Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Prism – alueelliset aloitteet" (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä)



Virallinen lehti nro C 116 , 20/04/2001 s. 0001 - 0006



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Prism - alueelliset aloitteet" (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä) (2001/C 116/01) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 28. tammikuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Prism - alueelliset aloitteet" (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä). Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 27. syyskuuta 2000. Esittelijä oli Antonello Pezzini. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. marraskuuta 2000 pitämässään 377. täysistunnossa (marraskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 97 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Talous- ja sosiaalikomiteassa toimiva yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä käynnisti vuonna 1999 Euroopan laajuisen Prism-kyselytutkimuksen (Progress Report "Initiatives in the Single Market") aloitteista, joita valtion ja paikallishallinnon viranomaiset sekä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat ovat tehneet paikallistasolla vastatakseen yhtenäismarkkinoiden uusiin haasteisiin (euron käyttöönotto, kilpailun koventuminen, uudet yhteistyöalat, tiedotuksen ja yhteistyön esteet jne.). 1.2. Yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän määrittelemät Prism-hankkeen tavoitteet ovat seuraavat: - Kehitetään innovatiivista alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa yhtenäismarkkinoilla, jotta täydennettäisiin EU:n perinteistä ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. - Hyödynnetään ja tehdään tunnetuksi paikallistason parhaita toimintatapoja. - Luetteloidaan edellä mainitun pohjalta Euroopan unionin poliittisia ja lainsäädännöllisiä aloitteita, jotka olisivat toivottavia kyseisten aloitteiden edistämiseksi, seuraamiseksi ja kehittämiseksi. - Varmistetaan komitean omaleimainen ja toiminnallinen panos yhtenäismarkkinoista ja Internetistä käytävässä keskustelussa. Tämä on komitean oma aloite aiheeseen liittyvien toimien puitteissa. - Vahvistetaan näin komitean asemaa välittäjänä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden ja EU:n toimielinten välillä. 1.3. Yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän mukaan Euroopan yhtenäismarkkinoihin sopeutumista välittömästi koskevat aloitteet voitaisiin jakaa neljään ryhmään: A. Tiedotus ja tuki - toimintaa koskevien tietojen välittäminen osallistujille (julkaisut, keskustelutilaisuudet, Internet, koulutus, viestimet) - yhtenäismarkkinoiden tilanteen kohdennettu arviointi (kyselyt, mielipidetiedustelut, viestimet). B. Ongelmanratkaisumenettelyt - sovittelu este- ja ongelmatapauksissa (välitystoiminta valtiollisella, valtioiden välisellä ja EU:n tasolla, suorat neuvottelut ratkaisujen löytämiseksi ongelmiin). C. Kumppanuus - avoimuutta lisäävät kumppanuudet Euroopan tasolla (ystävyyskaupungit, vaihtotoiminta, yhteistyö, sopimukset, fuusiot) - resurssien yhdistäminen kilpailukyvyn vahvistamiseksi (keskukset, sponsorointi, pk-yritysten yhteenliittymät, kielipalvelut). D. Sopimukset ja menettelytapasäännöt - hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen (yhden luukun periaate, vastavuoroinen tunnustaminen, käytännesäännöt) - julkisuuskuvan kohentaminen kilpailukyvyn parantamiseksi (pätevyysvaatimukset, sertifiointi, alkuperänimitykset, merkinnät, todistukset, peruskirjat). 2. Suunnitelma työohjelmaksi 2.1. Käsite "alueiden Eurooppa" kuvaa Euroopan unionin muodostaman alueen kulttuurin ja ympäristön vaihtelevuutta ja monimuotoisuutta sekä yhä tiiviimmän yhteistyön tarvetta. 2.2. Perinteiden ja yhteiskunnallisten rakenteiden moninaisuus on mittaamaton rikkaus. Se ei kuitenkaan välttämättä helpota yhtenäismarkkinoiden tai ylikansallisen yhteenliittymän luomista Eurooppaan. 2.3. Tietyt alueet etsivät jo ratkaisua ongelmiin, kun taas toiset odottavat, että ongelmat ratkaistaan valtiollisella tai EU:n tasolla. 2.4. Lausunnon tavoitteena on eritellä hyviksi osoittautuneet käytänteet ja arvioida mahdollisuuksia levittää niitä muille alueille. 2.5. Kun otetaan huomioon, että Prism-ohjelmassa tutkitaan yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän yleisen työohjelman puitteissa vuoteen 2001 mennessä vähintään yhtä aluetta jäsenvaltiota kohti (15-18), on laadittava työsuunnitelma, jossa keskitytään rajalliseen määrään painopistealoja, jotta päästään yhtenäisiin ja helposti vertailtaviin tuloksiin. 2.6. Ensimmäiseksi on eroteltava läheisyysperiaatetta koskevat aiheet, jottei tarkastella kysymyksiä, joita käsitellään ja joista päätetään aluetasoa ylemmällä hallintotasolla. Tässä yhteydessä voitaisiin järjestää alueiden komitean kanssa tehtävä vertailu. 2.7. Tarkasteltavien alueiden valinnassa tulisi lähtökohtana pitää monimuotoisuuden sijaan mahdollisia taloudellisia yhteneväisyyksiä, jotta voitaisiin vertailla samankaltaisten ongelmien ratkaisuja. 2.8. Vertailun yksinkertaistamiseksi tulisi kohdassa 1.3 mainittuja neljää ryhmää soveltaa seuraaviin neljään painopistealaan: - maatalous - teollisuus - ympäristö - rakennerahastovarojen käyttö. 2.9. Olisi esitettävä erityiskysymyksiä seuraavista aiheista: - yhtenäisvaluuttaa koskevat tiedotusohjelmat - työllisyyden kehittämisohjelmat - kilpailukyky. 2.10. Aiemmat pohdinnat huomioon ottaen on hyödynnetty liitteenä olevaa kyselylomaketta. Siihen saatujen vastausten ja kuulemisten perusteella on tehty seuraavat huomiot. 3. Yleistä 3.1. Vastaukset sisältävät odotetusti enemmän kritiikkiä kuin myönteisiä arvioita. 3.2. On kuitenkin mielenkiintoista havaita kaikkien lähtevän siitä, että epäjohdonmukaisuuksista ja ristiriitaisuuksista huolimatta alueellisissa aloitteissa noudatetaan kahta perusperiaatetta: yhteisön tuet kannustavat toimintaan ja ohjelmista saadut tulokset lähentävät alueita merkittävästi. 3.3. Voidaankin todeta, että yhteenkuuluvuutta vahvistavat toimet ovat vähentäneet alueiden välistä epätasapainoa. 3.4. Kritiikki kohdistui etenkin seuraaviin aloihin: - kilpailu - EU:n laajentuminen - tiedotus - yhteistyö ja kumppanuus - hallinnon hajauttaminen - tarkastusten avoimuus - ohjelmien lisäarvo. 3.5. Vielä nytkin on kilpailua koskevia ongelmia, jotka johtuvat suurelta osin puutteista ja eroista yhteisön säännösten saattamisessa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Talouden toimijoilla on kuitenkin oltava yhtäläiset kilpailuedellytykset toimipaikasta riippumatta. 3.6. Huomattavan epätasapainon jatkumisella olisi kielteisiä seurauksia, sillä näin jäsenvaltioiden väliset kehityserot kärjistyisivät, mikä olisi haitallista EU:n taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. 3.7. Näin ollen on luotava yhä selkeämmät säännöt, joiden avulla voidaan yhdistää dynaaminen kehitys ja yhteenkuuluvuuden varmistaminen etenkin EU:n tulevaa laajentumista ajatellen. 3.7.1. Laajentuminen, jonka poliittinen ja yhteiskunnallinen merkitys on kiistaton, lisää aluksi alueiden välisiä kehityseroja ja syventää rikkaimpien ja köyhimpien alueiden välisiä eroavuuksia, vaikkei kyseistä ilmiötä voidakaan vielä arvioida määrällisesti. 3.7.2. Tällaisen vaikutuksen lieventämiseksi ja porrastamiseksi on vahvistettava agenda 2000:ssa mainittuja liittymistä valmistelevia toimia. 3.8. Huolimatta toteutetuista toimista talouden toimijat, ja myös Euroopan kansalaiset, ovat tyytymättömiä tiedotuksen puutteellisuuteen ja epäsäännöllisyyteen, joka johtuu kieli- ja kulttuuriesteistä, levityskanavien puuttumisesta sekä vaikeaselkoisesta byrokratian kielestä. 3.9. Suuri enemmistö on vakuuttunut kumppanuuden ja siihen liittyvän yhteistyön hyödyllisyydestä, mutta muistuttaa käytännön vaikeuksista, jotka johtuvat - toisinaan yksittäisten - intressien vastakkaisuudesta tai yksittäisten hankkeiden tavoitteisiin kohdistuneesta kiivaasta vastustuksesta. 3.10. Myönteisenä pidettiin hallinnon hajauttamista, sillä kaikki siihen osallistuneet (todellisuudessa vielä vähemmistö) ovat havainneet ja arvostaneet etuja, jotka aiheutuvat byrokratian vähenemisestä, menettelyjen helpottumisesta, rahoituksen nopeutumisesta ja tarkastusten täsmällisyydestä. 3.10.1. Tyytymättömiä olivat sitä vastoin useimmat toimijat, joiden on vielä noudatettava voimakkaasti keskitettyjä sääntöjä ja menettelyjä, sillä ne hidastavat ja toisinaan estävät määräämättömäksi ajaksi ohjelmien toteuttamisen ja ennen kaikkea vähentävät tarkastustulosten avoimuutta. 3.11. Ohjelmien toteuttamisesta saatu lisäarvo on myös arkaluonteinen ja vaikea kysymys, jonka selvittäminen vaatisi vertailevaa vastakkainasettelua ja hyvää arviointia. 3.11.1. Koska Prism-hankkeen tavoitteet tunnetaan, voimme vastata kysymykseen, millaisia seikkoja tulee välttää ohjelmia laadittaessa: - yksittäishankkeet, joita ei ole koordinoitu laajempaan kehykseen - markkinoista riippumaton kustannus-hyöty-suhde - rahoituksen hajauttaminen moniin pieniin hankkeisiin - innovaation vähäisyys tai puuttuminen. 4. Erityistä 4.1. Seuraavassa esitetyt huomiot viittaavat kyselylomakkeen kohtiin. 4.2. Yhtenäismarkkinoiden vaikutus Useimmista vastauksista ilmenee, että parhaat tulokset on saavutettu talouden alalla. Sosiaalisia, hallinnollisia ja kulttuurisia vaikutuksia voi ilmetä pitkällä aikavälillä, mutta niitä ei kyetä vielä arvioimaan. 4.3. Vapaa liikkuvuus Vaikeudet koskevat ennen muuta henkilöiden ja vasta toissijaisesti pääomien vapaata liikkuvuutta. Tavaroiden ja palvelujen suhteen ei näytä olevan erityisiä vaikeuksia. 4.4. Sijoittumisoikeus Ilmoitetut tapaukset ovat harvalukuisia, ja ainoat vaikeudet ovat hallinnollisia. 4.5. Tutkintotodistusten tunnustaminen Suuri osa vastaajista ilmoitti huomattavista vaikeuksista, jotka koskevat vähäistä ja keskitason koulutusta edellyttäviin tehtäviin vaadittavien tutkintotodistusten tunnustamista. 4.6. Rakennerahastot Rakennerahastoihin liittyy perustavanlaatuinen ristiriita, sillä suosituimpia ovat rahoitusapua tarjoavat, etenkin perusrakennetoimia koskevat ohjelmat. Sitä vastoin ohjelmia, joissa tuetaan koulutusta, koordinointia ja peruspalveluja koskevia toimia ja joilla yhteisö pyrkii tukemaan etenkin pk-yrityksiä, hyödynnetään tuskin lainkaan. 4.7. Tiedotusvälineet ja -kanavat Aiemmin käsiteltyä, osallistumista koskevaa tiedotusta lukuun ottamatta kokonaistilanne vaikuttaa tiedon levittämisen kannalta huonolta. 4.7.1. Poikkeuksena ovat muutamat suuret hankkeet, jotka ilmeisen yleisen kiinnostavuutensa vuoksi huomataan helposti lehdistössä ja televisiossa ja joilla toisinaan on omiakin tiedotuskanavia ja -välineitä. Tilanne on kuitenkin haitallinen talouden toimijoille, jotka eivät voi hyödyntää maksimaalisesti markkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia, sekä osallistujille, joiden saama käytännön tieto on puutteellista. Myös julkisuuskuvan kohentaminen kilpailukyvyn parantamiseksi vaikeutuu. 4.7.2. Lopuksi on vielä muistutettava lähes kaikissa vastauksissa ilmoitetusta huolestuttavasta ilmiöstä, nimittäin yleisestä euroa koskevan tiedon puutteesta vain vähän yli vuosi yhtenäisvaluutan käyttöönoton jälkeen. 5. Päätelmät 5.1. On otettava huomioon, että Prism on vaiheittainen ohjelma, johon kuuluu säännöllisiä kyselyjä ja kuulemisia. Käsillä olevan lausunnon ajatukset ovat peräisin kahdesta kuulemistilaisuudesta: Brysselissä 13. heinäkuuta 1999 järjestetystä yleisestä kuulemisesta ja Lissabonissa 24. helmikuuta 2000 järjestetystä erityisestä kuulemisesta. 5.2. Tehdyn työn pohjalta vaikuttaa siltä, ettei ole järkevää tehdä lopullisia päätelmiä, vaan ainoastaan laatia luettelo aiheista, joita yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän tulisi käsitellä perusteellisesti, jotta se voisi laatia suositukset ja toimintaehdotukset EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden toimielimille. 5.3. Seuraava luettelo ei ole täydellinen, ja komitea voi tarvittaessa täydentää sitä: - tiedon saaminen ja levittäminen - kilpailusääntöjen ajanmukaistaminen - hallinnon hajauttaminen - yhtenäiset perusteet parhaiden käytänteiden tunnistamiseksi. 5.4. Kun otetaan huomioon ensimmäiset merkittävät tulokset, Prism-ohjelmaa tulisi nopeuttaa, jotta yhtenäismarkkinoiden kehittymistä voitaisiin seurata nykyistä lähemmin. Bryssel 29. marraskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon 1. Kyselylomake 1.1. Miten yhtenäismarkkinoiden toteutuminen on vaikuttanut alueenne kehitykseen - taloudellisesti? - sosiaalisesti? - hallinnollisesti? - kulttuurisesti? 1.2. Ovatko alueenne talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat kohdanneet vaikeuksia, jotka koskevat - henkilöiden vapaata liikkuvuutta? - tavaroiden vapaata liikkuvuutta? - palvelujen vapaata liikkuvuutta? - pääomien vapaata liikkuvuutta? 1.3. Oletteko havainneet vapaata kilpailua estäviä seikkoja? 1.4. Kunnioitetaanko sijoittumisoikeutta? 1.5. Sovelletaanko tutkintotodistusten tunnustamisen periaatetta? 1.6. Ovatko rakennerahastoista myönnetyt varat vaikuttaneet alueellanne yhtenäismarkkinoiden toteutumiseen? 1.7. Mainitkaa yksi tai useampia alueellanne käynnistettyjä aloitteita, joilla pyritään hyödyntämään entistä paremmin yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksia, esimerkiksi: - käytännön tietojen toimittaminen osallistujille (julkaisut, keskustelutilaisuudet, koulutus) - yhtenäismarkkinoiden tilanteen kohdennettu arviointi (kyselyt, mielipidetiedustelut) - vaihtotoimintaa edistävät eurooppalaiset kumppanuudet (ystävyyskaupungit, yhteistyö, sopimukset, fuusiot) - julkisuuskuvan kohentaminen kilpailukyvyn parantamiseksi (pätevyysvaatimukset, sertifiointi, alkuperänimitykset, merkinnät, todistukset) - resurssien yhdistäminen kilpailukyvyn vahvistamiseksi (keskukset, sponsorointi, pk-yritysten yhteenliittymät, kielipalvelut, tutkimushankkeet, yhteydet yrityshautomoihin) - yhteistyötä ja vaihtotoimintaa palvelevat perusrakenteet - institutionaalisesti, teknisesti ja rahallisesti tuetut erityiset toimintaohjelmat, joilla edistetään alueen avautumista Euroopan suuntaan. 1.8. Mainitkaa aloitteita, joilla pyritään poistamaan etenkin pk-yrityksiä haittaavat kaupan esteet, esimerkiksi: - hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen (yhden luukun periaate, vastavuoroinen tunnustaminen, käytännesäännöt) - lainanannon helpottaminen - verotus - sovittelu este- ja ongelmatapauksissa (välitystoiminta valtiollisella, valtioiden välisellä ja EU:n tasolla, suorat neuvottelut). 1.9. Millaisia toimia tulisi alueella saamienne kokemusten perusteella sisällyttää esim. seuraavia aloja koskeviin yhteisötason aloitteisiin: - työllisyyden ja liikkuvuuden edistäminen (koulutus, pätevöityminen, sosiaalialan säännösten lähentäminen) - euroa koskeva tiedotus - hallinnollisten ja verotuksellisten esteiden poistaminen - alueiden välinen "kilpailu" sosiaalimenoilla, veroilla ja julkisilla investointituilla. 1.10. Olisitteko valmis antamaan kokemuksianne ja aloitteitanne muiden Euroopan alueiden hyödynnettäviksi?