Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta



Virallinen lehti nro C 248 E , 29/08/2000 s. 0115 - 0118



Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS JALKAVÄKIMIINOJEN VASTAISESTA TOIMINNASTA (komission esittämä) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL L noudattaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan yhteisö on huolestunut sellaisilla alueilla sijaitsevista jalkaväkimiinoista ja muista räjähtämättömistä taisteluvälineistä, joiden siviiliväestö yrittää toipua siellä käydyistä aseellisista selkkauksista. (2) Jalkaväkimiinat synnyttävät kärsimystä ja uhreja erityisesti maailman köyhimmissä osissa. Ne haittaavat merkittävästi talouden kehittymistä ja ovat este pakolaisten ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluulle sekä humanitaariselle avustustoiminnalle, jälleenrakennukselle, kunnostukselle ja normaalien yhteiskuntaolojen palautumiselle. (3) Euroopan yhteisö on sitoutunut tavoitteeseen hävittää jalkaväkimiinat täysin koko maailmasta tulevina vuosina. (4) Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot osallistuvat kaikkein eniten kansainvälisiin pyrkimyksiin jalkaväkimiinojen aiheuttamien kärsimysten voittamiseksi. (5) Tämä asetus on välitön vastaus jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehtyyn sopimukseen (Ottawan sopimus). (6) Näin ollen rahoitusapua olisi annettava ensisijaisesti niille yhteisön ulkopuolisille maille, jotka ovat sitoutuneet jalkaväkimiinojen vastaiseen toimintaan ja ovat Ottawan sopimuksen sopimuspuolia. (7) Tällainen lähestymistapa ei saa olla esteenä yhteisön toimille missä tahansa syntyvissä humanitaarisissa hätätilanteissa. (8) Yhteisön miinojen vastainen toiminta on usein erottamaton osa humanitaarisen avun hankkeita taikka kunnostamis-, jälleenrakennus- tai kehittämishankkeita, mutta se on samalla erillistä ja erikoistunutta toimintaa, jolla on omat ensisijaiset tavoitteensa, toimintavaatimukset ja poliittiset periaatteet. (9) Tällaisten hankkeiden osana, samoin kuin miinanraivausteknologian tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmissa, uusia ja käynnissä olevia toimia rahoitetaan jatkossakin erityisistä budjettikohdista, ja niitä tuetaan, täydennetään ja koordinoidaan tarpeen mukaan tämän asetuksen nojalla. (10) Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa perusta yhtenäiselle ja tehokkaalle lähestymistavalle yhteisön miinojen vastaisessa toiminnassa ehdottamalla integroivaa strategiaa, jota koordinoitaisiin tiiviisti komission, jäsenvaltioiden ja kansainvälisen yhteisön kesken kaikissa miinojen vastaisen toiminnan vaiheissa. (11) On tarpeen varmistaa näiden toimien yhtenäisyys Euroopan unionin ulkopolitiikan, myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa. (12) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [2] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, ne olisi hyväksyttävä kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädetyn hallintomenettelyn mukaisesti. [2] EYVL L 194, 17.7.1999, s. 23. (13) Koska jalkaväkimiinat ovat hengenvaarallisia ja ongelma maailmanlaajuinen, sen ratkaisu edellyttää tehokkaita, joustavia ja tarvittaessa nopeita päätöksentekomenettelyjä yhteisön toimen rahoittamiseksi. (14) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 2 kohdassa tarkoitettu ohjeellinen rahoitusmäärä sisältyy tähän asetukseen ilman, että sillä on vaikutusta perustamissopimuksessa määriteltyihin budjettivallan käyttäjän valtuuksiin. (15) Yhteisön olisi varmistettava mahdollisimman suuri avoimuus rahoitusavun täytäntöönpanossa ja tiukka valvonta määrärahojen käytössä. (16) Yhteisön taloudellisten etujen suojelu sekä petosten ja väärinkäytösten torjunta ovat erottamaton osa tätä asetusta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa menettelyt yhteisön toimien täytäntöönpanemiseksi sekä edistää johdonmukaista ja yhtenäistä, humanitaarista miinanraivausta koskevaa strategiaa yhteisössä ja kansainvälisellä tasolla vastauksena jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehtyyn sopimukseen, jäljempänä 'Ottawan sopimus'. 2. Tässä asetuksessa tarkoitettuja toimia toteutetaan yhteisön ulkopuolisten maiden alueella, tai ne liittyvät suoraan yhteisön ulkopuolisissa maissa, erityisesti kaikkein haavoittuvimmissa maissa ja ensisijaisesti kehitysmaissa syntyviin tilanteisiin. 2 artikla 1. Yhteisön miinojen vastaisen toiminnan päätavoitteena on: (a) tukea humanitaarista miinanraivausta koskevan strategian laatimista, seurantaa ja täytäntöönpanoa, (b) tukea miinoista kärsiviä maita Ottawan sopimuksesta niille johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanossa, (c) luoda ja pitää yllä kansallisia rakenteita ja paikallisia toimintaedellytyksiä miinoista kärsivissä maissa miinojen vastaisen toiminnan toteuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti, (d) vastata humanitaarisiin hätätilanteisiin, estää onnettomuuksien syntyminen ja tukea miinojen uhrien kuntoutusta, ja (e) tukea miinojen vastaiseen toimintaan soveltuvien laitteiden ja tekniikoiden kokeilua ja käyttöönottoa asianomaisissa maissa. 2. Tämän asetuksen nojalla voidaan rahoittaa mitä tahansa miinojen vastaista toimintaa, muun muassa (a) miinoista tiedottamista, (b) asiantuntijoiden koulutusta, (c) epäilyksenalaisten alueiden kartoittamista ja merkitsemistä, (d) maamiinojen paikantamista ja tunnistamista, (e) (humanitaaristen standardien mukaista) miinanraivausta ja maamiinojen tuhoamista, (f) uhrien tukemista ja kuntoutusta, (g) tiedonhallintaa (myös maantieteellisiä tietojärjestelmiä), sekä (h) muita toimia, jotka osaltaan vähentävät jalkaväkimiinojen ja muiden vaarallisten sodankäyntijätteiden ihmisiin, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa etusijalla ovat toimet, joilla vastataan välittömiin ja ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin, joita syntyy taistelujen puhjetessa, suurten ihmisryhmien siirtyessä miinoitetuille alueille sekä muissa vastaavissa tilanteissa, kuten rauhansopimusten täytäntöönpanemiseksi annettavan hätäavun yhteydessä. Etusijalle asetetaan myös toimet miinoista eniten kärsivissä maissa, joissa jalkaväkimiinat ja muut räjähtämättömät taisteluvälineet aiheuttavat monia siviiliuhreja tai joissa näiden välineiden esiintyminen tai epäily siitä haittaa merkittävällä tavalla taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan elpymistä tai muuta kehitystä. Tällaiset toimet edellyttävät erityistä pitkän aikavälin sitoutumista, jollaista ei sisälly humanitaariseen hätäapuun tai jälleenrakennusapuun. 4. Yhtenäisyyden, täydentävyyden ja synergian varmistamiseksi alueellisissa yhteistyöohjelmissa, humanitaarisen avun hankkeissa sekä kunnostus-, jälleenrakennus- ja kehittämishankkeissa sellaisia miinojen vastaisia toimia, joita voidaan rahoittaa osana kyseisiä ohjelmia tai hankkeita, rahoitetaan jatkossakin siitä budjettikohdasta, josta pääasiallista toimintaa rahoitetaan. Tarvittaessa toimintaa voidaan täydentää tai tukea tämän asetuksen nojalla rahoitettavilla miinojen vastaisilla toimilla. 3 artikla Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia toteutetaan pääasiassa niissä maissa, jotka ovat Ottawan sopimuksen sopimuspuolia. Poikkeuksia voidaan tehdä humanitaaristen hätätilanteiden, miinojen uhreille annettavan tuen ja sellaisten toimien osalta, jotka suoraan tukevat haavoittuvia väestöryhmiä, kuten pakolaisia ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneita ihmisiä, tai tilanteessa, jossa kansallinen hallinto ei toimi kunnolla. 4 artikla 1. Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea voivat saada alueelliset ja kansainväliset organisaatiot ja elimet, valtiosta riippumattomat järjestöt, kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet, laitokset sekä julkiset ja yksityiset toimijat, joilla on asianmukaista erikoisasiantuntemusta ja kokemusta. 2. Tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin voivat yhtäläisin ehdoin osallistua jäsenvaltioiden ja edunsaajamaan luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa osallistumisoikeus voidaan laajentaa koskemaan kolmansia maita. 5 artikla 1. Tämän asetuksen nojalla annettavaa yhteisön apua voidaan käyttää teknisen avun, koulutuksen, henkilöstön tai muiden miinojen vastaiseen toimintaan liittyvien palvelujen rahoittamiseen, laitteiston ja tekniikan kokeiluun, logistiikkaan ja miinojen vastaisten toimien täytäntöönpanossa tarvittavien laitteiden, tarvikkeiden ja töiden hankintaan, toimitukseen ja varastointiin, tutkimuksiin, konferensseihin ja toimenpiteisiin miinojen vastaisen toiminnan kansainvälisen koordinoinnin lisäämiseksi, arviointi- ja seurantakäynteihin, yleisen tietoisuuden lisäämiseen sekä yhteisön avusta tiedottamiseen. 2. Tämän asetuksen mukaista yhteisön rahoitusta annetaan avustuksina. 3. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista toimista ei peritä veroja, tulleja eikä muita maksuja. 6 artikla 1. Komissiota avustaa asianomainen maantieteellinen komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Tämän kohdan osalta sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta. 7 artikla 1. Komissio huolehtii vastavuoroisen ja säännöllisen, myös paikalla tapahtuvan tietojenvaihdon pohjalta yhteisön ja yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamien avunantotoimien tehokkaasta koordinoinnista ohjelmien yhtenäisyyden ja täydentävyyden parantamiseksi. 2. Komissio voi selvittää yhteisrahoitusmahdollisuuksia muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa. 3. Komissio edistää koordinointia ja yhteistyötä muiden kansainvälisten, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaan osallistuvien rahoittajien kanssa. 4. Yhteisön rahoitusosuuden tunnetuksi tekemiseksi toteutetaan tarvittavia toimenpiteitä. 8 artikla 1. Komissio huolehtii tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien arvioinnista, niihin liittyvästä päätöksenteosta ja hallinnoinnista noudattaen talousarviota koskevia ja muita voimassa olevia, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 116 ja 118 artiklassa säädettyjä menettelyjä. 2. Yli kolmen miljoonan euron suuruiset rahoituspäätökset tehdään 6 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen lukuun ottamatta 9 artiklan mukaisia hätätoimia. 3. Komissio ilmoittaa 6 artiklassa tarkoitetulle komitealle lyhyesti kaikista alle kolmen miljoonan euron suuruisista rahoituspäätöksistä. Tiedot on toimitettava viimeistään kahden kuukauden kuluessa rahoituspäätöksen tekemisestä. 4. Komissio voi muuttaa 6 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtyjä rahoituspäätöksiä edellyttäen, että päätös ei muutu merkittävästi ja että mahdollisesti myönnettävä lisärahoitus on enintään 20 prosenttia alkuperäisestä maksusitoumuksesta. 9 artikla 1. Komissio päättää enintään viiden miljoonan euron suuruisista hätätoimista. 2. Hätätoimiksi katsotaan toimet, joilla pyritään vastaamaan äkillisten luonnonkatastrofien tai ihmisen toiminnallaan aiheuttaman tuhon, kuten tulvien, nälänhädän ja suurten ihmisryhmien siirtymisen miinoitetuille alueille, äkillisten rauhansopimusten ja vastaavien tilanteiden synnyttämiin välittömiin ja ennalta arvaamattomiin vaateisiin, samoin kuin rauhansopimusten täytäntöönpanoon liittyvä hätäapu. 3. Jos toimet täyttävät nämä edellytykset ja ovat arvoltaan yli kolme miljoonaa euroa, tehtyään asiassa päätöksen komissio (a) ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille kirjallisesti kahden työpäivän kuluessa ja (b) antaa asianomaisen komitean seuraavassa kokouksessa perustelut päätökselle sekä erityisesti sille, miksi se on soveltanut kiireellistä menettelyä. 10 artikla 1. Hankkeet pannaan tärkeysjärjestykseen ja arvioidaan niiden merkityksen ja kustannusvaikuttavuuden perusteella sekä tarvittaessa liitetään osaksi kyseisen maan tai alueen laajempaa kehitys- tai jälleenrakennustyötä. 2. Hankkeet on mahdollisuuksien mukaan vietävä selvästi osaksi kansallista jalkaväkimiinaohjelmaa, jota koordinoi edunsaajamaan hallitus tai siihen valtuutettu kansainvälinen elin. Tarkoituksena on, että ajan mittaan edunsaajamaan hallitus ottaa hankkeen omalle vastuulleen paikallisten toimintaedellytysten vahvistamiseksi ja hankkeen jatkuvuuden varmistamiseksi. 11 artikla Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia komission voimassa olevien sääntöjen ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sääntöjen perusteella vahvistamien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. [3] [3] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. Lisäksi komissio voi asetuksen N:o 2185/96 [4] mukaisesti suorittaa paikalla tarkastuksia ja todentamisia. Komission toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja asetuksen N:o 2988/95 [5] mukaisesti. [4] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [5] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 12 artikla Monivuotisen miinojen vastaisen toiminnan koordinoinnin ja suunnittelun helpottamiseksi asianomaisille komiteoille toimitetaan säännöllisesti keskustelua varten jalkaväkimiinoja koskeva strategiaesitys, joka sisältää yhteisön miinojen vastaisen toiminnan laaja-alaiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet näiden saavuttamiseksi. Siinä käsitellään muun muassa monivuotisia maa-ohjelmia sekä olemassa olevia miinojen vastaisia toimintaohjelmia maittain ja alueittain, muiden avunantajien, myös jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, sekä muista budjettikohdista rahoitettavaa yhteisön miinojen vastaista toimintaa. 13 artikla 1. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamaa miinojen vastaista toimintaa sen määrittelemiseksi, onko toiminnan tavoitteet saavutettu, ja suuntaviivojen antamiseksi siitä, miten tulevaa toimintaa voidaan tehostaa. 2. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti miinojen vastaisen toimintansa edistymisestä. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta miinojen vastaisesta toiminnasta kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä ja esittää arvion tämän asetuksen täytäntöönpanosta. 14 artikla Komissio antaa kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista sekä asetuksen jatkoa ja tarvittaessa sen muuttamista koskevia ehdotuksia. 15 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Jalkaväkimiinat 2. Budjettikohta B7-661 3. Oikeusperusta Liitteenä oleva ehdotusluonnos budjettikohtaa B7-661 koskevaksi uudeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston erityisasetukseksi, johon on koottu yhteen miinojen vastaista toimintaa koskevat yhteisön eri vaatimukset. Miinojen vastaisen toiminnan oikeusperustan muodostavat humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96 (EYVL L 163, 2.7.1996), kehitysmaissa toteutettavista kunnostamis- ja jälleenrakennustoimista 22 päivänä marraskuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2258/96, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta 25 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1628/96, siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa koskevista toimista 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 443/97 ja 1 päivänä lokakuuta 1996 hyväksytty yhteinen toiminta jalkaväkimiinoista (EYVL L 260, 12.10.1996), joka koskee yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisille aseistariisuntatoimille varattuja varoja. 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Jalkaväkimiinat aiheuttavat hirvittäviä tapaturmia monissa maailman köyhimmissä osissa ja vaikeuttavat useiden yhteisön ohjelmien täytäntöönpanoa. Siksi yhteisö osoitti vuosina 1992-1998 yli 180 miljoonaa euroa ympäri maailmaa toteutettavaan miinojen vastaiseen toimintaan, kuten miinanraivausohjelmiin, miinojen uhreille annettavaan tukeen sekä tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen. Tämä on muodostanut merkittävän osan kansainvälisen yhteisön maailmanlaajuisista ponnisteluista, mutta työsarkaa on vielä riittämiin. Nykyisenä tavoitteena on jatkaa ohjelmia maamiinaongelman ratkaisemiseksi tietyssä määräajassa eli seuraavien 10-15 vuoden kuluessa ja siten helpottaa monien muiden avustusohjelmien täytäntöönpanoa ja edistää tämän valtavan inhimillisen tragedian ratkaisua. Kaiken kaikkiaan yhteisön toimien rahoituksen pitäisi olla vähintään samaa tasoa kuin tähänkin asti. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat järjestelyt - Toimi: Jalkaväkimiinat - Soveltamisjakso: 2000-2008 Asetuksen 12 artiklan mukaisesti komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2007 yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista ja arvioi muun muassa toimien merkitystä, kustannusvaikuttavuutta ja vaikutuksia. Tällä perusteella päätetään asetuksen soveltamisen jatkamisesta. 5. Menojen ja tulojen luokitus 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 Ei tuloja 6. Meno-/tulolaji - tuen osuus 100 %, toiminnan yhteisrahoitus mahdollista - yhteisrahoitus julkisen ja/tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa - muu 7. Rahoitusvaikutukset Yhden ainoan monivuotisen budjettikohdan (B7-661) avulla ja sen määrärahojen lisäämisellä yhteisön miinojen vastainen toiminta voidaan kohdistaa entistä paremmin. On ehdotettu, että ajanjaksolla 2000-2006 yhteisön toiminnan rahoituksen olisi oltava vähintään samantasoista kuin tähänkin asti (180 miljoonaa euroa ajanjaksolla 1992-1998). Sellaisten miinojen vastaisten toimien painoarvoa on lisättävä, joilla vastataan Ottawan sopimuksen sitoumuksiin. Tämä voisi nostaa budjettikohdasta B7-661 myönnettävän rahoituksen määrää. 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (3 desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Yleisen talousarvion B osaan sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu 8. Petostentorjuntatoimet Kaikissa rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia komission voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sääntöjä noudattaen vahvistamien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Lisäksi komissio voi asetuksen N:o 2185/96 mukaisesti suorittaa paikalla tarkastuksia ja todentamisia. Komission 5 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja asetuksen N:o 2988/95 mukaisesti. 9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Yhteisön miinojen vastaisen toiminnan päätavoitteena on: a. tukea yhtenäisen ja johdonmukaisen, humanitaarista miinanraivausta koskevan strategian laatimista, seurantaa ja käytännön täytäntöönpanoa niin komission, EU:n kuin kansainväliselläkin tasolla, b. tukea miinoista eniten kärsiviä valtioita jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehdystä sopimuksesta niille johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanossa, c. luoda ja pitää yllä kansallisia rakenteita ja paikallisia edellytyksiä miinoista kärsivissä maissa miinojen vastaisten toimien toteuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti, d. vastata välittömissä ja ennalta arvaamattomissa olosuhteissa humanitaarisiin hätätilanteisiin, estää onnettomuuksien syntyminen ja auttaa miinojen uhrien kuntoutuksessa, ja e. tukea miinojen vastaiseen toimintaan soveltuvien laitteiden ja tekniikoiden kokeilua ja käyttöönottoa asianomaisissa maissa. Näihin tavoitteisiin pyritään yleishyödyllisten hankkeiden avulla miinoista eniten kärsivissä maissa, jotka on ryhmitelty maantieteellisen sijaintinsa mukaan. Mahdollisia kohteita ovat: - yleishyödylliset hankkeet (esim. jalkaväkimiinoja koskevan strategiaesityksen laatiminen, tuki YK:lle, GICHD:lle, ICRC:lle ja miinojen vastaisen toiminnan keskusyksikölle, miinojen vastaiseen toimintaan tarkoitettujen laitteiden ja tekniikoiden kokeilu ja käyttöönotto asianomaisissa maissa sekä asiantuntija-apu), - Afrikka (esim. Angola, Mosambik, Somalia, Zimbabwe ja SADC), - Aasia (esim. Afganistan, Kamboda ja Laos), - uudet itsenäiset valtiot (esim. Tadikistan), - Lähi-itä (esim. Irakin pohjoisosat), - Eurooppa (esim. Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia ja Kosovo), ja - Latinalainen Amerikka (esim. Nicaragua ja El Salvador). 9.2 Toimenpiteen perustelut Tämän asetuksen nojalla voidaan rahoittaa mitä tahansa miinojen vastaista toimintaa, muun muassa miinoista tiedottamista, epäilyksenalaisten alueiden kartoittamista ja merkitsemistä, maamiinojen paikantamista ja tunnistamista, asiantuntijoiden koulutusta, (humanitaaristen standardien mukaista) miinanraivausta ja maamiinojen tuhoamista sekä uhrien auttamista ja kuntoutusta, tietopalveluja (myös maantieteellisiä tietojärjestelmiä) ja muita toimia, jotka osaltaan vähentävät jalkaväkimiinojen ja muiden vaarallisten sodankäyntijätteiden ihmisiin, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. Hankkeiden on oltava monivuotisia. Hankkeiden kesto riippuu niiden luonteesta ja on yleensä enintään kolme vuotta. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamaa miinojen vastaista toimintaa sen määrittelemiseksi, onko toiminnan tavoitteet saavutettu, ja suuntaviivojen antamiseksi siitä, miten tulevaa toimintaa voidaan tehostaa. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle miinojen vastaisen toimintansa edistymisestä. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta miinojen vastaisesta toiminnasta kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä. 10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan iii osa A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstön määrä. 10.1 Vaikutus toimien määrään >TAULUKON PAIKKA> Tämän asetuksen tarkoituksena on nykyisten toimien yhdistäminen yhtenäisen, miinojen vastaista toimintaa koskevan EU-politiikan luomiseksi. Lyhyellä aikavälillä tarvitsisi myöntää ainoastaan kolme virkaa (kaksi vakinaista virkaa ja yksi kansallinen asiantuntija). Vakinaiset virat voidaan täyttää uudelleenjärjestelyin. 10.2 Lisähenkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Lisähenkilöstö ja tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan erityisesti huomioon henkilöstön sisäisen uudelleenjärjestelyn tarjoamat mahdollisuudet sekä budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisävoimavarat. 10.3 Toiminnasta aiheutuvien hallintomenojen kasvu Seuraava taulukko on ohjeellinen, ja se perustuu vuoden 1998 tietoihin. (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Yllä olevassa taulukossa budjettikohdan A-7 (virkamatkat) menot katetaan ulkosuhteiden pääosaston kokonaismäärärahoista.