Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2022/C 481/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Rökt Vättersik”

EU-nro: PDO-SE-02591 – 7.11.2019

SAN (x) SMM ( )

1. [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Rökt Vättersik”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ruotsi

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.7 Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Rökt Vättersik” on Vättern-järven savusiikaa (Coregonus ssp.).

”Rökt Vättersik” myydään pakkaamattomana tai säilyvyysajan pidentämiseksi tyhjiöpakattuna.

Sen ominaisuudet ovat seuraavat:

Koko: Yleensä 0,3–0,6 kg, mutta suurempiakin yksilöitä voi olla.

Rasva: 0,5–2,5 %. Rasvapitoisuus vaihtelee pyyntipaikan mukaan.

Ulkoväri: Tummasta nugaasta, jossa on violetti vivahde (selkä), ja tummasta maitokahvista, jossa on kuparinen vivahde (vatsa), vaalean kupariseen hohteeseen.

Lihan väri: Vaihtelevia caput mortuumin vaaleita ja tummahkoja sävyjä nugaan vivahtein.

Koostumus: Liha on selvästi kypsennettyä ja purutuntumalta miellyttävän kiinteää.

Maku: Runsassuolainen ja selkeän savuinen maku, jossa on hienoinen tervan makeanhapan vivahde.

Tuoksu: Voimakas ja selkeä savun aromi

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Siika syö pääasiassa pieniä jääkauden reliktiäyriäisiä (Mysis sp., Pallasea sp. ja Pontoporeia sp.) ja muita äyriäisiä, kalanmätiä, kotiloita, simpukoita ja pieniä kaloja, joita esiintyy luonnostaan Vättern-järvessä.

Vättern-järven siika (Coregonus ssp.) tunnetaan ruotsiksi nimellä ”Vättersik”.

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden Vättern-järvellä luontaisesti esiintyvien kalojen pyynnistä Rökt Vättersik -siian savustamiseen on tapahduttava 4 kohdassa kuvatulla maantieteellisellä alueella.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

–

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Rökt Vättersik -savusiian tuotantoalue koostuu Vättern-järvestä ja sitä ympäröivistä maa-alueista 10 kilometrin säteellä vesirajasta normaalilla vedenkorkeudella.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen ja Rökt Vättersik -savusiian ominaispiirteiden välinen yhteys perustuu sekä maantieteellisen alueen luonnonolosuhteisiin että inhimillisiin tekijöihin.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Vättern on Euroopan viidenneksi suurin järvi. Se jäi erilleen nykyisestä Itämerestä noin 8 000 vuotta sitten. Järven pinta on nykyisin 88,5 metriä Itämeren pinnan yläpuolella.

Eristyneisyys muista vesistöistä johti siihen, että Vättern-järven siikapopulaatio (Coregonus ssp.) kehittyi erillään muista siikapopulaatioista ja eroaa niistä nykyisin geneettisesti.

Vättern on tyypillinen vähäravinteinen kylmävetinen järvi (veden keskilämpötila on noin 10 °C), jossa vesi on kirkasta (veden läpinäkyvyys on noin 15 metriä) ja hitaasti vaihtuvaa (noin 60 vuotta).

Kylmä vesi on hyvä elinympäristö tyypillisille kylmän veden lajeille, kuten Vättern-järven siialle ja jääkauden reliktiäyriäisille, jotka muodostavat siian pääasiallisen ravinnonlähteen.

Vättern-järven kylmän ja vähän ravinteita sisältävän veden ansiosta Vättern-järven siika on vähärasvaisempaa (rasvapitoisuus 0,5–2,5 % vuodenajasta ja pyyntipaikasta riippuen) ja pienikokoisempaa (yleensä 0,3–0,6 kg) kuin muista vesistöistä pyydetty siika.

Alhaisen rasvapitoisuuden ansiosta Rökt Vättersik -savusiian liha on selvästi kiinteämpää ja purutuntumaltaan miellyttävämpää verrattuna muihin markkinoilla yleisesti saatavilla oleviin savustettuihin kaloihin. Vähäisen rasvapitoisuuden ansiosta Rökt Vättersik -savusiian maku on hienovaraisempi ja hienostuneempi kuin muiden tavallisten savustettujen kalojen maku.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Rökt Vättersik -savusiian tuotanto on historiallisesti tarkasteltuna ollut erittäin tärkeää Vättern-järven rantojen asukkaille. Perinteisesti kalastajat savustivat ja myivät Rökt Vättersik -siikaa itse. Tämä perinne jatkuu edelleen, vaikka nykyään on myös niitä, jotka joko ainoastaan pyytävät tai ainoastaan savustavat Vättern-järven siikaa.

Siian kalastus ja savustaminen ovat perinteisiä käsityötaitoja, jotka perustuvat tietoon esimerkiksi Vättern-järven siian käyttäytymisestä ja siitä, miten vähärasvaista kalaa savustetaan. Tietämys on syntynyt sukupolvien kuluessa, usein oman perheen keskuudessa.

Siikaa esiintyy Vättern-järvellä eri paikoissa ja eri syvyyksissä esimerkiksi ravinnonsaannin ja vuodenajan mukaan. Elokuusta marraskuuhun siika elää matalissa vesissä enintään 30 metrin syvyydessä kutualueiden läheisyydessä. Joulukuusta alkaen siika siirtyy yhä syvemmälle niin, että helmikuun lopussa sitä kalastetaan 90–120 metrin syvyydessä. Keväällä ravintoa on paremmin saatavilla Vättern-järven matalissa osissa, mikä tarkoittaa, että siika palaa järven matalammille vesille.

Siian kalastuksessa on tiedettävä, missä siika oleskelee mihinkin aikaan, sillä siika liikkuu ravinnon perässä. Kalastajat valitsevat pyyntialueen sen mukaan, missä siikaa todennäköisimmin esiintyy kyseisenä ajankohtana.

Siian savustuksessa on otettava huomioon useita tekijöitä, jotta tuote saa Rökt Vättersik -savusiian ominaisuudet. Savustusprosessia on mukautettava esimerkiksi vuodenajan, sään ja ilmanpaineen mukaan. Pyyntialue ja pyyntikausi – vuodenaika, jona siika pyydetään – vaikuttavat myös savustusprosessiin, sillä kalan rasvapitoisuus vaihtelee.

Kunkin savustamon erityispiirteet on myös tunnettava: kuinka paljon savua syntyy ja miten se jakautuu. Tämä on ratkaisevan tärkeää lopputuotteen ominaisuuksien kannalta.

Koska kullakin savustamolla on omat erityispiirteensä, savustajat noudattavat omaan savustamoonsa mukautettua savustusprosessia. Savustamon rakenteesta riippuen voi olla tarpeen vaihtaa siian paikkaa savustamossa savustuksen aikana, jotta varmistetaan tasainen savustusjälki. Savun kehittymistä savustamossa ohjataan käyttämällä vuorotellen kuivaa ja märkää tai tuoretta puuta.

Savustukseen kuluva aika vaihtelee lämpötilan (yleensä 70–80 °C) ja sen mukaan, miten savua kehittyy savustamossa. Savustaja päättää, milloin siika on valmis, tutkimalla sen rakennetta, haistamalla kalaa ja kokeilemalla, kuinka helposti evät irtoavat kalasta.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_vattersik_2022_07_07.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.