EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 3.5.2018 COM(2018) 256 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen täytäntöönpanosta (2014–2017)



1. JOHDANTO Avaruusresursseista ja -palveluista on tullut välttämättömiä taloudellemme ja yhteiskunnallemme, ja niiden saatavuus pitkällä aikavälillä on olennaista Euroopan turvallisuudelle. Euroopan avaruusresurssien, samoin kuin avaruuteen liittyvien riskitekijöiden, määrä ja kriittisyys ovat lisääntyneet tasaisesti. Euroopalla on määrä olla 40 Galileo- ja Copernicus-satelliittia avaruudessa vuoteen 2020 mennessä. Määrä on noin 12 prosenttia maailman satelliiteista. Siksi Euroopan on hyvin tärkeää varmistaa, että sen avaruusresurssit ja -palvelut voidaan ottaa käyttöön ja että niitä voidaan käyttää turvallisesti. Vuonna 2008 neuvosto korosti, että on tarpeen kehittää eurooppalaiset valmiudet, jotta voidaan seurata ja valvoa Euroopan avaruusinfrastruktuuria ja avaruusromua. EU:n ensimmäinen askel oli perustaa Euroopan unionin avaruusesineiden valvonta- ja seurantapalvelu (jäljempänä ’EU:n SST-palvelu’) 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 541/2014/EU avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta (jäljempänä ’SST-päätös’). Päätöksen 11 artiklan 2 kohdassa edellytetyn mukaisesti tässä kertomuksessa annetaan tietoa päätöksen täytäntöönpanosta ja siihen liittyvistä saavutuksista. SST-päätöksessä todetaan, että saattaa olla tarpeen antaa perussäädös, jotta SST-toimissa voitaisiin varmistaa Euroopalle hyväksyttävän tasoinen riippumattomuus, ja että tällaista mahdollisuutta olisi tarkasteltava EU:n vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä. Tämän kertomuksen päätelmät ja suositukset vaikuttavat Euroopan avaruusstrategiassa EU:n SST-palvelun osalta suunniteltuun työhön. 2. TAUSTA Euroopan kriittisen avaruusinfrastruktuurin turvallisuutta uhkaa avaruusalusten välisten sekä avaruusaluksen ja avaruusromun välisten törmäysten riski. Myös avaruusalusten ja avaruusromun valvomaton paluu Maan ilmakehään on riski maapallon väestön turvallisuudelle. Ennen tukikehyksen perustamista ei ollut Euroopan-laajuista SST-palvelua näihin vaaroihin reagoimiseksi. Vaikka joillakin jäsenvaltioilla oli SST-resursseja, ne eivät muodostaneet eurooppalaista verkostoa. Jäsenvaltiot eivät myöskään tarjonneet operatiivisia SST-palveluja, jotka olisivat olleet kaikkien satelliittioperaattoreiden käytettävissä Euroopassa. Tämän pohjalta perustettiin tukikehys, jonka yleistavoitteena oli auttaa varmistamaan Euroopan ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien, laitosten ja palvelujen kestävyys pitkällä aikavälillä. Lisäksi asetettiin seuraavat erityistavoitteet: a)arvioida ja vähentää eurooppalaisten avaruusalusten toimintaan kiertoradalla liittyviä riskejä ja mahdollistaa se, että avaruusalusten operaattorit voivat parantaa lieventävien toimenpiteiden suunnittelun ja toteuttamisen tehokkuutta b)vähentää eurooppalaisten avaruusalusten laukaisuun liittyviä riskejä c)seurata avaruusalusten tai avaruusromun valvomatonta paluuta Maan ilmakehään ja tuottaa tarkempia ja tehokkaampia varhaisia varoituksia sekä d)pyrkiä ehkäisemään avaruusromun lisääntymistä. Lisäksi SST-päätöksessä todetaan, että tukikehyksen tulisi myös edistää synergioita kaikilla avaruustilannetietoisuuden pääaloilla (SST, avaruussää ja maata lähellä olevat kappaleet) ja täydentää asiaankuuluvia kansainvälisiä aloitteita, jotka koskevat avaruusromua ja ulkoavaruuteen kohdistuvia toimia. Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tukikehyksen tavoitteena on perustaa eurooppalainen SST-valmius, jossa Eurooppa olisi riittävän riippumaton. Tätä varten SST-päätöksessä esitetään kolme toimea: a)maahan ja avaruuteen sijoitettujen jäsenvaltioiden ilmaisimien verkostosta muodostuvan tunnistustoiminnon perustaminen ja käyttö avaruusesineiden valvomiseksi ja seuraamiseksi ja niihin liittyvän tietokannan tuottamiseksi b)käsittelytoiminnon perustaminen ja käyttö SST-datan käsittelemiseksi ja analysoimiseksi kansallisella tasolla SST-tietojen ja -palvelujen tuottamiseksi SST-palvelun tarjoamistoiminnolle toimittamista varten ja c)sellaisen toiminnon perustaminen, jonka kautta SST-palveluja tarjotaan siviilialan käyttäjille törmäysriskien arviointia sekä Maan ilmakehään palaavien kappaleiden seurantaa ja kiertoradalla tapahtuvan pirstoutumisen havaitsemista varten. Alan arkaluonteisuuden vuoksi ehdotettu tukikehys perustui innovatiiviseen hallintomalliin: osallistuvat jäsenvaltiot, jotka muodostavat konsortion, toteuttaisivat ilmaisimiin, käsittelyyn ja palveluihin liittyvät toimet SST-palvelujen tuottamiseksi ja toimisivat EU:n tasolla täytäntöönpanevana elimenä yhteistyössä Euroopan unionin satelliittikeskuksen (EUSK:n) kanssa, joka toimii palvelupisteenä. Komissio pääasiassa hallinnoi tukikehystä ja varmistaa sen täytäntöönpanoa, ja sillä on myös valtuudet ryhtyä asianmukaisiin toimiin tukikehyksen tavoitteiden tukemiseksi.

3. MENETELMÄT Tässä kertomuksessa käsitellään tukikehyksen toiminnan kolmea ensimmäistä vuotta ja kahdeksaa kuukautta (huhtikuusta 2014 joulukuuhun 2017). Tähän aikaan sisältyy 18 kuukautta varsinaista toimintaa. Kertomus on laadittu seuraavien asiakirjoista, selvityksistä ja sidosryhmien kanssa järjestetyistä kokouksista saatujen datan ja tietojen perusteella: -SST-konsortion tuotokset ja asiakirjat tammikuun 2016 ja joulukuun 2017 väliseltä ajalta sekä SST:n vuoden 2015 avustusten päättymistä koskevat loppuraportit ja tilastot EU:n SST-palvelujen tarjoamisportaalin toiminnasta joulukuuhun 2017 saakka -palaute jäsenvaltioilta vuonna 2017 EU:n SST-palvelujen toteutusta ja kehittymistä koskevissa kuulemisissa SST-komiteassa, SST-asiantuntijaryhmässä sekä teknisissä kokouksissa SST-konsortion kanssa -EUSK:n ja SST-konsortion touko-kesäkuussa 2017 järjestämä palautekampanja EU:n SST-palvelun rekisteröidyille käyttäjille -julkinen sidosryhmien kuuleminen Euroopan avaruusstrategiasta (huhti-kesäkuu 2016), joka koski tiettyjä kysymyksiä SST:stä -komission palkkaamien ulkoisten ja riippumattomien teknisten asiantuntijoiden analyysi, jonka tarkoituksena oli tukea SST-avustusten täytäntöönpanon arviointia. SST-päätöksen 11 artiklan 2 kohdassa edellytetyn mukaisesti kertomuksessa arvioidaan tukikehyksen tavoitteiden saavuttamista tulosten ja vaikutusten, resurssien tehokkaan käytön sekä Euroopan tasolla saatavan lisäarvon kannalta. Kertomuksessa käsitellään toimien edistymistä, tuotoksia ja keskeisiä suorituskykyindikaattoreita komission vuonna 2016 tekemän päätöksen mukaisesti laaditussa vuosien 2017–2020 koordinointisuunnitelmassa. 4. SST-TUKIKEHYKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 4.1 Valmisteluvaihe EU:n SST-palvelun toiminnan aloittamista 1. heinäkuuta 2016 valmisteltiin lukuisin toimin, joita olivat esimerkiksi seuraavat: -Maaliskuussa 2015 viiden jäsenvaltion (Espanja, Italia, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta) katsottiin täyttävän SST-tukikehykseen osallistumista koskevat kriteerit, jotka oli asetettu SST-päätöksessä ja komission vuonna 2014 antamassa täytäntöönpanopäätöksessä, ja ne nimettiin kansallisiksi yksiköiksi, jotka muodostavat SST-konsortion. -Osallistuvat jäsenvaltiot allekirjoittivat 16. kesäkuuta 2015 SST-sopimuksen, jolla SST-konsortio perustettiin virallisesti. -SST-konsortio ja EUSK allekirjoittivat 14. syyskuuta 2015 SST:n täytäntöönpanojärjestelyjä koskevan sopimuksen, jolla SST-yhteistyö aloitettiin virallisesti. -Lisäksi ensimmäiset avustukset EU:n SST-palvelun perustamisen ja toiminnan rahoittamiseen myönnettiin EU:n ohjelmista (vuoden 2015 talousarvio) 1. tammikuuta 2016. SST-päätös annettu (huhtikuu 2014) SST-päätös voimassa (kesäkuu 2014) SST-konsortio perustettu (kesäkuu 2015) SST-yhteistyö aloitettu (syyskuu 2015) Alustava SST-palvelu aloitettu (heinäkuu 2016) Alustavaa SST-palvelua kehitetty (heinäkuusta 2016 alkaen) Valmisteluvaihe (huhtikuu 2014 – kesäkuu 2016) Toimintavaihe (heinäkuusta 2016 alkaen) 4.2 Toimintavaihe

Tunnistustoiminto SST-päätöksen nojalla jokainen jäsenvaltio säilyttää määräysvallan kansallisiin operaatiokeskuksiin liitettyihin SST-ilmaisimiinsa ja niiden toimintaan. Kansalliset SST-ilmaisimet tuottavat tietoa kiertoradalla kulkevista avaruusesineistä, jotka ovat olennainen tekijä datan ja tietojen käsittelytoiminnon kannalta. EU:n SST-palvelun ilmaisimien tyyppi, valmiudet ja maantieteellinen jakautuminen vaikuttavat siihen, miten suurta aluetta kiertoradasta ja millaista määrää tietyn vähimmäiskoon täyttäviä avaruusesineitä voidaan seurata, ja viime kädessä ne vaikuttavat myös EU:n SST-palvelun riippumattomuuteen ja valmiuksiin. Toiminnassa olevien ilmaisimien määrä on kasvanut vähitellen sen jälkeen, kun toiminta aloitettiin heinäkuussa 2016. Joulukuuhun 2017 mennessä 33 kansallisessa määräysvallassa olevaa ilmaisinta (3 valvontatutkaa, 8 seurantatutkaa, 18 teleskooppia ja 4 lasermittausasemaa) oli osallistunut EU:n SST-palvelun seuranta- ja/tai valvontatoimiin. Ne kattavat kaikki kiertoradat (LEO, MEO, HEO ja GEO), mutta niillä voidaan seurata vain osaa esineistä seuraavista syistä: -joidenkin ilmaisimien riittämätön saatavuus EU:n SST-palvelussa -nykyisten SST-ilmaisimien maantieteellinen sijainti ja -mahdottomuus havaita tiettyä kokoa pienempiä esineitä. Näiden puutteiden korjaaminen vaatii nykyisten SST-ilmaisimien parantamista ja uusien ilmaisimien käyttöönottoa. Vuonna 2017 tehdyssä simulaatiossa arvioitiin, että seurannassa ovat alla olevassa taulukossa ilmoitetut määrät erikokoisia esineitä eri kiertoradoilla. Simulaatiossa verrattiin alkuperäisen arkkitehtuurin suorituskykyä vuonna 2017 siihen, mitä sen odotetaan olevan vuonna 2021 parannusten jälkeen: 2017

(alkuperäinen arkkitehtuuri) 2021

(suunniteltu arkkitehtuuri) Jäsenvaltioiden arkkitehtuuri (kiertorata ja esineen koko) Seuranta yhteensä (%)* Tarkka seuranta yhteensä (% kokonaismäärästä) ** Seuranta yhteensä (%)* Tarkka seuranta yhteensä (% kokonaismäärästä) ** LEO (> 7 cm) 19 % 14 % 35 % 19 % LEO (> 50 cm) 79 % 72 % 95 % 80 % LEO (> 1 m) 96 % 95 % 98 % 97 % MEO (> 40 cm) 18 % 7 % 62 % 7 % GEO (> 50 cm) 40 % 30 % 66 % 42 % * Seuratut esineet ovat esineitä, joita on seurattu vähintään kerran simulaation 14 päivän mittaisella jaksolla. ** Tarkkaan seuratut esineet ovat esineitä, joita seurattiin joka päivä LEO-radalla ja kolmen päivän välein MEO-/LEO-radalla. Tunnistustoiminnon osalta SST-konsortion työ on koostunut pääasiassa seuraavista toimista: ·SST-ilmaisimien liittäminen kansallisiin SST-järjestelmiin Useimmissa ilmaisimissa oli jo tarvittavat yhteydet niiden kansallisten operaatiokeskusten kanssa toiminnan alkaessa, ja nyt myös loput yhteydet on luotu. Työt, jotka koskevat ilmaisimien käytön mukauttamista EU:n SST-palveluun, ovat meneillään. ·Eurooppalaisten ilmaisimien kartoittaminen ja arkkitehtuuriin liittyvät tutkimukset EU:n SST-palveluun mahdollisesti sopivien eurooppalaisten ilmaisimien kartoittaminen saatiin päätökseen vuonna 2017. Sen tuloksena saadun Euroopan ilmaisinluettelon pohjalta tehtiin arkkitehtuuriin liittyviä tutkimuksia, ja sen avulla oli mahdollista lisätä ilmaisimien määrää EU:n SST-palvelussa. Luetteloon on koottu tiedot 133 mahdollisesta ilmaisimesta yhdeksästä jäsenvaltiosta (SST-konsortion maat sekä Itävalta, Portugali, Puola ja Romania). Jatkuva päivittäminen sekä maakohtaisen kattavuuden lisääminen ovat kuitenkin tarpeen. Alkuperäistä EU:n SST-palvelun arkkitehtuuria ja sen suorituskykyä koskevat tutkimukset saatiin päätökseen vuonna 2017, ja EU:n SST-palvelun tulevien arkkitehtuurivaihtoehtojen yksityiskohtaisen arvioinnin odotetaan valmistuvan vuonna 2018. ·Ilmaisimien parantaminen Eurooppalaisten ilmaisimien alustavien tutkimusten tulosten perusteella vuonna 2016 alettiin parantaa 18:aa anturia kaikissa SST-konsortion maissa (myös EU:n rahoituksella). Vuosia 2015–2020 koskevissa EU-ohjelmissa ei ole suunniteltu uusien resurssien kehittämistä EU:n SST-palveluun.

Käsittelytoiminto Käsittelytoiminnosta vastaavat kansalliset operaatiokeskukset, jotka toimivat jäsenvaltioiden alaisuudessa SST-konsortion koordinoimana. Kukin kansallinen operaatiokeskus syöttää dataa ja tietoja sisäisistä ja ulkoisista lähteistä kansalliseen tietokantaansa, jota se sen jälkeen käsittelee ja analysoi tuottaakseen SST-palveluja. Kukin kansallinen operaatiokeskus on riippumaton ja käyttää erilaisia data- ja tietomuotoja, tietojenkäsittelyohjelmistoja ja algoritmeja. Yhdysvaltojen luetteloon verrattuna kansallisissa tietokannoissa on vain vähän esineitä, eikä yhteistä eurooppalaista avaruusesineiden tietokantaa toistaiseksi ole. Tämän vuoksi prosessissa käytetään miltei pelkästään yhdysvaltalaista dataa. Yhdysvaltalaisen datan laatu ja päivittämistiheys vaihtelevat kiertoradan mukaan, ja niihin vaikuttavat kansallisella tasolla Yhdysvaltojen kanssa tehdyt kahdenväliset sopimukset. Dataa on myös usein analysoitava tarkemmin, varmennettava ja täsmennettävä. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään sellaisten konjunktiotietoja koskevien viestien (conjunction data messages, CDM) osuus, jotka on tuotettu käyttämällä EU:n SST-ilmaisimista saatua dataa, suhteessa EU:n SST-portaaliin ladattujen CDM-viestien kokonaismäärään. Kiertorata: CDM-viestin lähde: LEO MEO/GEO EU SST 3 % 22 % Osittain Yhdysvallat 97 % 78 % EU:n SST-palvelu koostuu viidestä kansallisesta operaatiokeskuksesta, jotka ovat ISOC (Italia), S3TOC (Espanja), COO (Ranska), GSSAC (Saksa) ja UKSpOC (Yhdistynyt kuningaskunta). Viestintäyhteydet kansallisten operaatiokeskusten välille on perustettu, ja ne ovat säännöllisesti yhteydessä toisiinsa ja jakavat tietämystä ja tietoa. Parhaillaan laaditaan datan ja tietojen jakamista koskevia periaatteita, joiden on tarkoitus helpottaa koko konsortion välistä yhteistyötä tulevaisuudessa. Alustavat tutkimukset kunkin kansallisen operaatiokeskuksen prosesseista (tietomuodot, algoritmit, tietokannat, ulkoisten tietojen käyttö jne.) on saatu päätökseen. Tämän perusteella voidaan määrittää ne datan- ja tiedonvaihdon muodot ja menettelyt, joita verkostoitumisen tehostaminen, datan yhteentoimivuus, konsortionlaajuinen tunnistustoiminto ja yhteisen eurooppalaisen tietokannan luominen edellyttävät. Huoltotoiminto Kolmen ensimmäisen SST-palvelun tuottaminen alkoi 1. heinäkuuta 2016: -konjunktioanalyysi ja hälytyspalvelu -Maan ilmakehään paluuta koskevat analyysit ja tiedot -pirstoutumisanalyysit. Kansalliset operaatiokeskukset tarjoavat palveluja EU:n SST-palveluportfolion mukaisesti. Se koostuu seuraavista osista: -”yhteisesti taattu perustaso” (ts. kaikkien kansallisten operaatiokeskusten tuottamat vähimmäispalvelut EU:n SST-palveluille), jota täydentävät -lisäarvopalvelut (ne perustuvat kyseisten kansallisten operaatiokeskusten nykyisille valmiuksille, ja ne sisällytetään asteittain yhteisesti taattuun perustasoon). Törmäysten välttämisen osalta käyttäjien pyynnöt jaetaan tapauskohtaisesti yhdelle tai useammalle kansalliselle operaatiokeskukselle. Tähän voi liittyä avaruusaluskaluston yhteistä tai jaettua käyttöä. Pirstoutumisanalyysipalvelut ja Maan ilmakehään paluuta koskevat palvelut kiertävät kansallisissa operaatiokeskuksissa kuukausittain siirtomenettelyjen perusteella. EU:n SST-portaalin ja -neuvontapalvelun toiminnasta vastaa EUSK. Palvelut toimitetaan yleensä EU:n SST-palvelun rekisteröityneille käyttäjille EU:n SST-portaalin kautta. Kyseinen kansallinen operaatiokeskus voi toimittaa nimetyille käyttäjilleen törmäyksen välttämiseen liittyviä tietoja suoraan tarvittaessa. Joulukuun 1. päivään 2017 mennessä seuraavat rekisteröinnit oli hyväksytty EU:n SST-palvelujen toiminnan aloittamisesta alkaen: konjunktioanalyysi ja hälytyspalvelu 27 rekisteröintiä, pirstoutumisanalyysit 30 rekisteröintiä ja Maan ilmakehään palaavien kappaleiden seuranta 36 rekisteröintiä. Nämä luvut edustavat 27:ää organisaatiota 12 jäsenvaltiosta. Törmäyksen välttämiseen liittyy 79 avaruusalusta, joista 35 on LEO-radalla, 18 alusta MEO-radalla ja 26 GEO-radalla. EU:n Galileo- ja Copernicus-satelliitit on rekisteröity EU:n SST-palveluihin.

Heinäkuusta 2016, jolloin toiminta aloitettiin, joulukuuhun 2017 mennessä EU:n SST-portaalin kautta on käsitelty tai ilmoitettu yli miljoona tapahtumaa ja palvelua. Lisäksi portaalin kautta on lähetetty raportteja. Liitteessä on tilastot toimitetuista palveluista. Käyttäjävuorovaikutukseen perustuva mekanismi odotetaan otettavan käyttöön vuonna 2018. Ensimmäinen käyttäjäpalautekampanja toteutettiin touko-kesäkuussa 2017. Kyselyn vastaajat olivat yleisesti tyytyväisiä ensimmäisiin SST-palveluihin, joskin vastausaste oli vain 26 prosenttia. Käyttäjät ehdottivat parannuksia, jotka liittyivät palvelujen toimittamisen yhdenmukaisuuteen ja ajoitukseen, ja katsoivat, että esineestä ja tapahtumasta pitäisi saada enemmän tietoa. EUSK ja SST-konsortio määrittivät käyttäjien tarpeet ja alustavan luettelon mahdollisista käyttäjistä. SST-palvelulle myönnettyjen avustusten hallinta EU:n SST-palveluja on rahoitettu EU-avustuksin kolmella pääalalla: -EU:n SST-palvelujen tarjoaminen (1SST) -resurssiverkosto ja toimien koordinointi (2SST) ja -nykyisten SST-resurssien parantaminen ja uusien resurssien kehittäminen (3SST). Copernicus-, Galileo- ja Horisontti 2020 -ohjelmista on annettu yhteensä 167,5 miljoonaa euroa vuosiksi 2015–2020. Tästä määrästä noin 70,5 miljoonaa euroa on tarkoitettu SST-päätöksen mukaisten toimien täytäntöönpanoon (1SST ja 2SST), ja 97 miljoonaa euroa on varattu ilmaisimien parantamiseen (3SST). Tässä kertomuksessa kuvatut toimet on osaksi rahoitettu vuoden 2015 avustuksilla, jotka päättyivät hallinnollisesti joulukuussa 2017. Toimien jatkuminen ja siirtyminen aiempaa kattavampiin ja tehokkaampiin EU:n SST-palveluihin on määrä varmistaa vuosien 2016–2017 avustuksilla, joita koskevat sopimukset allekirjoitettiin joulukuussa 2017. Horisontti 2020 -ohjelman vuosien 2018–2020 avustushakemusten aiheet julkistettiin vuonna 2017. Ensimmäisten SST-hankkeiden EU-rahoitusjärjestelyt osoittautuivat monimutkaisiksi ja hallinnollisesti raskaiksi. Vuosina 2015–2017 tämä johti siihen, että useita melko lyhytkestoisia (18 kuukautta) avustuksia jouduttiin hallitsemaan samanaikaisesti eri varainhoitoa koskevien säännösten perusteella. Avustusten hallintojärjestelyjen yksinkertaistamiseksi on toteutettu joitakin toimia. Hallinto SST-päätöksessä todetaan, että SST-palvelut ovat arkaluonteisia ja EU:n SST-valmiuksien täytäntöönpano ja hallinnointi jätetään osallistuville jäsenvaltioille, joilla on kansallisia resursseja. Komission osallistuminen vuosina 2014–2017 liittyi enimmäkseen jäsenvaltioiden osallistumismenettelyn valvontaan, avustusten myöntämiseen, epäviralliseen vuorovaikutukseen SST-konsortion kanssa sekä vuosien 2017–2020 koordinointisuunnitelman laatimiseen. SST-konsortion hallintorakenne on mukana ohjauskomiteassa, teknisessä komiteassa ja turvallisuuskomiteassa työskentelyssä sekä hankkeen ja rahoituksen koordinoinnissa. Päätökset tehdään yksimielisyysperiaatteella. Useimmat päätökset, myös ne, jotka koskevat ohjelman hallinnointia, tehdään ohjauskomiteassa, jossa komissio on ollut tarkkailijajäsenenä vuodesta 2017. Koordinointikomitea vastaa SST-yhteistyön hallinnoinnista (SST-konsortion ja EUSK:n välillä). Vuonna 2016 annetun toisen täytäntöönpanopäätöksen jälkeen komissio aloitti toisen hakumenettelyn, jossa jäsenvaltiot saivat jättää hakemuksia SST-konsortioon liittymiseksi. Kolme jäsenvaltiota (Portugali, Puola ja Romania) toimitti viralliset hakemukset SST-konsortioon liittymiseksi määräaikaan mennessä (19. elokuuta 2017). Hakumenettely on määrä saada päätökseen vuonna 2018. Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen voi auttaa parantamaan EU:n SST-palvelujen suorituskykyä. Kahdeksan muuta jäsenvaltiota (Itävalta, Kreikka, Kroatia, Latvia, Slovakia, Suomi, Ruotsi ja Tšekki) ilmaisi aikeensa ryhtyä yhteistyöhön SST-konsortion kanssa avustusten täytäntöönpanoon osallistuvina tahoina. Yksityinen sektori osallistuu EU:n SST-palveluihin pääasiassa teknologia- ja datapalvelujen tarjoajana, mutta se ei osallistu EU:n SST-palvelujen hallinnointiin. 5. ARVIOINTI 5.1 Tulokset ja vaikutukset

Tukikehys tuotti tuloksia EU:n SST-palvelujen perustamisen ja toiminnan sekä toimintojen ja toimien osalta. Koska EU:n SST-palvelut ovat toimineet kuitenkin vasta vähän aikaa, sosioekonomisia vaikutuksia ei voida vielä määrittää. Tukikehyksen tärkeimmät saavutukset voidaan tiivistää seuraavasti: -EU:n SST-palvelujen saatavuus – SST-konsortio on tuottanut palveluja EU:n SST-logon alla 1. heinäkuuta 2016 alkaen EU:n SST-portaalin kautta. Törmäyksen välttämiseen, kiertoradalla tapahtuvaan pirstoutumiseen ja Maan ilmakehään palaamiseen liittyviä palveluja tarjotaan kaikille eurooppalaisille institutionaalisille käyttäjille, avaruusalusten omistajille ja operaattoreille maksutta ympäri vuorokauden. Käyttäjien määrä on kasvanut tasaisesti. -Käyttäjien tavoittaminen – mahdolliset käyttäjät määritettiin ja niiden tarpeet dokumentoitiin. Käyttäjiltä saatu palaute on lupaavaa, vaikka sitä on saatu vasta vähän. EU:n SST-palvelut auttoivat parantamaan sidosryhmien tietämystä avaruuteen liittyvistä riskeistä ja tarpeesta suojella avaruusinfrastruktuuria. -Yhteistyö ja jaetun taitotiedon kerääminen – kansallisten operaatiokeskusten välinen yhteydenpito on säännöllistä. Kansalliset asiantuntijat jakavat tietoa ja työskentelykäytäntöjä työryhmissä, jotka panevat SST-avustuksia täytäntöön. Jokaisen kansallisen operaatiokeskuksen järjestelmät, prosessit ja menettelyt on arvioitu. -Euroopan resurssien kartoitus ja yhdistäminen – EU:n ensimmäisiin SST-operaatioihin osallistuu yhteensä 33 ilmaisinta kaikilta kiertoradoilta. Niiden alkuperäinen arkkitehtuuri ja tehokkuus on arvioitu. EU:n SST-palveluihin mahdollisesti sopivat eurooppalaiset ilmaisimet on määritetty ja kansallisten ilmaisimien parannustoimet on aloitettu. -Muiden jäsenvaltioiden tavoittaminen – EU:n SST-palvelut ovat herättäneet kiinnostusta muissa jäsenvaltioissa, ja ne ovat alkaneet tehdä yhteistyötä SST-konsortion kanssa tai liittyneet siihen. 5.2 Tehokkuus Tukikehyksen avulla oli mahdollista perustaa ensimmäinen EU:n SST-valmius, kun yleisenä tavoitteena on varmistaa Euroopan avaruusinfrastruktuurin ja -palvelujen kestävyys pitkällä aikavälillä. Kaikki kolme palvelua perustettiin ja saatiin toimintaan SST-päätöksessä suunnitellun mukaisesti. Sen jälkeen, kun EU:n SST-palvelun toiminta alkoi, kansalliset operaatiokeskukset ovat antaneet törmäysvaroituksia eikä ole ollut katastrofaalisia tapahtumia, jotka olisivat liittyneet rekisteröityyn avaruusalukseen tai EU:n satelliitteihin. Maan ilmakehään paluuta koskevia tapahtumia on seurattu ja niistä on raportoitu. SST-konsortion laajentuminen ja SST-avustusten täytäntöönpano vuonna 2017 oli suunnitelman mukaista. Koordinointisuunnitelman mukaisesti tukikehyksen täytäntöönpano on ollut riittävän nopeaa, kun otetaan huomioon alan monimutkaisuus ja arkaluonteisuus. EU:n SST-palvelujen innovatiivinen hallintomalli helpotti edistymistä tällä erittäin arkaluonteisella alalla. Näistä saavutuksista huolimatta EU:n SST-palvelun on silti parannettava suorituskykyään ja riippumattomuuttaan. EU:n SST-palvelu on yhdistelmä kansallisia valmiuksia. Kansalliset tietokannat ovat erilaisia ja palvelutaso vaihtelee. Mittakaavaetuja ei ole vielä nähtävissä, ja myös tarpeetonta päällekkäisyyttä on vältettävä. Valmistelevat työt kansallisten operaatiokeskusten verkostoitumista ja SST-datan ja -tietojen vaihtamista varten on tehty, ja tavoitteena on kehittää Euroopan yhteinen tietokanta ja optimoida EU:n SST-palvelujen toiminta. SST-avustusten tuella tehdyt alustavat arkkitehtuuritutkimukset ovat lisäksi osoittaneet, että EU:n SST-palvelujen riippumattomuuden etenemiseen tarvitaan huomattavia investointeja nykyisiin ja uusiin ilmaisimiin, jotka valvovat ja seuraavat avaruusesineitä. Tältä osin pitkän aikavälin visiosta ja strategisista tavoitteista tarvitaan EU:n tason ohjeistusta. EU:n SST-palvelut eivät kata avaruuteen liittyviä riskitekijöitä avaruusaluksen lennon koko keston (laukaisusta käytöstäpoistoon) ajalta, vaikka ne kuitenkin uhkaavat Euroopan avaruusinfrastruktuurin ja -palvelujen kestävyyttä pitkällä aikavälillä. Tukikehyksessä ei myöskään määritetä toimia tai anneta välineitä, joilla helpotettaisiin avaruustilannetietoisuuden muiden alojen (avaruussää ja Maata lähellä olevat kappaleet) kanssa mahdollisten synergiaetujen selvittämistä. Lisäksi on edistettävä yhteistyötä kansainvälisellä foorumilla valmiuksien kehittyessä. 5.3 Eurooppalainen lisäarvo SST-tukikehys on antanut jäsenvaltioille kannustimen tehdä yhteistyötä tällä kansallisesti arkaluonteisella alalla sekä auttanut lisäämään avoimuutta ja rakentamaan luottamusta. Eurooppalaisten käyttäjien käytettävissä olevat SST-palvelut ja huippuosaamisen edistäminen Eurooppalaiset käyttäjät voivat käyttää EU:n SST-palveluja maksutta. Tämä on ollut tärkeää etenkin eurooppalaisille julkisten ja yksityisten satelliittien omistajille ja operaattoreille, joilla ei välttämättä ole omaa laadukasta törmäystenvälttämisjärjestelmää. EU:n SST-palvelujen käyttöoikeuspyyntöjä on tullut myös EU:n ulkopuolisista maista. Näiden pyyntöjen käsittelemistä varten on laadittava omat kriteerinsä. Tukikehys on luonut kansallisten operaatiokeskusten välille oppimiseen ja tiedonjakamiseen tarkoitetun järjestelmän, joka parantaa lisäarvopalveluja ja lisää niille käyttäjille koituvia hyötyjä, jotka ovat voineet hyödyntää aikaisemmin vain kansallisia SST-palveluja. Kansallisten SST-valmiuksien pirstaleisuuden vähentäminen ja eurooppalaisten valmiuksien riippumattomuuden lisääminen Ensimmäisistä eurooppalaisten ilmaisimien kartoitus- ja arkkitehtuuritutkimuksista saadut strategiset tiedot edistävät EU:n SST-valmiuksien tulevaa kehittämistä entistä koordinoidummin ja kustannustehokkaammin. Euroopassa pitäisi siis olla mahdollista optimoida, parantaa ja kehittää ilmaisimia. Eurooppa on suuresti riippuvainen yhdysvaltalaisesta datasta, jonka laatu ja saatavuus vaihtelevat. EU:n SST-palvelun luominen on perusta ja ensimmäinen askel Euroopan tietynasteisesti riippumattoman SST-valmiuden kehittämiselle. Koska erittäin suorituskykyisen SST-valmiuden kehittäminen on hyvin kallista, yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole varaa sijoittaa siihen yksinään niin paljon. EU:n SST-palvelut ovat valmiita tekemään yhteistyötä EU:n tasolla tämän tavoitteen saavuttamiseksi.