Toinen ala, jolla on hyväksyttävä määrityksiä, liittyy ITS-palvelujen avoimeen saatavuuteen (ajoneuvojen sisäinen avoin järjestelmäalusta) ajoneuvon sisäisten tietojen ja resurssien saatavuuden avulla. Tästä alasta on laadittu useita valmistelevia tutkimuksia ja käyty laajoja keskusteluja sidosryhmien välillä C-ITS-foorumin ensimmäisen vaiheen aikana. Komissio ilmoitti 17. toukokuuta 2018 julkaistussa tiedonannossaan ”Matkalla automatisoituun liikkuvuuteen: EU:n strategia tulevaisuuden liikkuvuudelle” (COM(2018) 283 final), että se selvittää tarvetta laatia ITS-direktiivin mukaisia vaatimuksia ajoneuvon tietojen (henkilötietojen ja/tai muiden kuin henkilötietojen) asettamisesta viranomaisten saataville etenkin liikenteenohjauksen tarpeisiin. Tässä työssä olisi hyödynnettävä myös komission uuden, yritysten ja julkisten viranomaisten välistä tietojen yhteiskäyttöä käsittelevän asiantuntijaryhmän palautetta.

Ensisijainen toimi a: Komissio hyväksyi 31. toukokuuta 2017 delegoidun asetuksen (EU) N:o 2017/1926 ITS-direktiivin täydentämisestä EU:n laajuisten multimodaalisten matkatietopalvelujen tarjoamisen osalta. Määritysten laatimiseksi käynnistettiin useita aloitteita (ensimmäinen älykkään liikkuvuuden haaste, selvityksiä, työpajoja ja julkisia kuulemisia). Komissio aloitti myös keskustelun multimodaaliliikennetietojen saatavuutta koskevasta mahdollisesta aloitteesta, jonka tarkoituksena on parantaa liikennetietojen saatavuutta kaikista liikennemuodoista ja liikennepalveluista. Tämän pohdinnan tuloksena laadittiin ensi vaiheessa EU:n laajuisten multimodaalisten liikennetietojen, liikennesuunnittelun ja lippupalveluiden kehittämistä koskeva komission yksiköiden valmisteluasiakirja (Roadmap towards delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services) kesäkuussa 2014, ja ensimmäinen toimi on ITS-direktiivin mukaisten määritysten hyväksyminen. Hyväksytyissä määrityksissä käsitellään sekä edellytyksiä, kuten tietojen saatavuutta, että palveluja ja matkatietopalvelujen yhdistämistä koskevia määräyksiä.

Ensisijainen toimi b: Komissio hyväksyi 18. joulukuuta 2014 delegoidun asetuksen (EU) N:o 2015/962 ITS-direktiivin täydentämisestä EU:n laajuisten tosiaikaisten liikennetietopalvelujen tarjoamisen osalta. Määrityksillä on tarkoitus varmistaa, että tie- ja liikennedata on tieliikenneviranomaisten, tienpitäjien ja palveluntarjoajien saatavissa, käytettävissä, uudelleenkäytettävissä ja päivitettävissä tosiaikaisten liikennetietopalvelujen tarjoamiseksi EU:n laajuisesti. Kuten tästä luettelosta voi nähdä, säännellyt seikat liittyvät enemmän ”taustatoimintoihin” kuin itse palveluihin.

Ensisijainen toimi c: Komissio hyväksyi 15. toukokuuta 2013 delegoidun asetuksen (EU) N:o 886/2013 ITS-direktiivin täydentämisestä datan ja menettelyjen osalta, joiden avulla mahdollisuuksien mukaan tarjotaan liikenneturvallisuuteen liittyviä yleisiä vähimmäisliikennetietoja ilmaiseksi käyttäjille (ks. ensimmäinen edistymiskertomus).

ITS-direktiivin 3 artiklassa ja liitteessä I vahvistetut määritysten ja standardien laatimista ja käyttöä koskevat kuusi ensisijaista toimea on toteutettu kaikilta osin. Kuten ensimmäisessä edistymiskertomuksessa huomautettiin, kolmen ensimmäisen määrityksen hyväksyminen oli melko yksinkertaista niiden suhteellisen kapean soveltamisalan vuoksi. Tosiaikaisiin liikennetietopalveluihin ja multimodaalisiin matkatietopalveluihin liittyvien ensisijaisten toimien määritysten laatiminen oli haastavampaa, koska näiden ITS-direktiivin liitteessä I määriteltyjen määritysten soveltamisala on hyvin laaja ja siitä on saatava aikaan yhteisymmärrys asiantuntijoiden kesken.

Delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 305/2013 tarkoitetut eCall-palvelua koskevat standardit on hyväksytty. Näiden standardien vähäinen tarkistus, jolla niihin sisällytettiin HeERO-pilottihankkeiden tulokset, saatettiin päätökseen vuonna 2015. Myös eCall-järjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskeva standardi CEN/TS 16454 saatiin valmiiksi ja julkaistiin vuonna 2015.

ITS-direktiivin 3 artiklan b ja c alakohdassa mainittuja ensisijaisia toimia koskevien määritysten suhteen 17 jäsenvaltiota ja Norja ilmoittivat, että ne ovat perustaneet kansallisen yhteyspisteen, ja viisi muuta valtiota toteuttaa toimia niiden perustamiseksi lähiaikoina. Toimeen e liittyvien määritysten osalta kansallisten yhteyspisteiden käyttöönotto on vähäisempää (13 jäsenvaltiota on perustanut kansallisen yhteyspisteen ja/tai osallistunut eurooppalaiseen yhteyspisteeseen), sillä useat jäsenvaltiot katsovat, ettei määrityksiä voida soveltaa niiden alueella, koska niillä ei ole turvallisia pysäköintialueita koskevia tietopalveluja. Tämän myönteisen kehityksen vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta tukea edelleen jäsenvaltioiden nykyisiä toimia tällä tavoin, etenkin kun otetaan huomioon, että näillä määrityksillä puututaan ensisijaisesti palvelut mahdollistaviin tekijöihin, kuten tietojen saatavuuteen, pikemmin kuin itse palveluihin. Samanlaista päättelyä voidaan soveltaa toimeen a liittyviin määrityksiin, joiden täytäntöönpano on yhä alkuvaiheessa.

Päätöksellä N:o 585/2014/EU, joka hyväksyttiin 3. kesäkuuta 2014, määrättiin EU:ssa hätänumeroon 112 soitettujen eCall-puhelujen asianmukaisen vastaanottamisen ja käsittelyn edellyttämien hätäkeskusten (Public Safety Answering Point, PSAP) infrastruktuurin pakollisesta käyttöönotosta viimeistään 1. lokakuuta 2017 delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 305/2013 vahvistettujen määritysten mukaisesti. Viimeisimpien jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan tämä käyttöönotto on saatettu päätökseen yhtä ongelmaa lukuun ottamatta (käyttöönoton puute eräällä pienellä alueella).

Useimmat jäsenvaltiot työskentelevät aktiivisesti ensisijaisella alalla I (tie-, liikenne- ja matkadatan optimaalinen käyttö), mukaan lukien useita jäsenvaltioita käsittävät EU:n rahoittamat hankkeet (kuten Crocodile 2). Monet maat ilmoittivat myös, että ne kehittävät kansallisia reittisuunnittelupalveluita ja parantavat datankeruuinfrastruktuuriaan ja muuttuvia opasteitaan. Yksityissektori on kuitenkin alustavasti osoittanut vain vähäistä halukkuutta tehdä yhteistyötä liikenneturvallisuuteen liittyvien tietojen saatavuuden osalta (toimeen c liittyvät määritykset).

Näitä vuosien 2014 ja 2017 raportteja on analysoitu komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Analysis of Member States reports”, joka julkaistaan tämän kertomuksen ohessa.

Koska vastuu on tärkeä osatekijä myös C-ITS-järjestelmien kannalta, määrityksiä laadittaessa on otettu asianmukaisesti huomioon viitesäännökset, jotka koskevat yhteisön yhdenmukaistamislainsäädäntöä päätöksen N:o 768/2008/EY liitteessä I lueteltujen tuotteiden osalta. Ne eivät liity tiukasti ottaen vastuuseen, mutta niissä täsmennetään C-ITS-yksiköiden valmistajien velvollisuudet ja vastuut.

Toinen C-ITS-järjestelmien määritysten merkittävä näkökohta on tiedonsiirron turvallisuus. Monissa C-ITS-palveluissa on olennaisen tärkeää varmistaa sellaisten C-ITS-viestien aitous ja eheys, jotka sisältävät tietoja esimerkiksi sijainnista, nopeudesta ja ohjaussuunnasta. Sen vuoksi näillä määrityksillä otetaan käyttöön yksi yhteinen eurooppalainen CITS-luottamusmalli kaikkia C-ITS-yksiköitä varten käytetyistä viestintäteknologioista riippumatta.

Kuten vuoden 2014 kertomuksessa todettiin, määrityksiin on tarvittaessa sisällytetty yksityisyyteen, tietosuojaan, turvallisuuteen ja tietojen uudelleenkäyttöön liittyviä säännöksiä, joilla on selvennetty, että yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevaa lainsäädäntöä on noudatettava. Vastaavasti Euroopan tietosuojavaltuutettu on kutsuttu järjestelmällisesti asiantuntijakokouksiin ja hänen kantansa on otettu asianmukaisesti huomioon.

Saatujen kokemusten ja jäsenvaltioiden ensimmäisten ITS-järjestelmiä koskevien edistymiskertomusten (2014) analyysin valossa on yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa laadittu yhteinen raportointirakenne ja luettelo keskeisistä tulosindikaattoreista, joita on ehdotettu jäsenvaltioille, jotta nämä käyttäisivät niitä vapaaehtoisuuden pohjalta vuoden 2017 edistymiskertomuksissaan. Niillä täydennetään 13. heinäkuuta 2011 hyväksyttyjä ITS-direktiivin mukaista jäsenvaltioiden raportointia koskevia suuntaviivoja. Yksityiskohtaisia tietoja tästä rakenteesta ja keskeisistä tulosindikaattoreista on jäsenvaltioiden vuosien 2014 ja 2017 edistymiskertomusten analyysia koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

Muita ITS-direktiivin soveltamisalaan kuuluvia standardointitarpeita on tunnistettu ja ne on lisätty komission tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin jatkuvasti päivitettävään suunnitelmaan mahdollisia tulevia standardointitoimia silmällä pitäen. Näitä ovat muun muassa ajoneuvon sisäinen avoin järjestelmäalusta, mukana kulkevien laitteiden turvallinen integrointi ja käyttö ja useita erilaisia yhteistoiminnallisen, yhteenliitetyn ja automatisoidun liikenteen (CCAM) palveluja koskeva puuteanalyysi.

Kuten vuoden 2014 kertomuksessa jo todettiin, komissio on systemaattisesti pyytänyt Euroopan neuvoa-antavan ITS-ryhmän jäseniltä kirjallisia lausuntoja määritysluonnosten kaupallisista ja teknisistä näkökohdista, ja nämä lausunnot ovat olleet apuna määritysten lopullisten versioiden laatimisessa. Maaliskuun 2012 ja syyskuun 2018 välillä järjestettiin kymmenen kokousta, mukaan lukien ”Friends of ITS” kokoukset, jotka mahdollistivat kokonaisvaltaisemman keskustelun komission, jäsenvaltioiden, alan teollisuuden ja muiden sidosryhmien välillä.

On myös raportoitu uudentyyppisistä toimista, kuten droonien käytöstä liikenteen seurantaan, ja monet jäsenvaltiot raportoivat itseohjautuviin ajoneuvoihin / autonomiseen ajamiseen liittyvistä toimista. Näihin uusiin ITS-järjestelmiin liittyviin aiheisiin on syytä kiinnittää edelleen huomiota etenkin ITS-direktiivin mahdollista tarkistusta silmällä pitäen.

Lukuun ottamatta eCall-infrastruktuurin käyttöönottoa ja turvallisia pysäköintialueita koskevien tietopalvelujen tarjoamiseen kuorma-autoille (toimi e) liittyvien määritysten täytäntöönpanoa – jota myös tuettiin Verkkojen Eurooppa välineestä rahoitetuilla hankkeilla – ensisijaiselta alalta III (tieliikenteen turvallisuuteen ja turvaamiseen liittyvät ITS-sovellukset) on ilmoitettu vähemmän toimia. Useat Verkkojen Eurooppa käytävissä toteutetut keskeiset laajamittaiset EU:n rahoittamat ITS-hankkeet (kuten Ursa Major 2 ja NEXT-ITS 2) liittyvät kuitenkin ainakin osittain ensisijaiseen alaan III, sillä niillä pyritään erityisesti parantamaan henkilö- ja tavaraliikenteen turvallisuutta. On myös syytä huomata, että monissa ensisijaiselta alalta IV raportoiduissa vuorovaikutteisia ITS-järjestelmiä koskevissa hankkeissa keskitytään vahvasti turvallisuuteen.

-Kansallisten yhteyspisteiden perustaminen ja toiminta: Jäsenvaltioista 30 prosenttia antoi tietoja kansallisten yhteyspisteiden keskimääräisistä perustamiskustannuksista, ja kustannukset vaihtelevat 249 000 eurosta (toimeen b liittyvät määritykset) 352 000 euroon (toimeen c liittyvät määritykset). Keskimääräiset vuotuiset toimintakustannukset vaihtelevat 29 000 eurosta (toimeen c liittyvät määritykset) 46 000 euroon (toimeen b liittyvät määritykset). Toimeen a liittyvien määritysten osalta vain kolme jäsenvaltiota toimitti tietoja, ja niiden mukaan keskimääräiset perustamiskustannukset olivat 195 000 euroa ja vuotuiset toimintakustannukset 22 000 euroa. Nämä kustannukset ovat vain keskiarvoja, ja eri jäsenvaltioiden yksilölliset arvot vaihtelevat huomattavasti erityisesti sen mukaan, millaisia täytäntöönpanovalintoja jäsenvaltiot ovat tehneet (esimerkiksi olemassa olevien yhteyspisteiden uudelleenkäyttö, yhteiset yhteyspisteet useille määrityksille), mitä teknisiä ratkaisuja on valittu (esimerkiksi tietovarasto, markkinapaikka, rekisteri) ja onko dynaaminen data sisällytetty mukaan.

ITS-direktiivin täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset esitetään kattavasti tutkimuksessa ”Support study for the ex-post evaluation of the ITS Directive 2010/40/EU” (Ricardo-TEPR, heinäkuu 2018) ja niitä käsitellään lähemmin ITS-direktiivin arviointia koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan tämän kertomuksen ohessa.

Vuoden 2014 kertomukseen verrattuna nyt on saatavilla enemmän tietoa käytetyistä ja tarvittavista rahoitusresursseista, koska kaikkia ensisijaisia toimia on käsitelty ja palvelujen ja kansallisten yhteyspisteiden infrastruktuurin käyttöönotto on edistynyt huomattavasti. On syytä huomata, että määritysten täytäntöönpanoon liittyviä kustannuksia on hyvin usein vaikea erottaa ITS-palvelujen käyttöönoton ja toiminnan ja fyysisen ITS-infrastruktuurin yleisistä kustannuksista, jotka voivat osoittautua paljon suuremmiksi.

Yksi jäsenvaltio vei 18. joulukuuta 2013 Euroopan unionin yleiseen tuomioistuimeen delegoidut asetukset (EU) N:o 885/2013 (kuorma-autojen pysäköintipaikkoja koskevat tietopalvelut) ja (EU) N:o 886/2013 (liikenneturvallisuuteen liittyvät yleiset vähimmäistason liikennetietopalvelut). Se esitti näiden kahden delegoidun asetuksen kumoamista sillä perusteella, että ne ylittävät direktiivin 2010/40/EU mukaisesti siirretyn säädösvallan rajat ja rikkovat siten SEUT-sopimuksen 290 artiklaa, koska delegoiduilla säädöksillä otetaan käyttöön velvoitteita, jotka kaikkien jäsenvaltioiden on täytettävä, mikä on vastoin ITS-direktiivin tavoitetta.

-Verkkojen Eurooppa välineestä rahoitettavat ohjelmatukitoimet: Määritysten täytäntöönpanon tukemiseksi käynnistettiin useita Verkkojen Eurooppa välineen ohjelmatukitoimia yhteensä 15,5 miljoonan euron arvosta. Nämä kattavat tietojenvaihdon menettelyt ja standardit (TN-ITS GO ITS-järjestelmien paikkatietojen osalta, DATEX II liikennetietojen osalta, NeTEx julkisen liikenteen osalta, MMTIS) sekä C-ITS-palvelujen turvallisuusarkkitehtuurin ja mahdollistavat sen, että useat jäsenvaltiot voivat kehittää yhteisiä täytäntöönpanovälineitä.

-eCall-järjestelmien osalta investoitiin aiempien käyttöönottoa edeltävien pilottihankkeiden lisäksi 39 miljoonaa euroa kahteen Verkkojen Eurooppa välineestä rahoitettuun hankkeeseen (18,7 miljoonaa euroa tästä määrästä oli EU:n rahoitusta), joihin osallistui 18 jäsenvaltiota. Nämä kustannukset kattavat eCall-puhelujen vastaanottamisen ja käsittelyn edellyttämien hätäkeskusten perustamisen tai parantamisen lisäksi myös tulevaisuuteen suuntautuvia toimia, jotka liittyvät esimerkiksi järjestelmän laajentamiseen siten, että se kattaa lisää ajoneuvotyyppejä.

Huomionarvoisia lisäkustannuksia ovat komissiolle teetetyt konsulttitutkimukset (2,1 miljoonaa euroa vuosina 2010–2017), ITS-järjestelmiä koskevien tapahtumien järjestäminen (1,6 miljoonaa euroa vuosina 2010–2017) sekä seurannasta ja täytäntöönpanosta komissiolle ja jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset.

Kuten tutkimuksessa ”Support study for the ex-post evaluation of the ITS Directive 2010/40/EU” (Ricardo-TEPR, heinäkuu 2018) raportoitiin, investoinnit t&k-toimiin (7. puiteohjelma ja Horisontti 2020 ohjelma) ja käyttöönottoon (TEN-T ja Verkkojen Eurooppa väline, ERI-rahasto) ovat paljon suuremmat kuin nämä täytäntöönpanokustannukset ja ylittävät ne noin satakertaisesti. Koska yksi ITS-direktiivin nojalla laadittujen määritysten päätavoitteista on helpottaa ja yhdenmukaistaa ITS-palvelujen kehittämiseksi uudelleen käytettävän datan saatavuutta, direktiivin täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset vaikuttavat kohtuullisilta, kuten myös itse palvelujen, kuten eCall- ja C-ITS-palvelujen, yhtenäiseen tarjoamiseen liittyvät kustannukset. Näitä kustannuksia ja hyötyjä koskevia kysymyksiä käsitellään lähemmin ITS-direktiivin arviointia koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan tämän kertomuksen ohessa.

5.Päätelmät

ITS-direktiivin kuusi ensisijaista toimea on toteutettu kaikilta osin. Uusia ITS-direktiivin mukaisia toimia on aloitettu, oikeutta antaa delegoituja säädöksiä on jatkettu ja 11. joulukuuta 2018 hyväksytty ITS-direktiivin päivitetty työohjelma ohjaa tulevaa työtä lähivuosina.

Useimmat jäsenvaltiot panevat aktiivisesti täytäntöön ITS-palvelujen käyttöönottoa tukevia määrityksiä. Kansallisia yhteyspisteitä on otettu tai niitä ollaan ottamassa käyttöön, ja samalla on kehitetty ITS-tietojen saatavuutta tukevia toiminnallisia välineitä. Tämä työ hyötyisi ehdottomasti paremmasta koordinoinnista, johon osallistuisivat kaikki jäsenvaltiot ja joka kattaisi kaikki määritykset, jotta kaikki nämä toimet voidaan yhdistää yhdenmukaisen ITS-palvelujen digitaalisen infrastruktuurin luomiseksi.

Kuten direktiivin täytäntöönpanoa koskevissa jäsenvaltioiden raporteissa todetaan, syntymässä on uusia ITS-järjestelmiin liittyviä aiheita ja haasteita, kuten verkottunut ja automatisoitu liikkuvuus ja liikenne palveluna (MaaS). Tämä kehitys huomioon ottaen voidaan arvioida, että koko tieliikenneverkkoa koskevien tietojen saatavuus tulee aiempaa tärkeämmäksi. Erityisesti tämä koskee fyysisen infrastruktuurin käyttösääntöjä vastaavia keskeisiä tietotyyppejä. Tätä kysymystä olisi tarkasteltava lähemmin, jotta voidaan arvioida lisätoimien tarvetta.

Kun otetaan huomioon myös ITS-direktiivin arvioinnin tulokset, ITS-direktiivin mahdolliseen tulevaan tarkistukseen olisi sisällytettävä kaikki nämä näkökohdat ja siinä olisi noudatettava kattavaa lähestymistapaa.