FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 18.2.2004 
KOM(2004) 116 lopullinen 
2004/0039 (CNS)   
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS 
EU:n kansalaisten passien turvatekijöitä ja biometriikkaa koskevista vaatimuksista 
 
(komission esittämä) 
 
 2    PERUSTELUT  
1. J OHDANTO  
Nykyinen EU-passi perustuu ulkonäöltään yhtenäi sen passin käyttöön o ttamisesta annettuihin 
päätöslauselmiin.1 Päätöksen EU-passin käyttöönotosta  tekivät neuvost ossa kokoontuneet 
jäsenvaltioiden hallitusten edustajat, jotka katsoivat, että malliltaan yhtenäisen passin käyttöönotolla voitaisiin helpottaa jäsenvaltioid en kansalaisten vapaata liikkuvuutta ja että 
olisi tuettava toimenpiteitä, joilla voitaisiin lujittaa jäsenvaltion kansalaisten keskinäistä 
tunnetta kuulumisesta samaan yhteisöön.
2 Lokakuussa 2000 annettiin päätöslauselma 
vähimmäisvaatimusten käyttöönottamisesta passin turvaamiseksi väärennöksiltä. 
Syyskuun 11 päivän 2001 traagisten tapahtumien jä lkeen tarvittiin kuite nkin pikaisia toimia 
asiakirjojen turvatekijöiden parantamis eksi. Komissio esitti tämän vuoksi kolme 
asetusehdotusta, joista yksi koski yhtenäisest ä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) 
N:o 1683/95 muuttamista ja korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti valmistetun valokuvan käyttöönottoa
3, toinen sellaisen lo makkeen yhtenäistä kaav aa, johon kiinnitetään 
jäsenvaltioiden niille henkilöille myöntämät v iisumit, joiden matkustusasiakirjaa lomakkeen 
laativa jäsenvaltio ei tunnusta4, ja kolmas kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan 
yhtenäistä kaavaa5 yhteisen toiminnan muuttamiseksi oike udellisesti sitovaksi ja asiakirjan 
haltijan valokuvan lisäämisestä luvan tarraver sioon. Kyseiset ehdotu kset annettiin vuoden 
2002 helmi- ja kesäkuussa. 
Jäsenvaltiot katsoivat kuitenkin jo mainittujen ehdotusten hyväksymisen aikaan, että 
matkustusasiakirjojen turvallisuutta on pyrittävä edelleen parantamaan lisäämällä niihin biometrisiä tunnisteita. Komissio ilmoitti Santiago de Compostelassa 14–15 päivänä 
helmikuuta 2002 pidetyssä epävirallisessa ministerikokouksessa olevansa valmis esittämään asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jos jä senvaltiot niin haluav at, tehden kuitenkin 
selväksi, että ehdotuksella ei pyrittäisi mill ään muotoa muuttamaan passin ulkoasua, vaan 
tarkoituksena olisi ke skittyä yksinomaan passin turvat ekijöiden yhdenmukaistamiseen.  
Veriassa 28–29 päivänä maaliskuuta 2003 järjestetyss ä epävirallisessa oike us- ja sisäasioiden 
ministerien tapaamisessa jäsenvaltiot keho ttivat toistamiseen komissiota esittämään 
ehdotuksen biometristen tunnisteiden sisällytt ämisestä yhtenäiseen viisumin kaavaan ja 
kolmansien maiden kansalaisille myönnettävän oleskeluluvan yhtenäiseen kaavaan. Komissio 
lupasi esittää tämänsuuntaisen ehdotuksen ja korosti samalla, että tä llaista johdonmukaista 
lähestymistapaa on tarpeen soveltaa kaikkiin mat kustusasiakirjoihin, EU:n kansalaisten passit 
mukaan luettuina. 
Myös Thessalonikissa kokoontunut Eurooppa -neuvosto totesi, että EU tarvitsee 
johdonmukaista lähestymistapaa biometristen  tunnisteiden tai biometristen tietojen 
käyttämiseen kolmansien valtioiden kansalaisten asiakirjoja, EU:n kansalaisten passeja ja 
                                                
 
1  EYVL C 241, 19.9.1981, s. 1  
EYVL C 179, 16.7.1982, s. 1 EYVL C 185, 24.7.1986, s. 1 
EYVL C 200, 4.8.1995, s.1 
2 EYVL C 241, 19.9.1981, s. 1–7. 
3 Asetus N:o 334/2002, EYVL L 53, 23.2.2002, s. 7. 
4 Asetus N:o 333/2002, EYVL L 53, 23.2.2002, s. 4. 
5 Asetus N:o 1030/2002, EYVL L 157, 15.6.2002, s. 1. 
 
 3    tietojärjestelmiä (VIS ja SIS II) varten. Se kehotti komissiota laatimaan asianmukaiset 
ehdotukset ja aloittamaan viisumeista. 
Ensimmäisenä toimenpiteenään komissio antoi syyskuussa 2003 kaksi e hdotusta biometristen 
tunnisteiden sisällyttämisestä kolmansien maiden  kansalaisten viisumeihin ja oleskelulupiin. 
Neuvosto sopi 27 päivänä marraskuuta Br ysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
pyynnön mukaisesti yhteises tä lähestymistavasta komission ehdotuksiin ja antoi samalla 
yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun aset uksen N:o 1683/95 6 artik lalla perustetulle 
tekniselle komitealle tehtäväksi kehittää tapoja ja keinoja panna kyseiset toimenpiteet täytäntöön. 
Brysselissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto keho tti 12 päivänä joulukuuta 2003 ”komissiota 
esittämään hyvissä ajoin ehdotuksen biom etristen tunnisteiden käyttöönottamiseksi 
passeissa”. 
Tarkoituksena onkin siirtyä nyt Thessaloni kin Eurooppa-neuvoston päätelmien toiseen 
täytäntöönpanovaiheeseen ehdotta malla EU-passien turvatekijöiden yhdenmukaistamista ja 
biometristen tunnisteiden lisäämistä niihin. Nä in pyritään varmistama an, että jäsenvaltiot 
noudattavat yhdenmukaista lähestymistapaa, jott a voitaisiin välttää epäyhtenäisyys eri 
jäsenvaltioiden ratkaisujen välillä.
 
On lisäksi huomattava, että Yhdysvallat on asettanut viisumivapauden myöntämisen tai 
jatkamisen ehdoksi, että kysei set maat toimittavat sille 26 päivään lokakuuta 2004 mennessä 
todisteet sellaisen ohjelman käyttöönotos ta, jonka perusteella ne voivat myöntää 
kansalaisilleen koneellisesti luettavia passeja, jo ita ei voida väärentää ja joihin on liitetty 
Kansainvälisen siviili-ilmailujä rjestön (ICAO) vaatimusten muka isia biometrisiä tunnisteita.  
Nyt kun kaikki jäsenvaltiot ovat valmistautumassa Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman 
uusiin vaatimuksiin, on tärkeää  noudattaa yhteistä lähestymis tapaa suhteessa Yhdysvaltojen 
uuteen lainsäädäntöön, jonka mukaan viisumiv apaus voidaan 26 päivästä lokakuuta 2004 
myöntää vain sellaisille maille, jotka sisälly ttävät myöntämiinsä passeihin biometrisiä 
tunnisteita. 
2. E HDOTUKSEN TARKOITUS  
Ehdotuksen tarkoituksena on lisätä EU-passin tu rvallisuutta antamalla oikeudellisesti sitova 
säädös yhdenmukaistettuja turvatekijöitä koskevi sta vähimmäisvaatimuksista ja luoda samalla 
luotettava yhteys matkustusasiak irjan ja sen oikean haltijan välille liittämällä asiakirjaan 
biometrisiä tunnisteita. 
Tällä tavoin voitaisiin lisäksi varmistaa, että EU:n jäsenval tiot voivat täyttää Yhdysvaltojen 
viisumivapausohjelman vaatimukset kansainvälisten normien mukaisesti. 
Ehdotuksella ei  kuitenkaan pyritä passin ulkoasun yhde nmukaistamiseen eikä puututa sen 
selvittämiseen, onko passi myönnetty alun alkujaan oikeal le henkilölle, sill ä vain jäsenvaltiot 
voivat tarkistaa passin hakijan he nkilöllisyyden myöntäessään passin.  
Näyttää siltä, ettei turvatekijöitä saada yhde nmukaistettua riittävästi päätöslauselmien 
mukaisilla vähimmäisvaatimuksilla turvatekijöiden  käyttö- ja tulkintatapojen välisten erojen 
vuoksi. Jäsenvaltiot eivät ota käyttöön kaikkia tu rvatekijöitä ja alalla kehitellään suunnitellun 
viiden vuoden täytäntöönpanovaiheen aikana uu sia turvatekijöitä, joiden myötä 28 päivänä 
lokakuuta 2000 annettu päätöslauselma muuttuu vanhentuneeksi. Erityisesti valokuvan osalta 
 
 4    voidaan todeta, että tällä hetk ellä vielä kuusi jäsenva ltiota kiinnittää se n henkilötietosivulle, 
mikä lisää väärentämisen riskiä, sillä kuva voidaan helposti vaihtaa toiseen. 
Toinen tärkeä syy siihen, että komissio on  päättänyt ehdottaa parannettuja yhteisiä 
turvavaatimuksia, on se, että ny kyisin laajassa käytössä ol evien matkustusasiakirjojen 
teknisten turvaominaisuuksien pitäisi yltää samalle tasolle kuin yhtenäisessä viisumin 
kaavassa ja kolmansien maiden kansalaisten oles keluluvan yhtenäisessä kaavassa. Viisumin ja 
oleskeluluvan yhtenäiselle kaaval le asetettuja vaatimuksia tark istetaan jatkuva sti, jotta ne 
eivät jäisi jälkeen asiakirjojen  turvallisuuden parantamisen uusista kehitysnäkymistä ja 
keksinnöistä. Näihin asiakirjoi hin liitettävistä biomet risistä tunnisteista on jo tehty päätös. 
Johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja sen estämiseks i, että vilpillisessä  mielessä toimivat 
henkilöt siirtyvät käyttämään tu rvatasoltaan heikompia EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten 
passeja ja henkilöto distuksia, myös jälkimmäisten as iakirjojen turvatekijät olisi 
ajantasaistettava. Thessalonikin Eurooppa-n euvoston päätelmissä esitetyn pyynnön mukaisesti 
ajantasaistuksessa olisi pyrittävä yhdenmuka isuuteen ja oikeudellis een sitovuuteen. Edellä 
mainittu päätöslauselma ei mahdollista samantasoista joustavuutta ja mukautumiskykyä kuin nyt esitettävä asetusehdotus. Koska näiden asiakirjojen valmistus kuuluu jäsenvaltioiden 
toimivaltaan, ajantasaistusprosessi voi edetä joissakin jäsenvaltioissa muita hitaammin. 
Passien kaltaisten asiakirjojen hankkimista petostarkoituksissa pyritään ehkäisemään 
tulevaisuudessa entistä tehokkaammin. Tämä teht ävä kuuluu tällä hetk ellä asiakirjojen 
myöntämisestä vastaaville viranomaisille. EU:h un voitaisiin perustaa ke skitetty biometrisiin 
tietoihin perustuva EU-passien rekisteri, jo ka sisältäisi passia hakevien henkilöiden 
sormenjäljet ja passin numeron sekä erittäin t odennäköisesti myös joitakin muita järjestelmän 
asianmukaisen hallinnoinnin kannalt a merkityksellisiä ja välttämättömään rajattuja tietoja (ks. 
jäljempänä 8 kohta). 
Nyt ehdotettava hanke on merkittävä myös laajen tumisen kannalta. Liittymässä olevat maat 
muuttavat parhaillaan passiensa  kaavoja niiden turvallisuude n parantamiseksi ja niiden 
yhtenäistämiseksi Euroopan unionissa käytettävi en passien kanssa. Kyseiset maat saavat 
oikeudellisesti sitovan asetuksen myötä mahdo llisuuden ottaa liittymisen jälkeen käyttöön 
nykyisissä jäsenvaltioissa noudatettavat turvavaa timukset. Yhteiset turvatekijät helpottavat 
lisäksi rajavartioston työtä, sillä rajavartijat voivat tarkis taa ensi silmäyksellä näkyvät 
turvatekijät, jotka on liitetty kaikkiin passeihin, ja rajata perusteellisemman tarkastelun vain epäilyttäviin tapauksiin. Jos turvatekijöissä on eroja, rajavartijat joutuvat tarkastamaan jokaisen passin vertaamalla sitä 25 kansalliseen passiin, joiden turvatekijöissä ja laadussa on 
vaihtelua. 
EU-passin turvatekijöiden (bio metriset tunnisteet mukaan luettuina) yhdenmukaistamisella 
olisi suuri vaikutus myös EU:n ja kolmansien maiden, esimerkiksi Yhdysvaltojen, suhteisiin. 
Passiin liitettävät biometrise t tunnisteet vastaavat ICAO:n s uosituksia ja täyttävät siten 
vaatimukset, jotka Yhdysvallat on asettanut osallistumiselle viisumivapausohjelmaansa. 
Biometrisillä tunnisteilla voitaisiin lisäksi l uoda yhdenmukainen turvataso EU-passeille, millä 
voitaisiin estää se, että osa kansalaisista jää vaille EU:n tuomia etuja kansallisen passinsa 
heikomman turvatason vuoksi. Yh teisillä ponnisteluilla voita isiin vahvistaa EU:n asemaa 
suhteessa Yhdysvaltoihin. 
3. O
IKEUSPERUSTA  
Kun viisumin ja kolmansien maiden kansalaist en oleskeluluvan turvatason parantamisesta on 
jo päästy sopimukseen, myös passin turvatasoa  on nyt parannettava sen ehkäisemiseksi, että 
 
 5    vilpillisessä mielessä toimivat henkilöt käyttä vät väärin tätä edelleen heikommin turvattua 
asiakirjaa. 
Tarkoituksena on pyrkiä torjumaan väärennetty jen asiakirjojen käyttö. Koska passien 
tarkastus tapahtuu pääasiassa ul korajojen ylityksen yhteydessä , EU-passin turvatekijöiden 
yhdenmukaistaminen liittyy ulkorajoilla teht ävien rajatarkastusten menettelyiden 
standardoinnin piiriin. Passeihin liitettyjen turvatekijöiden yhdenmukaistaminen helpottaa 
epäilemättä rajatarkastuksia, kun rajavart ijat voivat keskittyä jäsenvaltiokohtaisten 
turvatekijöiden sijaan yhteisten vaatimusten m ukaisiin tekijöihin. Lisäksi rajatarkastuksia 
voidaan tehostaa lisäämällä passe ihin biometrinen tunniste eli kasvokuva, joka mahdollistaa 
henkilön ja digitaalisen valokuvan yksityiskohtai sen vertailun. Tällainen toimenpide voidaan 
toteuttaa perustamissopimuksen 62 ar tiklan 2 kohdan a al akohdan nojalla.  
Lainsäädäntöehdotuksen soveltam isala olisikin tält ä osin rajattava se n oikeusperustan 
soveltamisalaan. Passien turvallisuus on tärk eää ulkorajoilla tapahtuviin tarkastuksiin 
liittyvistä syistä ja muun muassa siksi, että v ilpittömässä mielessä toimivat kansalaiset voivat 
kulkea sujuvammin rajatarkastuspisteiden läpi. Toisaalta väärennetyillä tai petosmielessä hankituilla passeilla on turvatas on parantuessa vaikeampi pääs tä jäsenvaltioiden alueelle. 
Kyse on vapauteen ja turvallisuuteen peru stuvan alueen kahdesta perusosatekijästä. 
Ehdotuksen oikeusperustaksi on näistä syistä p äätetty ottaa perustamissopimuksen 62 artiklan 
2 kohdan a alakohta. 
Tässä yhteydessä on otettava huomioon liittymässä olevien maiden pyyntö, että tällä hetkellä 
voimassa olevia passia koskevia (neuvostossa  kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien 
antamia) päätöslauselmia mukautettaisiin lisääm ällä niihin yhteisön virallisiin kieliin vielä 
tällä hetkellä kuulumattomat kielet, joita käyt etään tiettyjen passissa vaadittavien tietojen 
antamiseen. Näyttää siltä, että tämä ei
 ole mahdollista ehdotetun oikeusperustan 
soveltamisalaan liittyvistä syis tä, sillä ehdotuksen ainoana ta rkoituksena on parantaa passin 
turvallisuutta yhdenmukaistama lla sen turvatekijät ja liittä mällä siihen yksi tai useampia 
biometrisiä tunnisteita. Sama koskee henk ilötodistusten turvallisuuden lisäämisestä 
mahdollisesti esitettävää ehdotusta. Kuten jo todettiin, passien turvallisuus on tärkeää 
ulkorajoilla tapahtuviin tarkas tuksiin liittyvistä syistä.  
4. P ERUSTAMISSOPIMUKSEEN LIITETYISTÄ PÖYTÄKIRJOISTA AIHEUTUVAT 
SEURAUKSET  
Koska ehdotuksen oikeusperusta on perustami ssopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohta, 
siihen sovelletaan Yhdistyneen kuningas kunnan, Irlannin ja Tanskan asemaa koskevia 
pöytäkirjoja. Ehdotus on yksi ulkorajojen va lvonnan osa-alueista ja liittyy myös 
viisumipolitiikkaan, joten se olisi katsottava  Schengenin säännöstöä kehittäväksi säädökseksi, 
jolla on Tanskan, Islannin, Norjan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaan vaikuttavia seurauksia.  
Islannin tasavallan ja Norjan kuningas kunnan tapauksessa sovelletaan tämän vuoksi 
menettelyitä, joista määr ätään niiden osallistumis esta Schengenin säännöstön 
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen  neuvoston kanssa tehdyssä sopimuksessa.
6 
                                                 
6
 EYVL 176, 10.7.1999, s. 36. 
 
 6    Koska ehdotus on yksi ulkorajojen valvonnan osa-al ueista ja liittyy myös viisumipolitiikkaan, 
se olisi katsottava Schengenin säännöstöä ke hittäväksi säädökseksi. Ottaen huomioon Ison-
Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdist yneen kuningaskunnan erityisaseman EY:n 
perustamissopimuksen IV osastoon kuuluvissa asio issa ja sen, että tämä toimenpide ei kuulu 
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdist yneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua 
joihinkin Schengenin säännöstön määräyks iin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston 
päätöksen 2000/365/EY7 eikä Irlannin pyynnöstä saada os allistua joihinkin Schengenin 
säännöstön määräyksiin 28 päivänä he lmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 
2002/192/EY8 soveltamisalaan, Yhdistynyt kuningask unta ja Irlanti eivät osallistu 
perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla annettavan asetuksen 
antamiseen. Asetus ei sido niitä eivätk ä ne kuulu myöskään sen soveltamisalaan.  
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY :n perustamissopimukseen liitetyn Tanskan 
asemasta tehdyn pöytäkirjan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen. 
Asetus ei sido sitä eikä se myöskään kuul u asetuksen soveltamisalaan. Koska asetuksen 
tarkoituksena on kehittää Sche ngenin säännöstöä perustamissopimuksen kolmannen osan 
IV osaston määräysten nojalla, siihen s ovelletaan mainitun pöytäkirjan 5 artiklaa. 
5. T OISSIJAISUUS - JA SUHTEELLISUUSPERIAATTEET  
EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan mukaan ”yhteisön toiminnassa ei saada ylittää sitä, 
mikä on tarpeen sopimuksen tavoitteiden sa avuttamiseksi”. Yhteisön toimenpiteet on 
toteutettava mahdollisimman yksinkertaisessa mu odossa, mutta samalla on varmistettava, että 
ehdotuksen tavoite toteutuu ja että se pa nnaan täytäntöön mahdollisimman tehokkaasti.  
Koska ehdotus koskee yhtä ulkorajojen valvonnan osa-aluetta ja liittyy myös 
viisumipolitiikkaan, se olisi katsottava Scheng enin säännöstöä kehittäväksi säädökseksi. 
Tämän pitäisi taata se, että säädöstä sovelletaan yhdenmuka isesti kaikissa Schengenin 
säännöstöä soveltavissa jäsenvaltioissa. Sää döksen muodoksi on tämän vuoksi valittu asetus. 
Asiakirjojen kaavojen ja niiden turvatekijöide n yhdenmukaistamisella varmistetaan, ettei niitä 
voida väärentää. Estämällä matkustusasiakirjojen väärentämisen ja jäljentämisen komissio pyrkii luomaan EU:n kaikille kansalaisille korke atasoisen suojan ja saavuttamaan siten yhden 
EY:n perustamissopimuksessa ja Thessaloni kin Eurooppa-neuvoston pä ätelmissä asetetuista 
tavoitteista. Riittävälle yhdenmukaisuustasolle  voidaan päästä ainoastaan yhteisön 
toimenpiteillä. Tämän ovat osoittaneet monet mu ut asiakirjojen turvallisuuden parantamisesta 
annetut säädökset. 
Biometristen tunnisteiden liittämistä EU-pass iin koskevan ehdotuksen tarkoituksena on lisätä 
EU-passin turvallisuutta, tehdä si itä oikeudellisti sitova ja he lpottaa sen muka uttamista uusiin 
olosuhteisiin siihen liittyvän väärentämis- ja jäljentämisriskin vuoksi. Näin pyritään 
valmistautumaan EU:n ulkorajojen ylittämiseen liittyviin erityistilanteisiin, jotka edellyttävät 
yhdenmukaisen passin käyttöä koko EU:ssa. Lisäksi ehdotuksella pyritään luomaan luotettava 
yhteys asiakirjan ja sen haltijan välille. Säädös tyypiksi on valittu direktiivin sijaan asetus 
ennen muuta siksi, että tavoitt eena on tämäntyyppisten asiakirjoj en ulkoasun ja biometristen 
tunnisteiden täydellinen yhdenmukaisuus; jäsenvalti oilla ei siis ole asiassa harkinnanvaraa. 
                                                
 
7 EYVL 131, 1.6.2000, s. 43. 
8 EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20. 
 
 7    6. E HDOTUKSEN RAKENNE  
Tämä asetus muodostaa ensimmäisen vaiheen pr osessissa, jolla pyritään yhdenmukaistamaan 
EU-passin turvatekijät ja lisäämään siihen  biometrisiä tunnistei ta, ja toimii näiden 
toimenpiteiden oikeusperustana.  Myönnettyjen passien eurooppalaisen rekist erin perustamista 
koskeva toinen vaihe on tarkoitus aloittaa pidemmällä aikavälillä. 
Ehdotuksessa säädetään passiin liitettäviä tu rvatekijöitä koskevista vähimmäisvaatimuksista. 
Lisäksi siinä määritetään käytettävät biometrise t tunnisteet. Asetuksessa  ei käsitellä teknisiä 
yksityiskohtia. 
Ehdotukseen liittyvät tekniset täytäntöönpanova ltuudet olisi annettava komissiolle, jota 
avustaa yhtenäisestä vi isumin kaavasta annetun asetuksen N:o 1683/95 6 artiklalla perustettu 
komitea päätöksen 1999/468/EY9 5 artiklassa säädetyn menette lyn ja päätöksen 7 artiklan 
mukaisesti. Komitea on jatkossa vastuussa kaik kien asiakirjojen, kuten yhtenäisen viisumin 
kaavan, kolmansien maiden kansalaisten oles kelulupien ja passien  turvallisuude sta EU:n 
tasolla. Menettelyn tarkoituksen a on määritellä ne tekniset turv aominaisuudet, jo iden avulla 
passista tehdään vaadittujen turvavaatimusten m ukainen. Biometristen t unnisteiden osalta on 
päätettävä esimerkiksi tallennusvälineen vali ntaa ja kapasiteetti a sekä tallenteiden 
suojaamiseen käytettävää julkisen  avaimen infrastruktuuria ( Public Key Infrastructure , PKI) 
ja digitaalista allekirjoitusta koskevan standard in kehittämisestä. Menette lyn etuna on se, että 
tekniset asiantuntijat voivat selvittää tarpeet ja toteuttamispäätökset voidaan tehdä selvitysten pohjalta suhteellisen nopeasti. Komitea voi myös  reagoida nopeasti tekniikan kehitykseen. 
7. T
URVATEKIJÖITÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET JA BIOMETRISTEN 
TUNNISTEIDEN VALINTA  
Komission ehdotus perustuu turvatekijöihin, jo tka neuvostossa kokoontun eet jäsenvaltioiden 
edustajat hyväksyivät lokakuussa  2000 antamassaan päätöslaus elmassa passien ja muiden 
matkustusasiakirjojen turvaamista koskevista vähimmäisvaatimuksista. Vaatimuksia on 
uudistettu hieman viisumien ja oleskelulupien al alla tapahtuneen teknisen kehityksen myötä. 
Näistä turvatekijöistä tulee nyt oikeudellises ti sitovia. Ehdotuksessa asetetaan tämän vuoksi 
yhdenmukaistetut korkeat turvavaatimukset  passeille Euroopan unionissa, jonka 
jäsenvaltioiden lukumäärä nousee 1 päivänä toukokuuta 2004 25 :een. Kuten 
päätöslauselmassa, komissio asettaa ehdot uksessa vähimmäisvaatimukset estämättä 
jäsenvaltioita asettamasta halutessaan tiukempia vaatimuksia. 
Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmien  mukaisesti biometristen tunnisteiden 
liittämisessä viisumeihin, oleskelulupiin ja  passeihin on noudatettava johdonmukaista 
lähestymistapaa. Viisumeita ja oleskelulupi a koskevan ehdotuksen mukaan näihin kahteen 
asiakirjatyyppiin on liitettävä  kaksi pakollista biometrist ä tunnistetta: kasvokuva ja 
sormenjäljet. EU-passeja koskeva ehdotus voisi sisältää samat pa kolliset biometriset 
tunnisteet johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Yh täpitävyys viisumeita ja oleskelulupia 
koskevien ehdotusten kanssa ei kuitenkaan välttä mättä merkitse, että ka ikilla aloilla olisi 
sovellettava täysin samaa ratkaisua. Kas vokuva on yhteentoimiva tu nniste, jota voidaan 
käyttää myös suhteessa kolmansiin maihin, esimerkiksi Yhdysvaltoihin. Sormenjäljet voitaisiin kuitenkin lisätä valinnaiseksi tunnisteeksi jäsenvaltioissa, jotka haluavat tehdä hakuja kansallisista tietokannoi staan. Henkilön tunnistaminen on tällä hetkellä mahdollista 
                                                
 
9 EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
 8    vain näiden tietokantojen perusteella. Ti lanne muuttuu kuitenkin  myönnettyjen passien 
eurooppalaisen rekisterin perust amisen myötä. Rekisteri edelly ttää sormenjälkien ottamista ja 
rekisteröintiä taustahakujen (todennusten) mahdollistamiseksi. 
Sopivien biometristen tunnisteiden valinna ssa on tukeuduttu ICAO:n työn tuloksiin. ICAO on 
alan johtava kansainvälisten standardien ja viisumitietojärjestelmää (VIS) koskevan toteutettavuustutkimuksen kehittäjä. Pyrittäe ssä lisäämään turvallisuutta on tärkeää muistaa, 
että samalla on kunnioitettava toimenpiteiden kohteeksi jout uvien henkilöiden oikeuksia, 
erityisesti direktiivissä 95/46/EY ja sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä annetuissa kansallisissa säädöks issä säädettyä oikeutta tietos uojaan ja yksityisyyden suojaan. 
Myös ICAO on valinnut kasvokuvan ensisijais eksi yhteentoimivaksi biometriseksi 
tunnisteeksi ja sormenjälki- ja/tai iiriskuvan valinnaiseksi biometriseksi tunnisteeksi maissa, 
jotka tarvitsevat sellaista tietokantahakuja varten.  
Ensimmäinen biometrinen tunnist e (teräväpiirtoinen sähköinen  valokuva) on jo saatavilla 
useimmissa passeissa. Sähköistä tallennetta voita isiin käyttää raja-asemilla kuvan saamiseksi 
näyttöruudulle sekä silmämääräis een lisätarkastukseen, vaikka kasvojentunnistustekniikkaa ei 
käytettäisikään. Tämä olisi digitaalisen val okuvan peruskäyttö. Kehittyneempi sovellus olisi 
kasvojentunnistusjärjestelmän käyttö digitaal isen valokuvan yhteydess ä. Tämä edellyttäisi 
tarvittavan tekniikan ja laitte iston hankkimista raja-asemille. Komissio jättää jäsenvaltioiden 
harkittavaksi, riittääkö valokuvan saaminen  näyttöruudulle vai halutaanko käyttää 
kasvojentunnistusohjelmaa. Yhteentoimivuude n varmistamiseksi olisi noudatettava ICAO:n 
digitaalivalokuvalle asettami a laatuvaatimuksia. Tekniikan valinnan komissio jättää 
jäsenvaltioiden tehtäväksi. 
Sormenjälkien tallennus joko ta llennusvälineeseen ja/tai kansal liseen tietokantaan jätetään 
jäsenvaltioiden harkittavaksi. Jo s jäsenvaltiot rekisteröivät sormenjäljet, ne olisi tallennettava 
yhteentoimivassa muodossa, mikä mahdollistaa niiden käytön jäsenvaltioiden kahdenvälisten 
sopimusten perusteella. Sormenjälkien käyttöä voitaisiin hallinnoida ottamalla käyttöön 
julkisen/yksityisen avaimen infrastruktuuri ( Public/Private Key Infrastructure ). 
8. P
ITKÄLLÄ AIKAVÄLILLÄ MAHDOLLISESTI PERUSTETTAVA MYÖNNETTYJEN PASSIEN 
EUROOPPALAINEN REKISTERI  
Turvallisuutta lisääväksi pitkän aikavälin  tavoitteeksi voitaisiin asettaa keskitetyn 
myönnettyjen passien (ja mahdollisesti muid en matkustustarkoituksiin käytettävien 
asiakirjojen) eurooppalaisen rekisterin pe rustaminen todellisen ”päästä päähän” 
-turvamekanismin luomiseksi. 
Rekisteriin tallennettaisiin vain sormenjälje t ja matkustusasiakirjan numero eikä muita 
henkilötietoja. Rekisterin käyttö olisi rajattava ra jatarkastuksiin, joissa sitä voitaisiin käyttää 
sen varmistamiseen, että matkustusasiakirja on myönnetty nimenomaan tarkastuksen kohteena 
olevalle henkilölle. 
On selvää, että tätä mahdollisuutta on vielä ar vioitava perusteellisemmin sen teknisten ja 
oikeudellisten vaikutusten ja  kustannushyötysuhteen kannalta sekä suhteessa joissakin 
jäsenvaltioissa tällä hetk ellä kehiteltäviin myönn ettyjen passien kansallisiin rekistereihin. On 
myös erittäin tärkeää tarkastella vaikutuksia , joita tällaisen eurooppalaisen rekisterin 
perustamisella olisi EU:n kansalaisten peruso ikeuksien ja erityises ti tietosuojan kannalta. 
 
 9    9. T IETOSUOJAVIRANOMAISET  
Asetus on oikeusperusta, jonka nojalla jäsenvaltio t voivat tallentaa biometrisiä tietoja passiin. 
Toimenpiteen toteutus kuuluu yhtenäisestä vi isumin kaavasta annetun asetuksen (EY) 
N:o 1683/95 6 artiklalla perustetun komitean määrittämien teknisten turvaominaisuuksien 
mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenv altiot vastaavat myös biometristen tietojen 
käsittelystä. 
Henkilötietojen (biometriset tiedot mukaan luettuina) käsittelyyn, jota jäsenvaltioiden 
viranomaiset harjoittavat yhteisön lainsäädännön mukaisesti, sovelletaan tietosuojadirektiiviä 
95/46/EY10. 
Jäsenvaltiot ovat perustaneet di rektiivin 95/46/EY 28 artiklan mukaisesti viranomaisia, jotka 
valvovat jäsenvaltioiden kysei sen direktiivin mukaisesti to teuttamien to imenpiteiden 
soveltamista niiden alueella. Näiden viranom aisten on hoidettava tehtäviään itsenäisesti. 
Valvontaviranomaisilla on toimivalta käsitellä  tietosuojaa koskevia vaateita, jotka kuka 
tahansa henkilö tai häntä edusta va yhdistys esittää niille.  
Valvontaviranomaisilla on 
• tutkintavaltuudet, kuten 
– valtuudet saada käsiteltäviä tietoja, 
– valtuudet kerätä kaikki valvontatehtävä nsä hoitamiseksi ta rvittavat tiedot, 
• tehokkaat toimintavaltuudet, 
– antaa lausuntoja ennen käsittelyn toteuttamista, 
– varmistaa näiden lausuntojen asianmukainen julkistaminen, 
– määrätä tietojen suojaamisesta, poistamisesta tai tuhoamisesta, 
– kieltää käsittely välia ikaisesti tai lopullisesti tai kka antaa rekisterinpitäjälle 
huomautus tai varoitus, 
– saattaa asioita kansallisen parlamentin tai muiden poliittisten elinten käsiteltäväksi, 
• valtuudet olla asianosaisena oikeudenkäynniss ä, jos direktiivin 95/46/EY mukaisesti 
toteutettuja kansallisia toimenpiteitä rikot aan, tai valtuudet saattaa nämä rikkomukset 
lainkäyttöviranomaisten tietoon.  
Valvontaviranomaisen päätöksiin, jotka antavat aihetta valituksiin, vo idaan hakea muutosta 
tuomioistuimelta. 
Lisäksi valvontaviranomaisten on laadittava säännöllisin väliajoin kertomus toiminnastaan. 
Toisen jäsenvaltion viranomainen voi pyytää va lvontaviranomaista käyttämään valtuuksiaan. 
                                                 
10 EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
 10    Kuten biometristen tunnisteiden sisällyttämises tä kolmansien maiden ka nsalaisten viisumeihin 
ja oleskelulupiin äskettäin  annettujen komission ehdotus ten perusteissa todetaan, 
valvontaviranomaiset kärsivät erity isen suuresta resurssipulasta. 
Tämän vuoksi on jälleen korostettava, että jäse nvaltioiden on otettava edellä esitetyt 
näkökohdat huomioon, kun ne ottavat biometriset tunnisteet käyttöön tämän asetuksen 
mukaisesti. Samalla kun toteutetaan yleistä tu rvallisuutta parantavia toimia, on kunnioitettava 
toimien kohteena olevien henkilöiden perusoikeuks ia. Tässä yhteydessä tämä tarkoittaa, että 
kansallisten tietosuojaviranomaisten henkilöst öä on lisättävä, jotta voidaan varmistaa 
valvonnan tehokkuus ja huolehtia siitä, että va litut tekniikat ovat direktiivin 95/46/EY 
säännösten mukaiset. Tämä on sitäkin välttämättömämpää, kun on kyse viranomaisten oman maan kansalaisten passeista. 
Komissio aikoo tämän vuoksi toimittaa ehdotuks en direktiivin 95/46/EY 29 artiklalla 
perustetulle työryhmälle kyseisen direktiivin 30 artiklan mukaisesti annettavaa lausuntoa varten, kuten se on jo tehnyt biometristen  tunnisteiden liittämistä viisumeihin ja 
oleskelulupiin koskevien ehdotusten tapauksessa.  
Asetuksella (EY) N:o 45/2001 perustetun riippu mattoman valvontaviran omaisen on kuitenkin 
hoidettava tietosuojakysymyksiin liittyvät vastuualueensa myönnettyjen passien eurooppalaisen rekisterin perustamisen jälkeen.  
10. RAHOITUSVAIKUTUKSET 
Tämän säädösehdotuksen täsmällisiä rahoitusvaikutuksia on vaikea arvioida, sillä tarkat 
vaatimukset eivät vielä ole tiedossa. Vaatimuk set asettaa yhtenäisest ä viisumin kaavasta 
annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 6 artiklalla perustettu komitea. 
On joka tapauksessa muistettava, että henki lötietosivulle liitettävä  valokuva on useimpien 
passien osalta jo nyt saatavi lla digitaalisessa muodossa. Uusi ssa passeissa ei pitäisi enää 
käyttää kiinnitettäviä va lokuvia niihin liittyvän tu rvallisuusriskin vuoksi.  
Jäsenvaltiot kehittävät jo nyt aktiivisesti keinoja passiensa turvatason parantamiseksi. Ne 
uudistavat passiensa turv atekijöitä ja testaavat biometrisiä tunnisteita niiden liittämiseksi 
passeihinsa, jotta nämä täyttä isivät Yhdysvaltojen viisumivapauslainsäädännön vaatimukset. 
Tämän vuoksi nyt teht ävä ehdotus ei lisää
 kustannuksia, joihin jäsenvaltiot ovat varautuneet 
jo aiemmin passiensa turvallisuuden parantamiseksi.  
Biometristen tunnisteiden käyt ön osalta on asetettava seur aavat tekniset vaatimukset: 
– Tallennusväline 
Toistaiseksi tarkoituksenmukaisin tallennus väline on kontaktiton mikrosiru. Mikrosirua 
tarvitaan biometristen tietojen  ja turvakoodin (digita alisen PKI-allekirjoituksen) tallentamista 
varten. ICAO suosittaa vähimmäisvaatimuksena 32 KB:n sirua. Koska sirulle on mahdollisesti tallennettava kasvokuva ja lisäksi so rmenjälkikuvia, 64 KB:n siru olisi parempi, 
varsinkin jos jäsenvaltiot haluavat lisätä siihen  aakkosnumeerisia tietoja. 
Tarvittavan mikrosirun hinta ei ole vielä tiedossa. Tekniikka keh ittyy nopeasti, ja kun siruja 
tarvitaan 25 jäsenvaltiossa, hintojen odotetaan laskevan merkittävästi kysynnän kasvun 
 
 11    myötä. Komissio voisi tarvittaessa tehdä tarj ouskilpailun ratkettua ”ryhmätilauksen”, jolloin 
sirut voitaisiin hankkia halvemmalla. 
– Tunnisteiden tallennuslaitteet 
Jäsenvaltioiden on asennettava tallennuslaitteet paikkaan, jo issa tunnistetiedot tuotetaan. 
Tunnisteiden tallennuslaitteiden hinnat ovat alentuneet huomattavasti 12 viime kuukauden 
aikana ja alentuvat todennäköise sti edelleen. Tästä syystä on mahdotonta esittää täsmällistä 
keskipitkän aikavälin kustannusar vioita. Sopiva Euroopassa valm istettu laite, jolla voidaan 
tallentaa kymmenen sormen jäljet (painamalla otet ut), maksaa tällä hetkellä noin 7 000 euroa. 
– Todennuslaitteet 
Todennuslaitteita on asennettava ra ja-asemille. Tällaiset viisumien tarkastamiseen käytettävät 
laitteistot olisi jaettava useamman käyttäjän kesken ja hankittava viisumitietojärjestelmän 
perustamisen yhteydessä edellyttäen, että  biometriset tiedot päätetään sisällyttää 
viisumitietojärjestelmään. Näitä laitteita voidaan käyttää sekä viisumien, oleskelulupien että passien tarkastamiseen. 
11. A
RTIKLAKOHTAISET HUOMAUTUKSET  
1 artikla 
Ehdotuksen 1 artiklassa säädetään jäsenvalti oiden perusvelvoitteesta myöntää passinsa 
asetuksen liitteessä tarkoitettujen turvatekijöitä koskevien vähimmäisvaatimusten mukaisesti. 
Artiklan toinen virke koskee biometrisen tunnist een valintaa ja sen lii ttämistä passiin. Siinä 
säädetään myös, että biometrinen tunniste on tallennettava kapasit eetiltaan riittävälle 
tallennusvälineelle, joka voi olla joko kontak titon siru tai jokin muu väline. Välineestä 
päättävät asiasta vastaavan kom itean tekniset asiantuntijat. Lisäksi toisessa virkkeessä 
säädetään mahdollisuudesta tallentaa sormenjälje t kansalliseen tietokantaan tulevaisuudessa 
käyttöön otettavaa myönnettyjen passien eurooppalaista reki steriä varten.  
Jos passiin on tehtävä korjauksia  tai poistoja, passin haltija lle on myönnettävä uusi passi 
turvallisuussyistä. 
Kolmannessa virkkeessä määr itellään asiakirjat, joihin asetusta on sovellettava. 
2 artikla 
Artiklassa annetaan asetuksen toimeenpanovalta  yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun 
asetuksen (EY) N:o 1683/95 6 artik lalla perustetulle komitealle. 
Kyseinen komitea määrittää mahdolliset passin turv atekijöihin liittyvät tekniset ominaisuudet 
samoin kuin tekniset lisävaatimukset, jotka kosk evat biometristen tunnisteiden liittämistä 
passiin. 
Näin voidaan varmistaa tarvittava johdonmukais uus ja se, että alan tekniset asiantuntijat 
voivat koordinoida menettelyitä ja vastata kaikista Euroopan unionissa käytettävistä 
henkilöasiakirjoista tyydyttävällä tavalla. 
 
 12    3 artikla 
Tiettyjä teknisiä yksityiskohtia ei ymmärrettävist ä syistä pidä missään tapauksessa julkaista, 
etteivät nämä tiedot joudu jä ljentäjien tai väärentäjien käyttöön. Kyseiset tekniset 
yksityiskohdat on tämän vuoksi määriteltävä p äätöksessä, koska päätöksiä ei EY:n 
perustamissopimuksen 254 artikla n nojalla tarvitse julkaista. Asiaa koskevat päätökset tekee 
komitea, jolla on jo käytettävissään yhtenäiseen viisumin kaavaan liittyvien kysymysten käsittelyyn tarvittavat välineet, sillä komitean jäsenillä on tarvittavaa asiantuntemusta erittäin 
korkeista teknisistä vaatimuksista ja erityisesti jäljentämisen ja väärentämisen estämiseksi toteutettavista suojatoimenpiteistä sekä  asiakirjojen salassapitomääräyksistä. 
Samasta syystä on tarpeen varmistaa, että kyseise t tiedot asetetaan ainoastaan jäsenvaltioiden 
ja yhteisön elinten valtuuttamien henkilöiden saataville. Sama koskee painatuslaitoksia, joita voi 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen vir kkeen mukaisesti olla vain yksi kussakin 
jäsenvaltiossa. 
4 artikla 
Yhteisön on kunnioitettava perusoikeuksia, kuten yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa. 
Tämän artiklan sanamuoto kattaa tietosuojan alal la sovellettavat säännökset eli yksilöiden 
suojelusta henkilötietojen käsitt elyssä ja näiden tietojen vap aasta liikkuvuudesta 24 päivänä 
lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamen tin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY
11. Artiklan 
säännöksillä varmistetaan, että henkilö, joll e asiakirja on myönnetty, voi tarkistaa siihen 
merkityt tiedot ja ettei siihen ole sisällytetty ylimääräisiä tietoja.  
Toisen virkkeen tarkoituksena on mahdollista a biometristen tunnisteiden liittäminen 
asiakirjoihin. Samalla kuitenkin rajoitetaan viisumiin tallennettavat henkilötiedot niihin, jotka mainitaan varsinaisessa asetustekstissä, sen liitteessä tai asianomaisen henkilön passissa. On vältettävä sitä, että myös muiden tietojen tallentaminen olisi mahdollista. 
5 artikla 
Tässä artiklassa säädetään, että päätöksen 1999 /468/EY 7 artiklan mu kaisesti komitean on 
hoidettava tehtävänsä kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädetyn sääntelymenettelyn 
mukaisesti.  
6 artikla 
Tässä artiklassa asetetaan määräaika aset uksen täytäntöönpanolle. Asetus on pantava 
täytäntöön vuoden kuluessa tarvittavien teknist en turvaominaisuuksien hyväksymisestä, jotta 
jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa tehdä passeihinsa tarvittavat muutokset. 
                                                
 
11 EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
 13    2004/0039 (CNS) 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS 
EU:n kansalaisten passien turvatekijöitä ja biometriikkaa koskevista vaatimuksista 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamiss opimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 
2 kohdan a alakohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen12, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon13, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Thessalonikissa kokoontuneen Eurooppa-ne uvoston mukaan Euroopa n unioni tarvitsee 
johdonmukaista lähestymistapaa biometristen  tunnisteiden tai biometristen tietojen 
käyttämiseen kolmansien maiden kansalai sten asiakirjoissa, EU:n kansalaisten 
passeissa ja tietojärjestelmissä (VIS ja SIS II). 
(2) Neuvostossa 17 päivänä lokakuuta 2000 kokoont uneiden jäsenvaltio iden hallitusten 
edustajien päätöslauselmassa
14 annetaan passien turv allisuutta koskevat 
vähimmäisvaatimukset. Kyseinen päätöslausel ma olisi nyt korvattava ja päivitettävä 
yhteisön säädöksellä passien turv avaatimusten parantamiseksi ja 
yhdenmukaistamiseksi sekä niiden turvaamiseksi  väärentämiseltä. Pa ssiin olisi samalla 
liitettävä biometrisiä tunnisteita luotettava n yhteyden luomiseksi matkustusasiakirjan 
ja sen oikean haltijan välille. 
(3) Passien turvatekijöiden yhdenmukaistaminen ja biometristen tunni steiden liittäminen 
niihin ovat tärkeitä va iheita sellaisten tulevais uudessa kehitettävien uusien 
tunnusmerkkien ottamiseksi käyttöön EU:ssa , jotka parantavat matkustusasiakirjan 
turvallisuutta ja joilla l uodaan luotettavampi yhteys oleskeluluvan haltijan ja passin 
välille, millä on suuri merkitys sen varmistamisessa, että passi on suojattu 
petostarkoituksiin käyttämisen estämiseks i. Olisi otettava huomioon Kansainvälisen 
siviili-ilmailujärjestön koneellisesti luettavia matkustusasiakirjoja koskevassa asiakirjassa N:o 9303 es itetyt määräykset.  
(4) Tässä asetuksessa olisi säädettävä ainoast aan sellaisista ominai suuksista, jotka eivät 
ole salaisia. Näitä ominaisuuksia olisi tä ydennettävä lisäominaisuuksilla, jotka on 
pidettävä salassa jäljentämisen ja väärentämisen estämiseksi. Tekniset 
                                                
 
12
 EUVL C [...], […], s. [...]. 
13
 EUVL C [...], […], s. [...]. 
14 EYVL C 310, 28.10.2000, s. 1. 
 
 14    lisäominaisuudet olisi määritettävä menettelystä komissiolle siirrettyä 
täytäntöönpanovaltaa käyt ettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston 
päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.   
(5) Komission olisi hoidettava tätä tehtävää yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä 
toukokuuta 1995 annetun neuvoston asetuk sen (EY) N:o 1683/95 6 artiklalla 
perustetun komitean avustamana. 
(6) Sen varmistamiseksi, että kyseisiä tietoja ei saateta useampien henkilöiden saataville 
kuin on välttämätöntä, on myös hyvin tärkeää,  että jokainen jäsenvaltio nimeää 
ainoastaan yhden elimen, joka on vastuussa passin valmistuksesta; jäsenvaltio voi 
kuitenkin tarvittaessa vaihtaa passien valmistajaa. Turvallisuussyistä kunkin jäsenvaltion olisi ilmoitettava kyseisen toim ivaltaisen elimen nimi komissiolle ja 
muille jäsenvaltioille. 
(7) Passiin sisältyviä henkilötietoja käsiteltäessä sovelletaan yksilöiden suojelusta 
henkilötietojen käsittelyssä  ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä 
lokakuuta 1995 annettua Eu roopan parlamentin ja ne uvoston direktiiviä 95/46/EY
15. 
Olisi huolehdittava siitä, että passiin ei tallenneta muita tietoja kuin ne, joista 
säädetään asetuksessa tai sen liitteessä tai jotka mainitaan asianomaisessa 
matkustusasiakirjassa.  
(8) Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti peru stavoitteen saavuttamiseksi eli yhteisten 
turvavaatimusten ja yhteentoimivien biometri sten tunnisteiden ottamiseksi käyttöön 
olisi tarpeen ja asianmukaista antaa sä ännöt, jotka koskeva t kaikkia Schengenin 
yleissopimusta soveltavia jäsenvaltioita. EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti tässä asetukses sa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen 
mainitun tavoitteen saavuttamiseksi.  
(9) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, 
Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 ar tiklan mukaisesti Tanska ei osallistu 
tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä eikä asetusta sovelleta siihen. Koska kuitenkin tämän asetuksen tarkoituksena on kehittää Sc hengenin säännöstöä EY:n 
perustamissopimuksen kolmannen osan IV os aston määräysten nojalla, Tanska päättää 
edellä mainitun pöytäkirjan 5 artiklan m ukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, 
kun neuvosto on antanut tämän asetuksen, s aattaako se sen osaksi kansallista 
lainsäädäntöään. 
(10) Tällä asetuksella kehitetään Schenge nin säännöstöä aloilla, joihin Yhdistynyt 
kuningaskunta ei Ison-Britannian ja Pohj ois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan 
pyynnöstä saada osallistua joihinkin Sche ngenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä 
toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen  2000/365/EY mukais esti osallistu. 
Yhdistynyt kuningaskunta ei tämän vuoksi osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä eikä asetusta sovelleta siihen. 
(11) Tällä asetuksella kehitetään  Schengenin säännöstöä aloill a, joihin Irlanti ei Irlannin 
pyynnöstä saada osallistua joihinkin Sche ngenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä 
helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöks en 2002/192/EY muka isesti osallistu.  
                                                
 
15 EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
 15    Irlanti ei tämän vuoksi osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä eikä 
asetusta sovelleta siihen. 
(12) Islannin ja Norjan osalta tällä asetukse lla kehitetään Schengenin  säännöstöä Euroopan 
unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunna n välillä näiden 
kahden valtion osallistumisesta Sche ngenin säännöstön täytäntöönpanoon, 
soveltamiseen ja kehittämiseen te hdyn sopimuksen yksityiskohtaisista 
soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 
1999/437/EY16 1 artiklan B kohdassa ta rkoitetulla alalla. 
(13) Tämä asetus kuuluu säädöksiin, jotka pe rustuvat Schengenin sää nnöstöön tai muutoin 
liittyvät siihen liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä,  
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Jäsenvaltioiden kansalaisilleen myöntämien pa ssien on oltava liitteessä määritettyjen 
turvaominaisuuksille asetettujen vähimmäisvaatimusten mukaiset. 
2. Passin on sisällettävä kapasite etiltaan riittävä talle nnusväline, jonka turvatason on oltava 
korkea ja johon on liitettäv ä kasvokuva. Jäsenvalti ot voivat liittää passiin myös sormenjäljet 
yhteentoimivassa muodossa. 
3. Tätä asetusta sovelletaan tavallisiin passeihi n, viranhoitoon liittyviin passeihin (esimerkiksi 
virkapasseihin ja diplomaattipasseihin), ly hytaikaisiin passeihin, jotka ovat voimassa 
vähintään kuusi kuukautta, pa ssia vastaaviin asiakirj oihin, jotka annetaan 
matkustusasiakirjoiksi passikirjan muodossa, sekä matkusasiakirjoi hin, joita jäsenvaltiot 
myöntävät kolmansien maiden kansalaisille tai kansalaisuudettomille henkilöille. 
2 artikla 
1. On annettava 5 artiklan 2 kohdan mukaisessa  menettelyssä passia koskevia lisämääräyksiä, 
jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: 
a) lisäturvatekijät ja -vaatim ukset, muun muassa tehostetut v aatimukset väärentämisen ja 
jäljentämisen estämiseksi,  
d) tekniset lisäominaisuudet biometristen tunni steiden tallennusvälineitä ja suojaamista 
varten, 
c) kasvokuvaa ja sormenjälk iä koskevat laatuvaatimukset ja yhteiset standardit. 
3 artikla 
1. Edellä 2 artiklassa tarkoite tut turvaominaisuudet on pidettävä salassa eikä niitä saa 
julkaista. Ne saatetaan ainoastaan jäsenvaltio iden nimeämien laitosten käyttöön painatusta 
varten ja jäsenvaltion tai ko mission asianmukaisesti valtuutta mien henkilöiden tietoon.  
                                                 
16 EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31. 
 
 16    2. Kukin jäsenvaltio nimeää yhden elimen, joka va lmistaa passit. Se ilmoittaa tämän laitoksen 
nimen komissiolle ja muille jäse nvaltioille. Kaksi jäsenvaltiota  tai useampi jäsenvaltio voi 
nimetä saman laitoksen tätä tarkoitusta varten. Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus vaihtaa nimeämäänsä laitosta. Sen on ilmoitettava tä stä asianmukaisesti komissiolle ja muille 
jäsenvaltioille. 
4 artikla 
1. Rajoittamatta tietosuojasään töjen soveltamista on henkilö llä, jolle passi on myönnetty, 
oikeus tarkistaa passiin sisältyvä t henkilötiedot ja tarvittaessa  pyytää tietojen korjaamista tai 
poistamista. 
2. Passissa ei saa olla muita kone ellisesti luettavia tietoja kui n ne, joista säädetään tässä 
asetuksessa tai sen liitteessä tai jotka on mainittu passissa. 
5 artikla 
1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1683/95 6 artiklan 2 kohdalla perustettu komitea.  
2. Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päät öksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä 
menettelyä. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan 
kahdeksi kuukaudeksi. 
3. Komitea vahvistaa ty öjärjestyksensä. 
6 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymme nentenä päivänä sen jälkeen, kun se on 
julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Jäsenvaltioiden on alettava soveltaa tätä as etusta viimeistään vuoden kuluttua siitä, kun 
2 artiklan mukaiset toimenpiteet on toteutett u. Tämä ei kuitenkaan vaikuta jo myönnettyjen 
passien pätevyyteen. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan  velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. 
Tehty Brysselissä […]. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja   
 
 17    LIITE  
EU:n kansalaisten pass ien turvallisuutta koske vat vähimmäisvaatimukset. 
1. Materiaali Henkilö- tai muita tietoja sisältävissä passin osis sa käytettävän paperin on  täytettävä seuraavat 
vähimmäisvaatimukset: 
- ei optisia kirkasteita, - kaksisävyiset vesileimat, - turvareagensseja kemiallisten poistoyritysten estämiseksi, - värillisiä kuituja (osittain näkyviss ä, osittain UV-valossa fluoresoivia), 
- UV-valossa fluoresoivia plansetteja, - turvalangan käyttö on suositeltavaa. Jos henkilötietosivu on tarra, sen kiinnittämis een käytettävästä pape rista voidaan jättää 
vesileima pois. Sisäkansiin käytettävässä pape rissa ei tarvita vesileimaa. Sisäkansissa on 
oltava turvareagenssit vain, jos niihin merkitään tietoja.  
Jos matkustusasiakirjaan henkilötietojen merk itsemistä varten lisättävä henkilötietokortti 
valmistetaan kokonaan muovista, siihen ei yl eensä voida lisätä paperissa käytettäviä 
aitoustekijöitä. Puuttuvat materiaaliominaisuudet on korvattava tarroissa ja passin henkilötietokorteissa turvapainotekniikoilla tai kä yttämällä optisesti muuttuvia tekijöitä (OVD 
= optically variable device ) tai muulla painatustekniika lla, jonka avulla tuotettavat 
turvaominaisuudet ylittävät jäljempänä kuvatut vähimmäisvaatimukset. 
2. Henkilötietosivu (passin toinen sivu) Passissa on oltava koneellisesti luettava he nkilötietosivu, jonka on nouda tettava koneellisesti 
luettavia passeja (osa 1) ja  niiden painatusta koskevass a ICAO:n asiakirjassa N:o 9303 
koneellisesti luettaville passeille aset ettuja teknisiä tu rvaominaisuuksia.  
Passin haltijan valokuva on liitettävä henkilötietos ivulle, ei kuitenkaan kiinnittämällä vaan 
yhdistämällä se henkilötietosivussa käytetty yn materiaaliin käyttä mällä tämän liitteen 
5 kohdassa tarkoitettuja merkitsemistekniikoita. 
3. Painatustekniikka Painatuksessa voidaan käy ttää seuraavia tekniikoita: 
- Taustapainatus
: 
kaksivärinen giljoshipainatus, irispainatus fluoresoivalla värillä, UV-valossa fluoresoiva päällepainatus, 
 
 18    väärentämisen ja jäljentämisen estävät kuviot (eri tyisesti henkilötietosivulla), vaihtoehtoisesti 
mikrokirjoitus, 
passin paperisivuilla ja tarroissa  on käytettävä reagenssivärejä. 
Henkilötietosivujen asemoinnin on er otuttava passin muista sivuista. 
- Lomaketeksti : 
tekstiin sisällytetty mikr okirjoitus (ellei sitä ole jo taustapainatuksessa). 
- Numerointi : 
Tehdään kaikille passin sisäsi vuille joko painamalla (mahdollisuuksien mukaan erityinen 
numero- tai kirjasintyyppi ja UV-valossa fluoresoiva väri) tai perforoimalla, tai passin henkilötietokortteihin samalla menetelmällä, jota käytetään henkilötietojen merkitsemiseen. Jos henkilötietojen merkitsemiseen käytetään tarr aa, siinä on käytettävä fluoresoivalla värillä 
ja erityisellä numerotyyp illä tehtävää numerointia. 
Jos henkilötiedot merkitään tarraan tai laminoimattomalle sisäsivulle, tarraan tai sivulle on 
lisättävä myös kaiverrussyväpainatus heijastu skuviona, mikrokirjoitus ja  optisesti muuttuva 
väriaine. Myös kokonaan muovista valmistettaviin passin henkilötietokortteihin olisi lisättävä 
optisesti muuttuvia turvatekijöitä  ainakin käyttämällä painoväri ä, jossa on optisesti muuttuvia 
ominaisuuksia, tai vastaavia menetelmiä. 
4. Jäljentämisen estäminen Henkilötietosivulla on käytettävä optisesti muutta vaa tekijää (OVD) tai muita tekijöitä, joilla 
voidaan tarjota yhdemukaista viisumin kaavaa vastaava tunnistus- ja turvataso ja joita on 
käytettävä asiakirjaa käänneltäessä muutt uvina diffraktiivisina rakenteina (DOVID: 
Diffractive Optically Variable Image Device ), jotka on sisällytetty kuumasaumattuun 
laminaattiin tai OVD-päällykseen  tai tarroihin tai laminoimatto malle paperiselle sisäsivulle 
metallisoidun optisesti muuttuvan tekijän muodossa (jonka päälle on painettu kaiverrussyväpainatuskuvio). 
OVD-komponentit olisi sisällytett ävä asiakirjaan henkilötietos ivun kerrosmaisen rakenteen 
osana, joka tulisi myös suojata väärentämistä ja jäljentämistä vastaan; paperisissa asiakirjoissa komponentit olisi liitettävä koko pintaan kuumasaumattuun laminaattiin tai turvapäällykseen 
4 kohdassa kuvatulla tavalla; muovisi ssa asiakirjoissa kyseiset kom ponentit olisi sisällytettävä 
kortin päällysteeseen mahdollisimman laajalle pinnalle. 
Jos henkilötiedot merkitään muovista valmistett uun korttiin laserkaiverruksella ja siihen 
tuotetaan muuttuva laserkuva (CLI = Changeable Laser Image ), on lisättävä diffraktiivinen 
OVD, ainakin metallisoidun DOVID:n muodossa, jotta saadaan aikaan riittävä suoja 
kopiointia vastaan. 
5. Tietojen merkitseminen Jotta passin sisältämät tiedot voidaan suojata tehokkaasti jäljent ämiseltä ja väärentämiseltä, on 
henkilötiedot (valokuva m ukaan luettuna), haltijan alleki rjoitus ja muut  tärkeät tiedot 
sisällytettävä tulevaisuudessa asiakirjan valmistusmateriaalii n. Valokuvien kii nnityksessä ei 
pitäisi enää käyttää perinteisiä menetelmiä.  
 
 19    Painatuksessa voidaan käy ttää seuraavia tekniikoita: 
lasertulostus häviämättömällä musteella, lämpösiirtomenetelmä, mustesuihkutulostus, valokuvaaminen, laserkaiverrus, joka ulottuu kortin tu rvaominaisuudet sisältäviin kerroksiin. 
Jotta biografiset tiedot voidaan suojata asianmukaisesti väärentämisyrityksiltä, on 
lasertulostusta, lämpösiirtomenetelmää ja valokuvausta merkitsemismenetelmänä käytettäessä ehdottomasti käytettävä myös kuumasaum attua laminointia ja OVD-turvakalvoa. 
Henkilötietoja ei enää missään tapaukse ssa pidä merkitä kannen sisäpuolelle. 
EU:n matkustusasiakirjat on laadittava site n, että ne voidaan lukea koneellisesti. 
Henkilötietosivun asemoinnissa (l ayout) on noudatettava ICAO:n asiakirjan N:o 9303 (osat 1 
ja 3) mukaisia vaatimuksia ja painatusmenettelyissä on noudatettava vaatimuksia, jotka 
kyseisessä asiakirjassa asetetaan koneellisesti lu ettaville asiakirjoille. Henkilötietoja ei tule 
merkitä passin kannen sisäpuolelle. 
Huomautus: Varmin tapa estää varastettujen tyhjien matkustusasiakirjalomakkeiden laittomat painatukset 
on painatusmenettelyn keskittäminen. Jos matkustusasiakirjoja painetaan myös jatkossa alueellisesti tai hajautetusti, on huolehdittava  logistiikan, hallinnon ja painatustekniikan 
kannalta tarvittavista turvatoimista. Tä mä koskee erityisesti täyttämättömien 
passilomakkeiden ja niiden täyttämiseen tarvittavien materiaalien säilytystä. Soveltuvan ohjelmoinnin avulla voidaan passimerkintöjen ait ous osoittaa myös atk-järjestelmien avulla 
(”sähköinen leima”).