EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 14.12.2011 
SEK(2011) 1563 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS vuosina 201 4-2020 toteutettavasta Kansalaisten 
Eurooppa -ohjelmasta 
{KOM(2011) 884 lopullinen} 
{SEK(2011) 1562 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. TIIVISTELMÄ  
1.1. Ongelman määrittely 
On tärkeää ja merkityksellistä kannustaa ka nsalaisia olemaan laajemmin mukana Euroopan 
unioniin ja sen edustamiin asioihin liittyvässä toiminnassa ja helpottaa heidän osallistumistaan. Olisi lisättävä kansalaisten osallistumista ajankohtaisiin tapahtumiin ja 
varmistettava, että he ymmärtävät paremmin unionin historian ja sen syntyvaiheet kahden 
hirvittävän maailmansodan jälkimainingeissa. Edellisissä kansalais ohjelmissa on tartuttu 
näihin haasteisiin menestyksekkäästi, ja tätä  työtä on jatkettava EU:n tasolla näiden 
kysymysten käsittelemiseksi. 
Ongelma, johon ohjelmalla puututaan, on kansalaisjärjestöjen (yleishyödyllisten järjestöjen, 
monentyyppisten hallituksesta riippumattomi en järjestöjen, sido sryhmiä edustavien 
järjestöjen, erilaisten välittäjien  ryhmien) kyvyttömyys käynnistää ja/tai edistää paikallisella, 
alueellisella ja kansallisella tasolla sellaista aitoa keskuste lua EU:hun liittyvistä kysymyksistä, 
joka voidaan siirtää yleiseurooppalaiseen viitekehykseen. Niin kauan kuin tilanne jatkuu, 
kansalaiset eivät tunne tarvetta laajentaa sitoutumistaan ja osallistua demokratian periaatteiden toteuttamiseen Euroopan tasolla. K un kansalaiset saavat enemmän tietoa 
EU:hun liittyvistä kysymyksistä, tuntevat unioni n historiallisen  pe rustan ja arvot ja 
ymmärtävät, miten EU:n politiik at vaikuttavat heidän päivi ttäiseen elämäänsä, he pystyvät 
hyödyntämään täysimittaisesti EU:n kansalaisuud en tarjoamia etuja ja ymmärtämään, mikä 
unionin tehtävä on. 
Haasteena on pyrkiä välittäjien kautta tavoitt amaan ne laajat kansalaisryhmät, jotka eivät 
yleensä hakeudu vaikuttamaan tai osallistumaan  EU:n asioihin, ja auttaa heitä tulemaan 
mukaan EU:hun liittyvään toimintaan he idän oman maansa rajojen yli tai 
yleiseurooppalaisissa puitteissa.  Tässä tarvitaan horisontaalista lähestymistapaa, jolla ei pyritä korvaamaan aihepiirikohtai sia vuoropuheluja tai kuu lemisprosesseja EU:n tasolla, vaan 
saamaan kansalaiset liikkeelle  paikallistasolla keskustele maan Euroopan etuja koskevista 
konkreettisista kysymyksistä. 
Nykyinen vuosien 2007–2013 Kansalaisten Eur ooppa -ohjelma on tärkeä väline, joka 
muodostaa puitteet kansalaisten vi lkkaammalle osallistumiselle EU-asioihin. Sitä on kuitenkin 
laajennettava lisätoimin, jotta se tarjoaisi kans alaisille kimmokkeen osal listua EU-asioihin ja 
todellisen kannustimen Euroopan kansalaisjär jestöille osallistua aktiivisemmin EU:hun 
liittyvään toimintaan.  
Uudessa Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa ai otaan käydä kolmiosaisen haasteen kimppuun 
ja  
(1) kehittää kansalaisyhteiskunnan valmi uksia osallistua EU:n politiikan 
laadintaprosessiin; 
(2) luoda tukirakenteita, joiden kautta tällai sten keskustelujen tulokset kanavoidaan 
asianomaisen tason päätöksentekijöille; ja 
(3) tarjota kansalaisille tilaisuuks ia osallistua keskusteluihin  ja väittelyihin EU:hun 
liittyvistä kysymyksistä, myös historian näkökulmasta. 
 
FI 3   FI Ohjelmalla pyritään täyttämään tarve saada aikaan aidompaa keskustelua EU:hun liittyvistä 
kysymyksistä paikallisella, alueellisella ja kans allisella tasolla, mistä se voidaan siirtää 
laajempaan eurooppalaiseen viitekehykseen. Oh jelma pyrkii saavuttamaan laajan joukon 
kansalaisia – sen, joka ei yleen sä hakeudu vaikuttamaan tai os allistumaan EU:n asioihin – 
monien eri järjestöjen kautta siten, että ihmise t ottaisivat ensimmäisen askeleen ja tulisivat 
mukaan toimintaan. Toiminnan (EU:hun liittyvä ) sisältö ja muoto voivat olla millaisia 
tahansa, kunhan niillä on ylikansallinen tai eurooppalainen ulottuvuus. Ohjelman 
lähestymistapa on horisontaalinen, eikä sen tarko ituksena ei ole korvata muita aloitteita eikä 
aiheuttaa kaksinkertaista kuulemis prosessia EU:n tasolla, vaan  saada kansalaiset liikkeelle 
ruohonjuuritasolla keskustelemaan Euroopan etua  koskevista konkreettisista kysymyksistä ja 
olemaan tiiviimmin mukana EU-asioissa.  
Ohjelman perustana on nykyisen Kansalaisten  Eurooppa -ohjelman (2007–2013) vahvuuksien 
ja heikkouksien analyysi, jonka pohjalta  suunnitellaan tulevan ohjelman rakenne, 
kohderyhmä, laajuus ja näkyvyys yhteiskunnall isessa ja maantieteellisessä mielessä, 
vaikutusten analyysi ja hyödyntäm is- ja levittämismekanismit. 
1.1.1.  Rahoituskehys 
Ehdotetut rahoituspuitteet määritettiin 29. kesäkuuta 2011, kun Euroopan komissio antoi 
ehdotuksensa monivuotisesta rahoituskehykses tä vuosiksi 2014–2020. Tulevan Kansalaisten 
Eurooppa -ohjelman alustava budjetti on 203 miljoon aa euroa, josta jaetaan  vuosittain arviolta 
29 miljoonaa euroa.  
1.2. Toissijaisuusperiaate 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa  määrätään, että EU:n toimielimet antavat 
kansalaisille ja etujärjestöill e mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla 
unionin toiminta-aloilla. Samassa artiklassa viitataan toimielinten velvollisuuteen käydä 
avointa ja säännöllistä vuoropuhelua kans alaisyhteiskunnan kanssa ja komission 
velvoitteeseen suorittaa sidosryhmien laajamittaisia kuulemisia sekä otetaan käyttöön kansalaisaloite. Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen 20 artiklassa kuvataan 
lisäksi unionin kansalaisuudesta johtuvat oike udet. EU:n parempi ymmärtäminen on tärkeä 
ennakkoedellytys sille, että kansalaiset voisi  hyödyntää näitä oikeuksia täysimääräisesti. 
Asianmukaisista keinoista näiden perussopimust en määräysten toteutumiseksi on säädettävä. 
Kansalaisten Eurooppa -ohjelma on yksi näistä keinoista, ja toinen on Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus (EU) N: o 211/2011 kansalaisaloitteesta. 
Perussopimuksissa EU:ta kehotetaan antamaan ”k ansalaisille ja etuj ärjestöille mahdollisuuden 
esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla” ja käymään ”avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etuj ärjestöjen ja kansalaisyhtei skunnan kanssa”. Monenlaisilla 
eri ohjelmilla ja EU :n käytännöillä taataan vuoropuhelu  eri politiikanaloilla, kun taas 
Kansalaisten Eurooppa -ohjelma tarjoaa tämä n mahdollisuuden horisontaalisella tasolla. Näin 
ohjelma noudattaa toissijaisuusperi aatetta. Nämä tehtävät void aan toteuttaa ainoastaan EU:n 
toimilla, ei jäsenvaltioiden tasolla. 
Ehdotus on myös suhteellisuusperiaatteen mu kainen. Ohjelma (toisin kuin suositus) on 
joustava väline ja avoin kaikille toimijoille ta sapuolisin edellytyksin, se kasvattaa valmiuksia 
ja mukautuu muuttuvaan poliittisen tilanteeseen. 
 
FI 4   FI 1.3. Aloitteen tavoitteet 
Tulevan ohjelman yleistavoitteena on ”vahvist aa muistiperintöä ja lisätä kansalaisten 
osallistumisvalmiuksia EU:n tasolla”. Ohjelmalla vastataan tarpeeseen saada aikaan aitoa, todellista keskustelua unioni n liittyvistä kysymyksistä paik allisella, alueellisella ja 
kansallisella tasolla, mistä se  voidaan siirtää yleiseurooppala iseen viitekehykseen. Ohjelmalla 
vastataan myös tähän liittyvään tarpeeseen luoda tukirakenteita, joiden kautta keskustelujen 
tulokset voidaan kanavoida asia nomaisten tasojen päätöksentekijöille. Tätä varten ohjelmalla 
on tarkoitus parantaa kansalai sjärjestöjen valmiuksia saad a jäsenensä ja laaja yleisö 
osallistumaan demokraattiseen toimintaan EU:ssa. Erityistavoitteina on 
(1) virittää muistiperintöä, EU:n yhdentymistä  ja historiaa koskevaa keskustelua, 
pohdintaa ja yhteistyötä; 
(2) parantaa kansalaisten ymmä rrystä ja valmiuksia osallistua EU:n politiikan 
laadintaprosessiin ja luoda  lisää tilaisuuksia toimia yhteisvastuullisesti ja 
osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan EU:n tasolla. 
1.3.1.  Toiminnalliset tavoitteet 
Koska uuden ohjelman ehdotettuja erityistavoitt eita on supistettu (katso edellä), on 
määriteltävä uudet toiminnalliset tavoitteet. Ne  parantavat komission valmiuksia asettaa 
vakaampia indikaattoreita, joiden avulla edistyminen ja vaikutukset voidaan mitata 
objektiivisemmin ja yksityiskohtaisemmin. 
(1) Autetaan järjestöjä edistämään muistiperintöä, eurooppalaisia arvoja ja 
historiaa koskevaa keskustelua ja toimintaa; 
(2) Autetaan Euroopan yleisen edun muka isia järjestöjä, ylikansallisia 
kumppanuuksia ja verkostoja edistämään  kansalaisten vuorovaikutusta EU:hun 
liittyvissä asioissa; 
(3) Horisontaalinen ulottuv uus: hankkeen tulosten analyysi, levittäminen ja 
hyödyntäminen sisäisin ja ulkoisin toimin.  
1.4. Toimintavaihtoehdot 
(4) Ensimmäisen, 22. kesäkuuta 2010 pidetyn si dosryhmätapaamisen jälkeen ja ennen 
vaikutustenarviointiraportin valmistumista analysoitiin joukko erilaisia vastauksia 
kohdassa 1 määriteltyyn ongelmaan. Niistä vali ttiin kolme perustoimintavaihtoehtoa 
ja niihin kuuluvat alavaihtoehdot, joita pohdittiin perusteellisemmin: 
(1) Jatketaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa sen nykyisessä muodossa; 
(2) Jatketaan Kansalaisten Eurooppa - ohjelmaa muutetussa, parannellussa 
muodossa. Tässä on harkittu neljää alavaihtoehtoa: 
– Yhdistetty lähestymistapa 
– Tuki vain suuril le avustuksille 
– Laajempi maantiet eellinen peitto 
 
FI 5   FI – Kuulemisväline 
(3) Hajautetaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelma, jolloin nykyisen ohjelman 
päättyessä 31. joulukuuta 2013 ei tulisik aan uutta EU:n laajuista ohjelmaa. 
Tässä on harkittu neljää vaihtoehtoista hajautettua lähestymistapaa: 
– Jäsenvaltiolähtöinen lähestymistapa 
– Pelkkään tiedottamiseen perustuva lähestymistapa 
– Alakohtainen lähestymistapa 
– Yhdistäminen muihin ohjelmiin  
1.5. Vaihtoehtojen vertailu 
Näistä kolmesta vaihtoehdosta ja niiden alav aihtoehdoista on tehty ve rtaileva arviointi. 
Tulokset esitetään jäljempänä. 
1.5.1.  Jatketaan ohjelmaa sen nykyisessä muodossa 
Tämä vaihtoehto katsotaan todennäköisest i riittämättömäksi, kun otetaan huomioon 
komission sitoumus asettaa kansalaiset union in yhdentymiskehityksen ytimeen, Lissabonin 
sopimuksella käyttöönotetut uudet demokraattiset  periaatteet ja nykyise n ohjelman vajavaisia 
keinoja koskeva kritiikki. Ohjelm an jatkaminen ilman rakenteelli sta muutosta, joka johtaisi 
parempaan tehokkuuteen, vaikuttavuuteen ja kest ävyyteen, ei helpottais i nykyistä tilannetta, 
jossa ei kyetä vastaamaan kysyntään ei kä saavuttamaan synergiaetuja.  
1.5.2.  Parannellun ohjelman hyväksyminen 
Vaihtoehdossa 2 esitetään muutettu ohje lma. Muutos toteut ettaisiin tehokkaamman 
ohjelmarakenteen ja tulosten paremman hyödyntämisen avulla. Uu teen rakenteeseen kuuluisi 
kaksi lohkoa – ”Muistiperintö ja Euroopan ka nsalaisuus” ja ”Demokraattiseen toimintaan 
osallistuminen ja kansalaisvaikut taminen” – joilla erilaisten osallistujajärjestöjen synergioita 
voitaisiin hyödyntää paremmin ja hakijoilla olisi enemmän joustoa hanke- tai aloite-
ehdotusten laatimisessa (nykyisen ohjelman nelj ään toimeen perustuva lähestymistapa siis 
hylättäisiin). Uudella koko ohjelman läpi leikkaavalla toimella ”Tulosten hyödyntäminen” 
vastattaisiin tulosten optimointia  koskevaan yleiseen, kaikkia os a-alueita koskevaan huoleen. 
Tässä on harkittu neljää alavaihtoehtoa: 
Alavaihtoehto 1 ”Yhdistetty lä hestymistapa” asettaisi tulokset etusijalle siten, että 
(4) vähennetään kertaluonteisten ystävyys kaupunkihankkeiden määrä minimiin ja 
muunnetaan ystävyyskaupunkihankkeet hankk eiksi, joihin osallistuu useita 
kumppaneja ja joilla on selkeä aihe, jonki n verran poliittista vaikutusta ja jotka 
ovat voimassa pitkään;  
(5) valtavirtaistetaan innovatiivisia kansalaishankkeita ja tuetaan ohjelman 
yleisessä, useita kumppaneja käsittävien  hankkeiden osassa toteutettavia 
toimenpiteitä; 
 
FI 6   FI (6) löydetään sopiva tasapaino ajatushaut omoille ja EU:n kansalaisyhteiskunnan 
järjestöille myönnettävien  toiminta-avustusten lukumäärässä ja annettujen 
tukien tasossa; 
(7) lisätään kansalaisyhteiskunnan hankkeiden strategista painotusta valitsemalla 
suurempia ja pitkäaikaisempia hankke ita, joista odotetaan konkreettisia 
tuloksia ja joissa varmistetaan konkreettisten ideoiden syöttäminen 
päätöksentekoprosessiin; 
(8) lisätään muistiperintöön liittyville hankke ille tarkoitettuja resursseja (ja 
laajennetaan tällä alalla toteutetta vien toimien kenttää) ja tarjotaan 
mahdollisuuksia toteuttaa EU:n arvoihin ja  EU:n yhdistymishistoriaan liittyviä 
hankkeita; 
(9) kehitetään näkyvyys- ja hyödyntämistoimia  koko ohjelman läpi leikkaavana 
toimena. 
Alavaihtoehto 2 ”Tuki vain suuriin avus tuksiin” (300 000–500 000 euroa/hanke) toisi 
mittakaavaetuja ja mahdollistaisi strukturoi dummat työohjelmat, mutta sillä on yksi 
merkittävä miinus: harvoilla järjestöillä on tarv ittavat tekniset ja hallinnolliset valmiudet 
pyörittää suuria hankkeita. 
Alavaihtoehto 3 ”Laajempi maantieteellinen pei tto” laajentaisi keskustelua yleismaailmallisiin 
arvoihin ja ihmisoikeuksiin, ja mukaan kutsuttaisiin myös naapurimaita. Tässä alavaihtoehdossa on kaksi haittapuolta: se vaatisi huomattavasti suuremman budjetin, ja 
”yleismaailmalliset arvot ja ihmisoikeudet” saattais i olla niin laaja aihe, että erityistavoitteita 
ei pystyttäisi enää määrittämään. 
Alavaihtoehdossa 4 ”Kuulemisväline” ohjelmaa kä ytettäisiin testausvälineenä EU:n tärkeitä 
politiikkoja ja/tai haasteita varten, esim erkiksi perustamalla ja rahoittamalla 
kansalaispaneeleja, joissa kommentoidaan tietty jä kysymyksiä. Tällä tavalla EU:n toimielimet 
saisivat paremman käsityksen pinnalla olev ista kysymyksistä ja oppisivat viestimään 
paremmin aikomuksistaan kansalaisille. Kuul emisväline tarjoaisi myös konkreettisen linkin 
ohjelman ja politiikan laadinnan välille. Haitta puolena on, että se joko vaatisi huomattavasti 
suuremman budjetin tai imisi muiden osallistumiskanavien resursseja. 
1.5.3.  Vaihtoehto 3: Ohjelman hajauttaminen 
Verrattuna vaihtoehtoihin 1 ja 2 vaihtoehdolla  3 ”Ohjelman hajautta minen” olisi vähiten 
vaikutuksia kohdassa 1 mainittuihin tarpeisiin. Use ita alavaihtoehtoja on analysoitu ja sitten 
hylätty. 
Alavaihtoehto 1: ”Jäsenvaltiolähtöinen lähestymistapa” jättäisi jäsenvaltioiden itsensä 
tehtäväksi kehittää yhteisiin EU-arvoihin perust uvaa kansalaisten osallistumista poliittiseen ja 
yhteiskunnalliseen toimintaan. Tämä tarko ittaisi täydellistä hajauttamista ja 
yksinkertaistamista EU-hallinnon näkökulmasta. Se merkitsisi myös mahdollisuutta räätälöidä 
EU-aiheinen keskustelu täysin kansallisten huol enaiheiden ja näkökulmien mukaan. Mutta se 
aiheuttaisi myös suuren riskin keskustelun ra joittumisesta asioihin, joilla on vain kansallista 
merkitystä. EU:n toimielimet ei vät enää saisi aineksia politiikan  muotoiluun EU:n laajuisista 
kattojärjestöistä ja EU:n tasolla järjestetyis tä ajatushautomoista. Myöskään mahdollisuutta 
virittää EU:n laajuista keskustelua ei enää olisi. 
 
FI 7   FI Alavaihtoehto 2 ”Pelkkään tiedottamiseen perustuva lähestymistapa” merkitsisi 
yleistavoitteen rajoittamista pelkään tiedottamis een, eli tietojen levittämiseen EU:n tehtävästä 
ja politiikoista, ja jättäisi osallistumiseen liittyvä t asiat paikallistasolle. Tällä lähestymistavalla 
olisi rajallinen vaikutus EU:n  talousarvioon. Samalla se uhkaisi  johtaa poliittisten kysymysten 
”kansallistumiseen” eikä vastaisi tarpeesee n luoda osallistuvampi lähestymistapa, jossa 
panoksia annetaan alhaalta ylöspäin, jolloin kansal aisten tarpeet tulevat pa remmin täytetyiksi.  
Alavaihtoehto 3: ”A lakohtainen lähestymistapa” tar koittaisi, että tiedotus- ja 
kuulemistavoitteet voitaisiin ed elleen saavuttaa ainoastaan al akohtaisin vuoropuheluin, joissa 
yksittäiset pääosastot kuulevat sidosryhmiää n. Keskustelu painottuisi alakohtaisiin 
kysymyksiin kaikilla politiikan aloilla. Koska hor isontaalinen väline puuttuisi, EU:n laajuisten 
kattojärjestöjen ja EU:n tasolla järjestettyjen  ajatushautomojen pano kset EU-politiikkaan 
olisivat tässä vaihtoehdossa rajalliset. Valmiuksien luomista kansalaisosallistumiselle voitaisiin tukea vain rajallises ti, ja Euroopan historian merkitt äviä vaiheita koskevan EU:n 
laajuisen keskustelun tukemiseen ei olisi mahdollisuuksia lainkaan. 
On huomattava, että Kansalaisten Eurooppa -ohj elma on horisontaalinen väline, jolla ei pyritä 
korvaamaan olemassa olevia vuoropuhelun ja kuul emisen muotoja, vaan  täydentämään niitä. 
Alavaihtoehto 4: ”Yhdistäminen muihin ohjel miin”. Ohjelman yhdistämistä PO JUST:n 
oikeudelliset ja kansalaisuusas iat kattavan tulevan ohjelman kanssa on tutkittu, mutta tämä 
vaihtoehto hylättiin asianomaisten kahden pääosaston suorittaman perusteellisen tarkastelun jälkeen, koska näyttöä mahdollisista synergiaeduista ei erilaisten tavoitteiden ja kohderyhmien vuoksi löytynyt. 
Vaikka ohjelman hajauttamisvaihtoehtoa ei ol ekaan automaattisesti hyl ätty, on painotettava, 
että hajauttamisella olisi hintansa ja että se olisi vuos ien 2014–2020 monivuotista 
rahoituskehystä koskevan komission päätökse n vastaista. Hajauttamista vastustavat 
voimakkaasti eri sektorit, ja se jättäisi tyhj iön kansalaisosallistumisen ja osallistavan 
kansalaisuuden edistämiseen Euroopan tasoll a. Hajauttaminen merkitsisi tärkeän välineen 
menettämistä kansalaisosallistumisen edistä misessä, sillä olemassa ei ole vastaavaa 
horisontaalista välinettä näistä tarpeista huol ehtimiseksi. Useilla muilla välineillä kyllä 
pyritään mahdollistamaan vuoropuhelu EU:n toimielin ten ja kansalaisten välillä, mutta ne 
rajoittuvat omiin alakohtaisiin politiikkoihinsa. 
Päätelmänä on, että paras vaihtoehto on va ihtoehto 2 ”Paranne ltu ohjelma” ja sen 
alavaihtoehto 1 ”Yhdistetty lähestymistapa”.  
1.6. Vaikutusten arviointi 
1.6.1.  Ohjelman kustannusvaikutukset 
Euroopan komissio esitti 29. kesäkuuta 2011 m onivuotisen rahoituskehyksen vuosiksi 2014–
2020
1. Tulevan Kansalaisten Eurooppa -ohjelma n alustava budjetti on 203 miljoonaa euroa, 
                                                 
1 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio, Osa I, KOM(2011) 500/I; Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategiaa tuke va talousarvio, Osa II: Politiikan alat, KOM(2011) 
500/II. 
 
FI 8   FI josta jaetaan vuosittain arviol ta 29 miljoonaa euroa. Tämä on hieman vähemmän kuin 
nykyisessä ohjelmassa (215 miljoonaa euroa). Mä ärissä ei oteta huomioon indeksikorjauksia. 
1.6.2.  Menoihin liittyvät tulokset 
Ohjelman tuotokset kattavat hankeavustukset (noin 600 avustusta vuodessa, arvioitu 
kustannus 15 miljoonaa euroa vuodessa), toiminta-avustukset (noin 90 avustusta vuodessa, arvioitu kustannus 10 miljoonaa euroa vuode ssa) ja palveluhankintasopimukset (noin 5 
sopimusta vuodessa, arvioitu kustannus 1 milj oona euroa vuodessa). Suurin syy ehdottaa 
tuotosten tasaista jakamista koko ohjelmaka udelle (2014–2020) on se, että Kansalaisten 
Eurooppa -ohjelma on ”valmis” ohjelma ilman tiedossa tai odotettavissa olevia 
kustannushuippuja. Tarve saad a kansalaisia osallistum aan EU-asioihin on pysyvä. 
Arvioitu 29 miljoonan euron vuosisumma katt aa myös ohjelman hallinnointiin tarvittavat 
toimeenpanoviraston hallinnolliset kusta nnukset (noin 3 miljoonaa euroa vuodessa). 
1.6.3.  Vaikutukset henkilöstöön 
Nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman perust eella arvioidaan, että uusi väline edellyttää 
– 9 virkamiestä tai väliaikaista toimihenkilöä 
– 1 kansallisen asiantuntijan. 
Toimien hallinnointiin osoitettaisii n siis yhteensä 10 henkilöä. 
1.6.4.  Yksinkertaistaminen ja halli nnollisen taakan keventäminen 
Yksinkertaistaminen on olennaisen tärkeää jo  nykyisessä ohjelmassa, ja uudessa ohjelmassa 
sitä painotetaan vielä lisää. Toimeenpanovi raston käyttämisellä koko ohjelmakauden ajan 
säästetään huomattavasti jo hallinto- ja henkilöstöresursseissa. Lisäksi käyttämällä 
kertakorvauksia, kiinteämääräistä rahoitusta, yksikkökustannuksia ja säh köisiä hakemuksia ja 
tehostamalla paikan päällä tehtäviä tarkastuksia  kokoamalla saman alueen järjestöihin tehtävät 
käynnit yhteen vähennetään hallinnollista taakk aa entisestään ja saadaan aikaan todellisia 
määrärahasäästöjä. Ecorysin toteuttamassa vä livaiheen arvioinnissa (s . 39) todetaan, että 
edunsaajien ja sidosryhmien haastatteluissa tuli esiin näyttöä siitä, että toimeenpanovirasto 
hoitaa ohjelmaa tehokkaasti ja tekee merkittäviä menettelyllisiä parannuksia rahoituksen, tukikelpoisuuskriteerien, pr osessien yhdenmukaistamisen ja sähköisten hakemusten 
kehittämisen suhteen. Arvioinnissa m yös korostetaan synergiaetuja muiden 
toimeenpanoviraston hallinnoimien ohjelmien kanssa.  
1.7. Seuranta ja arviointi 
Ohjelman yleistavoitteen ”muistiperi nnön vahvistaminen ja kansalaisten 
osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla” saavuttamista mitataan kansalaisjärjestöjen edistämien niiden aloitteiden lukumäärällä ja  laadulla, jotka 1) vaikuttavat 
EU:n politiikan laadintaproses siin, 2) vahvistavat yhteenkuul uvuutta yhteiskunnassa ja 3) 
parantavat EU:n roolin ymmärtämistä. Pitkän  tähtäimen tavoitteena on kansalaisyhteiskunnan 
paremmat valmiudet vaikuttaa EU:n yhdentymisee n. Välitavoitteita voivat olla henkinen työ 
tai toiminta Euroopan teemavuosien hyväksi, jott a teemavuodet saadaan liitetyksi paikallisiin 
ja alueellisiin realiteetteihin, sekä toiminta  poliittisilla foorume illa valmistauduttaessa 
 
FI 9   FI Euroopan parlamentin vaaleihin kautta 2014–2019 varten. On määritettävä perustaso, sillä 
ohjelman yleistavoite on uusi.  
Erityistavoitteita on kaksi: 1) ”virittää muistiperintöä, EU:n  yhdentymistä ja historiaa 
koskevaa keskustelua, pohdintaa ja yhteistyötä” ja 2) ”parant aa kansalaisten ymmärrystä ja 
valmiuksia osallistua EU:n politiikan laadinta prosessiin ja luoda li sää tilaisuuksia toimia 
yhteisvastuullisesti ja osallistua kansalais yhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan EU:n 
tasolla”. Ensimmäisen tavoitteen  saavuttamista mitataan hankke iden määrällä ja tulosten 
laadulla ja ensikertalaisten edunsaajien prosenttiosuudella. To isen tavoitteen saavuttamista 
mitataan suoraan osallistujien lukumäärällä, osallistuvien järjestö jen lukumäärällä sekä 
ylikansallisten kumppanuuksien ja verkostoje n määrällä, toiminnan maatieteellisellä 
kattavuudella ja ensikertalaisten edunsaajie n prosenttiosuudella. Uudessa ohjelmassa on 
määritettävä perustaso useille näistä tulosindikaattoreista. 
Ensimmäinen kertomus laaditaan kolme vuotta  ohjelman alkamisen jälkeen (viimeistään 31. 
joulukuuta 2016). Kertomuksen tavoitteena on ohjelman puoliväliin mennessä saatujen 
tulosten alustava arviointi, jotta kaikki tarpeellisiksi katsotut muutokset ja mukautukset voidaan tehdä ohjelman jälkimmäistä puolisko a varten (viimeistään 31. joulukuuta 2017). 
Toiminnan vaikutusten jälkiarviointikertomus laaditaan seitsenvuotisen ohjelman lopussa (1. 
heinäkuuta 2023). Tämän kertomuksen tavoitteena on tukimekanismien vertailevien tulosten 
arviointi ohjelman tavoitteiden valossa.  
Arviointitoimenpiteet suoritetaan  ulkoisten ja sisäisten tutk imusten ja kyselytutkimusten, 
arviointikäyntien ja kokousten avulla. Näihin toim enpiteisiin liittyvä t kustannukset ovat 
vakiokustannuksia EU-ohjelmassa, ja ne kate taan tulevan ohjelman hallintobudjetista.