Jäsenvaltioissa on järjestetty työpajoja, joissa on analysoitu tilannetta kussakin maassa, keskusteltu mahdollisista täytäntöönpanovaihtoehdoista ja tarjottu apua ESPD:n täytäntöönpanon helpottamiseksi. Suuri joukko asiaankuuluvia sidosryhmiä (muun muassa viranomaiset, näyttörekisterit, sähköisten hankintajärjestelmien tuottajat ja käyttäjät) osallistui tapaamisiin, joissa käytiin rakentavia keskusteluja. Elokuusta 2016 lähtien on 28. helmikuuta 2017 mennessä järjestetty 18 työpajaa (kaikissa jäsenvaltioissa käydään ennen kesää 2017).

ESPD:n saattamiseen osaksi kansallisia sähköisiä hankintajärjestelmiä on saatavilla rahoitusta. Verkkojen Eurooppa -välineestä on myönnetty rahoitusta yhteensä 4,9 miljoonaa euroa kymmenelle konsortiolle, joissa on mukana yksiköitä 17 maasta. Vuoden 2017 aikana julkaistaan uusia ehdotuspyyntöjä, joiden arvo on yhteensä neljä miljoonaa euroa.

eESPD-palvelulla tuetaan vain siirtymävaihetta jäsenvaltioissa, sillä jäsenvaltioiden on tarkoitus hyödyntää ESPD:tä täysimääräisesti liittämällä ”kansallinen” ESPD sähköiseen hankintajärjestelmään ja kunkin jäsenvaltion todistuksia/näyttöä koskeviin rekistereihin tai tietokantoihin. Tällä saavutetaan kolme tavoitetta: mukautetaan ja sovitetaan ESPD paremmin kansallisiin olosuhteisiin, edistetään julkishallinnon digitalisointia ja luodaan pohja menettelyjen yksinkertaistamiselle yhden kerran periaatteen avulla. Kansallinen ESPD-ratkaisu on jo käytössä Alankomaissa, Sloveniassa, Suomessa ja Tanskassa. Vaikka komission kehittämä eESPD-palvelu on tarkoitettu vain siirtymävaiheen välineeksi, sitä on käytetty hyvin paljon (katso kertomuksen liitteessä oleva taulukko 2).

Yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja (ESPD), josta säädetään pääasiassa direktiivin 2014/24/EU 59 artiklassa, on vakiolomakkeella laadittava oma lausunto. Komissio hyväksyy vakiolomakkeen täytäntöönpanoasetuksella, joka hyväksytään tarkastelumenettelyä noudattaen. Siinä annetaan oman lausunnon muodossa alustava näyttö poissulkemisperusteista (esim. rikostuomiot tai ammatin harjoittamiseen liittyvät vakavat virheet) ja valintaperusteista (taloudellinen tilanne ja rahoitusasema sekä tekninen pätevyys). Tällöin yleensä vain voittaneen talouden toimijan on esitettävä kaikki tausta-asiakirjat (esim. todistukset tai sertifikaatit) (paitsi jos muilta osallistujilta edellytetään tiettyjen asiakirjojen todentamista menettelyn asianmukaisen kulun varmistamiseksi).

·Tekninen tuki

Jäsenvaltioille on tarjottu myös teknistä tukea ESPD:n täytäntöönpanoon. Sähköisen hankintamenettelyn asiantuntijaryhmässä (Expert group on eProcurement, EXEP) on mukana useiden sidosryhmien edustajia. Ryhmä on kokoontunut kolmesti vuodessa. Lisäksi eESPD:n parantamiseksi on perustettu käyttäjäyhteisö, jotta jäsenvaltioiden ehdotukset otettaisiin paremmin huomioon. Säännöllisesti järjestetyissä verkkoseminaareissa on annettu ESPD:n käyttökoulutusta julkisista hankinnoista vastaavien keskusvirastojen henkilöstölle.

Työtä on täydennetty kansallisen tason toimilla, joilla on vauhditettu ESPD:n käyttöönottoa ja tuntemusta. Osassa jäsenvaltioita on esimerkiksi järjestetty koulutustilaisuuksia helpottamaan ESPD:n valmistelua ja käyttöä. Useiden jäsenvaltioiden (Italia, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta) viranomaiset ovat laatineet tarjoajille ja hankintaviranomaisille ESPD-lomakkeen täyttämistä koskevia ohjeita.

4Toteutus jäsenvaltioissa

Jäsenvaltioille kohdistettu kyselytutkimus

Tämän kertomuksen laatimista varten komissio pyysi jäsenvaltioita kertomaan ESPD:n käytöstä kynnysarvon ylittävissä julkisissa hankintamenettelyissä. Tätä tarkoitusta varten laadittiin verkkokysely, joka sisälsi kymmenen kysymystä ESPD:n käytännön soveltamisesta jäsenvaltioissa. Vastaukset kuvastavat tilannetta 31. joulukuuta 2016.



ESPD:n käyttö jäsenvaltioissa

Kyselyn mukaan 22 jäsenvaltiota on ottanut ESPD:n käyttöön. Sen sijaan kuusi jäsenvaltiota ilmoitti, ettei käyttänyt sitä pääosin siksi, ettei direktiiviä ollut vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tämä oli tilanne Belgiassa, Itävallassa, Kyproksella, Liettuassa, Ruotsissa ja Virossa.

Käytännön kokemus ESPD:stä oli siis varsin vähäistä suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Osa jäsenvaltioista ilmoitti, että direktiivin 2014/24/EU mukaisesti tehtyjen sopimusten määrä on hyvin pieni, muun muassa talousarviorajoitusten vuoksi ja siksi, että kyselyn toteutusajankohtana direktiivi oli vasta hiljattain saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Kaavio 1 – ESPD:n alkuvaiheen käyttö jäsenvaltioissa

Kaaviossa 2 esitetään jäsenvaltioiden annetuista vaihtoehdoista valitsemat ESPD:n käyttömuodot. Vaikuttaa siltä, että enemmistö jäsenvaltioista on päätynyt käyttämään useampia käyttömuotoja rinnakkain. Kaksi käyttömuotoa nousee selkeästi muiden ylitse: eESPD ja paperilomake ovat toistaiseksi suosituimpia. Kumpikin on käytössä 15 jäsenvaltiossa.

Tulokset vahvistavat, että koska ESPD oli vasta hiljattain otettu käyttöön jäsenvaltioissa, laadullista arviointia ei juuri voitu tehdä. Vaikka jäsenvaltioissa tunnustetaan, että ESPD:n liittäminen kansalliseen sähköiseen hankintajärjestelmään hyödyttäisi kaikkia sidosryhmiä, liittäminen vie aikaa.

Eri käyttömuotoja käytetään rinnakkain etenkin jäsenvaltioissa, joissa sähköisen hankintamenettelyn järjestelmät koostuvat useista eri kansallisen, alueellisen tai paikallistason alustoista, ja eri tasoilla käytetään ESPD:tä eri tavoin. Tällainen tilanne on esimerkiksi Italiassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.