Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia"



Virallinen lehti nro C 019 , 21/01/1998 s. 0006



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman 1999 2003 hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia" () (98/C 19/03) Neuvosto päätti 27. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 129 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 7. lokakuuta 1997. Esittelijänä oli Markku Lemmetty ja apulaisesittelijöinä Christoph Fuchs ja Georges Linssen. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta kolmen pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komissio esittää tiedonannon saasteperäisten sairauksien vastaisesta yhteisön toimintaohjelmasta osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia. Asiakirja sisältää myös ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä vuosiksi 1999 2003. 1.2. Toimintaohjelma perustuu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 3 artiklan o kohtaan ja 129 artiklan, joissa kansanterveys asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi. Komissio määritteli 24. marraskuuta 1993 kansanterveyden toimintakehyksestä antamassaan tiedonannossa () puitteet yhteisötason tulevalle toiminnalle tämän tavoitteen saavuttamiseksi. 1.2.1. Tiedonannon mukaan komissio on hyväksynyt äskettäin toimintaohjelmia myös henkilövahinkojen ehkäisemisestä ja harvinaisista sairauksista. 1.3. Talous- ja sosiaalikomitea on korostanut useasti ympäristön saastumisen ja terveyden välistä yhteyttä. Kansanterveyden toimintakehystä koskevasta komission tiedonannosta 6. heinäkuuta 1994 antamassaan lausunnossa () komitea kehotti komissiota tarkastelemaan asiaa laajasti ja korosti ympäristön merkitystä terveyden edistämisessä. 1.4. Käsillä olevassa tiedonannossa ja toimintaohjelmaehdotuksessa käsitellään lähinnä ympäristön saastumisesta johtuvia terveysongelmia. Saasteet vaikuttavat osaltaan Euroopan yhteisössä esiintyvän sairastuneisuuden ja kuolleisuuden syihin. Komissio mainitsee esimerkkeinä hengityselinsairaudet, allergiat, syövän, sydän- ja verisuonitaudit, tartuntataudit, neurologiset häiriöt ja immuniteetin heikkenemisen. Myös melun aiheuttamat kuulovammat ja muut terveyshaitat ovat lisääntymässä. 1.4.1. Allergiat, jotka ovat yleistymässä (), ovat yleisimpiä kroonisia häiriöitä, ja niistä kärsii jopa kolmasosa kehittyneiden maiden väestöstä. Teroitettakoon kuitenkin, että kun komissio viittaa "allergioihin", niillä tarkoitetaan useimmiten hengityselimiin liittyviä allergiatiloja (ei siis ruoka- tai ihokosketusallergioita). 1.5. Saasteperäisten sairauksien ehkäisyssä on kolme tasoa: ensin pyritään supistamaan saasteiden määrää saastuttajiin kohdistuvin toimin, toiseksi vähentämään kansalaisten altistumista saasteille ja kolmanneksi lieventämään saasteiden ihmisille aiheuttamia vahinkoja. 1.6. Vaikka tietoa saasteperäisistä sairauksista on saatavana yhteisötasolla ja jäsenvaltioissa, yhteisötason tieto ei anna selvää kuvaa ympäristönsaasteiden ja heikon terveyden välisestä suhteesta. 1.7. Komissio antaa yleiskuvan jäsenvaltioissa, kansainvälisellä ja yhteisötasolla toteutetuista toimista, joilla pyritään taistelemaan saasteperäisiä sairauksia vastaan. 1.8. Komissio ottaa huomioon edellä mainitut havainnot, tällä alalla muualla toteutetut toimet ja käytettävien määrärahojen niukkuuden ja ehdottaa ohjelman painopistealojen määrittämiseksi seuraavia perusteita: kulloinkin kyseessä olevaan sairauteen liittyvät kansanterveydelliset toimet eivät sisälly yhteisön muihin ohjelmiin, on ilmeistä, että todettu altistuminen saasteille muodostaa terveysvaaran ja altistuneiden henkilöiden lukumäärä on merkittävä, tauti lisää merkittävästi sairaalloisuutta ja/tai kuolleisuutta ja/tai on näyttöä tilanteen kärjistymisestä, yhteisön toimet avaavat uusia ulottuvuuksia jäsenvaltioiden toimiin nähden. 1.9. Näiden perusteiden pohjalta komissio määrittelee ohjelman ensisijaisiksi kohteiksi katsomansa ilmansaasteista johtuvat taudit, jotka ovat lähinnä hengityselinsairauksia ja allergioita. 2. Saasteperäisiin sairauksiin liittyvä yhteisön toimintaohjelma 1999 2003 2.1. Komissio ehdottaa viisivuotista toimintaohjelmaa, jossa keskitytään pääasiassa astman, muiden hengityselinsairauksien ja allergioiden ehkäisyyn. 2.2. Ohjelma merkitsee, että saasteperäisistä sairauksista tiedottamista ja niihin liittyvien riskien hahmottamista ja hallintaa tehostetaan sekä tuetaan toimia, joilla pyritään ehkäisemään ohjelmassa mainittuja sairauksia. 2.3. Ehdotus sisältää vaatimuksen jäsenvaltioiden, alan kansainvälisten järjestöjen ja yhteisön ulkopuolisten maiden kuulemisesta. Tämän lisäksi ohjelman toteutumista arvioidaan jatkuvasti; arviointeja laaditaan tietyin väliajoin. 2.4. Ehdotuksessa asetetaan rahoituskehykset vain ohjelman ensimmäiselle vuodelle (1999). Neljän seuraavan vuoden rahoituskehyksestä on määrä tehdä päätös tuonnempana. 3. Yleistä 3.1. Talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja ehdotukseen yhteisön toimintaohjelmaksi. Komission asiakirja osoittaa suurta pätevyyttä, ja se sisältää asiantuntevaa tietoa. 3.2. Komitea kannattaa toimintaohjelmaa, koska se näyttää olevan perusteellisen pohdinnan tulos ja ehdotetut toimet on esitetty selkeästi. Lisäksi toimintaohjelma julkaistiin oikeaan aikaan, se on hyvin perusteltu ja merkitsee yhteisön voimakasta paneutumista kansanterveysalan toimiin. Vaikka saasteperäisistä sairauksista on jo saatavana paljon tietoa, ohjelmalla luodaan tarpeellista lisäarvoa. 3.2.1. Komitean mielestä komission antama yleiskuva nykyisten toimien toteutuksesta eri tasoilla on erityisen hyödyllinen. Komitea on myös varma, että ehdotetut horisontaaliset ja tautikohtaiset toimet muodostavat toimivan yhdistelmän. 3.2.2. Komitea pitää erityisen tärkeinä sellaisia toimia, joiden avulla vähennetään saasteiden määrää niiden lähteillä. 3.3. Komitea kiinnittää huomiota muutamiin seikkoihin, minkä tarkoituksena ei kuitenkaan ole vähentää ehdotuksen arvoa tai vähätellä käsiteltävän aiheen tärkeyttä. 4. Erityistä 4.1. Komitea korostaa toimintaohjelman ensimmäisen tavoitteen ("Tietojen kohentaminen") osalta saasteiden ja sairauksien välistä kausaalista yhteyttä koskevan tieteellisen tiedon keräämisen tärkeyttä sekä nykyisen tiedon vertailua ja arvioimista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. 4.2. Mitä tulee toiseen tavoitteeseen ("Riskien hahmottaminen ja hallinta"), komitean mielestä pelkkä tiedottaminen ei riitä 1) ehkäisemään tarpeetonta levottomuutta suuren yleisön keskuudessa eikä 2) rohkaisemaan ihmisiä minimoimaan altistumistaan ympäristövaaroille. Vaaroista tiedottamisesta tehdyt tutkimukset osoittavat, että väestön pelonaiheet huomioon ottavalla kohdennetulla viestinnällä saavutetaan parempia tuloksia kuin pelkkää asiatietoa jakamalla. Tiedotuksen onnistuminen edellyttää, että kansalaiset luottavat tietolähteeseen. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota mm. sosiaaliseen ympäristöön ja asianomaisten henkilöiden koulutustasoon. 4.2.1. Komitea korostaa tässä yhteydessä myös, että viestinnän ja tiedottamisen olisi oltava järjestelmällistä. Kohderyhmän määrittäminen etukäteen on erittäin tärkeää. 4.3. Kolmannen tavoitteen ("Hengityselinten sairaudet ja allergiat") osalta komitea korostaa, että samoin yleisperiaattein toimintaohjelma voitaisiin kohdistaa myös eräisiin muihin vakaviin sairauksiin. 4.3.1. Komitea korostaa myös muiden, mm. ruoka-aineista johtuvien allergioiden, ennaltaehkäisemisen tärkeyttä tässä yhteydessä. 4.4. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että sille luvataan toimittaa ohjelman arviointiraportit ja loppukertomus ohjelman täytäntöönpanosta. 4.5. Komitea korostaa kansallisten viranomaisten, Euroopan ympäristökeskuksen, WHO:n ja unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä. 4.5.1. On myös tärkeää tunnustaa Yhdysvaltojen ympäristönsuojelukeskuksen (EPA) saasteperäisiin tauteihin liittyvien riskien hahmottamiseksi ja hallitsemiseksi tekemän työn arvo. Komitea mielestä on tärkeää, että yhteisö voi käyttää tämäntyyppistä työtä hyväkseen. 4.6. Kaksinkertaisen työn välttämiseksi komitea kehottaa komissiota tarkistamaan, että ehdotetut toimet ovat yhdensuuntaisia terveystilanteen seurantaohjelman () puitteissa kaavailtujen toimien kanssa ja täydentävät niitä samoin kuin muitakin saasteperäisiin sairauksiin liittyviä yhteisön toimia. Näitä ovat mm. viides Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskeva poliittinen toimintaohjelma "Kohti kestävää kehitystä" (). 4.7. Komitean mielestä ohjelman heikkous piilee rahoituksen epävarmuudessa. Komitea ymmärtää tilanteen, mutta toivoo, että komissio esittää edes arvion vuosina 2000 2003 tarvittavista määrärahoista ja budjettivallan käyttäjä vahvistaa rahoitusesityksen. Näin vältettäisiin vaara, että monivuotinen ohjelma jää kesken riittämättömien määrärahojen vuoksi. Bryssel, 29. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 214, 16.7.1997, s. 7 () COM(93) 559 final, 24.11.1993 () EYVL C 388, 31.12.1994 () European Allergy White Paper. The UCB Institute of Allergy, May 1997. () Ehdotus: EYVL C 338, 16.12.1995 TSK:n lausunto: EYVL C 174, 17.6.1996 () Ehdotus: EYVL C 138, 17.5.1993 TSK:n lausunto: EYVL C 287, 4.11.1992