamaan siirtymäkaudeksi perustettuun yritykseen[7] siirtyvien työntekijöiden toimeentulo. Lyhytkestoiset avustukset on sisällytetty EGR-hakemukseen ainoastaan niiden kausien osalta, jolloin työttömäksi jääneet työntekijät osallistuvat siirtymäkauden yrityksen puitteissa tarjottaviin aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, työntekijöiden omasta aloitteesta toteutetut toimenpiteet mukaan luettuina. – Pätevöittävä koulutus: Koulutus on tarkoitettu työttömäksi jääneille työntekijöille, joilla ei ole ammattipätevyyttä tai joiden ammattipätevyys on vanhentunutta, sekä teollisuustyöntekijöille. Kurssit koostuvat intensiivisistä koulutustoimista, jotka on suhteutettu työmarkkinoiden tämänhetkisiin tarpeisiin ja jotka perustuvat työtekijöiden profilointiin ja aloitushaastatteluun sekä heidän ammattipätevyytensä lisäarviointiin. Toimenpiteeseen kuuluu yksilöllistä ja ryhmäkoulutusta mm. seuraavilla aloilla: opiskelutekniikka, saksan kieli, perus-atk-taidot, koko EU:ssa hyväksytty kuljettajatutkinto, henkilö- ja rahtijunankuljettajan pätevyys, lasten- ja vanhustenhoito, tietokoneistettu numeerinen ohjaus (CNC), jyrsintä ja sorvaus sekä mekaniikan, pneumatiikan ja hydrauliikan erikoistumiskoulutus. – Intensiiviohjaus yritystoiminnan käynnistämiseen: Tämä sisältää ohjausta ja tukea, mukaan lukien tiedotusta alueella olevista tukimahdollisuuksista, yrityksen perustamiseen liittyvästä suunnittelusta, toteutuksesta ja rahoituksesta sekä mainontaan, markkinointiin ja myyntiin liittyviä tietoja. Lisäksi on mahdollista saada yksilöllistä valmennusta muun muassa rahoitusneuvotteluihin valmistautumiseen, markkinointistrategian laatimiseen tai markkinatutkimusten tekoon. – Työpajat ja vertaisryhmät: Tämä toimenpide on osoittautunut onnistuneeksi aiemmissa Saksan EGR-tapauksissa. Se sisältää pienryhmissä annettavaa erityisvalmennusta. Kokemusten vaihto pienryhmissä, jotka koostuvat työntekijöistä, joilla on samantyyppinen ammattitausta ja samantyyppisiä vaikeuksia työmarkkinoilla, antaa mahdollisuuden oppia hyväksi todettuja keinoja ja lisätä itsevarmuutta. Vertaisryhmien avulla pyritään saavuttamaan erityisesti siirtotyöläiset, ikääntyneet työntekijät ja toimintarajoitteiset työntekijät. Uuden ”Työttömyys ja terveys” -osion avulla pyritään ennakoivin toimin auttamaan irtisanottuja työntekijöitä selviämään henkilökohtaisesta kriisitilanteestaan. – Työmarkkinaneuvonta, kotimaa ja ulkomaat: Tällä toimenpiteellä pyritään auttamaan rajallista määrää työntekijöitä hakemaan työtä muualta Saksasta tai ulkomailta. Neuvontaan sisältyy tietoja työolosuhteista ulkomailla, messukäyntejä, työpaikkamessujen järjestämistä, todistusten käännättämistä, kulttuurienvälisyyskoulutusta ja vieraan kielen opetusta. – Aktivointilisä: Aktivointilisä sisältää kannustimen työntekijöille, jotka ottavat vastaan työpaikan, josta maksetaan pienempää palkkaa kuin heidän aiemmassa työssään. Työntekijä saa kertakorvauksen, jos uusi palkka on vähintään 10 prosenttia aiempaa palkkaa alhaisempi ja kyseessä on osa- tai täysiaikainen määräämättömäksi ajaksi tai vähintään vuodeksi tehtävä työsopimus. – Työnhaku: Työpaikkahaun avustajat ovat yhteydessä mahdollisiin työnantajiin ja kartoittavat avoinna olevien työpaikkojen perusteella soveltuvimmat ehdokkaat ja heidän mahdolliset työpaikkakohtaiset lisäkoulutustarpeensa. Avustajat ylläpitävät myös työnantajien tietokantoja, joiden avulla työttömiksi jääneet työntekijät voivat hakea työtä oma-aloitteisesti. – Mentorointi ja tuki uuden työpaikan saaneille ja työttömiksi jääneille: Tässä toimenpiteessä on kyse valmennuksesta, jota siirtymäkauden yritys antaa uuden työpaikan jo hyväksyneille työntekijöille näiden valmistautuessa uutta työtä varten. Tavoitteena on minimoida mahdollisuus joutua uudestaan työttömäksi ja vakauttaa kyseisen työntekijän uusi asema työmarkkinoilla. Tukea tarjotaan myös työntekijöille, jotka eivät ole löytäneet uutta työpaikkaa siirtymäkaudeksi perustetun yrityksen lopettaessa toimintansa. Työhönsijoittamistoimien jatkuvuuden varmistamiseksi säilytetään sama mentorointiverkosto kuin siirtymäkaudeksi perustetussa yrityksessä. Kunkin työntekijän siirtymäkauden kansiossa on tärkeimmät työmarkkinatiedot ja aktiiviset työmarkkinatoimet, joihin työntekijä on osallistunut. Kansio on tärkeä neuvonnassa ja tuessa, jos siirtymäkauden yrityksen lopetettua toimintansa henkilö jää työttömäksi. 17. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelu-, hallinnointi-, valvonta-, tiedotus- ja mainontatoimia. 18. Saksan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Saksan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen kokonaiskustannuksiksi 6 389 028 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuviksi kustannuksiksi 300 000 euroa (4,48 prosenttia kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 4 347 868 euroa (65 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroa) Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) Työnhakuavustukset: lyhytkestoiset avustukset (Beihilfen für die Arbeitssuche: Transferkurzarbeitergeld) || 759 || 4 816 || 3 655 344 Pätevöittävä koulutus (Qualifizierungsmaßnahmen) || 350 || 3 399 || 1 189 650 Intensiiviohjaus yritystoiminnan käynnistämiseen (Vertiefte Existenzgründungsberatung) || 35 || 1 655 || 57 925 Työpajat ja vertaisryhmät || 75 || 1 185 || 88 875 Työmarkkinaneuvonta, kotimaa ja ulkomaat (Internationale und nationale Arbeitsmarktberatung) || 40 || 757 || 30 280 Aktivointilisä (Aktivierungszuschuss) || 150 || 2 395 || 359 250 Työnhaku (Stellenresearch) || 428 || 703 || 300 884 Mentorointi ja tuki uuden työpaikan saaneille ja työttömiksi jääneille (Beratung und Betreuung bei Arbeitsaufnahme und bei Arbeitslosigkeit) || 599 || 1 180 || 706 820 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä || || 6 389 028 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä || || 300 000 Arvioidut kokonaiskustannukset || || 6 689 028 EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) || || 4 347 868 19. Saksa vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien ja erityisesti ammattitaitoa lisäävien ESR-koulutushankkeiden kanssa, jotka järjestetään liittovaltiotason ESF-BA-ohjelman puitteissa. Saksan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tarvittavat menettelyt päällekkäisen rahoituksen riskin poistamiseksi. Päivämäärä(t), jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 20. Saksa aloitti EGR:n yhteisrahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. maaliskuuta 2010. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 21. Liittovaltion työvoima- ja sosiaaliministeriö kuuli kyseisten yritysten työntekijöiden ja johdon edustajia ja antoi heille mahdollisuuden osallistua yksilöllisten palveluiden yleispaketin valmisteluun. Työmarkkinatoimenpidepaketin luonnos esiteltiin pyöreän pöydän keskustelussa, johon osallistuivat työntekijöiden ja johdon edustajat, IG Metall, siirtymäkauden palvelujen toimittajat, Nordrhein-Westfalenin työ-, integraatio- ja sosiaaliministeriö sekä liittovaltion työvoimatoimisto. Lisäksi toimivaltaiset alueelliset työvoimatoimistot tarkastivat, ovatko suunnitellut toimet asianmukaisia työmarkkinoille uudelleensijoittautumisen kannalta. 22. Saksan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 23. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisen osalta Saksan viranomaisten hakemuksessa · vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; · osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen; · vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 24. Saksa on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös Euroopan sosiaalirahaston rahoituksen hallinnointi ja valvonta Saksassa. Hallintoviranomaisena toimii ’Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung – Referat EF 3’ ja valvontaviranomaisena toimii ’Organisationseinheit Prüfbehörde’. Molemmat kuuluvat liittovaltion työvoima- ja sosiaaliministeriöön (Bundesministerium für Arbeit und Soziales). Rahoitus 25. Saksan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille, johon sisältyy EGR:n täytäntöönpanokustannuksia, 4 347 868 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Saksan toimittamiin tietoihin. 26. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 27. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään. 28. Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 29. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2011 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 30. Koska Euroopan globalisaatiorahastoa koskevaa budjettikohtaa 04.0501 vahvistetaan 50 000 000 eurolla lisätalousarviosta nro 2/2011, tätä budjettikohtaa käytetään käsillä olevaan hakemukseen tarvittavan 4 347 868 euron suuruisen määrän kattamiseksi. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksa) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[8] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[9] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[10], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka on vähennetty globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka on vähennetty maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena. (3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (4) Saksa esitti 9 päivänä helmikuuta 2011 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu Arnsbergin (DEA5) ja Düsseldorfin (DEA1) NUTS II -alueilla, NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) piirissä toimivissa viidessä yrityksessä, ja täydensi hakemusta lisätiedoin 28 päivään huhtikuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 4 347 868 euroa. (5) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 4 347 868 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty [Brysselissä/Strasbourgissa] […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). [4] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [5] Tässä kappaleessa käytetyt tilastot ovat peräisin Euroopan autonvalmistajien liitolta (European Automobile Manufacturers Association, ACEA). [6] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). [7] Siirtymäkaudeksi perustettava yritys on Saksan lainsäädännössä säädetty väline, joka voidaan perustaa, kun on kyse rakenneuudistuksesta, josta aiheutuu työpaikkojen menetyksiä. Siirtymäkauden yrityksen avulla voidaan valmistaa työttömäksi jääneitä työntekijöitä systemaattisesti uutta työpaikkaa varten valmennukseen, ammattitaidon kehittämiseen ja työhön sijoittumiseen liittyvien toimien avulla. [8] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [9] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [10] EUVL C […], […], s. […].