(3)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti Tanska päättää kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän ehdotuksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

Asetuksella (EU) N:o 515/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä. Nyt käsiteltävä sopimus Sveitsin kanssa on tältä osin myös Schengenin säännöstön kehittämistä.

Ei sovelleta, koska ehdotus liittyy ohjelman hallinnointiin ja tavoitteena on allekirjoittaa kansainvälinen sopimus, joka on neuvoteltu neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

Sopimus sisältää myös määräyksiä, joiden tarkoituksena on suojata unionin taloudellisia etuja petoksilta. Siinä on myös määräyksiä toimenpiteistä, joilla varmistetaan, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja SEUT-sopimukseen perustuvassa unionin lainsäädännössä vahvistettuja varainhoitoa ja sen valvontaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan.

Jäsenvaltioille on tiedotettu ja niitä on kuultu asianomaisissa neuvoston työryhmissä.

Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan perusteella sopimuksen tekeminen Sveitsin kanssa on välttämätöntä, jotta saadaan vahvistettua järjestelyt kyseisen maan rahoitusosuudesta ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen kaudella 2014–2020 ja tätä osallistumista koskevista täydentävistä säännöistä.

Unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi petoksilta ja muilta väärinkäytöksiltä asetuksessa (EU) N:o 514/2014 säädetään, että komission henkilöstölle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille on myönnettävä asianmukainen pääsy, jotta ne voivat tehdä tarkastuksia. Asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 9 kohdassa säädetään lisäksi, että kolmansien maiden kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia. Niinpä sopimusluonnokseen sisältyy tällaisia määräyksiä.

Talousarvion ja varainhoidon valvonnan osalta jäsenvaltioihin sovelletaan horisontaalisia velvoitteita (tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) toimivalta) joko suoraan perussopimusten tai unionin johdetun oikeuden perusteella. Näitä velvoitteita sovelletaan suoraan jäsenvaltioihin, eikä niistä sen vuoksi säädetä asetuksessa (EU) N:o 515/2014. Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti ne on kuitenkin ulotettava myös assosioituneeseen maahan tämän päätöksen aiheena olevalla sopimuksella.

Sveitsin kanssa tehtävän sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut järjestelyt ja antaa komissiolle lopullinen vastuu välineen talousarvion toteuttamisesta tässä assosioituneessa maassa ja määrittää sen maksuosuus unionin talousarvioon tämän välineen osalta.

Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen tarkoituksena on sellaisen solidaarisuusmekanismin perustaminen, joka sitoo osallistujavaltiot samoihin ulkorajojen valvontaa koskeviin EU:n sääntöihin toistensa eduksi ja puolesta. Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineellä pyritään Schengenin säännöstön keskeiseen tavoitteeseen eli jakamaan vastuuta ulkorajojen valvonnan tehokkuudesta ja yhtenäisen korkeasta tasosta, siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/399 15 artiklassa säädetään. Se on siis osa Schengenin säännöstön kehittämistä.

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014 tuli niin ikään voimaan 21. toukokuuta 2014, ja sen soveltaminen alkoi 1. tammikuuta 2014. Asetuksen (EU) N:o 515/2014 19 artiklan mukaisesti asetuksen (EU) N:o 514/2014 säännöksiä sovelletaan ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen, joka on osa sisäisen turvallisuuden rahastoa.

Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014 tuli voimaan 21. toukokuuta 2014, ja sen soveltaminen alkoi 1. tammikuuta 2014.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel14.2.2018 COM(2018) 64 final LIITE asiakirjaan Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta



LIITE EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’, ja SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä ’Sveitsi’, jäljempänä ’osapuolet’, jotka OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, jäljempänä ’Sveitsin osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehty sopimus’, SEKÄ KATSOVAT SEURAAVAA: (1)Unioni perusti ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 515/2014. (2)Asetuksella (EU) N:o 515/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä Sveitsin osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa tarkoitetulla tavalla. (3)Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014 vaikuttaa suoraan asetuksen (EU) N:o 515/2014 säännösten soveltamiseen ja siten viimeksi mainitun asetuksen oikeudelliseen kehykseen ja koska Sveitsin osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa vahvistettuja menettelyjä on sovellettu asetuksen (EU) N:o 514/2014, josta on ilmoitettu Sveitsille, antamiseen, osapuolet tunnustavat, että asetuksella (EU) N:o 514/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä Sveitsin osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa tarkoitetulla tavalla siltä osin kuin on tarpeen asetuksen (EU) N:o 515/2014 panemiseksi täytäntöön. (4)Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat, mukaan lukien Sveitsi, osallistuvat välineeseen asetuksen säännösten mukaisesti ja että tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden rahoitusosuudet ja välineeseen osallistumiseen liittyvät täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia. (5)Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline, joka on osa sisäisen turvallisuuden rahastoa, on erityinen Schengenin säännöstöön liittyvä väline, jolla pyritään jakamaan vastuuta ja antamaan taloudellista tukea ulkorajojen ja viisumipolitiikan alalla jäsenvaltioissa ja assosioituneissa valtioissa. (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklassa säädetään välillistä hallinnointia koskevista säännöistä, joita sovelletaan, jos kolmansille maille, mukaan luettuina assosioituneet valtiot, on siirretty talousarvion toteuttamistehtäviä. (7) Asetuksen (EU) N:o 514/2014 17 artiklan 4 kohdassa säädetään vuonna 2014 maksettujen menojen tukikelpoisuudesta, jos vastuuviranomainen on maksanut ne ennen virallista nimeämistään, millä varmistetaan sujuva siirtyminen ulkorajarahastosta sisäisen turvallisuuden rahastoon. On tärkeää, että tämä seikka otetaan huomioon myös tässä sopimuksessa. Koska tämä sopimus ei tullut voimaan ennen vuoden 2014 loppua, on tärkeää varmistaa vastuuviranomaisen ennen virallista nimeämistään ja nimeämiseen saakka maksamien menojen tukikelpoisuus edellyttäen, että aiemmin sovelletut hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat olennaisilta osin samat kuin vastuuviranomaisen nimeämisen jälkeen voimassa olevat järjestelmät. (8)Vuosilta 2014–2020 Sveitsin maksettavaksi tulevien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen vuotuisten rahoitusosuuksien laskemisen ja käytön helpottamiseksi sen rahoitusosuudet maksetaan viitenä vuotuisena eränä vuosina 2016–2020. Vuosien 2016–2018 vuotuiset maksut ovat kiinteämääräisiä, kun taas vuosien 2019 ja 2020 maksuosuus määritetään vuonna 2019 kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden bruttokansantuotteen perusteella ottaen huomioon tosiasiallisesti suoritetut maksut, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla

Soveltamisala Tässä sopimuksessa määrätään täydentävistä säännöistä, jotka ovat välttämättömiä Sveitsin osallistumiseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen asetuksen (EU) N:o 515/2014 mukaisesti. 2 artikla Varainhoito ja sen valvonta 1. Sveitsin on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) ja johdetussa oikeudessa vahvistettuja varainhoitoa ja sen valvontaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja johdetun oikeuden säännöksiä ja määräyksiä ovat seuraavat: a)SEUT-sopimuksen 287 artiklan 1, 2 ja 3 kohta; b)asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 30, 32 ja 57 artikla, 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohta, 60 artikla, 79 artiklan 2 kohta ja 108 artiklan 2 kohta; c)komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 32, 38, 42, 84, 88, 142 ja 144 artikla; d)neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96; e)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013. Osapuolet voivat muuttaa tätä luetteloa yhteisellä sopimuksella. 2. Sveitsin on sovellettava alueellaan 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja määräyksiä tämän sopimuksen mukaisesti. 3 artikla Moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen Sveitsille kohdennettuja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen varoja on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. 4 artikla Eturistiriitaa koskevan periaatteen noudattaminen Taloushallinnon toimija tai muu talousarvion toteuttamiseen ja hallinnointiin, mukaan lukien niiden valmistelu, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan Sveitsin alueella osallistuva henkilö ei saa ryhtyä sellaisiin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin etujen välille. 5 artikla

Täytäntöönpano Komission tekemät päätökset, joilla määrätään maksuvelvollisuus muille kuin valtioille, ovat täytäntöönpanokelpoisia Sveitsin alueella. Täytäntöönpanoon sovelletaan Sveitsissä voimassa olevia säännöksiä lainkäytöstä riita-asioissa. Sveitsin hallituksen tehtävään nimeämä ja komissiolle ilmoittama kansallinen viranomainen liittää päätökseen täytäntöönpanomääräyksen tutkimatta muuta kuin päätöksen aitouden. Kun nämä muodollisuudet on komission vaatimuksesta täytetty, komissio voi hakea täytäntöönpanoa kansallisen lainsäädännön mukaisesti saattamalla asian suoraan toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi. Täytäntöönpanoa voidaan lykätä ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksellä. Virheellistä täytäntöönpanoa koskevien valitusten käsittely kuuluu kuitenkin Sveitsin tuomioistuinten toimivaltaan. 6 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen petoksia vastaan 1.Sveitsin on a)torjuttava petoksia ja muita unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia laittomia toimia toimenpiteillä, joilla on ennaltaehkäisevä vaikutus ja jotka tarjoavat tehokkaan suojan Sveitsissä; b)toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen unionin taloudellisia etuja petoksilta kuin se toteuttaa suojatakseen omia taloudellisia etujaan petoksilta; ja c)koordinoitava unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi tarkoitetut toimet jäsenvaltioiden ja komission kanssa. 2.Sveitsin on otettava käyttöön vastaavat toimenpiteet kuin ne, jotka unioni on ottanut käyttöön SEUT-sopimuksen 325 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka ovat voimassa tämän sopimuksen allekirjoittamispäivänä. Osapuolet voivat ottaa yhteisellä sopimuksella käyttöön vastaavat toimenpiteet kuin unioni ottaa myöhemmin käyttöön tämän artiklan mukaisesti. 7 artikla Komission (OLAFin) paikalla suorittamat tarkastukset ja todentamiset Komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirastolla OLAFilla) on valtuudet suorittaa paikalla ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevia tarkastuksia ja todentamisia Sveitsin alueella asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 8 kohtaan perustuvia komission oikeuksia. Sveitsin viranomaisten on helpotettava paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, jotka voidaan viranomaisten pyynnöstä suorittaa yhdessä niiden kanssa. 8 artikla Tilintarkastustuomioistuin SEUT-sopimuksen 287 artiklan 3 kohdan ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ensimmäisen osan X osaston 1 luvun mukaisesti tilintarkastustuomioistuimella on mahdollisuus suorittaa tilintarkastuksia kaikkien sellaisten tahojen toimitiloissa, jotka hallinnoivat ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevia tuloja tai menoja unionin puolesta Sveitsin alueella, mukaan luettuina kaikkien sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden toimitilat, joille suoritetaan maksuja talousarviosta.

Tilintarkastustuomioistuin suorittaa tarkastukset Sveitsissä yhdessä kansallisten tilintarkastuselinten kanssa tai, jollei niillä ole riittävää toimivaltaa, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai laitosten kanssa. Tilintarkastustuomioistuin ja Sveitsin kansalliset tilintarkastuselimet toimivat luottamuksellisessa yhteistyössä riippumattomuutensa säilyttäen. Nämä tilintarkastuselimet taikka viranomaiset tai laitokset ilmoittavat tilintarkastustuomioistuimelle, aikovatko ne osallistua tarkastukseen. Tilintarkastustuomioistuimella on vähintään samat oikeudet kuin komissiolla asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 7 kohdan ja tämän sopimuksen 7 artiklan nojalla. 9 artikla Julkiset hankinnat Sveitsi soveltaa julkisia hankintoja koskevaa kansallista lainsäädäntöään Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liitteen 4 määräysten (julkisia hankintoja koskeva sopimus) ja tietyistä julkisiin hankintoihin liittyvistä näkökohdista tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen mukaisesti. Sveitsi antaa komissiolle kuvauksen julkisia hankintojaan koskevista menettelyistään. Lisäksi se antaa tietoja käytetyistä julkisista hankintamenettelyistä asetuksen (EU) N:o 514/2014 54 artiklassa tarkoitetuissa vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa. 10 artikla Rahoitusosuudet 1.Sveitsin on suoritettava vuosina 2016–2018 ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen talousarvioon vuotuiset maksut seuraavan taulukon mukaisesti: (Kaikki määrät euroina) 2016 2017 2018 Sveitsi 25 106 140 25 106 140 25 106 140 2.Sveitsin maksuosuudet vuosina 2019 ja 2020 lasketaan liitteessä esitetyn kaavan mukaisesti sen perusteella, mikä on sen bruttokansantuotteen (BKT) prosentuaalinen osuus suhteessa kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden BKT:hen. 3.Sveitsin on suoritettava tässä artiklassa tarkoitetut rahoitusosuudet riippumatta siitä, milloin sen asetuksen (EU) N:o 514/2014 14 artiklassa tarkoitettu kansallinen ohjelma hyväksytään. 11 artikla Rahoitusosuuksien käyttö 1.Vuosien 2016 ja 2017 vuotuisten maksujen yhteismäärä kohdennetaan seuraaviin tarkoituksiin: a)75 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 8 artiklassa tarkoitettuun väliarviointiin; b)15 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklassa tarkoitettuun tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen edellyttäen, että asiaankuuluvat unionin säädökset on annettu viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017;

c)10 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 13 artiklassa tarkoitettuihin unionin toimiin ja asetuksen (EU) N:o 515/2014 14 artiklassa tarkoitettuun hätäapuun. Jos b alakohdassa tarkoitettu määrä jää kohdentamatta tai käyttämättä, komissio kohdentaa sen asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin. Jos tämä sopimus ei tule voimaan tai sitä ei sovelleta väliaikaisesti viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2017, Sveitsin koko rahoitusosuus on käytettävä tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2.Vuosien 2018, 2019 ja 2020 vuotuisten maksujen yhteismäärä kohdennetaan seuraaviin tarkoituksiin: a)40 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin; b)50 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklassa tarkoitettuun tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen edellyttäen, että asiaankuuluvat unionin säädökset on annettu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018; c)10 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 13 artiklassa tarkoitettuihin unionin toimiin ja asetuksen (EU) N:o 515/2014 14 artiklassa tarkoitettuun hätäapuun. Jos b alakohdassa tarkoitettu määrä jää kohdentamatta tai käyttämättä, komissio kohdentaa sen asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin. 3.Väliarviointiin, unionin toimiin, erityistoimiin tai tietotekniikkajärjestelmien kehittämisohjelmaan kohdennetut lisämäärät on käytettävä asiaa koskevan, seuraavissa säännöksissä vahvistetun menettelyn mukaisesti: a)asetuksen (EU) N:o 514/2014 6 artiklan 2 kohta; b)asetuksen (EU) N:o 515/2014 8 artiklan 7 kohta; c)asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklan 3 kohta; d)asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklan toinen alakohta. 4. Komissio voi käyttää joka vuosi enintään 181 424 euroa Sveitsin suorittamista maksuista sellaiseen omaan tai ulkopuoliseen henkilöstöön liittyvien hallintokulujen rahoittamiseen, joka on välttämätöntä Sveitsin tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 515/2014 ja tämän sopimuksen täytäntöönpanossa. 12 artikla Luottamuksellisuus Kaikki tämän sopimuksen nojalla toimitetut ja saadut tiedot niiden muodosta riippumatta kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niillä on sama suoja, joka vastaaville tiedoille on säädetty unionin toimielimiin sovellettavissa säännöksissä ja Sveitsin lainsäädännössä. Kyseisiä tietoja saa ilmaista vain niille henkilöille, joiden on ne tunnettava tehtäviensä vuoksi unionin toimielimissä, jäsenvaltioissa tai Sveitsissä, ja niitä saa käyttää vain osapuolten taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi. 13 artikla Vastuuviranomaisen nimeäminen 1. Sveitsin on ilmoitettava ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen menojen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavan vastuuviranomaisen ministeriötasolla tapahtuvasta virallisesta nimeämisestä komissiolle mahdollisimman pian kansallisen ohjelman hyväksymisen jälkeen.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu nimeäminen edellyttää, että kyseinen elin täyttää asetuksessa (EU) N:o 514/2014 tai sen perusteella vahvistetut nimeämisperusteet, jotka koskevat sisäistä ympäristöä, valvontatoimia, tiedotusta ja viestintää sekä seurantaa. 3. Vastuuviranomaisen nimeäminen perustuu tarkastuselimen lausuntoon; tarkastuselin voi olla tarkastusviranomainen, joka arvioi, täyttääkö vastuuviranomainen nimeämisperusteet. Tämä elin voi olla hallinnon seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta vastaava itsenäinen julkinen laitos. Tarkastuselimen on oltava toiminnassaan riippumaton vastuuviranomaisesta ja suoritettava työnsä kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusnormien mukaisesti. Sveitsi voi käyttää nimeämispäätöksensä perusteena sitä, ovatko hallinnointi- ja valvontajärjestelmät olennaisilta osin samat kuin aikaisemmalla kaudella jo käytössä olleet järjestelmät ja ovatko ne toimineet tehokkaasti. Jos tarkastus- ja valvontatulokset osoittavat, että nimetty elin ei enää täytä nimeämisperusteita, Sveitsin on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kyseisen elimen hoitamien tehtävien toteuttamisessa havaitut puutteet korjataan, mukaan lukien nimeämisen purkaminen. 14 artikla Varainhoitovuoden määritelmä Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu varainhoitovuosi kattaa maksetut menot sekä saadut ja vastuuviranomaisen tileille kirjatut tulot kaudella, joka alkaa 16 päivänä lokakuuta vuonna N – 1 ja päättyy 15 päivänä lokakuuta vuonna N. 15 artikla Menojen tukikelpoisuus Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 17 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdassa säädetään, menot ovat tukikelpoisia, jos vastuuviranomainen on maksanut ne ennen tämän sopimuksen 13 artiklan mukaista virallista nimeämistään edellyttäen, että virallista nimeämistä edeltävät hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat olennaisilta osin samat kuin vastuuviranomaiseksi nimeämisen jälkeen voimassa olevat järjestelmät. 16 artikla Vuotuisen saldon maksamista koskeva pyyntö 1. Sveitsin on toimitettava komissiolle viimeistään varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuun 15 päivänä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa vaaditut asiakirjat ja tiedot. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 44 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja noudattaen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan kolmatta alakohtaa Sveitsin on toimitettava komissiolle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu lausunto viimeistään varainhoitovuotta seuraavan vuoden maaliskuun 15 päivänä. Toimitetut tässä kohdassa tarkoitetut asiakirjat toimivat vuotuisen saldon maksamista koskevana pyyntönä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on laadittava niiden mallien mukaisesti, jotka komissio on hyväksynyt asetuksen (EU) N:o 514/2014 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 17 artikla Täytäntöönpanokertomus Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 54 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja noudattaen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan kolmatta alakohtaa Sveitsin on toimitettava komissiolle vuosikertomus kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta edeltävältä varainhoitovuodelta viimeistään seuraavan vuoden helmikuun 15 päivänä vuoteen 2022 saakka, ja se voi julkistaa nämä tiedot asianmukaisella tasolla. Ensimmäinen vuosikertomus kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta on toimitettava 15 päivänä helmikuuta sen jälkeen, kun tämä sopimus on tullut voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen on aloitettu. Ensimmäisessä kertomuksessa on käsiteltävä varainhoitovuosia vuodesta 2014 siihen varainhoitovuoteen, joka edeltää toisen kohdan mukaista ensimmäisen vuosikertomuksen määräaikaa. Sveitsin on toimitettava kansallista ohjelmaa koskeva lopullinen täytäntöönpanokertomus viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.

18 artikla Sähköinen tiedonvaihtojärjestelmä Asetuksen (EU) N:o 514/2014 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikessa virallisessa tiedonvaihdossa Sveitsin ja komission välillä on käytettävä sähköistä tiedonvaihtojärjestelmää, jonka komissio järjestää tätä tarkoitusta varten. 19 artikla Voimaantulo 1.Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän sopimuksen tallettaja. 2.Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Ne ilmoittavat toisilleen näiden menettelyjen päätökseen saattamisesta. 3.Tämä sopimus tulee voimaan viimeisen 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tekemispäivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. 4.Lukuun ottamatta sopimuksen 5 artiklaa, osapuolet soveltavat tätä sopimusta väliaikaisesti sen allekirjoituspäivää seuraavasta päivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valtiosäännön asettamien vaatimusten soveltamista. 20 artikla Voimassaolo ja irtisanominen 1.Unioni tai Sveitsi voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla päätöksestään toiselle osapuolelle. Sopimuksen soveltaminen lopetetaan kolmen kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä irtisanomisen aikaan, jatketaan tässä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Osapuolet sopivat yhdessä sopimuksen irtisanomisen muista mahdollisista seurauksista. 2.Sopimus irtisanotaan, kun Sveitsin osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehty sopimus irtisanotaan kyseisen sopimuksen 7 artiklan 4 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan tai 17 artiklan mukaisesti. 21 artikla Kielet Tämä sopimus laaditaan yhtenä kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

LIITE Kaava vuosien 2019 ja 2020 rahoitusosuuksien laskemiseen ja maksutiedot (1)Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettu Sveitsin rahoitusosuus ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen vuosina 2019 ja 2020 lasketaan seuraavasti: Maaliskuun 31 päivänä 2019 käytettävissä olevat Sveitsin bruttokansantuotteen (BKT) lopulliset vuotuiset luvut vuosilta 2013–2017 jaetaan kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden kyseisen vuoden BKT-lukujen yhteissummalla. Vuosilta 2013–2017 saatujen viiden prosenttiosuuden keskiarvon mukainen määrä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen todellisten vuotuisten määrärahojen summasta vuosilta 2014–2019 ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen vuoden 2020 maksusitoumusmäärärahoista, sellaisina kuin ne on kirjattu komission esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuotta 2020 varten, on Sveitsin maksettavaksi tuleva kokonaismäärä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen koko täytäntöönpanokaudelta. Tästä määrästä vähennetään Sveitsin tämän sopimuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti suorittamat vuotuiset maksut, jotta saadaan vuosien 2019 ja 2020 rahoitusosuuksien yhteismäärä. Tästä määrästä maksetaan puolet vuonna 2019 ja loput vuonna 2020.