EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.10.2019 COM(2019) 463 final KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Vuoden 2019 kertomus Gozon (Malta) taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta





Vuoden 2019 kertomus Gozon (Malta) taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta Maltan liittymissopimukseen liitetyn, Gozon saaren aluetta koskevan julistuksen 36 mukaisesti Maltan hallitus pyysi helmikuussa 2019 komissiota raportoimaan neuvostolle Gozon taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta ja erityisesti sosiaalisen ja taloudellisen kehitystason eroista Gozon ja Maltan välillä. Samalla Maltan hallitus pyysi ehdottamaan sopivia toimenpiteitä, joilla edistettäisiin Gozon yhdentymistä sisämarkkinoihin. Tällä ei kuitenkaan ole tarkoitus rajoittaa meneillään olevia neuvotteluja vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä. Tässä kertomuksessa arvioidaan Gozon kehitystilannetta ja Maltan sisäisten erojen kehitystä. Kertomuksen arvion perustana on Gozon kehityksen kannalta merkityksellisten ulottuvuuksien ja indikaattorien eli väestökehityksen ja työmarkkinoiden, talouden rakenteen ja talouskasvun sekä maantieteen ja saavutettavuuden viimeaikaisten kehityssuuntien tarkastelu. Asiakirjassa myös verrataan Gozoa muuhun Maltaan ja muihin Euroopan alueisiin. Lisäksi kertomuksessa analysoidaan, miten koheesiopolitiikalla vastataan Gozon kehittämistarpeisiin. Kertomuksessa käytetään Eurostatin ja Maltan tilastolaitoksen tuottamia aluetilastoja. 1.Gozon taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen analyysi 1.1.Maantiede ja maankäyttö Gozo on pinta-alaltaan ja asukasluvultaan Maltan saariston toiseksi merkittävin saari. Gozo sijaitsee viisi kilometriä Maltan saaresta luoteeseen. Maltan ja Gozon välissä, alle kilometrin päässä Gozosta, sijaitsee Cominon saari, joka on lähes asumaton. Maankäyttöä ja maanpeitettä tarkasteltaessa havaitaan, että asuinalueiden osuus on 21 prosenttia Gozon ja Cominon pinta-alasta, kun taas maatalouden, luonnonalueiden ja metsien osuus on 77,5 prosenttia. Maltan pääsaarella asuinalueiden (23 %) sekä teollisuuden, palveluiden ja liikenteen alueiden (5,7 %) osuus maankäytöstä on hieman suurempi, kun taas maatalouden, luonnonalueiden ja metsien osuus on pienempi (66,7 %). Maankäyttö kuvastaa Maltan saaren suurempaa väestöntiheyttä ja teollistumisastetta Gozoon verrattuna sekä maatalouden keskeistä asemaa Gozon taloudessa. Tilastolliselta alueluokitukseltaan Malta on maa, NUTS 1 ‑alue ja NUTS 2 ‑alue. NUTS 3 ‑tasolla Malta jakautuu kahteen alueeseen: Maltan saareen sekä Gozon ja Cominon saariin. Kartta 1. Maankäyttö ja maanpeite Maltalla, Gozolla ja Cominolla Lähde: CORINE Land Cover 2018. 1.2.Väestö Tammikuussa 2018 Gozolla asui 32 723 asukasta, mikä on noin 6,9 prosenttia koko Maltan väestöstä. Gozon väestöntiheys vuonna 2018 oli 474,5 asukasta/km2 eli noin neljännes Maltan saaren väestöntiheydestä, joka oli samana vuonna 1 793,8 asukasta/km2. Noin 21 prosenttia väestöstä asuu Gozon saaren suurimmassa kaupungissa Victoriassa (josta käytetään myös nimeä Rabat). Lukumäärältään Gozon väestö on kasvanut vuodesta 2006 vuoteen 2018 noin 1 700 henkeä. Suhteellisesti ilmaistuna Gozon väestö on kasvanut vuosina 2006–2018 keskimäärin 0,4 prosenttia vuodessa. Maltan saarella vakinaisen väestön kasvu on ollut saman ajanjakson aikana 1,4 prosenttia eli kaikkiaan 69 000 henkeä. Kasvua on tukenut myös merkittävä maahanmuuton lisääntyminen vuodesta 2012 lähtien. Tämä kasvunopeuksien ero johti siihen, että Gozon osuus koko Maltan väestöstä väheni 7,7 prosentista 6,9 prosenttiin vuosina 2006–2018. Yhtenä syynä edellä kuvattuun kehitykseen on väestön ikääntyminen. Vähintään 65-vuotiaiden asukkaiden osuus Gozon väestöstä on kasvanut 8 prosenttiyksikköä vuosina 2006–2018, kun Maltan saarella kasvu on ollut 2 prosenttiyksikköä. Vaikka väestö on ikääntymässä merkittävästi molemmilla alueilla, työikäisen väestön (15–64-vuotiaat) osuus on Maltan saarella suunnilleen 2 prosenttiyksikköä suurempi kuin Gozon saarella. Kaavio 1. Työikäisen väestön (15–64-vuotiaat) osuus vakinaisesta väestöstä Maltan sekä Gozon ja Cominon alueilla vuosina 2006–2018 Lähde: Eurostat. 1.3.Taloudellinen kehitys

Vuonna 2017 Gozon ostovoimakorjattu BKT asukasta kohti oli 60 prosenttia EU-28:n keskiarvosta eli merkittävästi alhaisempi kuin Maltan alueella, jonka taso vastaa suunnilleen EU-28:n keskiarvoa. Vuodesta 2000 vuoteen 2011 Maltan saaren BKT asukasta kohti oli EU:n keskiarvoa pienempi. Ero alkoi kaventua vuonna 2012. Sitä vastoin Gozon BKT asukasta kohti pieneni EU:n keskiarvoon nähden vuosina 2000–2007. Tämä laskusuunta pysähtyi vuonna 2008. Alue alkoi lähestyä EU:n keskiarvoa vuodesta 2013 alkaen, tosin hitaammin kuin pääsaari. Näiden kahden saaren suhteellisen taloudellisen kehityksen ero kasvoi 26 prosenttiyksiköstä 41 prosenttiyksikköön vuosina 2000–2017. On kuitenkin syytä huomata, että saaret sijaitsevat niin lähellä toisiaan, että työntekijät voivat käydä työssä Maltan saarella ja asua Gozon saarella. Itse asiassa yli 20 prosenttia Gozolla asuvasta työvoimasta käy työssä Maltan saarella. BKT asukasta kohti mittaa taloudellista toimintaa tuotannon osalta, eikä kotitalouksien tuloja oteta huomioon. Käytettäessä asukasta kohti laskettua BKT:tä aliarvioidaan siksi Gozon asukkaiden todellinen taloudellinen hyvinvointi. Eri toimialojen osuudet bruttoarvonlisäyksestä ovat erilaisia näillä kahdella alueella. Gozon talous perustuu yleisesti ottaen enemmän maa- ja kalatalouteen (+3 prosenttiyksikköä) sekä rakennusalaan (+5 prosenttiyksikköä) kuin Maltan saaren talous ja vähemmän rahoitus-, vakuutus- ja kiinteistöaloihin sekä muihin palveluihin (–4 prosenttiyksikköä).



Kaavio 2. Ostovoimakorjattu BKT asukasta kohti Maltan sekä Gozon ja Cominon alueilla vuosina 2000–2017 (EU-28 = 100) Lähde: Eurostat. Kaavio 3. Eri toimialojen osuudet vuoden 2016 bruttoarvonlisäyksestä Maltan sekä Gozon ja Cominon alueilla Lähde: Eurostat. 1.4.Työmarkkinat Työllisyyden kehitys oli samankaltaista Maltalla ja Gozolla vuosina 2015–2017. Vuosittainen kasvu oli 5–6 prosenttia, ja työllisyys kasvoi hieman enemmän Gozolla kuin Maltalla vuosien 2016 ja 2017 välillä. Molemmilla saarilla työllisyysaste nousi saman ajanjakson aikana. Nousu oli Gozolla nopeampaa (noin +4 prosenttiyksikköä vuodessa) kuin Maltalla vuosien 2015 ja 2017 välillä. Vuonna 2017 Gozon työllisyysaste (74 %) ylitti Maltan työllisyysasteen (72 %). Saarten maantieteellisen läheisyyden ja tiheiden lauttayhteyksien ansiosta Gozolta voi käydä työssä Maltalla. Verrattaessa alueella asuvien työllisten määrää ja alueella työssäkäyvien määrää havaitaan, että 3 500 Gozon asukasta työskentelee itse asiassa Maltan saarella. Tämä on noin 22 prosenttia Gozolla asuvasta työvoimasta. Taulukko 1. Alueella asuvien työllisten määrä ja alueella työssäkäyvien määrä sekä työllisyysaste Maltan sekä Gozon ja Cominon alueilla Alueella asuvien työllisten määrä 2015 2016 2017 Kasvu 2015/2016 Kasvu 2016/2017 Malta 194 329 205 002 216 492 5,5 % 5,6 % Gozo ja Comino 13 901 14 678 15 677 5,6 % 6,8 % Alueella työssäkäyvien määrä 2015 2016 2017 Kasvu 2015/2016 Kasvu 2016/2017 Malta 197 403 208 423 219 998 5,6 % 5,6 % Gozo ja Comino 10 827 11 257 12 171 4,0 % 8,1 % Erotus (työmatkalaiset) 3 074 3 421 3 506 Työllisyysaste 2015 2016 2017 Malta 69 % 71 % 72 % Gozo ja Comino 66 % 70 % 74 % Työllisyysaste laskettu käyttämällä 15–64-vuotiaita nimittäjänä. Lähde: Maltan kansallinen tilastolaitos ja Eurostat. Eri toimialojen osuudet työvoimasta ovat saarilla hyvin samankaltaiset kuin osuudet bruttoarvonlisäyksestä. Gozolla työskentelee 4 prosenttiyksikköä enemmän ihmisiä maa- ja kalataloudessa sekä 3 prosenttiyksikköä enemmän rakennusalalla kuin Maltalla mutta 7 prosenttiyksikköä vähemmän rahoitus-, vakuutus- ja kiinteistöaloilla sekä muissa palveluissa.





Kaavio 4. Eri toimialojen osuudet työllisyydestä vuonna 2016 Maltan sekä Gozon ja Cominon alueilla Lähde: Eurostat. 1.5.Saavutettavuus ja matkailu Gozo sijaitsee 5,3 kilometrin etäisyydellä pääsaaresta. Hyvällä säällä näiden kahden saaren väliseen lauttamatkaan kuluu noin 30 minuuttia. Kuten edellä todettiin, monet työntekijät käyvät Gozolta työssä Maltan pääsaarella, erityisesti pääkaupungissa, käyttäen saarten välisiä tiheitä meriyhteyksiä. Merimatkustajien määrä Maltan Ċirkewwan sataman ja Gozon Mġarrin sataman välillä on kasvanut lähes 60 prosenttia vuosina 2003–2017 ja lähes 34 prosenttia vuosien 2010 ja 2017 välillä. Tämä vastaa merimatkustajien määrän 3,4 prosentin keskimääräistä vuotuista kasvua näiden satamien välillä. Kasvu on ollut voimakkaampaa vuosina 2013–2017, jolloin vuotuinen kasvu oli lähes 6 prosenttia. Gozo ei ole pelkästään työmatkalaisten kotisaari, vaan se myös houkuttelee matkailijoita. Samoin kuin Maltalla, matkailijoiden määrä kasvoi Gozolla vuosina 2012–2017, tosin hieman vähemmän (Gozolla +33 % ja Maltalla +36 %). Gozon ja Cominon alueella vierailevien ja vähintään yhden yön yöpyvien matkailijoiden määrä on epäilemättä pienempi kuin Maltan saarella vierailevien matkailijoiden määrä. Vuonna 2017 matkailijoita oli kuitenkin silti lähes kolme kertaa niin paljon kuin Gozon vakinaisia asukkaita. Tarjonnan osalta vuodepaikkojen määrä on kasvanut Gozolla nopeammin kuin Maltalla: 1 756 paikasta 2 165 paikkaan vuosien 2012 ja 2017 välillä (+23 %) verrattuna Maltalla käytettävissä oleviin noin 40 000 vuodepaikkaan (+7 %). Oleskelun kesto on kuitenkin yleensä lyhyempi: matkailijat viipyvät Maltalla keskimäärin viisi yötä, kun taas Gozon ja Cominon alueella viivytään keskimäärin kolme yötä.



Kaavio 5. Ċirkewwan ja Mġarrin merisatamien välisten matkustajien määrän kehitys (tuhatta matkustajaa) Lähde: Eurostat. Taulukko 2. Vieraiden ja vuodepaikkojen määrä Maltalla ja Gozolla Vieraiden määrä 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Kasvu 2012–2017 Keskimääräinen vuosittainen kasvu Malta 1 274 123 1 377 594 1 464 903 1 499 117 1 532 666 1 731 687 36 % 6,3 % Gozo ja

Comino 73 585 83 051 86 644 86 951 86 866 97 781 33 % 5,9 % Vuodepaikkojen määrä 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Kasvu 2012–2017 Keskimääräinen vuosittainen kasvu Malta 38 187 40 895 39 473 40 217 39 163 40 762 7 % 1,3 % Gozo ja

Comino 1 756 1 800 1 855 1 948 2 074 2 165 23 % 4,3 % Lähde: Maltan kansallinen tilastolaitos. 1.6.Vertailu muiden Euroopan saarien kanssa Muihin (asukasluvultaan) samankokoisiin saarialueisiin verrattuna ostovoimakorjattu BKT asukasta kohti oli Gozon ja Cominon alueella vuonna 2016 yleensä pienempi kuin muilla saarilla lukuun ottamatta Kreikan saarialueita Lesbos, Limnos, Ikaria, Samos ja Chios. Gozon ja Cominon alue on kuitenkin yksi harvoista saarialueista, joilla BKT asukasta kohti on kasvanut, erityisesti finanssikriisin jälkeisenä aikana (vuosina 2009–2016).

Taulukko 3. Asukasta kohti lasketun ostovoimakorjatun BKT:n kehitys valituilla saarialueilla (EU-28 = 100) EU:n jäsenvaltio NUTS 3 ‑alue 2002 2009 2016 Vuotuinen kasvu 2002–2016 Vuotuinen kasvu 2009–2016 DK Bornholm 88 87 89 0,1 % 0,3 % ES Fuerteventura 132 88 85 -3,1 % -0,5 % ES Menorca 103 85 75 -2,2 % -1,8 % ES El Hierro 72 87 65 -0,7 % -4,1 % ES La Gomera 85 87 70 -1,4 % -3,1 % ES La Palma 66 80 68 0,2 % -2,3 % FI Ahvenanmaa 151 144 129 -1,1 % -1,6 % EL Chios 66 73 50 -2,0 % -5,3 % EL Zakynthos 104 104 75 -2,3 % -4,6 % EL Ikaria, Samos 65 79 51 -1,7 % -6,1 % EL Ithaki, Kefalonia 89 94 60 -2,8 % -6,2 % EL Lesbos, Limnos 64 74 51 -1,6 % -5,2 % MT Gozo ja Comino 55 51 56 0,1 % 1,3 % SE Gotlannin lääni 98 93 92 -0,5 % -0,2 % UK Ulko-Hebridit 88 88 76 -1,0 % -2,1 % UK Shetlandinsaaret 135 127 133 -0,1 % 0,7 % UK Orkneysaaret 95 95 95 0,0 % 0,0 % Lähde: Eurostat. 1.7.Sisäiset erot Tässä kertomuksessa NUTS 2 ‑alueiden sisäisten alueellisten erojen mittana käytetään asukasta kohti laskettua NUTS 3 ‑tason BKT:tä. Maltan tapauksessa Maltan sekä Gozon ja Cominon saaret ovat kaksi NUTS 3 ‑aluetta, jotka muodostavat yhden ainoan NUTS 2 ‑alueen, joka muodostaa myös koko maan. Sisäisiä eroja ei tietenkään voida arvioida sellaisilla NUTS 2 ‑alueilla, jotka eivät jakaudu edelleen NUTS 3 ‑alueiksi. Lisäksi kunkin NUTS 2 ‑alueen NUTS 3 ‑alueiden lukumäärä vaikuttaa yleensä alueellisten erojen mittareihin. Tästä syystä tässä kertomuksessa käytetään neljää sisäisten erojen indikaattoria, joiden avulla tarkastellaan seuraavia kolmenlaisia NUTS 2 ‑alueita: 1) kaikki EU:n NUTS 2 ‑alueet; 2) NUTS 2 ‑siirtymäalueet (joiden BKT asukasta kohti on 75–90 prosenttia EU:n keskiarvosta); 3) NUTS 2 ‑alueet, joilla sijaitsee pääkaupunki, pois lukien alueet, jotka eivät jakaudu edelleen NUTS 3 ‑alueiksi. Käytettävät neljä indikaattoria ovat seuraavat: ·Variaatiokerroin: kaikkien NUTS 3 ‑alueiden keskihajonnan suhde NUTS 2 ‑alueen keskimääräiseen asukasta kohti laskettuun BKT:hen. Käytettävistä neljästä indikaattorista tämä indikaattori on vähiten riippuvainen tarkastelun kohteena olevan NUTS 2 ‑alueen NUTS 3 ‑alueiden lukumäärästä. ·Gini-indeksi: indeksi, jonka arvo on 0–1 ja jonka arvo 0 ilmaisee BKT:n täysin yhtäläistä jakautumista NUTS 3 ‑alueiden kesken ja arvo 1 kuvaa tilannetta, jossa koko BKT on keskittynyt yhdelle NUTS 3 ‑alueelle. ·Theil-indeksi: indeksi, jonka arvo lähestyy nollaa sisäisten erojen vähentyessä. ·Minimi/maksimi-suhde: NUTS 2 ‑alueen sen NUTS 3 ‑alueen, jonka BKT asukasta kohti on pienin, BKT asukasta kohti jaettuna saman NUTS 2 ‑alueen sen NUTS 3 ‑alueen, jonka BKT asukasta kohti on suurin, asukasta kohti lasketulla BKT:llä. Käytettävistä neljästä indikaattorista tämä indikaattori on eniten riippuvainen tarkastelun kohteena olevan NUTS 2 ‑alueen NUTS 3 ‑alueiden lukumäärästä. Tarkastelussa parhaiten sijoittuvat alueet, joilla sisäisiä eroja on vähän: sijoitus lasketaan nousevassa järjestyksessä variaatiokertoimelle, Gini-indeksille ja Theil-indeksille ja alenevassa järjestyksessä minimi/maksimi-suhteelle. Maltan tulokset esitetään taulukossa 4. Kun asetetaan paremmuusjärjestykseen kaikki 237 NUTS 2 ‑aluetta, jotka jakautuvat edelleen NUTS 3 ‑alueisiin, Maltan Theil-indeksi- ja variaatiokerrointulokset ovat suunnilleen samanlaisia (sijoitukset: Theil-indeksi 99./237 ja variaatiokerroin 86./237). Gini-indeksi näyttää aliarvioivan Maltan sisäiset taloudelliset erot (33./237), kun taas minimi/maksimi-suhde näyttää yliarvioivan ne (164./237). Asettamalla paremmuusjärjestykseen kaikki 46 NUTS 2 ‑siirtymäaluetta saadaan hieman selkeämpi kuva. Maltan sijoitukset Theil-indeksin ja variaatiokertoimen osalta ovat jälleen hyvin lähellä toisiaan (Theil-indeksi 26./46 ja variaatiokerroin 24./46). Gini-indeksin mukaan Malta on sijalla 11 ja minimi/maksimi-suhteen mukaan sijalla 39. Malta on myös pääkaupunkialue. Siksi sitä verrataan lisäksi kolmannessa alueiden valikoimassa niihin 15 muuhun Euroopan pääkaupunkialueeseen, jotka koostuvat useammasta kuin yhdestä NUTS 3 ‑alueesta. Malta sijoittuu ensimmäiseksi variaatiokertoimen, Gini-indeksin ja Theil-indeksin mukaan ja toiseksi minimi/maksimi-suhteen mukaan. Sisäisiä eroja koskevat Maltan tulokset ovat siis yleisesti ottaen parempia kuin kaikkien muiden EU:n pääkaupunkialueiden tulokset.



Taulukko 4. Maltan asukasta kohti lasketun BKT:n (2016) alueellisten erojen vertailuanalyysi, joka perustuu neljään eri indikaattoriin ja kolmenlaisten alueiden paremmuusjärjestyksiin