FI Bryssel 18.4.2007 KOM(2007) 196 lopullinen 2007/0070 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Ehdotusten tausta | | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetKomission ehdotuksella kalatalousalan tietojenkeruuta koskevaksi uudeksi neuvoston asetukseksi pyritään kehittämään pitkän aikavälin hyvin integroituja alueellisia näytteenotto-ohjelmia, jotka kattavat biologiset, taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristötiedot. Tarkistetun tietojenkeruuasetuksen tavoitteena on vastata uuteen kysyntään, joka johtuu tarpeesta siirtyä hallinnoimaan kalastusta laivasto- ja alueperustaisesti kalakantaperustaisen hallinnoinnin asemesta ja ryhtyä soveltamaan kalastuksenhallinnoinnissa ekosysteemiperustaista lähestymistapaa. Ympäristötietojen keruun sisällyttäminen ehdotukseen on merkittävä uudistus, jolla pyritään ensisijaisesti seuraamaan kalastustoimien vaikutuksia meren ekosysteemeihin.Uusi tietojenkeruujärjestelmä kattaa koko prosessin satamissa tai merellä tapahtuvasta tietojen keruusta niiden loppukäyttöön (lähinnä tiedeyhteisössä ja neuvoa-antavissa elimissä).Erityisen tärkeitä seikkoja ovat tietojen laadunvalvonta ja validointi. Komissio katsoo, että laadunvalvonta ja sovittujen laatuvaatimusten noudattaminen olisi asetettava yhteisön rahoitusosuuden edellytykseksi. Sen vuoksi komissio on ottanut käyttöön taloudellisen seuraamuksen, joka liittyy vaatimusten noudattamatta jättämiseen ja kansallisten ohjelmien heikkoon laatuun.Tietojen saatavuuden ja käytön parantaminen on myös katsottu erittäin tärkeäksi, sellaisten lisätietojen kuin alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) tietojen saatavuus mukaan luettuna. Uudet säännöt on määritelty tätä silmällä pitäen, samoin kuin tietojen käyttöä koskevat säännöt, joilla suojellaan tietojen toimittajien etuja.Menettelyiden yksinkertaistaminen on tärkeä tavoite, koska kansalliset ohjelmat vahvistetaan tästä lähtien kolmivuotiskaudeksi. Jäsenvaltioille olisi kuitenkin annettava mahdollisuus muutoksiin tarvittaessa (esimerkiksi lisääntyvän kansainvälisen koordinoinnin huomioon ottamiseksi). Monivuotiset suunnittelukaudet vähentävät kaikkien osapuolten hallinnollista taakkaa. | | Yleinen taustaLuotettavien kalataloutta koskevien perustietojen järjestelmällinen keruu on kalakantojen arvioinnin ja tieteellisten lausuntojen kulmakivi ja sen vuoksi äärimmäisen tärkeää yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) täytäntöönpanon kannalta.Komissio on toteuttanut nykyisen tietojenkeruujärjestelmän uudelleenarvioinnin sen useiden vuosien soveltamiskokemusten perusteella. Havaitut puutteet on korjattava pikimmiten, jotta tiedeyhteisö ja kalastushallinto saisivat tehokkaampien hallinnollisten päätösten tekemiseksi tarvitsemansa tiedot. | | Voimassa olevat aiemmat säännöksetYhteisön puitteista yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista varten tarvittavien tietojen keruulle ja hallinnalle annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1543/2000. Asetuksella luotiin ensikertaa puitteet jäsenvaltioiden tietojenkeruutoimien yhdistämiseksi ja tehostamiseksi. | | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEhdotus liittyy läheisesti kalastustoiminnan ympäristönäkökohtiin. Se tarjoaa tarvittavan pohjan ekosysteemiperustaisen lähestymistavan soveltamiseksi kalastuksenhoitoon.Ehdotuksessa otetaan myös huomioon nykyisen lainsäädännön yksinkertaistamistarve.Lisäksi vihreässä kirjassa ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: Meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys” todetaan, että EU:n meristrategian täytäntöönpanon kannalta mereen liittyviä toimia ja niiden vaikutuksia luonnonvaroihin koskevien luotettavien tietojen kerääminen ja hallinta on ensiarvoisen tärkeää. Kirjassa nostetaan myös esiin kerättyjen tietojen yhdenmukaistamiseen ja luotettavuuteen liittyvät ongelmat sekä aukot EU:n eri alueiden seurannassa. Tietojen keruuta ja hallintaa koskevien yhteisön puitteiden parantaminen on askel tähän suuntaan. | Kuulemiset ja vaikutusten arviointi | | Intressitahojen kuuleminen | | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaEnsimmäinen kokous kansallisten tietojenkeruun yhteyshenkilöiden, kalantutkimuslaitosten johtajien ja tieteellisten neuvoa-antavien elinten (ICES, STECF) edustajien kanssa pidettiin Brysselissä 24. helmikuuta. Kokouksessa esiteltiin ehdotettujen muutosten pääkohdat nykyjärjestelmään verrattuna ja niistä keskusteltiin perusteellisesti.Toinen kokous kansallisten tietojenkeruun yhteyshenkilöiden ja kalantutkimuslaitosten johtajien kanssa pidettiin Brysselissä 14. heinäkuuta. Siinä käsiteltiin komission ehdotusluonnosta. | | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonJäsenvaltioiden edustajat ja tutkijat olivat yleisesti ehdotuksen kannalla. Ongelmallisiksi koettiin vaatimusten noudattamatta jättämistä koskevat seuraamukset, tietojen saatavuus ja tutkimusten määrittely.Huomautukset ja kommentit otettiin huomioon ja suurin osa niistä sisällytettiin ehdotukseen. | | Asiantuntijatiedon käyttö | | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | | Vaikutusten arviointiEhdotus koskee voimassa olevan yhteisön lainsäädännön keventämistä ja tehostamista.Sen vuoksi vaikutusten arviointia ei katsottu tarpeelliseksi. | | | Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat | | Ehdotetun toimen lyhyt kuvausTavoitteena on tarkistaa merkittävästi nykyistä oikeudellista kehystä, joka koskee kalatalouden perustietojen keruuta ja käyttöä tieteellisten lausuntojen pohjana. | | OikeusperustaPerustamissopimuksen 37 artikla | | ToissijaisuusperiaateEhdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:EU:n tasolla tarvitaan yhteiset tietokokonaisuudet ja yhteiset tietojen keruuta koskevat vaatimukset yhteisten kalavarojen hoitamiseksi.Asetus on kuitenkin laadittu siten, että sillä vähennetään sekä jäsenvaltioiden hallinnollista rasitetta että kustannuksia, erityisesti seuraavia keinoja käyttäen: - ohjelmat ovat monivuotisia (ei enää vuosittaista hyväksymismenettelyä), - jäsenvaltioiden välillä edellytetään alueellista koordinointia kustannustehokkuuden parantamiseksi. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Sääntelytavan valinta | | Ehdotettu sääntelytapa: asetus.Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä:Yhdenmukaistettua tietojen keruuta koskevien nykypuitteiden soveltaminen ja parantaminen on tarpeen. | | | Talousarviovaikutukset | | Jäsenvaltiot voivat hakea yhteisön taloudellista tukea tietojen keruuseen, hallintaan, siirtoon ja käyttöön tieteellisiä lausuntoja varten. Tietojen keruuta ja tieteellisiä lausuntoja koskeva vuotuinen talousarvio kaudella 2007–2013 on keskimäärin 58 miljoonaa euroa. Ks. liitteenä oleva rahoitusselvitys. | Lisätiedot | | Yksinkertaistaminen | | Ehdotuksella yksinkertaistetaan (EU:n tai kansallisten) viranomaisten hallintomenettelyjä seuraavasti: - kansalliset ohjelmat vahvistetaan kolmivuotiskausiksi eikä enää vuosittain, - EU:n kansallisia ohjelmia yksinkertaistetaan niin, että jäljelle jää vain yksi pakollinen perusohjelma (ei enää vapaaehtoisia laajennettuja ohjelmia), - jotkin kerättävät tiedot koordinoidaan alueittain. | | | | Lainsäädännön kumoaminenEhdotuksen hyväksymisestä seuraa, että aiempaa lainsäädäntöä kumotaan. | 2007/0070 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 [3] säädetään tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean, jäljempänä ’STECF’, suorittamista säännöllisistä elollisten vesiluonnonvarojen hoitoa koskevista arvioinneista, joihin sisältyvät muun muassa biologiset, taloudelliset, ympäristölliset, sosiaaliset ja tekniset tekijät. (2) Sekä Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vastuuntuntoista kalastusta koskevissa menettelyohjeissa että hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämisestä ja hoidosta tehdyssä sopimuksessa korostetaan tarvetta kehittää tieteellistä tutkimusta ja tietojen keruuta alan tieteellisen tietämyksen parantamiseksi. (3) Yhteisen kalastuspolitiikan elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämistä, hoitoa ja hyödyntämistä yhteisön ulkopuolisilla vesialueilla koskevien tavoitteiden mukaisesti yhteisön on osallistuttava kalavarojen säilyttämiseksi toteutettaviin pyrkimyksiin, erityisesti kalastuskumppanuussopimuksissa vahvistettujen tai alueellisten kalastusjärjestöjen, jäljempänä ’kalastusjärjestöt’, hyväksymien määräysten mukaisesti. (4) Neuvosto hyväksyi 23 päivänä tammikuuta 2003 päätelmät, jotka koskivat komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamaa tiedonantoa yhteisön toimintasuunnitelmasta ympäristönsuojelua koskevien vaatimusten sisällyttämiseksi yhteiseen kalastuspolitiikkaan [4]; tiedonannossa esitetään pääperiaatteet, hoitotoimenpiteet ja työohjelma ekosysteemiperustaiseen lähestymistapaan siirtymiseksi kalastuksenhoidossa. (5) Neuvosto hyväksyi 13 päivänä lokakuuta 2003 päätelmät, jotka koskevat komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamaa tiedonantoa yhteisön kalastuksenhoidon tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantamisesta [5]; tiedonannossa kuvataan yhteisön tieteellisiä lausuntoja koskevia tarpeita, esitetään menettelyitä lausuntojen antamiseksi, nostetaan esiin alueita, joilla järjestelmää on parannettava, ja ehdotetaan mahdollisia ratkaisumalleja lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. (6) Yhteisön puitteista yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista varten tarvittavien tietojen keruulle ja hallinnalle 29 päivänä kesäkuuta 2000 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1543/2000 [6] on tarpeen tarkistaa, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon laivastoperustainen lähestymistapa kalastuksenhoidossa, tarve kehittää ekosysteemiperustaista lähestymistapaa ja parantaa kalataloutta koskevien tietojen laatua, täydellisyyttä ja laajempaa saatavuutta, varmistaa tehokkaampi tuki tieteellisten lausuntojen toimittamiselle sekä edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. (7) Nykyisiin kalataloustietojen keruuta ja hallintaa koskeviin asetuksiin, erityisesti yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2847/93 [7], Itämeren pyyntiponnistusten hallintojärjestelmästä 24 päivänä huhtikuuta 1997 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 779/97 [8], kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 104/2000 [9], syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2347/2002 [10], tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 kumoamisesta 4 päivänä marraskuuta 2003 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1954/2003 [11], kalastuksen tahattomia valassaaliita koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 812/2004 [12] ja yhteisön kalastuslaivastorekisteristä 30 päivänä joulukuuta 2003 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 26/2004 [13] sisältyy säännöksiä, jotka koskevat kalastusaluksiin, niiden toimintaan ja saaliisiin liittyvien tietojen keruuta ja hallintaa sekä hintaseurantaa, tahattomia valassaaliita ja syvänmerenkalastukseen sovellettavia edellytyksiä ja jotka olisi otettava huomioon tässä asetuksessa, jotta voitaisiin saada aikaan kattava ja yhdenmukainen tietojenkeruujärjestelmä. (8) Tieteellistä arviointia varten kerättäviin tietoihin olisi sisällyttävä biologisia saalistietoja, poisheitetyt saaliit mukaan luettuina, kalakantojen tilaa koskevia tutkimustietoja sekä tietoja kalastus- ja vesiviljelytoiminnan aiheuttamista ympäristövaikutuksista ja tietoja laivastoista ja niiden toiminnasta. Lisäksi niihin olisi sisällyttävä hinnanmuodostusta selittäviä tietoja sekä kalastusyritysten ja jalostusteollisuuden taloudellisen tilanteen ja näiden alojen työllisyyskehityksen arviointia helpottavia muita tietoja. (9) Tämän asetuksen kattamien tietojen saatavuutta koskevat velvollisuudet eivät rajoita ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta 28 päivänä 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY [14] mukaisia jäsenvaltioiden velvollisuuksia mainitun direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa määritellyn ympäristötiedon osalta. (10) Kalataloustietojen keruuta ja hallintaa koskevien yhteisön ohjelmien toteuttamisen olisi oltava suoraan jäsenvaltioiden vastuulla. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi laadittava kansalliset ohjelmansa yhteisön ohjelman mukaisesti. (11) Elollisten vesiluonnonvarojen suojelemiseksi, säilyttämiseksi ja hyödyntämiseksi kestävällä tavalla kalastuksenhoidossa olisi otettava asteittain käyttöön ekosysteemiperustainen lähestymistapa. Kalastuksen ja ympäristön välisen vuorovaikutuksen arvioiminen ja erityisesti kalastuksen ja vesiviljelyn ympäristövaikutukset sekä niiden seuraukset ekosysteemille on syytä ottaa paremmin huomioon. (12) Painopisteet sekä tietojen keruu- ja käsittelymenettelyt yhteisössä on järjestelmän johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja kustannustehokkuuden optimoimiseksi syytä määrittää yhteisön tasolla ottamalla käyttöön pysyvät monivuotiset puitteet. (13) Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään ja kolmansien maiden kanssa ja koordinoitava samaa merialuetta koskevat ja kyseeseen tulevat sisävesialueet kattavat kansalliset tietojenkeruuohjelmansa. (14) Tässä asetuksessa tarkoitetut tiedot olisi syötettävä atk-pohjaisiin tietokantoihin, jotta ne ovat luvan saaneiden loppukäyttäjien käytettävissä ja vaihdettavissa. On tiedeyhteisön edun mukaista, että tiedot, jotka eivät mahdollista henkilökohtaista tunnistamista, ovat kaikkien niiden analysoinnista kiinnostuneiden osapuolien käytettävissä. (15) Kalataloustietojen kansallisten keruu- ja hallintaohjelmien täytäntöönpanosta aiheutuu huomattavia menoja. Ohjelmien tuottamat hyödyt voivat toteutua täysimittaisina vain yhteisön tasolla. Sen vuoksi tarvitaan yhteisön rahoitusosuutta jäsenvaltioiden menoista koskeva säännös yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä 22 päivänä toukokuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 [15] mukaisesti. (16) Jos komissio havaitsee, että menoihin liittyy sääntöjenvastaisuuksia, rahoitusoikaisut tehdään asetuksen (EY) N:o 861/2006 28 artiklan mukaisesti. (17) Kalavarojen hoitoon liittyvien erityiskysymysten käsittely edellyttää yksilöimättömien tietojen käsittelyä. Tällöin tietopyynnössä olisi täsmennettävä soveltuva yhdistämistaso kussakin erityistapauksessa. (18) Vaikka komissio ei perustakaan keskustietokantaa, komissiolla olisi oltava pääsy jäsenvaltioiden tietokantoihin. (19) Jäsenvaltioiden ja komission on tarpeen koordinoida toimintaansa ja tehdä yhteistyötä kansainvälisissä elimissä, jotta yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ’YKP’, toteuttamiseksi tarvittavien tieteellisten lausuntojen luotettavuutta voitaisiin parantaa. (20) Ensisijaisesti olisi varmistettava, että tieteelliset asiantuntijat osallistuvat YKP:n toteuttamiseksi tarvittavaa tieteellistä arviointia suorittaviin asiantuntijaryhmiin. (21) Tiedeyhteisöä olisi kuultava, ja kalatalousalalla työskenteleviä ja muita eturyhmiä olisi informoitava tietojenkeruuta koskevien säännösten täytäntöönpanosta. Tarvittavien lausuntojen keräämiseen soveltuvia elimiä ovat komission päätöksellä 2005/629/EY [16]perustettu tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF), komission päätöksellä 1999/478/EY [17] perustettu neuvoa-antava kalatalous- ja vesiviljelykomitea ja neuvoston päätöksellä 2004/585/EY [18] perustetut alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat. (22) Hallintokomitean olisi huolehdittava tiiviistä yhteistyöstä jäsenvaltioiden ja komission välillä tämän asetuksen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [19] mukaisesti. (23) Aiemman kokemuksen ja uusien tarpeiden perusteella neuvoston asetus (EY) N:o 1543/2000 on aiheellista kumota ja korvata tällä asetuksella, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I luku Yleiset säännökset 1 artikla Kohde 1. Tällä asetuksella vahvistetaan säännöt, jotka koskevat: a) kalatalousalaa koskevien biologisten, taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötietojen keruuta ja hallintaa monivuotisten ohjelmien puitteissa; b) kalatalousalaa koskevien tietojen käyttöä yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä YKP, puitteissa. 2. Tässä asetuksessa vahvistetaan myös YKP:n täytäntöön panemiseksi tarvittavien tieteellisten lausuntojen parantamista koskevat säännökset. 2 artikla Määritelmät Tämän asetuksen soveltamiseksi sovelletaan seuraavia määritelmiä: a) ’kalatalousala’ tarkoittaa kaupalliseen kalastukseen, virkistyskalastukseen, vesiviljelyyn ja kalastustuotteiden jalostusteollisuuteen liittyviä toimia; b) ’virkistyskalastus’ tarkoittaa kalastustoimintaa, jossa elollisia vesiluonnonvaroja käytetään virkistäytymis- tai urheilutarkoituksiin; c) ’merialueet’ tarkoittaa neuvoston päätöksessä 2004/585/EY vahvistettuja maantieteellisiä alueita ja alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamia alueita; d) ’perustiedot’ tarkoittaa yksittäisiin aluksiin, luonnollisiin tai oikeushenkilöihin tai yksittäisiin näytteisiin liittyviä tietoja; e) ’yksilöimättömät tiedot’ tarkoittaa perustietoihin perustuvia tietoja sellaisessa muodossa, ettei luonnollisia tai oikeushenkilöitä voida niistä tunnistaa; f) ’yhdistetyt tiedot’ tarkoittaa perustiedoista ja yksilöimättömistä tiedoista erityisiä analyysitarkoituksia varten laadittua koostetta; g) ’loppukäyttäjät’ tarkoittaa luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka ovat kiinnostuneita kalatalousalaa koskevien tietojen tieteellisestä analysoinnista; h) ’laivastoperustainen näytteenotto’ tarkoittaa biologisten, taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keruuta, joka perustuu hyväksyttyihin alueellisiin laivastonosiin; i) ’yhteisön kalastusalus’ tarkoittaa asetuksen (EY) N:o 2371/2002 3 artiklan d alakohdan määritelmän mukaista alusta. II luku Tietojen keruu ja hallinta monivuotisissa ohjelmissa 1 jakso Yhteisön ohjelma ja kansalliset ohjelmat 3 artikla Yhteisön ohjelma 1. Komissio määrittelee biologisten, taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötietojen keruuta ja hallintaa varten seuraavia aloja koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman: a) yhteisön kalastusalusten harjoittama kaupallinen kalastus yhteisön vesialueilla ja niiden ulkopuolella; b) yhteisön vesialueilla harjoitettava virkistyskalastus; c) jäsenvaltioiden alueilla ja yhteisön vesialueilla harjoitettava vesiviljelytoiminta; d) kalastustuotteiden jalostusteollisuus. 2. Yhteisön ohjelmat laaditaan kolmivuotiskausiksi. Ensimmäinen kausi kattaa vuodet 2008–2010. 4 artikla Kansalliset ohjelmat 1. Jäsenvaltioiden on kerättävä biologiset, taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat perustiedot yhteisön ohjelman mukaisesti laaditun monivuotisen kansallisen ohjelmansa, jäljempänä ’kansallinen ohjelma’, puitteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden nykyisten, yhteisön lainsäädännön mukaisten tietojenkeruuta koskevien velvollisuuksien noudattamista. 2. Kansalliseen ohjelmaan on sisällyttävä erityisesti seuraavat seikat, kuten 2 luvussa säädetään: a) kansallinen näytteenotto-ohjelma; b) merellä toimivia tarkkailijoita koskeva järjestelmä tarvittaessa; c) merellä tehtäviä tutkimuksia koskeva järjestelmä. 3. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä kansallisiin ohjelmiinsa tietojen keruussa ja analysoinnissa sekä niiden tarkkuuden ja täsmällisyyden arvioinnissa käytettävät menettelyt ja menetelmät. 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava kansalliset ohjelmansa komission hyväksyttäviksi. Ne on toimitettava sähköisessä muodossa komission ilmoittamaan osoitteeseen. 5. Jäsenvaltiot voivat esittää ohjelmakauden aikana kansallisiin ohjelmiinsa muutoksia alueellisella tasolla tehtyjen sopimusten huomioon ottamiseksi. Muutokset on annettava komissiolle tiedoksi vähintään kaksi kuukautta ennen niiden toimeenpanovuotta. 6. Ensimmäinen kansallinen ohjelma sisältää vuosien 2008–2010 toimet. 5 artikla Koordinointi ja yhteistyö 1. Jäsenvaltioiden on koordinoitava kansalliset ohjelmansa muiden jäsenvaltioiden kanssa samalla merialueella ja tehtävä kaikkensa toimintansa koordinoimiseksi niiden kolmansien maiden kanssa, joilla on samalla merialueella niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita. 2. Jäsenvaltioiden on niin pitkälle kuin mahdollista hyödynnettävä nykyisiä tietojenkeruuohjelmia ja -toimia pitkän aikavälin integroitujen alueellisten näytteenotto-ohjelmien laatimiseksi. 3. Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä toistensa ja kolmansien maiden kanssa 1 ja 2 kohdassa kuvatulla tavalla aina kun yhteisön asetuksissa säädetään sisävesissä esiintyvien lajien hoidosta. 6 artikla Kansallisten ohjelmien arvioiminen ja hyväksyminen 1. Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) arvioi: a) kansallisten ohjelmien ja niihin tehtyjen muutosten yhteensopivuuden tämän asetuksen kanssa; ja b) kerättävien tietojen tieteellisen merkityksen. 2. Jos STECF:n arviointi osoittaa, että kansallinen ohjelma ei ole tämän asetuksen mukainen tai ei ole tieteellisesti merkityksellinen, komissio ilmoittaa siitä viipymättä kyseiselle jäsenvaltiolle ja ehdottaa ohjelmaan muutoksia. Sen jälkeen kyseisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarkistettu kansallinen ohjelma. 3. Komissio hyväksyy kansalliset ohjelmat STECF:n arvioinnin ja omien yksikköjensä tekemän kustannusarvion perusteella. 7 artikla Yhteisön taloudellinen tuki 1. Yhteisön taloudellinen tuki kansallisille ohjelmille pannaan täytäntöön asetuksessa (EY) N:o 861/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti. 2. Asetuksen (EY) N:o 861/2006 9 artiklassa tarkoitetut perustiedot voivat kattaa ainoastaan ne osat jäsenvaltioiden kansallisista ohjelmista, jotka koskevat yhteisön ohjelman täytäntöönpanoa. 3. Yhteisön taloudellista tukea myönnetään kansallisille ohjelmille ainoastaan, jos tässä asetuksessa säädettyjä sääntöjä noudatetaan täysimääräisesti. 4. Komissio voi, annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden tulla kuulluksi, pienentää yhteisön taloudellista tukea määrällä, joka on enintään 25 prosenttia kansallisen ohjelman vuotuisista kokonaiskustannuksista seuraavissa tapauksissa: a) jos kansallista ohjelmaa ei ole toimitettu komissiolle annetussa määräajassa; b) jos kansallinen ohjelma on puutteellinen; c) jos loppukäyttäjä on esittänyt virallisen tietopyynnön, eikä tietoja ole toimitettu ajoissa kyseiselle loppukäyttäjälle. 5. Komissio voi keskeyttää ja/tai periä takaisin yhteisön taloudellisen tuen, jos STECF:n 6 artiklan mukainen arviointi osoittaa, että tiedot eivät täytä alueellisia ja kansainvälisiä laatuvaatimuksia. 6. Yhteisön taloudellisen tuen alennuksen on oltava suhteessa vaatimusten noudattamatta jättämisen tasoon, ja sitä on sovellettava asteittain ajan kuluessa. 2 jakso Tietojenkeruumenettelyä koskevat vaatimukset 8 artikla Näytteenotto-ohjelmat 1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava monivuotiset kansalliset näytteenotto-ohjelmat. 2. Kansallisiin näytteenotto-ohjelmiin on sisällyttävä erityisesti: a) otanta-asetelma biologisten tietojen keräämiseksi laivastoperustaisen näytteenoton pohjalta, virkistyskalastus tarvittaessa mukaan luettuna; b) sellainen otanta-asetelma ekosysteemiä koskevien tietojen keräämiseksi, jonka avulla voidaan arvioida lajien välisen vuorovaikutuksen määrää ja kalatalousalan ympäristövaikutuksia ja joka auttaa seuraamaan meriympäristön tilaa; c) sellainen otanta-asetelma taloudellisten ja sosiaalisten tietojen keräämiseksi, jonka avulla voidaan arvioida kalatalousalan taloudellista tilannetta ja analysoida sen suorituskykyä pitkällä aikavälillä sekä suorittaa toteutettujen tai ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusten arviointia. 3. Kansallisten näytteenotto-ohjelmien protokollien ja menetelmien on mahdollisuuksien mukaan oltava: a) ajallisesti pysyviä; b) vakiomuotoisia alueiden kesken; c) kansainvälisten tieteellisten elinten ja asianomaisten alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamien laatuvaatimusten mukaisia. 4. Kerättyjen tietojen tarkkuus ja täsmällisyys on arvioitava järjestelmällisesti. 9 artikla Näytteenottopaikkoihin pääsy Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näytteenottajilla on velvollisuuksiensa täyttämiseksi pääsy: a) seuraamaan saaliiden purkamista, jälleenlaivaaminen ja vesiviljelyyn siirtäminen tarvittaessa mukaan luettuina; b) yritysten toimitiloihin taloudellisten tietojen keräämiseksi. 10 artikla Merellä toimivat tarkkailijat 1. Jäsenvaltioiden on laadittava ja otettava käyttöön merellä toimivien tarkkailijoiden järjestelmiä, jos se on kansallisten ohjelmien tietojenkeruun kannalta tarpeen. 2. Merellä toimivien tarkkailijoiden tehtävät päättää jäsenvaltio. 3. Yhteisön kalastusalusten päälliköiden on päästettävä alukselle kansallisesta ohjelmasta vastaavan viranomaisen nimittämät merellä toimivat tarkkailijat ja tehtävä näiden kanssa yhteistyötä, jotta tarkkailijat voivat täyttää velvollisuutensa yhteisön kalastusaluksella ollessaan. 4. Yhteisön kalastusalusten päälliköt voivat kieltäytyä päästämästä merellä toimivia tarkkailijoita alukselle ainoastaan, jos aluksella ilmiselvästi ei ole riittävästi tilaa tai jos se on turvallisuussyistä perusteltua. Tällaisissa tapauksissa tiedot on kerättävä käyttäen yhteisön kalastusaluksen miehistön toteuttamaa omatoimista näytteenotto-ohjelmaa, jonka kansallisesta ohjelmasta vastaava viranomainen on laatinut ja jota se valvoo. 11 artikla Merellä tehtävät tutkimukset 1. Jäsenvaltioiden on tehtävä kaupallisesta kalastuksesta saatavista tiedoista riippumattomia tieteellisiä tutkimuksia merellä kantojen runsauden ja jakautumisen sekä kalastustoiminnan ympäristöön kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi. 2. Luettelo yhteisön taloudelliseen tukeen kelpoisista merellä tehtävistä tieteellisistä tutkimuksista hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. III luku Tiedonhallintamenettely 12 artikla Tietojen säilyttäminen Jäsenvaltioiden on: a) varmistettava, että kansallisissa ohjelmissa kerätyt perustiedot säilytetään turvallisesti atk-pohjaisissa tietokannoissa, ja toteutettava kaikki toimenpiteet varmistaakseen, että niitä käsitellään luottamuksellisina; b) toteutettava tarvittavat tekniset toimenpiteet tietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, vahingoittumiselta, jakelulta tai luvattomalta käytöltä. 13 artikla Tietojen laadunvalvonta ja validointi 1. Jäsenvaltiot vastaavat kansallisissa ohjelmissa kerättyjen perustietojen laadusta ja täydellisyydestä sekä niistä johdetuista loppukäyttäjille toimitettavista yksilöimättömistä ja yhdistetyistä tiedoista. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että: a) kansallisissa ohjelmissa kerättyjen perustietojen virheettömyys tarkistetaan asianmukaisesti aiheellisia laadunvalvontamenettelyitä noudattaen; b) kansallisissa ohjelmissa kerätyistä perustiedoista johdetut yksilöimättömät ja yhdistetyt tiedot validoidaan ennen kuin ne toimitetaan loppukäyttäjille. c) edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut perustietoihin, yksilöimättömiin tietoihin ja yhdistettyihin tietoihin sovellettavat laadunvarmistusmenettelyt kehitetään kansainvälisten tieteellisten elinten, alueellisten kalastusjärjestöjen ja STECF:n hyväksymien menettelyiden mukaisesti. IV luku YKP:n puitteissa kerättyjen tietojen käyttö 14 artikla Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tiedot Rajoittamatta direktiivin 2003/4/EY mukaisten, ympäristötietojen saatavuutta koskevien velvollisuuksien noudattamista tätä lukua sovelletaan kaikkiin tietoihin, jotka on kerätty: a) asetuksen (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 779/97, (EY) N:o 104/2000, (EY) N:o 2347/2002, (EY) N:o 1954/2003 tai (EY) N:o 812/2004 nojalla; b) tätä asetusta soveltamalla: i) alusten toimintaa koskevat tiedot, jotka perustuvat satelliittiseurannasta ja muista vaadittua muotoa noudattavista seurantajärjestelmistä saatuihin tietoihin; ii) tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida kunkin kannan saaliiden kokonaismäärä kaupallisen laivaston laivastonosan, maantieteellisen alueen ja ajanjakson mukaan jaoteltuna ja poisheitetyt saaliit sekä tarvittaessa myös virkistyskalastussaaliit mukaan luettuina; iii) kaikki hyödynnettävien kantojen tilan seuraamiseksi vaadittavat biologiset tiedot; iv) ekosysteemiä koskevat tiedot, joita tarvitaan kalastustoiminnan ja vesiviljelyn ympäristöön kohdistuvien vaikutusten arvioimiseen; v) lajien välisen vuorovaikutuksen arvioimiseen tarvittavat tiedot; vi) kalastuslaivastoa ja jalostusteollisuutta koskevat taloudelliset ja sosiaaliset tiedot. 15 artikla Perustietojen saatavuus ja siirto 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissiolla on suora sähköinen pääsy kansallisiin atk-tietokantoihin sisältyviin perustietoihin niiden olemassaolon tarkistamiseksi. 2. Jäsenvaltioiden on tehtävä komission kanssa sopimus sähköisestä pääsystä jotta komissiolla olisi suora pääsy niiden tietokantoihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muissa yhteisön säännöissä vahvistettujen velvollisuuksien noudattamista. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että merellä tehtäviä tieteellisiä tutkimuksia koskevista järjestelmistä kerätyt perustiedot toimitetaan kansainvälisille tieteellisille järjestöille ja alueellisten kalastusjärjestöjen aiheellisille tieteellisille elimille yhteisön ja jäsenvaltioiden kansainvälisten velvollisuuksien mukaisesti. 16 artikla Tietojen käsittely 1. Jäsenvaltioiden on koostettava perustiedot yksilöimättömien tai yhdistettyjen tietojen tietokokonaisuuksiksi noudattaen: a) kansainvälisiä vaatimuksia; b) aluetasolla sovittua protokollaa, jos sellainen on. 2. Jäsenvaltion on toimitettava loppukäyttäjälle ja komissiolle tarvittaessa kuvaus pyydettyjen tietojen käsittelyssä sovelletuista menetelmistä ja niiden tilastolliset ominaisuudet. 17 artikla Yksilöimättömien ja yhdistettyjen tietojen siirto Jäsenvaltioiden on asetettava yksilöimättömät ja yhdistetyt tiedot loppukäyttäjien saataville tieteellisten analysointien tueksi: a) kalastuksenhoitoa koskevien lausuntojen perustana; b) julkisen keskustelun ja sidosryhmien kalastuspolitiikan kehittämiseen osallistumisen lisäämiseksi; c) tieteellisissä aikakauslehdissä julkaisemista tai opetustarkoituksia varten. 18 artikla Yksilöimättömien ja yhdistettyjen tietojen toimittaminen Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yksilöimättömät ja yhdistetyt tiedot toimitetaan viipymättä toimivaltaisille kansainvälisille tieteellisille järjestöille ja alueellisten kalastusjärjestöjen aiheellisille tieteellisille elimille yhteisön ja jäsenvaltioiden kansainvälisten velvollisuuksien mukaisesti. 19 artikla Tietojensiirtomenettely 1. Jäsenvaltioiden on siirrettävä yksilöimättömät ja yhdistetyt tiedot suojatussa sähköisessä muodossa. 2. Jos yksilöimättömiä ja yhdistettyjä tietoja pyydetään tieteellisissä aikakauslehdissä julkaisemista tai opetustarkoituksia varten, jäsenvaltiot voivat tietojen kerääjien ammattietujen suojelemiseksi pidättyä siirtämästä tietoja loppukäyttäjille kahden vuoden ajan tietojen keräämisestä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava loppukäyttäjille ja komissiolle tällaisista päätöksistä. Komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pidentää tätä aikaa. 3. Jäsenvaltiot voivat kieltäytyä siirtämästä asianomaisia yksilöimättömiä ja yhdistettyjä tietoja ainoastaan: a) jos on vaara, että luonnolliset ja/tai oikeushenkilöt voidaan tunnistaa, jolloin jäsenvaltio voi ehdottaa loppukäyttäjän tarpeiden tyydyttämiseksi vaihtoehtoisia tapoja, jotka turvaavat nimettömyyden; b) 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. 4. Jos muiden loppukäyttäjien kuin toimivaltaisten kansainvälisten tieteellisten järjestöjen ja alueellisten kalastusjärjestöjen aiheellisten tieteellisten elimien pyytämät tiedot eivät ole samoja kuin kansainvälisille tieteellisille järjestöille ja alueellisten kalastusjärjestöjen aiheellisille tieteellisille elimille jo toimitetut tiedot, jäsenvaltiot voivat laskuttaa tietojen poimimisesta ja tarvittaessa yhdistämisestä aiheutuvat tosiasialliset kustannukset kyseisiltä loppukäyttäjiltä. 20 artikla Tietojen toimittamisesta kieltäytymisen tarkistaminen 1. Jos jäsenvaltio kieltäytyy toimittamasta tietoja 19 artiklan 3 kohdan nojalla, loppukäyttäjä voi pyytää komissiota tarkistamaan kieltäytyminen. Jos komissio havaitsee, että kieltäytymistä ei ole asianmukaisesti perusteltu, se voi vaatia jäsenvaltiota toimittamaan tiedot loppukäyttäjälle asetetussa määräajassa. 2. Jos jäsenvaltio ei toimita tietoja kahden kuukauden kuluessa, sovelletaan 7 artiklan 4 kohdan c alakohtaa. 21 artikla Loppukäyttäjän velvollisuudet 1. Tietojen loppukäyttäjän on: a) käytettävä tietoja ainoastaan pyynnössä mainittuun tarkoitukseen 17 artiklan mukaisesti; b) ilmoitettava asianmukaisesti tietolähde; c) vastattava tietojen moitteettomasta ja aiheellisesta käytöstä; d) ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioille kaikista tietoihin mahdollisesti liittyvistä ongelmista; e) toimitettava asianomaisille jäsenvaltioille ja komissiolle tietojen käytöstä saatuja tuloksia koskevat viitetiedot. 2. Jos jäsenvaltio ei noudata jotakin 1 kohdassa säädetyistä vaatimuksista, komissio voi vaatia asianomaista jäsenvaltiota rajoittamaan kyseisen loppukäyttäjän tietoihin pääsyä tai estämään sen kokonaan. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista loppukäyttäjien vaatimusten noudattamatta jättämisistä ennen tietoihin pääsyn rajoittamista tai estämistä. V luku Tieteellisten lausuntojen tukeminen 22 artikla Kansainvälisten elinten kokouksiin osallistuminen Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansalliset asiantuntijat osallistuvat asiaa käsitteleviin kansainvälisten elinten ja alueellisten kalastusjärjestöjen kokouksiin. 23 artikla Koordinointi ja yhteistyö 1. Jäsenvaltiot ja komissio koordinoivat toimensa ja tekevät yhteistyötä tieteellisten lausuntojen luotettavuuden sekä kansainvälisten tieteellisten elinten ja alueellisiin kalastusjärjestöihin kuuluvien tieteellisten elinten työohjelmien ja työmenetelmien parantamiseksi. 2. Koordinointi ja yhteistyö on toteutettava siten, ettei se estä avointa tieteellistä keskustelua ja että sillä pyritään edistämään tieteellisten lausuntojen puolueettomuutta. VI luku Loppumääräykset 24 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 25 artikla Seuranta Komissio seuraa yhdessä STECF:n kanssa kansallisten ohjelmien toteutusta asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklassa perustetussa kalastus- ja vesiviljelyalan komiteassa, jäljempänä ’komitea’. 26 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa asetuksen (ETY) N:o 2371/2002 30 artiklassa perustettu komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 27 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan neuvoston asetus (EY) N:o 1543/2000 1 päivästä tammikuuta 2008. Kumottuja säännöksiä sovelletaan kuitenkin ennen 31 päivää joulukuuta 2007 hyväksyttyihin kansallisiin ohjelmiin. 2. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 28 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Liite Vastaavuustaulukko Asetus (EY) N:o 1543/2000 | Asetusehdotus | 1 artikla | 1 artikla | 2 artikla | 2 artikla | 3 artikla | 3, 4 ja 5 artikla | 4 artikla | 14 artikla | 5 artikla | 3 ja 24 artikla | 6 artikla | 4 ja 7 artikla | 7 artikla | 12 ja 17 artikla | 8 artikla | 24 ja 25 artikla | 9 artikla | 26 artikla | 10 artikla | 25 artikla | 11 artikla | 28 artikla | SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ 11 07: Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttäminen, hoito ja hyödyntäminen 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1 Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 11 01 04 03: Tuki kalavarojen hoitamiseen (perustietojen keruu ja tieteellisten lausuntojen parantaminen) – Hallintomenot 11 07 01: Tuki kalavarojen hoitamiseen (perustietojen keruu) 11 07 02: Tuki kalavarojen hoitamiseen (tieteellisten lausuntojen parantaminen) 3.2 Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2009 - 2013 3.3 Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 11010403 | Ei-pakolliset | EI-JM [20] | Ei | Ei | Ei | Nro 2 | 110701 | Ei-pakolliset | JM [21] | Ei | Ei | Ei | Nro 2 | 110702 | Ei-pakolliset | JM2 | Ei | Ei | Ei | Nro 2 | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1 Taloudelliset resurssit 4.2 Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. | Toimintamenot [22] | | | | | | | | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | 54,415 | 59,365 | 59,365 | 61,839 | 64,315 | 299,299 | Maksumäärärahat (MM) | | b | 52,745 | 57,226 | 59,365 | 60,777 | 63,252 | 293,365 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot [23] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,250 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,650 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | | | | | | | Maksusitoumus-määrärahat | | a+c | 54,515 | 59,615 | 59,465 | 61,939 | 64,415 | 299,949 | Maksumäärärahat | | b+c | 52,845 | 57,476 | 59,465 | 60,877 | 63,352 | 294,015 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään [24] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 5,090 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | a+c+d+e | 55,683 | 60,783 | 60,633 | 63,107 | 65,583 | 305,789 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | b+c+d+e | 54,013 | 58,644 | 60,633 | 62,045 | 64,520 | 299,855 | Maksumäärärahojen arvioinnissa on käytetty seuraavia oletuksia: MM tietojen keruu = 50 % MSM:stä vuonna n + 50 % MSM:stä vuonna n-1 MM selvitykset = 80 % MSM:stä vuonna n + 20 % MSM:stä vuonna n-1 MM tieteelliset lausunnot = 80 % MSM:stä vuonna n + 20 % MSM:stä vuonna n-1 Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. | Jäsenvaltiot ovat rahoittaneet 50 % kansallisista ohjelmistaan. | f | 41,535 | 45,364 | 45,364 | 47,254 | 49,146 | 228,663 | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 97,218 | 106,147 | 105,997 | 110,361 | 114,729 | 534,452 | 4.1.2 Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen [25] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3 Vaikutukset tuloihin Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) | | Ennen toteutusta[Vuosi n-1] | | Toteutuksen jälkeen | Budjettikohta | Tulot | | | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [26] | | a) Absoluuttiset tulot | | | | | | | | | | b) Tulojen muutokset | | | | | | | | | (Taulukossa ilmoitetaan kaikki kyseeseen tulevat tulojen budjettikohdat ja siihen lisätään rivejä, jos toimenpide vaikuttaa useampaan budjettikohtaan.) 4.2 Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 Vuositarve | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Henkilöstön määrä yhteensä | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1 Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Komission ehdotuksella kalatalousalan tietojenkeruuta koskevaksi uudeksi neuvoston asetukseksi pyritään kehittämään pitkän aikavälin hyvin integroituja alueellisia näytteenotto-ohjelmia, jotka kattavat biologiset, taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristötiedot. Tarkistetun tietojenkeruuasetuksen tavoitteena on vastata uuteen kysyntään, joka johtuu tarpeesta siirtyä hallinnoimaan kalastusta laivasto- ja alueperustaisesti kalakantaperustaisen hallinnoinnin asemesta ja ryhtyä soveltamaan kalastuksenhallinnoinnissa ekosysteemiperustaista lähestymistapaa. Ympäristötietojen keruun sisällyttäminen ehdotukseen on merkittävä uudistus, jolla pyritään ensisijaisesti seuraamaan kalastustoimien vaikutuksia meren ekosysteemeihin. Uusi tietojenkeruujärjestelmä kattaa koko prosessin satamissa tai merellä tapahtuvasta tietojen keruusta niiden loppukäyttöön (lähinnä tiedeyhteisössä ja neuvoa-antavissa elimissä). Erityisen tärkeitä seikkoja ovat tietojen laadunvalvonta ja validointi. Komissio katsoo, että laadunvalvonta ja sovittujen laatuvaatimusten noudattaminen olisi asetettava yhteisön rahoitusosuuden edellytykseksi. Sen vuoksi komissio on ottanut käyttöön taloudellisen seuraamuksen, joka liittyy vaatimusten noudattamatta jättämiseen ja kansallisten ohjelmien heikkoon laatuun. Tietojen saatavuuden ja käytön parantaminen on myös katsottu erittäin tärkeäksi, sellaisten lisätietojen kuin alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) tietojen saatavuus mukaan luettuna. Uudet säännöt on määritelty tätä silmällä pitäen, samoin kuin tietojen käyttöä koskevat säännöt, joilla suojellaan tietojen toimittajien etuja. Menettelyiden yksinkertaistaminen on tärkeä tavoite, koska kansalliset ohjelmat vahvistetaan tästä lähtien kolmivuotiskaudeksi. Jäsenvaltioille olisi kuitenkin annettava mahdollisuus muutoksiin tarvittaessa (esimerkiksi lisääntyvän kansainvälisen koordinoinnin huomioon ottamiseksi). Monivuotiset suunnittelukaudet vähentävät kaikkien osapuolten hallinnollista taakkaa. 5.2 Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Tämä tietojen keruuta ja tieteellisiä lausuntoja koskeva uusi ehdotus on olennainen osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, ja sen vuoksi se sisältyy uusien rahoitusnäkymien otsakkeeseen 2. Se on välttämätön yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvien kalavarojen kestävää hoitoa koskevan tehokkaan politiikan täytäntöön panemiseksi. Se on tulosta neuvoston yhteisen kalastuspolitiikan vuonna 2002 toteutetun uudistuksen mukaisesti toteuttamista päätöksistä. 5.3 Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä niihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Kalastusasioiden pääosastolla ei ollut aikomusta muuttaa tavoitteita, periaatteita eikä tätä yhteisön taloudellisilla toimilla tuettavaa alaa koskevia sääntöjä. Mainituista asioista säädetään rahoitusnäkymien puitteissa. Mahdollisia poliittisia vaihtoehtoja pohdittiin jo YKP:n uudistuksen yhteydessä vuonna 2002. Nykyisiä taloudellisia tukitoimia on kuitenkin tarpeen laajentaa YKP:n uudistuksessa tavoitteeksi asetetun kalavarojen kestävän hoidon varmistamiseksi. 5.3.1. Tietojenkeruun alalla määrärahojen lisäykseen vaikuttaa tarve laajentaa nykyisiä ohjelmia ympäristötiedoilla, jotka koskevat kalastuksen vaikutuksia meren ekosysteemiin. Tulossa olevan laajentumisen seurauksena yhteistä kalastuspolitiikkaa joudutaan soveltamaan myös Mustaanmereen, joka on tässä mielessä kokonaan uusi alue. Se vaatii yhteisöltä lisätyötä ja lisätukea (suunnitelmissa on 4 milj. euron lisäys vuoteen 2013 mennessä). On myös tärkeätä lisätä ympäristötietojen ja taloudellisten tietojen keruuta, jotta hallinnollisten päätösten sosioekonomiset vaikutukset voidaan ottaa paremmin huomioon (näiden menojen kattamiseksi tarvittavaksi asteittaiseksi lisäykseksi on arvioitu 10 milj. euroa vuonna 2013). Ympäristökysymysten parempi huomioon ottaminen ja ekosysteemiperustaisen lähestymistavan soveltaminen edellyttävät esimerkiksi näytteenotto-ohjelmien avulla saatavia uusia tietoja sivusaaliiden ja poisheitettyjen saaliiden arvioimiseksi. Poisheitettyjen saaliiden arviointi vaatii aluksille sijoitettavien tarkkailijoiden toteuttamien erittäin kalliiden näytteenotto-ohjelmien lisäämistä (asteittaiseksi lisäykseksi on arvioitu 5 milj. euroa). Tavoite: Varmistaa kalastusta koskevien perustietojenkeruuseen liittyvän oikeudellisen kehyksen täytäntöönpano ja parantaminen YKP:n täytäntöönpanon terveen tieteellisen perustan edistämiseksi ja turvata hoitotoimien kalakantoihin ja meriympäristöön kohdistuvien vaikutusten pitkän aikavälin seuranta sekä kalastusalan suorituskyky. Indikaattorit: · kalakanta-arviointien määrän ja laadun parantaminen erityisesti kalastuksen meriympäristöön kohdistuvien vaikutusten ja sosioekonomisten kysymysten osalta, · koordinoitujen alueellisten tietojenkeruuohjelmien kehittäminen alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia hyödyntäen, · rahoitusta koskevien ja hallinnollisten sääntöjen ja asetusten noudattamistaso, sitoumusten ja maksujen määräajat mukaan luettuina. Odotetut tulokset: · kalastuksenhoitoon paremmin soveltuvat lähestymistavat (laivasto- ja alueperustainen kalastuksenhoito kalakantaperustaisen asemesta), · siirtyminen ekosysteemiperustaiseen lähestymistapaan kalastuksenhoidossa, · alueellisen ulottuvuuden parempi huomioon ottaminen kalastuksenhoidossa, · kalastuksenhoidossa käytettävien tietojen laadun ja validoinnin parantuminen, · tietojen saatavuuden ja vaihdon parantuminen, · tietojenkeruujärjestelmän yksinkertaistuminen. 5.3.2 Tieteellisten lausuntojen osalta yhteisen kalastuspolitiikan uudistus on siirtänyt painopistettä erillisistä kalakannoista sekakalastuksen suuntaan. Se on lisännyt huomattavasti kalastukseen liittyvien lausuntojen tarvetta. Tämä toimenpide pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön vasta vuodesta 2007 alkaen vahvistamalla tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa, kuulemalla riippumattomia asiantuntijoita erityiskysymyksissä ja tekemällä sopimuksia kansallisten tutkimuslaitosten kanssa. Tavoitteet: · neuvoston asetuksessa (EY) N:o 439/2000 säädettyjä aloja koskevat erityistutkimukset, · jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kuulemisten perusteella sovitaan ICESin ja STECF:n kanssa uudesta varhennetusta lausuntokierroksesta. Indikaattorit: · kalastuksen meriympäristöön kohdistuvia vaikutuksia ja sosioekonomisia kysymyksiä koskevien tieteellisten lausuntojen laadun parantuminen, · lausuntojen saaminen useammista kannoista, · rahoitusta koskevien ja hallinnollisten sääntöjen ja asetusten noudattamistaso, sitoumusten ja maksujen määräajat mukaan luettuina. Odotetut tulokset: · ehdotusten vaikutusten arviointia koskevan tieteellisen tuen parantuminen, kun kalastuksen ympäristölliset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat tunnetaan paremmin, · siirtyminen ekosysteemiperustaiseen lähestymistapaan kalastuksenhoidossa. 5.4 Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä [27] käytetään toiminnan toteuttamisessa? Keskitetty hallinnointi komissio hallinnoi suoraan hallinnointivastuu siirretään toimeenpanovirastoille varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi jäsenvaltioiden kanssa kolmansien maiden kanssa Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1 Seurantamenettely Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia seurataan säännöllisesti. Komissio varmistaa rahoitettujen toimien säännöllisen, riippumattoman ja ulkopuolisen arvioinnin. 6.2 Arviointimenettely 6.2.1 Vaikutusten arviointi Asetukseen (EY) N:o 861/2006 (joka kattaa kauden 2007–2013) liittyi vaikutusten arviointi, joka perustui yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen puitteissa tehtyyn perusteelliseen analyysiin. Mainitun asetuksen tavoitteena oli luoda oikeusperusta yhteisön taloudellisen tuen jatkamiselle yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden tukemiseksi kalavarojen säilyttämisen, tietojenkeruun ja tieteellisten lausuntojen alalla 31. joulukuuta 2006 jälkeen. Sillä pyrittiin myös saamaan aikaan avoin, selkeä ja yksinkertainen kehys yhteisön taloudellisten tukitoimien toteuttamiselle. 6.3.1 Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle: · väliarviointikertomuksen tämän asetuksen nojalla rahoitettujen toimien tuloksista ja niiden täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä tekijöistä viimeistään 31. maaliskuuta 2011; · tiedonannon tämän asetuksen nojalla rahoitettujen toimien jatkotoimenpiteistä viimeistään 30. elokuuta 2012; · jälkiarviointia koskevan kertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2014. 7. PETOSTENTORJUNTA Komissio varmistaa tämän asetuksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperinnällä ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. Tämän asetuksen mukaisia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia. Komissio vähentää toimea varten myönnettyä rahoitustukea, lykkää rahoitustuen suorittamista tai perii tuen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, joihin luetaan tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa rahoitettujen toimien luonteen tai niiden toteutusta koskevien ehtojen kanssa. Rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisten lakiensa, asetustensa ja hallinnollisten määräystensä mukaisesti suorittamia tarkastuksia komission ja tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet tai niiden valtuuttamat edustajat voivat lisäksi tehdä tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia koskevia tarkastuksia paikalla koska tahansa aina kolmen vuoden ajan sen jälkeen kun komissio on suorittanut viimeisen maksun. Tuensaajien on säilytettävä sitä varten kaikki tukiin liittyvät asiakirjat koko mainitun ajan. Komissio voi myös vaatia asianomaisia jäsenvaltioita tekemään tarkastuksia paikalla. Komission ja tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet tai edustajat voivat osallistua näihin tarkastuksiin. Kaikki perusteettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1 Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. | | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | | 11.07.01 "Perustietojen keruu" | | | | | | | | | | | | Kansalliset ohjelmat | | 41,535 | | 45,364 | | 45,364 | | 47,254 | | 49,146 | 228,663 | Tutkimukset (enint. 15 %) | | 7,330 | | 8,005 | | 8,005 | | 8,339 | | 8,673 | 40,352 | 11.07.02 ”Tieteellisten lausuntojen parantaminen” | | 5,550 | | 5,996 | | 5,996 | | 6,246 | | 6,496 | 30,284 | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | | 54,415 | | 59,365 | | 59,365 | | 61,839 | | 64,315 | 299,299 | 8.2 Hallintomenot Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen myöntämismenettelyssä myönnetystä osuudesta. 8.2.1 Henkilöstön määrä ja jakautuminen Laji | | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt [28] (11 01 01) | A*/AD | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | | B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Momentilta 11 01 02 rahoitettava henkilöstö [29] | | | | | | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö [30] | | | | | | YHTEENSÄ | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8.2.2 Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus · Yhteisen kalastuspolitiikan tueksi tarvittavien perustietojen keruuta koskevan asetuksen täytäntöönpano. Tietojenkeruuta ja biologisia tutkimuksia koskevien kansallisten ohjelmien tieteellisten näkökohtien neuvotteleminen ja seuranta, tietojenkeruuta koskevan lainsäädännön valmisteluun osallistuminen, ehdotus- ja -tarjouspyyntöihin vastaukseksi saatujen ehdotusten arvioinnin organisointi ja arviointiin osallistuminen sekä osallistuminen kalastusta ja vesiviljelyä koskevan tutkimuksen suuntaamiseen. · Tietojenkeruuta ja tutkimuksia koskevien kansallisten ohjelmien hallinnollisten näkökohtien valmisteleminen, neuvotteleminen ja seuranta sekä näiden sopimusten taloudellisten näkökohtien valvonta paikalla. · Atk-tuki ja sihteeripalvelut · Aineistojen toiminnan tarkastaminen · Maksujen hyväksyminen 8.2.3 Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4 Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (110104030 – hallintomenot) (euroa) Budjettikohta11 010403 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ | 1 Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökustannukset ml.) | | | | | | | Ulkopuolisen konsultin suorittama kansallisten ohjelmien arviointi | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 500 000 | Yhteisön ohjelman arviointi | | 150 000 | | | | | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 100 000 | 250 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 650 000 | 8.2.5 Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään (euroa) Laji | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (11 01 01) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Momentilta 11 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.)(budjettikohta ilmoitettava) | | | | | | | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. | Laskelma = 117 000 virkaa kohti | | Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ | Virkamatkat 11.010211 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 500 000 | Konferenssit ja kokoukset | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 250 000 | Komiteat [31] | | | | | | | Selvitykset ja kuulemiset | | | | | | | Tietojärjestelmät | | | | | | | 2 Muut hallintomenot yhteensä (11 01 02 11) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | | | | | | | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään [1] EUVL C , , , s. . [2] EUVL C , , , s. . [3] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [4] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [5] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [6] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [7] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [8] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [9] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [10] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [11] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [12] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [13] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [14] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [15] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [16] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [17] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [18] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [19] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [20] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [21] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [22] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [23] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [24] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [25] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [26] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [27] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja. [28] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [29] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [30] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [31] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. --------------------------------------------------