•il -k EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 31.05.1995 
KOM(95) 223 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
EUROOPAN UNIONI JA VENÄJÄ: SUHDE lULEVAISUUDESSA 

/ 
Euroopan unioni ja Venäjä: suhde tulevaisuudessa 
Komission tiedonanto neuvostolle 
SISÄLTÖ 
Johdanto Sivu 2 
Venäjä: nykytilanne Sivu 4 
Euroopan unioni/Venäjä: suhteen nykyinen tila Sivut 5 
Euroopan unionin ja Venäjän väliset suhteet: lisää huomioita Sivut 7 
Euroopan unionin tavoitteet ja ensisijaisuudet 
Euroopan unionin ja Venäjän tulevan suhteen osalta Sivut 10 
* 
* * 
Saateasiakirja: luonnos: yhteinen kanta Euroopan unionin ja Venäjän välisistä suhteista 
Liite A: Taloudellinen tilanne ja taloudellinen uudistus Venäjällä 
liite B: Euroopan unionin ja Venäjän välinen yhteistyö 
Euroopan unioni ja Venäjä: suhde tulevaisuudessa 
Komission tiedonanto neuvostolle 
Johdanto 
1.1. Siteet, jotka yhdistävät Venäjää ja Euroopan unionin maita ovat vuosisatoja vanhoja. 
Poliittisissa, kulttuuriin liittyvissä ja kaupallisissa kysymyksissä Venäjän historia on 
kietoutunut lujasti yhteen sen eurooppalaisten kumppanien historian kanssa. Yhteistyö on 
ollut pitkään itsestään selvänä pidetty tosiasia, vaikka sitä ei koskaan ole käytetty 
täydellisesti hyväksi, syistä, jotka liittyvät pääasiassa siihen juopaan, joka Neuvostoliiton 
aikoina erotti läntiset demokratiat totalitaarisesta valtiosta. 
1.2. Vuosikymmenen mittaisessa lyhyessä ajassa Venäjä on läpikäynyt kauaskantoisen 
taloudellisen ja poliittisen muutosprosessin. Uudistuksia on toteutettu, vaikka niiden 
integrointi ja hyväksyminen Neuvostoliiton jälkeisessä yhteiskunnassa tarjoaa huomattavia 
haasteita. Venäjä tarvitsee useita vuosia Neuvostoliiton perinnön voittamiseksi, eikä 
varmoja ennusteita voida tehdä siitä tiestä, jota Venäjä tulee kulkemaan kohti poliittista 
ja taloudellista uudistusta. Avainkysymys on, kääntyykö Venäjä sisäänpäin ja yrittää 
toteuttaa uudistuksia ja kehittää talouttaan rajoitetun ulkomaisen ammattitaidon ja 
sijoitusten turvin, vai ottaako se paikkansa maailmantaloudessa täydellisenä ja 
vastuullisena kumppanina Euroopan unionille ja muille. 
1.3. Euroopan unionin osalta suhde Venäjään on hyvin merkittävä, koska: 
(i) Venäjällä on yksi avainrooleista maailman näyttämöllä, koska se on YK:n 
turvallisuusneuvoston vakituinen jäsen ja ydinvalta; 
(ii) lisäksi Venäjä on yksi tärkeimmistä myötävaikuttajista koko Euroopan mantereen 
tasapainoisuuteen; 
(iii) Venäjä edustaa huomattavia taloudellisia, kaupallisia ja tieteellisiä mahdollisuuksia; 
(iv) Lisäksi Euroopan unioni on nykyisin Venäjän pääasiallinen kauppakumppani ja 
Suomen 
liittymisen myötä sen välitön naapuri. 
1.4. Euroopan unionin ja Venäjän on aika tunnustaa historiallinen kutsumuksensa 
Euroopan kahtena pääasiallisena valtana ja yhteisen edun mukaisesti pyrkiä kehittämään 
läheistä ja molempia rikastuttavaa kumppanuutta, joka kuvastaa niiden poliittista, 
yhteiskunnallista ja taloudellista merkitystä, osoittaen samalla vastaanottavaisuutta ja 
ihmisoikeuksien hinnioittamista, joita ilman yhteistyö jää toteutumatta ja vaille sisältöä. 
Tässä yhteydessä viime aikojen tapahtumat Tsetseniassa ovat asettaneet huomattavan 
taakan nykyisille suhteille, joita vaikeuttaa se, että Venäjä ei täytä riittävästi usein 
keskustelun kohteena olevia tilanteen parantamiseen tähtääviä ehtoja. 
1.5. Tässä tiedonannossa, joka julkistettiin Carcassonnessa 18-19 päivänä maaliskuuta 
pidetyssä Euroopan unionin ulkoministerien epävirallisessa kokouksessa, kehitetaan 
strategia Euroopan unionin ja Venäjän välisten suhteiden hoitamiseksi tulevina vuosina. 
Tämä strategia on toteutettava yhteisyrityksenä Venäjän kanssa ja tiiviissä yhteistyössä 
Euroopan unionin pääasiallisten kumppaneiden, erityisesti Atlantin takaisten 
kumppaneiden, kanssa, seuraavien tavoitteiden perusteella: 
poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen vakauden vahvistaminen Venäjällä 
ja alueen maissa; 
kestävä kehitys, joka johtaa Venäjän väestön parempiin elinolosuhteisiin; 
lisätty yhteistyö tärkeimpien alueellisten ja kansainvälisten kysymysten 
käsittelyssä. 
Tässä suhteessa Euroopan unioni tunnustaa Venäjän federaation alueellisen yhtenäisyyden 
samalla kun se tukee sen kehitystä valtiona, jossa vähemmistöjen oikeuksia kunnioitetaan 
kansainvälisesti tunnustettujen periaatteiden mukaisesti. 
Tiedonannossa ehdotetaan yhteisen kannan ottamista (katso saateasiakirja) Euroopan 
unionin ja Venäjän välisistä suhteista. 
Venäjä: nykytilanne 
2.1. Muutosprosessi Venäjällä viime vuosikymmenen aikana on ollut perusteellinen, mutta 
kestävää tasapainoa ei vielä ole saavutettu. 
2.1.1. Politiikan puolella rakennetaan demokraattisia instituutioita, mutta ne ovat heikkoja 
ja oikeussäännöt ovat usein epävarmoja; viime kuukausina on todellakin voittanut alaa 
menneiden aikojen autoritaarisen, salailevan hallinnan perinteen jäänne. 
Kansalaisyhteiskunnan rakentaminen on alkanut, mutta kestää vielä kauan, ennen kuin se 
saavuttaa poliittisen demokratian menestymiselle välttämättömän elinvoimaisen perustan. 
Armeija on edelleen, kuten Neuvostoliiton aikoinakin, ensiarvoisen tärkeä Venäjän 
poliittiselle elämälle ja siihen kuluu rahavaroja suhteettoman paljon siihen nähden, mihin 
Venäjällä nykyisin on varaa (arviolta 20-25 prosenttia vuoden 1995 budjetista). 
Järjestäytynyt rikollisuus ja korruptio rehottavat ja ne voisivat todellakin heikentää 
demokratiaa ja taloudellista kehitystä, ellei niitä vastusteta tehokkaasti. 
Perintönä Venäjän valtakunnasta noin 25 miljoonaa venäläistä syntyperää olevaa ihmistä 
asuu Venäjän rajojen ulkopuolella - hyvin arkaluontoinen seikka Venäjän ulkopolitiikalle -
ja Venäjän rajojen sisäpuolella asuu noin 150 etnistä ryhmää. Keskushallinto oli 
edistynyt suhteiden parantamisessa Venäjän federaation eri kansoihin, mutta sen toimet 
Tsetseniassa ovat olleet vakava takaisku tulevaisuudennäkymille siitä, että federaatio 
hallinnoi alueellistaja etnistä monimuotoisuuttaan demokraattisellaja sivistyneellä tavalla. 
Tätä taustaa vasten on joitakin myönteisiä seikkoja. Ydinasevälikohtauksen uhka on 
poistunut, vaikka kymmeniä tuhansia ydinaseita on vielä olemassa, usein turvallisuuden 
ja säilytyksen kannalta epävarmoissa olosuhteissa, ja tästä aiheutuu ydinaseiden 
leviämisen uhka, jota olisi vaikea hallita. Poliittinen keskustelu on avointa ja vilkasta, ja 
riippumaton lehdistö kritisoi vapaasti hallituksen politiikkoja. Venäläisen yleisön 
mielipide, joka nyt voidaan ilmaista, on uusi ja tärkeä tekijä Venäjän politiikassa. 
2.1.2. Venäjän talous on edelleen epävarmassa tilanteessa. Uusi Venäjä peri 
Neuvostoliitolta voimattoman teollisuuspohjan, joka on tuhlannut luonnonvaroja ja 
aiheuttanut sarjan ympäristökatastrofeja, sekä paljon valtionapua saavan ja yllättävän 
tehottoman maatalousjärjestelmän, joka ei ole kyennyt vastaamaan perustarpeisiin. 
Melkein kolme vuotta huomattavien uudistusten alkamisen jälkeen on saavutettu 
merkittävää edistystä useilla rakenteellisen uudistuksen osa-alueilla, joihin kuuluvat 
hintojen vapautuminen, kestävä valuutan vaihdettavuus ja yksityistäminen. 
Nämä uudistukset ovat muuttaneet taloudellista ympäristöä. Markkinavoimilla on 
avainasema talouselämän merkittävillä osa-alueilla. Kehittymätön palveluala laajenee 
nopeaan tahtiin, mikä on myönteistä, vaikka räjähdysmäinen kasvu sellaisilla aloilla kuin 
pankkitoiminta aiheuttaa huolta säätelyn ja järkevän valvonnan puutteen vuoksi. Toisaalta 
tuotantoala on supistunut jyrkästi, mikä aiheuttaa vakavaa yhteiskunnallista epäjärjestystä, 
mutta se on myös väistämätön oikaisu Venäjän suuntaan kohti raskasta teollisuutta. 
Kansantaloudellinen tasapainottuminen on silti kolmen vuoden ajan osoittautunut 
saavuttamattomaksi. Inflaatio on pysynyt aivan liian korkeana, ja sitä on vauhdittanut 
liiallinen budjettivajaus, jonka puolestaan aiheuttivat romahdus verotuloissa ja kovat 
kulutuspaineet. Useat tasapainottamispyrkimykset epäonnistuivat pirstoutuneessa ja 
jakautuneessa politiikantekoympäristössä, jolla oli useita keskenään kilpailevia 
valtakeskuksia. Tämä on johtanut toistuviin muutoksiin politiikassa, ja kalliiksi käyvien 
etuoikeuksien myöntämiseen eri alojen tai alueiden eturyhmille. 
Pääomien paon suuri määrä on osoitus luottamuksen alhaisesta tasosta, joka Venäjän 
taloudellisilla toimijoilla on omaa talouttaan kohtaan ja tosiaankin taloudellista 
uudistusprosessia kohtaan. Ulkomaisten sijoittajien voidaan tuskin odottaa tulevan apuun 
sinne, missä venäläiset sijoittajat itse pelkäävät toimia. 
Välitön ja ylivoimaisesti tärkein talouspolitiikan ensisijaisuuksista on inflaation 
lopettaminen. On huolehdittava uudelleen saadusta luottamuksesta, paenneen pääoman 
palauttamisesta, sijoittamisesta ja uudelleenjärjestämisestä. Viimeaikainen 
vakautusohjelma, jota ensi kerran tukee Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) 
varajärjestely, antaa hyvät mahdollisuudet saavuttaa tämä. Hallitukselle tulee kuitenkin 
olemaan suunnaton haaste pysyä yhtenäisenä ja ottaa vastuu tästä ohjelmasta, sillä sen 
ensimmäiset sitoutumiseen liittyvät vaikutukset alkavat tuntua vuoden 1995 lopun ja 
vuoden 1996 puolivälin vaaleja edeltävänä aikana. (Katso myös liite A) 
Euroopan unioni/Venäjä: suhteen nykyinen tila 
3.1. Tähän päivään mennessä Euroopan unioni on pyrkinyt keMttämään suhdettaan 
Venäjään monien erilaisten sidosten, välineiden ja ohjelmien kautta: 
Sopimussidokset 
Vuoden 1989 kauppaa ja yhteistyötä koskeva sopimus Neuvostoliiton kanssa, joka tarjosi 
suosituimmuuskohtelun tariffeille ja tulleille ja vuoropuhelua yhteisen komitean kautta, 
muodostaa edelleen muodollisen kehyksen Euroopan unionin ja Venäjän välisille suhteille. 
Korfulla kesäkuussa 1994 allekirjoitettu kumppanuus- ja yhteistyösopimus (Partnership 
and Cooperation Agreement, "PCA") on soveltamisalaltaan paljon kunnianhimoisempi, 
ja sen piiriin kuuluu monenlaista Euroopan unionin ja Venäjän välisestä kauppaa, 
kaupallisia ja taloudellisia suhteita, ja se luo poliittista keskustelua useilla tasoilla aina 
hallituksen johtoon asti, ja asettaa suhteen keskipisteeksi ihmisoikeuksien kunnioittamisen 
ja demokraattisen prosessin. Ihmisoikeuslauseke, joka löytyy sekä väliaikaisesta 
sopimuksesta että PCA.sta, on tärkeä väline. Se toimii muistutuksena perusperiaatteista, 
joiden varaan Euroopan unionin ja Venäjän suhde rakentuu ja sallii tarpeen vaatiessa 
kiirnmankin osapuolen korostaa noita periaatteita. PCA:n ratifiointiin saakka, jonka 
tekevät Euroopan parlamentti ja jäsenvaltioiden kansalliset parlamentit - prosessi, joka on 
nyt myöhässä Tsetsenian tapahtumien vuoksi - suunnitellaan sitä, että väliaikainen 
sopimus saattaisi PCA:n kauppaa koskevat määräykset voimaan. Väliaikaisen sopimuksen 
allekirjoittaminen on nyt myös siirretty tuonnemmaksi, jälleen Tsetsenian 
ihmisoikeustilanteen vuoksi. 
Väliaikaisen sopimuksen allekirjoittamiseen nähden on saavutettu lisää edistystä, joka 
riippuu joidenkin kriteerien riittävästä täyttämisestä: aselevon saavuttaminen, kehitys kohti 
poliittista ratkaisua, esteetön humanitaarisen avun saanti ja OSCE-avustusryhmän 
perustaminen Tsetseniaan. 
Itse asiassa, vaikka PCA:n muodostama sopimuskehys on jälkeenjäänyt, poliittista 
vuoropuhelua on pidetty yllä Venäjän presidentin ja Euroopan neuvoston ja Euroopan 
komission puheenjohtajien Brysselissä joulukuussa 1993 allekirjoittamasta poliittisesta 
julistuksesta lähtien. Tällä ennakoitiin "pysyvän poliittisen keskustelun ja säännöllisten 
neuvottelujen järjestelmän luomista, joka kattaisi koko poliittisten, taloudellisten ja 
muiden molemminpuolisesti kiinnostavien kysymysten kirjon eri tasoilla. 
Kauppa 
Talousalalla Euroopan unionista on tullut Venäjän ylivoimaisesti suurin kauppakumppani, 
jonka osuus vuoden 1994 alkupuoliskolla oli 37 prosenttia koko Venäjän 
ulkomaankaupasta verrattuna 24 prosenttiin muiden KIE-maiden kanssa käytävän kaupan 
osalta, 6 prosenttiin Kiinan osalta, 4 prosenttiin Yhdysvaltojen osalta ja 3 prosenttiin 
Japanin osalta. Vuonna 1993 vienti Venäjältä Euroopan yhteisöön saavutti 15,5 miljardia 
ecua ja tuonti kohosi 11,5 miljardiin ecuun, jättäen melkein 4 miljardin ecun ylijäämän 
Venäjän hyväksi. Esiintyy kuitenkin huolestumista tullien, jotka koskevat tuontia 
Venäjältä Euroopan yhteisöön, alhaisen tason vuoksi (tullin painotettu keskiarvo on alle 
1 prosenttia) verrattuna tullien, jotka koskevat tuontia Euroopan yhteisöstä Venäjälle, 
jatkuvaan lisääntymiseen (tullin painotetun keskiarvon arvioidaan nykyisin olevan yli 18 
prosenttia). Koska suurin osa tästä kauppataseesta liittyy energiaan, Euroopan yhteisö 
rohkaisee jo Venäjää panemaan toimeen sopimuksen Euroopan energiaperuskirjasta, jonka 
tarkoituksena on luoda oikeudellisesti sitova kehys kaupan edistämiseksi ja ulkomaisten 
sijoitusten rohkaisemiseksi energia-alalla. 
Ulkomaisen sijoituksen maahan virtaaminen on edelleen alhaista (noin miljardi 
Yhdysvaltain dollaria vuodessa) suhteessa Venäjän kokoon ja mahdollisuuksiin. 
Jotkut kauppaan liittyvät kysymykset Euroopan yhteisön ja Venäjän välillä ovat nykyisin 
huomattavia. Näihin kuuluvat seuraavat: polkumyynti, jonka osalta on aloitettu 
järjestelmällinen vuoropuhelu asiantuntijoiden välillä; testaus- ja varmennusmenetelmät, 
joiden osalta on perustettu työryhmä ehdottamaan ratkaisuja ongelmiin, joita syntyy 
Venäjän testaus- ja varmennusmenetelmille asettamista liiallisista vaatimuksista; 
laajentamisen vaikutukset, joiden osalta Venäjällä on periaatteessa myönteinen näkemys 
nykyisestä ja tulevasta Euroopan unionin laajentumisesta, mutta se pyrkii vähentämään 
niin paljon kuin mahdollista uusiin jäsenvaltioihin tapahtuvan viennin kielteisiä 
vaikutuksia; ydintuotteiden kauppa, vaikka Euroopan energiaperuskirjaa koskevan 
sopimuksen tekeminen Lissabonissa 17 päivänä joulukuuta 1994 on osaltaan selvittänyt 
pitkäaikaista kiistaa Venäjän ja Euroopan yhteisön välillä hankintakeskuksen tehtävästä 
ja Euratomin perustamissopimuksen tulkitsemisesta mitä ydinkauppaan tulee; oikeudet 
lentää Siperian ylitse. 
Muut yhteistyön muodot 
Euroopan yhteisön ja Venäjän välinen yhteistyö rakentuu useiden toimien ja ohjelmien 
toteuttamisen varaan, joihin kuuluvat TACIS, Euroopan laajuiset verkot kuljetuksen, 
energian ja televiestinnän alalla, ja muille kysymyksille, joihin kuuluvat kasvatus ja 
koulutus, ympäristö, energia, humanitäärinen apu, teollinen yhteistyö, tutkimus ja kehitys, 
kuten liitteessä B on esitetty yhteenvetona. 
Euroopan unionin ja venäjän väliset suhteet: lisää huomioita 
Tarkasteltaessa Euroopan unionin ja Venäjän suhteita tulevaisuudessa, olisi pidettävä 
mielessä joitakin seikkoja: 
4.1. Ottaen huomioon Venäjän kaltaisen maan kohtalon jonkinasteisella varmuudella 
ennustamisen epävarmuus, jopa keskipitkällä aikavälillä, huomioon ottaen on vaikeaa 
määritellä luotettavasti Euroopan unionin keskipitkän aikavälin strategiaa tätä maata 
kohtaan. Tärkeä tekijä tulee olemaan Venäjän hallituksen ja presidentin henkilöllisyys ja 
käsitys seuraavien vaalien jälkeen. Ottaen asianmukaisesti huomioon Venäjän 
demokraattisten rakenteiden heikkous näyttää todennäköiseltä, että jännitteet säilyvät 
Venäjän hallinnoinnin ja ihmisoikeuksien noudattamisen välillä, keskuksen ja eri alueiden 
välillä, poliittisen valvonnan ylläpidon ja rikollisuuden kasvun välillä. 
4.2. Turvallisuutta koskevassa, poliittisessa ja taloudellisessa yhteydessä tämä osoittaa 
Euroopan unionin lisääntyviä pyrkimyksiä ottaa paremmin huomioon Euroopan unionin 
ja Venäjän välisen suhteen erityispiirteet ja varmistaa, että Venäjän hallitus ja yleinen 
mielipide painottavat asianmukaisella tavalla Venäjän ja Euroopan unionin suhdetta. 
4.2.1. Turvallisuus 
On tärkeää, että Euroopan unionin taloudellinen strategia Venäjää kohtaan rinnastetaan 
poliittiseen strategiaan, joka ottaa huomioon Venäjän turvallisuuteen liittyvät edut. 
Nyt kun NATOn laajentamista Keski- ja Itä-Euroopan maiden hyväksi suunnitellaan 
selvästi, on tärkeää ottaa huomioon Venäjän hallituksen mielenkiinnon kohteet. Jos 
NATOn laajeneminen kuitenkin johtaisi Venäjän pysyvään vastustukseen ja lopulta sen 
sotilaallisten kykyjen vahvistamiseen, tavoitetta Euroopan unionin suuremmasta 
tasapainosta ei epäilemättä saavutettaisi. Näin ollen on tarve laajentaa vuoropuhelua, joka 
koskee Euroopan tulevaisuuden turvallisuusrakennetta, johon sisältyy sellaisia näkökohtia 
kuin NATOn laajentuminen, rauhankumppanuus, OSCE:n lujittaminen ja Venäjän ja 
I iinsi-Eunx)pan unionin välisten suhteiden kehittäminen. 
OSCE laajentaa asemaansa tärkeänä Euroopan turvallisuutta lisäävänä elimenä. Sen laaja 
lähestymistapa turvallisuuteen, täysjäsenyyteen ja tiukkoihin vaatimuksiin tekevät siitä 
sopivan foorumin muutosten hallitsemiseksi ja uusien jakojen syntymisen estämiseksi. 
Käytävät keskustelut "turvallisuusmallista" perustuvat tähän laajaan turvallisuuden 
määritelmään. Euroopan unionin olisi jatkettava työtään sellaisen OSCE-kehyksen 
lujittamiseksi, jossa Venäjän osa Euroopan turvallisuudessa on tunnustettu. 
4.2.2. Politiikka 
Näyttää todennäköiseltä, että tulevina kuukausina Euroopan unionin poliittista suhdetta 
Venäjään varjostaa Tsetsenian tragedia, samoin kuin Tsetsenia tulee todennäköisesti 
hallitsemaan Venäjän poliittista näyttämöä kahta ratkaisevaa tapahtumaa edeltävänä 
aikana: lakimääräiset vaalit joulukuussa 1995 ja presidentinvaalit kesäkuussa 1996. Tänä 
aikana Euroopan unionin on löydettävä tasapaino Venäjän Tsetseniassa tekemien 
ihmisoikeusloukkauksien vuoksi esittämiensä huolestumisen ilmauksien ja Venäjän 
uudistusprosessin helpottamistarpeen välille. 
Jotta kyettäisiin esittämään poliittisia kysymyksiä ajoissa ja tavalla, jolla tulee olemaan 
asianmukaisia vaikutuksia, Euroopan unionin ja Venäjän välisiä suhteita voidaan parhaiten 
vaalia lujittamalla poliittista vuoropuhelua. Euroopan unionilla on tarve lujittaa siteitään 
paljon suurempaan joukkoon venäläisiä johtajia, mielipiteenmuodostajiaja instituutioita 
sekä hallituksen sisällä että sen ulkopuolella, sekä keskustassa että Venäjän eri alueilla, 
ja ottaa mukaan suurempi määrä Euroopan unionin instituutioita ja kansallisia 
instituutioita. Euroopan parlamentilla on erityinen osa suhteiden rakentamisessa sekä 
duumaan että federaation kamariin ja suhteen syventämisessä kansallisiin ja alueellisiin 
poliitikkoihin. 
Kysymys venäläistä syntyperää olevista, Venäjän federaation ulkopuolella asuvista 
henkilöistä on hyvin arka aihe Venäjän yleiselle mielipiteelle, ja kansallismieliset 
poliitikot käyttävät sitä usein hyväkseen. Tässä yhteydessä Euroopan unionilla voi olla 
sovitteleva osa kiistojen selvittämisessä poliittista vaikutustaan harjoittamalla, kuten sillä 
on Venäjän ja Baltian maiden suhteissa vakaussopimuksen edistämisensä vuoksi, ja kuten 
se edelleen tekee julistustensa ja esitystensä kautta, jotka perustuvat tilanteen tarkkaan 
arviointiin. Suoraa tukea voisivat tarjota myös Euroopan yhteisö ja jäsenvaltiot, 
esimerkiksi rahoittamalla kielikoulutusta integraation ja kansallistunteen saamisen 
rohkaisemiseksi. 
Eteneminen kohti Euroopan unionin laajentamista herättää tulevina vuosina yhä 
polttavampia kysymyksiä Euroopan unionin ja kaikkien KIE-maiden, erityisesti Venäjän, 
välisen suhteen merkityksestä ja sisällöstä. Koska laajenemiseen johtavan prosessin 
vaikutukset alkavat tuntua Keski- ja Itä-Euroopan maissa, voidaan odottaa, että KIE-maat 
lisäävät osaltaan pyrkimyksiään päästä läheisempiin suhteisiin Euroopan unionin kanssa. 
Koska liittyminen ei Euroopan unionin näkemyksen mukaan ole mahdollista noille maille, 
kumppanuus- ja yhteistyösopimusten (jotka on tehty Valko-Venäjän, Kazakstanin, 
Kirgisian, Moldovan, Venäjän ja Ukrainan kanssa) verkon on tarjottava kehys, joka 
mahdollistaa poliittisen ja taloudellisen tyhjiön täyttämisen Euroopan unioniin liittyvien 
maiden ja niiden itäisten naapurien välillä. Osallistumista laajempaan Euroopan vaurauden 
alueeseen voidaan myös rohkaista alueellisten järjestöjen kautta, kuten Baltian ja 
Barentsinmeren alueelliset elimet. 
4.2.3. Talous 
4.2.3.1. Euroopan unionin ja Venäjän väliset taloudelliset suhteet: 
Mahdollisuudet Euroopan unionin ja Venäjän välisten taloudellisten suhteiden kasvuun 
tulevaisuudessa ovat valtavat. Näiden mahdollisuuksien toteuttaminen vaatii vahvan 
8 
molemminpuolisen luottamuksen rakentamista, siten, että rahan ja ponnistusten 
sijoittaminen Venäjän talouteen voidaan sekä Euroopan yhteisön että Venäjän 
kauppakumppaneiden kannalta nähdä kannattavana. Euroopan yhteisön ja Venäjän välinen 
teollinen yhteistyö tulee olemaan yhä tärkeämpää uudistuksen liiketalouspilarin 
tukemiseksi. Venäjän on lisättävä pyrkimyksiään tarjota vakaat, avoimet ja ennustettavissa 
olevat kehysedellytykset suorille ulkomaisille sijoittajille. TACIS-ohjelma helpottaa 
teollisen yhteistyön kehitystä auttamalla osaltaan yritysten yksityistämistä, 
uudelleenjärjestämistä ja uudenaikaistamista Venäjällä. 
Sekä Venäjän että Euroopan unionin osalta PCA, kun se kerran on ratifioitu, tulee 
muodostamaan kehyksen, jossa molemminpuolista luottamusta kasvatetaaa Kun kauppa 
kasvaa ja tulee monimuotoisemmaksi nykyiseen kapeaan perustaansa nähden, on 
väistämätöntä, että eroja ilmenee tavassa, jolla kysymyksiä käsitellään. Molemmille 
osapuolille tulee olemaan tärkeää käyttää täydellisesti väliaikaisen sopimuksen ja PCA:n 
määräyksiä sen varmistamiseksi, että ongelmat käsitellään viipymättä Euroopan yhteisön 
ja Venäjän talouden etujen mukaisesti. 
On tärkeää huomata, että PCA:n kahden osapuolen on määrä tehdä yhteinen tutkimus 
vuonna 1998 sen selvittämiseksi, sallivatko olosuhteet vapaakauppa-alueen perustamista 
koskevien neuvottelujen aloittamisen. 
Koska bilateraalinen kauppa rakentuu toisaalta Euroopan yhteisön ja toisaalta Keski- ja 
Itä-Euroopan maiden ja KIE-maiden välille, on tärkeää olla unohtamatta 
kaupankäyntimahdollisuuksia, jotka ovat olemassa KIE-maiden itsensä välillä, ja niiden 
ja Keski-ja Itä-Euroopan maiden välillä. Tulee olemaan Euroopan unionin edun mukaista 
rohkaista markkinataloudelle sopivalla tavalla noiden Neuvostoliiton hajoamisen 
seurauksena katkenneiden siteiden jatkamista, erityisesti rohkaisemalla alueellista ja 
rajojen yli ulottuvaa yhteistyötä. 
4.2.3.2. Venäjän osallistuminen kansainväliseen taloudelliseen järjestelmään: 
Mitä tulee institutionaaliseen kehykseen, joka säätelee Venäjän kansainvälisiä 
kauppayhteyksiä, Venäjän kohtaama tärkein haaste lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä on 
liittyminen WTO:hon, prosessi, joka on vielä alkuvaiheessaan. Euroopan yhteisö on 
aloittanut järjestelmällisen vuoropuhelun Venäjän kanssa valmistautumiseksi 
liittymisneuvotteluihin, jotka tarjoavat lisämahdollisuuden Euroopan yhteisön tavaroiden 
ja palvelujen Venäjän markkinoille pääsyä rajoittavien esteiden poistamiseksi. Se on 
poliittisesti vastuussa prosessista, sekä keinona integroida Venäjä lujasti 
maailmankauppajärjestelmään ja koska liittyminen WTO:hon vahvistaa entisestään 
kotimaista uudistusprosessia. Siitä huolimatta on myönnettävä, että tie jäsenyyteen saattaa 
ajoittain olla vaikea. Nopea liittyminen voi merkitä, että Venäjää pyydetään sitoutumaan 
suureen määrään erityisiä velvoitteita osana liittymispakettia. Ajan kuluessa ja 
uudistusprosessin kypsyessä tällaisen erityisen kurin tarve vähenee. 
Venäjällä on yhteistyösopimus OECD:n kanssa, joka taloudellisiin ja kaupallisiin 
kysymyksiin liittyvän ammattitaitonsa kautta voi tehdä hyödyllistä työtä auttaessaan 
Venäjää liittymään maailmantalousjärjestelmään. Täysi jäsenyys olisi otettava huomioon 
sen jälkeen, kun Venäjä on käynyt läpi WTO:n liittymisprosessin. 
G7-ryhmä on ollut tärkeä foorumi keskusteltaessa Länsi-Euroopan politiikasta Venäjää 
kohtaan. Sillä on ollut hyödyllinen osa erityisesti koordinaation vahvistamisessa 
bilateraalisten ja multilateraalisten avustajien välillä, erityisesti Tokion huippukokouksen 
jälkeen. Venäjä on osoittanut suurta mielenkiintoa tiiviimpään osallistumiseen G7-ryhmän 
taloudelliseen toimintaan. Tämä tulee kuitenkin riippumaan Venäjän saavutuksista 
markkinatalouden kehittämisessä. 
Euroopan unionin tavoitteet ja ensisijaisuudet Euroopan unionin ja Venäjän tulevan 
suhteen osalta 
5.1. Vallitsee konsensus, kuten osoitettiin Euroopan unionin ulkoministerien 
epävirallisessa tapaamisessa Carcassonnessa, siitä, että Euroopan unionin on koko 
Euroopan mantereen edun vuoksi hoidettava suhteitaan Venäjään auttamalla osaltaan sen 
kehitystä demokraattiseksi ja edistyväksi kansakunnaksi. 
Tätä tarkoitusta varten, yhteisenä yrityksenä Venäjän kanssa ja tiiviissä yhteistyössä 
maailmankumppaneidensa, erityisesti Atlantin toisella puolella olevien kumppaneidensa, 
kanssa Euroopan unionin olisi pyrittävä seuraavien toisiinsa liittyvien tavoitteiden 
saavuttamiseen: 
poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen tasapainon vahvistaminen Venäjän 
federaatiossa ja alueen maissa; 
kestävä kehitys, joka johtaa Venäjän federaation väestön parempiin 
elinolosuhteisiin; 
tehostettu yhteistyö, joka koskee tärkeimpiä alueellisia ja kansainvälisiä 
kysymyksiä. 
Nämä ovat tavoitteet, joita Euroopan unioni ei saa unohtaa Euroopan unionin ja Venäjän 
väliseen suhteeseen liittyvien lyhyemmän aikavälin ongelmien edessä. 
5.2. Jotkut ensisijaisuudet seuraavat edellä mainittuja tavoitteita: 
Venäjän federaation lisääntynyt osanotto Euroopan turvallisuusrakenteen 
kehittämisessä, ensiarvoisen tärkeän tavoitteen ollessa uusien jakojen välttäminen 
Euroopassa; 
demokraattisten normien, instituutioiden ja käytäntöjen kehittäminen edelleen ja 
ihmisoikeuksien, henkilökohlaisten vapauksien ja oikeussääntöjen kunnioittaminen; 
kehittyminen edelleen kohti taloudellista uudistusta ja Euroopan yhteisön ja 
Venäjän taloudellisen vuorovaikutuksen rohkaiseminen Venäjän taloudellisen 
liberalisoitumisen varmistamiseksi ja markkinatalouden perustamiseksi; ja sen 
lisääntynyt osallistuminen laajempaan Euroopan vaurauden alueeseen ja maailman 
taloudelliseen järjestelmään; 
10 
bilateraalisen ja multilateraalisen yhteistyön vahvistaminen muilla aloilla, muun 
muassa oikeuden, kotimaan asioiden ja rikosten eston, ja kriisien eston ja 
hallinnan alalla; 
avoimen ja rakentavan vuoropuhelun laajentaminen eri tasoilla ja eri foorumeilla, 
siten, että sen piiriin kuuluvat kaikki yhteisesti kiinnostavat kysymykset, erityisesti 
turvallisuus, tuki poliittiselle ja taloudelliselle uudistukselle Venäjän federaatiossa 
ja kriisien estäminen ja selvittäminen siten, että Euroopan unionin ja Venäjän 
federaation näkemyksiä kuullaan ajoissa ja asianmukaisella tasolla; tässä 
yhteydessä pyritään laajentamaan poliittista vuoropuhelua Venäjän federaation 
kanssa, Venäjän presidentin ja Euroopan neuvoston ja Euroopan komission 
puheenjohtajien Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 1993 allekirjoittaman poliittisen 
julistuksen mukaisesti. 
5.3. Joitakin muita askelia on otettu edellä mainittujen tavoitteiden ja ensisijaisuuksien 
toteuttamiseksi mitä tulee Euroopan unionin ja Venäjän väliseen suhteeseen tulevina 
vuosina. 
5.3.1. Turvallisuus 
Euroopan unionin olisi syvennettävä keskusteluja Venäjän kanssa Euroopan tulevan 
turvallisuusrakenteen kehittämisestä, johon sisältyvät sellaiset kysymykset hiin NATOn 
laajentaminen, rauhankumppanuus, OSCE:n lujittaminen ja suhteiden keMttäminen 
Venäjän federaation ja Länsi-Euroopan unionin välillä. Venäjän epäröintiin START H:n 
ratifioinnissa ja CFE-sopimuksen toimeenpanossa, todellakin kaikkiin vetäytymisiin 
kansainvälisesti sovituista hankkeista, erityisesti aseidenriisuntaaja ydinsulkua koskevista, 
olisi vastattava päättäväisesti. Muut toimet turvallisuuden alalla sisältävät yhteistyön 
Venäjän kanssa ydinaineiden salakuljetusta vastaan, Venäjän suuremman osallistumisen 
ydinaseiden, kemiallisten ja biologisten aseiden ja ballistiikan leviämistä koskeviin 
multilateraalisiin järjestelmiin, samoin kuin sen jäsenyyden "Uudessa foorumissa" 
(COCOM:in jälkeinen vientivalvontajärjestelmä). 
Carcassonnessa käytyjen keskustelujen jälkeen Euroopan unionin olisi pyrittävä 
laajentamaan Venäjän ja NATOn välistä vuoropuhelua, erityisesti rauhankumppanuuden 
ja Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston yhteydessä. Tässä yhteydessä kannattaa tutkia 
edelleen ideaa erityisjärjestelyistä Venäjän ja Atlantin liiton välillä, jotka loisivat tätä 
varten kehitettyjä säännöllisiä menetelmiä neuvotteluja ja vuoropuhelua varten. 
5.3.2. Politiikka 
Kansallisten ratifiointimenettelyjen pituuden vuoksi kumppanuus- ja yhteistyösopimus ei 
voisi optimistisimmissakaan suunnitelmissa tulla voimaan ennen vuotta 1997. Euroopan 
unionin tavoite lyhyellä aikavälillä rajoittuu kysymykseen väliaikaisesta sopimuksesta ja 
sen allekirjoittamisesta. Väliaikaisen sopimuksen tarkoitus on tuoda voimaan PCA:n 
kauppaa koskevat säännöt, joiden puutteessa jatketaan Neuvostoliiton kanssa vuonna 1989 
tehdyn sopimuksen soveltamista. On siitä syystä ensiarvoisen tärkeää, kuten Venäjän 
viranomaisille on selvitetty useissa tilanteissa, että edellytykset väliaikaisen sopimuksen 
kirjoittamiselle olisi täytettävä; tästä syystä vastuu jää suoraan Venäjän hallitukselle. 
11 
Sillä aikaa Euroopan yhteisö voisi kuitenkin ottaa tarpeelliset menettelytapaan liittyvät 
askeleet sen varmistamiseksi, että väliaikainen sopimus voidaan allekirjoittaa heti, ja 
Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit voivat aloittaa muodollisen keskustelun 
PCA:n ratifioinnista, kun nämä edellytykset on täytetty. 
Demokraattisen prosessin tukemisen ja Venäjän ihmisoikeuksien luomisen yhteydessä 
Euroopan komissio jatkaa TACIS-ohjelman piiriin kuuluvan demokraattisen ohjelman 
(johon käytettävä määrä nousee 11 miljoonaan ecuun vuonna 1995, josta 55-60 prosenttia 
tullaan käyttämään Venäjällä tehtäviin toimiin) toteuttamisen parantamista. Ohjelma on 
erityisen tärkeä valmistauduttaessa tuleviin parlamentti- ja presidentinvaaleihin. 
Jäsenvaltioiden omien ohjelmien rinnalla se tukee myös yhteistyötä Venäjän ja Euroopan 
mielipidejohtajien, parlamentaarikkojen ja valtiosta riippuvien ja riippumattomien 
järjestöjen edustajien välillä, sekä keskustassa että eri alueilla Samoin uudet 
tiedotustoimet toteutetaan sen varmistamiseksi, että mielipidejohtajilla ja yleisöllä 
Venäjällä on tarkemmat tiedot Euroopan unionin osallisuudesta ja mielenkiinnon 
kohteista. 
Euroopan unioni on aikaisemmin tukenut Venäjän liittymistä Euroopan neuvostoon, 
vaikkakin neuvoston itsensä päättämänä aikana ja sen kriteerien mukaisesti. Tsetsenian 
tapahtumat ovat pysäyttäneet liittymismenettelyn. Neuvosto on jo sitoutunut auttamaan 
Venäjää demokratiaan ja ihmisoikeuksiin liittyvien mekanismien parantamiseksi 
yhteistyössä Euroopan unionin kanssa. Kun Tsetsenian kysymys on ratkaistu, Euroopan 
unionin olisi jälleen puollettava Venäjän liittymistä. 
5.3.3. Talous 
Mitä tulee taloudellisiin kysymyksiin, Venäjällä on periaatteessa myönteinen 
suhtautuminen nykyiseen ja tulevaan Euroopan unionin laajennukseen. Euroopan yhteisön 
olisi osaltaan tutkittava, missä määrin joidenkin tullien lisääminen kolmessa uudessa 
jäsenvaltiossa vähentää markkinoille pääsyä. Tämän olisi oltava osa kaupallisten 
kysymysten kokonaistutkimusta, joihin sisältyvät laajennuksen synnyttämät kysymykset. 
Olisi myös muistettava, että Euroopan yhteisöä koskevat jotkut erityisongelmat, erityisesti 
huomattava lisäys tullisuojassa, josta Venäjä päätti vuosina 1994 ja 1995, maksu, jonka 
Euroopan yhteisön viejät joutuvat maksamaan, samoin kuin Venäjän kohtuuttomat 
vaatimukset testauksen ja varmennuksen alalla, jotka estävät kauppaa. 
Jos väliaikaisen sopimuksen allekirjoittaminen viivästyisi huomattavasti Euroopan unionin 
perusteiden mukaisesti kehityksen puutteesta johtuen, tiettyjä PCA:ssa määrättyjä 
määräaikoja olisi harkittava: 
sopimus siitä, että otetaan vuoden 1996 aikana huomioon mahdollisuus 
suosituimmuuskohtelun myöntämisestä liikkuvien satelliittipalvelujen osalta; 
neuvottelujen sisävesien asteittaisesta avaamisesta kansainvälisille meri-joki -
palveluille olisi alettava vuoden 1996 loppuun mennessä; 
12 
ydinkauppasopimus: erityisen ydinkauppasopimuksen olisi oltava olemassa 1 
päivään tammikuuta 1997 mennessä, vuoden 1989 kauppa-ja yhteistyösopimuksen 
ollessa voimassa siihen asti. ' 
Komissio tulee tekemään erityiset ehdotukset neuvostolle ja Euroopan parlamentille näihin 
mahdollisuuksiin varautumiseksi asianmukaisessa ajassa ennen määräaikojen kulumista 
loppuun. 
Uusi asetus TACIS-ohjelmasta olisi otettava käyttöön vuoden 1995 loppuun mennessä 
ohjelman vauhdittamiseksi. Tulevaisuuden osalta TACIS-ohjelman eri aloihin liittyvien 
ja alueellisten ensisijaisuuksien ja hanketyyppien voidaan odottaa kehittyvän jatkuvasti, 
samalla kun kokemusta saadaan ja Venäjän siirtymäkausi etenee. Tätä kehitystä ei voida 
yksilöidä etukäteen millään varmuudella, mutta joitakin suuntauksia voidaan jo havaita: 
Yksityisen markkinatalouden toimeenpano on tapahtunut suhteellisen nopeasti, 
samoin laajamittainen yksityistäminen. Erityistä huomiota on kuitenkin 
kiinnitettävä tehokkaiden sosiaalipolitiikkojen luomiseen, jotka lievittävät 
taloudellisen uudelleenjärjestämisen vakavia seurauksia. 
Uusia yrityksiä on syntynyt nopeasti, erityisesti pankkipalvelualalla. Monilla 
aloilla vaaditaan nyt taitotietoa kokeneemmalla tasolla, esimerkiksi 
rahoitusmarkkinoilla. Millainen tahansa tulevaisuuden kehitys onkin, tuotantoalan 
kehitys aiheuttaa vakavia huolia. 
Ravinto- ja maatalousketjussa ruuanjakelu on parantunut paljon, mutta 
aikaisempien kollektiivi- ja valtiontilojen uudelleenjärjestely on tuskin alkanut. 
Kasvatus- ja koulutusjärjestelmien ja tieteellisen tutkimuksen, joita budjettivarojen 
puute on tuntuvasti heikentänyt, on oltava jatkuva ensisijaisuus. Myöskin ajatellen 
institutionaalista perustaa kansalaisyhteiskunnalle ja demokratialle on perustavaa 
laatua olevia tarpeita jotka tunnistetaan nyt entistä selvemmin. 
Alueellisesti TACIS aloittaa asteittain vuosittaisia ohjelmia erilaisilla tärkeillä aloilla ja 
tätä lähestymistapaa olisi vahvistettava On myös perusteita helpottaa Baltian ja 
Barentsinmeren alueellisia järjestöjä ja tiettyjen Euroopan laajuisten verkkojen kehitystä. 
Hankkeiden tyypit huomioon ottaen pääpainon olisi siirryttävä edelleen niiden hankkeiden 
hyväksi, jotka myöhemmin johtavat sijoituksiin tai toimiin, jotka hyödyttävät suoraan 
Venäjän kansalaisia ja pois tutkimuksista, joilla ei ole pysyvää vaikutusta. 
TACIS-tuen kautta Euroopan yhteisö jatkaa Venäjän tukemista talouspolitiikkaa koskevien 
neuvojen alalla, sopusoinnussa IMF:n, EJKP:n ja muiden kansainvälisten 
rahoitusjärjestöjen työn kanssa. 
Yhteistyön vahvistamisesta Euroopan unionin ja Venäjän välisellä uudella yhteisellä 
rajalla tulee yksi TACIS-ohjelman ensisijaisuuksista ja siihen tulee liittymään TACIS-ja 
INTERREG -ohjelmien yhteistä suunnittelua, ja pilottihankkeiden edistämistä Euroopan 
unionin paikallisten ja alueellisten viranomaisten välisen, ECOS-TACIS -ohjelman 
kehyksessä tapahtuvan yhteistyön osalta. 
13 
TACIS-ohjelmien arviointia vahvistetaan edelleen siinä tarkoituksessa, että hankkeen 
valmistelua voidaan tulevaisuudessa parantaa ja aivan lähitulevaisuudessa saada siitä 
hyöty. 
5.3.4. Muut yhteistyön muodot 
Euroopan yhteisö jatkaa yhteistyötään useilla aloilla Venäjän kanssa. Sellaiset yhteistyön 
muodot (esimerkiksi ympäristönsuojelu ja ydinturvallisuus, inhimillisten voimavarojen 
kehittäminen, tietoteknologia ja televiestintä, kuljetus, tiede ja tutkimus) ovat yhteisesti 
kiinnostavia molemmille osapuolille. Erityisesti televiestintäverkot toimivat ratkaisevana 
tukena Venäjän taloudellisille suhteille Euroopan yhteisön ja muun maailman välillä. 
Tällaisen yhteistyön olisi jatkuttava selvänä merkkinä tuesta Venäjällä meneillään olevalle 
poliittiselle ja taloudelliselle uudistusprosessille. Samoin olisi tarkasteltava uudelleen 
kysymystä Venäjän mahdollisesta liittymisestä joihinkin Euroopan yhteisön 
rahoitusvälineistä, erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä. 
Tiivis yhteistyö Euroopan unionin, KIE-valtioiden ja erityisesti Venäjän välillä energiaa 
koskevista kysymyksistä on ensiarvoisen tärkeää. Euroopan energiaperuskirjasta tehty 
sopimus on tärkeä väline tässä suhteessa; kaikki mahdollisuudet käyttää peruskirjan 
mekanismeja, mukaan luettuna neuvotteluiden jatkaminen niin sanotun peruskirjan toisen 
vaiheen osalta, olisi käytettävä kokonaisuudessaan energiavarojen järkevän ja kohtuullisen 
käytön varmistamiseksi. Sijoitusten virtauksen parantamiseksi Venäjän erittäin tärkeälle 
energia-alalle Euroopan unionin olisi yritettävä kaikin voimin saada aikaiseksi liberaaleja 
säännöksiä sijoitusmahdollisuuksista. 
On myös tarve lisätä yhteistyötä Euroopan yhteisön, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja 
kaikkien KIE-maiden välillä sen kasvavan uhan torjumiseksi, jonka aiheuttavat 
ydinkuljetukset, ja jatkaa taistelua järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumeiden salakuljetusta 
vastaan. Euroopan yhteisön omat edut ovat myös kyseessä työskenneltäessä Venäjän 
kanssa sen katastrofaalisen ympäristötilanteen parantamiseksi ja ekologisen uhan 
torjumiseksi näin sotilaallisen tai siviilejä koskevan onnettomuuden sattuessa, ja 
laajamittaisen maastamuuton muodossa esiintyvän sisäisten taistelujen leviämisen ja 
taloudellisten menetysten välttämiseksi. 
* 
* * 
14 
Saateasiakirja: luonnos: yhteinen kanta Euroopan unionin ja Venäjän välisistä suhteista 
* 
* * 
Liite A: Taloudellinen tilanne ja taloudellinen uudistus Venäjällä 
Liite B: TACIS ja muut erityisvälineet 
Luonnos: Yhteinen kanta tavoitteista ja ensisijaisuuksista Euroopan unionin suhteissa 
Venäjän federaatioon 
Toimittaessaan neuvostolle tiedonannon Euroopan unionin suhteista Venäjän federaatioon 
komissio on katsonut tarpeelliseksi samalla ehdottaa, että neuvosto ottaisi yhteisen kannan 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan nojalla 
15 
Yhteinen kanta, 
jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan 
perusteella tavoitteista ja ensisijaisuuksista Euroopan unionin suhteissa Venäjän 
federaatioon 
(95/...YUTP) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J.2. artiklan, 
ON VAHVISTANUT SEURAAVAN YHTEISEN KANNAN: 
A. Euroopan unioni noudattaa seuraavia tavoitteita ja ensisijaisuuksia suhteissaan Venäjän 
federaatioon: 
L Tavoitteet 
1. Euroopan unioni jatkaa sen tavoitteen noudattamista, että se syventää ja laajentaa 
suhdettaan Venäjän federaatioon, tavoitteenaan saavuttaa kumppanuus kunnioittaen 
demokraattisia periaatteita ja ihmisoikeuksia; 
2. Yhteisen yrityksen Venäjän federaation kanssa ja tiiviissä yhteistyössä sen 
pääasiallisten kumppaneiden, erityisesti Atlantin toisella puolella olevien kumppaneiden, 
kanssa, Euroopan unioni pyrkii seuraaviin tavoitteisiin: 
poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen tasapainon vahvistaminen Venäjän 
federaatiossa ja alueen maissa; 
kestävä kehitys, joka johtaa Venäjän federaation väestön parempiin 
elinolosuhteisiin; 
tehostettu yhteistyö, joka koskee tärkeimpiä alueellisia ja kansainvälisiä 
kysymyksiä. 
3. Euroopan unioni tunnistaa täten Venäjän federaation alueellisen yhtenäisyyden ja tukee 
sen kehitystä valtiona, jossa vähemmistöjen oikeuksia kunnioitetaan kansainvälisesti 
hyväksyttyjen periaatteiden mukaisesti. 
IL Ensisijaisuudet 
Euroopan unioni asettaa seuraavat ensisijaisuudet ja kutsuu Venäjän federaatiota 
työskentelemään kanssaan tiiviisti niiden toteuttamiseksi: 
1. Venäjän federaation lisääntynyt osanotto Euroopan turvallisuusrakenteen kehittämisessä, 
ensiarvoisen tärkeän tavoitteen ollessa uusien jakojen välttäminen Euroopassa; 
16 
i 
Tätä tarkoitusta varten se pyrkii syventämään vuoropuhelua Venäjän ja NATOn 
välillä, erityisesti rauhankumppanuuden ja Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston 
yhteydessä, ja edistää OSCE:n vahvistamista sekä Venäjän federaation ja Länsi-
Euroopan unionin välisten suhteiden kehittämistä; ja ottaa tässä yhteydessä osaa 
lisätutkimuksiin ideasta tehdä Venäjän federaation ja Atlantin liiton välillä 
erityisjärjestelyjä, jotka loisivat tätä varten kehitettyjä säännöllisiä menettelyjä 
neuvottelua ja vuoropuhelua varten; 
2. demokraattisten normien, instituutioiden ja käytäntöjen kehittäminen edelleen ja 
ihmisoikeuksien, henkilökohtaisten vapauksien ja oikeussääntöjen kunnioittaminen; 
Tätä tarkoitusta varten, se: 
- tukee yhteistyön muotoja eri tasoilla Venäjän ja Euroopan mielipidejohtajien, 
parlamentaarikkojen ja valtiosta riippuvien ja riippumattomien järjestöjen 
edustajien välillä, sekä keskustassa että eri alueilla; 
- edistää ja rohkaisee niiden edellytysten täyttämistä, jotka mahdollistavat Venäjän 
federaation liittymisen Euroopan neuvostoon; 
3. kehittyminen edelleen kohti taloudellista uudistusta ja Euroopan unionin ja Venäjän 
taloudellisen vuorovaikutuksen rohkaiseminen Venäjän taloudellisen liberalisoitumisen 
varmistamiseksi ja markkinatalouden luomiseksi, ottaen huomioon tarpeen lieventää 
taloudellisen uudistuksen yhteiskunnallisia seurauksia; ja sen asteittainen osallistuminen 
laajempaan Euroopan taloudellisen vaurauden alueeseen ja maailman taloudelliseen 
järjestelmään; 
Tätä tarkoitusta varten, se: 
- tukee Venäjän federaatiota sen ja IMF:n ja muiden kansainvälisten 
rahoituslaitosten välisten sopimusten suunnittelussa ja toimeenpanossa; sen 
kansantaloudellisen tasapainon ja taloudellisen uudistuksen saavuttamisen 
perusteella se arvioi uudestaan Venäjän jäsenyyttä kansainvälisissä ryhmittymissä 
kuten G7:ssä; 
- tukee Venäjän federaatiota sen hakiessa sellaisten järjestöjen kuin WTO 
jäsenyyttä; 
4. yhteistyön vahvistaminen muilla aloilla, muun muassa kriisien eston ja hallinnan 
alalla; 
Tätä tarkoitusta varten, se: 
- tutkii Euroopan unionin mahdollisuutta toimia välittäjän roolissa alueellisten 
selkkausten selvittelyssä vakaussopimuksen kehyksessä; 
17 
/ 
- rohkaisee Venäjän ja sen naapurien välistä alueellista yhteistyötä, jossa jokainen 
osapuoli tunnustaa vapaasti yhteistyön molemminpuolisen hyödyn; 
- yrittää kehittää lisäyhteistyötä Venäjän federaation kanssa sellaisissa 
kysymyksissä kuin luonnonkatastrofien estäminen, muuttoliikkeeseen liittyvät 
kysymykset ja laittoman toiminnan estäminen, erityisesti taistelu järjestäytynyttä 
rikollisuutta vastaan, laiton ydinaine- ja huumekauppa, laiton maahanmuutto ja 
muut rikokset; 
- varmistaa humanitaarisen avun tarjoamisen sen tarpeessa olevalle väestölle 
asiantuntijaelinten kautta, silloin kun tämä katsotaan tarpeelliseksi, yhteisön 
alueella tekemien toimien lisäksi. 
5. avoimen ja rakentavan vuoropuhelun laajentaminen eri tasoilla ja eri foorumeilla, siten, 
että sen piiriin kuuluvat kaikki yhteisesti kiinnostavat kysymykset, erityisesti turvallisuus, 
Euroopan integraatio, tuki poliittiselle ja taloudelliselle uudistukselle Venäjän 
federaatiossa ja kriisien estäminen ja selvittäminen siten, että Euroopan unionin ja 
Venäjän liitovaltion näkemyksiä kuullaan ajoissa ja asianmukaisella tasolla; tässä 
yhteydessä pyritään laajentamaan poliittista vuoropuhelua Venäjän federaation kanssa, 
Venäjän presidentin ja Euroopan neuvoston ja Euroopan komission puheenjohtajien 
Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 1993 allekirjoittaman poliittisen julistuksen mukaisesti. 
B. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansallinen politiikka noudattaa tätä 
yhteistä kantaa. 
C. NEUVOSTO huomauttaa, että yhteisö osallistuu komission aloitteen perusteella edellä 
maimttuihin tavoitteisiin ja ensisijaisuuksiin erityisesti seuraavilla tavoilla: 
1. ottamalla kaikki tarpeelliset askeleet varmistaakseen, sellaisessa ajassa kuin Euroopan 
unionin asettamat perusteet on olennaisilta osin täytetty, väliaikaisen sopimuksen nopean 
allekirjoittamisen ja Korfulla 24 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitetun kumppanuus-ja 
yhteistyösopimuksen ratifioimisen aikaisessa vaiheessa; 
2. jatkamalla vuoropuheluaan Venäjän federaation kanssa siinä tarkoituksessa, että 
viimeksi mainittu hakee sellaisten järjestöjen kuin WTO ja OECD jäsenyyttä; 
3. toteuttamalla ohjelmia, jotka tukevat demokraattista prosessia ja ihmisoikeuksien 
luomista Venäjällä, muun muassa EU:n demokraattisen ohjelman perusteella ja 
yhteistyössä jäsenvaltioiden asiaankuuluvien ohjelmien kanssa; ja tukemalla muita 
yhteistyön muotoja useilla tasoilla Venäjän ja Euroopan mielipidejohtajien, 
parlamentaarikkojen ja valtiosta riippuvien ja riippumattomien järjestöjen edustajien 
välillä, sekä keskustassa että eri alueilla; 
4. jatkamalla teknisten avustusohjelmien jalostamista ja kehittämistä, samalla kun pyritään 
luomaan tehokkaampi koordinointi lahjoittajajärjestöjen välillä, jotka toteuttavat 
ohjelmiaan Venäjän federaation kanssa, ja erityisesti sen varmistamista, että uusi TACIS-
asetus otetaan käyttöön asianmukaisessa ajassa, ennen vuoden 1995 loppua; 
18 
^mÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊmÊÊÊÊÊÊtimm 
i 
5. työskentelemällä Venäjän federaation kanssa sellaisen eurooppalaisen yhteistyön 
edistämiseksi, joka pyrkii energiavarojen järkevän ja kohtuullisen käytön varmistamiseen 
Euroopan energiaperuskirjan kehyksessä; 
6. tarkastelemalla uudelleen kysymystä Venäjän federaation mahdollisesta liittymisestä 
joihinkin Euroopan unionin rahoitusvälineisiin, erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen 
yhteydessä; 
7. jatkamalla humanitäärisen avun toimittamista sinne, missä sitä tarvitaan; 
8. jatkamalla yhteistyötä Venäjän federaation kanssa kasvatuksen ja koulutuksen, 
ympäristönsuojelun ja ydinturvallisyKderi^asteinltagm ^tdffilçJMiukifeBrtpteknologian ja 
televiestinnän, kuljetuksen, tieteen ja tutkimuksen alalla; 
9. toteuttamalla uusia tiedotustoimia sen varmistamiseksi, että Venäjän federaation 
mielipidejohtajilla ja yleisöllä on tarkemmat tiedot Euroopan unionista ja sen 
mielenkiinnon kohteista; 
NEUVOSTO ryhtyy tarpeellisiin toimiin edellä mainittujen tavoitteiden ja 
ensisijaisuuksien edistämiseksi, komission ehdotusten perusteella, silloin kun se on 
tarpeen. 
C. Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 
Tehty Brysselissä, 
Neuvoston puolesta, 
Puheenjohtaja. 
19 
Euroopan unioni ja Venäjä: suhde tulevaisuudessa 
Komission tiedonanto neuvostolle 
LfflEA 
Taloudellinen tilanne ja taloudellinen uudistus Venäjällä 
Viimeisen kolmen vuoden aikana Venäjä on läpikäynyt merkittäviä taloudellisia 
muutoksia. On kuitenkin kaikkea muuta kuin varmaa, että se on löytänyt kestävän tien 
kohti markkinataloutta. Liberalisoituminen on ollut ainoastaan osittaista, eikä 
uudellœnjarjestaminen todellisuudessa ole alkanut missään yhtenäisessä merkityksessä. 
Selkeän vallanjaon puute useiden päätöksentekokeskusten kesken on toisinaan johtanut 
talouspolitiikan suunnan muutokseen. Keskusviranomaisten ote Venäjän alueisiin on myös 
vähentynyt. Tuloksena tästä maahan vaikuttavat edelleen voimakkaasti verotulojen 
riittämättömyys ja liiallisen inflaation aallot. Sen yhteiskunnallinen ja lääketieteellinen 
perusrakenne on heikentynyt, arvioitu elinikä on alentunut, rikollisuus ja korruptio ovat 
saavuttaneet hälyttävät mittasuhteet, ja uudistuksen suhteen ei ole harhakuvitelmia Se, 
mitä nyt tarvitaan, on tehokas kansantaloudellinen vakautuspaketti. Viimeaikainen 
politiikka on edistynyt huomattavasti tähän suuntaan, mutta haaste on edelleen valtava. 
Tuotannon lasku lakkasi vuonna 1994. Koko vuoden BKT:n arvioidaan laskeneen 15 
prosentilla, verrattuna 12 pfosentin laskuun vuonna 1993. Viisi vuotta yleistä taloudellista 
heikentymistä vähensi teollisuustuotantoa alle 45 prosenttiin sen vuoden 1991 tasosta. 
Vuoden 1994 viimeisen neljänneksen ja vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen aikana 
kuukausittaisen BKT:n on kuitenkin raportoitu vakiintuneen, vaikka se heikkeni edelleen 
suhteessa edellisen vuoden vastaaviin kausiin. Samoin teollisuustuotanto on 
kuukausittaiselta pohjalta pysynyt suhteellisen vakaana lokakuusta 1994 lähtien, mikä 
tuntuu osoittavan, että pohja on saavutettu. 
Taloudelliseen päätöksentekoon vaikuttavan epäjärjestyksen seuraukset ovat hyvin selvät, 
jos tarkastellaan vuotta 1994. Suhteellisen löyhää veropolitiikkaa vuoden ensimmäisen 
neljänneksen aikana seurasi yritys pienentää budjettivajausta leikkaamalla kulutusta 
jyrkästi, ja toteuttamalla rajoittavaa rahapolitiikkaa Tuloksena tästä inflaatio aleni 
huomattavasti, alle 5 prosenttiin kuukaudessa elokuussa. Uusi tulva hallituksen 
kulutuksessa ja suurempi rahallinen kasvu vuoden 1994 kesällä johti taas inflaation 
jyrkkään kiihtymiseen vuoden jälkipuoliskon aikana ja vuoden 1995 alussa. Se oli myös 
yksi tekijä ruplan jyrkän laskun takana lokakuussa 1994. 
Nykyisen politiikan asenne on jälleen paljon rajoittavampi. Rahapolitiikka on ollut tiukkaa 
vuoden 1994 jälkipuoliskolta ja verovajeen vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen osalta 
arvioidaan olevan noin 2,4 prosenttia BKT:sla, verrattuna yli 9 prosenttiin vuoden 1994 
ensimmäisen neljänneksen aikana. Tämä ei ole vielä johtanut samanaikaiseen inflaation 
alenemiseen, mikä viittaa siihen, että inflaatioon liittyvät odotukset ovat vielä suuret ja 
että hallituksen uskottavuutta ovat vahingoittaneet sen aikaansaannokset viime vuosina 
Huomattavia ponnistuksia tehdään kuitenkin nykyisin. Vuoden 1995 budjetti, jonka 
valtion duuma viimein hyväksyi maaliskuun puolivälissä, ottaa ennakolta huomioon 
20 
mmmmÊÊÊÊiÊÊÊÊÊÊÊmmmim 
i 
vajauksen pienenemisen, joka tulee vaatimaan sekä tulojen että menojen merkittäviä 
tarkistuksia. Tämän pitäisi johtaa inflaation hyvin suureen laskuun, yhteen prosenttiin 
kuukaudessa vuoden 1995 jälkipuoliskoon mennessä. 
Nämä toimenpiteet muodostavat osan laaja-alaisemmasta talouspolitiikkapaketista, jonka 
olisi luotava edellytykset Venäjän talouden elpymiselle. Siinä otetaan myös ennakolta 
huomioon ulkomaankauppajärjestelmän huomattava liberalisoituminen, johon sisältyy 
määrää koskevien rajoitusten poistaminen tuonnista ja viennistä, strategisten tuotteiden 
erityisviejiä koskevan järjestelmän poistaminen, samoin kuin öljyputkistojen 
käyttöoikeuksien tarkistukset. Verotulot, joita on saatu kumoamalla tullivapautuksia ja 
etuja, kuuluvat pääasiallisiin keinoihin vähentää budjettivajausta. IMF on hyväksynyt 
huhtikuussa Venäjälle varajärjestelyn, jonka kulut nousevat 43 miljardiin SDR:ään, noin 
6,5 miljoonaan dollariin. 
Ulkomaankaupan puolella Venäjä sai vuonna 1994 kaupan suuren ylijäämän, joka 
arvioitiin 19,8 miljardiksi dollariksi vuonna 1994, verrattuna noin 12 miljardin ylijäämään 
vuonna 1993. Vuoden 1995 kahden ensimmäisen kuukauden kauppatase arvioitiin 
alustavasti 2,9 miljardiksi dollariksi. Nuo määrät voivat kuitenkin olla suuresti 
yliarvioidut. Yritykset noudattavat huonosti selontekovaatimuksia, ja tietoihin vaikuttaa 
merkittävän asteinen aliarviointi, erityisesti tuonnin osalta, verojen välttämiseksi. Viime 
vuosina kaupalliset ja rahoitustoimet on suunnattu pois perinteisiltä kumppaneilta -
entiseltä CMEA:lta ja vielä enemmän, aikaisemmilta neuvostotasavalloilta - ja virrat on 
suunnattu uudelleen länsimarkkinoille. Teollisuusmaiden osuus kokonaistuonnista vuonna 
1994 oli 69 prosenttia, verrattuna vuoden 1993 60 prosenttiin, kun taas tuonti entisistä 
CMEA-maista väheni jatkuvasti ja sen osuus oli vähemmän kuin 8,5 prosenttia. 
Venäjän ulkomaanvelka arvioitiin 85 miljardiksi dollariksi vuoden 1994 lopussa. Vähän 
alle 90 prosenttia kokonaismäärästä koostuu Neuvostoliiton aikaisesta velasta, joka 
siirrettiin Venäjälle vuoden 1993 alussa. Alkaen vuodesta 1991 Neuvostoliittoja sitten 
Venäjä ei enää kyennyt täyttämään kaikkia velanhoitoon liittyviä velvollisuuksiaan, ja 
erääntyneet maksut alkoivat lisääntyä. Useita väliaikaisia aikataulunmuutossopimuksia 
saatiin aikaiseksi velkojien kanssa, mutta nämä ovat nyt kuluneet umpeen. Pariisin klubin 
keskustelut ovat alkamassa uudelleen, ja IMF-lainaa ollaan hyväksymässä. 
Joukkoyksityistämisohjelma on ollut erittäin onnistunut, ainakin sen omista lähtökohdista. 
Seurauksena yksityistämisen ensimmäisestä vaiheesta yli 15 000 suurta ja keskisuurta 
yritystä on yksityistetty joulukuusta 1992 lähtien. Yksityistämisen toinen vaihe alkoi 
vuoden 1994 puolivälissä. Tämä vaihe perustuu osakkeiden käteismyyntiin. Tämä 
vaikuttava omistusoikeuksien siirto yksityisille toimijoille ei tapahtunut yhtä aikaa 
yritysten käyttäytymistä koskevien merkittävien muutosten kanssa. Hallinnointi on vielä 
riittämätöntä, ylityksiä hallitaan sisältä päin, ja budjettiin liittyvät pakkokeinot eivät ole 
tarpeeksi kovia. Toistaiseksi on vain vähän todisteita yritysten uudelleenjärjestelystä, 
mistä on osoituksena muun muassa ylijäämien alhainen taso. Viranomaiset eivät ole 
millään lailla yrittäneet eristää "huonoja" yrityksiä elinkelpoisista tai kehittää menetelmiä 
pahimpien tappion tuottajien käsittelemiseksi. 
21 
/ 
Edistys lainsäädännöllisen ja institutionaalisen kehyksen luomisessa markkinataloudelle 
on ollut erityisen hidasta ja kokonaisuutena ajatellen oikeudellinen ja institutionaalinen 
kehys jää valitettavan puutteelliseksi. Suuri osa uudistusyrityksistä on aloitettu presidentin 
määräyksestä. Lainsäädäntöä ei ole usein pantu täytäntöön, koska parlamentti ei ole 
hyväksynyt toimenpiteitä, tai se ei yksinkertaisesti ole onnistunut toteuttamaan niitä. Tästä 
seuraavan lainsäädännön sisältö ei ole avointa eikä johdonmukaista. Pitkään jatkunut 
oikeudellinen epävarmuus, joka johtuu merkittävistä aukoista lainsäädännössäja olemassa 
olevien normien ristiriitaisista tulkinnoista, samoin kuin kyvyttömyydestä saattaa voimaan 
sopimusvelvoitteita, rajoittaa suuresti taloudellista toimintaa ja erityisesti 
ulkomaansijoituksia. 
22 
Euroopan unioni ja Venäjä: suhde tulevaisuudessa 
Komission tiedonanto neuvostolle 
IJITEB 
Euroopan unionin ja Venäjän välinen yhteistyö 
Euroopan unionin ja Venäjän välinen yhteistyö rakentuu TACIS-ohjelman ja useiden 
muiden toimien ja ohjelmien toteuttamisesta. 
TAOS-ohjelma 
Alusta alkaen, vuodesta 1991, TACIS-ohjelma on pyrkinyt tarjoamaan taitotietoa 
luodakseen keinoja ja edellytyksiä demokraattiseen markkinatalousyhteiskuntaan 
siirtymisen jouduttamiseksi. Sillä on kolme päätavoitetta: tukea siirtymistä kohti 
markkinataloutta ja demokratiaa, kehittää kumppanuuksia ja tukea yhteyksiä ja verkkoja 
kaikilla tasoilla, ja integroida edunsaajamaat maailmantalouteen. 
TACIS-ohjelman ensisijaisuutena on tarve ottaa osaa rakenteelliseen uudistukseen ja 
uudenaikaistamiseen aloilla, joilla on avainasema siirtymäprosessissa. Tätä tarkoitusta 
varten TACIS myöntää avustuksia viidentyyppisille perushankkeiUe: toimintaperiaatteisiin 
liittyvät neuvot, instituutioiden rakentaminen ja uudelleenjärjestely, oikeudellisten ja 
lainsäädännöllisten kehysten suunnittelu, koulutus ja pilottihankkeet. Alueellinen 
keskittyminen yhdistetään, aina, kun se on mahdollista, maantieteelliseen keskittymiseen. 
Lounais-Venäjä ja Kaliningrad vuonna 1994, Luoteis-Venäjä ja Baikal vuonna 1995. 
TACIS on keskittynyt seuraaville aloille: ydinturvallisuus ja energia (30%); tuki 
yrityksille, yksityistäminen mukaanluettuna, sotilaallinen käyttö ja taloudellinen ala 
(17%); inhimillisten voimavarojen kehitys (koulutus, julkinen hallinto, sosiaalipolitiikka 
ja kansalaisyhteiskunta) (16%). Lisäksi TACIS uhrannut merkittävän määrän varoja 
sellaisille aloille kuin kuljetus, televiestintä, maatalous ja ympäristö. TACIS tekee työtään 
kaikilla yhteiskunnan tasoilla, esittäen uusia ideoita ja vaihtoehtoisia järjestelytapoja 
tarjotessaan toimintaperiaatteisiin liittyviä neuvoja neuvoa-antavia työryhmiä, koulutusta 
ja opintoja se auttaa kehittämään lainsäädännöllisiä kehyksiä, uudistettuja instituutioita ja 
valtiosta riippumattomia järjestöjä, ja luomalla kumppanuuksia ja verkkoja, 
yhteensovittamista pilottihankkeita ja puiteohjelmia. Olisi myös mainittava Tokion 
huippukokouksessa aloitettu yksityistämisen ja uudelleenrakentamisen erityisohjelma. 
Yhä enenevissä määrin esiintyy paikallista osallistumista TACIS-hankkeiden 
suunnitteluun, menetelmiin ja toteutukseen. Paikallisilla koordinointiyksiköillä, jotka 
liittyvät yleensä ministeriin, jolla on paikka kabinetissa, on avainasema kumppaneina 
olevien maiden ensisijaisten tarpeiden, etusijalla olevien alojen ja avustusta saavien 
maantieteellisten alueiden tunnistamisessa ja sen jälkeen vuosittaisten toimintaohjelmien 
rahoitettavaksi tulevien toimien arvioinnissa ja ehdottamisessa. Huomattavia yrityksiä on 
tehty, jotta TACIS-ohjelmasta voitaisiin tiedottaa enemmän ja paremmin, tietoisuuden 
parantamiseksi edunsaajien ja paikallisen väestön keskuudessa, samoin kuin EU:n sisällä, 
siihen nähden, mitä TACIS tekee ja kuinka se toimii. 
23 
m* / 
Aikaisemmin TACIS-ohjelmaa arvosteltiin siitä, että sitoumukset ja maksut toteutettiin 
hitaassa tahdissa. Tilanne muuttui monivuotisen suunnittelun ja sen keskitetyn 
pyrkimyksen ansiosta jonka tavoitteena oli poistaa hankkeiden, joista ei ollut tehty 
sopimusta vuosina 1991 ja 1992 syntynyt kasautuma. Jäljempänä oleva taulukko osoittaa 
selvästi saavutetun kehityksen; se, että vuonna 1994 aloitettujen TACIS-ohjelmien määrä 
ylitti vuotuisen budjetin, osoittaa, että TACIS saavuttaa entiset kasautumat. Venäjän 
vuotuinen osuus edellä mainitusta TACIS-ohjelman kokonaisbudjetista, joka on 
kansallisten ohjelmien käytettävissä, on keskimäärin ollut 60 prosenttia (1065 miljoonaa 
ecua vuodesta 1991). 
Vuosi Budjetti Tehdyt sopimukset (Miljoonaa ecua) Maksetut määrät 
(Miljoonaa 
ecua) 
1991 396,5 5,3 0,4 
1992 420,0 203,0 32,1 
1993 475,0 348,0 180,3 
1994 460,0 512,0 300,0 
1995 506,85 
( )n liirkcää huomata, että TACIS-ohjelman toteuttamisessa käytettävän henkilökunnan taso 
on paljon alle muiden avustusjärjestöjen. 
Carcassonnessa maaliskuussa 1995 pidetyssä ulkoministerien epävirallisessa kokouksessa 
annettiin erityistä painoa joidenkin TACIS-alojen merkitykselle, nimittäin 
ydinturvallisuudelle, demokratian ja kansalaisjärjestöjen, kasvatus- ja koulutusohjelmien 
ja toimintaperiaatteisiin liittyvien neuvojen vahvistamiselle. Nämä alat imevät itse asiassa 
suuren osan TACIS-ohjelman kansallisesta budjetista Venäjän osalta jo ennen, kuin 
otetaan huomioon ydinturvallisuusohjelma, joka pitäisi voida toteuttaa helpommin nyt, 
kun on hyväksytty muistio ydinvastuusta. Venäjä saa suurimman osuuden 
ydinturvallisuusohjelmaan myönnetyistä varoista (noin 65 prosenttia 321 miljoonan ecun 
kokonaismäärästä) ja suuren osuuden valtioiden välisistä ohjelmista (kokonaismäärä 
vuosina 1992-1994: 200 miljoonaa ecua) ja toisista muista kuin kansallisista TACIS-
ohjelmista. 
Yritysalan kehityksen tukemiseksi annetut avustukset tulevat edelleen olemaan tärkeitä 
Venäjälle: yritysalan kykyä kehittyä menestyksekkäästi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä 
rajoittaa merkittävästi tehokkaiden rahoituspalvelun tarjoavien välittäjien puute, 
riittämätön hallinnointiin liittyvä taitotieto, erityisesti mitä tulee rahoitukseen liittyvään 
hallinnointiin, ja riittävien lainsäädäntöön liittyvien, kirjanpito- jatilintarkastuskäytäntöjen 
puute. Tämä "järjestelmällinen" ongelma heikentää myös ulkomaisen pääoman maahan 
virtaamista, joka on elintärkeä kasvunäkymille. TACIS-avun osa on siitä syystä edelleen 
tärkeä, sen toimiessa tiiviissä yhteistyössä muiden avustajien kanssa, auttamalla 
parantamaan ja kehittämään koko kauppajärjestelmää ja instituutioita. Lyhyellä ja 
keskipitkällä aikavälillä olisi myös kiinnitettävä erityistä huomiota TACIS- ja muiden 
avustusohjelmien kautta myös sellaisten tehokkaiden sosiaalipolitiikkojen luomiseen, jotka 
lieventäisivät taloudellisen uudelleenjärjestämisen vakavia seurauksia 
24 
/ 
Uusi TACIS-asetus korostaa jatkuvuutta ja uudistusta. Samalla kun läntisen taitotiedon 
siirtämisen uudistusprosessin tukemiseen olisi pysyttävä TACIS-ohjelman ytimessä, 
ehdotetut uudistukset sisältävät rajoitetun tuen sijoituksiin, rajanylityspaikkojen 
irifi^truktuureihin, alueiden painottamiseen ja monivuotiseen rahoitus- ja 
sektorisuunnitteluun. 
Muut toimet ja ohjelmat 
On monia muitakin toimia ja ohjelmia, joiden yhteydessä Euroopan unioni tekee 
yhteistyötä Venäjän kanssa, kuten jäljempänä on esitetty: 
Humanitäärinen apu 
Venäjälle myönnetään tarpeen mukaan tukea Euroopan unionin ruoka-avun ja 
humanitäärisen avun ohjelmista. Erityisesti Neuvostoliiton hajoamista seuranneessa 
alkuvaiheessa Euroopan unioni tarjosi mittavaa ruoka-apua takauksien ja lainojen 
muodossa, joiden tavoitteena oli vaimentaa Venäjän väestölle taloudellisesta 
heikkenemisestä aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia: 353 miljoonaa ecua vapaiden 
elintarvikkeiden jakeluna ja 999 miljoonaa ecua luottotakuiden muodossa ja lainoina 
elintarvikkeita ja lääketieteellistä materiaalia varten. Lisäksi EU tarjosi kohdistettua 
humanitääristä apua ECHO:n kautta erityisen haavoittuville väestönosille. Vuonna 1994 
tämän kokonaismäärä oli 9,16 miljoonaa ecua sekä pieni määrä kansainvälisestä 
ohjelmasta myönnettiin Tsernobylin katastrofin vaikutusten poistamiseen. Samoin taistelut 
Tsetsenian autonomisessa tasavallassa loivat mittavan humanitäärisen avun tarpeen, jota 
varten komission apu on ollut suurin yksittäinen avun muoto. Nykyisin 20,31 miljoonaa 
ecua tarjotaan asianomaisille Pohjois-Kaukasuksella ja varat on niin pitkälle kuin 
mahdollista jaettu riippumatta poliittisista tai etnisistä kysymyksistä. 
Tulliyhteistyö 
Venäjä hyötyy nykyisin TACIS-ohjelmalla rahoitetusta ohjelmasta, jonka kautta komissio 
työskentelee Venäjän federaation valtion tullikomitean kanssa Venäjän tullihallinnon 
parantamiseksi. 
Demokratiaohjelma 
Demokratiaohjelma, jonka rahoitus tulee TACIS-ohjelmasta mitä KIE-maihin tulee, on 
suunniteltu kehittämään demokraattista käytäntöä kolmella pääalalla: parlamentaarista 
käytäntöä ja järjestämistä koskevan tiedon ja tekniikoiden antaminen poliitikoille ja 
parlamentin henkilökunnalle, niiden valtiosta riippumattomien järjestöjen tukeminen, jotka 
voivat ottaa osaa pluralistisen demokraattisen yhteiskunnan edistämiseen, ja 
demokraattiseen käytäntöön liittyvän ammattitaidon ja oikeussääntöjen siirtäminen 
ammattiryhmille ja yhdistyksille. Demokratiaohjelma osallistui yhteen ensimmäisistä 
Euroopan unionin toteuttamista yhteisistä toimista, jotka seurasivat Euroopan unionista 
tehdyn sopimuksen voimaan tuloa, nimittäin siihen, joka liittyi Venäjän vuoden 1993 
vaalien tarkkailuun. 
25 
Energia ja energiaperuskirja 
Vuodesta 1992 Euroopan unioni on tehnyt tiivistä yhteistyötä energia-alalla Keski-ja Itä-
Euroopan maiden kanssa ja KIE-maiden kanssa, Venäjä mukaan luettuna. Yhteistyö on 
keskittynyt energiateknologioiden ja energiansäästön edistämiseen, sellaisten ohjelmien 
kautta kuin THERME ja energiakeskusten, joista kolme sijaitsee Venäjällä (Moskovassa, 
Pietarissa ja Tyumenissa) rahoittamiseen TACIS-ohjelman kautta. Energiaperuskirjaa 
koskeva sopimus, joka tehtiin Lissabonissa joulukuussa 1994, luo kehyksen pitkän 
aikavälin yhteistyölle energia-alalla allekirjoittajien kesken, Euroopan unioni ja Venäjä 
mukaan luettuina. Sopimuksessa käsitellyt aiheet käsittävät energian kuljetuksen, 
energiaan liittyvän teknologian siirron, sijoitusten edistämisen ja kaupan esteiden 
poistamisen. 
Energia-alalla SYNERGY-ohjelma auttaa Venäjää tekemään tehokkaampia poliittisia 
päätöksiä, esimerkiksi seuraavilla aloilla: energiaa koskevaan lainsäädäntöön ja säätelyyn 
liittyvät neuvot, jolloin pääpaino on Euroopan energiaperuskirjalla; tuki käynnissä olevalle 
EU:n ja Venäjän väliselle vuoropuhelulle ja hiilikaivosalueiden sosiaalisesta ja 
taloudellisesta elvyttämisestä; kestävien instituutioiden kehityksen edistäminen 
energiatehokkuuden parantamiseksi. 
Alueiden välinen yhteistyö 
Vuonna 1993, Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan paikallisten ja alueellisten 
viranomaisten välisen yhteistyön rohkaisemiseen tähtäävän suunnitelman suuntaviivojen 
mukaisesti komissio laajensi ECOS-OUVERTURE -yhteistyöohjelmaa KIE-maiden 
paikallisiin ja alueellisiin viranomaisiin. Se tulee TACIS-asetuksen kehyksessä 
ehdottamaan tämäntyyppisen yhteistyön tekemistä tehokkaammaksi sallimalla osaa 
ottavien KlE-kumppaneiden rahoituksen. 
Ympäristö 
Ympäristökysymykset ovat yhä tärkeämpiä Euroopan unionin ja Venäjän välisissä 
suhteissa. Tähän mennessä kolme hallinnointiin ja teknologiaan liittyvää 
ympäristökeskusta (Environmental Centres for Administration and Technology, ECATs) 
on perustettu tai niitä ollaan perustamassa Venäjälle (Kaliningradiin, Moskovaan ja 
Pietariin), näiden LIFE-ohjelman rahoittamien keskusten päämäärän ollessa paikallisen 
hallinnoinnin ja teollisuuden tarjoaminen ja niiden pyrkimyksien tukeminen ympäristön 
kannalta järkevien ratkaisujen löytämiseksi niiden alueella esiintyviin ongelmiin. Vuonna 
1995 TACIS-toimintaohjelma korostaa erityisesti ympäristön ulottuvuutta alueellisen 
keskittymisen alueilla, erityisesti Baikalin seudulla vuonna 1995. LIFE-ohjelma tukee 
kestävää kehitystä Itämeren alueella, Pietarin ja Kaliningradin ECAT-keskusten kautta. 
Ydinturvallisuus 
Euroopan unionin ja Venäjän ydinturvallisuusohjelma, jonka TAGS on rahoittanut, 
keskittyy neljään erilaiseen, mutta toisiaan täydentävään aiheeseen: kuudelle ydinalueelle 
annettu avustus, joiden kautta kokemus siirretään ydinvoimaloiden toimintaan; turvallinen 
suunnittelu, johon sisältyvät turvallisuustutkimukset, jotka liittyvät WER-, RBMK- ja 
26 
nopeiden hyötöreaktoreiden arviointiin, määrittelyyn ja parannusehdotuksiin; tuki 
valvontaviranomaisille vahvan teknisen ja oikeudellisen pohjan kehittämiseksi sellaisille 
aloille kuin käyttöluvat, koulutus ja tarkastukset; jätteiden ja polttoaineiden kierrätys, ja 
neuvojen antaminen jätteiden ja sellaisten seikkojen hallinnasta kuin polttoaineiden 
kuljetus. Samanlaista lähestymistapaa tullaan soveltamaan ydinturvatoimenpiteisiin. 
Inhimilliset voimavarat 
Euroopan laajuinen yhteistyösuunnitelma korkeammalle koulutukselle (TEMPUS), joka 
on TACIS-ohjelman rahoittama, on suunniteltu avustamaan Keski-ja Itä-Euroopan maita 
ja KIE-valtioita järjestämään uudestaan korkeamman koulutuksen järjestelmänsä. Se on 
laajennettu koskemaan toista nelivuotiskautta, se on ollut avoin Venäjälle vuodesta 1993 
alkaen ja se on TACIS-ohjelman rahoittama. Vuodesta 1995 Euroopan nuoriso III -
ohjelma rahoittaa nuorisovaihtoa ja liikkuvuussuunnitelmia, joihin kuuluvat Euroopan 
unioni ja kolmannet maat, Venäjä mukaan luettuna. Euroopan unionin ja Venäjän 
opetusministerien kokous pidettiin syyskuussa 1994, ja se keskittyi Venäjän 
opetusuudistukseen ja yhtcistyöloimiin kasvatuksen ja koulutuksen alalla. 
Teollinen yhteistyö 
Euroopan unioni pyrkii edistämään teollista yhteistyötä Venäjän kanssa pilottihankkeiden 
kautta ja sektoritutkimuksia järjestämällä. Pilottihankkeet ovat tähdänneet yhteisen 
kokemuksen rakentamiseen yhteistyöhankkeiden suunnittelussaja toteutuksessa, erityisesti 
sähkötekniikan alalla, ja venäläisten taitojen lisäämisessä yhteistyöehdotusten 
kehittämisessä. Sektoritutkimus on keskittynyt muun muassa teräs- alumiini-, puu- ja 
paperiteollisuuteen, lentokoneteollisuuteen, tekstiileihin ja autoihin. 
Tieteellinen yhteistyö 
Euroopan unioni tukee myös uudistusta Venäjällä kansainväliseen yhteistyöhön liittyvillä 
toimillaan tieteen ja teknologian alalla. 
Kiireellisiä toimia on toteutettu viime vuosina: tutkimushankkeita, joihin venäläiset 
tiedemiehet osallistuvat, on tuettu sellaisilla ohjelmilla kuin COPERNICUS (yhteiset 
hankkeet ja tieteelliset verkostot) ja PECO (osallistuminen puiteohjelman 
erityisohjelmiin), ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tieteenharjoittajien 
kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi perustetun kansainvälisen yhdistyksen (INTAS) 
kautta komission neuvostolle äskettäin toimittaman tiedonannon suuntaviivojen mukaisesti 
(KOM (95) 109). Kaiken kaikkiaan yli 50 miljoonaa ecua on käytetty vuosina 1993-1994 
tämäntyyppiseen yhteistyöhön. 
Nämä toimet täydentävät TACIS-ohjelman rahoittaman toiminnan aloitteita kansainvälisen 
tiede- ja teknologiakeskuksen (the International Science and Technology Centre, ISTC) 
tukemiseksi, jonka kautta Euroopan unioni osallistuu sotilaallisissa tarkoituksissa 
toimivien tiedemiesten työn muuttamiseksi siviilitarkoituksiin. Tähän mennessä tuetut 
aloitteet ovat tähdänneet avun antamiseen suurelle määrälle pienien ja keskisuurten 
hankkeiden palveluksessa työskenteleville tutkijoille. 
27 
Tulevina vuosina etusija annetaan tutkimushankkeille, joilla on paljon mahdollisia sekä 
teollisuuden että julkisen alan sovellutuksia ja jotka todennäköisesti luovat alun 
uudistetulle ja uudelleen elvytetylle T&K -toiminnalle. 
Tilastoyhteistyö 
Vuodesta 1992 lähtien useita toimia, jotka Eurostat on järjestänyt yhdessä jäsenvaltioiden 
tilastoviranomaisten kanssa, on toteutettu tilastollisen yhteistyön alalla. Sellaiset TACIS-
ohjelman rahoittamat toimet sisältävät neuvontaa, seminaareja, julkaisuja, opintokäyntejä 
ja koulutuskursseja ja välineiden hankkimista. 
Kuljetus ja Euroopan laajuiset verkot (Trans-European Networks, TEN s) 
Unioni on kuljetusalalla hyvin aktiivinen edistäessään kuljetusverkkojen integrointia 
unionin ja Venäjän välillä Euroopan laajuisen verkon näkökulmasta. Maantie- ja 
rautatiekuljetusten osalta nämä kattavat tärkeitä reittejä kuten Berliinin ja Moskovan 
välisen tai Helsingin ja Pietarin-Moskovan-Kiovan välisen (molemmat on tunnustettu 
ensiarvoisen tärkeiksi Essenissä kokoontuneessa Eurooppaneuvostossa), ja G-24 koordinoi 
kansainvälistä rahoitustukea näille reiteille. Satama-alalla unioni on aktiivinen kumppani 
alueellisille elimille Mustallamerellä ja Itämerellä tarkastellessaan satamien kehitystä 
alueellisessa yhteydessä. Lisäksi TACIS on tunnistanut ilmakuljetusten ja erityisesti 
ilmakuljetusten tarkkailun ensisijaisiksi aloiksi kuljetusalalla ja on rahoittanut monia 
laajamittaisia hankkeita näillä aloilla. 
Tietoyhteiskunta 
On monia muita toiminta-alueita, joilla Euroopan unionin kokemus auttaa Venäjää 
siirtämään syrjään menneisyyden perintönsä kehittääkseen voimavarojaan kestävällä 
tavalla. Esimerkit sisältävät tietoyhteiskunnan, jossa Euroopan unioni antaa neuvoja 
Venäjän hallitukselle lakiehdotuksista tietoliikennealalla, erityisesti tietosuojaan ja 
tietoliikenneasiakirjojen tuontiin/vientiin liittyviä. 
28 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 223 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 
Luettelonumero : CB-CO-95-263-FI-C 
ISBN 92-77-89513-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg