ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Luonnos: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta ja käyttöedellytyksistä /* SEK/2002/0960 lopull. */





Luonnos: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta ja käyttöedellytyksistä PERUSTELUT Jos Euroopan unionissa tai ehdokasmaissa, joiden kanssa liittymisneuvottelut on jo aloitettu, tapahtuu suuronnettomuus, EU:lla on oltava keinoja antaa suuronnettomuusalueilla hätäapua ja auttaa palauttamaan tilanne mahdollisimman pikaisesti keskeisten elinolosuhteiden osalta normaaliksi. Sen vuoksi komissio on tehnyt ehdotuksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta. Rahastosta voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 1 miljardi euroa. Jotta rahastosta voitaisiin tarjota apua joustavasti ja nopeasti, sen rahoituksessa on voitava ylittää asianomaisten rahoitusnäkymien otsakkeiden vuosittaiset enimmäismäärät ja varat on voitava ottaa käyttöön nopeasti. Luonnos: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta ja käyttöedellytyksistä 1. Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio sopivat, että Euroopan unionin solidaarisuusrahaston [1], jäljempänä 'rahasto', osalta noudatetaan seuraavaa joustomekanismia. [1] Asetus Rahaston tarkoituksena on tarjota nopeasti taloudellista apua suuronnettomuuksissa, jotka tapahtuvat jonkun jäsenvaltion alueella tai sellaisen ehdokasmaan alueella, jonka kanssa jo neuvotellaan liittymisestä Euroopan unioniin. 2. Rahastolla on käytettävissään vuosittain 1 miljardi euroa. Kunkin vuoden lokakuun 1. päivänä rahastossa on oltava jäljellä neljännes sen kokonaisvaroista varainhoitovuoden loppuun mennessä ilmeneviä tarpeita varten. 3. Kun rahaston varoja otetaan käyttöön rahaston perussäädöksessä säädetyin edellytyksin, varat otetaan menoina talousarvioon ylittämällä asianomaiset rahoitusnäkymien otsakkeet, sellaisina kuin ne ovat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen [2] liitteessä I. [2] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. 4. Rahaston varojen käyttöön ottamiseksi komissio tekee alustavan lisätalousarvioesityksen. Samaan aikaan komissio aloittaa kolmikantamenettelyn, mahdollisesti yksinkertaistetussa muodossa, saadakseen molempien budjettivallan käyttäjien kannatuksen näkemykselleen rahaston käytön tarpeellisuudesta ja tarvittavasta rahamäärästä. Kolmikantamenettelyn tulosten perusteella budjettivallan käyttäjät sitoutuvat hyväksymään lisätalousarvion molemmissa toimielimessä yhden käsittelyn jälkeen. 5. Tätä toimielinten sopimusta aletaan soveltaa varainhoitovuonna 2002 ja soveltaminen jatkuu nykyisten rahoitusnäkymien voimassaoloajan, sellaisina kuin ne on määritelty talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten sopimuksessa. Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Euroopan komission puolesta Puhemies Puheenjohtaja Puheenjohtaja [...] [...] [...]
Komission Lausunto Oikeusasiamiehestä 17 päivänä marraskuuta 2000 annetusta Euroopan parlamentin päätöslauselmasta /* SEK/2001/0458 lopull. */





KOMISSION LAUSUNTO Oikeusasiamiehestä 17 päivänä marraskuuta 2000 annetusta Euroopan parlamentin päätöslauselmasta KOMISSION LAUSUNTO Oikeusasiamiehestä 17 päivänä marraskuuta 2000 annetusta Euroopan parlamentin päätöslauselmasta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 195 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun, Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen [1] ja erityisesti sen 19 ja 22 artiklan, [1] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom [2], [2] EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15. sekä katsoo seuraavaa: (1) Parlamentti on esittänyt oikeusasiamiehen riippumattomuuden lisäämistä myöntämällä tälle oma pääluokka yhteisöjen talousarviossa. Esityksestä päästiin yksimielisyyteen neuvoston kanssa 26. ja 27. marraskuuta 1999 käydyssä sovittelukokouksessa, jossa käsiteltiin vuoden 2000 talousarvioesitystä. (2) 21 päivänä joulukuuta 1977 annettua, Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohtaa, 12 artiklaa, 14 artiklaa, 15 artiklan 4 kohtaa, 19 artiklan 1 kohtaa, 20 artiklan 3 kohtaa, 22 artiklan 2 kohtaa ja 26 artiklaa on muutettu tähän suuntaan 13 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2673/1999 [3], [3] EYVL L 326, 18.12.1999, s. 1. KATSOO Että oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom 12 ja 16 artikla kumotaan 17 marraskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti. Tehty Brysselissä Komission puolesta Komission jäsen
Tämä yhteinen ehdotus koskee säädöstä, jolla sopimus allekirjoitetaan EU:n puolesta. Säätiön perustaminen kansainvälisenä järjestönä parantaa sen mahdollisuuksia saada rahoitusta jäsenmailtaan, joista monet eivät pysty osallistumaan sen rahoittamiseen niin kauan kuin se on Saksan siviilioikeuden mukainen elin. Kansainvälisen järjestön asemassa säätiö pystyy myös pienentämään tiettyjä kustannuksia, hyötymään kansainvälisen oikeuden mukaisista diplomaattisista erioikeuksista ja vapauksista sekä hyödyntämään paremmin taloudellisia ja henkilöresurssejaan. Tämän ansiosta se voi ylläpitää ja kehittää edelleen toimintaansa kumppanuuden tukemiseksi.

2.OIKEUSPERUSTA

Yhteinen ehdotus muodostaa oikeudellisen välineen sopimuksen allekirjoittamista varten.

Sopimuksen allekirjoittamisen oikeudellisen perustan valinnan on perustuttava sellaisiin objektiivisiin seikkoihin, jotka voivat olla tuomioistuinvalvonnan kohteena ja joihin kuuluvat toimen tarkoitus ja sisältö.

Sopimuksen tarkoitus on perustaa EU:n ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian alueen säätiö kansainvälisenä järjestönä, jolla on kansainvälisen julkisoikeuden mukaan oikeushenkilön asema. Säätiö auttaa lujittamaan EU:n ja CELACin kumppanuutta sekä edistämään alueiden keskinäistä ymmärtämystä ja näkyvyyttä. Säätiötä voidaan pitää yhtenä EU:n yhteisen ulkopolitiikan välineenä, koska sen toiminta edistää EU:n jäsenvaltioiden Latinalaista Amerikkaa ja Karibian aluetta koskevien toimien lähentämistä toisiinsa sen varmistamiseksi, että EU voi puolustaa etujaan ja arvojaan kyseisten alueiden välisen kumppanuuden puitteissa. Säätiöllä on toimintaa, joka edistää EU:n ja CELACin poliittista vuoropuhelua esimerkiksi globaalista hallinnasta sekä demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä. Säätiön aiempaan toimintaan on kuulunut muun muassa tutkimuksia ja seminaareja, joiden aiheena on itse strateginen kumppanuus sekä globaaliin hallintaan liittyvä EU:n ja LAC-maiden yhteistyö (esim. tutkimukset The EU and CELAC: Reinvigorating a strategic partnership ja Summit Diplomacy Challenges and opportunities of the new regionalisms, paneelikeskustelu The EU and LAC: Powers in a Multipolar World or partners in Global Governance? ja seminaari aiheesta China, Latin America and the Caribbean, and the European Union: A Triangular Relationship?). Samanlaista toimintaa toteutetaan senkin jälkeen, kun säätiöstä on tullut kansainvälinen järjestö. Tässä mielessä sopimus edistää YUTP:n alaan kuuluvien tavoitteiden saavuttamista.

Säätiö vahvistaa myös yhteistyötä EU:n ja LAC-maiden välillä sekä edistää kulttuurien välistä vuorovaikutusta etenkin helpottamalla ja edistämällä kansalaisyhteiskunnan ja muiden yhteiskunnallisten toimijoiden osallistumista. Ottaen huomioon, että osa LAC-maista ei enää vastaanota kehitysapua kun taas toiset niistä voivat edelleen sitä saada, säätiö
15. Korjauskerroin, jota sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 4 artiklassa tarkoitettuihin määriin 1. heinäkuuta 2021 alkaen – 6,3553.





16. Taulukko henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista määristä, joita sovelletaan 1. heinäkuuta 2021 alkaen:

1.7.2021 PALKKATASO PALKKALUOKKA 1 2 3 4 5 6 7 8 16 19 490,71 20 309,74 21 163,17 21 163,17 21 163,17 21 163,17 15 17 226,53 17 950,42 18 704,71 19 225,11 19 490,71 20 309,74 14 15 225,35 15 865,16 16 531,83 16 991,77 17 226,53 17 950,42 18 704,71 19 490,71 13 13 456,69 14 022,15 14 611,37 15 017,90 15 225,35 12 11 893,46 12 393,23 12 914,02 13 273,30 13 456,69 14 022,15 14 611,37 15 225,35 11 10 511,83 10 953,54 11 413,82 11 731,38 11 893,46 12 393,23 12 914,02 13 456,69 10 9 290,71 9 681,10 10 087,94 10 368,58 10 511,83 10 953,54 11 413,82 11 893,46 9 8 211,43 8 556,48 8 916,05 9 164,09 9 290,71 8 7 257,53 7 562,50 7 880,28 8 099,53 8 211,43 8 556,48 8 916,05 9 290,71 7 6 414,44 6 683,99 6 964,85 7 158,63 7 257,53 7 562,50 7 880,28 8 211,43 6 5 669,29 5 907,53 6 155,76 6 327,03 6 414,44 6 683,99 6 964,85 7 257,53 5 5 010,72 5 221,27 5 440,67 5 592,05 5 669,29 5 907,53 6 155,76 6 414,44 4 4 428,64 4 614,72 4 808,64 4 942,43 5 010,72 5 221,27 5 440,67 5 669,29 3 3 914,15 4 078,65 4 250,05 4 368,27 4 428,64 4 614,72 4 808,64 5 010,72 2 3 459,47 3 604,83 3 756,32 3 860,83 3 914,15 4 078,65 4 250,05 4 428,64 1 3 057,60 3 186,07 3 319,95 3 412,34 3 459,47

17. Ennen 1. toukokuuta 2004 voimassa olleiden henkilöstösääntöjen liitteen VII entisessä 4 a artiklassa mainitun kiinteämääräisen korvauksen määrä, jota käytetään henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 18 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi 1. heinäkuuta 2021 alkaen:

– 151,88 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 4 tai C 5;

– 232,87 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 1, C 2 tai C 3.

18. Taulukko muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 133 artiklassa tarkoitetun peruspalkka-asteikon määristä, joita sovelletaan 1. heinäkuuta 2021 alkaen:

Palkkaluokka 1 2 3 4 5 6 7 Kokoaikatyöntekijän peruspalkka 1 936,23 2 255,71 2 445,64 2 651,60 2 874,88 3 117,00 3 379,48 Palkkaluokka 8 9 10 11 12 13 14 Kokoaikatyöntekijän peruspalkka 3 664,10 3 972,64 4 307,17 4 669,87 5 063,14 5 489,50 5 951,78 Palkkaluokka 15 16 17 18 19 Kokoaikatyöntekijän peruspalkka 6 452,98 6 996,40 7 585,58 8 224,34 8 916,94

LIITE II

VUOTUINEN PÄIVITYS – EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIESTEN SEKÄ VÄLIAIKAISTEN JA SOPIMUSSUHTEISTEN TOIMIHENKILÖIDEN, JOIDEN ASEMAPAIKKA ON KOLMANNESSA MAASSA, PALKKOIHIN SOVELLETTAVAT KORJAUSKERTOIMET
4.9.3Jäsenvaltioiden toteuttama täytäntöönpano ja niiden sääntöjen tehokkuus

4.10Laitteistojen käytöstä poistaminen

4.10.1Direktiivi ja käytöstä poistaminen

4.10.2Yleissopimus Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta (OSPAR)

4.10.3Päätelmät ja etenemisvaihtoehdot

4.11Liikkuvien porausyksiköiden vastavuoroinen tunnustaminen

5Päätelmät ja seuranta





Tiivistelmä

Merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta annetun direktiivin, jäljempänä ’OSD-direktiivi’ (Offshore Safety Directive), kohteena on avomerellä tapahtuvasta öljyn- ja kaasunporaustoiminnasta aiheutuva onnettomuusriski. Direktiivissä käsitellään myös toiminta- ja palautumismekanismeja siinä tapauksessa, että ennaltaehkäisevät toimenpiteet ovat epäonnistuneet. Direktiivi koskee pääasiassa, muttei yksinomaan, niitä 16 jäsenvaltiota, joissa harjoitetaan luvanvaraista öljyn- ja kaasunporaustoimintaa.

Tämä direktiivin täytäntöönpanoa koskeva arviointi perustuu sidosryhmien kanssa järjestettyihin perinpohjaisiin keskusteluihin, työpajoihin, laajaan julkiseen kuulemiseen sekä komission omiin näkemyksiin ja asiantuntemukseen. Arviointi paneutuu direktiivin säännösten lisäksi sidosryhmien valmisteluvaiheessa esille ottamiin kysymyksiin. Analyysi osoittaa, että direktiivissä hyödynnetään nykyisiä kansainvälisiä parhaita käytäntöjä, jotka koskevat riskinhallintaa, ja sillä on parannettu hätävalmiutta alalla.

Direktiivin täytäntöönpanon määräaikana jäsenvaltioille oli heinäkuu 2015, mutta toimialan siirtymäjärjestelyjä sovellettiin heinäkuuhun 2018 asti. Jäsenvaltioiden kansallisista säännöistä ja lainsäädännöstä toimittamien ilmoitusten perusteella suurin osa direktiivin toimenpiteistä on toteutettu. Ennen kaikkea alalla on otettu käyttöön riskinhallintaa koskevia velvoitteita, ja jokaisesta merellä sijaitsevasta laitteistosta tehdään yksityiskohtainen riskiraportti. Kukin jäsenvaltio on nimittänyt toimivaltaisen asiantuntijaviranomaisen, jolla on laajat valvontavaltuudet.

Komissio on julkaissut kolme vuosikertomusta avomerellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta EU:ssa. Niiden ja muiden tietojen pohjalta voidaan kehittää riskien perustaso, mutta on liian aikaista määritellä merellä tapahtuvan toiminnan turvallisuustoimien suuntauksia. On selviä merkkejä siitä, että direktiivin tavoitteet saavutetaan saattamalla direktiivi osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Toimiala ja jäsenvaltiot noudattavat vaatimuksia tiukasti, mutta tulkinnassa on joitakin eroja. Useimpia avoimia kysymyksiä voidaan käsitellä nykyisillä yhteyskäytännöillä, esimerkiksi merellä tapahtuvasta öljyn- ja kaasunporauksesta Euroopan unionissa vastaavien viranomaisten ryhmän (EUOAG) kautta. Joitakin käytännöistä on kuitenkin tarkasteltava edelleen, erityisesti taloudellista vastuuta ja korvausmekanismeja.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 30.11.2020

COM(2020) 263 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 263 of 25 June 2020.

Concerns all language versions.

The last two paragraphs in Section 6 - Conclusions, have been corrected.

The text shall read as follows:



KOMISSION KERTOMUS

Vuosittainen kertomus merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta Euroopan unionissa vuonna 2018
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 27.9.2019

COM(2019) 436 final

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 228/2013 ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 229/2013 komissiolle siirretyn delegoitujen säädösten antamisvallan käyttämisestä
Komissio aloittaa vuoropuhelun jäsenvaltioiden kanssa raaka-aineiden saatavuutta käsittelevän ryhmän ja raaka-aineita koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden korkean tason ohjausryhmän puitteissa.

Alustava analyysi esiteltiin marraskuussa 2018 annetussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Report on Raw Materials for Battery Applications” . Analyysia täydennetään ja syvennetään yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa raaka-aineiden saatavuutta käsittelevässä ryhmässä. Suositukset esiteltiin eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien (EIP) korkean tason konferenssissa 14. marraskuuta 2018, ja täytäntöönpano on aloitettu erityisesti mineraalien etsintää koskevien kannustimien ja tietojen keruun osalta. Akkujen raaka-aineiden, kuten koboltin, litiumin, luonnongrafiitin ja nikkelin, nykyisen sekä tulevan arvoketjun mallintamisesta vastaa yhteinen tutkimuskeskus. Akkujen raaka-aineisiin liittyvän teollistuotannon EU-tilastotietojen (PRODCOM) parantamistyö on myös aloitettu, ja muuhun kuin energiantuotantoon käytettävien raaka-aineiden ja akkujen (ensiö- ja toisioakut; kemialliset yhdisteet; akkujen osat) uudet koodit on hyväksytty PRODCOM-jäsenvaltioiden työryhmässä. Uusi kansainväliseen energiajärjestöön (IEA) kuuluva hybridi- ja sähköajoneuvoja (HEV) käsittelevä työryhmä 40 on perustettu käsittelemään sähköajoneuvojen kriittisiä raaka-aineita. Kyseessä on järjestön teknologisen yhteistyön ohjelma, jonka tavoitteena on tuottaa täsmällistä, uskottavaa ja ajantasaista tietoa materiaaleista, joita pidetään (mahdollisesti) kriittisinä sähköisten ajoneuvojen myynnin nopeuttamisen kannalta. Akkujen raaka-aineilla ja harvinaisilla maametalleilla (joita käytetään sähkömoottorien pysyvissä magneeteissa) on tässä keskeinen merkitys. Raportti on määrä antaa vuonna 2019. Yhteisellä tutkimuskeskuksella on yhteistyösopimus eurooppalaisen geologian tutkimuslaitosten yhteenliittymän (EuroGeoSurveys, EGS) kanssa. Yksi yhteistyön aiheista on raaka-aineisiin liittyvien geotieteellisten tietojen jakaminen, mukaan lukien tietojen jakaminen raaka-aineita koskevan tietojärjestelmän kautta. EGS käsittää 37 kansallista geologian tutkimuslaitosta ja joitakin alueellisia eurooppalaisia tutkimuslaitoksia. Näin voidaan varmistaa jäsenvaltioiden laaja edustus raaka-aineita koskevassa tietojenvaihdossa. Yksi komission ensimmäisen raaka-aineiden kartoitustyön keskeisistä tuloksista on se, ettei Euroopassa ole litiumin käsittelylaitosta. EIT RawMaterials -innovointiyhteisö on vuoden 2019 alusta rahoittanut kahta alan hanketta: EuGeLi-hankkeen tavoitteena on litiumin uuttaminen sivutuotteena sähköntuotannossa käytettävistä geotermisistä suolavesistä. LiRef-hankkeen tavoitteena on perustaa useita syötteitä yhdistelevä käsittelylaitos eurooppalaisista lähteistä saatavalle litiumille.
1.JOHDANTO

EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’Korea’, vapaakauppasopimuksen soveltamisen kuudes vuosipäivä oli 1. heinäkuuta 2017. Vapaakauppasopimusta on sovellettu väliaikaisesti heinäkuusta 2011. Se tuli virallisesti voimaan 13. joulukuuta 2015 EU:n jäsenvaltioiden ratifioitua sen. Vapaakauppasopimuksen lisäpöytäkirjaa, joka tehtiin Kroatian EU:hun liittymisen ottamiseksi huomioon, on sovellettu väliaikaisesti 26. toukokuuta 2014 lähtien, ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2016.

EU:n ja Korean vapaakauppasopimus on ensimmäinen uuden sukupolven laaja-alainen vapaakauppasopimus. Kyseessä on myös ensimmäinen EU:n Aasian maan kanssa tekemä kauppasopimus. Se on toistaiseksi kunnianhimoisin EU:n täytäntöön panemista vapaakauppasopimuksista.

Tämä on viides EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoa koskeva vuosikertomus. Se on laadittu Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen kahdenvälisen suojalausekkeen täytäntöönpanosta 11. toukokuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2011 säännösten mukaisesti. Kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan komissio julkaisee vuosittain kertomuksen sopimuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta. Raportin lisäksi komissio laatii mainitun asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka sisältää vuotuisen seurantakertomuksen ajan tasalle saatetuista tilastoista, jotka koskevat arkaluonteisten alojen tuotteiden tuontia Koreasta.

Euroopan parlamentti hyväksyi 18. toukokuuta 2017 päätöslauselman, jossa tarkasteltiin EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen viittä ensimmäistä täytäntöönpanovuotta. Parlamentti on tyytyväinen niihin positiivisiin taloudellisiin tuloksiin, joita EU on sopimuksen myötä saavuttanut, mutta huolestunut tietyistä esiin tulleista seikoista, kuten työntekijöiden oikeuksista Koreassa.

2.ANALYYSISSÄ KÄYTETTY MENETELMÄ

Jäljempänä esitetty analyysi EU:n ja Korean kahdenvälisistä kauppavirroista perustuu kalenterivuosia 2010 ja 2016 koskevien tietojen vertailuun. Vuosi 2010 oli viimeinen kokonainen kalenterivuosi ennen vapaakauppasopimuksen väliaikaisen soveltamisen aloittamista 1. heinäkuuta 2011.

Palvelukaupan ja sijoitusten osalta analyysi perustuu viimeisimpiin käytettävissä oleviin vuotuisiin tietoihin, jotka koskevat vuotta 2015. Myös näitä tietoja verrataan vuoden 2010 tietoihin.

On huomattava, että kauppavirtojen muutoksia ei voida pitää yksinomaan vapaakauppasopimuksesta johtuvina, koska niihin vaikuttavat myös muut tekijät. Jäljempänä esitetyistä luvuista saa kuitenkin osviittaa siitä, miten vapaakauppasopimus on tähän mennessä toiminut.

Lisäksi kertomuksessa esitetään katsaus niiden vapaakauppasopimuksessa perustettujen eri komiteoiden ja työryhmien toimiin tammikuun 2016 ja toukokuun 2017 välisenä aikana, joiden tehtävänä on seurata sopimuksen täytäntöönpanoa.

3.KAUPAN KEHITYS (VUOTUINEN KEHITYS JA KEHITYS VÄLIAIKAISEN SOVELTAMISEN ALKAMISEN JÄLKEEN)

3.1.Tavarakauppa

3.1.1.Tavarakaupan yleinen kehitys
f) Edellä alaviitteissä a–d mainitut siirrot käsittävät seuraavat tapahtumat: vuosina 2014–2020 puuvilla-alalta (GR) asetuksen (EU) N:o 1307/2013 66 artiklan 1 kohdan perusteella vuosittain tehtävä 4 miljoonan euron siirto, vapaaehtoiseen mukauttamiseen tarkoitettu varainhoitovuoden 2014 osalta (UK) asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 b artiklan ja 10 c artiklan 2 alakohdan perusteella tehty 296,3 miljoonan euron siirto, sekä varainhoitovuoden 2014 että 2015 osalta asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 artiklan ja 136 b artiklan perusteella tehdyt 51,6 miljoonan euron käyttämättömien varojen siirrot (SE ja DE) ja maksujen vähentämistä sekä pilareiden joustavuutta varten asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan perusteella tehty 3 577,2 miljoonan euron siirto.
SISÄLLYSLUETTELO

1.Johdanto

2.Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

3.Kuvaus maataloustukirahaston vuoden 2015 talousarvion alustavasta toteutumisesta

4.Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteutuminen

5.Päätelmät

Liite 1: Maataloustukirahaston määrärahojen alustava käyttö 31.8.2015 asti

1.Johdanto

Tässä kertomuksessa esitetään maataloustukirahaston vuoden 2015 talousarviomäärärahojen alustava täytäntöönpano. Liitteessä 1 verrataan erityisesti maataloustukirahaston talousarvion toteutumisen tosiasiallista tasoa jaksolla 16. lokakuuta 2014 – 31. elokuuta 2015 ja ennustettua menoprofiilia toisiinsa. Viimeksi mainittu on laskettu soveltamalla indikaattoria budjettimäärärahoihin. Indikaattori on vahvistettu yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 28 artiklan säännösten perusteella.

2.Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 43 artiklan säännösten mukaan tulot, jotka saadaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä ja sääntöjenmukaisuustarkastuksia koskevien päätösten mukaisesti tehdyistä rahoitusoikaisuista, sääntöjenvastaisuuksien perusteella ja maidon lisämaksuista, ovat maataloustukirahaston menojen rahoittamiseksi tarkoitettuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot voidaan käyttää minkä tahansa maataloustukirahaston menojen kattamiseksi. Jos osa tuloista jää varainhoitovuonna käyttämättä, kyseinen osuus siirretään automaattisesti seuraavaan varainhoitovuoteen.

Budjettivallan käyttäjän hyväksymään maataloustukirahaston vuoden 2015 talousarvioon sisältyivät sekä

–komission arviot määrärahoista, jotka tarvittiin markkinatoimenpiteiden ja suorien tukien ennakoitujen menojen rahoittamiseksi, että

–arviot käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista, joita ennakoitiin kerättävän varainhoitovuoden 2015 kuluessa, kuten myös varainhoitovuodelta 2014 siirretyt käyttämättä jääneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.