FI Euroopan unionin virallinen lehti C 69/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa”

”Ehdotus: neuvoston päätös perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa”

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa”

KOM(2005) 122 lopullinen — 2005/0037 COD — 2005/0038 CNS — 2005/0040 COD

(2006/C 69/01)

Neuvosto päätti 19. heinäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainituista aiheista.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. joulukuuta 2005. Esittelijä oli Brenda King.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. tammikuuta 2006 pitämässään 423. täysistunnossa (tammikuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta ja 2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Taustaa

1.1 Neuvosto ja komissio ovat hyväksyneet viisivuotisen toimintasuunnitelman, jonka avulla toteutetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta vahvistava Haagin ohjelma.

1.2 ETSK laatii parhaillaan lausuntoa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (1). Lausunnossa todetaan, että ”Haagin ohjelmalla tartutaan vuorostaan vaikeaan tehtävään lujittaa ja edistää vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan yhteisen alueen luomista”. Lausunnossa painotetaan, että ”kolme ulottuvuutta [vapaus, turvallisuus ja oikeus] on ehdottomasti tasapainotettava keskenään sopivalla tavoin siten, ettei kajota unionille yhteisiin perustavanlaatuisiin arvoihin (ihmisoikeuksiin eikä kansalaisvapauksiin) tai demokraattisiin periaatteisiin (oikeusvaltioperiaatteeseen)”. Komitea katsoo lausunnossaan, että kyseistä tasapainoa ei ole saavutettu, sillä lainsäädännössä keskitytään suhteettomasti turvallisuuteen.

1.3 Haagin ohjelmaa tukevaan rahoituskehykseen vuosiksi 2007–2013 sisältyvät seuraavat toimet:

1.3.1 Yhteisvastuu ja maahanmuuttovirtojen hallinta (2)

1.3.2 Turvallisuus ja vapauksien suojelu (3)

1.3.3 Perusoikeudet ja oikeusasiat. (4)

1.4 ETSK katsoo, että kolmen ulottuvuuden eli vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välinen epätasapaino heijastuu myös rahoitusnäkymiin, sillä suurin osa rahoituksesta on kohdennettu turvallisuuteen.

1.5 Viisivuotinen toimintasuunnitelma liittyy tiiviisti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloja koskeviin muihin suunnitelmiin ja ehdotuksiin, kuten uuteen huumausaineita koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan.

1.6 ETSK aikoo tarkastella Haagin ohjelmaa ja kolmea puiteohjelmaa pakettina ja pyrkiä vaikuttamaan ohjelman lopulliseen sisältöön.

1.7 Etusijalla on jäsenvaltioiden hallitusten välisen sekä jäsenvaltioiden ja sisäisestä turvallisuudesta vastaavien unionin toimivaltaisten virastojen ja yksiköiden välisen yhteistyön parantaminen. Komission tehtävänä on valvoa erilaisten suunnitelmien, ohjelmien ja ehdotusten tehokkuutta. Tämä vastaa EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaan sisältyvää toissijaisuusperiaatetta.

2. Yleistä

2.1 ETSK panee merkille, että komission ehdotus perustaa puiteohjelma ”perusoikeudet ja oikeusasiat” on osa yhtenäistä ehdotuskokonaisuutta, jonka avulla pyritään varmistamaan Haagin ohjelmalle asianomainen tuki vuoden 2007 rahoitusnäkymissä.

2.2 ETSK panee myös merkille, että komissio painottaa vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alueen nykyisen rahoituksen yksinkertaistamista ja järkeistämistä, sillä näin voidaan asettaa painopisteet entistä joustavammin sekä lisätä avoimuutta.

2.3 ETSK:n mielestä on tärkeää, että jäsenvaltiot suhtautuvat yhtenäisesti demokratiaan, perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamiseen sekä oikeusvaltioperiaatteeseen. Tämä on erityisen tärkeää nyt, kun EU neuvottelee ehdokasvaltioiden kanssa laajentumisesta.

2.4 ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että komissio esittää ehdotuksensa EU:n kannalta hyvin epävarmana aikana. Koska perustuslakisopimuksen on määrä tukea Haagin ohjelmaa, on nykytilanteesta ilman muuta seurauksia, jotka on otettava huomioon.

2.5 Yleisohjelma koostuu neljästä erityisohjelmasta. On kyseenalaista, onko millään komission osastolla yleiskuvaa kyseisen politiikanalan kaikista näkökohdista. ETSK kysyykin, ovatko kaikki asianomaiset seuranta-, valvonta- ja arviointijärjestelmät valmiina, jotta ohjelmaa voidaan arvioida tehokkaasti.

2.6 Rahoitusnäkymistä ajanjaksoksi 2007–2013 on sovittu, mutta samalla otsakkeen 3A — Vapaus, turvallisuus ja oikeus — kokonaisbudjettia on pienennetty 524 miljoonalla eurolla 7 154 miljoonasta eurosta 6 630 miljoonaan euroon. ETSK katsoo, että komission kyseiselle ajanjaksolle varaama ”perusoikeudet ja oikeusasiat” -ohjelman 543 miljoonan euron talousarvio on näin ollen epävarma, samoin kuin kolmen puiteohjelman kesken tehtävä määrärahojen jako, jota ei ole vielä vahvistettu. ETSK onkin epätietoinen siitä, miten tämä vaikuttaa lopulta yleisohjelmaan sisältyviin erityisohjelmiin ja -toimiin.

2.7 ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että komission ehdotuksessa otetaan riittävästi huomioon EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaan sisältyvä toissijaisuusperiaate, sillä ehdotuksessa ei tuoda riittävän selkeästi esiin aloja, joita koskevat toimet toteutetaan parhaiten jäsenvaltio-, alue- ja/tai paikallistasolla yhteistyössä asianomaisten työmarkkinaosapuolten kanssa.

2.8 ETSK suosittelee painokkaasti, että ehdotusta lykätään, kunnes sen oikeus- ja rahoitusperustat ovat selvillä. Komitea ehdottaa, että tällä välin, turvallisuuden ja oikeuden alalla sovelletaan edelleen nykyiseen ohjelmasuunnitteluun perustuvaa lähestymistapaa, kunnes tilanne on selvitetty.

3. Rahoitusta ja ohjelmia koskevat erityishuomiot

3.1 Rahoitus

Komission ehdotus ei ole rahoituksen osalta johdonmukainen, kuten alla oleva taulukko osoittaa. Komissio on todennut, että luvut ovat oikein, mutta ne on esitetty eri tavalla. Komitea huomauttaa, ettei eroja ole perusteltu tekstissä. Englanninkielisen version sivulla 38 on selvä virhe. ETSK on sitä mieltä, että rahoitusasiat tulisi esittää yhdenmukaisesti ja selkeästi. Epäjohdonmukaisuudet on korjattava, sillä tarkkuus ja yhdenmukaisuus ovat yhtä tärkeitä kuin yksinkertaistaminen ja avoimuus, jotka komissio vahvistaa ehdotuksessaan tavoitteiksi.

Rahoitus 2007–2013 Sivu 9 Sivut 18–28 Sivu 38 Sivu 55 Sivut 72–80 Yhteensä 543 543* (engl. 5439) Perusoikeudet ja kansalaisuus 93,8 96,5 Yksityisoikeus 106,5 109,3 Rikosoikeus 196,2 199 Väkivallan torjunta 135,4 138,2 Hallinto 11,1

3.2 Perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelma

3.2.1 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa jännitteen yksittäisen ihmisen perusoikeuksien takaamisen ja jäsenvaltioiden keskeisten velvollisuuksien täyttämisen välillä unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Keskustelua kyseisistä aiheista käyvät kaikki yksittäisistä kansalaisista EU:n virkamiehiin.

3.2.2 Perusoikeuksien osalta komissio kehottaa lisäämään yhtenäistä toimintaa rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisuuden torjumiseksi ja kehottaa tukemaan nykyistä voimakkaammin uskontojen välistä ja monikulttuurista vuoropuhelua.

3.2.3 ETSK on tyytyväinen komission kehotukseen mutta katsoo, ettei se kuvaa riittävästi EU:n nykytilannetta. Ihmisoikeuksia valvova kansainvälinen Helsinki-liitto (The International Helsinki Federation for Human Rights, IHF) julkaisi maaliskuussa 2005 kertomuksen, jossa todetaan Euroopan muslimien syrjinnän lisääntyneen syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen. Liiton toiminnanjohtaja Aaron Rhodes toteaa, että ”syyskuun 11. päivän jälkeen epäluulo ja vihamielisyys EU:n muslimivähemmistöjä kohtaan on lisääntynyt. Kun terrorismin torjunta on lisääntynyt ja kun uskonnollisten ääriliikkeiden uhka on etualalla julkisessa keskustelussa, aiemmat ennakkoluulot ja syrjintä ovat vahvistuneet, ja muslimit kokevat yhä selvemmin leimautuvansa uskonsa vuoksi”. (5)

3.2.4 Näin ollen ETSK suosittelee, että islaminpelko lisätään torjuttaviin ilmiöihin, jotta vahvistetaan kyseisen, kulttuurin ja uskonnon kytkevän rasismin muodon torjuntaa.

3.2.5 ETSK panee merkille, että ainoastaan väkivallan torjunnan alalla ei ole erillistä virastoa yhteisvaikutuksen hyödyntämiseksi. ETSK kehottaa komissiota selvittämään, minkälainen järjestelmä olisi perustettava, jottei kaikenlaisen väkivallan torjuntaa syrjittäisi yhtenä prioriteeteista.

3.2.6 ETSK pitää myös erittäin huolimattomana sitä, että perusoikeuksien ja oikeusasioiden ohjelmaa ei koordinoida uuden Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa. Komitea suosittelee, että ohjelmaan sisällytetään erityistavoite, jonka mukaan koordinointi toteutetaan, kun Euroopan tasa-arvoinstituutti avataan vuonna 2007.

3.3 Väkivallan torjunta sekä huumetorjunta ja -tiedotus

3.3.1 Kesäkuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli erityisen tyytyväinen Euroopan unionin huumausainestrategian (2005–2012) yhteydessä toteutettavaan huumausaineita koskevaan toimintasuunnitelmaan (2005–2008). Kokous osoittaa, että huumausaineita koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä terrorismin torjuntaa pidetään keskeisinä.

3.3.2 ETSK on tyytyväinen painotukseen, mutta pitää kuitenkin uhkana sitä, että huomio lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan sekä seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitettuun ihmiskauppaan heikkenee, kun niiden torjunta nivotaan huumeiden käytön ja huumekaupan torjuntaan ja etenkin kun kokonaisrahoitusta ja rahoituksen jakamista ohjelmien kesken ei ole vielä vahvistettu.

3.3.3 ETSK suosittelee, että väkivallan torjunta erotetaan omaksi tavoitteekseen ja sitä varten luodaan erillinen budjettikohta. Näin varmistetaan asianmukaiset painopisteet ja lisätään avoimuutta.

3.3.4 Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio ei pidä väkivaltaa vain kansanterveydellisenä ongelmana vaan tunnustaa sen torjunnan osaksi perusoikeuksien suojelua Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti.

3.3.5 ETSK suosittelee, että yleisohjelman erityistavoitteessa selvennetään, että seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitetun ihmiskaupan torjunta on osa kaikenlaisen väkivallan torjuntaa. Asia on tärkeä, sillä ihmiskaupan torjunta on rajatylittävää toimintaa, ja näin ollen alalla tarvitaan asianmukainen EU:n strategia ja toimintasuunnitelma.

3.3.6 Kohderyhmien määritelmää (6 artikla) väkivallan torjunnan alalla on tarkennettava etenkin jos perusteena käytetään EU:n lisäarvoa, sillä muutoin voidaan loukata toissijaisuusperiaatetta.

3.3.7 ETSK katsoo, että rajatarkastajat on tärkeää ottaa mukaan kohderyhmäksi, sillä he ovat merkittävä tekijä katkaistaessa ihmisten ja huumeiden salakuljetusreittejä.

3.3.8 ETSK pahoittelee vaikutelmaa, että lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta on jätetty suurelta osin valtiosta riippumattomille järjestöille, joita tuetaan Daphne-ohjelmassa. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi nykyistä selkeämmin puuttua kyseisiin seikkoihin lainsäädäntönsä ja budjettivarojensa avulla ilman, että tämä vaikuttaa valtiosta riippumattomien järjestöjen resursseihin. Valtiosta riippumattomien järjestöjen, EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyö on myös ratkaisevan tärkeää torjuttaessa seksuaalista riistoa ja hyväksikäyttöä. ETSK toivoisi, että jäsenvaltiot ja valtiosta riippumattomat järjestöt tekisivät yhteistyötä valveutuneisuuden edistämiseksi ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseksi.

3.4 Perusoikeudet ja kansalaisuus

3.4.1 ETSK on tyytyväinen tavoitteeseen ”luoda Euroopan kansojen keskuuteen todellinen perusoikeuskulttuuri”. Sen avulla on määrä tukea Euroopan unionin perusoikeuskirjaa sekä tiedottaa kaikille kansalaisille heidän oikeuksistaan, Euroopan unionin kansalaisen oikeudet mukaan luettuina.

3.4.2 ETSK on tyytyväinen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden erityisroolin tunnustamiseen perusoikeuksien ja niiden edistämisen yhteydessä. Komitea pitää kansalaisyhteiskunnan edistämistä EU:n uusissa jäsenvaltioissa ensisijaisena seikkana. Tätä taustaa vasten ETSK toteaa jälleen olevansa valmis toimimaan aktiivisesti kyseisellä alalla.

3.5 Erityisohjelmat — rikosoikeus ja yksityisoikeus

3.5.1 ETSK kannattaa ja kannustaa oikeudellista yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden painopistealoilla, kuten terrorismin torjunnassa. Komitea kehottaakin komissiota jatkamaan yhteisvastuuta ja yhtenäisyyttä edistäviä toimiaan Euroopan oikeusalueen perustamiseksi, vaikka jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät ovat tietyiltä osin yhteensopimattomat.

3.5.2 Vaikka esimerkiksi yksityisoikeudellisissa asioissa tiettyjen käsitteiden, kuten huolimattomuuden, huolellisuusvelvollisuuden ja huolellisuusvelvollisuuden laiminlyömisen, vilpittömyyden, vilpillisen sopimuksen tai vastuun merkitys ja rajaaminen vaihtelevat jäsenvaltioittain, sitä ei tule pitää esteenä lainsäädäntöjen lähentämistä koskevien aloitteiden jatkamiselle silloin, kun se on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista. Näin komissio on toiminutkin erittäin menestyksekkäästi, ja komitea on aina antanut sille selkeän tukensa.

3.5.3 Myös oikeuslaitoksen rooli voi olla jäsenvaltioittain hyvin erilainen, sillä eräissä jäsenvaltioissa oikeuslaitokset toimivat federalistisissa ja yhtenäisen perustuslain määrittämissä puitteissa, toisissa taas eivät. ETSK kannustaa komissiota jatkamaan toimiaan yhdenmukaistamiseen tähtäävien siviiliprosessioikeuden nykyisten mekanismien vahvistamiseksi ja uusien luomiseksi sekä rajatylittävissä että valtion sisäisissä riita-asioissa.

3.5.4 Vaikka edellä mainitut seikat ovat ongelmallisia, jäsenvaltioiden rikosoikeusviranomaiset voivat kuitenkin tehdä välttämätöntä ja hyvin tiivistä yhteistyötä torjuttaessa vakavia rikoksia, kuten huumekauppaa sekä seksuaalisessa ja työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa harjoitettua ihmiskauppaa.

3.5.5 Tutkijoiden, syyttäjien ja oikeuslaitoksen jäsenten nykyisestä yhteistyöstä on olemassa monia hyviä esimerkkejä. ETSK kannustaa kohdentamaan resursseja kyseisille viranomaisille yhteistyön edistämiseksi.

Bryssel 19. tammikuuta 2006 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi – Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”, KOM(2005) 184 lopullinen, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños, EUVL C 28, 3.2.2006.

(2) EUVL C 294, 25.11.2005 (esittelijä: An Le Nouail-Marlière).

(3) EUVL C 294, 25.11.2005 (esittelijä: Miguel Ángel Cabra de Luna).

(4) EUVL C 294, 25.11.2005 (esittelijä: Brenda King).

(5) IHF:n raportissa Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11 (Suvaitsemattomuus ja muslimien syrjintä EU:ssa – kehitys syyskuun 11. päivän jälkeen) kuvataan kehitystä 11:ssä EU:n jäsenvaltiossa eli Itävallassa, Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa, Italiassa, Alankomaissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.