Bryssel 2.2.2005

SEK(2005) 144 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2004–2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että yhtenäisvaluuttaan osallistuvien maiden eli maiden, jotka ovat ottaneet käyttöön yhtenäisvaluutan, on esitettävä neuvostolle ja komissiolle vakausohjelmat 1 päivään maaliskuuta 1999 mennessä. Asetuksen 5 artiklan mukaan neuvosto tutkii kunkin vakausohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa perustetun komitean (talous- ja rahoituskomitean) arvioiden perusteella. Tämän jälkeen se antaa komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan ohjelmasta lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut vakausohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Ranskan julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2002 yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto teki sen vuoksi 3 päivänä kesäkuuta 2003 päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Ranskassa ja suositti, että Ranska korjaisi tilanteen vuoteen 2004 mennessä. Komissio antoi 14 päivänä joulukuuta 2004 neuvostolle tiedonannon[2] ”Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen”. Tiedonannossa komissio totesi, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettuna määräaikana olisi pidettävä vuotta 2005. Komissio totesi lisäksi vuoden 2005 talousarviossa täsmennettyjen toimenpiteiden ja yksiköidensä syksyllä 2004 laatiman talousennusteen perusteella, että Ranskan viranomaisten toteuttamat toimenpiteet vaikuttivat johdonmukaisesti tukevan alijäämän korjaamista vuoteen 2005 mennessä ja ettei liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia lisätoimenpiteitä ollut tässä vaiheessa tarpeen toteuttaa. Se huomautti kuitenkin, että jos myöhemmin ilmenee, ettei suunniteltuja korjaustoimenpiteitä ole toteutettu, sen on suositeltava neuvostolle julkisen talouden valvonnan lisäämistä ja EY:n perustamissopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaisten tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista.

Ranska toimitti ensimmäisen, vuodet 1999–2002 kattavan vakausohjelmansa 18 päivänä tammikuuta 1999, ja neuvosto antoi siitä lausuntonsa 15 päivänä maaliskuuta 1999. Ranska on tämän jälkeen toimittanut tarkistetut ohjelmat vuosittain, viimeksi 7 päivänä joulukuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet tämän viimeksi toimitetun tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin, jossa on otettu huomioon komission oma syksyn 2004 talousennuste, käytännesäännöt[3], tuotantopotentiaalia ja suhdannetasoitettuja rahoitusasemia koskevien arvioiden muodostamisessa käytetyt yhteisesti sovitut menetelmät, vuosiksi 2003–2005 laadituissa talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset sekä periaatteet, jotka esitetään komission 27 päivänä marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta antamassa, neuvoston hyväksymässä tiedonannossa[4]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

- Ranska toimitti vuoden 2004 tarkistetun vakausohjelmansa komissiolle 7 päivänä joulukuuta 2004. Tämä ohjelma kattaa vuodet 2004–2008 ja vastaa pitkälti niitä tietovaatimuksia, jotka asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa tarkistetuissa käytännesäännöissä. Se ei kuitenkaan sisällä kansantalouden tilinpidon määritelmien mukaisia kokonaistyöllisyyden kasvuennusteita, joiden toimittaminen on pakollista, vaan ainoastaan ennusteet yksityissektorin työllisyyden kasvusta. Ohjelmassa ei myöskään anneta joitakin sellaisia tietoja, joiden toimittaminen on vapaaehtoista mutta joista olisi ollut hyötyä sen arvioinnissa.

- Ohjelmassa ennustetaan kokonaistuotannon vuosikasvuksi 2,5 prosenttia jaksolla2004–2008. Komissio on tehnyt ohjelmassa esitettyihin lukuihin perustuvat, yhteisesti sovittujen menetelmien mukaiset laskelmat, joiden mukaan kokonaistuotannon kasvu on hieman potentiaalista kasvua voimakkaampaa. Tuotantokuilu säilynee kuitenkin vuoteen 2008 asti negatiivisena. Komission yksiköiden vuosiksi 2004–2006 laatimat ennusteet eivät ohjelmassa esitettyihin ennusteisiin verrattuna ole aivan yhtä suotuisat, sillä kokonaistuotannon kasvu hidastuu komission mukaan vuoden 2004 2,4 prosentista 2,2 prosenttiin vuosina 2005 ja 2006. Ohjelmassa esitettyjä makrotaloutta koskevia ennusteita voidaan kuitenkin pitää yleisesti ottaen realistisina, vaikka ne ovatkin jonkin verran optimistisia.

- Ohjelmalla pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja varmistamaan sen jatkuva supistuminen seuraavina vuosina. Alijäämän supistuminen vuoden 2004 3,6 prosentista 2,9 prosenttiin vuonna 2005 on pääasiassa seurausta kertaluonteisesta tuloerästä, joka on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen[5]. Alijäämän ennustetaan tämän jälkeen supistuvan vuosittain0,6–0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja saavuttavan vuonna 20080,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edelliseen tarkistukseen verrattuna uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan suunniteltu sopeuttaminen hieman suotuisammassa makrotaloudellisessa skenaariossa. Perusjäämä suhteessa BKT:hen kehittyy vuosina2004–2008 suotuisasti: 0,7 prosentin alijäämä vuonna 2004 kääntyy ylijäämäksi, joka saavuttaa 2,2 prosenttia vuonna 2008. Tarkistetussa ohjelmassa esitettyihin ennusteisiin ja yhteisesti sovittuihin menetelmiin perustuvien komission laskelmien mukaan myös suhdannetasoitettu rahoitusasema paranee vuosittain 0,6–0,7 prosenttiyksikköä vuodesta 2005 alkaen ja saavuttaa -0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Kuten aikaisemmissa tarkistetuissa ohjelmissa, keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia perustuu tässäkin tarkistuksessa julkisten menojen reaalikasvulle asetettuihin monivuotisiin tavoitteisiin, joiden tarkoituksena on supistaa menoja suhteessa BKT:hen. Tulot suhteessa BKT:hen säilyvät ennusteen mukaan lähes ennallaan.

- Ranskan viranomaisten toteuttamien toimenpiteiden pitäisi tämänhetkisten tietojen perusteella riittää siihen, että alijäämä saadaan supistettua alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Julkisen talouden rahoitusasema säilyy kuitenkin haavoittuvana, ja vähäinenkin makrotalouden tai julkisen talouden epäsuotuisa kehitys voi johtaa siihen, ettei liiallista alijäämää saada tavoitteen mukaisesti korjattua vuonna 2005. Julkisen talouden sopeutus on ennusteen mukaan vuoden 2005 jälkeisinä vuosina merkittävää. Tämä on perusteltua, sillä julkisen talouden tila on vakava. Ennusteisiin liittyy kuitenkin riskejä, eikä niistä ole aina annettu riittävästi tietoja. Etenkin vaikuttaa siltä, ettei alijäämää pystytä vuonna 2006 supistamaan ennusteen mukaisesti, jos nykyistä politiikkaa jatketaan. Ohjelmassa ennustetaan, että alijäämä, joka vuonna 2005 on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, pienenee 2,2 prosenttiin vuonna 2006. Tämän oletetaan tapahtuvan, vaikka veronalennuksista, jotka ovat 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, on jo ilmoitettu, eikä kertaluonteisia tuloja enää ole odotettavissa. Ohjelmassa ei anneta riittävästi tietoa toimenpiteistä, joilla on tarkoitus kompensoida edellä mainittujen tekijöiden vaikutuksia. Komission yksiköiden syksyllä 2004 laatiman talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 3,0 prosentista 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, jos nykyistä talouspolitiikkaa jatketaan. Tämä tarkoittaa, että kasvuoletusten säilyessä nykyisellään on toteutettava toimenpiteitä, joilla alijäämää voidaan vuonna 2006 supistaa noin yhdellä prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, jotta ohjelmassa asetettu tavoite saavutettaisiin. Lisäksi vuosiksi 2006–2008 julkisen talouden menotavoitteeksi asetettu 1,2 prosentin vuosittainen reaalikasvu edellyttää, että menojen kasvu hidastuu merkittävästi viimeaikaisesta. Tämän tavoitteen saavuttaminen vaikuttaa nykyisen politiikan valossa vaikealta. Vuosina 2003 ja 2004 toteutetut rakenneuudistukset ja etenkin eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistukset ovat selkeitä esimerkkejä oikeansuuntaisesta kehityksestä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, etteivät ne riitä varmistamaan menojen kasvun ennustettua hidastumista. Myös menotavoitteiden luotettavuus herättää huolta, sillä edellisissä tarkistetuissa ohjelmissa asetetut tavoitteet jäivät selvästi saavuttamatta. Ennustettu sopeutus ei edellä esitetyn riskinarvioinnin perusteella tarjoa merkittävyydestään huolimatta ennen vuotta 2007 riittävää varmuusmarginaalia sen takaamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Se ei myöskään riitä varmistamaan sitä, että vakaus- ja kasvusopimuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan ohjelmakauden aikana

- Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosina2001–2004 8 prosenttiyksikköä 64,8 prosenttiin, ja sen ennustetaan säilyvän yli 60 prosentissa suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan (arviolta 62 prosenttia vuonna 2008). Velkasuhteen vähittäisen supistumisen ennustetaan alkavan vasta vuonna 2006 BKT:n nimelliskasvun ja perusylijäämien syntymisen ansiosta. Velan ennustettuun kehitykseen liittyy samoja epävarmuustekijöitä kuin alijäämäsuhteen kehitykseen.

- Tarkistetussa ohjelmassa arvioidaan Ranskan viranomaisten viime aikoina toteuttamia rakenneuudistuksia. Ohjelmassa esitellään yksityiskohtaisesti etenkin kesällä 2004 toteutettu sairausvakuutusjärjestelmän uudistus, jolla on tarkoitus saada sairausvakuutusjärjestelmän talous (joka oli 0,8 prosenttia alijäämäinen vuonna 2004) tasapainoon vuonna 2007 siten, että samalla säilytetään terveyspalvelujen laatu. Uudistuksella pyritään lisäksi parantamaan järjestelmän kokonaishallintaa. Sen yhteydessä perustettiin riippumaton varoituskomitea, jonka tehtävänä on laatia suosituksia silloin, kun se katsoo, että virallisesta tavoitteesta poikkeamisen vaara on olemassa. Sairausvakuutusjärjestelmän uudistusta edelsi perusteellinen eläkeuudistus, joka toteutettiin vuonna 2003. Eläkeuudistuksella lisättiin merkittävästi taloudellisia kannustimia, joiden tarkoituksena on saada työntekijät jatkamaan työssäkäyntiä lakisääteiseen eläkeikään asti ja sen jälkeen. Ohjelmassa korostetaan lisäksi, että julkisen sektorin uuden budjettikehyksen (Loi Organique relative aux Lois de Finances) ansiosta voidaan todennäköisesti entisestään parantaa julkisia menoja koskevien ohjelmien laatua ja tehokkuutta sekä tukea finanssipoliittisten tavoitteiden saavuttamista. Edellä kuvatut uudistukset ovat esimerkkejä oikeansuuntaisesta kehityksestä, vaikka ne eivät todennäköisesti riitäkään takaamaan tarkistetussa ohjelmassa asetettujen menotavoitteiden saavuttamista ja varmistamaan julkisten talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.

- Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyy joitakin riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista merkittävistä julkisista menoista. Näin on huolimatta laajasta rakenneuudistuksesta, joka toteutettiin eläkejärjestelmän osalta vuonna 2003 ja terveydenhuoltojärjestelmän osalta vuonna 2004. Jos lisäuudistuksia ei toteuteta, julkista taloutta on tämän vuoksi pyrittävä entisestään vakauttamaan myös tulevina vuosina.

- Yleisarviona voidaan todeta, että tarkistetussa ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on osittain johdonmukaista julkista taloutta koskevien, talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa. Ranska on toteuttanut merkittäviä rakenneuudistuksia etenkin eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmiensä osalta ja pystyy tämän vuoksi vastaamaan paremmin väestön ikääntymisen seurauksiin. Suhdannetasoitettua alijäämää supistettiin kuitenkin vuonna 2004 huomattavasti suosituksessa asetettua tavoitetta vähemmän. Ranska ei myöskään toteuttanut toimenpiteitä nopeuttaakseen suhdannetasoitetun alijäämän supistamista kasvuedellytysten parantuessa. Lisäksi vuoden 2004 tarkistetussa ohjelmassa ennustettu keskipitkän aikavälin sopeutus ei merkittävyydestään huolimatta riitä varmistamaan lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamista tarkistuksen kattamalla jaksolla. Sopeutukseen liittyy lisäksi epävarmuustekijöitä.

- Edellä esitetyn arvion perusteella olisi aiheellista, että Ranska i) toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että liiallinen alijäämä korjataan vuonna 2005; ii) varmistaa, että julkisen talouden vakauttamista jatketaan vuoden 2005 jälkeen, jotta lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan vuonna 2008, ja iii) jatkaa rakenneuudistuksia ja pitää menot hallinnassa varmistaakseen ohjelmassa asetettujen monivuotisten menotavoitteiden noudattamisen.

* * *

Komissio on tämän arvion perusteella hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2004–2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[6] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tutki [17 päivänä helmikuuta 2005] Ranskan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2004–2008. Ohjelma vastaa pitkälti niitä tietovaatimuksia, jotka asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa tarkistetuissa käytännesäännöissä. Se ei kuitenkaan sisällä kansantalouden tilinpidon määritelmien mukaisia kokonaistyöllisyyttä koskevia kasvuennusteita, joiden toimittaminen on pakollista, eikä eräitä vapaaehtoisia muuttujia. Ranskaa kehotetaan sen vuoksi täyttämään tietovaatimukset kaikilta osin.

2. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan, että kokonaistuotanto kasvaa 2,5 prosenttia vuosina 2004–2008, eli hieman potentiaalista kasvua nopeammin. Tämän skenaarion mukaiset kasvuoletukset vaikuttavat tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella realistisilta, joskin ne ovat jonkin verran optimistisia. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

3. Neuvosto teki 3 päivänä kesäkuuta 2003 päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Ranskassa ja suositti tilanteen korjaamista vuoteen 2004 mennessä. Komissio antoi 14 päivänä joulukuuta 2004 neuvostolle tiedonannon[7] ”Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen”, jossa se totesi, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettuna määräaikana olisi pidettävä vuotta 2005, koska neuvoston marraskuussa 2003 antamat päätelmät olivat aiheuttaneet oikeusvaikutuksia ennen kuin yhteisöjen tuomioistuin kumosi mainitut päätelmät. Ohjelmassa esitetyn finanssipoliittisen strategian päätavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Ohjelmalla on lisäksi tarkoitus varmistaa julkisen talouden alijäämän jatkuva supistuminen tulevina vuosina. Alijäämän ennustetaan supistuvan tasaisesti vuodesta 2005 lähtien vuosittain0,6–0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja saavuttavan vuonna 2008 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edelliseen ohjelmaan verrattuna uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan suunniteltu sopeuttaminen hieman suotuisammassa makrotaloudellisessa skenaariossa. Ohjelmassa esitettyihin ennusteisiin ja yhteisesti sovittuihin menetelmiin perustuvien komission laskelmien mukaan myös suhdannetasoitettu rahoitusasema paranee vuosittain0,6–0,7 prosenttiyksikköä vuodesta 2005 alkaen ja saavuttaa vuonna 2008 -0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kuten aikaisemmissa tarkistetuissa ohjelmissa, keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia perustuu tässäkin tarkistuksessa julkisten menojen reaalikasvulle asetettuihin monivuotisiin tavoitteisiin, joiden tarkoituksena on supistaa menoja suhteessa BKT:hen. Koska tulojen ennustetaan säilyvän lähes ennallaan suhteessa BKT:hen, tämä aiheuttaa vastaavan alijäämää supistavan vaikutuksen.

4. Ranskan viranomaisten toteuttamien toimenpiteiden pitäisi tämänhetkisten tietojen perusteella riittää siihen, että alijäämä saadaan supistettua alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Ranskan julkisen talouden rahoitusasema säilyy kuitenkin haavoittuvana. Liiallisen alijäämän korjaaminen edellyttää, että kaikki suunnitellut toimenpiteet toteutetaan tehokkaasti ja että epäsuotuisan kehityksen ilmetessä toteutetaan lisätoimenpiteitä. Lisäksi vuodeksi 2005 ennustettu alijäämän supistuminen on pääasiassa seurausta kertaluonteisesta tuloerästä, jonka suuruus on ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuodeksi 2005 ennustettu julkisen talouden sopeuttaminen on näin ollen melko vähäistä. Julkisen talouden toteutuma voi vuoden 2005 jälkeen olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Etenkin vaikuttaa siltä, että vuoden 2006 alijäämätavoite on vaarassa jäädä nykyistä politiikkaa noudatettaessa toteutumatta, kun otetaan huomioon vuodeksi 2006 suunnitellut veronalennukset ja se, ettei kyseisenä vuonna ole enää odotettavissa merkittäviä kertaluonteisia tuloja. Vuosiksi 2006–2008 asetetun menotavoitteen saavuttaminen vaikuttaa lisäksi nykyisen politiikan valossa vaikealta siitäkin huolimatta, että viime vuosina toteutetut rakenneuudistukset ovat selkeitä esimerkkejä oikeansuuntaisesta kehityksestä. Myös menotavoitteiden luotettavuus herättää huolta, koska edellisissä tarkistetuissa ohjelmissa asetetut tavoitteet jäivät selvästi saavuttamatta.

5. Edellä esitetyn riskinarvioinnin perusteella voidaan todeta, ettei ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näytä tarjoavan ennen vuotta 2007 riittävää varmuusmarginaalia sen takaamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Se ei myöskään riitä varmistamaan sitä, että vakaus- ja kasvusopimuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu, lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan ohjelmakauden aikana.

6. Julkisen velan arvioidaan vuonna 2004 olevan 64,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu vuodesta 2006 eteenpäin ja saavuttaa vuonna 2008 62 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen kehitykseen liittyy samoja riskejä kuin alijäämätavoitteiden saavuttamiseen.

7. Ranskan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän joitakin riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista merkittävistä julkisista menoista. Näin on huolimatta laajasta rakenneuudistuksesta, joka toteutettiin eläkejärjestelmän osalta vuonna 2003 ja terveydenhuoltojärjestelmän osalta vuonna 2004. Jos lisäuudistuksia ei toteuteta, julkisen talouden vakauttamispyrkimyksiä on tulevina vuosina lisättävä julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi.

8. Vuoden 2004 tarkistuksen mukainen talouspolitiikka noudattaa laajojen talouspoliittisten suuntaviivojen suosituksia osittain, etenkin niitä, jotka vaikuttavat julkiseen talouteen. Ranska on toteuttanut merkittäviä rakenneuudistuksia etenkin eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmiensä osalta ja pystyy tämän vuoksi vastaamaan paremmin väestön ikääntymisen seurauksiin. Suhdannetasoitettua alijäämää supistettiin kuitenkin vuonna 2004 huomattavasti suosituksessa asetettua tavoitetta vähemmän, eikä Ranska etenkään toteuttanut toimenpiteitä nopeuttaakseen suhdannetasoitetun alijäämän supistamista kasvuedellytysten parantuessa. Lisäksi vuoden 2004 tarkistetussa ohjelmassa esitettyyn keskipitkän aikavälin sopeutukseen liittyy epävarmuustekijöitä, eikä se riitä merkittävyydestään huolimatta varmistamaan lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamista tarkistuksen kattamalla jaksolla.

* * *

Edellä esitetyn arvion perusteella neuvosto katsoo, että Ranskan olisi

i) toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että liiallinen alijäämä korjataan vuonna 2005;

ii) varmistettava, että julkisen talouden vakauttamista jatketaan vuoden 2005 jälkeen, jotta lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan vuonna 2008; ja

iii) jatkettava rakenneuudistuksia ja pidettävä menot hallinnassa varmistaakseen ohjelmassa asetettujen monivuotisten menotavoitteiden noudattamisen.

Taulukko 1: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (muutos, %) | VO joulukuu 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |

KOM lokakuu 2004 | 2,4 | 2,2 | 2,2 | – | – |

VO joulukuu 2003 | 1,7 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | – |

YKHI-inflaatio (%) | VO joulukuu 2004 | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

KOM lokakuu 2004 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | – | – |

VO joulukuu 2003 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | – |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2004 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 | -0,9 |

KOM lokakuu 2004 | -3,7 | -3,0 | -3,3 | – | – |

VO joulukuu 2003 | -3,55 | -2,9 | -2,2 | -1,5 | – |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2004 | -0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 |

KOM lokakuu 2004 | -0,7 | -0,1 | -0,4 | – | – |

VO joulukuu 2003 | -0,6 | 0,1 | 0,9 | 1,6 | – |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2004¹ KOM lokakuu 2004 VO joulukuu 2003¹ | -3,4 -3,5 -3,2 | -2,7 -2,8 -2,6 | -2,0 -3,1 -1,9 | -1,4 – -1,3 | -0,7 – – |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 |

KOM lokakuu 2004 | 64,9 | 65,5 | 66,3 | – | – |

VO joulukuu 2003 | 62,8 | 63,2 | 62,8 | 61,8 | – |

Huom: 1Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa esitettyihin tietoihin. Lähteet: Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, löytyvät seuraavasta verkkosivustosta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Asiakirja KOM(2004) 813, 14.12.2004.

[3] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] Tätä tuloerää on tarkistettu 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun vuoden 2005 talousarvioesitys annettiin syyskuussa 2004. Tarkistus on otettu huomioon komission yksiköiden syksyn talousennusteessa. Ohjelman ennusteet perustuvat kuitenkin alkuperäiseen arvioon, jonka mukaan erä on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[6] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavassa verkkosivustossa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Asiakirja KOM(2004) 813, 14.12.2004.