Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 87/357/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY kumoamisesta”

(COM(2021) 346 final – 2021/0170 (COD))

(2022/C 105/15)

Esittelijä:

Mordechaj Martin SALAMON

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 13.9.2021 Neuvosto, 23.8.2021 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta Vastaava jaosto Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus Hyväksyminen jaostossa 30.9.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 20.10.2021 Täysistunnon nro 564 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 231/0/6

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta (”tuoteturvallisuusasetus”), koska sillä ajantasaistetaan ja voidaan parantaa nykyistä yleisestä tuoteturvallisuudesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/95/EY ( 1 ) (”tuoteturvallisuusdirektiivi”) erityisesti markkinoiden ja teknologian haasteita ja uutta kehitystä silmällä pitäen.

1.2 Tuoteturvallisuusdirektiiviä on sovellettu 20 vuotta, ja ETSK panee merkille, että monet sen soveltamisesta saadut kokemukset on otettu ehdotetussa kehyksessä huomioon, mikä antaa toivoa paremmasta kuluttajansuojasta erityisesti silloin, kun tuotteet osoittautuvat vaarallisiksi. Lisäksi talouden toimijat ja verkkomarkkinapaikat pääsevät mitä todennäköisemmin hyötymään selkeämmistä ja yhdenmukaistetuista säännöistä.

1.3 ETSK kannattaa ehdotusta yleistä tuoteturvallisuutta koskevaksi asetukseksi, sillä siinä tunnustetaan tarve huolehtia talouden eri toimijoiden tasapuolisista toimintaedellytyksistä, erityisesti eurooppalaisten valmistajien ja pk-yritysten tasavertaisesta asemasta ulkomaisiin yrityksiin nähden verkkomyynnin alalla.

1.4 ETSK panee merkille, että käsitteiden ”turvallisuus” ja ”tuote” määritelmiä on ajantasaistettu markkinoiden ja teknologian muutosten mukaisesti niin, että hakkeroinnille alttiiden verkkoon liitettyjen tuotteiden, ohjelmistopäivitysten puutteen ja haitallisten kemikaalien aiheuttamia turvallisuusuhkia voidaan nyt pienentää. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi ETSK ehdottaa, että turvallisten tuotteiden määritelmää ja eräitä turvallisuuden arvioinnissa käytettäviä kriteerejä tiukennetaan.

1.5 ETSK kannattaa verkkomarkkinapaikoille asetettavia uusia velvoitteita mutta epäilee suuresti, onko kuluttajansuoja riittävää, jos sääntöjen noudattamisen valvonta on jatkossakin ensisijaisesti kansallisten valvontaviranomaisten eikä alustojen tehtävä.

1.6 ETSK korostaa, että on huolehdittava siitä, että asetus toimii saumattomasti yhteen muiden keskeisten samaa aihetta koskevien tai siihen läheisesti liittyvien säädösten, kuten digipalvelusäädöksen ja digimarkkinasäädöksen, kanssa sekä tuotevastuudirektiivin tulevan tarkistuksen kanssa, erityisesti kun on kyse erilaisten verkkomarkkinapaikkojen vastuuvelvollisuudesta.

1.7 ETSK pitää valitettavana, ettei ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa täsmennetä verkkomarkkinapaikkojen olevan joko tuotteiden maahantuojia tai jakelijoita sen mukaan, millaista toimintaa ne harjoittavat ja millainen rooli niillä on (digitaalisessa) toimitusketjussa, ja ettei siinä osoiteta niille samanlaisia velvollisuuksia ja vastuuta kuin kivijalkakaupoille. ETSK toivoo, että vastuunjakoa selkiytettäisiin.

1.8 ETSK katsoo, että markkinavalvontatoimet on ulotettava koskemaan kaikkia kulutustuotteita ja että markkinavalvonnan tulisi olla kaikkialla Euroopassa toteutettavaa yhteistä, koordinoitua, asianmukaisesti rahoitettua ja suoraviivaista toimintaa.

1.9 ETSK pitää valitettavana, ettei jäsenvaltioilla ole velvollisuutta kerätä ja tarjota parempia tietoja onnettomuuksista ja loukkaantumisista. Ilman EU:n tason henkilövahinkotietokantaa on vaikea varmistaa, että tuoteturvallisuusasetus pannaan täytäntöön kustannustehokkaasti, ja arvioida sitä myöhemmin asianmukaisesti. Yleisessä tuoteturvallisuusasetuksessa olisikin edellytettävä, että jäsenvaltiot keräävät ja jakavat tietoja kulutustuotteisiin liittyvistä vammoista yhteisen menetelmän pohjalta.

1.10 ETSK:n mielestä olisi hyvä toteuttaa toimenpiteitä pk-yritysten ja erityisesti mikroyritysten tukemiseksi velvoitteidensa täyttämisessä. Niille voitaisiin muun muassa antaa taloudellista tukea tietyn ajan sekä tarjota selkeää ja hyödyllistä opastusta, neuvontaa ja asianmukaista koulutusta. Näin voitaisiin varmistaa, etteivät ne joudu epäedulliseen asemaan suurempiin ja resursseiltaan vahvempiin toimijoihin nähden pyrkiessään noudattamaan sääntöjä.

2. Komission ehdotus

2.1 Ehdotettu tuoteturvallisuusasetus ( 2 ) on vuonna 2020 hyväksytyn uuden kuluttaja-asioiden toimintaohjelman ( 3 ) mukainen, ja sen tavoitteena on — ajantasaistaa ja nykyaikaistaa muiden kulutustuotteiden kuin elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia yleisiä puitteita — säilyttää säädöksen asema kuluttajien turvaverkkona — mukauttaa säännöksiä uusiin teknologioihin ja verkkokaupan asettamiin haasteisiin — varmistaa yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset.

2.2 Ehdotetulla asetuksella korvataan ( 4 ) tuoteturvallisuusdirektiivi, mutta soveltamisala kattaa edelleen muut kulutustuotteet kuin elintarvikkeet. Ehdotetulla asetuksella varmistetaan jatkuvuus tuoteturvallisuusdirektiiviin nähden myös seuraavin tavoin: — siinä edellytetään, että kulutustuotteet ovat turvallisia — siinä asetetaan tiettyjä velvoitteita talouden toimijoille — se sisältää säännöksiä yleistä turvallisuusvaatimusta tukevien standardien kehittämisestä.

2.3 Ehdotetulla asetuksella pyritään saattamaan ajan tasalle nykyiset direktiivissä 2001/95/EY vahvistetut säännöt, jotta voidaan taata turvaverkko kaikkia tuotteita varten, ja samalla huolehtimaan järjestelmän paremmasta johdonmukaisuudesta saattamalla EU:n yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle jääviä tuotteita (”yhdenmukaistamattomat tuotteet”) koskevat markkinavalvontasäännöt vastaamaan paremmin EU:n yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin (”yhdenmukaistetut tuotteet”) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 ( 5 ) mukaisesti sovellettavia sääntöjä.

3. Yleistä

3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen tarkistaa ja nykyaikaistaa tuoteturvallisuusdirektiiviä osana uutta kuluttaja-asioiden toimintaohjelmaa 2020–2025. Tuoteturvallisuusdirektiivi on ollut merkittävä kuluttajansuojasäädös sisämarkkinoilla, sillä siinä edellytetään, että markkinoille saatetaan ainoastaan turvallisia tuotteita, ja se on toiminut turvaverkkona niille kuluttajille, jotka eivät ole hyötyneet alakohtaisemmasta lainsäädännöstä. Ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa säilytetään tämä keskeinen rooli.

3.2 Kun otetaan huomioon direktiivin soveltamisesta saadut kokemukset ja perustavanlaatuiset muutokset, joita tuotteissa ja markkinoilla on tapahtunut sen jälkeen, kun direktiivi annettiin vuonna 2001, tarkistus olisi pitänyt tehdä jo kauan sitten. ETSK kannattaa tarkistusta, sillä vaikka direktiivi on ollut tärkeä väline pyrittäessä luomaan eurooppalaisille valmistajille ja pk-yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset ulkomaisiin yrityksiin nähden, ponnisteluja toimintaedellytysten yhdenmukaistamiseksi on tarpeen jatkaa erityisesti verkkomyynnin osalta (tämä tarve on otettu ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa huomioon).

3.3 Kuluttajille myytävien tuotteiden luonne on muuttunut siinä määrin, että ”turvallisuuden” ja ”tuotteen” vanhat määritelmät eivät enää päde. Turvallisuuden määritelmä, joka kattaa ainoastaan terveyden ja fyysisen loukkaamattomuuden, ei enää vastaa niitä todellisia riskejä, joille kuluttajat saattavat altistua. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että 7 artiklaan on sisällytetty useita eri perusteita tuotteiden turvallisuuden arvioimiseksi. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei 3 artiklan 2 kohdassa tuoda selkeästi esiin sen yhteyttä 7 artiklaan, sillä tämä parantaisi oikeusvarmuutta.

3.4 ETSK pitää turvallisuuden käsitteeseen keskittymistä hyvänä ja on tyytyväinen siihen, että kyberturvallisuus on lisätty niiden edellytysten joukkoon, joiden perusteella tuotetta pidetään turvallisena. Oikeusvarmuuden parantamiseksi komitea ehdottaa asetukseen kuitenkin säännöstä, jonka mukaan kyberturvallisuutta olisi arvioitava kaikissa olosuhteissa ja tuotteen koko elinkaaren ajan. Nykyisellä tuoteturvallisuusdirektiivillä on lisäksi ollut erittäin vaikea suojella kuluttajia päivittäistuotteissa käytettäviltä haitallisilta kemikaaleilta. Komitean mielestä onkin itsestään selvää ja välttämätöntä, että mahdollisen tulevan sääntelykehyksen avulla suojataan kuluttajia myös hakkeroinnille alttiiden verkkoon liitettyjen tuotteiden, ohjelmistopäivitysten puutteen ja haitallisten kemikaalien aiheuttamilta turvallisuusuhkilta, ja se pitää tähän liittyviä muutoksia tervetulleina.

3.5 Vaikka suojaa verkossa myytäviä vaarallisia tuotteita vastaan on pyritty parantamaan itsesääntelyaloittein, äskettäin (vuonna 2020) tehty tutkimus ( 6 ) osoitti, että kaksi kolmasosaa 250 ostetusta ja testatusta tuotteesta ei täyttänyt EU:n turvallisuuslainsäädännön ja teknisten standardien vaatimuksia ja oli vaaraksi kuluttajille. Tämä viittaa siihen, että itsesääntelyn sijaan tarvitaan pikemminkin tehokasta sääntelyä. ETSK kannattaa asiaa koskevan lainsäädännön antamista ja suhtautuu myönteisesti verkkomarkkinapaikoille asetettaviin uusiin velvoitteisiin, vaikka se varoittaakin, että ne eivät ehkä täysin riitä kuluttajien suojelemiseksi, sillä ongelmien havaitseminen ja sääntöjen noudattamisen valvonta kuuluu jatkossakin suurelta osin kansallisten valvontaviranomaisten eikä alustojen vastuulle. Lisäksi komitea pitää valitettavana, ettei ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa täsmennetä verkkomarkkinapaikkojen olevan tuotteiden maahantuojia (tai tapauksesta riippuen jakelijoita) sen mukaan, millaista toimintaa ne harjoittavat ja millainen rooli niillä on (digitaalisessa) toimitusketjussa, ja ettei siinä osoiteta niille samanlaisia velvollisuuksia ja vastuuta kuin kivijalkakaupoille. Se kehottaa selkiyttämään, mikä on alustojen vastuu tapauksissa, joissa mikään muu toimitusketjun toimija ei ryhdy toimiin vaarallisen tuotteen suhteen.

3.6 Kuluttajat käyvät kauppaa yhä enemmän verkossa ja yli valtiorajojen, ja toimitusketjut ovat pitkiä ja entistä monimutkaisempia. Nykyisessä markkinavalvontajärjestelmässä kansainväliset ja rajatylittävät toimintavaltuudet ovat heikot, järjestelmä on hajanainen ja kattaa vain tietyntyyppiset tuotteet ja sen rahoitus on puutteellista, minkä vuoksi toimenpiteet ovat selvästi tarpeen. ETSK katsoo, että markkinavalvontatoimet on ulotettava koskemaan kaikkia kulutustuotteita ja että markkinavalvonnan tulisi olla kaikkialla Euroopassa toteutettavaa yhteistä, koordinoitua, asianmukaisesti rahoitettua ja suoraviivaista toimintaa. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetulla asetuksella otetaan käyttöön välimiesmenettely, jonka avulla pyritään löytämään ratkaisuja tulkinta- ja soveltamiseroihin, joita eri maiden välillä saattaa edelleen olla, ja on tyytyväinen myös komission rooliin tässä menettelyssä. Lisäksi se kannattaa vahvojen maailmanlaajuisten yhteistyösuhteiden luomista ja kannustaa osallistumaan kansainvälisiin aloitteisiin.

3.7 Tuoteturvallisuusasetus täyttää kuluttajansuojatehtävänsä vain, jos se toimii saumattomasti yhteen muiden keskeisten samaa aihetta koskevien tai siihen läheisesti liittyvien säädösten kanssa. Jotta asetus olisi toimiva, se on sovitettava yhteen digipalvelusäädöksen ja tuotevastuudirektiivin kanssa ja näihin on tehtävä vastaavanlaisia muutoksia. Näin on erityisesti erilaisten verkkomarkkinapaikkojen vastuuvelvollisuuden osalta. Lisäksi olisi varmistettava, että asetus on johdonmukainen tekoälyä koskevan lainsäädäntöehdotuksen, kemikaalistrategian ja kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman kanssa. Vaikka nämä yhteydet tunnustetaan ehdotetussa asetuksessa selvästi, ETSK toivoo tarkempia tietoja eri säädösten yhteentoimivuudesta tehokkaan suojan varmistamiseksi käytännössä. Aukkojen jättäminen sääntelyyn ei käy päinsä. Komitea kehottaa myös kiinnittämään huomiota OECD:n, UNCTADin ja WTO:n käynnistämien hankkeiden kaltaisiin kansainvälisiin yhteistyöaloitteisiin ja kannustaa EU:ta ottamaan johtoaseman tällä alalla.

3.8 Tuoteturvallisuusdirektiivin lähtökohtana on ennalta varautumisen periaate, ja ETSK on tyytyväinen siihen, että se kuuluu myös ehdotetun tuoteturvallisuusasetuksen peruspilareihin. Periaate mahdollistaa kuluttajansuojan mahdollisimman korkean tason. Komitea katsoo, että ennalta varautumisen periaatteen vakiinnuttaminen käyttöön on olennaista kuluttajansuojan turvaamiseksi ja tarjoaa samalla joustavan toimintamallin, jonka ansiosta tuoteturvallisuusasetus mukautuu uusiin haasteisiin. Varotoimenpiteisiin olisikin ryhdyttävä aina, kun panokset ovat korkeat, vaikka tieteellinen näyttö ympäristölle tai ihmisten terveydelle aiheutuvasta vaarasta olisi epävarmaa. Tämä tehostaa myös tuoteturvallisuusdirektiivin turvaverkkotoimintoa eli sitä, että tarjotaan ratkaisuja, kun kuluttajat ovat vaarassa ja alakohtaisessa lainsäädännössä on porsaanreikiä. Lisäksi ennalta varautumisen periaatteen soveltaminen täydentää markkinavalvontaa.

4. Erityistä

ETSK

4.1 kannattaa tuoteturvallisuusdirektiivin muuttamista asetukseksi, sillä valittu säädösmuoto mahdollistaa nopeamman ja johdonmukaisemman täytäntöönpanon kaikkialla EU:ssa. Turvautuminen direktiiviin olisi kyllä mahdollistanut sääntöjen mukauttamisen paikalliseen lainsäädäntöön, mutta se olisi myös lisännyt rajatylittävää kauppaa käyvien tai useille eri markkinoille tuotteita valmistavien yritysten epävarmuutta ja kustannuksia, joita niille aiheutuu sääntöjen noudattamisesta. Tähän mennessä kaksi viidesosaa yrityksistä on ilmoittanut tuoteturvallisuusdirektiivin epäyhtenäisen täytäntöönpanon aiheuttavan niille lisäkustannuksia ( 7 )

4.2 suhtautuu myönteisesti säädöksen selkeämpään ja laajempaan soveltamisalaan, erityisesti siihen, että käytettyjen ja kierrätettyjen tuotteiden markkinat on otettu asetuksen piiriin ja käsitettä on täsmennetty (johdanto-osan 16 kappale), että asetuksessa tarkennetaan, että ympäristöriskit on otettava huomioon tuotteen turvallisuuden arvioinnissa (johdanto-osan 11 kappale), ja että huolintapalvelujen tarjoajat on sisällytetty asetuksen soveltamisalaan, mikä mahdollistaa tehokkaamman markkinavalvonnan.

4.3 on tyytyväinen erityisvelvoitteisiin, joita ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa asetetaan verkkomarkkinapaikoille. ETSK varoittaa kuitenkin, että porsaanreiät on tukittava. Velvoitteet on määriteltävä tarkemmin, ja erityisesti olisi harkittava mahdollisuutta ottaa markkinapaikat asetuksen 5 artiklan piiriin ja saattaa niiden vastuu vastaamaan maahantuojan (tai tapauksesta riippuen jakelijan) vastuuta, jotta alustoja voidaan estää kiertämästä tuoteturvallisuusasetusta ja vastikään ehdotettua digipalvelusäädöstä. Komitea suosittaa, että verkkomarkkinapaikoilla olisi myös oltava velvoite valvoa välittäjiensä kautta myytäviä tuotteita (ilmoittaminen ja poistaminen pysyvästi), kuten digipalvelusäädöksessä esitetään, jotta ilmoitus- ja poistamistoimista ei enää aiheutuisi rasitetta kansallisille valvontaviranomaisille. Olisi myös hyvä selventää, miten digipalvelusäädöksen mukaisia velvoitteita sovelletaan tuoteturvallisuusasetuksen ohella tai sen täydennyksenä.

4.4 kannattaa jäljitettävyysvaatimusten tiukentamista ja korostaa, että jäsenvaltioilla on oltava käytössään asianmukaiset välineet tosiasiallisen jäljitettävyyden mahdollistamiseksi. Komission uusi toimivalta säätää täytäntöönpanotoimenpiteistä ja asettaa erityisiä jäljitettävyysvaatimuksia voi myös vahvistaa kuluttajansuojaa tässä yhteydessä.

4.5 kannattaa palautusmenettelyjen tehostamista mutta katsoo, että palautusmenettelyilmoitusten julkaisemisen olisi aina oltava pakollista. Silloin kun kuluttajat ovat antaneet ostamansa tavaran lahjaksi tai hankkineet tavaran käytettyjen tavaroiden markkinapaikasta, muutoin toimiva järjestelmä, jossa palautusmenettelystä ilmoitetaan suoraan ostajille, ei välttämättä toimi, koska tuotteen todellinen käyttäjä ei saa tällaista suoraa ilmoitusta.

4.6 pitää valitettavana, ettei jäsenvaltioilla ole velvollisuutta kerätä ja tarjota parempia tietoja onnettomuuksista ja loukkaantumisista, sillä EU:n tason henkilövahinkotietokanta helpottaisi tuoteturvallisuusasetuksen kustannustehokasta täytäntöönpanoa ja myöhemmin sen asianmukaista arviointia. Kuluttajille aiheutuneiden vammojen määrän mittaaminen vaarallisten tuotteiden hälytysjärjestelmästä (RAPEX) saatavien tietojen perusteella on ongelmallista, koska tuoteryhmät, joihin liittyen loukkaantumisia sattuu eniten, eivät juurikaan korreloi RAPEXiin tehtyjen ilmoitusten kanssa. Tätä tähdennetään vaikutustenarviointia varten tehdyssä taustatutkimuksessa, jonka mukaan RAPEX-tietojen ei voida noin vain katsoa kuvastavan kulutustuotteiden turvallisuussuuntauksia ( 8 ) . Yleisessä tuoteturvallisuusasetuksessa olisikin edellytettävä, että jäsenvaltiot keräävät ja jakavat tietoja kulutustuotteisiin liittyvistä vammoista yhteisen menetelmän pohjalta, jotta saadaan luotua koko sisämarkkinat kattava edustava tietokanta. Sisämarkkinaohjelma voisi tarjota vankan taloudellisen perustan tällaisten vammojen EU:n laajuiselle seurannalle. Tämän taakan siirtäminen talouden toimijoille, kuten ehdotetussa asetuksessa tehdään, tuskin johtaa tyydyttävään tulokseen ilman selkeää EU:n laajuista täytäntöönpanon valvontastrategiaa.

4.7 katsoo, että ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa olisi mahdollistettava kemikaaliturvallisuutta koskevien kriteerien asettaminen säädöksen soveltamisalaan kuuluville tuotteille. Nykyisessä tuoteturvallisuusdirektiivissä ei määritellä, mitä ”turvallisella” tuotteella tarkoitetaan, kun on kyse kemikaaleista. On epäselvää, selkeyttääkö ehdotettu asetus asiaa. EU on esimerkiksi kieltänyt syöpää aiheuttavat kemikaalit leluissa mutta ei lastenhoitotuotteissa, vaikka altistumisriski on usein samanlainen. Tuoteturvallisuusasetuksen täytäntöönpanon myötä olisi päästävä komission kestävyyttä edistävässä kemikaalistrategiassa esittämään ja ETSK:n tukemaan ( 9 ) tavoitteeseen siirtyä kohti myrkytöntä ympäristöä ( 10 )

4.8 kannattaa sitä, että kuluttajien turvallisuuteen vaikuttavat kyberturvallisuusriskit kuuluvat nyt turvallisuuden käsitteen piiriin. Tämä edellyttää myös ”käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden” käsitteen ripeää käyttöönottoa: ohjelmistopäivitykset muuttavat tuotetta, joten asiaa on tarkasteltava ajan mittaan yhä uudelleen. Tästä on tulossa entistä tärkeämpää, sillä aina vaan useammat kulutustuotteet ovat yhteydessä verkkoon, mikä lisää hakkeroinnin ja väärinkäytön riskiä ja saattaa siten vaarantaa turvallisuuden. Turvallisen tuotteen määritelmissä olisi kuitenkin viitattava selkeästi näihin vaatimuksiin ja kriteereihin.

4.9 katsoo, että markkinavalvonnan olisi mahdollisuuksien mukaan oltava samantasoista kaikilla aloilla. Tähän liittyviä muutoksia on tarkasteltava huolellisesti, jotta voidaan varmistaa, että valvontaviranomaisilla (kaikilla valvonnanalaisilla aloilla) on käytössään asianmukaiset välineet ja että yhteys tulliliittoon on vahva. Vaikka riskiperusteisen markkinavalvonnan painottaminen on tervetullutta, on ratkaisevan tärkeää, että viranomaiset tekevät myös asianmukaisia satunnaistarkastuksia suojelun optimoimiseksi ja kuluttajille aiheutuvien vahinkojen ehkäisemiseksi. Muutoin sellaiset vaaralliset tuotteet, joiden ei tiedetä aiheuttavan vaaraa, havaitaan vasta sitten, kun niistä on jo aiheutunut kuluttajille vahinkoa.

4.10 katsoo, että eri tuoteturvallisuussäädöksissä ja muissa vastaavissa välineissä omaksuttuja määritelmiä, termejä ja järjestelmiä on yhtenäistettävä. Samalla on kuitenkin mahdollistettava tarvittava tuoteryhmien mukainen (lelut, kosmetiikka, elektroniikka jne.) vaihtelu.

4.11 suhtautuu myönteisesti siihen, että turvallisuusstandardien määritelmiä tiukennetaan kautta koko standardointiprosessin. Näin standardit saadaan laadittua ripeästi, ja lisäksi jäsenvaltioilla on mahdollisuus vastustaa sellaisia standardeja, jotka eivät takaa kuluttajien turvallisuutta eivätkä siis täytä niille asetettua tehtävää. Jotta voidaan varmistaa, että standardointi vastaa kuluttajien tarpeita eikä sitä käytetä pienten toimijoiden syrjäyttämiseen markkinoilta, on erittäin tärkeää, että kuluttajien ja pk-yritysten tosiasiallista edustusta eurooppalaisessa standardointitoiminnassa tuetaan jatkossakin ( 11 )

4.12 on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa tuoteturvallisuusasetuksessa asetetut velvoitteet koskevat kaikkia yrityksiä koosta riippumatta. Näin asetuksella vahvistetaan periaate, jonka mukaan turvallisuusasioissa ei voida soveltaa ”kevyempiä” järjestelyjä ja kaikkien kulutustuotteiden on oltava turvallisia. ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että pk-yritykset olivat kuulemisvaiheessa aliedustettuina, mikä pahentaa markkinoilla jo esiintyviä vääristymiä. Lisäksi komitea panee merkille, että rahoitusvaikutuksia käsittelevässä vaikutustenarvioinnin luvussa 3 esitetään vain likimääräisiä lukuja. Jotta mahdollisilta vääristymiltä voidaan tulevaisuudessa välttyä, ETSK suosittaa, että jäsenvaltioiden (asetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisessa) vuotuisessa raportoinnissa olisi käytettävä sellaisia keskeisiä tulosindikaattoreita, jotka kuvaavat pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin kohdistuvia vaikutuksia määrällisesti.

4.13 toteaa, että ehdotuksessa esitetyt toimenpiteet voivat vaikuttaa pk-yrityksiin ja erityisesti mikroyrityksiin suhteettoman paljon, koska niiden liikevaihto on pienempi ja niillä on vähemmän henkilöpääomaa velvoitteiden täyttämiseksi ( 12 ) . Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että sääntelykehyksessä vastataan eräisiin niiden erityistarpeisiin etenkin sellaisen seuraamusjärjestelmän avulla, jossa otetaan seuraamuksia määrättäessä huomioon yrityksen koko (asetuksen 40 artiklan 2 kohdan h alakohta) ja pyritään oikeasuhtaisiin seuraamuksiin, sekä sellaisen riskiperusteisen markkinavalvontajärjestelmän keinoin, jossa pienet yritykset eivät joudu muita epäedullisempaan asemaan ( 13 ) . ETSK:n mielestä olisi kuitenkin hyvä toteuttaa toimenpiteitä pk-yritysten ja erityisesti mikroyritysten tukemiseksi velvoitteidensa täyttämisessä. Niille voitaisiin muun muassa antaa taloudellista tukea tietyn ajan sekä tarjota selkeää ja hyödyllistä opastusta, neuvontaa ja asianmukaista koulutusta. Näin voitaisiin varmistaa, etteivät ne joudu epäedulliseen asemaan suurempiin ja resursseiltaan vahvempiin toimijoihin nähden pyrkiessään noudattamaan sääntöjä.

4.14 pitää hyvänä sitä, että kaikilla kuluttajilla on mahdollisuus saada tietoa tuotteen tunnistamisesta, riskien luonteesta ja toteutetuista toimenpiteistä ( 14 ) erityisesti Safety Gate -portaalin kautta ( 15 ) , mutta varoittaa, ettei tämä saisi tasoittaa tietä sille, että kuluttajien edellytetään vähentävän riskejään hankkimalla nämä tiedot jo ennen tuotteen ostoa (vedoten siihen, minkä voidaan tulkita olevan ”turvallisuustaso, jota kuluttajat voivat kohtuudella edellyttää”, asetuksen 7 artiklan 3 kohdan i alakohta). Lisäksi tietokantojen ja ilmoitusten olisi oltava helposti myös haavoittuvassa asemassa olevien ja vammaisten kuluttajien saatavilla.

4.15 toteaa, että asetuksen 8 artiklan 11 kohdan mukaan valmistajien on varoitettava kuluttajia välittömästi heidän terveydelleen ja turvallisuudelleen aiheutuvista vaaroista ja ilmoitettava niistä markkinavalvontaviranomaisille Safety Business Gateway -järjestelmää käyttäen. Komitea toistaa, että asetuksessa olisi erityisesti varmistettava se, ettei näiden tietojen asettaminen saataville merkitse kuluttajille suoraa tai välillistä velvoitetta tutustua tähän tietokantaan, jolla voi olla vaikutusta siihen, todetaanko tuote vaaralliseksi vai ei. Lisäksi ilmoitusten olisi oltava helposti myös haavoittuvassa asemassa olevien ja vammaisten kuluttajien saatavilla.

4.16 toivoo, että Safety Gate -portaali (jonka kautta jäsenvaltiot julkaisevat ilmoituksia, asetuksen 24 artikla) ja Safety Business Gateway -portaali (jonka kautta talouden toimijat antavat valvontaviranomaisille ja kuluttajille tietoa tuotteidensa turvallisuudesta, asetuksen 25 artikla) erotettaisiin selkeämmin toisistaan ja niiden eroista ja mahdollisesta vuorovaikutuksesta annettaisiin tarkempaa tietoa.

4.17 suhtautuu myönteisesti siihen, että kuluttajille annetaan mahdollisuus tehdä ilmoituksia kansallisille viranomaisille ( 16 ) ja ilmoittaa riskeistä Safety Gate -portaalin kautta ( 17 ) ja että ilmoitusten johdosta on ryhdyttävä jatkotoimiin. ETSK kehottaa osoittamaan ilmoitusten käsittelyä varten riittävästi rahoitusta, jotta kaikki ilmoitukset voidaan tutkia asianmukaisesti kuluttajien tehokkaan suojelun edistämiseksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että tämän ilmoitusjärjestelmän lisäksi valmistajien on tutkittava vastaanotetut valitukset (asetuksen 8 artiklan 2 kohta) ja toteutettava korjaavia toimenpiteitä, jos ne katsovat tai niillä on syytä uskoa, että niiden markkinoille saattama tuote saattaa olla vaarallinen (asetuksen 8 artiklan 10 kohta).

Bryssel 20. lokakuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/95/EY, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001, yleisestä tuoteturvallisuudesta (EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4).

(2) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisestä tuoteturvallisuudesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 87/357/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY kumoamisesta (2021/0170 (COD)).

(3) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – Kuluttajien selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän elpymisen varmistamiseksi” (COM(2020) 696 final).

(4) Ehdotetun tuoteturvallisuusasetuksen johdanto-osan 2 kappale.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

(6) https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-004_is_it_safe_to_shop_on_online_marketplaces.pdf, s. 15.

(7) Ehdotus tuoteturvallisuusasetukseksi, s. 13.

(8) https://ec.europa.eu/info/files/study-support-preparation-evaluation-gpsd-well-impact-assessment-its-revision-part-1-evaluation_en, s. 40.

(9) EUVL C 286, 16.7.2021, s. 181.

(10) https://webapi2016.eesc.europa.eu/v1/documents/eesc-2020-05343-00-00-ac-tra-fi.docx/content

(11) EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12, liite III.

(12) Study to support the preparation of an evaluation of the General Product Safety Directive as well as of an impact assessment on its potential revision, s. 11 ja s. 320. Ks. myös asetusehdotus (COM(2021) 346 final), s. 13.

(13) EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12, liite III.

(14) Asetuksen 31 artikla.

(15) Asetuksen 32 artiklan 1 kohta.

(16) Asetuksen 31 artiklan 4 kohta.

(17) Asetuksen 32 artiklan 2 kohta.