KOMISSION TIEDONANTO Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien SISÄINEN SOPIMUS Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille

KOMISSION TIEDONANTO

AKT:n ja EY:n välisen kehitysyhteistyön hallintojärjestelmiä on uudistettu kauaskantoisesti Lomén yleissopimusta seuraavasta sopimuksesta käytyjen neuvottelujen tuloksena. Euroopan kehitysrahaston (EKR:n) välineiden uudelleenryhmittelemisestä ja joustavan ohjelman valmistelun järjestelmän käyttöönotosta on sovittu. Sopimuksen innoittajana on ollut kaksi tavoitetta: eriyttäminen kunkin tukea saavan valtion erityistarpeiden ja suoritusten mukaan sekä tuen tehostaminen.

Yhdeksännen EKR:n sisäisen sopimuksen, joka koskee kunkin osapuolen asemaa yhteisön sisällä EKR:n ohjelmien valmistelu- ja toteutusprosesseissa, on selvästi ilmennettävä AKT-valtioiden kanssa tehtyjä sopimuksia. Yhdeksännen EKR:n sisäiseen sopimukseen tulisi kuitenkin tehdä muitakin muutoksia kuin vain kahdeksannen EKR:n sisäisen sopimuksen mekaanisia mukautuksia, jotta se olisi sopusoinnussa uuden AKT-EY-kumppanuussopimuksen kanssa. Jäsenvaltiot ovat itse asiassa jo myöntäneet, että uutta AKT-EY-kumppanuussopimusta solmittaessa on välttämätöntä tarkistaa komission ja jäsenvaltioiden asemat päätöksentekoprosessissa. [1] Tällaisten uudistusten tarvetta osoittavat myös useat samansuuntaiset poliittiset kehityskulut yhteisössä, kuten kokonaisarvioinnin esittäminen EY:n kehitysavusta, neuvoston vuonna 1999 tekemä päätös "komitologiasta" ja epäviralliset keskustelut EKR:n komiteassa. Myös Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunta toisti vuoden 1998 vastuuvapauden myöntämistä käsittelevässä lausuntoluonnoksessaan monia ulkopuolisten arvioijien suosituksia.

[1] Neuvoston päätelmät yhdeksännestä EKR:stä ja komission sekä jäsenvaltioiden julkilausuma ohjelman valmisteluprosessista AKT:n kanssa pidetyn viidennen neuvottelukonferenssin puitteissa.

Näissä perusteluissa kuvataan uuden AKT-EY-kumppanuussopimuksen tuloksia tukien hallinnoinnin alueella ja esitetään asiaankuuluvien yhteisön sisäisten poliittisten kehityskulkujen tärkeimmät osatekijät. Päätelmässä tehdään yhteenveto komission ehdotuksesta sisäiseksi sopimukseksi, joka koskee eri osapuolien asemia yhdeksännen EKR:n ohjelman valmisteluprosessissa.

1. Tausta

1.1. Yhteistyövälineiden ja uuden ohjelmien valmistelumenetelmän järkeistäminen

EKR:n nykyiset välineet järkeistetään ja ryhmitellään uudelleen yhdeksi avustusten myöntämiseen tarkoitetuksi kokonaisuudeksi ja yhdeksi investointijärjestelyksi. Investointijärjestely toimii jatkuvan rahastona, ja sitä hoitaa EIP (katso kohtaa 1.2 jäljempänä). Avustusjärjestelmän varat jaetaan tarpeiden ja suoritusten perusteella, ja niillä rahoitetaan monia erilaisia toimia, kuten makrotaloudellisia tukia, alakohtaisten politiikkojen tukia, velkakevennyksiä sekä perinteisiä hankkeita ja ohjelmia.

Uudessa ohjelman valmisteluprosessissa kullakin AKT-valtiolla on yksi ainoa maakohtainen tukistrategia, joka kattaa kaikkien avustusmäärärahoista rahoitettujen toimien täytäntöönpanon. Näin lopetetaan erottelu ohjelmoitavaan ja ei-ohjelmoitavaan tukeen. Viiden vuoden ajanjakson kattavan ohjeellisen varojen jakamisen perusteella maakohtaiset tukistrategiat muutetaan maaohjelmiksi, jotka etenevät vaiheittain.

Uusi ohjelman valmisteluprosessi on tulossuuntautunut ja siinä otetaan huomioon tuen luonteen muuttuminen pirstaleisesta hankekohtaisesta tuesta kohti talousarvioon perustuvaa tukea sekä tuen keskittämistä rajatulle määrälle alakohtaisia ohjelmia. Ohjelman valmisteluprosessi mahdollistaa näin ollen tukea saavan valtion politiikkojen omaksumisen. Toimien mittakaavaa ja keskittämistä lisäämällä se edistää lisäksi tuen tehostamista ja vaikutusta. Tämä lähestymistapa auttaa myös lisäämään rahoittajien yhteistyötä ja toisiaan täydentävää luonnetta ja mahdollistaa toimien yhteisrahoituksen aloilla, joilla jollain toisella rahoittajalla on kokonaisvastuu politiikkoja koskevasta vuoropuhelusta ja täytäntöönpanosta.

Joustavalla ja säännöllisellä tarkistusmekanismilla maakohtaista tukistrategiaa ja varojen määrää voidaan pitää jatkuvasti ajan tasalla tarpeiden ja suoritusten mukaan. Yksi avaintekijä on tarkistusprosessin hajauttaminen kenttätasolle, jolloin tarkistus on oleellinen osa ohjelman valmistelua sekä yhteisön ja tukea saavan valtion välistä vuoropuhelua. Toiminnan vuosittaisessa tarkistuksessa, joka tarkoittaa tilanteen arviointia, tehdään yhteenveto tukea saavan valtion kanssa käydyn säännöllisen vuoropuhelun tuloksista ja laajennetaan toiminnallisen ohjelman valmistelun näkökulmaa tulevalle ajanjaksolle. Rahoituspöytäkirjan soveltamiskauden puolivälissä sekä lopussa tehtävän vuosittaisen tarkistuksen yhteydessä tulisi keskustella myös tukistrategiasta, minkä jälkeen maakohtaisen tukistrategian suunta vahvistetaan tai siihen ehdotetaan sopivia mukautuksia. Tämän seurauksena kyseiselle maalle kohdennettujen varojen määrää voidaan mukauttaa. Osapuolet ovat sitoutuneet noudattamaan kunkin tarkistuksen suorittamisen määräaikoja - vuosittaiset toiminnan tarkistukset on tehtävä 60 päivän aikana. Jos tarkistusta laajennetaan niin, että se kattaa maakohtaisen tukistrategian tarkistuksen, osapuolilla on 30 päivää lisää aikaa saattaa prosessi päätökseen.

Tarkistusten rajoittaminen tukea saaviin valtioihin edellyttää, että useita komissioon sekä komission ja jäsenvaltioiden väliseen vuoropuheluun liittyviä tehtäviä ja vastuita on "hajautettava". Komission edustustojen asemaa kumppanimaissa tutkitaan tällä hetkellä uudelleen, ja tavoitteena on edustustojen paikan päältä saaman kokemuksen hyödyntäminen mahdollisimman hyvin. Edustustojen vastuualueet määritellään tarkasti, ja niiden suhteet komission keskusyksiköihin järkeistetään, jotta vältytään päällekkäisiltä toimilta. Komissio suunnittelee erityisesti, että edustustoille annettaisiin ohjelmien valmistelussa ja toteutuksessa paljon enemmän vastuuta kuin niillä on tällä hetkellä. Tuen hallinnoinnin yksinkertaistamista ja järkeistämistä komissiossa edistetään lisäksi yhdenmukaistamalla tarjouskilpailumenettelyjä ja sopimusten tekemistä sekä standardisoimalla erilaiset sopimusasiakirjat. Ennakkotarkastukset yhdessä jäykän ja keskitetyn rakenteen kanssa olisi korvattava joustavammalla ja hajautetummalla rakenteella, jossa suositaan jälkikäteen tehtäviä tarkastuksia.

Komission ja jäsenvaltioiden välisessä koordinoinnissa on seurattava esimerkkiä ja sen on tapahduttava pitkälti kenttätason tuotantoketjun alkupään koordinointina strategisessa arvioinnissa ja tuen täytäntöönpanossa yhteistoimintana. EKR:n komitean tulisi sen sijaan keskittää huomionsa maakohtaisten strategioiden sekä alakohtaisten politiikkojen ja arviointien arvioimiseen. Tästä syystä komitean tulisi käsitellä yksityiskohtaisesti vain tietyn merkittävän rajan ylittävien yksittäisten hankkeiden teknisiä näkökohtia. Komitean valvontatoimintojen keskittäminen strategia- ja yhdenmukaisuuskysymyksiin tehostaisi hallintoa ja auttaisi samanaikaisesti keskittämään kehitysohjelmat ensisijaisiin tavoitteisiin.

1.2. Investointijärjestely

Investointijärjestely korvaa neljännen Lomén yleissopimuksen riskipääoma- ja korkotukijärjestelmät. Yksi suuri muutos verrattuna aiempiin toimiin on se, että järjestely toimii jatkuvana rahastona, joka antaa AKT-valtioille tietyn turvan yksityisen sektorin kehitykseen käytettävissä olevien määrärahojen suhteen lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Järjestelyssä pyritään siten keskittymään periaatteessa sellaisiin toiminnan alueisiin, joille ei voi saada riittävästi rahoitusta yksityiseltä pääomalta tai paikallisilta rahoituslaitoksilta - toisin sanoen keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitusta, riskipääomaa ja rinnakkaistoimenpiteitä (takuurahastot jne.) koskeviin hakemuksiin.

Investointijärjestelyn tavoitteena on auttaa kehittämään yritteliäisyyttä AKT-valtioissa. Järjestelyllä rahoitetaan tulojen hankintaa, kaupallisesti ja taloudellisesti elinkelpoisia yrityksiä ja nämä vaatimukset täyttäviä julkisia yrityksiä. Yrityksillä on järjestelyyn yhteys suoraan tai välillisesti välittäjien kautta. Järjestely osallistuu yksityistämistoimiin ja pyrkii kannustamaan sisäisten ja ulkoisten talletusten investoimiseen auttamalla kehittämään paikallisten rahoituslaitosten ja pääomamarkkinoiden voimavaroja ja rahoittamaan ulkomaisia investointeja. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi järjestelyn varat kanavoidaan mahdollisuuksien mukaan aina AKT:n ja eurooppalaisten rahoituslaitosten kautta.

Järjestely voi tehdä investointeja lainoina, osuuksina tai välirahoituksena, ja se voi myös antaa takuita kotimaisten ja ulkomaisten yksityisten investointien tueksi. Yhtenä tavoitteena tulee olemaan muiden (pääosin yksityisten) rahoituslähteiden rahoittaminen. Samanaikaisesti EIP aikoo myös jatkaa omien varojensa käyttöä AKT-valtioiden muihin rahoitustoimiin.

Investointijärjestely perustetaan yhdeksännestä EKR-rahastosta käytettävillä 2 200 miljoonalla eurolla. Sen toiminnoista syntyvät tuotot virtaavat takaisin järjestelyyn. Korkotukia myönnetään tietyillä ehdoilla investointihankkeisiin annetuille lainoille, jotka täyttävät tietyt perusteet, jotka liittyvät esimerkiksi ympäristö- ja sosiaaliasioihin. Siksi on muutettava nykyisiä riskipääoman hallinnointisääntöjä, joiden perusteella lainojen maksut palautetaan jäsenvaltioille. Välineen luonteen vuoksi on myös uudistettava näiden varojen hallinnointia, mihin kuuluu komiteoiden aseman tarkistaminen, jotta pankin, komission, jäsenvaltioiden ja monenvälisten kehitysrahoituslaitosten välisiä koordinointivälineitä voidaan mukauttaa.

1.3. Sitoumusten ja maksujen kohteet

Neuvosto muodosti yhdeksänteen EKR:ään liittyvissä päätelmissään kiinteän yhteyden EKR:n avun sitoumusten ja maksujen sekä AKT:n avustusvarojen myöntämisen välille. Yhden miljardin euron vapauttaminen kokonaispaketista yhdeksännelle EKR:lle sekä varojen täydentämisoikeus rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättymisen jälkeen on sidottu sitoumusten ja maksujen arviointiin vuonna 2004.

AKT:n avustusvarojen jatkuvan saannin varmistamiseksi komissio ja AKT ovat sopineet yhdeksännen EKR:n ja aiemmista EKR:istä jääneiden varojen maksamisesta kaudella 2000-2007. Tämä tarkoittaa, että nykyiset keskimääräiset vuosimaksut kaksinkertaistuvat.

Tätä kunnianhimoista tavoitetta ei voida toteuttaa ilman nykyisten hallintojärjestelmien perinpohjaista uudistamista ja tuen kehittämistä kohti suuren mittakaavan maksuohjelmia, joita ovat esimerkiksi rakennemukautukset ja/tai alakohtaiset tukiohjelmat. Tällaisten ohjelmien toteutuksen onnistuminen riippuu hyvin suunnitelluista tukitoimenpiteistä, joilla tukea saavaa maata autetaan varmistamaan ohjelmiin liittyvien velvoitteiden ja seurannan toteutuminen. Komission yksiköiden meneillään olevan uudistuksen ja sen henkilöstön sijoittamisen yhteydessä on siksi asianmukaisesti harkittava tuen kehittämisen vaikutuksia.

1.4. Tarkistuslauseke

Jotta tuen täytäntöönpanon hallinnointia koskevaa tekstiä voitaisiin päivittää jatkuvasti, kaikki tulevan AKT-EY-sopimuksen välineitä ja ohjelmien valmistelua koskevat määräykset on sijoitettu liitteeseen. Liitettä voidaan muuttaa milloin tahansa AKT:n ja EY:n ministerineuvoston päätöksellä, ja muutokset tulevat voimaan ilman ratifiointiprosessia.

Sisäisen sopimuksen luonnoksen logiikan on oltava sama ja vastaavassa määrin joustava. Siksi siihen on lisättävä tarkistuslauseke, jonka perusteella sisäisen sopimuksen tiettyjä määräyksiä voidaan muuttaa neuvoston määräenemmistöllä komission ehdotuksen perusteella ja pankkia koskevissa asioissa sen suostumuksella.

1.5. MMA-päätös

Yhdeksättä EKR:ää koskevissa neuvoston päätelmissä suunnitellaan 175 miljoonan euron jakamista merentakaisten maiden ja alueiden tukena. Nämä varat vahvistetaan sisäisessä sopimuksessa ja jäsenvaltioiden on siten ratifioitava ne. MMA:ille annettavan avun täytäntöönpanoa ei kuitenkaan hallita yleisellä AKT-EY-sopimuksella. Tämän tuen toteuttamista koskevia sääntöjä käsitellään siksi tulevan MMA:iden assosioinnin kattavan neuvoston päätöksen puitteissa. Tämän päätöksen odotetaan tulevan voimaan viimeistään helmikuussa 2001.

1.6. Yhteisön sisäiset kehityskulut

Kehitysasioiden neuvosto hyväksyi toukokuussa 1999 päätelmät Euroopan yhteisön kehitysvälineiden ja -ohjelmien arvioinnista, joka tehtiin vuosina 1995-1999. Neuvoston päätelmissä, jotka perustuivat yksittäisten maantieteellisten arviointien tuloksiin, korostettiin tarvetta parantaa tuen kehitysmaihin toimittamisen viitekehystä. Monet näistä päätelmissä esitetyistä asioista - esimerkiksi läheisempi kumppanuus kehitysmaiden kanssa, suoritusperusteiden käytön lisääminen varojen jakamisessa, rahoittajien välisen koordinoinnin ja toisiaan täydentävän luonteen lisääminen, välineiden pienempi määrä - on sisällytetty uuteen sopimukseen, josta on neuvoteltu AKT-valtioiden kanssa. Neuvosto kannusti myös kehityskomiteoiden aseman laajentamiseen strategisissa ja alakohtaisissa kysymyksissä toteamalla, että "komiteoiden työn uudelleensuuntaaminen on tärkeä askel, kun koordinointia ja yhteistyötä pyritään parantamaan". Neuvosto pyysi komissiota ja jäsenvaltioita kohdistamaan komiteoiden työn entistä enemmän strategisiin ja alakohtaisiin kysymyksiin. Se myönsi myös, että on ehkä syytä harkita uudelleen komiteoiden työtä yksittäisten hankkeiden hyväksymisessä. Lisäksi neuvosto myönsi suosituksessaan, että komission edustustoille on annettava enemmän vastuuta ja päätösvaltaa.

Vuoden 1999 aikana Euroopan kehitysrahaston komitea teki sisäisten toimintojensa tarkistuksen. Vaikka tämä tarkistus tehtiin kahdeksannen EKR:n sisäisen sopimuksen ehtojen mukaisesti, EKR:n komitea myönsi pitkälti, että tulevaisuudessa tarvitaan edellä kuvattua painopisteiden muutosta.

Osana vastuuvapauden myöntämistä vuoden 1998 talousarviosta Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunta antoi useita suosituksia siitä, miten EY voisi toimittaa tukensa paremmin. Suosituksiin sisältyi ehdotuksia siirtää päätöksentekoa edustustojen tasolle, arvioida perusteellisesti uudelleen EKR:n komitean asema ja parantaa maiden sisäistä koordinaatiota jäsenvaltioiden kanssa.

Neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1999 päätöksen, jossa määritellään komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan käyttöä koskevat menettelyt (niin sanottu "komitologiapäätös"). Vaikka tämä päätös ei suoraan koske Euroopan kehitysrahaston komiteaa, sen olisi yhdenmukaisuuden vuoksi noudatettava omissa määräyksissään samaa linjaa.

2. Esitetyt uudistukset kahdeksannen EKR:n sisäiseen sopimukseen verrattuna

Ehdotuksessa on useita uudistuksia kahdeksannen EKR:n sisäiseen sopimukseen verrattuna.

(1) EKR:n komitean tulisi keskittää ponnistelunsa ohjelmien valmisteluun, yksittäisten maiden strategioiden ja maaohjelmien kausittaisiin tarkistuksiin, alakohtaisten strategioiden määrittelemiseen ja ohjelmien vaikutuksen arvioimiseen. Komitean pitäisi käsitellä yksityiskohtaisesti vain suuria hankkeita, jotka ylittävät tähänastista huomattavasti korkeammalle asetetun rajan. EKR:n komitean tulisi myös käsitellä kysymyksiä, jotka vaativat eurooppalaista tuotantoketjun alkupään koordinointia. Ohjelman valmisteluprosessi on määritelty 14-20 artiklassa.

(2) Maakohtaisten tarkistusten tekemisessä noudatettavien aikarajojen käyttöönotto AKT:n kanssa neuvotellun sopimuksen määritelmien mukaisesti (AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 5 artikla ja tämän sopimuksen 17 artiklan 2 kohta sekä 18 artiklan 2 kohta). Tämä edellyttää, että komitean neuvotteluja säätelevät hallinnolliset säännöt hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina menettelysääntöinä.

(3) Päätöksentekoprosessin hajauttamisen korostaminen jäsenvaltioiden ja komission välisten järjestelmällisten kenttätason neuvottelujen muodossa "tuotantoketjun alkupään" ohjelman valmisteluprosessissa (katso 15 artiklan 1 kohta, 17 artiklan 1 kohta, 18 artiklan 1 kohta, 23 artiklan 3 kohta ja 23 artiklan 4 kohta).

(4) Hankkeiden hyväksymisen rajojen tarkistaminen. Uudessa sopimuksessa on tehty tukijärjestelmään useita muutoksia, jotka edellyttävät komitean aseman sekä sen tutkimusrajojen harkitsemista uudelleen. Uuteen ohjelmien valmisteluprosessiin liittyvät vuosittaiset tarkistukset ja siksi EKR:n komitean laajempi osallistuminen strategiakeskusteluihin. Painotuksen siirtyminen alakohtaisiin ohjelmiin, yhteisrahoitukseen ja talousarviotukeen tarkoittaa, että yksittäiset rahoituspäätökset koskevat paljon suurempia summia kuin nykyisessä käytännössä. Komitean työtä on tarkistettava, jotta nämä uudistukset voidaan ottaa huomioon (katso 22-27 artikla). Siksi ehdotetaan, että EKR:n komitealla olisi merkittävämpi asema "tuotantoketjun alkupään" ohjelman valmisteluprosessissa ja että hankkeiden hyväksymisen rajoja tarkistetaan liitteenä olevan taulukon mukaisesti.

(5) Investointijärjestelyn luonteen vuoksi EIP:n alaisuuteen perustettu komitea (investointijärjestelykomitea) muodostetaan tämän välineen vaatimusten mukaisesti (katso 28 ja 29 artikla).

(6) Kaikki viittaukset MMA:ille annettavan avun sääntöjen täytäntöönpanoon on muutettu viittauksiksi tulevaan MMA-päätökseen (katso 3 artikla).

(7) EKR:stä kertyvien korkojen lisäksi komission hallinnassa on 126 miljoonaa euroa, joilla rahoitetaan täytäntöönpanoon liittyvät hallinto- ja rahoituskulut (katso 4 ja 11 artikla).

(8) Käyttöön on otettu tarkistuslauseke, joka antaa neuvostolle valtuudet muuttaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tehtävällä päätöksellä kaikkia sisäisen sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä sääntöjä (katso 33 artikla).

3. Päätelmä

Tätä taustaa vasten komissio pyytää jäsenvaltioita tarkastelemaan liitteenä olevan luonnoksen sisäiseksi sopimukseksi, joka koskee AKT-valtioille annettavan tuen täytäntöönpanoa.

LIITE

Yhteenveto jäsenvaltioiden ja komission sekä EIP:n asemasta EKR:n varojen jakamiseen liittyvien ohjelmien valmistelu- ja täytäntöönpanoprosessissa

>TAULUKON PAIKKA>

Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien SISÄINEN SOPIMUS

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden [2] välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille

[2] KOM(2000)324.

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN YHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottavat huomioon komission esittämän luonnoksen,

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä kumppanuussopimuksella (jäljempänä "AKT-EY-sopimus") vahvistetaan yhteisön AKT-valtioille antamien tukien kokonaismääräksi 15 200 miljoonaa euroa. Summa muodostuu jäsenvaltioiden rahoittamalta yhdeksänneltä Euroopan kehitysrahastolta (EKR) saatavista enintään 13 500 miljoonasta eurosta ja Euroopan investointipankilta (jäljempänä "pankki") saatavista 1 700 miljoonasta eurosta. Lisäksi aiemmissa Euroopan kehitysrahastoissa AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan voimaantulopäivänä jäljellä olevat varat siirretään yhdeksänteen EKR:ään ja käytetään AKT-EY-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti.

(2) Neuvoston heinäkuussa 1991 merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön tekemän päätöksen 91/482/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä marraskuuta 1997 annetulla päätöksellä 97/803/EY, voimassaoloa on neuvoston 25 päivänä helmikuuta 2000 tekemällä päätöksellä 2000/169/EY pidennetty 28 päivään helmikuuta 2001. Mainittuun päivään mennessä hyväksytään uusi päätös EY:n perustamissopimuksen 187 artiklan perusteella. Päätöksellä vahvistetaan merentakaisille maille ja alueille (jäljempänä "MMA"), joihin sovelletaan perustamissopimuksen neljännen osan määräyksiä, Euroopan kehitysrahastosta suunnattujen tukien määräksi 175 miljoonaa euroa. [Lisäksi määrätään Euroopan investointipankin omilla varoillaan MMA:illa toteuttamista toimenpiteistä 20 miljoonan euron arvosta.] [3] Lisäksi MMA:ille osoitetut tämän sopimuksen voimaantulopäivänä jäljellä olevat varat siirretään rahastoon ja käytetään tässä neuvoston päätöksessä määrättyjen ehtojen mukaisesti.

[3] EIP:n johtokunta tekee asiasta päätöksen.

(3) Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat sopineet, että Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta komissiolle syntyneiden kulujen rahoittamiseen varataan 126 miljoonaa euroa.

(4) AKT-EY-sopimuksen ja MMA:iden assosiointia koskevan tulevan päätöksen (jäljempänä "päätös") täytäntöönpanemiseksi on tarpeen perustaa yhdeksäs Euroopan kehitysrahasto ja vahvistaa sen varojen hankkimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja jäsenvaltioiden maksamat osuudet.

(5) On tarpeen vahvistaa rahoitusyhteistyön hoidon säännöt, päättää tukien valmistelu-, tarkastus- ja myöntämismenettelystä ja määrittää tukien käytön valvonnan yksityiskohtaiset säännöt.

(6) Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston rahoituksen jakamista koskevissa päätelmissä, jotka laadittiin 6 ja 7 päivänä joulukuuta 1999 pidetyn kolmannen AKT-maiden ja EY:n ministeritason neuvottelukonferenssin EU:n ministeriöiden välisessä koordinoinnissa, pannaan merkille komission aikomukset hajauttaa sen hallinnollinen päätöksenteko ja korostetaan sellaisten uudistusten tarvetta, joiden tavoitteena on määritellä uudelleen sekä komission että neuvoston asema EKR:n päätöksentekoprosessissa. Samoissa päätelmissä vahvistetaan rahaston sitoumus- ja maksukohteet ja todetaan, että kaikki käytettävissä olevat varat on käytettävä ajanjaksolla 2000-2007.

(7) Helmikuun 2 ja 3 päivänä 2000 pidetyn AKT-maiden ja EY:n ministeritason neuvottelukonferenssin pöytäkirjassa [4] mainitussa ohjelman valmisteluprosessia koskevassa neuvoston ja komission julkilausumassa todetaan, että ohjelman valmisteluprosessiin liittyviä menettely- ja tiedonantovelvoitteita on hallittava kurinalaisesti ja että jäsenvaltioiden ja komission asemaa päätöksentekoprosessissa tarkistetaan ja mukautetaan.

[4] EU:n ministeriöiden välinen koordinointi, neuvoston CONF-pöytäkirja, doc 14084/99 ACP 117 PTOM 18 FIN 493, 14. joulukuuta 1999.

(8) Neuvoston 21 päivänä toukokuuta 1999 EY:n kehitysyhteistyövälineiden ja -ohjelmien arvioinnista tekemissä päätelmissä esitetään useita tapoja, joilla neuvosto kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan Euroopan yhteisön kehitysavun tehokkuutta, mukaan lukien hajauttaminen edustustoihin, rahoittajien parempi koordinointi ja täydentävä luonne, välineiden pienempi määrä, suoritusperusteiden lisääntyvä käyttö ja kehitysyhteistyön hallintakomiteoiden työn uudelleensuuntaaminen. [5]

[5] EYVL ...

(9) Toukokuun 21 päivänä 1999 kokoontunut neuvosto hyväksyi päätelmät, jotka liittyvät yhteistyöpolitiikkojen ja -toimien koordinointiin yhteisön koordinoinnin ja täydentävän luonteen puitteissa. Päätelmät perustuivat komission tiedonantoon [6] ja lisäksi aiempiin neuvoston päätöslauselmiin ja päätelmiin vuosilta 1993 ja 1994. Niissä toistettiin rahoittajien läheisemmän koordinoinnin ja toisiaan täydentävän luonteen tarve sekä tarve sille, että kumppanimaa on prosessissa ohjaavassa asemassa.

[6] KOM(1999) 218.

(10) On tarpeen perustaa komission yhteyteen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien komitea sekä vastaavanlainen komitea pankin yhteyteen. On tarpeen varmistaa niiden toimien yhdenmukaistaminen, joita komissio ja pankki toteuttavat AKT-EY-sopimuksen ja päätöksen vastaavien määräysten soveltamiseksi.

(11) Neuvosto hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 1999 päätöksen menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä. [7]

[7] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

kuultuaan Euroopan investointipankkia,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

Luku I Rahoitusvarat

1 artikla Yhdeksännen EKR:n varat

1. Jäsenvaltiot perustavat yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (2000), jäljempänä "rahasto".

2. Rahasto kattaa ajanjakson 2000-2007, ja se muodostuu seuraavista varoista:

(a) Jäsenvaltiot rahoittavat enintään 13 801 miljoonaa euroa seuraavien osuuksien mukaisesti:

Jäsenvaltio // Osuus miljoonaa euroa

Belgia // 541

Tanska // 295

Saksa // 3 224

Kreikka // 173

Espanja // 806

Ranska // 3 353

Irlanti // 86

Italia // 1 731

Luxemburg // 40

Alankomaat // 720

Itävalta // 366

Portugali // 134

Suomi // 204

Ruotsi // 377

Yhdistynyt kuningaskunta // 1 751

Tästä kokonaissummasta

i) 13 500 miljoonaa euroa jaetaan AKT-valtioille

ii) 175 miljoonaa euroa jaetaan MMA:ille

iii) 126 miljoonaa euroa jaetaan komissiolle täytäntöönpanoon liittyviä kuluja varten.

(b) Aiemmissa Euroopan kehitysrahastoissa AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan voimaantulopäivänä jäljellä olevat varat sekä näiden EKR:ien käynnissä olevista hankkeista myöhemmin vapautuvat summat siirretään rahastoon ja käytetään AKT-EY-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Rahastoon tällä tavalla siirretyt varat, jotka oli aiemmin osoitettu jonkin AKT-valtion, AKT-alueen tai MMA:n maaohjelmalle, osoitetaan edelleen kyseiselle valtiolle, alueelle tai MMA:lle.

3. AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 38 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen maksuasiamiesten huostaan Eurooppaan talletettujen varojen korkotulot merkitään yhdelle tai useammalle komission nimissä avatulle tilille ja käytetään 11 artiklan ehtojen mukaisesti.

4. Edellä 2 kohdan a alakohdassa mainittua maksuosuuksien jakoa muutetaan komission yksimielisellä päätöksellä tekemästä ehdotuksesta neuvoston yksimielisellä päätöksellä, jos Euroopan unioniin liittyy uusi valtio.

5. Edellä 4 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti rahoitusvarojen mukauttaminen voi koskea myös uusia AKT-EY-sopimukseen liittyviä AKT-valtioita, jotka eivät ole osallistuneet neuvotteluun sopimuksesta.

2 artikla AKT-valtioille varatut varat

Edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainitusta kokonaissummasta enintään 13 500 miljoonaa euroa jaetaan AKT-valtioille seuraavasti:

a) Enintään 10 000 miljoonaa euroa jaetaan avustuksina seuraavasti:

i) 8 836 miljoonaa euroa vapautetaan heti AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan tultua voimaan pitkän aikavälin kehityksen tukemiseen AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 1-5 artiklan mukaisesti. Poikkeustilanteissa näillä varoilla voidaan rahoittaa lyhyen aikavälin toimia AKT-EY-sopimuksen 72 ja 73 artiklan mukaisesti, jos tällaisia avustuksia ei voida rahoittaa yhteisön talousarviosta.

ii) 1 000 miljoonaa euroa vapautetaan vuonna 2004 komission ehdotuksen ja neuvoston vuonna 2004 tarkistamien suoritusten perusteella, mihin viitataan AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan 7 kohdassa. Tarkistuksessa otetaan erityisesti huomioon aiempien sitoumusten ja maksujen määrä ja muodostetaan perusta varojen kokonaissumman uudelleen arvioinnille sekä uusien varojen tarpeen arvioinnille AKT-EY-sopimuksen perusteella rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättymisen jälkeen. Uusien varojen tarvetta arvioitaessa tämä suoritusten tarkistaminen otetaan kokonaisuudessaan huomioon samoin kuin päivämäärä, jonka jälkeen rahaston varat eivät ole sidottuja.

iii) 90 miljoonaa euroa vapautetaan heti AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päätyttyä yritysten kehittämiskeskuksen talousarvion rahoittamiseen AKT-EY-sopimuksen liitteen III määräysten mukaisesti.

iv) 70 miljoonaa euroa vapautetaan heti AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päätyttyä maatalouden kehittämiskeskuksen talousarvion rahoittamiseen AKT-EY-sopimuksen liitteen III määräysten mukaisesti.

v) Enintään 4 miljoonaa euroa vapautetaan heti AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päätyttyä AKT-EY-sopimuksen 17 artiklassa perustettuun AKT:n ja EY:n yhteiseen edustajakokoukseen liittyviin menoihin.

b) 1 300 miljoonaa euroa vapautetaan heti AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päätyttyä AKT-valtioiden alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 6-14 artiklan mukaisesti.

c) 2 200 miljoonaa euroa vapautetaan heti AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päätyttyä pankin hoitaman investointijärjestelyn rahoittamiseen AKT-EY-sopimuksen liitteen II ehtojen sekä tämän sopimuksen 6, 10, 28 ja 29 artiklan ehtojen mukaisesti.

3 artikla

MMA:ille varatut varat

1. Yhteisön MMA:ille avustusten muodossa antaman taloudellisen avun kokonaissumma 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ilmoitetusta kokonaissummasta on 175 miljoonaa euroa, joista 155 miljoonaa euroa annetaan avustusten muodossa ja 20 miljoonaa euroa investointijärjestelystä. Avun täytäntöönpanoa koskevat säännöt esitetään MMA:iden assosioinnista yhteisöön annetussa neuvoston päätöksessä, joka on hyväksytty EY:n perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti.

2. Jos jokin itsenäisyyden saavuttanut MMA liittyy AKT-EY-sopimukseen, tämän artiklan 1 kohdassa mainittuja summia pienennetään ja 2 artiklan a alakohdan i alakohdassa mainittuja summia vastaavasti suurennetaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä komission ehdotuksesta.

4 artikla

Täytäntöönpanoon liittyviin kuluihin varatut varat

Komissiolle AKT-EY-sopimuksen täytäntöönpanosta syntyvien kulujen rahoittamiseen varataan 126 miljoonaa, jotka käytetään tämän sopimuksen 10 artiklassa määriteltyjen periaatteiden mukaisesti yhdessä tämän sopimuksen 1 artiklan 3 kohdassa mainittujen varojen kanssa.

5 artikla Lainat EIP:n omista varoista

1. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyyn summaan lisätään 1 720 miljoonaa euroa pankin omista varoistaan myöntäminä lainoina. Nämä varat myönnetään AKT-EY-sopimuksen liitteessä II ja neuvoston MMA:ita koskevassa päätöksessä määriteltyihin tarkoituksiin pankin perussäännön ehtojen sekä edellä mainitun liitteen ja päätöksen sijoitusten rahoittamista koskevien ehtojen asiaankuuluvien määräysten mukaisesti.

2. Näistä lainoista on tarkoitettu

a) 1 700 miljoonaa euroa AKT-valtioissa toteutettaviin rahoitustoimenpiteisiin

b) 20 miljoonaa euroa MMA:illa toteutettaviin rahoitustoimenpiteisiin.

6 artikla Korkotukien rahoitus

1. Edellä 2 artiklan c alakohdassa mainitusta investointijärjestelystä sekä pankin omista varoista myönnettyjen lainojen korkotuet rahoitetaan tämän sopimuksen 2 artiklan a alakohdan i ja ii alakohdissa mainituista varoista.

2. AKT-EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjan 8 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää yksimielisesti ehdottaa AKT-EY-neuvostolle, että tällaisten korkotukien rahoittamiseen myönnetään lisää avustusvaroja.

7 artikla EIP:n takaus

1. Jäsenvaltiot sitoutuvat suhteessa niiden osuuksiin pankin merkitystä pääomasta toimimaan ehdoitta pankin takaajina kaikissa rahoitussitoumuksissa, jotka johtuvat pankin omista varoistaan lainanottajien kanssa AKT-EY-sopimuksen liitteen II 1 artiklan ja päätöksen vastaavien määräysten mukaisesti tehdyistä lainasopimuksista.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu takaus rajoittuu 75 prosenttiin pankin kaikkien lainasopimusten perusteella avaamista luotoista; sitä käytetään kattamaan kaikki riskit.

3. Edellä 1 kohdasta johtuvista jäsenvaltioiden sitoumuksista määrätään kunkin jäsenvaltion ja pankin välisissä takaussopimuksissa.

8 artikla Aiempiin EKR:iin liittyvät pankin hoitamat toimet

1. AKT-valtioille, MMA:ille sekä merentakaisille departementeille myönnetyistä erityislainoista pankille suoritetut maksut sekä edellisen EKR:n aikana tehtyjen riskipääomatoimien tuotot ja tulot palautetaan jäsenvaltioille suhteessa niiden osuuksiin rahastossa, josta nämä summat ovat peräisin, jollei neuvosto päätä yksimielisesti komission ehdotuksesta rahastoida varoja tai sitoa niitä muihin toimiin.

2. Ensimmäisessä alakohdassa mainittujen lainojen ja toimien hoidosta pankille maksettavat välityspalkkiot vähennetään ennakolta näistä summista.

9 artikla Pankin hoitamat rahaston toimet

1. Pankin investointijärjestelyn puitteissa tehdyistä toimista saamat tuotot ja tulot käytetään järjestelyn muihin toimiin sopimuksen liitteen II 3 artiklan määräysten mukaisesti sen jälkeen, kun niistä on vähennetty järjestelyyn liittyvät poikkeukselliset menot ja velat.

2. Pankki saa investointijärjestelyn toimien hoitamisesta täyden korvauksen. Neuvosto päättää pankin kanssa tehdyssä sopimuksessa esitetyn komission ehdotuksen mukaisesti pankille korvattavista varoista ja korvausmekanismeista. Päätöksen ehdot sisällytetään sopimukseen, jonka mukaan pankki sitoutuu hoitamaan nämä toimet.

10 artikla Rahaston varojen täytäntöönpanoon liittyvät kulut

1. Tämän sopimuksen 4 artiklassa tarkoitetut varat on yhdessä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen varojen kanssa käytettävä EKR:n varojen täytäntöönpanosta syntyvien hallinto- ja rahoituskulujen kattamiseen. Komission tulee käyttää nämä varat seuraaviin tarkoituksiin:

(a) rahaston varainhoidon hallinto- ja rahoituskulujen kattamiseen

(b) komission ja sen edustustojen hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen, jotta varmistettaisiin EKR:stä rahoitettujen toimien sujuva valmistelu ja täytäntöönpano

(c) tutkimusten, arviointien, tilintarkastusten tai asiantuntijapalvelujen rahoittamiseen, mukaan lukien rakennemukautusstrategioiden ja -politiikkojen erittelyn, määrittämisen ja suunnittelun ala

(d) seurantaan ja arviointiin.

Avustuksia ei pidä myöntää julkisten palvelujen keskeisiin tehtäviin.

2. Komissio tekee EKR:n komitealle vuosittain yleisiä rahoitusehdotuksia varojen käytöstä. EKR:n komitea antaa lausuntonsa näistä rahoitusehdotuksista tämän sopimuksen 26 artiklassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

3. Neuvosto voi kuitenkin komission ehdotuksesta 21 artiklassa määritetyllä määräenemmistöllä päättää käyttää tässä artiklassa tarkoitetut varat muihin kuin 1 kohdassa määrättyihin tarkoituksiin.

11 artikla Osuudet rahastosta

1. Komissio hyväksyy ja ilmoittaa neuvostolle vuosittain ennen 1 päivää marraskuuta arvion seuraavalle varainhoitovuodelle ennakoiduista maksuista sekä rahoitusosuuksia koskevien pyyntöjen erääntymisaikataulut ottaen huomioon investointijärjestelyn hallinnointia ja toimia koskevat pankin vaatimukset. Neuvosto tekee päätöksen tämän sopimuksen 21 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä. Rahastoon tämän sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti aiemmista EKR:istä siirrettyjen varojen jäsenvaltiokohtaiset osuudet lasketaan suhteessa kunkin jäsenvaltion osuuksiin kyseisestä EKR:stä.

2. Yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden osuuksien maksamisesta annetaan tämän sopimuksen 30 artiklassa tarkoitetussa varainhoitoasetuksessa.

3. Komissio liittää neuvostolle vuosittain esittämäänsä osuuksia koskevaan arvioon arvionsa menoista, mukaan lukien edellisiin rahastoihin liittyvät menot, jokaiselta neljältä vuodelta, jotka seuraavat osuuksia koskevia pyyntöjä.

Jos osuudet eivät riitä kattamaan rahaston tosiasiallisia tarpeita kyseisen varainhoitovuoden aikana, komissio tekee ehdotuksia lisämaksuista neuvostolle, joka päättää asiasta viipymättä tämän sopimuksen 21 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä.

Luku II Komission ja Euroopan investointipankin vastuut

12 artikla Hankkeiden ja ohjelmien rahoituksellinen täytäntöönpano

1. Komissio huolehtii yhteisön puolesta toimien rahoituksellisesta täytäntöönpanosta rahaston varoilla muina kuin korkotukina myönnettävinä avustuksina. Komissio suorittaa maksut tämän sopimuksen 30 artiklassa tarkoitetun varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2. Pankki huolehtii yhteisön puolesta investointijärjestelystä ja sen toimien toteuttamisesta tämän sopimuksen 30 artiklassa tarkoitetun varainhoitoasetuksen mukaisesti. Tässä yhteydessä pankki toimii yhteisön puolesta ja sen vastuulla. Jäsenvaltioilla on kaikki tästä johtuvat oikeudet, erityisesti oikeudet velkojana tai omistajana.

3. Pankki huolehtii sellaisten toimien rahoituksen täytäntöönpanosta, joihin on myönnetty sen omista varoista lainaa ja joihin on mahdollisesti liitetty korkotuki rahaston avustusvaroista.

13 artikla Seuranta- ja arviointi- ja tiedonantovelvoitteet

1. Komissio ja pankki seuraavat, kumpikin omalta osaltaan, hoitamiensa yhteisön tukien käyttöä AKT-valtioissa, MMA:illa tai muilla tukea saavilla alueilla sekä yhteisön tuella rahoitettavien hankkeiden täytäntöönpanoa ottaen erityisesti huomioon AKT-EY-sopimuksen 55 ja 56 artiklassa sekä päätöksen vastaavissa määräyksissä tarkoitetut tavoitteet.

2. Pankki tiedottaa komissiolle määräajoin hoitamiensa rahaston varoista rahoitettujen hankkeiden täytäntöönpanosta investointijärjestelyn toimintaohjeissa esitettyjen menettelyjen mukaisesti.

3. Komissio tiedottaa kohdan 1 mukaisten toimien tuloksista neuvostolle omasta ja pankin puolesta sopimuksen liitteenä olevan rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättymisen jälkeen. Komission ja pankin kertomus sisältää myös arvion yhteisön tuen vaikutuksesta tukea saavien valtioiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen.

4. Neuvostolle ilmoitetaan määräajoin käynnissä olevien tai päättyneiden hankkeiden seurantaa ja arviointia koskevan komission ja pankin työn tuloksista, erityisesti suhteessa asetettuihin kehitystavoitteisiin.

Luku III Ohjelman valmistelu [8]

[8] Komission olisi ilmoitettava, että se kunnioittaa AKT-EY-sopimuksessa kuvatun edustuston päällikön asemaa.

14 artikla Tukien valmistelu

1. Yksittäisille AKT-valtioille annettavaan tukeen liittyvän ohjelman valmisteluprosessista huolehditaan AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 1-5 artiklan mukaisesti.

2. AKT-valtioiden alueelliselle yhteistyölle ja yhdentymiselle annettavaan tukeen liittyvän ohjelman valmisteluprosessista huolehditaan AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 6-14 artiklan mukaisesti.

15 artikla Maakohtaiset tukistrategiat ja toimintaa koskevat maaohjelmat

1. Ohjelman valmisteluprosessin alussa komissio laatii pankin kanssa neuvoteltuaan yhteistyössä asianomaisen AKT-valtion kanssa maakohtaisen tukistrategian ja sen rinnalle toimintaa koskevan maaohjelman kenttätasolla. Maakohtaisen tukistrategian laatiminen sovitetaan yhteen asianomaisessa AKT-valtiossa olevien jäsenvaltioiden edustustojen kanssa. Tällaisessa koordinoinnissa painotetaan tarpeita ja tuloksia koskevia yhteisiä arviointeja sekä alakohtaisia erittelyjä. Komissio neuvottelee pankin kanssa sen toimiin ja investointijärjestelyyn liittyvistä kysymyksistä.

2. Yhteisön avustuksina antama tuki keskitetään rajatulle määrälle aloja ja se on kohdistettava siten, että yhteisön tuki ja AKT-valtion tai, jos mahdollista, toisten paikalla olevien rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden, rahoittamat toimenpiteet täydentävät toisiaan. Yhteisö voi kuitenkin myös toimia tukiohjelmien yhteisrahoittajana aloilla, joiden politiikkoja koskevasta vuoropuhelusta ja täytäntöönpanosta kantaa kokonaisvastuun jokin toinen rahoittaja.

3. Jokaisesta maakohtaisesta tukistrategiasta ja siihen liittyvästä maaohjelmaluonnoksesta laaditaan yksi yhteenvetoasiakirja. Jäsenvaltiot ja komissiot keskustelevat tästä asiakirjasta EKR:n komitean viitekehyksessä. Pankki osallistuu tähän keskusteluun. EKR:n komitea antaa lausunnon maakohtaisen tukistrategian luonnoksesta ja siihen liittyvästä maaohjelmaluonnoksesta 26 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti ottaen huomioon tämän sopimuksen 23 artiklan 1 kohdassa esitetyt ehdot.

4. Komissio ja asianomainen AKT-valtio hyväksyvät tämän jälkeen toimintaa koskevan maaohjelman yhteisellä sopimuksella, ja kun sopimus on tehty, se sitoo sekä yhteisöä että tätä valtiota. Lopullinen maakohtainen tukistrategia ja siihen liittyvä maaohjelma toimitetaan tämän jälkeen EKR:n komitealle tiedoksi.

5. Komissio, pankki ja jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, erityisesti tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun keskustelua koskevan prosessin suhteen, varmistaakseen, että maakohtainen tukistrategia ja maaohjelma valmistuvat mahdollisimman nopeasti. Poikkeustapauksia lukuun ottamatta prosessi on saatava päätökseen 12 kuukauden kuluessa kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta.

16 artikla Varojen jakaminen

AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 1 artiklassa tarkoitettujen ohjelman valmisteluprosessien alussa komissio tekee AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 3 artiklassa annettujen perusteiden mukaan ohjeellisen avustusten jaon 2 artiklan 2 a kohdan i ja ii alakohdassa määritettyjen varojen puitteissa kaikille AKT-valtioille ja -alueille, joissa ohjelman valmisteluprosessi on käynnistymässä. Komissio tiedottaa EKR:n komitealle näistä varojen jaoista.

17 artikla Kansallisten maaohjelmien vuosittainen tarkistus

1. AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio ja kukin AKT-valtio tekevät läheisessä koordinointiyhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kansallisten maaohjelmien vuosittaisen tarkistuksen. Pankin kanssa neuvotellaan sen toimiin ja investointijärjestelyyn liittyvistä kysymyksistä.

2. Vuosittainen tarkistusprosessi on saatettava päätökseen 60 päivän kuluessa. Komissio, pankki ja jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, erityisesti tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun keskustelua koskevan prosessin suhteen, jotta varmistettaisiin, että vuosittaiselle tarkistukselle varattua määräaikaa noudatetaan.

3. EKR:n komitean on keskusteltava vuosittaisesta tarkistuksesta komission sille toimittaman yhteenvetoasiakirjan perusteella 60 päivän kuluessa. Tätä keskustelua koskevasta menettelystä määrätään EKR:n komitean [9] työjärjestyksessä.

[9] Tässä pitäisi ehkä olla lausuma, jolla tehtäisiin selväksi, että vuosittainen tarkistus EI ole tarkoitettu strategian uudelleen käsittelyä varten.

4. Komissio ja asianomainen AKT-valtio saattavat vuosittaisen tarkistuksen päätökseen. Vuosittaisen tarkistuksen lopputuloksista laaditaan yhteenveto, joka toimitetaan EKR:n komitealle tiedoksi.

18 artikla Maakohtaisen tukistrategian välitarkistus ja lopputarkistus [10]

[10] Lausuma, jossa todetaan, että välitarkistusten ja lopputarkistusten rinnalla ei ole vuosiin tehty vuosittaista tarkistusta.

1. Rahoituspöytäkirjan soveltamisjakson puolivälissä ja sen lopussa tarkistusprosessia laajennetaan AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 5 artiklan 6 kohdassa ja 11 artiklassa tarkoitetun prosessin mukaisesti kattamaan tukistrategian ja ohjeellisen varojen jaon tarkistus ja mukauttaminen. Komissio ja asianomainen AKT-valtio suorittavat välitarkistuksen ja lopputarkistuksen yhdessä läheisessä koordinointiyhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, joilla on edustajat tässä AKT-valtiossa. Pankin toimiin ja investointijärjestelyyn liittyvistä kysymyksistä on neuvoteltava pankin kanssa.

2. Rahoituspöytäkirjan soveltamisjakson välitarkistus ja lopputarkistus on saatava päätökseen 90 päivän kuluessa. Komissio, pankki ja jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, erityisesti tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun EKR:n komitean lausuntoprosessin suhteen, jotta varmistettaisiin, että tarkistuksille varattua määräaikaa noudatetaan.

3. EKR:n komitean on tämän sopimuksen 26 artiklan mukaisesti annettava lausunto komission sille toimittaman yhteenvetoasiakirjan perusteella välitarkistukselle ja lopputarkistukselle varatun ajan kuluessa.

4. Välitarkistukseen ja lopputarkistukseen voi sisältyä varojen jakamista koskeva tarkistus, joka perustuu asianomaisen AKT-valtion senhetkisiin tarpeisiin ja saavutettuihin tuloksiin.

19 artikla Aluekohtaiset ohjelmat

1. Aluekohtaisen tukistrategian ja siihen liittyvän toimintaa koskevan maaohjelman laatimisesta huolehtivat komission ja asianmukaisesti valtuutettu alueellinen järjestö tai järjestöt tai, jos tällaista valtuutusta ei ole, AKT-valtioiden kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät kyseisellä alueella.

2. Aluekohtaisesta tukistrategiasta ja siihen liittyvästä luonnoksesta maaohjelmaksi laaditaan yksi yhteenvetoasiakirja. Jäsenvaltiot ja komissiot keskustelevat tästä asiakirjasta EKR:n komitean viitekehyksessä. EKR:n komitea antaa lausunnon aluekohtaisen tukistrategian luonnoksesta ja siihen liittyvästä luonnoksesta maaohjelmaksi 26 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti ottaen huomioon tämän sopimuksen 23 artiklan 1 kohdassa esitetyt ehdot.

3. Komissio ja asianmukaisesti valtuutettu alueellinen järjestö tai järjestöt tai, jos tällaista valtuutusta ei ole, AKT-valtioiden kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät kyseisellä alueella hyväksyvät tämän jälkeen toimintaa koskevan maaohjelman yhteisellä sopimuksella. Kun sopimus on tehty, se sitoo sekä yhteisöä että asianomaista valtiota.

4. Aluekohtaisen tukistrategian ja maaohjelman välitarkistus ja lopputarkistus tehdään AKT-EY-sopimuksen liitteen IV 11 artiklan mukaisesti. Tarkistusprosessin aikana EKR:n komitean on tämän sopimuksen 26 artiklan mukaisesti annettava lausunto komission sille toimittaman yhteenvetoasiakirjan perusteella. Tätä tarkistusta koskevasta menettelystä määrätään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa EKR:n komitean työjärjestyksessä. EKR:n komiteassa käydyn keskustelun jälkeen komissio ja asianmukaisesti valtuutettu alueellinen järjestö tai järjestöt tai, jos tällaista valtuutusta ei ole, AKT-valtioiden kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät kyseisellä alueella saattavat tarkistusprosessin päätökseen. Tarkistuksen lopputuloksista laaditaan yhteenveto, joka toimitetaan EKR:n komitealle tiedoksi.

5. Välitarkistukseen ja lopputarkistukseen voi sisältyä varojen myöntämistä koskeva tarkistus, joka perustuu asianomaisen AKT-alueen senhetkisiin tarpeisiin ja saavutettuihin tuloksiin.

20 artikla Tarkistukset poikkeustapauksissa

AKT-EY-sopimuksen 72 ja 73 artiklassa tarkoitetuissa poikkeustapauksissa aluekohtaisen tukistrategian tarkistus voidaan suorittaa joko asianomaisen AKT-valtion tai komission pyynnöstä. Tällaisissa tapauksissa sovelletaan tämän sopimuksen 18 artiklassa määrättyä menettelyä.

Luku IV Päätöksentekomenettelyt

21 artikla Euroopan kehitysrahaston komitea

1. Rahaston alaisuuteen perustetaan komitea, jäljempänä "EKR:n komitea", joka muodostuu jäsenvaltioiden hallitusten edustajista. EKR:n komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja, ja komissio huolehtii sen sihteeristöstä. Pankin edustaja osallistuu sen työskentelyyn.

2. EKR:n komitea hyväksyy työjärjestyksensä määräenemmistöllä puheenjohtajansa ehdotuksen perusteella.

3. Jäsenvaltioiden äänimäärät painotetaan EKR:n komiteassa seuraavasti:

Jäsenvaltio // Ääniä

Belgia // 9

Tanska 5 // 5

Saksa // 50

Kreikka // 4

Espanja // 13

Ranska // 52

Irlanti // 2

Italia // 27

Luxemburg // 1

Alankomaat // 12

Itävalta // 6

Portugali // 3

Suomi // 4

Ruotsi // 6

Yhdistynyt kuningaskunta // 27

4. EKR:n komitea tekee päätöksensä sellaisella 145 äänen määräenemmistöllä, joka edustaa vähintään kahdeksaa asian puolesta äänestävää jäsenvaltiota.

5. Edellä 3 kohdassa määrättyä painotusta ja 4 kohdassa mainittua määräenemmistöä muutetaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa.

22 artikla EKR:n komitean vastuut

1. EKR:n komitea keskittyy työssään kehitysyhteistyön olennaisiin maakohtaisiin ja alueellisiin ongelmiin. Se seuraa yhteisön ja sen jäsenvaltioiden hyväksymien kehitysstrategioiden täytäntöönpanoa tavoitteenaan yhdenmukaisuus, koordinointi ja toisiaan täydentävä luonne.

2. EKR:n komitean tehtävät ovat kolmitasoisia:

(a) yhteisön apua sekä tarkistuksia koskevien ohjelmien valmistelu keskittyen erityisesti maa- ja aluekohtaisiin strategioihin, hankkeiden ja ohjelmien yksilöiminen mukaan lukien

(b) osallistuminen päätöksentekoprosessiin, joka liittyy EKR:stä annettuun rahoitukseen

(c) yhteisön tuen täytäntöönpanon seuranta alakohtaiset näkökohdat mukaan lukien.

23 artikla Ohjelman valmistelu ja yksilöiminen

1. Ohjelman valmistelun osalta 15 artiklan 3 kohdassa, 18 artiklan 3 kohdassa sekä 19 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetun käsittelyn ja 17 artiklassa määrätyn keskustelun tarkoituksena on päästä toivottuun yksimielisyyteen komission ja jäsenvaltioiden välillä. Tämä käsittely ja keskustelu suoritetaan EKR:n komiteassa, ja ne koskevat

(a) yhteisön kunkin AKT-valtion kanssa tekemän yhteistyön yleispuitteita, erityisesti alaa tai aloja, joille tuki aiotaan keskittää, ja näille aloille vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi määrättyjä toimenpiteitä sekä alueellisen yhteistyön täytäntöönpanemiseksi suunniteltuja yleisiä suuntaviivoja

(b) yhteisön ja sen jäsenvaltioiden tuen yhdenmukaisuutta ja toisiaan täydentävää luonnetta.

2. Varmistaakseen yhteistyötoimien avoimuuden ja yhdenmukaisuuden ja parantaakseen niiden täydentävää luonnetta suhteessa jäsenvaltioiden kahdenvälisiin tukiin komissio toimittaa jäsenvaltioille ja niiden paikalla oleville edustajille hankkeita koskevat selostukset kuukauden kuluessa hankkeen tutkimista koskevasta päätöksestä. Nämä selostukset saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ja päivitykset toimitetaan jäsenvaltioille ja niiden paikalle oleville edustajille.

3. Toimien keskinäisen täydentävyyden takaamiseksi kunkin jäsenvaltion on vuosittaisen tarkistuksen yhteydessä ilmoitettava komissiolle yhteistyötoimista, joihin se on ryhtymässä tai aikoo ryhtyä kussakin maassa.

24 artikla Rahoitusta koskevat ehdotukset

1. EKR:n komitea antaa lausuntonsa 26 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti

(a) rahoitusta koskevista ehdotuksista, jotka liittyvät hankkeisiin ja ohjelmiin ja joiden arvo on yli 25 miljoonaa euroa

(b) 11 artiklan mukaisesta laadituista rahoitusta koskevista ehdotuksista.

2. Komissiolla on valtuudet EKR:n komitean lausuntoa pyytämättä hyväksyä toimet, joiden arvo on enintään 25 miljoonaa euroa. Toimien osalta, joiden arvo on yli 500 000 euroa mutta enintään 25 miljoonaa euroa, komissio ilmoittaa EKR:n komitealle päätöksestä, jonka se aikoo tehdä. Toimista, joiden arvo on alle 500 000 euroa, tiedotetaan EKR:n komitealle jälkikäteen.

3. Komissiolla on myös EKR:n komitean lausuntoa pyytämättä valtuudet hyväksyä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut hankkeen tai ohjelman ennakoitujen tai kirjattujen ylitysten kattamiseksi tarvittavat lisäsitoumukset, kun rahoituspäätöksessä määrätyn alkuperäissitoumuksen ylitys tai tarvittava lisäsumma on enintään 20 prosenttia eikä siihen liity olennaista muutosta hankkeessa.

4. Rahoitusta koskevista ehdotuksista on käytävä ilmi erityisesti hankkeiden ja toimintaohjelmien tilanne asianomaisen valtion tai asianomaisten valtioiden kehitysnäkymien osalta, niiden toteutettavuus sekä toimet, joilla niiden jatkuvuus varmistetaan yhteisön rahoituksen päätyttyä. Ehdotuksissa on niin ikään määriteltävä täytäntöönpanoon liittyvät menettelyt ja aikataulu sekä osoitettava, miten aiemmat kokemukset ja ohjelmat on otettu huomioon ohjelmaa kehitettäessä ja miten rahoittajat ovat huolehtineet koordinoinnista asianomaisessa maassa tai asianomaisissa maissa.

25 artikla Yleiset oikeudet

Komissio voi 24 artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ja menettelyjä nopeuttaakseen hyväksyä yleiset oikeudet, jotka koskevat muun muassa seuraavien alojen myöhempää kokonaisrahoitusta:

(a) koulutus

(b) hajautetut toimet

(c) pienimuotoiset hankkeet

(d) myynnin edistäminen ja kaupan kehittäminen

(e) rajoitetun kokoiset hankekokonaisuudet määritetyllä alalla

(f) hankkeen/ohjelman hallinnon tukeminen

(g) tekninen yhteistyö.

26 artikla Hallintomenettely

1. Tässä artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. EKR:n komitea antaa lausunnon 21 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

2. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan viipymättä. Jos toimenpiteet eivät ole yhdenmukaisia EKR:n komitean lausunnon kanssa tai jos EKR:n komitea pyytää tekemään olennaisia muutoksia johonkin tässä artiklassa tarkoitettuun ehdotukseen, komission on neuvoteltava asianomaisen AKT-valtion tai -valtioiden edustajien kanssa.

3. Neuvottelun jälkeen komissio ilmoittaa neuvottelun tuloksista EKR:n komitean seuraavassa kokouksessa. Jos EKR:n komitea edelleen kieltäytyy antamasta myönteistä lausuntoa, komissio ilmoittaa asiasta asianomaiselle AKT-valtiolle tai asianomaisille AKT-valtioille, jotka voivat pyytää, että

(a) ongelma tuodaan AKT-EY-sopimuksen 83 artiklassa tarkoitetun AKT-valtioiden ja EY:n ministerikomitean (jäljempänä "kehitysrahoitusyhteistyön komitea") käsiteltäväksi tai

(b) sitä tai niitä kuullaan EKR:n komiteassa.

4. Jos komissio päättää 3 kohdassa tarkoitetun neuvottelun jälkeen ryhtyä toimenpiteisiin, jotka eivät ole komitean lausunnon mukaisia, komission on ilmoitettava niistä neuvostolle viipymättä. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella.

5. Neuvosto voi 21 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä päättää toisin 4 kohdassa määrätyn ajanjakson kuluessa.

6. Edellä 4 ja 5 kohdassa esitetyssä tapauksessa ja kun kyseessä ovat rahoitusehdotukset, asianomainen AKT-valtio voi, jollei se ole päättänyt viedä asiaa kehitysrahoitusyhteistyön komiteaan, sopimuksen 83 artiklan mukaisesti toimittaa neuvostolle tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen tietojen täydentämiseksi ennen lopullista päätöksentekoa, ja neuvosto voi kuulla sitä.

27 artikla Täytäntöönpanon seuranta

Yhteistyön täytäntöönpanon seurannan osalta EKR:n komiteassa keskustellaan

(a) yleisistä kehityskysymyksistä, kun ne aiheuttavat ongelmia Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanoon liittyvissä kysymyksissä

(b) komission yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa kehittämistä alakohtaisista strategioista, kun tämä katsotaan tarpeelliseksi yhteisön kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden kannalta

(c) maa- tai alakohtaisten strategioiden arviointien tai muiden sellaisten arviointien tuloksista, joiden katsotaan liittyvän komitean työskentelyyn

(d) välitarkistuksesta, jonka EKR:n komitea pyytää tarvittaessa tehtäväksi, kun hyväksytään erityisiä hankkeita tai ohjelmia koskevia rahoitusehdotuksia tai kun tarkistus aiheuttaa olennaisia muutoksia kyseisessä hankkeessa tai kyseisissä hankkeissa.

Luku V Investointijärjestelykomitea [11]

[11] Edellyttää EIP:n johtokunnan hyväksymistä.

28 artikla Investointijärjestelykomitea

1. Pankin alaisuuteen perustetaan komitea (jäljempänä "investointijärjestelykomitea"), joka muodostuu jäsenvaltioiden hallitusten henkilökohtaisesti nimetyistä edustajista. Investointijärjestelykomitean puheenjohtajana toimii pankin edustaja ja pankki huolehtii sihteeristöstä ja tukipalveluista. Komission edustaja osallistuu komitean työskentelyyn.

2. Neuvosto hyväksyy investointijärjestelykomitean työjärjestyksen määräenemmistöllä.

3. Investointijärjestelykomiteaan sovelletaan 21 artiklan mukaisia jäsenvaltioiden äänten painotusta sekä määräenemmistöä.

29 artikla Investointijärjestelykomitean vastuut

1. Investointijärjestelykomitean tehtävänä on

(a) hyväksyä ja tarkistaa investointijärjestelyn toimintaa koskevat suuntaviivat

(b) hyväksyä

* toimintaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti laaditut investointistrategiat

* investointijärjestelyn liiketoimintasuunnitelmat

* toimia koskevat vuosikertomukset ja kausittaiset jälkikatsaukset

* rahoitusta koskevat ehdotukset.

2. Komitea hyväksyy toimintaa koskevat suuntaviivat pankin ehdotuksesta. Komissio antaa tästä ehdotuksesta lausunnon. Suuntaviivojen tarkistus tapahtuu saman menettelyn mukaisesti.

3. Komitea hyväksyy investointistrategiat, liiketoimintaa koskevat suunnitelmat, toimintaa koskevat vuosikertomukset ja kausittaiset jälkikatsaukset (toinen sanamuoto, jos "antaa lausunnon") pankin ehdotuksesta. Komissio antaa lausunnon tällaisista ehdotuksista.

4. Komitea antaa lausunnon

* rahoitusta koskevista ehdotuksista, joissa haetaan korkotukea, sopimuksen 6 artiklan mukaisesti. Pankki antaa nämä ehdotukset komission antaman tukea koskevan päätöksen jälkeen.

* maakohtaiseen tai aluekohtaiseen tukistrategiaan liittyvistä julkisen sektorin hankkeita koskevista investointiehdotuksista, kun komissio ei ole todennut näiden toimenpiteiden olevan maakohtaisen tai aluekohtaisen tukistrategian mukaisia.

* rahoituslaitosten kautta tehdyistä investointiehdotuksista, kun komissio ei ole todennut näiden toimenpiteiden saaneen siltä myönteistä lausuntoa.

5. Kun investointijärjestelykomitea antaa myönteisen lausunnon korkotuettua lainaa koskevasta hakemuksesta pankin omista varoista, hakemus, johon on liitetty komitean lausunto perusteluineen ja komission antama arviointi, annetaan päätettäväksi pankin johtokunnalle, joka tekee päätöksen pankin perussäännön mukaisesti.

6. Jos komitea tai komissio ei ole antanut myönteistä lausuntoa, pankki peruuttaa hakemuksen tai päättää pitää sen voimassa. Jälkimmäisessä tapauksessa hakemus, johon on liitetty komitean tai komission lausunto perusteluineen, annetaan päätettäväksi pankin johtokunnalle, joka tekee päätöksen pankin perussäännön mukaisesti.

7. Kun komitea antaa investointijärjestelystä rahoitettavasta ehdotuksesta myönteisen lausunnon, ehdotus annetaan päätettäväksi pankin johtokunnalle, joka tekee päätöksen pankin perussäännön mukaisesti.

8. Jos komitea ei ole antanut myönteistä lausuntoa, pankki voi yleissopimuksen 289 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti

- joko päättää olla käsittelemättä ehdotusta edelleen,

- pyytää, että asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi mahdollisimman pian.

Jälkimmäisessä tapauksessa ehdotus annetaan neuvostolle, ja siihen liitetään komitean lausunto ja tarvittaessa komission edustajan arviointi sekä kaikki neuvoston tarpeelliseksi katsomat tiedot.

9. Neuvosto tekee päätöksensä noudattaen samaa äänestysmenettelyä kuin investointijärjestelykomitea.

Jos neuvosto vahvistaa investointijärjestelykomitean kannan, pankki peruuttaa ehdotuksensa.

Jos sitä vastoin neuvosto tekee pankin ehdotusta puoltavan päätöksen, pankki toteuttaa perussäännössään säädetyt menettelyt.

VI Luku Loppusäännökset

30 artikla Varainhoitoasetus

Tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevista määräyksistä annetaan ennen AKT-EY-sopimuksen voimaantuloa varainhoitoasetus, jonka neuvosto antaa 21 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä komission ehdotuksen perusteella ja saatuaan pankin lausunnon sitä koskevien säännösten osalta sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 247 artiklassa perustetun tilintarkastustuomioistuimen lausunnon.

31 artikla Varainhoitojärjestelyt

1. Kunkin varainhoitovuoden päätyttyä komissio hyväksyy rahaston tulostilin ja taseen.

2. Tilintarkastustuomioistuin käyttää toimivaltaansa myös rahaston toimien osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista. Edellytyksistä, joilla tilintarkastustuomioistuin käyttää toimivaltaansa, säädetään 30 artiklassa tarkoitetussa varainhoitoasetuksessa.

3. Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden rahaston varainhoidosta pankin hoitamia toimia lukuun ottamatta neuvoston suosituksesta, joka tekee päätöksen asiasta tämän sopimuksen 21 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä.

4. Komissio antaa 13 artiklassa tarkoitetut tiedot tilintarkastustuomioistuimen käyttöön, jotta tämä voisi harjoittaa rahaston varoista annettua tukea koskeviin asiakirjoihin perustuvaa valvontaa.

5. Pankin hoitamista rahaston varoista rahoitettuihin toimiin sovelletaan pankin perussäännössä sen kaikista toimista määrättyjä valvonta- ja vastuuvapausmenettelyjä. Pankki toimittaa neuvostolle ja komissiolle vuosittain kertomuksen hoitamistaan rahaston varoista rahoitettujen toimien täytäntöönpanosta.

32 artikla Edelliset EKR:t

1. Edellisistä EKR:istä jäljelle jäävät osat, jotka mainitaan tämän sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, siirretään rahastoon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavan 2 kohdan määräyksiä, ja niitä hoidetaan tämän sopimuksen sekä EY:n perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti tehdyn neuvoston päätöksen sääntöjen mukaisesti, jos ne koskevat MMA:ita.

2. Jos edellisistä EKR:istä rahastoon tietyille kansallisille tai alueellisille maaohjelmille siirrettyjen varojen määrä on suurempi kuin 10 miljoonaa euroa maata tai aluetta kohtia, varoja koskevat EKR:n alkuperäsäännöt suhteessa oikeuteen osallistua tarjouskilpailuihin ja tehdä sopimuksia. Jos varoja siirretään enintään 10 miljoonaa euroa, sovelletaan rahaston tarjouskilpailujen kelpoisuussääntöjä. [12]

[12] Pitäisi ehdottaa yhteistä julkilausumaa (AKT ja Euroopan yhteisö; sisältyy mahdollisesti Fid(in sopimuksen allekirjoitustilaisuuden pöytäkirjaan), jonka mukaan AKT noudattaa samantyyppistä sääntöä.

33 artikla Tarkistuslauseke

Neuvosto voi tämän sopimuksen 21 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä ja komission ehdotuksen perusteella muuttaa tämän sopimuksen II-V lukujen artikloja lukuun ottamatta 21 artiklaa. Pankki liitetään komission ehdotukseen pankin toimintoja sekä investointijärjestelyä koskevissa asioista. Tällaisia muutoksia voidaan harkita, jotta voidaan

(a) varmistaa yhdenmukaisuus AKT-EY-sopimuksen ja erityisesti sen liitteiden kanssa, jotka sisältävät täytäntöönpano- ja hallintajärjestelmien säännöt, ja

(b) tehostaa EKR:n varojen täytäntöönpanoa.

34 artikla Ratifiointi, voimaantulo ja kesto

1. Kukin jäsenvaltio hyväksyy tämä sopimuksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti. Kunkin jäsenvaltion hallitus ilmoittaa Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle tämän sopimuksen voimaan saattamiseksi vaadittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

2. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolloin ilmoitetaan viimeisen jäsenvaltion hyväksyneen sopimuksen.

3. Tämä sopimus tehdään samaksi ajaksi kuin AKT-EY-sopimuksen liitteenä oleva rahoituspöytäkirja. Tämä sopimus on kuitenkin voimassa niin kauan kuin kaikkien AKT-EY-kumppanuussopimuksen ja rahoituspöytäkirjan perusteella rahoitettujen toimien toteuttamisen kannalta on tarpeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan a alakohdan ii alakohtaa.

35 artikla Todistusvoimaiset kielet

Tämä sopimus, joka on laadittu yhtenä kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä kaikkien yhdentoista tekstin ollessa yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistoon, ja pääsihteeristö toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kunkin allekirjoittajavaltion hallitukselle.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja