Ehdotusta ei sovelleta unionin toimielinten, elinten, virastojen ja laitosten toimintaan. Sen periaatteet ja asiaankuuluvat velvoitteet, jotka koskevat oikeutta nauttia yksityiselämän ja viestinnän kunnioitusta sähköisen viestinnän tietojen käsittelyssä, on kuitenkin sisällytetty ehdotukseen asetukseksi asetuksen (EY) N:o 45/2001 kumoamisesta.

Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi on osa sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmää. Komissio hyväksyi vuonna 2016 ehdotuksen direktiiviksi eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä. Ehdotuksella on määrä tarkistaa sääntelyjärjestelmää. Tämä ehdotus ei ole erottamaton osa eurooppalaista sähköisen viestinnän säännöstöä, mutta se nojautuu osittain siinä säädettyihin määritelmiin, kuten ”sähköisten viestintäpalvelujen” määritelmään. Eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön tavoin tämä ehdotus tuo piiriinsä myös OTT-palvelujen tarjoajat markkinarealiteetteja vastaavasti. Lisäksi eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö täydentää tätä ehdotusta varmistamalla sähköisten viestintäpalvelujen turvallisuuden.

Tämä ehdotus on erityissäädös (lex specialis) suhteessa yleiseen tietosuoja-asetukseen, jota sillä täsmennetään ja täydennetään henkilötiedoiksi luokiteltavien sähköisen viestinnän tietojen osalta. Kaikki henkilötietojen käsittelyyn liittyvät kysymykset, joita ehdotus ei nimenomaisesti kata, kuuluvat yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisalaan. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin ja yleisen tietosuoja-asetuksen linjaaminen keskenään on johtanut joidenkin säännösten kumoamiseen, esimerkkeinä 4 artiklan turvallisuusvelvoitteet.

Paremman säädöskäytännön vaatimuksia noudattaen komissio on tehnyt sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivistä jälkiarvioinnin sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman puitteissa, jäljempänä ’REFIT-arviointi’. Arvioinnin perusteella voidaan todeta, että nykyisen säännöstön tavoitteet ja periaatteet pätevät edelleen. Markkinoilla on kuitenkin tapahtunut merkittävää teknologista ja taloudellista kehitystä sen jälkeen, kun sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä edellisen kerran tarkistettiin vuonna 2009. Kuluttajat ja yritykset käyttävät perinteisten viestintäpalvelujen sijasta yhä enemmän uusia henkilöiden välisen viestinnän mahdollistavia internet-välitteisiä palveluja, kuten VoIP-palveluja, pikaviestintäpalveluja ja verkkopohjaisia sähköpostipalveluja. Näihin internetin kautta välitettäviin viestintäpalveluihin (Over-the-Top), jäljempänä ’OTT-palvelut’, ei yleensä sovelleta nykyistä unionin sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmää, ei myöskään sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä. Direktiivi ei ole pysynyt teknisen kehityksen tasalla, mikä on jättänyt tietosuojatyhjiön uusien palvelujen välityksellä tapahtuvaan viestintään.

Jotta yksityisyyden ja viestinnän kunnioittamiselle voidaan taata tehokas oikeudellinen suoja, soveltamisalaa on tarpeen laajentaa kattamaan OTT-palvelujen tarjoajat. Vaikka monet suositut OTT-palvelujen tarjoajat jo noudattavat viestinnän luottamuksellisuuden periaatetta kokonaan tai osittain, perusoikeuksien suojelua ei voida jättää toimialan itsesääntelyn varaan. Myös päätelaitteiden yksityisyyden tehokas suojaaminen käy yhä tärkeämmäksi, koska siitä on tullut edellytys yksityis- ja työelämässä luottamuksellisen tietojen tallentamiselle. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin täytäntöönpanolla ei ole kyetty tehokkaasti valtaistamaan loppukäyttäjiä. Jotta tähän päästäisiin, periaate on tarpeen panna täytäntöön keskittämällä suostumuksen antaminen ohjelmistoihin ja antamalla käyttäjille kehotetiedot ohjelmistojen yksityisyysasetuksista. Tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnassa nojaudutaan yleisen tietosuoja-asetuksen valvontaviranomaisiin ja yhdenmukaisuusmekanismiin. Lisäksi ehdotus jättää jäsenvaltioille mahdollisuuden kansallisiin poikkeustoimenpiteisiin tietyissä perustelluissa tarkoituksissa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kohteena oleviin palveluihin kohdistettavat velvoitteet pidetään mahdollisimman vähäisinä, rajoittamatta kuitenkaan asianomaisia perusoikeuksia.

Viestinnän kunnioittaminen on perusoikeuskirjassa tunnustettu perusoikeus. Sähköisen viestinnän sisältö voi paljastaa hyvin arkaluontoisia tietoja viestintään osallistuvista loppukäyttäjistä. Myös sähköisestä viestinnästä johdettu metadata voi paljastaa arkaluonteisia ja henkilökohtaisia tietoja, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on nimenomaisesti todennut. Useimmat jäsenvaltiot tunnustavat tarpeen suojata viestintää erillisenä perustuslaillisena oikeutena. Vaikka jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä varmistaakseen, ettei tätä oikeutta loukata, tähän ei päästäisi yhdenmukaisella tavalla ilman unionin sääntöjä, vaan se loisi rajoituksia sähköisten viestintäpalvelujen käyttöön liittyvien henkilötietojen ja muiden tietojen liikkumiselle yli rajojen. Lisäksi jotta voidaan säilyttää johdonmukaisuus suhteessa yleiseen tietosuoja-asetukseen, sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä on tarpeen tarkistaa ja hyväksyä toimenpiteitä näiden kahden säädöksen linjaamiseksi keskenään.

–Evaluation and review of Directive 2002/58 on privacy and the electronic communication sector (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 2002/58 arviointi ja uudelleentarkastelu) (SMART 2016/0080).

–ePrivacy Directive: assessment of transposition, effectiveness and compatibility with proposed Data Protection Regulation (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi: arviointi täytäntöönpanosta, tehokkuudesta ja yhteensopivuudesta ehdotetun tietosuoja-asetuksen kanssa (SMART 2013/007116).

Ehdotuksen tavoitteena on tehostaa ja parantaa yksityisyyden ja henkilötietojen käsittelyn suojaa sähköisessä viestinnässä perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan mukaisesti sekä taata suurempi oikeusvarmuus. Ehdotuksella täydennetään ja täsmennetään yleistä tietosuoja-asetusta. Viestinnän luottamuksellisuuden tehokas suoja on edellytys sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden harjoittamiselle sekä muille tähän liittyville oikeuksille, kuten oikeudelle henkilötietojen suojaan tai ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapauteen.

(13)Nopeiden ja tehokkaiden langattomien teknologioiden kehitys on mahdollistanut sen, että yleisön saatavilla on yhä paremmin internetyhteyksiä langattomien verkkojen kautta, jotka ovat kaikkien käytössä julkisissa ja osittain yksityisissä tiloissa, kuten kaupunkien, tavaratalojen, ostoskeskusten ja sairaalojen eri pisteissä sijaitsevilla langattomilla alueilla. Siltä osin kuin nämä viestintäverkot ovat tarjolla määrittelemättömälle ryhmälle loppukäyttäjiä olisi huolehdittava siitä, että tällaisten verkkojen kautta välitettävän viestinnän luottamuksellisuus suojataan. Se, että langattoman sähköisen viestinnän palvelut voivat olla liitännäisiä muille palveluille, ei saisi olla esteenä viestintätietojen luottamuksellisuuden suojan varmistamiselle ja tämän asetuksen soveltamiselle. Sen vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava sähköisen viestinnän palveluja ja yleisiä viestintäverkkoja käyttävän sähköisen viestinnän tietoihin. Tätä asetusta ei sitä vastoin tulisi soveltaa suljettuihin loppukäyttäjien ryhmiin, kuten yritysverkkoihin, joihin on pääsy vain yrityksen jäsenillä.

(10)Unionin sisämarkkinoille saatettavien radiolaitteiden ja niiden ohjelmistojen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/53/EU mukaisia. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa direktiivin 2014/53/EU vaatimusten sovellettavuuteen eikä komission valtaan antaa direktiivin 2014/53/EU nojalla delegoituja säädöksiä, joiden mukaan tiettyyn luokkaan kuuluviin radiolaitteisiin on sisällyttävä turvalaitteita, jotka takaavat loppukäyttäjien henkilötietojen ja yksityisyyden suojan.

(1)Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 7 artiklassa turvataan jokaisen perusoikeus siihen, että hänen yksityis- ja perhe-elämäänsä, kotiaan sekä viestejään kunnioitetaan. Viestinnän yksityisyyden kunnioittaminen on tämän oikeuden olennainen ulottuvuus. Sähköisen viestinnän luottamuksellisuus takaa sen, että osapuolten välillä vaihdettuja tietoja ja tällaisen viestinnän ulkoisia osatekijöitä – mukaan lukien tieto siitä, milloin, mistä ja kenelle tiedot on toimitettu – ei paljasteta kenellekään muille kuin viestinnän osapuolille. Luottamuksellisuuden periaatetta olisi sovellettava nykyisiin ja tuleviin viestintätapoihin, mukaan lukien puhelut, internetyhteydet, pikaviestintäsovellukset, sähköposti, internetvälitteiset puhelut ja sosiaalisen median kautta tapahtuva henkilökohtainen viestiliikenne.

(14)Sähköisen viestinnän tiedot olisi määriteltävä riittävän laajasti ja teknologiasta riippumattomalla tavalla, jotta määritelmä kattaisi kaikki mahdolliset lähettävää tai vaihdettavaa sisältöä (sähköisen viestinnän sisältöä) koskevat tiedot ja sähköisten viestintäpalvelujen loppukäyttäjää koskevat tiedot, jotka käsitellään sähköisen viestinnän sisällön siirtoa, jakelua tai vaihtoa varten, mukaan lukien tiedot viestinnän lähteen ja määränpään jäljittämiseksi ja tunnistamiseksi, sijaintitiedot sekä viestinnän päivämäärä, ajankohta, kesto ja tyyppi. Riippumatta siitä, siirretäänkö tällaiset signaalit ja niihin liittyvät tiedot johtojen välityksellä, radioteitse, optisesti tai sähkömagneettisella tavalla, mukaan lukien satelliittiverkot, kaapeliverkot, maanpäälliset kiinteät (piiri- ja pakettikytkentäiset, mukaan lukien internet) ja mobiiliverkot sekä sähkökaapelijärjestelmät, tällaisiin signaaleihin liittyvät tiedot olisi katsottava sähköisen viestinnän metadataksi ja niihin olisi näin ollen sovellettava tämän asetuksen säännöksiä. Sähköisen viestinnän metadata voi sisältää tietoja, jotka kuuluvat osana palvelun tilaukseen, kun kyseiset tiedot käsitellään sähköisen viestinnän sisältöä siirtoa, jakelua tai vaihtoa varten.

(15)Sähköisen viestinnän tietoja olisi käsiteltävä luottamuksellisina. Tämä tarkoittaa, että kaikenlainen joko suoraan ihmisen toimesta tai laitteiden suorittaman automaattisen käsittelyn välityksellä tapahtuva puuttuminen sähköisen viestinnän tietojen välittämiseen ilman viestinnän kaikkien osapuolten suostumusta olisi kiellettävä. Viestintätietojen kuuntelua koskevaa kieltoa olisi sovellettava viestintätietojen siirron ajan eli kunnes aiottu vastaanottaja vastaanottaa sähköisen viestinnän sisällön. Sähköisen viestinnän tietojen kuuntelu voi tapahtua esimerkiksi silloin, kun joku muu kuin viestinnän osapuoli kuuntelee puheluja tai lukee, läpikäy tai tallentaa sähköisen viestinnän sisältöä tai siihen liittyvää metadataa muihin tarkoituksiin kuin viestinnän välittämiseksi. Kuuntelusta on kyse myös silloin, kun kolmannet osapuolet seuraavat muun muassa vierailuja verkkosivuilla, vierailujen ajoitusta ja kanssakäymistä muiden osapuolten kanssa ilman asianomaisen loppukäyttäjän suostumusta. Teknologian kehittyessä myös tekniset keinot harjoittaa telekuuntelua ovat lisääntyneet. Tällaiset keinot voivat vaihdella päätelaitteilta tietoja aluekohtaisesti kokoavien laitteiden, kuten ns. IMSI-sieppareiden (International Mobile Subscriber Identity), asentamisesta aina ohjelmiin ja tekniikoihin, jotka esimerkiksi seuraavat salaa selaustottumuksia loppukäyttäjäprofiilien luomiseksi. Muita esimerkkejä kuuntelusta ovat hyötykuorma- tai sisältödatan keruu suojaamattomista langattomista verkoista ja reitittimistä, mukaan lukien selaustottumukset, ilman loppukäyttäjien suostumusta.

(16)Viestinnän tallentamisen kiellolla ei ole tarkoitus kieltää näiden tietojen automaattista, väliaikaista ja tilapäistä tallentamista tapauksissa, joissa ainoana tarkoituksena on viestinnän välittäminen sähköisissä viestintäverkoissa. Kielto ei saisi estää sähköisen viestinnän tietojen käsittelyä sähköisten viestintäpalvelujen turvallisuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi, mukaan lukien turvallisuusuhkien, kuten haittaohjelmien, ehkäiseminen, eikä metadatan käsittelyä tarvittavien palvelun laatua koskevien vaatimusten täyttämiseksi, esimerkkeinä viive ja viivevaihtelu.

(17)Sähköisen viestinnän tietojen käsittely voi hyödyttää yrityksiä, kuluttajia ja koko yhteiskuntaa. Direktiiviin 2002/58/EY nähden tämä asetus laajentaa sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien mahdollisuuksia käsitellä sähköisen viestinnän metadataa loppukäyttäjien suostumuksen perusteella. Loppukäyttäjät pitävät kuitenkin viestintänsä luottamuksellisuutta erittäin tärkeänä, myös verkkotoiminnoissa, ja haluavat valvoa sähköisen viestinnän tietojen käyttämistä muihin tarkoituksiin kuin viestinnän välittämiseen. Tästä syystä tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat hankkivat loppukäyttäjiltä suostumuksen käsitellä sähköisen viestinnän metadataa, johon olisi sisällyttävä palveluun pääsyä ja yhteyden ylläpitoa varten tuotetut laitteen sijaintitiedot. Muussa kuin sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamisen yhteydessä tuotettuja sijaintietoja ei pitäisi katsoa metadataksi. Esimerkkinä siitä, miten sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttävät sähköisen viestinnän metadataa kaupallisiin tarkoituksiin, voidaan mainita nk. lämpökartat (heatmap), ihmisten läsnäoloa värien avulla osoittavat graafiset dataesitykset. Tiettyihin suuntiin tiettynä ajanjaksona suuntautuvan liikenteen esittämiseksi tarvitaan tunniste linkiksi ihmisten sijaintiin tietyin aikavälein. Jos käytettäisiin anonyymeja tietoja, tätä tunnistetta ei olisi käytössä ja liikenteestä ei voitaisi tehdä tällaista esitystä. Tällaisesta sähköisen viestinnän metadatan käytöstä voivat hyötyä esimerkiksi viranomaiset ja julkisen liikenteen harjoittajat, koska sen avulla voidaan määritellä kohteita uuden infrastruktuurin kehittämiselle nykyisiin rakenteisiin kohdistuvan käytön ja paineen perusteella. Jos tietyntyyppinen sähköisen viestinnän metadatan käsittely, varsinkin mikäli siinä käytetään uusia teknologioita ja ottaen huomioon käsittelyn luonne, laajuus, asiayhteys ja tarkoitukset, muodostaa todennäköisesti suuren riskin luonnollisten henkilöiden oikeuksille ja vapauksille, ennen käsittelyä olisi tehtävä tietosuojaa koskeva vaikutustenarviointi ja tapauksen mukaan kuultava valvontaviranomaista asetuksen (EU) 2016/679 35 ja 36 artiklan mukaisesti.

(18)Loppukäyttäjät voivat antaa suostumuksensa metadatansa käsittelyyn saadakseen erityisiä palveluja, kuten suojelupalveluja petollisen toiminnan varalta (käyttö- ja sijaintitietojen ja asiakastilin reaaliaikaisen analysoinnin avulla). Digitaalitaloudessa palveluja tarjotaan usein muuta vastiketta kuin rahaa vastaan, esimerkiksi vastikkeeksi siitä, että loppukäyttäjät joutuvat seuraamaan mainoksia. Tätä asetusta sovellettaessa loppukäyttäjän suostumuksella olisi oltava sama merkitys samoin ehdoin kuin asetuksen (EU) 2016/679 mukaisella rekisteröidyn suostumuksella riippumatta siitä, onko loppukäyttäjä luonnollinen vai oikeushenkilö. Peruslaajakaistayhteyttä ja puheviestinnän palveluja on pidettävä olennaisina palveluina, jotta luonnolliset henkilöt voivat kommunikoida ja päästä osallisiksi digitaalitalouden eduista. Suostumus internetin tai puheviestinnän käytöstä saatavien tietojen käsittelyyn ei ole pätevä, jos rekisteröidyllä ei ole todellista vapaan valinnan mahdollisuutta tai jos rekisteröity ei voi kieltäytyä suostumuksen antamisesta tai peruuttaa sitä ilman, että siitä aiheutuu hänelle haittaa.

(19)Sähköisen viestinnän sisältö kytkeytyy yksityis- ja perhe-elämän, kodin ja viestien kunnioittamista koskevan perusoikeuskirjan 7 artiklassa turvatun perusoikeuden olennaiseen tarkoitukseen. Mahdollinen puuttuminen sähköisen viestinnän sisältöön olisi sallittava vain hyvin selkeästi määritellyissä olosuhteissa, erityisiin tarkoituksiin ja riittävin suojatoimin väärinkäytöksiä vastaan. Tässä asetuksessa säädetään sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien mahdollisuudesta käsitellä siirrettäviä sähköisen viestinnän tietoja kaikkien asianomaisten loppukäyttäjien tietoisella suostumuksella. Palveluntarjoajat voivat esimerkiksi tarjota palveluja, joihin liittyy sähköpostien tarkistaminen tietyn ennalta määritellyn materiaalin poistamiseksi. Viestinnän sisällön arkaluontoisuus huomioon ottaen tässä asetuksessa lähdetään olettamasta, jonka mukaan tällaisen tietosisällön käsittely kohdistaa suuria riskejä luonnollisten henkilöiden oikeuksiin ja vapauksiin. Tämäntyyppisiä tietoja käsitellessään sähköisen viestintäpalvelun tarjoajan olisi aina kuultava valvontaviranomaista ennen käsittelyä. Kuuleminen olisi toteutettava asetuksen (EU) 2016/679 36 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Olettama ei kata sellaista tietosisällön käsittelyä, joka suoritetaan loppukäyttäjän pyytämän palvelun tarjoamiseksi, mikäli loppukäyttäjä on antanut suostumuksensa kyseiseen käsittelyyn ja käsittely suoritetaan palvelun kannalta ehdottoman välttämättömiin ja oikeasuhteisiin tarkoituksiin ja kestoon rajoittuen. Sen jälkeen, kun loppukäyttäjä on lähettänyt sähköisen viestinnän sisällön ja aiottu loppukäyttäjä tai aiotut loppukäyttäjät ovat vastaanottaneet sen, sen tallentamisesta ja säilyttämisestä voi huolehtia loppukäyttäjä(t) tai kolmas osapuoli, jonka vastuulle ne ovat antaneet kyseisten tietojen tallentamisen tai säilyttämisen. Tällaisten tietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EU) 2016/679.

(20)Sähköisten viestintäverkkojen loppukäyttäjien päätelaitteet ja tällaisten päätelaitteiden käyttöä koskevat tiedot, jotka voivat muun muassa olla tallennettuina tällaiselle laitteelle, jotka voidaan lähettää siltä tai jotka voidaan pyytää tai käsitellä yhteyden muodostamiseksi toiseen laitteeseen tai verkkolaitteistoon, kuuluvat loppukäyttäjien yksityiselämän piiriin, jonka suojaamista Euroopan unionin perusoikeuskirja ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus edellyttävät. Koska nämä laitteet sisältävät tai käsittelevät tietoa, joka voi paljastaa tietoja yksilön tunne-elämästä ja poliittisesta ja sosiaalisesta elämästä, mukaan lukien viestinnän sisältö, kuvat, henkilöiden sijainti laitteen GPS-toimintojen avulla, yhteystietolistat ja muut laitteelle jo tallennetut tiedot, kyseisiä laitteita koskevat tiedot edellyttävät tehostettua yksityisyyden suojaa. Lisäksi vakoiluohjelmia, jäljitteitä, salattuja tunnisteita, seurantaevästeitä ja muita vastaavia ei-toivottuja seurantatiedostoja voi tulla loppukäyttäjän päätelaitteelle tämän tietämättä tietojen saamiseksi, salatun tiedon tallentamiseksi ja toimien jäljittämiseksi. Loppukäyttäjän laitetta koskevia tietoja voidaan kerätä myös etäältä tunnistamista ja jäljittämistä varten käyttämällä esimerkiksi laitesormenjäljen kaltaisia tekniikoita, usein loppukäyttäjän tietämättä, mikä voi vakavasti loukata näiden loppukäyttäjien yksityisyyttä. Tekniikat, joilla seurataan salaa loppukäyttäjiä esimerkiksi jäljittämällä heidän toimintaansa verkossa tai heidän päätelaitteidensa sijaintia tai joilla heikennetään loppukäyttäjien päätelaitteiden toimintaa, muodostavat vakavan uhan loppukäyttäjien yksityisyydelle. Näin ollen tällainen puuttuminen loppukäyttäjän päätelaitteeseen olisi sallittava ainoastaan loppukäyttäjän suostumuksella ja nimenomaisia ja avoimia tarkoituksia varten.

(21)Poikkeukset velvollisuudesta hankkia suostumus käyttää päätelaitteiden käsittely- ja tallennustoimintoja tai päätelaitteelle tallennettuja tietoja olisi rajoitettava tilanteisiin, joissa yksityisyyden loukkausta ei tapahdu tai se jää hyvin vähäiseksi. Suostumusta ei pitäisi pyytää esimerkiksi sellaiseen tekniseen tallentamiseen tai käyttöön, joka on ehdottoman välttämätöntä ja oikeassa suhteessa perusteltuun tarkoitukseen mahdollistaa sellaisen yksittäisen palvelun käyttö, jota loppukäyttäjä on nimenomaisesti pyytänyt. Tähän voi sisältyä evästeiden tallentaminen yhden yksittäisen istunnon ajaksi verkkosivustolla, jotta voidaan seurata loppukäyttäjän syötteitä tämän täyttäessä sähköisiä lomakkeita useilla sivuilla. Evästeet voi myös olla oikeutettu ja hyödyllinen väline esimerkiksi mitattaessa verkkosivustolle suuntautuvaa verkkoliikennettä. Sitä, että tietoyhteiskunnanpalvelun tarjoajat tarkistavat konfiguraation tarjotakseen palvelun loppukäyttäjien asetusten mukaisesti, ja pelkkää kirjausta siitä, ettei loppukäyttäjän laite voi vastaanottaa loppukäyttäjän pyytämää sisältöä, ei pitäisi katsoa tällaiselle laitteelle pääsyksi tai laitteen käsittelytoimintojen käytöksi.

(22)Tiedon antamiseen ja loppukäyttäjän suostumuksen hankkimiseen käytettävien menetelmien olisi oltava mahdollisimman käyttäjäystävällisiä. Koska seurantaevästeitä ja muita seurantatekniikoita käytetään yleisesti, loppukäyttäjiltä pyydetään yhä useammin suostumusta seurantaevästeiden tallentamiseen päätelaitteelleen. Tämän seurauksena loppukäyttäjiä ylikuormitetaan suostumuspyynnöillä. Ongelmaan voidaan puuttua käyttämällä teknisiä keinoja, jotka mahdollistavat suostumuksen antamisen esimerkiksi avoimien ja käyttäjäystävällisten asetusten avulla. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta ilmaista suostumus käyttämällä asianmukaisia selaimen tai muun sovelluksen asetuksia. Valintojen, jotka loppukäyttäjät tekevät selaimensa tai muun sovelluksensa yleisissä yksityisyysasetuksissa, olisi oltava sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia kolmansiin osapuoliin nähden. Verkkoselainten tyyppiset ohjelmistosovellukset mahdollistavat tiedon hakemisen ja esittämisen internetissä. Samat toiminnot on myös muuntyyppisillä sovelluksilla, esimerkiksi puheluihin ja viesteihin tai reitinohjaukseen käytettävillä sovelluksilla. Loppukäyttäjän ja verkkosivujen välinen vuorovaikutus tapahtuu suurelta osin verkkoselainten kautta. Tältä kannalta ne ovat erityisasemassa toimiakseen aktiivisessa roolissa loppukäyttäjän auttamiseksi valvomaan tiedon kulkua päätelaitteeseen ja päätelaitteesta. Verkkoselaimia voidaan käyttää portinvartijoina, joiden avulla loppukäyttäjät voivat estää pääsyn päätelaitteellaan (esimerkiksi älypuhelimella, tabletilla tai tietokoneella) oleviin tietoihin ja tietojen asettamisen päätelaitteelle.

(23)Sisäänrakennetun ja oletusarvoisen tietosuojan periaatteet kodifioitiin asetuksen (EU) 2016/679 25 artiklalla. Tällä hetkellä oletusarvoisina evästeasetuksina on useimmissa nykyisissä selaimissa ”Hyväksy evästeet”. Tietojen hakemisen ja esittämisen internetissä mahdollistavien ohjelmistojen tarjoajat olisi sen vuoksi velvoitettava konfiguroimaan ohjelmisto siten, että se tarjoaa vaihtoehdon estää kolmansia osapuolia asettamasta tietoa päätelaitteelle. Tämä esitetään usein vaihtoehtona ”Estä kolmannen osapuolen evästeet”. Loppukäyttäjille olisi tarjottava asetuksissa useita vaihtoehtoja, joissa yksityisyyden taso vaihtelee korkeammasta (esim. ”Älä hyväksy evästeitä”) matalampaan (esim. ”Hyväksy evästeet aina”) ja keskitasoiseen (esim. ”Estä kolmannen osapuolen evästeet” tai ”Hyväksy vain ensimmäisen osapuolen evästeet”). Tällaisia yksityisyysasetukset olisi esitettävä helposti erottuvalla ja ymmärrettävällä tavalla.

(24)Jotta verkkoselaimet voisivat saada asetuksessa (EU) 2016/679 määritellyn loppukäyttäjien suostumuksen esimerkiksi kolmannen osapuolen seurantaevästeiden tallentamiseen, niiden olisi muun muassa vaadittava päätelaitteen loppukäyttäjältä selkeä suostumuksen ilmaiseva toimi, jolla hän antaa vapaaehtoisen, nimenomaisen, tietoisen ja yksiselitteisen suostumuksen tällaisten evästeiden tallentamiseen päätelaitteelle ja lukemiseen päätelaitteelta. Tällaiset toimet voidaan katsoa suostumuksen ilmaiseviksi esimerkiksi silloin, kun loppukäyttäjien edellytetään valitsevan omasta tahdostaan ”Hyväksy kolmannen osapuolen evästeet” ja vahvistavan suostumuksensa ja kun loppukäyttäjät saavat tarpeelliset tiedot valinnan tekemiseksi. Tätä varten on tarpeen edellyttää internet-yhteyden mahdollistavien ohjelmistojen tarjoajilta, että asentamisen yhteydessä loppukäyttäjille annetaan tiedot mahdollisuudesta valita yksityisyysasetukset eri vaihtoehdoista ja pyydetään heitä tekemään valinta. Annetut tiedot eivät saisi varoittaa loppukäyttäjiä valitsemasta korkeamman tason yksityisyysasetuksia, ja niihin olisi sisällyttävä asiaankuuluvat tiedot tietokoneelle tallennettavien kolmannen osapuolen evästeiden sallimiseen liittyvistä riskeistä, mukaan lukien henkilöiden selaushistorioiden kokoaminen pitkältä ajalta ja tällaisten tietojen käyttö kohdennetun mainonnan lähettämiseen. Verkkoselaimia kannustetaan tarjoamaan loppukäyttäjille helppoja tapoja muuttaa yksityisyysasetuksia milloin tahansa käytön aikana ja antamaan käyttäjälle mahdollisuus yksittäisten verkkosivustojen kohdalla tehtäviin poikkeuksiin tai verkkosivustojen valkolistaukseen tai mahdollisuus täsmentää, miltä verkkosivuilta (kolmannen) osapuolen evästeet sallitaan tai estetään kaikissa tapauksissa.

(25)Pääsy sähköisiin viestintäverkkoihin edellyttää tiettyjen datapakettien säännöllistä lähettämistä, jotta voidaan muodostaa tai säilyttää yhteys verkkoon tai muihin laitteisiin verkossa. Lisäksi laitteilla on oltava yksilöllinen osoite, jotta ne voidaan yksilöidä verkossa. Langattomien ja matkapuhelinten standardit edellyttävät niin ikään aktiivisten signaalien lähettämistä yksilöllisin tunnistein, joihin kuuluvat muun muassa MAC-osoite, IMEI (International Mobile Station Equipment Identity) ja IMSI. Yksittäinen langaton tukiasema (lähetin ja vastaanotin), kuten langaton liityntäpiste, voi vastaanottaa tällaista tietoa tietyllä säteellä. Saataville on tullut seurantapalveluja, jotka laitteisiin liittyvien tietojen lukemisen perusteella tarjoavat erilaisia toimintoja, kuten henkilölaskentaa, tietoa jonossa odottavien henkilöiden lukumäärästä, henkilöiden lukumäärän määritystä tietyllä alueella jne. Tätä tietoa voidaan käyttää myös tarkoituksiin, jotka loukkaavat yksityisyyttä enemmän, kuten loppukäyttäjille suunnattuun kaupalliseen viestintään yksilöllistettyjen tarjousten lähettämiseksi esimerkiksi silloin, kun he saapuvat myymälöihin. Kaikkiin näistä toiminnoista ei liity suuria riskejä yksityisyyden kannalta, mutta osaan liittyy, esimerkiksi silloin kun henkilöitä seurataan pitkällä aikavälillä, myös toistuvia käyntejä yksittäisiin paikkoihin. Tällaisia käytäntöjä harjoittavien palveluntarjoajien olisi asetettava seurannan kattaman alueen reunalle selvästi näkyviin tiedot, jotka kertovat loppukäyttäjille ennen näiden tuloa määritellylle alueelle, että teknologia on käytössä tietyllä säteellä, sekä ilmoittavat seurannan tarkoituksen, seurannasta vastaavan henkilön ja mahdolliset toimenpiteet, joilla päätelaitteen loppukäyttäjä voi minimoida tiedonkeruun tai estää sen. Lisätietoja olisi annettava silloin, kun kerätään henkilötietoja asetuksen (EU) 2016/679 13 artiklan mukaisesti.

(26)Kun sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien suorittama sähköisen viestinnän tietojen käsittely kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan, tässä asetuksessa olisi säädettävä unionin tai jäsenvaltioiden mahdollisuudesta tietyin edellytyksin rajoittaa lailla tiettyjä velvollisuuksia ja oikeuksia silloin kun tällainen rajoittaminen on välttämätön ja oikeasuhteinen toimenpide demokraattisessa yhteiskunnassa erityisten yleisten etujen, kuten kansallisen turvallisuuden, puolustuksen tai yleisen turvallisuuden takaamiseksi sekä rikosten ennalta estämisen, tutkimisen, paljastamisen tai rikoksiin liittyvien syytetoimien tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanon takaamiseksi, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhilta suojelu ja tällaisten uhkien ehkäisy sekä muut tärkeät unionin tai jäsenvaltion yleisen edun mukaiset tavoitteet, erityisesti unionille tai jäsenvaltiolle tärkeä taloudellinen tai rahoituksellinen etu tai valvonta-, tarkastus- tai sääntelytehtävä, joka liittyy julkisen vallan käyttämiseen tällaisten etujen osalta. Näin ollen tämä asetus ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden mahdollisuuteen harjoittaa sähköisen viestinnän laillista kuuntelua tai toteuttaa muita toimenpiteitä, jos se on tarpeen ja oikeassa suhteessa edellä mainittujen yleisten etujen takaamiseksi, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen mukaisesti, sellaisina kuin niitä on tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä. Sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien olisi huolehdittava asianmukaisista menettelyistä toimivaltaisten viranomaisten oikeutettujen pyyntöjen helpottamiseksi, tarvittaessa myös ottaen huomioon 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti nimetyn edustajan rooli.

(27)Kutsuvan tilaajan tunnistukseen liittyen on tarpeen suojata soittajan oikeus estää kutsuvan tilaajan tunnistus sekä puhelun vastaanottajan oikeus kieltäytyä vastaanottamasta tunnistamattomia puheluja. Joidenkin loppukäyttäjien – erityisesti puhelinpalvelukeskusten ja vastaavien organisaatioiden – edun mukaista on taata soittajien nimettömyys. Yhdistetyn tilaajan tunnistukseen liittyen on tarpeen turvata puhelun vastaanottajan oikeus ja oikeutettu etu estää sen tilaajan tunnistus, johon soittaja on tosiasiallisesti yhdistetty.

(28)Kutsuvan tilaajan tunnistuksen esto on voitava määrätyissä tapauksissa ohittaa. Loppukäyttäjien oikeutta yksityisyyteen olisi rajoitettava kutsuvan tilaajan tunnistuksen osalta, jos tämä on tarpeen häirintäsoittojen jäljittämiseksi, sekä kutsuvan tilaajan tunnistuksen ja paikkatietojen osalta, jos tämä on tarpeen siksi, että hätäpalvelut, kuten eCall-palvelu, voisivat hoitaa tehtävänsä mahdollisimman tehokkaasti.

(29)Käytössä on teknologiaa, jonka avulla sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat voivat rajoittaa loppukäyttäjien vastaanottamia ei-toivottuja puheluja eri tavoin, muun muassa estämällä ns. mykät puhelut (silent calls) ja muut petos- ja häirintäsoitot. Yleisesti saatavilla olevien, henkilöiden välisten numeroihin perustuvien viestintäpalvelujen tarjoajien olisi käytettävä tätä teknologiaa ja suojattava loppukäyttäjiä häirintäsoitoilta maksutta. Palveluntarjoajien olisi varmistettava, että loppukäyttäjät ovat tietoisia näistä toiminnoista, esimerkiksi julkistamalla se verkkosivustollaan.

(30)Yleisesti saatavilla olevat sähköisten viestintäpalvelujen loppukäyttäjien tilaajaluettelot ovat levinneet laajalle. Yleisesti saatavilla olevilla luetteloilla tarkoitetaan mitä tahansa luetteloa tai palvelua, joka sisältää tietoja loppukäyttäjistä, kuten puhelinnumerot (myös matkapuhelinnumerot) ja sähköpostiyhteystiedot, ja joka käsittää numerotiedustelupalvelut. Luonnollisen henkilön oikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan edellyttää, että loppukäyttäjiltä, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, pyydetään suostumus ennen heidän henkilötietojensa sisällyttämistä luetteloon. Oikeushenkilöiden oikeutettu etu edellyttää, että loppukäyttäjillä, jotka ovat oikeushenkilöitä, on mahdollisuus kieltäytyä niitä koskevien tietojen sisällyttämisestä luetteloon.

(31)Jos loppukäyttäjät, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, antavat suostumuksensa tietojensa sisällyttämiselle tällaisiin luetteloihin, niiden olisi voitava määrittää suostumuspohjaisesti, mitkä henkilötietojen luokat luetteloon sisällytetään (esim. nimi, sähköpostiosoite, kotiosoite, käyttäjätunnus ja puhelinnumero). Lisäksi yleisesti saatavilla olevien luettelojen julkaisijoiden olisi ilmoitettava loppukäyttäjille luettelon käyttötarkoituksista ja hakutoiminnoista ennen näiden sisällyttämistä luetteloon. Loppukäyttäjien olisi voitava määrittää suostumuksellaan henkilötietoluokat, joiden perusteella heidän yhteystietojaan voidaan hakea. Luetteloon sisällytettyjen henkilötietojen luokkien ja niiden henkilötietojen luokkien, joiden perusteella loppukäyttäjän yhteystietoja voidaan hakea, ei tulisi välttämättä olla samoja.

(32)Tässä asetuksessa suoramarkkinoinnilla tarkoitetaan mitä tahansa mainonnan muotoa, jolla luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö lähettää suoramarkkinointiviestejä suoraan yhdelle tai useammalle yksilöidylle tai yksilöitävissä olevalle loppukäyttäjälle sähköisiä viestintäpalveluja käyttämällä. Kaupallisissa tarkoituksissa tarjottavien tuotteiden ja palvelujen lisäksi tämän olisi katettava myös viestit, joita poliittiset puolueet lähettävät luonnollisille henkilöille sähköisen viestintäpalvelujen välityksellä puolueidensa mainostamiseksi. Saman olisi pädettävä myös viesteihin, joita muut voittoa tavoittelemattomat organisaatiot lähettävät organisaationsa tarkoitusten tukemiseksi.

(33)Olisi säädettävä suojatoimista loppukäyttäjien suojelemiseksi suoramarkkinointiin käytettävältä ei-toivotulta viestinnältä, joka loukkaa loppukäyttäjien yksityiselämää. Yksityisyyden loukkaaminen ja häirintä katsotaan suhteellisesti samanasteiseksi riippumatta eri teknologioista ja kanavista, joita kyseiseen sähköiseen viestintään käytetään, kuten automatisoidut soitto- ja viestintäjärjestelmät, pikaviestisovellukset, sähköpostit, tekstiviestit, multimediaviestit ja Bluetooth. Sen vuoksi on perusteltua vaatia, että loppukäyttäjältä hankitaan suostumus ennen suoramarkkinointitarkoituksiin käytettävän kaupallisen sähköisen viestinnän lähettämistä loppukäyttäjille, jotta voidaan tehokkaasti suojella luonnollisia henkilöitä yksityiselämän loukkaamiselta ja oikeushenkilöiden oikeutettuja etuja. Koska on tarpeen taata oikeusvarmuus ja varmistaa, että ei-toivotulta kaupalliselta viestinnältä suojaavissa säännöissä otetaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, on perusteltua määritellä yhdet yhteiset säännöt, jotka eivät vaihtele ei-toivottuun viestintään käytettävän teknologian mukaan taatessaan yhtäläisen suojan kaikille kansalaisille kaikkialla unionissa. On kuitenkin perusteltua sallia sähköpostiyhteystietojen käyttö jo olemassa olevassa asiakassuhteessa samankaltaisten tuotteiden tai palvelujen tarjoamiseksi. Tämä mahdollisuus olisi oltava vain sillä samalla yrityksellä, joka on saanut sähköiset yhteystiedot asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.