ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY ulottamisesta koskemaan Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa", ja - "Ehdotus neuvoston direktiiviksi UNICE:n, CEEP:n ja EAL:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/34/EY ulottamisesta koskemaan Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa"



Virallinen lehti nro C 019 , 21/01/1998 s. 0044



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: "Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY ulottamisesta koskemaan Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa", ja "Ehdotus neuvoston direktiiviksi UNICE:n, CEEP:n ja EAL:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/34/EY ulottamisesta koskemaan Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa" (98/C 19/12) Neuvosto päätti 7. lokakuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 17. lokakuuta 1997. Ilman valmisteluryhmää toiminut esittelijä oli Ada Maddocks. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 107 ääntä puolesta, 4 vastaan, ja 8 pidättyi äänestämästä. Talous- ja sosiaalikomitea näytteli aktiivista roolia, kun yhteisön peruskirjaa työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista luotiin ja markkinoitiin. Komitea on jatkuvasti ollut sitä mieltä, että peruskirja sekä pöytäkirja sosiaalipolitiikasta ja siihen liitetty sopimus sosiaalipolitiikasta tulisi sisällyttää perustamissopimukseen ja että niiden tulisi koskea kaikkia jäsenvaltioita. Komitea kannattaa siksi mitä lämpimimmin Yhdistyneen kuningaskunnan päätöstä liittyä näihin sosiaalipoliittisiin määräyksiin ja tukee Amsterdamin Eurooppa-neuvoston sopimusta sisällyttää sosiaalisia perusoikeuksia koskeva periaate tarkistettuun perustamissopimukseen. Komitea kannattaa komission kahta ehdotusta laajentaa nykyinen direktiivi koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Bryssel, 29. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos neuvoston päätökseksi Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 089 , 19/03/1997 s. 0001



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos neuvoston päätökseksi Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY muuttamisesta" () (97/C 89/01) Neuvosto päätti 29. tammikuuta 1997 perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta luonnoksesta. Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto antoi lausuntonsa 14. tammikuuta 1997. Esittelijänä oli Vasco Cal. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. tammikuuta 1997 pitämässään 342. täysistunnossa (tammikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 72 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Komitea hyväksyy ehdotuksen, jonka tavoitteena on muuttaa Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehtyä neuvoston päätöstä 91/116/ETY Suomen, Ruotsin ja Itävallan liityttyä jäseneksi. 2. Komitea pahoittelee, ettei neuvosto aikanaan hyväksynyt päätöksen 4 artiklaan mainintaa jota komissio muuten ehdotti talous- ja sosiaalikomiteasta kyseisen neuvoa-antavan komitean jäsenten nimittämismenettelyn yhteydessä. 3. Yleisesti ottaen TSK:n mielestä yhteisö tarvitsee edelleenkin autonomisen ja riittävän budjetin turvin toimivan tilastoyksikön palvelemaan niin komissiota ja kansallisia tilastokeskuksia kuin yhteiskunnallis-ammatillisia järjestöjä ja tiedepiirejä. Euroopan unionin tilastoyksikön tulee nimittäin toimia yhteisössä teknisenä tukena talous- ja rahoituspolitiikalle sekä erityisesti työllisyyspolitiikalle. Bryssel, 29. tammikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL N:o C 324, 30.10.1996, s. 11
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi koskien tavaranvaihdon telemaattista tilastointiverkkoa jäsenmaiden viranomaisten välillä (EDICOM)"



Virallinen lehti nro C 295 , 07/10/1996 s. 0046



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi koskien tavaranvaihdon telemaattista tilastointiverkkoa jäsenmaiden viranomaisten välillä (EDICOM)" (96/C 295/10) Neuvosto päätti 15. toukokuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 d artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää Michael Mobbsin lausunnon yleisesittelijäksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 337. täysistunnossaan 10. heinäkuuta 1996 seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 70 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komitea antoi 30. kesäkuuta 1993 perustamissopimuksen 100 a artiklan nojalla komission ehdotuksen hyväksyvän yksimielisen lausunnon () aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi koskien tavaranvaihdon telemaattista tilastointiverkkoa jäsenmaiden viranomaisten välillä (COMEDI)". 1.2. Neuvosto teki päätöksensä 11. heinäkuuta 1994 (94/445/EY) () muutettuaan oikeusperustan perustamissopimuksen 235 artiklaksi. 1.3. Euroopan parlamentti kiisti oikeusperustan ja valitti asiasta tuomioistuimeen, joka päätti, että oikeusperustan tulisi olla 129 d artiklan 3 kohta, ja mitätöi samalla neuvoston päätöksen. 1.4. Lyhenne COMEDI on tällä välin muutettu EDICOMiksi (Electronic Data Interchance for Commerce) ja komissio esittää nyt alkuperäisen ehdotuksen, johon on tehty ainoastaan tuomioistuimen päätöksen mukainen, oikeusperustaa koskeva muutos. 2. Yleistä 2.1. Edelliseen viitaten komitea vahvistaa 30. kesäkuuta 1993 antamansa alkuperäisen lausunnon. Bryssel, 10. heinäkuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 249, 13. 9. 1993. () EYVL N:o L 183, 19. 7. 1994.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1626/94 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 174 , 17/06/1996 s. 0034



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1626/94 muuttamisesta" () (96/C 174/11) Neuvosto päätti 29. tammikuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 7. maaliskuuta 1996. Esittelijänä oli Jesús Muñiz Guardado. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 334. täysistunnossaan 27. ja 28. maaliskuuta 1996 (maaliskuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 63 ääntä puolesta, 6 vastaan, ja 7 pidättyi äänestämästä. Komitea hyväksyi komitean ehdotuksen, jonka se katsoo edistävän järkiperäistä kalastuspolitiikkaa ja olevan tasapainoinen suhteessa kalavaroihin. Bryssel, 27. maaliskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 41, 13. 2. 1996, s. 17. LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Käsittelyssä hylättiin jaoston lausunnon pohjalta laadittu seuraava muutosehdotus: Lisätään uusi kohta: "Komitea suosittaa kuitenkin kiellon alkamisajankohdan siirtämistä 15 päivällä ja kieltoajan pidentämistä kolmeen kuukauteen 15. päivästä kesäkuuta 15. päivään syyskuuta, koska kiellon alkamisajankohdassa tulisi ottaa huomioon nuoren kalakannan kasvuvaihe, kuten on tehty muissa yhteisön säännöksissä ja erityisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1626/94." Perustelu Kaikissa käyttöön otetuissa teknisissä toimissa, joiden tarkoitus on suojella kalalajeja kalastuksen seurauksena tapahtuvalta tuhoutumiselta, perustavanlaatuista on nuoren kalakannan suojelu sen kasvuvaiheessa. Tämä on määrä saavuttaa kieltämällä kalastus tiettynä ajankohtana (esim. langustin ja simpukan kohdalla) tai määrittämällä sallitut vähimmäissaalismäärät nuorelle kalakannalle (ks. esim. neuvoston asetus (EY) N:o 1626/94). Olisi siis paikallaan siirtää kiellon alkamisajankohtaa vähintään 15. päivään kesäkuuta ja jatkaa kieltoa 15. syyskuuta asti, jolloin kieltoaika kattaisi ainakin uuden kalakannan kasvuvaiheen ensimmäisen kuukauden. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 30, ei-ääniä: 31, tyhjä: 10.
Lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä"



Virallinen lehti nro C 039 , 12/02/1996 s. 0024



Lausunto aiheesta ehdotus neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (96/C 39/03) Neuvosto päätti 26. lokakuuta 1995 pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan nojalla talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto hyväksyi lausuntonsa 8. marraskuuta 1995. Esittelijänä toimi Kenneth Donovan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi yksimielisesti 330. täysistunnossaan (22. marraskuuta 1995 pidetyssä kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Neuvoston direktiivi 77/143/ETY (), jota viimeksi on muutettu komission direktiivillä 94/23/EY (), kattaa moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastukset (linja-autot, kuorma-autot, rekka-autot, perävaunut, puoliperävaunut, taksit, sairasautot, pakettiautot ja henkilöautot). Siinä määritellään, kuinka usein katsastus on tehtävä, ja luetellaan katsastettavat kohteet. 1.2. Neuvoston direktiivillä 92/6/ETY () tehtiin pakolliseksi nopeudenrajoittimien asentaminen tiettyihin ajoneuvoluokkiin ja käyttö yhteisössä. 1.3. Ehdotuksen pohjimmainen tarkoitus on yhdistää, selkiinnyttää ja tehdä avoimemmaksi neuvoston direktiivi 77/143/ETY ja kuusi tehtyä muutosta eli neuvoston direktiivit 88/449/ETY, 91/225/ETY, 91/328/ETY, 92/54/ETY, 91/55/ETY ja komission direktiivi 94/23/EY, mutta sen piiriä on myös laajennettu. 1.4. Alkuperäisen direktiivin ja kuuden muutoksen sisältö säilytetään ennallaan, tekstimuutokset johtuvat pääasiassa yhdistämisestä. 1.4.1. 4 artiklan 3 kohtaa on muutettu, jotta jäsenvaltiot voivat soveltaa omia testausvaatimuksiaan vanhoihin autoihin ja museoautoihin kaikkien standardien osalta. 1.4.2. Toisen liitteen 7.9 ja 7.10 alakohdissa säädetään nopeudenrajoittimien tarkastuksesta ajoneuvoissa, joissa on ajopiirturi. 1.4.3. Toisessa liitteessä siirretään myös ajoneuvoluokka 4 (taksit ja sairasautot) vasemmasta palstasta oikeaan, koska ne sopivat paremmin yksityisautojen luokkaan testaus- ja katsastusstandardien puolesta. 1.4.4. 11 artiklassa säädetään, että direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset on saatettava voimaan ennen 1. päivää tammikuuta 1996. 2. Päätelmät 2.1. Komitea on tyytyväinen, että komissio selkeyden vuoksi ehdottaa moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevien direktiivien yhdistämistä. 2.2. Komitea kannattaa muitakin muutoksia, etenkin ehdotusta siitä, että kaikkien ajopiirturilla varustettujen ajoneuvojen nopeudenrajoittimet on tarkastettava. Tämä varmasti parantaa turvallisuutta teillämme. Bryssel, 22. marraskuuta 1995. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o L 47, 18. 2. 1977, s. 47. () EYVL N:o L 147, 14. 6. 1994, s. 6. () EYVL N:o L 57, 2. 3. 1992, s. 27.
3.3

Kyse ei ole uudesta rakenteesta eikä hallinnollisesta tai taloudellisesta välineestä vaan yhteisestä TUNNUKSESTA, joka kaikkien Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin suuntautuvia investointihankkeita kehittelevien eurooppalaisten rahoituslaitosten, kehitysvirastojen ja jäsenvaltioissa toimivien yksityisten yritysten on omaksuttava. Niiden on myös täytettävä useita EU:n perusarvoihin pohjautuvia vaatimuksia. Tunnuksen käytön edellytykset sekä tapaukset, joissa sitä ei saa käyttää, on määriteltävä, ja ETSK on halukas osallistumaan tähän.
3.19

Päätelmät . Euroopan autoteollisuus on ollut aina maailmanjohtaja ja kasvua ja työllisyyttä vauhdittava ala. Digitalisoituneeseen ja hiilestä irtautuneeseen tieliikennejärjestelmään siirryttäessä sen olisi säilytettävä asemansa ja pyrittävä samalla muuttumaan niin, että se voi reagoida alan nykyisiin käänteentekeviin suuntauksiin. Sen tulisi käyttää tässä hyväkseen vahvuuksiaan teknologiassa, osaavaa työvoimaansa, maailmanluokan insinööritaitoa, vaativia kuluttajia, kehittyneitä toimitusketjuja, vahvaa pk-yrityskulttuuria ja rakentavia työmarkkinasuhteita. Euroopan autoteollisuuden ekosysteemistä on tultava edelläkävijä kestävien liikkumisratkaisujen kehittämisessä ja käyttöönotossa. Autoteollisuuden ekosysteemissä on siksi kehitettävä aktiivisesti strategioita, jotta voidaan vaikuttaa Euroopan autoteollisuudessa käynnissä olevaan mullistukseen ja megatrendeihin. Koska autoteollisuuden toimitusketjulla on edessään valtavia haasteita, ETSK:n mielestä on välttämätöntä luoda toimialalle oikeudenmukainen siirtymämekanismi, jotta voidaan ottaa käyttöön tarvittavat rinnakkaistoimenpiteet yhteiskunnallisten häiriöiden välttämiseksi ja sosiaalisesti vastuullisen siirtymän varmistamiseksi.
5.4.3

Viidessätoista maassa äänestäjillä on mahdollisuus vaihtaa äänestyspaikkaa ainakin silloin, kun se on perusteltua vammaisuuden vuoksi. Kymmenessä maassa ainakin tietyillä ihmisryhmillä on mahdollisuus äänestää ennakkoon, useimmiten laitoksissa, jotka soveltuvat hyvin sellaisten henkilöiden tarpeisiin, joilla on erityyppisiä vammoja. Koska yhdessäkään EU-maassa kaikki äänestyspaikat eivät sovellu kaikenlaisille vammaisille henkilöille, ainoa asianmukainen ratkaisu on antaa äänestäjille oikeus valita vapaasti sopiva äänestyspaikka.
2.1

Elinvoimaisen eurooppalaisen turvallisuusalan teollisuuden edistäminen on unionin taloudellisten mutta myös strategisten etujen mukaista. Mitä kriittisemmästä turvallisuusalasta on kysymys, sitä suuremmaksi riskiksi voi muodostua riippuvuus EU:n ulkopuolisista toimittajista. On ratkaisevan tärkeää käyttää teknologiaa, palveluja ja varusteita, jotka on kehitetty luotettavissa lähteissä, erityisesti kun on suojeltava kriittistä infrastruktuuria ja valtion instituutioita valtiollisten toimijoiden tai valtioiden tukemien toimijoiden uhalta.
2.8

ETSK on vakuuttunut siitä, että talouden digitalisoinnin yhteydessä veropoliittisia toimintalinjoja sekä välineiden ja konkreettisten ratkaisujen kehittämistä on koordinoitava kansainvälisellä tai jopa maailmanlaajuisella tasolla. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission, jäsenvaltioiden sekä OECD:n ja G20-maiden tiiviiseen yhteistyöhön ja toteaa, että tämä yhteistyö on jo johtanut konkreettisiin tuloksiin ja saattaa synnyttää vielä merkittävämpiä tuloksia tulevaisuudessa.
1.12

suuren mittakaavan mekanismeja, joilla parannetaan digitaalista lukutaitoa ja elinikäisiä digitaalisia valmiuksia , ja jatkuvaa koulutusta. Euroopan sosiaalirahaston on osallistuttava näiden asioiden edistämiseen. Koulutus on tarpeen myös kansalaisille yleensä ja kuluttajille, jotta he eivät jää digitaalimarkkinoiden ulkopuolelle digitaalisen lukutaidottomuuden vuoksi tai koska heillä ei ole kykyjä käyttää sähköistä viestintäverkkoa. ETSK katsoo, että on parannettava myös kyberhygieniaa yksittäisille ihmisille ja yrityksille suunnatuilla tiedotuskampanjoilla ETSK toteaa, että Euroopan energia- ja liikennejärjestelmien digitaalinen murros edellyttää kaikilla tasoilla työntekijöiltä uusia taitoja, ja korostaa, että yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja elinkeinoelämän välille tarvitaan lujempia yhteyksiä, joiden avulla edistetään, ja jatkuvaa koulutusta. Euroopan sosiaalirahaston on osallistuttava näiden asioiden edistämiseen. Koulutus on tarpeen myös kansalaisille yleensä ja kuluttajille, jotta he eivät jää digitaalimarkkinoiden ulkopuolelle digitaalisen lukutaidottomuuden vuoksi tai koska heillä ei ole kykyjä käyttää sähköistä viestintäverkkoa. ETSK katsoo, että on parannettava myös kyberhygieniaa yksittäisille ihmisille ja yrityksille suunnatuilla tiedotuskampanjoilla ( 1 )
4.3

Kaikki aihetta käsittelevä tutkimuskirjallisuus on yhtä mieltä siitä, että ikääntyneiden hoito- ja hoivapalveluissa on valtava työllisyyspotentiaali, sillä yhteiskunnan ja väestön ikääntyminen on Euroopassa erittäin vahvana suuntauksena. Keskeisenä ongelmana on, miten turvata kannattavuus näissä työpaikoissa, joista maksettava palkka on alhainen suhteessa niiden tuomaan lisäarvoon, henkilöstön omistautumiseen ja raskaisiin työoloihin.
Orientations for reference in managing change and its social consequences

Silloin, kun irtisanomisten katsotaan olevan välttämättömiä, haasteena on hoitaa tällaiset uudelleenjärjestelyt sosiaaliset näkökohdat huomioon ottaen. Kuten Euroopan tason työmarkkinaosapuolet korostavat muutoksen hallintaa ja sen sosiaalisia seurauksia käsittelevässä oppaassaan ( ( 20 ) , useissa tapaustutkimuksissa on korostettu, että on tärkeää kartoittaa kaikki mahdolliset vaihtoehdot irtisanomisten välttämiseksi. Tällaisia vaihtoehtoja ovat esimerkiksi täydennyskoulutus, uudelleenkoulutus ja tuki yritystoiminnan aloittamiseen.
1.2

Unionin lainsäädännöllä on aina pyrittävä luomaan oikeudellinen kehys, jota sovellettaessa yritykset ja kansalaiset pääsevät nauttimaan sisämarkkinoiden hyvistä puolista ilman tarpeettomia hallinnollisia rasitteita. Tästä syystä ETSK katsoo, että soveltamisen valvonta käytännön tasolla on olennaisen tärkeää. Komitea kannattaa myös mukautuvaa lainsäädäntöä. ETSK huomauttaa, että säädösten sisällön lisäksi myös koko lainsäädäntäprosessin on mukauduttava vastaamaan yritysten ja kansalaisten tarpeisiin.
3.2

Kansainvälisen oikeuden mukaan jokainen kauppa-alus on rekisteröitävä johonkin maahan. YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin UNCTADin (United Nations Conference on Trade and Development) mukaan lähes 73 prosenttia maailman kauppalaivastosta on rekisteröity eli ”liputettu” maahan, joka on jokin muu kuin se maa, minne aluksen todellinen omistaja ja edunsaaja on rekisteröitynyt. Syitä aluksen liputtamiseen oman maan ulkopuolelle ovat verojen välttely, mahdollisuus välttää kotimaiset työelämää ja ympäristöä koskevat säännökset ja mahdollisuus hankkia palvelukseen miehistöä matalan palkkatason maista. Monia näistä rekistereistä kutsutaan myös nimityksellä ”mukavuuslippu” (Flag of Convenience, FOC) tai ”noudattamattomuuslippu” (Flag of Non-Compliance, FONC). Kyse on sellaisten maiden lipuista, joiden ansiot kansainvälisen oikeuden noudattamisen valvonnassa ovat hyvin vaatimattomat. Osapuilleen 40 prosenttia Etelä-Aasiassa rantaromutetuista aluksista tuotiin maahan mukavuus- tai noudattamattomuuslipun alla. Näitä ovat muun muassa Saint Kitts ja Nevisin, Komorien ja Tuvalun liput. Näitä ”ikäloppuuslippuja” (end-of-life flags) ei juuri käytetä yhdessäkään aluksessa sen aktiivisena toiminta-aikana, ja kyseiset liput tarjoavat erityisesti alennettuja maksuja viimeisille purjehduksille sekä nopean ja helpon lyhytkestoisen rekisteröinnin vapaana kaikenlaisista maakohtaisista vaatimuksista.
2.3

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on yksi perustavista kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden – esim. yhdistykset, sosiaaliset säätiöt ja osuuskunnat sekä ammatilliset liitot ja työantajajärjestöt – jäsenvaltioiden julkisen vallan tahojen ja julkisten laitosten kanssa harjoittaman yhteistoiminnan aloista. Jotta kyetään poistamaan köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen (tai vähentämään niitä oleellisesti), on voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden annettava moninaista aineellista ja aineetonta apua (mm. sosiaalipalveluja), ja on luotava – myös työmarkkinavuoropuhelun keinoin – suotuisat olosuhteet työmarkkinoille integroitumiseen, minkä lisäksi jäsenvaltioiden ja EU:n on osoitettava tarkoitukseen riittävästi varoja. Tässä yhteydessä ETSK katsoo, että tämä Eurooppa 2020 -strategian tavoite pystytään toteuttamaan ainoastaan sellaisessa Euroopan unionissa, joka ymmärretään eurooppalaisesta kansalaisyhteiskunnasta, jäsenvaltioista ja EU:n toimielimistä koostuvaksi yhteisöksi.
8.1

ETSK katsoo, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on yksi demokratian peruspilareista. Vapaa ja oikeuksiin perustuva kansalaisyhteiskunta, jossa on vahvat työmarkkinaosapuolet, joka osallistuu tosiasiallisesti päätöksentekoon ja joka on institutionaalisesti tunnustettu, on olennaisen tärkeä, jotta voidaan saavuttaa demokratia ja lujittaa sitä, välttää ajautuminen kohti autoritaarista hallintoa, edistää talouskehitystä, rakentaa rauhaa, tukea sosiaalista yhteenkuuluvuutta, puolustaa tasa-arvoa sen eri muodoissaan, edistää kestävän kehityksen mallia ja luoda sille edellytykset sekä rikastuttaa demokraattisia instituutioita. Se on myös olennainen yhteyksien tiivistämiseksi maailman muiden maiden ja alueiden kansalaisyhteiskuntiin sellaisten diplomatian kanssa rinnakkain toteutettavien toimien avulla, joilla on olennainen merkitys historioiden, kulttuurien, vakaumusten ja globaalien tavoitteiden lähentämiseksi.
2.2.6

Toinen välinekokonaisuus on Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), jonka avulla on tarkoitus toteuttaa nk. uusi Junckerin ohjelma. ESIR on markkinoille suunnattu uusi rahoitusväline, joka tarjoaa tilaisuuden tukea riskipääomaa ja ottaa käyttöön julkisia, pankkien ja yksityisiä varoja ja jonka varojen määrää voidaan vielä lisätä. Käyttöön otetusta hallinnointimekanismista on tultava kehityspainotteisen hallintotavan kulmakivi. Nämä kaksi rahoitusjärjestelmää on myös yhtenäistettävä kunkin jäsenvaltion tasolla.
2.1

Energian hankinta ja hallinnointi ovat tärkeitä poliittisia ja sosioekonomisia kysymyksiä ja haasteita, joihin on löydettävä vastauksia, jotta energia-alan siirtymä onnistuisi ja ilmastohaasteet saadaan ratkaistua. Vaikka energian kysyntä on EU:ssa laskussa (energiankulutus on vähentynyt vuodesta 2006, ja kulutamme nyt saman verran energiaa kuin 1990-luvun alussa), energian varastointitarve on aiempaa suurempi uusiutuvien, jaksottaisten energialähteiden käyttöönoton lisääntymisen vuoksi. Tällä on suuria vaikutuksia moniin aloihin (jaksottaisuuden korvaaminen, sähköautot, puolustus jne.), ja se on strateginen haaste Euroopalle ja eurooppalaiselle teollisuudelle. On huomattava, että uusiutuvan energian varastointiongelma on myös yksi näiden energiamuotojen vastustajien pääargumenteista.
3.6

Maanomistuksen keskittymisestä Euroopassa ja myös Euroopan unionissa antaa perusteellisimman kuvan raportti Concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe (3), jonka La Via Campesina -järjestö ja Hands off the Land -verkosto julkaisivat vuoden 2013 huhtikuussa. Raportin mukaan Euroopan unionissa on tapahtumassa vaivihkainen maananastusprosessi ja maanomistuksen keskittyminen, ja tämä vaikuttaa ihmisoikeuksiin, etenkin oikeuteen saada riittävää ravintoa. Kaikkein laajimmin maananastusta on harjoitettu Unkarissa ja Romaniassa. Sama prosessi on käynnissä myös muissa Itä- ja Keski-Euroopan maissa.