[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 23.3.2011

KOM(2011) 136 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

Euroopan unionin solidaarisuusrahastoVuosikertomus 2009

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Vuonna 2008 keskeneräisiksi jääneet hakemukset ja vuonna 2009 vastaanotetut uudet hakemukset 3

3. Rahoitus 6

4. Päätökseen saatetut tukitoimenpiteet 6

5. Päätelmät 7

Liite 1: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston keskeneräiset ja uudet hakemukset vuonna 2009 9

Liite 2: Yleiskatsaus Euroopan unionin solidaarisuusrahaston hakemuksiin vuodesta 2002 lähtien 10

JOHDANTO

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto perustettiin 15. marraskuuta 2002. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (jäljempänä ’solidaarisuusrahastoasetus’) 12 artiklassa säädetään, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitetään kertomus rahaston toiminnasta kuluneelta vuodelta. Tässä kertomuksessa esitellään rahaston toiminta vuonna 2009 ja tarkastellaan aiempien kertomusten tapaan keskeneräisten ja uusien hakemusten käsittelyä ja täytäntöönpanokertomusten arviointia niiden käsittelyn päätökseen saattamisen valmistelemiseksi.

Hakemusten määrällä mitattuna vuosi 2009 oli yksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston ”hiljaisemmista” vuosista. Vuoden mittaan tehtiin kaiken kaikkiaan vain kuusi tukihakemusta, kun joinakin aiempina vuosina oli esitetty jopa 19 hakemusta. Vuoden 2009 hakemuksista neljä – ne liittyivät metsäpaloihin Attikan alueella Kreikassa, myrskyihin Kyproksella, tulviin kreikkalaisella Evian saarella ja maanvyörymiin Sisiliassa – esitettiin marras–joulukuussa, joten niiden arviointi voitiin saattaa päätökseen vasta vuoden 2010 kuluessa. Kyseiset katastrofit olivat verrattain pieniä, joten niiden ei arvioida täyttävän kriteerejä rahaston avun saamiseksi.[1]

Aiheutuneiden vahinkojen ja maksetun tuen osalta vuosi 2009 oli kuitenkin varsin poikkeuksellinen. L’Aquilan maanjäristys Italiassa Abruzzon alueella oli itse asiassa suurin katastrofi sitten rahaston perustamisen, ja sen jälkien korjaamiseen myönnettiin rahaston historian toistaiseksi suurin tuki, joka oli määrältään lähes puoli miljardia euroa. Klaus-myrsky Lounais-Ranskassa oli toinen merkittävä katastrofi, josta aiheutui keskimääräistä huomattavasti suuremmat vahingot.

VUONNA 2008 KESKENERÄISIKSI JÄÄNEET HAKEMUKSET JA VUONNA 2009 VASTAANOTETUT UUDET HAKEMUKSET

Kuivuus Kyproksella

Kypros oli vuonna 2008 kärsinyt heikoista sateista, millä oli vakavia vaikutuksia elinoloihin, talouteen ja luontoon. Kyproksen viranomaiset toimittivat 1. heinäkuuta 2008 solidaarisuusrahaston tukea koskevan hakemuksen, jota täydennettiin lisätiedoilla 16. lokakuuta 2008. Tämä oli ensimmäinen kuivuuteen liittyvä solidaarisuusrahastolle osoitettu hakemus. Solidaarisuusrahastoasetuksessa edellytetään, että hakemus on tehtävä viimeistään kymmenen viikon kuluessa katastrofiin liittyneen ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä, joka on kuivuuden kaltaisen hitaasti kehittyvän katastrofin tapauksessa objektiivisesti vaikea todentaa. Kyproksen tapauksessa kuitenkin sateiden puutteen aiheuttama kuivuus kärjistyi kolmea poikkeuksellisen vähäsateista vuotta seuranneen sadekauden päättyessä huhtikuussa 2008. Komissio katsoi tämän vuoksi, että katastrofin voidaan katsoa alkaneen 22. huhtikuuta 2008. Komissiolle 1. heinäkuuta 2008 toimitettu hakemus on näin tehty 4 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa.

Kyproksen viranomaisten arvion mukaan 22. huhtikuuta 2008 jälkeen aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 176,15 miljoonaa euroa. Koska tämä määrä ylitti 84,673 miljoonaa euroa (0,6 prosenttia bruttokansantulosta) eli Kyprokseen sovellettavan kynnysarvon, kuivuutta pidettiin maan koko alueeseen vaikuttavana ”suurena luonnonkatastrofina”. Komissio ehdotti 24. lokakuuta 2008, että rahastosta myönnetään 7,605 miljoonan euron edestä taloudellista tukea. Neuvostossa ja Euroopan parlamentissa toteutetun talousarviomenettelyn ja komission ja Kyproksen viranomaisten välillä tuen täytäntöönpanemiseksi tehdyn sopimuksen seurauksena tuki maksettiin Kyprokselle 9. lokakuuta 2009.

Tulvat Romaniassa

Varsin suuressa osassa Romaniaa oli heinäkuussa 2008 rankkasateita, jotka aiheuttivat pahoja tulvia ja maanvyörymiä. Romanian viranomaiset hakivat solidaarisuusrahaston tukea 1. lokakuuta 2008. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 471,42 miljoonaa euroa. Koska tämä määrä jäi alle Romanialle määritetyn ”suurkatastrofin” kynnysarvon (566,84 miljoonaa euroa eli 0,6 prosenttia Romanian bruttokansantulosta) – mutta oli kuitenkin noin 83 prosenttia siitä – hakemus arvioitiin niin kutsutun ”poikkeuksellisen alueellisen katastrofin” kriteerin pohjalta.

Rankkasateiden koettelema alue on yhtenäinen viidestä piirikunnasta muodostuva alue Romanian koillisosassa. Sen väestömäärä on 3,046 miljoonaa. Rankkasateet vaikuttivat suureen osaan alueen väestöstä, sillä ne tuhosivat osittain tai kokonaan yksityisomaisuutta ja maatalouskasveja. Romanian viranomaiset ovat esittäneet todisteita, jotka osoittavat rankkasateilla olleen vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Perusinfrastruktuuri, maa-, metsä- ja karjatalous sekä yksityiskodit kärsivät vakavia vahinkoja. Katastrofilla on pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin alueella, koska noin 14 644 yksityiskotia tuhoutui. Lisäksi perusinfrastruktuuriin kuuluva veden ja energian jakelu katkesi pitkäksi ajaksi, ja liikenneinfrastruktuurin vakavat vauriot eristivät noin 100 kuntaa kokonaan. Komissio tuli 22. tammikuuta 2009 siihen tulokseen, että hakemus täytti poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevat kriteerit, ja ehdotti, että Romanialle myönnetään tukea 11 785 377 euroa. Kun vastaava lisätalousarviomenettely saatiin päätökseen ja täytäntöönpanoa koskeva sopimus allekirjoitettua, tuki maksettiin Romanian viranomaisille 29. lokakuuta 2009.

Klaus-myrsky Ranskassa

Vakava myrsky (”Klaus”) runteli 24. tammikuuta 2009 Lounais-Ranskaa ja aiheutti vakavia vahinkoja. Ranskan viranomaiset toimittivat 2. huhtikuuta 2009 solidaarisuusrahaston tukea koskevan hakemuksen kymmenen viikon määräajan kuluessa ensimmäisten vahinkojen kirjaamisesta.

Ranskan viranomaisten mukaan myrsky aiheutti vakavia vahinkoja erityisesti metsätaloudelle – yli 60 prosenttia arvioiduista kokonaisvahingoista – ja yrityksille ja kotitalouksille (yli 25 prosenttia arvioiduista kokonaisvahingoista). Lisäksi myrsky aiheutti huomattavia vahinkoja infrastruktuurille (liikenne, sähkö, vesi ja tietoliikenne) sekä maataloussektorille, ja sen seurauksena jouduttiin laaja-alaisiin puhdistusoperaatioihin. Kaksitoista ihmistä kuoli myrskyn välittömänä seurauksena ja yli 400 loukkaantui.

Komissio arvioi myrskyn aiheuttaneen yhteensä 3,805 miljardin euron välittömät vahingot. Koska määrä ylittää 3,398 miljardin euron (3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina) kynnysarvon, jonka ylittyessä vuonna 2009 Ranska voi hakea varoja solidaarisuusrahastosta, katastrofi täyttää ”suuren luonnonkatastrofin” kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 pääasialliseen soveltamisalaan. Muut Ranskan hakemuksessa mainitut vahingot, kuten taloudellisen toiminnan keskeytyksestä johtuvat tulon- ja tuotannonmenetykset sekä oletetut vahingot kuten metsätuhojen vuoksi menetetyiksi arvioidut hiilinieluvaikutukset (yhteensä 1,220 miljardia euroa) jätettiin tuen laskennan ulkopuolelle, koska niitä ei pidetä välittöminä vahinkoina.

Komissio ehdotti 29. toukokuuta 2009, että rahastosta myönnetään 109 377 165 euron edestä taloudellista tukea. Vastaava lisätalousarviomenettely saatiin päätökseen 15. syyskuuta 2009. Kun Ranskan kanssa oli tehty täytäntöönpanoa koskeva sopimus, komissio maksoi tuen 25. marraskuuta 2009.

Abruzzon maanjäristys Italiassa

Abruzzon alueella Italiassa sattui huhtikuussa 2009 iso maanjäristys, jossa kuoli 300 ihmistä ja joka aiheutti erittäin suuret vahingot. Italian viranomaiset hakivat – hakemusten tekemiselle solidaarisuusrahaston tuen saamiseksi asetetussa – kymmenen viikon määräajassa taloudellista tukea maanjäristyksen vuoksi.

Maanjäristys aiheutti vakavia tuhoja perusinfrastruktuurille, kotitalouksille, julkisille rakennuksille, yrityksille ja alueen tärkeälle kulttuuriperinnölle ja vakavaa haittaa väestölle. Maanjäristysalueeseen kuuluivat koko L’Aquilan maakunta, valtaosa Abruzzon alueesta sekä osa naapurialueista. Erityisen mittavia vahinkoja kärsi alueen pääkaupunki L’Aquila ja etenkin sen historiallisesti merkittävä keskus. Maanjäristyksen seurauksista joutui kärsimään kaiken kaikkiaan noin 300 000 alueen asukasta, joista 300 sai surmansa ja 1 500 loukkaantui. Tuhannet menettivät kotinsa ja/tai yrityksensä, ja noin 30 000 ihmistä jouduttiin sijoittamaan telttaleireihin pitkiksi ajoiksi. Lisäksi 32 000 alueen asukasta sijoitettiin hotelleihin ja yksityiskoteihin Adrianmeren rannikolla ja noin 20 000 jouduttiin siirtämään yksityismajoitukseen alueen ulkopuolelle. Huomattavaa osaa maanjäristyksen jälkeen tarkastetuista rakennuksista pidettiin täysin vaarallisina. Katastrofi vaikutti lisäksi vakavasti koko alueen sosioekonomiseen tilanteeseen – taloudellinen toiminta joko väheni rajusti tai loppui kokonaan. Sama koski paikallista yliopistoa, jossa on 27 000 opiskelijaa ja joka oli alueen kannalta merkittävä taloudellinen tekijä.

Italian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 10,212 miljardia euroa. Summa on 0,67 prosenttia Italian bruttokansantulosta ja yli kolme kertaa suurempi kuin Italiaan sovellettava, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle määritetty tavanomainen kynnysarvo, joka on 3,4 miljardia euroa (3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina). Komission yksikköjen tutkimuksesta ilmeni, että Italian eri vahinkoluokkien arvioimiseksi käyttämät menetelmät olivat erittäin yksityiskohtaiset ja luotettavat ja että tulokset olivat uskottavat. Itse asiassa välittömien vahinkojen kokonaismäärää koskeva arvio vaikutti jossakin määrin varovaiselta.

Näin ollen maanjäristystä voitiin pitää suurena luonnonkatastrofina, ja se kuului solidaarisuusrahastoasetuksen pääasialliseen soveltamisalaan. Hakemuksen käsittelyä nopeutettiin menestyksekkäästi, jotta tuki voitiin toimittaa Italian viranomaisille mahdollisimman nopeasti. Komissio ehdotti 8. kesäkuuta 2009 päivätyssä päätöksessä budjettivallan käyttäjälle, että rahastosta otettaisiin käyttöön 493 771 159 euroa. Lisätalousarviomenettely saatiin päätökseen 20. lokakuuta 2009, ja sitä seurasi nopeasti täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen tekeminen 11. marraskuuta 2009. Tuki maksettiin 30. marraskuuta 2009.

RAHOITUS

Solidaarisuusrahastosta maksettiin vuonna 2009 yksi tuki, jota koskeva hakemus oli vastaanotettu syksyllä 2008 (kuivuus Kyproksella). Budjettivallan käyttäjä hyväksyi vastaavan alustavan lisätalousarvioesityksen nro 10/2008[2] 18. joulukuuta 2008.

Vuonna 2009 saatujen hakemusten osalta rahastosta käytettiin varoja kolmessa tapauksessa. Alustava lisätalousarvioesitys nro 1/2009[3] kattaa Romanian tulvien vaikutukset. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi sen 11. maaliskuuta 2009. Alustava lisätalousarvioesitys nro 7/2009[4] kattaa Ranskaa koetelleen Klaus-myrskyn vaikutukset. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi sen 15. syyskuuta 2009. Alustava lisätalousarvioesitys nro 9/2009[5] kattaa Italiassa koetun L’Aquilan maanjäristyksen vaikutukset. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi sen 20. lokakuuta 2009. Maksut voitiin suorittaa, kun tukipäätökset oli tehty ja täytäntöönpanoa koskevat sopimukset oli allekirjoitettu.

Edunsaaja | Katastrofi | Luokka | Tuen määrä (euroa) |

Kypros | Kuivuus | suuri luonnonkatastrofi | 7 605 445 |

Romania | Tulvat | poikkeuksellinen alueellinen katastrofi | 11 785 377 |

Ranska | Klaus-myrsky | suuri luonnonkatastrofi | 109 377 165 |

Italia | Abruzzon maanjäristys | suuri luonnonkatastrofi | 493 771 159 |

Yhteensä | 622 539 145 |

PÄÄTÖKSEEN SAATETUT TUKITOIMENPITEET

Solidaarisuusrahastoasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että edunsaajavaltion on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen maksamista seuraavan yhden vuoden määräajan päättymisestä kertomus tuen käyttämisestä (jäljempänä ’täytäntöönpanokertomus’) siihen liittyvine selvityksineen tuen käyttöön liittyvistä menoista (jäljempänä ’selvitys’). Tämän menettelyn päätyttyä komissio päättää rahaston tukitoimenpiteen.

Kaksi solidaarisuusrahaston tukeen liittyvää tapausta saatettiin päätökseen vuonna 2009. Viroa vuonna 2005 koetelleen myrskyn osalta oli myönnetty tukea 1 289 765 euroa, ja tapausta koskeva täytäntöönpanokertomus oli saatu 27. syyskuuta 2007. Komission yksiköiden perusteellisen arvioinnin seurauksena komission oli pyydettävä Viron viranomaisilta lisätietoja. Viron viranomaisilta saatiin vastaus 19. tammikuuta 2009. Tukeen oikeuttamattomia menoja oli vastauksen mukaan 4 430 euroa. Komissio käynnisti takaisinperintämenettelyn, ja kyseiset 4 430 euroa perittiin takaisin Viron viranomaisilta 1. kesäkuuta 2009. Tukitoimenpide päätettiin tämän jälkeen.

Liettualle oli myönnetty maata vuonna 2005 koetelleen myrskyn vuoksi tukea 378 910 euroa, ja liettuankielinen täytäntöönpanokertomus oli saatu 10. lokakuuta 2007. Komission yksiköiden käännätettyä ja tarkastettua kertomuksen Liettuan viranomaisilta pyydettiin lisätietoja. Liettuan viranomaisten selvitys osoitti, että kaikki tapauksen päätökseen saattamiseen liittyvät vaatimukset täyttyivät. Komissio päätti tukitoimenpiteen 11. kesäkuuta 2009.

Komissio vastaanotti vuonna 2009 lopulliset vuonna 2007 myönnettyä tukea koskevat täytäntöönpanokertomukset Kreikalta (Evros-joen tulvat vuonna 2006), Unkarilta (tulvat vuonna 2006), Saksalta (Kyrill-myrsky vuonna 2007) ja Ranskalta (Gamède-myrsky vuonna 2007). Tämän vuosikertomuksen kattaman ajanjakson päättyessä näiden täytäntöönpanokertomusten arviointi oli vielä kesken.

PÄÄTELMÄT

Solidaarisuusrahasto osoittautui vuonna 2009 jälleen kerran tehokkaaksi välineeksi reagoitaessa suurkatastrofeihin eli silloin, kun joudutaan kohtuullisen nopeasti järjestämään käyttöön huomattavan suuri taloudellinen tuki. Yhtenä edellytyksenä on kuitenkin, että tukea hakeva valtio laatii hakemuksen hyvin niin, ettei komission tarvitse pyytää selvennyksiä tai lisätietoja. Tältä osin komission yksiköiden vakiintunut käytäntö tarjoutua epävirallisesti tarkistamaan hakemusluonnos toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa ennen hakemuksen virallista toimittamista on osoittautunut hyvin tehokkaaksi. Maita, jotka haluavat hakea tukea solidaarisuusrahastosta, kannustetaan hyödyntämään tätä mahdollisuutta.

Suurimmassa katastrofissa, jota varten solidaarisuusrahastosta on toistaiseksi haettu tukea, tuki pystyttiin maksamaan suhteellisen nopeasti vain vähän yli viisi kuukautta sen jälkeen, kun hakemus oli toimitettu – siitäkin huolimatta, että Euroopan parlamentti muodostettiin uudelleen kesäkuisten vaalien seurauksena.

Vuonna 2009 kävivät ilmi myös ne vaikeudet, joita liittyy rahaston varojen käyttöön hitaasti kehkeytyvissä katastrofeissa. Vaatimus, jonka mukaan hakemus on toimitettava kymmenen viikon kuluessa katastrofiin liittyneen ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä, aiheuttaa ongelmia silloin, kun on kyse kuivuuden kaltaisista katastrofeista, joiden tarkkaa alkamispäivää on lähes mahdotonta ilmoittaa. Kyproksen hakemuksen kohdalla pystyttiin löytämään toimiva ratkaisu, mutta kaiken kaikkiaan olisi parempi, jos solidaarisuusrahastoasetukseen sisällytettäisiin säännös tämäntyyppisiä katastrofeja varten, jolloin asetusta ei enää jouduttaisi ”tulkitsemaan”. Komissio ottaa tämän asian esille EU:n solidaarisuusrahaston tulevaisuutta käsittelevässä tiedonannossaan, joka on määrä esittää vuoden 2011 jälkipuoliskon alussa.

Liite 1: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston keskeneräiset ja uudet hakemukset vuonna 2009

Hakijamaa | Kypros | Romania | Ranska | Italia |

Katastrofin nimi ja luonne | Kuivuus | Tulvat | Klaus-myrsky | Abruzzon maanjäristys |

Ensimmäisen vahingon aiheutumispäivä | 22.4.2008 | 24.7.2008 | 24.1.2009 | 6.4.2009 |

Hakemuksen tekopäivä* | 1.7.2008 | 1.10.2008 | 2.4.2009 | 8.6.2009 |

Päivä, jona täydelliset tiedot olivat saatavilla | 1.7.2008 | 1.10.2008 | 2.4.2009 | 8.6.2009 |

Suurkatastrofin kynnys (milj. euroa) | 84,673 | 566,845 | 3 398,6 | 3 398,6 |

Välittömien vahinkojen kokonaiskustannukset (milj. euroa) | 176,15 | 471,41 | 3 805,47 | 10 212,04 |

Luokka | suurkatastrofi | alueellinen katastrofi | suurkatastrofi | suurkatastrofi |

Vahingot/kynnys | 208,03 % | 83,16 % | 111,97 % | 300,48 % |

Tukikelpoisten hätätoimien kustannukset (milj. euroa) | 59,45 | 390,81 | 462,91 | 2 004,14 |

Tukikelpoiset kustannukset / kokonaisvahingot | 33,74 % | 82,9 % | 12,16 % | 19,63 % |

Tuki / tukikelpoiset kustannukset | 12,79 % | 3,01 % | 23,63 % | 24,64 % |

Tukiosuus (% kokonaisvahingoista) | 4,31 % | 2,49 % | 2,87 % | 4,84 % |

Tukipäätöksen päivämäärä | 30.3.2009 | 20.7.2009 | 27.10.2009 | 11.11.2009 |

Täytäntöönpanosopimuksen päivämäärä | 10.6.2009 | 3.9.2009 | 13.11.2009 | 11.11.2009 |

Myönnetty tuki (euroa) | 7 605 445 | 11 785 377 | 109 377 165 | 493 771 159 |

Liite 2: Yleiskatsaus Euroopan unionin solidaarisuusrahaston hakemuksiin vuodesta 2002 lähtien

2 | CZ | Tulvat | 2 300 | suurkatastrofi | 129 |

3 | FR | Tulvat (Le Gard) | 835 | alueellinen katastrofi | 21 |

4 | DE | Tulvat | 9 100 | suurkatastrofi | 444 |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2002 hakemuksille | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | Öljyvuoto (Prestige) | 436 | alueellinen katastrofi | 8,626 |

2 | IT | Maanjäristys (Molise/Apulia) | 1 558 | alueellinen katastrofi | 30,826 |

3 | IT | Tulivuoren purkautuminen (Etna) | 894 | alueellinen katastrofi | 16,798 |

4 | IT | Tulvat (Pohjois-Italia) | (1 900) | (suurkatastrofi) | Hylätty |

5 | GR | Äärimmäiset sääolosuhteet talvella | (ei selvillä) | (suurkatastrofi?) | Hylätty |

6 | PT | Metsäpalot | 1 228 | suurkatastrofi | 48,539 |

7 | FR | Metsäpalot (Etelä-Ranska) | 531 | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

8 | ES | Metsäpalot (Portugalin rajalla) | 53 | naapurimaa | 1,331 |

9 | MT | Tulvat | 30 | suurkatastrofi | 0,961 |

10 | IT | Tulvat (Friuli-Venezia Giulia) | (525) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2003 hakemuksille | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | Tulvat (Rhonen suistoalue) | 785 | alueellinen katastrofi | 19,625 |

2 | ES | Tulvat (Malaga) | (73) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

3-9 | ES | Metsäpalot (7 hakemusta) | (480) | (alueellinen katastrofi) | Kaikki 7 hylätty |

10 | SK | Tulvat | (29) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

11 | SI | Maanjäristys | (13) | (alueellinen katastrofi) | Peruutettu |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2004 hakemuksille | 19,625 |

2 0 0 5 | 1 | SK | Myrsky (Tatravuoret) | 203 | suurkatastrofi | 5,668 |

2 | IT | Tulvat (Sardinia) | (223, arvioitu yläkanttiin) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

3 | EE | Myrsky | 48 | suurkatastrofi | 1,29 |

4 | LV | Myrsky | 193 | suurkatastrofi | 9,487 |

5 | SE | Gudrun-myrsky | 2 297 | suurkatastrofi | 81,725 |

6 | LT | Myrsky | 15 | naapurimaa | 0,379 |

7 | GR | Evros-joen tulvat | (112) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

8 | RO | Kevättulvat | 489 | suurkatastrofi | 18,798 |

9 | BG | Kevättulvat | 222 | suurkatastrofi | 9,722 |

10 | BG | Kesätulvat | 237 | suurkatastrofi | 10,632 |

11 | RO | Kesätulvat | 1 050 | suurkatastrofi | 52,4 |

12 | AT | Tulvat (Tiroli/Vorarlberg) | 592 | alueellinen katastrofi | 14,799 |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2005 hakemuksille | 204,905 |

2 0 0 6 | 1 | UK | Buncefieldin polttoainevaraston räjähdys | (700) | (alueellinen katastrofi) | Peruutettu |

2 | GR | Evros-joen tulvat | 372 | alueellinen katastrofi | 9,306 |

3 | HU | Tulvat | 519 | suurkatastrofi | 15,064 |

4 | ES | Galician metsäpalot | (91) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2006 hakemuksille | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | Kyrill-myrsky | 4 750 | suurkatastrofi | 166,9 |

2 | FR | Réunion, sykloni Gamede | 211 | alueellinen katastrofi | 5,29 |

3 | ES | El Hierron tulvat | (18) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

4 | ES | La Manchan tulvat | (66) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

5 | UK | Tulvat | 4 612 | suurkatastrofi | 162,387 |

6 | CY | Metsäpalot | (38) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

7 | ES | Kanariansaarten metsäpalot | (144) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

8-16 | IT | 9 hakemusta metsäpaloista 9 alueella | - | (alueellinen katastrofi) | Ei hyväksyttävissä, määräaika ylittyi |

17 | FR | Hirmumyrsky Dean / Martinique | 509 | alueellinen katastrofi | 12,78 |

18 | GR | Metsäpalot | 2 118 | suurkatastrofi | 89,769 |

19 | SI | Tulvat | 233 | suurkatastrofi | 8,254 |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2007 hakemuksille | 445,380 |

2 0 0 8 | 1 | CY | Kuivuus | 165,4 | suurkatastrofi | 7,605 |

2 | RO | Tulvat | 471,4 | alueellinen katastrofi | 11,785 |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2008 hakemuksille | 19,390 |

2 0 0 9 | 1 | FR | Klaus-myrsky | 3 805,5 | suurkatastrofi | 109,377 |

2 | IT | Abruzzon maanjäristys | 10 212,0 | suurkatastrofi | 493,771 |

3 | GR | Metsäpalot 09 | (152,8) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

4 | CY | Myrskyt 09 | (2,6) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

5 | GR | Evian tulvat | (83,2) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

6 | IT | Messinan maanvyörymä | (598,9) | (alueellinen katastrofi) | Hylätty |

Tuen kokonaismäärä vuoden 2009 hakemuksille | 603,148 |

Vuodesta 2002 hyväksytty tuki yhteensä | 2 151,899 milj. euroa |

[1] Yksityiskohtaiset tiedot näiden hakemusten arvioinnista esitetään vuoden 2010 vuosikertomuksessa.

[2] KOM(2008) 731; lisätalousarvio nro 11/2008, hyväksytty 18.12.2008, EUVL L 27, 30.1.2009.

[3] KOM(2009) 22; lisätalousarvio nro 1/2009, hyväksytty 11. maaliskuuta 2009, EUVL L 99, 17.4.2009.

[4] SEC(2009) 827; lisätalousarvio nro 7/2009, hyväksytty 15. syyskuuta 2009, EUVL L 293, 10.11.2009.

[5] KOM(2009) 448; lisätalousarvio nro 9/2009, hyväksytty 20. lokakuuta 2009, EUVL L 326, 11.12.2009.