1.Johdanto

EU:n tärkeimpänä tavoitteena on tukea työllisyyttä, kasvua ja kilpailukykyä, mikä merkitsee investointien edistämistä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Tämän tiedonannon tarkoituksena on auttaa viranomaisia hallinnoimaan suuria hankintoja mahdollisimman tehokkaasti, käytetäänpä niihin sitten EU:n rahoitusta tai ei, jotta veronmaksajat saavat parhaan mahdollisen vastineen rahoilleen, infrastruktuuri on korkealaatuista ja vaikutukset työllisyyteen ja kasvuun maksimaaliset. Komissio ottaa tätä varten käyttöön kolmipilarisen mekanismin, joka antaa näille viranomaisille tukea EU:n hankintasääntöjen soveltamisessa.

Aloitettuaan toimikautensa marraskuussa 2014 nykyinen Euroopan komissio on asettanut investoinnit keskeiselle sijalle ottamalla käyttöön Euroopan investointiohjelman. Siihen sisältyy Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), jonka tavoitteena on saada käyttöön 315 miljardia euroa vuoden 2018 puoliväliin mennessä käyttämällä julkisia takauksia, joiden avulla saadaan houkuteltua yksityisiä investointeja suuriin hankkeisiin. Menestyksen avain on poistaa esteitä investoinneilta, parantaa sääntelyn ennustettavuutta ja tarjota investointihankkeille teknistä tukea.

Koska investointiohjelma tuotti hyviä tuloksia jo varhaisessa vaiheessa, Euroopan komissio päätti vuonna 2016 pidentää sen voimassaoloa, lisätä sen rahoituskapasiteettia ja vahvistaa sitä lisäämällä teknistä apua ja poistamalla investointien esteitä sisämarkkinoilla. Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR 2.0) koskeva ehdotus auttaa merkittävästi EU:n talouden elvyttämisessä. ESIRin tavoitteena on paitsi lisätä investointien kokonaismäärä vähintään 500 miljardiin euroon vuoden 2020 loppuun mennessä myös parantaa maantieteellistä kattavuutta ja lisätä rahaston käyttöä vähemmän kehittyneillä alueilla ja siirtymäalueilla. Tämä on ratkaisevan tärkeää tulevien uusien työpaikkojen, kasvun ja kilpailukyvyn kannalta Euroopassa.

Samaan aikaan Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan EU:n yhteyksiä liikenteen, energian ja televiestinnän aloilla Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksella. Vuodesta 2014 lähtien tästä välineestä on tähän mennessä investoitu 25 miljardia euroa, mikä on johtanut noin 50 miljardin euron kokonaisinvestointeihin infrastruktuureihin EU:ssa.

Yksityisten investointien houkutteleminen on oleellisen tärkeää, samoin kuin se, että julkisia hankintoja käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja vaikuttavasti. Julkiset hankinnat muodostavat noin 14 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta: viranomaiset käyttävät yli kaksi biljoonaa euroa eurooppalaisten veronmaksajien rahoja vuosittain. Julkisten hankintojen mahdollisuuksia työpaikkojen ja kasvun edistämiseksi ei kuitenkaan hyödynnetä täysimääräisesti.

Hankintamenettelyillä varmistetaan, että hankkeen toteuttaja voi verrata eri tarjouksia ja valita niistä sen, joka antaa parhaan vastineen rahalle. Tämä myös rohkaisee yrityksiä esittämään tarjouksia, koska toimeksisaajan valinta perustuu yhdenvertaiseen ja oikeudenmukaiseen kohteluun. Hankinnat tehdään silti usein ilman tarvittavia taitoja, teknistä osaamista tai menettelyjen ymmärtämistä.

Monien laajamittaisten infrastruktuurihankkeiden toteutus ei suju suunnitelmien mukaisesti. Talousarvioita ei useinkaan noudateta vaan ne ylitetään. Suunnittelu ja toteuttaminen kestävät usein huomattavasti kauemmin kuin alun perin oli arvioitu.

Tähän on monia syytä: epävarmuus rahoituksen tasosta ja keinoista, puutteellinen tai pinnallinen tarpeiden arviointi ja muuttuvat taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Julkisten hankintamenettelyjen monimutkaisuus ja kesto sekä virheet ja rakenteelliset puutteet joidenkin jäsenvaltioiden julkisten hankintojen järjestelmissä ovat myös merkittävässä asemassa.

Suurissa rajatylittävissä hankkeissa, joilla paikataan infrastruktuuriaukkoja jäsenvaltioiden välillä, lisähaasteena ovat mahdolliset erot kansallisissa lainsäädännöissä. Vaikka suurin osa julkisia hankintoja koskevista säännöistä on yhdenmukaistettu EU:n tasolla, julkisia hankintoja koskevat direktiivit mahdollistavat jouston kansallisella tasolla.

Tämän on muututtava. Tässä tiedonannossa esitetään joitakin keskeisiä tekijöitä muutoksen edistämisessä. Kuten sisämarkkinastrategiassa ja ”Euroopassa investoidaan taas” -tiedonannossa ilmoitettiin, komissio on ottamassa suuria infrastruktuurihankkeita varten käyttöön kolmiosaisen mekanismin, joka tarjoaa selkeyttä ja neuvoja viranomaisille. Sen avulla viranomaiset voivat vaihtaa ja toteuttaa parhaita käytäntöjä. Näin parannetaan kansallisten menojen vaikuttavuutta, mikä on olennaisen tärkeää, jotta Euroopan koko investointipotentiaali saadaan käyttöön.

Tämä aloite on yksi pilari komission strategiassa, jonka tavoitteena on parantaa julkisten hankintojen tehokkuutta ja tehdä niistä strategisempia ja näin edistää kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä.

Ennakkoarviointimekanismi on tästä syystä osa julkisia hankintoja koskevaa pakettia, johon sisältyvät myös tiedonanto julkisten hankintojen strategiasta, ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi”, ja komission suositus julkisten hankintojen ammatillistamisesta, ”Rakenne julkisten hankintojen ammatillistamista varten”. Samaan aikaan käynnistetään kuuleminen innovaatiohankintoja koskevien ohjeiden luonnoksesta. Tarkoitus on tukea uusien ja entistä kestävämpien ratkaisujen yleistymistä yhteiskunnassa.

Kun hankintaa ei ole suunniteltu huolellisesti, se on uhka julkisille investoinneille Suureen kaupunkiin tarvittiin kiireellisesti uusi muu kuin asuinrakennus. Yksityinen rakennuttaja tarjoutui rakentamaan tarvittavan rakennuksen. Viranomaiset ja hankkeen toteuttaja tekivät vuokrasopimuksen rakennuksesta ennen töiden aloittamista. Vuokrasopimus, joka tehtiin ilman tarjouskilpailua, sisälsi viranomaisten rakennusta varten asettamat yksityiskohtaiset vaatimukset. Kansalaisen tekemän kantelun perusteella komissio päätteli, että hanke olisi pitänyt kilpailuttaa, koska se kuului EU:n julkisia hankintoja koskevien sääntöjen piiriin. Kaupungin viranomaisten oli pakko irtisanoa vuokrasopimus välttääkseen EU:n soveltamat seuraamukset. Yksityinen hankkeen toteuttaja taasen esitti viranomaisille vahingonkorvausvaatimuksen vuokrasopimuksen irtisanomisesta. Ehdotetun mekanismin avulla viranomaiset olisivat voineet välttää nämä oikeudelliset vaikeudet ja toteuttaa taloudellisesti järkevän hankkeen.

2.Vapaaehtoinen ennakkoarviointimekanismi

Kansallisilla viranomaisilla ja hankintaviranomaisilla/hankintayksiköillä on mahdollisuus käyttää halutessaan järjestelmää kysymysten esittämiseen, komissiolle ja saadakseen arvion siitä, onko hanke yhteensopiva EU:n sääntelykehyksen kanssa, ennen ratkaisevien päätösten tekemistä eli esimerkiksi ennen hankkeen päätöitä koskevan tarjouskilpailun käynnistämistä, kansainvälisen sopimuksen allekirjoittamista tai päätöstä turvautumisesta neuvottelumenettelyyn ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta.

Kansalliset viranomaiset ja hankintasopimuksia tekevät viranomaiset/yksiköt, jotka toimivat suuren mittakaavan hankkeissa, ja erityisesti rajat ylittävissä sellaisissa, voivat käyttää tätä mekanismia silloin kun ja siellä missä se on tarpeen tai hyödyllistä. Tämä auttaa vähentämään riskiä julkisissa hankintamenettelyissä esiintyvistä vaikeuksista johtuvista viivästyksistä ja kustannusten ylityksistä.

Mekanismi auttaa kehittämään hyviä käytäntöjä tarkistetussa ja nykyaikaistetussa EU:n julkisia hankintoja koskevassa säännöstössä, joka hyväksyttiin vuonna 2014. Tämä voi olla erityisen tärkeää käyttöoikeussopimuksissa, joihin ensimmäisen kerran sovelletaan täysimääräisesti yhdenmukaistettua EU:n järjestelmää.

Mekanismi on tarkoitettu kaikentyyppisille infrastruktuurihankkeille, erityisesti liikenteen ja energian aloilla, tieto- ja viestintätekniikan ja muun kuin asuntorakentamisen aloilla. Se on yleisesti saatavilla tiettyjen kynnysarvojen ylittyessä. Jäsenvaltio voi lisäksi pyytää komissiota käyttämään mekanismia halvemmissa infrastruktuurihankkeissa, jos se katsoo tämän olevan erittäin tärkeää itselleen ja/tai koko EU:n kannalta, esimerkiksi yhteistä etua koskevissa hankkeissa (PCI) Euroopan laajuisten verkkojen alalla.