EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 25.9.2017 COM(2017) 535 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE unionin yleisestä talousarviosta tuetuista rahoitusvälineistä 31. joulukuuta 2016 vallinneen tilanteen mukaan varainhoitoasetuksen 140 artiklan 8 kohdan mukaisesti {SWD(2017) 312 final}





1.JOHDANTO Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuotuisen kertomuksensa unionin talousarviosta tuettuihin, komission suoraan tai välillisesti hallinnoimiin EU:n tason rahoitusvälineisiin liittyvistä toimista niin sisäisten kuin ulkoistenkin unionin politiikkojen aloilla. Tämä varainhoitoasetuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti laadittu kertomus on järjestyksessä neljäs. Kertomuksen on tarkoitus tarjota Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattava katsaus EU:n tason rahoitusvälineisiin ja niiden toimintaan sekä määrällisesti että laadullisesti ja toimia dynaamisena välineenä päätöksenteossa. Lisätäkseen kertomuksen hyödyllisyyttä tässä suhteessa komissio on ehdottanut varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevan ehdotuksen yhteydessä, että tämä kertomus ja muut EU:n rahoitusvälineitä käsittelevät asiakirjat − jotka julkaistaan nykyisin eri ajankohtina − yhdistetään yhdeksi talousarvioesityksen ohella esitettäväksi kertomukseksi. Varainhoitoasetuksen tarkistamista käsittelevässä komission ehdotuksessa kaavailtu uusi kertomus käsittäisi paitsi rahoitusvälineet, kuten varainhoitoasetuksen nykyisissä raportointivaatimuksissa todetaan, myös talousarviotakuut ja rahoitusavun. Tehostettu raportointi voitaisiin ottaa käyttöön, kun tarkistettu varainhoitoasetus tulee voimaan. On syytä huomata, että unionin talousarviosta tuettavista välineistä, joita jäsenvaltiot panevat täytäntöön osana jaettua hallinnointia, laaditaan erillinen kertomus. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoitusjärjestelyvälineiden täytäntöönpanosta ohjelmakaudella 2007–2013 on julkaistu vuotuinen yhteenveto vuosittain viimeistään 1. lokakuuta. Vuodesta 2016 alkaen komissio toimittaa yhteenvetotiedot jaetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden täytäntöönpanon edistymisestä Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (EAKR, ESR, koheesiorahasto, maaseuturahasto ja EMKR) koskevista yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen edellyttämällä tavalla. Ohjelmakauden 2014–2020 osalta ensimmäinen vuotuinen yhteenveto julkaistiin vuoden 2016 lopussa. Vastaavasti ESIR-rahaston talousarviotakauksen piiriin kuuluviin rahoitus- ja investointioperaatioihin, jotka eivät ole varainhoitoasetuksessa tarkoitettuja rahoitusvälineitä, sovelletaan ESIR-asetuksen mukaisesti erillistä raportointivelvollisuutta. Tätä EU:n tason välineitä koskevaa kertomusta täydentää komission yksiköiden valmisteluasiakirja, joka sisältää kustakin rahoitusvälineestä varainhoitoasetuksen 140 artiklan 8 kohdan a–l alakohdassa edellytetyt yksityiskohtaiset tiedot. Kertomuksen liitteessä 1 nämä tiedot esitetään tiivistetysti taulukon muodossa kustakin välineestä. Lisäksi valmisteluasiakirjan sivulla 4 olevaan yhteenvetotaulukkoon sisältyy luettelo kertomuksessa käsiteltävistä rahoitusvälineistä sekä niihin liittyvää oikeudellista ja taloudellista tietoa. 2.YLEISKATSAUS RAHOITUSVÄLINEISIIN Rahoitusvälineillä tarkoitetaan ”unionin rahoitustukia, jotka myönnetään talousarviosta täydentävyyden pohjalta yhden tai useamman unionin toimintapoliittisen tavoitteen edistämiseksi. Tällaiset välineet voivat olla muodoltaan pääomasijoituksia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia, lainoja tai vakuuksia taikka muita riskinjakovälineitä, ja niitä voidaan tarvittaessa yhdistää avustuksiin.” Tällä hetkellä komissio hallinnoi suoraan tai välillisesti 35:tä rahoitusvälinettä. Jäljempänä olevasta kuviosta 1 ilmenee, miten näillä 35 välineellä, jotka on eroteltu tyypeittäin (oman pääoman ehtoinen rahoitus, takaus tai yhdistelmärahoitus), on kolme pääasiallista strategista kohderyhmää: pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) (”Strategiset kohderyhmät”), infrastruktuuri laajalti ymmärrettynä eli käsittäen sekä aineellisen että aineettoman infrastruktuurin (kuten tutkimus ja innovointi) (”Strategiset kohdealat”) sekä laajentumis- tai naapuruuspolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan piiriin kuuluvat maat (”Strategiset EU:n ulkopuoliset kohdemaat”). Kuviossa 1 myös erotellaan välineet, jotka on otettu käyttöön vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyskauden aikana (sisäkehät) ja vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyskauden aikana käyttöön otetut tai otettavat välineet (ulkokehät). Siitä ilmenee välineiden suhteellinen koko talousarviomäärärahojen muodossa. Kuvio 1: Vuosien 2007–2013 ja 2014–2020 rahoitusvälineet, tilanne 31.12.2016 (milj. euroa) Huomautus: Tämän asiakirjan lopussa on luettelo käytetyistä rahoitusvälineiden lyhenteistä. Pk-yrityksiä koskevan aloitteen osalta kuvion sisältyy ainoastaan EAKR:n rahoitusosuus. Unionin rahoitus vuosien 2007–2013 välineille oli yhteensä lähes 5,7 miljardia euroa. Vuosina 2014–2020 rahoitusvälineitä varten on varattu määrärahoja lähes 9 miljardia euroa, joista yli 4,9 miljardia eli noin puolet oli sidottu vuoden 2016 loppuun mennessä. 3.RAHOITUSVÄLINEITÄ KOSKEVAT PERUSTELUT Nykyinen taloustilanne Kun rahoitusvälineitä pantiin täytäntöön vuonna 2016, taloudelliselle tilanteelle olivat ominaisia jäsenvaltioiden edelleen alhaiset, vaikkakin positiiviset, kasvuluvut. Eurooppa toipuu talous- ja rahoituskriisistä hitaasti mutta varmasti. Rakenteelliset ja kriisiin liittyvät heikkoudet hidastavat kuitenkin edelleen kokonaiselpymistä. Investoinnit eivät ole lisääntyneet tuntuvasti, eikä niiden myöskään odoteta kasvavan merkittävästi seuraavien parin vuoden aikana poliittisen epävarmuuden ja keskipitkän ja pitkän aikavälin vaatimattomien kysyntänäkymien vuoksi. Erityisesti yksityisen sektorin huomattava velkaantuneisuus ja järjestämättömien lainojen suuri osuus rajoittavat edelleen pankkien luotonantokapasiteettia, mikä haittaa talouskasvua ja rahoitusvakautta. Nämä haasteet edellyttävät jatkossakin toimia, joilla vähennetään edelleen Euroopan talouden riippuvuutta pankkien myöntämistä lainoista. Oman pääoman ehtoisen rahoituksen saatavuus vaihtoehtoisena rahoituslähteenä on edelleen heikkoa varsinkin pienille yrityksille. Talous- ja rahoitustilannetta, jossa rahoitusvälineitä pannaan täytäntöön, analysoidaan tarkemmin valmisteluasiakirjan liitteessä, jossa esitetään myös tietoja rahoitusvajeista. Rahoitusvälineiden ansiosta on mahdollista saada aikaan vähemmällä enemmän Yleisesti ottaen EU:n politiikkojen tueksi käytettävissä on rajallisesti määrärahoja, ja siksi tarvitaan lisäresursseja, jotta niiden julkisesti määritellyt tavoitteet saavutetaan tehokkaammin. Unionin tason rahoitusvälineillä kannustetaan osaltaan julkisia rahoituslaitoksia ja yksityisiä sijoittajia antamaan lainoja reaalitaloudelle ja erityisesti sellaisille pk-yrityksille, joihin investoimista pidetään riskialttiina. Rahoitusvälineillä on erittäin hyödyllinen rooli julkisen ja yksityisen lisärahoituksen aktivoimisessa, sillä ne jakavat osan rahoitusriskeistä muiden julkisten tai yksityisten toimijoiden kanssa ja mahdollistavat näin rahoituksen vipuvaikutuksen. Jäsenvaltioilla on jatkossakin käytettävissään rajallisesti julkisia resursseja, joten on tarpeen lisätä rahoitusvälineiden käyttöä ja täydentää niitä talousarviotakauksilla ja tarvittaessa lainoilla, jotta EU:n talousarvion avulla voidaan saada aikaan lisää investointeja ja siten optimoida talousarvion vaikutus unionin politiikkojen rahoittamisessa (”vähemmällä enemmän”). Analyysi eri rahoitusvälinetyyppien vipuvaikutuksesta (kaikki alat yhdessä) esitetään jäljempänä 4 kohdassa. Vipuvaikutus ei kuitenkaan ole ainoa väline: luomalla rahoituksen välittäjille kannustimia pyrkiä yhteisiin tavoitteisiin etujen yhteensovittamisen avulla rahoitusvälineillä myös varmistetaan toimintapoliittinen vipuvaikutus erilaisissa toimintaedellytyksissä ja eri lainkäyttöalueilla. Lisäksi näin luodaan institutionaalista vipuvaikutusta erityisesti siten, että hyödynnetään täytäntöönpanoketjuun osallistuvien institutionaalisten toimijoiden asiantuntemusta EU:n toimintapolitiikoista.

Näiden perustelujen mukaisesti rahoitusvälineillä on jo ollut merkittävä rooli, sillä niillä tavoitetaan tärkeitä kohderyhmiä, kuten pk-yrityksiä, innovatiivisia yrityksiä ja mikroyrityksiä, ja tuetaan arvoltaan suuria hankkeita liikenteen ja energian kaltaisilla strategisilla aloilla. Ne ovat auttaneet korjaamaan markkinoiden toimintapuutteita, ja niillä on pystytty keräämään merkittäviä lisävaroja varoja yksityiseltä ja julkiselta sektorilta. Rahoitusvälineiden vaikuttavuus kasvaa, kun ne yhdistetään muihin varoihin Keskeinen rahoitusvälineiden tähänastisesta täytäntöönpanosta saatu opetus on se, että EU:n eri rahoituslähteitä yhdistämällä saadaan aikaan etuja. Yhdistämisen tarkoituksena on tehostaa reaalitalouteen tehtyjen investointien vaikutusta ja lisätä joustavuutta täytäntöönpanossa ja kohteiden valinnassa. Rahoitusvälineitä voi olla tarpeen yhdistää EU:n myöntämiin avustuksiin ja alueelliseen tai kansalliseen rahoitukseen myös sellaisten hankkeiden pääomamenojen kattamiseksi, joita ei voida rahoittaa yksinomaan EU:n talousarvioon sisältyvillä rahoitusvälineillä. Vuosien 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys tarjoaa jo mahdollisuuksia tällaiseen yhdistämiseen. Esimerkiksi tutkimusta ja innovointia koskevassa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tai pk-yrityksiä koskevassa COSME-ohjelmassa käyttöön otettuja rahoitusvälineitä on käytetty yhdessä talousarviotakauksen kanssa. COSME- ja Horisontti 2020 -ohjelmien rahoitusvälineiden kysyntä on ollut markkinoilla suurta heti niiden käynnistämisestä lähtien – alkuperäiset määrärahat käytettiin nopeasti loppuun. Rahoitusvälineiden tarjoamia mahdollisuuksia päätettiin siksi lisätä kasvattamalla Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahasto) riskinottovalmiuksia. ESIR-rahasto muodostaa Euroopan investointiohjelman ensimmäisen pilarin. Toinen esimerkki on EU:n tason rahoitusvälineiden resurssien, ESIR-rahaston ja avustusten yhdistäminen Verkkojen Eurooppa -välineen (CEF) liikenneosion alalla annettavaa rahoitustukea varten. Tarkoituksena on asettaa CEF-avustusten maksamisen edellytykseksi hyväksyntä rahoituksen saamiseksi ESIR-rahastosta tai rahoitussopimuksen allekirjoittaminen yksityisen rahoittajan tai kansallisen kehityspankin kanssa 12 kuukauden kuluessa avustussopimuksen allekirjoittamisesta. Tulevaisuutta ajatellen toinen mahdollisuus on rahoittaa hankkeita ESIR-rahaston alaisten niin kutsuttujen investointijärjestelyjen avulla. Sen etuja ovat yhdistettyjen rahoituslähteiden, esimerkiksi EU:n varojen, EIP-ryhmän omien varojen, kansallisten kehityspankkien, yksityisten rahoittajien, yhteisösijoittajien ja valtio-omisteisten rahastojen, suurempi katalyyttinen vaikutus. Tavoitteena on lisätä hankkeiden tukemiseen käytettävää pääomaa. Lisäksi yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus yhdistää Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI-rahastot) Horisontti 2020- ja COSME-ohjelmien varoihin yhteisissä rahoitusvälineissä. Komissio suosittelee varainhoitoasetuksen tarkistamisesta koskevassa ehdotuksessaan, että välineiden yhdistämistä helpotetaan entisestään. 4.ANALYYSI TOIMITETUISTA TIEDOISTA Neuvostolle ja Euroopan parlamentille rahoitusvälineistä varainhoitoasetuksen 140 artiklan 8 kohdan mukaisesti annettavilla tiedoilla pyritään varmistamaan veronmaksajien rahojen läpinäkyvä ja vastuullinen käyttö. Valmisteluasiakirja sisältää runsaasti tietoa yksittäisistä välineistä. Painopisteenä on budjettivallan käyttäjän oikeus saada kokonaisvaltainen käsitys rahoitusvälineiden avulla tapahtuvasta EU:n talousarvion toteutuksesta. Näiden tietojen perusteella on myös mahdollista tehdä joitain yleisiä päätelmiä siitä, missä määrin rahoitusvälineiden tavoitteet on saavutettu, etenkin niiden pääasiallisen perusteen eli rahoituksen vipuvaikutuksen osalta (”vähemmällä enemmän”). Saatavilla oleva tähänastista täytäntöönpanoa kuvaava näyttö osoittaa erityisesti, että rahoitusvälineillä on ohjattu huomattava määrä varoja lukuisille lopullisille tuensaajille reaalitaloudessa. Näytön perusteella vaikuttaa siten siltä, että rahoitusvälineet ovat tehokas tapa vaikuttaa reaalitalouden rahoitustarpeisiin. Kun rahoitusvälineitä on pantu täytäntöön yhdessä julkisten ja yksityisten tahojen kanssa, on voitu puuttua ulkoisen rahoituksen tarjontaan liittyviin markkinoiden toimintapuutteisiin. Jäljempänä olevissa kuvioissa 1–8 esitetään visuaalisesti rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa talousarviovarojen, vipuvaikutuksen, rahoituksen ja reaalitalouteen tehtyjen investointien osalta vuosien 2007–2013 ja 2014–2020 monivuotisissa rahoituskehyksissä 31. joulukuuta 2016. Kuvioissa esitetään nämä tiedot sekä yleisesti että rahoitusvälineittäin (velkarahoitus, oman pääoman ehtoinen rahoitus sekä yhdistelmärahoitus). Vuosien 2007–2013 välineiden vipuvaikutus Unionin rahoitus vuosien 2007–2013 välineille oli yhteensä lähes 5,7 miljardia euroa 31. joulukuuta 2016 mennessä. Näillä varoilla on tuettu noin 81,7 miljardin euron rahoitusvolyymia ja yli 134 miljardin euron investointeja, joista ovat hyötyneet strategiset kohderyhmät ja toimialat EU:n sisäisten ja ulkoisten politiikkojen yhteydessä. Kokonaisvipuvaikutus on ollut 14,4 (ks. kuvio 1). Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: SMEG 07, Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn mukainen takausjärjestelmä (EPMF-G), riskinjakoväline (RSI), riskinjakorahoitusväline (RSFF), erityinen yhteissijoitusrahasto (FCP-FIS), Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen (EDIF) sisältyvä takausväline 1 (GF 1), Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE), Turkin elpymistukilaina, GIF (CIP), Marguerite-rahasto, Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen (EDIF) sisältyvät yritysten laajentumisrahasto (ENEF) ja yritysten innovointirahasto (ENIF), Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusvälineen (FEMIP) tukeminen, Energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden maailmanlaajuinen rahasto (GEEREF), Euroopan energiatehokkuusrahasto (EEEF), vihreän kasvun rahasto (GGF), naapuruuspolitiikan investointiväline (NIF), Keski-Aasian investointikehys (IFCA) ja Aasian investointiväline (AIF), Latinalaisen Amerikan investointiväline (LAIF). Jäljempänä kuvioissa 2–4 esitetään jakauma rahoitusvälineittäin vuosien 2007–2013 osalta.

Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: SMEG 07, EPMF-G, RSI, RSFF, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, Turkin elpymistukilaina. Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: GIF (CIP), Marguerite-rahasto, ENEF, ENIF, FEMIPin tukeminen, GEEREF. Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: EEEF, GGF, NIF, IFCA&AIF, LAIF. Vuosien 2014-2020 välineiden vipuvaikutus Vuosiksi 2014–2020 talousarviosta on osoitettu lähes 9 miljardin euron määrärahat, joilla on tarkoitus tukea yli 88 miljardin euron rahoitusta. Tällöin keskimääräinen vipuvaikutus olisi lähes 10 ja investointien kokonaismäärä 116,2 miljardia euroa (ks. kuvio 5). Kuten edellisessä kertomuksessa todettiin, vuosien 2007–2013 rahoitusvälineisiin verrattuna alhaisempi keskimääräinen vipuvaikutus johtuu siitä, että osalla vuosien 2014–2020 rahoitusvälineisiin sisältyvistä tuotteista katetaan riskejä, jotka ovat suuremmat kuin vuosien 2007–2013 tyypillisillä rahoitusvälineillä katetut riskit. Näin on pyritty lisäämään unionin rahoituksella aikaansaatavaa lisäarvoa. On myös syytä huomata, että vuosien 2007–2013 välineiden osalta aikaansaatu vipuvaikutus on todellinen, kun taas vuosien 2014–2020 välineiden osalta puhutaan tavoitellusta vipuvaikutuksesta. Joulukuun 31. päivään 2016 mennessä sidotulla unionin 4,9 miljardin euron rahoitusosuudella on määrä tukea noin 57 miljardin euron rahoitusvolyymia. Odotettavissa oleva vipuvaikutus on noin 11,5 ja arvioitu investointivolyymi noin 85 miljardia euroa. Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: Pk-yrityksiä koskevan aloitteen osalta kuvion sisältyy ainoastaan EAKR:n rahoitusosuus. COSME-lainatakausjärjestely (LGF), pk-yrityksiä koskeva EU:n aloite (kuvioon sisältyy ainoastaan EAKR:n rahoitusosuus), EaSI, pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, kulttuurialan ja luovien toimialojen takausjärjestely, SLG Facility, Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus (PF4EE), InnovFin – Suuret hankkeet, Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyvä vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI), RSDI, takausväline 2, kasvuun tähtäävä pääomajärjestely (EFG), Verkkojen Eurooppa -välineen oman pääoman ehtoinen väline, InnovFin Equity, luonnonpääoman rahoitusjärjestely (NCFF), temaattinen yhdistäminen (Thematic Blending). Mukaan lukien alkuperäisten talousarviomäärärahojen sekä vastaavien rahoitus- ja investointimäärien tarkistukset. Kuvioissa 6–8 esitetään jakauma rahoitusvälineittäin (velkarahoitus, oman pääoman ehtoinen rahoitus tai yhdistelmärahoitus) vuosien 2014–2020 osalta. Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: COSME LGF, pk-yrityksiä koskeva EU:n aloite (kuvioon sisältyy ainoastaan EAKR:n rahoitusosuus), EaSI, pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, kulttuurialan ja luovien toimialojen takausjärjestely, SLG Facility, PF4EE, InnovFin – Suuret hankkeet, CEF DI, RSDI.

Mukaan lukien alkuperäisten talousarviomäärärahojen sekä vastaavien rahoitus- ja investointimäärien tarkistukset. Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: EFG, Verkkojen Eurooppa -välineen oman pääoman ehtoinen väline, InnovFin Equity Mukaan lukien alkuperäisten talousarviomäärärahojen sekä vastaavien rahoitus- ja investointimäärien tarkistukset. Kuviossa on otettu huomioon seuraavat rahoitusvälineet: NCFF, temaattinen yhdistäminen (Thematic Blending). Mukaan lukien alkuperäisten talousarviomäärärahojen sekä vastaavien rahoitus- ja investointimäärien tarkistukset.



Sovellettavat kohderyhmät Yhteenlaskettujen sitoumusten jakautuminen aloittain esitetään kuvioissa 9 ja 10 kummankin ohjelmakauden osalta. Ympyrädiagrammeissa pk-yritykset muodostavat oman strategisen kohderyhmänsä, kun taas aineellinen ja aineeton infrastruktuuri on ryhmitelty strategisiin kohdealoihin. EU:n ulkopuolisten strategisten kohdealueiden rahoituksen pienentyminen tässä monivuotisessa rahoituskehyksessä selittyy sillä, että joitain voimassa olevia ulkoisten välineiden sitoumuksia jatkettiin. Kuvioiden 9 ja 10 suorassa vertailussa olisi otettava huomioon se, että vuoden 2016 loppuun mennessä vuosien 2007–2013 välineisiin liittyvät sitoumukset oli enimmäkseen saatettu päätökseen, kun taas vuosien 2014–2020 välineisiin liittyvät sitoumukset ovat yhä kesken. Strategiset kohdealat: Marguerite-rahasto, EEEF, GIF (CIP), RSI, RSFF, EPMF-G, FCP-FIS. Strategiset kohderyhmät: SMEG 07. EU:n ulkopuoliset strategiset kohdealueet: IFCA, AIF, LAIF, GEEREF, EDIF GF 1, ENEF, ENIF, EFSE, GGF, Turkin pk-yritysten elpymistukilaina (SME RSLT), NIF, FEMIPin tukeminen.

Strategiset kohderyhmät: COSME LGF, pk-yrityksiä koskeva EU:n aloite, COSMEn kasvuun tähtäävä pääomajärjestely. EU:n ulkopuoliset strategiset kohdealueet: EDIF GF2, temaattinen yhdistäminen (Thematic Blending). On syytä huomata, että unionin talousarviosta tuettavista välineistä, joita jäsenvaltiot panevat täytäntöön osana jaettua hallinnointia, laaditaan erillinen kertomus. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoitusjärjestelyvälineiden täytäntöönpanosta ohjelmakaudella 2007–2013 on julkaistu vuotuinen yhteenveto vuosittain viimeistään 1. lokakuuta. Vuodesta 2016 alkaen komissio toimittaa yhteenvetotiedot jaetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden täytäntöönpanon edistymisestä Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (EAKR, ESR, koheesiorahasto, maaseuturahasto ja EMKR) koskevista yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen edellyttämällä tavalla. Ohjelmakauden 2014–2020 osalta ensimmäinen vuotuinen yhteenveto julkaistiin vuoden 2016 lopussa. Vastaavasti ESIR-rahaston talousarviotakauksen piiriin kuuluviin rahoitus- ja investointioperaatioihin, jotka eivät ole varainhoitoasetuksessa tarkoitettuja rahoitusvälineitä, sovelletaan ESIR-asetuksen mukaisesti erillistä raportointivelvollisuutta. Toteutuneen rahoituksen maantieteellinen jakautuminen Rahoitusvälineillä on erilainen maantieteellinen soveltamisala, joka määräytyy niiden oikeusperustan mukaan. Lisäksi ne ovat pohjimmiltaan kysyntälähtöisiä, joten määrärahat määräytyvät suhteellisen rahoitustarpeen mukaan. Jäljempänä olevissa ympyrädiagrammeissa esitetään toteutuneen rahoituksen jakautuminen maittain eri välineluokkien osalta (kokonaismäärä ja määrä monivuotista rahoituskehystä kohti). Kuten edellä mainittiin, useita vuosien 2007–2013 monivuotisessa rahoituskehyksessä käyttöön otettuja ulkoisia välineitä jatkettiin vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä. EU:n ulkopuolisille alueille unionin rahoitusvälineistä vuosina 2014–2020 myönnetyn rahoituksen osuus on siten suhteellisesti pienempi, koska se oli jo otettu huomioon kaudella 2007–2013. EU:n suuret läntiset jäsenvaltiot, etenkin Ranska ja Italia, näyttävät erityisesti hyötyneen rahoitusvälineiden kasvattamisesta vuosina 2014–2020 verrattuna vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen. Niiden osuus toteutuneesta kokonaisrahoituksesta kasvoi merkittävästi (Ranskan osuus 4,9 prosentista 39,9 prosenttiin ja Italian osuus 6,9 prosentista 15,6 prosenttiin). Nämä suuret kasvuluvut selittyvät kuitenkin edellä mainituilla ulkoisten välineiden pienemmillä osuuksilla. Muilta osin Ranskan osuuden kasvu johtuu enimmäkseen sen osallistumisesta vuosina 2007–2013 hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen ja Euroopan laajuisille liikenneverkoille tarkoitettuun vakuusvälineeseen, jotka on nyt yhdistetty vuosien 2014–2020 riskinjakovälineeseen (CEF DI). Kuvio 11: Vuosien 2007–2013 ja 2014–2020 rahoitusvälineet - Toteutuneen kokonaisrahoituksen maantieteellinen jakautuminen, tilanne 31.12.2016 Kuvio 12: Vuosien 2007–2013 rahoitusvälineet - Toteutuneen kokonaisrahoituksen maantieteellinen jakautuminen, tilanne 31.12.2016 Kuvio 13: Vuosien 2014–2020 rahoitusvälineet - Toteutuneen kokonaisrahoituksen maantieteellinen jakautuminen, tilanne 31.12.2016 Kun tarkastellaan rahoituksen jakautumista välineluokittain (ei ilmene kaaviosta), velkavälineiden maantieteellinen jakautuminen suosii suuria EU-maita, kuten Ranskaa, Saksaa ja Italiaa. EU:n ulkopuoliset maat (pääosin Välimeren alueella) taas hyötyvät suuresti oman pääoman ehtoisista välineistä ja etenkin yhdistelmävälineistä (velka & oma pääoma). Menestystarinat

Unionin tukea on aiemmilla ohjelmakausilla tarjottu ja tarjotaan edelleen yrityksille ja muille kohderyhmille, etenkin pk-yrityksille, sekä strategisille aloille, joihin kuuluvat tutkimus ja innovointi, aineellinen infrastruktuuri ja energiatehokkuus, yhteiskunnallinen yrittäjyys, koulutus ja kulttuuri. Tukea on annettu myös EU:n ulkopuolisille maille. Tämä tuki on ollut monien yritystoimintaan liittyvien menestystarinoiden taustalla. Seuraavassa esitetään muutamia esimerkkejä: Pk-yritykset: ESIR/COSME – lainatakausjärjestely ØYritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevalla EU:n COSME-ohjelmalla tuetaan erityisen riskialttiiden pk-yritysten kasvua. Ohjelmasta myönnetty rahoitus on auttanut puolalaista teräksen tukkumyyjää, Presto Stalia, lanseeraamaan uusia palveluja. Puolan pohjoisosissa sijaitsevaan Klawkowoon sijoittautuneen Presto Stalin liiketoimintamalli keskittyy sen paikalliseen asiakaskuntaan. Presto Stal laajensi äskettäin palveluvalikoimaansa: se muun muassa hankki maata uutta päätoimipaikkaa ja työpajaa varten. Laajennus edellytti merkittäviä investointeja, ja sen mahdollisti COSME-ohjelmasta saatu rahoitus. EU:n takaama laina varmisti yrityksen rahoitusvakauden koko laajennushankkeen ajan. Uusien rakennusten perustuksia tehdään parasta aikaa. Tämän seurauksena Presto Stal on palkannut lisää henkilöstöä, ja työntekijämäärän odotetaan nousevan 10:een vuonna 2017. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/brochure-investment-plan-17x17-june17_en.pdf Tutkimus ja innovointi: ESIR / Horisontti 2020 – Pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä ØKaikilla ei ole mahdollisuutta ansaita toimeentuloaan tekemällä sitä, mistä he nauttivat eniten. Matthieu Gobbi ja Jérôme Giacomoni ovat kuitenkin onnistuneet tässä. Opiskellessaan arvostetussa École Polytechnique -oppilaitoksessa Pariisissa he päättivät tehdä harrastuksestaan, ilmaa kevyemmistä ilma-aluksista ja kuumailmapalloista, itselleen uran. Vuonna 1993 nämä 25-vuotiaat insinöörit perustivat Aerophile-yrityksen, joka on erikoistunut maahan ankkuroitujen heliumtäytteisten kiintopallojen kehittämiseen. Nyt, yli 20 vuotta myöhemmin, Aerophile on paljon suuremman Aerogroupe-konsernin ensisijainen tytäryhtiö. Yrityksellä on 110 työntekijää, ja sen kasvuluvut ovat vaikuttavia. Matthieu ja Jérôme ovat onnistuneet vakiinnuttamaan Aerophilen aseman markkinajohtajana koko maailmassa kiintopallojen alalla. Heidän pallojaan on nykyisin saatavilla eri muodoissa. Heidän tuotteitaan myydään nykyään noin 30 maassa eri puolilla maailmaa. Yksi Matthieun ja Jérômen pallo leijaili Rio de Janeiron olympialaisissa pari vuotta sitten. Yrityksensä kehityksen tietyssä vaiheessa he kuitenkin tiesivät, että oli aika monipuolistaa tuotantolinjaa: siitä lähtien yksi heidän innovatiivista ideoistaan on ollut luoda ”Aerobar”, ensimmäisen leijaileva baari, jossa asiakkaat voisivat nauttia drinkin useiden metrien korkeudella ilmassa. Ilmaan on heitetty myös ajatus Pikku prinssin huvipuistosta, joka perustuisi Antoine de Saint-Exupéryn samannimiseen romaaniin. Tukeakseen yrityksensä kasvua Matthieu ja Jérôme ovat onnistuneet saamaan Euroopan investointirahaston (EIR) takaaman joukkolainan ESIR-rahastosta, joka muodostaa Euroopan investointiohjelman ensimmäisen pilarin. Euroopan investointiohjelmasta, jolla pyritään synnyttämään uusia investointeja Euroopassa tukemalla innovatiivisia pk-yrityksiä yhdessä InnovFin SMEG:n kanssa, Matthieu ja Jérôme ovat näin ollen saaneet suoraa tukea uusimpien liiketoimintasuunnitelmiensa toteuttamiseen. Lisäksi ohjelma on auttanut luomaan noin 100 kausiluonteista työpaikkaa. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/case-studies/efsi_innovfin_aerogroupe_france.htm?lang=-en Infrastruktuuri ja energiatehokkuus: Vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahasto (Marguerite) ØMarguerite-rahaston kautta myönnetyllä unionin rahoituksella on tuettu (muun muassa) 29 prosenttiosuuden hankkimista yrityksestä AS Latvijas Gāze (LG). Kyseessä on vertikaalisesti integroitunut kaasuyhtiö, joka vastaa maakaasun siirtämisestä, jakelusta, varastoinnista ja toimittamisesta Latviassa. LG vastaa Latvian kaasunsiirto- ja jakeluverkoston toiminnasta ja ylläpidosta sekä Inčukalnsin maanalaisesta kaasunvarastointilaitoksesta. Se on kolmanneksi suurin varastointilaitos EU:ssa ja strateginen Baltian alueen kaasuntoimitusten turvaamisen kannalta. Lisäksi LG turvaa maakaasun toimitukset yli 400 000 kotitalouteen ja toimittaa kaasua asiakkaille Virossa, Luoteis-Venäjällä ja Liettuassa. Yritys tukee kahta yleishyödyllistä hanketta, joilla parannetaan alueellista kaasun toimitusvarmuutta. http://www.reuters.com/article/latvijas-gaze-ma-marguerite-eon-idUSL8N15C3D3 Infrastruktuuri ja energiatehokkuus: Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline (PF4EE) ØTšekkiläinen Komercni Banka (KB) oli ensimmäinen PF4EE-sopimuksen allekirjoittanut rahoituksen välittäjä. Yksi tähän liittyvistä hankkeista oli parantaa erään pk-yrityksen teollisen leipomon lämmitysjärjestelmää, seinien eristystä ja ikkunoiden kuntoa. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat noin 300 000 euroa, joista PF4EE maksoi 20 prosenttia. Hankkeen ansiosta energiakuluissa säästetään noin 60 000 euroa vuodessa. 5.PÄÄTELMÄT EU:n rahoitusvälineet ovat osoittautuneet tuloksellisiksi (esim. kohderyhmien tavoittaminen) ja kustannustehokkaiksi (esim. vipuvaikutus) keinoiksi puuttua haasteisiin, joita EU:n taloudessa edelleen on rahoituksen riittävässä saamisessa kohtuullisin ehdoin. Rahoitusvälineiden ansiosta on mahdollista lisätä EU:n talousarvion vaikuttavuutta reaalitaloudessa. Komissio aikoo erityisesti seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien tulevien ehdotustensa yhteydessä tarkastella huolellisesti mahdollisuutta parantaa nykyisiä välineitä tai ottaa käyttöön uusia, jotta voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin silloin, kun EU:n takauksen turvin myönnetty markkinaehtoinen rahoitus, pääomasijoitus tai muut riskinjakojärjestelyt voivat olla asianmukaisin EU:n tukimuoto. Vaikka jatkossakin tarvitaan yhä rahoitustukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, innovatiiviset rahoitusvälineet ja/tai ESIR-rahastosta myönnettävien kaltaiset talousarviotakaukset voivat joillakin politiikan aloilla olla tarkoituksenmukaisempi ja kustannustehokkaampi keino. Pohdinta-asiakirjassa EU:n rahoituksen tulevaisuudesta todetaan, että riskinjakovälineillä voi olla tärkeä rooli talousarvion tulevassa toteutuksessa, sillä niiden avulla EU voi tehdä ”vähemmällä enemmän” ja hankkia rahoitusta EU:n talousarvion ulkopuolelta, erityisesti tiukan budjettikurin aikana. Vaikka paine rahoitusvälineisiin käytettävien talousarviomäärärahojen kasvattamiseen on suuri, komissio aikoo arvioida, miltä osin välineiden nykyistä suurta lukumäärää voitaisiin vähentää. Kuten pohdinta-asiakirjassa EU:n rahoituksen tulevaisuudesta todetaan, eräs vaihtoehto tämän ongelman ratkaisemiseksi olisi ottaa käyttöön yksi ainoa rahasto, jossa voitaisiin hyödyntää eri rahoitusmuotoja eri politiikan alojen tilanteesta riippuen. Kuten kuviosta 1 ilmenee, monilla nykyisistä 35 välineestä on samat kohdesegmentit, minkä seurauksena voi syntyä päällekkäisyyksiä, jotka saattavat aiheuttaa sekaannusta tuensaajien keskuudessa ja tarpeetonta hallinnollista rasitetta. Asianmukaista huomiota kiinnitetään myös sen varmistamiseen, että hankkeiden toteuttajat ja rahoitusvälineiden tuensaajat saavat tietoa EU:n tukemasta rahoituksesta eri kanavien, kuten ”Pk-yritysten rahoitus” -portaalin, kautta.

Komissio pyrkii myös edelleen saamaan tasapainoon yhtäältä asianmukaisen vastuullisuuden, raportoinnin, valvonnan ja tarkastusten varmistamisen ja toisaalta rahoitusvälineiden mahdollisimman tehokkaan ja tuloksellisen täytäntöönpanon. Vaikka vuosien 2014–2020 rahoitusvälineiden täytäntöönpanokehys sisältää vahvat säännökset teknisistä vaatimuksista, avoimuudesta, sisäisestä valvonnasta ja tarkastuksesta sekä raportoinnista, sääntelykehystä olisi jatkuvasti tarkistettava, jotta voidaan vähentää entisestään byrokratiaa, helpottaa täytäntöönpanoa ja saattaa rahoitusvälineiden suunnittelu vastaamaan tehokkaimpia ja moderneimpia markkinakäytäntöjä. Komissio tekee parhaillaan yksittäisiä välineitä koskevia väliarviointeja alakohtaisten oikeusperustojen mukaisesti. Varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevassa komission ehdotuksessa, josta neuvotellaan parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, hyödynnetään käytännön kokemuksia. Tarkoituksena on pohjustaa tietä uuden sukupuolen rahoitusvälineille ja talousarviotakauksille ja luoda niiden täytäntöönpanoa varten mahdollisimman asianmukainen sääntelykehys, jotta voidaan saavuttaa sovitut poliittiset tavoitteet. RAHOITUSVÄLINEIDEN LYHENTEET CCS - GF: Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukiväline CEF: Verkkojen Eurooppa -väline CEF DI: Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyvä vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline CEF Equity: Verkkojen Eurooppa -välineen oman pääoman ehtoinen väline CIP: Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma COSME: Yritysten kilpailukyky ja pienet ja keskisuuret yritykset EaSI - CBI: Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) Valmiuksien kehittämiseen kohdennetut investoinnit EaSI - G: Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) – Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys EEEF: Euroopan energiatehokkuusrahasto EFG (COSME): COSME-ohjelmaan sisältyvä pääomajärjestely kasvua varten EFSE: Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto ENEF (EDIF): Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä yritysten laajentumisrahasto ENIF (EDIF): Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä yritysten innovointirahasto EPMF - G: Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn mukainen takausjärjestelmä EPMF - FCP - FIS: Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely – Fonds commun de placement – Fonds d’investissement spécialisé (yhteissijoitusrahasto)