Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksia koskevista toimintasuunnitelmista sekä neuvotteluja käyvien maiden liittymisneuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten seurannasta"

(2003/C 73/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksia koskevista toimintasuunnitelmista sekä neuvotteluja käyvien maiden liittymisneuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten seurannasta (KOM(2002) 256 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 6. kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää kyseisestä aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 14. toukokuuta 2002 tekemän päätöksen antaa "ulkosuhteet"-valiokunnalle tehtäväksi laatia oma-aloitteinen lausunto aiheesta,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Ehdokasvaltioiden institutionaalisten rakenteiden kehityksen tukeminen alue- ja paikallistasolla" (CdR 102/2001 fin)(1) (esittelijä: Roger Kaliff, S, PSE),

ottaa huomioon loppuraporttinsa aiheesta "Raportti AK:n ja ehdokasvaltioiden yhteysryhmän toiminnasta ja suosituksia tulevaisuutta varten" (18. lokakuuta 2001),

ottaa huomioon asiantuntijaryhmänsä tutkimuksen aiheesta "Valmistautuminen EU:n jäsenyyteen: Hallinnon hajauttaminen ensimmäisen jäsenehdokasryhmän maissa" (CdR 391/1999 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa laajentumisen institutionaalisista näkökohdista "Paikallis- ja aluehallinto Euroopan sydämessä" (CdR 52/1999 fin)(2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Alueiden ja paikallisyhteisöjen rooli EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa" (CdR 51/1999 fin)(3),

ottaa huomioon päätöslauselmansa aiheesta "EU:n nykyinen laajentumiskehitys" (CdR 424/1999 fin - 17. marraskuuta 1999)(4),

ottaa huomioon hallintotapaa käsittelevän valkoisen kirjan,

ottaa huomioon laajentumisneuvotteluja käsittelevän Euroopan parlamentin mietinnön (A5-0190/2002),

ottaa huomioon alueiden komitean 45. täysistunnossa 3. ja 4. heinäkuuta 2002 käydyn laajentumista koskevan keskustelun,

ottaa huomioon "ulkosuhteet" -valiokunnan 26. syyskuuta 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 244/2002 rev.), jonka esittelijä oli Keith Brown, Clackmannanshiren aluevaltuuston puheenjohtaja (UK, AE),

hyväksyi 20. ja 21. marraskuuta 2002 pitämässään 47. täysistunnossa (marraskuun 20. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

1. panee tyytyväisenä merkille Sevillassa 21. ja 22. kesäkuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa vahvistetaan unionin sitoumus saattaa vuoden 2002 loppuun mennessä päätökseen liittymisneuvottelut kymmenen neuvotteluja käyvän valtion eli "ensimmäisen aallon" maiden kanssa. Liittymissopimus on määrä allekirjoittaa vuoden 2003 keväällä.

2. antaa tunnustusta neuvotteluja käyvien valtioiden tähänastisille pyrkimyksille puuttua hallintokapasiteettinsa heikkouksiin.

3. on tyytyväinen komission kehittämiin toimintasuunnitelmiin neuvotteluja käyvien maiden hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksien parantamiseksi sekä niiden toteuttamista tukevaan lisäavustukseen, joka koostuu vuonna 2002 Phare-ohjelmaan varatuista 250 miljoonan EUR:n määrärahoista.

4. on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa valmiuksien parantamisen olevan pitkäaikainen prosessi, jonka täytyy jatkua vielä liittymisen jälkeenkin, sekä ehdotukseen myöntää 380 miljoonan EUR:n määrärahat erityisiä siirtymäjärjestelyjä varten prosessin tukemiseksi.

Haaste neuvotteluja käyvien maiden paikallis- ja alueviranomaisille

5. panee merkille, että samanaikainen hallintorakenteiden uudelleenorganisointi ja yhteisön säännöstön voimaansaattaminen ja täytäntöönpano tuo mukanaan monitahoisen haasteen paikallis- ja alueviranomaisille. Ratkaisu edellyttää sekä valtion ja paikallis- ja aluetason avoimia suhteita että valmiuksien kehittämistä; tiedonkulku ja mahdollisuudet kokemustenvaihtoon ovat tällöin olennaisen tärkeitä.

6. toteaa, että paikallis- ja aluehallinnon rooli ja vastuualueet eivät ole samat kaikissa neuvotteluja käyvissä maissa eikä jäsenvaltioissa. Komitea palauttaa kuitenkin mieleen paikallis- ja alueviranomaisia koskevat laajentumisen johtavat periaatteet. Ne sisältyvät sen päätöslauselmaan aiheesta "EU:n nykyinen laajentumiskehitys", jota neuvotteluja käyvien maiden paikallis- ja aluetason edustajat tukivat:

- Laajentumisneuvotteluja tulisi jatkaa kansalaisläheisyys-, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti.

- Paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuuksia tai keskeisiä etuja koskevissa kysymyksissä niitä tulee kuulla ajoissa ja riittävän perusteellisesti, niille tulee tiedottaa neuvoteltavien ratkaisujen seurauksista ja niiden kuulemisen tulee olla pakollista kysymyksissä, joilla on taloudellisia ja hallinnollisia vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisiin; tämä tulee toteuttaa kunkin maan valtiosäännön määräämissä rajoissa.

Neuvotteluja käyvien maiden paikallis- ja alueviranomaisten kapasiteettitarpeiden tyydyttäminen

7. katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja vastuuta laajentumisprosessin onnistumisessa painotetaan vieläkin liian vähän. Paikallis- ja aluetason ratkaisevaa roolia ei useinkaan ymmärretä tarpeeksi, vaikka se on yhtä tärkeä kuin valtiotason rooli. Paikallisille ja alueellisille näkökohdille on annettava huomattavasti nykyistä enemmän painoarvoa meneillään olevissa laajentumisneuvotteluissa ja EU:n jäsenyyteen valmistavassa tuessa. Komission, jäsenvaltioiden ja neuvotteluja käyvien maiden hallitusten on toimittava nykyistä määrätietoisemmin tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

8. korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on suuri merkitys huomattavassa osassa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa sekä monissa sekä rakennerahasto-ohjelmiin liittyvissä kysymyksissä. Poliittisessa ja taloudellisessa siirtymävaiheessa olevien alueellisten ja paikallisten eturyhmien valmiuksien parantaminen on pitkäaikainen prosessi, joka edellyttää säännöllistä avustamista tiedotuksessa, kuulemisissa ja räätälöidyissä koulutusohjelmissa.

Huomioita komissiolle

9. pelkää komission keskittyvän valtiotason hallinnon kanssa tehtävään yhteistyöhön ja laiminlyövän vastuutaan paikallis- ja aluetasoa kohtaan, koska toiminta jälkimmäisen kanssa on hallinnollisesti työläämpää. Komitea kehottaa komission kaikkia pääosastoja lisäämään yhteistyötään neuvotteluja käyvien valtioiden alue- ja paikallistasojen kanssa eurooppalaista hallintotapaa käsittelevään valkoiseen kirjaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti.

10. on tyytyväinen (Phare-ohjelmasta rahoitetun) alueellisen Taiex-koulutusohjelman luomisessa vuonna 2002 tapahtuneeseen edistykseen sekä Latvian, Slovenian, Tsekin tasavallan ja Viron virkamiesten koulutuksen kolmannen vaiheen käynnistämiseen (Puolan, Liettuan ja Unkarin ohjelmat ovat jo käynnissä).

11. kehottaa komissiota tekemään kyselytutkimuksen neuvotteluja käyvien maiden paikallis- ja alueviranomaisten erityisistä koulutustarpeista. Tällöin tulee kuulla sekä jäsenvaltioiden että neuvotteluja käyvien maiden asian kanssa tekemisissä olevia valtiotason järjestöjä sekä lisätä käytettävissä olevaa rahoitusta, jotta voidaan edistää Taiex-ohjelman laajentamista tutkimustulosten hyödyntämiseksi.

12. kannustaa yhdessä komission kanssa neuvotteluja käyviä maita hyödyntämään täysimääräisesti Pharen (Taiexin) kaltaisten ohjelmien ja muiden alueidenvälisten yhteistyöohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia sekä kannustaa erityisesti valtioiden hallituksia tarjoamaan entistä aktiivisemmin näitä mahdollisuuksia, jotta varmistetaan entistä parempi ohjelmien hyödyntäminen paikallis- ja aluetasolla.

13. ilmaisee huolensa siitä, että tällä hetkellä osallistuminen liikennepoliittiseen, julkisia hankintoja koskevaan ja sosiaalipoliittiseen (työsuojelu ja työmarkkinalainsäädäntö) koulutukseen on vähäistä alue- ja paikallistasolla. Komitea kehottaa komissiota lisäämään tiedotusta näiden alojen merkityksestä.

14. kehottaa komissiota antamaan koulutusjakson lopussa tukensa osallistujille heidän asiantuntemuksensa lisäämiseksi, jotta kehitetään kotimaisia koulutuksen osaamiskeskuksia ja kannustetaan paikalliseen vastuunottoon hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi.

15. panee merkille, että vaikka useilla alueilla on Brysselissä itsenäinen edustusto kaupunkien ja alueiden yhdentymisprosessiin liittyvien ponnistelujen tukemiseksi, monilla alueilla ei kuitenkaan ole taloudellisia mahdollisuuksia edustuston perustamiseen. Komitea kehottaakin komissiota tukemaan alueiden sekä paikallisyhteisöjen valtakunnallisten järjestöjen pyrkimyksiä perustaa edustusto Brysseliin.

Huomioita jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisille

16. toistaa päätöslauselmassaan "EU:n nykyinen laajentumiskehitys" esittämänsä kehotuksen kannustaa kaikkien jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan liittymisprosessiin

- ottamalla laajentumisen huomioon kahdenvälisissä yhteistyösopimuksissa kuten kummitoiminnassa tai yhteistyösopimuksissa

- osallistumalla mahdollisuuksiensa ja toimivaltansa mukaan virkamiesvaihtoon tai ottamalla vastaan harjoittelijoita.

17. korostaa molemminpuolista hyötyä, jota myös jäsenvaltioiden paikallisviranomaiset saavat tällaisista vaihto-ohjelmista. Esimerkiksi Taiex-ohjelman osanottajat saavat asiantuntevaa teknistä koulutusta ja siten heillä saattaa olla enemmän tietoa kuin jäsenvaltioiden virkamiehillä, vaikka heiltä puuttuukin käytännön kokemusta. Se saa myös vastaanottavat viranomaiset arvioimaan omia menettelyjään. Harjoittelut ovat kaksisuuntaisia oppimisprosesseja.

18. kehottaa painokkaasti paikallis- ja alueviranomaisia tekemään nyt yksipuolisen aloitteen mahdollisuuksien käyttämiseksi tapauksissa, joissa etu on molemminpuolinen, ja tarttumaan tilaisuuteen sen sijaan, että odottaisivat komission tai jäsenvaltioiden johtamien ohjelmien taholta tulevaa aloitetta.

Valtiotason sekä paikallis- ja aluetason välinen suhde

19. kehottaa neuvotteluja käyvien maiden valtiotason viranomaisia antamaan täyden tunnustuksen ja tuen paikallis- ja aluehallinnolle EU-jäsenyyden onnistumisen varmistamiseksi.

20. Yhteisön säännöstön tehokas voimaansaattaminen ja täytäntöönpano edellyttää paikallis- ja aluetason sekä valtiotason välisiä toimivia suhteita sekä hyvää tiedonkulkua paikallistasolle kaikissa unioniin liittyvissä valtioissa. Viralliset kuulemisprosessit ovat ratkaisevassa asemassa ongelmien välttämiseksi tulevaisuudessa ja toissijaisuusperiaatteen noudattamisen varmistamiseksi.

21. kehottaa neuvotteluja käyviä maita jatkamaan hajauttamisprosessia ja korostaa demokraattisen legitimiteetin merkitystä Euroopan paikallisen ja alueellisen itsehallinnon peruskirjan mukaisesti. AK kehottaa lisäksi neuvotteluja käyviä maita varmistamaan, että yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa koskeva vastuunjako on selvä. Hallintotapaa koskevan valkoisen kirjan antamisen jälkeen komissio kiinnittää yhä enemmän huomiota paikallisella, valtiollisella ja EU:n tasolla yhdessä toimivien hallintolohkojen kolmenvälisiin yhteyksiin.

22. panee merkille neuvotteluja käyvien maiden paikallis- ja aluehallinnon ilmaiseman pelon, että niitä kohdellaan jossain määrin epäoikeudenmukaisesti jäsenyyden alkuvaiheessa erityisesti rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanossa paikallisen kapasiteetin puuttumisen vuoksi. Komitean mielestä näin saisi käydä ainoastaan silloin, kun on osoitettu sen olevan välttämätöntä ja kun on laadittu erityinen aikataulu vastuun siirtämiseksi alue- ja paikallishallinnolle.

23. muistuttaa olevansa huolestunut paikallisen ja alueellisen itsehallinnon rahoitusvaikeuksista, kun otetaan huomioon erityisesti niille juuri annettu ylimääräinen vastuu. Komitea korostaa, että veronkanto-oikeus on ratkaiseva luotaessa tehokas ja autonominen paikallinen ja alueellinen itsehallinto.

Valmiuksien parantaminen yhteisön säännöstön voimaan saattamisen, täytäntöönpanon ja soveltamisen suhteen

24. kannattaa toimintasuunnitelmia seuraavien hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi:

- oikeuslaitoksen uudistaminen

- ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja vähemmistöjen suojeleminen

- tehokas korruptiontorjunta.

25. panee huolestuneena merkille, että paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittäminen mainitaan nimenomaisesti vain ympäristöpolitiikkaa ja yhteisön varojen hallinnointia tarkasteltaessa. Paikallis- ja alueviranomaisille annetaan vastuu yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta useilla aloilla kuten julkisissa hankinnoissa, kuluttajansuojelussa, työsuojelussa, aluekehityksen edistämisessä sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikassa.

26. ehdottaa, että koulutusohjelmiin sisällytettäisiin tulevaisuudessa uusia kysymyksiä kuten valtiotukea koskevat säännöt (kilpailu- ja aluekehityspolitiikka), kansalaisten oikeudet, esimerkiksi kaikkien EU:n kansalaisten oikeus äänestää ja asettua ehdolle kunnallisvaaleissa, sekä alv-direktiivi ja kulutusverojärjestelmädirektiivi kunnallista ja alueellista rahoitusta koskevalta osalta.

27. panee merkille, että uusien ohjelmien, esimerkiksi Sapard-ohjelman (maatalous ja maaseudun kehitys) sekä Ispa-ohjelman (infrastruktuuri ja ympäristö), toteuttamisessa on jo ollut viivästyksiä niiden monimutkaisuuden vuoksi. Ohjelmien toteuttamisessa ilmenneiden ongelmien ja nykyisissä jäsenvaltioissa tapahtuneiden rahoituspäätösten viivästysten vuoksi aluepolitiikan pääosasto on jo tarkastellut monimutkaisia rakennerahastosäännöksiä. Resurssien sekä paikallis- ja aluetason koulutuksen puute todennäköisesti pahentaa tällaisia ongelmia neuvotteluja käyvissä maissa.

28. painottaa, että rahastojen tehokkaan hyödyntämisen varmistamiseksi paikallis- ja aluetason koulutuksen on keskityttävä hankkeiden valmisteluun, toteuttamiseen ja valikointiin, tarkastamisvaatimuksiin sekä rajatylittävien hankkeiden hallinnointiin yleisen ohjelmoinnin, hallinnoinnin ja valvonnan lisäksi. Komitean mielestä teknisen avun rahastot tulisi avata paikallis- ja alueviranomaisille tätä tarkoitusta varten ohjelmakauden alusta alkaen. Myös kokemustenvaihto paikallisesta kumppanuuksien kehittämisestä on tärkeää, sillä se tunnustetaan aluekehitysstrategioiden menestyksen avaimeksi.

29. kehottaa komissiota tarjoamaan lisää mahdollisuuksia ja taloudellista apua pienimuotoisille paikallisille ja alueellisille ehdokasvaltioiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten välisille yhteistyöohjelmille esimerkiksi Phare- ja Interreg III -ohjelmien kautta. Aluehallinnossa on merkittävää asiantuntemusta jäsenvaltioiden rakennerahastoista, ja laajentumisen jälkeen tämän asiantuntemuksen arvo varmaankin heikkenee nykyisissä jäsenvaltioissa ja nousee uusissa jäsenvaltioissa. Koordinoitu ohjelma on sen vuoksi tarpeen.

Valistuskampanjat

30. panee merkille EU-jäsenyyden kannatuksen vähenemisen suuren yleisön keskuudessa useissa neuvotteluja käyvissä maissa, mikä kertoo huolestuneisuudesta laajentumisen vaikutuksista ja lisää laajentumisesta tiedottavan komission strategian merkitystä. Paikallis- ja alueviranomaisilla, jotka ovat kansalaisia lähinnä oleva hallintotaso, on suora yhteys kansalaisiin, ja niillä on näin ollen parhaat edellytykset selvittää ihmisille laajentumispolitiikkaa ja sen paikallisia vaikutuksia. Komitea kehottaa komissiota tukemaan nykyistä paremmin strategista toimien koordinointia paikallis- ja aluetasolla.

31. Vaikka tärkein väline julkisten toimielinten perustamisessa avustamisen on Phare-ohjelmasta rahoitettu kummitoimintaohjelma, myös kunnallistason kummitoiminnalla on oma merkityksensä (koulutuksen ja kulttuurin pääosasto). Tällainen vaihtotoiminta tuo Euroopan unionia lähemmäs tavallisia kansalaisia ja lisää molemminpuolista ymmärtämystä sekä eri kulttuurien ja perinteiden kunnioitusta Euroopan unionissa. Sen vuoksi komitea ilmaisee huolensa Euroopan komission tuoreesta ehdotuksesta vähentää kummitoiminnalle osoitettavia määrärahoja miltei 50 prosentilla ja toivoo sen harkitsevan asian uudelleen.

Alueiden komitean toimet

32. Komitean tulisi toimia entistä määrätietoisemmin tällä alalla uusien jäsenten liittymistä edeltävänä lyhyenä aikana. Komitea suosittaa, että RELEX-valiokunta laatii toimintasuunnitelman käsillä olevaan lausuntoon sekä aiemmin annettuihin komitean laajentumisstrategiaa koskeviin lausuntoihin sisältyvien suositusten kehittämiseksi.

33. panee merkille Puolan ja Tsekin tasavallan kanssa perustettujen neuvoa-antavien sekakomiteoiden (Kyproksen sekakomitea on perusteilla) rakentavan alun yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Neuvoa-antavat sekakomiteat jatkavat yhteysryhmän työtä, joka otettiin myönteisesti vastaan neuvotteluja käyvissä maissa. Komitean tulisi laatia aikataulu säännöllisesti pidettäville kokouksille ja lisätä tukeaan sekakomiteoiden tehokkaan toiminnan turvaamiseksi.

34. Euroopan parlamentin tapaan myös AK:n tulisi tarjota uusille jäsenvaltioille tarkkailijan asema heti kun liittymissopimukset on allekirjoitettu.

35. toistaa yhteysryhmän esittämän suosituksen, jonka mukaan neuvotteluja käyvien maiden paikallis- ja aluehallinnosta tulevia harjoittelijoita varten tulisi olla erityiset määrärahat. Näin olisi mahdollista tehdä AK:n tarpeita varten suunniteltu vaihto-ohjelma (raportti vuoden 2001 lokakuulta).

36. katsoo, että ehdokasvaltioiden välillä tulisi olla nykyistä enemmän yhteistoimintaa ja että komitean tulisi edistää sitä tekemällä yhteistyöaloitteita tietyillä politiikan aloilla kuten alue-, ympäristö-, liikenne-, sosiaali- ja terveyspolitiikassa.

37. Komitean tulisi näyttää esimerkkiä ja tehdä tiivistä yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten valtiotason järjestöjen kanssa sekä eurooppalaisten järjestöjen kanssa tukeakseen niiden toimintaa neuvotteluja käyvien maiden kanssa. Yksi esimerkki on CEMR:n laajentumisryhmän hallinnoima Logon-hanke, jolla rakennetaan EU:n sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden paikallisviranomaisten järjestöjen välisen yhteistyön verkostoa taitotiedon vaihtamiseksi.

38. Jotta AK voisi hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti ehdokasvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisten etujen kuuntelemiseen, edustamiseen ja puolustamiseen liittyviä toimivaltuuksiaan, se kehottaa painokkaasti myöntämään itselleen EU:n varsinaisen toimielimen aseman

39. Komitean tulisi kehottaa Euroopan komissiota rahoittamaan ehdokasvaltioiden alue- ja paikallishallinnon järjestöjen toimiston perustaminen Brysseliin.

Bryssel 20. marraskuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 107, 3.5.2002, s. 32.

(2) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 15.

(3) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 25.

(4) EYVL C 57, 29.2.2000, s. 1.