Korkea oikeusneuvosto on antanut suosituksia lainvalvontaviranomaisia koskevasta oikeudellisesta tutkinnasta. Korkea oikeusneuvosto käynnisti erityistutkinnan vireillä olevasta oikeudellisesta tutkinnasta, joka koskee Jozef Chovanecin kuolemaan liittyviä olosuhteita , ja antoi tutkintaraporttinsa 28. lokakuuta 2020. Korkea oikeusneuvosto suositteli eri oikeusviranomaisten välisen, tutkintaan liittyvän viestinnän parantamista, poliisivoimiin kohdistuvaa tai poliisivoimien harjoittamaa väkivaltaa koskevaan oikeudelliseen tutkintaan liittyvien menettelyjen parantamista sekä mekanismin perustamista tällaisten tapausten säännöllistä ja perusteellista seurantaa varten sekä tosiseikkojen että tutkintatoimien osalta. Korkein neuvosto toimitti suosituksensa oikeusministerille, joka pyysi syyttäjälaitosta ottamaan suositukset huolellisesti huomioon. Korkea oikeusneuvosto aikoo suorittaa uuden tutkinnan sen jälkeen, kun 27. helmikuuta 2018 käynnistetty oikeudellinen tutkinta on saatu päätökseen . Korkea oikeusneuvosto myös seuraa suositustensa perusteella toteutettuja jatkotoimia.

Prosessia, jolla pyritään siihen, että oikeuslaitos hallinnoi resursseja itsenäisesti, jatketaan. Tuomioistuinten kollegio ja syyttäjäkollegio jatkavat ponnistelujaan resurssien hallinnoinnin siirtämiseksi oikeuslaitokselle. Prosessi on ollut käynnissä vuosia. Vuosina 2022 ja 2023 on tarkoitus ottaa käyttöön työmäärän mittausväline, jota tarvitaan resurssien optimaaliseksi jakamiseksi tuomioistuinten kesken. Tavoitteena on, että oikeuslaitos voi hallinnoida resursseja itsenäisesti vuonna 2024. Hallitus haki muutosta Brysselin ranskankielisen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 13. maaliskuuta 2020 antamaan tuomioon , jossa valtio tuomittiin siitä, ettei se ollut toimittanut oikeuslaitokselle laissa edellytettyjä henkilöresursseja. Vaikka muutoksenhaku on vireillä ilman lykkäävää vaikutusta, hallitus ei ole saattanut päätökseen kaikkia toimia tuomion panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön. Korkea oikeusneuvosto pohtii edelleen, miten urasta oikeuslaitoksessa voitaisiin tehdä houkuttelevampi. Tavoitteena on käynnistää konkreettisia hankkeita kesän 2021 jälkeen. Lisäksi oikeusjärjestelmän rahoitusvarojen ennakoidaan kasvavan tulevina vuosina. Näillä aloitteilla pyritään parantamaan oikeuslaitoksen henkilöstö- ja rahoitustilannetta.

Oikeusjärjestelmän digitalisoinnissa on edistytty vain vähän, mutta tuleviksi vuosiksi on suunnitteilla kunnianhimoisia aloitteita. Koska oikeusjärjestelmän digitalisointia on edelleen parannettava, hallitus suunnittelee kunnianhimoisten aloitteiden saattamista päätökseen vuoteen 2025 mennessä. Aloitteet koskevat muun muassa yhteisen oikeusportaalin luomista kansalaisia ja yrityksiä varten, yhteisen asianhallintajärjestelmän perustamista kaikkia tuomioistuimia varten, digitaalisen tapausten toimittamisen ja asiakirjoihin tutustumisen helpottamista, oikeuskäytännön suurimman osan julkaisemista verkossa ja oikeusjärjestelmän resurssien hallintaa tietojen perusteella. Näiden suunnitelmien toteuttaminen parantaisi merkittävästi siviili- ja rikostuomioistuinten digitalisaatiota, mutta hallinto-oikeutta ei ole sisällytetty näiden aloitteiden soveltamisalaan. Flanderin hallintotuomioistuimissa asianosaiset voivat kuitenkin nyt toimittaa oikeudenkäyntiasiakirjat sähköisesti.

Sijaistuomarien valintaprosessin uudistus on saatu päätökseen , ja kaikkia oikeuslaitoksen jäseniä koskevaa eettistä kehystä on parannettu edelleen. Euroopan neuvoston esitettyä huolensa sijaistuomarijärjestelmästä oikeudenkäyntilakia muutettiin 23. maaliskuuta 2019 annetulla lailla valintamenettelyn laadun ja sovellettavan integriteettikehyksen parantamiseksi . Uudistuksella pyritään vahvistamaan oikeuslaitoksen riippumattomuutta parantamalla valintaprosessia ja vahvistamalla sijaistuomareiden integriteettikehystä. Sen jälkeen, kun laki tuli voimaan tammikuussa 2020, vuonna 2020 järjestettiin kaksi koetta sijaistuomariehdokkaille, joista noin kolmannes tuli valituksi. Lisäksi laissa säädetään yleisten eettisten periaatteiden soveltamisesta kaikkiin oikeuslaitoksen jäsenten luokkiin ja eettisestä koulutuksesta sekä tavallisille tuomareille että maallikkotuomareille.

Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on kansalaisten keskuudessa korkealla ja yritysten keskuudessa keskimääräisellä tasolla. Kaiken kaikkiaan 66 prosenttia kansalaisista ja 58 prosenttia yrityksistä katsoo, että tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuus on vuonna 2021 joko ”erittäin hyvä” tai ”melko hyvä”. Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on pysynyt vuoden 2016 jälkeen melko vakaana. Kyseinen prosenttiosuus on noussut vuodesta 2016 vuoteen 2019 ja laskenut sen jälkeen hieman yritysten keskuudessa mutta noussut hieman kansalaisten keskuudessa.

Tuomioistuinjärjestelmä käsittää 13 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta, jotka käyttävät yleistä tuomiovaltaa, useita erikoistuneita ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimia, viisi muutoksenhakutuomioistuinta ja korkeimman oikeuden. Korkeimman hallinto-oikeuden ylintä tuomiovaltaa käyttävä elin on ylin hallintotuomioistuin. Kaikkein vakavimpia rikosasioita käsittelee ei-pysyvä rikostuomioistuin. Perustuslakituomioistuimella on toimivalta valvoa lainsäädännön perustuslainmukaisuutta. Suurin osa oikeuslaitoksen toimivallasta on liittovaltion tasolla. Oikeuslaitoksen ja syyttäjälaitoksen riippumattomuus on kirjattu perustuslakiin. Riippumattoman korkean oikeusneuvoston tehtäviin kuuluu palkata tuomareita oikeuslaitoksen palvelukseen sekä parantaa oikeudenkäytön laatua valvontamekanismien, kuten tarkastusten, avulla ja antamalla neuvontaa oikeudenkäyttöön liittyvissä asioissa sekä pyynnöstä että omasta aloitteestaan. Oikeusneuvosto valitsee tuomariehdokkaat, ja hallitus nimittää heidät virkaansa eliniäksi oikeusministerin ehdotuksesta. Tuomioistuinten kollegio, joka koostuu kollegoidensa valitsemista tuomioistuinten presidenteistä, vastaa tuomioistuinten yleisestä toiminnasta. Flanderin asianajajakuntien liitto sekä ranskan- ja saksankielisten asianajajakuntien liitto edustavat maan eri alueiden asianajajia. Belgia osallistuu Euroopan syyttäjänvirastoon (EPPO).

Korkeimman hallinto-oikeuden neuvoa-antavalla elimellä on edelleen haasteita toimivaltansa tehokkaassa käytössä lainsäädännön laadun varmistamiseksi. Muutoksenhakutuomioistuin katsoi, että covid-19-toimenpiteiden oikeusperusta oli asianmukainen, ja kumosi näin ensimmäisen oikeusasteen antaman tuomion. Hyväksytyssä pandemialaissa on uusi oikeusperusta pandemiatilanteessa toteutettaville hätätoimille. Uusi liittovaltion ihmisoikeusinstituutti on perustettu, ja se on nyt toiminnassa. Instituutin tehtävänä on suojella ja edistää ihmisoikeuksia liittovaltion tasolla. Hallitus on ilmoittanut tulevan valtiouudistuksen valmistelun yhteydessä laajasta kansalaisten kuulemisprosessista. Kansalaisyhteiskunta on mukana hallituksen aloitteissa, vaikka joitakin rahoitukseen liittyviä huolenaiheita onkin tuotu esiin.

Korruptiota ehkäiseviä toimenpiteitä on yleisesti käytössä. Ministereiden ja heidän neuvonantajiensa eturistiriitojen ehkäisemisessä, varallisuusilmoitusten avoimuudessa sekä edunvalvontaan liittyvässä toiminnassa on kuitenkin edelleen puutteita. Covid-19-pandemia on vaikuttanut kielteisesti korruption tutkintaan. Useat liittovaltion tason verkostot ja yhteistyöfoorumit koordinoivat ennaltaehkäiseviä korruptiontorjuntatoimia. Sopimus oikeuslaitoksen, liittovaltion poliisin ja turvallisuuspalvelujen määrärahojen lisäämisestä on myönteinen tekijä, jonka odotetaan vahvistavan korruption torjuntaa. Korruptiontorjuntakehyksen vahvistamiseksi harkitaan parhaillaan useita mahdollisia uusia sääntöjä. Väärinkäytösten paljastajien suojelusta ei ole annettu kattavaa sääntelyä.

Belgian oikeuslaitoksessa tehdään parhaillaan uudistuksia, jotka liittyvät digitalisaatioon ja riippumattomaan resurssienhallintaan, mutta viime vuoden aikana uudistuksissa edistyttiin vain vähän. Tulevina vuosina on tarkoitus toteuttaa kattavia ja kunnianhimoisia digitalisaatiota koskevia aloitteita. Oikeuslaitokselle on tarkoitus siirtää valtuudet itsenäiseen resurssienhallintaan vuoteen 2024 mennessä, ja tarkoituksena on ottaa käyttöön väline työmäärän mittaamiseksi. Korkea oikeusneuvosto on jatkanut toimia oikeusjärjestelmän toiminnan parantamiseksi erityisesti antamalla suosituksia lainvalvontaviranomaisia koskevista oikeudellisista tutkimuksista, edistämällä tuomareihin sovellettavaa integriteettijärjestelmää ja hyväksymällä vakiolomakkeita oikeusviranomaisten vuosittaisen raportoinnin parantamiseksi. Haasteena on edelleen riittävien henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien saatavuus. Tilanteen parantamiseksi on käynnistetty aloitteita. Saatavilla ei edelleenkään ole yhdenmukaista, luotettavaa tietoa tuomioistuimista, mikä hidastaa oikeuslaitoksen tehokkuuden parantamista. Huolta herättävät erityisesti pitkät menettelyajat joissakin muutoksenhakutuomioistuimissa.

Oikeusjärjestelmän laatua pyritään parantamaan edelleen useilla aloitteilla. GRECOn oikeuslaitoksen toimintaa koskevasta säännöllisestä ja yleisestä raportoinnista antaman suosituksen johdosta korkean oikeusneuvoston perustama työryhmä on nyt saanut päätökseen vakiolomakkeiden laatimisen syyttäjälaitoksen ja tuomioistuinten vuotuista raportointia varten. Lisäksi käynnissä on aloitteita oikeudenkäytön laadun parantamiseksi, kuten oikeuslaitoksen toimintaa koskevan valitusmenettelyn uudistus ja aloite, jolla edistetään selkeän kielen käyttöä oikeuden päätöksissä. Oikeussuojan saatavuuden osalta 1. syyskuuta 2020 voimaan tullut oikeusavun tulorajan nosto 1 226 euroon kuukaudessa on tervetullut kehityssuunta. Tulorajaa on tarkoitus korottaa asteittain 1 526 euroon 1. syyskuuta 2023 mennessä.

Covid-19-pandemian aikana toteutettiin toimenpiteitä oikeusjärjestelmän toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Pandemian aikana on annettu useita lakeja oikeusjärjestelmän toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Esimerkiksi 20. toukokuuta 2020 annetussa laissa sallitaan väliaikaisesti asiakirjojen lähettäminen sähköisesti oikeudenkäyntimenettelyn käynnistämiseksi. Lisäksi tuomioistuinten kollegio antoi sitovia ohjeita sen varmistamiseksi, että tuomioistuimen rakennukset pysyvät auki ja että istuntoja jatketaan oikeussaleissa tai virtuaalisesti. Lisäksi tapauksia käsiteltiin kirjallisesti, jos asianosaiset antoivat tähän suostumuksensa.

Tehokkuus

Jatkuva tietojen puute estää kattavan yleiskuvan saamisen oikeusjärjestelmän tehokkuudesta. Tiedot tuomioistuinkäsittelyjen kestosta ovat edelleen hyvin puutteellisia, minkä vuoksi oikeusjärjestelmän tehokkuudesta ei ole mahdollista saada kattavaa yleiskuvaa. Saatavilla olevista rajallisista tiedoista käy ilmi, että aiemmin korkea asioiden ratkaisuaste laski ensimmäisessä oikeusasteessa vuonna 2019 noin 100 prosenttiin siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden osalta. Ensimmäisen asteen hallinto-oikeudellisten asioiden ratkaisuaste on yhä yli 100 prosenttia, vaikka menettelyt ovat edelleen pitkiä. Lisäksi sidosryhmät ovat raportoineet erittäin pitkistä menettelyajoista tietyissä tuomioistuimissa, kuten Brysselin muutoksenhakutuomioistuimessa. Belgia on edelleen Euroopan neuvoston ministerikomitean tehostetun valvonnan kohteena, koska siviiliasioiden käsittely ensimmäisessä oikeusasteessa kestää liian kauan. Korkeimman hallinto-oikeuden ylintä tuomiovaltaa käyttävällä elimellä on huomattava käsittelyruuhka, jota covid-19-pandemia on pahentanut. Lisäksi oikeudenkäyntien keskimääräinen kesto on pidentynyt ja käsittelyruuhka todennäköisesti kasvaa edelleen, koska ratkaisuaste on alle 100 prosenttia.

II.Korruptiontorjunnan kehys

Asiantuntijoiden ja yritysjohtajien käsityksen mukaan korruptiota esiintyy julkisella sektorilla edelleen suhteellisen vähän. Transparency Internationalin korruptioindeksissä Belgia sai vuonna 2020 arvosanan 76/100 ja sijoittuu Euroopan unionissa sijalle 5 ja maailmanlaajuisesti sijalle 15. Tämä korruptiota koskeva käsitys on pysynyt suhteellisen vakaana viiden viime vuoden aikana.

Liittovaltion tasolla on useita korruptionvastaisia verkostoja ja yhteistyöfoorumeita. Ulkoasiainministeriö vastaa tietojenvaihdosta kansainvälisten korruptiontorjunnasta vastaavien elinten kanssa foorumilla, johon kutsutaan ministerikabinetteja. Lisäksi oikeusministeriö on hiljattain perustanut uuden epävirallisen foorumin, jossa on tarkoitus kokoontua enintään kolme kertaa vuodessa korruption vastaisten toimien koordinoimiseksi ja kansainvälisiin suosituksiin vastaamiseksi. Kansalliset viranomaiset ovat ilmaisseet olevansa halukkaita kehittämään edelleen näiden kahden foorumin välisiä yhteisvaikutuksia. Tämä täydentää jo olemassa olevaa liittovaltion integriteettiä valvovaa verkostoa, joka vastaa julkishallintoon nimettyjen integriteettiä valvovien henkilöiden välisestä koordinoinnista. Verkoston tavoitteena on tukea integriteetin valvonnasta vastaavien koordinaattoreiden välistä yhteistyötä ja tarjota alusta kokemusten ja hyvien käytäntöjen jakamiselle. Lisäksi integriteettiä valvovien uskottujen henkilöiden verkoston tavoitteena on tehostaa yhteistyötä niiden uskottujen henkilöiden välillä, jotka on nimetty suojelemaan ja tukemaan virkamiehiä, jotka ilmoittavat väitetystä integriteettirikkomuksista liittovaltion hallinnossa.

Ulkomaisten lahjontatapausten tutkinnan vanhentumisaikaan liittyviä puutteita ei ole korjattu. OECD:n tuoreimpien suositusten mukaan Belgia on käsitellyt ulkomaisen lahjonnan torjunnassa oikeushenkilöiden rikosoikeudellista vastuuta, mutta ulkomaisten lahjontatapausten kattavien ja perusteellisten tutkinta- ja syytetoimien vanhentumisajassa on havaittu puutteita. Käytössä on mekanismi, jolla ilmoitetaan mahdollisista ulkomaisista lahjontatapauksista, mutta kuten kansalliset viranomaiset ovat vahvistaneet, järjestelmässä ei vuonna 2020 tehty yhtään ilmoitusta.

P-komitea ja yleinen tarkastuslaitos valvovat poliisin integriteettiä. Poliisilla on oma erityinen raportointijärjestelmänsä, kun taas P-komitea ja yleinen tarkastuslaitos vastaavat mahdollisten eettisten rikkomusten ja integriteettisääntöjen rikkomisen sisäisestä tutkinnasta. Vuonna 2020 järjestelmään tuotiin kuusi ilmoitusta, joista kolme hylättiin, kun taas muiden kolmen ilmoituksen perusteella aloitettiin virallinen tutkinta. Sisäministeriö ilmoitti 6. marraskuuta 2020 aikovansa ehdottaa uutta lainsäädäntöä, joka koskee integriteetin loukkauksista ilmoittamista.

Suunnitteilla on joitakin toimenpiteitä ministerien ja heidän neuvonantajiensa eturistiriitojen ehkäisemiseksi. Liittovaltion virkamiesten on noudatettava heinäkuussa 2018 hyväksyttyjä käytännesääntöjä. Sääntöjä ei kuitenkaan edelleenkään sovelleta ministereihin ja heidän kabinettinsa jäseniin. Euroopan neuvoston lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) katsoi, että asiaa koskevia suosituksia ei ole vielä pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Julkisen viran haltijoiden käytännesääntöjä sovelletaan ainoastaan kabinettipäälliköihin ja näiden varapäälliköihin. Kabinettien jäseniä koskevat integriteettisäännöt ovat edelleen heikot, eikä käytössä ole menettelyä jäsenten integriteetin tarkistamiseksi. GRECO painotti tässä yhteydessä myös, että kabinettien jäsenten palvelukseenottoa koskevien sääntöjen olisi oltava läpinäkyvämpiä.

Varallisuusilmoitusten osalta ilmenee edelleen puutteita. Vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa havaitut varallisuusilmoituksiin liittyvät puutteet ovat edelleen olemassa, sillä tilintarkastustuomioistuin saa ilmoitukset sinetöidyissä kirjekuorissa, joita ei julkaista tai joiden oikeellisuutta ei tarkasteta. Ilmoitukset ovat tutkintatuomarien saatavilla vain rikostutkinnan yhteydessä.

Parlamentin jäseniin sovelletaan integriteettisääntöjä, mutta lahjoja ja etuuksia koskevissa säännöissä havaittuihin puutteisiin ei ole puututtu. Parlamentin jäsenten on noudatettava parlamentin omia eettisiä sääntöjä, mutta kaikkia GRECOn havaitsemia puutteita ei ole korjattu. Tämä koskee erityisesti parlamentin jäsenten saamia etuuksia ja lahjoja, koska asiasta ei ole vielä annettu kattavia sääntöjä.

Parlamentin jäsenten edunvalvontaa koskevissa säännöissä sekä ylimpien virkamiesten ja edunvalvojien välistä vuorovaikutusta koskevissa säännöissä on edelleen joitakin puutteita. Voimassa olevien sääntöjen mukaan edunvalvojien on allekirjoitettava tietyt käytännesäännöt ja noudatettava niitä, kun ne pyrkivät vaikuttamaan suoraan tai välillisesti päätöksentekoon. GRECOn suositusta hyväksyä parlamentin jäsenten ja edunvalvojien välistä vuorovaikutusta koskevat säännöt sekä säännöt, jotka koskevat joidenkin ylimpien toimihenkilöiden ja edunvalvojien välisiä suhteita, ei vielä noudateta. Kuten viime vuonna raportoitiin, parlamentin jäsenten ja virkamiesten pyöröovi-ilmiötä koskevat säännöt ovat yleisesti ottaen riittävät, mutta ylimpiä virkamiehiä koskeviin menettelysääntöihin sisältyvissä säännöissä on edelleen puutteita. Ministereihin ja kabinettien jäseniin ei sovelleta juuri lainkaan sääntöjä.

Poliittisten puolueiden rahoitusta koskeviin sääntöihin on tehty muutos, jolla pyritään vastaamaan ulkomaisia lahjoittajia koskeviin kansainvälisiin suosituksiin. Senaatti hyväksyi 21.5.2021 poliittisten puolueiden rahoituksesta 4. heinäkuuta 1989 annetun lain 16 bis §:n muutoksen. Uudessa säännöksessä säädetään ulkomaisia lahjoittajia koskevasta kysymyksestä myös GRECOn suosituksen mukaisesti.

Väärinkäytösten paljastajia koskevaa kattavaa lainsäädäntöä ei ole vielä annettu. Hallituksen koalitiosopimuksessa määrätään väärinkäytösten paljastajien suojelemista koskevien kattavien sääntöjen hyväksymisestä vuoden 2021 loppuun mennessä. Säännöissä mainitaan erityisesti sellaisten virkamiesten suojelu, jotka ilmoittavat väärinkäytöksistä vilpittömässä mielessä.

Covid-19-pandemia on hidastanut korruptiotutkimuksia. Viranomaisten mukaan pandemialla on ollut kielteinen vaikutus poliisin ja oikeuslaitoksen toimintaan sekä myös korruption torjuntaan. Lainvalvontaviranomaisten oli mukauduttava uuteen tilanteeseen pyrkimällä toteuttamaan etätoimintoja ja lykkäämällä tiettyjä tutkintatoimia, jotka edellyttävät virkamiesten fyysistä läsnäoloa paikan päällä. Monimutkaisten tapausten tutkinta ja syytteeseenpano jatkuivat kuitenkin tavalliseen tapaan.

III.Tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja vapaus

Belgiassa on kolme kieli- ja kulttuuriyhteisöä, joilla on tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen liittyvää osaamista. Tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskeva oikeudellinen kehys perustuu perustuslaillisiin takeisiin, kuten lehdistön- ja sananvapauteen. Uusia lakeja on säädetty tarkistetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Riippumaton audiovisuaalisten tiedotusvälineiden sääntelyviranomainen varmistaa tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyyden.

Tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisten riippumattomuutta ja resursseja on vahvistettu. Tarkistetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on vahvistanut flaaminkielisen yhteisön audiovisuaalisten viestimien sääntelyviranomaisen (VRM) riippumattomuutta erityisesti uudella vaatimuksella, joka koskee elimen jäsenen korvaamista tai erottamista koskevien päätösten asianmukaista perustelemista ja avoimuutta. VRM on palkannut kaksi uutta työntekijää hoitamaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevasta direktiivistä johtuvia lisätehtäviä, jotta henkilöstön kokonaismäärä olisi 21. Myös ranskankielisen yhteisön audiovisuaalisten viestimien sääntelyviranomaisen (CSA) riippumattomuutta on vahvistettu tarkistetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanon myötä uudella avoimuusvaatimuksella, joka koskee CSA:n johtajan mahdollisen irtisanomisen syitä. Sääntelyviranomaisen määrärahoja on lisätty lähes yhdeksän prosenttia vuoteen 2020 verrattuna, minkä ansiosta voitiin palkata neljä uutta työntekijää niin, että henkilöstön määrä nousi 31:een. Saksankielisen yhteisön audiovisuaalisten viestimien sääntelyviranomainen on organisoitu uudelleen erottamalla päätöksentekoelin – hallitseva jaosto – neuvoa-antavasta lautakunnasta, johon on lisätty uusia jäseniä, jotka edustavat verkkopalveluja ja kansalaisyhteiskuntaa. Lisäksi sen talousarvio kaksinkertaistui vuoteen 2020 verrattuna, minkä ansiosta se pystyi rekrytoimaan yhteensä neljä uutta työntekijää. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen (MPM 2021) raportin mukaan media-alan viranomaisten riippumattomuuteen kohdistuu hyvin vähäinen riski.