20.

korostaa, että neuvotteluohjeisiin olisi sisällytettävä seuraavat näkökohdat, jotta vapaakauppasopimuksesta on todellista etua unionin talouden kannalta: a) tavaroiden ja palveluiden kaupan vapauttaminen ja todelliset markkinoille pääsyn mahdollisuudet molempien osapuolten tavaroiden ja palveluiden markkinoilla niin, että poistetaan tarpeettomia sääntelyesteitä ja varmistetaan samalla, etteivät sopimukset estä miltään osin kumpaakaan osapuolta harjoittamasta sääntelyä suhteellisella tavalla politiikan legitiimien tavoitteiden saavuttamiseksi; tämä sopimus i) ei saa estää osapuolia määrittämästä, sääntelemästä, tarjoamasta ja tukemasta yleiseen etuun liittyviä palveluita, ja sen tulee sisältää asiaa koskevia nimenomaisia säännöksiä; ii) se ei saa edellyttää, että hallitukset yksityistävät mitään palveluja eikä se estä hallituksia laajentamasta kansalaisille tarjoamiensa palvelujen valikoimaa; iii) se ei saa estää hallituksia palauttamista julkisen valvonnan piiriin palveluita, jotka hallitukset ovat aiemmin päättäneet yksityistää, kuten vesihuoltoa, koulutusta sekä terveys- ja sosiaalipalveluja, eikä se saa heikentää EU:n korkeita terveys-, elintarvike-, kuluttaja-, ympäristö-, työmarkkina- ja turvallisuusnormeja eikä rajoittaa taiteen ja kulttuurin, koulutuksen tai terveys- ja sosiaalipalvelujen julkista rahoitusta aiempien kauppasopimusten tavoin; katsoo, että sitoumuksia olisi tehtävä palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) pohjalta; korostaa tältä osin, että eurooppalaisilta tuottajilta vaadittavat normit on säilytettävä; b) jos sopimus voi sisältää kotimaista sääntelyä koskevan luvun neuvottelijat eivät saa sisällyttää tarpeellisuutta koskevia testejä; c) polkumyyntiä ja tasoitustulleja koskevia määräyksiä, jotka menevät WTO:n sääntöjä pidemmälle tällä alalla, ei mahdollisesti sovelleta, jos käytössä ovat riittävät yhteiset kilpailunormit ja yhteistyö; d) poistetaan tarpeettomia tullien ulkopuolisia esteitä ja vahvistetaan ja laajennetaan sääntely-yhteistyötä koskevaa vuoropuhelua vapaaehtoisesti, kun se on toteutettavissa ja kumpaakin osapuolta hyödyttävää, rajoittamatta samalla osapuolten mahdollisuuksia toteuttaa sääntely-, lainsäädäntö- ja politiikka toimiaan, kun muistetaan, että sääntely-yhteistyöllä on pyrittävä hyödyttämään globaalia talouden ohjausta tehostamalla kansainvälisiin standardeihin ja sääntelyn yhdenmukaistamiseen liittyvää lähentymistä ja yhteistyötä esimerkiksi niin, että hyväksytään YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) säännöt ja pannaan ne täytäntöön, samalla kun taataan mahdollisimman hyvä kuluttajien (esim. elintarvikkeiden turvallisuus) ja ympäristön (esim. eläinten terveys ja hyvinvointi, kasvien terveys) suojelu sekä sosiaalinen suojelu ja työsuojelu; e) merkittävät kaikilla hallinnon tasoilla, valtio-omisteisissa yrityksissä sekä erityis- tai yksinoikeuksia nauttivissa yrityksissä tehtävät julkisia hankintoja koskevat myönnytykset, jotka takaavat eurooppalaisille yrityksille pääsyn strategisten alojen markkinoille, sekä vastaava avoimuus kuin unionin julkisten hankintojen markkinoilla, koska yksinkertaistetut menettelyt ja avoimuus tarjoajien osalta, mukaan luettuina muista maista tulevat tarjoajat, voivat myös olla tehokkaita välineitä lahjonnan torjumiseksi ja julkishallinnon luotettavuuden edistämiseksi, samalla kun tarjotaan vastinetta veronmaksajien rahoille suorituksen laadun, tehokkuuden, vaikuttavuuden ja vastuuvelvollisuuden muodossa; taataan, että julkisia hankintasopimuksia tehtäessä sovelletaan ekologisia ja sosiaalisia perusteita; f) erillinen luku, jossa otetaan huomioon mikroyritysten ja pk-yritysten tarpeet ja edut markkinoille pääsyn helpottamista koskevissa kysymyksissä, jotta voidaan luoda käytännön liiketoimintamahdollisuuksia, mukaan luettuina mutta ei niihin rajoittuen teknisten normien yhteensopivuuden parantaminen ja tullimenettelyjen virtaviivaistaminen, jotta voidaan luoda käytännön liiketoimintamahdollisuuksia ja edistää niiden kansainvälistymistä; g) EU:n ja Singaporen vapaakauppasopimuksesta tuomioistuin totesi lausunnossaan 2/15, että kauppa ja kestävä kehitys kuuluvat EU:n yksinomaiseen toimivaltaan ja että kehitys muodostaa EU:n yhteisen kauppapolitiikan kiinteän osan, ja siten kaikkien mahdollisten kauppasopimusten kiinteänä osana on oltava vankka ja kunnianhimoinen kestävää kehitystä koskeva luku; katsoo, että siihen tulee sisältyä tehokkaita vuoropuhelun, valvonnan ja yhteistyön välineitä sekä sitovia ja täytäntöön pantavissa olevia määräyksiä, jotka ovat asianmukaisten ja tehokkaiden riitojenratkaisumekanismien alaisia ja joihin kuuluu useiden täytäntöönpanokeinojen joukossa seuraamuksiin perustuva mekanismi, ja sen tulee mahdollistaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan asianmukaisen osallistumisen sekä tiivis yhteistyö asianomaisten monenvälisten organisaatioiden asiantuntijoiden kanssa; määräykset luvussa, joka käsittelee kaupan työvoimaa ja ympäristöä koskevia näkökohtia sekä kestävän kehityksen merkitystä kaupan ja investointien yhteydessä ja kattaa määräykset, joilla edistetään asiaankuuluvien kansainvälisesti sovittujen periaatteiden ja sääntöjen noudattamista ja tehokasta täytäntöönpanoa, mukaan luettuina keskeiset työnormit, ILOn neljä keskeistä yleissopimusta sekä monenväliset ympäristöä ja myös ilmastonmuutosta koskevat sopimukset; h) osapuolten velvollisuus edistää yritysten yhteiskuntavastuuta (CSR) sitovien normien avulla, myös kansainvälisesti tunnustettujen välineiden osalta, ja ottamaan käyttöön alakohtaiset OECD:n toimintaohjeet ja yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat; i) kattavat säännökset investointien vapauttamisesta unionin toimivallan puitteissa ottaen huomioon politiikan uusin kehitys ja esimerkiksi tuomioistuimen 16. toukokuuta 2017 antama lausunto 2/15 EU:n ja Singaporen vapaakauppasopimuksesta; j) vahvat ja täytäntöönpantavissa olevat toimenpiteet, jotka kattavat teollis- ja tekijänoikeuksien tunnustamisen ja suojelun, mukaan luettuina viinien ja väkevien alkoholijuomien sekä muiden maatalous- ja elintarviketuotteiden maantieteelliset merkinnät; yksinkertaistetut tullimenettelyt ja yksinkertaiset ja joustavat alkuperäsäännöt, jotka soveltuvat maailmanlaajuisten arvoketjujen monimutkaiseen maailmaan, sekä niiden avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden parantaminen, ja mahdollisuuksien mukaan monenvälisten alkuperäsääntöjen soveltaminen ja muissa tapauksissa kevyet alkuperäsäännöt, kuten ”tullialanimikkeen muutos”; k) maataloutta ja kalastusta koskevissa luvuissa tasapainoinen ja kunnianhimoinen tulos, joka voi vain edistää kilpailukykyä ja hyödyttää sekä tuottajia että kuluttajia, jos siinä otetaan aiheellisella tavalla huomioon kaikkien eurooppalaisten tuottajien ja kuluttajien edut, kunnioitetaan sitä, että on olemassa herkkiä maataloustuotteita, joita olisi kohdeltava asianmukaisesti esimerkiksi tariffikiintiöillä tai kohdennetuilla riittävillä siirtymäajoilla siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon kauppasopimusten vaikutus maatalouteen ja mahdollisesti jätetään herkimmät alat neuvottelujen ulkopuolelle; sisällytetään sopimukseen käyttökelpoinen, tehokas, sopiva ja nopea kahdenvälinen suojalauseke, joka mahdollistaa etuuskohtelun tilapäisen keskeyttämisen, jos kauppasopimuksen voimaantulon aiheuttama tuonnin kasvu aikaansaa tai uhkaa aikaansaada vakavaa vahinkoa herkillä aloilla; l) kunnianhimoisen säännökset, jotka mahdollistavat digitaalisen ekosysteemin täyden toiminnan, ja rajat ylittävien tietovirtojen edistäminen sekä reilun kilpailun periaate ja rajat ylittäviä tietovirtoja koskevat kunnianhimoiset säännöt niin, että noudatetaan täysin eikä heikennetä EU:n nykyisiä ja tulevia tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevia sääntöjä ottaen huomioon, että tietovirrat ovat palvelutalouden keskeisiä edistäjiä ja ne ovat keskeinen osa perinteisen valmistusteollisuuden yritysten globaaleja arvoketjuja, minkä vuoksi perusteettomia tietojen säilyttämispaikkaa koskevia vaatimuksia olisi torjuttava mahdollisimman tehokkaasti; tietosuoja ja yksityisyys eivät ole kaupan esteitä vaan perusoikeuksia, jotka on vahvistettu SEU:n 39 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa; m) tarkat ja täsmälliset säännökset merentakaisten maiden ja alueiden (MMA:t) ja kaikkein syrjäisimpien alueiden kohtelusta, jotta voidaan ottaa huomioon niiden erityiset edut näissä neuvotteluissa;