EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 3.7.2019 COM(2019) 315 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus EU:n toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla sekä Horisontti 2020 -ohjelman seurannasta vuonna 2018



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EU:n toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla sekä Horisontti 2020 ohjelman seurannasta vuonna 2018 1. Tausta Tämä vuosikertomus EU:n toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla ja tulosten levittämisestä on laadittu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 190 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla. Se antaa suppean, ei-tyhjentävän kuvan vuonna 2018 toteutetuista keskeisistä toimenpiteistä. 2. Poliittinen tausta Komissio valmisteli 16. toukokuuta 2018 Sofiassa epävirallisesti kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle tiedonannon Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta. Siinä nostettiin tutkimus ja innovointi (T&I) työllisyyden, kasvun, oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen muutoksen ohjelman ja EU:n tulevaisuutta koskevien valmistelujen keskiöön. Tätä taustaa vasten komissio hyväksyi EU:n talousarvion 2021–2027 alaisia meno-ohjelmia koskevat lainsäädäntöehdotukset, joista neuvotellaan nyt toimielinten kesken. Vuonna 2018 EU:n talous jatkoi kasvuaan jo viidettä vuotta peräkkäin, mutta maailmanlaajuiset epävarmuudet häämöttävät jo edessä. Makrotaloudelliset indikaattorit, kuten työllisyys ja investointi, palautuivat finanssikriisiä edeltäneisiin kehityssuuntauksiin, mutta hitaat tuottavuuden parannukset jarruttavat edelleen talouskasvua. Marraskuuhun mennessä Euroopan strategisten investointien rahasto oli tukenut hankkeita kaikissa jäsenvaltioissa investoimalla yhteensä 360 miljardia euroa, josta kaksi kolmasosaa on yksityisiä varoja. Horisontti 2020 on edistänyt suoraan tätä myönteistä kehitystä luomalla noin 592 000 uutta työpaikkaa vuosina 2014–2018. EU piti digitaalisia sisämarkkinoita koskevat kysymykset asialistan kärjessä. Uusi yleinen tietosuoja-asetus (joka tuli voimaan 25. toukokuuta 2018) varmistaa henkilötietojen suojaamisen, mutta tukee sen ohella myös tutkimusta ja innovaatiota. Komissio tuki tekoälyä koskevien kansallisten toimien yhdistämistä. Horisontti 2020 oli jälleen keskeisessä roolissa erityisesti tukemalla sellaisen uuden suurteholaskennan yhteisyrityksen luomista, joka auttaa varmistamaan Euroopan strategisen itsenäisyyden tällä alalla. Energia ja ilmasto pysyivät maailmanlaajuisten ja EU:n tavoitteiden kärjessä. Päättäjille suunnatussa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportissa korostettiin voimakkaasti ilmastonmuutosta koskevien toimien kiireellisyyttä. Komissio jatkoi Pariisin ilmastosopimuksen 2015 ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) kanssa linjassa olevien energiaa ja ilmastoa koskevien EU:n sitoumusten toteuttamista. Tästä syystä komissio pani täytäntöön lainsäädännön, joka on välttämätön, jotta saavutetaan EU:n kansallisesti määritellyt osuudet kasvihuonekaasujen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä 40 prosentilla (vuoteen 1990 verrattuna). Euroopan komissio esitti lisäksi marraskuussa 2018 visionsa kasvihuonekaasujen päästöjen nollatason saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä. Pitkän aikavälin strategiassa esitetään teknologiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset muutokset, joita tarvitaan ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi. Tämän tason sitoutumisen tulisi tukea EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa tällä alalla, mikä olisi myös yhdenmukaista sen vaikutusvaltaisen aseman kanssa, jota puheenjohtaja Juncker peräänkuulutti vuonna 2018 pitämässään puheessa unionin tilasta. 3. Poliittinen kehys Horisontti Eurooppa puiteohjelma Komissio hyväksyi 7. kesäkuuta ehdotukset Horisontti Eurooppa puiteohjelmasta ja sen T&I-toimintakehyksestä vuosille 2021–2027 (seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen jakso). Lainsäädäntöpaketti koostuu ehdotuksista, jotka koskevat ·asetusta Horisontti Eurooppa puiteohjelmasta ja osallistumista koskevista säännöistä; ·päätöstä erityisohjelmasta Horisontti Eurooppa puiteohjelman täytäntöön panemiseksi; sekä ·asetusta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) tutkimus- ja koulutusohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2025. Paketilla pyritään yksinkertaistamaan sääntöjä entisestään varmistamalla samalla jatkuvuus. Esimerkiksi EU:n tutkimusta ja innovointia koskevien puiteohjelmien keskeisiä periaatteita (huippuosaaminen, vaikutus ja avoimuus) sovelletaan jatkossakin. Sen pohjana oli sidosryhmien ja julkisuuden henkilöiden kattavia kuulemisia sekä muita merkittäviä panoksia, kuten raportti LAB-FAB-APP: Investing in the Europan Future We Want EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien vaikutusten maksimointia käsittelevältä rippumattomalta korkean tason ryhmältä, jonka puheenjohtajana toimii Pascal Lamy. Vuoden 2018 loppuun mennessä kilpailukykyneuvosto oli päässyt sopimukseen osittaisesta yleisnäkemyksestä perusasetuksesta, ja Euroopan parlamentti oli hyväksynyt täysistunnossaan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan raportin paketista. Komission ehdotukset rakentuvat kolmeen pilariin, jotka ovat ·avoin tiede;

·maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky; sekä ·avoin innovointi. Lisäksi tulee erillinen osa eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) vahvistamisesta. Koska ilmastonmuutoksen torjuminen on tärkeää Pariisin sopimuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten mukaisesti, Horisontti Eurooppa puiteohjelmaan sisältyy ilmastotavoite, jonka osuus on vähintään 35 % kokonaisrahoituksesta. Ohjelmasuunnittelun avoimuuden osalta on ehdotettu strategista suunnitteluprosessia, joka antaa monivuotiset strategiset suuntaviivat, jotka perustuvat yhteissuunnitteluun jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa . Tästä osallistavasta prosessista saadaan myös synergiaa muiden EU-ohjelmien ja politiikkojen kanssa, ja siinä voidaan olla jatkuvassa vuoropuhelussa kansalaisyhteiskunnan kanssa. Toisessa pilarissa (”maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”) aloitetaan muutamia ”missioita”, joita on suunniteltu loppukäyttäjien kanssa ja jotka perustuvat monialaiseen ja monitieteiseen toimintamalliin ja selkeisiin tavoitteisiin alusta alkaen. Raportin Missions: Mission-oriented research & innovation in the European Union innoittamana missiolähestymistapa vahvistaa T&I-politiikan ohjaamista. Kolmannessa pilarissa (”avoin innovointi”) käytetään kahta täydentävää välinettä Euroopan innovaationeuvoston tuen kanavoimiseksi läpimurtoinnovaatioille ja markkinoita luoville innovaatioille aina tutkimuksesta ja innovoinnista markkinoille saattamiseen ja yritysten kasvun edistämiseen saakka: ·Pathfinder for advanced research tukee tutkimusta, joka on omiaan johtamaan muutokseen ja potentiaalisiin markkinoita luoviin innovaatioihin; ja ·Accelerator tarjoaa räätälöityä sekarahoitusta markkinoita luovien innovaatioiden ja innovatiivisten yritysten kasvun tukemiseksi. Eurooppalainen ohjausjakso Osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa komissio antoi kertomukset jokaisesta jäsenvaltiosta. Yhteensä 13 jäsenvaltiota sai maakohtaiset suositukset, joissa korostetaan kansallisten tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien laatuun ja tehokkuuteen liittyviä haasteita ja joissa keskitytään ·tieteellisen tason parantamiseen, vahvempaan tieteelliseen perustaan ja julkisista T&I-sijoituksista saatavien vaikutusten lisäämiseen; ·tieteen ja liike-elämän välisten yhteyksien parantamiseen; sekä ·liiketoimintaympäristöön ja innovaatioinvestointeihin vaikuttavien pullonkaulojen poistamiseen. Avoin innovointi EIC-pilotin ensimmäisessä vaiheessa (ks. kohta 4.2) tukea annettiin monille innovaattoreille ja 1 276 hankkeelle myönnettiin rahoitusta yhteensä 731,15 miljoonaa euroa vuoden loppuun mennessä. Komissio ryhtyi toimiin varmistaakseen, että eurooppalaiset innovatiiviset yritykset saisivat paremmin rahoitusta, joka edistää tuottavuutta. Se käynnisti yleiseurooppalaisten riskipääomarahasto-osuusrahastojen ohjelman (VentureEU), jonka tavoitteena on kaksinkertaistaa Euroopassa käytettävissä oleva riskipääoma. EU:n suorituskykyä tieteen, tutkimuksen ja innovaation alalla käsittelevän Science, research and innovation performance of the EU julkaisun vuoden 2018 versiossa painotettiin, että EU:n taloudellinen vauraus ja yhteiskuntamalli riippuvat sen kyvystä luoda ja levittää innovaatioita. EU:n on hyödynnettävä uusia innovaatioita ja teknologioita vakavan tuottavuusongelman ratkaisemiseksi ja talouskasvun ylläpitämiseksi. Avoin tiede Komissio perusti hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät eurooppalaisille avoimen tieteen pilvipalveluille, joiden pyrkimyksenä on hyödyntää EU:n tutkimuksen ja innovaation mahdollisuuksia yhdistämällä ”ihmiset, tieto, palvelut ja koulutus, julkaisut […] rajojen ja tieteenalojen yli”. Lisäksi se kutsui koolle ensimmäisen eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalveluiden hallintoneuvoston kokouksen. Hallintoneuvosto koostuu jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden edustajista.

Teknologisen ja institutionaalisen kehityksen valossa komissio päivitti suositustaan tieteellisen tiedon saatavuudesta ja säilyttämisestä. Avoimeen julkaisemiseen siirtymisen nopeuttamiseksi se työskenteli kansallisten rahoituslaitosten kanssa tukeakseen Plan S suunnitelman täytäntöönpanoa. Avoin kansainvälinen yhteistyö Kansainvälinen yhteistyö tutkimuksen ja innovoinnin alalla on parantanut EU:n vaikutusta globaalina toimijana toimintaympäristössä, jossa kiinnitetään yhä enemmän huomiota tiedediplomatiaan. Horisontti 2020 jatkoi biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) ja hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) operatiivisen ja tieteellisen työn tukemista. Horisontti 2020 ohjelman kohdennetut ehdotuspyynnöt tukevat tieteellisen lisätiedon luomista sekä näiden elimien toimintaa ja edistävät siten monenvälisyyttä. Komissio järjesti yhdessä Saksan ja Suomen kanssa toisen arktisen alueen tiedeministerien kokouksen, joka huipentui EU:n, 23 maan ja kuuden alkuperäiskansojen järjestön yhteisen lausuman hyväksymiseen. EU on jo pitkään sitoutunut T&I-yhteistyöhön Atlantin valtameren alueella, ja siihen liittyen komissio allekirjoitti yhteistyösopimukset Argentiinan ja Kap Verden kanssa. Niillä vahvistetaan ja parannetaan T&I-yhteistyötä ”sinisen kasvun” alalla ja ratkotaan Atlanttiin, myös valtamerien kaukokartoitukseen, elintarviketurvallisuuteen, napaseutututkimukseen ja ilmaston vaihteluun liittyviä haasteita. Muut toimenpiteet Komissio julkaisi kaksi merkittävää tiedonantoa maailmanlaajuisista tutkimukseen ja innovointiin liittyvistä haasteista: ·Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen päivitti EU:n biotalousstrategiaa. Tutkimuksella ja innovoinnilla on jatkossakin keskeinen sija kolmessa toimenpidekokonaisuudessa, jotka käynnistetään vuodesta 2019 alkaen: obiopohjaisten sektorien lujittaminen ja laajentaminen; opaikallisten biotalouksen ottaminen käyttöön kaikkialla Euroopassa; ja obiotalouden ekologisten rajoitusten ymmärtäminen; sekä ·Puhdas maapallo kaikille: –Tiedonannossa Eurooppalainen strateginen pitkän aikavälin visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta esitetään, miten EU on aloittanut toimet taloutensa muuntamiseksi ilmastoneutraaliksi, ja hahmotellaan seitsemän konkreettista toteuttamistapaa. Siinä myös korostetaan rahoituksen valjastamisen ja T&I:n käyttöönoton merkitystä, jotta voidaan tukea ilmastoneutraalin talouden toteuttamiseksi tarvittavia lukuisia toimia. Työtä jatkettiin panemalla täytäntöön tiedonannossa Nopeampaan puhtaan energian innovointiin esitetyt 20 poliittista toimenpidettä, jotka T&I-toimien kautta tukevat energiaunionin tavoitteiden saavuttamista. Teollisuusteknologian korkean tason strategiaryhmä julkaisi kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskevan poliittisen lähestymistapansa validoimalla kuusi vuonna 2009 tunnistettua kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa ja ehdottamalla kahden uuden kehitystä vauhdittavan keskeisen teknologian lisäämistä: ·tekoäly; ja ·digitaalinen turvallisuus ja liitettävyys. Tieteellisten pääneuvonantajien ryhmä (Group of Chief Scientific Advisors, GCSA, joka on tieteellisen neuvonannon mekanismin korkean tason ryhmän (Scientific Advice Mechanism HighLevel Group, SAM HLG) seuraaja) antoi merkittävän tieteellisen lausunnon uusista hiilidioksidin talteenoton ja käytön teknologioista ja ohjeet arkaluonteisista lainsäädäntöhaasteista, kuten geenimuuntelusta. Se oli suorassa kanssakäymisessä myös suuren yleisön kanssa. Muita korkean tason aloitteita, jotka käsittelevät tärkeitä ja laaja-alaisia poliittisia prioriteetteja, olivat EU:n akkualan yhteenliittymä ja tiedonanto Matkalla automatisoituun liikkuvuuteen: EU:n strategia tulevaisuuden liikkuvuudelle sekä hormonaalisia haitta-aineita koskeva strategia. Tutkimusnäkökohdat ovat erityisen merkityksellisiä ehdotettujen strategioiden täytäntöönpanemiseksi.

4. Horisontti 2020 puiteohjelman toteuttaminen 4.1 Ehdotuspyyntöihin saadut vastaukset Vuoden 2018 loppuun mennessä oli umpeutunut yhteensä 679 Horisontti 2020 ehdotuspyyntöjen määräaikaa. Kelpoisuusehdot täyttäviä ehdotuksia saatiin 191 731, joihin EU:lta haettiin yhteensä 290,3 miljardin euron rahoitusosuutta. Rahoitettaviksi näistä ehdotuksista valittiin 23 250, mikä nosti tukikelpoisten ehdotusten yleisen onnistumisasteen ensimmäisen viiden vuoden aikana 12,13 prosenttiin. Joulukuun loppuun mennessä oli allekirjoitettu yhteensä 21 599 avustussopimusta, joihin liittyvät EU:n määrärahat olivat yhteensä 38,97 miljardia euroa. Vuosina 2014–2018 EU:n jäsenvaltioiden osallistujat saivat rahoituksesta 91,5 % ja loppuosa myönnettiin assosioituneille maille (7,2 %) ja muille kuin EU-maille (1,3 %). Assosioituneiden maiden osallistumisosuus (7,2 %) vastaa saadun rahoituksen osuutta, mutta muiden kuin EUmaiden osallistumisosuus sen sijaan on huomattavasti rahoituksen osuutta korkeampi (3,9 %), mikä osoittaa, että kansainväliselle avoimuudelle on kiinnostusta myös rahoituksesta riippumatta. Korkeakoulutuksen organisaatiot pysyvät ensimmäisellä sijalla rahoituksen vastaanottajina (39,8 %), ja 25,9 % pilarien 2 ja 3 EU-rahoituksesta menee pienille ja keskisuurille yrityksille. 4.2 Horisontti 2020 ohjelman keskeiset osa-alueet EIC-pilotin ensimmäinen vaihe Korkean tason innovoijien ryhmä, HighLevel Group of Innovators (HLGI), antoi raportin Funding-Awareness-Scale-Talent (FAST) , jossa tuotiin esiin tapoja parantaa markkinoita luovalle innovoinnille annettavaa tukea EU:ssa. Raportin sekä komission jäsenten kollegion aiempien poliittisten toimien perusteella Euroopan innovaationeuvoston (EIC) pilotti sisällytettiin työohjelmaan 2018–2020. HLGI-ryhmän suositusten mukaisesti pilotissa yhdistetään kaikki merkittävät Horisontti 2020 innovaatiorahoitukset yhdeksi järjestelmäksi, johon kuuluu pk-yrityksille kohdennettu väline, nopeutettu innovoinnin väline, FET Open väline ja Horisontti-palkinnot. Työohjelman tällä osiolla pitäisi voida tukea jopa tuhatta hanketta kokonaisbudjetin ollessa 2,7 miljardia euroa. Sen vaikutusta arvioidaan seuraavilla indikaattoreilla: -kehitetyt uudet markkinat; -saadut yksityiset investoinnit; ja -tuettujen yritysten kasvu. Kesäkuussa 2018 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota kehittämään aloitteen toisen vaiheen, joka olisi tarkoitettu yhdistettyjen rahoitusratkaisujen kehittämiseen ja ohjelmien hallinnoinnin uusien järjestelyjen kokeilemiseen. Kansainvälinen yhteistyö Tieteellinen yhteistyö säilyy EU:n kansainvälisten suhteiden yhtenä keskeisenä pilarina. Komissio päivitti yhdessä keskeisten kumppanien kanssa T&I-kehittämissuunnitelmia sekä maa- että aluekohtaisesti. Näissä yhdistyvät hanketasolla poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö, jotka ovat osa Horisontti 2020 työohjelman toimintaa. Erityisesti komissio päivitti tieteen ja teknologian kehittämissuunnitelmia yhteistyötä varten seuraavien kanssa: ·(kahdenvälisellä) maatasolla – Australia, Brasilia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea, Intia, Japani, Kanada, Kiina, Meksiko, Uusi-Seelanti, Venäjä ja Yhdysvallat; ja ·alueellisella tasolla – Afrikan unioni, Kaakkois-Aasia, itäinen kumppanuus, Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisö, Välimeren ja Lähi-idän alue sekä Länsi-Balkanin alue. Hanketasolla Marie Skłodowska-Curie toimien alaisen toiminnan osuus on edelleen yli puolet kaikista kolmansien maiden Horisontti 2020 ohjelman osallistumisista.

Osallistumispohjan laajentaminen Komissio julkaisi kattavan arvion osallistumiskelpoisten maiden osallistumistavoista ja T&I-suoriutumisesta Horisontti 2020:n Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen osiossa. Kaiken kaikkiaan maiden osallistumisen laajentaminen on linjassa kansallisten T&I-investointien kanssa. Yhteensä 44 avustusta, joiden yhteisarvo oli 62,38 miljoonaa euroa, allekirjoitettiin huippuosaamisen levittämishankkeille. Näistä 13 tukee ERA-oppituolien perustamista Kyprokselle, Liettuaan, Luxemburgiin, Portugaliin, Slovakiaan, Sloveniaan, Tšekkiin ja Viroon. Uusi apurahojen laajentamisen Widening fellowships pilottitoimenpide otettiin käyttöön vuonna 2018 Marie Skłodowska-Curie toimien henkilökohtaisten apurajojen pohjalta. Nämä tarjoavat noin 120 tutkijalle kansallisuudesta riippumatta lisämahdollisuuksia saada apurahaa laajentamiseen osallistuvassa maassa. Politiikan tukijärjestely tuki myös poliittisia uudistuksia laajentamiseen osallistuvissa maissa, kuten Viron T&I-järjestelmän vertaisarviointia sen vuosille 2021–2027 suunnitellun T&I:tä ja yrittäjyyttä koskevaa strategiaa varten. Forward-hanke käynnistettiin osana EU:n syrjäisimpiä alueita koskevaa strategiaa. Yhdistämällä Azorien, Kanariansaarten, Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Réunionin, Madeiran, Martiniquen, Mayotten ja Saint Martinin laitosten ja sidosryhmien voimat hankkeeseen sisältyy T&I-ekosysteemien alustava analyysi ja yhteisen strategian ja teemakohtaisten toimintasuunnitelmien kehittäminen. Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet ”Teollisuuden johtoasemaa” ja ”yhteiskunnallisia haasteita” koskeviin pilareihin sisältyi yhteensä 136 aihetta, joissa edellytettiin nimenomaisesti yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden edustajien osallistumista. Kolmannessa seurantaraportissa yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden integroinnista Horisontti 2020 ohjelmaan todettiin, että 32:a prosenttia rahoitetuista hankkeista, jotka on merkitty yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden alaisiin teemoihin kuuluvaksi, koordinoi yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden alan kumppani. Vaikka talous ja sosiologia ovatkin hyvin edustettuina, muiden yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden, kuten oikeustieteen, historian ja antropologian, integraatiota on vielä parannettava. Sukupuoli Erimuotoiset tuet edistivät myönteisiä suuntauksia tällä alueella. Esimerkiksi ·kansallisten yhteyspisteiden verkostot järjestivät erityisiä sukupuoliulottuvuutta koskevia koulutustapahtumia; ja ·komissio yhdessä Helsinki-ryhmän kanssa julkaisi tutkimuksen ja innovaation sukupuolten tasa-arvoa edistävien tavoitteiden täytäntöönpanon helpottamista koskevan selvityksen Guidance to facilitate the implementation of targets to promote gender equality in research and innovation, jossa käsiteltiin sukupuolikiintiöiden käyttöönottamiseen kannustavien, päätöksentekijöille tarkoitettujen kehyksien suunnittelua. Ilmastotoimet ja kestävä kehitys Horisontti 2020 puiteohjelmaa koskevassa asetuksessa säädetään, että 35 prosenttia puiteohjelman kokonaistalousarviosta odotetaan liittyvän ilmastotoimiin ja 60 prosenttia kestävään kehitykseen ohjelman voimassaoloaikana. Vuoden 2018 loppuun mennessä menot ylsivät 30 prosenttiin ensiksi mainitun ja 69 prosenttiin viimeksi mainitun osalta. Erityisesti kohdennettujen painopistealueiden kautta ollaan tekemässä lisätöitä. Synergiat muiden ohjelmien kanssa EU:n T&I-ohjelmien ja koheesiopolitiikan välisistä osallistumispohjan laajentamista ja synergioiden varmistamista koskevista vastavuoroiseen oppimiseen liittyvistä toimista, joihin oli osallistunut 12 jäsenvaltiota ja yksi assosioitunut maa, julkaistiin raportti, jossa katsottiin, että vaikka hanketasolla saattaa olla lainsäädännöllisiä pullonkauloja, tehokkaat synergiat riippuvat mahdollisuuksista edistää poliittista vuoropuhelua ohjelmatasolla. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen numerossa 28/2018 pidettiin aiheellisena edistää viestintää huippuosaamismerkistä. Tähän päivään mennessä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hallintoviranomaiset 15 jäsenvaltiossa ovat suunnitelleet 35 eri huippuosaamismerkkien järjestelmää. 5. Euratom Neuvoston asetuksella (Euratom) 2018/1563 perustettiin Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma vuosille 2019–2020.

Epäsuorat toimet Vuoden 2018 loppuun mennessä päätökseen oli viety kolme ehdotuspyyntöä ja saatu 136 tukikelpoista ehdotusta, joihin Euratomilta haettiin yhteensä 500,8 miljoonan euron rahoitusosuutta. Rahoitettaviksi näistä ehdotuksista valittiin 47, joissa Euratomin rahoituksen osuus on 196,9 miljoonaa euroa, mikä nostaa tukikelpoisten ehdotusten yleisen onnistumisasteen vuodesta 2014 alkaen 34,56 prosenttiin. Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat suorat toimet Ohjelman suorat, yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamat toimet koskivat tutkimusta ja koulutusta seuraavilla alueilla: • ydinturvallisuus, myös reaktorin, polttoaineen ja polttoainekierron turvallisuus, ydinjätehuolto, ympäristönseuranta sekä hätätilannevalmius ja vasteet; • ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen ja turvallisuus, myös laittoman kaupan torjuminen ja rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus; sekä • perustason tieteellinen tietämys ja ydinturvallisuuden, ydinturvajärjestelyjen ja ydinmateriaalivalvonnalle merkityksellisten standardien ja vertailumateriaalien, myös ydintutkimuksen muuta kuin energiaan liittyvää käyttöä koskeva tutkimus lääketieteellisiin sovelluksiin ja avaruussovelluksiin. Tehty tutkimus ja saadut kokemukset erityisesti ydinturvallisuuden ja ydinaseiden leviämisen estämisen alalla edistävät tiedonhallintatoimiin sekä ydinalan koulutuksen ja jatkokoulutuksen tarjoamiseen tarvittavia valmiuksia. Tämän ansiosta yhteinen tutkimuskeskus pystyy vastaamaan tieteellisen ja teknisen tuen kysyntään unioniin liittyvissä politiikoissa. Tutkimus- ja koulutusohjelma Tutkimus- ja koulutusohjelmasta saatu tuki johti yli 800 artikkelin julkaisuun vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa ja yli 800 fuusiofysiikan ja teknologian tohtorintutkintoon. Yli 900 tutkijalle annettiin oikeus päästä tutkimusinfrastruktuureihin. 6. Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat muut kuin ydinalaa koskevat toimet Viime vuosi oli vallankumouksellinen yhteisen tutkimuskeskuksen tiedonhallintatoimille, kun tietokeskusten määrää nostettiin kuuteen perustamalla neljä uutta tietokeskusta: ·vastauksena kuluttajien huoliin elintarvikealan petoksiin ja laatuun keskittyvästä Knowledge Centre on Food Fraud and Quality tietokeskuksesta saa ajantasaista tieteellistä tietoa elintarvikepetoksia ja elintarvikelaatua koskevissa kysymyksissä; ·maailmanlaajuisen elintarvike- ja ravintoturvan Knowledge Centre on Global Food and Nutrition Security tietokeskuksen tavoitteena on saattaa viimeisimmät innovatiiviset ratkaisut ja tutkimustiedot kaikkien saataville ja näin parantaa elintarviketurvaltaan epävakaiden maiden puutteellisen elintarviketurvan ja aliravitsemuksen vähentämistä koskevaa toimintaa; ·teknologian siirtoon keskittyvä Competence Centre on Technology Transfer osaamiskeskus on teknologian siirtoa koskevaa politiikkaa ja valmiuksien kehittämistä tukeva ensisijainen foorumi EU:ssa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; ja ·ennakointiin keskittyvä Competence Centre on Foresight osaamiskeskus tuottaa suoraa strategista ja tulevaisuuteen suuntautuvaa tietoa EU:n päätöksentekoon. Muut keskeiset saavutukset koskivat -ajoneuvojen päästöjä – yhteinen tutkimuskeskus valmistautui ottamaan ajoneuvojen ”todellisissa olosuhteissa tapahtuvia päästöjä” koskevien vaatimusten noudattamisen tarkastajan roolin (komission puolesta); ja -kestävän kehityksen tavoitteita – yhteinen tutkimuskeskus tuki komission Kestävä Euroopan unioni vuoteen 2030 mennessä tausta-asiakirjaa erityisesti laadullisella ennakointianalyysillä. 7. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)