Ennen vuotta 2021 useiden kolmansien maiden, kuten Armenian, Azerbaidžanin, Guyanan, Kazakstanin, Kiinan, Kuwaitin, Turkin ja Valko-Venäjän kansalaisilta ei vaadittu viisumia Albaniaan. Albania poisti viisumivaatimuksen kausiluonteisesti (toukokuusta syyskuuhun) Bahrainin, Omanin, Qatarin, Saudi-Arabian, Thaimaan ja Venäjän kansalaisilta. Kaikkien näiden maiden kansalaisilla on oltava voimassa oleva viisumi EU:hun saapumista varten. Viisumivaatimusten kausiluonteinen poistaminen ei ole EU:n viisumipolitiikan mukaista. Albania lisäsi vuonna 2021 Egyptin ja Intian niiden maiden luetteloon, joihin sovelletaan kausiluonteista viisumivapautta. Albania ilmoitti komissiolle 2. joulukuuta 2022, että matkailutarkoituksessa matkustavia Egyptin kansalaisia koskevan kausiluonteisen viisumivapauden voimassaolo päättyi 30. syyskuuta, eikä sitä uusita, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus EU:n viisumipolitiikan kanssa. Se päätti myös myöntää pysyvän viisumivapauden ulkomaalaisille, joilla on voimassa oleva oleskelulupa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. Tätä päätöstä on muutettu asettamalla rajoittavia ehtoja (esim. oleskeluluvan on oltava voimassa 10 vuotta), mutta viisumivapautta ei ole kumottu. Tällainen laajennus ei ole EU:n viisumipolitiikan mukainen. Sitä on myös käytetty väärin, koska eräät Arabiemiirikuntien oleskeluluvan saaneet ulkomaalaiset eivät palanneet Arabiemiirikuntiin vaan pakenivat ja todennäköisesti pyrkivät pääsemään EU:hun. Lisäksi huhtikuussa 2022 Bahrainin, Intian, Omanin, Qatarin, Saudi-Arabian ja Thaimaan kausiluonteista viisumivapautta jatkettiin vuoden loppuun saakka. Albania ilmoitti komissiolle 2. joulukuuta 2022, että matkailutarkoituksessa matkustavia Intian kansalaisia koskevaa kausiluonteista viisumivapautta, jonka voimassaolo päättyy 31. joulukuuta, ei uusita.

Albanian poliisi on edelleen toteuttanut toimenpiteitä, joilla tehostetaan maastalähtötarkastuksia ja ulkomaille matkustavia alaikäisiä koskevia tarkastuksia. Tätä koskevia esitteitä on jaettu rajanylityspaikoille.

Albania on edelleen toteuttanut toimia kansalaistensa tekemiä perusteettomia turvapaikkahakemuksia koskevan ongelman ratkaisemiseksi tehostamalla yhteistyötä ja tietojenvaihtoa varsinkin niiden jäsenvaltioiden kanssa, joihin tämä asia vaikuttaa eniten. Tähän kuului yhteistyö viisumivapauden väärinkäytön ehkäisemiseen suunnattujen tiedotuskampanjoiden toteuttamisessa sekä Frontexin ja jäsenvaltioiden, kuten Ranskan, Saksan, Belgian ja Italian, kanssa toteutettavien palautusoperaatioiden tehostaminen. Lisäksi toteutettavana on kaksi toimintasuunnitelmaa, joilla puututaan ilman huoltajaa Italiaan saapuneita albanialaisia alaikäisiä ja albanialaisia turvapaikanhakijoita Ranskassa koskevaan ongelmaan.

Terrorismin torjunnan alalla Albania on edistynyt edelleen hyvin vuonna 2018 julkaistussa Länsi-Balkanin yhteisessä terrorisminvastaisessa toimintasuunnitelmassa määritettyjen viiden tavoitteen ja komission kanssa vuonna 2019 allekirjoitetun kahdenvälisen järjestelyn sisältämien toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Kesäkuusta 2021 lähtien kaikki terrorismiin ja rahoitukseen liittyvät rikokset siirrettiin korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevän erityissyyttäjänviraston vastuulle. Paluumuuttajia koskeva kansainvälinen yhteistyö ja tietojenvaihto on edelleen tyydyttävää.

Vuonna 2021 albanialaisia kumppaneita oli mukana kahdeksassa yhteisessä tutkintaryhmässä (vuonna 2020 neljässä), ja niissä järjestettiin 30 yhteistä operatiivista kokousta. Albanialla on yksi poliisiyhteyshenkilö Europolissa, ja se aikoo lähettää toisen. Albania osallistui edelleen aktiivisesti EMPACTin yhteisen toiminnan päiviin, joilla edistettiin ampuma-aseiden laittoman kaupan, muuttajien salakuljetuksen, huumekaupan, varastettujen ajoneuvojen laittomaan kauppaan liittyvän rikollisuuden, ihmiskaupan ja asiakirjarikosten torjumista koskevaa yhteistyötä. Vuonna 2021 Albanian Eurojustin-yhteystoimisto rekisteröi Albanian viranomaisten pyynnöstä 21 tapausta, joista 16 on saatettu päätökseen. Albanian yhteystoimisto on käynnistänyt 30 uutta tapausta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä. Yhteisten tutkintaryhmien perustamisesta tehtiin viisi uutta sopimusta. Oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa ulkomaisten lainkäyttöalueiden kanssa annettuun lakiin tehdyt muutokset hyväksyttiin heinäkuussa 2021. Ne ovat osoittautuneet hyödyllisiksi yhteisten tutkintaryhmien perustamisessa, mutta lisätoimia tarvitaan kansallisen lainsäädännön saattamiseksi EU:n säännöstön mukaiseksi. Hallitus järjesti julkisen kuulemisen lakiehdotuksesta, joka koskee sellaisten henkilöiden veroarmahdusta ja rikosoikeudellista armahdusta, jotka tekevät vapaaehtoisesti ilmoituksen varallisuudesta. Asiaa käsitellään komission Albaniaa koskevassa vuoden 2022 kertomuksessa.

Albania on jatkanut yhteistyötä alueen maiden ja jäsenvaltioiden kanssa. Tämä on koskenut pääasiassa poliisi- ja oikeustietojen vaihtamista tutkittaessa rikoksia, jotka liittyvät huumausaineisiin, laittomaan kauppaan, rahanpesuun, talousrikollisuuteen, kyberrikollisuuteen ja vakaviin rikoksiin. Tietoja vaihdettiin pääasiassa Interpolin, Europolin, Eurojustin ja CARIN-verkoston kautta. Albania ilmoitti, että yhteistyössä järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan erikoistuneiden kansainvälisten kumppaneiden kanssa toteutettujen poliisioperaatioiden, rikosoikeudenkäyntien ja yhteisten tutkintaryhmien määrä kasvoi vuodesta 2020.

Koordinointia pyrittiin parantamaan edellä mainitulla strategialla, vuosia 2019–2023 koskevalla yhdennetyn rajaturvallisuuden strategialla ja turvallisuusministeriön alaisuuteen perustetun työryhmän säännöllisillä kokouksilla. Konkreettiset tulokset jäivät kuitenkin vähäisiksi. Turvallisuusministeriö jatkoi toimia muuttoliikkeen hallinnan parantamiseksi, ja yleisesti ottaen suhteet paikallisviranomaisiin paranivat. Bosnia ja Hertsegovinan on edelleen otettava täysi vastuu muuttoliikkeen hallinnasta ja kaikista vastaanottokeskuksista. Taakka olisi jaettava tasaisemmin kaikkien yksikköjen ja kantonien kesken, ja valtion viranomaisten olisi otettava täysi vastuu muuttoliikkeen hallinnasta. Muuttoliikkeen hallintaan on saatavilla vain vähän julkista rahoitusta, mikä vaikuttaa myös valtion tehokkuuteen toimintapolitiikan muotoilussa. Bosnia ja Hertsegovina on edelleen EU:hun suuntautuvien laittomien muuttovirtojen ja muuttajien salakuljetuksen tärkeä kauttakulkumaa Länsi-Balkanin reitillä.

Jäsenvaltiot ja Frontex ilmoittivat, että palautuksia koskeva yhteistyö Bosnia ja Hertsegovinan kanssa sujui hyvin ja että EU:n takaisinottosopimuksen täytäntöönpano on ollut tyydyttävää, kuten myös joulukuussa 2021 pidetyssä takaisinottoa käsittelevän sekakomitean kokouksessa todettiin. Useat jäsenvaltiot (Saksa, Ranska, Kroatia, Italia, Alankomaat ja Itävalta) ilmoittivat tehneensä yhteistyötä rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan alalla, koska ne toimittivat Bosnia ja Hertsegovinan asianomaisille viranomaisille tarvikkeita ja antoivat heille koulutusta. Bosnia ja Hertsegovina on alkanut myös toteuttaa vuosia 2020–2023 koskevaa paluumuuttajien uudelleenkotoutumisstrategiaa rajallisista resursseista huolimatta.

a) On parannettava rajaturvallisuutta ja muuttoliikkeen hallintaa koskevien valmiuksien koordinointia kaikilla tasoilla erityisesti varmistamalla turvapaikkajärjestelmän toimivuus ja huolehtimalla riittävistä muuttajien vastaanottovalmiuksista. On toteutettava tarvittavat toimet asemaa koskevan sopimuksen allekirjoittamiseksi Frontexin kanssa.

Albania on ryhtynyt toimiin pannakseen useimmat komission aiemmat suositukset täytäntöön. Se on kuitenkin toteuttanut myös kahden suosituksen kanssa ristiriidassa olevia toimenpiteitä, jotka koskevat viisumikäytäntöjen yhdenmukaistamista ja sijoittajien kansalaisuusjärjestelyä. Siksi lisäedistys on tarpeen, ja toimia on toteutettava etenkin seuraavissa asioissa:

Komission vuonna 2019 ilmaisemista huolenaiheista huolimatta Albaniassa on ollut heinäkuusta 2020 lähtien voimassa lainsäädäntö, joka mahdollistaa sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn käyttöönoton (ns. kultaiset passit). Erityisiä kansalaisuusohjelmia käsittelevä virasto on perustanut yhteisen työryhmän, joka tekee toteutettavuustutkimuksen järjestelyn tulevasta täytäntöönpanosta. Albanian hallitus teki vuonna 2022 päätöksen, jolla otetaan käyttöön oikeusperusta, jonka myötä sisäasiainministeriö voi käynnistää kansalaisuusohjelmien toteuttamista koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmenettelyn.

Korruptiontorjuntaelinten toiminta ja keskinäinen koordinointi sekä koordinointi korruption ehkäisemisestä ja korruption torjunnan koordinoinnista vastaavan viraston (APIK) kanssa oli yhä tehotonta. Yksikköjen ja kantonien tasolla perustettujen korruptiontorjuntaelinten riippumattomuutta on lisättävä merkittävästi. Kuten vuoden 2021 laajentumispaketissa todettiin, Sarajevon kantonin korruptiontorjuntavirasto edistyi edelleen hyvin myös korruptioriskien kartoittamisessa ja julkisten hankintojen seurannassa ja toimii yhä hyvänä esimerkkinä kantonitason elinten keskuudessa. Tuzlan kantoni hyväksyi toukokuussa 2021 lainsäädännön korruptiontorjuntaviraston perustamisesta ja joulukuussa 2021 lain viranomaisten varallisuusilmoitusten raportoinnista ja todentamisesta Sarajevon kantonin mallin mukaisesti. Koko maan laajuinen koordinointi on edelleen puutteellista.

Huumausaineita, ihmiskauppaa ja kyberrikollisuutta koskevaa lainsäädäntöä on parannettava merkittävästi. Bosnia ja Hertsegovinan on perustettava ampuma-aseiden yhteyspiste ja yhdenmukaistettava rikoslait YK:n ampuma-asepöytäkirjan kanssa. Rikoksella hankittujen varojen jäädyttämistä, hallinnointia ja menetetyksi tuomitsemista koskevat oikeudelliset mekanismit eivät ole riittävän tehokkaita. Bosnia ja Hertsegovinan olisi tehostettava rajatylittävien järjestäytyneiden rikollisverkostojen torjuntaa yhteistyössä Europolin kanssa ja lisäämällä osallistumistaan EMPACTin toimintaan.

Bosnia ja Hertsegovina ei toteuttanut vuonna 2021 toimia viisumipolitiikkansa yhdenmukaistamiseksi edelleen EU:n viisumipolitiikan kanssa. Useiden kolmansien maiden, kuten Azerbaidžanin, Bahrainin, Kiinan, Kuwaitin, Omanin, Qatarin, Turkin ja Venäjän kansalaisilta ei vaadita viisumia Bosnia ja Hertsegovinaan. Kaikkien näiden maiden kansalaisilla on oltava voimassa oleva viisumi EU:hun saapumista varten. Olisi vältettävä kaikkea muuta poikkeamista niitä maita koskevasta EU:n luettelosta, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi. Bosnia ja Hertsegovinan olisi varmistettava edistyminen toimintapolitiikkansa mukauttamisessa vastaamaan EU:n luetteloa, erityisesti niiden kolmansien maiden osalta, jotka aiheuttavat EU:lle laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviä tai turvallisuusriskejä. Tämä on tärkeä aihe EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan jatkuvassa vuoropuhelussa. Komissio aikoo seurata ja arvioida viisumivapauden keskeyttämismekanismin puitteissa ja viisumiasetuksen 8 artiklan mukaisesti jatkuvasti Bosnia ja Hertsegovinan toimia sen pyrkiessä yhdenmukaisuuteen EU:n viisumipolitiikan kanssa.

Bosnia ja Hertsegovinaan vuonna 2021 laittomasti saapuneiden henkilöiden määrä (15 812) oli vastaava kuin vuonna 2020 ja huomattavasti pienempi kuin vuosina 2018 ja 2019. Marraskuussa 2021 Bihaćin lähelle Lipaan (Una-Sanan kantoniin) avattiin vastaanottokeskus, jossa on 1 500 paikkaa. Vuoden 2021 loppuun mennessä noin kolmannes valtakunnallisen vastaanottojärjestelmän paikoista oli käytössä (2 162 paikkaa 6 050 paikasta). Majoituskapasiteetti on edelleen keskittynyt Una-Sanan ja Sarajevon kantoneihin, eikä taakkaa jaeta tasapuolisesti yksikköjen ja kantonien kesken.

Kuten vuosien 2021 ja 2022 laajentumispaketeissa todettiin, tosiasiallisen turvapaikkamenettelyihin pääsyn varmistamiseen liittyy edelleen vakavia esteitä. Turvapaikkalainsäädännön täytäntöönpanoa on parannettava erityisesti turvapaikanhakijoiden menettelyllisten takeiden järjestelmällisen noudattamisen varmistamiseksi. Turvapaikkamenettelyjen piiriin pääsyä olisi lujitettava, jotta hakemusten käsittely olisi nopeampaa ja tuloksellista. Bosnia ja Hertsegovina hyväksyi joulukuussa 2020 yhteistyötä Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (nykyinen Euroopan unionin turvapaikkavirasto) kanssa koskevan etenemissuunnitelman vuosiksi 2020–2021 turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmien vahvistamiseksi Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän ja EU:n vaatimuksien mukaisesti. Yhteistyötä Euroopan unionin turvapaikkaviraston kanssa olisi jatkettava ja tiivistettävä. Turvapaikkapolitiikan parantamista voitaisiin edistää merkittävästi hyväksymällä ja toteuttamalla muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskeva strategia ja toimintasuunnitelma vuosiksi 2021–2025. On tehtävä enemmän turvapaikan tehokkaan saamisen, menettelyjen tuloksellisuuden sekä virastojen välisen yhteistyön ja koordinoinnin varmistamiseksi.

Bosnia ja Hertsegovinan on toteutettava lisätoimia korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa sekä muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden hallinnassa. Lisätoimia on toteutettava etenkin seuraavissa asioissa:

Tätä suositusta ei ole pantu täytäntöön. Kuten vuoden 2021 laajentumispaketissa todettiin, viranomaiset ovat toteuttaneet joitakin valmistelutoimia, mutta Europolin kanssa ei tehdä operatiivista yhteistyötä. Maaliskuussa 2017 tehtyä Europolin kanssa tehtävää operatiivista ja strategista yhteistyötä koskevaa sopimusta ei ole vielä pantu täytäntöön, koska Europolin kansallinen yhteyspiste ei ole täydessä toiminnassa. Bosnia ja Hertsegovinan viranomaiset nimittivät äskettäin yhteyshenkilön Haagiin, mutta virkamiestä ei voida lähettää Europolin päätoimipaikkaan ennen kuin Sarajevon kansallinen yhteyspiste on toiminnassa. Maan yhteistyö Europolin kanssa on edelleen vähäistä. Tietojenvaihto tapahtuu edelleen Bosnia ja Hertsegovinan poliisilaitosten koordinointiosaston yksikön kautta. Yksikön toimikausi on kuitenkin päättynyt, ja Republika Srpska -yksikkö on keskeyttänyt sen kanssa tehtävän operatiivisen yhteistyön.

Montenegro laajensi maaliskuussa 2021 viisumivapauden koskemaan ulkomaalaisia, joilla on voimassa oleva oleskelulupa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. Tällainen laajennus ei ole EU:n viisumipolitiikan mukainen. Sitä on myös käytetty väärin, koska eräät Arabiemiirikuntien oleskeluluvan saaneet ulkomaalaiset eivät palanneet Arabiemiirikuntiin vaan pakenivat ja todennäköisesti pyrkivät pääsemään EU:hun.

Helmikuussa 2022 perustettiin tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeva rekisteri, josta viranomaiset saavat tietoja luonnollisista henkilöistä, jotka viime kädessä omistavat tai hallitsevat Montenegrossa rekisteröityjen yritysten tai organisaatioiden osakkeita. Montenegron keskuspankilla on keskusrekisteri asukkaiden tileistä, mutta sillä ei ole ulkomailla asuvien henkilöiden tilejä koskevaa rekisteriä, joka on ratkaiseva väline ulkomailla asuvia koskevissa tutkintatoimissa. Kiinteistörekisterin puutteellisuutta koskevaa ongelmaa ei ole ratkaistu, ja tämä heikentää talousrikostutkintojen ja varojen menetetyksi tuomitsemisten tehokkuutta.

Rahanpesun torjunnan osalta Montenegron on vielä yhdenmukaistettava lainsäädäntöään EU:n viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin kanssa ja ratkaistava joitakin tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia sekä valvontaa koskevia täytäntöönpano-ongelmia. Rahapelejä koskeva laki on vielä yhdenmukaistettava EU:n säännöstön ja kansainvälisten normien kanssa. Nykyinen laki jättää huomattavia aukkoja ja lisää rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskiä tällä korkean riskin osa-alueella, koska oikeudelliset takeet, jotka suojaavat järjestäytyneen rikollisuuden vaikutukselta rahapelien omistusrakenteeseen, ovat riittämättömät.

Montenegron on kuitenkin parannettava tupakan salakuljetusta ja rahanpesua koskevien tuomioistuimen päätösten tuloksellisuutta, talousrikostutkinnan käyttöä ja rikoksen tuottaman hyödyn menetetyksi tuomitsemista koskevia valmiuksia. Montenegron on vielä korjattava joitakin maan rikosoikeusjärjestelmän horisontaalisia systeemisiä puutteita, kuten se, miten järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia käsitellään tuomioistuimissa. Tämä edellyttää pelotevaikutukseltaan suurempia seuraamuskäytäntöjä ja syytteestä sopimisen käytön tarkistamista järjestäytyneen ja vakavan rikollisuuden tapauksissa.

On vielä ratkaistava tarve ottaa käyttöön yhtenäisempiä seuraamuskäytäntöjä, joiden pelotevaikutukset ovat entistä suuremmat, jotta voidaan parantaa korruptiota ja korkean tason korruptiota koskevia rikosoikeudellisia vastatoimia. Syytteestä sopimisen käytössä on noudatettava erityistä huolellisuutta, ja se on toteutettava oikeista syistä ja noudattaen kaikkia tarvittavia suojatoimia.

Montenegron on parannettava merkittävästi talousrikostutkintoja ja korkean tason korruptiorikoksilla hankittujen varojen menetetyksi tuomitsemista koskevaa oikeudellista lähestymistapaansa ja niitä koskevia tuloksia. Vuonna 2021 varoja jäädytettiin tilapäisesti kolmessa tapauksessa. Laajennetun menetetyksi tuomitsemisen käytössä korruptiotapauksissa on alustavasti edistytty hieman, ja yhdessä tapauksessa varat tuomittiin lopullisesti menetetyksi. Lisäksi ymmärretään paremmin, että on tärkeää käynnistää samanaikaiset talousrikostutkinnat.

Nykyistä oikeudellisia tietoja koskevaa järjestelmää (PRIS) olisi parannettava toteuttamalla vuosia 2021–2023 koskeva oikeuslaitoksen tieto- ja viestintätekniikan kehittämisohjelma. Ohjelman tavoitteena on varmistaa, että kaikki tuomioistuimen lopulliset päätökset digitalisoidaan ja niistä tuotetaan kattavat tiedot, sekä mahdollistaa tarkkojen ja luotettavien tilastojen tuottaminen. Järjestelmä on tarkoitus panna kokonaisuudessaan täytäntöön kaikissa tuomioistuimissa vuoden 2023 puoliväliin mennessä.

Montenegro on ryhtynyt toimiin pannakseen täytäntöön osan komission aiemmista suosituksista, erityisesti rahanpesun ja terrorismin torjunnan sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan osalta. Montenegro on kuitenkin toteuttanut myös suositusten vastaisia toimia viisumipolitiikkansa ja sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn suhteen. Lisätoimia tarvitaan koko sisäpolitiikan alalla, minkä lisäksi on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

Komissio pitää valitettavana päätöstä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn jatkamisesta ja kehottaa edelleen Montenegroa lakkauttamaan sen mahdollisimman pian. EU on erittäin huolissaan järjestelyn jatkamista koskevasta päätöksestä Montenegron kanssa tekemänsä viisumivapaussopimuksen yhteydessä. Komissio jatkaa järjestelyn seuraamista niin kauan kuin järjestely on toiminnassa ja hakemusten käsittely jatkuu. Seuranta on välttämätöntä, koska sijoittajien kansalaisuusjärjestelyllä voidaan ohittaa lyhytaikaista EU:ssa oleskelua koskeva viisumimenettely ja sen sisältämä yksilöllisten muuttoon ja turvallisuuteen liittyvien riskien perusteellinen arviointi. Komissio katsoo, että jos tällaisten järjestelyjen katsotaan lisäävän jäsenvaltioiden sisäiseen turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen kohdistuvaa riskiä, viisumivapausjärjestelmä voidaan keskeyttää.

Montenegro on jatkanut Länsi-Balkanin yhteisen terrorisminvastaisen toimintasuunnitelman mukaisen kahdenvälisen järjestelyn täytäntöönpanoa. Kansallinen turvallisuusneuvosto perusti kesäkuussa 2021 toimiston turvallisuustiedustelualan elinten operatiivista koordinointia varten. Maa on myös hyväksynyt päätöksen kansallisen koordinaattorin ja jäsenten nimittämisestä kansalliseen yksiköiden väliseen ryhmään, jonka tavoitteena on lopettaa väkivaltainen ääriliikehdintä, terrorismi, rahanpesu ja terrorismin rahoitus.

Rahanpesun torjunnan osalta Pohjois-Makedonia hyväksyi kesäkuussa 2021 uuden kansallisen riskinarvioinnin ja toimintasuunnitelman, joka on määrä toteuttaa vuoteen 2024 mennessä. Lisäksi Pohjois-Makedonia on perustanut tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevan rekisterin, mutta sen on vielä perustettava kattava pankkitilirekisteri.

Pääsy turvapaikkamenettelyn piiriin varmistettiin edelleen. Koko turvapaikkamenettely voi kuitenkin kestää useita vuosia, mikä ei ole tehokasta ja lisää edelleen liikkumisen riskiä. Pohjois-Makedonian on edelleen toteutettava toimia muun muassa uskottavuusarviointien, päätösten oikeudellisten perustelujen ja hakijoiden olosuhteiden yksilöllisen arvioinnin osalta, arvioitava asianmukaisesti asiaankuuluvia ja päivitettyjä lähtömaata koskevia tietoja ja asetettava etusijalle selvästi perustellut tapaukset. Vaikka lainsäädännössä taataan suotuisa menettely henkilöille, joilla on erityistarpeita, tällaista menettelyä ei ole pantu täytäntöön. Turvapaikkamenettelyn täytäntöönpano ei ole vielä EU:n säännöstön mukaista. Gazi Baban kunnassa laittomasti edelleen liikkuneet kiinniotetut henkilöt otetaan edelleen mielivaltaisesti säilöön ulkomaalaisille tarkoitettuun vastaanottokeskukseen. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että he todistavat salakuljettajia koskevissa oikeudenkäynneissä. Tämä käytäntö ei kuitenkaan ole kansainvälisten normien mukainen. Säilöönottokäytäntöihin ei vieläkään sovelleta tehokasta tuomioistuinvalvontaa, eivätkä säilöön otetut muuttajat saa oikeudellista neuvontaa ja apua, jonka avulla heidän oikeussuojansa toteutuisi ja he saisivat oikeussuojakeinot käyttöönsä.

a)Muuttajien järjestelmällisempää rekisteröintiä on parannettava edelleen. On suunniteltava viisumivapautta koskevia tiedotuskampanjoita asiaankuuluvien muuttajaprofiilien mukaan, myös heikossa asemassa oleville ryhmille, myönnetyn oleskeluajan jälkeen maahan jääville (oleskeluajan ylitykset) ja perusteettomia turvapaikkahakemuksia tekeville.

Pohjois-Makedonia on ryhtynyt toimiin pannakseen komission aiemmat suositukset täytäntöön. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin muuttoliikkeen hallinnan sekä rahanpesun, terrorismin, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan aloilla. Myös kansalaisuuden hankkimiseen tiettyjä taloudellisia tarkoituksia varten on puututtava. Lisätoimia on toteutettava etenkin seuraavissa asioissa:

Pohjois-Makedonian kansalaisuuslain nojalla kansalaisuus on mahdollista hankkia tiettyjä taloudellisia tarkoituksia varten ilman aiempaa maassa asumista koskevia vaatimuksia. Lokakuuhun 2021 mennessä 115 henkilöä oli saanut kansalaisuuden taloudellisia tarkoituksia varten, mikä tarkoittaa kasvua vuoteen 2020 verrattuna (joulukuuhun 2020 mennessä 103 henkilöä oli saanut kansalaisuuden taloudellisia tarkoituksia varten). Kun otetaan huomioon, että Pohjois-Makedonian kansalaisuuslaki mahdollistaa kansalaisuuden saamisen erityistä taloudellista tarkoitusta varten ilman aiempaa maassa asumista koskevia vaatimuksia, ja kun otetaan huomioon hakijoiden kokonaismäärä ja kansalaisuuden saaneiden hakijoiden määrä, tästä EU:lle mahdollisesti aiheutuvia muuttoliike- ja turvallisuusriskejä seurataan tiiviisti. Komissio on saattanut nämä riskit Pohjois-Makedonian tietoon. EU on erittäin huolissaan kansalaisuuden järjestelmällisestä myöntämisestä investointeja vastaan. Tällä toiminnalla voi olla vaikutusta viisumivapausjärjestelmään, koska sillä voidaan ohittaa lyhytaikaista EU:ssa oleskelua koskeva viisumimenettely ja sen sisältämä yksilöllisten muuttoon ja turvallisuuteen liittyvien riskien perusteellinen arviointi. Komissio katsoo, että jos tämän lain täytäntöönpanon katsotaan lisäävän jäsenvaltioiden sisäiseen turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen kohdistuvaa riskiä, viisumivapaus voidaan keskeyttää.

Järjestäytyneen ja vakavan rikollisuuden torjunnan kansallinen koordinointikeskus on toiminnassa, mutta sen operatiivisia valmiuksia on parannettava, koska kaikki viranomaiset eivät ole lähettäneet jäseniä keskukseen ja tämä rajoittaa sen tehokkuutta. Keskus edisti tietojen toimittamista ja helpotti tietojenvaihtoa osallistuvien elinten kesken ja tuki siten niiden toimia järjestäytyneen ja vakavan rikollisuuden torjumiseksi.

Yhdenmukaisuuden puute EU:n viisumipolitiikan kanssa on saanut aikaan yhä enemmän laittomia muuttovirtoja Länsi-Balkanin reitillä, mikä vaikuttaa kielteisesti Serbian muuttoliikkeen hallinnan ja rajaturvallisuuden järjestelmän täytäntöönpanoon. Tilanne olisi pyrittävä ratkaisemaan ensi tilassa. Vuoden 2022 ensimmäisten kuukausien aikana saadun näytön perusteella erityisesti Burundin, Intian, Kuuban, Tunisian ja Turkin kansalaiset jatkoivat matkaansa Serbiasta laittomasti jäsenvaltioihin Länsi-Balkanin muuttoreittiä pitkin. Kolmansien maiden viisumipolitiikalla voi olla merkittävä vaikutus EU:hun suuntautuvaan laittomaan muuttoliikkeeseen. Viisumipolitiikan yhdenmukaistaminen EU:n kanssa edistää näin ollen näiden kumppaneiden ja EU:n välisen viisumivapausjärjestelmän moitteetonta toimintaa. Serbia ilmoitti komissiolle 20. lokakuuta 2022 hyväksyneensä päätöksen Burundin ja Tunisian kansalaisia koskevan viisumipakon käyttöönotosta niiden sitoumusten mukaisesti, jotka Serbia on antanut komissiolle korkeimmalla poliittisella tasolla. Serbia on sitoutunut yhdenmukaistamaan lainsäädäntöään edelleen niiden kolmansien maiden luettelon kanssa, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi lyhytaikaista oleskelua varten EU:ssa, erityisesti ottamalla vuoden 2022 loppuun mennessä käyttöön Intian kansalaisia koskevan viisumipakon. Komissio odottaa viisumisäännösten mukauttamista edelleen näiden sitoumusten mukaisesti ja toivoo saavansa Serbialta tarkempia tietoja toteutettavista toimista ja niiden tosiasiallisesta täytäntöönpanosta. Komissio aikoo seurata ja arvioida viisumivapauden keskeyttämismekanismin puitteissa ja viisumiasetuksen 8 artiklan mukaisesti jatkuvasti Serbian toimia sen pyrkiessä yhdenmukaisuuteen EU:n viisumipolitiikan kanssa.

Twinning-hankkeen Development of the Schengen action plan (IPA 2014) täytäntöönpano alkoi lokakuussa 2018, ja Serbian sisäministeriön ulkoisina kumppaneina olivat Unkari ja Liettua. Hankkeessa arvioitiin Serbian oikeudellista kehystä ja sitä, noudattaako se Schengenin säännöstöä, sekä edistettiin kansallisen lainsäädännön saattamista Schengenin säännöstön mukaiseksi. Tuloksena oli asiakirja, jonka avulla voidaan viimeistellä Schengen-alueeseen liittymistä koskeva toimintasuunnitelmaluonnos. Hanke päättyi joulukuussa 2021.

Frontexin ja Serbian välinen asemaa koskeva sopimus tuli voimaan 1. toukokuuta 2021. Frontexin yhteyshenkilön toimipaikka on Belgradissa (alueellinen toimeksianto kattaa Serbian, Bosnia ja Hertsegovinan ja Montenegron). Frontexin ja Serbian yhteinen operaatio käynnistettiin 16. kesäkuuta 2021. Sen tavoitteena on valvoa laitonta maahanmuuttoa, torjua rajatylittävää rikollisuutta ja vahvistaa lainvalvontayhteistyötä. Vuoden 2022 yhteinen operaatio on kesken.

Serbia jatkoi vuonna 2021 toimien toteuttamista rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan sekä turvapaikka-asioiden alalla. Jäsenvaltiot ilmoittivat, että muuttoliikettä, rajaturvallisuutta, palautuksia ja takaisinottoa koskeva yhteistyö Serbian kanssa on sujunut yleisesti ottaen hyvin. Rajavalvonnan oikeudellinen kehys on saatettu suurelta osin EU:n säännöstön mukaiseksi. Serbia jatkoi yhdennetyn rajaturvallisuuden strategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman toteuttamista, vaikka Serbiaan kohdistui muiden Länsi-Balkanin maiden tavoin merkittävää muuttopainetta. Serbia jatkoi turvapaikka- ja vastaanottoasioiden vahvistamista koskevan etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa, kuten Euroopan unionin turvapaikkaviraston kanssa oli sovittu.

Serbian kansalaisten laittomat rajanylitykset EU:n ulkorajoilla kasvoivat 28 prosenttia: vuonna 2020 niitä oli 21, kun vuonna 2021 niitä oli 37. Jäsenvaltioissa laittomasti oleskeleviksi todettujen Serbian kansalaisten määrä supistui 12 prosenttia: vuonna 2021 laittomasti oleskelevia henkilöitä oli 14 430, kun vastaava luku vuonna 2020 oli 16 355. Niiden Serbian kansalaisten määrä, joilta evättiin maahantulo, on vähentynyt tasaisesti vuodesta 2018 alkaen, mutta vuonna 2021 evättyjen maahantulojen määrä kuitenkin kasvoi 15 prosenttia (8 265 vuonna 2021 ja 7 210 vuonna 2020).

Sekä Serbian kansalaisista tehtyjen palauttamispäätösten määrä (5 650 päätöstä vuonna 2021 ja 6 265 päätöstä vuonna 2020 eli 10 %:n vähennys) että palautettujen henkilöiden määrä (3 020 palautusta vuonna 2021 ja 3 540 palautusta vuonna 2020 eli 15 %:n vähennys) vähenivät vuodesta 2020 vuoteen 2021. Frontex on ilmoittanut, että kokonaisuutena kokemus Serbian kanssa toteutetuista palauttamiseen liittyvistä toimista on ollut hyvä.

2.Oikeudellinen yhteistyö, yleinen järjestys ja turvallisuus

Serbia jatkoi toimia, joiden tarkoituksena on torjua järjestäytynyttä rikollisuutta (myös huumausaine- ja ihmiskauppaa) ja terrorismia, ehkäistä korruptiota ja vahvistaa oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa. Jäsenvaltiot ilmoittivat, että turvallisuuden alan yhteistyö Serbian kanssa on sujunut yleisesti ottaen hyvin. Serbia jatkoi yhteistyötä Europolin ja Eurojustin kanssa. Lisäksi se osallistui yhteisiin toimiin useiden jäsenvaltioiden kanssa. Suojatun tiedonvaihdon verkkosovellus SIENA on toiminnassa, ja sitä käytetään säännöllisesti. Serbian ja CEPOLin välinen yhteistyö on vakiintunutta.

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamiseen tähtäävän perustuslakiuudistuksen ensimmäinen vaihe saatettiin päätökseen helmikuussa 2021, kun parlamentti vahvisti perustuslakimuutokset. Täytäntöönpanolainsäädäntö on määrä hyväksyä helmikuuhun 2023 mennessä. Sillä on tärkeä merkitys niiden takeiden vahvistamisessa, joilla suojataan oikeuslaitosta mahdolliselta poliittiselta vaikuttamiselta.

Serbia tehosti vuonna 2021 järjestäytyneen rikollisuuden vastaisia operaatioita sen jälkeen, kun toimet olivat vähentyneet vuonna 2020 covid-19-pandemian vuoksi. Erityisesti pyrittiin torjumaan huumausaineiden salakuljetusta sekä aseiden laitonta valmistusta ja kauppaa. Useita operatiivisia toimia toteutettiin yhteistyössä Europolin kanssa. Serbian poliisi osallistui myös moniin analyyttisiin EMPACT-hankkeisiin. Serbia ilmoitti tehneensä erityisen tiivistä yhteistyötä yhden jäsenvaltion kanssa kansainvälisen yhteistyön parantamiseksi rikoksella saadun omaisuuden menetetyksi tuomitsemisessa. Vuoden 2021 jälkipuoliskolla aloitettiin alustava työ rikoslain muuttamiseksi. Työssä keskitytään järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja erityisesti aseiden laittoman valmistuksen ja salakuljetuksen estämiseen.

Monia merkittäviä haasteita on kuitenkin yhä jäljellä. EU:ssa toimii yhä aktiivisesti rikollisverkostoja, jotka ovat peräisin Serbiasta tai joilla on yhteyksiä sinne. Ne harjoittavat monenlaista rikollista toimintaa, kuten järjestäytynyttä omaisuusrikollisuutta (murrot, varastettujen ajoneuvojen laittomaan kauppaan liittyvä rikollisuus, ryöstöt), muuttajien salakuljetusta, kyberriippuvaisia rikoksia, muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviä petoksia, tupakan laitonta tuotantoa ja kauppaa sekä huumausainekauppaa (erityisesti kokaiinin ja heroiinin kauppaa). Serbia on merkittävä kauttakulkumaa Länsi-Balkanin reittiä pitkin tapahtuvassa muuttajien salakuljetuksessa, joten serbialaiset salakuljettajat osallistuvat aktiivisesti laittomien muuttajien kuljettamiseen alueella. Serbialaiset ihmiskauppiaiden verkostot käyttävät useissa jäsenvaltioissa hyväkseen uhreja, myös alaikäisiä. Tämä liittyy erityisesti työntekijöiden hyväksikäyttöön ja rikollisuuteen pakottamiseen. Terrorismin torjunnassa Serbia pitää suurimpana turvallisuusongelmanaan terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden paluuta.

Komissio antoi neljännessä viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa kertomuksessa seuraavat suositukset:

a)On vahvistettava näyttöä korkean tason korruptiotapausten tutkinnasta, syytteeseenpanosta ja lopullisista tuomioista sekä rikoksella hankittujen varojen takavarikoinnista ja menetetyksi tuomitsemisesta.

Serbia on tehnyt muutoksia parantaakseen korkean tason korruptiotapausten tutkinnasta, syytteeseenpanosta ja lopullisista tuomioista sekä rikoksella hankittujen varojen takavarikoinnista ja menetetyksi tuomitsemisesta saatujen tulosten mittaamista.

Korkean tason korruptiotapauksissa syytteeseenpanojen ja lopullisten tuomioiden määrä kasvoi hieman vuodesta 2020 vuoteen 2021.

Tuomioistuimet antoivat järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevän syyttäjänviraston syytteeseenpanojen perusteella vuonna 2021 ensimmäisen oikeusasteen tuomion kymmenelle henkilölle (vuonna 2020 tuomioita annettiin 22). Lopullinen tuomio annettiin 19 henkilölle (kun vuonna 2020 määrä oli 11). Järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevä syyttäjänvirasto määräsi toteuttamaan tutkinnan 22 henkilöstä ja teki 22 syytteeseenpanopäätöstä (kun vuonna 2020 niitä tehtiin 19). Kuten vuonna 2020, omaisuutta ei tuomittu lopullisesti menetetyksi yhdessäkään tapauksessa (vuonna 2019 tällaisia tapauksia oli kolme). Serbian on edelleen saavutettava vakuuttavia tuloksia varojen menetetyksi tuomitsemisessa korruptiotapauksissa.

Korkeampien syyttäjänvirastojen korruption torjunnasta vastaaviin erityisyksiköihin tehtiin vuonna 2021 yhteensä 3 035 rikosilmoitusta (kun vuonna 2020 niitä tehtiin 2 936). Erityisyksiköt määräsivät toteutettavaksi 270 tutkintaa ja käynnistivät samanaikaisia talousrikostutkintoja 67 henkilöstä (vuonna 2020 luku oli 23). Syytteeseenpanopäätöksiä tehtiin yhteensä 540 (kun vuonna 2020 niitä tehtiin 470). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimet antoivat näiden yksikköjen tekemien syytteeseenpanojen perusteella tuomion 271 henkilölle (kun vuonna 2020 määrä oli 230). Lopullinen tuomio annettiin 255 henkilölle (kun vuonna 2020 määrä oli 195).

Vuonna 2021 yleisesti toimivaltaiset syyttäjät (muut kuin erikoisyksiköt) antoivat 29 määräystä korruptio- ja talousrikosten tutkinnasta (kun vuonna 2020 niitä annettiin 22) ja tekivät vähemmän syytteeseenpanopäätöksiä kuin vuonna 2020, koska tapaukset siirtyivät asteittain erikoisyksiköille (syytteeseenpanopäätöksiä tehtiin 63 vuonna 2021 ja 136 vuonna 2020). Yhteensä 132 henkilölle annettiin tuomio ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa ja 80 henkilölle ylimmän oikeusasteen tuomioistuimessa. Omaisuus tuomittiin lopullisesti menetetyksi vain yhdessä tapauksessa (kolmessa vuonna 2020).

b)On hyväksyttävä uusi korruptiontorjuntastrategia, jota tuetaan uskottavalla ja realistisella toimintasuunnitelmalla ja tehokkaalla koordinointimekanismilla.

Koska vuosien 2013–2018 kansallisen korruptiontorjuntastrategian voimassaolo on päättynyt, Serbian on hyväksyttävä uusi strategia, jota tuetaan realistisella toimintasuunnitelmalla ja tehokkaalla koordinointimekanismilla, ja aloitettava sen täytäntöönpano. Uuden strategian ja toimintasuunnitelman laatiminen on kuitenkin vielä kesken.

Korruptiolle erityisen alttiita aloja varten Serbia otti syyskuussa 2021 käyttöön toimintasuunnitelman korruption ehkäisemiseksi erityisen riskin osa-alueilla.

Lisäksi opetusministeriö hyväksyi lokakuussa 2021 erityisen toimintasuunnitelman korruption torjumiseksi koulutuksessa ja terveysministeriö hyväksyi joulukuussa 2021 korruption torjuntaa terveysalalla koskevan suunnitelman. Molemmat suunnitelmat on tarkoitus toteuttaa vuonna 2022.

c)On jatkettava Länsi-Balkanin yhteisen terrorisminvastaisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistämistä.

Yhteisen toimintasuunnitelman tavoitteen 1 mukaisesti hallitus nimitti joulukuussa 2021 terrorismin ehkäisemisen ja torjunnan kansalliseksi koordinaattoriksi sisäministerin. Lisäksi kansallisen koordinointielimen tehtävänä on koordinoida terrorismin ehkäisemistä ja torjuntaa.