Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä"

(2000/C 168/08)

Neuvosto päätti 29. helmikuuta 2000 pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 11. huhtikuuta 2000. Esittelijä oli Renate Hornung-Draus.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 111 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. EY:n perustamissopimuksen 18 artiklan mukaan "jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella". Tämän yksilöiden perusoikeuden käyttämistä rajoittavat kuitenkin useat epäkohdat ja vaikeudet, jotka haittaavat oman kotimaansa ulkopuolelta koulutusmahdollisuuksia etsivien liikkuvuutta.

1.2. Henkilöiden liikkumisvapaus kuuluu palkatuille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, siis myös opettajille ja kouluttajille. Vapauden on koskettava niitäkin, jotka haluavat, usein työnsä ulkopuolella, opiskella taikka osallistua ammatilliseen koulutukseen tai vapaaehtoistyöhön. Yhteisön on huolehdittava siitä, että kaikki mahdolliset hallinnolliset esteet poistetaan, jotta he voivat osallistua yhteisöohjelmiin tai muuhun toimintaan toisessa jäsenvaltiossa.

Tämän vuoksi TSK on varauksettoman tyytyväinen käsillä olevan suosituksen tavoitteisiin. Ne antavat oikean signaalin Euroopan kansalaisille aikana, jolloin Euroopan unionin laajentuminen on jo lähellä ja EU valmistautuu Lissabonin huippukokouksessa tehtyjen päätösten perusteella(1) siirtymään tieto- ja taitoyhteiskuntaan talouden maailmanlaajuistumisen asettamien vaatimusten täyttämiseksi.

1.3. Luotaessa tietojen ja taitojen yhteiskuntaa Eurooppaan rajatylittävän liikkuvuuden edistämisellä on erityinen rooli. Euroopan yhdentymisen ja nimenomaan kansalaisten Euroopan toteuttamisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn parantamisen yksi edellytys on, että kansalaiset voivat liikkua ilman huomattavia rajoituksia. "Eurooppa-asiantuntemuksen" välittymisen lisääntyminen on lisäksi yhä enemmän koulutuksen laadun ja kiinnostavuuden tärkeä kriteeri. EU:n koulutusalan toimijoiden on edistettävä nykyistä enemmän "Eurooppa-pätevyyksiä" kuten kielitaitoa, Euroopan eri poliittisten, oikeudellisten, yhteiskunnallisten ja taloudellisten järjestelmien tuntemusta sekä eurooppalaisten naapurien elämäntyylin ymmärtämystä. Jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmät on mukautettava eurooppalaisiin kehityssuuntiin ja tarpeisiin, ne tarvitsevat "Eurooppa-valmiutta", johon sisältyy kansalaisten edun vuoksi avoimuus ja selkeys.

1.4. Tärkeä tekijä liikkuvuuden toteuttamisessa on myös laaja-alainen tiedotuspolitiikka, jota sekä Euroopan komission että jäsenvaltioiden on harjoitettava aktiivisesti ja aloitteellisesti: liikkuvuudesta kiinnostuneiden ja siihen halukkaiden on usein vaikea selvittää, mitä mahdollisuuksia heillä on hyödyntää oleskelua ulkomailla ammatilliseen (jatko)koulutukseensa. Ilman laaja-alaista, tavoitteellista ja helposti ymmärrettävää tietoa, jota on saatavissa yleissivistävissä oppilaitoksissa, ammattikouluissa, työnvälitystoimistoissa, yliopistoissa ja muissa oppilaitoksissa sekä yrityksissä, liikkuvuus jää niiden yksinoikeudeksi, joiden opettajat tai kouluttajat ovat erityisen valveutuneita. Tässä yhteydessä TSK ehdottaa harkittavaksi keskipitkällä aikavälillä, olisiko tarkoituksenmukaista ottaa uudelleen käyttöön kohdennettuja henkilökohtaisia tukitoimia niille, jotka haluavat käyttää liikkumisoikeuttaan, kuten tutkimuksen alalla on tehty jo kauan. Tässä voidaan hyödyntää viimeistä edellisistä eurooppalaisista koulutusohjelmista saatuja kokemuksia. Esimerkkeinä mainittakoon Petra- ja Lingua-ohjelmat, joissa yksilökohtaiset tukitoimet olivat jo mahdollisia, ja niitä hyödynnettiinkin hyvin paljon.

1.5. Vieraiden kielten taito on työntekijöiden työllistymismahdollisuuksien ja yritysten kilpailukyvyn samoin kuin koko Euroopan talouden kannalta hyvin tärkeä. Liikkuvuuden lisääminen Euroopassa lisäisi myös eurooppalaisten mahdollisuuksia hankkia kielitaitoa. Juuri kielitaidon puute on tosin samalla liikkuvuuden suuri este. Tämän vuoksi TSK on tyytyväinen komission aloitteeseen julistaa vuosi 2001 eurooppalaiseksi kielten vuodeksi. Yksi aloitteen nimenomaisista tavoitteista on osoittaa mahdollisimman monelle vieraiden kielten osaamisesta koituvat edut. Henkilökohtaisen kehityksen ja muiden kulttuurien ymmärtämisen lisäksi tulisi korostaa, että (jatko)koulutus ulkomailla parantaa työllistymismahdollisuuksia.

2. Suositus

2.1. Suositus jakautuu yleisiin, kaikille tarkoitettuihin suosituksiin ja erityissuosituksiin opiskelijoille, koulutuksessa oleville, nuorille vapaaehtoisille, opettajille ja kouluttajille.

2.2. Yhteisön koulutusohjelmista kuten Petra, Comett, Leonardo da Vinci ja Sokrates sekä ESR:n rahoittamista henkilöresursseja koskevista yhteisöaloitteista saatujen kokemusten perusteella komissio antoi jo vuonna 1996 vihreän kirjan aiheesta "Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus - Kansainvälisen liikkuvuuden esteet". Vihreässä kirjassa komissio toteaa, että opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien erilainen asema eri jäsenvaltioissa erityisesti työoikeuden, sosiaaliturvan tai vero-oikeuden alalla haittaa liikkuvuutta. Käsillä oleva komission suositus perustuu vihreään kirjaan. Toisin kuin vihreässä kirjassa suosituksessa tosin ei käsitellä ollenkaan tutkimuksen alan problematiikkaa vaan keskitytään yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen.

3. Huomautuksia

3.1. Yleistä

3.1.1. Suosituksessa ehdotetaan jäsenvaltioille, että ne osoittaisivat olevansa valmiita poistamaan ne esteet, joita yhteisön säännöstöstä huolimatta on vielä olemassa opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuudelle.

3.1.2. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa toimenpiteitä, jotta niihin yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin, jotka oleskelevat pysyvästi Euroopan yhteisössä, sovelletaan liikkumisen vapauteen ja tasa-arvoiseen kohteluun liittyvää yhteisön lainsäädäntöä ja suosituksen ohjeita. Jäsenvaltioiden tulee kohdella EU:ssa pysyvästi oleskelevia yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia samalla tavoin kuin yhteisön kansalaisia, silloin kun he opiskelevat, osallistuvat koulutukseen tai vapaaehtoistyöhön taikka toimivat opettajina tai kouluttajina.

Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen erityisesti siihen, että suosituksessa painotetaan selvästi yhteisön ulkopuolisten maiden problematiikkaa. Varsinkin laajentumisen lähestyessä ja meneillään olevan hallitusten välisen konferenssin yhteydessä tämä on myönteinen signaali ehdokasvaltioille. Jotta voidaan luoda toimiva laajentunut unioni, myös ehdokasvaltioiden kansalaisilla on oltava mahdollisuus oppia tuntemaan Euroopan unioni. Tämä voidaan toteuttaa jo nyt ehdokasvaltioiden liittymistä valmistelevan strategian puitteissa ja niiden kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten perusteella. Erityisesti Leonardo-ohjelman puitteissa toimivia Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) opinto-ohjelmia tulisi hyödyntää enemmän yhteyksien ja yhteistyön luomiseksi ja edistämiseksi ehdokasvaltioiden kanssa.

3.1.3. Jäsenvaltioiden tulisi lisäksi mahdollisuuksien mukaan edistää maiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja sisällyttää se omiin toimintalinjoihinsa, joita sovelletaan suosituksessa tarkoitettuihin ryhmiin. Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on, että hyödynnetään EU-ohjelmien kansainvälisen yhteistyön puitteissa saatuja kokemuksia - ei ole mitään hyötyä keksiä pyörää aina uudestaan ja kohdata aina samoja ongelmia.

3.1.4. Käsillä olevan suosituksen ala ei kuitenkaan TSK:n mielestä ilmene komission ehdotuksista tarpeeksi selvästi. Kyseessä ei ole vain ulkomaankokemuksen tunnustamisen näkökohdat koulutuksen aikana, vaan kyse on aivan perustavista kysymyksistä, jotka koskevat esimerkiksi oleskeluoikeutta ja sosiaaliturvajärjestelmää sekä työ-, sosiaaliturva- ja vero-oikeutta. Yksityiskohtiin liittyvien ongelmien runsaus, toimivaltuuksien erot ja EU:n yleistoimivallan puute esimerkiksi vero-oikeuden alalla estävät lyhyen aikavälin tapauskohtaiset ratkaisut olemassa olevien liikkuvuuden esteiden poistamiseksi. TSK on aivan hiljattain lausunnossaan eritellyt yksityiskohtaisesti juuri sosiaaliturvan uudenaikaistamista ja lausunut siitä kantansa.

3.1.5. Käsillä oleva suositus kattaa suuren ihmisryhmän, mikä on lähtökohtaisesti myönteistä. On kuitenkin huomattava, että sen kattamissa ihmisryhmissä on suuria eroja, jotka edellyttävät itse asiassa eriytettyä tarkastelua. Tämän vuoksi on vahinko, että kullekin kohderyhmälle ei ole räätälöity erillisiä, syvällekäyvempiä ehdotuksia. Yksittäisten ongelmakimppujen sekoittaminen on tehnyt suositusehdotuksesta hyvin abstraktisen. Näin ollen TSK pelkää, että suositusehdotuksella tuskin voidaan saavuttaa nopeita vaikutuksia, sillä esitetyillä liikkuvuuden esteillä on liian erilaisia syitä. TSK pahoittelee, että tutkimusala on täysin jätetty käsittelemättä. Komitea kehottaa komissiota esittämään pian myös ehdotuksen tutkimuksesta Euroopassa varsinkin koska liikkuvuus on tällä alalla jo paljon kehittyneempää ja näitä kokemuksia tulisi hyödyntää.

3.1.6. Olisi myönteistä ja toivottavaa, että suositus saisi keskipitkällä aikavälillä aikaan sen, että opiskelijoiden ja koulutuksessa olevien liikkuvuus sisällytettäisiin "liikkuvuuden valtavirtaistamisen" mielessä vähitellen kaikkiin asiaan liittyviin politiikan osa-alueisiin - näin lähestyttäisiin huomattavasti eurooppalaisen koulutusalueen tavoitetta.

3.2. Erityistä

3.2.1. Yleiset suositukset

3.2.1.1. TSK tukee painokkaasti jäsenvaltioille suunnattua suositusta toteuttaa asianmukaisia toimia, joilla edistetään niiden henkilöiden liikkuvuutta, jotka haluavat opiskella, osallistua koulutukseen tai vapaaehtoistyöhön taikka opettajille tai kouluttajille järjestettyyn toimintaan yhteisön ohjelmien puitteissa tai niiden ulkopuolella.

3.2.1.2. Tämän ihmisryhmän kohtaamat esteet eivät tosin ole aina taloudellisia. Hallinnollisten esteiden lisäksi ne ovat usein kielellisiä ja kulttuurisia seikkoja, jotka estävät ihmisiä siirtymästä maansa rajojen ulkopuolelle. Tämän vuoksi TSK kehottaa edistämään nykyistä aktiivisemmin vieraiden kielten taitojen hankkimista. Kielitaitoa on edistettävä sekä kouluissa, ja milloin se on tarkoituksenmukaista jo peruskoulussa ja päiväkodeissa, että ammatillisessa koulutuksessa. Kielten eurooppalainen vuosi, joka on määrä järjestää vuonna 2001, tarjonnee mahdollisuuden edistää näkyvästi tämän alan kokeiluhankkeita. Myös kulttuurien tuntemuksen edistäminen on keskeinen tekijä liikkuvuuden edistämisessä - mitä enemmän tietää muista kulttuureista, sitä enemmän haluaa tuntea niitä. Liikkuvuuden kohdennettu tuki on tarkoituksenmukaista innovatiivisessa toiminnassa; siitä voi seurata järjestelmien välistä tervettä kilpailua, jolloin yksityishenkilöille voi lopulta avautua koko Euroopan koulutusmahdollisuuksien kirjo.

3.2.1.3. On tärkeää, että ulkomailla hankittuja taitoja ja pätevyyksiä voidaan hyödyntää kotimaassa. Jotta ihmiset voivat hankkia ulkomailla todellista lisäpätevyyttä, joka sitten ammattiuran aikana myöhemmin maksaa itsensä takaisin, on tärkeää lisätä tietoa EU:n eri koulutusjärjestelmistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä (jonka puheenjohtaja oli Simone Veil) ehdotti, että perustettaisiin foorumi tai seurantakeskus, jossa hyödynnettäisiin kansallista asiantuntemusta ja seurattaisiin pätevyyksien ja tutkintojen muutoksia. Näin helpotettaisiin tiedonjakelua ja voitaisiin valmistella standardeja, jotka edistävät avoimuutta ja vastavuoroista tunnustamista. Korkeakoulujen kohdalla tässä on jo edistytty hyvin, ja ammatillisessa koulutuksessa Europass-todistuksen käyttöönotto oli myös huomattava edistysaskel. TSK kehottaa ryhtymään toimiin niiden havaintojen ja ehdotusten pohjalta, jotka komissio, Cedefop ja jäsenvaltioiden koulutusasiantuntijat tekivät aikanaan ammatillisten tutkintojen selkeyttä käsittelevässä eurooppalaisessa foorumissa. Jotta asiassa edistyttäisiin, tarvitaan sekä avoimuutta ja koheesiota että kansallisten ja ammatillisten eroavaisuuksien kunnioittamista. Eri koulutusjärjestelmien avoimuus kasvaa sitä suuremmaksi, mitä nopeammin EU etenee askel askeleelta kohti tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamista. Tämän viimeisen välitavoitteen toteutuminen tarkoittaisi huomattavan esteen poistumista unionin kansalaisten vapaan liikkuvuuden tieltä.

3.2.1.4. Vaatimus toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, jotta suosituksen kohteena olevilla henkilöillä olisi samat edut kuin samanlaiseen toimintaan osallistuvilla vastaanottavan valtion kansalaisilla, on periaatteessa oikeutettu, mutta nykyinen muotoilu vaatii täsmennystä. Sitä ei saisi missään nimessä tulkita jäsenvaltioiden yleiseksi sitoumukseksi taata erityisiä sosiaalipalveluja. Tämä koskee erityisesti sellaisia tukimuotoja kuten asumistuki, jota saa useimmissa jäsenvaltioissa vain pieni tukeen oikeutettu ryhmä varallisuustilanteen tarkan selvittämisen jälkeen. Suosituksessa tarkoitetaan ilmeisesti etuuksia, joita opiskelijat ja koulutuksessa olevat saavat erityisasemansa vuoksi. Yleensä tämä asema osoitetaan opiskelija- tai oppilaskortilla. TSK kehottaa ottamaan tämän vuoksi käyttöön koko yhteisössä yhtenäisen EU-, koulu- tai koulutuskortin, jonka voi saada jokainen liikkumisvapautta hyödyntävä. Näin voitaisiin luoda tehokas ja avoin väline ilman byrokratiaa.

3.2.1.5. On tärkeää edistää EU:ssa pysyvästi asuvien yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten osallistumista vaihtoihin eurooppalaisten yhteisön ohjelmien puitteissa, jotta taataan yhtäläiset mahdollisuudet kaikille kansalaisille EU:ssa. Laillisesti jossakin EU-maassa oleskelevilla yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisilla on yleensä muitakin vaikeuksia kaikkien liikkuvuutta haittaavien seikkojen lisäksi. Tämän vuoksi TSK kannattaa toimia näiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi erityisesti rasismin ja ulkomaalaisvihan torjumiseksi unionissa.

3.2.1.6. On kyseenalaista, miten realistista on tällä hetkellä ryhtyä jäsenvaltiotasolla yhteisön säännöstön nojalla nykyistä laajempiin toimiin täysin yhdenvertaisen kohtelun mahdollistamiseksi yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisille liikkumisvapauden alalla. Tämä olisi useassa tapauksessa ristiriidassa jäsenvaltioiden voimassa olevien, yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia koskevien määräysten kanssa.

3.2.2. Erityisesti opiskelijoita koskevat toimenpiteet

3.2.2.1. TSK on tyytyväinen, että suosituksessa viitataan eurooppalaiseen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmään (ECTS) ja kannatetaan sen laajaa käyttöä. Se on itse asiassa erittäin toimintakykyinen järjestelmä, joka edistää opintojaksojen avoimuutta. Opintosuoritusten tunnustaminen taataan opiskelijan, lähettävän oppilaitoksen ja vastaanottavan oppilaitoksen etukäteen tekemällä sopimuksella.

3.2.2.2. TSK:n mielestä on kuitenkin tarpeen selventää, että tässä vaadittu valitusoikeus voi koskea ainoastaan opiskelijan ja oppilaitoksen välistä sopimusta. Sitä ei saisi missään nimessä tulkita siten, että oppilaitoksen periaatteellisesta osallistumisesta ECTS:hen voidaan valittaa, sillä tällöin vaarannettaisiin tämän hyvin toimivan ja vapaaehtoisuuteen perustuvan järjestelmän perusta.

3.2.2.3. Apurahojen myöntämisessä ja maksamisessa on TSK:n mielestä otettava huomioon kaksi näkökohtaa: Ensinnäkin pankkien on varmistettava, että apurahojen siirrot ja maksut tapahtuvat täsmällisesti. Ennen kaikkea Erasmus-ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden koordinointikeskukset ilmoittavat jatkuvasti tapauksia, joissa opiskelijoiden täytyy lainata rahaa kirjanpitoteknisistä syistä. Tällaiset liikkuvuuden esteet on helppo välttää, ja TSK kehottaa vastuullisia toimielimiä ratkaisemaan tällaiset vaikeudet ilman byrokratiaa ja opiskelijoiden edun mukaisesti. Tässä yhteydessä TSK viittaa vielä yhteen välttämättömyyteen: opiskelijoilla tulisi olla yleinen mahdollisuus käyttää kotimaassaan saamiaan apurahoja myös ulkomailla (mikäli niitä ei ole tarkoitettu aivan tiettyyn korkeakouluun tai ne eivät muutoin ole sidottuja tiettyyn käyttöön). Kun toisessa jäsenvaltiossa on tarjolla paremmat koulutusmahdollisuudet tietyllä alalla kuin kotimaassa, apurahan saaneella opiskelijalla tulisi olla parhaan mahdollisen koulutuksen hakemisessa samat mahdollisuudet kuin opintonsa muulla tavoin rahoittavalla.

3.2.3. Erityisesti koulutuksessa olevia koskevat toimenpiteet

3.2.3.1. TSK kannattaa painokkaasti Europass-koulutuksen käyttöä vuorottelukoulutusta, oppisopimuskoulutus mukaan luettuna, koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämiseksi. Europass-todistukseen ei kirjata vain päättötutkintoja vaan myös jatkokoulutustoimia ja yksittäisiä ulkomailla suoritettuja koulutusjaksoja. On myönteistä, että Europass-järjestelmällä on nyt myös ammatillisen koulutuksen alalle luotu väline, jolla koulutuksessa olevat voivat todistaa kansainvälisen pätevyytensä. Jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan, että tätä asiakirjaa myös todella käytetään laajasti. Toivottavaa olisi lisäksi, että opiskelijat, jotka suorittavat opiskeluun liittyvän harjoittelujakson toisessa jäsenvaltiossa, voivat samoin hyödyntää Europass-järjestelmää.

3.2.3.2. TSK on tässä yhteydessä tyytyväinen komission nykyiseen aloitteeseen laatia yhdessä ammatillisen koulutuksen alan toimijoiden kanssa ammatillisten tutkintojen selkeyttä käsittelevän eurooppalaisen foorumin puitteissa ehdotuksia ammatillisen pätevyyden molemminpuolisen tuntemuksen lisäämiseksi Euroopassa. TSK kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita ottamaan nämä ehdotukset mahdollisimman hyvin huomioon jäsenvaltiotasolla.

3.2.3.3. TSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan toisessa jäsenvaltiossa koulutukseen osallistuvalla työttömällä säilyy oikeus lähtövaltion työttömyyskorvaukseen, kukin jäsenvaltion lainsäädäntö huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden työvoimahallinnon tulee tukea entistä vahvemmin ja aktiivisemmin työttömiä, jotka voivat ja haluavat osallistua ajallisesti rajattuun koulutus- tai jatkokoulutustoimeen ulkomailla. Työvoimahallinnon arvioidessa rajatylittäviä koulutusmahdollisuuksia niihin on työttömyyskorvauksen maksun suhteen sovellettava samoja ehtoja kuin kansallisiinkin koulutusohjelmiin sekä niiden laadun suhteen että väärinkäytösten välttämiseksi. Ulkomailla tapahtuvaa koulutusta on pidettävä työmarkkinoille integroitumista edistävänä seikkana. Tällainen mahdollisuus voisi itse asiassa edistää sellaisten uusien mahdollisuuksien avautumista työttömille, joita heillä ei kotimaassaan ole. Lisäksi he saisivat mahdollisuuden hankkia kielitaitoa, joka on tärkeä lisäpätevyystekijä.

3.2.3.4. TSK on erityisen tyytyväinen vaatimukseen, että toiseen jäsenvaltioon koulutukseen lähteville annetaan sama oleskeluoikeus kuin opiskelijoille. Näin nostetaan ammatillisen koulutuksen arvoa, ja se saa Euroopan laajuisesti ansaitsemansa arvostuksen. Mikäli on tarkoitus pyrkiä yhdenvertaiseen kohteluun opiskelijoiden kanssa, joiden täytyy kirjoittautua yliopistoon, pitäisi kuitenkin varmistaa, että myös koulutuksessa olevat kuuluvat jonkin oppilaitoksen kirjoihin. TSK:n mielestä täsmennys on välttämätön jo yksin tämän säännöksen väärinkäytön estämiseksi.

3.2.4. Erityisesti nuoria vapaaehtoisia koskevat toimenpiteet

3.2.4.1. TSK tukee nuorille vapaaehtoisille suunnattua komission ohjelmaa. Se voi parantaa huomattavasti kulttuurien välistä ymmärrystä. Vielä suuntautumistaan etsiville nuorille annetaan mahdollisuus hankkia toisessa jäsenvaltiossa yleishyödyllisessä toiminnassa "Eurooppa-asiantuntemusta", jota he voivat hyödyntää myöhemmässä elämässään. Vieraan kielen oppimisen lisäksi tähän kuuluu sellaisia tärkeitä taitoja kuten vieraassa kulttuurissa selviytyminen, sosiaalisten taitojen vahvistuminen ja henkilökohtaisten kokemusten rikastuminen. Tähänastiset kokemukset kyseisestä komission ohjelmasta osoittavat, että lähes kaikki ohjelmaan osallistuneet pitävät kokemusta erittäin hyödyllisenä myöhemmälle koulutukselleen ja ammattiuralleen.

3.2.4.2. Jotta nykyistä useammat voisivat päästä ohjelman piiriin, nuorille vapaaehtoisille on maksettava kohtuullinen hyvitys, joka kattaa ainakin heidän elinkustannuksensa. Lisäksi edellytyksenä on riittävän sosiaaliturvan ja sairausvakuutuksen järjestäminen sekä ulkomailla oleskelun aikana että heidän palatessaan kotimaahansa.

3.2.5. Erityisesti opettajia ja kouluttajia koskevat toimenpiteet

3.2.5.1. TSK on tyytyväinen siihen, että kouluttajat ja opettajat on nimenomaisesti otettu suosituksen piiriin. Jatkokoulutusjaksojen ja opetustehtävien suorittaminen jossakin yhteisön jäsenvaltiossa vaikuttaa myönteisesti paitsi henkilökohtaiseen pätevyyteen myös opetukseen. Suositus jäsenvaltioille toteuttaa lukuvuosien kestoa koskevia toimenpiteitä ja ottaa käyttöön eurooppalaisia sapattivapaajaksoja on periaatteessa harkitsemisen arvoinen.

3.2.5.2. TSK toteaa kuitenkin nimenomaisesti, että Euroopan komissio voi tosin antaa virikkeitä, mutta lopulta on jätettävä kunkin oppilaitoksen oman harkinnan varaan, miten ne niihin suhtautuvat ja miten ne opetuksensa järjestävät omien tarpeidensa mukaan. Eurooppalaista sapattivapaata koskevat ehdotukset tulee toteuttaa joustavasti, ottaen huomioon yksilöiden ja oppilaitosten tarpeet.

3.2.5.3. Myös kehotus palkita ylennyksin rajatylittävään toimintaan osallistuvia opettajia on hyvin yksinkertaistettu ja yksipuolinen. On nimittäin tosiasiassa niin, että joissakin piireissä ulkomaanoleskelulla voi olla jopa haitallisia vaikutuksia uraan, mitä on luonnollisesti vastustettava. Liikkuvuus ei ole kuitenkaan itsetarkoitus eikä irrallisesti tarkasteltava tekijä - se voi olla urakehitykseen myönteisesti vaikuttava kriteeri. Tällä kohdin TSK haluaa edistää "liikkuvuusvalmiuden kohtuullista huomioon ottamista".

3.2.6. Velvollisuus laatia kertomuksia

3.2.6.1. Tässä prosessissa edellytetään vahvaa sitoutumista sekä EU:n, kansallisen, alueellisen että paikallisen tason instituutioilta. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen parantaa mahdollisuuksia todelliseen edistymiseen. Asiantuntijaryhmään tulee ottaa mukaan Euroopan tason työmarkkinaosapuolten edustajia. Liikkuvuuden esteiden poistaminen on pitkän ajan prosessi, jonka onnistumista ei välttämättä voi mitata jäsenvaltioiden ja komission tiheään tahtiin annettavilla kertomuksilla. Sen vuoksi TSK ehdottaa, että harkittaisiin velvoitetta antaa kertomus vain joka kolmas vuosi. Komission kertomuksen tulee pohjautua jäsenvaltioiden kertomuksiin ja siinä tulee arvioida liikkumisvapauden alalla saavutettua edistystä. Tämän arvioinnin tulosten tulee olla lähtökohtana komission uusille ehdotuksille, joiden avulla kannustetaan jäsenvaltioita jatkamaan pyrkimyksiään kaikkien liikkumisvapauden tiellä olevien esteiden poistamiseen.

Bryssel 27. huhtikuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) EYVL C 117, 26.4.2000.