Tiedonanto - Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevasta EU:n ohjelmasta /* KOM/2006/0786 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.12.2006 KOM(2006) 786 lopullinen TIEDONANTO Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevasta EU:n ohjelmasta TIEDONANTO Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevasta EU:n ohjelmasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. TAUSTAA Kesäkuussa 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota laatimaan kokonaisstrategian elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi. Komissio hyväksyi tämän vuoksi 20. lokakuuta 2004 tiedonannon ”Kriittisen infrastruktuurin suojelu terrorismin torjunnassa”. Tiedonannossa esitetään, miten Euroopassa voitaisiin entistä paremmin ehkäistä elintärkeisiin infrastruktuureihin kohdistuvia terrori-iskuja sekä varautua ja reagoida niihin. Neuvosto hyväksyi joulukuussa 2004 terrori-iskujen ehkäisemistä, niihin varautumista ja niihin reagoimista koskevat päätelmät sekä terroriuhkien ja -iskujen seurauksia koskevan EU:n yhteisvastuuohjelman. Samalla se antoi hyväksyntänsä komission aikomukselle esittää elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskeva EU:n ohjelma (European Programme for Critical Infrastructure Protection, EPCIP) ja perustaa elintärkeiden infrastruktuurien varoitusjärjestelmä (Critical Infrastructure Warning Information Network, CIWIN). Marraskuussa 2005 komissio hyväksyi vihreän kirjan Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisohjelmasta. Siinä esitetään vaihtoehtoja suojaamisohjelman ja varoitusjärjestelmän toteuttamista varten. Joulukuussa 2005 kokoontunut oikeus- ja sisäasioiden neuvosto kehotti elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevissa päätelmissään komissiota laatimaan ehdotuksen elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevaksi EU:n ohjelmaksi. Tässä tiedonannossa esitellään elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevan EU:n ohjelman toteuttamista varten ehdotetut periaatteet, menettelyt ja välineet. Suojaamisohjelman toteuttamista tuetaan tarvittaessa alakohtaisin tiedonannoin, joissa esitetään komission lähestymistapa elintärkeiden infrastruktuurien eri aloilla[1]. 2. ELINTÄRKEIDEN INFRASTRUKTUURIEN SUOJAAMISTA KOSKEVAN EU:N OHJELMAN TARKOITUS, PERIAATTEET JA SISÄLTÖ 2.1. Ohjelman tavoite Ohjelman yleistavoitteena on parantaa elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista Euroopan unionissa. Tavoite saavutetaan perustamalla elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskeva EU:n kehys. Kehys esitellään tässä tiedonannossa. 2.2. Millaisia uhkia ohjelman avulla on tarkoitus ehkäistä? Vaikka elintärkeisiin infrastruktuureihin kohdistuvana ensisijaisena uhkana pidetäänkin terrorismia, suojaamistoimissa on tarkoitus ottaa huomioon kaikki vaaratekijät. Jos todetaan, että suojaamistoimenpiteet ovat jollakin tietyllä toimialalla riittävällä tasolla, sidosryhmien tulisi keskittyä niihin uhkiin, joille ne ovat edelleen alttiina. 2.3. Periaatteet Ohjelman toteuttaminen perustuu seuraaviin periaatteisiin: - Toissijaisuus – Komission toiminta keskittyy sellaisten infrastruktuurien suojaamiseen, jotka ovat elintärkeitä nimenomaan koko Euroopan kannalta eivätkä vain kansallisesta tai alueellisesta näkökulmasta. Tästä painopisteestä huolimatta komissio voi voimassa olevat yhteisön toimivaltuudet ja käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen tukea jäsenvaltioita niiden pyynnöstä myös kansallisesti elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisessa. - Täydentävyys – Komissio pyrkii välttämään päällekkäisiä toimia silloin kun EU:n tasolla tai kansallisella tai alueellisella tasolla on jo toteutettu toimia, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisessa. Ohjelma onkin tarkoitus laatia jo olemassa olevien alakohtaisten toimien pohjalta täydentämällä niitä. - Luottamuksellisuus – Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvät tiedot luokitellaan salaisiksi sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, ja tietoihin saavat tutustua ainoastaan ne, jotka niitä todella tarvitsevat. Elintärkeitä infrastruktuureja koskevan tietojenvaihdon tulisi tapahtua luottamuksellisesti ja suojatussa ympäristössä. - Yhteistyö sidosryhmien kanssa – Kaikki sidosryhmät otetaan mahdollisimman laajalti mukaan suojaamisohjelman kehittämiseen ja toteuttamiseen. Tämä tarkoittaa sekä Euroopan elintärkeiksi infrastruktuureiksi nimettyjen infrastruktuurien omistajia/ylläpitäjiä että julkisia viranomaisia ja muita asianomaisia elimiä. - Oikeasuhteisuus – Toimenpiteitä ehdotetaan toteutettavaksi vain silloin kun ne on todettu tarpeellisiksi nykyisten turvallisuusvajeiden perusteella. Toimenpiteiden on oltava oikeassa suhteessa asianomaisen vaaran tai uhkan tasoon ja tyyppiin. - Alakohtainen lähestymistapa – Koska eri toimialoilla on kertynyt erityistä kokemusta ja asiantuntemusta elintärkeiden infrastruktuurien turvaamisesta ja ne asettavat myös omat vaatimuksensa tälle toiminnalle, suojaamisohjelmassa noudatetaan alakohtaista lähestymistapaa, ja sitä toteutetaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisen eri aloja koskevan yhteisen luettelon pohjalta. 2.4. Suojaamisohjelman toimintakehys Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisohjelman toimintakehys käsittää seuraavat tekijät: - Menettely Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien määrittämistä ja nimeämistä varten sekä yhteinen lähestymistapa niiden suojaamisen parantamiseen liittyvien tarpeiden arvioimista varten. Nämä toimet toteutetaan antamalla direktiivi. - Toimet, joiden tarkoituksena on helpottaa elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevan EU:n ohjelman toteuttamista: mm. suojaamisohjelman toteuttamista koskeva toimintasuunnitelma, elintärkeiden infrastruktuurien varoitusjärjestelmä (CIWIN), elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista käsittelevät EU:n tason asiantuntijaryhmät, elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevaan tietojenvaihtoon liittyvät menettelyt sekä infrastruktuurien keskinäisten riippuvuussuhteiden määrittäminen ja analysointi. - Jäsenvaltioiden tukeminen kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisessa asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä. Tässä tiedonannossa esitetään kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevat perussuuntaviivat. - Valmiussuunnitelmat - Toiminnan ulkoinen ulottuvuus - Toimintaan liittyvät rahoitustoimet ja erityisesti ehdotus terrorismin ja muiden turvallisuusriskien ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevaksi erityisohjelmaksi kaudelle 2007–2013. Erityisohjelmasta voidaan rahoittaa elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyviä toimia, joita voidaan hyödyntää useissa EU:n jäsenvaltioissa. Näitä toimenpiteitä esitellään lähemmin jäljempänä. 2.5. Elintärkeän infrastruktuurin suojaamisesta vastaavien yhteyspisteiden ryhmä Tarvitaan EU:n tason mekanismi, joka vastaa strategisesta koordinoinnista ja yhteistyöstä ja jolla on valmiudet suunnitella elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevaan EU:n ohjelmaan liittyviä yleisiä ja alakohtaisia toimia. Tätä varten perustetaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisesta vastaavien yhteyspisteiden ryhmä. Ryhmän muodostavat kunkin jäsenvaltion elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisesta vastaavat yhteyspisteet. Ryhmän puheenjohtajana toimii komissio. Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisesta vastaava yhteyspiste, jonka tehtävänä on koordinoida tähän liittyviä kysymyksiä sekä jäsenvaltion sisällä että muiden jäsenvaltioiden, neuvoston ja komission kanssa. Tällaisen yhteyspisteen nimeäminen ei estä jäsenvaltion muita viranomaisia osallistumasta elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen. 3. EUROOPAN ELINTÄRKEÄT INFRASTRUKTUURIT (EEI) Euroopan elintärkeillä infrastruktuureilla tarkoitetaan yhteisön kannalta tärkeimpiä infrastruktuureja, joiden vahingoittuminen tai tuhoutuminen aiheuttaisi seurauksia kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa tai vain yhdessä jäsenvaltiossa siinä tapauksessa, että infrastruktuuri ei sijaitse kyseisessä jäsenvaltiossa. Tähän voi liittyä valtioiden rajat ylittäviä seurauksia, jotka johtuvat toisiinsa liitettyjen, eri alojen infrastruktuurien keskinäisistä riippuvuussuhteista. Menettely Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien määrittämistä ja nimeämistä varten sekä yhteinen lähestymistapa niiden suojaamisen parantamiseen liittyvien tarpeiden arvioimista varten otetaan käyttöön antamalla asiaa koskeva direktiivi. 4. SUOJAAMISOHJELMAN LAATIMISTA JA TOTEUTTAMISTA HELPOTTAVAT TOIMENPITEET Komissio toteuttaa eri toimenpiteitä helpottaakseen elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevan EU:n ohjelman toteuttamista ja muuta elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvää toimintaa EU:n tasolla. 4.1. Suojaamisohjelmaa koskeva toimintasuunnitelma Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevan EU:n ohjelman toteuttaminen on jatkuva prosessi, jota tarkastellaan säännöllisesti erityisen toimintasuunnitelman avulla. Toimintasuunnitelmaan kirjataan toteutettavat toimet ja niiden aikataulu. Toimintasuunnitelmaa (liite) päivitetään säännöllisesti sitä mukaa kun sen täytäntöönpano etenee. Suojaamisohjelman toimet jaetaan toimintasuunnitelmassa kolmeen toimintalinjaan: - toimintalinja 1 koskee suojaamisohjelman strategisia näkökohtia ja elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi toteutettavien horisontaalisten toimien suunnittelua; - toimintalinja 2 koskee Euroopan elintärkeitä infrastruktuureja alakohtaisella tasolla; - toimintalinja 3 koskee jäsenvaltioiden tukemista kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisessa. Suojaamisohjelmaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisessa otetaan huomioon alakohtaiset erityisvaatimukset ja tarvittaessa myös muut sidosryhmät. 4.2. Elintärkeiden infrastruktuurien varoitusjärjestelmä (CIWIN) Elintärkeiden infrastruktuurien varoitusjärjestelmä (Critical Infrastructure Warning Information Network, CIWIN) perustetaan erillisellä komission ehdotuksella päällekkäisiä toimia välttäen. Varoitusjärjestelmän avulla on tarkoitus vaihtaa parhaita käytäntöjä suojatussa ympäristössä. CIWIN täydentää jo käytössä olevia verkostoja. Komission Argus-järjestelmään liitettynä sitä voitaisiin myös käyttää kiireellisten varoitusten välittämiseen. Varoitusjärjestelmän turvallisuusjärjestelyt toteutetaan tarvittavien menettelyjen mukaisesti. 4.3. Asiantuntijaryhmät Vuoropuhelu sidosryhmien kanssa on olennaisen tärkeää, kun halutaan parantaa EU:n elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista. Saadakseen tarvittaessa käyttöönsä erityisasiantuntemusta komissio voi perustaa asiantuntijaryhmiä, jotka käsittelevät elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyviä erityiskysymyksiä ja edistävät tähän liittyvää julkisen ja yksityisen sektorin välistä vuoropuhelua. Asiantuntijaryhmät tukevat suojaamisohjelman toteuttamista, sillä niiden puitteissa asiantuntijat voivat vaihtaa näkemyksiä ja antaa neuvoja elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvistä kysymyksistä. Asiantuntijaryhmien toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen. Siinä yhdistetään julkisen ja yksityisen sektorin resurssit, niin että voidaan saavuttaa jokin tietty tavoite tai useampia tavoitteita, joista katsotaan olevan etua sekä kansalaisille että yksityiselle sektorille. Nämä asiantuntijaryhmät eivät korvaa mitään aiemmin perustettuja ryhmiä, eikä minkään jo toimivan ryhmän toimeksiantoa ole tarkoitus mukauttaa suojaamisohjelman tarpeisiin. Asiantuntijaryhmät eivät myöskään osallistu teollisuuden, jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission väliseen suoraan tietojenvaihtoon. Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista käsittelevälle EU:n asiantuntijaryhmälle annetaan selkeästi määritelty tavoite ja aikataulu sen saavuttamista varten. Myös jäsenten profiili määritellään selkeästi. Kun asiantuntijaryhmät ovat saavuttaneet tavoitteensa, ne lakkautetaan. Asiantuntijaryhmien erityistehtävät voivat vaihdella kunkin elintärkeään infrastruktuuriin kuuluvan alan ominaispiirteiden mukaan. Asiantuntijaryhmille voidaan antaa mm. seuraavia tehtäviä: - infrastruktuurien heikkouksien ja keskinäisten riippuvuussuhteiden sekä alakohtaisten parhaiden käytänteiden määrittäminen; - merkittävien heikkouksien vähentämiseen ja/tai poistamiseen tähtäävien toimenpiteiden ja suorituskyvyn mittaamisen suunnittelu; - elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvän tietojenvaihdon, koulutuksen ja luottamuksen lisääminen; - erilaisten liiketoimintaratkaisujen ( business case ) suunnittelu ja niistä tiedottaminen eri aloilla, jotta alan toimijoille voidaan osoittaa, mitä hyötyä infrastruktuurien suojaamista koskevien suunnitelmien laatimiseen ja muihin suojaamiseen tähtääviin aloitteisiin osallistumisesta voi olla; - alakohtaisen asiantuntija-avun ja neuvojen antaminen esimerkiksi tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä. 4.4. Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvä tietojenvaihto Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvä tietojenvaihto sidosryhmien kesken edellyttää keskinäistä luottamusta, niin että vapaaehtoisesti luovutetut liikesalaisuudet tai muutoin arkaluonteiset tai henkilökohtaiset tiedot eivät päädy julkisuuteen, vaan että arkaluonteiset tiedot suojataan asianmukaisella tavalla. Myös oikeutta yksityisyydensuojaan on kunnioitettava. Sidosryhmien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta tiedot voidaan suojata asianmukaisella tavalla. Suojattavia tietoja ovat tiedot elintärkeiden infrastruktuurien ja suojattujen järjestelmien turvallisuudesta, keskinäisiä riippuvuussuhteita koskevat selvitykset ja arviot elintärkeiden infrastruktuurien haavoittuvuudesta sekä niihin kohdistuvista uhkista ja riskeistä. Tällaisia tietoja on käytettävä ainoastaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen. Jokaisesta luottamuksellisia tietoja käsittelevästä henkilöstä on laadittava asianmukainen turvallisuusselvitys siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on. Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevassa tietojenvaihdossa on otettava huomioon myös se, että määrätyt tiedot voivat olla arkaluonteisia siitä huolimatta, että niillä ei ole turvaluokitusta. Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskeva tietojenvaihto tukee seuraavia tavoitteita: - entistä tarkempien tietojen saaminen ja ymmärtämyksen lisääminen infrastruktuurien keskinäisistä riippuvuussuhteista, niihin kohdistuvista uhkista, niiden heikkouksista, turvavälikohtauksista, vastatoimenpiteistä ja elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvistä parhaista käytänteistä; - tietoisuuden lisääminen elintärkeisiin infrastruktuureihin liittyvistä näkökohdista; - sidosryhmien välinen vuoropuhelu; - koulutuksen, tutkimuksen ja kehittämisen tarkempi kohdentaminen. 4.5. Keskinäisten riippuvuussuhteiden määrittäminen Sekä maantieteellisten että eri alojen keskinäisten riippuvuussuhteiden selvittäminen ja analysointi on erittäin tärkeä tehtävä, kun halutaan parantaa elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista Euroopan unionissa. Tämä jatkuva prosessi on otettava huomioon, kun arvioidaan EU:n alueella sijaitsevien elintärkeiden infrastruktuurien heikkouksia ja niihin kohdistuvia uhkia ja riskejä. 5. KANSALLISET ELINTÄRKEÄT INFRASTRUKTUURIT Yhteisön voimassa olevien toimivaltuuksien mukaan vastuu kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisesta kuuluu niiden omistajille/ylläpitäjille ja jäsenvaltioille. Komissio voi kuitenkin tukea jäsenvaltioita tässä työssä, jos ne sitä pyytävät. Kaikkia jäsenvaltioita kehotetaan parantamaan kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista laatimalla tätä varten erityinen ohjelma. Tällaisten ohjelmien tavoitteena olisi määrittää kunkin jäsenvaltion lähestymistapa sen alueella sijaitsevien kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen. Ohjelmissa olisi käsiteltävä ainakin seuraavia kysymyksiä: - Kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien määrittäminen ja nimeäminen kansallisten kriteerien perusteella. Jokaisen jäsenvaltion olisi laadittava tällaiset kriteerit siten, että niissä otetaan huomioon ainakin seuraavat laadulliset ja määrälliset seuraukset, joita tietyn infrastruktuurin vahingoittuminen tai tuhoutuminen voisi aiheuttaa: - Laajuus - Tietyn elintärkeän infrastruktuurin vahingoittumisen tai tuhoutumisen laajuutta arvioidaan määrittelemällä maantieteellinen alue, johon infrastruktuurin menetyksen seuraukset vaikuttaisivat. - Vakavuus - Tietyn infrastruktuurin vahingoittumisen tai tuhoutumisen aiheuttamien seurausten vakavuutta olisi arvioitava seuraavien kriteerien nojalla: - vaikutukset väestöön (kohteena olevan väestön määrä); - taloudelliset vaikutukset (taloudellisten menetysten ja/tai tuotteiden tai palvelujen laadun heikkenemisen suuruusluokka); - ympäristövaikutukset; - poliittiset vaikutukset; - psykologiset vaikutukset; - kansanterveyteen liittyvät vaikutukset. Jos jossakin jäsenvaltiossa ei ole määritelty tällaisia kriteereitä, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä avustaa sitä tarjoamalla sen käyttöön tarvittavat menetelmät. - Vuoropuhelun käynnistäminen elintärkeiden infrastruktuurien omistajien/ylläpitäjien kesken. - Maantieteellisten ja eri alojen keskinäisten riippuvuussuhteiden määrittäminen. - Kansallisia elintärkeitä infrastruktuureja koskevien valmiussuunnitelmien laatiminen (tarvittaessa). - Jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevat ohjelmansa Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien määrittämistä varten laaditun, elintärkeän infrastruktuurin eri aloja koskevan yhteisen luettelon pohjalta. Jos jäsenvaltiot noudattavat kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisessa samoja periaatteita, on helpompi varmistaa, että elintärkeiden infrastruktuurien sidosryhmät eri puolilla Eurooppaa voivat hyötyä siitä, että niiden ei tarvitse noudattaa monia erilaisia toimintaperiaatteita, mistä aiheutuisi ylimääräisiä kustannuksia. Näin voidaan myös varmistaa, että kilpailu sisämarkkinoilla ei vääristy. 6. VALMIUSSUUNNITTELU Valmiussuunnittelu on elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisen keskeinen osa-alue, jonka tarkoituksena on minimoida elintärkeän infrastruktuurin vahingoittumisesta tai tuhoutumisesta aiheutuvat seuraukset. Valmiussuunnitelmia koskevan johdonmukaisen lähestymistavan muotoilun tulisi olla keskeinen osa elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevan EU:n ohjelman toteuttamista. Valmiussuunnitelmissa olisi käsiteltävä mm. elintärkeiden infrastruktuurien omistajien/ylläpitäjien osallistumista, yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa ja tietojenvaihtoa naapurimaiden kanssa. 7. ULKOINEN ULOTTUVUUS Terrorismi ja muu rikollisuus, luonnonkatastrofit ja muut onnettomuuksien syyt eivät tunnusta valtioiden rajoja. Uhkatekijöitä ei voida tarkastella yksinomaan kansallisesta näkökulmasta. Siksi elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisohjelman toteuttamisessa on otettava täysimääräisesti huomioon suojaamistoimien ulkoinen ulottuvuus. Koska nykypäivän talous- ja yhteiskuntaelämälle ovat ominaisia monenlaiset yhteysverkostot ja riippuvuussuhteet, myös EU:n ulkopuolella ilmenevät häiriöt saattavat aiheuttaa vakavia seurauksia yhteisölle ja sen jäsenvaltioille. Vastaavasti jonkin EU:n alueella sijaitsevan elintärkeän infrastruktuurin vahingoittuminen tai tuhoutuminen voi aiheuttaa vahinkoa EU:n kumppanimaissa. On myös otettava huomioon, että pyrkimällä parantamaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista EU:n alueella voidaan samalla vähentää EU:n talouselämälle aiheutuvia häiriöitä ja edistää siten EU:n maailmanlaajuista taloudellista kilpailukykyä. Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisohjelmassa olisi tämän vuoksi kiinnitettävä erityistä huomiota suojaamiseen liittyvän yhteistyön tehostamiseen myös EU:n ulkopuolella esimerkiksi alakohtaisten yhteisymmärryspöytäkirjojen avulla (niissä voitaisiin käsitellä mm. yhteisiä standardeja, elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista käsittelevien yhteisten selvitysten laatimista sekä yhteisten uhkakuvien määrittämistä ja suojaamistoimiin liittyvien parhaiden käytänteiden vaihtoa). Lisäksi olisi pyrittävä parantamaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyviä standardeja myös EU:n ulkopuolella. Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyvässä yhteistyössä keskitytään EU:n naapurimaihin. Tietyillä aloilla, kuten tietotekniikan ja rahoituksen alalla, tarvitaan kuitenkin laaja-alaisempaa lähestymistapaa, koska niiden toiminta perustuu maailmanlaajuisten järjestelmien keskinäisiin yhteyksiin. Vuoropuheluun ja parhaiden käytänteiden vaihtoon olisi saatava mukaan kaikki EU:n yhteistyökumppanit ja kansainväliset organisaatiot. Komissio pyrkii myös edelleen kehittämään elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista EU:n ulkopuolisissa maissa tekemällä yhteistyötä G8- ja Euro–Välimeri-kumppanuusmaiden sekä naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa jo käytössä olevien rakenteiden ja politiikkojen, kuten vakausvälineen, avulla. 8. TOIMINNAN RAHOITUS Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevan EU:n ohjelman täytäntöönpanoa edistää osaltaan terrorismin ja muiden turvallisuusriskien ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskeva erityisohjelma, jota on määrä toteuttaa vuosina 2007–2013. Tämän erityisohjelman yleisiin tavoitteisiin kuuluu tukea, edistää ja kehittää kaikenlaisten turvallisuusriskien ja erityisesti terrori-iskujen ehkäisemiseen tai vähentämiseen, niihin varautumiseen ja niiden seurausten hallintaan tähtääviä toimenpiteitä, tarvittaessa uhkia ja riskejä koskevien kattavien arviointien avulla ja siinä määrin kuin tällaista toimintaa ei tueta muista rahoitusvälineistä. Erityisohjelman perusteella myönnetään tukea avustusten ja komission aloitteesta toteutettavien toimien muodossa. Tuen avulla on tarkoitus mm. suunnitella erilaisia välineitä, strategioita, menetelmiä, selvityksiä, arviointeja ja toteuttaa toimia ja toimenpiteitä elintärkeiden infrastruktuurien tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi (sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla). LIITE Elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevaan EU:n ohjelmaan liittyvä toimintasuunnitelma Toimintalinja 1. Suojaamisohjelmaa koskevat strategiat Toimintalinja 1 muodostaa strategisen perustan koko suojaamisohjelman puitteissa tarvittavalle koordinoinnille ja yhteistyölle, joka on elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisesta vastaavien yhteyspisteiden ryhmän tehtävä. 1. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | määritetään painopistealat (ensisijaisia painopistealoja ovat liikenne ja energia) | komissio | mahdollisimman pian ja sen jälkeen vuosittain | laaditaan elintärkeitä infrastruktuureja koskevia alakohtaisia työmääritelmiä ja terminologiaa | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | viimeistään vuosi Euroopan elintärkeitä infrastruktuureja (EEI) koskevan direktiivin voimaantulon jälkeen | laaditaan Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien (EEI) määrittämisessä käytettävät yleiset kriteerit | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | viimeistään vuosi EEI- direktiivin voimaantulon jälkeen | luetteloidaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevat nykyiset kansalliset, kahdenväliset ja EU:n tason ohjelmat | komissio, jäsenvaltiot | vireillä | laaditaan arkaluonteisten tietojen keräämistä ja käyttöä koskevat sidosryhmien yhteiset suuntaviivat | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | vireillä | kerätään elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen liittyviä parhaita käytänteitä, riskinarviointivälineitä ja menetelmiä | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | vireillä | tilataan selvityksiä infrastruktuurien keskinäisistä riippuvuussuhteista | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | vireillä | 2. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | määritetään ne nykyisissä toimissa ilmenevät puutteet, joiden korjaamiseen yhteisön toimet voisivat tuoda lisäarvoa | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | vireillä | perustetaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevia alakohtaisia EU:n tason asiantuntijaryhmiä (tarvittaessa) | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | vireillä | selvitetään, millaisia elintärkeiden infrastruktuurien suojaamistoimia voidaan rahoittaa EU:n varoin | komissio, jäsenvaltiot | vireillä | tehdään aloite EU:n rahoituksen myöntämisestä elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseen | komissio | vireillä | 3. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | valmistellaan yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa | komissio, jäsenvaltiot | vireillä | Toimintalinja 2. Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien (EEI) suojaaminen Toimintalinja 2 tähtää ensisijaisesti EEI:n haavoittuvuuden vähentämiseen. 1. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | laaditaan EEI:n määrittämisessä käytettävät alakohtaiset kriteerit | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | viimeistään vuosi EEI-direktiivin voimaantulon jälkeen | 2. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | määritetään ja tarkistetaan alakohtaisesti, mitkä infrastruktuurit olisi todettava koko Euroopan kannalta elintärkeiksi infrastruktuureiksi | komissio, jäsenvaltiot | viimeistään vuoden kuluttua kriteerien hyväksymisestä ja sen jälkeen jatkuvasti | nimetään Euroopan elintärkeät infrastruktuurit | komissio, jäsenvaltiot | vireillä | määritetään EEI:n eri osien heikkoudet ja niihin kohdistuvat uhkat ja riskit sekä laaditaan turvallisuussuunnitelmat | komissio, jäsenvaltiot, EEI:n omistajat/ylläpitäjät (yleinen raportti komissiolle) | viimeistään vuoden kuluttua EEI:n nimeämisestä | kartoitetaan suojaamistoimien ja erityisesti EU:n tason toimien tarve | komissio, jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät | viimeistään 1,5 vuoden kuluttua EEI:n nimeämisestä | kartoitetaan eri jäsenvaltioissa sovellettavat EEI:n hälytystasot laaditaan toteutettavuustutkimus hälytystasojen kalibroinnista tai yhtenäistämisestä | komissio, jäsenvaltiot | vireillä | 3. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | laaditaan ja hyväksytään ehdotuksia EEI:n suojaamista koskevista vähimmäistoimista | komissio, jäsenvaltiot, EEI:n omistajat/ylläpitäjät | kun suojaamistoimien ja erityisesti EU:n tason toimien tarve on kartoitettu | toteutetaan suojaamista koskevat vähimmäistoimet | jäsenvaltiot, EEI:n omistajat/ylläpitäjät | vireillä | Toimintalinja 3. Kansallisiin elintärkeisiin infrastruktuureihin liittyvät tukitoimet Toimintalinja 3 on jäsenvaltioiden sisäinen toimintalinja, jonka tarkoituksena on tukea jäsenvaltioita kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisessa. 1. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | vaihdetaan tietoja kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien määrittämisessä käytettävistä kriteereistä | jäsenvaltio (komissio voi tarvittaessa avustaa) | vireillä | 2. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | määritetään ja tarkistetaan alakohtaisesti, mitkä infrastruktuurit olisi todettava kansallisesti elintärkeiksi infrastruktuureiksi | jäsenvaltio ja tarvittaessa muut sidosryhmät | vireillä | nimetään tietyt infrastruktuurit kansallisesti elintärkeiksi infrastruktuureiksi | jäsenvaltio | vireillä | kartoitetaan alakohtaisesti kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien turvallisuusvajeet | jäsenvaltiot ja tarvittaessa muut sidosryhmät (komissio voi tarvittaessa avustaa) | vireillä | 3. vaihe Toimi | Toimija | Aikataulu | laaditaan ja kehitetään kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisohjelmia | jäsenvaltio (komissio voi tarvittaessa avustaa) | vireillä | suunnitellaan erityisiä suojaamistoimia kutakin kansallista elintärkeää infrastruktuuria varten | jäsenvaltio, kansallisen elintärkeän infrastruktuurin omistaja/ylläpitäjä (komissio voi tarvittaessa avustaa) | vireillä | valvotaan, että infrastruktuurien omistajat/ylläpitäjät toteuttavat tarvittavat toimet | jäsenvaltio | vireillä | [1] Komissio aikoo esittää tiedonannon Euroopan elintärkeiden energia- ja liikenneinfrastruktuurien suojaamisesta.