[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 5.11.2010 KOM(2010) 638 lopullinen 2010/0310 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä PERUSTELUT Neuvosto valtuutti 23. maaliskuuta 2006 komission neuvottelemaan kauppa- ja yhteistyösopimuksen Irakin kanssa ja antoi asiaa koskevat neuvotteluohjeet. Neuvottelut aloitettiin marraskuussa 2006. Ne etenivät hyvin ja saatiin päätökseen marraskuussa 2009 yhdeksän neuvottelukierroksen jälkeen. EU:n ja Irakin välisten neuvottelujen seitsemännellä kierroksella, joka pidettiin helmikuussa 2009 Bagdadissa, sekä Irak että EU sopivat vahvistavansa sopimusluonnoksen asemaa muuttamalla sopimuksen nimen kauppa- ja yhteistyösopimuksesta kumppanuus- ja yhteistyösopimukseksi sekä perustamalla säännöllisesti ministeritasolla kokoontuvan yhteistyöneuvoston. Nämä muutokset otettiin huomioon neuvoston hyväksymissä neuvotteluohjeissa. EU:n ja Irakin välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’sopimus’, on ensimmäinen EU:n ja Irakin välillä tehtävä sopimus. Se tarjoaa oikeudelliset puitteet muun muassa säännölliselle poliittiselle vuoropuhelulle, kauppasuhteille sekä sääntely- ja kehitysyhteistyölle. Tämän kymmeneksi vuodeksi tehtävän, uusittavissa olevan sopimuksen tavoitteena on luoda kestävä perusta Irakin ja EU:n välisten siteiden lujittamiselle. Tavoitteena on etenkin lisätä poliittista vuoropuhelua kahdenvälisistä, alueellisista ja maailmanlaajuisista kysymyksistä, parantaa Irakin ja EU:n välisiä kauppajärjestelyjä, tukea Irakin omia uudistus- ja kehityspyrkimyksiä ja helpottaa sen integroitumista osaksi laajempaa kansainvälistä taloutta. Sopimuksessa korostetaan EU:n sitoutumista merkittävään rooliin Irakin siirtymäprosessissa, ja se on tärkein väline, jolla EU tukee Irakia ja jolla vahvistetaan EU:n ja Irakin välisiä suhteita. Sopimuksen pääkohdat ovat seuraavat: 1. Poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö ulko- ja turvallisuuspolitiikassa - säännöllinen poliittinen vuoropuhelu sekä ministerien että johtavien virkamiesten tasolla - ihmisoikeuksia ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevat lausekkeet, jotka ovat sopimuksen olennaisia osia - terrorismin torjuntaa, pienaseita ja kevyitä aseita sekä Kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevat lausekkeet. 2. Kauppa ja sijoitukset - Kyseessä on muuta kuin etuuskohteluun oikeutettua kauppaa koskeva sopimus, joka sisältää Maailman kauppajärjestön (WTO) perussäännöt, vaikka Irak ei vielä ole WTO:n jäsen, ja tarjoaa merkittäviä julkisiin hankintoihin ja palveluihin sekä sijoituksiin liittyviä etuja. Kauppaa koskeva jakso sisältää myös tehokkaan riitojenratkaisumenettelyn, johon kuuluvat paneelin sitovat päätökset ja noudattamisen arviointimenettelyt. 3. Useiden alojen yhteistyötä koskevat määräykset (luettelo ei ole kattava): - energia, liikenne, sijoitustoiminta, ihmisoikeudet, koulutus, tiede- ja teknologia, oikeus, vapaus ja turvallisuus (mukaan luettuna muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskeva yhteistyö), ympäristö, alueelliset kysymykset ja kulttuuri. 4. Sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat institutionaaliset määräykset, muun muassa yhteistyöneuvoston kokoontuminen kerran vuodessa ministeritasolla ja yhteistyökomitea, joka avustaa yhteistyöneuvostoa sen tehtävissä. Sopimuksen voimaantuloon asti sopimuksen tiettyjä osia sovelletaan väliaikaisesti sen 117 artiklan mukaisesti. Kun otetaan huomioon sopimuksen tärkeys, komissio katsoo, että neuvoston tulisi lähettää 117 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset tietyllä viiveellä, jotta Euroopan parlamentti ehtii ilmaista sopimusta koskevan kantansa. Komissio on valmis yhteistyöhön neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa, jotta sopimusta voidaan soveltaa väliaikaisesti vuonna 2011. 2010/0310 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 ja 209 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin [päivämäärä] sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin. (2) Sopimus olisi tehtävä, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tehdään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus, johon kuuluvat lopulliseen asiakirjaan sisällytetyt liitteet ja Euroopan unionin yksipuolisesti antama julistus. 2 artikla Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilö(t), jo(i)lla on oikeus tallettaa sopimuksen 116 artiklassa tarkoitettu ilmoitusasiakirja ilmauksena Euroopan unionin suostumuksesta tulla sopimuksen sitomaksi. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sopimuksen voimaantulopäivä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] LIITE KUMPPANUUS JA YHTEISTYÖSOPIMUS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välillä BELGIAN KUNINGASKUNTA, BULGARIAN TASAVALTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, VIRON TASAVALTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, RANSKAN TASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, KYPROKSEN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, UNKARIN TASAVALTA, MALTAN TASAVALTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ROMANIA, SLOVENIAN TASAVALTA, SLOVAKIAN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’, sekä IRAKIN TASAVALTA, jäljempänä ’Irak’, jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka Johdanto-osa ottavat huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin väliset siteet ja yhteiset arvot, tunnustavat , että unioni ja sen jäsenvaltiot sekä Irak haluavat lujittaa näitä siteitä ja kehittää kauppaa ja yhteistyötä poliittisen vuoropuhelun tuella, ottavat huomioon , että sopimuspuolet pitävät tärkeänä noudattaa Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan tavoitteita ja periaatteita ja kunnioittaa erityisesti ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita sekä poliittisia ja taloudellisia vapauksia, joihin kumppanuus perustuu, vahvistavat sitoutumisensa Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa vahvistettuihin demokratian periaatteisiin, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, tunnustavat kestävän ja sosiaalisen kehityksen merkityksen ja sen, että tämän kehityksen tulisi edetä samaa tahtia taloudellisen kehityksen kanssa, tunnustavat sopimuspuolten yhteistyön lisäämisen merkityksen ja yhteisen tahtonsa lujittaa, syventää ja monipuolistaa suhteitaan yhteistä etua koskevilla aloilla suvereniteettia, yhdenvertaisuutta, syrjimättömyyttä, oikeusvaltiota, hyvää hallintotapaa ja luonnonympäristöä kunnioittaen ja keskinäiseen etuun perustuen, tunnustavat tarpeen tukea Irakin pyrkimyksiä jatkaa poliittisia uudistuksia ja talouden elvyttämistä ja uudistamista sekä köyhien ja muiden vähäosaisten elinolosuhteiden parantamista, tunnustavat tarpeen vahvistaa naisten asemaa politiikassa, yhteiskunnallisessa, sosiaalisessa, taloudellisessa ja kulttuurielämässä sekä torjua syrjintää, haluavat luoda suotuisat olosuhteet kaupan huomattavalle kehittämiselle ja monipuolistamiselle unionin ja Irakin välillä ja lisätä yhteistyötä talouden, kaupan, sijoitusten, tieteen ja teknologian sekä kulttuurin aloilla, pyrkivät edistämään kauppaa ja sijoituksia sekä sopimuspuolten välisiä sopuisia taloudellisia suhteita markkinatalouden periaatteiden pohjalta, ottavat huomioon tarpeen luoda suotuisat olosuhteet liiketoiminnan ja sijoitusten edistämiselle, ovat tietoisia tarpeesta parantaa liike- ja sijoitustoiminnan edellytyksiä sekä yritysten perustamiseen, työvoimaan, palvelujen tarjoamiseen ja pääomien liikkeisiin liittyviä edellytyksiä, ottavat huomioon sopimuspuolten oikeuden säännellä palvelujen tarjoamista alueellaan ja taata perusteltujen poliittisten tavoitteiden saavuttaminen, ottavat huomioon sitoumuksensa käydä kauppaa Maailman kauppajärjestön perustamisesta 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Marrakeshin sopimuksen , jäljempänä ’WTO-sopimus’, mukaisesti, ja sen, että Irakin liittyminen kyseiseen sopimukseen on molempien edun mukaista, tunnustavat kehitysmaiden erityistarpeet WTO:ssa, tunnustavat , että terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus, rahanpesu ja huumekauppa ovat vakavia uhkia kansainväliselle vakaudelle ja turvallisuudelle sekä sopimuspuolten yhteistyön tavoitteiden saavuttamiselle, panevat merkille alueellisen yhteistyön edistämisen ja vahvistamisen tärkeyden, vahvistavat , että sopimuksen ne määräykset, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan, sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan unionia, ellei Euroopan unioni ilmoita Irakille, että määräykset sitovat jompaakumpaa valtiota osana Euroopan unionia Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta koskevan pöytäkirjan mukaisesti, ja että sama koskee Tanskaa kyseisiin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Kumppanuuden perustaminen 1. Perustetaan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin välinen kumppanuus. 2. Kumppanuuden tavoitteena on a. luoda asianmukaiset puitteet sopimuspuolten väliselle poliittiselle vuoropuhelulle, jolla mahdollistetaan poliittisten suhteiden kehittäminen; b. edistää kauppaa ja sijoituksia sekä sopimuspuolten välisiä sopuisia taloudellisia suhteita niiden kestävän taloudellisen kehityksen tukemiseksi; sekä c. luoda perusta lainsäädännölliselle, taloudelliselle, sosiaaliselle sekä rahoitus- ja kulttuurialan yhteistyölle. 2 artikla Perusta Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohta ja tämän sopimuksen olennainen osa. I OSASTO Poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla 3 artikla Poliittinen vuoropuhelu 3. Sopimuspuolet aloittavat säännöllisen poliittisen vuoropuhelun. Se vahvistaa niiden välisiä suhteita, edistää kumppanuuden kehittämistä ja lisää molemminpuolista ymmärtämystä ja solidaarisuutta. 4. Poliittiseen vuoropuheluun kuuluvat kaikki yhteistä etua koskevat aiheet, erityisesti rauha, ulko- ja turvallisuuspolitiikka, kansallinen vuoropuhelu ja sovinto, demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, hyvä hallintotapa sekä alueellinen vakaus ja yhdentyminen. 5. Poliittista vuoropuhelua käydään vuosittain sekä ministerien että johtavien virkamiesten tasolla. 4 artikla Terrorismin torjunta Sopimuspuolet vahvistavat terrorismin vastaisen toiminnan merkityksen ja sopivat tekevänsä yhteistyötä terroritekojen estämiseksi ja tukahduttamiseksi kansainvälisten sopimusten, ihmisoikeuksien, humanitaarisen ja pakolaisoikeuden sekä omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti. Tämä tapahtuu erityisesti - Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 ja muiden asiaa koskevien Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmien, Yhdistyneiden kansakuntien terrorismin vastaisen strategian, kansainvälisten sopimusten ja välineiden täysimääräisen täytäntöönpanon yhteydessä; - vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja niiden tukiverkostoista kansainvälisen ja kansallisen oikeuden säännösten mukaisesti; ja - vaihtamalla näkemyksiä terrorismin torjuntakeinoista ja -menetelmistä, myös niihin liittyvistä teknisistä seikoista ja koulutuksesta, ja vaihtamalla terrorismin ehkäisemiseen liittyviä kokemuksia. Sopimuspuolet ovat edelleen sitoutuneita tavoitteeseen saavuttaa yhteisymmärrys Yhdistyneiden kansakuntien kattavasta kansainvälistä terrorismia koskevasta yleissopimuksesta mahdollisimman pian. Sopimuspuolet ovat syvästi huolissaan terroritekoihin yllyttämisestä ja korostavat sitoutumistaan ryhtyä kaikkiin kansainvälisen ja kansallisen oikeuden säännösten mukaisiin tarpeellisiin ja tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin yllyttämisestä aiheutuvan uhan pienentämiseksi. 5 artikla Joukkotuhoaseiden leviämisen ehkäiseminen Sopimuspuolet katsovat, että joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviäminen niin valtiollisille kuin valtioista riippumattomille toimijoille on yksi vakavimmista kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden uhkatekijöistä. Tästä syystä sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseen panemalla kansallisella tasolla täytäntöön kansainvälisistä aseriisunta- ja asesulkusopimuksista johtuvat velvoitteensa ja noudattamalla niitä sekä muita asiaa koskevia kansainvälisiä velvoitteita täysimääräisesti. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämä määräys on sopimuksen olennainen osa. Sopimuspuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseen - toteuttamalla toimia kaikkien muiden asianmukaisten kansainvälisten sopimusten allekirjoittamiseksi, ratifioimiseksi tai niihin liittymiseksi tapauksesta riippuen ja niiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön; - luomalla tehokkaan kansallisen vientivalvontajärjestelmän, jolla valvotaan joukkotuhoaseisiin liittyvien tavaroiden vientiä ja kauttakulkua, mukaan luettuna kaksikäyttöteknologian loppukäytön valvonta, ja johon sisältyy tehokkaita seuraamuksia vientivalvonnan laiminlyömisestä. Sopimuspuolet sopivat käyvänsä säännöllistä poliittista vuoropuhelua edellä kuvattujen sopimuksen osien täydentämiseksi ja vahvistamiseksi. 6 artikla Pienaseet ja kevyet aseet 1. Sopimuspuolet tunnustavat, että pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laiton tuotanto, siirto ja liikkuminen sekä niiden liiallinen keskittyminen, huono hallinnointi, riittämättömästi turvatut varastot ja valvomaton leviäminen ovat edelleenkin vakava uhka rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle. 2. Sopimuspuolet sopivat noudattavansa niille kansainvälisistä sopimuksista ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista johtuvia velvoitteitaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjumiseksi sekä niiden muiden alan kansainvälisiin välineisiin, kuten pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelmaan perustuvia sitoumuksiaan ja panevansa ne täysimääräisesti täytäntöön. 3. Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja varmistamaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjuntaa koskevien toimiensa koordinoinnin, täydentävyyden ja synergian maailmanlaajuisella, alueellisella, osa-alueellisella ja kansallisella tasolla sekä sopivat tähän sitoumukseen liittyvän ja sitä vahvistavan säännöllisen poliittisen vuoropuhelun aloittamisesta. 7 artikla Kansainvälinen rikostuomioistuin Sopimuspuolet vahvistavat, etteivät vakavimmat koko kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset saa jäädä rankaisematta ja että niiden osalta on varmistettava tehokas syytteeseenpano kansallisen tai kansainvälisen tason toimenpitein. Sopimuspuolet tunnustavat, ettei Irak vielä ole Kansainvälisen rikostuomioistuimen Roomassa tehdyn perussäännön sopimusvaltio, mutta että Irak harkitsee mahdollisuutta liittyä siihen tulevaisuudessa. Siinä tapauksessa Irak ryhtyy toimiin Rooman perussääntöön ja sen liitännäissopimuksiin liittymiseksi, niiden ratifioimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Sopimuspuolet aikovat määrätietoisesti tehdä yhteistyötä tässä asiassa muun muassa jakamalla asiaa koskevan kansainvälisen oikeuden edellyttämien lainsäädännöllisten muutosten tekemisestä saatuja kokemuksia. II OSASTO KAUPPA JA SIJOITUKSET I jakso Tavarakauppa I luku Yleiset määräykset 8 artikla Soveltamisala Tätä lukua sovelletaan sopimuspuolten väliseen tavarakauppaan. 9 artikla Tullit Tässä luvussa ’tullilla’ tarkoitetaan kaikkia tulleja ja muita maksuja, joita sovelletaan tavaran tuonnissa, viennissä tai niiden yhteydessä ja myös kaikkia tuontiin tai vientiin sovellettavia tai niiden yhteydessä kannettavia lisäveroja tai -maksuja. Tulli ei sisällä mitään seuraavista: a) 11 artiklan mukaista sisäistä veroa vastaava maksu; b) tämän sopimuksen II osaston I jakson II luvun mukainen tulli; c) vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT 1994’, VI, XVI ja XIX artiklan, tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen, tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen, WTO:n suojalausekesopimuksen, WTO:n maataloussopimuksen 5 artiklan tai WTO:n riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’DSU-sopimus’, mukainen tulli; d) sopimuspuolen kansallisen lainsäädännön ja GATT 1994:n VIII artiklan ja sen huomautusten ja lisämääräysten mukainen palkkio tai muu maksu. 10 artikla Suosituimmuuskohtelu 1. Sopimuspuolet myöntävät toisilleen suosituimmuuskohtelun GATT 1994:n I artiklan 1 kohdan ja sen huomautusten ja lisämääräysten mukaisesti. 2. Tämän artiklan 1 kohdan määräyksiä ei sovelleta seuraaviin: e) etuudet, jotka myönnetään tulliliiton tai vapaakauppa-alueen perustamiseen GATT 1994:n mukaisesti tai tällaisen tulliliiton tai vapaakauppa-alueen perustamisen nojalla; f) etuudet, jotka myönnetään tietyille maille GATT 1994:n ja muiden kehitysmaita suosivien kansainvälisten järjestelyjen mukaisesti. 11 artikla Kansallinen kohtelu Sopimuspuoli myöntää kansallisen kohtelun toisen sopimuspuolen tavaroille GATT 1994:n III artiklan ja sen huomautusten ja lisämääräysten mukaisesti. Tätä varten GATT 1994:n III artikla ja sen huomautukset ja lisämääräykset otetaan tämän sopimuksen osaksi soveltuvin osin. 12 artikla Tullipolitiikka 1. Irakista peräisin oleviin, unioniin tuotaviin tuotteisiin sovelletaan unionin suosituimmuustullia. Irakista peräisin oleviin, unioniin tuotaviin tuotteisiin ei saa soveltaa tulleja, jotka ylittävät GATT 1994:n I artiklan mukaisesti WTO:n jäsenten tuontiin sovellettavat tullit. 2. Vietäessä unionista peräisin olevia tuotteita Irakiin niistä ei kanneta tulleja, jotka ylittävät tuontitavaroihin sovellettavan jälleenrakennusmaksun, joka on nykyään 5 prosenttia. 3. Sopimuspuolet sopivat, että ennen kuin Irak liittyy WTO:hon, ne voivat muuttaa tuontiin sovellettavia tulleja neuvoteltuaan asiasta keskenään. 4. Jos tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Irak ryhtyy yleisesti soveltamaan tuontiin tullinalennuksia ja erityisesti WTO:ssa käydyistä tullineuvotteluista johtuvia alennuksia, näitä alennettuja tulleja sovelletaan unionista peräisin olevaan tuontiin ja ne korvaavat perustullin tai jälleenrakennusmaksun kyseisten alennusten soveltamispäivästä alkaen. 13 artikla Asiaa koskevien GATT 1994:n määräysten soveltaminen GATT 1994:n seuraavat artiklat otetaan tämän sopimuksen osaksi, ja niitä sovelletaan sopimuspuolten välillä soveltuvin osin: g) V artikla sekä sen huomautukset ja lisämääräykset; h) VII artiklan 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 d ja 5 kohta sekä artiklaa koskevat huomautukset ja lisämääräykset, ja GATT 1994:n VII artiklan ja sen huomautusten ja lisämääräysten soveltamista koskeva WTO-sopimus; i) VIII artikla ja sen huomautukset ja lisämääräykset; j) IX artikla; k) X artikla. 14 artikla Harmonoitu tavarankuvaus Sopimuspuolten välisessä tavarakaupassa käytetään tavaroiden luokitusta, joka esitetään sopimuspuolten omissa tullinimikkeistöissä, joita tulkitaan Brysselissä 14 päivänä kesäkuuta 1983 tehdyn harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisen harmonoidun järjestelmän mukaisesti. 15 artikla Tavaroiden väliaikainen tuonti Sopimuspuoli myöntää toiselle sopimuspuolelle vapautuksen väliaikaisesti maahantuotujen tavaroiden tuontimaksuista ja -tulleista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuspuolia sitovista, tavaroiden väliaikaista maahantuontia koskevista kansainvälisistä yleissopimuksista johtuvia oikeuksia ja velvoitteita. Väliaikaista maahantuontimenettelyä sovellettaessa otetaan huomioon ehdot, joiden mukaisesti sopimuspuolet ovat hyväksyneet tällaisista yleissopimuksista johtuvat velvoitteet. 16 artikla Määrällisten rajoitusten kieltäminen Unionin ja Irakin on tämän sopimuksen tultua voimaan poistettava keskinäisestä kaupastaan kaikki tuonti- ja vientirajoitukset ja toimenpiteet, joilla on vastaava vaikutus, GATT 1994:n XI artiklan ja sen huomautusten ja lisämääräysten mukaisesti, eivätkä ne saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa tällaisia rajoituksia tai toimenpiteitä. Tätä varten GATT 1994:n XI artikla ja sen huomautukset ja lisämääräykset otetaan tämän sopimuksen osaksi soveltuvin osin. 17 artikla Vientitullit Sopimuspuoli ei saa pitää voimassa tai ottaa käyttöön toiselle sopimuspuolelle suuntautuvaan tavaran vientiin sovellettavia tai siihen liittyviä tulleja, veroja tai muita palkkioita tai maksuja. Sopimuspuoli ei saa pitää voimassa tai ottaa käyttöön toiselle sopimuspuolelle suuntautuvaan tavaran vientiin sovellettavia sisäisiä veroja, palkkioita tai maksuja, jotka ylittävät vastaavia sisäiseen myyntiin tarkoitettuja tavaroita koskevat sisäiset verot, palkkiot tai maksut. II luku Kaupan suojakeinoja koskevat sopimukset 18 artikla Polkumyynti 1. Mitkään tämän sopimuksen määräykset eivät estä sopimuspuolia ottamasta käyttöön polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteitä GATT 1994:n VI artiklan ja sen huomautusten ja lisämääräysten, vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn sopimuksen ja tukia ja tasoitustoimenpiteitä koskevan WTO-sopimuksen mukaisesti. 2. Tähän artiklaan ei sovelleta tämän sopimuksen II osaston VI jakson määräyksiä. 19 artikla Suojatoimenpiteet 1. Mitkään tämän sopimuksen määräykset eivät estä sopimuspuolia ottamasta käyttöön GATT 1994:n XIX artiklan ja suojatoimenpiteitä koskevan WTO-sopimuksen mukaisia toimenpiteitä. 2. Tähän artiklaan ei sovelleta tämän sopimuksen II osaston VI jakson määräyksiä. III luku Poikkeukset 20 artikla Yleiset poikkeukset GATT 1994:n XX artiklaa sekä sen huomautuksia ja lisämääräyksiä ja XXI artiklaa, jotka otetaan tämän sopimuksen osaksi, sovelletaan sopimuspuolten välillä soveltuvin osin. IV luku Muut kuin tulleihin liittyvät asiat 21 artikla Teolliset standardit, tekniset määräykset ja vaatimustenmukaisuuden arviointi 1. Suhde kaupan teknisiä esteitä koskevaan WTO-sopimukseen Tähän sopimukseen liitettävän ja sen osaksi otettavan kaupan teknisiä esteitä koskevan WTO-sopimuksen, jäljempänä ’TBT-sopimus’, määräyksiä sovelletaan sopimuspuolten välillä soveltuvin osin. 2. Soveltamisala Tämän luvun määräyksiä sovelletaan teknisten määräysten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen, sellaisina kuin ne on määritelty TBT-sopimuksessa, suunnitteluun, käyttöönottoon ja soveltamiseen. 3. Tavoitteet Teknisten määräysten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen aloilla tehtävän sopimuspuolten yhteistyön tavoitteena on a) välttää tai vähentää kaupan teknisiä esteitä kaupan helpottamiseksi sopimuspuolten välillä; b) edistää tuotteiden pääsyä toistensa markkinoille parantamalla tuotteiden turvallisuutta, laatua ja kilpailukykyä; c) edistää kansainvälisten teknisten määräysten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen sekä alakohtaisten erityistoimenpiteiden nykyistä laajempaa noudattamista sekä kansainvälisten parhaiden käytäntöjen soveltamista niitä laadittaessa; d) varmistaa, että standardien ja teknisten määräysten laatiminen, käyttöönotto ja soveltaminen on TBT-sopimuksen määräysten mukaisesti avointa eikä luo tarpeettomia kaupan esteitä sopimuspuolten välille; e) luoda Irakiin teknisen sääntelyn, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, akkreditoinnin, metrologian ja markkinavalvonnan edellyttämä infrastruktuuri; f) kehittää toimivat yhteydet standardoinnista, vaatimustenmukaisuuden arvioinnista ja sääntelystä vastaavien Irakin ja unionin instituutioiden välille; g) edistää Irakin instituutioiden osallistumista kansainvälisten standardointielinten ja TBT-komitean toimintaan. 4. Tekniset määräykset, standardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt 4.1 Sopimuspuolet varmistavat, ettei teknisiä määräyksiä, standardeja ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä laadita, oteta käyttöön tai sovelleta tarpeettomien esteiden luomiseksi sopimuspuolten väliselle kaupalle, jollei TBT-sopimuksesta muuta johdu. 4.2 Sopimuspuolet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistamaan standardejaan, teknisiä määräyksiään ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjään. 5. Avoimuus ja ilmoittaminen 5.1 Sopimuspuolten välillä sovelletaan TBT-sopimuksessa määrättyjä velvoitteita vaihtaa tietoja teknisistä määräyksistä, standardeista ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. 5.2 Sopimuspuolet sopivat vaihtavansa yhteysviranomaisten kautta tietoja seikoista, joilla saattaa olla merkitystä niiden kauppasuhteille, mukaan luettuina nopeat hälytykset, tieteelliset lausunnot ja tapahtumat. 5.3 Sopimuspuolet voivat tehdä yhteistyötä yhteysviranomaisten perustamisessa ja niiden toiminnan ylläpitämisessä sekä yhteisten tietokantojen perustamisessa ja ylläpitämisessä. V luku Terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteet 22 artikla Terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteet 1. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden alalla edistääkseen kauppaa ja suojellakseen samalla ihmisten, eläinten ja kasvien elämää tai terveyttä. Tähän sopimukseen liitettävän ja sen osaksi otettavan WTO:n terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan sopimuksen, jäljempänä ’SPS-sopimus’, määräyksiä sovelletaan sopimuspuolten välillä soveltuvin osin. 2. Sopimuspuolet voivat pyynnöstä yksilöidä erityisten terveys- ja kasvinsuojelutoimien soveltamisesta mahdollisesti syntyviä ongelmia ja käsitellä niitä molemminpuolisesti hyväksyttävien ratkaisujen löytämiseksi. II jakso Palvelukauppa ja sijoittautuminen 23 artikla Kattavuus 1. Tässä jaksossa vahvistetaan järjestelyt, joita tarvitaan palvelukaupan ja sijoittautumisen asteittaiseksi vapauttamiseksi sopimuspuolten välillä. 2. Tätä jaksoa sovelletaan toimenpiteisiin, jotka vaikuttavat palvelukauppaan ja sijoittautumiseen[2] millä tahansa toimialalla seuraavia lukuun ottamatta: a) ydinaineiden louhintatoiminta, valmistus ja jalostus; b) aseiden ja ampuma- ja sotatarvikkeiden tuotanto tai kauppa; c) audiovisuaalipalvelut ja kulttuuripalvelut; d) koulutuspalvelut; e) terveydenhoito- ja sosiaalipalvelut; f) kansallinen meriliikenteen kabotaasi; g) lentoliikennepalvelut ja lentoliikenteen liitännäispalvelut lukuun ottamatta seuraavia: i) ilma-alusten korjaus- ja huoltotoimet, joiden ajaksi lentokone poistetaan liikenteestä; ii) lentoliikennepalvelujen myynti ja markkinointi; iii) tietokonepohjaiseen paikanvarausjärjestelmään (TPJ) liittyvät palvelut; iv) maahuolintapalvelut; v) ilma-alusten vuokrauspalvelut miehistöineen; vi) lentokenttäpalvelut; ja h) avaruusliikenteen palvelut. 3. Tämän jakson määräysten ei voida tulkita johtavan minkäänlaisiin julkisia hankintoja koskeviin velvoitteisiin. 4. Tämän jakson määräyksiä ei sovelleta sopimuspuolten myöntämiin tukiin. 5. Sopimuspuolet säilyttävät tämän jakson määräysten mukaisesti oikeutensa säännellä ja ottaa käyttöön uusia säännöksiä perusteltujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. 24 artikla Määritelmät Tätä jaksoa sovellettaessa a) ’palvelukaupalla’ tarkoitetaan palvelujen tarjoamista jollakin seuraavista tavoista: 1) sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle; 2) sopimuspuolen alueella toisen sopimuspuolen palvelunkäyttäjälle; 3) sopimuspuolen palveluntarjoaja tarjoaa palveluja sijoittautumalla toisen sopimuspuolen alueelle; 4) sopimuspuolen palveluntarjoaja tarjoaa palveluja toisen sopimuspuolen alueella olevien luonnollisten henkilöiden kautta. b) ’toimenpiteellä’ tarkoitetaan mitä tahansa sopimuspuolen toimenpidettä, joka voi olla lain, asetuksen, säännön, menettelyn, päätöksen tai hallinnollisen toimen muodossa tai missä tahansa muussa muodossa; c) ’sopimuspuolen käyttöön ottamilla tai voimassa pitämillä toimenpiteillä’ tarkoitetaan toimenpiteitä, jotka toteuttavat i) keskus-, alue- tai paikallistason hallintoelimet ja viranomaiset; ja ii) julkishallinnon ulkopuoliset elimet käyttäessään keskus-, alue- tai paikallistason hallintoelinten tai viranomaisten niille siirtämiä valtuuksia; d) ’palveluilla’ tarkoitetaan kaikkien alojen kaikkia palveluita lukuun ottamatta julkista valtaa käytettäessä tarjottavia palveluja; e) ’sijoittautumisella’ tarkoitetaan kaikkea liike- tai ammattitoimintaan liittyvää sijoittautumista seuraavilla tavoilla: i) oikeushenkilön perustaminen, hankinta tai ylläpitäminen[3], tai ii) sivuliikkeen tai edustuston perustaminen tai ylläpitäminen sopimuspuolen alueella taloudellista toimintaa varten; f) sopimuspuolen ’sijoittajalla’ tarkoitetaan kaikkia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka aikovat harjoittaa tai harjoittavat taloudellista toimintaa sijoittautumalla; g) ’julkista valtaa käytettäessä tarjotulla palvelulla’ tarkoitetaan mitä tahansa palvelua, jota ei tarjota kaupallisesti eikä kilpailtaessa yhden tai useamman palveluntarjoajan kanssa; h) sopimuspuolen ’palveluntarjoajalla’ tarkoitetaan sopimuspuolen kaikkia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka aikovat tarjota tai tarjoavat palveluja; i) ’unionin luonnollisella henkilöllä’ tarkoitetaan henkilöä, joka on jonkin unionin jäsenvaltion lainsäädännön mukaan kyseisen valtion kansalainen, ja ’Irakin luonnollisella henkilöllä’ tarkoitetaan henkilöä, joka on Irakin lainsäädännön mukaan Irakin kansalainen; j) ’oikeushenkilöllä’ tarkoitetaan mitä tahansa sovellettavan lainsäädännön mukaan joko voiton tavoittelemiseksi tai muuta tarkoitusta varten asianmukaisesti perustettua tai muulla tavoin järjestettyä, yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevaa oikeussubjektia, kuten yrityksiä, säätiöitä, henkilöyhtiöitä, yhteisyrityksiä, yksityisiä elinkeinonharjoittajia tai yhdistyksiä; k) ’unionin oikeushenkilöllä’ tai ’Irakin oikeushenkilöllä’ tarkoitetaan oikeushenkilöä, joka on perustettu unionin jäsenvaltion tai Irakin lainsäädännön mukaisesti ja jolla on sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka alueella, jolla sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta, tai Irakin alueella; Jos oikeushenkilöllä on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka alueella, jolla sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta, tai Irakin alueella, sitä ei katsota unionin oikeushenkilöksi tai Irakin oikeushenkilöksi, ellei sen toiminta liity tosiasiallisesti ja jatkuvasti unionin tai Irakin talouteen; Sen estämättä, mitä edellisessä kohdassa määrätään, myös unionin tai Irakin ulkopuolelle sijoittautuneet meriliikenneyhtiöt, jotka ovat unionin jonkin jäsenvaltion tai Irakin kansalaisten määräysvallassa, hyötyvät tämän sopimuksen määräyksistä, jos niiden alukset on rekisteröity asianomaisen maan lainsäädännön mukaisesti kyseisessä unionin jäsenvaltiossa tai Irakin ja merkitty unionin jäsenvaltion tai Irakin lipun alle; l) ’taloudelliseen toimintaan’ ei sisälly julkista valtaa käytettäessä toteutettu toiminta eli toiminta, jota ei toteuteta kaupallisesti eikä kilpailtaessa yhden tai useamman talouden toimijan kanssa; m) ’tytäryhtiöllä’ tarkoitetaan oikeushenkilöä, joka on toisen oikeushenkilön tosiasiallisessa määräysvallassa[4]; n) oikeushenkilön ’sivuliikkeellä’ tarkoitetaan liiketoimintayksikköä, jolla ei ole oikeushenkilön asemaa mutta jonka toiminta on luonteeltaan pysyvää, esimerkiksi emoyhtiön haarautumisen kautta perustettua liiketoimintayksikköä, jolla on itsenäinen johto ja aineelliset edellytykset käydä liikeneuvotteluja kolmansien osapuolten kanssa siten, että näiden kolmansien osapuolten ei tarvitse olla suoraan yhteydessä emoyhtiöön, vaikka ne ovatkin tietoisia tarvittaessa syntyvästä oikeussuhteesta emoyhtiöön, jonka pääkonttori on ulkomailla, vaan ne voivat harjoittaa liiketoimintaa tämän haarakonttorin muodostavan liiketoimintayksikön kanssa. 25 artikla 1. Tämän sopimuksen tultua voimaan unioni soveltaa Irakin palveluihin tai palveluntarjoajiin unionin ja sen jäsenvaltioiden kansallista kohtelua ja markkinoille pääsyä koskevan luettelon mukaista kohtelua palvelukaupan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATS-sopimus’, nojalla.[5] 2. Jollei 3 kohdan määräyksistä muuta johdu, Irakin on sopimuksen voimaan tultua myönnettävä unionin palvelualojen ja muiden kuin palvelualojen palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille kohtelu, joka ei ole epäedullisempi kuin Irakin vastaaville palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille[6] tai jonkin kolmannen maan vastaaville palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille myöntämä kohtelu, sen mukaan kumpi on edullisempi. 3. Irak voi muuttaa unionin palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille myönnettävää kohtelua soveltamalla siihen ehtoja ja rajoituksia, jotka johtavat Irakin omille vastaaville palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille myöntämää kohtelua epäedullisempaan kohteluun. Tällaisten muutosten on täytettävät seuraavat ehdot: a) Unionin palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille myönnettävä kohtelu ei saa olla epäedullisempi kuin Irakin jonkin kolmannen maan vastaaville palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille myöntämä kohtelu. b) Irakin on ilmoitettava tällaisesta aikomuksesta Euroopan komissiolle[7] neljä kuukautta ennen tällaisten ehtojen aiottua käyttöönottopäivää. Irakin on toimitettava Euroopan komission pyynnöstä yksityiskohtaiset tiedot aiottujen ehtojen ja rajoitusten käyttöönoton perusteluista. Unionin katsotaan hyväksyneen nämä edellytykset ja rajoitukset, jos Irakille ei lähetetä viestiä kahdeksan viikon kuluessa. c) Ehdotetut ehdot ja rajoitukset toimitetaan yhteistyökomitean tutkittaviksi ja hyväksyttäviksi, jos sopimuspuoli tätä pyytää. 4. Liityttyään WTO:hon Irak soveltaa myös GATS-sopimukseen kuuluvan erityissitoumuksia koskevan luettelon mukaista kohtelua unionin palveluihin ja palveluntarjoajiin, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta etuihin, joita unionin palveluille, palveluntarjoajille, sijoittautuneille yksiköille ja sijoittajille johtuu tämän artiklan 2 kohdasta. 26 artikla 1. Tämän jakson määräysten mukaisesti myönnettävää suosituimmuuskohtelua ei sovelleta veroetuihin, joita sopimuspuolet myöntävät tai aikovat myöntää tulevaisuudessa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien sopimusten perusteella, tai muihin verojärjestelyihin. 2. Tämän jakson määräyksiä ei saa tulkita esteeksi sille, että sopimuspuolet toteuttavat tai panevat täytäntöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten verotusta koskevien määräysten sekä muiden verojärjestelyjen tai kotimaisen verolainsäädännön mukaisten verojen välttäminen. 3. Tämän jakson määräyksiä ei saa tulkita esteeksi sille, että jäsenvaltiot tai Irak erottelevat niiden verolainsäädännön asiaa koskevia määräyksiä soveltaessaan erilaisessa asemassa olevat veronmaksajat toisistaan, erityisesti näiden asuinpaikan perusteella. 27 artikla Muut sopimukset Mikään tässä jaksossa ei rajoita sopimuspuolten sijoittajien oikeuksia hyötyä sellaisesta mahdollisesti edullisemmasta kohtelusta, joka voidaan myöntää nykyisten tai tulevien sijoituksia koskevien kansainvälisten sopimusten perusteella, joiden sopimuspuolina on jokin unionin jäsenvaltio ja Irak. 28 artikla Avoimuus Sopimuspuoli vastaa viipymättä toisen sopimuspuolen pyyntöihin saada siltä tietoja sen yleisesti soveltamista toimenpiteistä tai kansainvälisistä sopimuksista, jotka liittyvät tai vaikuttavat tähän sopimukseen. Lisäksi kukin sopimuspuoli perustaa yhden tai useamman tiedotuspisteen, jotka pyynnöstä toimittavat tietoja kaikista tällaisista seikoista toisen sopimuspuolen palveluntarjoajille. Tällaiset tiedotuspisteet on lueteltu liitteessä 3. Tiedotuspisteiden ei tarvitse olla lakien ja säännösten tallettajia. 29 artikla Poikkeukset 1. Tämän jakson määräyksiä koskevat tässä artiklassa vahvistetut poikkeukset. Edellyttäen, että toimenpiteitä ei sovelleta tavalla, joka johtaisi mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään sellaisten maiden välillä, joissa vallitsevat samankaltaiset olosuhteet, tai palvelukaupan peiteltyyn rajoittamiseen, tämän jakson määräysten ei voida tulkita estävän sopimuspuolta ottamasta käyttöön tai soveltamasta toimenpiteitä, jotka a) ovat tarpeen yleisen turvallisuuden ja julkisen moraalin suojelemiseksi tai yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi; b) ovat tarpeen ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi; c) ovat tarpeen sellaisten lakien tai määräysten noudattamisen turvaamiseksi, jotka eivät ole ristiriidassa tämän jakson määräysten kanssa, mukaan lukien i) harhaanjohtavien ja petoksellisten toimintatapojen ehkäiseminen ja puutteellisten palvelusopimusten seurauksista huolehtiminen; ii) henkilöiden yksityisyyden suojaaminen henkilötietojen käsittelyssä ja levittämisessä sekä henkilöä koskevien tiedostojen ja tilitietojen luottamuksellisuuden turvaaminen; iii) turvallisuus; d) poikkeavat 25 artiklassa esitetyistä tavoitteista, edellyttäen että erilaisen kohtelun tarkoituksena on varmistaa välittömien verojen tehokas tai tasapuolinen määrääminen tai kantaminen toisen sopimuspuolen palvelujen tai palveluntarjoajien osalta; e) poikkeavat 25 artiklassa esitetyistä tavoitteista, edellyttäen että erilaisen kohtelun tarkoituksena on estää verojen välttäminen tai kiertäminen kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten tai muiden verotusjärjestelyjen tai kansallisen verolainsäädännön säännösten mukaisesti. 3. Tämän jakson määräyksiä ei sovelleta sopimuspuolten sosiaaliturvajärjestelmiin tai sellaiseen sopimuspuolen alueella harjoitettavaan toimintaan, joka liittyy vaikka vain ajoittain julkisen vallan käyttöön. 4. Tämän jakson määräyksiä ei sovelleta sopimuspuolen työmarkkinoille pyrkiviä luonnollisia henkilöitä koskeviin toimenpiteisiin eikä myöskään kansalaisuutta taikka vakituista asumista tai työntekoa koskeviin toimenpiteisiin. 5. Tämän jakson määräykset eivät estä sopimuspuolta soveltamasta toimenpiteitä, joilla säädellään luonnollisten henkilöiden pääsyä sen alueelle tai heidän väliaikaista oleskeluaan sen alueella, mukaan lukien toimenpiteet, joita tarvitaan sen rajojen koskemattomuuden suojelemiseksi ja joilla varmistetaan luonnollisten henkilöiden asianmukainen liikkuvuus niiden yli, sillä edellytyksellä, että tällaisia toimenpiteitä ei sovelleta siten, että ne tekisivät tyhjäksi ne edut, joita toinen sopimuspuoli saa 25 artiklan mukaisesti, tai heikentäisivät näitä etuja[8]. 6. Tämän jakson määräyksiä ei sovelleta keskuspankin, rahaviranomaisen tai muun julkisen elimen raha- ja valuuttakurssipolitiikan yhteydessä toteuttamiin toimiin. 7. Tämän jakson määräysten ei voida tulkita estävän sopimuspuolta tai sen julkisia elimiä harjoittamasta toimintaa tai tarjoamasta palveluja yksinoikeudella alueellaan sopimuspuolen tai sen julkisten elinten lukuun taikka niiden takauksella tai niiden myöntämin varoin. 8. Tämän jakson määräykset eivät estä sopimuspuolia soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen kolmannen maan pääsyä sopimuspuolen markkinoille koskevien toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi tämän sopimuksen määräyksillä. 30 artikla Turvallisuuteen perustuvat poikkeukset 1. Mikään tässä jaksossa ei a) velvoita sopimuspuolta toimittamaan tietoja, joiden paljastamista se pitää tärkeiden turvallisuusetujensa vastaisina; tai b) estä sopimuspuolta ryhtymästä toimenpiteisiin, joita se pitää välttämättöminä tärkeiden turvallisuusetujensa suojelemiseksi ja jotka i) liittyvät taloudelliseen toimintaan, jonka tarkoituksena on suoraan tai välillisesti sotilaskohteen varustaminen; ii) liittyvät fissioituvaan ja fuusioituvaan ydinmateriaaliin tai materiaaleihin, joista edellä mainitut on johdettu; iii) liittyvät aseiden ja ampuma- ja sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan ja muiden tavaroiden ja materiaalien kauppaan; iv) liittyvät kansallisen turvallisuuden tai puolustuksen kannalta välttämättömiin julkisiin hankintoihin; v) toteutetaan sodan tai muun kansainvälisissä suhteissa ilmenevän hätätilanteen aikana; tai c) estä sopimuspuolta ryhtymästä toimenpiteisiin, joilla se täyttää Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan mukaisia velvoitteitaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseksi. 31 artikla Palvelukaupan ja sijoittautumisen asteittainen vapauttaminen Olosuhteiden salliessa ja Irakin liityttyä WTO:hon yhteistyöneuvosto voi tehdä sopimuspuolille suosituksia palvelukaupan ja sijoittautumisen asteittaiseksi laajentamiseksi niiden välillä ja GATS-sopimuksen, erityisesti sen V artiklan, määräysten noudattamiseksi täysimääräisesti. Jos sopimuspuolet hyväksyvät suositukset, ne voivat saattaa ne voimaan keskinäisillä sopimuksilla. III jakso Liike- ja sijoitustoimintaa koskevat määräykset 32 artikla Sijoitusten edistäminen Sopimuspuolet pyrkivät lisäämään molempia hyödyttäviä sijoituksia luomalla suotuisan ilmapiirin yksityisille sijoituksille. 33 artikla Yhteysviranomaiset ja tietojenvaihto Sopimuspuolet nimeävät yhteysviranomaiset helpottamaan sopimuspuolten välistä yhteydenpitoa yksityisiin sijoituksiin liittyvissä kaupan alan kysymyksissä. Sopimuspuolen pyynnöstä toisen sopimuspuolen yhteysviranomainen ilmoittaa kyseessä olevasta asiasta vastaavan viraston tai virkamiehen ja antaa tarvittavaa apua helpottaakseen yhteydenpitoa pyynnön esittäneen sopimuspuolen kanssa. IV jakso Juoksevat maksut ja pääoma 34 artikla Tarkoitus ja soveltamisala 1. Sopimuspuolet pyrkivät juoksevien maksujen ja pääomanliikkeiden vapauttamiseen välillään kansainvälisten rahoituslaitosten puitteissa tehtyjen sitoumusten mukaisesti. 2. Tämän jakson määräyksiä sovelletaan kaikkiin sopimuspuolten välisiin juokseviin maksuihin ja pääomanliikkeisiin. 35 artikla Vaihtotase Sopimuspuolet sallivat Kansainvälisen valuuttarahaston perustamissopimuksen määräysten mukaisesti kaikki vaihtotaseeseen liittyvät vapaasti vaihdettavassa valuutassa suoritettavat maksut ja siirrot välillään. 36 artikla Pääomatase Sopimuksen tultua voimaan sopimuspuolet sallivat pääoman vapaan liikkuvuuden sellaisissa suorissa sijoituksissa, jotka on tehty vastaanottavan maan lainsäädännön mukaisesti, ja sijoituksissa, jotka on tehty sopimuksen määräysten mukaisesti, sekä näiden pääomien ja niistä saatujen voittojen rahaksi muuttamisen ja kotiuttamisen. 37 artikla Vallitsevan tilan säilyttäminen Sopimuspuolet eivät ota käyttöön niiden asukkaiden välisiin juokseviin maksuihin ja pääomanliikkeisiin liittyviä uusia rajoituksia eivätkä tiukenna olemassa olevia määräyksiä. 38 artikla Suojatoimenpiteet 1. Jos unionin ja Irakin väliset pääomanliikkeet poikkeuksellisissa olosuhteissa aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavia vaikeuksia raha- tai valuuttakurssipolitiikan toteuttamiselle unionissa tai Irakissa, unioni tai Irak voi toteuttaa unionin ja Irakin välisiä pääomanliikkeitä koskevia suojatoimenpiteitä enintään kuuden kuukauden ajan, jos mainitut toimenpiteet ovat ehdottomasti tarpeen. 2. Suojatoimenpiteet käyttöön ottavan sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle mahdollisimman pian niiden poistamista koskevasta aikataulusta. 39 artikla Loppumääräykset 1. Tämän jakson määräyksillä ei rajoiteta sopimuspuolten talouden toimijoiden oikeuksia hyötyä edullisemmasta kohtelusta, josta saatetaan määrätä sellaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa, joiden sopimuspuolia ne ovat. 2. Sopimuspuolet kuulevat toisiaan helpottaakseen pääomanliikkeitä välillään ja edistääkseen näin tämän sopimuksen tavoitteita. V jakso Kauppaan liittyvät asiat I luku Valtion kaupalliset yritykset 40 artikla 1. Sopimuspuolet pyrkivät noudattamaan GATT 1994:n XVII artiklaa, sen huomautuksia ja lisämääräyksiä sekä tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen XVII artiklan tulkinnasta tehtyä WTO-sopimusta, jotka otetaan tämän sopimuksen osaksi soveltuvin osin. 2. Jos sopimuspuoli pyytää toiselta sopimuspuolelta tietoja valtion kaupallisia yrityksiä koskevista yksittäistapauksista, niiden toimintatavasta ja toiminnan vaikutuksista kahdenväliseen kauppaan, pyynnön kohteena oleva sopimuspuoli varmistaa mahdollisimman suuren avoimuuden sanotun kuitenkaan rajoittamatta luottamuksellisia tietoja koskevan GATT 1994:n XVII artiklan 4 kohdan d alakohdan määräyksiä. 3. Sopimuspuoli varmistaa, että valtion kaupallisen yrityksen tavaroiden tai palvelujen tarjoaja noudattaa sopimuspuolelle tästä sopimuksesta aiheutuvia velvoitteita. II luku Julkiset hankinnat 41 artikla Johdanto 1. Sopimuspuolet tunnustavat, että läpinäkyvä, kilpailukykyinen ja avoin tarjouskilpailu edistää kestävää talouskehitystä, ja asettavat tavoitteekseen tehokkaan, vastavuoroisen ja asteittaisen julkisten hankintojensa markkinoiden avaamisen. 2. Tässä luvussa a) ’kaupallisilla tavaroilla tai palveluilla’ tarkoitetaan sellaisia tavaroita tai palveluja, joita yleensä myydään tai tarjotaan myytäviksi kaupallisilla markkinoilla julkishallinnon ulkopuolisille ostajille julkishallinnon ulkopuolisiin tarkoituksiin ja joita tavanomaisesti ostavat tällaiset asiakkaat; b) ’rakennuspalvelulla’ tarkoitetaan palvelua, jonka kohteena on jokin Yhdistyneiden kansakuntien yhteisen tavaraluokituksen, jäljempänä ’CPC-luokitus’, alajaksossa 51 tarkoitettu ja millä tahansa mahdollisella tavalla suoritettava maa- ja vesirakentamiseen tai rakennusten rakentamiseen liittyvä työsuorite; c) ’päivillä’ tarkoitetaan kalenteripäiviä; d) ’sähköisellä huutokaupalla’ tarkoitetaan iteraatioprosessia, jossa toimittajat käyttävät sähköisiä välineitä uusien hintojen tai tarjouksen määrällisesti esitettävien, arviointiperusteisiin liittyvien muiden tekijöiden kuin hinnan tai molempien esittämiseen, minkä perusteella tarjoukset asetetaan järjestykseen tai niiden järjestystä muutetaan; e) ilmauksilla ’kirjallisesti tai kirjallisena/kirjallisina’ tarkoitetaan mitä tahansa sanallista tai numeroilmaisua, joka on luettavissa, toistettavissa ja ilmaistavissa myöhemmin. Se voi sisältää sähköisesti lähetettyjä ja tallennettuja tietoja; f) ’suljetulla tarjouspyyntömenettelyllä’ tarkoitetaan hankintamenettelyä, jossa hankintayksikkö ottaa yhteyttä valitsemaansa toimittajaan tai valitsemiinsa toimittajiin; g) ’toimenpiteellä’ tarkoitetaan mitä tahansa lakia, määräystä, menettelyä, hallinnollista ohjetta tai käytäntöä tai hankintayksikön toimintaa, joka liittyy tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan hankintaan; h) ’kestoluettelolla’ tarkoitetaan luetteloa toimittajista, jotka hankintayksikön mukaan täyttävät kyseiseen luetteloon osallistumista koskevat edellytykset, ja jota hankintayksikkö aikoo käyttää useammin kuin kerran; i) ’aiottua hankintaa koskevalla ilmoituksella’ tarkoitetaan ilmoitusta, jonka hankintayksikkö julkaisee ja jossa kiinnostuneita toimittajia pyydetään jättämään osallistumishakemus tai tarjous tai molemmat; j) ’vastikkeilla’ tarkoitetaan kaikkia ehtoja tai sitoumuksia, joilla pyritään edistämään paikallista kehitystä tai parantamaan sopimuspuolen maksutasetta esimerkiksi kotimaisuusasteen, teknologian lisensioinnin, sijoitusten, vastakauppojen tai muun vastaavanlaisen toimen tai vaatimuksen avulla; k) ’avoimella tarjouspyyntömenettelyllä’ tarkoitetaan hankintamenettelyä, jossa kaikki kiinnostuneet toimittajat voivat jättää tarjouksen; l) ’henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista tai oikeushenkilöä; m) ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan yksikköä, joka kuuluu tämän sopimuksen liitteessä 1 olevaan sopimuspuolta koskevaan lisäykseen I; n) ’edellytykset täyttävällä toimittajalla’ tarkoitetaan toimittajaa, joka hankintayksikön mukaan täyttää osallistumisedellytykset; o) ’valikoivalla tarjouspyyntömenettelyllä’ tarkoitetaan hankintamenettelyä, jossa hankintayksikkö pyytää ainoastaan edellytykset täyttäviä toimittajia jättämään tarjouksen; p) ’palveluihin’ luetaan mukaan rakennuspalvelut, ellei toisin täsmennetä; q) ’standardilla’ tarkoitetaan virallisen elimen hyväksymää asiakirjaa, joka sisältää yleistä ja toistuvaa käyttöä varten tavaroita tai palveluita tai niihin liittyviä prosesseja ja tuotantomenetelmiä koskevia sääntöjä tai ohjeita tai niiden ominaisuuksien kuvauksen, joiden noudattaminen ei ole pakollista. Siihen voi myös sisältyä tai se voi yksinomaan käsitellä termistöön, tunnuksiin, pakkaukseen tai merkintöihin liittyviä vaatimuksia, jotka koskevat tavaraa, palvelua tai prosessia taikka tuotantomenetelmää; r) ’toimittajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai henkilöryhmää, joka tarjoaa tai voisi tarjota tavaroita tai palveluja; ja s) ’teknisellä eritelmällä’ tarkoitetaan tarjouspyyntömenettelyn vaatimusta, jossa i) esitetään hankittavien tavaroiden tai palvelujen ominaisuudet, kuten laatu, käyttöominaisuudet, turvallisuus ja mitat, prosessit ja menetelmät niiden valmistamiseksi tai tarjoamiseksi; tai ii) käsitellään termistöön, tunnuksiin, pakkaukseen tai merkintöihin liittyviä vaatimuksia, jotka koskevat tavaraa tai palvelua. 42 artikla Soveltamisala 1. Tämä luku koskee kaikkia tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin hankintoihin liittyviä toimenpiteitä. Tässä luvussa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla hankinnalla tarkoitetaan hankintaa julkishallinnon tarkoituksiin seuraavasti: a) tavarat, palvelut tai niiden yhdistelmä; i) siten kuin on määritelty tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksen I kutakin sopimuspuolta koskevissa osissa; ja ii) joita ei ole hankittu kaupalliseen myyntiin tai jälleenmyyntiin tai käytettäväksi tavaroiden tuotannossa tai palvelujen tarjoamisessa myyntiin tai jälleenmyyntiin; b) sopimusperusteisesti esimerkiksi ostamalla, liisaamalla, vuokraamalla tai osamaksulla hankkimalla osto-optioin tai ilman niitä; c) hankinnan arvo vastaa tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksen I kutakin sopimuspuolta koskevissa osissa määriteltyä kynnystä tai ylittää sen sillä hetkellä, kun ilmoitus julkaistaan 45 artiklan mukaisesti; d) hankintayksikön suorittama hankinta; ja e) hankinta, jota ei ole muutoin jätetty soveltamisalan ulkopuolelle. 2. Ellei toisin määrätä, tätä lukua ei sovelleta seuraaviin: f) maan, rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden tai niitä koskevien oikeuksien hankinta tai vuokraus; g) muut kuin sopimusoikeudelliset sopimukset tai sopimuspuolen antama mikä tahansa tuki, mukaan luettuina yhteistyösopimukset, avustukset, lainat, pääomanlisäykset, takuut ja verokannustimet; h) finanssihallinto- tai talletuspalvelujen, säänneltyjen rahoituslaitosten selvitys- ja hallintopalvelujen tai julkisen velan, myös lainojen, valtionobligaatioiden, velkasitoumusten ja muiden arvopapereiden, myyntiin, lunastukseen ja jakeluun liittyvien palveluiden hankinta tai ostaminen; i) julkiset työsopimukset; j) hankinnat, jotka tehdään i) kansainvälisen avun, kehitysapu mukaan luettuna, antamista varten; ii) jonkin sellaisen kansainväliseen sopimukseen kuuluvan menettelyn tai edellytyksen mukaisesti, joka liittyy joukkojen sijoittamiseen tai hankkeeseen, joka hankkeen allekirjoittaneiden valtioiden on tarkoitus toteuttaa yhdessä; iii) jonkin kansainvälisen organisaation menettelyn tai edellytyksen mukaisesti tai kansainvälisillä avustuksilla, lainoilla tai muulla tuella rahoitettuna, kun sovellettava menettely tai edellytys olisi ristiriitainen tämän luvun kanssa. 3. Sopimuspuolet määrittelevät seuraavat tiedot tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksen I niitä koskevissa osissa: k) 1 osassa keskushallinnon yksiköt, joiden hankinnat kuuluvat tämän luvun soveltamisalaan; l) 2 osassa kaikki muut yksiköt, joiden hankinnat kuuluvat tämän luvun soveltamisalaan; m) 3 osassa muut kuin rakennuspalvelut, joiden hankinnat kuuluvat tämän luvun soveltamisalaan; n) 4 osassa rakennuspalvelut, joiden hankinnat kuuluvat tämän luvun soveltamisalaan; o) 5 osassa mahdolliset yleiset huomautukset. 4. Jos hankintayksikkö sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan hankinnan yhteydessä pyytää henkilöä, joka ei kuulu tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I oleviin sopimuspuolta koskeviin osiin, tekemään hankinnan tiettyjen vaatimusten mukaisesti, tällaisiin vaatimuksiin sovelletaan 43 artiklaa soveltuvin osin. 5. Arvioidessaan hankinnan arvoa sen varmistamiseksi, onko kyseessä sopimuksen soveltamisalaan kuuluva hankinta, hankintayksikkö ei saa jakaa hankintaa erillisiin hankintoihin eikä käyttää tiettyä arvonmääritysmenetelmää hankinnan jättämiseksi kokonaan tai osittain tämän luvun soveltamisalan ulkopuolelle. 6. Minkään tämän luvun määräyksen ei voida katsoa estävän sopimuspuolta toteuttamasta sellaista toimea tai pitämästä salassa sellaista tietoa, jota se pitää keskeisten turvallisuusetujensa suojelemisen kannalta välttämättömänä ja joka liittyy aseiden tai ampuma- tai sotatarvikkeiden hankkimiseen taikka kansallisen turvallisuuden tai puolustuksen kannalta välttämättömiin hankintoihin. 7. Edellyttäen, ettei toimenpiteitä sovelleta tavalla, joka merkitsisi mielivaltaista tai perusteetonta syrjintää sopimuspuolten kesken samanlaisten olosuhteiden vallitessa tai kansainvälisen kaupan peiteltyä rajoittamista, minkään tämän luvun määräyksen ei voida katsoa estävän sopimuspuolta ottamasta käyttöön tai pitämästä voimassa toimenpiteitä, jotka a) ovat tarpeen julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden suojelemiseksi; b) ovat tarpeen ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi; c) ovat tarpeen immateriaalioikeuksien suojelemiseksi; tai d) liittyvät vammaisten, hyväntekeväisyysjärjestöjen tai vankityövoiman valmistamiin tavaroihin tai niiden tarjoamiin palveluihin. 43 artikla Yleiset periaatteet 1. Sopimuspuolet ja niiden hankintayksiköt myöntävät kaikkien toimenpiteiden ja sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien hankintojen osalta välittömästi ja ehdoitta toisen sopimuspuolen tavaroille ja palveluille sekä toisen sopimuspuolen tavaroita ja palveluita tarjoaville toimittajille vähintään yhtä edullisen kohtelun kuin kotimarkkinoiden tavaroille, palveluille ja niiden toimittajille. 2. Sopimuspuoli ja sen hankintayksiköt eivät saa minkään sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa hankintaa koskevan toimenpiteen osalta a) kohdella alueelle sijoittautunutta toimittajaa epäedullisemmin kuin toista alueelle sijoittautunutta toimittajaa sen ulkomaisten sidosten tai ulkomaisen omistuksen perusteella; eikä b) kohdella alueelle sijoittautunutta toimittajaa syrjivästi sillä perusteella, että kyseisen toimittajan tiettyä hankintaa varten tarjoamat tavarat tai palvelut ovat toisen sopimuspuolen tavaroita tai palveluja. 3. Irak myöntää unionin tavaroille, palveluille ja toimittajille vähintään yhtä edullisen kohtelun kuin jonkin kolmannen maan tavaroille, palveluille ja toimittajille kaikkien julkisia hankintoja koskevien lakien, määräysten, menettelyjen ja käytäntöjen osalta sekä julkisten viranomaisten millä tahansa tasolla kolmansien maiden tavaroille, palveluille ja toimittajille avaamien hankintojen osalta. Sähköisten välineiden käyttö 4. Kun tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluva hankinta toteutetaan käyttäen sähköisiä välineitä, hankintayksikkö a) varmistaa, että hankinta toteutetaan käyttäen yleisesti saatavilla olevia ja muiden yleisesti saatavilla olevien tietoteknisten järjestelmien ja ohjelmistojen kanssa yhteentoimivia tietotekniikkajärjestelmiä ja -ohjelmistoja, tietojen todentamiseen ja salaamisen käytettävät järjestelmät ja ohjelmistot mukaan luettuina; ja b) ylläpitää mekanismeja, joilla varmistetaan osallistumishakemusten ja tarjousten koskemattomuus, vahvistetaan niiden vastaanottoaika ja estetään niiden asiaton saanti. Hankinnan toteuttaminen 5. Hankintayksikkö toteuttaa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan hankinnan avoimella ja puolueettomalla tavalla siten, että vältetään eturistiriidat ja estetään korruptiota sekä noudatetaan tämän luvun määräyksiä. Alkuperäsäännöt 6. Sopimuspuolet eivät saa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan hankinnan yhteydessä soveltaa toisen sopimuspuolen tuomiin tavaroihin tai tarjoamiin palveluihin alkuperäsääntöjä, jotka eroavat alkuperäsäännöistä, joita kyseinen sopimuspuoli soveltaa samaan aikaan tavanomaisessa kaupankäynnissä samanlaisten tavaroiden tuontiin tai palvelujen hankintaan tältä sopimuspuolelta. 44 artikla Hankintatietojen julkaiseminen 1. Sopimuspuolet a) julkaisevat viipymättä kaikki tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia hankintoja koskevat lait, asetukset, oikeuden päätökset, yleisesti sovellettavaksi tarkoitetut hallinnolliset päätökset, sopimusten mallilausekkeet, joista säädetään laissa tai asetuksessa ja jotka on otettu viitteeksi ilmoituksiin ja tarjouspyyntöasiakirjoihin, ja menettelyt sekä kaikkien näiden mahdolliset muutokset virallisessa sähköisessä tai paperijulkaisussa, jota levitetään laajasti ja joka on yleisön saatavilla; b) antavat näistä pyydettäessä selvityksen toiselle sopimuspuolelle; c) luettelevat tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä II sähköiset tai paperijulkaisut, joissa ne julkaisevat a alakohdassa esitetyt tiedot; d) luettelevat tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä III sähköiset julkaisut, joissa ne julkaisevat 45 artiklassa, 47 artiklan 4 kohdassa ja 55 artiklan 2 kohdassa edellytetyt ilmoitukset. 2. Sopimuspuoli ilmoittaa viipymättä toiselle sopimuspuolelle tämän sopimuksen liitteen 1 lisäykseen II tai III tehtävistä muutoksista. 45 artikla Ilmoitusten julkaiseminen Aiottua hankintaa koskeva ilmoitus 1. Hankintayksikkö julkaisee kunkin tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan hankinnan osalta aiottua hankintaa koskevan ilmoituksen tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä III luetellussa välineessä lukuun ottamatta 52 artiklassa mainituissa olosuhteissa. Kunkin ilmoituksen on sisällettävä tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä IV esitetyt tiedot. Ilmoitusten on oltava saatavilla sähköisesti ja maksutta yhdestä paikasta. Ilmoituksen tiivistelmä 2. Hankintayksikkö julkaisee jokaisesta aiotusta hankinnasta helposti saatavilla olevan ilmoituksen tiivistelmän jollakin WTO:n virallisista kielistä samanaikaisesti aiottua hankintaa koskevan ilmoituksen kanssa. Ilmoituksen tiivistelmän on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot: a) hankinnan kohde; b) tarjousten viimeinen jättöpäivä tai tarvittaessa hankintaan osallistumista tai kestoluetteloon sisällyttämistä koskevan hakemuksen viimeinen jättöpäivä; ja c) osoite, josta hankinta-asiakirjoja voi pyytää. Suunniteltua hankintaa koskeva ilmoitus 3. Hankintayksiköitä kannustetaan julkaisemaan mahdollisimman varhain kunakin verovuonna ilmoitus suunnitelluista hankinnoista, jäljempänä ’suunniteltua hankintaa koskeva ilmoitus’. Ilmoituksessa olisi mainittava hankinnan kohde ja aiottua hankintaa koskevan ilmoituksen suunniteltu julkaisupäivä. 4. Tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevassa 2 osassa lueteltu hankintayksikkö voi käyttää suunniteltua hankintaa koskevaa ilmoitusta ilmoituksena aiotusta hankinnasta, jos se sisältää kaikki saatavilla olevat liitteen 1 lisäyksessä IV mainitut tiedot ja jos siinä pyydetään kiinnostuneita toimittajia ilmaisemaan kiinnostuksensa hankintayksikön kyseistä hankintaa kohtaan. 46 artikla Osallistumisedellytykset 1. Hankintayksikkö rajaa hankintaan osallistumisedellytykset niihin, jotka ovat välttämättömiä sen varmistamiseksi, että toimittajalla on lainsäädännölliset ja taloudelliset valmiudet sekä kaupalliset ja tekniset kyvyt toteuttaa asianomainen hankinta. 2. Arvioidessaan sitä, täyttääkö toimittaja osallistumisedellytykset, hankintayksikkö a) arvioi toimittajan taloudellisia, kaupallisia ja teknisiä kykyjä sen liiketoiminnan perusteella sekä hankintayksikön sopimuspuolen alueella että sen ulkopuolella; b) ei saa asettaa toimittajan hankintaan osallistumisen edellytykseksi sitä, että tietyn sopimuspuolen hankintayksikkö on aiemmin myöntänyt kyseiselle toimittajalle yhden tai useamman sopimuksen tai että toimittajalla on tietyn sopimuspuolen alueella hankittua aiempaa työkokemusta; ja c) voi edellyttää asianmukaista aiempaa kokemusta, jos tämä on oleellista hankinnan vaatimusten täyttämiseksi. 3. Arviota tehdessään hankintayksikkö perustaa arvionsa edellytyksiin, jotka se on etukäteen maininnut ilmoituksissa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa. 4. Hankintayksikön on hylättävä toimittaja muun muassa konkurssin, väärien ilmoitusten, aiemmasta sopimuksesta tai aiemmista sopimuksista johtuvien oleellisten vaatimusten tai velvoitteiden täyttämisen merkittävän laiminlyönnin, vakavasta rikoksesta saatujen tuomioiden tai vakavista virkarikoksista saatujen tuomioiden, vakavan ammatillisen laiminlyönnin tai verojen laiminlyönnin perusteella. 47 artikla Toimittajien kelpoisuuden vahvistaminen Valikoiva tarjouspyyntömenettely 1. Jos hankintayksikkö aikoo järjestää valikoivan tarjouspyyntömenettelyn, sen on a) sisällytettävä aiottua hankintaa koskevaan ilmoitukseen ainakin tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä IV olevien 1, 2, 6, 7, 10 ja 11 kohdan mukaiset tiedot ja pyydettävä toimittajia lähettämään osallistumishakemus; ja b) annettava tarjouskilpailun alkuun mennessä ainakin tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä VI olevien 3, 4, 5, 8, ja 9 kohdan mukaiset tiedot edellytykset täyttäville toimittajille, joille se antaa ilmoituksen tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä VI olevan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. 2. Hankintayksikkö tunnustaa edellytykset täyttäviksi toimittajiksi kaikki kotimaiset toimittajat ja toisen sopimuspuolen toimittajat, jotka täyttävät tiettyä hankintaa koskevat osallistumisedellytykset, jollei hankintayksikkö ilmoita aiottua hankintaa koskevassa ilmoituksessa rajoituksista niiden toimittajien määrään, jotka saavat jättää tarjouksen, ja perusteet näiden toimittajien valitsemiselle. 3. Jos tarjouspyyntöasiakirjat eivät ole julkisesti saatavilla 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen julkaisupäivästä alkaen, hankintayksikön on varmistettava, että kyseiset asiakirjat saatetaan samanaikaisesti kaikkien 2 kohdan mukaisesti valittujen edellytykset täyttävien toimittajien saataville. 2 osan yksiköt 4. Tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevan 2 osan soveltamisalaan kuuluva hankintayksikkö voi pitää yllä toimittajien kestoluetteloa sillä edellytyksellä, että ilmoitus, jolla kiinnostuneita tarjoajia pyydetään hakemaan sisällyttämistä luetteloon, julkaistaan vuosittain. Jos ilmoitus julkaistaan sähköisesti, sen on oltava saatavilla jatkuvasti tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä III luetellussa välineessä. Tällaisen ilmoituksen on sisällettävä tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä IV esitetyt tiedot. 5. Jos kestoluettelo on voimassa enintään kolme vuotta, sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevan 2 osan soveltamisalaan kuuluva hankintayksikkö voi 4 kohdan määräyksistä poiketen julkaista siinä tarkoitetun ilmoituksen ainoastaan kerran luettelon voimassaoloajan alkaessa sillä edellytyksellä, että ilmoituksessa ilmoitetaan voimassaoloaika ja se, ettei muita ilmoituksia julkaista. 6. Tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevan 2 osan soveltamisalaan kuuluvan hankintayksikön on annettava toimittajien milloin tahansa hakea sisällyttämistä kestoluetteloon, ja sen on sisällytettävä luetteloon kaikki edellytykset täyttävät toimittajat kohtuullisessa ajassa. Tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevan 2 osan soveltamisalaan kuuluva hankintayksikkö voi käyttää aiottua hankintaa koskevana ilmoituksena ilmoitusta, jossa toimittajia pyydetään hakemaan sisällyttämistä kestoluetteloon edellyttäen, että a) ilmoitus julkaistaan 4 kohdan mukaisesti ja se sisältää tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä V vaadittavat tiedot ja kaikki saatavilla olevat tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä IV vaadittavat tiedot sekä maininnan siitä, että kyseinen ilmoitus on aiottua hankintaa koskeva ilmoitus; b) hankintayksikkö toimittaa viipymättä riittävästi tietoja toimittajille, jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa sen hankintaa kohtaan, jotta toimittajat voivat arvioida, ovatko ne kiinnostuneita hankinnasta, mukaan luettuina kaikki saatavilla olevat lisätiedot, joita edellytetään tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä IV. 8. Tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevan 2 osan soveltamisalaan kuuluva hankintayksikkö voi antaa toimittajan, joka on hakenut sisällyttämistä kestoluetteloon 6 kohdan mukaisesti, tehdä tarjouksen tietyssä hankinnassa, jos hankintayksiköllä on riittävästi aikaa tutkia, täyttääkö toimittaja osallistumisedellytykset. 9. Tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevan 2 osan soveltamisalaan kuuluvan hankintayksikön on viipymättä ilmoitettava osallistumishakemuksen tai kestoluetteloon sisällyttämistä koskevan hakemuksen lähettäneelle toimittajalle hakemuksesta tekemästään päätöksestä. 10. Jos tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevan 2 osan soveltamisalaan kuuluva hankintayksikkö hylkää toimittajan hakemuksen tulla hyväksytyksi tai sisällytetyksi kestoluetteloon, ei katso toimittajan enää täyttävän osallistumisedellytyksiä tai poistaa toimittajan kestoluettelosta, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta toimittajalle ja toimitettava tämän pyynnöstä viipymättä kirjallinen selvitys päätöksen perusteluista. 48 artikla Tekniset eritelmät 1. Hankintayksikkö ei saa laatia, ottaa käyttöön tai soveltaa teknisiä eritelmiä tai määrätä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä, joilla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti aiheutetaan tarpeettomia esteitä kansainväliselle kaupalle. 2. Hankittavien tavaroiden tai palveluiden teknisistä eritelmistä määrätessään hankintayksikön on tarvittaessa a) annettava tekniset eritelmät tietoina käyttöominaisuuksista ja toimintavaatimuksista eikä niinkään mallina tai kuvailevina ominaisuuksina; ja b) käytettävä teknisten eritelmien perustana kansainvälisiä tai eurooppalaisia standardeja, jos niitä on; muussa tapauksessa kansallisia teknisiä määräyksiä, tunnustettuja kansallisia standardeja tai rakennusmääräyksiä. 3. Jos teknisissä eritelmissä käytetään mallia tai kuvailevia ominaisuuksia, hankintayksikön on tarvittaessa mainittava, että se ottaa huomioon vastaavia tavaroita tai palveluja koskevat tarjoukset, jotka todistettavasti täyttävät hankintavaatimukset, sisällyttämällä esimerkiksi maininnan ”tai vastaava” eri taivutusmuodoissaan tarjouspyyntöasiakirjoihin. 4. Hankintayksikkö ei saa antaa teknisiä eritelmiä, joissa vaaditaan tiettyä tavaramerkkiä tai kauppanimeä, patenttia, tekijänoikeutta, mallia, tyyppiä, tiettyä alkuperää, valmistajaa tai toimittajaa taikka viitataan niihin, paitsi jos hankintavaatimuksia ei voida muulla tavoin kuvata riittävän tarkasti tai selvästi ja edellyttäen, että tällaisissa tapauksissa hankintayksikkö sisällyttää tarjouspyyntöasiakirjoihin esimerkiksi maininnan ”tai vastaava” eri taivutusmuodoissaan. 5. Hankintayksikkö ei saa pyytää eikä ottaa vastaan kilpailua rajoittavalla tavalla vaikuttavaa neuvontaa, jota voidaan käyttää tietyssä hankinnassa käytettävien teknisten eritelmien valmistelussa tai käyttöönotossa, henkilöltä, jolla voi olla kaupallista mielenkiintoa tätä hankintaa kohtaan. 6. Sopimuspuolet ja niiden hankintayksiköt saavat tämän artiklan mukaisesti laatia, ottaa käyttöön tai soveltaa teknisiä eritelmiä luonnonvarojen säilyttämisen tai ympäristönsuojelun edistämiseksi. 49 artikla Tarjouspyyntöasiakirjat 1. Hankintayksikkö antaa toimittajille tarjouspyyntöasiakirjat, joissa on ilmoitettava kaikki tiedot, jotka toimittajat tarvitsevat asianmukaisten tarjousten laatimista ja esittämistä varten. Asiakirjojen on sisällettävä täydellinen kuvaus tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä VIII mainituista seikoista, ellei näitä tietoja ole ilmoitettu jo aiottua hankintaa koskevassa ilmoituksessa. 2. Hankintayksikkö toimittaa pyynnöstä tarjouspyyntöasiakirjat viipymättä kaikille hankintaan osallistuville toimittajille ja vastaa hankintaan osallistuvan toimittajan kaikkiin asianmukaisiin tietopyyntöihin edellyttäen, ettei kyseinen toimittaja saa näiden tietojen avulla edullisempaa asemaa kilpailijoihinsa nähden. 3. Jos hankintayksikkö ennen sopimuksen myöntämistä muuttaa aiottua hankintaa koskevassa ilmoituksessa tai hankintaan osallistuville toimittajille annetuissa tarjouspyyntöasiakirjoissa vahvistettuja perusteita tai vaatimuksia tai muuttaa ilmoitusta tai tarjouspyyntöasiakirjoja, sen on lähetettävä kirjallisesti kaikki tällaiset muutokset tai muutettu tai uudelleen julkaistu ilmoitus tai tarjouspyyntöasiakirjat a) kaikille toimittajille, jotka ovat osallisina menettelyssä tietojen muuttamisajankohtana, jos nämä ovat tiedossa, ja muissa tapauksissa samalla tavalla kuin alkuperäiset tiedot; ja b) riittävän aikaisin, jotta toimittajille jää aikaa tarvittaessa muuttaa tarjouksiaan ja toimittaa muutetut tarjoukset. 50 artikla Määräajat Hankintayksikkö antaa toimittajille riittävästi aikaa laatia ja toimittaa osallistumishakemukset ja asianmukaiset tarjoukset ottaen huomioon omat kohtuulliset tarpeensa sekä muun muassa hankinnan luonteen ja monimutkaisuuden, odotettavissa olevan alihankinnan osuuden ja vaadittavan ajan tarjousten toimittamiseen ulkomailla sijaitsevista ja kansallisista yhteyspisteistä, joissa ei käytetä sähköisiä välineitä. Kaikkiin kiinnostuneisiin tai hankintaan osallistuviin toimittajiin sovelletaan samoja määräaikoja ja niiden pidennyksiä. Sovellettavat määräajat on vahvistettu tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä VI. 51 artikla Neuvottelut 1. Sopimuspuoli voi edellyttää, että sen hankintayksiköt käyvät neuvotteluja a) sellaisen julkisen hankinnan yhteydessä, jonka osalta ne ovat ilmaisseet tällaisen aikomuksen aiottua hankintaa koskevassa ilmoituksessa; tai b) jos tarjousten arvioinnissa ilmenee, ettei yksikään tarjouksista ole ilmoituksissa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa esitetyillä arviointiperusteilla selvästi edullisin. 2. Hankintayksikkö a) varmistaa, että neuvotteluihin osallistuvien toimittajien mahdollinen poissulkeminen tehdään ilmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa esitetyillä arviointiperusteilla; ja b) ilmoittaa neuvottelujen päätyttyä yleisen määräajan, johon mennessä jäljelle jääneiden toimittajien on jätettävä uusi tai tarkistettu tarjous. 52 artikla Suljettu tarjouspyyntömenettely Hankintayksikkö voi käyttää suljettua tarjouspyyntömenettelyä ja jättää soveltamatta 45–47 artiklaa, 49–51 artiklaa sekä 53 ja 54 artiklaa ainoastaan seuraavin edellytyksin: a) jos i) yhtään tarjousta ei ole jätetty tai yksikään toimittaja ei ole pyytänyt osallistua; ii) yhtään tarjouspyyntöasiakirjojen olennaiset vaatimukset täyttävää tarjousta ei ole jätetty; iii) yksikään toimittaja ei ole täyttänyt osallistumisedellytyksiä; tai iv) toimitetut tarjoukset ovat olleet vilpillisiä, edellyttäen, että tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjä vaatimuksia ei ole oleellisesti muutettu; b) jos ainoastaan tietty toimittaja voi toimittaa tavarat tai palvelut ja varteenotettavia vaihtoehtoisia tai korvaavia tavaroita tai palveluita ei ole, koska vaatimuksena on taideteos, kyse on patenttisuojasta, tekijänoikeuksista tai muista yksinoikeuksista tai koska kilpailua ei ole teknisistä syistä; c) jos kyseessä ovat tavaroiden tai palvelujen alkuperäisen toimittajan suorittamat, alkuperäiseen hankintaan sisältymättömät lisätoimitukset, kun toimittajan vaihdos tällaisten lisätavaroiden tai -palvelujen osalta i) ei ole mahdollista taloudellisista tai teknisistä syistä, joita ovat muun muassa korvattavuus tai yhteentoimivuus olemassa olevien laitteiden, ohjelmistojen, palvelujen tai laitteistojen kanssa, jotka on hankittu osana alkuperäistä hankintaa; ja ii) aiheuttaisi merkittävää haittaa tai kustannusten olennaista päällekkäisyyttä hankintayksikölle; d) jos tämä on ehdottoman välttämätöntä, koska tavaroita tai palveluja ei hankintayksikölle ennalta arvaamattomista syistä aiheutuneen äärimmäisen kiireen vuoksi ole voitu hankkia tarpeeksi ajoissa avointa tai valikoivaa tarjouspyyntömenettelyä noudattaen; e) jos tavarat hankitaan perushyödykemarkkinoilta; f) jos hankintayksikkö hankkii prototyypin tai uuden tavaran tai palvelun, joka on kehitetty sen pyynnöstä tietyn tutkimus- tai koetoimintaa, selvitystyötä tai alkuperäiskehittelyä koskevan sopimuksen osana ja sitä varten; g) jos kyse on hankinnasta poikkeuksellisen edullisissa olosuhteissa, jotka voivat liittyä vain lyhytaikaisesti ilmenevään epätavalliseen tilanteeseen, kuten selvitystilaan, ylimääräiseen hallintoon tai konkurssiin, mutta ei tavanomaisesta hankinnasta vakituisilta toimittajilta; ja h) jos sopimus myönnetään suunnittelukilpailun voittajalle edellyttäen, että kilpailu on järjestetty tämän luvun periaatteita noudattaen ja riippumaton tuomaristo arvioi osallistujat suunnittelusopimuksen myöntämiseksi voittajalle. 53 artikla Sähköinen huutokauppa Jos hankintayksikkö aikoo toteuttaa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan hankinnan sähköistä huutokauppaa käyttäen, sen on toimitettava jokaiselle osallistujalle ennen sähköisen huutokaupan aloittamista a) tiedot automaattisesta arviointimenettelystä, joka perustuu tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyihin arviointiperusteisiin ja jota käytetään huutokaupassa tarjousten automaattisessa järjestykseen asettamisessa tai niiden järjestyksen muuttamisessa, ja siihen kuuluvista matemaattisista kaavoista; b) osallistujan tarjouksen alustavan arvioinnin tulokset, jos sopimus myönnetään edullisimman tarjouksen perusteella; ja c) kaikki muut huutokaupan toteuttamisen kannalta oleelliset tiedot. 54 artikla Tarjousten käsittely ja sopimusten myöntäminen 1. Hankintayksikön on otettava kaikki tarjoukset vastaan, avattava ne ja käsiteltävä niitä sellaisia menettelyjä noudattaen, jotka takaavat hankintaprosessin oikeudenmukaisuuden ja puolueettomuuden sekä tarjousten luottamuksellisuuden. 2. Hankintayksikkö ei saa rangaista toimittajaa, jonka tarjous vastaanotetaan tarjousten vastaanottamiselle vahvistetun määräajan jälkeen, jos viive johtuu pelkästään hankintayksikön käsittelyvirheestä. 3. Jos hankintayksikkö antaa toimittajalle tilaisuuden korjata tahattomia muotovirheitä tarjousten avaamisen ja sopimuksen myöntämisen välisenä aikana, sen on annettava sama tilaisuus kaikille tarjousmenettelyyn osallistuville toimittajille. 4. Jotta tarjous voidaan ottaa huomioon sopimusta myönnettäessä, sen on oltava kirjallinen ja ilmoitusten ja tarjouspyyntöasiakirjojen oleellisten vaatimusten mukainen tarjouksia avattaessa ja osallistumisehdot täyttävän toimittajan jättämä. 5. Jollei hankintayksikkö päätä, että sopimuksen myöntäminen ei ole yleisen edun mukaista, sen on myönnettävä sopimus toimittajalle, jonka se on todennut kykenevän täyttämään sopimuksen ehdot ja jonka tarjous on ainoastaan ilmoituksissa ja tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjen arviointiperusteiden perusteella edullisin tai hinnaltaan edullisin, jos hinta on yksinomainen arviointiperuste. 6. Jos hankintayksikkö saa tarjouksen, jonka hinta on epätavallisen alhainen muiden tarjousten hintaan verrattuna, se voi varmistaa toimittajalta, että tämä täyttää osallistumisehdot ja pystyy täyttämään sopimusehdot. 7. Hankintayksikkö ei saa käyttää vaihtoehtoja, peruuttaa hankintaa tai muuttaa myönnettyjä sopimuksia kiertääkseen tämän sopimuksen mukaisia velvoitteitaan. 55 artikla Hankintatietojen avoimuus 1. Hankintayksikön on viipymättä ilmoitettava menettelyyn osallistuville toimittajille sopimuksen myöntämistä koskevista päätöksistään ja pyydettäessä annettava tieto kirjallisesti. Jollei 56 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, hankintayksikön on pyynnöstä toimitettava menettelyn hävinneelle toimittajalle selvitys syistä, joiden vuoksi hankintayksikkö ei valinnut sen tarjousta, ja esitettävä valitun toimittajan tarjouksen suhteelliset edut. 2. Hankintayksikön on julkaistava viimeistään 72 päivän kuluttua ilmoitus kunkin tämän luvun soveltamisalaan kuuluvan sopimuksen myöntämisestä lisäyksessä III luetellussa paperi- tai sähköisessä julkaisussa. Jos käytetään ainoastaan sähköistä julkaisua, tietojen on oltava saatavilla kohtuullisen ajan. Ilmoituksen on sisällettävä ainakin tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä VII esitetyt tiedot. 56 artikla Tietojen luovuttaminen 1. Sopimuspuolen on toisen sopimuspuolen pyynnöstä toimitettava viipymättä kaikki tiedot, joita tarvitaan sen arvioimiseksi, toteutettiinko hankinta oikeudenmukaisesti, puolueettomasti ja tämän luvun mukaisesti, mukaan luettuina tiedot valitun tarjouksen erityispiirteistä ja sen suhteellisista eduista. Jos näiden tietojen antaminen vaarantaisi kilpailun tulevien tarjouspyyntömenettelyjen yhteydessä, tiedot saanut sopimuspuoli ei saa luovuttaa niitä kenellekään toiselle toimittajalle muuten kuin neuvoteltuaan asiasta tiedot antaneen sopimuspuolen kanssa ja saatuaan sen suostumuksen. 2. Sen estämättä, mitä muualla tässä luvussa määrätään, sopimuspuoli ja sen hankintayksiköt eivät saa antaa kenellekään toimittajalle tietoja, jotka saattaisivat vaarantaa toimittajien välisen reilun kilpailun. 3. Mikään tässä luvussa ei edellytä sopimuspuolta ja sen hankintayksiköitä, viranomaisia ja muutoksenhakuelimiä luovuttamaan luottamuksellisia tietoja, jos luovuttaminen haittaisi lainvalvontaa, saattaisi vaarantaa toimittajien välisen reilun kilpailun, vaarantaisi tiettyjen henkilöiden perustellut kaupalliset edut, mukaan luettuna immateriaalioikeuksien suojan, tai olisi muutoin yleisen edun vastainen. 57 artikla Kansalliset muutoksenhakumenettelyt 1. Sopimuspuolet tarjoavat käyttöön nopean, tehokkaan, avoimen ja syrjimättömän hallinnollisen tai oikeudellisen muutoksenhakumenettelyn, jonka avulla toimittaja voi valittaa a) tämän luvun rikkomisesta; tai b) siitä, että sopimuspuoli on jättänyt noudattamatta tämän luvun määräysten täytäntöönpanotoimenpiteitä, jos toimittajalla ei ole oikeutta valittaa tämän luvun rikkomisesta suoraan sopimuspuolen kansallisen lainsäädännön nojalla; tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan sellaisen hankinnan yhteydessä, jossa toimittajalla on tai on ollut etu. Kaikkia valituksia koskevat menettelysäännöt on oltava saatavilla kirjallisesti ja yleisesti. 2. Jos toimittaja valittaa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan sellaisen hankinnan yhteydessä, jossa hänellä on tai on ollut etu, 1 kohdassa tarkoitetusta rikkomisesta tai noudattamatta jättämisestä, kyseisen sopimuspuolen on kannustettava hankintayksikköään ja toimittajaa ratkaisemaan asia neuvottelemalla. Hankintayksikön on käsiteltävä jokainen valitus puolueettomasti ja kohtuullisessa ajassa tavalla, joka ei vaikuta toimittajan osallistumiseen meneillään olevaan tai tuleviin hankintoihin tai hänen oikeuteensa pyytää hallinnollisen tai oikeudellisen muutoksenhakumenettelyn mukaisia korjaavia toimenpiteitä. 3. Kullekin toimittajalle on annettava riittävästi aikaa, kuitenkin vähintään kymmenen päivää, valituksen valmistelua ja jättämistä varten siitä ajankohdasta lukien, jolloin valituksen peruste tuli toimittajan tietoon tai sen voidaan kohtuudella olettaa tulleen tämän tietoon. 4. Sopimuspuolet perustavat tai nimeävät vähintään yhden puolueettoman hallinto- tai oikeusviranomaisen, joka on riippumaton sen hankintayksiköistä ja ottaa vastaan ja tarkastelee valitukset, joita toimittajat tekevät tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien hankintojen yhteydessä. 5. Jos muu elin kuin 4 kohdassa tarkoitettu viranomainen tutkii valituksen ensin, sopimuspuoli varmistaa, että toimittaja voi valittaa alkuperäisestä päätöksestä puolueettomalle hallinto- tai oikeusviranomaiselle, joka on riippumaton siitä hankintayksiköstä, jonka hankintaa valitus koskee. Muutoksenhakuelimen, joka ei ole tuomioistuin, on oltava joko oikeudellisen valvonnan alainen tai sillä on oltava menettelylliset takeet siitä, että a) hankintayksikkö vastaa valitukseen kirjallisesti ja luovuttaa muutoksenhakuelimelle kaikki tarvittavat asiakirjat; b) menettelyn osapuolilla, jäljempänä ’osapuolet’, on oikeus tulla kuulluksi ennen kuin muutoksenhakuelin antaa valituksesta päätöksen; c) osapuolilla on oikeus edustajaan ja avustajaan; d) kaikki käsittelyt ovat osapuolille avoimia; e) osapuolilla on oikeus pyytää, että käsittelyt järjestetään julkisesti ja että läsnä voi olla todistajia; ja f) toimittajan valitukseen liittyvät päätökset tai suositukset annetaan kohtuullisessa ajassa kirjallisina ja niihin liitetään selostus niiden perusteluista. 6. Sopimuspuolet ottavat käyttöön tai ylläpitävät menettelyjä, jotka mahdollistavat a) pikaiset välitoimet, jotta toimittaja voi osallistua hankintaan. Kyseiset välitoimet voivat johtaa hankintamenettelyn keskeyttämiseen. Menettelyissä voidaan sallia se, että asianosaisten etujen, myös yleisen edun, kannalta merkittävät kielteiset seuraukset voidaan ottaa huomioon päätettäessä toimien toteuttamisesta. Jos asiassa ei ryhdytä toimiin, tästä on ilmoitettava kirjallisesti; ja b) korjaavan toimenpiteen tai korvauksen kärsitystä menetyksestä tai vahingosta, jos muutoksenhakuelin on todennut 1 kohdassa tarkoitetun rikkomisen tai laiminlyönnin tapahtuneen. Korvaus voi olla rajoitettu joko tarjouksen valmisteluun liittyviin kustannuksiin tai valitukseen liittyviin kustannuksiin tai molempiin. 58 artikla 1. Sopimuspuolet tarkastelevat vuosittain tämän luvun toteutumista ja hankintamarkkinoiden vastavuoroista avaamista. Sopimuspuolet aloittavat viimeistään vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta neuvottelut tämän sopimuksen liitteen 1 lisäyksessä I olevissa 1 ja 2 osassa olevien, tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien hankintayksiköiden luettelojen laajentamisesta. 2. Irak vahvistaa WTO:n liittymisneuvotteluissa sitoumuksensa liittyä hallitusten hankintoja koskevaan monenväliseen sopimukseen, jäljempänä ’GPA-sopimus’. 59 artikla Epäsymmetrinen järjestely ja siirtymätoimenpiteet Kehitykseen, rahoitukseen ja kauppaan liittyvät tarpeet huomioon ottaen Irak hyötyy seuraavista siirtymätoimenpiteistä: a) Irak voi soveltaa väliaikaista hintaetuusohjelmaa, johon kuuluu tavaroiden ja palvelujen viiden prosentin hintaero ja rakennusurakoiden kymmenen prosentin hintaero ja jota sovelletaan ainoastaan irakilaisten toimittajien toimituksiin ja palveluihin. b) Hintaetuusohjelma lakkautetaan asteittain kymmenen vuoden aikana tämän sopimuksen voimaantulosta. III luku Immateriaalioikeuksien suoja 60 artikla 1. Tämän artiklan ja tämän sopimuksen liitteen 2 määräysten mukaisesti Irak ottaa käyttöön viiden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta säännöksiä, joilla varmistetaan henkiseen, teolliseen ja kaupallisten omaisuuteen liittyvien oikeuksien[9] asianmukainen ja tehokas suoja korkeimpien kansainvälisten normien mukaisesti, mukaan luettuina WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1C sisältyvään teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyyn sopimukseen, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, sisältyvät säännöt ja tehokkaat keinot tällaisten oikeuksien käyttämiseksi. 2. Irak liittyy kolmen vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia koskeviin, tämän sopimuksen liitteessä 2 olevassa 2 kohdassa tarkoitettuihin monenvälisiin yleissopimuksiin, joiden sopimuspuolia jäsenvaltiot ovat tai joita jäsenvaltiot soveltavat käytännössä mainittujen yleissopimusten asianmukaisten määräysten mukaisesti. 3. Irak ryhtyy kolmen vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta noudattamaan henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia koskevia, tämän sopimuksen liitteessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitettuja monenvälisiä yleissopimuksia, joiden sopimuspuolena on yksi tai useampi jäsenvaltio tai joita yksi tai useampi jäsenvaltio soveltaa käytännössä mainittujen yleissopimusten asianmukaisten määräysten mukaisesti. 4. Sopimuspuolet tarkastelevat säännöllisesti tämän artiklan ja tämän sopimuksen liitteen 2 täytäntöönpanoa. Lainsäädäntöä laadittaessa tai henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyvillä aloilla esiintyvien, kaupankäynnin edellytyksiin vaikuttavien ongelmien yhteydessä voidaan sopimuspuolen pyynnöstä aloittaa kiireelliset neuvottelut sopimuspuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Sopimuspuolet aloittavat viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta neuvottelut yksityiskohtaisemmista immateriaalioikeuksia koskevista määräyksistä. 5. Sopimuspuoli ei saa myöntää toisen sopimuspuolen kansalaiselle epäedullisempaa kohtelua kuin se myöntää omille kansalaisilleen immateriaalioikeuksien suojelun osalta, jollei muuta johdu poikkeuksista, joista määrätään kansainvälisissä sopimuksissa, jotka sisältyvät tai joita voidaan aika ajoin lisätä tämän sopimuksen liitteeseen ja joita sopimuspuoli soveltaa niiden ratifioimisajankohdasta. 6. Irak myöntää tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen unionin yrityksille ja kansalaisille henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden tunnustamisen ja suojelun osalta kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin sen kolmansille maille kahdenvälisten sopimusten perusteella myöntämä kohtelu. VI jakso Riitojen ratkaiseminen I luku Tarkoitus ja soveltamisala 61 artikla Tarkoitus Tämän jakson tavoitteena on välttää ja ratkaista sopimuspuolten väliset riidat, jotta päästäisiin mahdollisuuksien mukaan yhteisesti sovittuun ratkaisuun. 62 artikla Soveltamisala Tämän jakson määräyksiä sovelletaan kaikkiin tämän sopimuksen II jakson määräysten tulkintaan ja soveltamiseen liittyviin riitoihin, jollei toisin nimenomaan määrätä. II luku Neuvottelut 63 artikla Neuvottelut 1. Sopimuspuolet pyrkivät ratkaisemaan kaikki 62 artiklassa tarkoitettujen määräysten tulkintaa ja soveltamista koskevat erimielisyydet käymällä neuvotteluja vilpittömässä mielessä ja siten, että tavoitteena on päästä nopeaan, oikeudenmukaiseen ja yhteisesti sovittuun ratkaisuun. 2. Sopimuspuolen on pyydettävä neuvottelujen aloittamista esittämällä toiselle sopimuspuolelle kirjallinen pyyntö, jossa nimetään kaikki kyseessä olevat toimenpiteet ja ne 62 artiklassa tarkoitetut määräykset, joiden se katsoo soveltuvan tapaukseen, sekä toimittamalla pyynnön kopio yhteistyökomitealle. 3. Neuvottelut on pidettävä 30 päivän kuluessa pyynnön esittämispäivästä, ja ne on käytävä, jolleivät sopimuspuolet muuta sovi, valituksen kohteena olevan sopimuspuolen alueella. Neuvottelut katsotaan loppuunsuoritetuiksi 30 päivän kuluttua pyynnön esittämisestä, jos sopimuspuolet eivät suostu neuvottelujen jatkamiseen. Kaikki neuvottelujen aikana annetut tiedot ovat luottamuksellisia. 4. Kiireellisiä asioita, myös niitä, jotka liittyvät pilaantuviin tai kausitavaroihin, koskevat neuvottelut on järjestettävä 15 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä, ja ne katsotaan loppuunsuoritetuiksi 15 päivän kuluttua pyynnön esittämisestä. 5. Jos neuvotteluja ei järjestetä edellä 3 tai 4 kohdassa määrätyissä määräajoissa tai jos neuvottelut on saatettu päätökseen, mutta yhteisesti hyväksyttävästä ratkaisusta ei ole päästy sopimukseen, valituksen tehnyt sopimuspuoli voi pyytää välimiespaneelin asettamista 64 artiklan mukaisesti. III luku Riitojenratkaisumenettelyt 64 artikla Välimiesmenettelyn aloittaminen 1. Jos sopimuspuolet eivät ole onnistuneet ratkaisemaan riitaa 63 artiklassa määrättyjen neuvottelujen avulla, valituksen tehnyt sopimuspuoli voi pyytää välimiespaneelin asettamista. 2. Välimiespaneelin asettamista koskeva pyyntö on tehtävä kirjallisesti valituksen kohteena olevalle sopimuspuolelle sekä yhteistyökomitealle. Valituksen tehneen sopimuspuolen on pyynnössään nimettävä kohteena oleva toimenpide ja selitettävä, millä tavoin kyseinen toimenpide rikkoo 62 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä, siten, että selitykseen sisältyy riittävät oikeudelliset perusteet valitusta varten. 65 artikla Välimiespaneelin asettaminen 1. Välimiespaneeli koostuu kolmesta välimiehestä. 2. Sopimuspuolet kuulevat toisiaan sopiakseen välimiespaneelin kokoonpanosta kymmenen päivän kuluessa siitä, kun yhteistyökomitealle on toimitettu pyyntö välimiespaneelin asettamisesta. 3. Jos sopimuspuolet eivät pääse sopimukseen sen kokoonpanosta 2 kohdan mukaisessa määräajassa, sopimuspuoli voi pyytää yhteistyökomitean puheenjohtajaa tai tämän valtuuttamaa henkilöä valitsemaan arvalla kaikki kolme jäsentä 78 artiklan mukaisesti laaditusta luettelosta siten, että yksi valitaan valituksen tehneen sopimuspuolen ehdokkaista, yksi valituksen kohteena olevan sopimuspuolen ehdokkaista ja yksi sopimuspuolten puheenjohtajiksi valitsemista välimiehistä. Jos sopimuspuolet pääsevät sopimukseen yhdestä tai useammasta välimiespaneelin jäsenestä, kaikki jäljelle jäävät jäsenet valitaan samalla menettelyllä välimiesluettelosta. 4. Yhteistyökomitean puheenjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö valitsee välimiehet viiden päivän kuluessa siitä, kun sopimuspuoli on esittänyt 3 kohdassa tarkoitetun pyynnön, ja sopimuspuolten edustajan läsnä ollessa. 5. Välimiespaneelin asettamispäivä on päivä, jona sen kolme välimiestä valitaan. 6. Jos 78 artiklassa tarkoitettua luetteloa ei ole laadittu, kun 3 artiklan mukainen pyyntö tehdään, kolme välimiestä valitaan arvalla niiden henkilöiden joukosta, joita joko toinen sopimuspuoli tai molemmat sopimuspuolet ovat virallisesti ehdottaneet. 66 artikla Paneelin väliraportti Välimiespaneelin on annettava sopimuspuolille viimeistään 90 päivän kuluttua välimiespaneelin asettamispäivästä väliraportti, jossa esitetään selvitetyt tosiseikat, asiaa koskevien määräysten sovellettavuus sekä mahdollisten päätelmien ja suositusten perustelut. Sopimuspuoli voi 15 päivän kuluessa väliraportin esittämisestä toimittaa välimiespaneelille kirjallisen pyynnön tarkistaa tiettyjä väliraportin kohtia. Välimiespaneelin lopullisen ratkaisun päätelmien on sisällettävä riittävät perustelut alustavassa tutkintavaiheessa esitetyille väitteille, ja lisäksi päätelmissä on vastattava selkeästi sopimuspuolten esittämiin kysymyksiin ja havaintoihin. 67 artikla Välimiespaneelin ratkaisut 1. Välimiespaneeli ilmoittaa ratkaisustaan sopimuspuolille ja yhteistyökomitealle 120 päivän kuluessa välimiespaneelin asettamispäivästä. Jos paneeli katsoo, että määräaikaa ei pystytä noudattamaan, sen puheenjohtajan on ilmoitettava asiasta kirjallisesti sopimuspuolille ja yhteistyökomitealle sekä mainittava syyt viivästykseen ja päivämäärä, jona paneeli aikoo saada työnsä päätökseen. Välimiespaneelin ratkaisu olisi joka tapauksessa annettava tiedoksi viimeistään 150 päivän kuluttua paneelin asettamispäivästä. 2. Kiireellisissä tapauksissa, mukaan lukien pilaantuvia tai kausitavaroita koskevat tapaukset, välimiespaneelin olisi kaikin keinoin pyrittävä antamaan ratkaisunsa tiedoksi 60 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä. Välimiespaneelin ratkaisu olisi joka tapauksessa annettava viimeistään 75 päivän kuluttua paneelin asettamispäivästä. Välimiespaneeli voi antaa kymmenen päivän kuluessa asettamispäivästään alustavan ratkaisun siitä, katsotaanko asia kiireelliseksi. 68 artikla Välimiespaneelin ratkaisujen noudattaminen Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet välimiespaneelin ratkaisun noudattamiseksi vilpittömässä mielessä ja pyrkivät sopimaan välimiespaneelin ratkaisujen noudattamista koskevasta määräajasta. 69 artikla Välimiespaneelin ratkaisujen noudattamista koskeva kohtuullinen määräaika 1. Valituksen kohteena olevan sopimuspuolen on ilmoitettava valituksen tehneelle sopimuspuolelle ja yhteistyökomitealle viimeistään 30 päivän kuluttua välimiespaneelin ratkaisun tiedoksiannosta aika, jonka se tarvitsee ratkaisun noudattamiseksi, jäljempänä ’kohtuullinen määräaika’, jos ratkaisun välitön noudattaminen ei ole mahdollista. 2. Jos sopimuspuolten välillä on erimielisyyttä välimiespaneelin ratkaisun noudattamista koskevasta kohtuullisesta määräajasta, valituksen tehneen sopimuspuolen on 20 päivän kuluessa valituksen kohteena olevan sopimuspuolen 1 kohdan mukaisesti tekemästä ilmoituksesta pyydettävä kirjallisesti alkuperäistä välimiespaneelia määrittämään kohtuullisen määräajan pituus. Tällaisesta pyynnöstä on ilmoitettava samanaikaisesti toiselle sopimuspuolelle ja yhteistyökomitealle. Välimiespaneeli ilmoittaa ratkaisustaan sopimuspuolille ja yhteistyökomitealle 20 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä. 3. Jos alkuperäinen välimiespaneeli tai jotkut sen jäsenistä eivät pysty kokoontumaan uudelleen, sovelletaan 65 artiklan mukaisia menettelyjä. Määräaika välimiespaneelin ratkaisun tiedoksiantamiselle on 35 päivää 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. 4. Kohtuullista määräaikaa voidaan jatkaa sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella. 70 artikla Välimiespaneelin ratkaisujen noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu 1. Valituksen kohteena olevan sopimuspuolen on ilmoitettava valituksen tehneelle sopimuspuolelle ja yhteistyökomitealle ennen kohtuullisen määräajan päättymistä toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut välimiespaneelin ratkaisun noudattamiseksi. 2. Jos sopimuspuolten välillä on erimielisyyttä 1 kohdan nojalla ilmoitettujen toimenpiteiden olemassaolosta tai yhdenmukaisuudesta 62 artiklassa tarkoitettujen määräysten kanssa, valituksen tehnyt sopimuspuoli voi pyytää kirjallisesti alkuperäistä välimiespaneelia ratkaisemaan asian. Tällaisessa pyynnössä on mainittava kyseinen toimenpide ja selostettava, miksi se on ristiriidassa 62 artiklassa tarkoitettujen määräysten kanssa. Välimiespaneelin on annettava ratkaisunsa tiedoksi 45 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä. 3. Jos alkuperäinen välimiespaneeli tai jotkut sen jäsenistä eivät pysty kokoontumaan uudelleen, sovelletaan 65 artiklan mukaisia menettelyjä. Määräaika välimiespaneelin ratkaisun tiedoksiantamiselle on 60 päivää 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. 71 artikla Välimiespaneelin ratkaisujen noudattamatta jättämisestä seuraavat väliaikaiset korjaavat toimenpiteet 1. Jos valituksen kohteena oleva sopimuspuoli ei ilmoita välimiespaneelin ratkaisun noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä ennen kohtuullisen määräajan päättymistä tai jos välimiespaneeli päättää, että 70 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettu toimenpide on ristiriidassa 62 artiklassa tarkoitetuista määräyksistä johtuvien sopimuspuolen velvoitteiden kanssa, valituksen kohteena olevan sopimuspuolen on valituksen tehneen sopimuspuolen tätä vaatiessa tarjottava väliaikaista korvausta. 2. Jos korvauksesta ei päästä sopimukseen 30 päivän kuluessa kohtuullisen määräajan päättymisestä tai 70 artiklan nojalla annetusta välimiespaneelin ratkaisusta, jonka mukaan toteutettu toimenpide ei ole 62 artiklassa tarkoitettujen määräysten mukainen, valituksen tehneellä sopimuspuolella on oikeus keskeyttää 62 artiklassa tarkoitetuista määräyksistä johtuvien velvoitteiden täyttäminen rikkomisesta johtuvien mitätöivien tai heikentävien vaikutusten tasoa vastaavasti ilmoitettuaan tästä valituksen kohteena olevalle sopimuspuolelle ja yhteistyökomitealle. Valituksen tehnyt sopimuspuoli voi aloittaa keskeytyksen kymmenen päivän kuluttua ilmoituksesta, ellei valituksen kohteena oleva sopimuspuoli ole pyytänyt välimiesmenettelyä 3 kohdan mukaisesti. 3. Jos valituksen kohteena oleva sopimuspuoli katsoo, että keskeytyksen taso ei vastaa rikkomisesta johtuvia mitätöiviä tai heikentäviä vaikutuksia, se voi pyytää kirjallisesti alkuperäistä välimiespaneelia ratkaisemaan asian. Kyseinen pyyntö on annettava tiedoksi valituksen tehneelle sopimuspuolelle ja yhteistyökomitealle ennen 2 kohdassa tarkoitetun kymmenen päivän määräajan umpeutumista. Alkuperäisen välimiespaneelin on ilmoitettava velvoitteiden keskeyttämisen tasoa koskeva ratkaisunsa sopimuspuolille ja yhteistyökomitealle 30 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä. Velvoitteita ei saa keskeyttää ennen kuin alkuperäinen välimiespaneeli on ilmoittanut ratkaisustaan, ja keskeytys on toteutettava välimiespaneelin ratkaisua noudattaen. 4. Jos alkuperäinen välimiespaneeli tai jotkut sen jäsenistä eivät pysty kokoontumaan uudelleen, sovelletaan 65 artiklan mukaisia menettelyjä. Määräaika välimiespaneelin ratkaisun tiedoksiantamiselle on 45 päivää 3 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. 5. Velvoitteiden keskeytyksen on oltava tilapäistä, ja sitä voidaan jatkaa ainoastaan siihen asti kun 62 artiklassa tarkoitettujen määräysten kanssa ristiriidassa olevaksi katsottu toimenpide peruutetaan tai sitä muutetaan sen saattamiseksi mainittujen määräysten mukaiseksi 72 artiklassa määrätyllä tavalla tai kun sopimuspuolet ovat sopineet riidan ratkaisemisesta. 72 artikla Välimiespaneelin ratkaisujen noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu velvoitteiden keskeyttämisen jälkeen 1. Valituksen kohteena olevan sopimuspuolen on ilmoitettava valituksen tehneelle sopimuspuolelle ja yhteistyökomitealle toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut välimiespaneelin ratkaisun noudattamiseksi, ja pyynnöstään valituksen tehneen sopimuspuolen soveltaman velvoitteiden keskeyttämisen lopettamiseksi. 2. Jos sopimuspuolet eivät pääse sopimukseen ilmoitetun toimenpiteen yhteensopivuudesta 62 artiklassa tarkoitettujen määräysten kanssa 30 päivän kuluessa ilmoituksen tekemisestä, valituksen tehnyt sopimuspuoli pyytää kirjallisesti alkuperäistä välimiespaneelia ratkaisemaan asian. Tällaisesta pyynnöstä on ilmoitettava samanaikaisesti valituksen kohteena olevalle sopimuspuolelle ja yhteistyökomitealle. Välimiespaneelin ratkaisusta ilmoitetaan sopimuspuolille sekä yhteistyökomitealle 45 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä. Jos välimiespaneeli päättää, että välimiespaneelin ratkaisun noudattamiseksi toteutettu toimenpide on 62 artiklassa tarkoitettujen määräysten mukainen, velvoitteiden keskeytys on lopetettava. 3. Jos alkuperäinen välimiespaneeli tai jotkut sen jäsenistä eivät pysty kokoontumaan uudelleen, sovelletaan 65 artiklan mukaisia menettelyjä. Määräaika välimiespaneelin ratkaisun tiedoksiantamiselle on 60 päivää 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. 73 artikla Yhteisesti sovittu ratkaisu Sopimuspuolet voivat milloin tahansa päästä yhteiseen sopimusratkaisuun tässä jaksossa tarkoitetussa riidassa. Niiden on ilmoitettava tällaisesta ratkaisusta yhteistyökomitealle ja välimiespaneelille. Kun yhteisesti sovitusta ratkaisusta on ilmoitettu, paneeli päättää työnsä, ja menettely päätetään. 74 artikla Työjärjestys 1. Tämän jakson mukaisiin riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan yhteistyökomitean hyväksymää työjärjestystä ja menettelysääntöjä. 2. Sopimuspuolet voivat päättää työjärjestyksen ja menettelysääntöjen muuttamisesta. 3. Välimiespaneelin istunnot ovat työjärjestyksen mukaisesti julkisia. 75 artikla Tiedot ja asiantuntijalausunnot Välimiespaneeli voi sopimuspuolen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan hankkia tietoja kaikista lähteistä, myös riidan sopimuspuolilta, joita se pitää asianmukaisina välimiespaneelimenettelyn kannalta. Välimiespaneelilla on myös oikeus hankkia asianmukaisiksi katsomansa asiantuntijalausunnot. Kaikki tällä tavoin saadut tiedot on ilmoitettava sopimuspuolille, ja niiden johdosta on voitava esittää huomautuksia. Muut sopimuspuolten alueille sijoittautuneet luonnolliset ja oikeushenkilöt, joita asia koskee, saavat toimittaa amicus curiae -kirjelmiä välimiespaneeleille työjärjestyksen mukaisesti. 76 artikla Tulkintasäännöt Välimiespaneelin on tulkittava 62 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä yleisen kansainvälisen oikeuden tavanomaisten tulkintasääntöjen ja valtiosopimusoikeutta koskevassa Wienin yleissopi