FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 11.6.2008 
SEK(2008) 2012 lopullinen 
  
Suositus: 
NEUVOSTON LAUSUNTO 
Puolan tarkistetusta lähentym isohjelmasta vuosiksi 2007–2010 
(komission esittämä) 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. Y LEISTÄ TAUSTAA  
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan 
hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen  syntyä edistävä vahva ja 
kestävä kasvu. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistett iin, todettiin, että sopimuksesta on ollut 
hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmis tamisessa. Muutoksilla pyrittiinkin lähinnä 
lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvist amaan sen talousteoreettista perustaa sekä 
turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. 
Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonna n sekä talouspolitii kan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta annetu ssa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/971, joka 
on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma ja niiden vuos ittaiset tarkistukset. Jäsenvaltiot, jotka ovat 
ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, 
jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman. Puola toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päiv änä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon 
komission suosituksen perusteella ja tal ous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksen 
mukaan komissio arvioi ja komitea tutkii ta rkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat. 
Tarvittaessa myös neuvosto voi tutkia tark istetut ohjelmat edellä  esitettyä menettelyä 
noudattaen. 
2. T
AUSTAA TARKISTETUN OHJELMAN ARVIOINNILLE  
Komissio on tutkinut Puolan uus imman tarkistetun lähentymisohjelman, joka toimitettiin sille 
26 päivänä maaliskuuta 2008, ja suosittaa neuvoston lausuntoa siitä (ks. jäljempänä keskeiset 
arviointikohteet). 
Jotta voitaisiin saada kuva siit ä, millaisessa kehyksessä tark istetussa lähentymisohjelmassa 
esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioid aan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista 
seikoista: 
(1) maan tilanne vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa menettelyä koskevien säännösten 
perusteella (liiallisia alijäämiä koskeva menettely) 
(2) viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien 
säännösten perusteella (tiivistelmä ede llistä tarkistettua lähentymisohjelmaa 
koskevasta neuvoston lausunnosta) 
(3) maakohtaisten talouspolitiik an laajojen suuntaviivojen  päivitys toukokuussa 2008 
finanssipolitiikan alalla 
(4) komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 
esitetystä kertomuksesta. 
2.1. Puolan liiallista alijäämää koskeva menettely 
Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätök sen, jossa 104 artiklan  6 kohdan mukaisesti 
todetaan, että Puolassa on liiallinen alijäämä, sillä julkisen talouden al ijäämä oli 4,1 prosenttia 
                                                 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 
(EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
FI 3   FI suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Samaan aik aan neuvosto antoi 104 artiklan 7 kohdan 
mukaiset suositukset liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Erityisesti suositettiin, että Puola toteuttaisi keskipitkän aikavälin toimia saadakseen alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2007 uskottavalla  ja kestävällä tavalla toukokuun 2004 
lähentymisohjelmasta annetun neuvoston laus unnon mukaisesti. Marraskuussa 2006 neuvosto 
totesi, että Puolan viranomaisten siihen menne ssä toteuttamat toimet olivat riittämättömiä. 
Helmikuussa 2007 neuvosto antoi uudet suosit ukset, joissa vahvistettiin vuoden 2007 
määräaika alijäämän korjaamiseksi. Puolan vi ranomaisia suositettiin varmistamaan, että 
rakenteellinen rahoitusasema kohenisi vähint ään 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen 
vuodesta 2006 vuoteen 2007. Marraskuussa 2007 kom issio antoi neuvostolle tiedonannon, 
jossa todettiin, että Puola oli toiminut ne uvoston suosituksen mukaisesti. Vuosien 2008 ja 
2009 osalta komissio kuitenkin ilmaisi huolen sa liiallisen alij äämän korjaamisen 
kestävyydestä, joka on edellytys liiallista al ijäämää koskevan menettelyn kumoamiselle. Sekä 
komissio että neuvosto kehottivat Puolan viranomaisia esittämään mahdollisimman pian 
tarkistetun lähentymisohjelman, jossa kuvat aan koko hallituskauden kattava keskipitkän 
aikavälin strategia, jolla pyritään liiallisen alijäämän pysyvään korjaamiseen ja sen jälkeen 
edelleen edistymään keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa.  
Samaan aikaan kun komissio antaa tämän suos ituksen neuvoston lausunnoks i, se suosittaa, 
että neuvosto kumoaisi Puolan liialli sta alijäämää koskevan menettelyn, sillä 
kokonaisarviointi osoittaa, että liiallinen alijäämä on saatu P uolassa korjattua. Julkisen 
talouden alijäämätoteutuma vuonna 2007 on 2,0 pr osenttia suhteessa BKT:hen eli alle 
3 prosentin viitearvon suhteessa BK T:hen. Komission yksiköiden kevään 2008 
talousennusteen mukaan alijäämä pysynee alle  3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen 
vuosina 2008 ja 2009. 
2.2. Neuvoston lausunto edellisestä tarkistetusta ohjelmasta 
Neuvosto antoi 27 päivänä helmikuuta 2007 lausunnon edellisestä tarkistetusta 
lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2006–2009. Se tiivisti arvionsa seuraavasti: 
”Ohjelman tavoitteena on liiallisen alijäämän  korjaaminen vuoteen 2007 mennessä, ottaen 
huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 7 kohdan, mutta neuvosto 
muistuttaa, että tähän mennessä toteutetut to imenpiteet eivät vaikuta riittäviltä eikä 
suunnitelluilla toimenpiteillä ole mahdollista saavuttaa tätä tavoitetta. Vaikka ohjelman 
tavoitteena on vahvat kasvunäkymät huo mioon ottaen edetä seuraavina vuosina 
asianmukaisesti keskipitkän aikavälin tavoi tteen saavuttamisessa, julkisen talouden 
tavoitteiden ja pysyvän sopeutuksen saavutta miseen liittyy huomattavia riskejä.”  
Ottaen huomioon 27 päivänä helmikuuta 2007 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan 
nojalla liiallisen alijäämän korjaamiseksi Puolalle antamansa uuden suosituksen neuvosto kehotti Puolaa ”i) varmistamaan liiallise n alijäämän korjaamisen vuoteen 2007 mennessä 
104 artiklan 7 kohdan mukaisen uuden suos ituksen mukaisesti, ii) hyödyntämään 
taloudellisesti hyviä aikoja kä yttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän 
supistamiseen, ja kun liiallinen alijäämä on kor jattu suunnitelman mukaisesti, tiukentamaan 
tahtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, määrittelemällä ja toteuttamalla, varsinkin menoja koskevat, lisätoimenpiteet, joita tarvitaan suunnitellun sopeuttamisen saavuttamiseksi, iii ) turvaamaan eläkeuudis tuksen tulokset.” 
FI 4   FI 2.3. Maakohtaisten talous politiikan laajojen suuntaviivojen päivitys 
toukokuussa 2008 finanssipolitiikan alalla 
Neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008 s uosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön 
talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ta rkistamisesta vuonna 2008 ja jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikkoje n täytäntöönpanosta2. Finanssipolitiikan alalla suositettiin, että Puola 
”tehostaa julkisen talouden vakauttamista ja  ottaa nimellisen alijäämän ylärajan lisäksi 
käyttöön muita mekanismeja menojen hillitsemiseksi”.  
2.4. Komission arvio kansallisen uudi stusohjelman täytäntöönpanosta 
lokakuussa 2007 esitet ystä kertomuksesta 
Komissio antoi 11 päivänä joulukuuta 2007 strate giaraportin uudistetusta Lissabonin kasvu- 
ja työllisyysstrategiasta. Raportti sisältää arvion Puolan kansallisen uudistusohjelman 
täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta3. Arviosta voidaan esittää 
seuraava tiivistelmä. 
Puolan kansallisessa uudistusoh jelmassa pidetään keskeisinä haasteina seuraavia: julkisen 
talouden vakauttaminen ja parempi hoitaminen, yrittäjyyden kehittäminen, yritysten innovoinnin lisääminen, infrastruktuurien nykyaikaist aminen ja kehittäminen, kilpailullisempi 
ympäristö verkkotoimialoilla, työpaikkojen luominen ja säilyttä minen, työttömyyden 
alentaminen sekä työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskyvyn parantaminen. 
Komission arvion mukaan Puola on edennyt rajallisesti kansallisen uudistusohjelmansa 
täytäntöönpanossa vuosina 2005–2007.  
Havaittujen vahvuuksien ja heikkouksien sekä s aavutetun kehityksen perusteella komissio 
suositti, että Puolalle suositetaan toimia seur aavilla aloilla: julkisen talouden vakauttaminen 
(menojen hallintamekanismi), kilpailu verkko toimialoilla, julkinen tutkimustoiminta ja 
yksityisen T&K:n tukeminen, joustoturva, muk aan lukien aktiivinen  työmarkkinapolitiikka, 
sosiaalietuudet, elinikäinen oppiminen ja koulutus. 
Lisäksi Puolaa kannustetaan keskittymään myös seuraaviin aloihin: li ikenneinfrastruktuuri, 
yritysten rekisteröintimenette ly, sähköinen hallinto, sisämar kkinalainsäädännön saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä ja lastenhoitopalvelut. 
Komission strategiaraportin perusteella neuvosto anto i 14 päivänä toukokuuta 2008 
suositukset jäsenvaltioiden talouspolitiikan laaj ojen suuntaviivojen  tarkistamisesta 
vuonna 2008. Suositukset koskivat myös Puolaa. 
                                                
 
2 EUVL L 139, 29.5.2008, s. 57. 
3 Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja 
työllisyysstrategiasta:  uuden kauden (2008 –2010) käynnistäminen , KOM(2007) 803, 11.12.2007. 
FI 5   FI  
Keskeiset arviointikohteet  
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan 
(lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat:  
• ovatko ohjelman taustalla olevat talout ta koskevat oletukset realistisia; 
• mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän ai kavälin tavoite ja o nko sopeutusura sopiva; 
• ovatko sopeutusuran suhteen tote utettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän 
aikavälin tavoitteen saavuttami seksi suhdannekierron aikana; 
• arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitt eeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko 
sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvi nä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina 
sopeutustoimia voidaan toteutt aa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – 
pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan  suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman 
kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenp iteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo 
keskipitkän aikavälin ta voitteen saavuttamiseksi); 
• määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen  johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät 
ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaess a väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin 
tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavutta neet tavoitteensa): sellaisten huomattavien 
rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuova t suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös 
potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen 
talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellytt äen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, 
jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suht eessa BKT:hen ylity, ja ede llyttäen, että julkisen 
talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan taka isin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen 
ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettä vä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön 
pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisältävä monipilarinen järjestelmä; 
• vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. 
Ohjelmassa esitettyjen makrotaloude llisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden 
kevään 2008 talousennusteen perusteel la ja soveltaen yhteisesti sovittu ja menetelmiä, joita käytetään 
potentiaalisen tuotannon ja suhdannetaso itettujen rahoitusasemien arvioinnissa. 
Arviointi kattaa myös seuraavat: 
• kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen  talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. 
Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen  täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä 
maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota 
julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa.  Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa 
tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän ai kavälin kestävyyttä olisi arvioitava4; 
• kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan 
uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallis en uudistusohjelman ja  sen täytäntöönpanosta 
lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 
esittämiensä vuosien 2005–2008 julk ista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa 
Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudi stusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja 
lähentymisohjelmia;  
• onko noudatettu käytännesääntöjä5, joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien 
yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista.  
                                                 
4 Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574 lopullinen, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja 
rahoituksen pääosasto (2006) The long-term sustainability of pub lic finances in the European Union , 
European Economy nro 4/2006. 
5 Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja 
lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005. 
FI 6   FI  
Suositus: 
NEUVOSTON LAUSUNTO 
 
Puolan tarkistetusta lähentym isohjelmasta vuosiksi 2007–2010 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
6 ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON: (1) Neuvosto tarkasteli [8 päivänä hein äkuuta 2008] Puolan tarkistettua 
lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–2010
7. 
(2) Puola on viime aikoina pystynyt kuromaan umpeen eroa EU:n keskimääräisiin 
tulotasoihin, sillä kokonaistuotan non kasvu on kiihtynyt vuosien 2003–2005 
keskimääräisestä noin 4 ½ prosentista yli 6 prosenttiin vuosina 2006–2007. Tuotannon 
työvoimavaltainen kasvu kohensi työmar kkinatilannetta huomattavasti, sillä 
työttömyysaste laski vuoden 2003 lähes 20 prosentista 9 ½ prosenttiin vuonna 2007. Työttömyysasteen laskussa nä kyy kuitenkin työllisyyden selv än kasvun lisäksi se, että 
työvoima vähenee muuttoliikkeen vuoksi. Lisäksi työnteon kannustimien vääristymät, joita huomattava maastamuutto pahentaa, kasvattavat työvoiman puutetta joillakin 
aloilla. Kiristyvä työmarkkinatilanne lu o palkkapaineita, jotka vaikuttavat 
negatiivisesti YKHI-inflaa tioon. YKHI-inflaatio hida stui vuodesta 2005 vuoden 2007 
alkupuoliskolle mutta kiihtyi huomattavast i vuoden 2007 lopussa. Julkisen talouden 
alijäämä oli enimmillään 6 ¼ prosenttia  suhteessa BKT:hen vuonna 2003 mutta on sen 
jälkeen supistunut vuosittain ke skimäärin yli 1 pros enttiyksikköä ja oli 2 prosenttia 
suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Toteutumat  ovat viime vuosina yleensä olleet 
tavoitteita paremmat. Se on johtunut positiiv isista kasvuyllätyks istä, joista on 
seurannut odottamattomia tuloja, ja siitä, että menosuunnitelmat eivät ole toteutuneet 
kokonaisuudessaan. Julkisen ta louden vakauttaminen jatkos sa riippuu ennen kaikkea 
tulonsiirtojärjestelmän (lähinnä va rhaiseläkkeet ja työkyvyttömyysetuudet) 
uudistuksesta ja työvoimaosuuden kasvusta. 
                                                
 
6 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 
(EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
7 Tarkistettu ohjelma toimitettiin 16 viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän 
joulukuuta jälkeen, koska maahan oli marraskuussa muodostettu uusi hallitus lokakuussa pidettyjen 
yleisten vaalien jälkeen. 
FI 7   FI (3) Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon 
kasvu hidastuu vähitellen vuoden 2007 6,5 pr osentista keskimäärin 5,2 prosenttiin 
jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella8 tämä skenaario 
näyttää perustuvan realistisiin kasvuol etuksiin. Ohjelman inflaatioennusteet 
vaikuttavat melko alhaisilta, sillä ne perustuvat hieman optimistisiin tuontihintaoletuksiin ja työntekijäkohtaisten nimellisten työvoimakustannusten suhteellisen vähäiseen kasvuun. 
(4) Vuonna 2007 julkisen taloude n alijäämätoteutuma oli 2,0 prosenttia suhteessa 
BKT:hen, kun marraskuussa 2006 esitetyssä lähentymisohjelmassa alijäämäksi oli 
ennakoitu 3,4 prosenttia. Tämä johtui lähinnä siitä, että kokonaistuotannon ja 
nimellisen BKT:n kasvu oli paljon nopeam paa kuin marraskuussa 2006 oli arvioitu, 
mutta myös menoja hillittiin. Erityisest i yritysten hyvä kannattavuus mahdollisti 
tukien kasvun hillitsemisen, ja  lisäksi nopeasti aleneva ty öttömyys ja indeksoinnista 
luopuminen Hausnerin suunnitelman
9 mukaisesti hillitsivät tulonsiirtojen kasvua. 
Lisäksi julkisen sektorin palkansaajakor vaukset jäivät suunniteltua pienemmiksi. 
Julkiset investoinnit jäivät myös suunniteltu a pienemmiksi, koska EU:n varojen käyttö 
oli suunniteltua hitaampaa. Kaiken kai kkiaan menot suhteessa BKT:hen olivat 
1,5 prosenttiyksikköä pienemmät kuin ma rraskuussa 2006 ennakoi tiin. Tulopuolella 
välillisistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista  saatavat tulot osoittautuivat marraskuussa 
2006 arvioitua paremmiksi, mikä johtui  pääosin työllisyyde n ja palkkojen 
huomattavasti ennakoitua paremmasta kasvusta. Nämä positiiviset yllätykset tasoittuivat, kun kehitys muissa  tuloerissä oli ennakoitua he ikompaa (välittömät verot, 
mihin oli syynä veroluokkien nosto). Kaiken kaikkiaan tämä johti hieman suunniteltua alhaisempaan tulosuhteeseen. Koska rake nteellinen rahoitusasema koheni noin 
1 ½ prosenttiyksikköä, talous arvion toteutus ylitti vuonna 2007 reilusti suosituksen, 
jonka neuvosto oli esittänyt edellisestä ta rkistetusta lähentymis ohjelmasta 27 päivänä 
helmikuuta 2007 antamassaan lausunnossa
10. 
(5) Julkisen talouden strategian  päätavoitteena on julkis en talouden ra kenteellisen 
alijäämän (eli suhdannetasoitetun julk isen talouden rahoitusaseman ilman 
kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toime npiteitä) kestävä supistaminen niin, että 
rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavo ite, joka on 1 prosen tin rakenteellinen 
alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetta isiin vuonna 2011 eli vuosi ohjelmakauden 
jälkeen. Tämä vastaa edellistä lähentymisohjelmaa, jossa suunniteltiin keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista ” vuoden 2010 jälkeen”. Alijäämä kasvanee 
0,5 prosenttiyksikköä 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mutta sen 
arvioidaan supistuvan 1,5 prosenttiin v iimeistään vuonna 2010. Perusjäämä seuraa 
samaa uraa, ja sen ennustetaan kasvavan vuoden 2008 −0,2 prosentista suhteessa 
BKT:hen 0,8 prosenttiin vuonna 2010. Kun t uotannon kasvu laantuu, yhteisesti 
sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman muutosten ennakoidaan olevan suurempi a: rakenteellisen alijäämän arvioidaan supistuvan vuoden 
2008 noin 2 ¾ prosentista suhteessa BKT:he n hieman yli 1 prosenttiin vuonna 2010. 
                                                
 
8 Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste ja 
komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä 
kertomuksesta. 
9 Vuonna 2003 ehdotettu, tähän mennessä kattavin menouudistushanke, jonka tarkoituksena on vähentää 
sosiaaliturvasta, julkishallinnosta ja valtiontuista aiheutuvia julkisia menoja. Hausnerin suunnitelmalla muun muassa korvataan vuotuinen indeksointi menetelmällä, jossa indeksointi tehdään, kun 
kumulatiivinen inflaatio ylittää 5 prosenttia tai joka tapauksessa joka kolmas vuosi. 
10 EUVL C 72, 29.3.2007, s. 13. 
FI 8   FI Julkisen talouden sopeuttaminen on menoperu steista ja painott uu vuosille 2009 ja 
2010. Alijäämän syveneminen vuonna 2008 j ohtuu lähinnä investointisuhteen 
nopeasta kasvusta sekä sosiaaliturvamak sujen huomattavasta leikkauksesta (joka 
osittain kompensoituu muiden tulojen kas vulla). Vuosina 2009–2010 julkista taloutta 
on tarkoitus vakauttaa lähinnä hillitsemällä  palkansaajakorvauksia, tulonsiirtoja ja 
välituotekäyttöä. Alijää män arvioidaan supistuvan vuosina 2007–2009 vähemmän 
kuin edellisessä ohjelmassa ennakoitiin, vaikka alkuasetelma (vuosi 2007) ja kukin 
maaliskuussa 2008 tarkistetussa lähent ymisohjelmassa esitetyistä uusista 
alijäämätavoitteista on parempi kuin ma rraskuussa 2006 tarkis tetussa ohjelmassa 
esitetyt tavoitteet. Ohjelmassa esitettyihin  julkista taloutta koskeviin ennusteisiin 
liittyvät riskit näyttävät ol evan pitkälti tasapainossa vuonna 2008, mutta toteutumat 
voivat olla sen jälkeen ennakoitua hei kompia. Vuoden 2008 alijäämätavoite on 
ohjelmassa sama kuin kevään 2008 talous ennusteessa (2,5 prosenttia suhteessa 
BKT:hen). Valtion talousarvi ota vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä koskevat 
kassatiedot viittaavat siihen, että tulo t kehittyvät julkisen talouden ennusteita 
paremmin. Ohjelmassa kuitenkin ennakoid aan hieman nopeampaa kasvua vuodeksi 
2008 kuin komission kevään 2008 talousennustees sa, ja julkisen sektorin edelleen 
kasvavat palkkapaineet aiheut tavat julkiselle taloudelle riskin. Toisaalta ohjelmassa 
ennakoitua nopeampi inflaatio alent aa menosuhdetta vuonna 2008, koska menot on 
pääasiassa vahvistettu nimellisarvona. Vuoden 2008 nopeutunut inflaatio voi kuitenkin kiihdyttää vuonna 2009 palkkojen kasvua julkisella sektori lla ja johtaa korkeampiin 
eläkkeisiin ja sosiaalietuuksin kuin ohjelma ssa ennakoidaan. Tätä seikkaa pahentaisi 
entisestään indeksointimenetelmän uudistus , jolla sosiaalietuudet liitetään vuodesta 
2008 alkaen kuluttajahintojen lisäksi m yös osittain palkkoihin. Parlamentti on jo 
hyväksynyt alijäämää kasvattavia toimenpite itä (henkilökohtaisen tuloveroasteen 
lasku), mutta tasapainottavat toimenpiteet ovat epämääräisiä ja niiden vaikutus 
julkiseen talouteen epävarma (lukuun otta matta valmisteverojen korotuksia, jotka 
liittyvät EU:n tasolla teht ävään yhdenmukaistamiseen mutta jotka eivät kokonaan 
korvaa henkilökohtaisen tulover on leikkausta). Jos työllisy ys ei kuitenkaan jatkossa 
kasva hallituksen olettamaa nopeaa tahtia, julkisen talouden vakauttaminen vuosien 
2006–2007 tapaan siltä perustalta, että työpai kkoja syntyy paljon, saattaa olla vaikeaa 
vuoden 2008 jälkeen. Toisaalta julkisen talouden rahoitusasema on aiemmin kehittynyt hyvin: tulot ovat usein osoittautuneet ennakoitua suuremmiksi ja 
menosuunnitelmat eivät ole täysin toteutuneet. 
(6) Tämän riskinarvioinnin perusteella näyt tää siltä, että ohjelman mukainen 
finanssipolitiikan viritys on asianmukain en liiallisen alijäämän korjaamiseksi 
kestävällä tavalla vuoteen 2007 mennessä, ku ten neuvosto on suositellut. Riittävää 
varmuusmarginaalia ei kuitenkaan voitais i saavuttaa ohjelmak auden aikana sen 
varmistamiseksi, ettei julkisen talouden al ijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo 
suhteessa BKT:hen ylity. Lisäksi on ma hdollista, ettei ohjelmassa esitetty 
finanssipolitiikan viritys riitä varmista maan keskipitkän aikavälin tavoitteen 
saavuttamista viimeistään vuonna 2011 ohj elmassa suunnitellulla tavalla. Koska 
talouden kasvuolosuhteet ovat suotuisat,  ohjelman mukainen sopeutusvauhti 
keskipitkän aikavälin tavoitteen  saavuttamiseksi on riittämätön, ja sitä on kiristettävä 
vuonna 2008, jotta se olisi vakaus- ja ka svusopimuksen mukainen. Sen vuoksi 
sopeutuksen turvaksi tarvitaan toimenpiteitä . Jos esiintyy inflaatio - ja palkkapaineita, 
finanssipolitiikan viritystä on lisäksi tarpeen tiukentaa suunnitellusta ylikuumenemisen 
välttämiseksi. 
(7) 
Puolan julkisen talouden kestävyyteen näy ttää liittyvän vähän riskejä. Ikääntymisestä 
talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavä lin vaikutukset ovat vuonna 2005 tehtyjen 
FI 9   FI ennusteiden ja yhteisesti sovittujen mene telmien perusteella EU:n alhaisimpia. 
Vuodesta 2008 alkaen sosiaalie tuudet kuitenkin indeksoidaan  kuluttajahintojen lisäksi 
myös osittain palkkoihin, mikä kasvattaa me noja pitkällä aikavälillä. Vaikka vuoden 
2007 julkisen talouden rahoitusasema ja hie noinen rakenteellinen perusalijäämä luovat 
paremman alkuasetelman kuin edellisessä ohj elmassa, ne muodostavat riskin julkisen 
talouden kestävyydelle, vaikkei otetta isi huomioon väestön ikääntymisestä 
talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavä lin vaikutuksia. Julkisen talouden 
vakauttamisen jatkaminen ja varhaiseläkejä rjestelmän uudistaminen (varhaiseläkkeelle 
jäännin rajoittaminen tiettyihin vaativiin ammatteihin), kuten lähentymisohjelmassa 
ennakoidaan, lisäisivät sen vuoksi työelämään osallistumista ja työllisyyttä sekä rajoittaisivat julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. 
(8) Lähentymisohjelma vaikuttaa yhdenmukaiselta kansallisen uudistusohjelman 
täytäntöönpanosta lokakuussa  2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Molemmissa 
ohjelmissa erityisesti s uunnitellaan varhaiseläkejärjestelmän ja 
työkyvyttömyysetuuksien uudistamista, viljel ijöiden sosiaalirahaston uudistusta, 
terveydenhuoltoalan uudistusta, julkisen ta louden uudelleenjärjestely ä ja hajauttamista 
sekä monivuotista budjettisuunnittelua. Lä hentymisohjelma ei kuitenkaan sisällä 
laadullista arviota siitä, miten kansal lisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta 
lokakuussa 2007 esitetty kertomus kaiken ka ikkiaan vaikuttaa ke skipitkän aikavälin 
finanssipoliittiseen strategiaan (esimerkiksi arviot vaikutuksesta potentiaaliseen kasvuun ja työllisyyteen). Ohjelmassa esitet ään kuitenkin järjestelmällisesti tiedot 
siitä, millaisia suoria ju lkisen talouden kustannuksia aiheutuu kansallisessa 
uudistusohjelmassa suunnitelluista  tärkeimmistä uudistuksista. 
(9) Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen  talouden strategia noudattaa osittain 
Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolit iikan suosituksia. Vaikka ohjelmassa 
ennakoidaan julkisen talouden vakauttami sen jatkumista, uusia keinoja menojen 
hillitsemiseksi ei tuoda esille. 
(10) Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevi ssa käytännesäännöissä täsmennettyjen 
tietovaatimusten osalta voidaan  todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin vapaaehtoisia 
tietoja. 
Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että sen jälkeen kun julkisen talouden alijäämä saatiin 
korjattua vuonna 2007 ja vaikka alij äämä pysyttelee alle 3 prosenti n ja velka alle 60 prosentin 
viitearvon suhteessa BKT:hen, ohj elmassa arvioidaan julkisen  talouden rahoitusaseman 
heikkenevän 0,5 prosenttiyksikköä suhtees sa BKT:hen vuonna 2008. Edistymisen kohti 
keskipitkän aikavälin tavoitetta arvioidaan pa inottuvan vasta seuraaville vuosille tilanteessa, 
jossa kasvunäkymät ovat suotuisat. Rakentee llisen rahoitusaseman ennakoitu heikkeneminen 
vuonna 2008 lähes ½ prosenttiyksikköä suht eessa BKT:hen ei ole vakaus- ja 
kasvusopimuksen mukaista. Koska julkisen talo uden tavoitteisiin liitt yy riskejä vuodesta 2009 
alkaen lähinnä sen vuoksi, e ttei toimenpiteitä ole täsme nnetty, keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen ei ehkä päästä  vuoteen 2011 mennessä, kuten ohjelmassa suunnitellaan. Jos 
esiintyy inflaatiopaineita, fi nanssipolitiikan vi ritystä on lisäksi tarpeen tiukentaa 
suunnitellusta. Puolan julk isen talouden pitkän aikavälin ke stävyyteen liittyvä riski vaikuttaa 
olevan alhainen, mutta varhaiseläkejärj estelmä olisi uudistettava kokonaisuudessaan. 
Kun otetaan huomioon edellä esitetty arvio ja tarve varmistaa julkisen talouden kestävyys, 
Puolaa kehotetaan hyödyntämään suotuisia kas vuolosuhteita vauhdittaa kseen rakenteellista 
sopeuttamista kohti keskipitkän aikavälin ta voitetta, jotta voitaisiin varsinkin hillitä 
mahdollisia inflaatiopaineita. Tavoitteeseen olisi pyrittävä ohjaamalla mahdolliset 
FI 10   FI ylimääräiset tulot ja käyttämättömät vara t alijäämän supistamiseen vuonna 2008 sekä 
määrittelemällä ja toteuttamalla varsinkin menoja koskevia toimenpiteitä lähivuosina.  
FI 11   FI Keskeisten makrotaloutta ja  julkista taloutta kosk evien ennusteiden vertailu  
   200
6 200
7 200
8 200
9 2010 
LO maaliskuu 2008  6,2 6,5 5,5 5,0 5,0 
KOM huhtikuu 2008  6,2 6,5 5,3 5,0 tieto puuttuu  BKT:n määrä 
(% muutos)  
LO marraskuu 2006  5,4 5,1 5,1 5,6 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  1,3 2,6 3,5 2,9 2,5 
KOM huhtikuu 2008  1,3 2,6 4,3 3,4 tieto puuttuu  YKHI-inflaatio 
(%) 
LO marraskuu 2006  1,4 2,1 2,5 2,5 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  0,5 1,1 0,7 −0,2 −0,9 
KOM huhtikuu 20082 0,6 1,2 0,5 −0,7 tieto puuttuu  Tuotantokuilu1 
(% suhteessa 
potentiaaliseen 
BKT:hen)  LO marraskuu 2006  0,5 0,5 0,3 0,4 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  −2,6 −2,6 −3,5 −4,2 −4,6 
KOM huhtikuu 2008  −2,5 −2,6 −2,3 −3,6 tieto puuttuu  Nettoluotonanto/-otto 
verrattuna muuhun 
maailmaan 
(% suhteessa BKT:hen)  LO marraskuu 2006  −1,
6 −1,
8 −2,
2 −2,
7 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  −3,8 −2,0 −2,5 −2,0 −1,5 
KOM huhtikuu 2008  −3,8 −2,0 −2,5 −2,6 tieto puuttuu  Julkisen talouden 
rahoitusasema 
(% suhteessa BKT:hen)  LO marraskuu 2006  −3,
9 −3,
4 −3,
1 −2,
9 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  −1,1 0,2 −0,2 0,3 0,8 
KOM huhtikuu 2008  −1,1 0,6 0,2 0,1 tieto puuttuu  Perusjäämä 
(% suhteessa BKT:hen)  
LO marraskuu 2006  −1,
5 −1,
0 −0,
7 −0,
6 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
KOM huhtikuu 2008  −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 tieto puuttuu  Suhdannetasoitettu 
rahoitusasema1 
(% suhteessa BKT:hen)  LO marraskuu 2006  −4,
1 −3,
6 −3,
2 −3,
0 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
KOM huhtikuu 2008  −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 tieto puuttuu  Rakenteellinen 
rahoitusasema3 
(% suhteessa BKT:hen)  LO marraskuu 2006  −4,
1 −3,
6 −3,
2 −3,
0 tieto puuttuu  
LO maaliskuu 2008  47,6 44,9 44,2 43,3 42,3 
KOM huhtikuu 2008  47,6 45,2 44,5 44,1 tieto puuttuu  Julkinen bruttovelka 
(% suhteessa BKT:hen)  
LO marraskuu 2006  48,9 50,0 50,3 50,2 tieto puuttuu  
Huom. :             
1 Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja  suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet 
uudelleen ohjelmien ti etojen perusteella.  
2 Perustuu ennusteisiin, joiden muk aan potentiaalinen kasvu on 5,2 % vuonna 2006, 5,9 % vuonna 2007, 6,0 % 
vuonna 2008 ja 6,2 % vuonna 2009.  
3 Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jo ssa ei ole otettu huomioon kertal uonteisia eikä muita  väliaikaisia 
toimenpiteitä. Uusimpaan ohjelmaan eikä komission yksiköiden syksyn talousennusteeseen ei sisälly 
kertaluonteisia eikä muita vä liaikaisia to imenpiteitä.  
              
Lähde :             
Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden k evään 2008 talousennuste (KOM), komission yksiköiden 
laskelmat.