Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja jätehuolto - Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) Euratom-perustamissopimuksen nojalla toteuttamista toimista johtuvat ydinalan velvoitteet /* SEK/2004/0621 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja jätehuolto - Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) Euratom-perustamissopimuksen nojalla toteuttamista toimista johtuvat ydinalan velvoitteet 0 Tiivistelmä Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) perustettiin 1960-luvun alussa Euratomin perustamissopimuksen nojalla. YTK:n tehtäväkenttä muodostui alun perin pelkästään ydinalan toimista. Sittemmin YTK on monipuolistanut tehtäväkenttäänsä. Ydinalan toimien osuus on edelleen 30 prosenttia YTK:n koko toiminnasta. Ne liittyvät turvallisuuteen ja turvatoimiin, jotka ovat ydinenergian rauhanomaisten sovellusten painopiste Euroopassa ja näin ollen myös YTK:n toiminnan painopiste. Toiminnan lopettamisesta ei ole toistaiseksi tehty päätöstä. Sen jatkaminen saattaa edellyttää uusien laitosten tai laboratorioiden rakentamista. Euratomin perustamissopimuksen mukaan YTK:n on huolehdittava ydinalan toimien aiheuttamista velvoitteista ja erityisesti pysäytettyjen laitosten käytöstäpoistosta. Tätä varten on luotu erityinen budjettikohta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä. Komissio päätti vuonna 1999 käynnistää viipymättä vanhentuneiden ydinlaitostensa käytöstäpoisto-ohjelman eli D&WM-ohjelman [1]. Komissio noudattaa ohjelmassa useimmissa EU-maissa omaksuttua uutta periaatetta, jossa asetetaan etusijalle välitön käytöstäpoisto eikä lykättyä käytöstäpoistoa, jossa hyödynnetään laitosten radioaktiivisuuden vähenemistä. [1] D&WM = Decommissioning and Waste Management (käytöstäpoisto ja jätehuolto). Tässä tiedonannossa esitellään alustava täydellinen ohjelma, joka kattaa kaikkien olemassa olevien (pysäytettyjen ja käytössä olevien) laitosten käytöstäpoiston sekä jo olemassa olevan jätteen ja käytöstäpoistosta syntyvän jätteen käsittelyn. Tätä silmällä pitäen on laadittu hypoteesejä, ja ohjelman päätyttyä kaikki olemassa olevat laitokset on poistettu käytöstä ja jätteet tyhjennetty. Ohjelmaa tietysti tarkistetaan säännöllisesti ja siinä otetaan huomioon mahdolliset uudet laitokset, jotka on saatettu rakentaa tällä välin. YTK:n ydinlaitokset Useimmat Ispran (Italia) ydinlaitoksista vanhentuivat jo vuosia sitten. Niiden reaktorit on pysäytetty lopullisesti, ja niiden käytöstäpoistosta on huolehdittava. YTK:n muut ydinlaitokset, jotka sijaitsevat Pettenissä (Alankomaat), Geelissä (Belgia) ja Karlsruhessa (Saksa), ovat edelleen käytössä. Niiden käytöstäpoisto tulee ajankohtaiseksi todennäköisesti aikaisintaan 2015 tai vasta 2025, ehkä jopa tätä myöhemmin. Ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskevien IAEA:n suositusten mukaisesti komissio aikoo kuitenkin jo ennen kyseistä ajankohtaa laatia käytössä olevien laitosten käytöstäpoistosuunnitelmat ja pitää niitä ajan tasalla. Näitä suunnitelmia noudatetaan käytöstäpoisto-operaatioihin saakka. YTK on huolehtinut vuodesta 1999 lähtien käytöstäpoisto- ja jätehuoltotehtävistä kaikissa neljässä kohteessa, erityisesti Isprassa. Komissio esitteli ohjelmansa ja aikeensa neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedonannossaan KOM(1999) 114. Tiedonanto KOM(1999) 114 Neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa tiedonannossa KOM(1999) 114 esiteltiin laitosten käytöstöpoisto-ohjelman ensimmäinen versio. Tiedonannolla myös ilmoitettiin näille kahdelle toimielimelle komission aikeesta käynnistää tällainen ohjelma. Esitetyssä ohjelmassa keskityttiin ensisijaisesti "menneisyyden taakkaan" eli pysäytettyihin laitoksiin ja niiden käytön aikana syntyneen jätteen huoltoon. Tämän menneisyyden taakan kustannukset arvioitiin 230 miljoonaksi euroksi (1998) ja käytössä olevien laitosten tulevan käytöstäpoiston ("tulevat velvoitteet") kustannukset 223 miljoonaksi euroksi (1998) (tiedonannossa annettiin pyöristetty luku 220 milj. euroa (1998)). Kokonaiskustannusarvio oli siis 453 miljoonaa euroa (1998). Ohjelman päivittäminen YTK teki vuoden 2002 lopussa uuden analyysin menneisyyden taakasta ja tulevista velvoitteista. Kokonaiskustannukset arvioitiin 941 miljoonaksi euroksi (2003). Kokeneiden ulkopuolisten yritysten muodostama konsortio teki tilintarkastustuomioistuimen pyynnön mukaisesti toisen kustannusarvion ohjelmasta. Konsortion arvion mukaan ohjelman kustannukset ovat 1 069 miljoonaa euroa (2003) eli 13,6 prosenttia enemmän kuin YTK:n arviossa. Käytöstäpoiston lisätoimenpiteenä maa-alue voidaan palauttaa alkuperäiseen tilaansa ("vihreän kentän" vaihtoehto), minkä kustannukset arvioitiin 76 miljoonaksi euroksi (2003). Komissio katsoo, että YTK:n ja konsortion viimeisimmät arviot ovat suhteellisen lähellä toisiaan, kun otetaan huomioon toiminnan luonne ja tällaiseen ohjelmaan liittyvät epävarmuustekijät. Komissio toteaa myös, että YTK ja konsortio pohjaavat arvionsa sellaisiin tietoihin (tyhjentävä inventaario ja uudet radiologiset tiedot), joita ei ollut saatavilla ensimmäistä arviota tehtäessä. Koska maa, jolla Euratomin laitokset sijaitsevat, kuuluu kolmansille, komissio varautuu varmuuden vuoksi "vihreän kentän" vaihtoehtoon. Kokonaiskustannukset 1 145 miljoonaa euroa (2003) jakautuvat neljän kohteen kesken seuraavasti: - Ispra 56,3 % (645 milj. euroa) - Karlsruhe 34,0 % (389 milj. euroa) - Petten 6,0 % (69 milj. euroa) - Geel 3,7 % (42 milj. euroa). Ohjelman kustannusten kasvu Kustannusten kasvu johtuu eri syistä: - Jätteen loppusijoituksen rajoitukset ovat lisääntyneet ja näin ollen myös kustannukset kasvaneet. Tämä kasvu on ollut voimakasta Euratomin laitoksen isäntämaissa, erityisesti Belgiassa ja Italiassa, missä alustavia kustannusarvioita on jouduttu korjaamaan tuntuvasti ylöspäin. - Jätteen huoltoa ja käsittelyä koskeva isäntämaiden lainsäädäntö on kehittynyt. Jätteen karakterisointi on tarkentunut (tehokkaampi spektrometria), mikä edellyttää kehittynyttä välineistöä. Jätepakkausten ominaisuuksia koskevat vaatimukset ovat tiukempia ja valvonnasta vapauttamisen ylärajaa on alennettu. - Kustannusarvioissa on otettu huomioon kaikki vanhentuneiden laitosten hallinnointiin osallistuva henkilöstö. - Tehtävistä ja teknisistä vaikeuksista on tehty uusi arvio. - "Erityisjätteen" käsittely ja poisto: ydinmateriaalit (säteilytetyt ja säteilyttämättömät polttoaineet), alkalimetallit (Na ja NaK). - Käytöstäpoiston edellyttämä työ on arvioitu perusteellisesti uudelleen, erityisesti edelleen käytössä oleviin laitoksiin liittyen (tulevat velvoitteet). Riskien ja epävarmuustekijöiden vähentäminen tai poistaminen Ohjelmaan liittyy riskejä ja epävarmuustekijöitä, kuten kaikkiin vastaavantyyppisiin ohjelmiin. Fyysiset riskit ovat luonteeltaan kahdenlaisia: ne ovat yhtäältä laajojen työmaiden normaaleja fyysisiä riskejä ja toisaalta säteilytettyjen tai kontaminoituneiden materiaalien käsittelystä johtuvia ydinriskejä. Perinteiset riskit (putoaminen, ruhjoutuminen, palovammat, sähköiskut) ovat samankaltaisia kuin muilla vastaavansuuruisilla työmailla. Yleensä käytöstäpoistotyömailla tapahtuu kuitenkin tavallista vähemmän onnettomuuksia. Tämä johtuu epäilemättä siitä, että kaikki operaatiot valmistellaan hyvin ja että käytössä on laadunvarmistusjärjestelmiä, jollaisia sovelletaan kaikkiin ydinalan toimiin. YTK soveltaa näitä keinoja välttääkseen henkilö- ja omaisuusvahingot ja varmistaakseen, että työmailla toimivat vain yritykset, joilla on perusteellinen kokemus tällaisen työmaan olosuhteista. Ydinriski on huomattavasti pienempi pysäytetyissä laitoksissa ja vielä pienempi silloin, kun ydinpolttoaine on tyhjennetty. Ydinpolttoaineen poisto edeltää aina käytöstäpoistoa. Koska työmaalla on jätettä ja kontaminoitunutta tai aktivoitunutta välineistöä, on kuitenkin olemassa riski kontaminaation leviämisestä tai ionisoivalle säteilylle altistumisesta. (Riski kontaminaation leviämisestä kasvaa laitosten ikääntyessä, jos niistä ei pidetä riittävää huolta. Tämä on yksi syy siihen, miksi vanhentuneiden laitosten käytöstäpoistosta pitäisi huolehtia mahdollisimman nopeasti.) YTK:n henkilöstöllä ja mukana olevilla yrityksillä, joilla on kokemusta ydinalan toimista, on valmiudet hallita kontaminaation leviämiseen liittyvä riski. Tämä merkitsee sitä, että purettavat laitokset eristetään (eristys, ilmanvaihto, suodatus) ja jätteen käsittelyyn sovelletaan tiukkoja sääntöjä. Riski altistumisesta ionisoivalle säteilylle hallitaan soveltamalla ALARA-menetelmää (As Low As Reasonable Achievable), johon kuuluu mahdollisten eri skenaarioiden ja niiden radiologisten vaikutusten vertailu, riittävän biologisen suojan käyttö tai erityisten pukujen ja hengityssuojainten käyttö. Nämä työntekijöiden ja työympäristön suojeluun liittyvät toimenpiteet edistävät kansalaisten ja ympäristön suojelua yleensä. Teknisten riskien lisäksi on taloudellisia riskejä: - Jätteen käsittelyn ja loppusijoituksen kustannusten kasvu: tämä riski on olemassa kaikissa YTK:n neljässä isäntämaassa. Se johtuu ensinnäkin siitä, ettei käytössä ole loppusijoituskanavaa, joka vapauttaisi valmistajan taloudellisesta taakasta (Saksa ja Italia), ja/tai siitä, että kustannukset voivat kasvaa ajallisesti kaukaisimpiin käytöstäpoisto-operaatioihin mennessä (2015-2030). Tämä on yksi syy ehdotukseen neuvoston direktiiviksi [2], jolla on määrä nopeuttaa loppusijoituspaikkojen perustamista maissa, joissa niitä ei ole. Voidaan kuitenkin kohtuudella olettaa isäntämaasta riippumatta, että perusteellisten tutkimusten ja jäsenvaltioissa saatujen kokemusten ansiosta käsittelyn ja loppusijoituksen kustannukset on nykyään mahdollista arvioida tarkemmin, minkä vuoksi ne pitäisi pystyä hallitsemaan paremmin tulevaisuudessa. [2] Ehdotus: neuvoston direktiivi (Euratom) käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta, KOM(2003) 32 lopullinen. - Muun muassa jätteen käsittelyä ja varastointia koskevien kansainvälisten ja kansallisten määräysten, säteilysuojelusääntöjen (käyttöannosten rajoittaminen) ja ydinmateriaalien kuljetussääntöjen kehitys. - Hallinnollisten rajoitusten lisääntyminen: vaadittavan asiakirjamäärän kasvu, hallinnollisten menettelyjen monimutkaistuminen (julkiset kuulemiset). - Työvoimakustannusten ja inflaation kasvu. - Tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien kanssa tehtäviin sopimuksiin liittyvät normaalit liiketoimintariskit. Joihinkin toimiin on ryhdytty näiden riskien ennakoimiseksi. Riippumattoman asiantuntijaryhmän lausunnon ja kokeneiden yritysten paikan päällä toteuttamien tutkimusten ja työn lisäksi on luotu tiiviit suhteet kansallisiin viranomaisiin. Tämä pätee erityisesti Italiaan, missä tavoitteena on saada kansallinen elin ottamaan vastuulleen käsitelty jäte ja poistaa se riski, että jäte joudutaan käsittelemään uudelleen, kun loppusijoituspaikka avataan. Käyttöön on otettu organisaatio ja hallintamenetelmät, jotka soveltuvat laajojen ja pitkäkestoisten teknisten hankkeiden toteuttamiseen. Lisäksi on järjestetty tiedonvaihto vastaavista ohjelmista huolehtivien kansallisten elinten kanssa. Avoimuus Edellä kuvattujen toimenpiteiden ansiosta ohjelmaa voidaan seurata ja päivittää vähintään vuosittain ja kommunikoida tehokkaasti ohjelman sidosryhmien kanssa. Näitä ovat Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan parlamentti, isäntämaiden kansalliset ja paikalliset viranomaiset sekä suuri yleisö. Komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia panemaan merkille tämän tiedonannon sisällön. 1 Tiedonannon tavoite Tällä tiedonannolla annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle ajantasaiset tiedot vanhentuneiden ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja ydinjätteen huoltoa koskevan ohjelman (D&WM-ohjelman [3]) edistymisestä. Komissio käynnisti ohjelman vuonna 1999. [3] D&WM: Decommissioning and Waste Management (käytöstäpoisto ja jätehuolto). Tällä uudella tiedonannolla vastataan myös neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöön, jossa komissiota kehotettiin esittämään D&WM-ohjelman pitkän aikavälin toimintasuunnitelma. Tätä varten tiedonannossa esitetään ohjelman arvioinnit, jollaisen suoritti YTK vuonna 2002 ja alan kokeneiden yritysten muodostama konsortio (jäljempänä 'konsortio') vuonna 2003. 2 Taustaa Euroopan komission Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) perustettiin Euratomin perustamissopimuksen 8 artiklalla. Yhteisö käynnisti ydinalan toimet Ispran toimipaikassa jo 1960-luvun alussa. YTK:n tehtäväkenttä muodostui alun perin yksinomaan ydinalan toimista. YTK on sittemmin monipuolistanut toimintakenttäänsä vastatakseen komission muiden pääosastojen tarpeisiin. Ydinalan toimet muodostavat edelleen 30 prosenttia YTK:n koko toiminnasta. Ne keskittyvät ensisijaisiin t&k-aihepiireihin, joiden tavoitteena on tukea ydinenergian rauhanomaista käyttöä Euroopassa. Saman 8 artiklan mukaan YTK:n on vastattava ydinlaitostensa menneisyyden taakasta ja huolehdittava pysäytettyjen laitosten käytöstäpoistosta. Tätä varten on luotu erityinen budjettikohta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä. YTK hallinnoi Euroopan yhteisön ydinlaitoksia Euratomin puolesta. Laitokset sijaitsevat Geelissä (Belgia), Isprassa (Italia), Karlsruhessa (Saksa) ja Pettenissä (Alankomaat). Komission tavoitteena on varmistaa, että Euratomin ydinvelvoitteista huolehditaan turvallisesti. Velvoitteet periytyvät osaksi reaktorien kehittämisestä 1960-luvun alussa ja osaksi reaktorien turvallisuuteen liittyvistä tutkimusohjelmista. Käytännössä komissio on sitoutunut huolehtimaan vanhentuneiden laitostensa käytöstäpoistosta IAEA:n määrittelemälle tasolle 3. Tämä tarkoittaa, että laitoksia voidaan käytöstäpoiston jälkeen käyttää uudelleen muihin kuin ydinalan tarkoituksiin. Komissio varautuu varmuuden vuoksi "vihreän kentän" vaihtoehtoon, jossa rakennukset puretaan ja maa-alueet palautetaan alkuperäiseen tilaansa. Samalla komissio on sitoutunut tyhjentämään kaiken kohteissa vielä olevan jätteen kansallisiin varastointikeskuksiin vapautuakseen lopullisesti kaikista jätteen omistukseen liittyvistä velvoitteista. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa tiedonannossa KOM(1999) 114 esiteltiin ensimmäinen versio laitosten käytöstöpoisto-ohjelmasta. Tiedonannolla myös ilmoitettiin näillä kahdelle toimielimelle komission aikeesta käynnistää tällainen ohjelma. Vuonna 1999 tehty ohjelman ensimmäinen arviointi nojautui kahteen raporttiin, joista toisen laati saksalainen ja toisen ranskalainen yritys. Vanhentuneiden laitosten käytöstäpoiston kustannukset arvioitiin näiden raporttien perusteella 230 miljoonaksi euroksi. Kustannusarviossa painotettiin kuitenkin ohjelmaan liittyviä lukuisia epävarmuustekijöitä, jotka mainittiin vuonna 1999 annetussa tiedonannossa. Käytössä olevien laitosten tulevan käytöstäpoiston kustannukset arvioitiin 223 miljoonaksi euroksi (tiedonannossa luku pyöristettiin 220 miljoonaan euroon), joten YTK:n ydinlaitosten käytöstäpoiston kokonaiskustannusarvioksi saatiin 453 miljoonaa euroa (1998). Euroopan parlamentti pyysi lausunnossaan [4] komissiota tarkentamaan käytöstäpoisto-ohjelmaansa muun muassa vielä käytössä olevien laitosten osalta, jotta ohjelma kattaisi tyhjentävästi nykyiset ja tulevat tarpeet. [4] Mietintö A5-0159/2000, kohta 13 c. Tilintarkastustuomioistuin puolestaan pyysi komissiota teettämään ulkopuolisen arvion yhteisön talousarvioon kirjattavien määrärahojen tueksi. Komissio antoi YTK:n ohjelman ulkopuolisen arvioinnin neljästä yrityksestä muodostuvan konsortion tehtäväksi. Konsortiota johti SCK*CEN de Mol (Belgia), ja muut jäsenet olivat Forschungszentrum Karlsruhe (Saksa), Nuclear Research and Consultancy Group NRG (Alankomaat) ja Tractebel-Ingegniera (Italia). Komission yksiköiden työasiakirjassa (kohta 1) esitellään tarkemmin komission toimenpiteet, toimielinten lausunnot ja komission vastaus Euroopan parlamentille. 3 Ohjelman toteutus 1999-2003 3.1 Ispra (Italia) Ispran toimipaikan menneisyyden taakka ja tulevat velvoitteet edustavat yli puolta komission D&WM-ohjelman kustannuksista. Ispran toimintaohjelma on myös ajankohtaisin, koska lähes kaikki sen ydinlaitokset on pysäytetty lopullisesti. Menneisyyden taakkaan liittyvän Ispran ohjelman tavoitteena on tällä hetkellä jätteen siirtäminen teollistuneihin kolmansiin maihin aina kun se on mahdollista sekä jätteen karakterisointi-, käsittely- ja varastointilaitosten rakentaminen tai kunnostaminen. Nämä laitokset ovat tarpeen, jotta voitaisiin poistaa muu jo olemassa oleva jäte sekä purkujäte sitä mukaa kuin sitä syntyy. Isprassa on pyritty vuodesta 1999 lähtien vähentämään paikalla olevan jätteen ja polttoaineen volyymia. Kaikki käyttämätön polttoaine on palautettu alkuperämaahan Yhdysvaltoihin, ja kontaminoitunut raskas vesi on toimitettu Kanadaan. Jätteen käsittelylaitosten rakentaminen ja kunnostaminen oli laajalti käynnissä vuoden 2003 lopussa. Näihin kuuluu jätteen karakterisointilaitos, dekontaminointilaitos, nestemäisen jätteen käsittelylaitos, betonointiasema sekä laitos tilapäistä varastointia ja ulosmenevän purkujätteen valvontaa varten. Myös Ispran välivarastointikeskusta koskevat suunnittelututkimukset ovat edenneet pitkälle. Lisäksi on käynnistetty käytöstäpoiston esitoimia, joihin kuuluu vanhentuneen jätteenpolttolaitoksen käsittely (saatettu päätökseen 2003), Ispra 1 -reaktorin jäähdytystornin purkaminen, vanhaan käsittelylaitokseen johtavan nestemäisten jätteiden kuljetusputken purkaminen (määrä saattaa päätökseen 2004), useiden rakennusten purkaminen, välineistön poistaminen ja yli 1 200 tonnin metallimäärän dekontaminaatio tai vapauttaminen. Tähän liittyvät kustannukset vuosina 1999-2003 olivat 42 miljoonaa euroa. 3.2 IRMM - Geel (Belgia) Geel on saattanut päätökseen ensimmäisen vaiheen ohjelmassaan, jolla huolehditaan kaikista toimipaikan menneisyyden velvoitteista. Radiokemian rakennuksen käytöstäpoisto on toteutettu, ja sitä käytetään nykyään muihin kuin ydinalan tarkoituksiin. Säteilyttämättömät ydinmateriaalit on siirretty SCK*CEN -yritykselle Moliin (Belgia). Tämän myötä Geelin ydinlaitosten käytöstäpoistoaste on luokassa 3, jossa valvontavaatimukset ovat väljemmät kuin luokassa 1. Pienen Van de Graaff -kiihdyttimen käytöstäpoistosta on huolehdittu. Erilaisia puhdistustoimia on toteutettu. Lisäksi kaikista edelleen käytössä olevista rakennuksista on tehty kartoitus, joka toimii viitekehyksenä laitosten käytöstäpoistosuunnitelman säännölliselle päivittämiselle. Tähän liittyvät kustannukset vuosina 1999-2003 olivat 6,5 miljoonaa euroa. 3.3 ITU - Karlsruhe (Saksa) Karlsruhessa toteutetaan tämän ohjelman puitteissa menneistä tutkimustoimista aiheutuneen jätteen poisto ja vanhentuneen välineistön käytöstäpoisto. Näitä välineitä ovat esimerkiksi hansikaskaapit, joita poistetaan käytöstä parikymmentä vuosittain. On huomattava, että kyseiset käytöstäpoistotoimet ovat erillisiä laitosten juoksevasta hallinnosta ja meneillään olevien tutkimustoimien synnyttämän jätteen huollosta, jotka rahoitetaan tutkimusohjelmasta. Käytöstäpoistotoimet liittyvät menneisiin ohjelmiin, joiden lopettamisesta päätettiin YTK:n toiminnan kehittyessä. Vaikka näiden kahden toimintatyypin välillä on vaikea tehdä selkeää eroa, konsortio, joka koostuu pääasiallisesti tutkimusalan yrityksistä, on tunnustanut tämän eron. Kuten Geelissäkin, Karlsruhen laitosten lopullinen käytöstäpoisto käynnistyy tutkimusohjemien lopettamisen jälkeen. Tätä ei ole vielä suunniteltu. Tätä tarkastelua varten valittu oletusajankohta on vuosi 2025. Kustannukset vuosina 1999-2003 olivat 16 miljoonaa euroa. 3.4 IE - Petten (Alankomaat) Pettenissä ainoat menneisyyden taakkaa koskevat toimet (1999-2003) liittyvät säteilytetyn polttoaine-erän käsittelyyn. Polttoaine-erä on peräisin ajalta, jolloin reaktoria käytettiin yhteisön tutkimusohjelmassa. Pettenin suurvuorektorin toiminnassa on vuodesta 1996 lähtien otettu huomioon sen käytöstäpoiston edellyttämä rahoitus. Vuoden 2003 lopussa nämä varat olivat 5 miljoonaa euroa. Vuosiksi 2004-2006 se vuosittainen erä, jolla näitä varoja kartutetaan, on määrä nostaa 0,8 miljoonaan euroon vuodessa, jolloin varat olisivat 7,4 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa. Varojen lopullinen määrä riippuu suurvuoreaktorin pysäyttämisen ajankohdasta. Määrä on kuitenkin enimmilläänkin vain kolmannes käytöstäpoiston edellyttämästä summasta (69 miljoonaa euroa) olettaen, että reaktori pysäytetään 2015-2020. Pettenin suurvuoreaktorin käytöstäpoiston ei odoteta tapahtuvan ennen vuonna 2015 (reaktorin paineastian vaihtaminen vuonna 1984-1985 mahdollistaa reaktorin käyttämisen vielä pitkään vuoden 2015 jälkeen). Tätä aikaisempaa pysäyttämistä ei voida kuitenkaan sulkea pois. Se voisi johtua joko tutkimusohjelmien lopettamisesta ja/tai Pettenin "lisätutkimusohjelman" rahoitukseen osallistuvien maiden (nykyisellään Alankomaat ja Ranska) vetäytymisestä pois. Lopullinen määrä on siksi epävarma. Tämän vuoksi sitä ei ole otettu huomioon Pettenin laitosten käytöstäpoiston edellyttämiä erityismäärärahoja määritettäessä. 4 Yleisen ohjeman tarkistaminen Komissio jakaa kolmeen ryhmään toimet, joita vanhentuneiden ydinlaitosten käytöstäpoistoon ja jätteen käsittelyyn liittyvien velvoitteiden täyttäminen edellyttää: Laitosten säilyttäminen turvallisessa tilassa: Näillä toimilla huolehditaan pysäytettyjen laitosten turvallisuudesta ja turvatoimista, joita laitosten ikääntyminen tai kansalliset ja kansainväliset turvallisuussäännöt edellyttävät. Lisäksi näillä toimilla kunnostetaan Isprassa jätteen käsittelylaitoksia, jotka palvelevat yksinomaan D&WM-ohjelman toteutusta. Vaikka nämä toimet edeltävät laitosten käytöstäpoistoa, niitä on joskus vaikea erottaa puhdistustoimista tai käytöstäpoiston valmistelutoimista. Selkeyden nimissä jäljempänä esitetyissä analyyseissä katsotaan, että nämä toimet kuuluvat D&WM-ohjelmaan sekä toiminnan että budjetin puolesta. Tällä kannalla oli myös konsortio ohjelmasta tekemässään arvioinnissa (ks. kohta 5). Menneisyyden taakka: Nämä toimet liittyvät jo pysäytettyihin laitoksiin. Niihin kuuluu olemassa olevan jätteen käsittely ja laitosten puhdistus niiden käytöstäpoistoon saakka ja näin syntyvän jätteen käsittely. Niihin kuuluu myös jätteen käsittelylaitosten rakentaminen sekä jätteen välivarastointikeskuksen perustaminen Ispraan. Tulevat velvoitteet: Näissä toimissa on kyse sellaisten laitosten käytöstäpoistosta ja jätteen käsittelystä, joita edelleen käytetään komission puiteohjelmissa. Toimet toteutetaan laitosten lopullisen pysäyttämisen jälkeen eli eräiden laitosten osalta 15-30 vuoden päästä. Komissio ei aio muuttaa peruslähestymistapaansa ohjelman toteuttamiseen, mutta olettaa varmuuden vuoksi, että se joutuu ottamaan huomioon "vihreän kentän" vaihtoehdon. Ohjelman tarkistaminen liittyy olennaisilta osin kustannuksiin. Sen perustana on yhtäältä menneisyyden taakan ja tulevien velvoitteiden entistä perusteellisempi analyysi ja toisaalta ulkoisten edellytysten kehitys erityisesti jätteen loppusijoituksen osalta. Ohjelman sisältö esitellään yksityiskohtaisesti komission työasiakirjassa (kohta 2). 4.1 Käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskeva komission strategia Käytöstäpoisto annetaan tehtäväksi ulkopuolisille yrityksille, joilla on alan kokemusta. Useissa maissa on lähinnä kahden viimeksi kuluneen vuosikymmennen aikana toteutettu käytöstäpoisto-operaatioita, joiden yhteydessä kokeillut ja kehitetyt menetelmät ja tekniikat täyttävät kaikki komission ohjelman tarpeet. Operaatioihin liittyvät tekniset riskit hallitaan siis täydellisesti. Lisäksi YTK on ottanut käyttöön hallinnointiin ja organisointiin liittyviä erityisjärjestelyjä (ks. kohta 6) hallitakseen näin laajaan ja pitkäkestoiseen ohjelmaan liittyvät taloudelliset riskit. Jätteet ovat erilaisia, ja ne on käsiteltävä niihin soveltuvilla menetelmillä ja prosesseilla. Laitosten käytöstä syntyvä jäte muodostuu olennaisilta osin ydinmateriaalista (polttoaineesta), jäähdytteistä ja hidasteista (raskas vesi, alkalimetallit) ja sekalaisesta jätteestä, josta osa on jo käsitelty. YTK asettaa etusijalle sen vaihtoehdon, että nämä materiaalit siirretään kolmansille aina kun mahdollista. Niinpä Ispran säteilyttämätön ydinpolttoaine on siirretty Yhdysvaltoihin ja raskas vesi Kanadaan. Materiaalit, joista kolmannet osapuolet eivät voi ottaa huolehtiakseen, sijoitetaan kansallisiin loppusijoituspaikkoihin. Jo käsitelty jäte käsitellään joissain tapauksissa toistamiseen, jos sovellettavien määräysten kehitys tätä edellyttää (esimerkiksi Ispran bituminoidut jätetynnyrit). Käytöstäpoistosta syntyvä jäte on enimmäkseen matala-aktiivista tai hyvin matala-aktiivista. Jäte dekontaminoidaan aina kun mahdollista, jotta se voitaisiin vapauttaa myöhemmästä ydinvalvonnasta. Se voidaan näin ollen luokitella tavanomaiseksi jätteeksi, jolloin se voidaan käsitellä tai kierrättää perinteisin teollisuusjätteeseen sovellettavin menetelmin (esim. metallien uudelleensulatus). Jäte, jota ei voida vapauttaa, karakterisoidaan ja käsitellään sen sijoittamiseksi kansalliseen loppusijoituspaikkaan. Jätteen käsittelyn ja varastoinnin kustannukset ovat merkittävä osa ohjelmaa. Esimerkiksi Isprassa jätteen loppusijoituksen osuus on noin 30 prosenttia ohjelman kokonaiskustannuksista. Käsittelylaitosten rakentaminen ja itse käsittelyoperaatiot aiheuttavat nekin merkittävät kustannukset. Yhteensä nämä kaksi kustannuserää ovat lähes 65 prosenttia ohjelman kokonaiskustannuksista. Loppusijoituksen kustannuksia ei voida määrittää tarkkaan. Saksassa komissio on jätteen omistaja senkin jälkeen, kun se on siirretty ulkopuoliselle yritykselle, eikä komission rahoitusosuus loppusijoituksessa vapauta sitä lopullisiin kustannuksiin liittyvistä epävarmuustekijöistä. Italiassa ei toistaiseksi ole loppusijoituspaikkaa (sen perustamisesta ilmoitettiin marraskuussa 2003 ja se on määrä ottaa käyttöön vuonna 2008, mutta täytäntöönpanoasetuksen julkaisemista on siirretty), eikä varastoinnin kustannuksista ole näin ollen varmuutta. Alankomaissa jätteen varastoinnista vastaavalle yritykselle maksettava korvaus kattaa loppusijoituksen kustannukset, olivatpa ne mitkä hyvänsä. Samoin Belgiassa ONDRAFille [5] maksettava korvaus vapauttaa komission lopullisesti kaikesta vastuusta. Lisäksi vasta 15-30 vuoden kuluttua toteutettaviin käytöstäpoisto-operaatioihin liittyy epävarmuus loppusijoituksen kustannusten kehityksestä näin pitkällä aikavälillä. Näin siitä huolimatta, että (kuten edellä todetaan) jäsenvaltioiden saamien kokemusten perusteella käsittelyn ja varastoinnin kustannukset voidaan nykyään arvioida tarkemmin, vaikka käytössä ei olisikaan loppusijoituspaikkaa. [5] ONDRAF = Organisme National des Déchets Radioactifs et des Matières Fissiles Enrichies (kansallinen radioaktiivisen jätteen ja rikastetun ydinpolttoaineen laitos). Jäsenvaltioissa saatujen kokemusten perusteella voidaan kuitenkin katsoa, että käsittelyn ja varastoinnin (myös tulevat) kustannukset voidaan arvioida kohtuullisen tarkasti ja että niillä ei ole enää vaarana nousta entiseen tapaan. Merkittävin taloudellinen ja edelleen mahdollinen riski on pikemminkin jätteen volyymin aliarviointi. Komission toimet: YTK on tehnyt ja teettänyt tutkimuksia arvioidakseen käytöntäpoiston kustannukset ja määritelläkseen jätteiden volyymin. Tutkimusten tuloksiin liittyy kuitenkin tiettyä epävarmuutta volyymiarvioista. Jätteen volyymiä on vaikea arvioida, jos samalla ei tehdä toteutettavuustutkimuksiin yleensä liittyviä yksityiskohtaisia tutkimuksia. Konsortion tekemässä ohjelman arvioinnissa (ks. kohta 5.1) tuodaan esille YTK:n tekemät tai teettämät arvioinnit sekä kyseiset jäteluokat [6]. Isprassa, jossa olemassa olevien jätteiden käsittely ja käytöstäpoiston valmistelu on käytännössä käynnistetty, on meneillään yksityiskohtaisia tutkimuksia käytöstäpoistosuunnitelmien laatimiseksi. YTK on sisällyttänyt tarjouspyyntöihin ehtoja, joilla kannustetaan yrityksiä rajoittamaan jätteen volyymiä. Kyseessä on taloudellinen seuraamus, joka langetetaan, jos toimeksisaajan arvioimat volyymit ylittyvät. Italiassa taloudellinen riski on suurempi kuin muualla, mikä johtuu siitä, ettei siellä ole käsitellyn jätteen hyväksymisperusteita. Tämän osalta komission tavoitteena on välttää se, että jäte joudutaan käsittelemään uudelleen, kun loppusijoituspaikkaan sovellettavat vaatimukset ovat tiedossa. YTK-Ispra on lähestynyt yritystä, jolle tuotantotoiminnan ministeriö MAP (Ministero delle Attivita Produttive) on antanut tehtäväksi hallinnoida "ydinalan menneisyyden velvoitteita" Italiassa. YTK:lla ja kyseisellä yrityksellä on yhteinen intressi jätteen varastointivaatimusten määrittelyssä. Molemmat osallistuvat jätettä ja jätepakkauksia koskevien UNICEM-normien määrittelyyn. Ne ovat voineet hyödyntää kapseleiden ja pakkausten laadun määrittelyssä synergioita ja saada sitä kautta säästöjä. [6] Niihin jäteluokkiin, joissa volyymi on arvioitu, kuuluvat olemassa olevat jätteet ja purkujätteet sekä myös käytöstäpoistosta huolehtivien yritysten tuottama jäte (ns. sekundaarinen jäte). Näitä arviota ei ole toistaiseksi julkistettu, koska alustava arvio jätevolyymista, jonka tarjouksen tekevät yritykset määrittävät, on yksi tarjousten arviointiperusteista. Komission ohjelmaan kuuluu välivarastointikeskuksen rakentaminen Ispraan. Välivaraston avulla komissio voi jatkaa ohjelmaansa, vaikka kansallista loppusijoituspaikkaa ei ole vielä avattu. Kaudella 1999-2003 on myös käynnistetty keskustelut Italian viranomaisten (pääasiassa MAP:in ja APAT:in) kanssa. APAT on Italian ydinlaitosten valvonnasta vastaava elin. Nämä keskustelut jatkuvat edelleen. Ne koskevat Italian tulevaan loppusijoituspaikkaan sijoitettavan jätteen käsittelyvaatimuksia (ks. edellä) sekä jätteen ja välivarastointikeskuksen omistajuuden lopullista siirtämistä julkiselle elimelle. Noudatettava lähestymistapa vastaa lähes kaikissa EU-maissa sovellettavaa käytäntöä ainakin sellaisen jätteen osalta, jonka puoliintumisaika on lyhyt. Käytöstäpoistosta aiheutuva jäte on pääosin juuri tällaista jätettä. Vaikuttaa siltä, että MAP:n kanssa aloitetut keskustelut ovat saaneet sen edustajien keskuudessa myönteistä vastakaikua. Seuraavana askeleena on allekirjoittaa sopimus, jolla virallistetaan edellä mainitut toimenpiteet. 4.2 Yleiskatsaus ohjelmaan Komission tavoitteena on huolehtia mahdollisimman pian kaikkien olemassa olevien laitosten käytöstäpoisto IAEA:n määrittelemälle tasolle 3. Taso 3 merkitsee, että laitoksista poistetaan kaikki ydinmateriaalit, kaikki jäte sekä aktiivinen tai kontaminoitunut välineistö. Se merkitsee myös kaiken jäljellä olevan radioaktiivisuuden poistamista rakennuksista, jotta niitä voidaan käyttää muihin tarkoituksiin. Komissio on päättänyt varmuuden vuoksi ottaa huomioon ns. "vihreän kentän" vaihtoehdon, jossa maa-alueet palautetaan alkuperäiseen tilaansa. Tämä merkitsee rakennusten purkamista ja maa-alueen ennallistamista. Kuten edellä mainitaan, YTK:n D&WM-ohjelma on täydessä käynnissä Isprassa vuosina 1999-2020. Ohjelman toteuttamisen huippuvaihe on vuosina 2005-2010. Koska muiden toimipaikkojen laitosten pysäyttämisen ajankohta on epäselvä, niiden osalta ohjelman suunnittelu perustuu oletukseen, että käytöstäpoisto alkaa Pettenissä vuonna 2015 ja Geelissä ja Karlsruhessa vuonna 2025. Ennen laitosten lopullista pysäyttämistä ohjelma keskittyy näissä toimipaikoissa olemassa olevien jätteiden ja ydinmateriaalien (polttoaineen) käsittelyyn. Karlsruhen osalta suunnitellaan, että myös vanhentuneen välineistön (hansikaskaapppien) käytöstäpoistosta huolehditaan ennen laitosten lopullista pysäyttämistä. Nämä ovat kuitenkin pienen mittakaavan toimia. YTK:n Karlsruhen ja Pettenin laitoksia varten laaditaan vuosina 2004-2005 alustava käytöstäpoistosuunnitelma. Tällainen suunnitelma on jo olemassa Geelin laitoksia varten (kansallisena oikeudellisena velvoitteena) ja luonnollisesti Ispraa varten, onhan ohjelma siellä jo edennyt pitkälle. Ohjelman avulla voidaan määrittää laitosten (fyysinen ja radiologinen) tila ja niiden käytöstäpoiston kustannusarvio. Sitä päivitetään säännöllisesti ottamalla huomioon fyysiset ja radiologiset muutokset sekä olosuhteiden kehitys (lainsäädäntö, työn ja varastoinnin kustannukset jne.). Taulukossa I esitetään D&WM-ohjelman kulku eri toimipaikoissa budjettimäärärahoineen, jotka sidotaan neljän vuoden kausiksi. Määrärahasitoumuksissa on katkos vuosina 2019-2025, koska Ispran ohjelman on määrä päättyä vuoden 2018 tienoilla, jolloin Karlsruhen ohjelman keskeisin osa ei ole vielä käynnistynyt (Karlsruhen ohjelma on Ispran jälkeen toiseksi suurin). Vuosiksi 2015-2019 sijoittuva toiminnan huippuvaihe perustuu siihen oletukseen, että Ispran jätekapselit siirretään Italian kansalliseen loppusijoituspaikkaan ja tähän liittyvät maksut suoritetaan ja että Pettenin suurvuoreaktorin käytöstäpoistosta huolehditaan (jolloin oletuksena on, että reaktori pysäytetään vuonna 2015). Taulukko 1: D&WM-ohjelman toteutussuunnitelma >VIITTAUS KAAVIOON> Huom.: Käyvät hinnat vuoteen 2003 ja sen jälkeen vuoden 2003 hinnat. 4.3 Ohjelman vaiheet Ohjelma sisältää kolme vaihetta, jotka menevät osittain päällekkäin: Ensimmäinen vaihe (1999-2008) käsittää kaikki vuoden 1999 jälkeen toistaiseksi toteutetut toimet (pääasiassa Ispran toimipaikassa). Niiden tavoitteena on laitosten pitäminen turvallisena ja niihin kuuluu jätteen käsittelylaitosten kunnostus ja rakentaminen ja jo olemassa olevan jätteen käsittely. Tämän vaiheen maksusitoumusmäärärahat ovat suuruusluokkaa 100 miljoonaa euroa, mikä käsittää myös henkilöstökustannukset. Vaihe päättyy vuonna 2008, kun Ispran välivarastointikeskus otetaan käyttöön. Toinen vaihe (2004-2020) liittyy menneisyyden taakkaan. Se kattaa kaikkien jo pysäytettyjen laitosten käytöstäpoiston, siitä syntyvän jätteen käsittelyn ja varastoinnin, jätteen siirtämisen Isprasta Italian loppusijoituspaikkaan sekä vanhentuneen välineistön käytöstäpoiston Karlsruhessa ja jätteen siirtämisen sen huollosta vastaavalle saksalaiselle yritykselle. Tämän vaiheen maksusitoumusmäärärahat ovat suuruusluokkaa 580 miljoonaa euroa. Toisen vaiheen on määrä päättyä Isprassa vuonna 2018, kun jäte siirretään Italian loppusijoituspaikkaan, tai vuonna 2020, jos valitaan "vihreän kentän" vaihtoehto. Kolmas vaihe (2015-2030) liittyy tuleviin velvoitteisiin. Kolmas vaihe käsittää tällä hetkellä käytössä olevien laitosten käytöstäpoiston sekä ensimmäisessä vaiheessa rakennettavien jätteenkäsittelylaitosten käytöstäpoiston. Tämän vaiheen talousarvio on 465 miljoonaa euroa. Vaiheen on määrä alkaa Pettenin suurvuoreaktorin käytöstäpoistolla. "Vihreän kentän" vaihtoehdossa kolmannen vaiheen kaavaillaan päättyvän Pettenissä vuonna 2019 (pysäyttäminen + 4 v.), Geelissä vuonna 2028 (pysäyttäminen + 3 v.) ja Karlsruhessa vuonna 2030 (pysäyttäminen + 5 v.) olettaen, että laitokset pysäytetään vuonna 2015 (Petten) ja 2025 (Geel ja Karlsruhe). Kyse on toistaiseksi pelkistä työhypoteeseistä, kuten edellä todetaan. Ohjelman sisältö kuvataan yksityiskohtaisesti komission työasiakirjassa (kohta 2), jossa se esitetään toimipaikka- ja hankekohtaisesti, jotta eri vaiheiden toteutuksesta saisi paremman käsityksen. 4.4 Budjettihallinto Komission vuonna 1999 esittämän ohjelman perusteella neuvosto ja parlamentti hyväksyivät vuosiksi 1999-2003 erityisen budjettikohdan. Määrärahat saatiin ensiksi siirtämällä budjettivaroja määrärahoista, jotka olivat käyttämättä varainhoitovuoden lopussa. Vuodesta 2001 lähtien määrärahat on osoitettu suoraan budjettimenettelyssä ja määrärahoja on ollut mahdollista lisätä varainhoitovuoden lopussa. Samaan aikaan YTK:n henkilöstökustannukset on edelleen kirjattu tutkimuspuiteohjelmaan (Euratom-ohjelmaan). 4.5 D&WM-ohjelman kustannukset 4.5.1 D&WM-ohjelman kustannusten kehitys Vuonna 1999 esitettyä ohjelman kustannusarviota (KOM 114) tarkistettiin vuonna 2002 (YTK) ja vuonna 2003 (konsortio). Molemmissa tarkistuksissa otettiin huomioon menneisyyden taakan kehitys (muiden laitosten sulkeminen kaudella 1999-2002), reunaehdot (erityisesti loppusijoituksen kustannukset) ja tulevat velvoitteet. Näin on saatu siis kolme arviota: - YTK:n vuonna 1998 tekemä arvio asiakirjassa KOM(1999) 114 (EUR1998), joka perustuu kahteen ulkopuoliseen tutkimukseen - YTK:n vuoden 2002 lopussa tekemä arvio (EUR2003) neljän vuoden kokemuksen jälkeen - Konsortion vuonna 2003 tekemä arvio. Taulukossa 2 esitetään arvioiden tulokset. >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2: Menneisyyden taakan ja tulevien velvoitteiden kustannukset (milj. euroina) Yllä olevasta taulukosta näkyy, että YTK:n vuoden 2002 lopussa (lähes neljä vuotta ohjelman käynnistymisen jälkeen) tekemä arvio (941 milj. EUR2003) on suhteellisen lähellä konsortion vuonna 2003 tekemään arviota (1 069 milj. EUR2003), joka on 13,6 prosenttia enemmän (ilman "vihreän kentän" vaihtoehtoa). YTK :n vuoden 1998 arvion (453 milj. EUR1998) ja vuoden 2002 arvion välinen vertailu (YTK2002 = 941 milj. EUR2003) (luvut pyöristetty) Arvioiden väliset erot johtuvat seuraavista: D&WM-ohjelman perusteellisempi analyysi - Jätteen käsittelylaitokset (+ 48 milj. EUR) + 11 % - Jätehuolto-operaatiot (+ 64 milj. EUR) 14 % - Käytöstäpoisto ja siihen liittyvä jätehuolto (+101 milj. EUR) 22 % Vuonna 1998 tehty arvio perustui alustavaan fyysiseen ja radiologiseen inventaarioon, jota on sittemmin täydennetty. - Henkilöstökustannusten uudelleenarvio (+ 49 milj. EUR) 11 % Arviossa on otettu huomioon kaikki käytöstäpoistotoimiin osallistuva YTK:n henkilöstö, myös oikeudellisiin vaatimuksiin liittyvät tehtävät (esim. ympäristöseuranta). Ulkoisten toimintapuitteiden muutokset - Jätteen loppusijoitus (+ 122 milj. EUR) 27 % Loppusijoituksen kustannuksia on tarkistettu tuntuvasti ylöspäin Italiassa. Kustannusarvio nousi selvästi myös muissa maissa, kuten Belgiassa. - Inflaatio 1998-2003 (3 %/vuosi) (+ 60 milj. EUR) 13 % - Lainsäädännön kehitys (+ 44 milj. EUR) 10 % Lainsäädäntö kehittyi joissakin maissa. Belgiassa tarkistettiin valvonnasta vapauttamisen ylärajaa ja Italiassa asetettiin uusia vaatimuksia jätteen karakterisoinnille ja jätepakkauksille, mikä on lisännyt muun muassa valmistuskustannuksia ja jätteen karakterisoinnin ja käsittelyn kustannuksia. YHTEENSÄ (+ 488 milj. EUR) + 108 % YTK:n vuonna 2002 tekemän arvion (941 milj. EUR2003) ja konsortion tekemän arvion (1 145 milj. EUR) välinen vertailu (luvut pyöristetty) Arvioiden väliset erot johtuvat seuraavista: - Jätteen käsittelylaitokset (+ 3 milj. EUR) + 0,3 % - Jätehuolto-operaatiot (+ 28 milj. EUR) + 3,0 % - Käytöstäpoisto ja siihen liittyvä jätehuolto (+ 27 milj. EUR) + 2,8 % - Jätteen loppusijoitus (+ 40 milj. EUR) + 4,3 % - Henkilöstökustannusten uudelleenarviointi (+ 30 milj. EUR) + 3,2 % YHTEENSÄ (rakennusten uudelleenkäyttö ilman rajoituksia) (+128 milj.EUR) +13,6 % - "Vihreän kentän" vaihtoehto (uusi vaihtoehto) (+76 milj. EUR) YHTEENSÄ (+204 milj. EUR) Ensimmäisen kustannusarvion "vihreän kentän" vaihtoehdosta teki konsortio. Arvio oli 76 miljoonaa euroa (+ 7 %) kaikkien toimipaikkojen osalta. Komissio asettaa etusijalle tämän vaihtoehdon, joka vapauttaisi komission lopullisesti sille kuuluvista velvoitteista. Komissio aikoo kuitenkin käynnistää keskustelut maa-alueiden omistajien kanssa ennen vaihtoehdon toteuttamista. Konsortion tekemä kustannusarvio on näin ollen 13,6 prosenttia suurempi kuin YTK:n vuonna 2002 tekemä. Komissio pitää tätä arvioiden välistä eroa merkityksettömänä tällaisessa pitkäkestoisessa ja monimutkaisessa ohjelmassa, kun otetaan huomioon siihen luonnostaan liittyvät riskit ja epävarmuustekijät, joita selvitetään jäljempänä kohdassa 6.2. Komissio katsoo kustannusarvioiden pikemminkin tukevan toisiaan kuin olevan keskenään ristiriidassa. Komissio aikoo siksi osoittaa ohjelmaan konsortion kustannusarvion mukaiset määrärahat, joissa otetaan huomioon "vihreän kentän" vaihtoehto. 4.5.2. Ohjelman kustannukset eri toimipaikoissa Ohjelman kustannukset jakautuvat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 4.6 Henkilöstökustannukset Toimintasuunnitelma rahoitetaan nykyisellään budjettikohdasta B4-3400 ja henkilöstö budjettikohdasta B6-12, joka on osa tutkimusbudjettia ja sen vuoksi alisteinen tutkimuspuiteohjelmaa koskeville viisivuotispäätöksille. Tällainen tilanne - on ristiriidassa vuoden 1999 tiedonantoa koskevan Euroopan parlamentin lausunnon [7] 9 artiklan kanssa [7] A5-0159/2000 lopullinen. - hyväksyttiin vastahakoisesti 6. puiteohjelmaa koskevassa yhteispäätöksessä, kun sekä Euroopan parlamentti että neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden enemmistö antoivat sille hyväksyntänsä, vaikka valittivatkin tutkimukseen tarkoitettujen varojen suuntaamista muihin tarkoituksiin - luo budjettirajoitusten vuoksi kilpailutilanteen yhtäältä kiinteän ja jopa kasvavan kustannustaakan ja toisaalta niiden tutkimushankkeiden välille, joihin määrärahat oli tarkoitus käyttää - heikentää tämän pitkäkestoisen (30 v.) ohjelman toteuttamista, kun henkilöstön rahoitus irrotetaan ohjelman tavoitteesta ja alistetaan tutkimuspuiteohjelmapäätösten nelivuotisryhmiin liittyville epävarmuustekijöille - lisäksi - kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa - henkilöstökustannukset pitäisi sisällyttää toimintaohjelman kokonaismäärärahoihin (ks. art. 9-31 ja 50, 28.11.2002, s. 264). Näyttää selvältä, että ainoa keino taata toimielinten peräänkuuluttama jatkuvuus on kirjata henkilöstömenot yhteisön hallintobudjetin kohtaan ja taata samalla sopiva menettely, jonka avulla voidaan ottaa palvelukseen asiantuntijoita huolehtimaan toimintaohjelmaan kuuluvista tehtävistä. Komissio aikoo näin ollen 6. puiteohjelman loppuun mennessä toteuttaa tarvittavat toimet, joilla eliminoidaan kaikki ohjelman henkilöstön hallinnointiin liittyvät - taloudelliset ja muut - riskit. Tässä tiedonannossa esitetty budjetti sisältää tutkimuspuiteohjelmasta maksettavat henkilöstömenot (6. tutkimuspuiteohjelmassa 15 miljoonaa euroa vuosille 2003-2006). 5 Ohjelman ulkoinen arviointi 5.1 Konsortion tekemä arviointi YTK antoi D&WM-ohjelmansa arvioinnin elokuussa 2002 tehdyn sopimuksen myötä (luvussa 2 mainitun) konsortion tehtäväksi. Yleisesti ottaen konsortio hyväksyy YTK:n laatiman strategian, jonka mukaan käytöstäpoisto saatetaan tasolle 3. Kun käytöstäpoisto on tasolla 3, kohteita on lupa käyttää rajoituksitta muihin kuin ydinalan toimiin. Konsortio toteaa lisäksi, että samaa strategiaa noudattaen voidaan saavuttaa "vihreän kentän" taso, joka edellyttää rakennusten täydellistä purkamista. Tähän liittyvät lisäkustannukset ovat suhteellisen vaatimattomat (+ 7 %). Konsortio kuitenkin katsoo, että tätä strategiaa pitäisi tarkentaa laatimalla erityinen käytöstäpoistosuunnitelma kullekin toimipaikalle. Tällä hetkellä Geeliä varten on jo olemassa tällainen suunnitelma Belgian lainsäädännön mukaisesti. Ispra on laatinut vastaavan suunnitelman työohjelmansa puitteissa. Konsortio antoi myös muita suosituksia, jotka YTK on suurimmaksi osaksi hyväksynyt tai toteuttanut. Puuttumatta kutakin toimipaikkaa koskeviin erityisiin teknisiin suosituksiin mainittakoon seuraavat: Organisaatio: organisaation mukauttaminen (ks. kohta 6.5 jäljempänä), asiantuntemuksen ylläpito (ks. kohta 6.8), henkilöstön kouluttaminen käytöstäpoiston alalla (ks. kohta 6.8), suoritusindikaattorien (esim. saatujen säteilyannosten vähentäminen ja sekundaarisen jätteen [8] määrän minimointi) käyttöönotto, erikoistuneiden yritysten järjestelmällinen käyttö välineistön suunnittelussa ja töiden toteuttamisessa paikalla. [8] "Sekundaarisella jätteellä" tarkoitetaan itse laitosten käytöstäpoistosta syntyviä jätteitä, jotka näin ollen tulevat jo olemassa olevan jätteen lisäksi. Ulkoiset suhteet: tiiviiden suhteiden ylläpitäminen Italian viranomaisiin (ks. kohta 4.1), tiiviit suhteet toimivaltaisiin viranomaisiin jätepakkausten hyväksymisperusteiden aikaansaamiseksi nopeasti (jos niitä ei ole) ja/tai sopivien siirtomahdollisuuksien luomiseksi muun muassa korkea-aktiiviselle jätteelle, viranomaissuhteita hoitavan henkilöstön lisääminen, väestölle suunnatun tiedotusohjelman toteuttaminen, maa-alueen palauttamista omistajalle koskevien ehtojen selventäminen isäntämaissa voimassa olevien sopimusten mukaisesti. Tekninen taso: laitosten radiologisen tilan määrittäminen (mm. näytteenotto), jätteen dekontaminaation tehostaminen sen lopullisen volyymin vähentämiseksi, yhteydenpito vastaavia laitoksia käsitelleisiin organisaatioihin jäsenmaissa, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden käyttö motivoivan ympäristön luomiseksi kohteissa ja kokemusten vaihtamiseksi jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden hyödyksi. Lisäksi konsortio suosittelee YTK:n käytöstäpoisto-ohjelman säännöllistä päivittämistä. Konsortion arvioinnissaan soveltamat menettelyt esitetään komission asiakirjassa (kohta 3). 5.2 Asiantuntijaryhmän lausunto ohjelmasta YTK ehdotti perustettavaksi käytöstäpoiston ja jätehuollon asiantuntijaryhmää, jonka YTK:n hallintoneuvosto hyväksyi. Asiantuntijaryhmän tehtävänä on neuvoa YTK:ta D&WM-ohjelman hallinnoinnissa. Ryhmä koostuu yhdestätoista eurooppalaisesta asiantuntijasta, jotka tulevat eri jäsenvaltioista. Neuvonta liittyy käytöstäpoisto- ja jätehuoltostrategiaan, käytettävissä oleviin tekniikoihin, ohjelman jäsentämiseen, organisaatioon, tarjouspyyntöjen toteuttamiseen, YTK:n sisäisten resurssien hallinnoimiseen, koulutukseen sekä muihin edellä kuvatun ohjelman näkökohtiin. Asiantuntijaryhmä hyväksyi konsortion suositukset yleisesti, mutta painotti niistä erityisesti seuraavia varsinkin Ispraan liittyen: - On kerättävä tietoa pysäytettyjen laitosten käytön ja ylläpidon tilasta, laadittava jätteen ja ydinmateriaalien inventaario ja tehtävä laitosten radiologinen kartoitus. - On käytettävä mahdollisimman paljon päteviä ulkoisia yrityksiä. - Laitosten käytöstäpoisto on suunniteltava mahdollisimman pian, koska pitkästä odottamisesta ei ole hyötyä. - Varastoitavan jätteen määrä on minimoitava, ja on tarkasteltava siirtomahdollisuuksia tai luotava varastointikapasiteettia sellaisen jätteen käsittelemiseksi ja/tai varastoimiseksi, jolle ei ole toistaiseksi olemassa siirtomahdollisuuksia (esim. alkalimetallit). - On käytettävä turvallisimpia tekniikoita, jotka eivät todennäköisesti aiheuta ongelmia kolmansille osapuolille, edistettävä vuoropuhelua kolmansien osapuolten kanssa ja toteutettava D&WM-ohjelma avoimella tavalla. - On huolehdittava käytöstäpoiston aikana saadun tietämyksen siirtämisestä EU:n toimielimille. 5.3 YTK:n hallintoneuvoston lausunto Hallintoneuvosto hyväksyi konsortion yleiset päätelmät ja asiantuntijaryhmän antamat suositukset. Lisäksi hallintoneuvosto pyysi seuraavaa: - Pitäisi laatia luettelo konsortion ja asiantuntijaryhmän suositusten perusteella toteutettavista toimista mukaanlukien toimien budjettinäkökohdat. - Konsortion ja asiantuntijaryhmän suositukset pitäisi ottaa huomioon päätöksissä, jotka komissio tekee D&WM-ohjelmaan liittyen. YTK on laatinut luettelon toimista, joihin konsortion ja asiantuntijaryhmän suositukset johtavat. Suuri osa näistä toimista on jo toteutettu erityisesti Isprassa, ja muiden toimien toteutusaikataulu laaditaan vuoden 2004 alussa. YTK:n D&WM-ohjelmaa on muutettu näiden suositusten huomioon ottamiseksi. Esimerkki: laitosten käytöstäpoisto perustuu nyt "vihreän kentän" vaihtoehtoon, johon liittyy rakennusten täydellinen purkaminen, ellei maa-alueen omistajan kanssa ole sovittu muusta. 6 Ohjelman ja siihen liittyvien riskien hallinta 6.1 Yleinen toimintamalli YTK:n keskittyy täysin "toimeksiantajan" rooliinsa konsortion ja asiantuntijaryhmän suositusten ja Euroopan parlamentin pyynnön [9] mukaisesti. Erityistutkimukset, laitteistojen toteutus ja työt paikan päällä annetaan kokeneiden ulkopuolisten yritysten tehtäväksi. [9] Mietintö A5-0159/2000 lopullinen, kohta 6 a. Voidakseen valvoa näin laajamittaisen ohjelman toteutusta kaikkine riskeineen ja epävarmuustekijöineen YTK on käynnistänyt useita toimia, joilla on määrä poistaa tai minimoida ulkoisista tekijöistä (ks. kohta 6.2) ja sisäisistä tekijöistä (ks. 6.3) johtuvat riskit. Lisäksi YTK on toteuttanut erityistoimenpiteitä ohjelman organisaatiossa ja hallinnoinnissa (ks. kohdat 6.4-6.8). 6.2 Ulkoisten riskien ja epävarmuustekijöiden minimointi Etenkään ulkopuolisista seikoista johtuvia riskejä ja epävarmuustekijöitä ei voida kokonaan sulkea pois. YTK on käynnistänyt erityisiä toimia poistaakseen tai minimoidakseen jäljellä olevat riskit. Näihin kuuluvat seuraavat: 1. Oikeudellisten vaatimusten kehitys erityisesti liittyen lupamenettelyyn, ympäristön, väestön ja työntekijöiden suojeluun, jäteluokkien määrittelyyn, jätteen karakterisointiin, käsittelyyn ja vapauttamisen tasoihin. Italiassa jätehuollon vaatimusten hiljattainen kehitys on monimutkaistanut jätteen karakterisointia ja käsittelyä, mikä on lisännyt tuntuvasti nykyisen ja tulevan jätteen käsittelykustannuksia. Tämänhetkisten määräysten pysyvyys on kuitenkin epävarmaa niin kauan kuin Italiassa ei ole käytössä loppusijoituspaikkaa. Sama pätee myös Saksaan. Sitä vastoin Belgiassa ja Alankomaissa komissio vapautuu kaikista tulevista velvoitteista siirrettyään jätteen jätehuolto-organisaatiolle. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että uuden jätteen tulevat sijoituskustannukset voidaan nyt ennakoida - vaikka komissio katsookin (kuten edellä todetaan), että sijoituksesta vastaavilla kansallisilla elimillä on tätä nykyä parempi käsitys kustannuksista. Komission toimet: Minimoidakseen kyseiset vaikutukset YTK toimii ensiksikin yhdessä MAP:n [10] kanssa, jotta voitaisiin laatia sopimus jätteen ja Ispran välivarastointikeskuksen siirtämisestä kansalliselle elimelle. Toiseksi YTK työskentelee tiiviisti Italian "menneisyyden taakasta" vastaavan yrityksen kanssa. Tavoitteena on varmistaa, että vastaavat tarpeet otetaan huomioon uusissa normeissa. Tämän vuoksi osallistutaan UNICEN:n [11] eri komiteoihin, joiden tehtävänä on laatia asiaa koskevat säännöt. [10] MAP = Ministero delle Attività Produttive (tuotantotoiminnan ministeriö). [11] UNICEN = Ente Nazionale Italiano di Unificazione - Commissione Energia Nucleare (Italian standardointielin - ydinenergiakomitea). 2. Asiakirjojen hyväksymisen kesto ja keskeisiin toimiin tarvittavien lupien myöntäminen. Johtuen resurssipulasta tai tarvittavien menettelyjen ja/tai lopullisen lainsäädännön puutteesta se aika, jonka toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat asiakirjojen käsittelyyn, voi ylittää ennakoidun. Näin syntyneet viiveet voivat aiheuttaa lisäkustannuksia ohjelmassa. Komission toimet: Näiden seurausten välttämiseksi komissio pitää tiiviisti yhteyttä viranomaisiin (tällä hetkellä erityisesti APAT:iin [12] Italiassa), jotta mahdolliset ongelmat voidaan yksilöidä ja käsitellä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. [12] APAT: Agenzia nazionale Protezione Ambiente e servizi Tecnici (ympäristönsuojelun ja teknisten palvelujen kansallinen virasto). 3. Jätteen loppusijoituskustannusten nousu, joka voi johtua sijoituspaikkojen parantamisesta sekä ympäristön ja väestön suojeluun liittyvistä yhä tiukemmista vaatimuksista. Lisäksi jätteen volyymin väheneminen johtaa käytännössä yksikkökustannusten nousuun, kun otetaan huomioon varastointikeskusten kiinteät kustannukset . Komissio panee merkille jäsenvaltioiden väliset merkittävät erot tässä asiassa. Komission toimet: Tavoitteena on kehittää lähestymistapa, joka soveltuu kuhunkin kansalliseen tilanteeseen varastoinnin, jätehuoltopalvelujen saatavuuden ja loppusijoituksen kustannusten suhteen. Komissio aikoo minimoida mahdollisuuksien mukaan lopullisen jätteen volyymin. Tähän päästää dekontaminaatiolla, jonka jälkeen ydinjäte voidaan luokitella tavalliseksi teollisuusjätteeksi, ja tiivistämisellä, jonka myötä voidaan pienentää ydinjätteen volyymiä. Komissio aikoo keskustella jätehuollosta ja/tai jätteen varastoinnista vastaavien elinten kanssa saadakseen käsityksen kustannusrakenteesta ja optimoidakseen sitä kautta oman jätehuoltonsa. 4. Kuulemismenettelyjen pitkittyminen uusien laitosten (mm. Ispran välivaraston) rakentamisen ja/tai käytöstäpoisto-operaatioiden yhteydessä merkitsisi ohjelman viivästymistä tai jopa lykkääntymistä siitä tapauksessa, että lakisääteisissä kuulemisissa ilmenee hallinnollisia vaikeuksia. Komission toimet: Tämän riskin minimoimiseksi YTK pitää yhteyttä paikalliseen väestöön ja viranomaisiin järjestämällä avoimien ovien päiviä ja levittämällä kirjasia, joissa kuvataan tavoitellut päämäärät ja toiminnan luonne. Internet-sivusto, joilla nämä toimet kuvataan, päivitettiin vuonna 2003. 6.3 Sisäisten riskien minimointi a) Laitoksen oletetusta poikkeava tila voi johtua vanhentuneista asiakirjoista, joissa ei ole otettu huomioon kehitystä tai laitoksen radiologista historiaa. Tämä voi johtaa muutoksiin ennakoiduissa toimintaedellytyksissä ja tätä kautta määräaikojen pidentymiseen ja kustannusten kasvuun. Komission toimet: Komissio pitää asiakirjoja ajan tasalla ja toteuttaa laitosten radiologista karakterisointia (aktiivisuusmittaukset, rekisteröinnit) voidakseen antaa toimeksisaajayrityksille luotettavaa tietoa laitoksista. Toimipaikoissa, joita varten ei vielä ole käytöstäpoistosuunitelmaa (Karlsruhe ja Petten), sellainen laaditaan ja pidetään säännöllisesti ajan tasalla aina laitosten pysäytämiseen saakka. b) Laitoksiin ja niiden historiaan liittyvän tietämyksen menetys, joka johtuu henkilöstön siirtymisestä eläkkeelle tai muihin tehtäviin, voi vaikuttaa ohjelman kulkuun. Komission toimet: YTK pyrkii "tallentamaan" henkilöstön tietämyksen ja kokemuksen ennen palveluksesta siirtymistä. Tilalle otetaan uutta henkilöstöä tarvittaessa mahdollisimman pian, mahdollisuuksien mukaan ajallisesti päällekkäin siten, että tietämyksen siirtäminen vanhalta työntekijältä uudelle helpottuu. c) YTK:n taitotiedon riittämättömyys käytöstäpoiston osalta voi edellyttää koulutusta ja sopivien menetelmien tutkimista ja vaikeuttaa pitkäkestoisen, monivuotisen ohjelman hallinnointia tähän liittyvine seurauksineen. Komission toimet: YTK:n aikeena on, että ulkopuolinen yritys auttaa sitä ohjelman toteuttamisessa Isprassa ja että suurin osa paikan päällä toteutettavista töistä teetetään alihankintana. Lisäksi YTK on toteuttanut järjestelyjä liittyen työyksiköiden organisointiin, koulutukseen, uusien työntekijöiden rekrytointiin ja ohjelman hallinnointiin. Nämä toimenpiteet kuvataan jäljempänä. d) Ennakoimattomat ongelmat voivat aiheuttaa huomattavia viiveitä ja lisäkustannuksia. Komission toimet: YTK tekee kustakin merkittävästä hankkeesta teknisen riskianalyysin tavoitteenaan optimoida järjestelmät ja operaatiot ja sitä kautta minimoida teknisten ongelmien riski. Ennakoimattoman teknisen ongelman tapauksessa sovellettaisiin tätä samaa menetelmää, jonka avulla voidaan analysoida tilanne ja laatia vaihtoehtoinen ratkaisu mahdollisimman pian. Lisäksi tehtävien tarkan suunnittelun ja suunnitelmien säännöllisen päivittämisen ansiosta voidaan hallita parhaalla mahdollisella tavalla viiveitä ja kustannuksia (ks. kohta 6.4). 6.4 Projektihallinto Ohjelma edellyttää merkittäviä henkilöstöresursseja ja määrärahoja. Riski hallitsemattomista tekijöistä, jotka voivat vaikuttaa ohjelman kustannuksiin ja määräaikoihin, johtuu pääasiassa ohjelman monimutkaisuudesta, kestosta (useita vuosia) ja epävarmuustekijöistä, jotka voivat olle sisäisiä (laitosten todettu tila) tai ulkoisia (reunaehtojen muuttuminen: lainsäädäntö, kansallinen politiikka, julkinen mielipide, loppusijoitusmahdollisuudet ja -kustannukset). Sisäisiin edellytyksiin liittyvien riskien välttämiseksi on olemassa koeteltuja menetelmiä, joita käytetään laajalti yritysmaailmassa suurimittaisten hankkeiden hallinnointiin. Edellä kuvatut toimenpiteet toteutetaan suurimmaksi osaksi ennen ohjelmaa. Niiden lisäksi ohjelman toteutusvaiheessa otetaan käyttöön laajoihin hankkeisiin soveltuvia hallinnointimenetelmiä, mihin liittyy jäljempänä kuvattu henkilöstöresurssien organisointi ja hallinnointi. Tämän myötä voidaan ensinnäkin minimoida ennakoimattomien tekijöiden riski ja toiseksi - jos tällaisia tekijöitä kuitenkin ilmenee - puuttua niihin nopeasti sopivin keinoin. Sovelletaan menetelmää, jossa korostetaan hankkeen konkreettista edistymistä ja sen tehostamista. Se merkitsee suunnitteluosion ja kustannusosion sisällyttämistä samaan analyysiin. Huolellisesti valittujen indikaattorien avulla voidaan tällöin verrata tosiasiallisesti toteutettua työtä ja vastaavaa ennustetta suunnittelun ja kustannusten osalta. Säännöllisen (suunnilleen kuukausittain tapahtuvan) päivittämisen ansiosta voidaan havaita nopeasti mahdolliset poikkeamat kustannuksista ja/tai suunnittelusta ja ryhtyä sopiviin korjaaviin toimenpiteisiin. Ispran ohjelma on jaettu hankkeisiin tätä lähestymistapaa noudatellen. Kukin hanke on jaettu konkreettisiin perusosiin, joiden toteuttaminen voidaan todeta kiistatta (tutkimusasiakirjan laatiminen, materiaalien toimittaminen, töiden suorittaminen paikalla jne.), jolloin edistyminen voidaa tarkistaa sekä suunnittelun että kustannusten osalta. Kun konkreettinen edistyminen arvioidaan säännöllisesti, hankkeen lopullinen määräaika ja lopulliset kustannukset voidaan arvioida ja toteutettua työtä voidaan verrata suunniteltuun. 6.5 Hankkeiden organisointi Ispran käytöstäpoistosta vastaava yksikkö organisoidaan uudelleen ennen varsinaisen käytöstäpoiston aloittamista (myös YTK:n muut asianomaiset yksiköt organisoidaan uudelleen, kun niiden käytöstäpoisto-ohjelmat käynnistyvät). Organisaatiota kehitetään lähinnä ottamalla käyttöön konkreettisen edistymisen mittaamiseen soveltuva strategia. Tämä edellyttää projektihallinnon tyyppistä organisaatiota (vertikaalista organisaatiota) sen sijaan, että organisaatio perustuisi toiminnan tai vastuun tyyppiin (horisontaalinen organisaatio). Tämän pitäisi mahdollistaa se, että käytöstäpoisto-ohjelman kunkin hankkeen omia tavoitteita voidaan painottaa paremmin (kustannusarvioiden noudattaminen, määräajat, ympäristön laatu). Kutakin hanketta varten nimetään projektipäällikkö, joka ottaa vastaan ja hallinnoi materiaalia, määrärahoja ja henkilöstöä, jotka annetaan käyttöön hankkeen toteuttamista varten. Pientä osaa resursseista ei osoiteta suoraan hankkeeseen, koska niitä käytetään vain vähäisessä määrin tai lyhyen aikaa tai koska on suotavaa, että ne pysyvät riippumattomina (esim. turvallisuusvastaava, laatuvastaava ja säteilysuojeluvastaava). 6.6 Ohjauskomitean tehtävä YTK:n sisällä perustetun ohjauskomitean tehtävänä on valvoa ja suunnata ohjelmaa ja sen toteuttamista. Se koostuu eri yksiköiden (tekniset kysymykset, talousarvio, hallinto) vastuuhenkilöistä, jotka eivät osallistu suoraan ohjelman toteuttamiseen. Komitealla on siis tarvittava riippumattomuus, jotta se voi seurata ja ohjata ohjelmaa sille esitettyjen analyysien ja ulkopuolisten lausuntojen mukaisesti. Komitean puheenjohtajana toimii YTK:n varapääjohtaja, joka vastaa ydinalan asioista. Komitealla on valtuudet tarvittaessa määrätä ohjelman täytäntöönpanotoimista, erityisesti korjaavista toimenpiteistä siinä tapauksessa, että ohjelman toteutus uhkaa etääntyä suunnitellusta. 6.7 Asiantuntijaryhmä Asiantuntijaryhmä kokoontuu kahdesti vuodessa ja pyynnöstä tarpeen mukaan. Se antaa lausuntoja (ks. esim. kohta 5.2) ja suosituksia, jotka YTK ottaa huomioon ohjelmansa hallinnoinnissa. Koska asiantuntijaryhmän kukin jäsen tulee eri maasta, YTK saa palautetta jäsenvaltioiden kokemuksesta kyseisillä aloilla. Tämä helpottaa parhaiden ratkaisujen määrittelemistä ohjelman teknistä, taloudellista, organisatorista ja strategista toteutusta varten. 6.8 Henkilöstöresurssien hallinnointi D&WM-ohjelma on monimutkainen ja vaativa teknisesti ja taloudellisesti ja jopa oikeudellisesti ja viestinnän kannalta. Se edellyttää huolellista suunnittelua ja operaatioiden hallinnointia. "Toimeksiantajan" roolissaan YTK vastaa täysimääräisesti ohjelman johdosta siten, että se kattaa kaikki oikeudelliset näkökohdat ja myös sopimusten hallinnointiin sekä turvallisuuteen, turvatoimiin, laatuun, ympäristöön ja viestintään liittyvät näkökohdat. Oikeudellisten näkökohtien osalta komission vastuu juontuu Euratom-sopimuksen 8 artiklasta, jonka mukaan vastuu kuuluu komissiolle laitosten koko käyttöiän ajan niiden käytöstäpoisto mukaan lukien. Euroopan komissio painotti jo vuonna 1999 antamassaan tiedonannossa YTK:lle lankeavaa toimeksiantajan tehtävää. Tämän keskeisen tehtävän hoitaminen edellyttää soveltuvan pätevyyden ylläpitämistä YTK:n sisällä. Tämä suositus esiintyy johtoaiheena sekä konsortion analyysiraportissa että riippumattoman asiantuntijaryhmän lausunnossa, jossa todetaan "...that is of primary importance to the programme for the capacity, competence and qualifications of the D&WM staff to be secured and if necessary enlarged, so that the JRC-staff can fully effect its responsibility for all aspects of the D&WM programme and can act as an intelligent and informed customer in relation with outsourcing. Staff development should anticipate in due time the loss or knowledge and experience and the changing competence requirements as the programme develops." ("Ohjelman kannalta on ensisijaisen tärkeää, että D&WM-henkilöstön valmiudet, asiantuntemus ja pätevyys varmistetaan ja tarvittaessa täydennetään niin, että YTK:n henkilöstö voi vastata täysimääräisesti kaikista D&WM-ohjelman näkökohdista ja toimia osaavana ja asiantuntevana asiakkaana toimintoja ulkoistettaessa. Henkilöstön kehittämisessä pitäisi ottaa hyvissä ajoin huomioon tietämyksen ja kokemuksen menetys ja pätevyysvaatimusten muuttuminen ohjelman kehittyessä.") Nämä kommentit nostavat esille kysymyksen henkilöstön korvaamisesta ja jatkokoulutuksesta ja arkistojen ylläpitämisestä, jotta voidaan välttää laitoksiin ja jätteeseen liittyvän tietämyksen menetys, sekä sopivan henkilöstön pysyvyydestä ja riittävyydestä koko toimintaohjelman ajan. Tällä hetkellä on varmaa, että toimintaohjelma jatkuu vielä vuoden 2025 jälkeenkin Geelissä ja Karlsruhessa, mahdollisesti myös Pettenissä. Lausunnossaan asiantuntijaryhmä pyytää komissiota toteuttamaan mahdollisimman pian sopivat toimenpiteet, joilla käytöstäpoisto- ja jätehuolto-ohjelmaan luonnostaan liittyviä riskejä voidaan vähentää. Asiantuntijat korostavat erityisesti, että komission on pyrittävä vähentämään mahdollisimman tehokkaasti sen omalle vastuulle kuuluvia riskejä. Ohjelmaan osoitetun henkilöstön hallinnointi kuuluu tähän luokkaan. YTK:n henkilöresurssien hallinnointimallissa otetaan näin ollen huomioon nämä suositukset. Tämä hallinnointimalli jakautuu seuraaviin toimiin, joiden tavoitteena on ylläpitää henkilöstön pätevyyttä ja mukauttaa se ohjelman tarpeisiin: - Osa eläkkeelle siirtyvästä henkilöstöstä korvataan työntekijöillä, joiden toimenkuva on erilainen: projektivastuuhenkilöillä, turvallisuustoimihenkilöillä, ostajilla, käytöstäpoiston asiantuntijoilla. Esimerkiksi Isprassa niistä 64 henkilöstön jäsenestä, jotka vuonna 2001 osallistuivat käytöstäpoisto-ohjelmaan, parikymmentä siirtyy eläkkeellä vuosina 2002-2005. Tämä mahdollistaa laajan joustavuuden otettaessa palvelukseen henkilöstöä, joka pystyy paremmin vastaamaan haasteisiin. - Osalle henkilöstöstä annetaan erityiskoulutusta ohjelman kannalta tärkeillä osa-alueilla, erityisesti sopimusten ja hankkeiden hallinnoinnissa. - YTK:n palveluksesta lähtevät (eläkkeelle siirtyvät, uuteen tehtävään siirretyt tai irtisanoutuneet) työntekijät korvataan vasta sitten, kun on analysoitu edut ja haitat, jotka saataisiin saman pätevyyden ylläpitämisestä YTK:ssa tai sen ulkoistamisesta päteville yrityksille. YTK:n aikoo tällöinkin asettaa etusijalle toimeksiantajan tehtävänsä ja käyttää parasta ulkopuolista pätevyyttä teknisillä aloilla. Jotta varmistettaisiin tietämyksen säilyminen YTK:n sisällä ja vältettäisiin sen menetys, laitosten palveluksesta lähteviä henkilöitä pyydetään tallentamaan kokemuksensa ja tietämyksensä (materiaalien ja jätteen inventaario, radiologisten tapahtumien raportointi, laitosten muutokset). Asiakirjat on luokiteltava ja päivitettävä, mieluiten laitosten vaiheet tuntevan henkilöstön toimesta, jotta asiakirja-aineisto voitaisiin antaa toimeksisaajille tarjouspyyntöjen yhteydessä. YTK pyrkii mahdollisuuksien mukaan huolehtimaan siitä, että uuden ja vanhan työntekijän toimikaudet menevät tietyn ajan päällekkäin siten, että tietämyksen siirto jäljelle jäävälle tai uudelle henkilöstölle helpottuu. 7 Päätelmät Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuonna 1999 esiteltyä ohjelmaa on tarkistettu perusteellisesti kyseisten kahden toimielimen sekä tilintarkastustuomioistuimen ja YTK:n hallintoneuvoston suositusten perusteella. Se on päivitetty ottamalla huomioon toimintaedellytysten kehitys (uusi lainsäädäntö, uudet ulkoiset kustannukset) ja perusteellinen tarkastelu komission velvoitteista: menneisyyden taakasta (laitosten pitäminen turvallisena, jo olemassa olevan jätteen käsittely ja pysäytettyjen laitosten käytöstäpoisto) ja tulevista velvoitteista (käytössä olevien laitosten käytöstäpoisto ja tähän liittyvän jätteen käsittely). YTK antoi ulkopuolisista organisaatioista muodostuvan konsortion tehtäväksi arvioida YTK:n vuonna 2002 päivittämä ohjelma. Konsortio hyväksyi ohjelman suuntaviivat ja vahvisti YTK:n tekemän budjettiarvion tarkistaen sitä 13 prosenttia ylöspäin. YTK:ta neuvova riippumaton asiantuntijaryhmä käsitteli konsortion raportin ja hyväksyi sen päätelmät. Komissio on tyytyväinen D&WM-ohjelmansa arviointimenettelyyn ja sen tuloksiin. Komissio katsoo, että konsortion tekemä kustannusarvio vahvistaa YTK:n tekemän arvion. Kustannusarvio on ilmeisen varovainen, mikä jättää liikkuvaraa suhteessa edellä kuvattuihin epävarmuustekijöihin, joiden mahdollisuus on aina olemassa. Komissio kiittää YTK:n hallintoneuvostoa tuesta tämän tiedonannon laatimisessa. Komissio aikoo jatkaa D&WM-ohjelman toteuttamista, päivittää sen vuosittain ja teettää siitä arvion ja tarkistaa sitä vastaavasti joka neljäs vuosi. Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan täydelliset tiedot aina, kun ohjelmaa tarkistetaan. RAHOITUSSELVITYS Toimenpiteen nimi: Käytöstäpoisto- ja jätehuolto-ohjelma 1 BUDJETTIKOHTA 10 05 01 Ydinlaitosten poistaminen käytöstä ja ydinjätehuolto 10 01 05 Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkoon kuuluvien toimenpiteiden tukimenot (henkilöstömenot) 2 NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 1 145 milj. euroa vuoden 2003 hintoihin tai 1 657 milj. euroa käypiin hintoihin maksusitoumusmäärärahoina (kulut v. 2003 ja käypinä hintoina on eritelty liitteessä 2) Kyseessä on kokonaiskustannusennuste vuodesta 1999 noin vuoteen 2030. Noin 64 miljoonaa euroa on jo sidottu vuoden 2003 loppuun mennessä. Ohjelman kustannukset jakautuvat toimipaikoittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Budjettikohteet milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika Vuodesta 1999 noin vuoteen 2030 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (1) Olettaen, että inflaatio on 2,5 % vuodessa. Tämän rahoitusselvityksen liitteenä on sama taulukko vuoden 2003 hinnoin. b) Teknisen ja hallinnollisen avun menot ja tukimenot (ks. kohta 6.1.2) Ei sovelleta. >TAULUKON PAIKKA> Vuodesta 2005 eteenpäin esitetyille määrärahoille tarvitaan budjettivallan käyttäjän vuosittainen hyväksyntä. c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (ks. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> Vuodesta 2005 eteenpäin esitetyille määrärahoille tarvitaan budjettivallan käyttäjän vuosittainen hyväksyntä. >TAULUKON PAIKKA> Vuodesta 2005 eteenpäin määrärahoille tarvitaan budjettivallan käyttäjän vuosittainen hyväksyntä. 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa || Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. |X| Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, || ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. YTK teki ohjelmansa uudelleenarvioinnin vuoden 2002 lopussa, ja konsortio teki siitä arvion vuonna 2003. Tulosten perusteella voidaan tehdä kaksi päätelmää: - Ohjelman kustannukset näyttävät olevan selvästi ennakoitua suuremmat. - Ohjelmaa on vauhditettava: mitä nopeampi toteutus, sitä pienemmät kustannukset. YTK on tarkistanut tulevien vuosien budjettia näiden suositusten mukaisesti. On painotettava, että ohjelman toteutuksen lykkääminen johtaa kustannusten kasvuun. Ispran osalta lisäkustannuksiksi arvioidaan 5-6 miljoonaa euroa vuodessa, jos ohjelman toteutus viivästyy. Tämä johtuu pääasiassa toiminnan tehokkuuden vähenemisestä, koska YTK:n henkilöstöä ei voida vähentää suhteessa toiminnan vähenemiseen (jotkin erityiset toiminnot, kuten laadunvarmistus, turvallisvastuutoimet, jätteen käsittelylaitosten käyttö ja säteilysuojelu, ovat pysyviä, koska ne eivät riipu työtaakasta) ja koska ylläpito-ohjelman (turvallisessa tilassa säilyttämisen) kestoa pitäisi pidentää. 2.5 Vaikutukset tuloihin |X| Ei vaikuta tuloihin TAI || Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: 3 BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 4 OIKEUSPERUSTA Komissio toteuttaa tämän ohjelman sille Euratom-perustamissopimuksen 8 artiklan mukaisesti siirretyn toimivallan nojalla ja talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen määräysten mukaisesti (EYVL C 172, 18.6.1999). 5 KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Tavoitteet Tavoitteena on vähentää ja poistaa YTK:n Euroopan yhteisölle toteuttamista ydinalan toimista aiheutunutta menneisyyden taakkaa ja sisällyttää toiminnan piiriin tulevat velvoitteet, jotka syntyvät edelleen käytössä olevien laitosten käytöstäpoistosta ja jätehuollosta. Kun toimet, joista nämä velvoitteet aiheutuivat, käynnistettiin, ensisijaisena tavoitteena oli Euroopan ydinteollisuuden kehittäminen. Kyseessä olivat tekniset suunnittelutoimet ja prototyypittäminen Nämä toimet eivät juurikaan liity niihin t&k-toimiin, jotka sisältyvät parhaillaan käynnissä olevaan YTK:n erityisohjelmaan. Vastauksessaan komission edelliseen tiedonantoon (1999) neuvosto ja Euroopan parlamentti pyysivät, että ohjelma rahoitettaisiin erillisenä t&k-puiteohjelmasta ja toteutettaisiin niin nopeasti kuin kohtuudella on mahdollista, jotta voitaisiin vähentää laitosten turvallisena pitämiseen liittyviä kuluja ja koska on olemassa riski ydinalan turvallisuus- ja jätehuoltovaatimusten muuttumisesta, jonka myötä ohjelman kustannukset voivat kasvaa. Lyhyellä aikavälillä Isprassa lyhyen aikavälin tarpeet liittyvät jo olemassa olevan jätteen käsittelyyn, jonka osalta tilanne ei ole hyväksyttävä Italian uusiin säännöksiin nähden. Jätteen käsittely edellyttää käsittelylaitosten rakentamista tai olemassa olevien laitosten kunnostamista (ks. tiedonannon liite 2). Lisäksi käyttöön on otettava välivarastointikeskus, koska Italiassa ei toistaiseksi ole kansallista varastointipaikkaa. Tähän liittyvä budjetti vuosiksi 2004-2006 on 66 miljoonaa euroa (55 milj. euroa erityismäärärahoina ja 11 milj. euroa henkilöstökustannuksina). Pettenin suurvuoreaktori on edelleen käytössä, todennäköisesti vuoteen 2015 tai vielä sen jälkeenkin, mutta jotkin ydinmateriaalit (ydinpolttoaine) on lähetettävä Yhdysvaltoihin ennen vuotta 2006, koska Yhdysvallat ei todennäköisesti ota näitä materiaaleja vastaan enää sen jälkeen. Tähän liittyvä budjetti on 10 miljoonaa euroa erityismäärärahoina (ainoa määräraha). Karlsruhessa on purettava hansikaskaappeja ja kuumia kammioita, jotka sisältävät ydinmateriaaleja. Tämä johtuu toimipaikan luvassa asetetusta kokonaisradioaktiivisuuden raja-arvosta. Jos näiden varusteiden käytöstäpoistosta ei huolehdittaisi, tutkimustoiminnan jatkaminen vaarantuisi. Tähän liittyvä budjetti vuosiksi 2004-2006 on 11 miljoonaa euroa (11 milj. euroa erityismäärärahoina ja 0,3 milj. euroa henkilöstökustannuksina). Geelissä ei ole lyhyen aikavälin tarpeita, koska tiettyjen varusteiden käytöstäpoistosta on jo huolehdittu ohjelman käynnistymisen (1999) jälkeen ja käytössä olevat laitokset poistetaan käytöstä vasta vuonna 2025 tai sen jälkeen. Budjettirajoituksista vuosina 2004-2006 johtuu, että ohjelmaa voidaan joutua tarkistamaan ja joitakin töitä siirtämään (tätä kirjoitettaessa keskustelut ovat edelleen meneillään komissiossa vuosistrategian 2005 laatimisen yhteydessä). YTK tutkii parhaillaan vaihtoehtoista tapaa, jolla budjettirajoitukset (sikäli kuin ne vahvistetaan) voidaan ottaa huomioon ja samalla rajoittaa vaikutuksia ohjelman kokonaiskustannuksiin. Viiveen Ispran ohjelman toteutuksessa arvioidaan itse asiassa aiheuttavan 5-6 miljoonan euron lisäkustannukset joka vuosi. Budjettirajoitukset vaarantavat nyt välivaraston toteutuksen ajoissa. (Tämä varasto tarvitaan, koska Italialla ei ole toistaiseksi tarjota kansallista varastointipaikkaa. Ispraan tarvitaan varasto myös itse käytöstäpoistotoimia ajatellen, jotta siihen voitaisiin koota niistä syntyvä jäte). YTK voisi harkita kunnostavansa jonkin vanhan rakennuksen luodakseen näin varastotilaa jätteelle tai ainakin olemassa olevalle uudelleenkäsitellylle jätteelle ja käynnistää käytöstöpoistotyöt. Tämä vaihtoehto lisäisi ohjelman kokonaiskustannusarviota, mutta se olisi kuitenkin todennäköisesti halvempi vaihtoehto kuin ohjelman toteutuksen siirtäminen. Pitkällä aikavälillä Kaikki jo olemassa oleva jäte on käsiteltävä ja sijoitettava kansalliseen sijoituspaikkaan. Kaikki laitokset on poistettava käytöstä, ja tästä syntyvä jäte on käsiteltävä samalla tavalla kuin olemassa oleva jäte. Isprassa, missä kaikki laitokset on jo pysäytetty (lukuun ottamalla jätteen käsittelylaitoksia), käytöstäpoisto-operaatiot käynnistetään heti, kun välivarasto saadaan käyttöön. Niinpä käytöstäpoiston oletetaan käynnistyvän vuonna 2008, kun välivarastointikeskus avataan (olettaen, että välivaraston rakentaminen alkaa vuonna 2004). Muiden toimipaikkojen laitosten ennakoidaan pysyvän käytössä vuoteen 2015 tai vielä sen jälkeenkin (Pettenissä) ja vuoteen 2025 (Geelissä ja Karksruhessa). Pitemmällä aikavälillä vain Karlsruhe tarvitsee erityismäärärahoja - noin 3 miljoona euroa (EUR2003 ) vuodessa - muita toimia varten (ks. edellä). Yleisenä tavoitteena on huolehtia kaikesta jätteestä ja laitoksista siten, että käytöstäpoisto saatetaan IAEA:n määrittämälle tasolle 3. Tämä merkitsee, että komissio huolehtii kaikista ydinalan velvoitteistaan siirtämällä jätteen kansallisille elimille ja mahdollistamalla rakennusten uudelleenkäytön muihin kuin ydinalan tarkoituksiin ilman rajoituksia tai palauttamalla maa-aluen "vihreän kentän" tilaan. Yksityiskohtaiset tavoitteet on laadittu ja jäsennelty toimipaikkakohtaisiksi hankkeiksi kustannusarvioineen ja aikatauluineen. Laadittuna on myös yksityiskohtaisempi vuosittainen budjettisuunnitelma, mutta sitä ei esitetä tässä tiedonannossa, koska sillä voi olla vaikutuksia tulevien tarjouspyyntöjen kannalta. Tavoitteiden saavuttamista mitataan suoritusindikaattoreilla. Näihin kuuluvat taulukossa 5 esitetyt vuosittaiset aikasidonnaiset tavoitteet ja myös ne toimintaan läheisesti kytkeytyvät indikaattorit, joista sovitaan ohjelman seurantaan käytettävän "konkreettisen edistymisen" metodologian yhteydessä (ks. tämän rahoitusselvityksen kohta 8.1 ja tiedonannon kohta 6.4). 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Asiakirjan sisältämät tiedot seuraavat ajallisesti D&WM-ohjelman väliarviointia (vuonna 2003 tehtyä ulkopuolista arviointia), jossa otettiin huomioon YTK:n tekemä sisäinen analyysi ja pätevistä isäntämaiden organisaatioista muodostuvan konsortion tekemä ulkoinen analyysi. Palautettakoon mieleen, että ohjelma käynnistetiin vuonna 1999. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille annettiin vuonna 1999 sitä koskeva tiedonanto KOM(1999) 114. YTK teki ohjelman ensimmäisen arvioinnin, joka perustui kahteen ulkopuolisten yritysten tekemään tutkimukseen. Tämä ensimmäinen arviointi mahdollisti vuoden 1999 tiedonnannon antamisen, ja sitä voidaan pitää ohjelman ennakkoarviointina. Vuoden 1999 tiedonannossa esitetään lyhyen ja pitkän aikavälin tarpeet, vaikka lyhyen tähtäimen tarpeita painotetaan siinä enemmän. Tavoitteet ja odotetut tulokset mainitaan selkeästi ja tarvittavista määrärahoista tehdään arvio, jota tosin haittasivat tuolloiset epävarmuustekijät, jotka liittyivät puutteelliseen arviointiin tehtävistä töistä. Vuonna 2002 tilintarkastustuomioistuin pyysi "puolueetonta arviointia" ohjelmasta. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Edellä mainitun väliarvioinnin perusteella koko ohjelma on jäsennelty uudelleen hankkeiksi. Tulevista velvoitteista on tehty kokonaan uusi tarkastelu, ja ne on sisällytetty ohjelman piiriin. Tilintarkastustuomioistuimen pyyntöön ohjelman "puolueettomasta arvioinnista" (EYVL C 295, 28.11.2002, s. 264) vastattiin pyytämällä pätevien organisaatioiden muodostamaa konsortiota tarkastelemaan ohjelmaa ja tekemään uusi arvio sen kustannuksista. Käsillä oleva tiedonanto perustuu pääasiallisesti niiden päätelmiin ja suosituksiin. Erityisesti seuraavat suositukset on toteutettu tai tullaan ajallaan toteuttamaan kussakin toimipaikassa: * Organisaatio: organisaation mukauttaminen, asiantuntemuksen ylläpito, henkilöstön kouluttaminen käytöstäpoiston alalla, suoritusindikaattorien (esim. saatujen säteilyannosten vähentäminen ja sekundaarisen jätteen [13] määrän minimointi) käyttöönotto, erikoistuneiden yritysten järjestelmällinen käyttö välineistön suunnittelussa ja töiden toteuttamisessa paikalla. [13] "Sekundaarisella jätteellä" tarkoitetaan itse laitosten käytöstäpoistosta syntyviä jätteitä, jotka näin ollen tulevat jo olemassa olevan jätteen lisäksi. * Ulkoiset suhteet: tiiviiden suhteiden ylläpitäminen Italian viranomaisiin, tiiviit suhteet toimivaltaisiin viranomaisiin jätepakkausten hyväksymisperusteiden aikaansaamiseksi nopeasti (jos niitä ei ole) ja/tai sopivien siirtomahdollisuuksien luomiseksi muun muassa korkea-aktiiviselle jätteelle, viranomaissuhteita hoitavan henkilöstön vahventaminen, väestölle suunnatun tiedotusohjelman toteuttaminen, maa-alueen palauttamista omistajalle koskevien ehtojen selventäminen isäntämaissa voimassa olevien sopimusten mukaisesti. * Tekninen taso: laitosten radiologisen tilan määrittäminen (mm. näytteenotto), jätteen dekontaminaation tehostaminen sen lopullisen volyymin vähentämiseksi, yhteydenpito vastaavia laitoksia käsitelleisiin organisaatioihin jäsenmaissa, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden käyttö motivoivan ilmapiirin luomiseksi toimipaikoilla sekä kokemusten vaihtamiseksi jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden hyödyksi. Lisäksi konsortio suosittelee YTK:n käytöstäpoisto-ohjelman säännöllistä päivittämistä. Konsortion suositusten lisäksi YTK on toteuttanut seuraavat kaksi keskeistä toimenpidettä D&WM-ohjelman ohjaamiseksi: * On perustettu ohjauskomitea, jonka puheenjohtajana toimii YTK:n varapääjohtaja. * On otettu käyttöön yritysmaailman projektihallinnon menetelmä eli "konkreettisen edistymisen" analyysi, jossa tosiasiallisia menoja voidaan säännöllisesti (kuukausittain) verrata ennakoituihin menoihin suoritteiden arvioidun arvon perusteella. Erityinen YTK:n arviointilautakunta, joka perustettiin antamaan lausunto konsortion laatimasta raportista, antoi oman raporttinsa heinäkuussa 2003 (ks. tämän rahoitusselvityksen liite 1). Myös riippumaton asiantuntijaryhmä antoi ohjelman strategiaan ja teknisiin näkökohtiin liittyviä suosituksia, jotka vahvistavat konsortion suositukset. Sekä konsortion että asiantuntijaryhmän antamista suosituksista on laadittu luettelo, ja niiden pohjalta ollaan toteuttamassa toimia. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Suunnitellut ja (osittain) toteutetut toimet (pääasiallisesti Isprassa) ovat seuraavat: - Kaikki ydinmateriaali (polttoaine) ja mahdollisesti muu nestemäinen jäte (alkalimetallit) ja kiinteä jäte on poistettava. - Isprassa on rakennettava tai kunnostettava jätteen käsittelylaitoksia, koska toimipaikan ulkopuolella ei toistaiseksi ole tahoa, joka voisi huolehtia jätteestä. - Olemassa oleva jäte on kerättävä ja käsiteltävä uusien säännösten mukaisesti. - On käynnistettävä käytöstäpoistoa edeltävät toimet: dekontaminaatio, radiologinen karakterisointi, pienimuotoinen käytöstäpoisto. - Ispraan on rakennettava välivarasto, koska mikään jätehuoltotaho ei voi ottaa vastaan YTK:n jätettä Italiassa. - Päälaitosten käytöstäpoisto on saatettava IAEA:n määrittelemälle tasolle 3 ja tästä syntyvä jäte käsiteltävä. - Jätteen käsittelylaitosten käytöstäpoistosta on huolehdittava (vain Ispra) ja edettävä tasolla 3 "vihreän kentän" tilaan. Edellä mainitut toimet rahoitetaan yhteisön talousarviosta, kuten tiedonannossa kuvataan. Ohjelman määrärahojen aikataulu esitetään edellä kohdassa 2 ja tiedonannon kohdassa 4.2 olevassa taulukossa 1. 5.3 Toteuttamismenetelmät Ulkopuoliset toimeksisaajat suorittavat työt paikan päällä, ja niitä valvoo YTK:n henkilöstö. Ohjauskomitea päättää strategiasta ja seuraa ohjelman toteuttamista. Riippumaton asiantuntijaryhmä neuvoo ohjelman johtoa ja ohjauskomiteaa. Ohjelman toteuttamismenetelmät esitetään yksityiskohtaisesti tiedonannon kohdissa 6.4-6.8. 6 RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Ehdotetun ohjelman kokonaiskustannusarvio laadittiin ottamalla huomioon: - henkilöstökustannukset vuoden 2003 henkilöstömenojen perusteella kyseisissä neljässä YTK:n toimipaikassa - arvio määrärahoista, jotka tarvitaan suunnitellun ohjelman toteuttamiseksi (välittömät toiminta-, välineistö- ja sopimusmenot). 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (1) Olettaen, että inflaatio on 2,5 % vuodessa. Tämä on rahoitusselvitys komission rahoitusosuuden käytöstä. Joitain lisäresursseja (arvoltaan 7-20 milj. euroa) voitaisiin rahoittaa käytöstäpoistovaroista, joiden lähteenä ovat Pettenin suurvuoreaktorin tarjoamat kaupalliset palvelut. Niitä ei oteta huomioon edellä olevissa luvuista johtuen suurvuoreaktorin käyttötuloksiin liittyvistä epävarmuustekijöistä 6.1.2 Teknisen ja hallinnollisen avun menot, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) >TAULUKON PAIKKA> 6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) - Jätteen käsittelylaitosten kunnostus ja rakentaminen (~ 130 milj. EUR) 8 % - Menneisyyden jätteen käsittely (~ 180 milj. EUR) 11 % - Laitosten käytöstäpoisto ja siitä syntyvän jätteen käsittely - (~ 600 milj. EUR) 36 % - Jätteen loppusijoituksen kustannukset (~ 400 milj. EUR) 24 % - Komission henkilöstökustannukset (~ 230 milj. EUR) 14 % - "Vihreän kentän" vaihtoehto (~ 117 milj. EUR) 7 % YHTEENSÄ (1 657 milj. EUR) 100 % Tämä kustannusarvio on tulosta yksityiskohtaisesta hanketason analyysistä. 7 VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1 Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> Perustuu ennusteeseen vuodeksi 2004. Koska kyseessä on pitkäkestoinen hanke, henkilöstötarpeet voivat kehittyä ajan myötä. YTK:n henkilöstötarpeet katetaan YTK:lle talousarviomenettelyssä myönnettävästä osuudesta. 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot Ei sovelleta. 8 SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Koko ohjelmaa hallinnoidaan yritysmaailman ohjelman tapaan. Ohjelman tulosten arviointiin käytettävien määrällisten ja laadullisten indikaattorien perustana on "Earned Value Analysis". Kyseessä on "konkreettista edistymistä" mittaava menetelmä, joka mahdollistaa tosiasiallisen ja suunnitellun suorituksen suoran vertailun (ks. tiedonannon kohta 6.4). Menetelmä sopii hyvin raskaan ja pitkäkestoisen (monivuotisen) ohjelman seurantaan ja valvontaan. Lyhyesti on kyse siitä, että toiminta jäsennellään selkeästi tunnistettaviin perustehtäviin (jotka ovat "konkreettisia" ja näin ollen mitattavia) ja kullekin tehtävälle osoitetaan budjetti ja aikataulu. Kuhunkin tehtävään liittyvät kustannukset kirjataan erikseen, ja kun tehtävä on saatettu päätökseen (tutkimus julkaistu, välineistö toimitettu, jäte käsitelty jne.), tosiasiallisia kustannuksia verrataan ennakoituihin. Sama analyysi tehdään sitten aina kuukauden välein. Näin ohjelmaa voidaan hienosäätää ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin, jos toteutus poikkeaa kielteisesti ennakoidusta. Sisäisen analyysin luonteen ja säännöllisyyden (kk) vuoksi komission pitäisi pystyä täyttämään velvollisuutensa. Tulokset raportoidaan YTK:n hallintoneuvoston jäsenille ja julkaistaan vuosikertomuksen muodossa aina kun mahdollista. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Kustakin toteutetusta hankkeesta laaditaan jälkiarvioraportti. Vuodesta 2004 alkaen päähankkeista tehdään myös kuukausittainen "konkreettisen edistymisen" analyysi (ks. edellä ja myös tiedonannon kohta 6.4). Lisäksi annetaan kuukausittaiset raportit YTK:n pääosastotason ohjauskomitealle. Ohjelma arvioidaan vuosittain. YTK päivittää ohjelmaa vuosittain ja huolehtii lisäksi joka neljäs vuosi teetettävästä ulkoisesta arvioinnista ja siihen liittyvästä päivityksestä. 9 PETOSTEN TORJUNTATOIMET YKT:n virkamiehet suorittavat tilintarkastukset ja sisäiset tarkastukset, jotka kattavat liiketoiminta - ja budjettinäkökohdat. Tulokset raportoidaan YTK:n pääjohtajalle ja hallintoneuvostolle. Tilintarkastustuomioistuin voi suorittaa tarkastuksia. Fissiilin aineen liikkuvuuden valvonta kuuluu Euratomin ja IAEA:n suorittamien tarkastusten piiriin. D&WM-ohjelmaa koskevan tiedonannon rahoitusselvityksen liite 1 Asia: Tutkimussopimuksen nro 19555-2002-07 F1EP KAR BE päätös YTK:n arviointilautakunnan lausunto konsortion esittämästä arviointiraportista YTK teki elokuussa 2002 sopimuksen käytöstäpoisto- ja jätehuolto-ohjelmansa [14] (D&WM-ohjelman) ulkopuolisesta arvioinnista. Arviointi annettiin tehtäväksi konsortiolle, johon kuuluivat SCK.CEN (konsortion johtaja), Tractebel Ingegneria s.p.a., Forschungscentrum Karlsruhe GmbH (FZK) ja Nuclear Research and Consultancy Group (NRG). [14] KOM(1999) 114 lopullinen "Ydinlaitosten menneisyyden taakka, joka on syntynyt Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) Euratom-perustamissopimuksen nojalla toteuttamista toimista - Vanhentuneiden ydinlaitosten purkaminen ja jätehuolto". Tilintarkastustuomioistuin pyysi tällaista ulkopuolista arviointia vuoden 2001 vuosikertomuksessaan. Myös YTK itse on todennut sen tarpeen, kun toistaan seuranneet sisäiset arvioinnit toivat esiin tuntuvia lisäyksiä ohjelman kokonaiskustannuksissa. Nämä lisäykset johtuivat useista eri epävarmuustekijöistä, jotka yksilöitiin jo vuoden 1999 tiedonannossa. Raportissa tuetaan YTK:n D&WM-ohjelmassaan noudattamaa strategiaa ja tehdään ohjelman kustannusarvio, joka on käytettävissä olevien tietojen perusteella todennäköisin. Konsortio on esitellyt raportin tärkeimmät päätelmät YTK:n D&WM-ohjelman arviointilautakunnalle ja riippumattomalle asiantuntijaryhmälle, joka perustettiin vuoden 1999 tiedonannon myötä avustamaan YTK:ta ohjelman toteutuksessa ja seurannassa. Asiantuntijaryhmä on antanut lausunnon, joka tukee täysin konsortion suosituksia. Asiantuntijaryhmän mukaan konsortion tekemä arviointi on "laadukas ja niin yksityiskohtainen kuin käytettävissä olevat tiedot sallivat". Konsortio antoi loppuraporttinsa 19. kesäkuuta 2003. Arviointiprosessiin liittyi tiedonvaihtoa YTK:n ja konsortion välillä, jotta lopullinen asiakirja olisi laadukas. Ohjelman monimutkaisuuden vuoksi sopimuspuolet päättivät pidentää arvioinnin aiottua määräaikaa varmistaakseen sen kattavuuden ja luotettavuuden. YTK:n hallintoneuvosto, jolla raportti annettiin 1. heinäkuuta 2003, tuki arvioinnin päätelmiä. Arviointi tarjoaa pohjan D&WM-ohjelmaa koskevalle uudelle tiedonannolle, jonka Euroopan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. YTK:n arviointilautakunta on tyytyväinen arviointiin ja katsoo sen täyttävän kaikki sopimuksessa ja teknisissä eritelmissä asetetut vaatimukset (mm. kustannusarvio maa-alueiden palauttamisesta "vihreän kentän" tilaan). D&WM-ohjelmaa koskevan tiedonannon rahoitusselvityksen liite 2 Rahoitussuunnitelma (käyvät hinnat ja vuoden 2003 hinnat) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>