FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 13.5.2015  
COM(2015) 276 final 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Ruotsin vuoden 2015 kansalli sesta uudistusohjelmasta 
 
sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsi n vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto 
 
 
FI 2   FI  
 
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Ruotsin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta 
 
sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsi n vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, 
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalt a ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 
päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parl amentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 
1176/20112 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen3, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat4, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon, ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon, ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivän ä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu-  ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa ta louspolitiikan koordinointia, ja siinä 
keskitytään avainalueisiin, jo illa tarvitaan toimia, jott a voidaan parantaa Euroopan 
mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää ka svua ja lisätä kilpailukykyä. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuut a 2010 komission ehdotusten pohjalta 
suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan  laajoista suuntaviivoista 
(2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokaku uta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
FI 3   FI työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt 
suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on ke hotettu ottamaan huomioon kansallisessa 
talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
(3) Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen R uotsin vuoden 2014 
kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Ruotsin vuoden 2014 tarkistetusta 
lähentymisohjelmasta. 
(4) Komissio hyväksyi 28 päivänä marras kuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen5, mikä 
aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
6, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu 
niihin jäsenvaltioihin, joista laad ittaisiin perusteellinen tarkastelu. 
(5) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joul ukuuta 2014 investointien edistämisen, 
rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julk isen talouden vast uullisen ja kasvua 
edistävän vakauttamisen painopisteet. 
(6) Komissio julkaisi 26 päivänä helmi kuuta 2015 Ruotsia koskevan vuoden 2015 
maaraportin7. Siinä arvioitiin Ruotsin edis tymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 
hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös 
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla  laaditun perusteel lisen tarkastelun 
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa 
on epätasapainoja, jotka edellyttävät politiikkatoimia ja seurantaa. Erityisesti kotitalouksilla on erittäin pa ljon velkaa, joka kasvaa edel leen asuntojen hintojen 
nousun, alhaisina pysyttelevien korkoj en, vahvojen verokannustimien ja 
asuntotarjontaa rajoittavien tekijöiden vuoksi.  Yksityisen sektorin velkaa koskevaan 
makrotalouden kehitykseen on edel leen syytä kiinnittää huomiota. 
(7) Ruotsi toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 
2015 ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat 
on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. 
(8) Ruotsiin sovelletaan tällä hetkellä vaka us- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää 
osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 lä hentymisohjelmassa, että julkisen 
sektorin alijäämä supistuu vähitellen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 
ja että tasapaino saavutetaan vuonna 2018. Lähentymisohjelman mukaan keskipitkän 
aikavälin tavoitteessa, joka  on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa 
BKT:hen, pysytään koko ohjelmakauden aja n. Julkisen talouden velan ennakoidaan 
olevan suurimmillaan vuonna 2015, jolloin se on 44,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, 
ja supistuvan tämän jälkeen vähitellen si ten, että se on 40,0 prosenttia suhteessa 
BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Tä stä huolimatta on tarpeen määritellä 
toimenpiteitä, joilla tuetaan suunniteltu jen alijäämätavoitteiden saavuttamista 
vuodesta 2016 eteenpäin. Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan komission kevään 2015 talousennusteen perustee lla vastaavan vuonna 2015 keskipitkän 
aikavälin tavoitetta, joka on –1 prosenttia , ja paranevan –0,9 pr osenttiin suhteessa 
BKT:hen vuonna 2016. Neuvosto katsoo lähent ymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin 
                                                
 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
FI 4   FI ja komission kevään 2015 talousennusteen  perusteella, että  Ruotsin odotetaan 
noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. 
(9) Toisin kuin monissa muissa jäsenvaltioissa, Ruotsissa asuntojen hinnoissa ei ole 
tapahtunut merkittävää korjausliikettä, ja ne ovat jälleen nousseet voimakkaasti 
vuoden 2013 puolivälistä lähtien. Komission te kemä perusteellinen tarkastelu viittaa 
siihen, että Ruotsissa asuntojen hinnat nä yttävät ylittävät asuntojen perusarvon. Tämä 
on osittain seurausta myönteisistä perustekijöistä, kuten käytettävissä olevien tulojen kasvusta, matalista koroista ja hyvästä v äestörakenteesta. Maaraportissa on kuitenkin 
eritelty sekä kysyntä- että tarjontapuolen  tekijöitä, jotka va ikuttavat asuntojen 
hintoihin. Kysyntäpuolella on ollut eten kin luotonottoon kannus tavia tekijöitä. 
Lisäksi Ruotsin verojärjestelmällä , joka on yksi voimakkaimmin asunnon 
omistamiseen kannustavista verojärjes telmistä unionissa, on taipumus nostaa 
asuntojen hintoja. Tämä on vuorostaan ka svattanut Ruotsin kot italouksien velkaa, 
joka on suuri ja kasvaa nopeammin kuin mu issa EU:n jäsenvaltioissa. Vaikka 
kotitalouksien kokonaisvarat ovat me rkittävät ja niiden käyte ttävissä olevat tulot ovat 
viime vuosina kasvaneet, kotital oudet ovat aiempaa alttiimpia riskeille ja niiden suuri 
velkaantuneisuus on myös riski makrotaloude n vakaudelle. Vaikutuksiin, jotka ovat 
seurausta velanoton suosimisesta tulovero tuksessa, olisi puutut tava rajoittamalla 
asteittain asuntolainakorkojen  verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia 
kiinteistöveroja. Lisäksi tarvitaan toimia , jolla nopeutetaan asuntolainojen nykyistä 
hidasta lyhennysvauhtia kotitalouksien velkaantumisen hillitsemiseksi. 
(10) Tarjontapuolella on rakenteellista tehottomuu tta, joka johtaa asuntopulaan ja nostaa 
osaltaan asuntojen hintoja. Nämä tekijät rajoittavat työvoiman liikkumista ja luovat 
muita heikommassa asemassa oleviin r yhmiin kohdistuvia sosiaalisia haasteita. 
Nykyisen asuntokannan tehoton käyttö ja rakenteellisesta näkökulmasta riittämättömät investoinnit uusrakentamiseen rajoittavat tarjontaa. Etenkin olisi 
parannettava sellaisia kunn ille suunnattuja kannustimia, joilla on tarkoitus saada 
kunnat aktiivisesti edistämään investoint eja rakentamiseen ja vastaamaan muita 
heikommassa asemassa olevien ryhmien as untotarpeisiin. Kilpai lua rakennusalalla 
on tarpeen kannustaa, ja tätä  varten olisi varmistettava , että julkisia hankintoja 
tehtäessä menettelyt ovat täysin läpinäkyvi ä. Kaavoitus- ja va litusmenettelyt ovat 
aikaa vieviä ja raskaita ja  niitä olisi yksinkertaistetta va. Vuokra-asuntomarkkinoilla, 
jotka eivät näytä täyttävän asuntojen hi ntapaineen helpottamiseen liittyvää 
tehtäväänsä tai edistävän liikkuvuutta, on jäykkyyksiä, jo iden katsotaan johtuvan 
pääasiassa tiukasta vuokrasääntelystä. Tähän tilanteeseen olisi puututtava vuokrien määräytymisjärjestelmän asteittaisell a uudistamisella. Uudistuksella olisi 
mahdollistettava suuremmat vuokraerot, millä voitaisiin mahdollisesti tehostaa nykyisen asuntokannan käyttöä, ja laajempi sopimusvapaus vuokralaisten ja vuokranantajien välisissä sopimuksissa. 
(11) Hallitus toteuttaa toimenpiteitä parantaakseen  oppilaiden oppimistuloksia, jotka ovat 
viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana  heikentyneet merkittävästi. Tämä 
heikentyminen on myös osasyynä melko suureen nuorisotyöttömyyteen. Hallitus toteuttaa lisäksi toimenpiteitä hel pottaakseen siirtymistä koulutuksesta 
työmarkkinoille ja parantaakseen  vähän koulutettujen nuorten ja 
maahanmuuttajataustaisten henkilöiden inte groitumista työmarkkinoille. Edistymistä 
tällä osa-alueella on tarpeen seurata. 
(12) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson os ana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin 
talouspolitiikasta ja julk aissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös 
lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusoh jelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on 
 
FI 5   FI toteutettu Ruotsille viime vuosina annettu jen suositusten noudattamiseksi. Se on 
ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Ruotsin finanssipolitii kan sekä sosiaali- 
ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan  myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja 
ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa 
antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen 
ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset  ilmenevät jäljempänä esitettävästä 
suosituksesta 1. 
(13) Neuvosto on tutkinut Ruotsin lähentymisohj elman tämän arvioinnin perusteella ja 
katsoo8, että Ruotsi noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. 
(14) Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistus ohjelman ja lähentymisohjelman komission 
perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvos ton suositukset ilmenevät jäljempänä 
esitettävästä suosituksesta 1, 
SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 to imia, joilla se 
1. puuttuu kotitalouksien velan kasvuun muka uttamalla verokannustimia, etenkin 
rajoittamalla asteittain  asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuutta tai 
korottamalla juoksevia kiinteistövero ja, ja nopeuttamalla asuntolainojen 
lyhennysvauhtia; puuttuu rakenteellises ta näkökulmasta riittämättömään 
asuntotarjontaan, tukee kilpailua rakennus alalla, yksinkertaistaa rakentamiseen 
liittyviä kaavoitus- ja valitusm enettelyjä ja tarkistaa vuokrien 
määräytymisjärjestelmää markkinalä htöisempien vuokrien sallimiseksi. 
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja 
                                                
 
8 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.