Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös monivuotisesta ohjelmasta (2004–2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma)" (KOM(2002) 751 lopullinen)



Virallinen lehti nro C 133 , 06/06/2003 s. 0033 - 0037



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus - Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös monivuotisesta ohjelmasta (2004-2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma)" (KOM(2002) 751 lopullinen) (2003/C 133/08) Euroopan komissio päätti 19. joulukuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2003. Esittelijä oli José Isaías Rodríguez García-Caro. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. maaliskuuta 2003 pitämässään 398. täysistunnossa (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään, että Euroopan yleissivistävät ja ammatilliset koulutusjärjestelmät on mukautettava osaamistalouden tarpeisiin, ja mainitsi tietotekniikan olevan yksi järjestelmien perustekijöistä. 1.2. Edellä mainituissa päätelmissä jäsenvaltioita kehotetaan toimimaan siten, ettei uusi talous kärjistä esimerkiksi yhteiskunnallisen syrjäytymisen ongelmia, ja pyydetään edistämään digitaalista lukutaitoa. 1.3. eLearning-ohjelma on osa Lissabonin strategiassa mainittua eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaa(1), ja sen kohteena on koulutus. Yksi ohjelman tavoitteista on yhdistää oppilaitokset Internetiin ja kouluttaa mahdollisimman moni opettaja käyttämään uutta tekniikkaa. Yksi eEurope 2005:een(2) sisältyvistä tärkeimmistä toimenpiteistä on sähköinen oppiminen. 1.4. Aloitteeseen sisältyvät kymmenen toimea on eLearning-toimintasuunnitelmassa(3) jaettu neljään toimintalinjaan. Ohjelmat ja yhteisön välineet on pyritty muuttamaan entistä johdonmukaisemmiksi, jotta ne olisivat yhteisvaikutuksensa ansiosta vaivattomammin kansalaisten ulottuvilla. 1.5. Euroopan parlamentti on todennut tiedonannoista antamissaan päätöslauselmissa, että aloite edistää yhteisen eurooppalaisen koulutusalueen vakiintumista. Parlamentti on kehottanut työstämään aloitetta edelleen erityisohjelman avulla, jotta vältytään päällekkäisyyksiltä nykyisten ohjelmien kanssa. 1.6. Komissio on tehnyt käsillä olevan päätösehdotuksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan nojalla ja pyytää siitä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon. 2. Ehdotuksen pääsisältö 2.1. Ehdotetun päätöksen yleistavoitteena on edistää ja helpottaa tieto- ja viestintätekniikan käyttöä Euroopan yleissivistävissä ja ammatillisissa koulutusjärjestelmissä ja sopeuttaa ne ensisijaisesti kyseisen tekniikan avulla osaamisyhteiskunnan ja eurooppalaisen sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mallin tarpeisiin. 2.2. Ohjelman toteutus alkaa 1. tammikuuta 2004 ja päättyy 31. joulukuuta 2006. 2.3. Tavoitteet ovat seuraavat: - Digitaaliajan kahtiajaon torjuminen: Toiminnan kohteena ovat henkilöt, jotka asuinpaikkansa, sosiaalisen tilanteensa tai erityistarpeidensa vuoksi eivät pysty hyödyntämään perinteistä koulutustarjontaa. - Eurooppalaiset virtuaalikampukset: Tavoitteena on kannustaa uudenlaisten korkea-asteen koulutuksen organisaatiomallien kehittämistä nykyisten yhteistyöpuitteiden pohjalta. - Internet-pohjainen ystävyyskoulutoiminta: Tavoitteena on vahvistaa ja kehittää koulujen verkottumista, jotta kaikki eurooppalaiset koulut voisivat solmia koulutukseen liittyviä kumppanuuksia jonkin muun eurooppalaisen koulun kanssa. - Laaja-alaiset toimet, joiden tavoitteena on tukea verkko-oppimista Euroopassa sekä julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyötä. 2.4. Ohjelman täytäntöönpanoon varataan 36 miljoonaa euroa. Summa jakautuu prosentuaalisesti seuraavasti: - 25 % verkko-oppimiseen digitaaliajan kahtiajaon torjumiseksi - 30 % virtuaalikampuksiin - 25 % koulujen sähköiseen ystävyystoimintaan - 10 % laaja-alaisiin toimiin ja verkko-oppimisen seurantaan - 10 % tekniseen ja hallinnolliseen apuun. 3. Yleistä 3.1. Kuten komitea toi esille lausunnossaan aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät"(4), koulutus on ennen kaikkea pääasiassa inhimillisten arvojen ohjaama prosessi. Tässä mielessä kaikkien opetuksen suunnittelua koskevien valintojen on oltava sopusoinnussa tällaisten arvojen kanssa. 3.2. Komitea suhtautuu myönteisesti käsillä olevaan ehdotukseen päätökseksi, josta on pyydetty komitean lausunto. Tässä lausunnossa esitettävistä huomioista ja suosituksista huolimatta aloite on komitean mielestä sangen myönteinen. 3.3. Tähän asiakirjaan sisältyvien huomioiden lisäksi komitea esittää eLearning-ohjelman erityispiirteistä samat huomiot ja suositukset kuin lausunnossaan komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta "eLearning-toimintasuunnitelma - Katse huomispäivän koulutukseen"(5). 3.3.1. Komitea katsoo verkko-oppimisen olevan erityisen strateginen sektori tulevaisuuden Eurooppaa rakennettaessa. Koska uusi eLearning-ohjelma on luonteeltaan täydentävä ja sen budjetti on hyvin rajallinen, komitea kehottaa rahoittamaan alan hankkeita edelleen yhteisön muiden välineiden avulla. 3.3.2. Komitea katsoo toisaalta, etteivät ohjelmaan varatut määrärahat mitenkään riitä rahoittamaan näin kunnianhimoisten tavoitteiden toteuttamista. Komitea kehottaa lisäämään huomattavasti ohjelman rahoitusta ja suosittaa, että ohjelmatoimet keskitetään kahteen toimintalinjaan: - digitaaliajan kahtiajaon torjumiseen - Internet-pohjaiseen ystävyyskoulutoimintaan. 3.4. Jotta koulutuksella olisi todellinen eurooppalainen ulottuvuus, siinä on huomioitava koko Euroopan koulutustilanne. Komitean mielestä onkin ilahduttavaa, että Efta-maat ja ehdokasmaat osallistuvat ohjelmaan. Kulttuurien ja kielten kirjo sekä kansakuntien välillä vallitsevat erot rikastuttavat Euroopan koulutusjärjestelmää kenties enemmän kuin mitkään muut tekijät. 3.5. Jotta eLearning-ohjelmassa asetetut tavoitteet saavutetaan, on raivattava tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden tiellä olevat nykyiset ja mahdolliset tulevat esteet, ennen kuin kyseisen tekniikan käyttöönotto pyritään yleistämään. 3.5.1. Sekä laitteisiin että uusien tuotteiden, palveluiden ja ohjelmien käyttöön liittyvät hankaluudet ovat omiaan pystyttämään uusia raja-aitoja erottamaan ne, joilla on varaa hyödyntää tarjontaa, niistä, joilla ei ole käytettävissään välineitä eikä resursseja. 3.5.2. Euroopan unionin ja erityisesti sen jäsenvaltioiden on edelleen pyrittävä siihen, että tieto- ja viestintätekniikka on kaikkien unionin kansalaisten saatavilla yhtäläisin ja tasavertaisin edellytyksin. 3.6. Komiteaa ilahduttaa se, että käsillä oleva ehdotus päätökseksi on kiteytetty erityiseksi toimintaohjelmaksi, jolla on oma budjettinsa. Komitea toteaa kuitenkin, että päällekkäisyyttä nykyisten ohjelmien kanssa tulee välttää. Tavoitteeseen on päästävä päätöksen säädösosaan sisältyvien koordinointi-, yhteistyö- ja tiedotustoimien avulla. eLearning-ohjelman puitteissa käynnistettävät uudet toimet saavat lisäarvoa ohjelmien yhteisvaikutuksesta. 3.6.1. Lausunnossaan(6) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta(7) komitea totesi kannattavansa ohjelmien koordinointia ja niiden välistä yhteistyötä. Näin varmistetaan, että toimenpiteet purevat ja ohjelmiin varatut määrärahat käytetään tehokkaasti. 3.7. Jo komission tiedonannosta "Valkoisen kirjan 'Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa' seurannasta tehty arviointi" antamassaan lausunnossa(8) komitea totesi, että koulutuksessa on hyödynnettävä multimediavälineitä ja tuettava erityisesti Euroopassa tuotettuja välineitä. Komitea ehdotti, että opetushenkilökunnalle annettaisiin lisäkoulutusta kyseisten välineiden opetuskäytössä. Sokrates-ohjelma on jo edistänyt tämänsuuntaista työskentelyä, ja sitä on laajennettava tuntuvasti sekä täydennettävä eLearning-ohjelmaan sisältyvillä, unionin kansalaisten käyttöön tarkoitetuilla välineillä. 3.8. Uudessa ohjelmassa on huolehdittava etenkin tukitoimista, joilla estetään syrjimästä sellaisia väestöryhmiä, joiden on erityisen hankala käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita ponnistelemaan lujasti, jotta ylipäätään muita heikommassa asemassa olevat väestöryhmät ja varsinkaan vammaiset eivät syrjäydy kehityksestä(9). 3.9. Tieto- ja viestintätekniikan käytön lisääminen Euroopan yleissivistävissä ja ammatillisissa koulutusjärjestelmissä ei välttämättä sinänsä paranna koulutuksen laatua, mutta se liittyy yleisemmin sellaisten laadunhallintajärjestelmien käyttöönottoon, joiden lähtökohtana on huippuosaamisen tavoittelu. Tieto- ja viestintätekniikka on yksi monista välineistä, jotka palvelevat jatkuvaa laadunparannusprosessia. Jos opetus ei ole tarpeeksi laadukasta, uuden tekniikan ansiosta huonolaatuinen opetus vain yleistyy. Tieto- ja viestintätekniikan avulla yleissivistävä ja ammatillinen koulutusjärjestelmä ovat aiempaa paremmin käyttäjien ulottuvilla, mutta se ei itsessään takaa, että opetuksen laatu paranisi. 3.10. Uusien mahdollisuuksien sekä oppimis- ja koulutusvälineiden saatavuus tieto- ja viestintätekniikan välityksellä saattaa olla omiaan muuttamaan tuttuja opetusmalleja. Avoin yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä etäopetus voivat kehittyä entisestään ja olla laajalti levitettävissä puheena olevien aloitteiden avulla. Unionin kaikkien toimielinten ja jäsenvaltioiden on suhtauduttava myönteisesti toimenpiteisiin, joilla yleissivistävää ja ammatillista koulutusta lähennetään kansalaisiin, ja niiden on tuettava tällaisia toimia. 3.11. Tavoitteena oleva koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden lujittaminen koskee unionin kaikkia toimielimiä. Tehostettaessa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta on olennaista, että uuden tekniikan avulla pystytään vastaanottamaan tietoa ja työstämään sitä yhdessä, eli helpotetaan tiedonsiirtoa. Kulttuurinen monimuotoisuus on tunnustettava, mutta koulutuksen on kaadettava raja-aidat, selviydyttävä välimatkoista sekä lähennettävä kulttuureja ja kieliä toisiinsa(10). 4. Erityistä 4.1. Komitea yhtyy täysin verkko-oppimisen erityisohjelmaksi tarkoitetun eLearning-ohjelman tavoitteisiin. Se katsoo kuitenkin, että mainittuja tavoitteita on vaikea saavuttaa sekä ohjelmaan osoitetun niukan rahoituksen että toimien hajanaisuuden vuoksi. 4.1.1. Eurooppa houkuttelee yhä runsaammin siirtolaisia, jotka edustavat mitä erilaisimpia kulttuureja. Niinpä on hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia keinoja pyrittäessä lähentämään kulttuureja toisiinsa ja lisäämään kulttuurien keskinäistä ymmärtämystä. Komitea kehottaakin koko unionia ja erityisesti jäsenvaltioita ponnistelemaan mahdollisimman lujasti asian hyväksi. 4.2. Komitea on myös vakuuttunut siitä, että tieto- ja viestintätekniikka on erittäin hyödyllistä tehostettaessa elinikäistä oppimista. Nopeasti ja jatkuvasti muuttuvassa maailmassa tarvitaan uusia välineitä ja tapoja pitää kansalaisten ammattipätevyys ja koulutus ajan tasalla, jotta he säilyttäisivät työmarkkinoiden vaatimat tiedot ja taidot ja kehittäisivät niitä. Komitea katsoo, että jatkuvasti ajantasaistetut henkilöresurssit parantavat yritysten kilpailukykyä. Niinpä se kannattaa aloitteita, joiden ansiosta täydennyskoulutus saadaan entistä paremmin unionin kansalaisten ulottuville. 4.3. Uuden tieto- ja viestintätekniikan tarjoamien tuotteiden, ohjelmasisällön ja palveluiden laatua on parannettava alan eurooppalaisille yrityksille suotuisassa toimintaympäristössä. Tuotteiden ja sisällön käsitteelliset lähtökohdat on mukautettava eurooppalaisten tarpeisiin. Yrityksiä on tuettava siten, että toiminta sekä hyödyttää mahdollisesti alan työllisyystilannetta unionissa että edistää sellaisten tuotteiden ja palveluiden syntymistä, joissa otetaan huomioon Euroopan monisäikeinen kulttuurinen todellisuus. 4.4. Tällä hetkellä yksi suurimmista tieto- ja viestintätekniikan yleistymistä ja käyttöä uhkaavista vaaroista on tiettyjen väestöryhmien syrjäytyminen joko asuinpaikan, sosiaalisten seikkojen, sukupuolen, iän tai muun syyn vuoksi. Kaikki tilanteen korjaamiseen tähtäävät toimet ovat tukemisen arvoisia. 4.4.1. Verkko-oppimisen kehittäminen saattaa kärsiä, jos erilaisiin näköpiirissä häämöttäviin syrjäytymismuotoihin ei puututa. Komitea katsookin, että toimintalinjaan "digitaaliajan kahtiajakautumisen torjuminen" olisi osoitettava huomattavasti nykyistä enemmän varoja, koska se edistää strategisesti mahdollisimman monen kansalaisen mahdollisuuksia päästä osallisiksi verkko-oppimisesta. 4.5. Virtuaaliyliopiston voidaan katsoa olevan etäyliopistoa pidemmälle kehittynyt interaktiivinen järjestelmä. Eräät eurooppalaiset korkea-asteen oppilaitokset ovat jo kehittäneet kyseistä oppimismallia. Sen on tarjottava lisätietoja niille, jotka mitä moninaisimmista syistä eivät voi tai eivät halua oppia ja hankkia koulutusta perinteisissä järjestelmissä. 4.5.1. Komitea kannattaa kaikin tavoin tällaisia aloitteita ja korostaa, että unionin kansalaisille on tarjottava entistä paremmat ja halvemmat Internet-yhteydet, jotta yliopistot voivat nykyistä helpommin kehittää edelleen tämäntapaisia toimintamalleja. Näin eri maiden korkea-asteen oppilaitokset voivat tiivistää yhteistyötään, ja koulutus saa Euroopassa entistä yhtenäisemmän ulottuvuuden. 4.5.2. Sokrates/Erasmus-ohjelmaan ja sen uuteen osaohjelmaan Erasmus Worldiin(11) sisältyvät toimet voidaan toteuttaa virtuaalikampuksissa tukemalla verkon avulla oppilaitosten yhteistyötä sekä opettajien ja oppilaiden virtuaaliliikkuvuutta. 4.5.3. Komitea katsoo kuitenkin, ettei uusien opetusmuotojen kehittäminen missään tapauksessa saa haitata perinteisiä oppimismalleja, joissa oppilaat ovat fyysisesti läsnä opetustilanteessa, oppilaat liikkuvat ja opettajien ja oppilaiden välillä on suora yhteys. Etenkin tämän fyysisen läsnäolon ansiosta nuoret voivat opettajiensa tukemina paremmin hyödyntää kyseisiä uusia opetusvälineitä. Virtuaaliyliopisto täydentää tiettyjä opetustilanteita ja tukee tiettyjä henkilöitä, mutta sen ei saa antaa kehittyä itsenäiseksi, ainoaksi opetus- ja oppimismuodoksi. 4.6. Koulujenvälisestä yhteistyöstä kehittynee lähivuosina erittäin tärkeä tieto- ja viestintäkanava. Kun Euroopan koululaisten välistä viestintää suositaan, nämä oppivat keskipitkällä aikavälillä tuntemaan tarkemmin unionin tapa- ym. kulttuureja. Mitä nuorempina ihmiset pääsevät tekemisiin toistensa kanssa, sitä paremmin he pystyvät ymmärtämään toisiaan vanhempina. 4.6.1. Komitean käsityksen mukaan koulujenvälisiä suhteita ja yhteistyötä voidaan tiivistää lisäämällä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä kielten opetuksessa, jotta koululaiset oppivat tuntemaan Euroopan eri kieliä. Koulut voisivat järjestää syntyperäisten opettajien pitämiä kielikursseja ikään kuin vastavuoroisena toimintana, jossa tutustuttaisiin kouluverkostojen osapuolten kieliin ja kulttuureihin. 4.7. Edellä esitetyn perusteella komitea suosittaa, että Internet-pohjainen ystävyyskoulutoiminta ulotetaan alusta asti kattamaan keskiastetta varhaisempi koulutus, koska komitea on vakuuttunut siitä, että mitä nuorempi kohderyhmä on, sitä avoimemmin se ottaa aloitteet vastaan. Tämä pätee myös kielten opetukseen, kun se aloitetaan varhaisessa iässä. 4.8. Komitea kannattaa verkon tehostamista, jotta sen avulla levitetään tietoa Euroopan kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta. Tietoa ja tietämystä ei missään tapauksessa saa levittää pelkästään yhdellä kielellä. 4.9. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että puiteohjelmassa on vahvistettava julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Yritykset voivat antaa kokemuksensa muiden käyttöön, ja ne saattavat puolestaan saada suoraan tietoa, jonka ansiosta ne pystyvät tuottamaan orastavaa todellisuutta vastaavia tuotteita ja palveluita. 4.10. Sisäinen viestintä ja koordinointi komission omissa yksiköissä ovat aivan välttämättömiä. On näet varmistettava, että yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, tutkimusta, sosiaalipolitiikkaa ja aluekehitystä koskevien yhteisön ohjelmien hallintokomiteat saavat tietoa toteutetuista toimista. Ohjelmat eivät myöskään saa olla päällekkäisiä, eikä niiden varoin saa tukea hankkeita, joiden toteuttamista on samanaikaisesti esitetty kahdelle tai useammalle ohjelmalle. 4.10.1. Komitea kehottaa komissiota tehostamaan käsillä olevan ohjelman toteuttamista panostamalla viestintään ja koordinointiin. 4.11. Komitea suhtautuu myönteisesti erityisohjelmaan, mutta pitää sille varattuja määrärahoja riittämättöminä. Komitea katsookin, että ohjelman budjettia olisi pyrittävä kasvattamaan. 4.12. Ohjelmaa on tarkoitus arvioida samaan tapaan kuin muita samankaltaisia toimia ja tavoitteita sisältäviä ohjelmia. Arviointien pohjalta pitäisi harkita, voidaanko toimintalinjat, joiden avulla edistetään tieto- ja viestintätekniikan käyttöä Euroopan yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa, koota yhteen ohjelmaan. 4.12.1. Jotta tarjolla olevat resurssit käytettäisiin entistä tehokkaammin, komitea katsoo, että tämän analyysin pohjalta olisi harkittava ehdotusta varojen käytön tehostamiseksi. Näin maksimoitaisiin resurssit ja minimoitaisiin toimien hajauttamisesta eri ohjelmiin aiheutuvat kustannukset. Bryssel 26. maaliskuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) eEurope 2002 -toimintasuunnitelma: "Tietoyhteiskunta kaikille" (KOM(2000) 330 lopullinen). (2) eEurope 2005 -toimintasuunnitelma: "Tietoyhteiskunta kaikille" (KOM(2002) 263 lopullinen). (3) Komission tiedonanto: "eLearning - katse huomispäivän koulutukseen" (KOM(2000) 318 lopullinen). (4) ETSK:n lausunto, EYVL C 139, 11.5.2001, kohta 2.4.1.1. (5) ETSK:n lausunto, EYVL C 36, 8.2.2002. (6) ETSK:n lausunto, EYVL C 410, 30.12.1998. (7) EYVL L 28, 3.2.2000. (8) ETSK:n lausunto, EYVL C 95, 30.3.1998. (9) ETSK:n lausunto, EYVL C 94, 18.4.2002. (10) ETSK:n lausunto, EYVL C 139, 11.5.2001. (11) Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus World) (2004-2008) (KOM(2002) 401 lopullinen) ja ETSK:n aiheesta antama lausunto.