Polttoaineiden laatudirektiivillä pyritään parantamaan ja ylläpitämään Euroopan unionin sisämarkkinoilla myytävien liikenteen polttoaineiden laatua. Sen tavoitteena on varmistaa, että liikenteen polttoaineiden käytössä noudatettava ympäristön- ja terveydensuojelun vähimmäistaso on korkea ja että polttoaineet ovat teknisesti yhteensopivia polttomoottorien kanssa. Direktiivissä vahvistetaan tieliikenteessä ja liikkuvissa työkoneissa käytettäviä bensiinejä ja dieselpolttoaineita (ja niihin sekoitettuja biopolttoaineita) koskevat ympäristöperusteiset laatuvaatimukset. Direktiiviin sisältyy myös vaatimus siitä, että polttoaineen toimittajien on vähennettävä toimittamansa polttoainevalikoiman kasvihuonekaasuintensiteettiä vuoden 2010 tasosta kuusi prosenttia vuoteen 2020 mennessä.

Jäsenvaltioiden on seurattava kattavasti liikenteen polttoaineiden kasvihuonekaasuintensiteettiä ja raportoitava siitä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 mukaisesti. Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä 21. huhtikuuta 2017 mennessä. Ensimmäisiä kertomuksia odotetaan vuonna 2018.

Jo nyt voidaan kuitenkin tehdä alustavia päätelmiä uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin mukaisesti annettujen, uusiutuvien energialähteiden käyttöä liikennealalla koskevien kertomusten perusteella. Vuonna 2017 julkaistun uusiutuvan energian tilannekatsauksen mukaan liikennealalla käytetystä energiasta oli vuonna 2015 uusiutuvaa energiaa 6 prosenttia. Siitä 88 prosenttia oli peräisin biopolttoaineista, ja sähkön osuus oli edelleen paljon pienempi.

Jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen mukaan uusiutuvan energian käytön ansiosta liikenteessä syntyneet kasvihuonekaasupäästöjen nettosäästöt olivat vuonna 2014 noin 35 Mt hiilidioksidiekvivalenttia. Suurin osa säästöistä johtui biopolttoaineiden käytöstä sekä uusiutuvan sähkön pienestä mutta kasvavasta osuudesta. Nämä säästöt kattavat vain suorat päästöt eivätkä sisällä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia päästöjä.

EU:ssa käytettyihin biopolttoaineisiin liittyvät epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvat päästöt ovat arvion mukaan 23 Mt hiilidioksidiekvivalenttia, jolloin nettosäästö on 12 Mt hiilidioksidiekvivalenttia. Jos sovelletaan uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin liitteessä VIII määriteltyä vaihteluväliä, epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvat päästöt olisivat 14–28 Mt hiilidioksidiekvivalenttia ja vastaavat nettosäästöt 7–21 Mt hiilidioksidiekvivalenttia.

Yksittäisten biopolttoaineraaka-aineiden vaikutuksia epäsuoraan maankäytön muutokseen koskeva viimeaikainen mallinnustyö vahvistaa, että kasviöljyistä valmistettuihin biopolttoaineisiin liittyvistä epäsuorista maankäytön muutoksista aiheutuvat päästöt voivat olla paljon suuremmat kuin vastaavat tärkkelyksestä tai sokerista valmistettuihin biopolttoaineisiin liittyvät päästöt. Muista kuin viljakasveista valmistettuihin kehittyneisiin biopolttoaineisiin liittyvistä epäsuorista maankäytön muutoksista aiheutuvat päästöt ovat yleensä hyvin pieniä tai niitä ei synny lainkaan.

Asetetun kuuden prosentin päästövähennystavoitteen saavuttaminen edellyttää, että päästöjä vähennetään vuoteen 2020 mennessä 66 Mt hiilidioksidiekvivalenttia verrattuna vuoden 2010 polttoaineiden vertailutasoon. Päästövähennyksille asetetun kuuden prosentin tavoitteen saavuttamisessa huomioidaan kuitenkin myös muut kuin uusiutuvat polttoaineet (esim. nestekaasu, paineistettu maakaasu ja nesteytetty maakaasu) ja alkuvaiheen päästövähennykset, joille ei ole asetettu raportointivaatimuksia uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä. Tämän vuoksi tällä hetkellä on mahdotonta arvioida kaikilta osin, kuinka 7 a artiklan mukaisen kasvihuonekaasupäästöjen 6 prosentin vähennystavoitteen saavuttamisessa on edistytty ja miten tavoite vaikuttaa EU:n päästökauppajärjestelmään.

Komissio on ehdottanut, että polttoaineiden laatudirektiivissä asetetun kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen soveltamista ei jatkettaisi vuoden 2020 jälkeen vaan uusiutuvien ja vähäpäästöisten liikenteen polttoaineiden käyttöä tulisi edistää vuoteen 2030 asti ensisijaisesti uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin avulla.

Tämän vuoksi ei ole tarkoituksenmukaisena ehdottaa vuodelle 2020 asetetun kuuden prosentin tavoitteen muuttamista. Tällöin vaihtoehtona ei myöskään olisi tavoitteen kiristäminen lisäämällä puhtaan kehityksen mekanismin päästöoikeuksien käyttöä tai käyttämällä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiaa ja sähköenergiaa maantieajoneuvoissa. Komissio toteaa, että nämä teknologiat eivät ole markkinoilla vielä kovin yleisiä, minkä vuoksi niiden avulla voitaisiin vähentää polttoaineiden ja energian elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2020 mennessä vain vähän.

Biopolttoainepitoisuuden raja-arvot

Polttoaineiden laatudirektiivi vaikuttaa kahdella tavalla biopolttoaineiden sekoittamiseen polttoaineisiin. Yhtäältä polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen kuuden prosentin vähennystavoite kannustaa liikennealaa käyttämään vähähiilisempiä polttoaineita, kuten biopolttoaineita. Toisaalta direktiivissä vahvistetut polttoaineiden laatuvaatimukset määrittävät biopolttoaineen enimmäispitoisuuden vapaasti kaupan pidettävässä bensiinissä ja dieselissä, jotta polttoaineet olisivat yhteensopivia EU:ssa käytössä olevien ajoneuvojen moottorien ja jälkikäsittelymenetelmien kanssa.

Komission tilaamassa tutkimuksessa arvioitiin biopolttoaineiden nykyisten enimmäispitoisuuksien mahdollisen nostamisen toteutettavuutta sekä sen taloudellisia ja ympäristövaikutuksia, kuten vaikutusta polttoainealaan ja ajoneuvokantaan. Tutkimuksessa todettiin, että biopolttoaineiden käyttöä on mahdollista lisätä nykyistenkin raja-arvojen puitteissa. EU:ssa tällä hetkellä kaupan pidettävistä polttoaineista tärkeimmät ovat diesel, jonka FAME-pitoisuus on enintään seitsemän prosenttia (B7), ja bensiini, jonka etanolipitoisuus on enintään viisi prosenttia (E5). Biopolttoaineiden käyttöä voitaisiin lisätä kasvattamalla niiden osuutta seoksissa sallittuihin rajoihin asti ja etenkin ottamalla E10-bensiini käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi voitaisiin käyttää niin sanottuja drop-in-polttoaineita, kuten vetykäsiteltyjä kasviöljyjä (HVO), joille ei ole asetettu rajoituksia.

Polttoaineiden laatudirektiivin arviointi osoitti myös, ettei ole näyttöä siitä, että sekoitussuhteiden raja-arvot estäisivät uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan 10 prosentin tavoitteen saavuttamisen liikenteen alalla. Tämä johtuu siitä, että tavoitteen saavuttamisessa voidaan hyödyntää myös muita kuin edellä mainittuja keinoja, kuten kahteen kertaan laskettavat kehittyneet biopolttoaineet ja uusiutuva sähkö. Arvioinnissa ei käsitelty sitä, miten sekoitussuhteita koskevat raja-arvot mahdollisesti vaikuttavat uusiutuvia energialähteitä koskevaan direktiiviin ehdotetun, vuoden 2020 jälkeen sovellettavan sisällyttämisvelvoitteen noudattamiseen. Etanolin sekoitussuhdetta koskevilla rajoituksilla voi olla asian kannalta merkitystä.

On odotettavissa, että vuonna 2020 ja sen jälkeenkin pieni osa ajoneuvokannasta (mutta ajoneuvojen lukumäärässä mitattuna merkittävä määrä autoja) on sellaisia, että niissä ei voida käyttää suuremman osuuden biopolttoaineita sisältävää polttoainetta. Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan direktiivin mukaisesti kuluttajille on 18. marraskuuta 2016 lähtien pitänyt antaa tietoa polttoaineiden ja autojen yhteensopivuudesta, jotta he osaisivat välttää autoon sopimattomia polttoaineita. Euroopan standardointikomitea (CEN) hyväksyi tätä varten lokakuussa 2016 polttoaineiden graafisia symboleja koskevan standardin EN 16942 (”Fuels. Identification of vehicle compatibility. Graphical expression for consumer information”). Standardin avulla kuluttajille annetaan tietoa ajoneuvojen ja huoltoasemalla myytävien polttoaineiden yhteensopivuudesta. CEN tekee parhaillaan komission puolesta myös tutkimusta erilaisista biopolttoaineita sisältävistä polttoaineseoksista, erityisesti E20/25-seoksista. Osa autonvalmistajista on ilmoittanut, että niiden moottoreissa voidaan jo nyt käyttää E20- tai E25-seosta. CENillä teetetyn tutkimuksen tulokset saataneen vuonna 2019.