EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.6.2011 
SEK(2011) 802 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Belgian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto 
 
Belgian tarkistetusta vakau sohjelmasta vuosiksi 2011–2014 
{SEK(2011) 710 lopullinen} 
 
 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Belgian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto 
 
Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
1 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, 
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivän ä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi t yöllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa ta louspolitiikan koordi nointia. Strategia 
keskitetään avainalueisii n, joilla tarvitaan  toimia Euroopan kestävän kasvun 
vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 s uosituksen jäsenval tioiden ja unionin 
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoi sta (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä 
lokakuuta 2010 päätöksen jäse nvaltioiden työllisyyspo litiikan suuntaviivoista
3. 
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt s uuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin 
ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL C …, s.. 
3 Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 
2011/308/EU. 
 
FI 3   FI (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tamm ikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen 
kasvuselvityksen. Tästä alkoi  uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja 
ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäte iskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka 
perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.  
(4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivän ä maaliskuuta 2011 julkisen talouden 
vakauttamisen ja rakenneuudi stuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta 
ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettuje n neuvoston päätelmien ja komission 
vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusij alle on asetettava 
talousarvioiden tervehdyttäminen ja julk isen talouden kestä vyyden palauttaminen, 
työttömyyden vähentäminen työmarkkina uudistusten avulla sekä uudet kasvua 
edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvalt ioita toteuttamaan näihin painopisteisiin 
perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jo tka sisällytetään niiden vakaus- tai 
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus 
-sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittä mään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne 
voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjel miin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(6) Belgia toimitti vuosiksi 2011–2014 laaditun vuonna 2011 tarkistetun 
vakausohjelmansa ja vuonna 2011 laaditun kans allisen uudistusohjelmansa 15 päivänä 
huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan  aikaan, jotta niiden keskinäiset 
yhteydet on voitu ottaa huomioon.  
(7)  Belgian BKT:n kasvu oli vuotta 2008 ed eltävällä vuosikymmenellä vahvaa. BKT 
kasvoi tuolloin keskimäärin 2,3 prosentin vuosivauhtia. Maailman laajuisen taantuman 
vaikutukset tuntuivat Be lgiassa täysimääräisinä vuonna 2009, jolloin maan BKT 
supistui 2,8 prosenttia. Taantuman vaik utukset työllisyyteen olivat kuitenkin 
suhteellisen vähäiset. Tehtyjen  työtuntien tilapäinen väheneminen ja työtuntia kohti 
laskettu työn tuottavuuden lasku toimivat puskureina. Vuonna 2009 työllisyys väheni 0,4 prosenttia mutta kasvoi jälleen vuonna 2010. Sen sijaan työttömyys, joka ennen 
taantumaa oli 7 prosenttia,  kasvoi 8,3 prosenttiin vuonna 2010. Elpyminen oli vuonna 
2010 maailmankaupan piristymisen ansiosta kuitenkin odotettua vo imakkaampaa, ja 
BKT kasvoi 2,2 prosenttia. Julkisen ta louden alijäämä kasvoi vuosien 2008 ja 2009 
välisenä aikana 1,3 prosentista 5,9 prosen ttiin suhteessa BKT:hen. Kasvu johtui 
automaattisista vakauttajista ja kriisin johdosta toteutetuista harkinnanvaraisista 
toimenpiteistä.  
(8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman 
arvioinnin perusteella sitä mi eltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva 
makrotalouden skenaario on uskottava. Vai kka skenaario perust uu jonkin verran 
vähemmän optimistisiin kasvuoletuksiin vuoden 2011 osalta, se vastaa pitkälti 
komission viimeisintä kevään 2011 ennustetta. Alijäämä oli vuonna 2010 odotettua pienempi, 4,1 prosenttia suhteessa BKT:he n. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden 
strategian tavoitteena on supistaa alijäämää edelleen 3,6 prosenttiin vuonna 2011 ja 
alle 3 prosentin viitearvon viimeistään vuonna 2012, joka on neuvoston asettama määräaika liiallisen alijäämän korjaamis elle. Vuodeksi 2011 suunniteltu alijäämän 
supistaminen vaikuttaa mahdolliselta, kun otet aan huomioon, että talousennusteet ovat 
melko varovaisia. Finanssipoliittiset toimet  jäävät kuitenkin todennäköisesti alle 
neuvoston suosittaman keskimääräisen vuosit ason, joka on 0,75 prosenttia suhteessa 
BKT:hen, etenkin vuonna 2011, jolloin ne olisiv at vain 0,4 prosenttia, ja vuonna 2012, 
 
FI 4   FI jolloin ne olisivat vain 0,3 prosenttia suht eessa BKT:hen (rakenteellisesti mitattuna). 
Lisäksi vuotta 2012 ja sitä seuraavia vuosia  koskevia alijäämätavoitteita ei tueta 
erityisin sopeuttamistoimenpitein. Myöskään  keskipitkän aikaväli n tavoitetta, joksi on 
asetettu 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen, ei odoteta 
saavutettavan vuodet 2011–2014 ka ttavalla ohjelmakaudella. 
(9) Koska vuonna 2010 saavutetut tulokset olivat  odotettua paremmat, olisi aiheellista, 
että alijäämää supistetaan vuonna 2011 suunn iteltua enemmän ja että 3 prosentin 
viitearvoon pyritään s uunniteltua nopeammassa tahdissa. Ilman uusia 
vakauttamistoimenpiteitä ei myöskään pystytä poistamaan liiallista alijäämää 
viimeistään vuonna 2012 eikä lähestymään ke skipitkän aikavälin tavoitetta. Koska 
verorasitus on Belgiassa jo etenkin ansi otulon osalta erittäin suuri, näiden 
vakauttamistoimenpiteiden olisi olta va ennen kaikkea menoperusteisia. 
(10) Talous- ja finanssikriisi aiheutti julkisen velan p itkään jatkuneen 
supistumissuuntauksen kääntymisen. Velk asuhde, joka oli ollut laskusuunnassa 
vuodesta 1993 (jolloin se oli suurimmillaan eli 134 prosenttia suhteessa BKT:hen ja josta lähtien se jatkoi supistumistaan vuoteen  2007 saakka, jolloin se oli 84 prosenttia 
suhteessa BKT:hen), on jälleen kasvanut  vuodesta 2008, ja vuoden 2010 lopussa se oli 
96,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Korkea ve lkasuhde on edelleen merkittävä haaste, 
etenkin koska väestön ikääntymisen pitkän aikavälin vaikutukset julkiseen talouteen 
ovat merkittävämmät kuin EU:ssa keskimäärin. Tämä johtuu lähinnä eläkemenojen suhteellisen suuresta kasvus ta, josta aiheutuu julkiselle  taloudelle lisärasitteita. 
Julkisen talouden pitkän aikavälin kest ävyyttä voitaisiin parantaa varmistamalla 
riittävät perusylijäämät keskipitkällä  aikavälillä ja jatkamalla Belgian 
sosiaaliturvajärjestelmän uudistamista et enkin eläkejärjestelmän osalta, jotta 
ennustettua, ikääntymiseen li ittyvien menojen merkittävää kasvua voitaisiin hillitä.  
(11) Belgian merkittävänä haasteena on varmistaa, että rahoitussektori on vakaa ja toimiva, 
jotta se voi vastata reaalita louden rahoituksenvälitystar peisiin. Finanssikriisi on 
kahden viime vuoden aikana koetellut Belgia n rahoitussektoria, minkä seurauksena 
taseet ovat pienentyneet, on myönnetty huom attava määrä valtiontukea ja muutettu 
pankkivalvontaa. Pankkisektorin rahoitu stilanne on edelleen hauras. Belgian 
pankkisektori on myös hyvin keskittynyt ja suhteellisen suuri talouden kokoon 
nähden.  
(12) Vuonna 1996 annetussa laissa työllisyyd en edistämisestä ja kilpailukyvyn 
ennakoivasta turvaamisesta säädetään, että  palkkojen kehityksen Belgiassa olisi 
vastattava palkkojen kehitystä sen kolmessa  naapurimaassa (Ranskassa, Saksassa ja 
Alankomaissa), jotta työvoimakustannukset voitaisiin pitää hallinnassa. Tämän lain avulla ei kuitenkaan ole pystytty estämään  sitä, että palkat ovat Belgiassa vuosina 
2005–2010 kasvaneet nopeammin kuin sen kolm essa naapurivaltiossa samalla kun 
tuottavuuden kasvu on ollut hitaampaa kui n näissä maissa. Yksikkötyökustannukset 
ovat tämän seurauksena kasvaneet Belgia ssa nopeammin kuin sen naapurimaissa ja 
euroalueella keskimäärin. Ongelm a on erityisen suuri siksi, että Belgia on erikoistunut 
tuotteisiin, joissa teknologian osuus on suht eellisen vähäinen, joten se kohtaa erittäin 
kovaa kilpailua alhaisemman kustannustason maista. Vaikka palkkasääntö auttaa 
rajaamaan palkkaneuvotteluja, sääntöä voitaisiin parantaa siten, että siinä otetaan huomioon erot tuottavuuden kasvussa, ja  siten, että käyttöön otetaan nykyistä 
tehokkaampi järjestelmä jälkikäteen tehtäviä  korjauksia varten tapauksissa, joissa 
tavoitteita ei saavuteta. 
 
FI 5   FI (13) Työmarkkinoilla on tiettyjä jäykkyyksiä, jotka ovat merkittäviä esteitä työn 
vastaanottamiselle. Näitä ovat kestoltaan ra joittamaton työttömyys etuuskausi, korkea 
todellinen marginaaliveroaste ja suur i verokiila (etenkin matalapalkkaisten 
työntekijöiden tapauksessa) sekä työnteon aloittamiseen liittyvä sosiaaliavun 
lakkauttamisen ja korkean veroasteen yhtei svaikutus. Lisäksi ikään tyneille tarjolla 
olevat useat mahdollisuudet työmarkkino ilta poistumiseen kannustavat työnteon 
lopettamiseen ennen lakisääteistä 65 vuoden eläkeikää. Aktiivisten työvoimapoliittisten toimenpiteiden lisäuud istuksilla ja niiden laajentamisella 
koskemaan yli 50-vuotiaita vo itaisiin osaltaan nostaa ko konaistyöllisyysastetta ja 
parantaa työnhaun kannustimia. Lisäksi ty öttömyysetuuksien tason alentaminen 
edelleen työttömyyden jatkuessa ja työttö myysetuuskauden lyhentäminen tarjoaisivat 
nuorille nykyistä enemmän kannustimi a työmarkkinoille tulemiseen. 
Varhaiseläkkeelle siirtymisen edellyty sten tiukentamisella kannustettaisiin 
ikääntyneitä työntekijöitä säilymään työvoiman piirissä ja työelämästä jo jonkin aikaa 
poissa olleita ikääntyneitä työntekijöitä palaamaan työmarkkinoille. Mainittakoon vielä, että EU:n ulkopuolisten maiden kansal aisten työllisyysaste (40,9 prosenttia) on 
paljon EU:n keskiarvoa alempi.  
(14) Työhön kohdistuva kokonaisveroras itus on Belgiassa EU:n suur impia. Tätä rasitusta 
vähentämällä voitaisiin osaltaan tehd ä työnteosta houkuttelevampaa. Kun kuitenkin 
otetaan huomioon jatkossa tarvitt avat merkittävät vakauttami stoimet, tämän rasituksen 
vähentämistä on tarpeen kompensoida vast aavilla, vähemmän v ääristävien verojen 
korotuksilla (esimerkiksi kulutusver ojen korotukset tai ympäristöverojen 
painottaminen). Belgiassa energian implisiitt inen veroaste on huomattavasti matalampi 
kuin sen naapurimaissa. Sen lisäksi, et tä työn verokiila on Belgiassa suuri, 
ympäristöverojen suhde työhön kohdistuviin ve roihin on koko EU:n alhaisin. Tämä on 
osaltaan vahvistanut skenaariota, jolle on om inaista sekä korkea työttömyys että melko 
suuri energiankulutus, mikä puolestaan vaikeuttaa työllisyyteen ja energiatehokkuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista. 
(15) Monien tavaroiden ja palvelujen hinnat ovat yleisesti ottaen korkeammat kuin muissa 
jäsenvaltioissa. Tämä on osoitus siitä, e ttä kilpailupaineita on vähän etenkin 
vähittäismarkkinoilla ja verkkot oimialoilla, sekä siitä, et tä valvontakehys on heikko.
 Vähittäiskaupan alalla markkinoille tulon es teitä ja toiminnan rajoituksia on runsaasti. 
Kilpailua rajoitetaan ed elleen säännöksillä, joilla rajoitetaan aukioloaikoja, suojataan 
vakiintuneita toimijoita uusilta yrityksiltä ja  estetään uusien liiketoimintamallien ja 
teknologioiden levittämistä. Verkkotoimialo jen kilpailua haittaa Belgiassa yleisesti 
ongelma, joka johtuu vakiintuneen operaa ttorin vahvasta asemasta ja merkittävistä 
markkinoille pääsyn esteistä muihin jäsenva ltioihin verrattuna. Tämä merkitsee, että 
aikaisemmin kyseisillä aloilla monopoliase massa olleet toimijat pystyvät edelleen 
korkeampia hintoja veloittamalla saamaan suurempia voittoja kuin kilpailumarkkinoilla olisi mahdollista.  
(16) Belgian viranomaiset ovat tehneet useita Euro Plus -sopimukseen liittyviä 
sitoumuksia
4. Sitoumukset koskevat sopimuksen ne ljää osa-aluetta. Niissä keskitytään 
toimiin, joiden tavoitteena on supistaa al ijäämää, pitää energian hinnat kurissa, 
kannustaa kilpailua, hallit a reaalipalkkojen kasvua, ot taa käyttöön valvontakehys 
rahoitussektorin seurantaa varten sekä tote uttaa toimenpiteitä todellisen eläkeiän 
                                                 
4 Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 710. 
 
FI 6   FI nostamiseksi. Tietoja ei kuitenkaan ole an nettu sellaisista toimenpiteistä, joita 
toteutetaan vaadittavan julkiseen talouteen liittyvän tavoitteen saavuttamiseksi, eikä 
siitä, miten reaalipalkkojen kasvu ja energian hinnat voitaisiin pitää kurissa. 
Varhaiseläkejärjestelmien osalta ei ole selvää, aiotaanko sukupolvien välistä 
solidaarisuussopimusta tarkastella uudelleen  ja milloin tällainen  uudelleentarkastelu 
on tarkoitus tehdä sekä millaisia vaikutuksia  sillä olisi konkreettisten toimenpiteiden 
tasolla. Nämä sitoumukset on arvioitu  ja otettu huomioon suosituksissa. 
(17) Komissio on arvioinut vakaus ohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä Euro 
Plus -sopimuksen5. Se on ottanut huomioon niid en merkityksen Belgian 
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talous politiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on 
arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska Euroopan unionin 
talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan  antamalla EU:n 
tason panos tuleviin kansallisiin päätöks iin. Tämän perusteella komissio katsoo, että 
alijäämää pitäisi olla mahdollista supistaa vuonna 2011 suunniteltua enemmän ja että uusia vakauttamistoimia olisi esitettävä vuotta 2012 ja sen jälkeisiä vuosia varten. 
Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi tarvitaan 
eläkejärjestelmään liittyviä lisäuudistuksia . Lisäksi olisi toteutettava toimia 
kilpailukyvyn parantamiseksi, työllistymisen tukemiseksi, työhön kohdistuvan 
verorasituksen siirtämiseksi kulutukseen ja energiaan sekä investointi- ja 
kasvumahdollisuuksien lisäämiseksi palvelualalla ja verkkotoimialoilla.  
(18) Neuvosto on tutkinut Belgian tarkiste tun vakausohjelman vuodelta 2011 edellä 
esitetyn arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan noj alla 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun 
neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto
6 on esitetty erityisesti jäljempänä 1 ja 2 
kohdassa esitetyssä suosituksessa, 
SUOSITTAA, että Belgia toteutta isi vuosina 2011–2012 toim ia, joilla se  
(1) hyödyntää käynnissä olevaa talouden elpymistä nopeuttaakseen liiallisen alijäämän 
korjaamista; toteuttaa tätä varten tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat lähinnä menopuolta, vuoden 2012 talousarvioon mennessä  saavuttaakseen  rakenteelliset 
toimet, jotka ovat keskimäärin vähintään 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen; julkisen 
talouden alijäämän pitäisi tämän seurauks ena olla huomattavasti alle 3 prosentin 
viitearvon viimeistään vuonna 2012; varmistaa, että koh ti keskipitkän aikavälin 
tavoitetta edistytään vuosittain vähint ään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; 
(2) parantaa julkisen talouden pitkän aikavä lin kestävyyttä; painopi steen olisi oltava 
sellaisen strategian laatimisessa, jolla pyritään hillitsemään ikääntymiseen liittyviä 
menoja muun muassa ehkäisemällä varhai sta työmarkkinoilta poistumista ja 
nostamalla näin todellista eläkeikää sekä  luomaan lakisääteisen eläkeiän ja 
elinajanodotteen välille yhteyden; 
(3) puuttuu rahoitussektorin rakenteellisiin  heikkouksiin erityisesti viemällä 
rakenneuudistuksen päätökseen  pankeissa, joilla ei ole riittävästi rahoitettua 
elinkelpoista liiketoimintamallia; 
                                                
 
5 SEC(2011) 710. 
6 Lausunnosta säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa. 
 
FI 7   FI (4) uudistaa työmarkkinaosapuolia kuullen ja  kansallisen käytännön mukaisesti 
palkkaneuvottelujärjestelmää ja pal kkojen indeksointijärjestelmää sen 
varmistamiseksi, että palkkakehitys va staa paremmin työvoiman tuottavuuden ja 
kilpailukyvyn kehitystä;  
(5) lisää osallistumista työmarkkinoille vähentämällä matalapalkkaisten raskasta vero- ja 
sosiaaliturvataakkaa talousarvion kannalta neutraalilla tavalla sekä ottamalla 
käyttöön järjestelmän, jossa työ ttömyysetuudet vähenevät asteittain 
työttömyyskauden jatkuessa; toteuttaa toimenp iteitä, joilla verorasitusta siirretään 
työstä kulutukseen ja joilla verojärjeste lmästä tehdään ympäristöystävällisempi; 
tehostaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ottamalla toimenpiteiden kohteeksi ikääntyneet työntekijät ja  muita heikommassa asemassa olevat ryhmät;  
(6) ottaa käyttöön toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi vähitt äiskaupan alalla 
vähentämällä markkinoille pääsyn esteitä ja toiminnan rajoituksia; ja ottaa käyttöön 
toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi sähkö- ja kaasumarkkinoilla lisäämällä alakohtaisesta sääntelystä vastaavien viranomaisten se kä kilpailuviranomaisten 
toiminnan vaikutusta.  
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja