FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 28.10.2009 
SEC(2009) 1437 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
 
Oheisasiakirja 
 
KOMISSION EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON 
 
Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi 
 
ja  
 
KOMISSION SUOSITUKSEEN 
 
Taajuusylijäämän vapautumisen help ottaminen Euroopan unionissa 
  
{KOM(2009) 586 lopullinen} 
{K(2009) 8287 lopullinen} 
{SEC(2009) 1436} 
 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Taajuusylijäämä eli taajuuskokonai suus, joka vapautuu sii rryttäessä maanpäällisistä 
analogisista televisiolähetyksis tä digitaalisiin lähetyksii n, edustaa huomattavaa määrää 
korkealaatuisia radiotaajuuksia, jotka tulevat sa ataville kaikissa jäse nvaltioissa. Koordinoitu 
lähestymistapa taajuusylijäämään voi myötäv aikuttaa EU:n kahden tärkeän poliittisen 
tavoitteen saavuttamiseen: 
1. sen varmistamiseen, että Euroopa ssa on riittävästi taajuuksia 
laajakaistapalvelujen saamiseksi maaseudulle  (jossa langaton infrastruktuuri on 
usein ainoa toteuttamiskel poinen ratkaisu) ja jotta voidaan  pienentää 
”laajakaistakuilua”,  joka johtuu näiden pa lvelujen puutteesta;  
2. tasoittamaan tietä maanpäällisten tele visiolähetysten uusille kehitysaskelille  
(esim. teräväpiirtotelevisio) lisäämällä  lähetysinfrastruktuurien keskimääräistä 
tehokkuutta. Tämä parantaa myös jäsenvaltio iden kykyä harjoittaa toimivaltaansa 
audiovisuaalipolitiikan alalla. 
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Jos jäsenvaltioiden välille ei saada aikaan toimivaa koordinaatiota, saavutettavissa olevat 
taajuusylijäämän yhteiskunnalliset ja taloudell iset hyödyt jäävät huomattavasti pienemmiksi.  
1.1. Epäyhtenäiset kansalliset lähestymistavat vähentäisivät taajuuksien 
käytettävyyttä häiri övaikutusten vuoksi 
On teknisesti tehotonta käyttää samoja taajuuks ia langattomille palveluille, joiden tekniset 
ominaisuudet ovat keskenään aivan erilaiset, esimerkiksi käytett äessä niitä rinnan perinteiseen 
suurtehoiseen televisiolähetystoimintaan ja  alhaisen/keskisuuren tehon langattomaan 
laajakaistaan. Kysymyksellä on myös rajat ylittä vää ulottuvuutta, sillä jäännöshäiriöt saattavat 
taajuusspektrin tässä osassa kulkea jopa 100 km matkan. 
1.2. EU:n koordinaation puute estää jäsenval tioita osoittamasta taajuusylijäämää 
käyttöön, josta siitä olis i eniten yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä 
Jos EU ei saa aikaan koordinoitua lähestymis tapaa häiriöiden nega tiivisten vaikutusten 
minimointiin, kansalliset taajuusviranomaise t saattavat joutua antamaan etusijan 
maanpäällisille digitaalitelevisiolähetyksille, kun taas koordinaation myötä ne voisivat sallia 
muitakin käyttötapoja, jolloin saav utettaisiin suuremmat kokonaishyödyt. 
1.3. Mittakaavaetujen ja palvel ujen yleiseurooppalaisen kattavuuden toteutumatta 
jääminen voi haitata Euroopan taloutta ja jarruttaa investointeja 
Taajuusylijäämän odotettu käyttöpot entiaali perustuu lähes kokonaisuudessaan 
mahdollisuuteen saavuttaa kriittinen massa ja mittakaavaetuja. Komission selvityksessä todettiin muun muassa, että matkaviestintäla itteiden valmistajat odottavat vähintään 100 
miljoonan asukkaan potentiaalisia markkinoita ennen kun ryhtyvät inve stoimaan neljännen 
sukupolven matkaviestintälaitteiden uusii n tuotantolinjoihin. Mittakaavaedut ovat 
välttämättömiä myös uudempien televisiolähet yslaitteiden ja -ver kkojen yleistymisen 
varmistamiseksi. 
FI 3   FI 1.4. Olemassa olevien tärkeiden palvelujen  keskeytymisvaara UHF-alueen siinä 
osassa, jossa taajuusylijäämä sijaitsee 
Nykyiset langattomat mikrofonit ja vastaavat sovellukset kä yttävät UHF-alueen tiettyjä 
taajuuksia (lähetystaajuuksien väliin jääviä ns. valkoisia kohtia). Nämä palvelut ovat 
olennaisen tärkeitä monilla aloilla ja erityisesti televisiolähetyksissä ja tapahtumien järjestämisessä. Jos EU:n koordinaa tiota ei ole, on vaara, että nä ille tärkeille toiminnoille ei 
jossain vaiheessa riitä taajuuksia toiminnan jatkumisen varm istamiseksi. Asiaan liittyvien 
laitteiden määrä (4–5 miljoonaa EU:ssa
1) on selvä osoitus sisämarkkinaulottuvuudesta. 
1.5. Huomattava määrä hyödyistä voidaan menettää, jos toimia ei koordinoida 
kolmansien maiden kanssa  
EU:n ulkopuolisista maista rajojen yli tulevat häiriöt voivat estää tiettyjen palvelujen 
toiminnan laajoilla maantieteellisillä aluei lla EU:ssa. Tämä voi puolestaan estää tietyn 
palvelun valtakunnallisen tason kattavan käyt töönoton, koska se ei toimi kaikilla alueilla. 
Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väli set neuvottelut taajuus ylijäämästä käydään 
kahdenväliseltä pohjalta ITU:n me nettelyin. Saatujen tietojen  mukaan ne päätyvät usein 
kuitenkin pettymykseen. Yhteinen lähestymistapa mahdollistaisi EU:n laajuisen strategian ja vahvistaisi yhteisön ja jäse nvaltioiden asemaa kolmansien maiden kanssa käytävissä 
neuvotteluissa. 
2. T
OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
Useimpia taajuusylijäämän käyttöön liittyviä kysymyksiä ei voida ratkaista yksittäisten 
jäsenvaltioiden toimilla, koska radiolähet ykset eivät pysähdy rajoille. Niinpä yhden 
jäsenvaltion toimet voivat olla selkeästi tois ten jäsenvaltioiden etujen  vastaisia. Lisäksi 
sellaisten matkaviestintälai tteiden runsaus, jotka pystyvä t hyödyntämään kyseisiä taajuuksia, 
viittaa selkeästi sisämarkkinaulottuvuuteen. 
Yhteisön tason toimilla olisi selkeitä etuja ve rrattuna yksittäisten jäsenvaltioiden toimiin. 
Keskeisiä alueita, joilla EU:lle  voisi koitua lisäarvoa, ovat: 
• johtajuus (naapurimaat jäljittelevät tode nnäköisemmin koordinoituja EU-toimia kuin 
yksittäisen jäsenvaltion toimia, ja tämä voi  lisätä taajuuksien saat avuuden lisääntymistä 
EU:ssa itsessäänkin); 
• taajuuksien tehokkaampi käyttö ja mittak aavaedut (jos yhteinen taajuussuunnitelma 
saadaan aikaiseksi); 
• yleiset hyödyt, joita saadaan sisämarkki noiden edistämisestä (esimerkiksi 
yhteentoimivuuden ja verkkovierailun kautta , jos käyttötavoille kuten langattomalle 
laajakaistalle löytyy massamarkkinoita). 
                                                 
1 Lähde: APWPT. 
FI 4   FI 3. TAVOITTEET  
Ensimmäinen tavoite on maksimoida taajuusylij äämän hyödyt ja toimia riittävän nopeasti, 
jotta vältetään hajanainen kokonaistilanne perint eisten kansallisten kä yttötapojen jäljiltä. 
Hajanaisuus jarruttaisi tuleva isuuden palvelujen ja laitteid en yhtenäismarkkinoiden syntyä. 
Toiseksi tällä aloitteella pyritään varmistamaan  eri kansallisten lähestymistapojen riittävä 
yhdenmukaisuus ja edistämään niiden lähentymistä pitkällä aikavälillä, mikä tukisi innovointia ja kuluttajien pitkän aikavälin hyö tyjä, lujittaisi yhtenäismarkkinoita ja lisäisi 
EU:n kilpailukykyä. 
Kolmanneksi komission toimilla pitäisi pyrkiä helpottamaan useiden jäsenvaltioiden jo 
aloittamia ensimmäisiä toimenpiteitä 790–8 62 MHz osakaistan avaamiseksi uusille 
palveluille, kuten langattomalle laajakaistalle, ja torjumaan sisämarkkinoiden sirpaloitumista 
(kun eri jäsenvaltiot määräisivät erilaisia teknisiä tai toiminnal lisia rajoituksia.) 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Tiedonanto, jonka tiettyjä osia täydennetään asiasta annettavalla suosituksella, sisältää 
ehdotuksia neljällä keskeisellä alueella: 
– ajoissa tapahtuva analogisten maanpäällisten televisiolähetysten lopettaminen 
edellytyksenä taajuusylijäämän hyödyntämiselle; 
– jäsenvaltioiden toimien koordinointi, jotta varm istettaisiin yhdenmukainen lähestymistapa 
790–862 MHz osakaistan suhteen; 
– yhteiset aloitteet taajuuksie n optimaalisen käytön varmistamiseksi kaikissa UHF-alueen 
(470–862 MHz) osissa; 
– 790–862 MHz osakaistan tekninen yhdenmukaistami nen (radiotaajuuspäätöksen mukaista 
mekanismia noudattaen). 
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Eri vaihtoehtojen vaikutukset maanpäälli sten analogisten televisiolähetysten 
ajoissa tapahtuvan lopettamisen osalta  
5.1.1.  Ei muita EU-toimia 
Tässä tapauksessa 10 tai 11 jäsenvaltiota jatkaa  todennäköisesti analogisia lähetyksiä jonkin 
verran koko vuoden 2012 ja jotkut jo pa vuoteen 2013, mikä muodostaa lisäviivästysten riskin.  
5.1.2.  Suositus, että jäsenvaltiot toteuttavat kai kki tarvittavat toimet  analogisten signaalien 
lopettamiseksi 1. tammikuuta 2012 mennessä  
Komission selvityksessä arvioitiin, että jos muutaman jäsenvaltion aiheuttama yhden vuoden 
viivästyminen 790–862 MHz osakaistan saat avuudessa voidaan välttää koko EU:ssa, 
FI 5   FI nettonykyarvona laskettu hyöty voi yhteensä olla us eita miljardeja euroja (vähintään miljardi 
euroa pelkästään kuluttajien ja yrit ysten hyötyinä, kumuloituneena 15 vuodessa2). 
Koska kaikki jäsenvaltiot ovat jo sitoutuneet digitaalitele visioon, kustannukset rajoittuvat 
menettelyn vauhdittamiseen tyypillisesti muut amalla kuukaudella 10 tai 11 jäsenvaltiossa.  
Sosiaalisia kustannuksia  aiheutuu jonkin verran, erityises ti aikaistettaessa sellaisten 
kuluttajien digitaali-analogimuuntimien hanki ntaa, jotka jatkavat olemassa olevan 
analogitelevisionsa käyttöä3. Kokemus, jota on saatu analogis ten lähetysten lopettamisesta 
viidessä jäsenvaltiossa (ja Yhdys valloissa) osoittaa kuitenkin, että  tämä sosiaalinen vaikutus 
on rajallinen ja sitä voidaan  lieventää heikommassa asema ssa oleville suunnatuilla 
tukitoimilla.  
5.1.3.  Määräys analogisten lähe tysten lopettamisesta 1. tammikuuta 2012 mennessä 
(yhteisön oikeudellinen toimi) 
Hyödyt ja kustannukset, mukaan luettuna sosiaalis et vaikutukset, olisivat samaa luokkaa kuin 
edeltävässä vaihtoehdossa (suositeltu lopettaminen), mutta tässä vaihtoehdossa pystyttäisiin todennäköisesti saavuttamaan  suurin yleishyödyllisyys. 
5.2. Yhteiset aloitteet taajuuksien optimaal isen käytön varmistamiseksi koko UHF-
alueella (470–862 MHz) 
Tämä koskee mahdollista koordinointia lisätaajuus kapasiteetin vapauttamisen helpottamiseksi 
lähinnä 790 MHz alapuolisilla taajuuksilla, mikä tehostaa taajuusy lijäämän hyödyntämistä. 
Yksityiskohtaisia kvantitatiivisi a vaikutuksia ei ole vielä arvioitu, koska nämä toimet ovat 
tällä hetkellä vain alustavia ehdotu ksia keskusteltavaksi EU:n tasolla.  
5.2.1.  Ei muita EU-koordinointitoimia 
Tämän vaihtoehdon suurin hyöty on, että siinä vä ltetään vastaanottimien tai lähetysverkkojen 
uusimisesta johtuvat pakolliset lisäkustannukset.  
5.2.2.  Lisäkoordinaation vaikutus 790 MHz alapuolisilla osakaistoilla 
Seuraavassa on esitetty muutamia alueita, joi lla voitaisiin kaavailla lisäkoordinaatiota:  
– lähetysverkkojen vähimmäispakkausasteen ja laatustandardien varmistaminen, myös 
uusille digitaalivastaanottimille  
– yhden taajuuden verkkojen (SFN) laajempi käyttö 
– ”taajuusketterien” järjestelmien edistäminen, mahdollisesti yhteisön rahoittamana 
                                                
 
2 Ofcom (Yhdistynyt kuningaskunta) arvioi, että pelkästään Yhdistyneessä kuningaskunnassa hyöty voi 
samanlaisissa olosuhteissa olla 100–400 miljoonaa puntaa. 
3 Useimmat digitaali-analogimuuntim et maksavat alle 50 euroa. 
FI 6   FI – langattomien mikrofonien nykyisten käyttä jien avustaminen siirtymisessä uusille 
taajuuksille sekä ”valkoisten kohtien” mahdollinen hyödyntäminen kognitiivisissa 
teknologioissa4. 
– taajuuksien parempi koordinoi nti niin jäsenvaltioiden kesken kuin EU:n ulkopuolistenkin  
maiden kanssa.  
Kullakin aloitteella on myönteistä vaikutuspo tentiaalia, mutta tässä  vaiheessa on vaikea 
suorittaa luotettavaa herkkyysanalyy siä. Yksi kielteinen sosiaalin en vaikutus voisi olla, että 
uudet laitteet eivät olisi kaikkien television kats ojien ulottuvilla, mutta tätä voitaisiin tasoittaa 
sopimalla ajanjaksosta, jolloin signaalit lähetettäisiin sekä vanhoja että uusia standardeja 
käyttäen, jotta vastaanotto onnistuisi ensi mmäisen sukupolven digitaalivastaanottimilla. 
5.2.3.  Taajuusylijäämän taajuustehokkuuteen liittyvi en sitovien vaatimusten vaikutukset 
Sitovien vaatimusten vaikutuks et kasvavat yleensä kumulat iivisesti kunkin erityistoimen 
myötä. 
5.3. Eri vaihtoehtojen vaikutukset jäsenvalti oiden välisen koor dinoinnin suhteen 
790–862 MHz osakaistalla 
5.3.1.  Ei muita EU-toimia 
Useat jäsenvaltiot5 ovat nyt tai piakkoin valmiita tekemään päätöksen tämän osakaistan 
avaamisesta sähköisen viestinnän palveluille. Tä mä vaihtoehto voisi johtaa kansallisen tason 
sääntelytoimiin, jotka voisivat olla ristiriidassa  toisten maiden sääntelytoimien kanssa, mikä 
vaarantaisi tämän osakaistan teknisen yhdenmukai stamisen uutta laajak aistakäyttöä varten.  
5.3.2.  Suositus, että jäsenvaltiot eivät ryhdy se llaisiin toimiin, jotka haittaisivat EU:n 
tasolla kaavailtua 790–862 MHz osakaist an teknistä yhdenmukaistamista 
Tämän pitäisi käytännössä koskea (väliaikaisesti)  vain niitä jäsenvaltio ita, jotka kaavailevat 
uutta käyttöä tälle osakaistalle. Siksi niistä ei aiheutuisi juur i mitään kustannuksia, sillä toimet 
keskittyvät teknisten ehtojen yhdenmukais tamista koskevan pysyvän yhteisymmärryksen 
ripeään luomiseen. 
5.4. Eri vaihtoehtojen vaikutukset 790–862 MHz osakaistan teknisen 
yhdenmukaistamisen suhteen 
Yksi komission selvityksen keskeisistä päät elmistä on, että se  "yksityinen arvo"6, joka voisi 
syntyä kaikkien jäsenvaltioiden hyväksyessä 790–862 MHz osakaistan sähköisen viestinnän palveluille yhdenmukaisin ehdoin, voisi olla vä hintään 17 miljardia ja optimistisimmassa 
tapauksessa jopa 44 miljardia euroa, riippuen  eri palvelujen oletetusta kysynnän tasosta
7.  
                                                 
4 Kognitiivisten radioteknologioiden avulla radiolaitteet voivat tunnistaa taajuuksia, jotka eivät ole 
tietyllä hetkellä niiden ensisijaisessa käytössä, ja hyödyntää niitä tilapäisesti. 
5 Viimeisin tilanne: Alankomaat, Espanja, Itävalta, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tšekin tasavalta ja 
Yhdistynyt kuningaskunta. 
6 Kuluttajien ja tuottajien hyöty. 
7 Nettonykyarvo 15 vuoden ajalta verrattuna skenaarioon, jossa ei ol e EU:n koordinaatiota. 
FI 7   FI Laajakaistapalvelujen parempi saatavuus t uottaisi huomattavaa yhteiskunnallista hyötyä. 
Lisäksi tarjoutuisi mahdollisuus varmistaa pa lvelujen yleiseurooppalainen yhteentoimivuus. 
Yleistä kielteistä vaikutusta televisiolähetyspalvelujen ja keluun ei pitäisi olla, sillä 
lähetyskapasiteetin menety stä 790–862 MHz osakaistalla  tasoittaisi verkkojen 
uudelleensuunnittelu ja/tai parempi lähetysteknologia. Ohei skustannukset riippuvat siitä, 
kuinka paljon osakaistalle on  sijoitettu digitaalilähettimiä kussakin jäsenvaltiossa 
(jakeluvaikutus). Yhteisön toiminnan pitä isi kuitenkin pikemminkin helpottaa kuin 
monimutkaistaa lähetysverkkojen  uudelleensuunnittelua.  
5.4.1.  Suuntaviivat (ei-sitovat) 790–862 MHz osakai stan teknisen yhdenmukaistamisen 
suhteen  
Tähän liittyvät kustannukset ovat todennäköisesti hyvin vaatimattomat, mutta tämä vaihtoehto 
ei huomattavasti lisäisi todennäköisyyttä s aavuttaa merkittäviä yhdenmukaistamishyötyjä. 
5.4.2.  Komission päätös 790–862 MHz osakaist an teknisistä parametreista  
Tämä vaihtoehto tuottaa todennäköisesti suur en osan odotetuista hyödyistä, kuten kohdan 5.4 
johdannossa mainitussa komi ssion selvityksessä on arvioitu, sillä korkeampi 
yhdenmukaistamisaste tuottaa mittakaavaetuja ja helpottaa yhteentoimivuutta. Tämä puolestaan helpottaa EU:n tärkeiden yhteisku nnallisten tavoitteiden saavuttamista, kuten 
laajakaistan saattamista kaikkien saataville.  
5.4.3.  Komission päätös teknisistä parametre ista ja pakollisesta määräajasta 
(suurtehoisten) lähetyspalvelujen lo pettamiselle 790–862 MHz osakaistalla  
Tämä vaihtoehto varmistaisi suurimmat hyödyt, sillä se poistaisi sidosryhmiltä kaiken 
epävarmuuden. Tällainen päätös edellyttäisi kuitenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston 
hyväksyntää sen potentiaalisten vaikutusten v uoksi. Vaikutukset kohdi stuisivat varsinkin 
televisiolähetyspalvelujen kehitykseen. 
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
6.1. Eri vaihtoehtojen vertailu analogisten televisiolähetysten ajoissa tapahtuvan 
lopettamisen osalta 
Pakollinen yhteisön määräys herättäisi todennäköisesti vastustusta useissa jäsenvaltioissa, 
jotka vetoaisivat yleiseen etuun l iittyviin merkittäviin seikkoihin. 
Siksi suosituksen (vaihtoehto 5.1.2) antamine n vaikuttaa tarkoituks enmukaisimmalta. Sen 
pitäisi auttaa vahvistamaan edel lisiä poliittisia sitoumuksia, m illä puolestaan olisi myönteinen 
"psykologinen" vaikutus sidosr yhmiin. Jos tällä vaihtoehdoll a onnistutaan aikaistamaan 790–
862 MHz osakaistan käyttöönsaamista muutam alla kuukaudella koko EU:ssa, tuloksena voi 
olla edellä kuvattuja huomattavia etuja, ja  lähetystoiminnan harjoittajille koituvat 
kustannukset rajoittuisivat ns . simulcast-lähetysten tarj ontaan (samojen ohjelmien 
lähettämiseen sekä analogisessa että digitaalisessa muodossa). 
FI 8   FI 6.2. Vaihtoehtojen vertailu UHF-alueen taajuuksien (470–862 MHz) optimaalisen 
käytön osalta  
Vaihtoehto "lisäkoordinaatio " avaa pitkällä aika välillä tietä lisätaajuusylijäämälle 
aiheuttamatta merkittäviä kustannuksia. Se va ikuttaa perustellulta ja oikeasuhteiselta 
vaihtoehdolta, sillä tällä hetkellä missään hark ituista toimista ei pystytä osoittamaan selkeää 
etua EU:n tason sitovasta lähestymistavasta. 
6.3. Vaihtoehtojen vertailu jäsenvaltioi den välisen koordinoinnin suhteen 790–862 
MHz osakaistalla 
Jäsenvaltioihin, jotka tällä hetkellä pohtiv at tätä osakaistaa koskevia kansallisia 
sääntelytoimia, kohdistuu yhä kasvavia pa ineita toimia, joten jos koordinoidulle 
lähestymistavalle ei saada kiireellisesti l uotua yhteisön laajuista mallia, vaarana on 
sisämarkkinoiden hajanaisuus ja potentiaalisten mittakaavaetujen menettäminen. Siksi ehdotettu suositus (kohta 5.3.2) vaik uttaa parhaalta vaihtoehdolta. 
6.4. Eri vaihtoehtojen vertailu 790–862 MHz osakaistan teknisen 
yhdenmukaistamisen suhteen 
Tässä vaihtoehdossa (5.4.2) ei ole selkeää m ääräpäivää 790–862 MHz osakaistan avaamiselle, 
ja jäsenvaltioiden eri tahti sen toteuttamisessa  ja käyttöönotossa voi  johtaa epävarmuuteen 
EU:n yhtenäismarkkinoilla. Tästä huolima tta on tärkeää ottaa huomioon jäsenvaltioiden 
erityispiirteet, lähinnä eri edistymisaste digitaalisten lähetysten aloittamisessa ja perinteet analogisessa lähetystoiminnassa.  
Niinpä tässä vaiheessa parhaalta – ja oikeasuhteisuusvaatimukset täyttävältä – vaihtoehdolta 
vaikuttaisi vaatia kaikkia jäsenvaltioita soveltam aan samoja teknisiä ehtoja niiden muuttaessa 
790–862 MHz osakaistan käyttöä nykyisestä televisi olähetystoimintakäytöstä ja suositella, 
että taajuuksien käyttöoikeuksien myönt ämisessä sovellet aan teknologia- ja 
palveluneutraaliuden periaatetta, yhteisiä teknologisia ehtoja ja  yhteistä taajuussuunnitelmaa.  
Jos komissio asettaisi määräajan, on epävarmaa,  kannattaisivatko kai kki jäsenvaltiot sitä. 
Tämän vaihtoehdon valinta merkitsee, että jä senvaltioilla on joust ovaraa langattomaan 
laajakaistaan siirtymisen valinnassa ja ajoituks essa, mutta kun valinta on tehty, sovellettavat 
tekniset ehdot ovat selkeitä ja koordinoituja, mi kä eliminoi markkinoiden hajaantumisriskin. 
7. 
SEURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio ehdottaa operatiivisten tavoitteide n seurantaa ja arviointia tietyillä 
haasteellisimmilla alueilla, erityisesti: 
• Jäsenvaltioiden aikataulutus toimenpiteissä an alogisten televisiolähet ysten lopettamiseksi 
kokonaan 1. tammikuuta 2012 mennessä; 
• Edistyminen 790–862 MHz osakaistan osoittam isessa sähköisen viestinnän palveluille 
yhdenmukaistetuin teknisin ehdoin; 
• Edistyminen siirtymisessä "luokkansa para s" -teknologioihin lähetysverkoissa. 
Asiaan liittyvien neuvoa-a ntavien komiteoiden on määrä avustaa komissiota.