A4-0056/98

Päätöslauselma asiakirjasta «Väestöraportti 1997" (KOM(97)0361 - C4-0505/97)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission asiakirjan (KOM(97)0361 - C4-0505/97),

- ottaa huomioon 14. maaliskuuta 1997 antamansa päätöslauselman ((EYVL C 115, 14.4.1997, s. 238.)) komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille «Väestötilanne Euroopan unionissa 1995" (KOM(96)0060 - C4-0143/96),

- ottaa huomioon 6. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman ((Kyseisen päivän pöytäkirja, osa II, kohta 10.)) komission tiedonannosta «Komission tiedonanto sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisesta ja kohentamisesta Euroopan unionissa» (KOM(97)0102 -C4-0143/97),

- ottaa huomioon komission vihreän kirjan «Lisäeläkkeet yhtenäismarkkinoilla» (KOM(97)0283 - C4-0392/97),

- ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 29. kesäkuuta 1995 antaman päätöslauselman iäkkäiden työntekijöiden työllisyydestä ((EYVL C 228, 2.9.1995, s. 1.)),

- ottaa huomioon lasten päivähoitopalveluista 31. maaliskuuta 1992 annetun neuvoston suosituksen 92/241/ETY ((EYVL L 123, 8.5.1992, s. 16.)),

- ottaa huomioon UNICE:n, CEEP:n ja EAY:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/34/EY ((EYVL L 145, 19.6.1996, s. 4.)),

- ottaa huomioon korkean tason työryhmän kertomuksen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta (C4-0181/97),

- ottaa huomioon komission Agenda 2000 -tiedonannon (KOM(97)2000),

- ottaa huomioon 24. helmikuuta 1994 antamansa päätöslauselman toimenpiteistä vanhusten hyväksi ((EYVL C 77, 14.3.1994, s. 24.)),

- ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien valiokunnan lausunnon (A4-0056/98),

A. katsoo, että jos väestönkehityksen nykysuuntaukset pysyvät lähivuosina ennallaan, yli 60-vuotiaiden henkilöiden lukumäärä lisääntyy huomattavasti, kun taas aikuisten ja etenkin alle 19 -vuotiaiden lukumäärä vähenee,

B. ottaa huomioon väestönkehityksen nykysuuntausten vaikutukset sosiaaliturvan rahoitukseen ja järjestämiseen,

C. ottaa huomioon väestönkehityksen vaikutukset työmarkkinoihin,

D. katsoo, että julkishallinnon on näytettävä myönteistä esimerkkiä iäkkäiden työntekijöiden sopeuttamisen ja työelämään palauttamisen sekä kyseisten henkilöiden työpaikkojen säilyttämisen alalla,

E. katsoo, että asteittainen väestön ikääntyminen merkitsee sitä, että osa työikäisestä väestöstä joutuu huolehtimaan vanhemmistaan, mikä vaikuttaa heidän ammatilliseen toimintaansa,

F. katsoo, että aito kehitys vaatii sukupuolinäkökulmaa, että naisten tekemä työ on ensiarvoisen tärkeää työllisyyden paranemiselle, että yhtäläiset mahdollisuudet ovat taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen keskeinen ja ratkaiseva osatekijä, että naisten täysimittainen integrointi työelämään on peruuttamaton ja myönteinen tosiasia ja että työssä käyvän väestön kehitys muuttaa perinteistä yhteiskunta- ja perherakennetta ja lisää vastuun jakamisen tärkeyttä ja tarvetta,

G. katsoo, että uudet realiteetit ja uudet tarpeet eivät voi olla esteenä sellaisten henkilöiden palkkatyölle ja täysimääräisen sosiaaliturvan saannille, jotka omistavat aikansa näille uusille realiteeteille ja perheen ja yhteiskunnan tarpeille,

H. ottaa huomioon, että väestönkehitys voi joillakin alueilla vähentää työvoimareserviä ja vaikeuttaa käytettävissä olevan työvoiman sopeuttamista nykyisiin tuotantoprosesseihin, mikä herättää kysymyksen työvoiman liikkuvuudesta,

I. katsoo, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteena on oltava sosiaaliturvatasojen todellinen lähentyminen ja sosiaalipalveluiden perusrakenteiden lähentyminen;

J. ottaa huomioon, että Euroopan unioni voi toimia merkittävässä roolissa järjestämällä tiedonvaihtoa ja koordinoimalla kansalliseen politiikkaan liittyviä toimenpiteitä; katsoo myös, että Euroopan unionin olisi annettava väestökysymykselle sija omassa politiikassaan,

Yleiset periaatteet

1. Katsoo, että eurooppalaisen yhteiskuntamallin, hyvinvointiyhteiskunnan, puolustamiseksi ja säilyttämiseksi on ylläpidettävä vahvaa ja kestävää talouskasvua, lisättävä tuotantoalojen kilpailukykyä, parannettava työllisyystilannetta, edistettävä työmarkkinaosapuolten välisiä neuvotteluja sosiaalisen markkinatalouden puitteissa ja toteutettava kohderyhmille suunnattua politiikkaa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi;

2. Katsoo, että on tärkeää erottaa toisistaan lähteet, joista rahoitetaan julkisiin sosiaaliturvajärjestelmiin kuuluvat etuudet siten, että tehdään ero työnantajien ja työntekijöiden sosiaaliturvamaksuin maksettavien etuuksien sekä yleisluonteisilla veroilla rahoitettavien yleisten etuuksien välillä;

3. Katsoo, että eläkerahastojen, yksityiseen rahoitukseen perustuvien eläkejärjestelmien, on jatkossakin oltava vapaaehtoisia ja näin ollen julkisia järjestelmiä täydentäviä; katsoo, että lisäeläkejärjestelmien on tässä tilanteessa voitava kehittyä sisämarkkinoilla asianmukaisesti;

4. Katsoo, että jäsenvaltioiden on talousarvioissaan lisättävä terveydenhoitomenoja sosiaaliturvan piiriin kuuluvan väestön kasvun, odotettavissa olevan eliniän kohoamisen, uuden tekniikan käyttöönoton ja ikääntyneen väestön suuremmasta riippuvuudesta aiheutuvan sosiaalimenojen kasvun vuoksi;

5. On vakuuttunut siitä, että väestönkehitys ei yksin ratkaise työllisyysongelmia ja julkisten sosiaaliturvajärjestelmien rahoitusongelmia, minkä vuoksi tarvitaan aktiivista politiikkaa ja hallinnointijärjestelmien uudistustoimenpiteitä;

6. Pyytää komissiota seuraavassa väestöraportissa keskittymään koko huoltosuhteita koskevaan asiaan niin, että sekä epäviralliset huollettavat että myös ne lapset, vanhukset ja muut perheeseen kuuluvat huollettavat, joista palvelusektori huolehtii, otetaan huomioon; koska lähitulevaisuudessa huollettavien määrä on suurempi kuin aktiiviväestön määrä, on kiinnitettävä erityisesti huomiota ikäpyramidin muutoksista johtuviin naisia koskeviin vaikutuksiin;

7. Katsoo, että sosiaaliturvajärjestelmissä on otettava huomioon ikääntyneistä henkilöistä huolehtimiseen käytetyt vuodet, eikä kenenkään etuuksien määrää saisi vähentää sen vuoksi, että tämä on täyttänyt perheeseen liittyvät velvollisuutensa;

8. Katsoo, että työn järjestämistä määrittelevässä kansallisessa ja eurooppalaisessa politiikassa on otettava huomioon myös sosiaalinen ympäristö;

9. Kehottaa komissiota ottamaan huomioon väestökehityksen vaikutukset unionin sosiaaliselle ja taloudelliselle tilanteelle ja ylläpitämään ja jatkuvasti täydentämään väestötietoja, jotka voidaan välittää uuden tieto- ja viestintätekniikan avulla siten, että jäsenvaltioiden ja maailman muiden alueiden antamat tiedot ovat keskenään verrattavissa;

10. Pyytää komissiota laatimaan toimintasuunnitelman, jossa kerrotaan, miten EU:n muuttuvaan ikärakenteeseen aiotaan reagoida ja jossa otetaan nimenomaisesti huomioon yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva toimintatapa;

Väestökehitys ja työmarkkinat

11. Katsoo, että tarjolla olevan, passiivisen työvoiman eli naisten ja yli 50-vuotiaiden osallistumista työelämään on lisättävä; pyytää työmarkkinaosapuolia edistämään kollektiivisten, myös hajautettujen, työehtoneuvottelujen avulla sopimuksia, joissa yhdistyvät joustavuus ja varma työllisyys, yksilöiden työelämän syklien muuttumista kuvastavia uudistuksia työn organisoinnissa, työkyvyn ylläpitämistä, työntekijöiden ammattipätevyyttä ja sosiaalisten tukirakenteiden kehitystä sekä ottamaan huomioon työhönoton ja valinnan uudet menetelmät, jotka on suunnattu työmarkkinoiden uusille sektoreille ja ikääntyvälle työväestölle, sekä tuottavuuden ja palkkojen entistä läheisemmän yhteyden;

12. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kohdistamaan perheen ja työn yhteensovittamiseksi tehtävät toimenpiteet kuten vanhempainloma, lastenhoito ja huollettavien hoitamisesta johtuvat urakatkokset koskemaan yhtäläisesti sekä miehiä että naisia;

13. Korostaa kuinka tärkeää on tarjota koulutusta niille henkilöille, jotka ovat väliaikaisesti jättäneet ansiotyön, jotta he voivat palata takaisin työmarkkinoille; toteaa, että paljon koulutusta tarjotaan vain niille, jotka ovat töissä tai ovat ilmoittautuneet työttömiksi;

14. Kiinnittää huomiota siihen, että vanhemman sukupolven kokemusta ja tietoa on käytettävä paremmin talouden ja yhteiskunnan hyödyksi ja innovaatiolähteenä;

15. Katsoo, että yritysten olisi käytettävä mahdollisimman suuressa määrin hyväksi henkilöresursseja, että kierrätys ja elinikäinen oppiminen muodostuvat yhä tärkeämmiksi ja että mahdollisesti suurempaan ammatilliseen liikkuvuuteen on voitava vastata myönteisesti;

16. Huomauttaa, että ennakoitavissa oleva iäkkäiden työntekijöiden määrän lisääntyminen edellyttää strategiaa tiettyjen työolosuhteiden mukauttamiseksi ja uudistettua, intensiivisempää ammattikoulutusta siten, että se lisää näiden työntekijöiden kokemuksen arvostusta, sekä niiden vaikutusten, joita tekniikan käyttöönotolla on työhön, ottamista ennakolta huomioon;

17. Kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia huolehtimaan siitä, että yritykset eivät käytä varhaiseläkettä ja virkavapaata koskevia sääntöjä laittomasti hyväkseen irtisanoakseen ikääntyviä työntekijöitä ja kuormita siten ennenaikaisesti eläkejärjestelmää, ilman että näiden irtisanottujen tilalle palkataan todellakin nuoria ihmisiä; katsoo sitä vastoin, että varhaiseläkkeelle siirtymisen on luotava lisää työpaikkoja ja pitää hyödyllisenä «vuorotteluun» tai työntekijän korvaamiseen perustuvien sopimusjärjestelyiden käyttöä ja edistämistä, jotta vältetään se, että työntekijän jäädessä eläkkeelle hänen työpaikkansa yksinkertaisesti lakkautetaan;

18. Toteaa, että markkinoilla ja sitä kautta työelämässä yleistyvät tietyt toiminnan alat, jotka vasta vähän aikaa sitten rajoittuivat sosiaalihuollon alalle ja jotka näin ollen edellyttävät lainsäädännön ja verotuksen mukauttamista uusiin yhteiskunnallisiin ja työelämän realiteetteihin ja yhdyskuntatyön arvon nostamista;

19. Katsoo, että Euroopan unionin on käsiteltävä työllisyyden hallinnointia ja jäsenvaltioissa perheille maksettavia etuuksia koskevaa politiikkaa ja tehtävä niitä koskevia ehdotuksia Euroopan unionin väestönkehityksen suuntauksien johdosta;

Väestökehityksen alueelliset näkökohdat

20. Katsoo, että on jatkettava vaikeimmassa asemassa olevien alueiden ja alojen tukipolitiikkaa sekä kansallisella tasolla että Euroopan laajuisesti;

21. Panee merkille, että kasvavat alueiden väliset erot väestötilanteen ja ikärakenteen osalta ovat nykyisin suurempia kuin jäsenvaltioiden väliset erot ja että tällä seikalla on vaikutusta maantieteelliseen liikkuvuuteen ja alueellisiin muuttovirtoihin Euroopan unionissa ja erityisesti työpaikkojen ja työvoiman jakautumiseen, mikä näin ollen vaikuttaa myös työttömyyskehitykseen ja työttömyyden torjumiseen liittyviin toimiin Euroopan unionissa;

22. Pyytää komissiota

- tarkastelemaan uudelleen ja jatkuvasti seuraamaan alueellisten työmarkkinoiden kysynnän ja tarjonnan välistä epätasapainoa,

- hyväksymään tai tukemaan aloitteita liikkuvuuden edistämiseksi tai muuttamisen helpottamiseksi sekä poistamaan sosiaaliset esteet tai kulttuurilliset rajoitteet,

- edistämään valtioiden rajat ylittävää koulusta erityisesti raja-alueilla, mukaan lukien kielikoulutus, vaihto-ohjelmat ja työnvälitys, ja

- tehostamaan siirtotyöläisten sosiaaliturvaa koskevan lainsäädännön yhteensovittamista tai tarvittaessa yhdenmukaistamista ja järjestämään Euroopan työnvälitysverkostolle (EURES) tarvittavat varat, jotta se voisi toimia edelläkävijänä tällä alalla;

23. Kannattaa alueellista lähestymistapaa työmarkkinoiden epätasapainoa koskevan ongelman ratkaisemisessa, ottaen huomioon erot tarjolla olevan työvoiman keski-iässä eri alueilla, ja katsoo, että tätä lähestymistapaa olisi sovellettava myös yhteisön toimenpiteisiin muun muassa koulutuksen ja ammattikoulutuksen, jatkuvan ja koulujärjestelmän ulkopuolella tapahtuvan koulutuksen sekä työelämään palaamisen ja työelämästä vetäytymisen aloilla;

24. Pyytää komissiota esittämään yksityiskohtaisen tutkimuksen Euroopan unionin alueiden väestötilanteesta, muuttovirroista kaupunkialueille ja maaseutualueiden autioitumisesta, ottaen huomioon näiden vaikutukset työllisyyteen, taloudelliseen kasvuun, ympäristöön ja kansanterveyteen;

25. Korostaa tarvetta luoda osaksi yhteisön maaseutu- ja ympäristöpolitiikkaa uusi eurooppalainen maaseudun kehittämistä koskeva politiikka, johon olisi sisällyttävä myös muita politiikan alueita kuten pk-yritykset, vapaa-aika, teknologia ja tutkimus, koulutus ja ammattikoulutus, kaupunki- ja aluesuunnittelu, infrastruktuurit ja liikenne;

Väestökehitys Keski- ja Itä-Euroopan maissa

26. Korostaa, että Euroopan unionin on määriteltävä täsmällisemmin yhteiset muuttovirtoja koskevat toimintalinjat; jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on edistettävä muuttovirtoja koskevien direktiivien täytäntöönpanoa ja noudattamista sekä oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen;

27. Katsoo, että henkilöiden vapaata liikkuvuutta, muuttovirtoja koskevaa politiikkaa ja rajanylittävää liikehdintää ja rajaseutujen realiteetteja on käsiteltävä Euroopan unionin tulevaa laajentumista koskevissa neuvotteluissa, ja tämän vuoksi on oltava käytettävissä ajan tasalla olevia tilastoja työssä käyvästä väestöstä, työttömyydestä, lainsäädännöstä, liikkuvuuden suuntauksista jne. jäsenyyttä hakeneissa maissa;

28. Pahoittelee, että komissio ei Agenda 2000 -asiakirjaan sisältyvissä ehdotuksissaan käsittele käytännöllisesti katsoen lainkaan laajentumisen sosiaalisia näkökohtia, samoin kuin sitä, että Väestöraportti 1997 -asiakirjassa käsitellään hyvin vähän Keski- ja Itä-Euroopan maiden väestötilanteen sosiaalisia näkökohtia;

29. Panee merkille, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden keskimääräinen väestökasvu on pysähtynyt ja laskussa muun muassa seuraavista syistä:

- maastamuutto

- väestön ikääntyminen ja nuorten suhteellisen osuuden pieneneminen

- pienentynyt syntyvyys ja

- korkea (lapsi)kuolleisuus;

pyytää komissiota ja neuvostoa tämän vuoksi tutkimaan keinoja, joiden avulla Euroopan unioni voisi auttaa vähentämään kuolleisuuslukuja, erityisesti lapsikuolleisuutta, Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja erityisesti Romaniassa;

30. Panee merkille työikäisen väestön ja muiden, «huoltosuhteessa» olevien väestöryhmien, muuttuneen suhteellisen osuuden ja tästä sosiaaliturvajärjestelmille aiheutuvan paineen; katsoo näin ollen, että mainittu seikka on otettava huomioon sekä liittymisneuvotteluissa että hyväksyttäessä täydentäviä toimenpiteitä liittymisen valmistelemista koskevaa strategiaa varten; tämä edellyttää toimenpiteitä taloudellisen kasvun ja työpaikkojen lisäämiseksi ja tukea sosiaalisen syrjäytymisen estämiseksi;

31. Pyytää komissiota jäsenyyttä hakevissa maissa tehtävissä tulevissa väestönkehitysanalyyseissa antamaan sukupuolen mukaan jaettua erityisesti työmarkkinoille osallistumista koskevaa tietoa, jotta väestömuutoksen vaikutusta naisten ja miesten suhteelliseen sijoittumiseen voidaan kunnolla arvioida;

32. Panee merkille, että kaupunki- ja maaseutualueiden välinen ero on kasvamassa Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja pyytää komissiota tutkimaan asiaa;

33. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan työmarkkinaosapuolille.