Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta {SEK(2006) 1682} {SEK(2006) 1683} /* KOM/2006/0817 lopull. - CNS 2006/0310 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 20.12.2006 KOM(2006) 817 lopullinen 2006/0310 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan poliisiviraston (EUROPOL) perustamisesta (komission esittämä) {SEK(2006) 1682}{SEK(2006) 1683} PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA ● Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan poliisivirasto (Europol) perustettiin jäsenvaltioiden välisellä yleissopimuksella vuonna 1995[1]. Europol oli ensimmäinen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen nojalla perustettu elin. Kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus ei tuolloin vielä ollut levinnyt niin laajalle kuin nykyään, ja oikeus- ja sisäasioiden EU-yhteistyö rajoittui lähinnä TREVI-verkostoon. Sen jälkeen on annettu paljon oikeus- ja sisäasioiden lainsäädäntöä, muun muassa neuvoston päätökset Eurojustin ja Cepolin (Euroopan poliisiakatemia) perustamisesta. Päätöksellä on yleissopimukseen verrattuna se suuri etu, että päätöstä on melko helppoa mukauttaa muuttuviin olosuhteisiin, koska se ei edellytä ratifiointia. Tämä on erityisen tärkeää Europolin tapauksessa, koska kokemus on osoittanut, että sen oikeusperustaa on muutettava usein. Sen jälkeen kun Europol-yleissopimus hyväksyttiin vuonna 1995, on hyväksytty kolme eri pöytäkirjaa sen muuttamisesta (vuosina 2000, 2002 ja 2003[2]). Niiden määräykset tehostavat Europolin toimintaa suuresti. Tätä kirjoitettaessa yksikään näistä pöytäkirjoista ei kuitenkaan ole voimassa, koska osa jäsenvaltioista ei ole ratifioinut niitä. Europolia koskevissa keskusteluissa on käynyt ilmi, että Europolin toimintaa on edelleen parannettava sen jälkeen, kun pöytäkirjat ovat tulleet voimaan. Tämä johtuu osaksi terrorismista ja muista uusista tai kasvavista turvallisuusuhkista, jotka asettavat Europolille uusia haasteita ja vaativat uusia toimintatapoja. Lisäksi tietojenvaihdon tehostaminen ja Haagin ohjelmassa esitetyn saatavuusperiaatteen noudattaminen edellyttävät lisämukautuksia Europolin oikeudelliseen kehykseen. Samaan aikaan on kuitenkin huolehdittava tehokkaiden tietosuojasäännösten säilymisestä. Yksi merkittävä muutosehdotus on se, että Europol rahoitettaisiin yhteisön talousarviosta. Näin Europol nousisi tasavertaiseksi Eurojustin ja Cepolin kanssa ja samalla vahvistettaisiin Euroopan parlamentin roolia Europolin valvojana, mikä lisäisi Europolin toiminnan demokraattista valvontaa EU:n tasolla. Myös EU:n henkilöstösääntöjen soveltaminen Europoliin yksinkertaistaisi sääntelyä merkittävästi. Tämä vastaisi Euroopan parlamentin hyväksymää päätöslauselmaa[3]. Tämän ehdotuksen tavoitteena on tehdä Europolista neuvoston päätöksellä perustettu elin, ottaa tähän päätökseen kaikki kolmeen pöytäkirjaan jo sisältyvät muutokset ja toteuttaa muita parannuksia, jotta Europol voisi kohdata uudet haasteet. ● Yleinen tausta Europolin oikeusperustasta on keskusteltu ennenkin. Neuvostossa keskusteltiin jo vuonna 2001 mahdollisuudesta korvata Europol-yleissopimus neuvoston päätöksellä. Tuolloin asia päätettiin siirtää perustuslakisopimusluonnosta laativan Eurooppa-valmistelukunnan sekä sen jälkeisen hallitustenvälisen konferenssin käsiteltäväksi. Tämänhetkisen perustuslakisopimustekstin III-276 artikla perustuu niihin Europolin tulevaisuutta koskeviin näkemyksiin, jotka otettiin huomioon myös tätä ehdotusta laadittaessa. Europolin tulevaisuus nousi taas poliittisesti ajankohtaiseksi, kun Itävalta nosti asian pöydälle neuvoston puheenjohtajakaudellaan. Asiasta keskusteltiin ensin oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa tammikuussa 2006 ja sen jälkeen Europolin tulevaisuutta käsittelevässä korkean tason konferenssissa helmikuussa. Työ jatkui puheenjohtajan tukiryhmän kokouksissa, joiden tulokset koottiin neuvoston asiakirjaan 9184/1/06 rev 1, jossa esitellään eri vaihtoehtoja Europolin toiminnan tehostamiseksi. Monet ehdotetuista toimenpiteistä edellyttävät Europolin säädöskehyksen muuttamista. Ehdotusta laadittaessa on tarkkaan punnittu näitä eri vaihtoehtoja. Lisäksi neuvoston piirissä keskusteltiin Europolin tulevaisuutta koskevista neuvoston päätelmistä, joista päästiin yhteisymmärrykseen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2006. Päätelmät ovat selkeä poliittinen linjanveto Europolin tulevaisuutta koskevaa jatkosuunnittelua varten. Päätelmässä 4 esitetään seuraavaa: ”Toimivaltaisten neuvoston elinten olisi aloitettava sen tarkastelu, voitaisiinko ja miten Europol-yleissopimus korvata SEU:n 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisella neuvoston päätöksellä 1. tammikuuta 2008 mennessä tai mahdollisimman pian sen jälkeen, mahdollisuuksien mukaan konkreettisen aloitteen tai ehdotuksen pohjalta.” ● Voimassa olevat aiemmat säännökset Europolia sääntelee tätä nykyä Europol-yleissopimus, jossa määrätään sen organisaatiosta, toimivaltuuksista, tehtävistä, hallinnosta, elimistä, henkilöstöstä ja talousarviosta. Yleissopimuksessa on lisäksi useita määräyksiä tietojenkäsittelystä, tietosuojasta ja muista kysymyksistä, mm. kansalaisten oikeuksista. Lisäksi neuvosto ja Europolin hallintoneuvosto ovat antaneet huomattavan määrän Europolia koskevaa sekundaarilainsäädäntöä. Koko tämä säännöstö on otettu huomioon tätä ehdotusta laadittaessa. Merkittävä näkökohta ehdotusta laadittaessa oli pyrkimys varmistaa kitkaton siirtyminen nykytilanteesta ehdotuksessa kaavailtuun tilanteeseen. Päätösehdotuksessa on useita siirtymäsäännöksiä, jotta siirtymävaihe ei haittaisi Europolin operaatioita ja jotta henkilöstön oikeuksia ei poljettaisi. ● Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus on EU:n nykyisten toimintalinjojen ja tavoitteiden mukainen erityisesti siltä osin, että sillä pyritään tehostamaan jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten toimintaa vakavan rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Ehdotusta laadittaessa on otettu huomioon myös komission viimeaikaiset ehdotukset, jotka koskevat saatavuusperiaatteeseen perustuvaa tietojenvaihtoa sekä henkilötietojen suojelua rikosasioissa tehtävän poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön yhteydessä. Tällä päätöksellä pyritään myös varmistamaan, että oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen, oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta, oikeutta henkilötietojen suojaan sekä laillisuusperiaatetta ja rikoksista määrättävien rangaistusten oikeasuhteisuuden periaatetta noudatetaan täysimääräisesti (Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6, 7, 8, 48 ja 49 artikla). Kun henkilötietoja käsitellään tämän päätöksen mukaisesti, noudatetaan neuvoston puitepäätöstä 2007/XX/YOS rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta. Lisäksi noudatetaan tässä ehdotusluonnoksessa olevia erityissäännöksiä, joista monet sisältyivät jo Europol-yleissopimukseen. 2. SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI ● Sidosryhmien kuuleminen Komissio ei ole järjestänyt erityistä lausuntokierrosta sidosryhmille. Tämä johtuu siitä, että Itävalta oli puheenjohtajakaudellaan jo kuullut monia eri sidosryhmiä kaikilla tasoilla. Tässä yhteydessä käytiin keskusteluja ministeritasolla, 36 artiklan komiteassa (CATS) sekä tietosuoja-asiantuntijoiden ja muiden teknisten asiantuntijoiden kesken. Kuten edellä todettiin, tämän työn tulokset on otettu tarkkaan huomioon ehdotusta laadittaessa. ● Asiantuntijatiedon käyttö Ulkopuolista asiantuntija-apua ei tarvittu. ● Vaikutusten arviointi Ennen tämän ehdotuksen esittämistä pohdittiin useita erilaisia ratkaisuja. Ensimmäinen vaihtoehto oli säilyttää tilanne ennallaan. Tästä luovuttiin Europol-yleissopimuksen muuttamismenettelyn hankaluuden vuoksi. EU:n lainvalvontaelin ei voi toimia tehokkaimmalla mahdollisella tavalla, jos sen keskeiseen oikeusperustaan tehtävät muutokset tulevat voimaan parhaassakin tapauksessa vasta vuosia sen jälkeen, kun niistä on päätetty. Lisäksi Itävallan puheenjohtajakauden aikana käydyt keskustelut osoittivat, että eri jäsenvaltiot kannattavat eri keinoja Europolin toiminnan tehostamiseksi. Toinen vaihtoehto, josta myös luovuttiin, oli Europol-yleissopimuksen korvaaminen neuvoston päätöksellä siten, että samaan aikaan esitettäisiin ehdotus pöytäkirjaksi Europol-yleissopimuksen kumoamisesta. Jotkut asiantuntijat olivat esittäneet, että tällaisen pöytäkirjan tekeminen olisi edellytys Europolia koskevan neuvoston päätöksen voimaantulolle. Tämän vaihtoehdon suurin haitta on tietenkin se, että myös tällainen kumoamispöytäkirja olisi ratifioitava kaikissa jäsenvaltioissa, mikä pitkittäisi prosessia huomattavasti. Perusteellisen oikeudellisen arvioinnin päätteeksi laadittiin komission valmisteluasiakirja [SEC(2006) 851, 21. kesäkuuta 2006], jossa esitetään keskeiset perusteet komission kannalle, jonka mukaan Europol-yleissopimus voidaan korvata neuvoston päätöksellä ilman erillistä kumoamispöytäkirjaa. Kolmas vaihtoehto olisi ollut Europol-yleissopimuksen korvaaminen neuvoston päätöksellä säätämättä siitä, että Europolin toimintamenot rahoitetaan yhteisön talousarviosta. Rahoitusmenetelmä perustuu kuitenkin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 3 kohtaan, jonka mukaan yleissääntö on se, että sopimuksen VI osaston täytäntöönpanosta aiheutuvat toimintamenot otetaan Euroopan yhteisöjen talousarvioon, ellei neuvosto yksimielisesti päätä toisin. Sitä paitsi tarvittava rahoitus on jo sisällytetty vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT ● Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotuksen tarkoituksena on korvata Europol-yleissopimus neuvoston päätöksellä. Siihen on otettu kolmessa pöytäkirjassa yleissopimukseen tehdyt muutokset, joihin kuuluvat Europolin toimivaltuuksien ja tehtävien laajentaminen kattamaan rahanpesu, rikoksentorjuntaan sekä teknisiin ja tieteellisiin rikostutkimusmenetelmiin liittyvä apu, mahdollisuus osallistua yhteisiin tutkintaryhmiin tai pyytää jäsenvaltioita hoitamaan tai koordinoimaan tutkimuksia, ja Euroopan parlamentille suunnatun tiedotuksen lisääminen. Päätösehdotuksessa esitetään Europolin rahoittamista Euroopan yhteisöjen talousarviosta ja EU:n henkilöstösääntöjen soveltamista Europolissa, mikä lisäisi Euroopan parlamentin osallistumista Europolin hallinnointiin ja yksinkertaistaisi Europolin budjetti- ja henkilöstöhallintoon liittyviä menettelyjä. Europolin toiminnan tehostamiseksi ehdotuksessa esitetään parannuksia Europolin toimivaltuuksia ja tehtäviä sekä tietojenkäsittelyä ja tietosuojaa koskeviin säännöksiin. Muutokset toimivaltuuksiin ja tehtäviin Päätösehdotuksessa laajennetaan Europolin toimivaltuudet käsittämään myös sellainen rikollisuus, joka ei suoraan liity järjestäytyneeseen rikollisuuteen (4 artikla). Näin helpotetaan Europolin tuen antamista jäsenvaltioille rajat ylittävissä rikostutkimuksissa silloin, kun järjestäytyneen rikollisuuden osuutta asiaan ei ole voitu heti osoittaa. Ehdotuksen 5 artiklalla luodaan oikeusperusta, jonka perusteella Europol voi saada tietoja yksityisiltä tahoilta, kuten puheenjohtajan tukiryhmän kertomuksen suosituksessa 22 esitetään (5 artiklan 1 kohta). Lisäksi siinä säädetään mahdollisuudesta avustaa jäsenvaltiota, joka järjestää yleisen järjestyksen valvontaan vaikuttavan merkittävän kansainvälisen tapahtuman (5 artiklan 1 kohdan f alakohta). Uudet tietojenkäsittelyvälineet ja nykyisten välineiden tehokkuuden lisääminen Europolin keskeiset tietotekniset välineet ovat Europolin tietojärjestelmä ja analyysitietokannat. Siinä määrin kuin on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi, Europolille annetaan oikeus käyttää uusia tietojenkäsittelyvälineitä muun muassa terroristiryhmien ja lapsipornografian torjumiseksi (10 artikla). Neuvosto päättää, millä ehdoilla näitä välineitä voidaan käyttää henkilötietojen käsittelyyn. Europol pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että sen tietojenkäsittelyjärjestelmät ovat yhteentoimivat jäsenvaltioiden tietojärjestelmien kanssa ja sellaisten Euroopan unioniin liittyvien elinten käytössä olevien tietojärjestelmien kanssa, joihin Europol voi luoda yhteistyösuhteet. Tämä luo tekniset edellytykset kitkattomalle tietojenvaihdolle silloin, kun säännökset sallivat tällaisen vaihdon eikä tämä ole perustavanluonteisten tietosuojaperiaatteiden vastaista (10 artiklan 5 kohta). Kansallisilla yksiköillä on oltava suora pääsy Europolin tietojärjestelmään. Europol-yleissopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukainen vaatimus, jonka mukaan kaikki tiedot voidaan saada käyttöön yhteyshenkilöiden välityksellä vain, jos voidaan osoittaa, että tietoja tarvitaan tiettyä rikostutkimusta varten, katsottiin liian hankalaksi toteuttaa käytännössä ilman, että työn tehokkuus kärsii (11 artikla). Europolin tietokantoihin tallennettujen tietojen säilytystarpeen arviointiväliä pidennetään vuodesta kolmeen vuoteen tietojen tallentamisesta. Muutoksen tavoitteena on vähentää tietokantoja käyttävien analyytikoiden hallinnollista työtä (20 artikla). Kolmen vuoden arviointikausi vastaa myös 16 artiklan 4 kohdan säännöstä, jonka mukaan kustakin analyysitietokannasta on tarkistettava kolmen vuoden jälkeen, onko sen säilytysajan jatkaminen aiheellista. Analyytikoiden hallintotyön väheneminen merkitsee sitä, että he voivat keskittyä päätehtäväänsä eli rikosanalyysien tekemiseen. Uudet tietosuojasäännökset Kun henkilötietoja käsitellään tämän päätöksen mukaisesti, noudatetaan neuvoston puitepäätöstä 2007/XX/YOS rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta. Lisäksi noudatetaan tässä ehdotusluonnoksessa olevia erityissäännöksiä, joista monet sisältyivät jo Europol-yleissopimukseen. Jos Europolille annetaan uusia mahdollisuuksia käsitellä henkilötietoja, käsittelyssä on noudatettava selviä ja täsmällisiä oikeudellisia sääntöjä, jotka neuvosto on hyväksynyt. Analyysitietokantaa säilytetään enintään kolmen vuoden ajan. Jos säilytysajan jatkaminen on analyysitietokannan käytön kannalta ehdottoman välttämätöntä, sitä voidaan jatkaa kolme vuotta kerrallaan, kun asiasta on ilmoitettu hallintoneuvostolle ja yhteisen valvontaviranomaisen kanssa on neuvoteltu (16 artikla). Tietojen oikeudettoman käytön paljastavia valvontamenetelmiä, joiden avulla voidaan tarkistaa, että haut tietokannoista on tehty lainmukaisesti, tehostetaan pidentämällä valvontatietojen säilytysaikaa kuudesta kahdeksaantoista kuukauteen (18 artikla). Tietosuojaa lisätään perustamalla täysin riippumattoman tietosuojavaltuutetun virka (27 artikla). ● Oikeusperusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 30 artiklan 1 kohdan b alakohta, 30 artiklan 2 kohta ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohta. ● Toissijaisuusperiaate Euroopan unionin toteuttamiin toimiin sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: Euroopan unionin elintä ei voida perustaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Jäsenvaltioiden on yhdistettävä voimansa, jotta ne voisivat tehokkaammin torjua rajat ylittävää rikollisuutta ja terrorismia muun muassa keskitetyn analyysin ja tietojenvaihdon avulla. Tässä ehdotuksessa rajoitutaan antamaan Europolille ne välineet ja mahdollisuudet, joita se tarvitsee voidakseen avustaa ja tukea jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisia. Ehdotus on siten toissijaisuusperiaatteen mukainen. ● Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Tässä ehdotuksessa rajoitutaan Europol-yleissopimuksen tavoin antamaan tarvittavat Europolin organisaatiota, tietojenkäsittelyä ja tietosuojaa koskevat säännökset, jotta Europol voi toimia tehokkaasti. Tarpeen mukaan viitataan kansalliseen lainsäädäntöön, jonka perusteella määräytyy muun muassa se, mitä tietoja voidaan vaihtaa Europolin kanssa ja millä edellytyksillä. Suhteellisuusperiaate on otettu huomioon myös määritettäessä Europolin toimivaltuuksia, jotka rajoitetaan koskemaan eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehdyssä puitepäätöksessä lueteltuja vakavan rikollisuuden muotoja. Yhteisölle ehdotuksesta koituva taloudellinen rasitus vastaa jäsenvaltioiden nykyisiä osuuksia Europolin rahoituksesta. Ehdotuksen ansiosta hallinnollinen rasitus vähenee, kun Europolin oikeusperustaa voidaan muuttaa yhteisön menettelyllä, jolloin vältetään raskas ratifiointiprosessi. ● Sääntelytavan valinta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla perustettavan elimen oikeusperustaksi parhaiten soveltuva säädös on sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla tehtävä neuvoston päätös. Koska ehdotuksen tavoitteena ei ole lähentää jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, puitepäätös ei soveltuisi tähän tarkoitukseen. 4. BUDJETTIVAIKUTUKSET Europolin rahoittamiseen osoitetaan vuosia 2007–2013 koskevassa rahoituskehyksessä yhteensä 334 miljoonaa euroa yhteisön talousarviosta vuosina 2010–2013. Nämä määrät vastaavat Europolin uusinta viiden vuoden rahoitussuunnitelmaa. Europolin talousarvio vuodeksi 2007 on vajaat 68 miljoonaa euroa. Sen henkilöstön kokonaismäärä vuonna 2007 on 406. 5. LISÄTIETOJA Simulaatio, kokeiluvaihe ja siirtymäaika Ehdotukseen liittyy siirtymäaika. ● Yksinkertaistaminen Ehdotuksen toteuttaminen yksinkertaistaisi huomattavasti sekä EU:n että kansallisten viranomaisten hallintomenettelyjä. Sen ansiosta muun muassa vältettäisiin tarve antaa useita eri säädöksiä talousarvio- ja henkilöstöhallinnosta ja saatettaisiin Europolin toimintatavat muiden EU:n elinten ja virastojen yhteisten käytäntöjen mukaisiksi. ● Lainsäädännön kumoaminen Ehdotuksen hyväksyminen johtaa nykyisen lainsäädännön kumoamiseen. ● Uudelleenlaatiminen Ehdotuksessa on kyse uudelleenlaatimisesta. 2006/0310 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan poliisiviraston (EUROPOL) perustamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 2 kohdan sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan ottaa huomioon komission ehdotuksen[4], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[5], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan poliisiviraston, jäljempänä ’Europol’, perustamisesta sovittiin 7 päivänä helmikuuta 1992 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen puitteissa ja sitä säännellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyllä yleissopimuksella[6], jäljempänä ’Europol-yleissopimus’. (2) Europol-yleissopimukseen on esitetty useita muutoksia kolmessa pöytäkirjassa, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ratifiointiprosessin hitauden vuoksi. Yleissopimuksen korvaaminen päätöksellä helpottaisi uusien muutosten tekemistä tarpeen mukaan. (3) Europolin säädöskehystä voitaisiin yksinkertaistaa ja parantaa perustamalla Europol Euroopan unionin virastona, joka saa rahoituksensa Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta, ja soveltamalla Europoliin tällaisiin elimiin sovellettavia yleisiä sääntöjä ja menettelyjä. (4) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvilla aloilla toimivien virastojen ja elinten perustamissäädökset on annettu viime aikoina neuvoston päätöksinä (Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 tehty neuvoston päätös[7] ja Euroopan poliisiakatemian (Cepol) perustamisesta ja päätöksen 2000/820/YOS kumoamisesta 20 päivänä syyskuuta 2005 tehty neuvoston päätös[8]), koska tällaisia päätöksiä on helpompi mukauttaa olosuhteiden muuttuessa ja uusien poliittisten painopisteiden noustessa esiin. (5) Europolin perustaminen Euroopan yhteisöjen talousarviosta rahoitettavana Euroopan unionin virastona vahvistaisi Euroopan parlamentin roolia Europolin valvojana, koska Euroopan parlamentti osallistuu talousarvion hyväksymiseen. (6) Varmistamalla, että Europoliin sovelletaan samoja yleisiä sääntöjä ja menettelyjä kuin muihin elimiin ja virastoihin, sen hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa niin, että se voisi käyttää nykyistä suuremman osan voimavaroistaan keskeisten tehtäviensä hoitamiseen. (7) Europolin toimintaa voitaisiin edelleen yksinkertaistaa ja parantaa toimilla, joilla pyritään lisäämään Europolin mahdollisuuksia avustaa ja tukea jäsenvaltioiden toimivaltaisia lainvalvontaviranomaisia, ilman että Europolin työntekijöille annettaisiin toimeenpanovaltuuksia. (8) Yksi tällainen parannus olisi huolehtiminen siitä, että Europol pystyy avustamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia vakavan rikollisuuden eri muotojen torjumisessa ilman nykyistä rajoitusta, jonka mukaan rikollisjärjestöön osallistumisesta on oltava tosiasioihin perustuvaa näyttöä. (9) Europolin nimeäminen Euroopan unionin yhteyspisteeksi euron väärentämisen torjunnassa ei rajoita Genevessä 20 päivänä huhtikuuta 1929 allekirjoitetun, väärän rahan valmistamisen vastustamista koskevan yleissopimuksen sekä sen pöytäkirjan soveltamista. (10) Turhien menettelyjen välttämiseksi Europolin kansallisilla yksiköillä olisi oltava suora pääsy kaikkiin Europolin tietojärjestelmässä oleviin tietoihin. (11) Tämä päätös on rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2007/XX/YOS mukainen. (12) Yhteisön lainsäädännön nojalla tehtävään henkilötietojen käsittelyyn ja erityisesti Europolin henkilöstön henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001[9]. (13) Tarvittaisiin tietosuojasta vastaava henkilö, jonka tehtävänä on varmistaa itsenäisesti, että tietoja, asetuksen N:o 45/2001 24 artiklan mukaisesti suojatut Europolin henkilöstöä koskevat tiedot mukaan luettuina, käsitellään lainmukaisesti ja tämän päätöksen tietosuojasäännöksiä noudattaen. (14) Käytössä oleviin tietojenkäsittelyjärjestelmiin sovellettavia säännöksiä olisi yksinkertaistettava, ja Europolin mahdollisuuksia luoda ja hallinnoida muita tietoteknisiä välineitä olisi lisättävä. Tällaisten tietoteknisten välineiden luomisessa ja ylläpidossa olisi noudatettava yleisiä tietosuojaperiaatteita sekä neuvoston vahvistamia yksityiskohtaisia sääntöjä. (15) Olisi huolehdittava yhteistyöstä Euroopan tietosuojavaltuutetun yhteisen valvontaviranomaisen kanssa. (16) Europolin olisi tehtäviensä hoitamiseksi toimittava yhteistyössä sellaisten Euroopan unionin muiden elinten ja virastojen kanssa, jotka varmistavat asetuksen N:o 45/2001 mukaisen riittävän tietosuojatason. (17) Europolin olisi tehtävä yhteistyötä myös Eurojustin kanssa, koska Eurojust huolehtii sen perustamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti riittävästä tietosuojatasosta. (18) Europolin olisi voitava sopia yhteistyöjärjestelyistä yhteisöön ja unioniin liittyvien elinten ja virastojen kanssa, jotta lisättäisiin tehokkuutta ja vältettäisiin päällekkäistä työtä eri osapuolten toimivaltaan kuuluvassa vakavan rikollisuuden eri muotojen torjunnassa. (19) Europolin mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä kolmansien valtioiden tai elinten kanssa olisi järkeistettävä, jotta varmistetaan yhtäpitävyys Euroopan unionin yleisen toimintalinjan kanssa, ja tällaisen yhteistyön toteuttamistavoista olisi annettava uusia säännöksiä. (20) Europolin hallintomallia olisi parannettava yksinkertaistamalla menettelyjä ja laatimalla aikaisempaa yleisluonteisempi kuvaus hallintoneuvoston tehtävistä, rajoittamalla hallintoneuvoston kokousten määrää ja vahvistamalla yleissääntö, jonka mukaan kaikki päätökset on tehtävä kahden kolmasosan enemmistöllä. (21) Europolin täyden vastuullisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi olisi suotavaa säätää Euroopan parlamentin Europolia koskevan valvonnan tehostamisesta, ottaen huomioon tarpeen turvata sen toimintaa koskevien tietojen luottamuksellisuus. (22) Europolin tuomioistuinvalvonnassa olisi noudatettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 35 artiklaa. (23) Olisi säädettävä tarkkaan harkituista siirtymätoimenpiteistä, jotta Europol voisi edelleen suorittaa tehtävänsä parhaan kykynsä mukaan. (24) Koska toteutettavan toimenpiteen tavoitetta, joka on EU:n tason lainvalvontayhteistyöstä vastaavan viraston perustaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin ja koska se voidaan toimenpiteen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla, neuvosto voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetun ja EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. (25) Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: I LUKU – PERUSTAMINEN JA TEHTÄVÄT 1 artikla Perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan unionin virastoksi Euroopan poliisivirasto, jäljempänä ’Europol’. Sen toimipaikka on Haagissa, Alankomaissa. 2. Europolia pidetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyllä yleissopimuksella (Europol-yleissopimus) perustetun Europolin oikeudellisena seuraajana. 2 artikla Oikeustoimikelpoisuus 1. Europol on oikeushenkilö. 2. Europolilla on kussakin jäsenvaltiossa laajin sen kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeustoimikelpoisuus. Europol voi erityisesti hankkia ja luovuttaa kiinteää tai irtainta omaisuutta ja esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudessa. 3. Europolilla on valtuudet tehdä sopimus toimipaikastaan Alankomaiden kuningaskunnan kanssa. 3 artikla Tavoite Europolin tavoitteena on tukea ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä vakavan rikollisuuden ja terrorismin ehkäisemisessä ja torjunnassa. Tässä päätöksessä tarkoitetaan ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ kaikkia jäsenvaltioissa olevia julkisia elimiä, jotka ovat kansallisen lainsäädännön nojalla vastuussa rikosten ehkäisemisestä ja torjunnasta. 4 artikla Toimivalta 1. Europolin toimivalta käsittää kahteen tai useampaan jäsenvaltioon vaikuttavan vakavan rikollisuuden, erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin. 2. Tässä päätöksessä vakaviksi rikoksiksi katsotaan tämän päätöksen liitteessä I luetellut rikollisuuden muodot. 3. Europolin toimivalta käsittää myös niiden liitännäisrikokset. Liitännäisrikoksiksi katsotaan seuraavat rikokset: - rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen suorittamiseen tarvittavien keinojen hankkimiseksi, - rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen helpottamiseksi tai toteuttamiseksi, - rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen rankaisematta jäämisen varmistamiseksi. 4. Neuvosto päättää määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan Europolin toimivaltaan kuuluvien rikollisuuden muotojen torjumista ja ennaltaehkäisyä koskevista Europolin painopisteistä ottaen huomioon Euroopan unionin painopisteiden asettamismenettelyt Europolin toimivallan alalla. 5 artikla Tehtävät 1. Europolin ensisijaisina tehtävinä on a) kerätä, säilyttää, käsitellä, analysoida ja vaihtaa erityisesti jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden viranomaisten tai muiden julkisten tai yksityisten elinten välittämiä tiedustelu- ja muita tietoja, b) koordinoida, järjestää ja toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa toteutettavia tai yhteisten tutkintaryhmien toteuttamia tutkintatoimia ja operatiivisia toimia, tarvittaessa yhteistyössä Euroopan unionin tai kolmansien maiden elinten kanssa, c) välittää viivytyksettä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille niitä koskevia tietoja ja ilmoittaa välittömästi rikosten välillä havaituista yhteyksistä, d) helpottaa jäsenvaltioissa tehtävää tutkintaa välittämällä kansallisille yksiköille kaikki asiaankuuluvat tiedot, e) pyytää asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tekemään tai koordinoimaan tutkimuksia tietyissä tapauksissa, f) toimittaa tiedustelutietoja ja analyysitukea jäsenvaltioille yleisen järjestyksen valvontaan vaikuttavien merkittävien kansainvälisten tapahtumien yhteydessä. 2. Edellä 1 kohdassa esitettyihin tehtäviin kuuluu myös sellaisten tutkimusten koordinoiminen, jotka koskevat Internetin välityksellä harjoitettua rikollista toimintaa, erityisesti terrorismiin liittyviä rikoksia ja lapsipornografian sekä muun laittoman aineiston levittämistä, sekä Internetin tarkkaileminen tällaisen rikollisen toiminnan ja sitä harjoittavien henkilöiden tunnistamisen helpottamiseksi. 3. Europolin operatiivinen toiminta on aina toteutettava yhteistyössä sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, joiden alueella toimitaan, ja näiden viranomaisten suostumuksella. Pakkokeinojen käyttö kuuluu yksinomaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. 4. Europolin tehtäviin kuuluu lisäksi a) syventää jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tutkinnassa käyttämää erikoisosaamista ja antaa tutkintaa koskevia neuvoja, b) toimittaa strategisia tietoja kansallisen tason ja unionin tason operatiiviseen toimintaan ja sen tukitoimintaan osoitettujen voimavarojen käytön helpottamiseksi ja tehostamiseksi, c) laatia Europolin tavoitteeseen liittyviä uhkakuva-arvioita ja yleisiä tilannekatsauksia, järjestäytyneen rikollisuuden muodostaman uhan vuotuinen arviointi mukaan luettuna. 5. Europol voi osana 3 artiklan mukaista tavoitettaan auttaa jäsenvaltioita erityisesti seuraavilla aloilla: a) toimivaltaisten viranomaisten edustajien koulutus, tarvittaessa yhteistyössä Euroopan poliisiakatemian kanssa, b) näiden viranomaisten toiminnan organisointi ja välineet, helpottamalla jäsenvaltioiden välisen teknisen tuen antamista, c) rikoksentorjuntamenetelmät, d) tekniset ja tieteelliset menetelmät ja analyysit sekä rikostutkintamenetelmät. 6. Europol hoitaa Euroopan unionin yhteyksiä kolmansiin maihin ja organisaatioihin euron väärentämisen torjunnassa. 6 artikla Osallistuminen yhteisiin tutkintaryhmiin 1. Europolin työntekijät voivat osallistua tukihenkilöinä yhteisiin tutkintaryhmiin, myös sellaisiin ryhmiin, jotka on perustettu yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen[10] 1 artiklan, keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn yleissopimuksen 13 artiklan[11] tai tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä 18 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn yleissopimuksen 24 artiklan[12] mukaisesti. Europolin työntekijät voivat 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ja 3 kohdassa tarkoitetun järjestelmän mukaisesti sekä sen jäsenvaltion lainsäädäntöä noudattaen, jonka alueella yhteinen tutkintaryhmä toimii, avustaa kaikessa yhteisen tutkintaryhmän toiminnassa ja vaihtaa tietoja kaikkien sen jäsenten kanssa 5 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä he voivat myös ehdottaa, että yhteisen tutkintaryhmän kansalliset jäsenet käyttävät erityisiä pakkokeinoja. 2. Jos on perustettu yhteinen tutkintaryhmä tutkimaan euron väärentämistapauksia, Europolin työntekijä voidaan nimittää johtamaan tutkimuksia ryhmän johtajan välittömässä alaisuudessa. Jos tällä tavoin nimitetyn Europolin työntekijän ja tutkintaryhmän johtajan välillä on erimielisyyttä, noudatetaan ryhmän johtajan kantaa. 3. Niistä hallinnollisista järjestelyistä, joita tarvitaan, jotta Europolin työntekijät voivat osallistua yhteiseen tutkintaryhmään, määrätään Europolin johtajan ja yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisellä järjestelyllä siten, että kansallisia yksiköitä kuullaan. Tällaisia järjestelyjä koskevat säännöt antaa hallintoneuvosto. 4. Europolin työntekijät suorittavat tehtävänsä tutkintaryhmän johtajan johdolla 3 kohdassa tarkoitetuissa järjestelyissä määrätyin edellytyksin. 5. Europolin työntekijät voivat olla suoraan yhteydessä yhteisen tutkintaryhmän jäseniin ja antaa sen jäsenille ja lähetetyille jäsenille tietoja tämän päätöksen mukaisesti 3 kohdassa tarkoitetuissa järjestelyissä määrätyin edellytyksin. 6. Jos Europolin työntekijä tekee yhteisen tutkintaryhmän tehtäviä suorittaessaan rikoksen tai jos häntä vastaan tehdään rikos, häneen sovelletaan sen jäsenvaltion, jossa tutkintaryhmä toimii, sellaisia kansallisia säännöksiä, joita sovelletaan vastaavantasoisia tehtäviä suorittaviin henkilöihin. 7 artikla Europolin pyynnöt rikostutkinnan aloittamisesta 1. Jäsenvaltioiden on käsiteltävä Europolin esittämät pyynnöt tutkinnan aloittamisesta, suorittamisesta tai koordinoimisesta tietyssä asiassa, ja otettava kyseiset pyynnöt asianmukaisella tavalla huomioon. Niiden on ilmoitettava Europolille, aloittavatko ne pyydetyn tutkinnan. 2. Jos asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset päättävät olla noudattamatta Europolin pyyntöä, niiden on ilmoitettava Europolille päätöksestään ja sen perusteluista, paitsi jos perusteluja ei voida esittää siksi, että a) perustelujen esittäminen vahingoittaisi keskeisiä kansallisia turvallisuusetuja, tai b) perustelujen esittäminen vaarantaisi meneillään olevan tutkinnan moitteettoman sujumisen tai jonkin henkilön turvallisuuden. 3. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vastaukset Europolin pyyntöihin aloittaa tai suorittaa tutkinta tai koordinoida sitä tietyssä asiassa sekä tiedot tutkinnan tuloksista tässä päätöksessä ja asiaan liittyvässä kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. 8 artikla Kansalliset yksiköt 1. Jokainen jäsenvaltio perustaa tai nimeää kansallisen yksikön, joka vastaa tässä artiklassa lueteltujen tehtävien toteuttamisesta. Kustakin jäsenvaltiosta nimitetään virkamies kansallisen yksikön johtajaksi. 2. Kansallinen yksikkö on Europolin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteyselin. Jäsenvaltio voi kuitenkin sallia suorat yhteydet nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten ja Europolin välillä, siten että noudatetaan kyseessä olevan jäsenvaltion määrittelemiä ehtoja, joihin saattaa kuulua se, että ensin on otettava yhteyttä kansalliseen yksikköön. 3. Jäsenvaltioiden on toteuttava tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen kansallisen yksikön toimintakyvyn ja erityisesti sen, että sillä on pääsy aiheellisiin kansallisiin tietoihin. 4. Kansallisten yksiköiden tehtävänä on a) toimittaa Europolille oma-aloitteisesti tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamisessa, b) vastata Europolin esittämiin tietoja ja ohjeita koskeviin pyyntöihin, c) pitää tietoja ajan tasalla, d) kansallista lainsäädäntöä noudattaen käyttää ja toimittaa tietoja toimivaltaisten viranomaisten käyttöön, e) toimittaa Europolille neuvoja, tietoja ja analyyseja koskevia pyyntöjä, f) välittää Europolille sen tietokantoihin tallennettavia tietoja, g) huolehtia, että kaikki tietojenvaihto niiden ja Europolin välillä tapahtuu lainmukaisesti. 5. Kansallinen yksikkö ei yksittäisessä tapauksessa ole velvollinen välittämään tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden vastuuta ylläpitää lakia ja järjestystä ja huolehtia sisäisestä turvallisuudesta, jos tietojen siirto a) vaarantaa vireillä olevan tutkinnan onnistumisen tai henkilön turvallisuuden, b) paljastaa tietoja valtion turvallisuusyksiköistä tai valtion turvallisuutta koskevasta tiedustelutoiminnasta. 6. Jäsenvaltiot maksavat kansallisten yksiköiden yhteydenpidosta Europoliin aiheutuvat kulut eikä niitä, lukuun ottamatta liityntämaksuja, veloiteta Europolilta. 7. Kansallisten yksiköiden johtajat kokoontuvat joko omasta aloitteestaan tai johtajan taikka johtokunnan pyynnöstä säännöllisesti avustamaan neuvoillaan Europolia. 9 artikla Yhteyshenkilöt 1. Kukin kansallinen yksikkö lähettää Europoliin ainakin yhden yhteyshenkilön. Jollei tämän päätöksen yksittäisistä säännöksistä muuta johdu, yhteyshenkilöt ovat heidät lähettäneen jäsenvaltion lainsäädännön alaisia. 2. Jollei 8 artiklan 4 ja 5 kohdasta muuta johdu, yhteyshenkilöiden tehtävänä on a) välittää omista kansallisista yksiköstään saamiaan tietoja Europolille, b) toimittaa yhteyshenkilön lähettäneen jäsenvaltion kansallisille yksiköille Europolista saatuja tietoja, c) toimia Europolin työntekijöiden kanssa yhteistyössä välittämällä tietoja ja antamalla neuvoja, ja d) vaihtaa omista kansallisista yksiköistä saamiaan tietoja muiden jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden kanssa. Ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitettu kahdenvälinen tietojenvaihto voi, jos kansallinen lainsäädäntö sallii, koskea myös sellaisia rikoksia, jotka eivät kuulu Europolin toimivaltaan. 3. Yhteyshenkilöiden toimintaan sovelletaan 34 artiklan säännöksiä soveltuvin osin. 4. Yhteyshenkilöiden oikeuksista ja velvollisuuksista suhteessa Europoliin päättää hallintoneuvosto. 5. Tehtäviään suorittaessaan yhteyshenkilöillä on 50 artiklan 4 kohdan säännösten mukaiset erioikeudet ja vapaudet. 6. Europol huolehtii siitä, että yhteyshenkilöille tiedotetaan kaikesta sen toiminnasta ja että heidät otetaan mukaan sen toimintaan siinä määrin kuin heidän asemansa edellyttää. 7. Europol antaa yhteyshenkilöiden toimintaa varten tarvittavat tilat korvauksetta jäsenvaltioiden käyttöön Europolin rakennuksessa. Yhteyshenkilön lähettänyt jäsenvaltio vastaa muista hänen lähettämisestään sekä hänen käyttöönsä annettavista välineistä aiheutuvista kustannuksista, jollei hallintoneuvosto Europolin talousarviota laatiessaan suosita muuta tietyn asian osalta. II LUKU – TIETOJENKÄSITTELYJÄRJESTELMÄT 10 artikla Tietojenkäsittely 1. Europol käsittelee tiedustelu-, henkilö- ja muita tietoja tämän päätöksen mukaisesti siinä määrin kuin on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Europol perustaa 11 artiklassa tarkoitetun Europolin tietojärjestelmän sekä 14 artiklassa tarkoitetut analyysitietokannat ja ylläpitää niitä. 2. Europol voi käsitellä tietoja sen selvittämiseksi, onko kyseisillä tiedoilla merkitystä sen tehtävien hoitamiselle ja voidaanko ne tallentaa johonkin sen tietojärjestelmistä. 3. Kun Europol suunnittelee muun henkilötietojen käsittelyjärjestelmän perustamista kuin 11 artiklassa tarkoitettu Europolin tietojärjestelmä tai 14 artiklassa tarkoitetut analyysitietokannat, neuvosto päättää määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan edellytyksistä, joilla Europol voi tehdä sen. Nämä edellytykset koskevat erityisesti oikeutta tutustua tietoihin ja käyttää niitä sekä tietojen säilyttämiseen ja poistamiseen sovellettavia määräaikoja, ja niissä on otettava huomioon 26 artiklassa tarkoitetut periaatteet. 4. Hallintoneuvosto päättää johtajan esityksestä 3 kohdassa tarkoitettujen tietojenkäsittelyjärjestelmien perustamisesta mainitussa kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Ennen päätöksen tekemistä hallintoneuvoston on kuultava 33 artiklassa tarkoitettua yhteistä valvontaviranomaista. 5. Europol pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että sen tietojenkäsittelyjärjestelmät ovat yhteentoimivat jäsenvaltioiden tietojärjestelmien kanssa ja erityisesti sellaisten yhteisöön ja unioniin liittyvien elinten käytössä olevien tietojärjestelmien kanssa, joihin Europol voi luoda yhteistyösuhteet 22 artiklan mukaisesti, noudattamalla parhaita käytäntöjä ja avoimia standardeja. 11 artikla Europolin tietojärjestelmä 1. Europol ylläpitää Europolin tietojärjestelmää. Europolin tietojärjestelmään on suora pääsy kansallisilla yksiköillä, yhteyshenkilöillä, Europolin johtajalla ja apulaisjohtajilla sekä asianmukaisesti valtuutetuilla Europolin työntekijöillä. 2. Europol varmistaa, että tämän päätöksen tietojärjestelmän käyttöä koskevia säännöksiä noudatetaan. Se vastaa tietojärjestelmän moitteettomasta teknisestä ja operatiivisesta toiminnasta ja erityisesti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että 20, 28, 30 ja 34 artiklassa tarkoitetut tietojärjestelmää koskevat toimenpiteet toteutetaan moitteettomasti. 3. Kansallinen yksikkö vastaa yhteyksistä tietojärjestelmään kussakin jäsenvaltiossa. Sen vastuualueeseen kuuluvat erityisesti asianomaisen jäsenvaltion alueella tietojenkäsittelyyn käytettäviin laitteisiin sovellettavat, 34 artiklassa tarkoitetut turvatoimenpiteet, 20 artiklassa säädetty valvonta ja, jos asianomaisen jäsenvaltion lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä siellä noudatettavat menettelyt sitä vaativat, tämän päätöksen moitteeton muu täytäntöönpano. 12 artikla Europolin tietojärjestelmän sisältö 1. Europolin tietojärjestelmää voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tietojen käsittelyyn, jotka ovat välttämättömät Europolin tehtävien hoitamiseksi. Tallennettavat tiedot koskevat a) henkilöitä, joita epäillään asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla Europolin toimivaltaan kuuluvasta rikoksesta tai osallisuudesta tällaiseen rikokseen tai jotka on tuomittu tällaisesta rikoksesta, b) henkilöitä, joiden osalta on kansallisen lainsäädännön nojalla vakavaa aihetta epäillä, että he aikovat tehdä Europolin toimivaltaan kuuluvia rikoksia. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut henkilötiedot saavat sisältää vain seuraavat seikat: a) sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja tarvittaessa salanimi tai peitenimi, b) syntymäaika ja -paikka, c) kansalaisuus, d) sukupuoli ja e) tarvittaessa muut henkilöllisyyden toteamiseksi tarvittavat tuntomerkit, erityisesti mahdolliset objektiivisesti havaittavat ja muuttumattomat ruumiilliset tuntomerkit. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi Europolin tietojärjestelmää voidaan käyttää seuraavien 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien tietojen käsittelyyn: a) rikokset, syytteeseen johtaneet seikat sekä niiden (väitetty) tapahtuma-aika ja -paikka, b) rikoksen teossa käytetyt tai mahdollisesti käytettävät keinot, c) asiaa käsittelevät viranomaiset ja niiden käyttämät asiakirjojen numerot, d) epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön, e) rikostuomiot, sikäli kuin on kyse Europolin toimivaltaan kuuluvista rikoksista, f) tietojen tallentaja. Nämä tiedot voidaan tallentaa myös siinä tapauksessa, että niissä ei vielä viitata henkilöihin. Jos Europol itse tallentaa tiedot, sen on ilmoitettava oman asiakirjanumeronsa lisäksi tietolähde. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat täydentävät tiedot, joita Europolilla ja kansallisilla yksiköillä on hallussaan, voidaan pyynnöstä luovuttaa muille kansallisille yksiköille ja Europolille. Kansallisten yksiköiden on noudatettava tietoja luovuttaessaan kansallista lainsäädäntöä. 5. Jos asianomaista henkilöä koskevasta menettelystä luovutaan lopullisesti tai häneen kohdistuneet syytteet hylätään, sitä asiaa koskevat tiedot, joita kyseinen päätös koskee, on poistettava. 13 artikla Pääsy tietojärjestelmään 1. Kansalliset yksiköt, yhteyshenkilöt, Europolin johtaja ja apulaisjohtajat sekä sen asianmukaisesti valtuutetut työntekijät ovat oikeutettuja tallentamaan tietoja suoraan Europolin tietojärjestelmään ja hakemaan tietoja siitä. Europol saa tutustua tietoihin vain, jos tämä on tarpeen Europolin tietyn tehtävän suorittamiseksi. Kansallisten yksiköiden ja yhteyshenkilöiden on tietoihin tutustuessaan noudatettava maansa lakeja, asetuksia, hallinnollisia määräyksiä ja siellä noudatettavia menettelyjä, jollei tämän päätöksen täydentävistä säännöksistä muuta johdu. 2. Ainoastaan tiedot järjestelmään tallentaneella osapuolella on oikeus muuttaa, oikaista tai poistaa tietoja. Jos jollain osapuolella on aihetta epäillä, että 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat virheellisiä, tai jos se haluaa täydentää niitä, se ilmoittaa tästä tiedot tallentaneelle osapuolelle välittömästi. Tiedot tallentaneen osapuolen on viipymättä tutkittava kyseinen ilmoitus ja tarvittaessa muutettava, täydennettävä, oikaistava tai poistettava tiedot välittömästi. 3. Jos järjestelmä sisältää 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja henkilöä koskevia tietoja, jokainen osapuoli voi niitä täydentääkseen toimittaa muita kyseisessä kohdassa tarkoitettuja tietoja. Jos nämä tiedot ovat ilmeisen ristiriitaisia, asianomaiset neuvottelevat asiasta keskenään. 4. Jos jokin osapuoli aikoo poistaa kokonaan järjestelmään tallentamansa, 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiettyä henkilöä koskevat tiedot, ja muut osapuolet ovat tallentaneet samaa henkilöä koskevia 12 artiklan 3 kohdan mukaisia tietoja, vastuu tietosuojasta ja oikeus muuttaa, täydentää, oikaista ja poistaa 12 artiklan 2 kohdan mukaisia tietoja siirtyvät sille osapuolelle, joka on seuraavaksi tallentanut järjestelmään 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja asianomaisesta henkilöstä. Osapuoli, joka aikoo poistaa tietoja, ilmoittaa tästä sille osapuolelle, jolle vastuu tietosuojasta siirtyy. 5. Osapuoli, joka hakee tietoja tietojärjestelmästä tai tallentaa tai muuttaa niitä, vastaa haun, tallennuksen tai muutoksen lainmukaisuudesta. Kyseinen osapuoli on voitava tunnistaa. Kansallisten yksiköiden ja toimivaltaisten viranomaisten välisessä tietojen välittämisessä noudatetaan kansallista lainsäädäntöä. 6. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten yksiköiden ja henkilöiden lisäksi Europol-tietojärjestelmästä voivat tehdä hakuja jäsenvaltioiden nimeämät toimivaltaiset viranomaiset maansa lakien, asetusten, hallinnollisten määräysten ja siellä noudatettavien menettelyjen mukaisesti, jollei tämän päätöksen täydentävistä säännöksistä muuta johdu. Tällaisen haun tuloksesta käy kuitenkin ilmi vain se, ovatko haetut tiedot Europolin tietojärjestelmässä. Lisätietoja voidaan tämän jälkeen saada kansallisen yksikön välityksellä. 7. Edellä olevan 6 kohdan mukaisesti nimettyjä toimivaltaisia viranomaisia koskevat tiedot ja niiden myöhemmät muutokset on toimitettava neuvoston pääsihteeristölle, joka julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 14 artikla Analyysitietokannat 1. Europol voi, jos se on sen tavoitteiden toteuttamisen kannalta tarpeen, säilyttää analyysitietokannoissa tai muuttaa ja käyttää niissä tietoja toimivaltaansa kuuluvista rikoksista, 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut liitännäisrikokset mukaan luettuina. Näihin tietokantoihin voidaan tallentaa tietoja seuraavista henkilöryhmistä: a) edellä 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt, b) henkilöt, jotka voidaan kutsua todistamaan käynnissä olevassa rikostutkinnassa tai siitä johtuvassa rikosoikeudenkäynnissä, c) käsiteltävinä olevien rikosten uhrit tai henkilöt, joiden voidaan tiettyjen seikkojen perusteella olettaa olevan tällaisen rikoksen uhreja, d) henkilöt, joihin asianomainen on yhteydessä tai jotka ovat hänen seurassaan, e) henkilöt, jotka voivat antaa tietoja käsiteltävinä olevista rikoksista. Rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2007/XX/YOS 6 artiklan 1 kohdassa lueteltuja tietoja saa kerätä, säilyttää ja käsitellä ainoastaan, jos se on kyseisen tietokannan tavoitteiden kannalta ehdottoman välttämätöntä ja jos nämä tiedot täydentävät muita samassa tietokannassa olevia henkilötietoja. Tietyn henkilöryhmän valitseminen ainoastaan rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2007/XX/YOS 6 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tietojen perusteella on kielletty edellä mainittuja tavoitteita koskevien säännösten vastaisena. Neuvosto antaa määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan analyysitietokantojen käyttöä koskevat täytäntöönpanosäännöt, joissa täsmennetään erityisesti tässä artiklassa tarkoitettuihin henkilötietoryhmiin sekä tällaisten tietojen suojaamista ja niiden käytön sisäistä valvontaa koskevia säännöksiä. 2. Analyysitietokannat perustetaan analyysia varten, jolla tarkoitetaan sellaista tietojen keräämistä, käsittelyä tai käyttöä, jonka tarkoituksena on avustaa rikostutkinnassa. Jokaista analysoitavaa tapausta varten perustetaan analyysiryhmä, johon osallistuvat seuraavat henkilöt: a) analyytikot ja muut Europolin johtajan tehtävään määräämät Europolin työntekijät, b) yhteyshenkilöt ja/tai tietojen alkuperämaan asiantuntijat, tai ne, joita 4 kohdassa tarkoitettu analyysi koskee. Ainoastaan analyytikoilla on valtuudet tallentaa tietoja kyseiseen tietokantaan ja muuttaa niitä. Kaikki osallistuvat henkilöt saavat hakea tietoja tietokannasta. 3. Kansalliset yksiköt välittävät Europolille sen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan asianomaista analyysitietokantaa varten tarvittavia tietoja, jollei 8 artiklan 5 kohdasta muuta johdu. Kansallisilta yksiköiltä tulevien tietojen arkaluonteisuuden mukaan ne voidaan toimittaa suoraan analyysiryhmille kaikin asianmukaisin keinoin joko asianomaisten yhteyshenkilöiden välityksellä tai muulla tavoin. Europol antaa kansallisille yksiköille ohjeet siitä, missä muodossa tiedot olisi mieluiten toimitettava. 4. Jos analyysityö on yleisluontoista ja strategista, kaikille jäsenvaltioille tiedotetaan yhteyshenkilöiden ja/tai asiantuntijoiden välityksellä seikkaperäisesti työn tuloksista, erityisesti toimittamalla niille Europolin laatimat selostukset. Jos analyysityössä on kyse yksittäistapauksesta, joka ei koske kaikkia jäsenvaltioita, ja sillä on välitön toiminnallinen tavoite, siihen osallistuvat seuraavien jäsenvaltioiden edustajat: a) jäsenvaltiot, joista analyysitietokannan perustamista koskevan päätöksen tekemiseen johtaneet tiedot ovat peräisin tai joita tiedot välittömästi koskevat, sekä jäsenvaltiot, joita analyysiryhmä pyytää myöhemmin osallistumaan analyysiin sen vuoksi, että asiasta on tullut myös niitä koskeva, b) jäsenvaltiot, jotka 15 artiklassa tarkoitettua hakemistotoimintoa tutkiessaan havaitsevat, että niiden on tarpeen tutustua siihen, ja vaativat tätä 5 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 5. Valtuutetut yhteyshenkilöt esittävät tietoihin tutustumista koskevan vaatimuksen. Kukin jäsenvaltio nimeää ja valtuuttaa tehtävään rajoitetun määrän yhteyshenkilöitä. Se toimittaa heistä luettelon hallintoneuvostolle. Yhteyshenkilö perustelee 4 kohdassa tarkoitetun tutustumistarpeen kirjallisessa ilmoituksessa, jossa on sen viranomaisen hyväksyntä, jonka alainen hän on kotimaassaan, ja toimittaa sen analyysiin osallistuvien tiedoksi. Tämän jälkeen hänet otetaan mukaan käynnissä olevaan analyysityöhön ilman eri toimenpiteitä. Jos analyysiryhmässä vastustetaan tätä osallistumista, sitä lykätään sovittelumenettelyn ajaksi, joka käsittää seuraavat kolme vaihetta: a) analyysityöhön osallistuvat pyrkivät saavuttamaan yksimielisyyden yhteyshenkilön kanssa, joka esitti tietojen saantia koskevan vaatimuksen; tätä varten on käytettävissä enintään kahdeksan päivää, b) jos yksimielisyyttä ei saavuteta, asianomaisten kansallisten yksiköiden johtajat sekä Europolin johto kokoontuvat kolmen päivän kuluessa ja pyrkivät pääsemään yksimielisyyteen, c) jos erimielisyys edelleen jatkuu, asianosaisten edustajat Europolin hallintoneuvostossa kokoontuvat kahdeksan päivän kuluessa. Jos asianomainen jäsenvaltio ei luovu vaatimuksestaan saada tietoja, asianomaisen jäsenvaltion osallistumisesta päätetään konsensuksella. 6. Tietojen arkaluontoisuuden asteesta ja sen vaihtelusta sekä tietojen käsittelyedellytyksistä päättää yksin se jäsenvaltio, joka on välittänyt kyseiset tiedot Europolille. Tietojen levittämisestä ja niiden operatiivisesta käytöstä päättää jäsenvaltio, joka on välittänyt tiedot Europolille. Jos ei voida ratkaista, mikä jäsenvaltio on välittänyt tiedot Europolille, tietojen levittämisestä ja niiden operatiivisesta käytöstä päättävät analyysityöhön osallistuvat tahot. Jäsenvaltio tai asianomainen asiantuntija, joka tulee mukaan jo käynnissä olevaan analyysiin, ei saa varsinkaan levittää tai käyttää kyseisiä tietoja ilman alun perin asianosaisten jäsenvaltioiden ennakkosuostumusta. 7. Edellä olevasta 6 kohdasta poiketen, jos Europol havaitsee tietojen analyysitietokantaan lisäämisen yhteydessä, että kyseiset tiedot koskevat henkilöä tai esinettä, josta tietokannassa on jo toisen jäsenvaltion tai kolmannen osapuolen välittämiä tietoja, kummallekin jäsenvaltiolle tai kolmannelle osapuolelle on 17 artiklan mukaisesti ilmoitettava välittömästi tietojen välisestä yhteydestä. 8. Europol voi pyytää 22 ja 23 artiklassa tarkoitettuja kolmansien osapuolten asiantuntijoita osallistumaan analyysiryhmän toimintaan, jos a) Europolin ja kolmannen osapuolen välillä on voimassa sopimus, joka sisältää asianmukaiset määräykset tietojenvaihdosta, myös henkilötietojen toimittamisesta, ja vaihdettavien tietojen luottamuksellisuudesta, b) kolmannen osapuolen asiantuntijoiden osallistuminen on jäsenvaltioiden edun mukaista, c) analyysityö koskee suoraan kolmatta osapuolta, ja d) kaikki osallistujat ovat yksimielisiä kolmannen osapuolen asiantuntijoiden osallistumisesta analyysiryhmän toimintaan. Jos analysoitava tapaus koskee petosta tai muuta Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin vaikuttavaa laitonta toimintaa, Europol pyytää Euroopan petostentorjuntaviraston asiantuntijoita osallistumaan analyysiryhmän toimintaan. Kolmannen osapuolen asiantuntijoiden osallistuminen analyysiryhmän toimintaan edellyttää Europolin ja kyseisen osapuolen välistä järjestelyä. Tällaisia järjestelyjä koskevat säännöt antaa hallintoneuvosto. Europolin ja kolmansien osapuolten välisistä järjestelyistä ilmoitetaan 33 artiklassa tarkoitetulle yhteiselle valvontaviranomaiselle, joka voi esittää tarpeellisiksi katsomansa huomautukset hallintoneuvostolle. 15 artikla Hakemistotoiminto 1. Europol luo hakemistotoiminnon analyysitietokantoihin tallennettuja tietoja varten. 2. Europolin johtajalla, apulaisjohtajilla ja sen asianmukaisesti valtuutetuilla työntekijöillä sekä yhteyshenkilöillä ja kansallisten yksiköiden asianmukaisesti valtuutetuilla työntekijöillä on oikeus käyttää hakemistotoimintoa. Hakemistotoiminnon on oltava sellainen, että tutkittavasta tiedosta käy toimintoa käyttävälle henkilölle selvästi ilmi, onko analyysitietokannassa tietoja, joilla on merkitystä hänen tehtäviensä suorittamisen kannalta. 3. Oikeus käyttää hakemistotoimintoa määritellään siten, että käytön avulla on mahdollista saada tietää, onko jokin tieto tallennettuna vai ei, mutta että ei ole mahdollista vertailla tietokantojen sisältöä tai tehdä sen pohjalta päätelmiä. 4. Hakemistotoiminnon järjestämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä päättää hallintoneuvosto saatuaan yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon. 16 artikla Analyysitietokannan perustaminen 1. Europol laatii jokaisen analyysitietokannan perustamista varten rekisteriselosteen, johon sisältyy a) tietokannan nimi, b) tietokannan tarkoitus, c) henkilöryhmät, joita tietokantaan tallennetut tiedot koskevat, d) tallennettavien tietojen luonne ja kaikki rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2007/XX/YOS 6 artiklan 1 kohdassa luetellut, ehdottoman tarpeelliset tiedot, e) tietokannan perustamista koskevaan päätökseen johtaneet yleiset syyt, f) tietokannan perustamisajankohtana analyysiryhmän työhön osallistuvat henkilöt, g) millä edellytyksin tietokantaan tallennetut henkilötiedot voidaan välittää, niiden vastaanottajat ja menettelytapa, h) tietojen tarkastamista koskevat määräajat ja tietojen säilytysaika, i) tarkastuskertomusten tekemistapa. 2. Europolin johtaja ilmoittaa Europolin hallintoneuvostolle ja 33 artiklassa tarkoitetulle yhteiselle valvontaviranomaiselle välittömästi tietokannan perustamista varten laaditusta rekisteriselosteesta ja antaa niille tiedoksi kaikki asiakirjat. Yhteinen valvontaviranomainen voi esittää hallintoneuvostolle tarpeellisina pitämänsä huomautukset. Europolin johtaja voi pyytää yhteistä valvontaviranomaista esittämään huomautuksensa tietyn ajan kuluessa. 3. Hallintoneuvosto voi milloin tahansa antaa Europolin johtajalle tehtäväksi muuttaa rekisteriselostetta tai sulkea analyysitietokannan. Hallintoneuvosto päättää, milloin muutos tai tietokannan sulkeminen on tehtävä. 4. Analyysitietokantaa säilytetään enintään kolmen vuoden ajan. Ennen kolmen vuoden säilytysajan päättymistä Europolin on kuitenkin tarkistettava, onko ajan jatkaminen aiheellista. Kun säilytysajan jatkaminen on tietokannan käytön kannalta ehdottoman välttämätöntä, Europolin johtaja voi määrätä uudesta kolmen vuoden säilytysajasta. Europolin johtaja ilmoittaa Europolin hallintoneuvostolle ja 33 artiklassa tarkoitetulle yhteiselle valvontaviranomaiselle välittömästi perustelut sille, että tietokannan jatkaminen on ehdottoman välttämätöntä. Yhteinen valvontaviranomainen voi esittää hallintoneuvostolle tarpeellisina pitämänsä huomautukset. Europolin johtaja voi pyytää yhteistä valvontaviranomaista esittämään huomautuksensa tietyn ajan kuluessa. Edellä olevaa 3 kohtaa sovelletaan. III LUKU – TIETOJENKÄSITTELYÄ KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET 17 artikla Velvollisuus antaa tietoja Europol antaa viipymättä kansallisille yksiköille ja niiden pyynnöstä kansallisten yksiköiden yhteyshenkilöille tiedoksi niiden jäsenvaltiota koskevat tiedot samoin kuin Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten välillä havaitut yhteydet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan 6 ja 7 kohdan soveltamista. Lisäksi voidaan välittää muita vakavia rikoksia koskevia tiedustelu- ja muita tietoja, jotka Europol saa haltuunsa tehtäviään suorittaessaan. 18 artikla Tiedonhaun valvonta Europol laatii asianmukaiset valvontamenetelmät henkilötietojen käsittelyyn käytettäviin tietokantoihinsa tehtyjen hakujen lainmukaisuuden varmistamiseksi. Europol ja 32 ja 33 artiklassa tarkoitetut valvontaviranomaiset saavat käyttää näin kerättyjä tietoja ainoastaan tähän tarkoitukseen, ja tiedot on poistettava kahdeksantoista kuukauden kuluessa, paitsi jos ne ovat parhaillaan suoritettavan valvonnan kannalta tarpeen. Hallintoneuvosto päättää näitä valvontamenetelmiä koskevista yksityiskohdista yhteistä valvontaviranomaista kuultuaan. 19 artikla Tietojen käyttämistä koskevat säännöt 1. Ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset saavat välittää tai käyttää Europolin tietokannoista haettuja henkilötietoja Europolin toimivaltaan kuuluvan rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa sekä muiden vakavien rikollisuuden muotojen torjuntaa varten. Europol saa käyttää näitä tietoja ainoastaan tehtäviään suorittaessaan. 2. Jos tiedot välittävä jäsenvaltio tai kolmas osapuoli ilmoittaa, että tietoihin tässä jäsenvaltiossa tai kolmannen osapuolen käytössä sovelletaan erityisiä käyttörajoituksia, myös tietojen käyttäjän on noudatettava näitä rajoituksia, lukuun ottamatta erityistapauksia, joissa kansallisen lainsäädännön mukaan rajoituksista luovutaan tuomioistuinten tai lainsäädäntöelinten osalta taikka sellaisten muiden lain nojalla perustettujen riippumattomien elinten osalta, jotka ovat vastuussa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten valvonnasta. Tällöin tietoja saa käyttää ainoastaan, kun tiedot toimittanutta valtiota on ennalta kuultu, ja sen edut ja näkökannat on otettava huomioon mahdollisimman laajalti. 3. Tietoja saa käyttää muihin tarkoituksiin ja niitä saavat käyttää muut kuin kyseisessä artiklassa tarkoitetut viranomaiset ainoastaan, kun tiedot toimittanut jäsenvaltio on antanut siihen ennalta luvan, edellyttäen, että tämä on sallittua kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan. 20 artikla Tietojen säilyttämistä ja poistamista koskevat määräajat 1. Europol saa säilyttää tietokannassa olevia tietoja ainoastaan tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavan ajan. Tietojen säilyttämisen jatkamisen tarpeellisuus tutkitaan viimeistään kolmen vuoden kuluttua niiden järjestelmään tallentamisesta. Tiedot järjestelmään tallentanut yksikkö hoitaa tietojärjestelmässä säilytettyjen tietojen tarkastamisen ja poistamisen. Europol hoitaa sen muissa tietokannoissa säilytettyjen tietojen tarkastamisen ja poistamisen. Europol ilmoittaa ilman eri toimenpiteitä jäsenvaltioille kolme kuukautta etukäteen niiden järjestelmään tallentamien tietojen säilyttämistä koskevan määräajan päättymisestä. 2. Tarkastusta tehdessään 1 kohdan kolmannessa virkkeessä mainitut yksiköt voivat päättää tietojen säilyttämisestä seuraavaan tarkastukseen saakka, jos niiden säilyttäminen on Europolin tehtävien hoitamiseksi edelleen tarpeen. Jos tietoja ei päätetä säilyttää, ne poistetaan ilman eri toimenpiteitä. 3. Jos jäsenvaltio poistaa kansallisista tietokannoistaan Europolille välittämiään tietoja, joita tämä säilyttää muissa tietokannoissa, jäsenvaltio ilmoittaa siitä Europolille. Tämä poistaa tällöin tiedot, jollei niillä muutoin ole sille merkitystä, ottaen huomioon tämän lisäksi käytössään olevat tiedot, joita ensin mainitut tiedot välittäneellä jäsenvaltiolla ei ole käytettävissään. Europol ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle tietojen säilyttämisestä tietokannassa. 4. Tietoja ei poisteta, jos tämä vahingoittaisi suojaa vaativia rekisteröidyn henkilön etuja. Tässä tapauksessa tietoja saa käyttää ainoastaan rekisteröidyn henkilön suostumuksella. 21 artikla Pääsy kansallisiin ja kansainvälisiin tietokantoihin Jos Europolilla on Euroopan unionin säädösten, muiden kansainvälisten säädösten tai kansallisten säädösten nojalla oikeus tehdä tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen hakuja muista luonteeltaan joko kansallisista tai kansainvälisistä tietojärjestelmistä, se saa tällä tavoin hakea henkilötietoja, jos tämä on sen tehtävien hoitamiseksi tarpeen. Jos kyseisissä unionin säädöksissä tai muissa kansainvälisissä säädöksissä tai kansallisissa säädöksissä on tätä päätöstä tiukempia sääntöjä tietojen hausta ja käytöstä, kyseisissä säädöksissä annettuja sääntöjä sovelletaan siihen, miten Europol saa hakea ja käyttää näitä tietoja. Europol ei saa käyttää tietoja tämän päätöksen vastaisesti. IV LUKU – SUHTEET YHTEISTYÖKUMPPANEIHIN 22 artikla Suhteet muihin yhteisöön tai unioniin liittyviin elimiin ja virastoihin 1. Europol voi, siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien hoitamiseksi, luoda tiiviit yhteistyösuhteet ja ylläpitää niitä Euroopan yhteisön perustamissopimuksella tai Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella tai näiden sopimusten nojalla perustettuihin elimiin ja virastoihin. Näitä suhteita koskevista käytännön järjestelyistä voidaan sopia 2 kohdan mukaisesti. Europol luo tiiviit yhteistyösuhteet ja ylläpitää niitä erityisesti seuraaviin toimielimiin, elimiin, virastoihin ja toimistoihin, jos tämä on yksittäisissä tapauksissa tarpeen Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten ehkäisemiseksi tai torjumiseksi: a) Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) b) Euroopan keskuspankki c) Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS) d) Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF). Henkilötietoja voidaan käsitellä ainoastaan, jos tämä on tarpeen vastaanottajan toimivaltaan kuuluvien tehtävien lainmukaista suorittamista varten. 2. Europol voi sopia käytännön järjestelyistä 1 kohdassa tarkoitettujen toimielinten, elinten, virastojen ja toimistojen kanssa. Nämä käytännön järjestelyt voivat koskea operatiivisten, strategisten ja teknisten tietojen, myös henkilötietojen, vaihtoa sekä toiminnan koordinointia, ja niissä voidaan sopia seuraavista: a) säännöllinen neuvonpito muun muassa toimintasuunnitelmista ja strategioista sekä täydentävyyden saavuttamiseksi mistä tahansa yhteistä etua koskevasta asiasta, b) tutkinnan, operatiivisen toiminnan ja muun toiminnan koordinointi ja näihin liittyvä yhteistyö, c) edellytykset, joilla toinen elin tai virasto voi osallistua tiedustelu- ja muiden tietojen keräämiseen, säilyttämiseen, käsittelyyn, analyysiin ja vaihtoon sekä tietokantojen analysointiin tai sen tukemiseen tai tietokantoihin perustuvien tietojen ja tulosten vastaanottamiseen. 3. Europol voi vaihtaa tietoja, myös henkilötietoja, suoraan OLAFin kanssa samalla tavoin kuin jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen toisen pöytäkirjan[13] 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista. 4. Europol luo tiiviit yhteistyösuhteet Eurojustiin ja ylläpitää niitä, jotta lisättäisiin kummankin viraston tehokkuutta niiden toimivaltaan kuuluvissa kansainvälisen rikollisuuden vakavien muotojen torjunnassa, ottaen huomioon tarpeen välttää päällekkäistä työtä. Pyytäessään rikostutkinnan aloittamista Europol ilmoittaa asiasta erityisesti Eurojustille. 5. Europol luo tiiviit yhteistyösuhteet Euroopan poliisiakatemiaan (Cepol), ja ylläpitää niitä. Cepolin kanssa tehtävässä yhteistyössä edistetään koulutusta koskevaa keskinäistä neuvonpitoa ja avunantoa, kurssien ja muiden koulutusmuotojen järjestämistä, yhteisten koulutustapahtumien toteuttamista, henkilöstön osallistumista toisen osapuolen järjestämään koulutukseen sekä muiden tietojen kuin henkilötietojen vaihtoa. 23 artikla Yhteistyösuhteet kolmansiin elimiin 1. Europol voi, siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien hoitamiseksi, luoda yhteistyösuhteet ja ylläpitää niitä muun muassa seuraaviin rikosten ehkäisemisestä ja torjumisesta vastaaviin kolmansiin elimiin: a) kolmansien maiden julkiset elimet, b) kansainväliset järjestöt ja niiden alaiset julkisoikeudelliset elimet, c) muut julkisoikeudelliset elimet, jotka on perustettu kahden tai useamman jäsenvaltion välisellä sopimuksella, ja d) kansainvälinen rikospoliisijärjestö (Interpol). 2. Neuvosto vahvistaa Euroopan parlamenttia kuultuaan määräenemmistöllä luettelon 1 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista kolmansista elimistä, joihin Europol voi luoda yhteistyösuhteet. 3. Europol voi, siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien hoitamiseksi, sopia hallinnollisista järjestelyistä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kolmansien elinten kanssa. Tällaisissa järjestelyissä on erityisesti sovittava muiden strategisten tietojen kuin henkilötietojen vaihdosta. Henkilötietoja saa siirtää ainoastaan 24 artiklan mukaisesti. 24 artikla Henkilötietojen välittäminen kolmansille elimille 1. Europol voi välittää säilyttämiään henkilötietoja 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille kolmansille elimille tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti, kun a) tämä on yksittäisissä tapauksissa tarpeen Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten ehkäisemisessä tai torjunnassa, ja b) unioni on tehnyt asianomaisen kolmannen maan, kansainvälisen järjestön tai kolmannen elimen kanssa kansainvälisen sopimuksen, jossa sallitaan tällaisten tietojen välittäminen sellaisen arvion perusteella, jonka mukaan asianomaisessa elimessä taataan tietosuojan riittävä taso. 2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen Europol voi välittää säilyttämiään henkilötietoja 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille kolmansille elimille 4 kohdassa säädetyin edellytyksin, jos Europolin johtaja pitää tietojen välittämistä ehdottoman välttämättömänä asianomaisten jäsenvaltioiden olennaisten etujen suojelemiseksi Europolin tavoitteiden puitteissa tai rikokseen tai terrorismin uhkaan liittyvän välittömän vaaran torjumiseksi. Europolin johtaja arvioi kaikissa tapauksissa kyseisen elimen tietosuojatasoa suhteessa edellä mainittuihin etuihin. 3. Ennen kuin henkilötietoja toimitetaan 2 kohdan mukaisesti, johtaja arvioi kolmansien elinten antaman suojatason riittävyyden ottaen huomioon kaikki henkilötietojen välittämiseen vaikuttavat tekijät, joihin kuuluvat erityisesti a) tietojen luonne, b) tietojen käyttötarkoitus, c) suunnitellun käsittelyn kestoaika, d) kolmansiin elimiin sovellettavat yleiset ja erityiset tietosuojasäännökset. e) se, onko kolmas elin suostunut Europolin pyytämiä tietoja koskeviin erityisehtoihin. 4. Europol saa välittää jäsenvaltion sille välittämät henkilötiedot kolmansille elimille ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion suostumuksella. Jäsenvaltio voi antaa tätä varten alustavan suostumuksen yleisesti tai erityisehdoin. Suostumus voidaan peruuttaa milloin tahansa. Jos tiedot eivät ole jäsenvaltion välittämiä, Europol varmistaa, että niiden välittäminen ei voisi a) estää jäsenvaltioita asianmukaisesti hoitamasta toimivaltaansa kuuluvia tehtäviä, b) uhata jäsenvaltion turvallisuutta tai sen yleistä järjestystä tai muulla tavoin vahingoittaa sitä. 5. Europol vastaa tietojen välittämisen lainmukaisuudesta. Sen on tehtävä kaikesta tämän artiklan nojalla tapahtuneesta tietojen välittämisestä ja sen perusteluista merkintä. Tietoja saa välittää ainoastaan, jos vastaanottaja sitoutuu siihen, että tietoja käytetään ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten ne välitettiin. Tämä ei koske sellaista henkilötietojen välittämistä, jota Europol tekee kolmannelle elimelle esitettävän tietopyynnön yhteydessä. 25 artikla Europolin yhteistyösuhteita koskevat täytäntöönpanosäännöt 1. Neuvosto vahvistaa Euroopan parlamenttia kuultuaan määräenemmistöllä täytäntöönpanosäännöt, joita sovelletaan Europolin ja 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kolmansien elinten välisiin yhteistyösuhteisiin, henkilötietojen välittäminen Europolin toimesta tällaisille kolmansille elimille mukaan luettuna. 2. Hallintoneuvosto vahvistaa täytäntöönpanosäännöt, joita sovelletaan Europolin sekä 22 artiklassa tarkoitettujen, yhteisöön ja unioniin liittyvien elinten ja virastojen välisiin suhteisiin sekä Europolin ja tällaisten elinten ja virastojen väliseen henkilötietojen vaihtoon. Hallintoneuvosto kuulee yhteistä valvontaviranomaista ennen päätöksensä tekemistä. V LUKU – TIETOSUOJA JA TIETOTURVALLISUUS 26 artikla Tietosuojan taso Europol noudattaa rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2007/XX/YOS säädettyjä periaatteita henkilötietojen keräämisessä, käsittelyssä ja käytössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen erityissäännösten soveltamista. Europol noudattaa näitä periaatteita sellaisten henkilötietojen, myös muiden kuin automaattisesti käsiteltävien tietojen, keräämisessä, käsittelyssä ja käytössä, jotka se on saanut käyttöönsä tietokannan eli minkä tahansa henkilötietoja sisältävän jäsennetyn kokonaisuuden muodossa. 27 artikla Tietosuojavastaava 1. Europol nimittää tietosuojavastaavan, joka kuuluu henkilöstöön. Hän toimii suoraan hallintoneuvoston alaisuudessa. Suorittaessaan tehtäviään hän ei saa ottaa ohjeita keneltäkään. 2. Tietosuojavastaavan tehtävänä on erityisesti: a) huolehtia riippumattomalla tavalla henkilötietojen, Europolin henkilöstöä koskevat tiedot mukaan luettuina, käsittelyn lainmukaisuudesta ja tämän päätöksen asiaa koskevien säännösten noudattamisesta, b) huolehtia, että toimitetut ja vastaanotetut henkilötiedot kirjataan tämän päätöksen mukaisesti, c) huolehtia, että rekisteröidyille heidän pyynnöstään ilmoitetaan heidän tästä päätöksestä johtuvista oikeuksistaan, d) tehdä yhteistyötä tietojenkäsittelymenettelyistä, -koulutuksesta ja -neuvonnasta vastaavan Europolin henkilöstön kanssa. 3. Suorittaessaan tehtäviään tietosuojavastaava voi käyttää kaikkia Europolin käsittelemiä tietoja ja pääsee kaikkiin Eurojustin tiloihin. 4. Jos tietosuojavastaava katsoo, että tämän päätöksen henkilötietojen suojaa koskevia säännöksiä ei ole noudatettu, hän ilmoittaa asiasta johtajalle. Jollei johtaja oikaise tietojen virheellistä käsittelyä kohtuullisessa ajassa, tietosuojavastaava ilmoittaa asiasta hallintoneuvostolle, jonka on vahvistettava vastaanottaneensa ilmoituksen. Jollei hallintoneuvosto oikaise tietojen virheellistä käsittelyä kohtuullisessa ajassa, tietosuojavastaava saattaa asian yhteisen valvontaviranomaisen käsiteltäväksi. 5. Hallintoneuvosto antaa tietosuojavastaavaan sovellettavat tarkemmat säännöt. Nämä tarkemmat säännöt koskevat erityisesti tietosuojavastaavan valintaa ja erottamista, tehtäviä, velvollisuuksia ja toimivaltuuksia. 28 artikla Tietosuojavastuu 1. Vastuu Europolissa käsiteltävistä tiedoista, erityisesti niiden keräämisen ja Europolille välittämisen lainmukaisuudesta sekä tietojen tallentamisesta järjestelmään, niiden oikeellisuudesta, ajankohtaisuudesta ja säilytysaikojen valvonnasta, kuuluu a) tiedot järjestelmään tallentaneelle tai välittäneelle jäsenvaltiolle, b) kolmansien osapuolten välittämien tietojen tai Europolin analyysityön tuloksena saatujen tietojen osalta Europolille. 2. Europol vastaa lisäksi kaikista käsittelemistään tiedoista siitä lähtien, kun se päättää tallentaa näitä tietoja johonkin automaattisesti tai muulla tavoin käsiteltävään tietokantaansa. Tietosuojavastuu Europolille toimitetuista, mutta ei vielä Europolin tietokantaan tallennetuista tiedoista on tiedot toimittaneella osapuolella. Siihen asti, kun kyseiset tiedot on tallennettu tietokantaan, Europolin on kuitenkin huolehdittava siitä, että niihin saavat tutustua ainoastaan joko valtuutetut Europolin työntekijät sen ratkaisemiseksi, voidaanko niitä käsitellä Europolissa, tai tiedot toimittaneen osapuolen valtuutetut työntekijät. Jos Europolilla on arvioinnin perusteella syytä olettaa, että toimitetut tiedot ovat virheellisiä tai vanhentuneita, se ilmoittaa asiasta tiedot toimittaneelle osapuolelle. 3. Europol säilyttää tiedot siten, että voidaan tunnistaa ne toimittaneet jäsenvaltiot tai kolmannet osapuolet tai voidaan selvittää, onko ne saatu Europolin analyysityön tuloksena. 29 artikla Rekisteröidyn oikeudet 1. Jokaisella on oikeus tutustua häntä koskeviin ja Europolin käsittelemiin henkilötietoihin tai tarkistuttaa tällaiset tiedot tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2. Jokainen, joka haluaa käyttää tämän artiklan mukaisia oikeuksiaan, voi esittää maksutta asiaa koskevan pyynnön valitsemassaan jäsenvaltiossa tämän valtion määräämälle viranomaiselle. Kyseisen viranomaisen on saatettava asia Europolin käsiteltäväksi viipymättä ja viimeistään kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. 3. Europolin on käsiteltävä pyyntö kokonaisuudessaan kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on esitetty, noudattaen tämän artiklan säännöksiä sekä sen jäsenvaltion lakeja ja menettelyjä, jossa pyyntö on tehty. 4. Oikeus saada henkilötietoja on evättävä, jos se voi a) vaarantaa Europolin jonkin toiminnan, b) vaarantaa kansallisen tutkintatoimen, jota Europol avustaa, c) vaarantaa kolmansien osapuolten oikeudet ja vapaudet. 5. Europolin on neuvoteltava asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten kanssa ennen kuin se päättää tietojen luovuttamisesta. Analyysitietokantoihin tallennettujen tietojen luovuttamisen edellytyksenä on yksimielisyys Europolin ja analyysiin osallistuvien jäsenvaltioiden sekä niiden jäsenvaltioiden välillä, joita tietojen luovuttaminen välittömästi koskee. Jos jäsenvaltio vastustaa henkilötietojen luovuttamista, sen on ilmoitettava kieltäytymisestään ja sen perusteista Europolille. 6. Jos yksi tai useampi jäsenvaltio tai Europol vastustaa henkilötietojen luovuttamista sille henkilölle, jota tiedot koskevat, Europol ilmoittaa asianomaiselle, että se on suorittanut tarkastuksen, ilmaisematta sellaista, mikä voisi paljastaa, käsitteleekö Europol asianomaista koskevia henkilötietoja. 30 artikla Tietojen oikaiseminen ja poistaminen 1. Jokaisella on oikeus pyytää Europolia oikaisemaan tai poistamaan häntä koskevat virheelliset tiedot. Jos tämän oikeuden käyttämisen tuloksena tai muuten osoittautuu, että Europolin tallentamissa tiedoissa, joita sille ovat välittäneet kolmannet osapuolet tai jotka ovat syntyneet sen suorittaman analyysin tuloksena, on virheitä tai niiden tallentaminen tai säilyttäminen on tämän päätöksen vastaista, Europolin on oikaistava tai poistettava nämä tiedot. 2. Jos virheelliset tai tämän päätöksen vastaisesti käsitellyt tiedot ovat jäsenvaltioiden suoraan Europolille välittämiä, asianomaisten jäsenvaltioiden on oikaistava tai poistettava nämä tiedot yhteistyössä Europolin kanssa. 3. Jos jäsenvaltioiden välittämiin tietoihin liittyvät virheet johtuvat virheellisestä tai tämän päätöksen vastaisesti suoritetusta tietojen välittämisestä tai jos ne johtuvat niiden virheellisestä tai tämän päätöksen vastaisesta Europolin suorittamasta tallentamisesta, haltuun ottamisesta tai säilyttämisestä, Europolin on oikaistava tai poistettava tiedot yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. 4. Tiedot vastaanottaneille jäsenvaltioille tai kolmansille osapuolille ilmoitetaan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa viipymättä asiasta. Tiedot vastaanottaneiden jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten on myös oikaistava tai poistettava nämä tiedot. 5. Europol ilmoittaa pyynnön esittäjälle, että se on oikaissut tai poistanut häntä koskevat tiedot. Jos pyynnön esittäjä ei tyydy Europolin vastaukseen tai jos hän ei ole saanut vastausta kolmen kuukauden kuluessa, hän voi saattaa asian yhteisen valvontaviranomaisen käsiteltäväksi. 31 artikla Muutoksenhaku 1. Vastauksessaan tarkastusta koskevaan pyyntöön, pyyntöön saada tutustua tietoihin tai tietojen oikaisemista tai poistamista koskevaan pyyntöön Europol ilmoittaa pyynnön esittäjälle, että tämä voi hakea muutosta yhteiseltä valvontaviranomaiselta siinä tapauksessa, että hän ei tyydy päätökseen. Pyynnön esittänyt voi myös saattaa asian yhteisen valvontaviranomaisen käsiteltäväksi, jos hänen pyyntöönsä ei ole vastattu 29 tai 30 artiklassa säädetyissä määräajoissa. 2. Jos pyynnön esittänyt hakee muutosta yhteiseltä valvontaviranomaiselta, tämä viranomainen tutkii asian. 3. Kun muutoksenhakemus koskee sellaisten tietojen luovuttamista, jotka jäsenvaltio on tallentanut Europolin tietojärjestelmään, yhteinen valvontaviranomainen tekee päätöksensä sen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä noudattaen, jolle pyyntö esitettiin. Yhteinen valvontaviranomainen kuulee ennalta sen jäsenvaltion kansallista valvontaviranomaista tai toimivaltaista tuomioistuinta, jolta tiedot ovat peräisin. Asianomainen kansallinen valvontaviranomainen toimittaa tarvittavat tarkastukset erityisesti ratkaistakseen, onko tietojen luovuttamisen epäävä päätös tehty kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tämän jälkeen yhteinen valvontaviranomainen tekee päätöksensä, jossa se voi evätä tietojen luovuttamisen, tiiviissä yhteistyössä kansallisen valvontaviranomaisen tai toimivaltaisen tuomioistuimen kanssa. 4. Kun muutoksenhakemus koskee sellaisten tietojen luovuttamista, jotka Europol on tallentanut tietojärjestelmäänsä tai jotka on tallennettu analyysitietokantaan tai mihin tahansa muuhun sellaiseen järjestelmään, jonka Europol on perustanut henkilötietojen käsittelemistä varten 10 artiklan nojalla, ja jos Europol tai jokin jäsenvaltio edelleen vastustaa pyyntöön suostumista, yhteinen valvontaviranomainen voi Europolia tai asianomaista jäsenvaltiota kuultuaan kumota tällaisen vastustuksen ainoastaan jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Jos tätä enemmistöä ei saavuteta, yhteinen valvontaviranomainen ilmoittaa pyynnön esittäjälle muutoksenhaun hylkäämisestä, paljastamatta sellaista, mikä voisi ilmaista pyynnön esittäjälle, onko tietojärjestelmässä häntä koskevia tietoja. 5. Kun muutoksenhakemus koskee sellaisten tietojen tarkastamista, jotka jäsenvaltio on tallentanut Europolin tietojärjestelmään, yhteinen valvontaviranomainen varmistaa, että tarvittavat tarkastukset on toimitettu asianmukaisesti, sovittaen toimintansa tiiviisti yhteen tiedot tallentaneen jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen kanssa. Yhteinen valvontaviranomainen ilmoittaa pyynnön esittäjälle, että se on toimittanut tarkastukset, paljastamatta sellaista, mikä voisi ilmaista pyynnön esittäjälle, onko tietojärjestelmässä häntä koskevia tietoja. 6. Kun muutoksenhakemus koskee Europolin tietojärjestelmäänsä tallentamien tietojen tai analyysitietokantoihin tallennettujen tietojen tarkastamista, yhteinen valvontaviranomainen varmistaa, että Europol on suorittanut tarvittavat tarkastukset. Yhteinen valvontaviranomainen ilmoittaa pyynnön esittäjälle, että se on toimittanut tarkastukset, paljastamatta sellaista, mikä voisi ilmaista pyynnön esittäjälle, onko tietojärjestelmässä häntä koskevia tietoja. 32 artikla Kansallinen valvontaviranomainen 1. Kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen valvontaviranomaisen valvomaan riippumattomana ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen, että henkilötietojen järjestelmään tallentaminen, käyttäminen sekä missä hyvänsä muodossa tapahtuva välittäminen Europolille tapahtuu lainmukaisesti, ja tutkimaan, loukkaako tällainen tallentaminen, käyttäminen tai välittäminen rekisteröidyn oikeuksia. Tätä varten valvontaviranomaisella on oltava mahdollisuus sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia menettelyjä noudattaen tutkia kansallisissa yksiköissä tai yhteyshenkilöiden tiloissa tietoja, jotka jäsenvaltio on tallentanut Europolin tietojärjestelmään tai mihin tahansa sellaiseen tietojärjestelmään, jonka Europol on perustanut henkilötietojen käsittelemistä varten 10 artiklan nojalla. Kansallisilla valvontaviranomaisilla on valvontatehtävänsä suorittamista varten oikeus päästä Europolissa olevien omien yhteyshenkilöidensä toimitiloihin ja tutustua näiden hallussa oleviin asiakirjoihin. Lisäksi kansalliset valvontaviranomaiset valvovat kansallisten menettelyjensä mukaisesti kansallisten yksiköiden ja yhteyshenkilöiden toimintaa siltä osin kuin toiminnalla on merkitystä henkilötietojen suojan kannalta. Ne tiedottavat yhteiselle valvontaviranomaiselle kaikista Europolia koskevista toimenpiteistään. 2. Jokaisella on oikeus pyytää kansallista valvontaviranomaista varmistamaan, että asianomainen jäsenvaltio on toiminut lainmukaisesti tallentaessaan pyynnön esittäjää koskevia tietoja tai välittäessään niitä Europolille missä hyvänsä muodossa sekä tutkiessaan tietoja. Tätä oikeutta käytettäessä on noudatettava sen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, jossa pyyntö esitetään. 33 artikla Yhteinen valvontaviranomainen 1. Perustetaan yhteinen valvontaviranomainen valvomaan riippumattomana ja tätä päätöstä noudattaen Europolin toimintaa sen varmistamiseksi, että Europolin hallussa olevien tietojen tallentaminen, käsittely ja käyttö eivät loukkaa yksilön oikeuksia. Yhteinen valvontaviranomainen valvoo lisäksi Europolilta peräisin olevien tietojen välittämisen lainmukaisuutta. Yhteinen valvontaviranomainen muodostuu enintään kahdesta kunkin jäsenvaltion viideksi vuodeksi nimeämästä riippumattoman kansallisen valvontaviranomaisen jäsenestä tai edustajasta, joilla on tarvittava kelpoisuus ja joilla voi olla apunaan varajäseniä. Kullakin valtuuskunnalla on yksi ääni. Yhteinen valvontaviranomainen valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan. Tehtäviään suorittaessaan yhteisen valvontaviranomaisen jäsenet eivät ota vastaan ohjeita miltään viranomaiselta. 2. Europolin tehtävänä on avustaa yhteistä valvontaviranomaista sen tehtävien hoitamisessa. Europolin on erityisesti a) toimitettava valvontaviranomaiselle sen pyytämiä tietoja ja annettava sen käyttöön kaikki asiakirjat sekä tietokantoihin tallennetut tiedot, b) sallittava valvontaviranomaiselle pääsy milloin hyvänsä vapaasti kaikkiin toimitiloihinsa, c) pantava täytäntöön muutoksenhakua koskevat valvontaviranomaisen päätökset. 3. Yhteinen valvontaviranomainen on toimivaltainen tutkimaan Europolin toimintaan liittyviä, henkilötietojen käsittelyä ja käyttöä koskevia soveltamis- ja tulkintakysymyksiä, tutkimaan jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten riippumattomaan valvontaan tai tiedonsaantioikeuteen liittyviä kysymyksiä ja laatimaan yhdenmukaistettuja ehdotuksia yhteisten ratkaisujen löytämiseksi havaittuihin ongelmiin. 4. Jokaisella on oikeus pyytää yhteistä valvontaviranomaista varmistamaan, että pyynnön esittäjää koskevien henkilötietojen tallentaminen, kerääminen, käsittely ja käyttö Europolissa tapahtuu lainmukaisesti ja oikein. 5. Jos yhteinen valvontaviranomainen toteaa, että tämän päätöksen säännöksiä ei ole noudatettu henkilötietojen tallentamisessa, käsittelyssä tai käytössä, se toimittaa tarpeellisiksi katsomansa huomautukset Europolin johtajalle ja pyytää tätä vastaamaan tietyn määräajan kuluessa. Johtaja ilmoittaa hallintoneuvostolle menettelyn etenemisestä. Jos yhteinen valvontaviranomainen ei ole tyytyväinen vastaukseen, jonka johtaja on antanut sen pyyntöön, se saattaa asian hallintoneuvoston käsiteltäväksi. 6. Yhteinen valvontaviranomainen toimii tehtäviensä suorittamiseksi ja tietojenkäsittelyä koskevien sääntöjen ja menettelyjen noudattamisen yhdenmukaistamiseksi tarvittaessa yhteistyössä muiden valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa. 7. Yhteinen valvontaviranomainen laatii säännöllisin väliajoin toimintakertomuksen, jossa käsitellään sekä sen omaa toimintaa että kansallisten valvontaviranomaisten toimintaa siltä osin kuin se liittyy Europoliin. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Hallintoneuvostolle annetaan mahdollisuus esittää huomautuksia, jotka liitetään kertomukseen. Yhteinen valvontaviranomainen päättää, onko toimintakertomus julkistettava, ja tarvittaessa sen julkistamistavan. 8. Yhteinen valvontaviranomainen vahvistaa kahden kolmasosan enemmistöllä työjärjestyksensä ja saattaa sen neuvoston hyväksyttäväksi. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan. 9. Yhteinen valvontaviranomainen muodostaa jäsentensä keskuudesta komitean, johon kuuluu yksi jäsen kustakin äänioikeutetusta jäsenvaltiosta. Komitean tehtävänä on tutkia 31 artiklassa tarkoitetut muutoksenhaut kaikin aiheellisin tavoin. Komitea kuulee osapuolia niiden pyynnöstä; osapuolilla voi niiden niin toivoessa olla avustajia,. Tässä yhteydessä tehdyt päätökset ovat kaikkiin asianosaisiin nähden lopullisia. 10. Yhteinen valvontaviranomainen voi myös perustaa yhden tai useamman toimikunnan. 11. Yhteinen valvontaviranomainen antaa lausunnon siitä Europolin talousarvion osasta, joka koskee sitä. Sen lausunto liitetään asianomaiseen talousarvioesitykseen. 12. Yhteistä valvontaviranomaista avustaa sihteeristö, jonka tehtävät määritellään työjärjestyksessä. 34 artikla Tietoturvallisuus 1. Europol toteuttaa tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset ja organisaatiota koskevat toimenpiteet. Toimenpiteet katsotaan tarpeellisiksi ainoastaan, jos niiden aiheuttamat kustannukset ovat suhteessa niissä tarkoitettuun suojan tavoitteeseen. 2. Kukin jäsenvaltio ja Europol toteuttavat automaattista tietojenkäsittelyä Europolin yksiköissä koskevat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on a) estää asiaankuulumattomia henkilöitä käyttämästä henkilötietojen käsittelyyn käytettäviä laitteita (laitteiden käytön valvonta), b) estää tietovälineiden luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen ja poistaminen (tietovälineiden valvonta), c) estää tietojen luvaton tallennus järjestelmään sekä säilytettyjen henkilötietojen luvaton käyttö, muuttaminen tai poistaminen (tietojen tallentamisen valvonta), d) estää asiaankuulumattomia henkilöitä käyttämästä automaattista tietojenkäsittelyjärjestelmää tietojen välittämislaitteiden avulla (käytönvalvonta), e) varmistaa, että automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän käyttöön valtuutetut henkilöt pääsevät ainoastaan valtuutuksensa piiriin kuuluviin tietoihin (pääsynvalvonta), f) varmistaa, että on mahdollista tarkastaa ja osoittaa, mille elimille henkilötiedot voidaan välittää tiedonvälittämislaitteiden avulla (tietoliikenteen valvonta), g) varmistaa, että on mahdollista tarkastaa ja todeta jälkeenpäin, mitä henkilötietoja on tallennettu automaattiseen tietojenkäsittelyjärjestelmään ja millä hetkellä ja kenen toimesta niitä on tallennettu (tallentamisen valvonta), h) estää henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen tietojen siirron tai tietovälineiden kuljetuksen aikana (siirron valvonta), i) varmistaa, että häiriön tapahtuessa käytetyt järjestelmät voidaan välittömästi korjata (toimintakunnon palauttaminen), j) varmistaa, että järjestelmä toimii virheettömästi, että toimintavirheistä ilmoitetaan välittömästi (luotettavuus) ja että virhe toimintajärjestelmässä ei voi turmella säilytettyjä tietoja (eheys). VI LUKU – ORGANISAATIO 35 artikla Europolin elimet Europolin elimet ovat a) hallintoneuvosto, b) johtaja. 36 artikla Hallintoneuvosto 1. Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kutakin jäsenvaltiota edustavasta valtuuskunnasta ja yhdestä komissiota edustavasta valtuuskunnasta. Jäsenvaltioiden valtuuskunnilla on kullakin yksi ääni. Komission valtuuskunnalla on kolme ääntä, paitsi talousarviota ja toimintasuunnitelmaa hyväksyttäessä, jolloin sillä on kuusi ääntä. 2. Hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion edustaja. 3. Johtaja osallistuu hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta. 4. Hallintoneuvosto ja johtaja voivat käyttää avustajinaan asiantuntijoita. 5. Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa ja enintään neljä kertaa saman vuoden aikana. Kiireellisissä tapauksissa voidaan puheenjohtajan harkinnan mukaan kutsua koolle ylimääräisiä kokouksia. 6. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä. 7. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. 8. Hallintoneuvosto a) valvoo, että johtaja hoitaa tehtäviänsä asianmukaisesti, b) tekee päätöksensä ja toteuttaa täytäntöönpanotoimenpiteitä tämän päätöksen säännösten mukaisesti, c) vahvistaa Europolin henkilöstöön sovellettavat täytäntöönpanosäännöt, joita johtaja on ehdottanut ja joille on pyydetty komission suostumusta, d) vahvistaa varainhoitoasetuksen ja nimeää tilinpitäjän komissiota kuultuaan komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 mukaisesti, e) vahvistaa vähintään kolme ehdokasta johtajanvirkaan käsittävän luettelon, jonka se toimittaa neuvostolle komissiota kuultuaan, f) huolehtii muista neuvoston sille antamista tehtävistä erityisesti tämän päätöksen täytäntöönpanosäännösten puitteissa. 9. Hallintoneuvosto hyväksyy vuosittain a) ennakkoarvion tuloista ja menoista sekä komissiolle toimitettavan alustavan talousarvioesityksen ja sen mukana henkilöstötaulukon, sekä lopullisen talousarvion, b) komission annettua lausuntonsa Europolin toimintasuunnitelman, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden toimintatarpeet ja niiden vaikutus Europolin talousarvioon ja henkilöstöön, c) kulunutta vuotta koskevan yleiskertomuksen Europolin toiminnasta. Nämä asiakirjat toimitetaan neuvostolle hyväksyttäviksi. Neuvosto toimittaa ne tiedoksi myös Euroopan parlamentille. 10. Jos se on ehdottoman välttämätöntä, hallintoneuvosto voi päättää perustaa työryhmiä, jotka antavat suosituksia, laativat ja esittävät strategioita tai hoitavat muita hallintoneuvoston välttämättöminä pitämiä neuvonantotehtäviä. Hallintoneuvosto laatii työryhmien perustamista ja toimintaa koskevat säännöt. 11. Hallintoneuvosto käyttää 38 artiklan 3 kohdan mukaisia toimivaltuuksiaan suhteessa johtajaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 37 artiklan soveltamista, ja 27 artiklassa tarkoitettuun tietosuojavastaavaan. 12. Hallintoneuvosto valmistelee 4 artiklan 4 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 2 kohdassa, 25 artiklan 1 kohdassa, 33 artiklan 8 kohdassa ja 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut neuvoston päätökset. 13. Valmistellessaan 10 artiklan 3 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä hallintoneuvosto kuulee 33 artiklassa tarkoitettua yhteistä valvontaviranomaista. 37 artikla Johtaja 1. Neuvosto nimittää Europolin johtajan määräenemmistöllä hallintoneuvoston esittämästä, vähintään kolme ehdokasta sisältävästä luettelosta, neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. 2. Johtajalla on apunaan apulaisjohtajia, jotka nimitetään 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Johtaja määrää tarkemmin heidän tehtävistään. 3. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ja apulaisjohtajien valintaa koskevat säännöt. Säännöt tulevat voimaan, kun neuvosto on hyväksynyt ne määräenemmistöllä. 4. Johtaja vastaa a) Europolin tehtävien hoitamisesta, b) juoksevasta hallinnosta, c) 38 artiklan 3 kohdassa säädetyn toimivallan käyttämisestä henkilöstön suhteen, d) hallintoneuvoston päätösten asianmukaisesta valmistelusta ja täytäntöönpanosta, e) alustavan talousarvioesityksen, alustavan henkilöstötaulukon ja alustavan toimintasuunnitelman laatimisesta, f) Europolin talousarvion toteuttamisesta, g) neuvoston asettamien painopisteiden toteuttamista sekä Europolin ulkosuhteita koskevasta säännöllisestä tiedottamisesta hallintoneuvostolle, h) kaikista muista hänelle tässä päätöksessä säädetyistä tai hallintoneuvoston antamista tehtävistä. 5. Johtaja on toiminnastaan vastuussa hallintoneuvostolle. 6. Johtaja on Europolin laillinen edustaja. 7. Johtaja ja apulaisjohtajat voidaan erottaa neuvoston päätöksellä, jonka se tekee määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan ja hallintoneuvoston lausunnon saatuaan. Hallintoneuvosto vahvistaa tällaisissa tapauksissa sovellettavat säännöt. Säännöt tulevat voimaan, kun neuvosto on hyväksynyt ne määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan. 38 artikla Henkilöstö 1. Europolin johtajaan, apulaisjohtajiin ja tämän päätöksen soveltamispäivämäärän jälkeen palvelukseen otettuun Europolin henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan yhteisöjen toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä. 2. Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta sekä komission virkamiehiin tilapäisesti sovellettavien erityisten toimenpiteiden laatimisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 sovellettaessa Europol katsotaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi virastoksi. 3. Europol käyttää henkilöstöönsä ja johtajaan nähden tämän päätöksen 36 artiklan 11 kohdan ja 37 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti valtuuksia, jotka henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaan kuuluvat nimittävälle viranomaiselle ja viranomaiselle, jolla on toimivalta tehdä työsopimuksia. 4. Europolin henkilöstö otetaan palvelukseen 1 kohdassa tarkoitettujen säännösten ja määräysten mukaisesti. Henkilöstöön kuuluu pysyviä, väliaikaisia ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä. Yhteisön toimielimet voivat siirtää virkamiehiään tilapäisesti Europoliin väliaikaisina toimihenkilöinä. 5. Jäsenvaltiot voivat lähettää Europoliin kansallisia asiantuntijoita. Tätä varten hallintoneuvosto vahvistaa tarvittavat soveltamissäännöt. VII LUKU – SALASSAPITOVELVOLLISUUS 39 artikla Salassapitovelvollisuus 1. Europol ja jäsenvaltiot toteuttavat aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen suojan salassa pidettäville tiedoille, jotka tämän päätöksen mukaisesti kerätään Europoliin tai joita vaihdetaan Europolin puitteissa. Tätä varten neuvosto antaa Euroopan parlamenttia kuultuaan määräenemmistöllä salassapitosuojaa koskevat säännöt. Näissä säännöissä määrätään myös tapauksista, joissa Europol voi vaihtaa salassa pidettäviä tietoja kolmansien osapuolten kanssa. 2. Kun Europol aikoo antaa jollekulle turvallisuuden kannalta arkaluonteisia tehtäviä, jäsenvaltiot sitoutuvat tekemään Europolin johtajan pyynnöstä kansallista lainsäädäntöä noudattaen kyseisiä omia kansalaisiaan koskevia turvallisuusselvityksiä ja avustamaan toisiaan tässä tehtävässä. Kansallisten säännösten nojalla toimivaltainen viranomainen on velvollinen välittämään Europolille ainoastaan turvallisuusselvityksen tulokset. Nämä tulokset sitovat Europolia. 3. Kukin jäsenvaltio ja Europol voivat nimetä tietojen käsittelytehtävään Europolissa ainoastaan erityiskoulutuksen saaneita henkilöitä, joille on tehty turvallisuusselvitys. Hallintoneuvosto vahvistaa Europolin virkamiesten turvallisuusselvitystä koskevat säännöt. Johtaja tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti Europolin henkilöstön turvallisuusselvitystilanteesta. 40 artikla Pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus 1. Europolin johtajan, hallintoneuvoston jäsenten, apulaisjohtajien, työntekijöiden ja yhteyshenkilöiden on pidättäydyttävä toimista ja kannanotoista, jotka saattaisivat vahingoittaa Europolia tai vaarantaa sen toimintaa. 2. Europolin johtaja, hallintoneuvoston jäsenet, apulaisjohtajat, työntekijät, yhteyshenkilöt sekä muut henkilöt, joille on nimenomaan määrätty pidättymistä tai luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus, eivät saa antaa tehtäviään hoitaessaan tai toiminnassaan saamiaan tietoja kenellekään asiaan kuulumattomalle henkilölle tai julkisuuteen. Tämä ei koske tietoja, joiden sisältöä ei ole pidettävä salassa. Pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus jatkuu tehtävien, työsopimuksen tai toiminnan päätyttyäkin. Europol ilmoittaa ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetusta velvollisuudesta ja sen loukkaamisesta aiheutuvista rangaistusseuraamuksista. Ilmoitus tehdään kirjallisesti. 3. Europolin johtaja, hallintoneuvoston jäsenet, apulaisjohtajat, työntekijät, yhteyshenkilöt sekä henkilöt, joita 2 kohdan mukainen velvollisuus koskee, eivät saa ilman johtajan tai, jos kyse on johtajasta, hallintoneuvoston suostumusta antaa todistajanlausuntoa tai lausuntoa tuomioistuimessa tai oikeuslaitoksen ulkopuolisessa menettelyssä tosiseikoista tai tiedoista, jotka he ovat saaneet tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai toimintansa yhteydessä. Johtaja tai tarvittaessa hallintoneuvosto ottaa yhteyttä tuomioistuimeen tai muuhun toimivaltaiseen elimeen sen varmistamiseksi, että toteutetaan tarvittavat toimenpiteet siihen elimeen sovellettavan kansallisen lainsäädännön suhteen, jossa asia on vireillä. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena voi olla joko todistamismenettelyn muuttaminen siten, että tietojen luottamuksellisuus taataan, tai, jos se kansallisen lain mukaan on sallittua, kieltäytyminen tietojen luovuttamisesta, jos Europolin tai jonkin jäsenvaltion elintärkeä etu sitä edellyttää. Jos jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään oikeudesta kieltäytyä todistamasta, 2 kohdassa tarkoitettujen, todistamaan kutsuttujen henkilöiden on pyydettävä todistamiseen lupa. Luvan antaa johtaja, ja jos hänet on itse kutsuttu todistamaan, hallintoneuvosto. Jos yhteyshenkilö on kutsuttu todistamaan Europolilta saamistaan tiedoista, lupa annetaan sen jäsenvaltion suostumuksella, joka on lähettänyt yhteyshenkilön Europoliin. Velvollisuus pyytää lupa todistamiseen jatkuu virkasuhteen, työsopimuksen tai toiminnan päätyttyäkin. Jos ilmenee, että todistaminen voi käsittää myös jäsenvaltion Europolille välittämiä tietoja tai tietoja, jotka ilmeisesti koskevat jotain jäsenvaltiota, tältä jäsenvaltiolta on pyydettävä lausunto ennen luvan antamista. Luvan todistaa saa evätä ainoastaan, jos se on tarpeen Europolin tai asianomaisten jäsenvaltioiden ehdottoman välttämättömien etujen turvaamiseksi. 4. Kunkin jäsenvaltion on käsiteltävä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevien velvollisuuksien loukkaamista oman salassapitovelvollisuutta koskevan lainsäädäntönsä tai luottamuksellista aineistoa koskevien säännöstensä mukaisesti. Sen on huolehdittava siitä, että näitä säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan myös sen omiin virkamiehiin, jotka tehtäviään hoitaessaan ovat yhteydessä Europoliin. VIII LUKU – TALOUSARVIOSÄÄNNÖKSET – SEURANTA JA ARVIOINTI 41 artikla Talousarvio 1. Europolin tulot koostuvat Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (komission pääluokka) 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen otettavasta yhteisön avustuksesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muunlaisia tuloja. 2. Europolin menoihin kuuluvat henkilöstöstä, hallinnosta, infrastruktuurista ja toiminnasta aiheutuvat kulut. 3. Johtaja laatii ennakkoarvion Europolin seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja toimittaa hallintoneuvostolle tämän ennakkoarvion sekä alustavan henkilöstötaulukon. Henkilöstötaulukossa esitetään luonteeltaan pysyvät tai tilapäiset toimet sekä lähetetyt kansalliset asiantuntijat, ja siinä täsmennetään Europolin palveluksessa kyseisenä varainhoitovuonna olevan henkilöstön lukumäärä, palkkaluokat ja ura-alueet. 4. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 5. Hallintoneuvosto hyväksyy ennakkoarvion, johon kuuluu alustava henkilöstötaulukko ja työohjelma, sekä toimittaa sen vuosittain 31 päivään maaliskuuta mennessä komissiolle. Jo