KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rikoksesta epäiltyjä ja syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä /* SWD/2013/0481 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rikoksesta epäiltyjä ja syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä 1 Ongelman määrittely 1.1 Yleiset ongelmat 1) Lasten ja haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ei suojata riittävästi nykyisen kansainvälisen ja EU:n tason oikeudellisen kehyksen perusteella Vaikka on olemassa Euroopan unionin perusoikeuskirjasta ja ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdystä eurooppalaisesta yleissopimuksesta, jäljempänä ’Euroopan ihmisoikeussopimus’, ja muista kansainvälisen oikeuden välineistä johtuvia yhteisiä periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia, haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden (eli lasten, joilla tarkoitetaan alle 18-vuotiaita, ja haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten, kuten henkilöiden, joilla on jokin henkinen vajavuus tai fyysinen tai psyykkinen heikkous[1]) oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin rikosoikeudellisen menettelyn kaikissa vaiheissa ei EU:ssa tällä hetkellä kuitenkaan taata riittävästi eikä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan rikkomista näin ollen pystytä ehkäisemään. 2) Lapsia ja haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia ei suojella kattavasti toimenpiteillä, joita Tukholman ohjelman mukaisesti on jo otettu käyttöön Prosessuaalisiin oikeuksiin liittyvissä toimenpiteissä, jotka Tukholman ohjelman[2] seurauksena on EU:ssa jo hyväksytty, ei anneta riittäviä takeita sen varmistamiseksi, että haavoittuvassa asemassa olevien oikeudet tosiasiallisesti toteutuvat. Vaikka niissä säädetään tietyistä takeista, jotka koskevat kaikkia syytettyjä ja epäiltyjä, niissä ei oteta huomioon haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen ja syytettyjen erityistarpeita rikosoikeudellisten menettelyjen eri vaiheissa (esim. asianmukaiset haavoittuvuuden arviointimenetelmät, avustajan pakollinen käyttö, lääkintäapu, lainvalvontaviranomaisten ja tuomareiden erityiskoulutus jne.). Itse asiassa Tukholman ohjelmassa ja sitä seuranneessa komission toimintasuunnitelmassa[3] todetaan nimenomaisesti, että muiden prosessuaalisia oikeuksia koskevien toimenpiteiden lisäksi olisi hyväksyttävä erityinen toimenpide, jossa vahvistetaan haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä koskevat vähimmäissäännöt. Epäiltyjen ja syytettyjen suojelu rikosoikeudellisissa menettelyissä ei olisi täydellistä eikä Tukholman ohjelman ja prosessuaalisia oikeuksia koskevan etenemissuunnitelman[4] tavoitteita voitaisi täysin saavuttaa ilman tällaista välinettä. 3) Lasten ja haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten riittämätön suojelu vaikuttaa keskinäiseen luottamukseen ja vaikeuttaa vastavuoroisen tunnustamisen kitkatonta toimintaa Lapsia ja haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia koskevien menettelytakeiden puutteellinen suojelu voi johtaa oikeusviranomaisten riittämättömään keskinäiseen luottamukseen ja näin haitata oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa. Koska vastavuoroisen tunnustamisen periaate on oikeusasioiden kulmakivi, keskinäistä luottamusta on välttämätöntä lisätä, jotta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue toimisi. Jäsenvaltiot ovat keskinäisen luottamuksen ilmapiirin luomiseksi kirjanneet prosessuaalisia oikeuksia koskevaan etenemissuunnitelmaan toimenpiteet, joita pidetään välttämättöminä näiden keskinäisen luottamuksen vähimmäisvaatimusten saavuttamiseksi. Erityistakeet haavoittuvassa asemassa oleville kuuluvat näihin toimenpiteisiin. 1.2 Kohderyhmä Noin 1 086 000 lasta joutuu EU:ssa tekemisiin rikosoikeuden kanssa. Heidän osuutensa kaikista rikosoikeuden kanssa tekemisiin joutuvista on 12 prosenttia. Haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten osalta noin 4–8 prosentilla kaikista rikosoikeuden kanssa tekemisiin joutuvista voi olla jonkinlainen vajavuus, joka estää heitä osallistumasta täysimääräisesti rikosoikeudellisiin menettelyihin. 1.3 Jäsenvaltioiden ja sidosryhmien reaktiot Jäsenvaltiot ja sidosryhmät (esim. asianajajaliitot, kansalaisjärjestöt ja perhejärjestöt) ovat selvästi korostaneet, että haavoittuvassa asemassa olevat (erityisesti lapset) tarvitsevat erityistakeita. Ne ovat tässä yhteydessä tuoneet esiin kansainvälisten normien riittämättömän ja hajanaisen täytäntöönpanon ja ehdottoman tarpeen vahvistaa yhteiset vähimmäisvaatimukset EU:n jäsenvaltioiden kesken. Kaikkia vaikutusten arvioinnissa esitettyjä takeita käsiteltiin ja tuettiin laajasti, ja erityisesti avustajan pakollista käyttöä pidettiin keskeisenä toimenpiteenä. Lapsia ja haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia esitettiin käsiteltävän erikseen muun muassa siksi, että haavoittuvassa asemassa olevalle aikuiselle ei ole yhteistä määritelmää. 2 Toissijaisuusperiaatteen soveltaminen EU:n toimia tarvitaan seuraavien kolmen tekijän perusteella: 1) Oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen lujittaminen: Lapsien ja haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten puutteellisen suojelun tuloksena myös oikeusviranomaisten luottamus toisiinsa on tällä hetkellä riittämätöntä, mikä haittaa oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa, joilla on valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus. Tukholman ohjelmassa Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota tekemään ehdotuksia erityisistä takeista haavoittuvassa asemassa olevien suojelemiseksi (sekä lasten että haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten). 2) Henkilöiden liikkuvuus: Lapset ja haavoittuvassa asemassa olevat aikuiset voivat olla osallisina rikosoikeudellisissa menettelyissä oman jäsenvaltionsa ulkopuolella. Näiden epäiltyjen ja syytettyjen tarpeisiin on puututtava EU:n tasolla. 3) Kansainvälisiin normeihin liittyvät rajoitukset: Euroopan ihmisoikeussopimuksessa asetetaan jo Euroopan laajuiset oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin normit, mutta sopimuksen täytäntöönpanomekanismeilla ei voida taata, että allekirjoittajavaltiot, EU:n jäsenvaltiot mukaan lukien[5], noudattavat sitä riittävästi ja yhdenmukaisesti. Koska unionin ratifioimien lapsia ja vammaisia koskevien kansainvälisten yleissopimusten täytäntöönpanoa ei valvota, tällaisten normien yhdenmukainen EU:n laajuinen soveltaminen on epätodennäköistä. 3 EU:n aloitteen tavoitteet Tavoitteet: Yleis­tavoitteet: || Haavoittuvassa asemassa oleville rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyille ja syytetyille taataan tuloksellinen prosessuaalisten perusoikeuksien suojelun taso. Keskinäistä luottamusta lisätään ja näin helpotetaan tuomioiden ja oikeudellisten päätösten vastavuoroista tunnustamista ja parannetaan oikeudellista yhteistyötä EU:ssa. Erityis­tavoitteet: || A: Rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltyjen ja syytettyjen haavoittuvuus arvioidaan asianmukaisesti heti rikosoikeudellisen menettelyn alussa ja sen aikana. B: Jotta haavoittuvassa asemassa olevilla epäillyillä ja syytetyillä olisi mahdollisuus ymmärtää rikosoikeudellista menettelyä ja tosiasiallisesti osallistua siihen, heille annetaan asianmukaista apua rikosoikeudellisissa menettelyissä ja avustajan käyttöä koskeva oikeus, josta ei voi luopua. C: Haavoittuvassa asemassa oleville, erityisesti lapsille, annetaan joukko asianmukaisia menettelytakeita ottaen huomioon heidän erityistarpeensa kaikissa rikosoikeudellisen menettelyn vaiheissa (esim. poliisikuulustelut, tuomioistuinkäsittelyt ja vapaudenmenetys). Operatiiviset tavoitteet: || A.1: Lasten ja haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten haavoittuvuutta koskevat asianmukaiset arviointimekanismit otetaan käyttöön heti rikosoikeudellisten menettelyjen alusta, kun tällaiset henkilöt ovat ensimmäisen kerran kosketuksissa lainvalvonta- tai oikeusviranomaisiin. B.1: Menettelyjen aikana lapset ja haavoittuvassa asemassa olevat aikuiset saavat asianmukaisesti apua vanhemmiltaan, laillisilta edustajiltaan tai joltakin muulta sopivalta aikuiselta. B.2: Jotta lapset ja haavoittuvassa asemassa olevat aikuiset voisivat tosiasiallisesti osallistua rikosoikeudellisiin menettelyihin, heillä on oltava käytössään avustaja. C.1: Lapsille ja haavoittuvassa asemassa oleville aikuisille annetaan asianmukaiset takeet, joissa otetaan huomioon heidän erityistarpeensa rikosoikeudellisen menettelyn eri vaiheissa (esim. poliisikuulustelujen audiovisuaalinen tallennus, yksityisyyden suojaa koskevat säännöt ja tutkintavankeuden rajoittaminen). 4 Toimintavaihtoehdot Tarkasteltavana oli neljä päävaihtoehtoa: Vaihtoehto 1 Nykytilanne || Nykytilanteen säilyttäminen. Tämä vaihtoehto ei edellytä EU:n tason toimia. Vaihtoehto 2 Velvoitteiden taso alhainen || Muita kuin säädöstoimia (ei-sitovat välineet), joilla tuetaan haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen ja syytettyjen oikeuksien suojelua esimerkiksi heidän kohtelunsa seurannan ja arvioinnin, koulutuksen ja hyvien käytänteiden levityksen avulla. Vaihtoehto 3 Velvoitteet keskitasoa || Vaihtoehdossa 3 asetetaan vähimmäissäännöt soveltaen haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen ja syytettyjen menettelytakeita koskevaa EIT:n oikeuskäytäntöä ja kansainvälisten määräysten asiaa koskevia näkökohtia. Vaihtoehto 4 Velvoitteiden taso korkea || Vaihtoehto 4 on kaikkein kunnianhimoisin ja ohjailevin vaihtoehto, jossa mennään tiettyjen takeiden osalta vaihtoehtoa 3 pidemmälle. Näihin lisätakeisiin kuuluisi perusteellinen haavoittuvuuden arviointi, laajennettu lääkärintarkastus (haavoittuvassa asemassa oleville aikuisille), poliisikuulustelujen audiovisuaalinen tallentaminen, erityiskoulutetut tuomarit ja mahdollisuus osallistua koulutukseen ja vapaa-ajan toimintaan vapaudenmenetyksen aikana. Vaihtoehdot 3 ja 4 voitaisiin toteuttaa joko direktiivinä tai suosituksena. Kummankin vaihtoehdon osia voidaan yhdistellä. Aikomuksena on antaa lapsia koskeva direktiivi ja haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia koskeva suositus. 5. Vaikutusten arviointi 5.1 Tuloksellisuus tavoitteiden kannalta · Vaihtoehto 1 – Haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen ja syytettyjen suojelun taso olisi edelleen riittämätön. · Vaihtoehto 2 – Ilman lainsäädännöllisiä velvoitteita jäsenvaltioita ei juuri voitaisi kannustaa tarttumaan ongelmiin. · Vaihtoehto 3 – Vaihtoehto myötävaikuttaisi lapsille ja haavoittuvassa asemassa oleville aikuisille annettavia erityistakeita koskevan toimenpiteen (toimenpiteiden) yleistavoitteiden saavuttamiseen. · Vaihtoehto 4 – Vaihtoehdossa jäsenvaltioille asetetaan vaihtoehtoa 3 pidemmälle menevät säännöt ja korkeamman tason velvoitteet tiettyjen takeiden, kuten haavoittuvuuden arvioinnin, lääkärintarkastuksen (haavoittuvassa asemassa oleville aikuisille), poliisikuulustelujen, tuomioistuinkäsittelyjen ja vapaudenmenetyksen osalta. Vaihtoehto parantaa merkittävästi keskinäistä luottamusta ja yhteistyötä. 5.2 Vaikutus perusoikeuksiin · Vaihtoehto 1: Haavoittuvassa asemassa olevien oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on edelleen riittämättömästi suojattu. · Vaihtoehto 2: Vaikutus on vähäinen, ja se riippuu pitkälti siitä, miten jäsenvaltiot panisivat ei-sitovat ohjeet täytäntöön. · Vaihtoehto 3: Vaikutus perusoikeuksiin on myönteinen. Jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa, että vanhemmat tai lailliset edustajat tai joku muu sopiva aikuinen saa riittävästi tietoa ja voi antaa apuaan, vaikuttaa myönteisesti oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevaan oikeuteen. Avustajan pakollisella käytöllä on merkittävä vaikutus haavoittuvassa asemassa olevien puolustautumisoikeuksiin. Lisäksi tietyt poliisikuulusteluja, tuomioistuinkäsittelyjä ja vapaudenmenetystä koskevat takeet parantaisivat oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien oikeuksien toteutumista. · Vaihtoehto 4 vaikuttaisi perusoikeuksiin kaikkein eniten. Haavoittuvassa asemassa olevien perusteellinen arviointi antaisi mahdollisuuden vastata heidän erityistarpeisiinsa. Lääkintäavulla varmistettaisiin haavoittuvassa asemassa olevien henkilökohtainen koskemattomuus. Vaihtoehtoon kuulu monia takeita, jotka koskevat poliisikuulusteluja (esim. audiovisuaalinen tallennus), vapaudenmenetystä (rajoittaminen, oikeasuhteisuus) ja tuomioistuinkäsittelyjä (esim. tuomareiden erityiskoulutus, yksityisyyden suojaa koskevat säännöt). 5.3 Vaikutus kansallisiin oikeusjärjestelmiin · Vaihtoehto 1: Jäsenvaltioiden järjestelmien välillä olisi edelleen eroja ja ne jopa lisääntyisivät. · Vaihtoehto 2: Kokonaisvaikutus on vähäinen, sillä vaihtoehdon ei-sitovan luonteen vuoksi tulokset eivät ehkä ole kovin merkittäviä. · Vaihtoehdoilla 3 ja 4 on myönteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiin, sillä oikeusvarmuus lisääntyisi, kun kaikissa EU:n jäsenvaltioissa otettaisiin käyttöön yhteisesti sovitut haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen ja syytettyjen suojelua koskevat vähimmäisvaatimukset. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi tehtävä muutoksia kansalliseen rikosprosessilainsäädäntöönsä. Nämä vaihtoehdot myös lisäisivät merkittävästi oikeudellista yhteistyötä, kun erot tavassa, jolla tietyt oikeudet annetaan haavoittuvassa asemassa oleville epäillyille ja syytetyille, vähenisivät. 5.4 Rahoitusta ja taloutta koskevat vaikutukset · Vaihtoehto 1: Vaihtoehtoon ei liity välittömiä rahoitusvaikutuksia. · Vaihtoehto 2: Vaihtoehdosta aiheutuva taloudellinen rasitus riippuu täytäntöönpanon tasosta jäsenvaltioissa. Rahoituskustannusten arvioidaan olevan yhteensä enintään 20,2 miljoonaa euroa (tuomareiden ja poliisien koulutus ja mahdollista selvitystä, työpajoja ym. koskevat kustannukset). · Vaihtoehto 3: Kokonaiskustannusten arvioidaan olevan näiden neljän vaihtoehdon keskitasoa. Kokonaiskustannukset ovat 100,1 miljoonaa (lapset) ja 40,3–72,8 miljoonaa euroa (haavoittuvassa asemassa olevat aikuiset). · Vaihtoehto 4: Kokonaiskustannusten arvioidaan olevan näistä neljästä vaihtoehdosta suurimmat. Kokonaiskustannukset ovat 164,2 miljoonaa euroa [182,8 miljoonaa euroa, koulutus mukaan lukien] (lapset) ja 134,4–228,9 miljoonaa euroa [153–247,5 miljoonaa euroa, koulutus mukaan lukien] (haavoittuvassa asemassa olevat aikuiset). 6. Vaihtoehtojen vertailu / Parhaaksi arvioitu vaihtoehto 1) Lapset Arvioinnin perusteella lasten kannalta parhaaksi vaihtoehdoksi valikoitui direktiivi, johon yhdistetään vaihtoehtojen 3 ja 4 osatekijöitä. Direktiivissä säädetään EU:ssa rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltyjä ja syytettyjä lapsia koskevista vähimmäistakeista. Se sitoo jäsenvaltioita oikeudellisesti, ja parantaa suojelun tasoa EU:ssa, kun se on pantu täytäntöön. Vaihtoehtojen 3 ja 4 osatekijöiden yhdistelmässä otetaan huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusongelmat, ja se tuo selkeää EU:n lisäarvoa vahvistamalla EIT:n oikeuskäytäntöön ja kansainvälisiin normeihin perustuvat vähimmäisvaatimukset rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltyjä ja syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista. Kokonaiskustannukset ovat 136,2 miljoonaa euroa [154,8 miljoonaa, koulutus mukaan lukien][6]. Kaikille jäsenvaltioille aiheutuisi seurauksia, joskin eriasteisia. Kokonaiskustannukset jäsenvaltiota kohti: AT 3 564; BE 802; BU 714, CY: 94; CZ: 996; DE: 35 982; DK: 413; EE: 170; EL: 1 042; ES: 2 175; FI: 3 545; FR: 17 950; HU: 667; IE: 1 309; IT: 4 978; LT: 346; LV: 134; LU: 172; MT: 22; NL: 3 225; PL: 2 548; PT: 495; RO: 1 130; SE: 7 330; SK: 337; SI: 112; UK: 45 907[7] 2) Aikuiset Koska kattavasta määritelmästä ja sen myötä aloitteen soveltamisalasta sopiminen on vaikeaa ja haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia koskevia kansainvälisiä normeja ja määräyksiä on vähemmän, ei ole mahdollista toteuttaa haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia koskevia oikeudellisesti sitovia toimia. Haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten kannalta parhaaksi vaihtoehdoksi valikoitui arvioinnin perusteella suositus, johon yhdistetään vaihtoehtojen 3 ja 4 osatekijöitä. Vaihtoehtojen 3 ja 4 osatekijöiden yhdistelmässä otetaan huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusongelmat, ja se tuo selkeää EU:n lisäarvoa vahvistamalla EIT:n oikeuskäytäntöön ja kansainvälisiin normeihin perustuvat vähimmäisvaatimukset rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltyjä ja syytettyjä haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia koskevista menettelytakeista. Kokonaiskustannukset ovat 70,9–133,6 miljoonaa euroa [89,5–152,2 miljoonaa euroa, koulutus mukaan lukien][8]. Kaikille jäsenvaltioille aiheutuisi seurauksia, joskin eriasteisia. Kokonaiskustannukset jäsenvaltiota kohti: AT 847–1 397; BE 1 159–2 289; BU 762–1 554; CY: 82–149; CZ: 1 056–1 940; DE: 8 363–15 367; DK: 4 455–8 818; EE: 136–251; EL: 1 152–2 114; ES: 4 606–8 464; FI: 435–780; FR: 6 384–11 709; HU: 1 021–1 878; IE: 839–1 424; IT: 6 005–10 998; LT: 346–634; LV: 233–425; LU: 49–91; MT: 41–77; NL: 1 342–2 415; PL: 3 197–5 762; PT: 1 080–1 983; RO: 2 190–4 023; SE: 769–1 387; SK: 551–1 009; SI: 205–376; UK: 23 430–45 869[9] [Laskelma perustuu oletukseen, että kaikki jäsenvaltiot panevat suosituksen täytäntöön.] Laskelmissa ei ole otettu huomioon mahdollisia kustannussäästöjä niiden kustannusten vähenemistä, joita aiheutuu muutoksenhausta EIT:ssä ja kansallisissa tuomioistuimissa, uusintaoikeudenkäynneistä, korvauksista ja menettelyjen keskeytymisestä sen seurauksena, että epäiltyjen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia oikeuksia loukataan. Erityisesti avustajan pakollinen käyttö parantaa oikeusturvaa, vähentää näin kuulustelujen toistamista ja edistää tutkintatoimien ja käsittelyjen virtaviivaistamista sekä vähentää vapaudenmenetystoimenpiteitä. Pitkällä aikavälillä taloudellisen vaikutuksen on määrä vähitellen pienentyä, kun haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden menettelytakeet paranevat ja oikeussuojakeinoja käytetään vähemmän, kun oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskeviin oikeuksiin kohdistuu vähemmän loukkauksia. 7. Seuranta ja arviointi Ehdotettu lapsia koskeva direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä kahden vuoden kuluessa sen voimaantulosta. Komissio arvioi ehdotetun haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia koskevan suosituksen täytäntöönpanoa viimeistään kolmen neljän vuoden kuluttua sen julkaisemisesta. Lisäksi komissio aikoo toteuttaa empiirisen tutkimuksen, jossa kerätään 3–5 vuoden ajan tietoa kunkin prosessuaalisia oikeuksia koskevaan etenemissuunnitelmaan kuuluvan välineen soveltamisesta. Jotta ehdotusten tuloksellisuudesta saataisiin perusteellista määrällistä ja laadullista tietoa, käytetään lapsia ja haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia koskevia indikaattoreita. [1] Haavoittuvassa asemassa olevia aikuisia ei ole määritelty missään kansainvälisessä tai EU:n välineessä. [2] EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1. [3] KOM(2010) 171 lopullinen, 20.4.2010. [4] EUVL C 295, 4.12.2009, s. 1. [5] Kidutuksen vastaisen komitean jäsenvaltioiden hallituksille toistuvasti antamat raportit, joissa niitä pyydetään varmistamaan, että pidätetyille epäillyille annetaan varhaisessa vaiheessa oikeudellista neuvontaa, ovat saaneet ainoastaan jäsenvaltioiden vähemmistön ottamaan käyttöön tällaisen järjestelmän. [6] Koulutuskustannukset mukaan lukien. [7] Ilman koulutuskustannuksia. [8] Koulutuskustannukset mukaan lukien. [9] Ilman koulutuskustannuksia.