Alueiden komitean lausunto aiheesta Luonnonkatastrofit (tulipalot, tulvat, kuivuus)

(2006/C 206/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 4. huhtikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan neljännen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää asiasta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa työjärjestyksen 40 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän päätöksen nimetä Murcian aluevaltuuston puheenjohtaja Ramón Luis Valcárcel Siso (ES, PPE) asiaa käsittelevän lausunnon yleisesittelijäksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan unionin pelastuspalveluvalmiuksien tehostamisesta”, (KOM(2004) 200 lopullinen, CdR 241/2003 fin (1),

sekä katsoo seuraavaa:

hyväksyi yksimielisesti 26.–27. huhtikuuta 2006 pitämässään 64. täysistunnossa (huhtikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean huomiot ja suositukset

Alueiden komitea

on tyytyväinen mielenkiintoon, jota Euroopan parlamentti on osoittanut luonnonkatastrofeihin.

toteaa, että alueet ja kunnat kansalaisia lähimpinä olevina yhteisöinä ovat katastrofin tapahtuessa ensimmäisiä kärsijöitä ja asianosaisia ja että niiden täysipainoinen osallistuminen luonnonkatastrofeja koskevien politiikkojen ja toimien laatimiseen, toteuttamiseen ja valvontaan on olennaista. Siksi unionin kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että alueilla ja kunnilla on käytettävissään järkevät ja toimivat oikeudelliset, materiaaliset ja taloudelliset välineet, jotta tehtävien hoitaminen olisi mahdollista.

suosittaa, että toimissa keskityttäisiin luomaan sellaisia tietojärjestelmiä, joita tarvitaan kaikenlaisia luonnonkatastrofeja koskevien ennusteiden, seurannan ja arvioinnin parantamiseksi uusia tekniikoita hyödyntämällä. Komitea kannattaa erityisesti Euroopan parlamentin ehdotuksia edistää Galileo-järjestelmää sekä laajentaa ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (Global Monitoring for Environment and Security, GMES) toiminta-alaa käsittämään kaikki luonnonkatastrofit.

korostaa, että kuivuus on pahentunut ja että nykyään intensiivinen ja pitkäaikainen kuivuus on levinnyt koskettamaan lukuisia unionin alueita. Kyseisillä alueilla vesivarat ovat viime vuosina vähentyneet huomattavasti, millä on vakavia sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia seurauksia.

esittää, että kuivuus sisällytettäisiin selkeästi solidaarisuusrahastosta tuettaviin ilmiöihin, kun otetaan huomioon, että kyse on pitkäkestoisesta rakenteellisesta ongelmasta, jota on vaikea sovittaa asetettuihin rekisteröinnin määräaikoihin ja jolla on vakavia vaikutuksia katastrofialueiden sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen. Lisäksi komitea esittää, että rahastosta annettava tuki poikkeuksellisiin paikallisiin kriiseihin säilytetään.

toteaa, että Interreg-aloite on osoittautunut erittäin tehokkaaksi vaihdettaessa hyviä käytänteitä luonnonkatastrofien ennaltaehkäisemisestä, ja viittaa tässä yhteydessä liitteessä esitettyihin esimerkkeihin. Lisäksi komitea on tyytyväinen siihen, että sovittaessa uudesta rahoituskehyksestä kaudeksi 2007–2013 päätettiin lisätä alueelliseen yhteistyöhön osoitettavia määrärahoja.

(1) EUVL C 43, 18.2.2005, s. 38.

LIITE

Esimerkkejä parhaista toimintatavoista luonnonkatastrofien estämiseksi

1 ESCAPE (European Solutions by Co-operation and Planning in Emergencies) rannikkoalueiden tulviin varautuminen

Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden ja Belgian tulvaherkimmät alueet käynnistivät Escape-projektin lieventääkseen tulvien vaikutuksia. Hankkeella pyrittiin laajentamaan toimintaa pelkästään tulvien ehkäisemisestä ja riskien hallinnasta sekä kehittämään aluesuunnittelupolitiikkoja, riskinhallintastrategioita, valmiussuunnitelmia ja yleisön tietoisuutta, jotta tulvien aiheuttamat vahingot rannikkoalueiden yhteisöille jäisivät mahdollisimman pieniksi.

Yksi tärkeimmistä hankkeeseen sisältyneistä toimista oli tulvia koskeva tiedotuskampanja. Sen välineinä käytettiin videofilmejä, tiedotustilaisuuksia ja sanomalehtiä, jotta sekä lapset että aikuiset ja toisaalta niin paikallisväestö kuin ammattilaisetkin ymmärtäisivät tulviin liittyvät vaarat. Kampanjan yhteydessä selostettiin myös, mitä hallintoviranomaisten voidaan odottaa tekevän ja kuinka kansalaiset voisivat auttaa itseään. Toinen tärkeä toimintamuoto oli joustavan ja monitahoisen valmiussuunnitelman kehittäminen paikallisten asukkaiden, matkailijoiden ja yritysten suojelemiseksi tulvan sattuessa. Rajatylittävän valmiussuunnittelun kehys on muiden käytettävissä.

Escape-hankkeen yhteydessä laadittiin ja testattiin meritulvia ja vedenkorkeutta koskeva tietojärjestelmä (High Water Information System, HIS), jolla seurataan vuorovettä, tuulen voimaa ja aallonkorkeutta. Järjestelmä on integroitu päätöksenteon tukijärjestelmään (Decision Support System, DSS), joka arvioi katastrofialueen evakuoimiseen tarvittavan ajan ja suosittaa evakuointireittejä käyttämällä perusteena esimerkiksi tiestön kapasiteettia ja väestörakennetta. Sekä valmius- että aluesuunnittelusta vastaavat paikallis-, alue- ja kansalliset viranomaiset voivat käyttää järjestelmiä ennakoimaan meritulvien vaikutuksia ja ajankohtia. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2 AWARE (Attention to warning and readiness in emergencies) – hätätilanteisiin varautuminen

Yksi Escape-hankkeen johtopäätelmistä oli, että koska hätätilanteet eivät noudata rajoja, myös valmiussuunnittelun pitäisi olla rajatylittävää. Aware-hankkeen voidaan sanoa olevan Escapen seuraaja. Escape-hanke käsitteli ainoastaan tulviin varautumista, mutta Aware koskee myös muita aloja. Hankkeen tärkeimpänä piirteenä on monitahoinen yhteistyö, jolla kehitetään valmiussuunnittelua ja lisätään kansalaisten parissa riskien tiedostamista ihmisen aiheuttamien ja luonnonkatastrofien varalta.

Aware-hanke keskittyy tietoisuuden lisäämiseen raja-alueiden asukkaiden suojelemiseksi katastrofin aikana ja sen jälkeen kehittämällä tietolähteitä ja viestintäkanavia. Jotta voitaisiin lisätä kansalaisten, tiedotusvälineiden, viranomaisten ja pelastuspalvelujen tietoisuutta katastrofitilanteisiin sisältyvistä riskeistä ja siitä, kuinka niissä tulisi toimia, järjestetään kaksi kestävää nuorisolle ja ammattilaisille suunnattua tiedotuskampanjaa. Lisäksi hankkeeseen kuuluu selvitys joukkotiedotusvälineiden katastrofiuutisoinnin kattavuudesta eri maissa ja ilmoitustyökalua koskeva toteutettavuustutkimus. Työkalun avulla viranomaiset voisivat ilmoittaa uhrien omaisille ja ystäville uhrien olinpaikasta katastrofin jälkeen. Aware-hankkeessa käsitellään myös rajaseutujen paikallis- ja alueviranomaisten välisen tiedonkulun sisältöä ja viestinnän rakennetta ennen katastrofia sekä sen aikana ja katastrofin jälkeen. Tarkoituksena on, että paikallisviranomaiset ottaisivat huomioon päätösten rajatylittävät seuraukset ja varmistaisivat, että myös naapurimaan viranomaiset saavat tiedon tapahtuneesta. Kumppanit jakavat tietoa ja saamiaan kokemuksia sekä laativat selonteon, joka sisältää virtuaalista rajatylittävää kriisinhallintajärjestelmää koskevia suosituksia. Lisäksi järjestetään kaksi kriisinhallintaa ja katastrofiapua koskevaa alueidenvälistä asiantuntijakokousta. Hankkeen lopullisena tavoitteena on parantaa katastrofiavun laatua rajaseuduilla toteuttamalla henkilöstön vaihtoa osallistuvien alueiden kesken sekä järjestämällä alueellisia ja rajatylittäviä harjoituksia (vain viranomaistasolla), joihin osallistuu alueiden yhteisiä tarkkailijoita. www.project-aware.com

3 Chain of Safety – Aloite koko Pohjanmeren alueen kattavaksi valmiussuunnitelmaksi tulvien varalta

Koska katastrofit eivät noudata alueellisia tai valtakunnallisia rajoja, tulee riskin- ja kriisinhallinnankin olla rajatylittävää. Euroopan komissio on tunnustanut aiheen tärkeyden, ja se on parhaillaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laatimassa useita aloitteita, joilla pyritään kehittämään unionin lähestymistapaa valmiussuunnitteluun. Chain of Safety -aloitteen tarkoituksena on tuoda näihin aloitteisiin Pohjanmeren alueen näkökulma ja käynnistää hanke chain of safety -malliin perustuvan ja koko Pohjanmeren alueen kattavan valmiussuunnittelurakenteen luomiseksi tulvien varalta. Hankkeen tarkoituksena on helpottaa yhteistyötä, kokemusten jakamista ja keskinäistä avunantoa Pohjanmeren alueen tulvatilanteissa kokoamalla tietoja ja kokemuksia rannikkotulvista koko Pohjanmeren alueen yhdistävän ”turvaketjun” avulla. Näin voidaan optimoida Pohjanmeren alueiden välistä yhteistyötä ja minimoida rannikkotulvista aiheutuvat vahingot ja ihmishenkien menetykset. Hankkeen yleistavoitteena on laatia yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa koko Pohjanmeren alueen kattava valmiussuunnitelma tulvien varalta. Sen avulla kootaan yhteen alueiden kokemukset ja parhaat toimintatavat.

Chain of Safety -aloitteeseen kuuluvat toimet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: Pohjanmeren alueen nykyisten alueellisten ja kansallisten tulvavalmiussuunnitelmien vertaileva analyysi, yhtenäisen Chain of Safety -hanketta koskevan lähestymistavan määritteleminen Pohjanmeren alueella ja tulvien varalta laadittavan yhteisen valmiussuunnitelman toteuttamisessa tarvittavien ja saatavilla olevan välineistön kartoittaminen.

4 Yhteisen tutkimuskeskuksen NEDIES-tietokannan (Natural and Environmental Disaster Information Exchange System) kehittäminen

Erilaiset luonnonriskit ja -onnettomuudet aiheuttavat jatkuvia haasteita Euroopan kansalaisten ja ympäristön suojelulle. Siksi aiemmin tapahtuneiden katastrofien ja niihin johtaneiden olosuhteiden järjestelmällisistä analyyseistä saadut kokemukset ovat ensiarvoisen tärkeitä riskialttiuden hallinnassa tulevien riskien vähentämiseksi ja tärkeysjärjestyksen määrittelemiseksi. Myös saatujen kokemusten levittäminen ja soveltaminen on tärkeää pyrittäessä ehkäisemään onnettomuuksia ja etenkin lieventämään niiden seurauksia. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Yhteinen tutkimuskeskus ylläpitää NEDIES-tietokantaa, jonka tarkoituksena on käsitellä ja levittää saatuja kokemuksia luonnonkatastrofien ja tekniikan aiheuttamien onnettomuuksien ehkäisemiseksi sekä niihin varautumiseksi ja reagoimiseksi. Järjestelmään sisältyvät selvitykset luonnonkatastrofeista ovat saatavilla Internet-portaalin välityksellä.

Katastrofeihin liittyvää tietoa ja kokemuksia sisältävää NEDIES-tietokantaa vahvistettaessa ja laajennettaessa onnettomuuksien olosuhteita on käsiteltävä aiempaa järjestelmällisemmin ja perusteellisemmin, jotta voidaan tarjota yksityiskohtaisia ja luotettavia perusteita päätösten tekemiseen. Osana Yhteisen tutkimuskeskuksen ja Euroopan komission teettämää tutkimusta Zeelandin yliopistossa (Alankomaat) kehitetään ohjelmaa, joka mahdollistaa itse katastrofin, sen ennaltaehkäisyn, hallinnan ja jälkitoimien sekä toimijoiden, ympäristön ja muiden katastrofin hallinnan tehokkuuteen vaikuttavien tekijöiden jäsennellyn analyysin ja kartoittamisen. Tarkoituksena on tuottaa riittävän järjestelmällinen rakenne kokemustiedon hyödyntämistä varten. Analyysin tulokset lisätään ”turvaketjuun”. Tämän tuloksena saadaan esiin kussakin vaiheessa toisiinsa kytkeytyvät seuraukset.

5 Interreg IIIA – Italian ja Slovenian SIMIS-hanke Isonzo–Soča -joen yhdistetyn valvontajärjestelmän perustamiseksi

Hankkeen tarkoituksena on kehittää Isonzo–Soča -joen alueen valvontajärjestelmää ja parantaa siten alueen väestön turvallisuutta tulvien varalta. Hankkeella kehitetään myös ylikansallisia turvatoimia, vahvistetaan Friuli-Venezia Giulian alueen ja Slovenian välistä yhteistyötä ja kehitetään innovatiivisten teknisten keinojen käyttöä. Tavoitteiden saavuttamiseksi Palmanovan ja Ljubljanan operatiivisten keskusten välille on perustettu yhteys ja hätätilanteissa tarvittavia toimia varten on luotu yhteiset käytännöt. Jokialueesta on myös tehty perusteellinen tutkimus, ja alueen kriittisimpiin kohtiin on asennettu pitkälle kehitettyjä valvontayksiköitä tulvien ennakoimiseksi ja torjumiseksi. http://www.simis.si

6 Alueidenvälinen sopimus rajatylittävästä yhteistyöstä pelastuspalvelujen alalla – Friuli-Venezia Giulia, Kärnten ja Slovenia

Friuli-Venezia Giulian autonomisen alueen, Kärntenin osavaltion ja Slovenian pelastuspalvelut ovat tiedostaneet ihmisen aiheuttamien ja luonnonkatastrofien muodostaman vaaran kansalaisille ja tarpeen taata vastavuoroisen ja oikea-aikaisen avun saanti hätätilanteissa. Nämä pelastuspalvelut ovatkin päättäneet lisätä ja edistää rajatylittävää pelastusalan yhteistyötä. Ne ovat ilmaisseet halunsa pyrkiä mahdollisimman laajaan vastavuoroiseen yhteistyöhön ja suunnitella yhtenäisellä tavalla toimia, joita tarvitaan alueen kansalaisten turvallisuuden, omaisuuden, rakennuskannan ja ympäristön suojelemiseksi hätätilanteissa tai vaaratilanteen, esimerkiksi metsäpalon, uhatessa. Yhteistyöpöytäkirjoissa määritellään rajatylittävän yhteistyön käytännön menettelyt, joihin kuuluvat katastrofien ennakointi ja torjunta, reaaliaikainen tietojen vaihto ja hätätilanteisiin liittyvän tiedon oikea-aikainen välitys, molemminpuolinen apu hätätilanteissa sekä katastrofin uhreille annettavan avun koordinointi.

Ennakointi- ja torjuntatoimien toteuttamiseksi ja pelastusalaan liittyvien yhteistä etua koskevien tietojen vaihtamiseksi Friuli-Venezia Giulian autonominen alue, Kärnten ja Slovenia ovat luoneet yhteydet pelastuspalvelukeskusten välille. Niiden avulla ne pystyvät välittämään toisilleen oikea-aikaisesti kaikki tarvittavat tiedot ja vaihtamaan yhteistä koulutusmateriaalia. Osapuolet ovat sopineet pelastuspalvelukeskusten yhteyksien toteuttamisesta tehokkaan tiedonsiirtojärjestelmän avulla. Siten ne voivat vaihtaa reaaliajassa alueilleen asennetuista seismisen valvonnan, hydrometeorologisen seurannan ja merialueiden meteorologisista verkostoista kerättyä tietoa. Lisäksi on tarkoitus järjestää yhteys pelastuspalvelukeskusten välisiä videokonferensseja varten.

Alueet sitoutuvat välittämään oikea-aikaista ja vastavuoroista tietoa pelastuspalvelukeskusten välillä uhkaavasta tai meneillään olevasta hätätilanteesta, joka voi aiheuttaa vaaraa raja-alueiden kansalaisille, omaisuudelle, rakennuskannalle tai ympäristölle. Ne järjestävät keskusten teknisten yksiköiden säännöllisiä tapaamisia. Ne pyrkivät myös vaihtamaan pelastuspalvelun tavoitteiden kannalta olennaista teknis-tieteellistä edistystä koskevaa tietoa ja aloittavat yhteisiä hankkeita kehittääkseen ja soveltaakseen näitä tietoja luonnonkatastrofien ennakoimisen ja ehkäisemisen alalla. Ne järjestävät myös yhteistä koulutustoimintaa ja harjoituksia tehdäkseen hätätilanteita varten suunnitellut yhteiset toimintamenettelyt tunnetuksi. Myös naapurialueiden väestöön mahdollisesti vaikuttavissa hätätilanteissa alueet voivat pyytää keskinäistä apua pelastuskeskusten kautta. Vastavuoroinen apu voi käytettävissä olevista resursseista riippuen käsittää teknisten asiantuntijoiden, vapaaehtoisryhmien ja tarvittavien välineiden ja laitteiden, ilma-alusten ja asukkaille tarkoitettujen aputarvikkeiden lähettämisen sekä muut mahdolliset hätätilanteiden hoitamisessa hyödylliset toimet. Alueet ovat sopineet tekevänsä vastavuoroista yhteistyötä naapurialueiden metsäpalojen sammutustoimissa. Vastavuoroista apua annetaan ilman maksua.

7 Desertnet – aavikoitumisen seuranta ja torjuntatoimet Välimeren alueella

Desertnet-hankkeen tarkoituksena on tutkia ja seurata Välimeren alueen aavikoituvia alueita ja huolehtia riskialueiden kestävästä hoidosta. Lisäksi sen tarkoituksena on tehostaa alueellisissa ja kansallisissa ohjelmissa riskialueiksi määriteltyjä alueita koskevien teknis-tieteellisten tietojen ja kokemusten käyttöä. Jotta saataisiin aikaan yhtenäinen järjestelmä tietojen vaihtamista ja autioitumisprosessin seurantaa varten, luodaan palvelurakenne, kokeiluhankkeiden ja toimijoiden verkosto sekä alueidenvälinen seurantakeskus aavikoitumisen hillitsemistä varten.

Desertnet-hankkeeseen sisältyy kokeilutoimien verkosto, jonka tarkoituksena on yhtenäistää menetelmiä vertailemalla eri alueilla saatuja kokemuksia. Verkoston konkreettisena tuloksena on palvelurakenne, jonka avulla on voitu luoda kumppanialueiden käyttämiä menetelmiä ja malleja sekä muita niiden käytettävissä olevia tietoja sisältävä tietokanta. Rakenteen avulla voidaan tulevaisuudessa yksinkertaistaa toimien hallintaa ja yhteisiin hankkeisiin tai muihin toimiin liittyvää yhteistyötä, ja sen avulla saadaan tietoa käytetyimmistä yhteisistä menetelmistä. Kumppanit sitoutuvat edistämään palvelurakennetta tulevaisuudessa, koska sen käyttäjien määrä tulee nousemaan. Ohjelmasta muodostunee virtuaalinen tiedonjakopaikka, jonka käyttäjiksi liittyvät myös kansalliset aavikoitumisen ehkäisemiseen pyrkivät komiteat. Hankkeeseen osallistuvia kumppanialueita ovat Italian alueet Liguria, Campania, Calabria, Toskana, Sisilia, Emilia Romagna, Basilicata ja Sardinia sekä Espanjan autonomiset alueet Murcia ja Andalusia. (www.desertnet.org)

8 Robinwood – maaseutu- ja vuoristoalueiden elvyttäminen kestävän kehityksen ja integroidun metsänhoidon keinoin

Robinwood on hanke, jota Euroopan komissio osarahoittaa Etelä-Euroopan Interreg III C -ohjelmasta. Hankkeen tavoitteena on maaseutualueiden sosioekonominen kehittäminen elvyttämällä puuntuotantoa. Siinä pyritään soveltamaan kestävään metsänhoitoon perustuvaa innovatiivista lähestymistapaa, joka ottaa huomioon suunnittelun, alueelliset, taloudelliset, ympäristö-, energia- ja työllisyysnäkökohdat.

Robinwood-hanke kattaa viisi pääalaa:

— Ohjelman koordinointi ja hallinnointi

— Maaperän elvyttäminen: pyritään löytämään ratkaisuja eroosion, maanvyöryjen ja tulvien ehkäisemiseksi metsänhoidon keinoin

— Metsävarat: pyritään kehittämään metsänhoitoa vaihtamalla parhaita toimintatapoja ja etsimään ratkaisuja metsien sertifiointia sekä metsänhoidon hallinnointia ja suunnittelua koskeviin ongelmiin. Tässä yhteydessä laaditaan kumppanialueiden metsänhoidon toimintasuunnitelma, jossa arvioidaan metsänhoitomenetelmien taloudellista ja ekologista kestävyyttä.

— Energia: pyritään lisäämään metsäbiomassan käyttöä hiilidioksidineutraalin ja kestävän kehityksen mukaisen energian tuottamiseksi

— Viestintä: pyritään kehittämään kumppanialueiden maaseutu- ja vuoristoalueita. Viestintä on keskeisen tärkeä väline huippuosaamisen edistämisessä ja hyvien toimintapojen levittämisessä alueellisten kumppanien kesken.

Hankkeeseen osallistuvat alueet ovat Liguria (Italia), Brandenburg (Saksa), Murcian autonominen alue (Espanja), Wales (Yhdistynyt kuningaskunta), Itä-Pommeri (Puola) ja Itä-Slovakia (Košicen ja Prešovin autonomiset alueet, Slovakian tasavalta).