ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
21.

toteaa, että kalatalousala on samanaikaisesti merten roskaantumisen lähde ja uhri. Passiivisesti kalastetusta jätteestä johtuvaan ongelmaan on tartuttu menestyksekkäästi mm. sellaisilla paikallisaloitteilla kuin ”Fishing for Litter”, jossa tällainen jäte voidaan luovuttaa käsiteltäväksi maksutta, vaikka satama perisikin suoraan maksuja jätteiden toimittamisesta. AK on ilahtunut siitä, että tarkoituksena on ottaa käyttöön järjestelmä, jossa ei peritä erityistä maksua, mutta se haluaa korostaa, että passiivisesti kalastettu jäte – joka on kierrätettynä mahdollinen tulonlähde sataman vastaanottolaitteiden ylläpitäjille – pitäisi voida vastaisuudessakin toimittaa satamaan maksutta määrästä riippumatta, jotta varmistetaan jätteiden sujuva keruu ja kuljetus kierrätyslaitoksiin. Tämä tarkoittaa, että kalastusaluksen, jolla on toimitettavana ainoastaan passiivisesti kalastettua jätettä, ei pitäisi joutua maksamaan minkäänlaista maksua.
7.

ottaa tähän liittyen esiin a) SEUT-sopimuksen 174 artiklan, jossa määrätään, että erityistä huomiota on kiinnitettävä maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin. b) alueellista koheesiota käsittelevän vihreän kirjan (COM(2008) 616 final) ja siihen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) 2550), joissa mainitaan alueellisia typologioita, kuten raja-alueet, vuoristoalueet, saarialueet ja harvaanasutut alueet. Näitä typologioita on jo käytetty (marraskuussa 2010 julkaistussa) taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta annetun viidennen kertomuksen yhteydessä. c) AK:n edellä mainitusta vihreästä kirjasta antaman lausunnon (COTER-IV-020), jossa Euroopan komissiota kehotetaan laajentamaan tutkimuksiaan merkityksellisten indikaattoreiden kehittämiseksi erityisille sosioekonomisille ongelmille, joita tietyt aluetyypit, kuten vuoristo- ja saarialueet, harvaan asutut alueet ja raja-alueet joutuvat kohtaamaan, sekä parantamaan oleellisesti tilastotietoja ja niitä havainnollistavia karttoja, jotta ne vastaisivat todellisuutta. d) AK:n kuudennesta taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevästä kertomuksesta antaman lausunnon (COTER-V-052), jossa toivotaan SEUT-sopimuksen 174 artiklan parempaa noudattamista. e) AK:n aiheesta ”Aluekehityksen indikaattorit – BKT ja muut tunnusluvut” antaman lausunnon (COTER-VI-009), jossa huomautetaan määrällisten tietojen riittämättömyydestä, kun kyse on eri alueista, joilla on kehitykseen vaikuttavia (maantieteellisiä, ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia) alueellisia erityispiirteitä. Samassa lausunnossa ehdotetaan, että komissio (Eurostat) ottaa käyttöön perussopimuksessa määritellyt alueelliset kategoriat edistääkseen osaltaan niiden EU-politiikkojen asianmukaista täytäntöönpanoa, joilla on alueellinen ulottuvuus. f) AK:n aiheesta ”Yrittäjyys saarilla: alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen” laatiman lausuntoluonnoksen (COTER-VI/022), jossa ehdotetaan saarten lisäämistä uutena luokkana ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Tercet-asetuksen muuttamisesta.
20.

suosittaa, että jäsenvaltiot, joilla on hyvin vähän tai ei lainkaan polttokapasiteettia, panostavat ennen kaikkea jätteiden erilliskeräyksen ja kierrätyksen kehittämiseen – erilliskeräys jätteiden syntypaikassa on erityisen suotavaa, koska se on olennainen edellytys hyvälaatuisen, kierrätyksen kannalta arvokkaan jätteen saannille – ja hyödyntävät jätteen energiana laajamittaisemmin vain huolellisen suunnittelun puitteissa, sillä kyse on ennen muuta väliaikaisesta siirtymävaiheen ratkaisusta siirryttäessä kaatopaikalle sijoittamiseen perustuvasta järjestelmästä toisenlaiseen toimintatapaan, jonka perimmäisenä tavoitteena on kierrätys.
Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007 ja (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1343/2011 ja (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta COM(2016) 134 final
1.

Kuten asiakirjassa ”Avaruusstrategia Euroopalle” todetaan, avaruus on Euroopalle tärkeä ala. Eurooppa on ollut erittäin menestyksekäs, kun on kyse avaruusteknologiasta, ainutlaatuisista maanhavainnoinnin ja maailmanlaajuisen paikannuksen valmiuksista ja tutkimusmissioista. Avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista on tullut osa Euroopan kansalaisten arkea, ja niitä on kehitettävä järjestelmällisesti eteenpäin.
2.

pitää kiertotalouteen siirtymistä ehdottoman tarpeellisena sekä tiedostaa siirtymisen edut sellaisina kuin korkean tason eurooppalainen resurssitehokkuusfoorumi on asian esittänyt (3). Alueiden komitea muistuttaa, että tämä on loogista jatkoa sitoumuksille, jotka on tehty etenemissuunnitelman ”Kohti resurssitehokasta Eurooppaa” yhteydessä EU:n seitsemännessä ympäristöalan toimintaohjelmassa. Komitea korostaa, että kiertotalouden luominen on välttämätöntä, jos kaikki resurssitehokkuustavoitteet halutaan saavuttaa ja jotta talous saadaan takaisin kasvu-uralle ja vähemmän riippuvaiseksi primaariraaka-aineista, siten että toiminnan tuloksena suojellaan ympäristöä paremmin.
28.

toteaa romaniväestön olevan ikärakenteeltaan nuorta: 35,7 prosenttia romaneista on alle 15-vuotiaita, kun koko EU:n väestöstä ikäryhmän osuus on 15,7 prosenttia, ja romanien keski-ikä on 24 verrattuna EU:n 40 vuoden keski-ikään. Valtaosalla työikäisistä romaneista ei ole pysyvän työpaikan löytämiseksi tarvittavaa koulutusta, mikä korostaa tarvetta investoida romanilasten koulutukseen, jotta he voivat myöhemmin siirtyä menestyksekkäästi työmarkkinoille ja integroitua yhteiskuntaan.
27.

katsoo, että etenkin tässä yhteydessä on säänneltävä riittävästi henkilötietojen ja muiden tietojen siirtämistä Euroopan syyttäjänvirastolta jäsenvaltioiden toimivaltaisiin yksiköihin silloin, kun on kyse rikosten syytteeseenpanosta ja ehkäisemisestä tai yleistä turvallisuutta uhkaavan välittömän vakavan vaaran torjumisesta. Samalla on varmistettava, että otetaan huomioon tietosuojavaatimukset, joista on säädetty ehdotuksessa direktiiviksi yksilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten torjumista, tutkimista, selvittämistä ja syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (COM(2012) 10).
30.

kiinnittää Euroopan komission huomion syrjäisimpien alueiden erityistilanteeseen, joka tunnustetaan 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa, ja korostaa, että tarvitaan joustavampaa ja näiden alueiden erityisoloihin mukautettua lähestymistapaa. Alueiden komitea katsoo, että koska nämä alueet ovat kaukana Euroopan unionin sisämarkkinoista ja lähellä muita markkinoita, niiden on voitava edelleen myöntää yrityksille toimintatukia, jotka eivät ole alenevia tai tilapäisiä, ja tavoitella samantasoista tukea, joka niille on perinteisesti myönnetty. Investointitukien osalta komitea katsoo, että syrjäisimmille alueille myönnetty korotus on säilytettävä muuttumattomana, koska niiden tilanne, joka on johtanut kyseisen korotuksen myöntämiseen, on rakenteellinen ja pysyvä.
22.

on tyytyväinen siihen, että komissio tähdentää kulttuurialan ja luovien alojen arvoa kasvun ja työllisyyden tukemisessa (niiden osuus BKT:stä on 3,3 prosenttia, ne työllistävät 6,7 miljoonaa ihmistä eli 3 prosenttia kaikista työssä käyvistä) (6). Taloudellisia hyötyjä voidaan lisätä huomattavasti ehdotetulla uudella strategialla, jonka tarkoituksena on parantaa näiden alojen kilpailukykyä ja vientimahdollisuuksia sekä maksimoida muille aloille, kuten innovoinnin, tieto- ja viestintäteknologia ja kaupunkien elvytyksen aloille, kertyvät kerrannaisvaikutukset. Alueiden komitea korostaa tässä yhteydessä paikallisen ja alueellisen kokemuksen hyödyntämisen tärkeyttä ja sitä, että tutkitaan, miten luovia aloja voidaan hyödyntää kasvun edistäjinä muilla aloilla.
39.

painottaa, että yritykset puolestaan on koko tuotantoketjussa saatava vakuuttuneiksi siitä, että niiden on parempi noudattaa lainsäädännössä niille asetettuja velvoitteita kuin olla noudattamatta niitä. On tärkeää korostaa, että myös yritysten, ei pelkästään kuluttajien, on pysyteltävä ajan tasalla kuluttajalainsäädännöstä.
11.

muistuttaa, että direktiiviin 2011/36/EU ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta sisältyy säännös, jonka mukaan jäsenvaltioiden on pyrittävä vähentämään kysyntää, joka edistää kaikenlaista ihmiskauppaan liittyvää hyväksikäyttöä. Tässä yhteydessä on harkittava toimenpiteiden toteuttamista palvelujen käytön kriminalisoimiseksi, kun tiedetään, että palvelun tarjoaja on ihmiskaupan uhri. Kyse voi olla esimerkiksi seksipalvelujen ostosta. Tämä huomioon ottaen komission tulee toimintaa jatkettaessa korostaa aiempaa selvemmin käytettävissä olevia eri toimia kysynnän torjumiseksi ja levittää niistä tietoa. Kyse voi olla esimerkiksi tutkimuksesta, koulutuksesta tai tiedotuskampanjoista ihmisten valveuttamiseksi tekijöistä, jotka saattavat edesauttaa ihmiskaupan eri muotoja. Toimista työvoiman hankkimiseen tähtäävän ihmiskaupan torjumiseksi voidaan esimerkkinä mainita IOM:n toteuttama vastuullista ostokäyttäytymistä edistävä kampanja (Buy Responsibly). Toinen toimi, jonka eräät jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tai jota ne harkitsevat, on seksipalvelujen oston kieltäminen. Prostituutio toimii kannustimena seksuaaliseen hyväksikäyttöön tähtäävää ihmiskauppaa harjoittaville henkilöille, ja kiellon tarkoituksen on mm. tällaisen kannustimen vaikutuksen vähentäminen.
60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa; kun kyse on jäsenvaltioista, joiden bruttokansantulo asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, unionin osuus on kuitenkin enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; jos kyse on poikkeuksellisesta hyödystä, 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin toimiin voidaan myöntää enintään 80 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden tai ohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten tukikelpoisista kustannuksista.

60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa; kun kyse on jäsenvaltioista , joiden asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, unionin osuus on kuitenkin enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; jos kyse on poikkeuksellisesta hyödystä, 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin toimiin voidaan myöntää enintään 80 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden tai ohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten tukikelpoisista kustannuksista.
21.

huomauttaa, että Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanon ei tule olla koheesiopolitiikan tavoitteiden vastaista, että ehdotettujen toimenpiteiden toteuttaminen ei saa johtaa byrokratian ja hallinnollisten rasitteiden lisääntymiseen ja että uusien rahoitusvälineiden käytöstä ja niiden vipuvaikutuksesta on tarjottava lisätietoa ja selvennyksiä ja että on tutkittava niiden tehokkuutta. On noudatettava budjettikuria ja velkaantumiskieltoa sekä talousarvion selkeyttä. Unionin vastuu on rajattava alkuperäiseen summaan, eikä ehdollista velkaa saa syntyä.
1.

on erittäin tietoinen siitä, että ilmastonmuutos on valtava maailmanlaajuinen haaste, jonka alueelliset ja paikalliset vaikutukset vaihtelevat merkittävästi. Pyrittäessä vastaamaan ilmastohaasteisiin on keskityttävä paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin sekä älykkäisiin paikallis- ja aluetason ratkaisuihin. Ilmastonmuutoksen asettamat haasteet ovat liian suuria, jotta yksikään jäsenvaltio kykenisi vastaamaan niihin yksin. Tässä asiassa Euroopan unioni voikin tuoda lisäarvoa.
5.

Paikallis-, alue- ja valtiotason viranomaisten on Lissabonin sopimuksen 14 artiklan ja sen pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti säilytettävä täydet valtuudet määritellä oma asuntopolitiikkansa, erityisesti kun on kyse yleishyödyllisestä asuntopalvelusta, jotta kaikkia käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia hyödyntävä asuntopolitiikka vastaisi jatkossakin väestön tarpeita. Tällä tavoin paikallis- ja alueyhteisöille annetaan mahdollisuus vastata parhaalla mahdollisella tavalla koko Euroopan unionille yhteisiin haasteisiin.
36.

pitää tärkeänä, että vuoden 2013 jälkeisen ESR:n osalta jatketaan toimintaohjelmien yhteydessä osarahoitettujen toimien toteutuksen yksinkertaistamisprosessia, joka on käynnistetty nykyisen ohjelmakauden aikana ottamalla käyttöön tukikelpoiset menot asetuksen (EY) N:o 1081/2006 11 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti (kiinteähintaisena ilmoitetut välilliset kustannukset, kiinteähintaiset kustannukset, jotka on laskettu standardiyksikkökustannusten perusteella, kertakorvaukset), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 396/2009. Tavoitteena on parantaa ja vahvistaa toimien hallinto- ja valvontamenettelyjen yksinkertaistamista byrokraattisten ja hallinnollisten menettelyjen keventämiseksi ja tehostamiseksi ESR:n edunsaajia ja hallinnosta vastaavia tahoja ajatellen. Etenkin yhteisrahoitettujen toimien – määrällisten ja laadullisten tulosten – arviointiin kohdennettujen valvontamenettelyjen hyväksyminen, joka on välitön seuraus edellä mainittujen tukikelpoisten menojen hyväksymisestä (kiinteähintaiset kustannukset, jotka on laskettu standardiyksikkökustannusten perusteella, kertakorvaukset), saattaa edistää ESR:n entistä tehokkaampaa käyttöä.
38.

myöntää, että EU:n lainsäädäntö on saatettava oikea-aikaisesti, täsmällisesti ja tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että se on pantava asianmukaisesti täytäntöön jäsenvaltioiden kaikilla hallintotasoilla, ja on tietoinen siitä, että rikkomusmenettelyt saattavat joskus olla tarpeen joko velvollisuuden laiminlyömistä koskevien seuraamusten määräämiseksi tai ennaltaehkäisevän vaikutuksen vuoksi. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että Euroopan komissio pyrkii enenevässä määrin määräämään, milloin ja miten jäsenvaltioiden hallitukset varmistavat, että alue- ja paikallisviranomaiset noudattavat lakeja. Kansallisten hallitusten – ja tietyissä tapauksissa aluehallitusten – tulisi toissijaisuusperiaatteen hengessä itsensä huolehtia tästä lainvalvonnasta, kunhan varmistetaan EU:n lainsäädännön yleistavoitteiden saavuttaminen.
43.

korostaa jälleen, että yksittäisten jäsenvaltioiden on otettava alue- ja paikallisviranomaiset täysipainoisesti mukaan asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen kaikissa vaiheissa. Eurooppalaisen koulutusalan pitkän aikavälin yhteistyön menetelmiä valittaessa on otettava huomioon alue- ja paikallisviranomaisten vastuualat, ja metodeja parannettaessa on tehtävä yhteistyötä mainittujen viranomaisten kanssa.
39.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon sukupuoliulottuvuuden käsiteltäessä eläkkeiden riittävyyttä, kun muistetaan, että naiset elävät keskimäärin miehiä pidempään lakisääteisen eläkeiän jälkeen, että naiset ovat suurin eläkkeensaajaryhmä, että he ovat yliedustettuina iäkkäiden eläkkeensaajien ryhmässä, että he ovat usein yliedustettuina niiden joukossa, joilla on epäyhtenäisiä työuria ja epätyypillisiä työsuhteita, ja että he ovat usein yliedustettuina henkilökohtaisten hoitajien joukossa. Tilannetta pahentaa nykyinen maksuperusteisten järjestelmien laajentuminen.
6.

huomauttaa, että kunnianhimoinen ja tehokas ilmastopolitiikka voi ehkäistä ilmastonmuutoksen aiheuttaman yhteiskunnallisen epätasa-arvon eskaloitumista. Tavoitteena on antaa sysäys vihreälle taloudelle (Green New Deal) toteuttamalla toimia, joilla esimerkiksi lisätään ympäristöystävällisten energiaratkaisujen tutkimusta, tuetaan työllisyyttä vihreillä aloilla, lisätään ympäristötietoisuutta ja autetaan ilmastomuutoksen vaikutuksista kärsivien sektorien työntekijöitä kehittämään joustavia taitoja. Asianmukaisen koulutuksen ja joustavien taitojen puute on suuri sopeutumisen este niin alue- ja paikallishallinnossa kuin yksityiselläkin sektorilla. Suunnittelu- ja rakennusalalla sekä kunnallisen suunnittelun valvonnasta ja rakennusvalvonnasta vastaavissa paikallisissa viranomaiselimissä tarvitaan huomattavia pitkän aikavälin investointeja ja koulutusta näiden taitojen kehittämiseen ja niiden soveltamiseen työssä. Green New Deal voisi myös auttaa ehkäisemään ilmastonmuutokseen liittyvää, ei-toivottua maahanmuuttoa. Ilmastonmuutoksen haaste voidaan siis muuttaa mahdollisuudeksi edistää ympäristöystävällistä ja kestäväpohjaista talouskasvua ja torjua siten rahoituskriisiä. Siksi on tärkeää, että Green New Dealin ja vuoden 2010 jälkeisen EU:n kasvu- ja työllisyysstrategian painopisteiden välille luodaan yhteys.
12.

tähdentää lisäksi, että on sovellettava myönteisen kohtelun periaatetta jäsenvaltioihin, joissa audiovisuaalialan tuotanto on pienimuotoista. Komitea katsoo siksi, että on kiinnitettävä erityishuomiota maihin, joissa audiovisuaalisten teosten tuotanto ei ole laajamittaista ja joille niiden maantieteelliset tai kielelliset erityispiirteet tai muut olosuhteet asettavat lisäesteitä.
3.

toivoo, että vihreästä kirjasta saadaan lisäpontta ja vahvistusta laatutuotantoa koskevaan yhteisön maatalouspolitiikkaan. Alkuperänimityksistä annettuja asetuksia N:o 510/06 ja 509/06 on epäilemättä sovellettu tähän mennessä varsin laiskasti, minkä johdosta on aiheellista epäillä, ettei suuri osa kuluttajista ole täysin selvillä sellaisista lyhenteistä ja ilmaisuista kuin SAN, SMM, APT ja luonnonmukainen maatalous. On siis syytä pohtia ja jäsentää uudelleen kaikkia tällaisen tuotannon tunnetuksi tekemistä ja siitä tiedottamista koskevia aloitteita sekä nivoa YMP:n ensimmäisen ja toisen pilarin toimet yhä tiiviimmin laatutuotannon tukemiseen ja varmennus- ja valvontamenettelyjen kustannusten pienentämiseen.
19.

pitää myönteisenä viestinten vapauden ja moniarvoisuuden oikeudellista takaamista ja yleistä tunnustamista. Komitea on seurannut huolestuneena tapauksia, joissa toimittajiin on kohdistettu fyysisiä hyökkäyksiä, uhkauksia ja poliittista painostusta. Toteaa, että tarpeellisia lisätoimenpiteitä on toteutettu, ja kehottaa viranomaisia ryhtymään jatkotoimiin toimittajien työskentely-ympäristön turvallisuuden takaamiseksi sekä vapaan ja riippumattoman raportoinnin helpottamiseksi.
5.

ja lisäksi: — Yksinkertaistetaan meriliikenteen tullikäytäntöjä etenkin Euroopan unionin satamien välillä. — Otetaan käyttöön veturinkuljettajien eurooppalainen lupakirja, jotta ammattilaiset voisivat nykyistä helpommin toimia missä tahansa Euroopan unionin maassa sekä eri järjestelmien ja laitteiden parissa. — Taataan yhdenvertaisuus lain edessä, mikä on tärkeää, jotta varmistettaisiin tasavertaiset kilpailuedellytykset. EU:ssa sovellettavia sääntöjä on ajo- ja lepoaikoja koskevalla asetuksella yhdenmukaistettu siten, ettei kuljettajan kotimaalla ole merkitystä. Mahdollisuudet rangaista asetuksen sääntöjen rikkomisesta vaihtelevat kuitenkin sen mukaan, onko rikkomus tapahtunut siinä maassa, johon ajoneuvo on rekisteröity ja jossa kuljettajalla on kotipaikka, vai jossain muussa maassa. Komission ehdotus direktiiviksi rajatylittävän lainvalvonnan helpottamisesta liikenneturvallisuuden alalla kattaa seuraavat rikkomukset: ylinopeus, rattijuopumus, turvavyön käytön laiminlyönti ja punaisen liikennevalon noudattamatta jättäminen. Ajo- ja lepoaikamääräysten rikkomisen tulisi myös kuulua liikennerikkomuksien valvontaa koskevan rajatylittävän yhteistyön piiriin. — Noudatetaan täsmällisyyttä koskevia, erityisesti UIRR:n (International Union of Combined Road-Rail Transport Companies) määräysten mukaisia sääntöjä. — Säännöt, jotka koskevat veturinkuljettajien yöpymistä toisessa maassa, ovat epäedulliset syrjäisten jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajille näiden järjestäessä kansainvälisiä kaukokuljetuksia. Työlainsäädäntöä on näin ollen tarkistettava siten, että reunavaltioiden ja Keski-Euroopan valtioiden toimijoilla on samat mahdollisuudet harjoittaa kansainvälistä rautatieliikennettä. — EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota maanteiden ja rautateiden tavaraliikenteeseen kohdistuvan rikollisuuden ja terrorismin uhan kasvuun. Jäsenvaltioiden välistä järjestelmällistä yhteistyötä on kehitettävä, ja EU:lla on tässä merkittävä rooli. Lisäksi tulee rakentaa uusia turvallisia lepoalueita erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon varrelle, mikä on tärkeä näkökohta turvallisuuden lisäämiseksi. — Estetään liikenteen pullonkaulat laatimalla entistä toimivampia reittejä. — Parannetaan palvelua yleisesti ja otetaan alalla käyttöön parhaiden käytänteiden säännöstö käyttäjien luottamuksen lisäämiseksi. — On myös tärkeää, että EU kiinnittää huomiota rikollisuuteen, joka liittyy varsinkin maanteiden tavaraliikenteeseen. Monien lähteiden mukaan erityisesti tupakan ja alkoholin salakuljetus ja laiton myynti ei ole mitenkään harvinainen ilmiö liikenneväylien taukopaikoilla. Ongelman ratkaiseminen edellyttää EU:n käynnistämää ja koordinoimaa kansainvälistä yhteistyötä. — Vahvistetaan sisävesiliikenteen kilpailuasemaa. — Toteutetaan — yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa — tulevinakin aikoina toimintavarma vesiliikenne- ja satamaverkosto, joka perustuu kuljetusketjujen verkottumisen huomioivaan lähestymistapaan. — Edistetään innovointia sisävesiliikenteen alalla. — Panostetaan turvalliseen ja kestävään sisävesiliikenteeseen.
8.

viittaa siihen, että maahanmuuttajat ovat monissa Euroopan kunnissa ja monilla Euroopan alueilla jo nyt tärkeä ja erottamaton osa yhteiskuntaa. Euroopan unioni on yhteiskunta, jolla on hyvin rikas ja moninainen kulttuuriperintö. Tämä perintö on säilytettävä ja sitä on kehitettävä edelleen. Unesco määrittelee kulttuurin käsitteeksi, joka kattaa paitsi taiteen ja kirjallisuuden myös elintavat, perusoikeudet, arvojärjestelmät, perinteet ja uskonnot. Maahanmuutto voi rikastuttaa kulttuurista moninaisuutta. Euroopan unioni on osoittanut erityisen arvonantonsa kulttuuriselle moninaisuudelle nimeämällä vuoden 2008 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi (1).
1.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009). Luovuus ymmärretään komission ehdotuksessa perustellusti erittäin laajasti kyvyksi löytää uudenlaisia ratkaisuja mitä erilaisimmilla inhimillisen toiminnan osa-alueilla, ja se on innovoinnin ehdoton edellytys. Lissabonin tavoitteiden mukaan Euroopasta on tarkoitus tehdä maailman innovatiivisin osaamisyhteiskunta, ja Euroopan luovuuspotentiaali on perusta tavoitteiden saavuttamiselle.
22.

on tyytyväinen hallituksen korruptionvastaisessa taistelussa soveltamaan entistä strategisempaan lähestymistapaan. Korruptio on kuitenkin edelleen laajalle levinnyt ja erittäin vaikea ongelma Albaniassa. Lisäksi oikeusjärjestelmä on tietyistä parannuksista huolimatta heikko, ja sen uudistamista on välttämätöntä jatkaa erityisesti riippumattomuuden, avoimuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi. Näin ollen on erityisen tärkeää, että vuosiksi 2007–2013 suunniteltu uusi korruptionvastainen strategia laaditaan ja pannaan tehokkaasti täytäntöön Euroopan neuvoston GRECO-ryhmän suositusten mukaisesti.
34.

katsoo, että unionin kansalaisten EU-tietouden lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on viestintäkanavia lisättävä, nykyisiä on tehostettava ja niiden saatavuutta ja käytettävyyttä on parannettava. Paikallis- ja alueviranomaisten ja viestimien yhteistyötä on kehitettävä ja on otettava käyttöön uusia tekniikoita.