EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.9.2020 SWD(2020) 301 final KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oikeusvaltiokertomus 2020



Luku: Oikeusvaltiotilanne Bulgariassa Oheisasiakirja KOMISSION TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Oikeusvaltiokertomus 2020

Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Tiivistelmä Liityttyään EU:hun vuonna 2007 Bulgaria on toteuttanut uudistuksia muun muassa oikeuslaitoksen ja korruptiontorjunnan alalla, ja komissio on seurannut uudistusten edistymistä yhteistyö- ja seurantamekanismin kautta. Oikeuslaitoksen uudistaminen Bulgariassa on edennyt asteittain, ja prosessilla on merkittäviä vaikutuksia oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja kansalaisten luottamuksen kannalta. Osa haasteista on edelleen ratkaisematta. Erityisesti olisi saatava – Venetsian komission lausunto huomioon ottaen – päätökseen vuonna 2019 käynnistetty uudistusprosessi, joka koskee ylimmän syyttäjän vastuuvelvollisuuteen ja rikosoikeudelliseen vastuuseen sovellettavia oikeudellisia menettelyjä. Myös ylimmän tuomarineuvoston ja sen tarkastusviraston kokoonpanosta ja toiminnasta on käyty edelleen keskustelua, jonka pohjalta on tehty lisää uudistusehdotuksia. Yleisemmällä tasolla on raportoitu oikeuslaitokseen kohdistuvien hyökkäysten lisääntymisestä ja siitä, että toimivaltaiset viranomaiset eivät puutu niihin asianmukaisesti. Kiistanalaiset säännökset, joiden mukaan tuomarit ja syyttäjät on pidätettävä automaattisesti virantoimituksesta, jos heihin kohdistuu rikostutkinta, ja joissa edellytetään heidän ilmoittavan ammatillisten yhdistysten jäsenyydestä, on kumottu. Bulgaria toteutti vuosina 2017 ja 2018 korruptiontorjuntaa koskevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen kattavan uudistuksen. Uudistus on parantanut viranomaisten välistä yhteistyötä. Vuoden 2020 alkupuoliskolla käynnistettiin useita korkean tason tutkimuksia, ja useissa tapauksissa on nostettu syytteitä. Uudistuksilla on annettu yleisölle mahdollisuus tutustua korkeiden virkamiesten tekemiin ilmoituksiin varallisuudesta ja eturistiriidoista. Tätä voidaan pitää hyvänä käytäntönä. Merkittäviä haasteita on kuitenkin vielä jäljellä, mikä käy ilmi myös kyselytutkimuksista, joiden mukaan yleisön luottamus korruptiontorjuntaelimiin on hyvin heikko. Korruptiontorjunnan olemattomat tulokset ovat yksi keskeisistä seikoista, jotka tuotiin esiin kesällä 2020 pidetyissä mielenosoituksissa. Korkean tason korruptiotapauksissa on annettava enemmän lopullisia tuomioita. Korruptiontorjuntastrategian kehittämisestä ja täytäntöönpanosta kannattaisi tiedottaa paremmin ja tehokkaammin. On tärkeää, että viranomaisilla on riittävät resurssit, jotta ne voivat torjua korruptiota tehokkaasti. Eturistiriitojen varalta on otettu käyttöön oikeudellinen kehys, mutta huolta aiheuttavat edelleen lobbaus, jota ei vieläkään säännellä lailla, sekä lainsäädäntöprosessin läpinäkyvyys ja ennakoitavuus. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden osalta Bulgarian oikeudellinen kehys perustuu useisiin perustuslaillisiin takeisiin ja lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin, kuten radio- ja televisiolakiin, joita ei useinkaan ole pantu tehokkaasti täytäntöön. Audiovisuaalialan sääntelyviranomaisen (CEM) katsotaan toimivan riippumattomasti ja avoimesti, mutta sillä ei ole tarpeeksi resursseja tehtävien hoitamiseksi tehokkaasti. Läpinäkyvyyden puute tiedotusvälineiden omistussuhteiden osalta aiheuttaa huolta. Oikeudellisessa kehyksessä, jonka tarkoituksena on estää poliittinen vaikuttaminen tiedotusvälineisiin, ei selvästi kielletä poliitikkoja omistamasta tiedotusvälineitä, ja poliittisten toimijoiden ja joidenkin tiedotusvälineiden välille onkin muodostunut yhteyksiä. Useat tiedotusvälineiden vapautta puolustavat yhdistykset ovat raportoineet toimittajiin kohdistuneista fyysisistä tai verkkohyökkäyksistä. Hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontaan liittyvät ongelmat koskevat muun muassa julkisten kuulemisten ja vaikutustenarviointien vähäistä hyödyntämistä lainsäädäntöprosessissa. Kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden toiminta on edelleen parantunut huolimatta niiden vähäisistä resursseista. Jo valmiiksi rajoitettu kansalaisyhteiskunnan tila Bulgariassa saattaa kaventua entisestään, sillä hiljattain on esitetty lakiehdotus, joka koskee kansalaisjärjestöjen ulkomaista rahoitusta.



Yhteistyö- ja seurantamekanismi perustettiin Bulgarian liittyessä Euroopan unioniin vuonna 2007 siirtymätoimenpiteeksi, jonka tarkoituksena oli tukea Bulgarian jatkuvia toimia oikeuslaitoksensa uudistamiseksi ja korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi. Kuten neuvosto on todennut, yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamista koskevan päätöksen mukaan mekanismi päättyy, kun kaikki Bulgariaan sovellettavat arviointiperusteet täyttyvät tyydyttävästi. Viimeisimmässä, lokakuussa 2019 annetussa yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessa todettiin, että Bulgaria oli antanut useita lisäsitoumuksia, joiden pohjalta komissio piti edistymistä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa riittävänä, jotta Bulgarian voitiin katsoa täyttävän EU:hun liittymisen yhteydessä antamansa sitoumukset. Lisäksi komissio korosti, että Bulgarian olisi edelleen pyrittävä johdonmukaisesti antamaan kertomuksessa mainittujen sitoumusten pohjalta konkreettista lainsäädäntöä ja parantamaan täytäntöönpanoa. Ennen lopullisen päätöksen tekemistä komissio ottaa myös asianmukaisesti huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin huomautukset. I.Oikeuslaitos Bulgarian tasavallan oikeuslaitos käsittää yhteensä 182 tuomioistuinta, joista osa on erityistuomioistuimia. Yleisesti ottaen yleiset tuomioistuimet käsittelevät asioita kolmessa oikeusasteessa. Niihin kuuluu 113 aluetuomioistuinta, 28 piirituomioistuinta ja 5 muutoksenhakutuomioistuinta. Erityistuomioistuimiin kuuluvat muun muassa sota-, rikos- ja hallintotuomioistuimet. Korkein kassaatiotuomioistuin on ylin oikeusaste yleisten tuomioistuinten, sotatuomioistuinten ja erityisrikostuomioistuinten käsittelemissä asioissa. Hallinto-oikeudellisissa asioissa ylimpänä oikeusasteena toimii korkein hallinto-oikeus. Yleisten tuomioistuinten ohella korkein kassaatiotuomioistuin ja korkein hallinto-oikeus toimivat ylimpänä oikeusasteena. Oikeuslaitokseen kuuluu myös syyttäjänvirasto, kun taas Bulgarian perustuslakituomioistuin ei ole sen osa. Syyttäjälaitoksen rakenne on yhdenmukaistettu, ja sitä johtaa ylin syyttäjä. Ylin tuomarineuvosto on Bulgarian oikeuslaitoksen korkein hallintoviranomainen. Se on vastuussa oikeuslaitoksen hallinnoinnista ja sen riippumattomuuden varmistamisesta. Tuomareiden, syyttäjien ja tutkintatuomareiden nimityksistä, ylennyksistä, siirroista ja erottamisesta vastaa asianmukainen ylimmän tuomarineuvoston jaosto (tuomarijaosto tai syyttäjäjaosto). Ylin asianajajaneuvosto on lailla perustettu riippumaton itsesääntelyelin. Riippumattomuus Ylimmän syyttäjän ja tämän sijaisten vastuuvelvollisuutta koskeva uudistus on parhaillaan käynnissä. Viime vuosina on toteutettu useita syyttäjälaitosta koskevia uudistuksia, joiden tarkoituksena on ollut muuttaa sen rakennetta. Edistyksestä huolimatta ylimmällä syyttäjällä on Bulgariassa toimivaltuuksiensa ja asemansa ansiosta huomattavasti vaikutusvaltaa, sillä hän voi kumota kaikki muiden syyttäjien tekemät päätökset, joihin ei ole sovellettu tuomioistuinvalvontaa, tai muuttaa niitä. Ylin syyttäjä voi myös siirtää syyttäjiä toisiin tehtäviin ilman heidän suostumustaan korkeintaan kolmeksi kuukaudeksi kalenterivuoden aikana sekä antaa heille kirjallisia ohjeita, myös yksittäisissä tapauksissa. Ylimmällä syyttäjällä on myös huomattavasti vaikutusvaltaa piirisyyttäjänvirastojen ja maakunnallisten syyttäjänvirastojen päällikköinä toimiviin syyttäjiin nähden. Näin ollen kaikki syyttäjät ja tutkintatuomarit toimivat tosiasiallisesti ylimmän syyttäjän alaisuudessa. Vastuuvelvollisuuden osalta voidaan todeta, että ylin syyttäjä voidaan vapauttaa tehtävistään ainoastaan ylimmän tuomarineuvoston täysistunnon tasavallan presidentille antaman ehdotuksen perusteella. Vaikka ylimmän syyttäjän laajat toimivaltuudet eivät koske pelkästään Bulgarian oikeusjärjestelmää , ne ovat herättäneet huolta, kun otetaan lisäksi huomioon ylimmän syyttäjän asema ylimmässä tuomarineuvostossa. Ylin syyttäjä on viran puolesta ylimmän tuomarineuvoston syyttäjäjaoston jäsen ja puheenjohtaja, ja hänellä on ratkaiseva asema syyttäjien urakehityksen ja heitä koskevien kurinpitomenettelyjen kannalta. Se, että ylimpään syyttäjään ja hänen sijaisiinsa ei voida kohdistaa tuloksellista rikostutkintaa, on herättänyt huolta jo kauan, ja asian ovat Euroopan komission lisäksi ottaneet esille Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja Euroopan neuvosto . Kesäkuussa 2019 esitettiin lakiehdotus tämän ongelman ratkaisemiseksi, mutta useat sidosryhmät toivat ehdotuksen osalta esiin vakavan huolensa. Bulgaria pyysi komission suosituksesta lausuntoa Venetsian komissiolta, jotta vältettäisiin mahdolliset oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuvat riskit ja samalla varmistettaisiin ehdotetun mekanismin tehokkuus. Oikeusministeriö julkaisi joulukuussa 2019 uuden lakiehdotuksen, jossa otettiin huomioon joitakin Venetsian komission suosituksista . Uudessa lakiehdotuksessa, joka on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä , säädetään erityissyyttäjän tehtävästä. Erityissyyttäjä tutkisi rikokset, joihin ylin syyttäjä on mahdollisesti syyllistynyt. Erityissyyttäjän valitsisi ylimmän tuomarineuvoston syyttäjäjaosto kolmen jäsenensä ehdotuksesta, ja hyväksyntää varten tarvittaisiin vähintään kahdeksan ääntä yhdestätoista. Erityissyyttäjän toimikausi olisi seitsemän vuotta. Erityissyyttäjä olisi ylintä syyttäjää ja tämän sijaisia koskevaa tutkimusta valvoessaan menettelyllisesti riippumaton, mutta muiden tehtävien osalta hän toimisi ylimmän syyttäjän alaisuudessa. Eräät erityissyyttäjän nimitysmenettelyyn ja tutkintavaltuuksiin liittyvät seikat ovat herättäneet huolta, ja olisikin tärkeää, että lakiehdotuksessa otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset. Hallitus pyysi 18. joulukuuta 2919 perustuslakituomioistuinta tutkimaan, koskeeko perustuslaissa vahvistettu ylimmän syyttäjän harjoittama laillisuusvalvonta myös ylintä syyttäjää itseään vastaan käynnistettyjä tutkimuksia. Tällä pyynnöllä kyseenalaistettiin epäsuorasti lakiehdotuksen perustuslainmukaisuus. Perustuslakituomioistuin antoi 23. heinäkuuta 2020 tuomion, jonka mukaan ylin syyttäjä ei voi harjoittaa laillisuusvalvontaa häntä itseään tutkivien syyttäjien osalta. Tämän tuomion ansiosta parlamentti voi jatkaa työtään. Tuomio ei kuitenkaan ratkaise huolenaiheita, jotka liittyvät suunnitellun erityissyyttäjän nimitysmenettelyyn sekä siihen, että erityissyyttäjä toimisi edelleen ylimmän syyttäjän alaisuudessa muiden tehtäviensä kuin ylintä syyttäjää ja tämän sijaisia koskevien tutkimusten osalta. Venetsian komissiota olisi kuultava lakiehdotuksesta uudelleen, jotta voidaan saada varmuus tämän uuden vastuuvelvollisuusmekanismin tuloksellisuudesta. Edistyksestä huolimatta ylimmän tuomarineuvoston kokoonpanosta ja toiminnasta on käyty edelleen keskustelua. Aiemmista uudistuksista ja edistyksestä huolimatta Euroopan neuvosto ja useat sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa ylimmän tuomarineuvoston tilanteesta. Kokoonpanon osalta edellä mainitut uudistukset ovat tasapainottaneet ylimmän tuomarineuvoston rakennetta. Tuomareiden keskuudestaan valitsemien tuomarijäsenten määrä ei kuitenkaan riitä muodostamaan enemmistöä. Lisäksi ylimmällä syyttäjällä on ratkaiseva asema syyttäjäjaostossa , ja hän käyttää lisäksi vaikutusvaltaa täysistunnossa ja mahdollisesti myös tuomarijaostossa , sillä lain mukaan parlamentin valitsemat tuomarijaoston maallikkojäsenet voivat teoriassa olla myös syyttäjiä . Venetsian komissio on pitänyt tätä huolestuttavana, sillä syyttäjät ja erityisesti ylin syyttäjä osallistuvat edelleen merkittävässä määrin tuomareiden hallinnointiin. Ylimmän tuomarineuvoston yleinen rakenne saattaa rajoittaa sen kykyä turvata oikeuslaitoksen riippumattomuus toimeenpanovallan, lainsäätäjän ja tuomioistuinten painostukselta, mukaan lukien ylimmän syyttäjän viraston ja ylimmän tuomarineuvoston itsensä taholta. Todisteena oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuvasta riskistä ovat hyökkäysten kohteeksi joutuneiden tuomareiden lukumäärä , tuomioiden sisältöön kohdistettu kritiikki sekä eräiden julkisuuden henkilöiden viimeaikaiset lausunnot. Pääministeri ilmoitti 14. elokuuta 2020 uutta perustuslakia koskevasta suunnitelmasta , johon sisältyisi ylimmän tuomarineuvoston ja sen tarkastusviraston kokoonpanon uudistaminen. Lisäksi siihen sisältyisi korkeimman kassaatiotuomioistuimen ja korkeimman hallinto-oikeuden presidenttien ja ylimmän syyttäjän nimitysmenettelyn ja toimikauden pituuden muuttaminen. On tärkeää, että mahdollisessa uudistuksessa otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset . Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta Bulgariassa on edelleen huono. Vain 37 prosenttia kansalaisista pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta ”melko tai erittäin hyvänä”. Myös yritysten käsityksen mukaan oikeuslaitoksen riippumattomuus on keskinkertainen, ja 45 prosenttia pitää sitä ”melko tai erittäin hyvänä”. Tuomareiden ja syyttäjien lisäkorvauksia ja ylennyksiä koskeva järjestelmä herättää huolta. Tällä hetkellä tuomari tai syyttäjä voi saada lisäkorvauksen ylimmän tuomarineuvoston vahvistamien kriteerien mukaisesti, viiden palvelusvuoden jälkeen tuomaria tai syyttäjää ei voida enää erottaa, ja hänet voidaan ylentää kilpailun läpäisemisen jälkeen. Euroopan neuvosto on pitänyt lisäkorvausta koskevia kriteerejä ongelmana, sillä ylimmän tuomarineuvoston vuosina 2018–2019 vahvistamissa säännöissä annetaan laaja harkintavalta tuomioistuinten puheenjohtajille. Samassa yhteydessä myös elinikäisen viran saamiseksi tarvittava pitkä aika saattaa herättää huolta oikeuslaitoksen riippumattomuudesta. Lisäksi ylimmän tuomarineuvoston jäsenet voivat oikeuslaitosta koskevaan lakiin hiljattain tehdyn muutoksen seurauksena saada toimikautensa päättyessä automaattisesti ylennyksen korkeampaan tehtävään. Tämä on herättänyt huolta Euroopan neuvoston suositusten valossa ja saattaa vaikuttaa oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, kun otetaan huomioon Bulgarian perustuslaissa vahvistettu oikeusjärjestys, kuten korkein kassaatiotuomioistuin on todennut . Näiden huolenaiheiden vuoksi oikeuslaitosta koskevaa lakia tarkistettiin uudelleen aivan hiljattain, ja nykyään siinä säädetään, että korkeampaan tehtävään nimittämiseen sovelletaan useita ehtoja. Oikeuslaitosta koskevan lain tarkistukset on hyväksytty. Käytäntö, jonka mukaan tuomarit ja syyttäjät pidätettiin automaattisesti virantoimituksesta, jos heitä vastaan oli käynnistetty rikostutkinta, lopetettiin helmikuussa 2020. Aiemmin asianomainen ylimmän tuomarineuvoston jaosto oli velvollinen pidättämään tuomarin tai syyttäjän virantoimituksesta ilman minkäänlaista yksilöllistä arviointia. Oikeuslaitosta koskevan lain 230 §:n säännös on kumottu perustuslakituomioistuimen päätöksen mukaisesti, mikä vastaa Euroopan komission odotuksia ja Euroopan neuvoston suosituksia . Oikeuslaitosta koskevan lain muut muutokset koskevat tuomareiden ja syyttäjien velvollisuutta ilmoittaa jäsenyydestään ammatillisissa yhdistyksissä. Aiempi vaatimus, jonka mukaan tuomareiden, syyttäjien ja tutkintatuomareiden oli ilmoitettava ammatillisten yhdistysten jäsenyydestä ylimmälle tuomarineuvostolle, herätti huolta yhdistymisvapaudesta. Muutosten seurauksena ilmoittamista ei enää vaadita. Siitä huolimatta ylimmän tuomarineuvoston verkkosivustolla on edelleen saatavilla rekisteri tuomareista ja syyttäjistä, jotka ovat ammatillisten yhdistysten jäseniä, ja julkisuuden henkilöiden väitetään käyttäneen sitä tuomareiden painostamiseen. Ylimmän tuomarineuvoston tarkastusviraston uudistamista on ehdotettu. Nykyisen järjestelmän mukaan tarkastusvirasto valvoo tuomioistuinten toimintaa, tekee tuomareiden ja syyttäjien integriteettiä ja mahdollisia eturistiriitoja koskevia tarkastuksia ja ehdottaa ylimmälle tuomarineuvostolle tuomareita tai syyttäjiä koskevien kurinpitomenettelyjen aloittamista. Tarkastusvirastoon kuuluu ylitarkastaja ja 10 tarkastajaa, jotka ovat riippumattomia ja jotka kansalliskokous valitsee. Venetsian komissio on aiemmin tuonut esiin poliittisen vaikuttamisen riskin. Ylimmän tuomarineuvoston tarkastusviraston valmiuksien parantamishankkeen jälkeen tarkastusvirasto itse ehdotti oikeuslaitosta koskevan lain muuttamista siten, että parlamentin jäsenten sijasta muiden elinten, kuten korkeimman kassaatiotuomioistuimen ja korkeimman hallinto-oikeuden täysistuntojen tai tuomareiden ja syyttäjien sekä ammatillisten yhdistysten yleiskokousten, olisi esitettävä ehdokkaita ylitarkastajan ja tarkastajien tehtäviin. Tällä hetkellä tarkastusvirasto toimii jo päättyneen toimeksiannon pohjalta, jatkuvuusperiaatteen mukaisesti. Tarkastusviraston kokoonpanon lisäksi sidosryhmät ovat esittäneet huolensa sen toiminnasta. On epäilty, että säännöstä, jonka mukaan tarkastusvirasto voi ehdottaa tuomareita ja syyttäjiä koskevia kurinpitomenettelyjä , on käytetty väärin siten, että ylin tuomarineuvosto ja ylin syyttäjä ovat neuvoneet tarkastusvirastoa käynnistämään tarkastuksen, joka on johtanut yksittäisten tuomareiden painostamiseen. Laatu Oikeussuojan saatavuutta on parannettava. On esitetty vaatimuksia oikeusavun saamista koskevan tulorajan alentamisesta , oikeusavun saajien vapauttamisesta oikeudenkäyntimaksuista , oikeudenkäynnin vireillepanosta perittävien oikeudenkäyntimaksujen alentamisesta ja oikeuslaitoksen digitalisaation lisäämisestä . Bulgarian nykyisen oikeusapujärjestelmän mukaan edes sellainen henkilö, jonka tulot vastaavat enintään Eurostatin köyhyysrajaa tai ovat jopa hieman sen alapuolella, ei ole oikeutettu oikeusapuun. Huomiota on kiinnitetty erityisesti oikeudenkäyntimaksujen suuruuteen hallinto-oikeuden alalla. Digitalisaation osalta on mahdollista toimittaa haaste ja seurata joidenkin asioiden etenemistä sähköisesti, mutta asiaa ei vielä voi panna sähköisesti vireille. Lisäksi tuomioistuinten käyttäjien keskuudessa tehtyjen kyselyjen tuloksia ei hyödynnetä ja seurata riittävästi. Kattava kuva sähköisen oikeudenkäytön tilanteesta on saatavilla vuoden 2020 lopussa, jolloin on tarkoitus saada päätökseen käynnissä oleva hanke, joka koskee Bulgarian tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen rakenteen optimointimallin sekä tuomioistuinten yhteisen tietojärjestelmän kehittämistä. Covid-19-pandemia on nostanut esiin oikeuslaitoksen puutteet sähköisen oikeudenkäytön alalla. Ylimmän tuomarineuvoston tuomarijaoston päätöksen jälkeen oikeustapausten käsittely keskeytettiin väliaikaisesti kuukauden ajaksi poikkeustilan aikana kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta.

Taloudelliset ja henkilöresurssit herättävät huolta. Näyttää siltä, että viranomaisilla, muun muassa syyttäjälaitoksella ja erityisrikostuomioistuimella, on niukkoihin taloudellisiin tai henkilöresursseihin liittyviä ongelmia siitä huolimatta, että hallituksen on kerrottu viime vuosina investoineen oikeuslaitokseen. Tehokkuus Ensimmäisen ja toisen oikeusasteen siviili- ja kauppatuomioistuimia koskevien tietojen puute haittaa edelleen oikeuslaitoksen tehokuuden seurantaa. Tilastotietojen kerääminen koottujen tilastojen avulla ei mahdollista tapausten jaottelemista siviili- ja kauppaoikeudellisiin riita-asioihin ja muihin kuin riita-asioihin (ensimmäinen ja toinen oikeusaste) eikä oikeuslaitoksen yleisen tehokkuuden asianmukaista arviointia. On kuitenkin havaittu kaksi myönteistä seikkaa. Kun on kyse korkeimman kassaatiotuomioistuimen käsittelyajoista, Bulgaria suoriutuu hyvin muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Lisäksi hallintotuomioistuinten suorituskyky on parantunut käsittelyaikojen osalta. Hallinto-oikeudellisten asioiden ratkaisemiseen tarvittava aika kaikissa oikeusasteissa on lyhentynyt viime vuosina. II.Korruptiontorjunnan kehys Bulgaria toteutti vuosina 2017 ja 2018 korruptiontorjuntaa koskevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen kattavan uudistuksen. Sen yhteydessä sulautettiin useita olemassa olevia rakenteita ja perustettiin korruptiontorjunnasta ja rikoksella saatujen varojen takavarikoinnista vastaava toimikunta (jäljempänä ’korruptiontorjuntatoiminkunta’). Korkean tason korruptiotapauksia koskeva toimivalta siirrettiin erityisrikostuomioistuimelle, kun taas tällaisten tapausten tutkinta tapahtuu erityissyyttäjänviraston valvonnassa. Voimassa oleva korruptiontorjuntastrategia kattaa vuodet 2015–2020, ja valmisteilla on uusi, vuosia 2021–2027 koskeva strategia. Korruptiontorjunta on julistettu hallituksen ensisijaiseksi tavoitteeksi vuosien 2017–2021 hallitusohjelmassa . Samaan aikaan kesällä 2020 puhjenneet mielenilmaukset ovat osoittaneet yhteiskunnassa esiintyvän tyytymättömyyden siihen, että korruptiontorjunnassa ei ole tosiasiallisesti edistytty. Mielenilmausten seurauksena viisi ministeriä erosi heinä- ja syyskuussa 2020. Bulgarian pistemäärä Transparency Internationalin vuoden 2019 korruptioindeksissä on 43/100, ja maa jäi EU:n jäsenvaltioista viimeiseksi ja sijoittui 74. sijalle koko maailmassa. Viimeisimmän korruptiota koskevan Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 80 prosenttia bulgarialaisista vastaajista on sitä mieltä, että korruptio on Bulgariassa laajalle levinnyttä (EU:n keskiarvo 71 %) , ja yrityksistä 85 prosenttia pitää korruptiota laajalle levinneenä (EU:n keskiarvo 63 %). Vastaavasti 51 prosenttia yrityksistä pitää korruptiota ongelmana liiketoiminnan harjoittamiselle Bulgariassa. Vastaajista 28 prosenttia oli sitä mieltä, että korruptio vaikuttaa heidän jokapäiväiseen elämäänsä (EU:n keskiarvo 26 %), ja 63 prosenttia ei usko, että korruptiotapauksista nostetaan riittävästi syytteitä, jotta se estäisi ihmisiä turvautumasta korruptoituneisiin käytäntöihin (EU:n keskiarvo 36 %). Vain 13 prosenttia yrityksistä katsoi, että korkean virkamiehen lahjonnasta kiinni joutuneita henkilöitä ja yrityksiä rangaistaan asianmukaisesti (EU:n keskiarvo 31 %). Kansallinen strategia korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi kattaa vuodet 2015–2020. Strategian täytäntöönpanon seurannasta ja koordinoinnista vastaa kansallinen korruptiontorjuntatoimien neuvosto. Viimeisimmässä kertomuksessa, joka koskee strategian täytäntöönpanoa 31. tammikuuta 2019 saakka , pannaan merkille institutionaalisen kehyksen jatkuva parantaminen, tarkastusvirastojen kasvanut vaikutusvalta ja julkishallinnon korruptiontorjuntakoulutus. Neuvosto ilmoittaa käynnistäneensä kuulemiset vuosien 2015–2020 strategian täytäntöönpanon arvioinnista ja uuden strategian kehittämisestä vuosiksi 2021–2027. Neuvoston verkkosivuilla ei ole toimivaa pääsyä neuvoston tämänhetkisiä jäseniä tai sen toimintaa koskeviin tietoihin, ei myöskään tietoihin sen kokouksista tai keskusteluista. Huhtikuussa 2020 hyväksyttiin uudet julkishallinnon käytännesäännöt. Uusissa käytännesäännöissä korostetaan korruption vastaista toimintaa hallinnossa. Oikeudellinen kehys korruption torjumiseksi on suurelta osin olemassa, mutta haasteita on vielä jäljellä. Korruptiota ja siihen liittyviä rikoksia säännellään Bulgarian rikoslain erityisessä osassa. Lahjonnan torjumisesta yksityisellä sektorilla tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2003/568/YOS täytäntöönpanoa voidaan yleisesti ottaen pitää tyydyttävänä. Ainoastaan luonnolliset henkilöt voivat olla rikosoikeudellisessa vastuussa Bulgariassa. Oikeushenkilöille voidaan määrätä ainoastaan hallinnollisia (muita kuin rikosoikeudellisia) seuraamuksia hallinnollisista rikkomuksista ja seuraamuksista annetun lain nojalla. Bulgarian rikosprosessioikeuden monimutkainen ja muodollinen järjestelmä on vuosien aikana mainittu useissa kertomuksissa ja analyyseissa esteeksi korkean tason korruption tehokkaalle tutkinnalle ja sitä koskevalle syytteeseenpanolle. Saman on todennut korruptiontorjuntasäätiö, jonka mukaan rikosoikeudellisten menettelyjen muodollisuus estää innovatiivisten ja omaperäisten tutkintastrategioiden kehittämisen. Kansallisten viranomaisten panoksessa tuodaan esiin useita oikeudellisen kehyksen puutteita, kuten vilpittömässä mielessä tapahtuvan toiminnan kannustaminen menettelyissä sulkemalla pois rikoksen mahdollisuus tai määräämällä lievempiä rangaistuksia siinä tapauksessa, että lahjontaan syyllistyneet henkilöt ilmoittavat asiasta vapaaehtoisesti ja tekevät yhteistyötä tutkintaviranomaisten kanssa. Institutionaalista kehystä on hiljattain lujitettu. Korruptiontorjunnasta ja rikoksella saatujen varojen takavarikoinnista vuonna 2018 annetulla lailla (jäljempänä ’korruptiontorjuntalaki’) sulautettiin useita rakenteita ja perustettiin korruptiontorjunnasta ja rikoksella saatujen varojen takavarikoinnista vastaava toimikunta. Korruptiontorjuntatoimikunnalla on laaja tehtäväkenttä. Kansalliskokous valitsee toimikunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja kolme muuta jäsentä yksinkertaisella ääntenenemmistöllä. Sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa tästä valintamenettelystä ja huomauttaneet, että se saattaa aiheuttaa riskin korruptiontorjuntatoimikunnan työn poliittiselle riippumattomuudelle. Rikosprosessilakiin vuonna 2017 tehdyillä muutoksilla siirrettiin korkeiden virkamiesten harjoittamaa korruptiota koskeva toimivalta Sofian kaupungin tuomioistuimelta erityisrikostuomioistuimelle. Tällaisten tapausten tutkinnasta vastaavat erityissyyttäjänviraston tutkintayksikön tutkintatuomarit. Muiden henkilöiden tekemien korruptiorikosten havaitseminen ja tutkinta puolestaan kuuluvat sisäministeriön toimivaltaan. Korruptiontorjuntatoimikuntaan on sen perustamisesta lähtien kohdistunut useita haasteita. Keväällä 2019 paljastui useita runsaasti julkisuutta saaneita skandaaleja, joissa oli kyse siitä, että korkeat virkamiehet olivat ostaneet kiinteää omaisuutta alle markkina-arvon. Korruptiontorjuntatoimikunta ei kuitenkaan löytänyt todisteita eturistiriidoista. Apartmentgate-nimellä tunnettu skandaali johti useiden korkeiden virkamiesten eroamiseen. Heidän joukossaan oli myös korruptiontorjuntatoimikunnan entinen puheenjohtaja. Korruptiontorjuntatoimikunnan uusimmassa vuosikertomuksessa kuvataan henkilöresursseihin liittyviä haasteita, sillä yhtensä 477 toimesta on täyttämättä 100 (yli 20 %). Tämä saattaa vaikuttaa korruptiontorjuntatoimikunnan toiminnan tuloksiin. Viranomaiset ilmoittivat, että tilanteen korjaamiseksi on toteutettu toimenpiteitä. Uusimman Eurobarometri-tutkimuksen mukaan vain 18 prosenttia bulgarialaisista vastaajista luottaa siihen, että korruptiontorjuntatoimikunta puuttuu korruptiotapauksiin. Osuus on 4 prosenttia pienempi kuin aiempina vuosina. Uudistukset alkavat tuottaa tulosta, mutta haasteita on vielä jäljellä. Syyttäjälaitos antoi vuonna 2019 korruptiontorjuntatoimikunnan tehtäväksi 553 tarkastusta, kun vuonna 2018 vastaava luku oli 343. Työ on saatu päätökseen 450 tapauksessa ja tuloksista on raportoitu syyttäjille. Niistä 83 tapauksessa löytyi näyttöä rikoksesta. Korruptiontorjuntatoimikunnan uusimmassa vuosikertomuksessa todetaan, että automaattista sähköistä tietojenvaihtoa koskeva yhteistyö muiden julkisten instituutioiden kanssa on parantunut. Tutkintaviranomaisten osalta on tuotu esiin useita jäljellä olevia haasteita, kuten tarve palkata päteviä ja erittäin ammattitaitoisia asiantuntijoita rikosoikeudellisia menettelyjä varten sekä huomattava epätasapaino erityissyyttäjänviraston syyttäjien ja tutkintatuomareiden työmäärässä. Korkean tason korruptiotapauksissa on annettava enemmän lopullisia tuomioita. Korruptiorikosten tutkintaa ja syytteeseenpanoa koskevat tilastotiedot osoittavat, että vuonna 2019 korruptiorikoksesta sai syytteen 486 henkilöä (508 henkilöä vuonna 2018, 582 vuonna 2017 ja 614 vuonna 2016). Korkeimman kassaatiotuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2019 osoittaa, että tuomio pidettiin voimassa 20:ssä 28:sta korruptioon liittyvästä tapauksesta, ja seitsemän virkamiestä sai niiden yhteydessä tuomion. Erään korruptiota tarkkailevan bulgarialaisen järjestön tuoreessa raportissa analysoidaan useiden korkean tason korruptiotapausten edistymistä ja korostetaan sitä, että vain muutamassa tapauksessa on annettu lopullinen tuomio. Raportissa osoitetaan myös, että korkean tason korruptiotapauksissa ei annettu lainkaan lopullisia tuomioita vuosina 2018 ja 2019. Lisäksi 78 prosenttia viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen vastaajista katsoo, että korkean tason korruptiotapauksiin ei puututa riittävästi (EU:n keskiarvo 68 %), ja 72 prosenttia katsoo, että hallituksen pyrkimykset torjua korruptiota eivät ole tehokkaita (EU:n keskiarvo 55 %). Erityisesti on huomattava, että 77 prosenttia Eurobarometri-tutkimukseen vastanneista yrityksistä pitää epätodennäköisenä, että tuomioistuimet määräisivät sakkoja tai vankeusrangaistuksia korruptioon syyllistyneille henkilöille. Sisäisen turvallisuuden osasto tutkii sisäministeriön virkamiesten tekemiä rikoksia ja tekee integriteettitarkastuksia. Osasto on kuuden viime kuukauden aikana ollut keskeisessä asemassa useissa operaatioissa, joissa on pidätetty lahjonnasta syytettyjä korkea-arvoisia lainvalvonta- ja tulliviranomaisia. Osasto kävi vuonna 2019 tutkintatoimiensa puitteissa läpi muun muassa 562 raporttia väitetyistä rikoksista, joihin kuului sisäministeriön virkamiesten tekemiä korruptiorikoksia. Vuonna 2018 vastaava luku oli 172. Lisäksi osasto toteutti 81 esitutkintaa poliisin väärinkäytöksistä. Vuonna 2018 vastaava luku oli 98. Useimmat korkeimman kassaatiotuomioistuimen vuonna 2019 korruptioon liittyvissä tapauksissa antamat tuomiot koskivat lahjusten tarjoamista/antamista/vaatimista/vastaanottamista sisäministeriön virkamiehille/virkamiehiltä (10 tuomiota 28 korruptiotapauksessa). Eurobarometri-tutkimukseen vastanneista 61 prosenttia on sitä mieltä, että lahjonta ja vallan väärinkäyttö henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi on laajalle levinnyttä lainvalvonta- ja tulliviranomaisten keskuudessa. Bulgaria otti vuonna 2012 käyttöön siviilioikeudellisen takavarikointimenettelyn. Menettelyn käynnistää korruptiontorjuntatoimikunta silloin, kun henkilöä syytetään korruptiontorjuntalaissa mainituista rikoksista. Henkilön varallisuus tarkastetaan 10 vuoden ajan jälkikäteen, ja toimikunnan on havaittava ”huomattava ero” epäillyn tai syytetyn laillisten nettotulojen ja hänen varallisuutensa arvon välillä. Siviilioikeudellinen takavarikointimenettely on riippumaton rikosoikeudellisista menettelyistä ja mahdollistaa henkilön omaisuuden takavarikoinnin ilman aiempaa rikostuomiota. Korruptiontorjuntalain 148 §:ssä vahvistetaan rikoksella hankittujen varojen arviointia koskeva yleinen menetelmä. Sidosryhmät ovat ilmaisseet vakavan huolensa siitä, että siviilioikeudellista takavarikointia koskevia tapauksia ei käsitellä riippumattomasti ja puolueettomasti. Kesäkuuhun 2020 menneessä oli annettu 309 lopullista tuomiota, joissa takavarikoitaviksi vahvistettujen varojen yhteenlaskettu määrä oli 133 133 611,25 Bulgarian leviä (noin 68 273 646 euroa). Korruptiontorjuntatoimikunta tarkistaa korkeiden virkamiesten varallisuusilmoitukset ja eturistiriitoja koskevat ilmoitukset ja vahvistaa eturistiriidat. Korruptiontorjuntalaissa määritellään ’korkea virkamies’. Korkeiden virkamiesten antamat ilmoitukset ovat saatavilla rekisterissä. Korruptiontorjuntalain mukaan korkeat virkamiehet voivat pyytää, että heidän avio- tai avopuolisoitaan ja alaikäisiä lapsiaan koskevia tietoja ei aseteta julkisesti saataville. Korruptiontorjuntatoimikunnan vuonna 2019 tekemien tarkastusten kohteena oli 8 573 korkeaa virkamiestä. Toimikunta teki vuonna 2019 kaikkiaan 162 päätöstä eturistiriidoista (140 päätöstä vuonna 2018). Niistä 14 päätöksessä todettiin eturistiriita (28 tällaista päätöstä vuonna 2018), ja niissä määrättyjen sakkojen yhteenlaskettu määrä oli 173 511 Bulgarian leviä (noin 88 980 euroa). Korruptiontorjuntalaki kattaa myös alue- ja paikallistason virkamiehet. Äskeiset lainsäädäntömuutokset vahvistivat yleisen tarkastusviraston ja ministeriöiden tarkastusvirastojen roolia ja tehtäviä. Niiden toimivaltaan kuuluvat tarkastukset ja valvonta, jotka koskevat eturistiriitoja sekä virkamiesten, neuvonantajien ja asiantuntijoiden toimittamien pakollisten varallisuusilmoitusten sisältöä. Lisäksi niiden tehtävänä on varoittaa syyttäjäviranomaisia silloin, kun löydetään näyttöä rikoksesta. Tarkastusvirastot myös arvioivat korruptioriskejä ja ehdottavat toimenpiteitä niiden rajoittamiseksi. Tarkastusvirastojen vuoden 2019 toimintakertomuksessa kuvataan niiden yhä aktiivisempaa roolia ennalta suunniteltujen ja tapauskohtaisten tarkastusten tekemisessä. Jälkimmäiset perustuvat kansalaisten, järjestöjen tai instituutioiden tekemiin ilmoituksiin. Lobbausta ei säännellä Bulgariassa. Ei ole olemassa erityisiä säännöksiä, joilla velvoitettaisiin lobbarit rekisteröitymään tai joiden mukaan virkamiesten ja lobbareiden yhteydenpidosta olisi tehtävä ilmoitus. Kansallisen parlamentaarisen tutkimuskeskuksen hiljattain tekemässä analyysissa, joka kattaa ajanjakson huhtikuusta 2017 joulukuuhun 2019, ilmenee, että lähes 37 prosenttia hyväksytyistä säädöksistä on sellaisia, että niillä muutetaan muita säädöksiä, muutossäädöksen siirtymä- ja loppusäännökset mukaan luettuina. Joissakin tapauksissa muutokset koskevat säädöksiä, jotka eivät liity millään tavalla muutossäädökseen. Sidosryhmät ovat ilmaisseet vakavan huolensa siitä, että tämä käytäntö vaikuttaa kielteisesti lainsäädäntöprosessin läpinäkyvyyteen Bulgariassa ja voi joissakin tapauksissa myös olla merkki sääntöjenvastaisesta lobbauksesta. Korruptiontorjuntalailla otettiin käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan väärinkäytösten paljastajien suojelu ja kannustetaan ilmoittamaan korruptiosta. Korruptio-ilmoituksia käsittelevät henkilöt eivät saa ilmoittaa väärinkäytöksen paljastajan henkilöllisyyttä eivätkä julkistaa mitään sellaisia seikkoja tai tietoja, jotka he ovat saaneet tietoonsa ilmoitusta käsitellessään, ja heidän on suojeltava haltuunsa saamiaan kirjallisia asiakirjoja kolmansien osapuolten luvattomalta käytöltä. Bulgarian säädösaloitteiden seurantakeskus mainitsi nykyisen järjestelmän mahdolliseksi heikkoudeksi sen, että se ei mahdollista ilmoitusten tekemistä nimettömänä. Korruptiontorjuntasäätiö mainitsi vastaavan huolen sen vaatimuksen osalta, että väärinkäytösten paljastajan on ilmoitettava henkilötunnuksensa.



III.Tiedotusvälineiden moniarvoisuus

Tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskeva Bulgarian oikeudellinen kehys perustuu useisiin perustuslaillisiin takeisiin ja lainsäädäntötoimenpiteisiin, kuten radio- ja televisiolakiin . Julkisen tiedon saatavuutta koskevalla lailla säädellään julkisen sektorin tietojen saantia ja uudelleenkäyttöä. Vuonna 2019 käynnistettiin julkisen tiedon saatavuutta koskeva alusta, jonka avulla yksinkertaistettiin menettelyä tietojen pyytämiseksi ja varmistettiin, että tiedot, jotka julkistetaan tiedonsaantipyynnön seurauksena, ovat kaikkien kansalaisten saatavilla. Audiovisuaalisten mediapalvelujen sääntelyviranomaisella, sähköisten tiedotusvälineiden neuvostolla, on radio- ja televisiolain mukaiset valtuudet. Sähköisten tiedotusvälineiden neuvosto on riippumaton elin, johon kuuluu viisi jäsentä. Jäsenistä kolme on kansalliskokouksen valitsemia, ja kaksi jäsentä nimittää Bulgarian tasavallan presidentti. Jäsenten toimikausi on kuusi vuotta. Sähköisten tiedotusvälineiden neuvoston kokoonpano vaihtuu seuraavasti: kansalliskokouksen valitsema kiintiö joka toinen vuosi ja presidentin valitsema kiintiö joka kolmas vuosi. Sähköisten tiedotusvälineiden neuvoston riippumattomuuteen kohdistuvan riskin arvioidaan olevan vähäinen. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2020 raportin (MPM-raportti) mukaan sähköisten tiedotusvälineiden neuvoston tehtävät ja vastuut on määritelty selkeästi laissa, ja viranomainen tiedottaa avoimesti toiminnastaan. On kuitenkin yleisesti tunnustettua, että sähköisten tiedotusvälineiden neuvostolla ei ole riittävästi resursseja tehtäviensä tehokkaaseen hoitamiseen, ja se on taloudellisesti riippuvainen valtiosta tarvittavien resurssien saamiseksi. Tarkistetussa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä vahvistetaan joukko takeita kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuudelle ja tehokkuudelle. Kulttuuriministeriön perustama työryhmä valmisteli luonnosta laiksi, jolla muutetaan ja täydennetään radio- ja televisiolakia, jotta voidaan varmistaa tarkistetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Itsesääntelyn osalta Bulgariassa on myös tiedotusvälineiden eettinen lautakunta. Bulgarian toimittajien kansallinen eettinen lautakunta (National Council for Journalism Ethics) perustettiin vuonna 2005, ja se on yleishyödyllistä toimintaa harjoittava, voittoa tavoittelematon oikeushenkilö. Lautakunnan tarkoituksena on luoda ja ylläpitää painetun ja sähköisen median itsesääntelyjärjestelmää Bulgariassa vuonna 2005 hyväksyttyjen Bulgarian median eettisten käytännesääntöjen pohjalta. Lautakunta käsittelee valitukset, joita kansalaiset ja järjestöt tekevät painetuista ja sähköisistä tiedotusvälineistä näiden rikottua median eettisiä käytännesääntöjä. Tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkymättömyys aiheuttaa Bulgariassa huolta. Sähköisten tiedotusvälineiden neuvosto ylläpitää ja päivittää säännöllisesti julkista rekisteriä verkossa toimivista ja muista mediapalveluista sekä luetteloa bulgarialaisia ja ulkomaisia ohjelmia jakelevista yrityksistä. Painettujen ja muiden teosten pakollista tallettamista koskevaa lakia muutettiin marraskuussa 2018 siten, että tiedotusvälineet velvoitettiin toimittamaan tiedot omistajistaan ja kaikesta saamastaan rahoituksesta ja ilmoittamaan lahjoittajien nimet. Eräiden tarkkailijoiden mukaan tämä velvoite kuormittaa kohtuuttomasti pieniä ja riippumattomia tiedotusvälineitä, jotka saavat rahoituksensa pääasiassa lahjoitusvaroista (esim. joukkorahoituksella), ja lisäksi yksityishenkilöt saattavat sen takia lopettaa tällaisten tiedotusvälineiden tukemisen. Lakia on kritisoitu myös siksi, että se ei velvoita tiedotusvälineitä paljastamaan eräitä muita tulolähteitä, kuten hallituksen rahoitusta, lukuun ottamatta asianomaisten hankintaviranomaisten kanssa tehtyjen sopimusten kautta saatuja varoja. Käytännössä monet tiedotusvälineet eivät sidosryhmien ja MPM-raportin mukaan noudata lakia eivätkä ilmoitetut tiedot ole aina helposti yleisön saatavilla. Lehdistön ja tiedotusvälineiden vapauden eurooppalaisen keskuksen (ECPMF) vuonna 2018 yhteisen tiedonhankintamatkan jälkeen julkaisemassa kertomuksessa mainitaan useita ongelmia, jotka liittyvät tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyyteen. Lisäksi Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Bulgariaan marraskuussa 2019 tekemän vierailun jälkeen laaditussa kertomuksessa todettiin, että omistussuhteiden ilmoittamista koskevat säännökset on pantu täytäntöön vain osittain. Läpinäkyvyys ei myöskään toteudu monissa tapauksissa, sillä tiedotusvälineet rekisteröityvät yleensä valtakirjalla tai offshore-yritysten välityksellä. Valtion mainonnalla väitetään olevan tärkeä rooli maan tiedotusvälineissä, erityisesti paikallistasolla. MPM-raportin mukaan Bulgariassa ei ole sääntelytakeita valtion mainonnan oikeudenmukaiselle ja läpinäkyvälle jakamiselle. Lisäksi sidosryhmät raportoivat, että poliittista mainontaa koskeva sääntelykehys ei kata sosiaalista mediaa. Vaikuttaa siltä, että valtion mainosmenojen jakaminen ei perustu selkeisiin ja syrjimättömiin kriteereihin. Sidosryhmät raportoivat myös, että paikallisviranomaisten väitetään toisinaan käyttävän EU:n varoja vahvistaakseen paikallisiin sanomalehtiin ja televisiokanaviin kohdistamaansa valvontaa. Oikeudellisessa kehyksessä tiedotusvälineisiin kohdistuvan poliittisen vaikuttamisen ehkäisemiseksi ei nimenomaisesti kielletä poliitikkoja omistamasta tiedotusvälineitä. Saatujen tietojen mukaan useiden tiedotusvälineiden omistussuhteet liittyvät tiiviisti poliittisiin toimijoihin Bulgariassa, vaikka poliittiset toimijat eivät olisikaan virallisesti tiedotusvälineiden omistajia. Sidosryhmien mukaan poliittinen ilmapiiri ei ole suotuisa riippumattomille tiedotusvälineille, ja useat tiedotusvälineiden omistajat pitävät parempana läheisiä suhteita hallitukseen välttääkseen syrjäytymisen. Lisäksi valtakunnallisiin ja paikallisiin tiedotusvälineisiin kaikilla aloilla kohdistuu järjestelmällistä poliittista valvontaa, ja suurin osa johtavista sanomalehdistä noudattaa hallituksen kannalta suotuisaa toimituspolitiikkaa. Monet bulgarialaiset toimittajat ovat kuvailleet tiedotusvälineisiin kohdistuvaa poliittista vaikuttamista ”yleiseksi” ja ”laajalle levinneeksi”. Parlamentti yritti covid-19-pandemian aikana muuttaa rikoslakia disinformaation kriminalisoimiseksi. Alun perin 20. maaliskuuta 2020 hyväksytty poikkeustilalaki sisälsi rikoslain muutoksia, joiden mukaan olisi ollut mahdollista määrätä enintään kolmen vuoden vankeusrangaistus ja enintään 10 000 Bulgarian levin (n. 5 100 euron) sakot infektiotaudin leviämistä koskevien väärien tietojen levittämisestä. Vaikka laissa ei määritelty väärää tietoa, kansalaisia uhkailtiin ankarilla sakoilla ja vankeusrangaistuksella. Tämä olisi pakottanut asiantuntijat, toimittajat ja kansalaiset harjoittamaan itsesensuuria. Presidentti kuitenkin esti veto-oikeudellaan kyseisen säännöksen, mainiten sen vaikutuksen sananvapauteen. Parlamentti hyväksyi lain 23. maaliskuuta 2020 ilman kiistanalaista säännöstä. Bulgarian lainsäädännössä on tärkeimmät oikeudelliset takeet toimittajien ja tiedotusvälineiden suojaamiseksi ja niiden toiminnan turvaamiseksi. Oikeus sananvapauteen taataan perustuslaissa. Julkisen tiedon saatavuutta koskevalla lailla säädellään julkisen sektorin tietojen saantia ja uudelleenkäyttöä. Sidosryhmien mukaan laki on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi sekä tutkiville toimittajille että kansalaisille. Vuonna 2019 käynnistetiin julkisen tiedon saatavuutta koskeva alusta, jonka avulla yksinkertaistettiin menettelyä tietojen pyytämiseksi ja varmistettiin, että tiedot, jotka julkistetaan tiedonsaantipyynnön seurauksena, ovat kaikkien kansalaisten saatavilla. Julkista sektoria koskevien tietojen saaminen on kuitenkin edelleen vaikeaa Bulgariassa, vaikka käytettävissä on yhä enemmän avoimia julkisen tiedon lähteitä. Vaikuttaa siltä, että eräiden riippumattomien toimittajien ja julkaisujen on täytynyt turvautua tiedonsaantipyyntöihin voidakseen olla yhteydessä eräisiin instituutioihin. Bulgarian parlamentti hyväksyi helmikuussa 2019 muutoksia henkilötietosuojalakiin. Vaikka yleisessä tietosuoja-asetuksessa säädetään poikkeuksista, jotka kattavat toimittajien työn, niitä ei ole sisällytetty Bulgarian uuteen lainsäädäntöön, jossa säädetään myös tiedotusvälineille määrättävistä seuraamuksista. Oikeusalan ja tiedotusvälineiden asiantuntijat arvostelivat lakia sen mahdollisesta lamaannuttavasta vaikutuksesta toimittajien tutkimuksiin. Bulgarian perustuslakituomioistuin julisti 15. marraskuuta 2019 asiaa koskevat lain säännökset perustuslain vastaisiksi. Toimittajiin kohdistuvista hyökkäyksistä raportoidaan usein. Sidosryhmät tuomitsevat erityisesti herjauskampanjat, joita on kohdistettu korruptiotapauksia paljastaviin riippumattomiin ja tutkiviin toimittajiin. Euroopan neuvoston foorumi journalismin suojelun ja toimittajien turvallisuuden edistämiseksi kirjasi vuosina 2019 ja 2020 Bulgarian osalta kahdeksan varoitusta, jotka koskivat toimittajiin kohdistuvia hyökkäyksiä, toimittajiin ja muihin media-alan toimijoihin kohdistettua häirintää ja perusteettomia kanteita. Useista samantapaisista uhkista ja hyökkäyksistä on raportoitu aivan viime aikoihin asti. Tiedotusvälineiden vapautta puolustavat yhdistykset väittävät, että toimittajia ja tiedotusvälineiden omistajia vastaan nostetaan poliittisin perustein syytteitä, joiden tarkoituksena on vaientaa kriittinen raportointi. MPM-raportissa tuodaan esiin tapauksia, joissa valtion väitetään uhanneen tiedotusvälineiden riippumattomuutta kohdistamalla niihin poliittista, hallinnollista ja oikeudellista painostusta. Myös Euroopan neuvoston foorumi journalismin suojelun ja toimittajien turvallisuuden edistämiseksi sekä Mapping Media Freedom ovat raportoineet tällaisista väitetyistä tapauksista. Lisäksi on raportoitu toimittajiin kohdistetuista uhkauksista, jotka liittyvät heidän toimintaansa verkossa. On todettu, että haavoittuvimpia kohteita ovat kriittiset ja tutkivat toimittajat. Toimittajia vastaan on nostettu tuomioistuimissa kanteita sen takia, että he ovat julkaisseet kriittisiä tietoja sosiaalisessa mediassa. IV.Muut hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontaan liittyvät institutionaaliset kysymykset Bulgaria on edustuksellinen demokraattinen tasavalta, jossa on välittömillä vaaleilla valittu presidentti, yksikamarinen kansalliskokous ja perustuslakituomioistuin, joka vastaa lakien perustuslainmukaisuuden valvonnasta. Kansalliskokouksella on lopullinen päätösvalta lakien hyväksymisestä. Bulgariassa on kaksi kansallista ihmisoikeusinstituutiota. Ensimmäinen eli oikeusasiamies on riippumaton perustuslaillinen elin, jonka kansalliskokous valitsee ja jonka tehtävänä on edistää ja suojella ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. Toinen, syrjinnänvastainen komissio, toteuttaa sukupuolten tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen liittyviä toimintapolitiikkoja. Jälkivalvontamekanismin perustaminen on käynnissä. Kuten lokakuussa 2019 annetussa yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessa todettiin, hallitus on päättänyt ottaa käyttöön kattavamman lisämekanismin, jonka avulla voidaan jatkaa kansallista jälkiseurantaa ja jossa keskeisenä toimijana on koordinointi- ja yhteistyöneuvosto (ns. jälkiseurantaneuvosto). Neuvoston tavoitteena on arvioida Bulgarian edistymistä oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa riippumattomalla, läpinäkyvällä ja objektiivisella tavalla. Uusi elin saisi tietoja monenlaisilta instituutioilta, ja siihen sisällytettäisiin kansalaisasioiden neuvosto, johon kuuluisi kansalaisyhteiskunnan ja oikeuslaitoksen ammatillisten yhdistysten edustajia. Neuvoston toiminta käynnistyisi heti yhteistyö- ja seurantamekanismin päätyttyä. Bulgarian viranomaiset ovat aloittaneet valintaprosessin kansalaisasioiden neuvostoa varten. Siihen kuuluu kansalaisjärjestöjen edustajia useilta neuvoston tehtäviin liittyviltä aloilta. Kansalaisyhteiskunnan edustajia koskevan valinnan tulokset on kuitenkin peruttu ja uusi menettely on käynnistetty. Julkisen kuulemisen ja vaikutustenarvioinnin käyttö on vähäistä. Bulgarian sääntelyprosessia ei pidetä ennakoitavissa olevana ja vakaana, sillä lainsäädäntöön tehdään usein muutoksia. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevaa lakia muutettiin 11 kertaa vuonna 2018. Vuonna 2007 hyväksyttyyn oikeuslaitosta koskevaan lakiin on tehty jo 51 muutosta. Myös korruptiontorjuntaa koskevassa luvussa todettu lainsäädäntötaktiikka, jossa säädöksiä muutetaan muilla säädöksillä, sivuuttaa julkista kuulemista ja vaikutustenarviointia koskevat vaatimukset. On myös nähtävissä sidosryhmien havaitsema suuntaus, jossa lakiehdotuksiin tehdään hyväksymismenettelyssä, kansalliskokouksen ensimmäisen ja toisen käsittelyn välillä huomattavia muutoksia ilman asiaankuuluvaa julkista keskustelua. Poikkeustilaa ja sitä seurannutta uutta hätätilajärjestelmää hyödynnettiin covid-19-pandemiasta selviämiseen. Parlamentti ilmoitti 13. maaliskuuta 2020 kuukauden mittaisesta poikkeustilasta , jota jatkettiin myöhemmin kuukaudella pandemiasta selviämiseksi. Tämä päätös antoi hallitukselle laajat valtuudet toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet hätätilanteesta selviytymiseksi. Toukokuun 12. päivänä hyväksyttiin terveydenhuoltolain muutos , jolla otettiin käyttöön uusi hätätilajärjestelmä (epidemiologinen hätätilanne). Ministerineuvosto päätti 13. toukokuuta terveysministerin ehdotuksesta julistaa kuukauden ajaksi epidemiologisen hätätilanteen, jota jatkettiin myöhemmin useita kertoja ja joka näillä näkymin päättyy 30. syyskuuta. Perustuslakituomioistuin tarkasteli uutta hätätilajärjestelmää ja totesi 23. heinäkuuta, että se on perustuslain mukainen. YK:n kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden kansainvälinen verkosto (Global Alliance of National Human Rights Institutions, GANHRI) on myöntänyt Bulgarian oikeusasiamiehelle A-statuksen. Oikeusasiamies on ylin riippumaton perustuslaillinen elin, jonka kansalliskokous valitsee julkisesti ja läpinäkyvästi viiden vuoden toimikaudeksi. Oikeusasiamiestä koskevaan lakiin viimeksi vuonna 2018 tehdyillä muutoksilla annettiin oikeusasiamiehelle valtuudet vastaanottaa ja käsitellä valituksia ja ilmoituksia kansalaisten oikeuksien ja vapauksien loukkaamisesta, johon valtion ja kuntien viranomaiset ja hallinnot sekä julkisten palvelujen tuottamisesta vastaavat henkilöt ja yksityiset tahot ovat syyllistyneet. Näitä valtuuksia käyttäessään oikeusasiamies voi myös tehdä ehdotuksia ja suosituksia, joilla pyritään saamaan yksityiset tahot edistämään ja suojelemaan kansalaisten oikeuksia ja vapauksia. Oikeusasiamiehen lisäksi syrjinnänvastainen komissio on riippumaton valtiollinen elin, joka käsittelee syrjintään liittyviä valituksia ja ilmoituksia. Kummankin instituution kohdalla on puutteina mainittu taloudellisiin ja henkilöresursseihin liittyvät ongelmat. Ehdotetut uudet säännöt, joilla pyritään lisäämään kansalaisjärjestöjen saaman ulkomaisen rahoituksen läpinäkyvyyttä, herättävät huolta. Jo valmiiksi rajoitettu kansalaisyhteiskunnan tila Bulgariassa saattaa kaventua entisestään 3. heinäkuuta 2020 tehdyn lakiehdotuksen seurauksena. Lakiehdotuksessa asetetaan uusia velvoitteita voittoa tavoittelemattomille oikeushenkilöille, jotka vastaanottavat yli 1 000 leviä (n. 500 euroa) muilta ulkomaisilta lahjoittajilta kuin EU:lta. Lakiehdotuksen mukaan organisaatioiden johtajien ja hallintoelinten jäsenten olisi annettava varallisuusilmoitukset, ja nämä tiedot tallennettaisiin rekisteriin. Sidosryhmät ilmaisivat huolensa lakiehdotuksesta ja myös siitä, onko se EU:n oikeuden mukainen. On tärkeää, että kaikki suunnitellut muutokset ovat EU:n lainsäädännön vaatimusten mukaiset.



Liite I: Lähteet aakkosjärjestyksessä* * Luettelo oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen 2020 liittyvän kuulemisen yhteydessä toimitetuista asiakirjoista on saatavilla osoitteessa (komission verkkosivusto).

Association of European Journalists (2017), Bulgaria: report on the state of journalism and freedom of speech in 2017. https://www.aej.org/page.asp?p_id=622 . Bulgarialaisten asianajajien ryhmän (epävirallinen aktivistiryhmä) panos oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen 2020. Bulgarian kansallinen journalistien eettinen lautakunta, Median eettiset käytännesäännöt. http://mediaethics-bg.org/ . Bulgarian median eettiset käytännesäännöt. http://mediaethics-bg.org/ . Bulgarian säädösaloitteiden seurantakeskuksen panos oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen 2020. Bulgarian säädösaloitteiden seurantakeskus (2015–2017), Media monitoring and analysis of attacks on courts during the period of 01/01/2015 – 01/07/2017. Bulgarian säädösaloitteiden seurantakeskus (2017–2019), Media monitoring and analysis of attacks on courts during the period of 01/08/2017 – 30/11/2019. Bulgarian säädösaloitteiden seurantakeskus (2020), Overview, inventory and cataloging of legislative initiatives and changes related to the judicial reform in Bulgaria. http://www.bili-bg.org/cdir/bili-bg.org/files/Анализ_1.5_Категоризация_на_данни_fin.pdf . Bulgarian tasavallan hallituksen hallitusohjelma vuosiksi 2017–2021. www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=1240 . Bulgarian tasavallan hallitus (2015), Kansallinen strategia korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Bulgarian tasavallassa vuosina 2015–2020. http://www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=956 . Bulgarian tasavallan hallitus, Julkisen tiedon saatavuutta koskeva alusta. https://pitay.government.bg/PDoiExt/ . Bulgarian tasavallan kansalliskokous (2020), Oikeusasioiden valiokunnan kokouspöytäkirja. https://www.parliament.bg/bg/parliamentarycommittees/members/2577/steno/ID/6005 . Bulgarian tasavallan perustuslakituomioistuin (1993), asia 18/1993. Bulgarian tasavallan perustuslakituomioistuin (2010), päätös nro 13/2010 asiassa 12/2010. Bulgarian tasavallan perustuslakituomioistuin (2019), asia 15/2019. Bulgarian tasavallan perustuslakituomioistuin (2020), päätös nro 10/2020 asiassa 7/2020. Bulgarian tasavallan presidentti (2020), Presidentti Rumen Radevin lausunto parlamentin hyväksymän, poikkeustilan johdosta toteutettavia toimenpiteitä koskevan lain yhteydessä. https://m.president.bg/en/speeches-and-statements5437/izyavlenie-na-prezidenta-rumen-radev-po-povod-prietiya-ot-parlamenta-zakon-za-merkite-i-deystviyata-po-vreme-na-izvanrednoto-polozhenie.html . Bulgarian vankien kuntoutusyhdistyksen panos oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen 2020. Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

CIVICUS monitor – Bulgaria. https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ . Civil Liberties Union for Europe -järjestön panos oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen 2020. ERGA (audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä) (2016), Report on the independence of national regulatory authorities. https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/erga-report-independence-national-regulatory-authorities . Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, tuomio 5.2.2010, Kolevi v. Bulgaria, ECLECtHRI:CE:ECHR:2009:1105JUD000110802. Euroopan komissio (2019), Commission staff working document Bulgaria: technical report accompanying the document report from the Commission to the European Parliament and the Council on Progress in Bulgaria under the Cooperation and Verification mechanism SWD/2019/392 final. Euroopan komissio (2019), Commission staff working document: Country report Bulgaria 2019 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011 SWD(2019) 1001 final/2. Euroopan komissio (2019), EUPACK 2019: Public administration characteristics in Bulgaria (ei vielä julkaistu). Euroopan komissio (2019), Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Bulgariassa, COM(2019) 498 final. Euroopan komissio (2019), komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen arvioimisesta, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet lahjonnan torjumisesta yksityisellä sektorilla 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2003/568/YOS noudattamiseksi, COM(2019)355 final. Euroopan komissio (2019–2020), EU:n oikeusalan tulostaulu. Euroopan komissio (2020), Commission staff working document: Country report Bulgaria 2020 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011 SWD(2020) 501 final. Euroopan neuvosto, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists: Bulgaria, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria . Euroopan neuvosto: CCJE Bureau (2019), Report on judicial independence and impartiality in the Council of Europe member States. Euroopan neuvosto: Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Dunja Mijatović (2020), Report following her visit to Bulgaria from 25 to 29 November 2019 CommDH(2020)8. https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-bulgaria-from-25-to-29-november-2019-by-dunja-m/16809cde16 . Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2019), Supervision of the execution of the European Court’s judgments CM/Notes/1362/H46-6. Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2019), väliaikainen päätöslauselma CM/ResDH(2019)367. Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2010), Study No. 494 / 2008 on the independence of the judicial system – part I: the independence of judges. Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2017), Opinion no. 855 / 2016 on the judicial system act (CDL-AD(2017)018).

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2019), Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act concerning criminal investigations against top magistrates (CDL-AD(2019)031). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1808, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi, EUVL L 303, 28.11.2018, s. 69. Euroopan sosiaalirahasto (2016–2020), Development of a Model for Optimization of the Judicial Map of Bulgarian Courts and Prosecutor’s Offices and of a Unified Information System for Courts. http://2020.eufunds.bg/en/1/0/Project/BasicData?contractId=IwpyI6fyBUY%3D&isHistoric=False . Euroopan tuomarineuvostojen verkosto (ENCJ) (2019), Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . European Centre for Press & Media Freedom (2020), Mapping Media Freedom: Bulgaria – newspaper editor left unconscious after being attacked by masked men. https://mappingmediafreedom.ushahidi.io/posts/23231 . European Centre for Press & Media Freedom (2020), Mapping Media Freedom: Bulgaria, https://mappingmediafreedom.org/country-profiles/bulgaria/ . European Centre for Press and Media Freedom (2018), Bulgaria: media ownership in a captured state. https://www.ecpmf.eu/monitor/fact-finding-mission/ . GRECO (2020), Fourth evaluation round – second compliance report on Bulgaria corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutor. Julkishallintoa koskevan lain 46 §:llä perustetut tarkastusvirastot (2019), Vuoden 2019 toimintakertomus. Kansainvälisen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden komission panos oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen 2020. Kansallinen korruptiontorjuntatoimikunta (2019), Kertomus vuosia 2015–2020 koskevan kansallisen korruptiontorjuntastrategian täytäntöönpanosta 31. tammikuutta 2019 asti. Kansallinen parlamentaarinen tutkimuskeskus (2020), Tutkimus Bulgarian 44. kansalliskokouksen lainsäädäntötoiminnasta. http://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=301&y=&m=&d =. Korkeimman kassaatiotuomioistuimen täysistunto (2020), Korkeimman kassaatiotuomioistuimen täysistunnon pyyntö perustuslakituomioistuimelle. http://www.vks.bg/novini/2020-05-27-iskane-KC-ZSV-2020.pdf . Korkein kassaatiotuomioistuin (2019), Korkeimman kassaatiotuomioistuimen toimintakertomus vuodelta 2019. http://www.vks.bg/analizi-i-dokladi.html . Korruptiontorjuntasäätiö ja Konrad Adenauer Stiftung (2020), Anti-corruption institutions: activity without visible results. https://acf.bg/en/godishen-monitoringov-doklad-na-akf-za-20-2/ . Korruptiontorjuntasäätiö, panos oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen 2020. Korruptiontorjuntatoimikunta (2019), Korruptiontorjunnasta ja rikoksella saatujen varojen takavarikoinnista vastaavan toimikunnan vuosikertomus vuodelta 2019. Korruptiontorjuntatoimikunta, korkeiden virkamiesten antamien ilmoitusten rekisteri. https://register.caciaf.bg/ . Oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus 2020 – virtuaalinen maavierailu: Bulgaria. Reporters Without Borders, lehdistönvapausindeksi. https://rsf.org/en/ranking .

Reuters Institute ja Oxfordin yliopisto (2020), Digital news report 2020. http://www.digitalnewsreport.org/survey/2020/bulgaria-2020/ . Sisäisen turvallisuuden osasto (2018), Kertomus korruptiontorjuntastrategian täytäntöönpanosta vuonna 2018. Sisäisen turvallisuuden osasto (2019), Kertomus korruptiontorjuntastrategian toimenpiteiden täytäntöönpanosta vuonna 2019. Transparency International (2020), 2019 korruptioindeksi. Viestinnän pääosasto (2020), Erityiseurobarometri 502: korruptio. Viestinnän pääosasto (2020), Flash-eurobarometri 482: yritysten suhtautuminen korruptioon EU:ssa. Vilnius Institute for Policy Analysis (2020), Journalistic exemption under the European data protection law. https://vilniusinstitute.lt/wp-content/uploads/2020/01/VIPA_Bitiukova_2020_v4_f.pdf . YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto: tuomareiden ja lakimiesten riippumattomuutta käsittelevä erityisraportoija (2019), Report of the Special Rapporteur on the independence of judges and lawyers. YK:n talous- ja sosiaalineuvosto: taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitea (2019), Sixth periodic report submitted by Bulgaria under articles 16 and 17 of the Covenant, due in 2017. https://tbinternet.ohchr.org/_layouts/15/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=E%2fC.12%2fBGR%2f6&Lang=en . Ylin tuomarineuvosto (2018–2019), Lisäkorvauksen määrittämistä ja maksamista koskevat säännöt. Ylin tuomarineuvosto (2019), Bulgarian ylimmän tuomarineuvoston kanta. http://www.vss.justice.bg/page/view/9671 .

Liite II: Maavierailu Bulgariaan Komission yksiköt järjestivät kesäkuussa 2020 virtuaalikokouksia seuraavien tahojen kanssa: ·Bulgarian säädösaloitteiden seurantakeskus ·Bulgarian tuomariyhdistys ·Centre for the Study of Democracy ·Erityisrikostuomioistuin ·Euroopan journalistiyhdistys (AEJ) ·Institute for Market Economics ·Kansallinen korruptiontorjuntatoimien neuvosto ·Korkein kassaatiotuomioistuin ·Korruptiontorjunnasta ja rikoksella saatujen varojen takavarikoinnista vastaava toimikunta ·Kustantajien yhdistys ·Media Democracy Bulgaria ·Oikeusministeriö ·Open Society Institute ·Sisäministeriö

·Syyttäjäyhdistys ·Sähköisten tiedotusvälineiden neuvosto ·Varapääministerin kanslia ·Ylimmän syyttäjän toimisto ·Ylimmän tuomarineuvoston tarkastusvirasto ·Ylin tuomarineuvosto * Lisäksi komissio tapasi seuraavien organisaatioiden edustajia useissa horisontaalisissa tapaamisissa: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom ·European Civic Forum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA-Europe ·International Commission of Jurists