Neuvoston 9 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 22/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../98/EY tekemiseksi toimintaohjelman laatimisesta yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi lakimiesten keskuudessa (Robert Schuman -ohjelma)



Virallinen lehti nro C 135 , 30/04/1998 s. 0025



Neuvoston 9 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 22/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o . . ./98/EY tekemiseksi toimintaohjelman laatimisesta yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi lakimiesten keskuudessa (Robert Schuman -ohjelma) (98/C 135/03) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (3), sekä katsovat, että 1) yhteisön oikeuden soveltamista koskevassa julistuksessa N:o 19, joka on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjan liitteenä, korostetaan yhteisön moitteettoman toiminnan kannalta olevan olennaisen tärkeää, että eri jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet johtavat siihen, että yhteisön oikeutta sovelletaan jäsenvaltioissa yhtä tehokkaasti ja täsmällisesti kuin kansallista oikeutta, 2) sisämarkkinoiden toteuttaminen edellyttää huomattavan suurta lainsäädäntötyötä, johon liittyy erityisesti kansallisen lainsäädännön lähentäminen sellaisen alueen perustamiseksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja, 3) yhteisön oikeuden sääntöjen tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen on uusi painopiste, joka on välttämätön sisämarkkinoiden toimivuudelle, 4) yhteisön sisämarkkinoiden vapauksia koskevat, vaikutukseltaan välittömät säännöt mahdollistavat niihin vetoamisen kansallisissa tuomioistuimissa kansallisessa lainsäädännössä määriteltyjen menettelyjen mukaan, ja kansalaisten, kuluttajien ja yritysten on voitava luottaa näiden sääntöjen soveltamiseen ja käyttää niitä oikeuksia ja takeita, joita nämä säännöt antavat kaikissa jäsenvaltioissa; tässä on kyse kansalaisten, kuluttajien ja yritysten oikeusturvasta, sisämarkkinoiden uskottavuudesta ja laajemmin luottamuksesta Euroopan yhdentymiseen, 5) kansalaiset, kuluttajat ja yrittäjät voivat käyttää kaikkia oikeuksiaan, joita heillä on yhteisön oikeusjärjestyksen perusteella kaikissa kansallisissa tuomioistuimissa, ainoastaan, jos tämän yhteisön oikeuden säännön soveltamiseen välittömimmin osallistuvilla oikeusalan ammattilaisilla eli tuomareilla, syyttäjillä ja asianajajilla on riittävästi tietoa ja koulutusta, 6) parhaan mahdollisen hyödyn saamista sisämarkkinoista koskevasta strategisesta ohjelmasta 22 päivänä joulukuuta 1993 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle korostetaan, että sekä tuomiovallan alaisuuteen kuuluville henkilöille että sisämarkkinoiden toimivuudelle on tärkeää, että kansalliset tuomioistuimet pystyvät käsittelemään useampia tapauksia, jotka koskevat sääntöjen tai menettelyjen yhteisön oikeuden mukaisuutta, ja tämän vuoksi korostetaan tarvetta parantaa lakimiesten tietämystä yhteisön oikeudesta, 7) komission kahdennestatoista yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskevasta vuosikertomuksesta 13 päivänä helmikuuta 1996 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (4) pyydetään komissiota laatimaan lakimiehille suunnattu yhteisön oikeuden alaan liittyvä koulutus- ja tiedotusohjelma yhteisön oikeuden tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen parantamiseksi jäsenvaltioiden tuomioistuimissa, 8) jäsenvaltioissa oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten yhteisön oikeuden tuntemuksen lisääminen voi kehittää kansallisten tuomioistuinten ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen välistä yhteisön oikeusjärjestykseen liittyvää yhteistyötä, 9) toissijaisuusperiaatteen ja perustamissopimuksen 127 artiklan määräysten mukaan Euroopan yhteisön tehtävänä ei ole korvata jäsenvaltioiden toimivaltaa oikeudenkäyttöön osallistuville oikeusalan ammattilaisille eli tuomareille, syyttäjille ja asianajajille järjestettävän ammatillisen koulutuksen sisällön määrittelemisessä tai koulutuksen järjestämisessä, 10) yhteisön toimivaltaan kuuluu ehdottaa tukijärjestelmää, jonka tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita korjaamaan koulutuksen ja tiedonsaannin puutetta, joka vaikuttaa, silloin kun sitä esiintyy, sisämarkkinoiden toimivuudelle välttämättömään yhteisön oikeuden asianmukaiseen soveltamiseen, 11) tavoite perehdyttää oikeudenkäyttöön osallistuvat oikeusalan ammattilaiset eli tuomarit, syyttäjät ja asianajajat yhteisön oikeuteen on sisällytettävä yleiseen järjestelmään, jonka tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoita koskevien sääntöjen tosiasiallinen ja yhtenäinen soveltaminen, aina sen valvomisesta, että yhteisön oikeuden säännökset saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä yhteisön oikeuden rikkomiseen sovellettaviin seuraamuksiin asti, ja 12) tämän tavoitteen toteuttaminen merkitsee sellaisten erityisten toimintakeinojen käyttämistä, jotka soveltuvat ammatin harjoittamisen vaatimuksiin ja edellytyksiin; erityisen välineen luominen, millä pyritään parantamaan yhteisön oikeuden tuntemusta oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien keskuudessa, täydentää tietyn kohderyhmän hyödyksi jo olemassa olevia yhteisön ohjelmia ja aloitteita, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Robert Schuman -ohjelman toteuttaminen 1. Tällä päätöksellä otetaan käyttöön "Robert Schuman -ohjelma" kolmen vuoden ajaksi. 2. Tällä rahoitustuella yhteisö pyrkii kannustamaan ja tukemaan aloitteita jäsenvaltioiden oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi. 2 artikla Tavoitteet 1. Robert Schuman -ohjelman tarkoituksena on a) tukea oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien tai oikeudenkäyttöön osallistumiseen valmistautuvien koulutuksesta jäsenvaltioissa vastaavien toimielinten yhteisön oikeuden alan käytännön koulutusta koskevien aloitteiden (perus- tai jatkokoulutus) toteuttamista, b) tukea jäsenvaltioissa oikeudenkäyttöön osallistuville oikeusalan ammattilaisille eli tuomareille, syyttäjille ja asianajajille suunnatun yhteisön oikeutta koskevien (perinteisten tai uuden viestintä- ja tietotekniikan käyttöön perustuvien) tiedonsaantikeinojen kehittämistä, c) tukea aloitteita, jotka voivat helpottaa näiden kahden tukimuodon toteuttamista, täydentää niitä tai lisätä niiden vaikutuksia. 2. Robert Schuman -ohjelma tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa yhteisön oikeutta koskevassa koulutus- ja tiedotustyössä jättäen jäsenvaltioiden vastuulle koulutuksen sisällön määrittelemisen ja ammatillisen koulutuksen järjestämisen. 3 artikla Yhteisön tukitoimenpide 1. Robert Schuman -ohjelman tarkoituksena on antaa rahoitustukea jäsenvaltioissa aloitetuille, edellä 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaville hankkeille. 2. Kullakin seuraavalla tavoitteella on Robert Schuman -ohjelmassa erityinen rahoitusosuus: "koulutuksen", "tiedotuksen" ja "täydentävien toimenpiteiden" osuus. 4 artikla Rahoitusta koskeva säännös Tämän ohjelman toteuttamista koskevaksi kokonaismäärärahaksi kolmen vuoden jaksolle tämän päätöksen voimaantulosta on vahvistettu 5,6 miljoonaa ecua. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 5 artikla Tukikelpoisuuden edellytykset 1. Robert Schuman -ohjelman mukaista rahoitustukea voidaan myöntää jäsenvaltioissa elimille, jotka ovat vastuussa paikallisella, alueellisella, kansallisella tai yhteisön tasolla - oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten ammatillisesta jatkokoulutuksesta tai - oikeudenkäyttöön osallistumiseen valmistautuvien ammatillisesta peruskoulutuksesta. 2. Tällaisia elimiä ovat a) tuomioistuimet, b) lakimiesyhdistykset ja -liitot sekä vastaavat ammatilliset järjestöt, c) oikeusministeriö, tuomarintoimintaa valvovat tai siitä vastaavat elimet, d) hyväksytyt ammattialan koulutusta antavat oppi- ja koulutuslaitokset, jotka vastaavat oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien tai asianajajien perus- tai jatkokoulutuksesta, e) yliopistot. 6 artikla Hankkeiden valintaperusteet 1. Tukikelpoiset tahot hakevat tukea Robert Schuman -ohjelmasta toimittamalla komission toimivaltaisille yksiköille koulutusta, tiedotusta tai täydentäviä toimenpiteitä koskevan hankkeen. 2. Hankkeet valitaan ja rahoitustukea jaetaan seuraavin perustein: a) Käytännönläheisyys Suunniteltujen toimenpiteiden on annettava niiden kohderyhmille mahdollisuus hankkia tietoja, jotka liittyvät jokapäiväiseen ammatin harjoittamiseen ja jotka ovat siinä välittömästi hyödynnettävissä. b) Helppopääsyisyys Suunniteltujen toimenpiteiden on pyrittävä lisäämään yhteisön oikeuden tuntemusta mahdollisimman monien oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomarien, syyttäjien ja asianajajien keskuudessa, ja toimenpiteiden on oltava erityisesti sellaisten hyödynnettävissä, joilla ei vielä ole yhteisön oikeuden tuntemusta. c) Sopiminen ammatin harjoittamisen käytännön rajoituksiin Suunnitellut toimenpiteet on toteutettava tavalla, joka sopii yhteen ammatin harjoittamisen käytännön (erityisesti ajankäyttöön tai maantieteelliseen läheisyyteen liittyvien) rajoitusten kanssa. d) Kustannustehokkuus Robert Schuman -ohjelman mukaisten hankkeiden arvioinnissa komissio ottaa huomioon alalla sovellettavat varainhoitoasetuksissa vahvistetut periaatteet, erityisesti hyvän kirjanpitotavan, taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteet. Suunnitellut toimenpiteet on voitava toteuttaa tavoitteisiin nähden kohtuullisin kustannuksin. Toimenpiteissä esitettyä kustannustehokkuutta voidaan parantaa useiden tukikelpoisten tahojen yhteenliittymisellä, jolloin ne voivat yhdistää varansa. 3. Myös seuraavat vapaaehtoiset harkintaperusteet otetaan huomioon: a) toimenpiteiden ammattien välinen ulottuvuus (niiden toteuttamisessa tai kohdistamisessa on mukana oikeudenkäyttöön osallistuvia oikeusalan ammattilaisia eli tuomareita, syyttäjiä ja asianajajia) b) toimenpiteiden rajat ylittävä ulottuvuus (niiden toteuttamisessa tai kohdistamisessa on mukana useamman kuin yhden jäsenvaltion kansalaisia). 7 artikla Tukea koskevat säännöt 1. Robert Schuman -ohjelman mukainen rahoitustuki, joka on tarkoitettu kannustamaan, täydentämään ja tukemaan tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitettuja elimiä, on paikallista, alueellista tai kansallista rahoitusta täydentävää tukea, ja sen tarkoituksena on mahdollistaa hankkeen toteuttaminen. Näin myönnettyyn rahoitustukeen ei tästä syystä voi liittyä välitöntä tai välillistä etua. 2. Robert Schuman -ohjelman mukaista rahoitustukea myönnetään yhdeksi tai kahdeksi vuodeksi. 3. Toimenpiteiden jatkuvuuden varmistamiseksi Robert Schuman -ohjelman tuensaaja sitoutuu tukijakson päättyessä jatkamaan toimintaansa tukikautta vastaavan ajan ilman komission tukea. Tuensaajat sitoutuvat maksamaan myönnetyn tuen kokonaisuudessaan takaisin, jos tätä velvoitetta ei noudateta. Tätä toiminnan jatkamisvelvoitetta voidaan olla soveltamatta poikkeustapauksissa, jos toimintaa ei voi jatkaa sen luonteen vuoksi tai jos tuensaaja sääntöihinsä tai rahoitukseensa liittyvistä syistä ei voi jatkaa toimintaa. 4. Robert Schuman -ohjelman mukaista rahoitustukea myönnetään komission tukiin soveltamien sääntöjen mukaisesti. Näiden sääntöjen noudattamisen valvonnan varmistavat komissio ja tilintarkastustuomioistuin. 8 artikla Toteuttaminen 1. Komissio vastaa tämän ohjelman toteuttamisesta ja vahvistaa sen täytäntöönpanoa koskevat käytännön säännöt. 2. Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistaan joka vuosi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jotta mahdollisille hakijoille voidaan tiedottaa Robert Schuman -ohjelman tavoitteista ja sen mukaisen tuen saamisen edellytyksistä. 9 artikla Yhteisön toimien yhteensopivuus 1. Komissio valvoo yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman ja muiden koulutuksen ja tiedotuksen alalla toteutettavien yhteisön toimien välistä yleistä yhteensopivuutta. 2. Robert Schuman -ohjelma täydentää toimintaa, joka toteutetaan muiden ohjelmien yhteydessä, erityisesti yhteisön ammattikoulutuspolitiikan toteuttamista koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman yhteydessä, yliopistoissa annettavan Euroopan yhdentymistä koskevan koulutuksen kehittämistä käsittelevän Jean Monnet -ohjelman yhteydessä ja oikeusalan toimijoille suunnatun toiminta- ja vaihto-ohjelman Grotiuksen yhteydessä, joka on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklaan perustuva yhteinen toiminta. 10 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio varmistaa tämän ohjelman säännöllisen seurannan ja arvioinnin ja ilmoittaa siitä säännöllisesti jäsenvaltioille. 2. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle viimeistään kaksi vuotta ohjelman voimaan tulon jälkeen arviointikertomuksen tämän ohjelman toteuttamisesta. 11 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty . . . Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 378, 13.12.1996, s. 17, ja EYVL C 368, 5.12.1997, s. 6. (2) EYVL C 206, 7.7.1997, s. 63. (3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 24. lokakuuta 1997 (EYVL C 339, 10.11.1997, s. 410), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 9. maaliskuuta 1998 ja Euroopan parlamentin päätös . . . (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL C 65, 4.3.1996, s. 37. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO Komissio antoi 22. marraskuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklaan perustuvan ehdotuksen päätökseksi. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 23. huhtikuuta 1997. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 19. lokakuuta 1997. Edellä mainitun lausunnon perusteella komissio antoi 10. marraskuuta 1997 päivätyssä kirjeessä muutetun ehdotuksen. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 9 päivänä maaliskuuta 1998 perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. II YHTEINEN KANTA Euroopan parlamentti ehdotti ensimmäisessä käsittelyssä antamassaan lausunnossa tarkistuksia, jotka koskevat pääasiassa ohjelman kohdehenkilöiden tarkentamista ja mahdollisuutta poiketa sitoutumisesta toiminnan jatkamiseen tukijakson päätyttyä. Komissio hyväksyi muutetussa ehdotuksessaan kaikki Euroopan parlamentin tarkistukset sillä edellytyksellä, että tarkistuksen 19 sanamuotoa täsmennetään. III TAVOITE Päätöksen tavoitteena on parantaa yhteisön oikeuden tuntemusta lakimiesten keskuudessa ja edistää tällä tavoin sisämarkkinoiden toiminnan kannalta välttämättömien yhteisön oikeuden sääntöjen tehokasta ja yhdenmukaista soveltamista. Robert Schuman -ohjelma on määräaikainen rahoitustukiohjelma, jolla tuetaan oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien koulutuksesta ja tiedottamisesta vastaavien jäsenvaltioiden toimielinten tekemiä aloitteita. Tässä tarkoituksessa neuvosto on hyväksynyt komission ehdottaman tekstin lähes kokonaisuudessaan selventäen ja yksinkertaistaen samalla joitakin sen kohtia edellä mainitun tavoitteen mukaisesti. IV YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. Johdanto-osan kappaleet Neuvosto noudatti komission muutettua ehdotusta, jossa hyväksyttiin Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset johdanto-osan yhdennentoista, kahdennentoista sekä osittain viidennen ja kahdeksannen kappaleen osalta, ja sisällytti siihen Euroopan parlamentin ehdottaman tarkemman sanamuodon ohjelman kohdehenkilöiden ilmoittamiseksi. Sen sijaan neuvosto ei katsonut tarpeelliseksi hyväksyä johdanto-osan 6 kappaleeseen ehdotettua tarkistusta, koska viittaus "lakimiehiin" on 22 päivänä joulukuuta 1993 annetussa tiedonannossa eikä sana siis viittaa Robert Schuman -ohjelman kohdehenkilöihin. Neuvosto ei katsonut asianmukaiseksi hyväksyä Euroopan parlamentin tarkistuksessa 1 ehdottamaa johdanto-osan 3 a kappaletta. Neuvosto katsoi, että tässä johdanto-osan kappaleessa olevat asiat sisältyvät jo, vaikkakin eri tavalla muotoiltuina, johdanto-osan 3 kappaleeseen ja johdanto-osan 6 kappaleen jälkimmäiseen osaan. Neuvosto ei hyväksynyt Euroopan parlamentin johdanto-osan kymmenenteen kappaleeseen ehdottamaa pienehköä muutosta, koska alkuperäisen ehdotuksen sanamuoto oli sen mielestä asianmukaisempi. Lopuksi Euroopan parlamentti ehdotti johdanto-osan uutta 10 a kappaletta, jossa korostetaan oikeusalan ammattilaisten osuutta yhteisön oikeuden soveltamisessa. Neuvosto katsoo, että tämän johdanto-osan kappaleen ajatukset sisältyvät jo laajassa määrin johdanto-osan 5, 6, 7, 8 ja 10 kappaleeseen ja että uusi, samansisältöinen johdanto-osan kappale ei siis ole perusteltu. 2. Robert Schuman -ohjelman toteuttaminen (1 artiklan 1 kohta) Ohjelman kestoa koskevaa Euroopan parlamentin tarkistusta noudattaen neuvosto päätti ilmaista selvästi, että kyseessä on kolmevuotinen ohjelma. Sen sijaan neuvosto ei pitänyt asianmukaisena sisällyttää kohtaan toiminnan tavoitetta koskevaa lisäystä, joka neuvoston mukaan kuuluu johdanto-osaan. 3. Ohjelman kohdehenkilöt (1 artiklan 2 kohta, 2 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta, 4 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan d alakohta, 5 artiklan 2 kohdan b alakohta) Neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin tarkistukset 10, 11, 12, 13 (jälkimmäinen osa), 15 ja 17, joiden tarkoituksena on selventää, ketkä ovat ohjelman kohdehenkilöitä. 4. Viittaus 1 artiklan 1 kohtaan (4 artiklan 1 kohta) Neuvosto ei pitänyt aiheellisena hyväksyä viittausta 1 artiklan 1 kohtaan, koska rahoitustukikelpoiset ehdokkaat kelpuutetaan päätöksen perusteella kokonaisuudessaan eikä vain sen 1 artiklan 1 kohdan perusteella. 5. Yliopistot rahoitustukikelpoisina eliminä (5 artiklan 2 kohdan e alakohta) Neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin tarkistuksen, jonka tarkoituksena oli laajentaa rahoitustukikelpoisuus koskemaan kaikkia yliopistoja. 6. Toimenpiteiden ammattien välinen ulottuvuus (6 artiklan 3 kohdan a alakohta) Neuvosto noudatti sisällöllisesti Euroopan parlamentin tarkistusta, jonka tarkoituksena oli selventää toimenpiteiden ammattien välistä ulottuvuutta, mutta valitsi mielestään selkeämmän sanamuodon. 7. Tukea koskevat säännöt (7 artikla) Neuvosto noudatti Euroopan parlamentin tarkistusta, jossa täsmennetään, että rahoitustukea myönnetään yhdeksi tai kahdeksi vuodeksi. Se hyväksyi myös tarkistuksen, jossa annetaan mahdollisuus poiketa velvollisuudesta jatkaa toimintaa tukijakson päätyttyä, ja tarkensi poikkeuksen edellytykset. 8. Rahoitusta koskeva säännös (4 artikla) Neuvosto ei hyväksynyt Euroopan parlamentin ehdottamia 6 artiklan uuden 4 a kohdan sanamuotoa ja 8 artiklaan lisättävää viittausta keskinäiseen täydentävyyteen talousarvion kannalta, mutta hyväksyi sen, että päätöksessä viitataan rahoitusta koskeviin säännöksiin varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen mukaisesti. 9. Yhteisön toimien yhteensopivuus (9 artikla) Neuvosto ei katsonut asianmukaiseksi hyväksyä Euroopan parlamentin lisäystä, jonka mukaan ohjelma toimii yhteisvaikutuksessa muiden yhteisön ohjelmien kanssa, koska sen mukaan tämä periaate sisältyy jo 9 artiklan 2 kohdan alkuperäiseen sanamuotoon. 10. Ohjelman seuranta ja arviointi (10 artikla) Neuvosto muutti tämän artiklan 1 kohdan sanamuotoa jonkin verran sen selventämiseksi, eikä katsonut asiaankuuluvaksi yksilöidä kertomuksen sisältöä, koska on komission tehtävä päättää kertomuksensa laajuudesta ja sen yksityiskohdista. V PÄÄTELMÄT Yhteisen kannan tekstiin on otettu valtaosa Euroopan parlamentin tarkistuksista, vaikka niiden sanamuotoa on toisinaan hiukan muutettu luettavuuden parantamiseksi, ja se noudattaa varsin tarkasti komission muutetun ehdotuksen tekstiä ottaen täysin huomioon Euroopan parlamentin tarkistusten hengen ja tavoitteet. Neuvoston päätarkoituksena on ollut laatia selkeä ja helposti ymmärrettävä teksti ottaen samalla huomioon Euroopan parlamentin tärkeimmät sisältöä koskevat tavoitteet, erityisesti tukikelpoisten elinten, ohjelman kohdehenkilöiden ja tukea koskevien sääntöjen osalta.