[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 12.9.2007

KOM(2007) 515 lopullinen

2007/0189 (CNS)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

asetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta monivuotisen toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin perusoikeusvirastolle vuosiksi 2007–2012

(komission esittämä)

PERUSTELUT

EHDOTUKSEN TAUSTA |

Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Neuvosto antoi 15. helmikuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 168/2007[1] Euroopan unionin perusoikeusviraston (jäljempänä perusoikeusvirasto) perustamisesta. Perusoikeusvirasto aloitti toimintansa 1. maaliskuuta 2007. Perusoikeusviraston tavoitteena on antaa yhteisön toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille perusoikeuksia koskevia neuvontaa ja asiantuntemusta, kun ne panevat täytäntöön yhteisön oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräisen kunnioittamisen, kun ne toimivaltuuksiensa puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja. Perusoikeusvirasto suorittaa tehtävänsä tavoitteen saavuttamiseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määriteltyjen yhteisön toimivaltuuksien rajoissa. Sen toiminta liittyy perusoikeuksiin sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa, mukaan luettuina ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus sekä Euroopan sosiaalinen peruskirja. Nämä perusoikeudet ilmenevät erityisesti perusoikeuskirjassa ottaen huomioon sen aseman ja siihen liitetyt selitykset. Perusoikeusvirastolle annetut tehtävät liittyvät tietojen keruuseen ja analysointiin, neuvojen antamiseen raporttien ja lausuntojen kautta sekä yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan kanssa ja tietoisuuden kasvattamiseen. Asetuksen 5 artiklan mukaisesti neuvosto määrittää perusoikeusviraston toiminnan kohdealueet monivuotisessa toimintakehyksessä. Perusoikeusvirasto suorittaa edellä mainitut tehtävät täysin itsenäisesti näillä kohdealueilla. Tämä ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta vastata Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission 4 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan nojalla esittämiin pyyntöihin, jotka eivät koske näitä kohdealueita, jos perusoikeusviraston taloudelliset ja henkilöresurssit tämän sallivat. Tämän ehdotuksen tavoitteena on asettaa perusoikeusvirastolle asetuksen 5 artiklassa edellytetty monivuotinen rahoituskehys. |

Yleinen tausta Asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa määritetään monivuotisen rahoituskehyksen perusominaisuuksia; ensimmäiseksi siinä määrätään, että kehyksen tulee kattaa viisi vuotta. Koska perusoikeusviraston perustana on nykyinen Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus (EUMC)[2], asetuksen johdanto-osassa todetaan, että viraston työhön on kuuluttava vastakin perusoikeuksien suojaamisen kannalta keskeisinä ilmiöinä rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjunnan lisäksi vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien suojaaminen sekä sukupuolten tasa-arvo. Monivuotisen rahoituskehyksen on myös oltava unionin painopistealueiden mukainen ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmista ja neuvoston päätelmistä johtuvat linjaukset perusoikeuksien alalla. Seuraavat perusoikeuksiin liittyvät alueet on viime vuosina nostettu esille Euroopan parlamentin päätöslauselmissa[3]: rotusorto ja muukalaisviha, syrjimättömyys ja tasa-arvoisuus, seksuaalisesta suuntautumisesta johtuva syrjintä, homofobia Euroopassa, vammaisuudesta johtuva syrjintä ja vammaiskysymykset, ilmaisun-, sanan-, kokoontumis- ja ajattelunvapaus, ilmaisunvapaus Internetissä, yhtäläinen oikeus osallistua vaalimenettelyihin, oikeus koulutukseen, tyttöjen ja naisten oikeus käydä koulua ja kouluttautua, solidaarisuus ja yhteiskunnalliset oikeudet, lapsen oikeudet, sukupuolten tasa-arvo, naisten oikeudet, naisiin kohdistuva väkivalta, naisten sukuelinten silpominen, ihmiskauppa, kansalaisten oikeudet ja lainkäyttö, oikeus turvapaikkaan, maahanmuutto, maahanmuuttajien kotouttaminen, kansallisten vähemmistöjen suojelu, vähemmistöjen oikeudet ja romaniasiat, kulttuurisen, uskonnollisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen, kuolemanrangaistus, mielenterveys. Neuvoston linjaamat painopistealueet voidaan luetella Eurooppa-neuvostojen viime vuosina tekemien päätelmien pohjalta seuraavasti[4]: eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka, johon sisältyy kotouttamis- ja turvapaikkapolitiikka, viisumikysymykset ja rajavalvonta, ihmiskauppa, sukupuolten tasa-arvo, terrorismin torjunta ja nuoriso. Monivuotisessa toimintakehyksessä on otettava asianmukaisesti huomioon perusoikeusviraston taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit. Viraston taloudelliset voimavarat monivuotisen toimintakehyksen kattamana ajanjaksona on määritetty rahoituskehyksessä, joka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17. toukokuuta 2006 tekemän, talousarvion kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevan toimielinten välisen tehdyn sopimuksen liitteenä[5] ja esitetty asiakirjana V komission rahoitussuunnitelmassa 2008-2013 varainhoitovuodelle 2008[6]. Monivuotisen toimintakehyksen on sisällettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa täydentävyys muiden yhteisön ja unionin elinten, laitosten ja virastojen sekä Euroopan neuvoston ja muiden perusoikeuksien alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tärkeimmät yhteisön virastot ja elimet suhteessa monivuotiseen rahoituskehykseen ovat asetuksella (EY) N:o 1922/2006[7] perustettu Euroopan tasa-arvoinstituutti ja asetuksella (EY) N:o 45/2001[8] perustettu Euroopan tietosuojavaltuutettu. Koska sukupuolten tasa-arvoa koskevat kysymykset käsitellään Euroopan tasa-arvoinstituutissa asetuksen (EY) N:o 1922/2006 2 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin perusoikeusviraston ja tasa-arvoinstituutin välillä laaditaan yhteisymmärryspöytäkirja sitten, kun viimeksi mainittu on toiminnassa ja huolehtii toiminnan koordinoinnista asetuksen 7 artiklan mukaisesti. Nämä tekijät yhdessä perusoikeusviraston toiminta-alan kanssa muodostavat arviointiperusteet, joihin monivuotinen toimintakehys perustuu asetuksen 3 artiklan nojalla. |

KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |

Komissio antoi 25. lokakuuta 2004 tiedonannon perusoikeusvirastosta ja käynnisti samalla julkisen kuulemisen, jossa käsiteltiin myös kysymystä kohdealueista. Kuulemismenettelyn kautta saatiin sata lausuntoa. Näitä antoivat muun muassa kymmenen jäsenvaltiota, eurooppalaiset ja kansainväliset elimet, kansalliset ihmisoikeus- ja tasa-arvojärjestöt, akateemisen maailman edustajat, yksityiset kansalaiset ja lähes 60 valtiosta riippumatonta järjestöä. Julkinen kuuleminen järjestettiin 25. tammikuuta 2005. Paikalla oli yli 200 rekisteröityä osanottajaa, jotka edustivat edellä mainittuja sidosryhmiä. Kuultavina olleet sidosryhmät olivat yhtä mieltä tietyistä perusoikeusvirastolle annettavista ensisijaisista kohdealueista. Erityisesti seuraavat alueet mainittiin: syrjintä (myös työpaikalla), tietosuoja-asiat, turvapaikka-asiat, maahanmuutto, perusoikeuksien valtavirtaistaminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin, rikosten uhrien oikeudet, vähemmistöjen oikeudet, oikeussuojan saatavuus, säilöönoton edellytykset, terrorismin torjunta, sosiaaliset perusoikeudet, sukupuolikysymykset. Kuuleminen oli osa vaikutusarviointia[9], jolla tuettiin unionin politiikkoihin keskittyvän havainnointi- ja arviointiviraston perustamista. Perustamisajatus toteutettiin asetuksella, joka sisältää perusteet useiden sellaisten alueiden määrittämiseksi, joilla perusoikeusviraston panosta eniten tarvitaan yhteisön politiikkojen kehittämiseksi. Lisäksi komissio kuuli ehdotusta valmistellessaan perusoikeusviraston hallintoneuvostoa kokouksessaan 12.–13. heinäkuuta ja sai kirjeitse 25. heinäkuuta 2007 kirjalliset huomautukset. Komissio otti huomioon tämän ehdotuksen kuulemiskäsittelyssä esitetyt huomautukset. Kaikki kuulemista ja vaikutusarviointia koskevat asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |

EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |

Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Asetuksessa säädettyjen arviointiperusteiden pohjalta komissio ehdottaa seuraavia kohdealueita otettavaksi mukaan perusoikeusviraston monivuotiseen rahoituskehykseen vuosiksi 2007–2012: a) rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus, b) syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai uskoon, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen tai joka kohdistuu vähemmistöön kuuluviin henkilöihin, c) uhreille suoritettavat korvaukset, rikosten ehkäisy ja siihen liittyvät, kansalaisten turvallisuuteen vaikuttavat näkökohdat, d) lasten suojelu mukaan luettuina lapsen oikeudet, e) maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen, f) turvapaikka-asiat, g) viisumikysymykset ja rajavalvonta, h) osallistuminen unionin demokraattiseen toimintaan, i) tietoyhteiskuntaan liittyvät ihmisoikeudet sekä j) tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus. Luettelo on aihekohtainen tai politiikkaan perustuva. Sen perusteella perusoikeusvirasto voisi tarkastella kaikkia perusoikeuksiin liittyviä ongelmia, joita saattaa nousta esiin jollakin kohdealueella. Kun nämä kohdealueet sisällytetään monivuotiseen toimintakehykseen, ne jossain määrin koskettavat kaikkia Euroopan unionin perusoikeuskirjan lukuja pitäen kuitenkin kohdealueiden määrän rajattuna. |

Oikeusperusta Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperusta on neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 5 artiklan 1 kohta. |

Välineen valinta |

Ehdotetut välineet: Neuvoston päätös, joka on asianmukainen säädöstyyppi komission viraston monivuotisen rahoituskehyksen asettamiseksi. |

TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |

Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. |

EHDOTUKSEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS Perusoikeusviraston toiminnan kohdealueet (2 artikla) antavat virastolle mahdollisuuden tarkastella sellaisia perusoikeuksiin liittyviä ongelmia, joita saattaa nousta esiin jollakin kohdealueella. Rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus: Tästä kohdealueesta määrätään itse asetuksessa. Syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai uskoon, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen tai joka kohdistuu vähemmistöön kuuluviin henkilöihin: Käytännössä kaikki sidosryhmät odottavat, että perusoikeusvirasto käsittelee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa lueteltuja syrjinnän perusteita, joita ovat rodun ja etnisen alkuperän lisäksi sukupuoli, uskonto tai usko, vammaisuus, ikä tai seksuaalinen suuntautuneisuus. Viimeinen kohta, vähemmistöön kuuluvat henkilöt, näkyy asetuksen johdanto-osassa. Muut alueet ovat lähellä kohtaa ’rotu ja etninen alkuperä’, ja perusoikeusvirasto voi sen vuoksi hyötyä siitä, että asiantuntemus ja tiedonkeruumenetelmät koskevat useita aloja. Tämä kohdealue voi kattaa myös esimerkiksi ’moniperustaisen syrjinnän’, syrjinnän työpaikalla tai sosiaalista osallisuutta koskevia näkökohtia. ’Seksuaalisen suuntautumisen’ osalta sekä viimeaikainen kehitys EU:n sisällä että Euroopan parlamentin homofobiaa koskevat voimakassanaiset päätöslauselmat puhuvat sen puolesta, että tämä alue otetaan mukaan monivuotiseen rahoituskehykseen. Tämän otsakkeen alla perusoikeusvirasto voisi käsitellä myös sukupuoleen liittyviä kysymyksiä, joihin sisältyisi täydentävällä tavalla sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen tiiviissä yhteistyössä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa laadittavan yhteisymmärryspöytäkirjan pohjalta. Uhreille suoritettavat korvaukset, rikosten ehkäisy ja siihen liittyvät, kansalaisten turvallisuuteen vaikuttavat näkökohdat: Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttaminen on korostanut turvallisuuspolitiikan merkitystä myös yhteisön sisällä. Tavoitteena on helpottaa yksilöiden vapaata liikkuvuutta samalla kun varmistetaan kansalaisten turvallisuus. Rikosten ehkäisy on välttämätön osa tätä työtä. ’Rikoksen uhrin oikeudet’ olisi sisällytettävä rikoksen uhreille tai ihmiskaupan uhreille maksettaviin valtion korvauksia koskeviin yhteisön lakeihin. Sidosryhmät ovat osoittaneet kiinnostusta näihin alueisiin. Lasten suojelu mukaan luettuina lapsen oikeudet: Alue kattaisi lapsen oikeudet; yhteys yhteisön painopistealueisiin on ilmeinen. Työ liittyisi erityisesti vapaaseen liikkumiseen, koulutukseen, sosiaaliseen osallisuuteen ja nuorisoasioihin, tiedotusvälineisiin ja muihin tärkeisiin yhteisön politiikan alueisiin. Maahanmuutto: Sama voidaan todeta maahanmuuton osalta; perusoikeuksien näkökulmasta erityisen tärkeitä ovat olleet kohtelu rajoilla, olot laittomille maahanmuuttajille tarkoitetuissa säilöönottoyksiköissä sekä ihmiskaupan uhreihin liittyvät kysymykset. Maahanmuuttajien kotouttaminen liittyy läheisesti maahanmuuttoon. Perusoikeudet ovat tärkeä näkökohta tällä alueella, jolla myös EU:n odotetaan toimivan näkyvästi. Perusoikeusvirasto voisi käsitellä kohdealueen sisällä myös tähän liittyviä sosiaalisen osallisuuden olennaisia näkökohtia, ’uskonnon vapautta’, ’naisten sukuelinten silpomista’ tai ’pakkoavioliittoja’. Turvapaikka-asiat: Tämä on perusoikeusviraston toiminnan ilmeinen kohdealue ottaen huomioon, että siinä käsitellään erityisen haavoittuvaa ihmisryhmää. Siitä on annettu runsaasti yhteisön lainsäädäntöä, jossa perusoikeuksilla on huomattava sija. Kaikki sidosryhmät odottavat, että perusoikeusvirasto käsittelee turvapaikka-asioita. Raja- ja viisumiasioita koskeva politiikka on perusoikeuksiin kuuluvan vapaan liikkuvuuden konkreettinen puoli. Kohdealue on sisällytetty ehdotukseen, sillä valtioiden edustajien toiminta tällä alueella voi vaikuttaa paitsi yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin myös unionin kansalaisiin. Useimpiin raja- ja viisumiasioita koskeviin säädöksiin sisältyy erityisiä lausekkeita perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamisesta. Osallistuminen unionin demokraattiseen toimintaan. Kohdealue käsittelee unionin kansalaisten oikeutta osallistua paikallisvaaleihin ja Euroopan parlamentin vaaleihin. Tietoyhteiskuntaan liittyvät ihmisoikeudet koskevat tärkeitä kysymyksiä kuten yksityiselämää ja tietosuojaa. Se liittyy läheisesti yhteisön politiikan ja hallinnon avoimuuteen sekä yksityisyyden suojaan. Sidosryhmät mainitsivat tämän alueen useita kertoja. Se koskisi myös Internetiä ja muita sähköisen viestinnän menetelmiä, radiotaajuuden tunnistusta, sananvapautta, yleisiin etuihin liittyviä turvallisuutta ja rikollisuuden torjuntaa sekä teollis- ja tekijänoikeuksia. Tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus: Yhteisön lainsäädäntö parantaa oikeussuojan saatavuutta (oikeusapu, yksinkertaistetut riita-asioiden menettelyt, kuluttajalainsäädäntö), mikä on tärkeä osa siviiliasioita koskevalla Euroopan oikeusalueella). |

1. 2007/0189 (CNS)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

asetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta monivuotisen toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin perusoikeusvirastolle vuosiksi 2007–2012

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007[10] ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[11],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[12],

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Jotta Euroopan unionin perusoikeusvirasto voisi suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti, sen toiminnan kohdealueet olisi määritettävä tarkoin viisi vuotta kattavassa monivuotisessa toimintakehyksessä, kuten asetuksen (EY) N:o 168/2007 5 artiklan 2 kohdassa säädetään.

(2) Toimintakehykseen olisi sisällytettävä rasismin, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden torjunta perusoikeusviraston toiminnan kohdealueina.

(3) Toimintakehyksen olisi oltava unionin painopistealueiden mukainen ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmista ja neuvoston päätelmistä johtuvat linjaukset perusoikeuksien alalla.

(4) Monivuotisessa toimintakehyksessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon perusoikeusviraston taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit.

(5) Toimintakehyksen olisi sisällytettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa täydentävyys muiden yhteisön ja unionin elinten, laitosten ja virastojen sekä Euroopan neuvoston ja muiden perusoikeuksien alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tärkeimmät yhteisön virastot ja elimet suhteessa monivuotiseen toimintakehykseen ovat Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1922/2006 joulukuun 20 päivänä 2006[13] perustettu Euroopan tasa-arvoinstituutti sekä 18 päivänä joulukuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001[14] yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta perustettu Euroopan tietosuojavaltuutettu, jolle asetetut tavoitteet olisi siis otettava huomioon.

(6) Komissio kuuli ehdotusta valmistellessaan perusoikeusviraston hallintoneuvostoa kokouksessaan 12–13 päivänä heinäkuuta ja sai kirjeitse 25 päivänä heinäkuuta 2007 kirjalliset huomautukset.

(7) Asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti perusoikeusvirasto voi vastata Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan nojalla esittämiin pyyntöihin monivuotisessa toimintakehyksessä määritettyjen toiminnan kohdealueiden ulkopuolelta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla Monivuotinen toimintakehys

1. Perustetaan monivuotinen toimintakehys Euroopan unionin perusoikeusvirastolle, jäljempänä ’perusoikeusvirasto’, ohjelmakaudeksi 2007–2012.

2. Perusoikeusvirasto hoitaa asetuksen (EY) N:o 168/2008 4 artiklan 1 kohdassa määritetyt tehtävät 2 artiklassa määritellyillä kohdealueilla.

2 artikla Kohdealueet

Kohdealueita ovat seuraavat:

a) rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus,

b) syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai uskoon, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen tai joka kohdistuu vähemmistöön kuuluviin henkilöihin,

c) uhreille suoritettavat korvaukset, rikosten ehkäisy ja siihen liittyvät, kansalaisten turvallisuuteen vaikuttavat näkökohdat,

d) lasten suojelu mukaan luettuina lapsen oikeudet,

e) maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen,

f) turvapaikka-asiat,

g) viisumikysymykset ja rajavalvonta,

h) osallistuminen unionin demokraattiseen toimintaan,

i) tietoyhteiskuntaan liittyvät ihmisoikeudet sekä

j) tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus. 3 artikla

3 artikla T äydentävyys ja yhteistyö muiden elinten kanssa

1. Perusoikeusvirasto huolehtii asianmukaisesta koordinoinnista muiden keskeisten yhteisön elinten, laitosten ja virastojen, jäsenvaltioiden, kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa asetuksen (EY) N:o 168/2007 7, 8 ja 10 artiklan mukaisesti tämän toimintakehyksen täytäntöönpanemiseksi.

2. Perusoikeusvirasto koordinoi toimintaansa Euroopan-neuvoston toimintojen kanssa asetuksen (EY) N:o 168/2007 9 artiklan ja siinä mainitun sopimuksen mukaisesti.

3. Perusoikeusvirasto käsittelee sukupuolen perusteella tapahtuvaa syrjintää vain osana 2 artiklan b kohdassa tarkoitettua viraston yleisesti syrjintää käsittelevää työtä siinä määrin kuin se on tämän kannalta olennaista ottaen huomioon asetuksella (EY) N:o 1922/2006 perustetun Euroopan tasa-arvoinstituutin yleiset tavoitteet; näitä ovat sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja vahvistaminen, joka sisältää sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja niistä johtuviin kansallisiin menettelyihin, sukupuolen perusteella tapahtuvan syrjinnän torjuminen ja EU:n kansalaisten tietoisuuden lisääminen sukupuolten tasa-arvosta antamalla yhteisön toimielimille, erityisesti komissiolle ja jäsenvaltioiden viranomaisille teknistä apua.

4. Perusoikeusvirasto hoitaa tehtäviään tietoyhteiskuntaan liittyvien ihmisoikeuskysymysten alalla sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan tietosuojavaltuutetun velvollisuutta varmistaa, että yhteisön toimielimet ja elimet kunnioittavat luonnollisten henkilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia ja erityisesti heidän oikeuttaan yksityisyyteen asetuksen (EY) N:o 45/2001 46 ja 47 artiklassa säädettyjen tietosuojavaltuutetun tehtävien ja toimivaltuuksien mukaisesti.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

[2] Viraston pohjana on 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1035/97 (EYVL L 151, 10.6.1997, s.1) perustettu EUMC. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1652/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 33).

[3] Seuraavat päätöslauselmat: 17.1.2006, 18.1.2006, 2.2.2006, 16.2.2006, 15.3.2006, 1.6.2006, 14.6.2006, 15.6.2006, 6.7.2006, 6.9.2006, 28.6.2006, 26.10.2006, 15.11.2006, 16.11.2006, 30.11.2006, 26.5.2005, 18.1.2007, 1.2.2007, 13.3.2007 ja 26.4.2007.

[4] Brysselin Eurooppa-neuvostot 22.-23.3.2005, 16.-17.6.2005, 15.-16.12.2006, 23.-24.3.2006, 15.-16.6.2006 ja 14.-15.12.2006.

[5] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[6] SEC (2007)500 lopullinen, 2.5.2007.

[7] EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9.

[8] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

[9] Ks. selvitys SEC(2005)849, 30.6.2005.

[10] EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

[11] EUVL C […], […], s. […].

[12] EUVL C […], […], s. […].

[13] EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9.

[14] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.