29.

korostaa, että kaikissa kyseisen yhtenäisen näkemyksen mukaisesti edistettävissä toimenpiteissä tulisi keskittyä kasvuun ja kilpailukykyyn sekä ensisijaisiin toiminta-aloihin, joiden on kokemusten ja tietojen vaihdon lisäksi sisällettävä yhteisiä hankkeita ja aloitteita, hankkeiden välistä henkilökunnan ja edunsaajien vaihtoa, yhteisön verkostojen ja laitosten kehittämistä jne. Tätä tarkoitusta varten komitea ehdottaa seuraavia toimia: 1. OTETAAN KÄYTTÖÖN YHTEINEN STRATEGINEN KLUSTERIKEHYS katsoo, että tulisi luoda yleinen strateginen kehys, jolla koottaisiin yhteen eri sidosryhmien eli julkishallintojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja yritysten käyttämät lähestymistavat, jotta edellä mainittua kolmea prosessia voitaisiin soveltaa koordinoidusti. Näin — mahdollistetaan edellytysten luominen klusterien perustamiselle ja edistetään niiden kehitystä — kannustetaan klusterien ehdottamien aloitteiden toteuttamiseen — yhdistetään klusterit sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa varten. ehdottaa näin ollen strategisen kehyksen luomisprosessin ensiaskeleeksi korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista. Ryhmän tehtävänä olisi tutkia aihetta ja osoittaa neuvostolle ja komissiolle suuntaviivat kriteerien integroimiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Ryhmän tulisi toimia hyvin itsenäisesti ja sen puheenjohtajan tulisi olla alalla tunnustettua arvovaltaa nauttiva henkilö. Ryhmään tulisi niin ikään kuulua kaikkien aiheeseen liittyvien tahojen edustajia: poliittisia edustajia, eri hallintojen, erityisesti aluehallinnon, edustajia, klustereiden hallinnasta kokemusta hankkineiden yritysten edustajia, yliopistojen, tutkimus- ja teknologiakeskusten, rahoituslaitosten sekä muiden mahdollisten rahoittajatahojen (bisnesenkeleiden verkostojen, riskipääomarahastojen jne.) edustajia. katsoo, että strateginen kehys hyödyttäisi tietyillä aloilla jo olemassaolevia klustereihin liittyviä aloitteita, kokoaisi ne yhteen ja loisi toimintalinjoja, joilla voidaan edistää klusterien kehittämiseen kuuluvia prosesseja. Pohdintavaihe — Luodaan kehittämiseen tarvittavat ulkoiset olosuhteet. — Tarjotaan rahoitusapua, jotta voidaan liittää yhteen samalla alueella sijaitsevat pienet ja suuret yritykset ja hyödyntää mahdollisia yhteisvaikutuksia. — Yksilöidään hankkeen vetureina toimivat yritykset. — Luodaan yhteyksiä alan tutkimuskeskusten kanssa. Käynnistysvaihe — Kehitetään luottamukselliset suhteet. — Yhdistetään eri klustereihin kuuluvia yrityksiä rajatylittävien metaklusterien luomiseksi. — Luodaan oma organisaatiorakenne ja merkki-imago. — Kehitetään strategista yhteistyötä koskeva suunnitelma. Kasvuvaihe — Luodaan ja kehitetään omia projekteja. — Sisällytetään klusterit eurooppalaisiin teknologiafoorumeihin. — Luodaan klusterien välisiä kumppanuuksia ja alueidenvälinen yhteistyöfoorumi. — Tiedotetaan klustereiden yhteistyön tuloksista ja varmistetaan, että hankkeen tulokset tulevat tunnetuiksi myös muilla alueilla. — Luodaan uusia tuotteita yhteisten aloitteiden tuloksena. Kypsyysvaihe — Luodaan omia patentteja ja innovaatioita. — Syntyy kaupallisia alaklustereita. — Kehitetään strategisia kumppanuuksia taloudellista kehitystä varten. — Houkutellaan alueelle uusia investointeja. 2. ALOITTEET, JOILLA EDISTETÄÄN STRATEGISEN KEHYKSEN LUOMISTA JA LISÄTÄÄN HANKKEEN USKOTTAVUUTTA toteaa, että klustereissa tehtävää yritysten välistä yhteistyötä on kannustettava edistämällä ensiluokkaisen klusteriverkkojen verkoston luomista, jotta kyseiset klusterit voivat jakaa palveluja sekä tietoa parhaista käytänteistä EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. Yhteistyötä olisi kannustettava esimerkiksi seuraavin tavoin: — Kehitetään ja otetaan käyttöön yhteistyövälineitä, jotta alueellisissa klustereissa saatua osaamista voidaan jakaa. — Tuetaan eri klustereihin kuuluvien toimijoiden ja erityisesti yritysten yhteisiä tapahtumia ja tapaamisia. — Laaditaan kaikkien eurooppalaisten klusterien toiminnasta yhteinen vuosikertomus. — Edistetään yhteisten palvelujen kehittämistä koulutus-, tiedotus- ym. aloilla. korostaa, että julkishallintojen on tärkeää kannustaa kysyntää ennakoivia hankkeita seuraavin tavoin: — Yhdistetään eri alueilla sijaitsevat teknologian seurantakeskukset luomalla teollisen tutkimuksen ja innovoinnin eurooppalainen seurantajärjestelmä ja lisäämällä henkistä pääomaa koskevaa tietoa, jotta voidaan ennakoida mahdollisia tarjontapuolen ratkaisuja ja lisäarvoa tuottavia teknologioita. — Kannustetaan yhteistyöhön eurooppalaisten teknologiafoorumien kanssa — Toteutetaan useiden alueiden yhteisiä julkisen sektorin hankkeita (yhteiset vaatimusmäärittelyt ja hankintaprosessit) — Edistetään yhteisten sääntöjen luomista eri aloille, jotta voidaan kannustaa ja valmistautua innovatiivisten teknologioiden kehittämiseen. korostaa, että on erittäin tärkeää koota kaikki olemassaoleva tieto yhteen klustereita koskevaan eurooppalaiseen tietojärjestelmään (Infocluster) ja sisällyttää siihen yrityksille hyödyllisiä tietoja, joita nykyään on vain osittain saatavilla. Komitea katsoo, että parhaiten tällaista tietojärjestelmätehtävää voisi hoitaa eurooppalainen klustereiden seurantakeskus. Järjestelmään sisältyisi: — alueellinen tietojärjestelmä, joka kattaa nykyiset infrastruktuurit ja tutkimuskeskukset, tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin alalla toimivat yritykset, korkeakoulut ja muut laitokset, kehitettävät tutkimusalat, tärkeimmät tekniset ja poliittiset yhteydet jne. Järjestelmä helpottaisi osaamiskeskusten ja klusterien verkostoitumista. Euroopan komissio voisi hallinnoida järjestelmää yhteistyössä AK:n kanssa, ja AK voisi osaltaan tarjota yhteyksiä alueisiin ja aluetason klustereihin. — dynaaminen eurooppalainen kilpailubarometri, jonka avulla klusterit voisivat verrata toimintaansa muihin vastaaviin ja nähdä asemansa kilpailussa — klusteripoliittinen kartoitus, joka sisältää kunkin maantieteellisen alueen kansalliset ja alueelliset politiikat kaikilla aloilla (tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin rahoitus, rahoitusvälineet, koulutus ja vaihto-ohjelmat jne.) tiedonvaihtoa varten — erilaisia kertomuksia yritysten tai klusterien soveltamista parhaista käytännöistä osaamisen jakamiseksi. katsoo, että innovoinnin tukemiseen tarkoitettuja rahoitusvälineitä (pääoma/lainat/suora tuki) on koordinoitava alueittain tai valtioittain, jotta investointeja useisiin Euroopan valtioihin kuuluvia alueita käsittäviin suuriin hankkeisiin voidaan helpottaa klusterien välityksellä hyödyntämällä täysipainoisemmin Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kaltaisten unionin rahastojen tukea. toteaa, että klusterit voivat hyödyntää yhteisiä resursseja ja palveluita, jotta voidaan varmistaa korkealaatuisten palvelujen saatavuus. Tällaisia palveluja ovat esimerkiksi: — erikoisalojen työpaikkojen vaihto, tutkijanvaihto-ohjelmat ja yksityisen sektorin tarjoama koulutus — yrityshautomopalveluita jakavien yritysten liikkuvuus — teknisten taitojen, tutkimusrakenteiden ja tuotantovalmiuksien vaihto mittakaavaetujen saavuttamiseksi — tutkimuksen seurantaa, teollista innovointia ja henkistä pääomaa koskevaa tietoa käsittelevän eurooppalaisen järjestelmän kehittäminen. 3. ARVIOINTITOIMET (ENNEN HANKETTA, SEN AIKANA JA SEN JÄLKEEN) TULEVIEN HANKKEIDEN OHJEISTAMISEKSI katsoo, että arviointi on tutkimusväline, jonka puitteissa voidaan hyödyntää erityisiä tekniikkoja ja vastata seuraavanlaisiin kysymyksiin: Onko klusterin tarpeet täytetty? Onko suunniteltu sopiva strategia ja onko se otettu asianmukaisesti käyttöön? Onko sillä toivottu vaikutus? Voidaanko saavuttamatta jääneitä tavoitteita tarkastella uudelleen? Voidaanko strategian tehokkuutta lisätä? toteaa, että arviointi on väline, jota tulisi käyttää koko toteuttamisvaiheen ajan, ja että sen tulisi muun muassa lisätä klusteripolitiikan uskottavuutta.