EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 7.6.2016 COM(2016) 378 final 2016/0176(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten {SWD(2016) 193 final}

{SWD(2016) 194 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus on osa EU:n työtä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 79 artiklaan perustuvan kattavan muuttoliikkeen hallintapolitiikan ja erityisesti uuden laillista maahanmuuttoa koskevan politiikan kehittämiseksi. Sillä osallistutaan myös EU:n kasvustrategiaan Eurooppa 2020 -painopisteiden mukaisesti. Erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä maahanpääsyä ja liikkuvuutta pyrittiin helpottamaan vuonna 2009 annetulla EU:n sinistä korttia koskevalla direktiivillä, jolla yhdenmukaistettiin maahantulon ja oleskelun edellytykset koko EU:ssa ja säädettiin tietyistä oikeuksista. Sen tavoitteena oli parantaa EU:n kykyä kilpailla erittäin pätevistä työntekijöistä kaikkialta maailmasta. Näin puututtiin työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen EU:n työvoimamarkkinoilla ja lujitettiin EU:n kilpailukykyä ja talouskasvua. Vuoden 2009 direktiivillä ei kuitenkaan saavutettu näitä tavoitteita. Nykyisessä EU:n sinistä korttia koskevassa direktiivissä on havaittu sisäisiä puutteita, joita ovat esimerkiksi rajoittavat maahanpääsyn edellytykset ja EU:n sisäisen liikkuvuuden helpottaminen vain hyvin rajoitetusti. Tämä on vähentänyt EU:n sinisen kortin vetovoimaa ja käyttöä samoin kuin useat rinnakkaiset säännöt, edellytykset ja menettelyt, joita sovelletaan saman korkean osaamistason työntekijöiden luokan maahanpääsyyn eri EU:n jäsenvaltioissa. Tämä ei ole tehokasta, sillä tällainen hajautuneisuus on taakka työnantajille ja yksittäisille hakijoille, eikä tuloksellista, mistä on osoituksena myönnettyjen korkean osaamistason työntekijöiden maahantulolupien erittäin vähäinen määrä. Tästä syystä komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker ilmoitti haluavansa korjata EU:n sinistä korttia koskevan direktiivin puutteita ja laajentaa sen vaikutusalaa merkittävästi entistä korkeamman osaamistason työntekijöiden houkuttelemiseksi EU:hun. Euroopan muuttoliikeagendassa ilmoitettiin, että sinistä korttia koskevaa direktiiviä tarkistetaan osana uutta laillista maahanmuuttoa koskevaa politiikkaa, jotta se houkuttaisi tehokkaammin osaajia Eurooppaan. Komission vuoden 2016 työohjelman mukaan ”väestön ja työmarkkinoiden kehitykseen liittyvien Euroopan tulevien tarpeiden täyttämiseksi komissio esittää laillista maahanmuuttoa koskevan uudistetun lähestymistavan, johon sisältyy myös toimenpiteitä EU:n sinistä korttia koskevan direktiivin kehittämiseksi”. Tämä ehdotus on syntynyt tarkastelun tuloksena. Komission 6. huhtikuuta 2016 antamassa tiedonannossa tuotiin esiin tarve saada aikaan kestävät, läpinäkyvät ja käytettävissä olevat lailliset muuttoväylät osaksi onnistunutta muuttoliikkeen hallintaa. Komissio toisti aikeensa ehdottaa nykyiseen sinistä korttia koskevaan direktiiviin muutoksia, joiden yleisenä tavoitteena on tehdä siitä entistä vahvempi EU:n yhteinen järjestelmä korkean osaamistason työntekijöiden maahanpääsylle. Euroopan parlamentti on jatkokeskusteluissa kannustanut luomaan uusia laillisia tuloreittejä Eurooppaan ja kehottanut komissiota toteuttamaan kunnianhimoisia toimia asiassa. Parlamentti katsoi 23. maaliskuuta 2016 antamassaan mietinnössä, että EU:n sinistä korttia koskevan direktiivin tarkistamisen olisi oltava kunnianhimoinen ja kohdennettu ja siinä olisi pyrittävä poistamaan voimassa olevan direktiivin epäjohdonmukaisuudet, jotka koskevat etenkin rinnakkaisia kansallisia järjestelmiä. EU:lla on jo nyt merkittävää rakenteellista osaamisvajetta sekä kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta tietyillä aloilla, mikä voi rajoittaa kasvua, tuottavuutta ja innovointia EU:ssa (esim. terveydenhuolto, tieto- ja viestintätekniikka ja insinööritieteet). Tämä voi hidastaa Euroopan talouden elpymistä ja rajoittaa sen kilpailukykyä. Olemassa olevan työvoiman aktivoinnilla, koulutuksella ja osaamisen kehittämisellä on oltava rooli näiden puutteiden korjaamisessa, erityisesti aikana, jona työttömyyttä on paljon Nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan todennäköisesti riitä tarpeiden täyttämiseen täysimääräisesti, ja joka tapauksessa kestää kauan ennen kuin niillä on tosiasiallista vaikutusta työmarkkinoihin ja tuottavuuteen. Tulevaisuudessa EU:n talouksien rakenteelliset muutokset lisäävät edelleen sellaisen osaamisen kysyntää, joka ei ole välittömästi työmarkkinoiden käytettävissä. Tämä lisää osaamisvajetta. EU:n nykyisellä korkean osaamistason työntekijöiden maahanmuuttojärjestelmällä ei kyetä vastaamaan hyvin nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. Korkean osaamistason työntekijöitä tuli kolmansista maista EU:n sinisen kortin ja kansallisten järjestelmien kautta osallistuviin jäsenvaltioihin yhteensä 23 419 vuonna 2012, 34 904 vuonna 2013 ja 38 774 vuonna 2014. Kun tarkastellaan korkean osaamistason työntekijöiden ennustettua tarvetta tietyillä aloilla, nämä määrät eivät riitä lainkaan nykyisen ja ennustetun korkeaa osaamistasoa vaativien ammattien työvoimapulan ja osaamisvajeen kattamiseen EU:ssa. Vaikka selvitykset korkeasti koulutettujen mahdollisten maahanmuuttajien suunnitelmista osoittavat, että EU on suhteellisen houkuttava kohde, tämä ei kuitenkaan näy korkean osaamistason työntekijöiden määrissä. EU:ssa koulutettuja osaajia ei myöskään saada jäämään, kun tilannetta verrataan muihin kehittyneisiin talouksiin. Luvut osoittavat, että kaikista EU:n ulkopuolelta OECD-maihin tulevista maahanmuuttajista 48 prosenttia vähän koulutetuista ja 31 prosenttia korkeasti koulutetuista maahanmuuttajista valitsee EU:ssa sijaitsevan kohteen. Tällä ehdotuksella korvataan nykyinen EU:n sinistä korttia koskeva direktiivi (2009/50/EY). Tarkoituksena on parantaa EU:n kykyä houkutella kolmansien maiden kansalaisia, joilla on korkea osaamistaso, saada heidät nämä jäämään EU:hun sekä parantaa heidän liikkuvuuttaan ja liikkumista eri töissä eri jäsenvaltioissa. Tavoitteena on tehostaa EU:n kykyä vastata tuloksellisesti ja nopeasti jo olemassa olevaan ja syntyvään kolmansien maiden kansalaisten, joilla on korkea osaamistaso, kysyntään korkean osaamistason ja poistaa osaamisvajetta, jotta voidaan tehostaa taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton vaikutusta EU:n talouden kilpailukyvyn parantamiseen ja varautua väestön ikääntymisen seurauksiin. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Euroopan muuttoliikeagendassa vahvistettiin, että EU:n sinistä korttia on tarpeen käyttää houkuttelevan EU:n laajuisen järjestelmän perustamiseen sellaisia kolmansien maiden kansalaisia varten, joilla on korkea osaamistaso. Huhtikuun 6. päivänä 2016 annetussa tiedonannossa täsmennettiin, että tämä voidaan saavuttaa ottamalla käyttöön yhdenmukainen EU:n yhteinen lähestymistapa, jossa tarjotaan joustavammat maahanpääsyn edellytykset, paremmat maahanpääsymenettelyt ja enemmän oikeuksia esimerkiksi EU:n sisäiseen liikkuvuuteen. Tällä aloitteella täydennetään muita laillisen muuttoliikkeen alalla hyväksyttyjä välineitä, erityisesti sisäisen siirron saaneita työntekijöitä koskevaa direktiiviä, jolla helpotetaan EU:n ulkopuolisten yritysten palkkaamien, EU:ssa sijaitseviin tytäryrityksiin väliaikaisesti osoitettujen korkean osaamistason työntekijöiden (esim. johtajien ja asiantuntijoiden) tuloa EU:hun ja liikkuvuutta EU:n sisällä. Sillä täydennetään myös direktiiviä (EU) 2016/801, jolla säännellään tutkijoiden ja opiskelijoiden sekä esimerkiksi eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun kuuluvien harjoittelijoiden ja vapaaehtoistyötä tekevien maahanpääsyä ja oikeuksia. Ehdotuksella täydennetään myös 22. syyskuuta 2003 annettua neuvoston direktiiviä 2003/86/EY, jossa vahvistetaan perheenyhdistämisoikeuden käyttöedellytykset, ja 25. marraskuuta 2003 annettua neuvoston direktiiviä pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta, sekä säädetään poikkeuksista näihin direktiiveihin. Tässä ehdotuksessa mennään niitä pidemmälle ja säädetään suotuisammista perheenyhdistämisen edellytyksistä ja pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman myöntämisen helpottamisesta. Lisäksi tällä ehdotuksella täydennetään direktiiviä 2011/95/EU (aseman määrittelyä koskeva direktiivi), sillä sen soveltamisala koskee myös kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä, joilla on korkea osaamistaso. He voivat tehdä työtä kaikissa jäsenvaltioissa oman osaamisensa ja koulutuksensa mukaan ja paikata työvoiman puutetta tietyillä alueilla. Tämän ansiosta he voivat toimia työmarkkinoilla myös tapauksissa, joissa heidän erityisalallaan ei ole avoimia työpaikkoja suojelua antavassa jäsenvaltiossa. Ehdotus noudattaa kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevaa toimintasuunnitelmaa. Siinä tarjotaan yhteinen politiikkakehys, joka voi auttaa jäsenvaltioita niiden kehittäessä ja vahvistaessa kolmansien maiden kansalaisia – myös sellaisia, joilla on korkea osaamistaso – koskevia kansallisia kotouttamispolitiikkojaan. Kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan kaavasta säädetään asetuksessa (EY) N:o 1030/2002, ja sitä sovelletaan tähän ehdotukseen. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tällä ehdotuksella pyritään laatimaan houkutteleva EU:n laajuinen järjestelmä korkean osaamistason työntekijöille niiden EU:n politiikkojen mukaisesti, joilla pyritään syventämään ja päivittämään sisämarkkinoita. Korkean osaamistason työntekijöitä houkuttelevalla politiikalla noudatetaan ja myös täydennetään politiikkoja, joilla helpotetaan asetuksella (EU) N:o 492/2011, asetuksella (EU) 2016/589 (Eures) ja sosiaaliturvan koordinoinnin osalta tulevalla työvoiman liikkuvuutta koskevalla paketilla tuettua EU:n kansalaisten liikkuvuutta EU:ssa. Sillä myös täydennetään politiikkoja, joilla parannetaan ja päivitetään EU:n työntekijöiden osaamista ja tutkintojen tunnustamista työmarkkinoille integroitumisen parantamiseksi. EU:n taloutta kokonaisuutena hyödyttää, jos tarjolla on enemmän osaamista, ja EU:n työntekijöihin kohdistuvan syrjäyttämisvaikutuksen odotetaan olevan vähäinen korkean osaamistason työntekijöiden kohdalla. Tulevassa uudessa osaamisohjelmassa käsitellään tutkintojen tunnustamisen laajaa asiakokonaisuutta, joten se koskee myös korkean osaamistason työntekijöiden maahanpääsyä EU:n sinisen kortin perusteella, sillä EU:n ulkopuolisissa maissa suoritettujen tutkintojen tunnustamiseen liittyy usein esteitä ja suuria kustannuksia. Kaikilla näillä aloitteilla osallistutaan EU:n kasvustrategiaan Eurooppa 2020 -painopisteiden mukaisesti. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta

Tämä ehdotus koskee kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä ja menettelyjä tarvittavien lupien myöntämiseksi korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten. Ehdotuksessa säädetään myös edellytyksistä, joiden mukaisesti kolmannen maan kansalainen voi oleskella toisessa jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi asianmukainen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 79 artiklan 1 kohdan kanssa. Perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 21 mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti voivat kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksen tai aloitteen esittämisestä tai milloin tahansa sen hyväksymisen jälkeen ilmoittaa neuvostolle, että ne haluavat osallistua asianomaisen toimenpiteen hyväksymiseen ja soveltamiseen. Kumpikaan jäsenvaltio ei ole käyttänyt oikeuttaan osallistua EU:n sinistä korttia koskevaan direktiiviin. Perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 22 mukaisesti Tanska ei osallistu tähän artiklaan perustuvien toimenpiteiden hyväksymiseen. Taloudellisista syistä muuttavien henkilöiden maahanpääsy kuuluu EU:n ja sen jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan. Laillisen muuttoliikkeen alalla ehdotetut toimenpiteet eivät ”vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää siitä, kuinka paljon kolmansista maista tulevia kolmansien maiden kansalaisia päästetään niiden alueelle hakemaan työtä palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana” (SEUT-sopimuksen 79 artiklan 5 kohta). •Toissijaisuusperiaate Kyky parantaa valmiuksia houkutella osaajia EU:n ulkopuolelta ja saada heidät jäämään on aiempaa suurempi haaste, joka on kaikille jäsenvaltioille yhteinen. Kaikilla jäsenvaltioilla voisi edelleen olla oma kansallinen järjestelmä korkean osaamistason työntekijöitä varten, mutta se ei parantaisi EU:n houkuttavuutta kokonaisuutena. Erityisesti kun EU:ta verrataan muihin tärkeisiin muuttokohteisiin, joiden lähestymistapa on yhtenäisempi, yksin toimivat, erityisesti pienet, jäsenvaltiot eivät pysty kilpailemaan kansainvälisesti korkean osaamistason työntekijöistä. Nykyinen hajanainen tilanne, jossa tiettyyn kolmansien maiden kansalaisten luokkaan kuuluviin henkilöihin sovelletaan samaan aikaan erilaisia kansallisia sääntöjä eri jäsenvaltioissa, ei ole minkään osapuolen kannalta tehokas eikä tuloksellinen. Hakijoiden ja työnantajien on suunnistettava monimutkaisessa sääntelyviidakossa, mikä lisää kustannuksia ja hallintotaakkaa. Tämä rasittaa erityisesti pk-yrityksiä. Lisäksi jäsenvaltioiden viranomaisille olisi korkean osaamistason työntekijöiden oleskelua ja työskentelyä koskevia hakemuksia tarkastellessaan helpompaa ja kustannustehokkaampaa soveltaa yhtä selkeää ja yksinkertaista säännöstöä. Jos EU toimii muuhun maailmaan nähden yhtenäisenä toimijana, se pystyy luomaan mittakaavahyötyä ja näin kilpailemaan paremmin muiden tärkeiden kohteiden kanssa korkean osaamistason työntekijöiden rajallisesta tarjonnasta. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on lisätä EU:n yleistä houkuttavuutta tarjoamalla korkean osaamistason työntekijöille kaikkialla EU:ssa sovellettava yhtenäinen, läpinäkyvä, joustava ja virtaviivainen järjestelmä. Sen avulla korkean osaamistason työntekijöille voidaan välittää selvä viesti, että EU toivottaa heidät tervetulleiksi tarjoamalla selkeät ja nopeat maahanpääsymenettelyt ja houkuttelevat oleskelun edellytykset heille ja heidän perheilleen. Lisäksi vain EU:n tason toimilla voidaan tarjota korkean osaamistason työntekijöille mahdollisuus työskennellä ja oleskella helposti useissa EU:n jäsenvaltioissa ja muuttaa helposti jäsenvaltiosta toiseen. EU:n sisäinen liikkuvuus helpottaa korkean osaamistason työvoiman tarpeeseen vastaamista ja osaamisvajeen täyttämistä. Sen sijaan kansalliset järjestelmät ovat luonteeltaan sellaisia, ettei niillä voida tarjota mahdollisuutta liikkua helposti jäsenvaltiosta toiseen työvoimapulan tai työmahdollisuuksien mukaan. Vaikka käytössä olisi yhdenmukaistettu EU:n laajuinen järjestelmä ja rinnakkaiset kansalliset järjestelmät poistettaisiin, jäsenvaltiot säilyttäisivät toimivallan tietyissä kysymyksissä. Niille jäisi esimerkiksi perussopimukseen perustuva oikeus määritellä kolmansista maista niiden alueelle työnhakuun päästettävien henkilöiden määrä. Jäsenvaltioilla on myös mahdollisuus ottaa käyttöön työmarkkinatestit, jos työmarkkinoilla on vakavia häiriöitä, kuten korkea työttömyysaste tietyssä ammatissa tai tietyllä alalla. Ne myös päättävät itse palkkojen kansallisen keskiarvon perusteella laskettavan palkkakynnyksen tasosta, vaikka se onkin aiempaa yhdenmukaisempi ja sille on asetettu ala- ja yläraja, sekä niistä ammateista, joissa esiintyy työvoimapulaa ja joihin sovelletaan alempaa kynnystä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ehdotus noudattaa toissijaisuusperiaatetta. •Suhteellisuusperiaate Tämä ehdotus koskee kolmansista maista tulevien korkean osaamistason työntekijöiden maahanpääsyedellytyksiä, -menettelyjä ja oikeuksia, jotka kuuluvat SEUT-sopimuksen 79 artiklan mukaiseen yhteiseen maahanmuuttopolitiikkaan. Tätä kolmansien maiden kansalaisten ryhmää varten on jo olemassa EU:n laajuisia sääntöjä, mutta niitä on muutettava, jotta voidaan korjata havaitut ongelmat ja saavuttaa direktiivin tavoitteet täysimääräisesti. Samalla unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saisi ylittää sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksessa pyritään tasapainottamaan yhdenmukaistamisen kautta toteutettava oikeuksien, esimerkiksi EU:n sisäistä liikkuvuutta koskevien oikeuksien, lisääminen ja toisaalta aiempaa kattavampi järjestelmä, jossa maahanpääsymenettelyjä helpotetaan edelleen (esimerkiksi aiempaa matalammat palkkakynnykset, jolloin kohderyhmä on suurempi). Jäsenvaltioilla on jonkin verran joustoa mukauttaa järjestelmää kansalliseen tilanteeseensa. Jäsenvaltioille aiheutuva hallinnollinen rasitus, joka johtuu lainsäädännön muuttamisesta ja yhteistyön lisääntymisestä, on kohtuullinen, sillä EU:n sinisen kortin järjestelmä on jo olemassa, ja uudesta järjestelmästä aiheutuvat edut kompensoisivat rasituksen. •Toimintatavan valinta Toimintatavaksi on valittu uusi direktiivi, jolla kumotaan ja korvataan nykyinen EU:n sinistä korttia koskeva direktiivi. Näin jäsenvaltioille jää jonkin verran joustoa täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. Direktiivi on sitova tuloksen suhteen, mutta se antaa jäsenvaltioille liikkumavaraa sen muodon ja menetelmän suhteen, joilla nämä tavoitteet toteutetaan kansallisessa oikeusjärjestelmässä ja yleisissä olosuhteissa. Ei ole havaittu syitä, joiden vuoksi olisi siirryttävä direktiivistä suoraan sovellettavaan asetukseen. Ei-sitovien toimenpiteiden vaikutus olisi liian rajallinen, koska mahdollisilla hakijoilla ja yrityksillä olisi edelleen vastassaan useita erilaisia maahanpääsyä koskevia sääntöjä. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset EU:n sinistä korttia koskevan direktiivin ensimmäinen täytäntöönpanokertomus esitettiin toukokuussa 2014. Siinä arvioitiin, miten kansallinen lainsäädäntö noudatti direktiiviä ja todettiin, että jäsenvaltioiden välillä on myönnettyjen EU:n sinisten korttien määrässä suuria eroja, jotka johtuvat jäsenvaltioiden tekemistä poliittisista valinnoista. Ne soveltavat EU:n sinistä korttia ja edistävät sen käyttöä huomattavan eri tavoin ja joissakin tapauksissa suosivat rinnakkaisia kansallisia järjestelmiään. Nykyisessä EU:n sinistä korttia koskevassa direktiivissä ainoastaan asetetaan vähimmäisstandardit ja jätetään jäsenvaltioille paljon liikkumavaraa useiden harkinnanvaraisten säännösten ja kansallista lainsäädäntöä koskevien viittausten kautta. Kertomuksessa todettiin myös, että direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on ilmennyt tiettyjä puutteita. Jäsenvaltiot ovat erityisesti jättäneet direktiivin mukaiset raportointivelvoitteensa täyttämättä. Näistä ongelmista keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa kansallisten yhteyspisteiden verkoston kautta sekä yhteysryhmän kokouksissa.

Komission vuosina 2015–2016 toteuttamassa uudessa arvioinnissa päivitettiin ja laajennettiin tarkastelua ensimmäisen kertomuksen pohjalta. Päätelmä oli, että EU:n sininen kortti ei nykymuodossaan saavuta potentiaaliaan tuottaa lisäarvoa korkean osaamistason työntekijöitä koskeviin kilpaileviin ja täydentäviin kansallisiin järjestelmiin. •Sidosryhmien kuuleminen EU:n sinisestä kortista ja työvoiman muuttoliikkeeseen liittyvästä EU:n politiikasta järjestettiin julkinen verkkokuuleminen 27. toukokuuta ja 30. syyskuuta 2015 välisenä aikana. Kuulemisessa saatiin yhteensä 610 vastausta kyselyyn ja 15 kirjallista vastausta. Vastaajina olivat monenlaiset toimijat, jotka edustivat kaikkia keskeisiä sidosryhmiä. Kommentteja pyydettiin ja saatiin EU:n kansalaisilta, organisaatioilta ja kolmansien maiden (EU:ssa tai sen ulkopuolella oleskelevilta) kansalaisilta, työnantajilta (monikansallisilta yrityksiltä ja pk-yrityksiltä), työnantajajärjestöiltä, julkisilta ja yksityisiltä työnvälitysorganisaatioilta, ammattiliitoilta, ministeriöiltä, alue- ja paikallisviranomaisilta, tiedotusvälineiden edustajilta, tutkijoilta, kansainvälisiltä organisaatioilta, lähtömaiden organisaatioilta ja viranomaisilta, työmarkkinaosapuolilta ja muilta kansalaisyhteiskunnan toimijoilta. Keskeisten jäsenvaltioiden, yritysten edustajien, alan ammattilaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansainvälisten organisaatioiden (OECD, UNHCR, IOM) kanssa on pidetty myös useita kahdenvälisiä ja ryhmäkokouksia. Kansallisten työmarkkinaosapuolten kanssa järjestettiin 3. joulukuuta 2015 erityinen seminaari yhteistyössä työmarkkinoiden seurantaryhmän ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean pysyvän valmisteluryhmän ”maahanmuutto ja kotouttaminen” kanssa. Ulkopuolinen toimeksisaaja järjesti useita muita sidosryhmien kuulemistoimia tiettyjen kansallisten viranomaisten, työnantajajärjestöjen, ammattiliittojen ja lähtömaiden organisaatioiden kanssa. Tulokset on otettu huomioon tarkastelussa vaikutustenarviointiraportissa esitetyllä tavalla. • Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Komission taloudellisen muuttoliikkeen asiantuntijaryhmä (EGEM) perustettiin tukemaan tulevaa politiikan kehitystä taloudellisen muuttoliikkeen alalla. Asiantuntijat keskustelivat sen ensimmäisessä kokouksessa 25. maaliskuuta 2015, miten työvoiman muuttoa pystyttäisiin hallinnoimaan paremmin EU:n tasolla. Pääaiheena oli EU:n sinisen kortin uudelleentarkastelu. EGEM:n toisen, 7. joulukuuta 2015 pidetyn kokouksen aihe oli tarkistetun EU:n sinisen kortin toimintavaihtoehdot. Lisäksi jäsenvaltioista kokoontui 13. marraskuuta 2015 asiantuntijoita päteviä maahanmuuttajia käsittelevään asiantuntijaryhmään (Euroopan muuttoliikeverkoston alaryhmä) keskustelemaan EU:n siniseen korttiin liittyvistä teknisistä kysymyksistä, korkean osaamistason työntekijöitä koskevista rinnakkaisista kansallisista järjestelmistä ja niiden yhteistoiminnasta. •Vaikutustenarviointi Ehdotusta laadittaessa tarkasteltiin monenlaisia toimintavaihtoehtoja, joista osa – EU:n sinistä korttia koskevan direktiivin kumoaminen, pisteisiin perustuvan kiinnostuksenilmaisujärjestelmän käyttöönotto, soveltamisalan laajentaminen kansainvälisiin palveluntarjoajiin – hylättiin arvioinnin ensimmäisessä vaiheessa. Harkitut vaihtoehdot Laajemmin tarkasteltiin seuraavia vaihtoehtoja: 0. Perusskenaario Nykyisen EU:n sinisen kortin soveltamista jatkettaisiin ilman lainsäädännön muuttamista. Nykysääntelyn mukaista valvontaa ja täytäntöönpanoa jatkettaisiin samoin kuin toimia, joilla parannetaan ulkomaisten tutkintojen kansainvälistä tunnustamista jäsenvaltioiden välillä tai yhteistyössä kolmansien maiden kanssa vaihtamalla parhaita käytänteitä ja antamalla kansallisille viranomaisille lisäohjeistusta. 1. Soveltamisalan laajentaminen asettamalla kortti merkittävästi laajemman työntekijäryhmän, esimerkiksi (eräiden) keskitason osaamistason työntekijöiden, saataville Tässä vaihtoehdossa EU:n sinisen kortin voisivat saada myös eräät keskitason osaamistason henkilöt, sillä palkka ja tutkinto asetettaisiin vaihtoehtoisiksi edellytyksiksi kumulatiivisten edellytysten sijasta. Oikeuksia ei lisättäisi merkittävästi nykytasosta. 2. Maahanpääsyn edellytysten ja oikeuksien muuttaminen ilman, että soveltamisalaa laajennettaisiin korkean osaamistason työntekijöiden ulkopuolelle Tässä vaihtoehdossa on kolme alavaihtoehtoa kohderyhmästä riippuen (eli siitä, onko kohderyhmä laajempi vai suppeampi), ja sen soveltamisala ja yleiset puitteet ovat edelleen samat kuin nykyisessä direktiivissä, mutta kaikissa alavaihtoehdoissa helpotettaisiin edellytyksiä, menettelyjä ja oikeuksia. 2. a) EU:n sinisen kortin saattaminen laajemman korkean osaamistason työntekijöiden ryhmän saataville Tässä alavaihtoehdossa laajennetaan niiden korkean osaamistason työntekijöiden määritelmää, jotka voivat saada EU:n sinisen kortin, helpotetaan maahanpääsyä ja tarjotaan laajemmat oleskeluoikeudet ja liikkuvuutta koskevat oikeudet. Jäsenvaltioilla olisi edelleen jonkin verran liikkumavaraa mukauttaa järjestelmää kansallisesti, mutta rinnakkaiset kansalliset järjestelmät lakkautettaisiin. 2. b) EU:n sinisen kortin muuttaminen välineeksi, jolla houkutellaan valittua kaikkein korkeimman osaamistason työntekijöiden ryhmää

Tämän vaihtoehdon myötä EU:n sinisestä kortista tulisi varsin valikoiva väline erittäin korkean osaamistason työvoimaa varten. Soveltuviin työntekijöihin sovellettaisiin nopeaa ja helppoa maahanpääsyä ja laajoja oikeuksia. Rinnakkaiset kansalliset järjestelmät sallittaisiin edelleen. 2. c) Kaksitasoisen sinisen kortin luominen korkean osaamistason työntekijöiden eri osaamistasoja varten Tämä alavaihtoehto olisi edellisten kahden alavaihtoehdon yhdistelmä, ja siinä EU:n siniselle kortille luotaisiin kaksi eri tasoa korkean osaamistason työntekijöiden eri luokkia varten. Ensimmäinen taso olisi laajempaa korkean osaamistason työntekijöiden ryhmää varten. Toinen taso olisi valikoivampi, ja siinä pitkäaikainen oleskelu toteutuisi nopeammin ja EU:n sisäinen liikkuvuus olisi helpompaa. Rinnakkaiset kansalliset järjestelmät lakkautettaisiin. 3. Yhdenmukaistettu vakiomuotoinen EU:n laajuinen sininen kortti Tässä toimintavaihtoehtopaketissa otettaisiin käyttöön vakiomuotoiset EU:n laajuiset sinistä korttia koskevat säännöt, joita sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiot eivät voisi mukauttaa EU:n sinisen kortin edellytyksiä tai muita sääntöjä kansallisten työmarkkinaolosuhteiden mukaan. Yhdessä jäsenvaltiossa myönnetty EU:n sininen kortti tunnustettaisiin kaikissa jäsenvaltioissa ja sen ansiosta EU:n sisällä voisi liikkua rajoittamattomasti. Rinnakkaiset kansalliset järjestelmät lakkautettaisiin. Horisontaaliset/rinnakkaiset lainsäädäntövaihtoehdot Myös useita horisontaalisia lainsäädäntövaihtoehtoja sekä yhtä muuta kuin lainsäädännöllistä vaihtoehtoa on tarkasteltu. Nämä vaihtoehdot voivat toimia itsenäisesti perustilanteen lisänä tai ne voidaan yhdistää mihin tahansa lainsäädäntöpakettiin. a) Muut kuin lainsäädännölliset toimet EU:n sinisen kortin tuloksellisuuden parantamiseksi Tällä toimintavaihtoehdolla pyritään lujittamaan EU:n sinisen kortin täytäntöönpanoa ja jäsenvaltioiden välistä käytännön yhteistyötä. Siinä lisätään brändin markkinointia jakamalla tietoa sekä toteuttamalla edistämis- ja mainostoimia. Siihen sisältyisi käytännön toimenpiteitä, jotka helpottaisivat EU:n sinisen kortin järjestelmän käyttöä, sillä ulkomaisten tutkintojen tunnustamista helpotettaisiin ja työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattamista parannettaisiin. b) Lainsäädäntötoimet EU:n sinisen kortin laajentamiseksi koskemaan innovatiivisia yrittäjiä Tässä vaihtoehdossa EU:n sininen kortti laajennettaisiin koskemaan korkean osaamistason palkattujen työntekijöiden lisäksi innovatiivisia yrittäjiä (eli itsenäisiä ammatinharjoittajia), ja direktiiviin luotaisiin tätä ryhmää varten erilliset maahanpääsyn edellytykset ja oikeudet (joihin mahdollisesti sisältyisi myös EU:n sisäinen liikkuvuus). c) Lainsäädäntötoimet EU:n sinisen kortin laajentamiseksi koskemaan kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä ja turvapaikanhakijoita, joilla on korkea osaamistaso. Tämä vaihtoehto mahdollistaisi EU:n sinisen kortin myöntämisen muille sellaisten maahanmuuttajien luokille, jotka hakevat kansainvälistä suojelua saavan henkilön asemaa tai ovat saaneet sen. Vaihtoehdossa on kaksi alaluokkaa ja alavaihtoehtoa: i) mukaan otetaan vain kansainvälistä suojelua saavat henkilöt (pakolaiset ja toissijaista suojelua saavat henkilöt), ii) mukaan otetaan myös turvapaikanhakijat. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto Vaihtoehtojen vaikutusten, tuloksellisuuden ja tehokkuuden sekä toteuttamiskelpoisuuden arvioinnin perusteella parhaana pidetään vaihtoehtoa 2 a yhdistettynä horisontaalisiin vaihtoehtoihin a (muut kuin lainsäädäntötoimenpiteet) ja vaihtoehdon c alavaihtoehtoa i (ainoastaan kansainvälistä suojelua saavat henkilöt). Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa on näin ollen seuraavat päätekijät: maahanpääsyn edellytyksiä muutetaan ja EU:n sininen kortti saatetaan laajemman korkean osaamistason työntekijöiden ryhmän saataville; EU:n siniseen korttiin liittyviä, myös EU:n sisäistä liikkuvuutta koskevia, oikeuksia parannetaan; soveltamisalaa ei laajenneta korkean osaamistason työntekijöiden ulkopuolelle. Lisäksi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia kolmansien maiden kansalaisia koskevia kansallisia järjestelmiä ei enää sallittaisi. Lainsäädäntötoimenpiteitä täydennettäisiin muilla toimilla, ja EU:n sininen kortti voitaisiin mahdollisesti saattaa koskemaan myös kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä, joilla on korkea osaamistaso. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on kompromissi, sillä toisaalta se sisältää korkean osallistamisen tason, jäsenvaltioille merkittävästi joustovaraa mukauttaa sitä kansallisen tilanteensa mukaan ja hyvät mahdollisuudet korvata rinnakkaiset kansalliset järjestelmät, ja toisaalta menettelyjä helpotetaan edelleen, oikeuksia on enemmän, EU:n sisäinen liikkuvuus helpottuu ja yhdenmukaistamisen taso on korkea. Tämän vuoksi parhaaksi arvioitu vaihtoehto on tasapainoinen yhdistelmä tuloksellisuutta ja tehokkuutta sekä myönteisiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Myönteiset vaikutukset maksimoitaisiin, jos ne yhdistettäisiin muihin kuin lainsäädäntötoimiin, esimerkiksi järjestelmän aktiiviseen markkinointiin ja työnantajien ja mahdollisten maahanmuuttajien parempaan yhteensaattamiseen. Tässä vaihtoehdossa arvioidaan myönnettävän 32 484–137 690 lupaa enemmän korkean osaamistason työntekijöille (vuodessa, yhteensä kaikissa osallistuvissa jäsenvaltioissa, riippuen yksittäisten jäsenvaltioiden asettamista palkkakynnyksistä). Tämä saisi aikaan 1,4–6,2 miljardin euron myönteisen talousvaikutuksen vuodessa uusien korkean osaamistason työntekijöiden tullessa EU:hun töihin. Koska korkean osaamistason työntekijöitä olisi yleisesti enemmän ja koulutetut nuoret lahjakkaat työntekijät olisi aiempaa helpompaa pitää EU:ssa, työnantajien saatavilla olisi enemmän korkean osaamistason työntekijöitä työvoimapulan korjaamiseen. Tämä vaikuttaisi kasvuun ja EU:n kilpailukykyyn myönteisesti. Kun lisäksi mahdollisuuksia ammatilliseen liikkuvuuteen työpaikkojen välillä sekä EU:n sisäiseen liikkuvuuteen olisi enemmän, pk-yritysten olisi helpompaa ja edullisempaa palkata työvoimaa, korjata työvoimapulaa ja parantaa kasvunäkymiään. Vaihtoehdolla olisi myös myönteistä vaikutusta yritysten valmiuksiin toteuttaa tutkimus- ja kehittämistoimia, mistä olisi hyötyä koko EU:n innovointi-, tutkimus- ja yrittäjyyskapasiteetille. Vaihtoehdon tuloksellisuus ja tehokkuus myös vähentäisi sen soveltamiseen liittyvää hallinnollista rasitusta. Myös sosiaaliset vaikutukset ovat myönteisiä, sillä EU:n kansalaiset hyötyvät yleisestä talouskasvusta, kun työvoimapula ja osaamisvaje korjaantuu. Tämä voi vaikuttaa välillisesti osaamistalouden tehostumiseen ja työpaikkojen luomiseen EU:ssa. Koska tämä järjestelmä on tarkoitettu korkean osaamistason työntekijöille, se on kysyntälähtöinen ja varsin valikoiva ja siihen kuuluu suojatoimenpiteitä, EU:n työntekijöihin kohdistuvan syrjäyttämisvaikutuksen odotetaan olevan vähäinen. Sinisen kortin haltijoille vaikutus olisi myönteinen perheen yhdistämistä koskevan oikeuden vahvistumisen, pitkään oleskelleen henkilön aseman saamisen ja EU:n sisäisen liikkuvuuden vuoksi. Myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia voidaan odottaa myös siksi, että kansainvälistä suojelua saavat henkilöt voisivat saada EU:n sinisen kortin korkean osaamistason työntekijänä, minkä ansiosta heidän asemansa vastaanottavassa jäsenvaltiossa olisi näkyvämpi ja he voisivat osallistua työmarkkinoille myös muissa jäsenvaltioissa kuin suojelua antavassa. Tämä helpottaa osallistumista työmarkkinoille, mikä edistää työntekijöiden kotouttamista ja kykyä elättää itsensä. Sääntelyntarkastelulautakunnan lausunto Vaikutustenarviointi esitettiin 5. helmikuuta 2016 sääntelyntarkastelulautakunnalle, joka piti kokouksen 2. maaliskuuta 2016. Lautakunta antoi 4. maaliskuuta 2016 ensimmäisen lausuntonsa, joka oli kielteinen. Vaikutustenarviointi esitettiin uudelleen 14. maaliskuuta 2016, ja sääntelyntarkastelulautakunta antoi toisen, myönteisen lausunnon 18. maaliskuuta 2016. Huomioon otettiin tärkeimmät sääntelyntarkastelulautakunnan esiin tuomat seikat, jotka olivat seuraavat:

a) Selkiytetään ongelmat ja niiden EU-ulottuvuus Vaikutustenarviointiraportissa analysoidaan tarkemmin nykyisiä ja tulevia työvoimapulatilanteita eri puolilla EU:ta ja sitä, miten niitä voidaan helpottaa tuloksellisesti tarkistetun sinisen kortin ja erityisesti kolmansien maiden kansalaisten, joilla on korkea osaamistaso, EU:n sisäisen liikkuvuuden lisäämisen avulla. Myös EU:n kansalaisten EU:n sisäisen liikkuvuuden ja korkean osaamistason työntekijöiden liikkuvuuden välistä vuorovaikutusta on selkiytetty samoin kuin sitä, missä määrin molemmilla korjataan osaamisvajetta ja työvoimapulaa. Mukaan on otettu myös lukuja ja lisäanalyysejä, joilla osoitetaan paremmin, että EU:n toimia tarvitaan houkuttelemaan kolmansista maista tulevia korkean osaamistason työntekijöitä ja että EU:n toimilla on lisäarvoa verrattuna kansallisiin järjestelmiin. Lisäksi on selitetty tarkemmin vuorovaikutusta EU:n sinisen kortin tarkistuksen ja muiden maahanmuuttajaluokkien, esimerkiksi kansainvälistä suojelua saavien / turvapaikanhakijoiden, palveluntarjoajien ja yrittäjien, välillä sekä tarvetta lisätä heidät mahdollisesti ehdotuksen soveltamisalaan. b) Selkiytetään tavoitteita ja toimintavaihtoehtoja Yleisiä ja erityisiä tavoitteita on tarkistettu, jotta ne ovat yhdenmukaisempia ongelman määrittelyn ja ehdotettujen vaihtoehtojen kanssa. Toimintavaihtoehtoja koskevien pakettien tausta-ajatusta on selitetty ja esitystapaa yksinkertaistettu. Tiettyjen vaihtoehtojen suoran hylkäämisen perusteluja on lisätty ja toimintavaihtoehtojen kartoitusta ja valintaa parannettu. c) Keskitetään vaikutusanalyysi koskemaan tärkeimpiä työmarkkinoihin liittyviä seikkoja Vaikutusanalyysin esitystapaa on yksinkertaistettu ja muutettu luettavammaksi. Painopiste on selkeämmin työmarkkinoihin liittyvissä seikoissa ja taloudellisissa vaikutuksissa. Vaikutukset on eritelty jäsenvaltioittain, jos tämä on ollut mahdollista. Erot eri toimintavaihtoehtojen ja perusskenaarion välillä on tuotu selkeämmin esiin. Määrälliset tiedot ovat edelleen rajalliset, mutta hallintokustannukset ja eri sidosryhmien edut on analysoitu. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto, johon sisältyy yksi toimintavaihtoehtopaketti ja horisontaalisia osia, on valittu eliminoimalla vaihtoehtoja selkeiden ja puolueettomien kriteereiden perusteella. •Perusoikeudet Aloite noudattaa täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja korostaa tiettyjä siinä vahvistettuja oikeuksia. Erityisesti sillä edistetään oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen (7 artikla) helpottamalla korkean osaamistason työntekijöiden perheenyhdistämistä ja oikeutta tehdä työtä ja harjoittaa vapaasti valitsemaansa tai hyväksymäänsä ammattia (15 artiklan 1 kohta). Siinä noudatetaan täysin työehtoihin liittyviä oikeuksia (15 artiklan 3 kohta) ja työntekijöiden oikeuksia (27–36 artikla), sillä siinä säädetään korkean osaamistason työntekijöiden oikeuksista yhdenvertaiseen kohteluun työehtojen, sosiaaliturvan, koulutuksen, ammattikoulutuksen sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuuden osalta. Perusoikeuskirjan 47 artiklaa (oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen) noudatetaan täysin, sillä direktiivissä säilytetään EU:n sinistä korttia koskevan direktiivin nykyiset säännökset, jotka liittyvät oikeuteen hakea muutosta, jos hakemus hylätään, ja oikeuteen saada tieto hylkäämisperusteista. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutusta Euroopan unionin talousarvioon. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio tarkistaa, että kaikki osallistuvat jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään oikein ja tehokkaasti. Komissio järjestää koko täytäntöönpanoajan säännöllisiä yhteyskomitean kokouksia kaikkien jäsenvaltioiden kanssa. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan EU:n sinisen kortin täytäntöönpanoa, toimintaa ja vaikutusta, kolme vuotta kansalliseen lainsäädäntöön ottamista koskevan määräajan jälkeen ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein. EU:n sinistä korttia koskevan direktiivin täytäntöönpanoa suhteessa pääasiallisiin politiikkatavoitteisiin valvotaan käyttäen useita asianmukaisia ja mitattavissa olevia indikaattoreita, jotka perustuvat helposti saatavissa oleviin, hyväksyttyihin ja uskottaviin tietolähteisiin. Tarkistetussa direktiivissä tehdään pakolliseksi useamman tyyppisten tietojen ilmoittaminen niiden oikea-aikaisen toimittamisen ja luotettavuuden parantamiseksi. Näin parannetaan tiedon arvoa korkean osaamistason työntekijöiden maahanmuuttoa koskevan politiikan valvonnassa ja arvioinnissa. Lisäksi parannetaan tiedonvaihtoa EU:n sinisen kortin kansallisten yhteyspisteiden kautta. •Selittävät asiakirjat Ehdotetulla direktiivillä on laaja henkilöllinen soveltamisala niiden kolmansien maiden kansalaisten suhteen, joilla on korkean osaamistaso ja jotka se kattaa. Ehdotukseen myös sisältyy enemmän oikeudellisia velvoitteita kuin direktiiviin 2009/50/EY. Kun otetaan huomioon tämä sekä se, että ehdotukseen sisältyy useita sellaisia ryhmiä koskevia säännöksiä, joita ei vielä kateta velvoittavasti nykyisessä sääntelykehyksessä, ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, on liitettävä selittäviä asiakirjoja, esimerkiksi kansallisten ja direktiivin säännösten vastaavuustaulukko. Näin toimenpiteet, jotka jäsenvaltiot ovat lisänneet olemassa olevaan lainsäädäntöön, ovat selvästi tunnistettavissa. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luku – YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla – Kohde Tämän ehdotuksen tarkoituksena on määritellä sellaisten kolmansien maiden kansalaisten ja heidän perheenjäseniensä maahantulon ja oleskelun edellytykset, jotka hakevat lupaa oleskella EU:ssa korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten ja jotka joko tulevat EU:n ulkopuolelta tai oleskelevat laillisesti EU:ssa muun aseman perusteella, sekä määritellä heidän oikeutensa. Ehdotuksessa myös määritellään edellytykset, joiden täyttyessä kolmansien maiden kansalaiset, jotka oleskelevat laillisesti jäsenvaltiossa tämän ehdotuksen nojalla, voivat muuttaa muihin jäsenvaltioihin ja oleskella niissä perheenjäsentensä kanssa. Tämä säännös on pääosin samanlainen kuin direktiivissä 2009/50/EY, mutta sitä on mukautettu sen huomioon ottamiseksi, että sinisestä kortista tulee ainoa keino kolmansien maiden kansalaisten, joilla on korkea osaamistaso, maahanpääsylle.

2 artikla – Määritelmät Tässä artiklassa vahvistetaan ehdotuksessa käytetyt määritelmät, jotka ovat pitkälti samat kuin muissa olemassa olevissa laillista maahanmuuttoa koskevissa direktiiveissä. Artiklassa määritellään ”korkeaa osaamistasoa vaativa työ” , ja se korvaa nykyisen direktiivin käsitteen ”korkeaa pätevyyttä vaativa työ”. Sillä tarkoitetaan kansallisen lainsäädännön ja käytänteiden mukaista palkkatyötä, jonka tekijällä on ”korkean ammattipätevyyden” osoittama tarvittava kompetenssi. Korkea ammattipätevyys voidaan todistaa joko korkea-asteen tutkinnolla (joka osoittaa henkilön suorittaneen keskiasteen jälkeisen korkea-asteen koulutusohjelman tai vastaavan koulutusohjelman, joka vastaa vähintään kansainvälisen koulutusluokituksen ISCED 2011 tasoa 6 tai eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoa 6) tai korkealla ammattiosaamisella (osaaminen, josta on osoituksena vähintään kolmen vuoden ammattikokemus, jonka taso on verrattavissa korkea-asteen tutkintoon ja joka soveltuu asianomaiseen työhön tai ammattiin). Vaaditun osaamisen taso on sama kuin ennen, mutta jäsenvaltioiden on nyt tunnustettava ammattikokemus vaihtoehdoksi tutkinnolle. Lisäksi viittaus ICSED:n ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoihin on uusi, ja sen tarkoituksena on selkiyttää vaatimuksia. ”Liiketoiminnan” määritelmää ei ollut direktiivissä 2009/50/EY. Sen tarkoituksena on määritellä, mitä ammattitoimintaa EU:n sinisen kortin haltija voi harjoittaa niiden erityissääntöjen nojalla, jotka koskevat lyhytaikaista liikkuvuutta muihin jäsenvaltioihin (ks. 19 artikla). 3 artikla – Soveltamisala Direktiivin 2009/50/EY tavoin ehdotus ei kata EU:n kansalaisia, kolmansien maiden kansalaisia, jotka ovat oleskelleet EU:ssa pitkään ja haluavat muuttaa toiseen jäsenvaltioon, kausityöntekijöitä eikä lähetettyjä työntekijöitä. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/801 ja tämän direktiivin välillä voi olla päällekkäisyyttä, tässä artiklassa jätetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle ne kolmansien maiden kansalaiset, jotka hakevat lupaa oleskella jäsenvaltiossa direktiivissä (EU) 2016/801 tarkoitettuina tutkijoina tutkimushankkeen toteuttamiseksi. Sen jälkeen, kun laillisesti oleskelevat tutkijat ovat tulleet maahan direktiivin (EU) 2016/801 nojalla, he voivat kuitenkin hakea EU:n sinistä korttia tämän direktiivin nojalla muihin kuin direktiivissä (EU) 2016/801 tarkoitettuihin tarkoituksiin. Toisin kuin direktiivissä 2009/50/EY, kaikki EU:n kansalaisten perheenjäsenet, jotka ovat kolmannen maan kansalaisia, voivat saada EU:n sinisen kortin, jotta he voivat tehdä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä ja matkustaa työasioissa eri jäsenvaltioissa riippumatta siitä, onko heidän mukanaan EU:n kansalainen. Näillä EU:n kansalaisten perheenjäsenillä, joilla on korkea osaamistaso ja jotka ovat kolmannen maan kansalaisia, on samat tarpeet lyhyt- ja pitkäaikaiseen EU:n sisäiseen liikkuvuuteen ammattitoimintaa varten kuin muilla korkean osaamistason omaavilla kolmansien maiden kansalaisilla, eikä heiltä pitäisi kieltää mahdollisuutta hakea EU:n sinistä korttia – mikä olisi ollut mahdollista heidän lähtömaassaan – vain siksi, että he oleskelevat EU:ssa laillisesti EU:n kansalaisten perheenjäseninä. Ehdotettua direktiiviä ei edelleenkään sovelleta kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin, jotka odottavat päätöstä asemastaan, tilapäistä suojelua saaviin henkilöihin tai jäsenvaltiossa pelkästään väliaikaisesti oleskeleviin henkilöihin. Uutta on, että direktiivi kuitenkin kattaa kansainvälistä suojelua direktiivin 2011/95/EU (aseman määrittelyä koskeva direktiivi) nojalla saavat henkilöt. He voivat hakea EU:n sinistä korttia samoin kuin kuka tahansa kolmannen maan kansalainen ja säilyttää silti kaikki oikeudet, jotka heillä on suojelua saavina henkilöinä (ks. myös 15 ja 16 artiklaa koskevat kommentit). EU:n sininen kortti voidaan myöntää myös kolmansien maiden kansalaisille, jotka sijoitetaan uudelleen osana EU:n tulevia järjestelmiä ja joille annetaan samanlaiset oikeudet kuin joista säädetään aseman määrittelyä koskevassa direktiivissä. Työnantajien on näin ollen helpompi palkata kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä, joilla on korkea osaamistaso ja jotka voivat myös saada omaa osaamistaan ja koulutustaan paremmin vastaavaa työtä ja täyttää tietyllä alalla tai tietyssä ammatissa esiintyvää työvoimapulaa missä tahansa jäsenvaltiossa. Tämän ansiosta he voivat osallistua aktiivisesti työmarkkinoille, mikä edistää heidän kotoutumistaan, ja he voivat elättää itsensä helpommin. Näin heidän osaamisensa ei myöskään jää käyttämättä, jos suojelun myöntäneessä jäsenvaltiossa ei ole avoimia työpaikkoja heidän omalla erityisalallaan. Tämä johtaa työvoiman tehokkaampaan jakamiseen markkinoilla. Tulevassa aseman määrittelyä koskevan direktiivin tarkistuksessa otetaan käyttöön tarvittavat viittaukset ja muutokset yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Lisäksi mukana on säännös, jolla suojataan unionin ja/tai sen jäsenvaltioiden tekemiä kansainvälisiä sopimuksia eettisen rekrytoinnin varmistamiseksi suojaamalla henkilöstön puutteesta kärsiviä aloja kehitysmaissa. Toisin kuin direktiivissä 2009/50/EY, uudessa ehdotuksessa ei sallita jäsenvaltioille rinnakkaisia kansallisia järjestelmiä, joiden kohteena ovat samat korkean osaamistason työntekijöiden ryhmät. Jotta EU:n sininen kortti voitaisiin kehittää todelliseksi EU:n laajuiseksi järjestelmäksi, jäsenvaltioiden on myönnettävä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten EU:n sininen kortti kansallisen luvan sijasta sen soveltamisalaan kuuluville henkilöille. Jäsenvaltiot voivat myöntää kansallisia lupia ainoastaan sellaisille kolmansien maiden työntekijöille, jotka eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan, muussa laillista maahanmuuttoa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistetuin rajoituksin. 4 artikla – Suotuisammat säännökset Ehdotuksella yhdenmukaistetaan ne maahanpääsyä koskevat edellytykset ja menettelyt, jotka koskevat sen soveltamisalaan kuuluvia kolmansien maiden kansalaisia ja heidän perheenjäseniään sekä heidän myöhempää liikkumistaan muihin jäsenvaltioihin. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin edelleen myöntää oikeuksia suotuisammin edellytyksin, erityisesti yhdenvertaiseen kohteluun liittyvien oikeuksien (15 artikla) ja perheenjäsenten oikeuksien (16 artikla) osalta. Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa suotuisampaa kohtelua tilapäisen työttömyyden tilanteessa (14 artikla) ja sallia poissaoloja alueelta sen jälkeen kun pitkään oleskelleen henkilön asema on saatu (17 artiklan 5 kohta). Lisäksi jäsenvaltiot voivat ottaa käyttää menettelytakeita koskevia suotuisampia säännöksiä (10 artikla). II luku – MAAHANPÄÄSYN EDELLYTYKSET 5 artikla – Maahanpääsyn perusteet Direktiivin 5 artiklassa vahvistetaan edellytykset, jotka hakijan on täytettävä, jotta hänet voidaan päästää maahan EU:n sinisen kortin haltijana. Direktiiviin 2009/50/EY ja muuhun laillista maahanmuuttoa koskevaan lainsäädäntöön sisältyvien yleisten edellytysten (esim. hakijalla on oltava voimassa oleva matkustusasiakirja ja sairausvakuutus eikä hän saa aiheuttaa uhkaa yleiselle järjestykselle, yleiselle turvallisuudelle tai kansanterveydelle) lisäksi erityisedellytyksiä ovat seuraavat: - 1 kohdan a alakohta: työsopimus tai sitova työtarjous, joka koskee kuuden kuukauden pituista työtä asianomaisessa jäsenvaltiossa, sillä maahanpääsy on kysyntälähtöistä. Sopimuksen edellytettyä pituutta on lyhennetty nykyisen direktiivin 12 kuukaudesta kuuteen kuukauteen. Tällä edellytyksellä on tarkoitus taata tietty oleskelun ja työn yhtäjaksoisuus ja tarjota samalla jonkin verran joustoa työmarkkinoiden vaatimusten ja jäsenvaltioiden käytänteiden mukaisesti. Suuri osa korkean osaamistason työntekijöiden kansallisista oleskeluluvista myönnetään kuitenkin tällä hetkellä alle 12 kuukauden ajaksi, ja työnantajat tarjoavat yleensä työsopimusta aluksi lyhyeksi koeajaksi varmistaakseen, että työntekijä soveltuu kyseiseen työhön. Jos koeaika saadaan onnistuneesti päätökseen, jatkosopimusta voidaan tarjota. - 1 kohdan b alakohta: samoin kuin direktiivin 2009/50/EY nojalla, hakijan on täytettävä säänneltyjen ammattien osalta edellytykset, joita kansallisessa lainsäädännössä edellytetään asianomaisen säännellyn ammatin harjoittamiselle. - 1 kohdan c alakohta ja 6 kohta: hakijan on esitettävä ei-säänneltyjen ammattien osalta todisteet, jotka osoittavat korkean ammattipätevyyden eli joko korkea-asteen tutkinnon tai korkea ammattiosaamisen; jäsenvaltioiden on helpotettava niiden asiakirjojen validointia ja tunnustamista, jotka osoittavat asianmukaisen korkean ammattipätevyyden. Erot direktiiviin 2009/50/EY verrattuna on kuvattu 2 artiklassa. - 2 kohta: työsopimuksessa mainitun palkan on vastattava vähintään tiettyä jäsenvaltioiden määrittelemää palkkakynnystä, joka on 1,0–1,4 kertaa asianomaisen jäsenvaltion keskimääräisen bruttovuosipalkan suuruinen. Tämä kynnys on alempi kuin direktiivissä 2009/50/EY määritelty (vähintään 1,5 kertaa asianomaisen jäsenvaltion keskimääräinen bruttovuosipalkka, ei enimmäismäärää), joten se lisää merkittävästi EU:n sinisen kortin järjestelmän kattavuutta, toisin sanoen se koskee paljon suurempaa mahdollisten korkean osaamistason työntekijöiden määrää. Kiinteä vaihteluväli parantaa yhdenmukaistavaa vaikutusta ja jättää jäsenvaltioille samalla tiettyä joustovaraa vahvistaa palkkakynnys työmarkkinatilanteensa, keskimääräisen tulotasonsa ja tuloerojensa mukaan. Eurostatin tietojen (kansantalouden tilinpito) käytöstä vertailulukuna palkkakynnystä laskettaessa on tehty pakollista avoimuuden ja yhdenmukaisuuden lisäämiseksi.

- 4 ja 5 kohta: näillä säännöksillä otetaan käyttöön pakollinen alhaisempi palkkakynnys (80 prosenttia yleisestä kynnyksestä) jäsenvaltioiden määrittämissä ammateissa, joissa esiintyy työvoimapulaa ja jotka kuuluvat ISCOn päätasoon 1 tai 2, sekä vastavalmistuneiden nuorten kohdalla. Direktiivissä 2009/50/EY on ainoastaan vapaaehtoinen alhaisempi palkkakynnys ammateille, joissa esiintyy työvoimapulaa, ja sen vähimmäistaso on 1,2 kertaa keskipalkka. Vastavalmistuneita koskevalla poikkeuksella, jota ei ollut direktiivissä 2009/50/EY, helpotetaan EU:n sinisen kortin saatavuutta nuorille ammatti-ihmisille, joilla ei todennäköisesti ole tarpeeksi ammattikokemusta vaatia korkeaa palkkaa. Tämä vastaa hiljattain EU:n lainsäädäntöön tehtyjä, opiskelijoita koskevia muutoksia (direktiivi (EU) 2016/801), joiden mukaan valmistuneilla on lupa hakea työtä vastaanottavassa jäsenvaltiossa vähintään yhdeksän kuukauden ajan. 6 ja 7 artikla – EU:n sinisen kortin epäämisen, peruuttamisen tai uusimatta jättämisen perusteet Näillä säännöksillä asetetaan pakolliset ja vapaaehtoiset perusteet EU:n sinisen kortin epäämiselle sekä peruuttamiselle ja uusimatta jättämiselle. Ne ovat pitkälti samanlaiset kuin direktiiviin 2014/66/EU sisältyvät sisäisen siirron saaneita työntekijöitä koskevat perustelut. Joitakin säännöksiä on lisätty verrattuna direktiiviin 2009/50/EY. Direktiivissä 2009/50/EY annetaan jäsenvaltioille oikeus tehdä rajattomasti työmarkkinatestejä, mutta ehdotuksen mukaan se on sallittua ainoastaan, jos jäsenvaltioiden työmarkkinoilla on vakavia häiriöitä, kuten korkea työttömyysaste tietyssä ammatissa tai tietyllä alalla tietyllä osalla niiden alueesta. Jos jäsenvaltio aikoo tehdä työmarkkinatestin, sen on lähetettävä komissiolle perusteltu ilmoitus ja ilmoitettava tästä hakijoille ja työnantajille. Jäsenvaltiot voivat ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan työmarkkinoihinsa liittyvien olosuhteiden arviointiin. III luku – EU:N SININEN KORTTI JA MENETTELY 8, 9, 10 ja 11 artikla – EU:n sininen kortti, maahanpääsyä koskevat hakemukset, menettelytakeet ja maksut Hakijat, joista asianomainen jäsenvaltio on tehnyt myönteisen päätöksen, saavat EU:n siniseksi kortiksi kutsutun oleskeluluvan. Siinä esitetään edellytykset, joiden mukaisesti he saavat tehdä työtä. EU:n sinisen kortin vakiopituinen voimassaoloaika on vähintään 24 kuukautta. Vain jos työsopimus on voimassa lyhyemmän ajan, EU:n sinisen kortin olisi oltava voimassa vähintään työsopimuksen voimassaoloajan lisättynä kolmella kuukaudella. Jos EU:n sininen kortti uusitaan, sen olisi joka tapauksessa oltava voimassa vähintään 24 kuukautta. Direktiivissä 2009/50/EY jäsenvaltioiden annetaan valita vakiopituinen voimassaoloaika, joka on 1–4 vuotta tai työsopimuksen voimassaoloaika lisättynä kolmella kuukaudella ja jota sovelletaan samalla tavoin ensimmäisiin ja uusittuihin lupiin. EU:n sinistä korttia koskevan hakemuksen voi tehdä joko jäsenvaltion alueella tai sen ulkopuolella. Jäsenvaltion alueella sen voi tehdä sillä edellytyksellä, että hakija on laillisesti jäsenvaltion alueella millä tahansa perustein (huomioon on kuitenkin otettava 3 artiklan 2 kohdan nojalla direktiivin soveltamisalan ulkopuolella olevat luokat). Tämä menee pidemmälle kuin direktiivin 2009/50/EY säännökset, joissa jäsenvaltioille ainoastaan annettiin mahdollisuus sallia se, että kaikki laillisesti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset hakevat sinistä korttia niiden alueella. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava hakijalle hakemusta koskevasta päätöksestä 60 päivän kuluessa hakemuksen jättämisestä. Tämä on lyhyempi aika kuin direktiivin 2009/50/EY 90 päivää. Jäsenvaltiot voivat päättää asettaa hakemusten käsittelylle maksuja. Ne eivät kuitenkaan saa olla suhteettomia tai kohtuuttomia. Tämä on uusi säännös, jonka mallina on ollut siirron saaneita työntekijöitä koskeva direktiivi 2014/66/EU. 12 artikla – Tunnustetut työnantajat Ehdotuksessa otetaan käyttöön vapaaehtoinen tunnustettujen työnantajien järjestelmä, jota ei ollut direktiivissä 2009/50/EY. Tunnustamismenettelyä säännellään kansallisella tasolla, mutta sen on oltava läpinäkyvä, eikä siihen saa liittyä suhteetonta tai kohtuutonta hallinnollista rasitusta ja kustannuksia työnantajille. Kun työnantaja on tunnustettu tämän artiklan mukaisesti, EU:n sinisen kortin hakumenettelyn on oltava nopeutettu (enintään 30 päivää) ja siihen on liityttävä menettelyjen helpottaminen (eli siinä ei vaadita todisteita pätevyydestä ei-säänneltyjen ammattien harjoittamiseen ja sairausvakuutuksesta). IV luku – OIKEUDET 13 ja 14 artikla – Työmarkkinoille pääsy ja tilapäinen työttömyys Direktiivi 2009/50/EY sisältää monitahoiset säännöt, joilla säännellään pääsyä työmarkkinoille ja siihen liittyviä menettelyjä. Ehdotuksessa tätä pääsyä yksinkertaistetaan: EU:n sinisen kortin haltijoilla on täysimääräinen pääsy korkeaa osaamistasoa vaativaan työhön. Jäsenvaltiot voivat ainoastaan edellyttää, että haltija ilmoittaa työnantajan vaihdoksista tai muutoksista, jotka voivat vaikuttaa EU:n siniseen korttiin liittyvien maahanpääsyedellytysten täyttymiseen. Tarkoituksena on selkiyttää oikeudellinen tilanne kaikissa jäsenvaltioissa ja välttää tarpeetonta hallinnollista rasitusta. Tämä ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen peruuttaa EU:n sininen kortti tai jättää se uusimatta, mikäli edellytykset eivät enää täyty. Lisäksi EU:n sinisen kortin haltijat voivat harjoittaa toimintaa itsenäisenä ammatinharjoittajana samaan aikaan sinisen kortin perusteena olevan ammatin kanssa, sillä tämä voi vähitellen johtaa innovatiiviseen yrittäjyyteen. Tämä oikeus ei muuta sitä, että EU:n sinisen kortin maahanpääsyedellytysten on täytyttävä jatkuvasti, ja tämän vuoksi EU:n sinisen kortin haltijan on oltava koko ajan korkeaa osaamistasoa vaativassa työssä. Tilapäinen työttömyys on sallittua samoin kuin direktiivissä 2009/50/EY ilman, että tämä vaikuttaa oleskeluoikeuteen EU:n sinisen kortin haltijana. Työttömyys voi kestää enintään kolme kuukautta ja työttömyysjaksoja voi olla vain yksi EU:n sinisen kortin voimassaoloaikana. 15 ja 16 artikla – Yhdenvertainen kohtelu ja perheenjäsenet Säännökset, jotka koskevat EU:n sinisen kortin haltijoiden yhdenvertaista kohtelua jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa, vastaavat pitkälti direktiivissä 2009/50/EY säädettyjä oikeuksia. Niihin on ainoastaan lisätty tiettyjä päivityksiä, jotta ne vastaavat uudempia direktiivejä. Direktiiviin 2003/86/EY säädetään poikkeuksia, jotta voidaan helpottaa korkean osaamistason työntekijöiden perheenyhdistämistä. Kuten direktiivissä 2009/50/EY, odottamisaikaa tai kotouttamistoimia ei voida asettaa ennen kuin perheenyhdistäminen sallitaan. Uutena helpotustoimena perheenjäsenet voivat saada lupansa heti kun EU:n sininen kortti on myönnetty, ja he voivat seurata työntekijää viipymättä. Jäsenvaltiot eivät myöskään voi soveltaa rajoituksia perheenjäsenten pääsyyn työmarkkinoille, mutta työmarkkinatesti voidaan tehdä, ennen kuin pääsy sallitaan.

Nämä säännökset eivät koske EU:n sinisen kortin haltijoita näiden artiklojen kattamilla aloilla, kun heillä on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen. Näitä säännöksiä ei sovelleta myöskään kansainvälistä suojelua saaviin henkilöihin. Heitä koskevat säännöt, joita sovelletaan suojelua saaviin henkilöihin suojelun myöntäneessä jäsenvaltiossa. 17 ja 18 artikla – EU:n sinisen kortin haltijoiden pitkäaikainen oleskelu EU:n alueella Nämä artiklat poikkeavat direktiivistä 2003/109/EY, joten niillä helpotetaan EU:n sinisen kortin haltijoille EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman saamista. Direktiiviin 2009/50/EY verrattuna otetaan käyttöön lisähelpotuksia, vaikka nykyistä mallia käytetään perustana. Jotta voidaan taata riittävä kotoutuminen vastaanottavaan jäsenvaltioon, aseman voi saada ensinnäkin oleskelemalla yhdessä jäsenvaltiossa yhtäjaksoisesti kolme vuotta EU:n sinisen kortin haltijana. Jos EU:n sinisen kortin haltija on muuttanut toiseen jäsenvaltioon EU:n sinisen kortin liikkuvuussääntöjen nojalla, aseman voi saada myös oleskelemalla yhtäjaksoisesti yhteensä viisi vuotta eri jäsenvaltioissa (mukaan lasketaan myös oleskelu muun oleskeluluvan kuin EU:n sinisen kortin nojalla). Jotta lujitetaan yhteyttä maahan, joka myöntää EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman, EU:n sinisen kortin haltijan on oleskeltava vähintään kaksi vuotta asianomaisessa jäsenvaltiossa välittömästi ennen aseman hakemista. Jos sovelletaan kolmen vuoden jaksoa, EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema voidaan peruuttaa ennen kuin laillinen ja yhtäjaksoinen viiden vuoden oleskelu jäsenvaltioiden alueella on täyttynyt, jos kolmannen maan kansalainen joutuu työttömäksi eikä hänellä ole riittäviä varoja elättää itseään ja tarvittaessa perheenjäseniään tarvitsematta turvautua kyseisen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään, paitsi jos kyseessä on sairaus, onnettomuus, tahaton työttömyys tai ammattikoulutus. Jos sovelletaan viiden vuoden jaksoa, direktiivissä 2003/109/EY vahvistetun yleisen järjestelmän mukaista pidemmät poissaolot jäsenvaltioiden alueelta sallitaan. Jo direktiivissä 2009/50/EY tunnustettiin sellaisten EU:n alueella pitkään oleskelleiden henkilöiden erityisasema, jotka ovat aiemmin olleet EU:n sinisen kortin haltijoita. Ehdotuksessa otetaan käyttöön uusia säännöksiä, joilla varmistetaan, ettei siirtymäaikana menetetä oikeuksia. EU:n sinisen kortin järjestelmän mukaiset oikeudet lyhytaikaiseen EU:n sisäiseen liikkuvuuteen toisessa jäsenvaltiossa toteutettavia liiketoimia varten säilyvät, kun EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema myönnetään. EU:n alueella pitkään oleskelleiden henkilöiden, jotka ovat entisiä EU:n sinisen kortin haltijoita, oleskeluun toisessa jäsenvaltiossa sovelletaan järjestelmää, josta on säädetty direktiivissä 2003/109/EY, paitsi tilanteissa, joissa EU:n sinisen kortin järjestelmät ovat suotuisammat. V luku – LIIKKUVUUS JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ 19 artikla – Liiketoiminta toisessa jäsenvaltiossa Tämä on kokonaan uusi artikla, jonka mukaan sinisen kortin haltijat voivat tulla muihin jäsenvaltioihin ja oleskella niissä harjoittaakseen liiketoimintaa, joka on määritelty 2 artiklan 1 kohdassa. Toinen jäsenvaltio ei saa vaatia tämän toiminnan harjoittamista varten työlupaa tai muuta lupaa kuin ensimmäisen jäsenvaltion myöntämä EU:n sininen kortti. Jos EU:n sinisen kortin on myöntänyt jäsenvaltio, joka soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, sen haltija voi liikkua Schengenin alueella ja harjoittaa liiketoimintaa 90 päivää 180 päivän jakson aikana. Hän voi harjoittaa liiketoimintaa saman ajan liikkuessaan jäsenvaltioissa, jotka osallistuvat EU:n sinisen kortin järjestelmään, mutta eivät sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Jos EU:n sinisen kortin on myöntänyt jäsenvaltio, joka ei sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, toisen jäsenvaltion on sallittava maahantulo ja oleskelu EU:n sinisen kortin perusteella liiketoiminnan harjoittamiseksi vaatimatta erillistä viisumia tai muuta lupaa samoin 90 päivän ajan 180 päivän jakson aikana. Tämän artiklan päätarkoitus on taata, että EU:n sisäistä liiketoimintaa, joka saattaa kuulua korkean osaamistason työntekijän tavanomaisiin tehtäviin, voidaan harjoittaa ilman oikeudellista epävarmuutta tai liiallista hallinnollista rasitusta. 20 ja 21 artikla – EU:n sinisen kortin haltijoiden ja heidän perheenjäsentensä oleskelu toisessa jäsenvaltiossa Liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä helpotetaan edelleen verrattuna direktiiviin 2009/50/EY, jotta EU:n sinisestä kortista voidaan tehdä todellinen EU:n laajuinen järjestelmä, joka voi aiempaa paremmin edistää tarpeellisen osaamisen houkuttamista Eurooppaan. Ensimmäisessä jäsenvaltiossa oleskelun aikaa on lyhennetty 18 kuukaudesta 12 kuukauteen direktiivin 2014/66/EU yhteydessä perustetun pitkäaikaista liikkuvuutta koskevan järjestelmän mukaisesti, ja useita edellytyksiä ei sovelleta tilanteissa, joissa EU:n sinistä korttia haetaan toisessa jäsenvaltiossa. Erityisesti työmarkkinatestiä ei saa tehdä liikkuville EU:n sinisen kortin haltijoille, jos sitä ei tehdä ensimmäistä maahantuloa koskevien hakemusten yhteydessä, kiintiöitä ei sallita, eikä toinen jäsenvaltio voi tarkastaa uudelleen ei-säänneltyjä ammatteja koskevaa pätevyyttä. Sovellettavaa menettelyä yksinkertaistetaan ja nopeutetaan, ja työskentely voi alkaa välittömästi sen jälkeen, kun hakemus EU:n sinistä korttia varten on tehty. Perheenjäsenet voivat tulla EU:n sinisen kortin haltijan luokse viipymättä, ja useita edellytyksiä ei sovelleta heidän oleskeluunsa toisessa jäsenvaltiossa. 22 artikla – Takeet ja seuraamukset Ehdotuksessa otetaan käyttöön uusia takeita, jotka vastaavat EU:n sinisen kortin haltijoiden laajempia oikeuksia. Jos EU:n sinisen kortin on myöntänyt jäsenvaltio, joka ei sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, jäsenvaltiot voivat edellyttää todisteita matkan tarkoituksesta, kun EU:n sinisen kortin haltija ylittää ulkorajan liikkuvuustarkoituksessa. Lisäksi jos toinen jäsenvaltio ei lopulta myönnä EU:n sinistä korttia, ensimmäisen jäsenvaltion on sallittava asianomaisen henkilön paluu mahdollisesti perheenjäsenten kanssa. Erityistakeita palauttamista vastaan on sellaisia tilanteita varten, joissa EU:n sinisen kortin haltija myös saa kansainvälistä suojelua. Nämä säännökset ovat samanlaisia kuin direktiivissä 2011/51/EU, jossa EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema ja siihen liittyvät liikkuvuutta koskevat oikeudet on ulotettu koskemaan kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä. Jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus asettaa seuraamuksia työnantajille, jotka eivät noudata velvollisuuksiaan. VI luku – LOPPUSÄÄNNÖKSET 23, 24, 25 ja 26 artikla – Tiedonsaanti, tilastotiedot, kertomukset ja yhteyspisteiden välinen yhteistyö Ehdotuksen 23 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot asettavat hakijoiden saataville helposti saatavilla olevia tietoja maahantulon ja oleskelun edellytyksistä sekä oikeuksista. Tällaista säännöstä ei ollut direktiivissä 2009/50/EY. Siinä myös edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedot useista seikoista, esimerkiksi vuotuisista palkkakynnyksistä, ammateista, joissa on työvoimapulaa, tapauksista, joissa jäsenvaltiot käyttävät eettistä rekrytointia koskevaa lauseketta, ja alueellaan sallitusta liiketoiminnasta. Samoin 23 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tilastotiedot myönnetyistä, hylätyistä, uusituista ja peruutetuista sinisistä korteista sekä perheenjäsenille myönnetyistä luvista. Nämä tilastotiedot olisi jaoteltava lupien voimassaolon pituuden, hakijoiden sukupuolen ja iän sekä toimialan mukaan. Tietojen perusteella olisi voitava eritellä myös kolmansien maiden kansalaiset, joille on myönnetty EU:n sininen kortti ja jotka saavat kansainvälistä suojelua tai joilla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, ja EU:n sinisen kortin haltijat, jotka ovat saaneet EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman. Jo direktiivissä 2009/50/EY edellytettiin joitakin tilastotietoja, mutta ehdotuksessa asetetaan jäsenvaltioille lisää edellytyksiä, mikä on tarpeen täytäntöönpanon valvomiseksi ja järjestelmän kehittämiseksi. Komissio toimittaa 25 artiklan mukaisesti kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta – erityisesti arvion 5, 12, 19 ja 20 artiklan vaikutuksesta – ja tekee mahdollisia ehdotuksia tarvittavista muutoksista. Tämä on vakiosäännös, mutta uudet liikkuvuutta koskevat säännöt ovat erityisen kiinnostavia. Ehdotuksen 26 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot nimeävät yhteyspisteen vaihtaakseen tietoja, jotka liittyvät 17 artiklaan (pitkään oleskelleen henkilön asema), 19 artiklaan (liiketoiminta), 20 artiklaan (pitkäaikainen liikkuvuus) ja 23 artiklaan (täytäntöönpanotoimenpiteet). Tavoitteena on laajentaa tiedonvaihtoa direktiiviin 2009/50/EY verrattuna.

27, 28, 29 ja 30 artikla – Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, osoitus ja kumoaminen Ehdotuksen 26–28 artikla ovat vakiosäännöksiä. Sen 29 artiklassa kumotaan direktiivi 2009/50/EY, joka korvataan tällä ehdotuksella. 2016/0176 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 79 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2010 tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jossa asetetaan tavoitteeksi, että unionista tulee osaamiseen ja innovointiin perustuva talous, yrityksiin kohdistuvia hallinnollisia rasituksia vähennetään ja työvoiman kysyntä ja tarjonta saadaan paremmin vastaamaan toisiaan. Toimenpiteitä kolmansien maiden kansalaisten, joilla on korkea osaamistaso, maahanpääsyä varten on tarkasteltava tätä laajempaa taustaa vasten. (2)Eurooppa-neuvoston 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 2014 antamissa päätelmissä todetaan, että pystyäkseen jatkossakin houkuttelemaan lahjakkuuksia ja osaamista Eurooppa joutuu osallistumaan globaaliin kilpailuun lahjakkuuksista. Tämän vuoksi olisi kehitettävä strategioita, joilla maksimoidaan laillisen maahanmuuton tarjoamat mahdollisuudet ja joihin sisältyy nykyisten sääntöjen virtaviivaistaminen. (3)Euroopan muuttoliikeagendassa, joka hyväksyttiin 13 päivänä toukokuuta 2015, kehotetaan luomaan houkutteleva EU:n laajuinen järjestelmä erittäin päteville kolmansien maiden kansalaisille. Siinä todetaan, että neuvoston direktiiviä 2009/50/EY on tarkistettava, jotta se voisi houkutella tehokkaammin lahjakkuuksia unioniin, millä voitaisiin vastata unionin väestöhaasteeseen sekä työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen unionin talouden tärkeimmillä sektoreilla. (4)Direktiivin 2009/50/EY täytäntöönpanokertomuksessa esitettyihin haasteisiin on tarpeen vastata. Unionin olisi pyrittävä luomaan houkuttelevampi ja tehokkaampi EU:n laajuinen järjestelmä korkean osaamistason työntekijöille. Unionin lähestymistapaa korkean osaamistason työntekijöiden houkuttelemiseksi olisi yhdenmukaistettava edelleen, ja EU:n sinisestä kortista olisi tehtävä pääasiallinen väline, jonka avulla menettelyt ovat nopeampia, maahanpääsyn edellytykset joustavampia ja osallistavampia ja oikeudet laajempia esimerkiksi EU:n sisäisen liikkuvuuden helpottamisen suhteen. Koska tämä merkitsisi merkittäviä muutoksia direktiiviin 2009/50/EY, kyseinen direktiivi olisi kumottava ja korvattava uudella direktiivillä. (5)Olisi luotava EU:n laajuinen maahanpääsyjärjestelmä korkean osaamistason työntekijöiden houkuttelemiseksi unioniin ja pitämiseksi siellä. Jäsenvaltioiden olisi myönnettävä kaikille tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluville hakijoille EU:n sininen kortti kansallisen luvan sijasta. Jäsenvaltioilla olisi edelleen oltava oikeus myöntää mitä tahansa työtä varten muita oleskelulupia kuin EU:n sininen kortti sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalan, jollei muista työvoiman muuttoliikkeen alan direktiiveissä säädetyistä rajoituksista muuta johdu.

(6)Korkean osaamistason työntekijän käsitteen olisi korvattava erittäin pätevän työntekijän käsite sen korostamiseksi, että sekä muodollinen tutkinto että sitä vastaava ammattikokemus olisi otettava yhdenvertaisesti huomioon maahanpääsyn perusteena. Joulukuun 20 päivänä 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaan epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankittujen oppimistulosten (tietojen, taitojen ja asenteiden) validoinnilla voi olla tärkeä merkitys työllistyvyyden ja liikkuvuuden parantamisessa. Suosituksen mukaan jäsenvaltioilla olisi oltava vuoteen 2018 mennessä olemassa järjestelmät epävirallisen ja arkioppimisen validointia varten. Koska kaikissa jäsenvaltioissa ei ole olemassa mekanismeja ja järjestelyjä ammattikokemuksen arvioimiseksi ja validoimiseksi, ammattikokemuksen tunnustamiseen liittyvien säännösten saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi säädettävä lisäaikaa kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta, jotta jäsenvaltiot voivat tarvittaessa luoda tällaiset mekanismit ja järjestelyt. EU:n sinisen kortin kansallisten yhteyspisteiden jäsenvaltioissa olisi oltava mukana tehokkaassa yhteistyössä sidosryhmien ja verkostojen kanssa koulutus-, työllisyys- ja nuorisoaloilla sekä muilla asianomaisilla politiikka-aloilla ammattikokemuksen tunnustamiseksi tämän direktiivin mukaisesti. (7)Direktiivi ei saisi rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta päättää siitä, kuinka paljon kolmansista maista niiden alueelle tulevia kolmansien maiden kansalaisia päästetään hakemaan työtä SEUT-sopimuksen 79 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden pitäisi tällä perusteella pystyä päättämään, ettei EU:n sinistä korttia koskevaa hakemusta tutkita, tai hylkäämään se. Koska SEUT-sopimuksen 79 artiklan 5 kohta viittaa ainoastaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka tulevat kolmansista maista, oikeus päättää, kuinka paljon kolmansien maiden kansalaisia päästetään alueelle, ei koske tilanteita, joissa kolmannen maan kansalainen on jo tullut jäsenvaltioiden alueelle tämän direktiivin mukaisesti ja haluaa jatkaa oleskelujaksoa samassa tai toisessa jäsenvaltiossa. (8)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua saavilla henkilöillä on monenlaisia oikeuksia, kuten pääsy työmarkkinoille heille suojelun myöntäneessä jäsenvaltiossa. Jotta voitaisiin edelleen edistää näiden henkilöiden sosiaalista osallisuutta ja parantaa heidän työmarkkinamahdollisuuksiaan eri puolilla unionia, henkilöillä, joilla on korkea osaamistaso, olisi oltava oikeus hakea EU:n sinistä korttia. Heihin olisi sovellettava samoja sääntöjä kuin kaikkiin muihin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin kolmansien maiden kansalaisiin samalla kun heillä on sekä kansainvälistä suojelua saavan henkilön että EU:n sinisen kortin haltijan asema yhtaikaa. Oikeudellisen selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi tämän direktiivin yhdenvertaista kohtelua ja perheenyhdistämistä koskevia säännöksiä ei pitäisi soveltaa tähän EU:n sinisen kortin haltijoiden ryhmään heille kansainvälistä suojelua myöntäneessä jäsenvaltiossa. Kyseisiä oikeuksia olisi säänneltävä edelleen turvapaikkasäännöstön ja tarvittaessa neuvoston direktiivin 2003/86/EY nojalla. (9)Kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden suojelua koskevan vastuun siirtäminen ei kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan: suojelua saavan henkilön asemaa ja siihen liittyviä oikeuksia ei pitäisi siirtää toiseen jäsenvaltioon EU:n sinisen kortin myöntämisen perusteella. (10)Jotta voidaan helpottaa niiden kolmansien maiden kansalaisten, joilla on korkea osaamistaso ja oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, itsenäistä EU:n sisäistä liikkuvuutta ja liiketoimintaa, heille olisi annettava mahdollisuus saada EU:n sininen kortti samoin säännöin kuin kuka tahansa muu tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva kolmannen maan kansalainen. Tämän olisi toteuduttava riippumatta siitä, onko unionin viitekansalainen käyttänyt perusoikeuttaan muuttaa ja oleskella vapaasti SEUT-sopimuksen 21 artiklan nojalla, ja siitä, onko kyseinen kolmannen maan kansalainen ollut ensin EU:n sinisen kortin haltija vai henkilö, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen. Näiden kolmansien maiden kansalaisten EU:n sinisen kortin haltijoina saamat oikeudet eivät saisi rajoittaa oikeuksia, joita heillä saattaa olla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY nojalla. Oikeudellisen selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi perheenyhdistämisen ja yhdenvertaisen kohtelun osalta olisi sovellettava ensi sijassa direktiivin 2004/38/EY mukaisia sääntöjä. Kaikkia tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat henkilöitä, joilla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, olisi sovellettava myös silloin, kun kyseinen oikeus johtuu sellaisista kolmansien maiden kansalaisista, joilla on sellaiset oikeudet vapaaseen liikkuvuuteen, jotka vastaavat joko unionin ja sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tai unionin ja kolmansien maiden välisistä sopimuksista johtuvia unionin kansalaisten oikeuksia. (11)Tätä direktiiviä ei sovelleta sellaisiin kolmansien maiden kansalaisten luokkiin, joihin sovelletaan unionin oikeuden nojalla erityistä järjestelmää, jossa määrätään tietyistä maahantuloedellytyksistä ja oikeuksista, kun kyseisten luokkien sisällyttäminen tähän direktiiviin olisi erityisen järjestelmän perustelujen vastaista, loisi tarpeetonta oikeudellista monimutkaisuutta tai sisältäisi väärinkäyttöriskin. Tätä direktiiviä ei sovelleta sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat lupaa oleskella jäsenvaltiossa tutkijoina tutkimushankkeen suorittamista varten, sillä heihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2016/801, jossa otetaan käyttöön erityinen maahanpääsymenettely kolmansien maiden kansalaisille tieteellistä tutkimusta varten. Sen jälkeen, kun laillisesti oleskelevat tutkijat ovat päässeet maahan direktiivin (EU) 2016/801 nojalla, heillä pitäisi kuitenkin olla oikeus hakea EU:n sinistä korttia tämän direktiivin nojalla muihin kuin direktiivissä (EU) 2016/801 tarkoitettuihin tarkoituksiin. (12)Tämän direktiivin ei pitäisi vaikuttaa EU:n sinisen kortin haltijan mahdollisuuteen saada muita oikeuksia ja etuuksia, joita kansallisen lainsäädännön nojalla voidaan myöntää ja jotka eivät ole ristiriidassa tämän direktiivin kanssa. (13)On tarpeen säätää joustavasta, kysyntälähtöisestä maahanpääsyjärjestelmästä, joka perustuu sellaisiin objektiivisiin kriteereihin kuten vähintään kuuden kuukauden pituista työtä koskeva työsopimus tai sitova työtarjous, palkkakynnys, jota jäsenvaltiot voivat mukauttaa työmarkkinoidensa tilanteen mukaan, sekä korkeampi ammattipätevyys. (14)Tämä direktiivi ei rajoita tutkintotodistusten tunnustamista koskevien kansallisten menettelyjen soveltamista. Sen arvioimiseksi, onko asianomaisella kolmannen maan kansalaisella korkea-asteen tutkintoa tai vastaavaa pätevyyttä, olisi käytettävä viitteenä joko kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED) 2011 tasoja 6, 7 ja 8 tai sitä pitkälti vastaavan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoja 6,7 ja 8 kyseisen jäsenvaltion valinnan mukaan. (15)Jotta voidaan varmistaa riittävä maahanpääsyedellytysten yhdenmukaistamisen taso kaikkialla unionissa, olisi määriteltävä sekä vähimmäis- että enimmäistekijät palkkakynnyksen laskemista varten. Kunkin jäsenvaltion olisi määritettävä kynnyksensä työmarkkinoidensa tilanteen ja organisoinnin sekä yleisen maahanmuuttopolitiikkansa mukaisesti. (16)Tiettyjen ammattien kohdalla olisi säädettävä matalammasta palkkakynnyksestä, kun asianomainen jäsenvaltio katsoo, että työvoiman saatavuudesta on erityinen puute, ja kun kyseiset ammatit kuuluvat kansainvälisen ammattiluokituksen (ISCO) päätasoon 1 tai 2. (17)Matalammasta palkkakynnyksestä olisi säädettävä myös kolmansien maiden kansalaisten eduksi tietyn jakson ajaksi valmistumisen jälkeen. Tämä jakso olisi myönnettävä aina, kun kolmannen maan kansalainen saavuttaa tämän direktiivin kannalta merkityksellisen koulutustason eli ISCED-tason 6, 7 tai 8 tai eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tason 6, 7 tai 8 kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Sitä olisi sovellettava aina kun kolmannen maan kansalainen hakee ensimmäisen kerran EU:n sinistä korttia tai uusii sitä kolmen vuoden sisällä tutkinnon saamisesta ja lisäksi silloin kun kolmannen maan kansalainen uusii EU:n sinistä korttia ensimmäisen kerran ja alkuperäinen EU:n sininen kortti on myönnetty alle 24 kuukauden ajaksi. Kun nämä jaksot – joita saatetaan soveltaa samaan aikaan – ovat kuluneet, nuorten ammatti-ihmisten voidaan kohtuudella odottaa saaneen riittävästi ammattikokemusta täyttääkseen tavanomaisen palkkakynnyksen. (18)Olisi määriteltävä kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytykset, myös palkkakynnykseen liittyvät kelpoisuuskriteerit, korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten. Tavoitteena ei pitäisi olla palkkojen määritteleminen, eikä näin ollen pitäisi poiketa kansallisen tason säännöistä tai käytänteistä tai työehtosopimuksista, eikä edellytystä pitäisi käyttää yhdenmukaistamiseen tällä alalla. Tässä direktiivissä olisi täysin kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltaa erityisesti työllisyyttä, työtä ja sosiaalialaa koskevissa kysymyksissä. (19)Ei pitäisi edellyttää, että kolmannen maan kansalaisella on matkustusasiakirja, joka on voimassa koko ensimmäisen EU:n sinisen kortin voimassaoloajan. Kolmansien maiden kansalaisten pitäisi voida uusia matkustusasiakirjansa samaan aikaan kun he ovat EU:n sinisen kortin haltijoita. (20)Jäsenvaltioiden olisi hylättävä EU:n sinistä korttia koskeva hakemus ja niiden olisi voitava peruuttaa EU:n sininen kortti tai jättää se uusimatta, jos on olemassa uhka yleiselle järjestykselle, yleiselle turvallisuudelle tai kansanterveydelle. Hylkäämisen yleisen järjestyksen tai yleisen turvallisuuden perusteella olisi perustuttava asianomaisen henkilön omaan käytökseen ja sen olisi oltava suhteellisuusperiaatteen mukainen. Sairauden tai toimintarajoitteen, joka on ilmennyt sen jälkeen kun kolmannen maan kansalainen on päästetty ensimmäisen jäsenvaltion alueelle, ei pitäisi muodostaa ainoaa perustetta EU:n sinisen kortin peruuttamiselle tai uusimatta jättämiselle tai sen jättämiselle myöntämättä toisessa jäsenvaltiossa. (21)Jäsenvaltioiden olisi voitava peruuttaa EU:n sininen kortti tai jättää se uusimatta, jos EU:n sinisen kortin haltija on joko jättänyt noudattamatta tämän direktiivin mukaisia liikkuvuutta koskevia edellytyksiä tai käyttänyt liikkuvuutta koskevia oikeuksia toistuvasti väärin esimerkiksi hakemalla EU:n sinistä korttia toisessa jäsenvaltiossa ja aloittamalla työskentelyn välittömästi, vaikka on selvää, etteivät edellytykset täyty ja hakemus tullaan hylkäämään. (22)Kaikissa EU:n sinistä korttia koskevan hakemuksen hylkäämisestä tai EU:n sinisen kortin peruuttamisesta tai uusimatta jättämisestä tehtävissä päätöksissä olisi otettava huomioon tapauksen erityiset olosuhteet ja noudatettava suhteellisuusperiaatetta. Erityisesti jos hylkäämisen perusteet liittyvät työnantajan toimintaan, vähäisen rikkomuksen ei pitäisi kuitenkaan olla ainoa syy hylätä hakemus, peruuttaa lupa tai jättää se uusimatta. (23)Kun kaikki maahanpääsyn edellytykset täyttyvät, jäsenvaltioiden olisi myönnettävä EU:n sininen kortti määritellyissä määräajoissa. Jos jäsenvaltio myöntää oleskelulupia ainoastaan alueellaan ja kaikki maahanpääsyyn liittyvät tämän direktiivin edellytykset täyttyvät, jäsenvaltion olisi myönnettävä vaadittu viisumi kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle. Olisi varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset tekevät tehokasta yhteistyötä viisumin myöntämiseksi viipymättä. (24)EU:n sinistä korttia koskevien hakemusten käsittelyaikoja koskevilla säännöillä olisi taattava, että luvat myönnetään nopeasti kaikissa tapauksissa. Ammattipätevyyden tunnustamisen tai mahdollisen viisumin myöntämisen vaatiman ajan ei pitäisi sisältyä EU:n sinistä korttia koskevan hakemuksen käsittelyaikaan. (25)EU:n sinisen kortin ulkoasun olisi oltava asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukainen, jotta jäsenvaltiot voivat tarkistaa korttiin sisältyvät tiedot, erityisesti ne edellytykset, joiden mukaisesti henkilöllä on lupa tehdä työtä.

(26)Asianomaisen jäsenvaltion olisi varmistettava, että hakijoilla on oikeus viedä tuomioistuimeen päätös, jolla hylätään EU:n sinistä korttia koskeva hakemus, jätetään EU:n sininen kortti uusimatta tai peruutetaan se. Tämä ei vaikuta mahdollisuuteen nimittää hallintoviranomainen, joka tekee tällaisille päätöksille hallinnollisen tarkastelun ennalta. (27)Koska EU:n sinisen kortin haltijat ovat korkean osaamistason työntekijöitä, jotka poistavat osaltaan työvoimapulaa ja osaamisvajetta tärkeimmillä aloilla, työmarkkinoille pääsyn periaatetta olisi sovellettava pääsääntöisesti. Jos kotimaisilla työmarkkinoilla on vakavia häiriöitä, kuten korkea työttömyysaste tietyssä ammatissa tai tietyllä alalla, jotka voivat rajoittua tietyille alueille tai muihin osiin jäsenvaltion alueesta, jäsenvaltion olisi voitava ottaa työmarkkinoidensa tilanne huomioon ennen EU:n sinisen kortin myöntämistä. (28)Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää tätä mahdollisuutta tietyn ammatin tai alan tapauksessa, mahdollisesti tietyllä osalla aluettaan, niiden olisi lähetettävä komissiolle tästä ilmoitus, jossa selitetään taloudelliset, sosiaaliset ja muut syyt perusteluksi päätökselle ottaa tällainen työmarkkinatesti käyttöön seuraaviksi 12 kuukaudeksi, ja toistaa tämä aina 12 kuukauden välein. Jäsenvaltiot voivat ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan työmarkkinoihinsa liittyvien olosuhteiden arviointiin. Tällaisen tarkistamisen ei pitäisi olla mahdollista, kun EU:n sininen kortti uusitaan ensimmäisessä jäsenvaltiossa. Kun kyseessä on toisessa jäsenvaltiossa myönnettävä EU:n sininen kortti, työmarkkinatilanteen huomioon ottamisen olisi oltava mahdollista ainoastaan, jos kyseinen jäsenvaltio on ottanut käyttöön tarkastukset myös kolmansista maista tulevien kolmansien maiden kansalaisten ensimmäisille hakemuksille ja erillisen perustellun ilmoituksen jälkeen. Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää tätä mahdollisuutta, niiden olisi ilmoitettava tästä hakijoille ja työnantajille selkeästi, helposti saatavilla olevalla tavalla ja läpinäkyvästi, esimerkiksi verkossa. (29)Jäsenvaltioiden olisi tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä pidättäydyttävä aktiivisesta rekrytoinnista kehitysmaissa niillä aloilla, joilla on liian vähän työntekijöitä. Julkisen ja yksityisen sektorin työnantajiin sovellettavia eettisen rekrytoinnin periaatteita ja käytäntöjä olisi kehitettävä tarvittaessa avainsektoreilla, esimerkiksi terveydenhuollon alalla. Tämä vastaa EU:n sitoumusta terveydenhuoltoalan henkilökunnan kansainvälistä rekrytointia koskeviin WHO:n käytännesääntöihin sekä eurooppalaisesta toimintaohjelmasta terveydenhuollon vakavan henkilöstöpulan lievittämiseksi kehitysmaissa (2007–2013) 14 päivänä toukokuuta 2007 annettuihin neuvoston ja jäsenvaltioiden päätelmiin. Näitä periaatteita ja politiikkoja olisi vahvistettava luomalla ja soveltamalla järjestelmiä, suuntaviivoja ja muita välineitä, joilla tarvittaessa helpotetaan kiertomuuttoa ja tilapäistä muuttoa, sekä muilla välineillä, joilla minimoidaan erittäin pätevien henkilöiden muuttoliikkeen negatiiviset ja maksimoidaan positiiviset vaikutukset kehitysmaissa muuttamalla aivovuoto aivovoitoksi. (30)Työnantajille, jotka on tunnustettu tätä tarkoitusta varten, olisi tarjottava yksinkertaistettu menettely, joka on jäsenvaltioille vapaaehtoinen. Tunnustetun työnantajan asemalla olisi helpotettava tämän direktiivin nojalla erityisesti menettelyjä ja maahanpääsyn edellytyksiä – mikä muodostaa yksinkertaistetun menettelyn – ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava riittävät suojatoimet väärinkäytöksiä vastaan. Jos tunnustetun työnantajan asema peruutetaan yksinkertaistetun menettelyn mukaisesti myönnetyn EU:n sinisen kortin voimassaoloaikana, kyseistä EU:n sinistä korttia uusittaessa olisi sovellettava tavanomaisia maahanpääsyn edellytyksiä, paitsi jos toinen tunnustettu työnantajan palkkaa asianomaisen kolmannen maan kansalaisen. (31)Innovatiivisen yrittäjyyden edistämiseksi tämän direktiivin mukaisesti maahan päästetyille kolmansien maiden kansalaisille olisi annettava oikeus harjoittaa samanaikaisesti itsenäistä ammattia ilman, että tämä vaikuttaa oleskeluoikeuteen EU:n sinisen kortin haltijana. Tämä oikeus ei vaikuta siihen, että tämän direktiivin mukaisten maahanpääsyn edellytysten on täytyttävä jatkuvasti, ja EU:n sinisen kortin haltijan on tämän vuoksi oltava koko ajan korkeaa osaamistasoa vaativassa työssä. (32)EU:n sinisen kortin haltijoiden saamaan yhdenvertaiseen kohteluun olisi sisällyttävä yhdenvertainen kohtelu niillä sosiaaliturvan osa-alueilla, jotka on lueteltu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 3 artiklassa. Tässä direktiivissä ei yhdenmukaisteta jäsenvaltioiden sosiaaliturvalainsäädäntöä. Sillä ainoastaan sovelletaan yhdenvertaisen kohtelun periaatetta sosiaaliturvan alalla sen soveltamisalaan kuuluviin kolmannen maan kansalaisiin. (33)Kun kyseessä on jäsenvaltioiden välinen liikkuvuus, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1231/2010. Tässä direktiivissä ei pitäisi antaa liikkuville EU:n sinisen kortin haltijoille enempää oikeuksia kuin mitä unionin oikeus jo edellyttää sellaisten kolmansien maiden kansalaisten sosiaaliturvan osalta, joilla on rajat ylittäviä intressejä jäsenvaltioiden välillä. (34)Ammattipätevyys, jonka kolmannen maan kansalainen on hankkinut toisessa jäsenvaltiossa, olisi tunnustettava samoin edellytyksin kuin unionin kansalaisen ammattipätevyys. Kolmannessa maassa hankittu pätevyys olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY mukaisesti. Kun kolmannen maan kansalainen hakee EU:n sinistä direktiiviä harjoittaakseen ei-säänneltyä ammattia, jäsenvaltioiden olisi vältettävä suhteettomia muodollisia vaatimuksia ja täysimääräisiä tunnustamismenettelyjä pätevyyden osalta, jos tarvittavat todisteet voidaan saada muutoin. (35)Kansainvälistä suojelua saavan henkilön EU:n sinisen kortin haltijana saamien oikeuksien ei pitäisi vaikuttaa oikeuksiin, jotka asianomaisella henkilöllä on direktiivin 2011/95/EU ja Geneven yleissopimuksen nojalla suojeluaseman myöntäneessä jäsenvaltiossa. Jotta vältetään ristiriitaisten sääntöjen tilanteet, tämän direktiivin yhdenvertaista kohtelua ja perheenyhdistämistä koskevia säännöksiä ei pitäisi soveltaa kyseisessä jäsenvaltiossa. Henkilöillä, jotka saavat kansainvälistä suojelua yhdessä jäsenvaltiossa ja ovat EU:n sinisen kortin haltijoita toisessa, olisi oltava samat oikeudet, myös kohtelun yhdenvertaisuus verrattuna asuinjäsenvaltion kansalaisiin, kuin muilla EU:n sinisen kortin haltijoilla viimeksi mainitussa jäsenvaltiossa. (36)Perheenyhdistämiseen sovellettavien suotuisten ehtojen ja puolisoiden esteettömien työnsaantimahdollisuuksien pitäisi olla tämän direktiivin keskeinen osa, jotta voidaan helpottaa korkean osaamistason työntekijöiden houkuttelemista. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi säädettävä erityisiä poikkeuksia neuvoston direktiivistä 2003/86/EY. Kotouttamiseen tai odotusaikoihin liittyviä edellytyksiä ei pitäisi soveltaa ennen perheenyhdistämisen sallimista, sillä korkean osaamistason työntekijöillä ja heidän perheillään on todennäköisesti suotuisat lähtökohdat kotoutua vastaanottavaan yhteisöön. Jotta korkean osaamistason työntekijöiden nopeaa maahantuloa voitaisiin helpottaa, heidän perheenjäsenilleen olisi myönnettävä oleskeluluvat samaan aikaan EU:n sinisen kortin kanssa, jos asianmukaiset edellytykset täyttyvät ja hakemukset on jätetty samaan aikaan. (37)Jotta voitaisiin houkutella korkean osaamistason työntekijöitä ja kannustaa heitä jatkuvaan oleskeluun unionissa sekä sallia samaan aikaan liikkuvuus unionissa sekä kiertomuutto, olisi säädettävä poikkeuksista neuvoston direktiivistä 2003/109/EY, jotta EU:n sinisen kortin haltijoiden olisi helpompi saada EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema. (38)Jotta voitaisiin edistää korkean osaamistason työntekijöiden liikkuvuutta unionin ja heidän lähtömaidensa välillä, olisi säädettävä poikkeuksista direktiivistä 2003/109/EY kyseisessä direktiivissä säädettyjä pidempien poissaoloaikojen sallimiseksi sen jälkeen kun kolmansista maista tulevat korkean osaamistason työntekijät ovat saaneet EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman. (39)Kolmansista maista tulevien korkean osaamistason työntekijöiden ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta olisi pidettävä tärkeänä tekijänä, jolla tehostetaan työmarkkinoita eri puolilla unionia, puututaan osaamisvajeeseen ja vähennetään alueellista epätasapainoa. Liikkuvuutta unionin sisällä olisi helpotettava. (40)Korkean osaamistason työntekijöiden työmatkoihin liittyy oikeudellista epävarmuutta, johon olisi puututtava määrittelemällä tämä käsite ja vahvistamalla luettelo toimista, jotka olisi joka tapauksessa katsottava liiketoiminnaksi kaikissa jäsenvaltioissa. Toisen jäsenvaltion ei pitäisi voida vaatia EU:n sinisen kortin haltijalta liiketoiminnan harjoittamista varten työlupaa tai muuta lupaa kuin ensimmäisen jäsenvaltion myöntämä EU:n sininen kortti. Jos EU:n sinisen kortin myöntää jäsenvaltio, joka ei sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, kortin haltijalla pitäisi voida olla oikeus saapua yhteen tai useampaan toiseen jäsenvaltioon ja oleskella siellä liiketoiminnan harjoittamista varten enintään 90 päivän ajan minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. (41)EU:n sinisen kortin haltijoiden olisi voitava muuttaa toiseen jäsenvaltioon yksinkertaistetuin edellytyksin, jos he aikovat hakea uutta EU:n sinistä korttia voimassa olevan työsopimuksen tai sitovan työtarjouksen perusteella. Toisen jäsenvaltion ei pitäisi voida vaatia EU:n sinisen kortin haltijalta työlupaa tai muuta lupaa kuin ensimmäisen jäsenvaltion myöntämä EU:n sininen kortti. Kortin haltijan pitäisi voida aloittaa työnteko heti kun hän on jättänyt EU:n sinistä korttia koskevan hakemuksen tässä direktiivissä asetetussa määräajassa. EU:n sinisen kortin myöntämistä koskevan menettelyn toisessa jäsenvaltiossa olisi oltava yksinkertaistettu verrattuna ensimmäiseen EU:n siniseen korttiin; Koska liikkuva EU:n sinisen kortin haltija on jo toteuttanut korkeaa osaamistasoa vaativaa toimintaa yhdessä jäsenvaltiossa tietyn jakson ajan, toisen jäsenvaltion ei pitäisi olla tarpeen tarkistaa kaikkia yksityiskohtia toiseen kertaan. Liikkuvuuden olisi kuitenkin oltava kysyntälähtöistä, ja tämän vuoksi toisessa jäsenvaltiossa olisi aina vaadittava työsopimus ja palkan olisi täytettävä toisen jäsenvaltion tämän direktiivin mukaisesti asettama palkkakynnys. (42)Tässä direktiivissä säädetään joistakin erityissäännöistä, jotka koskevat maahantuloa ja oleskelua toisessa jäsenvaltiossa liiketoimintaa varten sekä toiseen jäsenvaltioon muuttamista uuden EU:n sinisen kortin hakemiseksi sen alueella, mutta kaikkia muita Schengenin säännöstön asiaankuuluvien määräysten mukaisia sääntöjä henkilöiden liikkumisesta yli rajojen sovelletaan edelleen. (43)Jos EU:n sinisen kortin on myöntänyt jäsenvaltio, joka ei sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ja EU:n sinisen kortin haltija ylittää tämän direktiivin mukaisissa liikkumistilanteissa ulkorajan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 2016/399 tarkoitetulla tavalla, jäsenvaltiolla pitäisi olla oikeus vaatia todisteita siitä, että EU:n sinisen kortin haltija tulee sen alueelle joko liiketoimintaa varten tai hakeakseen uutta EU:n sinistä korttia työsopimuksen tai sitovan työtarjouksen perusteella. Jos kyseessä on liikkuvuus liiketoiminnan harjoittamista varten, kyseisen jäsenvaltion olisi voitava vaatia todisteita oleskelun liiketoiminnallisesta tarkoituksesta, esimerkiksi kutsuja, pääsylippuja tai asiakirjoja, joissa kuvataan yrityksen liiketoimintaa ja EU:n sinisen kortin haltijan asemaa yrityksessä. (44)Jos EU:n sinisen kortin haltija muuttaa toiseen jäsenvaltioon hakemaan EU:n sinistä korttia ja hänellä on mukanaan perheenjäseniä, kyseisellä jäsenvaltiolla pitäisi olla oikeus vaatia todisteita siitä, että he oleskelevat laillisesti ensimmäisessä jäsenvaltiossa. Jos kyseessä on asetuksessa (EU) 2016/399 tarkoitettu ulkorajan ylitys, Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden olisi lisäksi haettava tietoa Schengenin tietojärjestelmästä ja evättävä maahantulo tai vastustettava liikkuvuutta niiden henkilöiden osalta, joista on mainitussa järjestelmässä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 tarkoitettu kuulutus maahantulon tai maassa oleskelun epäämiseksi. (45)Kun kyseessä on kaikissa jäsenvaltioissa kansainvälistä suojelua saava henkilö, on tarpeen varmistaa, että muille jäsenvaltioille kuin sille, joka on myöntänyt kansainvälisen suojelun, tiedotetaan kyseisten henkilöiden suojelutaustasta, jotta jäsenvaltiot voivat noudattaa palautuskiellon periaatteesta johtuvia velvoitteitaan.

(46)Jos jäsenvaltio aikoo karkottaa henkilön, joka on saanut EU:n sinisen kortin kyseisessä jäsenvaltiossa ja joka saa kansainvälistä suojelua toisessa jäsenvaltiossa, asianomaisella henkilöllä olisi oltava direktiivissä 2011/95/EU ja 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna New Yorkissa 31 päivänä tammikuuta 1967 allekirjoitetulla pöytäkirjalla, jäljempänä ’Geneven yleissopimus’, 33 artiklassa tarkoitettu suoja karkotusta vastaan. (47)Niissä tapauksissa, joissa kansainvälistä suojelua saavan henkilön karkotus jäsenvaltioiden alueen ulkopuolelle sallitaan direktiivin 2011/95/EU mukaisesti, jäsenvaltioilla olisi oltava velvollisuus varmistaa, että asianmukaisista lähteistä ja tarvittaessa myös kansainvälistä suojelua myöntäneeltä jäsenvaltiolta on saatu kaikki tiedot ja että nämä tiedot arvioidaan perusteellisesti sen varmistamiseksi, että karkotuspäätös tehdään Euroopan unionin perusoikeuskirjan 4 artiklan mukaisesti. (48)Tämän direktiivin täytäntöönpanon valvontaa varten olisi säädettävä erityiset raportointia koskevat säännökset, jotta järjestelmän aiheuttamaa aivovientiä kehitysmaissa voidaan valvoa ja mahdollisesti torjua aivovuodon välttämiseksi. (49)Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, eli erityisen maahanpääsymenettelyn vahvistamista ja maahantulon ja yli kolmen kuukauden oleskelun edellytysten sekä oikeuksien hyväksymistä sellaisille kolmansien maiden kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen, joiden jäsenvaltion alueelle tulon tarkoituksena on korkeaa osaamistasoa vaativa työ, erityisesti – EU:n yleisen houkuttavuuden paremmaksi hyödyntämiseksi – siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden välisen liikkuvuuden varmistamisesta sekä selkeiden ja yhtenäisten maahanpääsykriteereiden käyttämisestä kaikissa jäsenvaltioissa, ja ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista annetun sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (50)Tässä direktiivissä kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja noudatetaan siinä tunnustettuja periaatteita SEU-sopimuksen 6 artiklan mukaisesti. (51)Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet jäsenvaltioiden ja komission selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 antaman yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti liittämään perustelluissa tapauksissa ilmoitukseen toimenpiteistä, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, josta käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna. (52)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan sekä 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. (53)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. (54)Sen vuoksi direktiivi 2009/50/EY olisi kumottava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I luku Yleiset säännökset 1 artikla Kohde Tässä direktiivissä säädetään a)edellytykset kolmansien maiden kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä maahantulolle ja yli kolmen kuukauden oleskelulle jäsenvaltioiden alueella korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten, sekä heidän oikeutensa; b)edellytykset a alakohdassa tarkoitettujen kolmansien maiden kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä maahantulolle ja oleskelulle ja heidän oikeutensa muissa jäsenvaltioissa kuin siinä jäsenvaltiossa, joka ensimmäisenä myönsi EU:n sinisen kortin. 2 artikla Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan a)”kolmannen maan kansalaisella” henkilöä, joka ei ole perussopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen; b)”korkeaa osaamistasoa vaativalla työllä” sellaisen henkilön työtä, –jolla on asianomaisessa jäsenvaltiossa suoja työntekijänä kansallisen työlainsäädännön nojalla tai kansallisen käytännön mukaisesti oikeussuhteesta riippumatta aidon ja todellisen työn tekemiseksi toisen lukuun tai toisen johdolla; –jolle maksetaan korvaus; ja –jolla on vaadittava osaaminen, jonka osoittaa korkea ammattipätevyys. c)”EU:n sinisellä kortilla” oleskelulupaa, jossa on merkintä ”EU:n sininen kortti” ja joka oikeuttaa haltijansa asumaan ja työskentelemään jonkin jäsenvaltion alueella tämän direktiivin nojalla; d)”ensimmäisellä jäsenvaltiolla” jäsenvaltiota, joka ensimmäisenä myöntää kolmannen maan kansalaiselle ”EU:n sinisen kortin”; e)”toisella jäsenvaltiolla” mitä tahansa jäsenvaltiota, jossa EU:n sinisen kortin haltija aikoo käyttää tai käyttää tässä direktiivissä tarkoitettua oikeutta liikkuvuuteen ja joka on muu kuin ensimmäinen jäsenvaltio; f)”perheenjäsenillä” direktiivin 2003/86/EY 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä kolmansien maiden kansalaisia; g)”korkealla ammattipätevyydellä” pätevyyttä, josta on osoituksena korkea-asteen tutkinto tai korkea ammattiosaaminen; h)”korkea-asteen tutkinnolla” sellaista tutkintotodistusta, todistusta tai muuta muodollista pätevyyttä osoittavaa asiakirjaa, jonka toimivaltainen viranomainen on antanut ja joka osoittaa henkilön suorittaneen keskiasteen jälkeisen korkea-asteen koulutusohjelman tai vastaavan koulutusohjelman eli sijaintivaltiossaan korkeakouluksi tai vastaavaksi korkea-asteen oppilaitokseksi tunnustetun oppilaitoksen tarjoamien kurssien muodostaman kokonaisuuden, kun tutkinnon hankkimiseksi tarvittavien opintojen kesto on vähintään kolme vuotta ja ne vastaavat vähintään kansainvälisen koulutusluokituksen ISCED 2011 tasoa 6 tai eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) tasoa 6 kansallisen lainsäädännön mukaisesti; i)”korkealla ammattiosaamisella” osaamista, josta on osoituksena vähintään kolmen vuoden ammattikokemus, jonka taso on verrattavissa korkea-asteen tutkintoon ja joka soveltuu työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittuun ammattiin tai siinä mainitulle alalle; j)”ammattikokemuksella” kyseisen ammatin tosiasiallista ja luvallista harjoittamista; k)”säännellyllä ammatilla” direktiivin 2005/36/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyä säänneltyä ammattia; l)”liiketoiminnalla” tilapäistä toimintaa, joka liittyy työnantajan liiketaloudellisiin etuihin, kuten sisäisiin ja ulkoisiin liiketapaamisiin osallistuminen, konferensseihin ja seminaareihin osallistuminen, liikesopimusten neuvottelu, myynti- tai markkinointitoimintojen suorittaminen, sisäisten tai asiakkaisiin kohdistuvien tarkastusten suorittaminen, liiketoimintamahdollisuuksien selvittäminen ja koulutukseen osallistuminen; m)”kansainvälisellä suojelulla” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä kansainvälistä