Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi yksityisoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen alueen toteuttamista helpottavien yhteisön toimien yleisistä puitteista"

(2002/C 36/16)

Neuvosto päätti 13. kesäkuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 3. lokakuuta 2001. Esittelijä oli Manuel Ataíde Ferreira.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17. ja 18. lokakuuta 2001 pitämässään 385. täysistunnossa (lokakuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 92 ääntä puolesta, 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Yksityisoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen alueen toteuttamista helpottavan asetusehdotuksen taustaa

1.1. Oikeusperusta

1.1.1. Maastrichtin sopimuksessa unionin perustavoitteeksi on asetettu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen säilyttäminen ja kehittäminen. Amsterdamin sopimuksen 65 ja 67 artiklan mukaisesti (konsolidoidun sopimuksen 61 artikla) neuvosto hyväksyy kyseisen tavoitteen edellyttämät toimenpiteet yksityisoikeutta koskevan yhteistyön toteuttamiseksi.

1.1.2. Neuvoston ja komission asiakirjoissa ja julistuksissa on sittemmin määritelty tavoitteen soveltamisala ja -laajuus sekä toimenpiteet sen toteuttamiseksi. Näistä mainittakoon esimerkiksi joulukuussa 1998 hyväksytty toimintasuunnitelma parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen asiaa koskevat määräykset (Wienin toimintasuunnitelma), lokakuussa 1999 Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen edistymistä kuvaavat tulostaulut, joista tuorein on toukokuulta 2001 (KOM(2001) 278 lopullinen).

1.1.3. Kuten komissio toteaa aivan oikein tarkasteltavan asetusehdotuksen perusteluosassa, toimenpiteiden perustavoitteena on "luoda yksityisoikeutta koskeva Euroopan oikeudellinen alue, jossa kansalaisilla on yhtäläinen käsitys oikeudesta kaikkialla unionissa ja jossa oikeus nähdään ihmisten arkielämää helpottavana asiana", "taata yksityishenkilöille ja yrityksille oikeusvarmuus" ja "sovittaa yhteen oikeusjärjestelmiä ja lähentää niitä toisiinsa".

1.2. Asetuksen tavoitteet

1.2.1. Tässä siviilioikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien, vuosina 2002-2006 toteutettavien toimien rahoituksen oikeusperustaa koskevassa asetusehdotuksessa asetetaan seuraavat tavoitteet:

a) oikeudellisen yhteistyön edistäminen

b) jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäisen tuntemuksen parantaminen

c) alaan liittyvien yhteisön säädösten moitteeton täytäntöönpano ja seuranta

d) tiedonsaannin ja kansalaistiedotuksen parantaminen: yleisölle on tiedotettava siitä, miten vapauteen ja turvallisuuteen perustuvan alueen luominen edistyy, ja annettava erityisesti tietoa oikeussuojan saatavuudesta, oikeudellisesta yhteistyöstä ja jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmistä.

1.2.2. Asetuksen puitteissa voidaan myöntää rahoitusta

a) komission toimiin, jotka tähtäävät nimenomaisesti siviilioikeudellista yhteistyötä koskevien yhteisön säädösten täytäntöönpanoon ja seurantaan: oppaat, tietokannat, julkaisut ja tutkimukset

b) voittoa tavoittelemattomien valtioista riippumattomien järjestöjen juoksevien menojen kattamiseen

c) muista julkisista tai yksityisistä lähteistä rahoitettavien erityisten hankkeiden osarahoitukseen.

1.3. Asetuksen taustalla oleva oikeusperusta

1.3.1. Tarkasteltavana olevan asetusehdotuksen avulla pyritään edellä mainitun oikeusperustan turvin luomaan puitteet tiettyjen sekä komission että neuvoston aloitteesta hiljattain hyväksyttyjen tai hyväksyttävänä olevien toimenpiteiden toteuttamiseksi. Nämä siviilioikeudellista yhteistyötä koskevat toimenpiteet kuuluvat Amsterdamin sopimuksen perusteella Euroopan unionin uuteen toimivaltaan.

1.3.2. TSK kannattaa jo hyväksyttyjä yksityisoikeuden ja siviiliprosessien alaan kuuluvia säädöksiä, joista mainittakoon erityisesti

a) 29. toukokuuta 2000 annettu asetus (EY) N:o 1346/2000 maksukyvyttömyysmenettelyistä(1)

b) samoin 29. toukokuuta 2000 annettu asetus (EY) N:o 1347/2000 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja yhteisten lasten huoltoa koskevissa asioissa(2)

c) samoin 29. toukokuuta 2000 annettu asetus (EY) N:o 1348/2000 oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa(3)

d) 22. joulukuuta 2000 annettu asetus (EY) N:o 44/2001 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla(4)

e) 28. toukokuuta 2001 annettu asetus (EY) N:o 1206/2001 jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa(5)

f) 28. toukokuuta 2001 tehty neuvoston päätös N:o 2001/470/EY siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta(6).

1.3.3. Seuraavat säädökset ovat parhaillaan hyväksyttävinä:

a) ehdotus asetukseksi lasten tapaamisoikeutta koskevien tuomioiden vastavuoroisesta täytäntöönpanosta(7)

b) ehdotus toimenpideohjelmaksi tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamisesta siviili- ja kauppaoikeuden alalla(8).

1.3.4. Monet muut yksityisoikeuteen ja siviiliprosesseihin liittyvät lohkot on yhdenmukaistettava, jotta oikeuslaitokset voivat lisätä yhteistyötään. Niistä korostettakoon erityisesti jo edellä mainitussa komission 23. toukokuuta 2001 neuvostolle antamassa tiedonannossa(9) esille otettuja aloja. Yhtä tärkeitä ovat luonnollisten henkilöiden ja kotitalouksien ylivelkaantumiseen ja maksukyvyttömyyteen liittyvät säädökset, vaikka niitä ei tiedonannossa mainita. Komitea on jo jonkin aikaa työstänyt aihetta(10), ja Luxemburgissa 13. huhtikuuta 2000 kokoontunut kuluttajaneuvosto korosti olevan tärkeää lähestyä asiaa yhteisön tasolla.

1.3.5. Lisäksi on viitattava äärimmäisen tärkeään komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamaan tiedonantoon Euroopan sopimusoikeudesta(11).

1.3.6. Yksityis- ja kauppaoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen alueen luominen on erityisen tärkeää USA:n traagisten tapahtumien jälkeen, jotta terrorismi ja rikollisuus voidaan torjua.

2. Yleistä

2.1. Edellä esitetyn valossa ymmärtää hyvin, että on luotava perusteet, joilla taataan suunnitelmallisesti ja suunnitellusti tarvittavat välineet sellaisten toimien kehittämiseksi ja joiden avulla kyseistä alaa koskevat lainsäädäntöaloitteet voidaan konkretisoida kestävästi ja vakaasti siten, että ne todella toteutetaan ja pannaan täytäntöön ja että kaikki asianosaiset tuntevat ne.

2.2. Tätä taustaa vasten TSK ilmaisee tyytyväisyytensä nyt tehtyyn asetusehdotukseen, jolla pyritään vastaamaan tarpeisiin vankalta pohjalta, jäsennellysti, suunnitellusti ja kestävästi, päinvastoin kuin aiemmissa kapea-alaisissa ja hajanaisissa aloitteissa, kuten Grotius-ohjelma, siviilioikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma tai Schuman-ohjelma.

2.3. TSK katsoo lisäksi, että kuten komissio toteaa aivan oikein, jäsenvaltiot eivät pysty yksinään saavuttamaan asetuksen tavoitteita, ja että ne voidaan toteuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla noudattamalla samalla subsidiariteetti- ja suhteellisuusperiaatteita.

2.4. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei kuluvan vuoden toukokuussa julkaistussa tiedonannossa painoteta kovin voimakkaasti sisämarkkinoiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden kannalta merkittävien oikeuslaitosten yhdenmukaistamista. Mainittakoon esimerkiksi, että vuosien 1930-1931 Geneven yleissopimukset (vekseleistä ja sekeistä) olisi mukautettava nykyistä paremmin yhteisön oikeudelliseen alueeseen, jonka soveltamisalaa on välttämättä laajennettava.

3. Erityistä

3.1. Valtioista riippumattomille järjestöille myönnettävien avustusten edellytykset (5 artikla)

3.1.1. Artiklan 2 kohta tuottaa erityisiä vaikeuksia, koska vaatimus, jonka mukaan toiminnan on koskettava vähintään kahta kolmasosaa jäsenvaltioista, on jäsenvaltioiden lukumäärään nähden liiallinen. Vaikka tekstiä korjattaisiin ja siinä viitattaisiin "hankkeeseen osallistuviin jäsenvaltioihin", silloinkin kaksi kolmasosaa (8 valtiota) on liian paljon. TSK ehdottaa, että tekstiin kirjattaisiin "puolet hankkeeseen osallistuvista jäsenvaltioista".

3.1.2. Myös artiklan 3 kohta saattaa rajoittaa liiaksi säännöksen soveltamisalaa. Siitä saattaa olla komission kannalta epämieluisia ei-toivottuja seurauksia, jotka liittyvät menettelytapojen avoimuuteen ja tahoihin, joiden toivotaan osallistuvan toimintaan. Komitea ehdottaa, että kohta muotoiltaisiin vaihtoehtoisesti seuraavasti:

"niiden tavoitteena on oltava yksityisoikeutta koskevan oikeudellisen alueen kehittämisen edistäminen".

3.2. Erityisten hankkeiden ehdottaminen (6 artiklan 3 kohta)

Asetusehdotuksen mukaan

"hankkeita voivat ehdottaa julkiset tai yksityiset laitokset ja järjestöt, mukaan lukien ammatilliset järjestöt ja tutkimuslaitokset sekä oikeusalalla toimiville perus- tai jatkokoulutusta antavat oppilaitokset".

Korkeakoulut näyttäisivät jäävän luettelon ulkopuolelle, ja koulutusta voisivat hyödyntää vain oikeusalalla toimivat henkilöt. Säännöksen sanamuoto on lisäksi ristiriidassa rahoitusselvityksen kohdassa 9.1.4 määritellyn kohderyhmän kanssa.

Komitea ehdottaa, että 6 artiklan 3 kohdassa kohderyhmä määriteltäisiin samalla tavoin kuin rahoitusselvityksen kohdassa 9.1.4.

Säädöksestä on lisäksi käytävä selvästi ilmi, että osuus- ja yhteisötaloutta edustavilla organisaatioilla on mahdollisuus osallistua ohjelmaan.

3.3. Hankkeeseen osallistuvien maiden vähimmäismäärä (6 artiklan 4 kohta)

Vaatimus, jonka mukaan hankkeen on koskettava vähintään kolmea maata, saattaa rajoittaa ei-toivotulla tavalla hankkeiden ehdottamista, minkä vuoksi komitea esittää, että hankkeen olisi koskettava kahta maata ja rahoituksen määrä vaihtelisi ehdotettavaan hankkeeseen osallistuvien valtioiden lukumäärän mukaan.

3.4. Yhteisön talousarviosta peräisin olevan rahoituksen osuus (7 artiklan 3 kohta)

Toisin kuin Grotius-ohjelmassa, jossa yhteisön rahoitusosuus on 80 prosenttia, kyseinen osuus on asetusehdotuksen mukaan periaatteessa 50 prosenttia. Ehdotuksessa ei kuitenkaan määritellä, missä tapauksessa tästä on perusteltua poiketa. TSK:n mielestä raja on liian alhainen. Jos raja säilytetään, on menettelyjen avoimuuden vuoksi määriteltävä perusteet, joiden nojalla määrää voidaan korottaa, jotta korotuspäätös ei olisi mielivaltainen.

3.5. Arviointi- ja valintaperusteet (8 artiklan 3 kohta)

TSK katsoo, että 8 artiklan 3 kohdassa lueteltuihin perusteisiin olisi lisättävä luetelmakohta, jossa viitattaisiin siihen, että hankkeet vastaavat samaisen artiklan 1 kohdassa määriteltyjä prioriteetteja.

3.6. Täytäntöönpano- ja arviointikertomukset (14 artikla)

Kuten aiemmin samankaltaisissa tapauksissa TSK ehdottaa myös nyt, että täytäntöönpano- ja arviointikertomukset toimitettaisiin tiedoksi komitealle.

3.7. Talousarviomäärärahat

3.7.1. Suunniteltujen säännösten soveltamisalan ja kattavuuden huomioon ottaen TSK katsoo, että 15 miljoonan euron kokonaissumma saattaa osoittautua täysin riittämättömäksi.

3.7.2. TSK asettaa kyseenalaiseksi määrärahojen jaon ehdotettujen toimien kesken ja erityisesti sen, että kaksi kolmannesta kokonaissummasta (10 miljoonaa euroa) osoitetaan komission omiin toimiin (rahoitusselvityksen kohdassa 7.2 olevan taulukon kohdat 1 ja 3).

3.7.3. Koska ei ole takeita siitä, etteivät tietyt määrärahat, etenkään komission omiin toimiin osoitettavat varat, ehtyisi tarkastelukaudella, TSK pelkää, että tämä vaikuttaa muihin määrärahoihin.

3.7.4. TSK ehdottaa siten, että muille kuin komission suoraan käynnistämille toimille määriteltäisiin asetuksessa 40 prosentin vähimmäisosuus.

4. Päätelmät

4.1. Unionin elinten on pyrittävä kunnianhimoisesti luomaan yksityis- ja kauppaoikeutta koskeva Euroopan oikeudellinen alue, varsinkin kun otetaan huomioon viimeaikaiset traagiset tapahtumat, jotka osoittavat, että terrorismin ja rikollisuuden torjuminen edellyttää yhtenäistä oikeudellista aluetta.

4.2. TSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotus neuvoston asetukseksi yksityisoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen alueen toteuttamista helpottavien yhteisön toimien yleisistä puitteista hyväksytään ottaen kuitenkin huomioon edellä esitetyt seikat eli

a) ohjelmaan varattujen määrärahojen korottaminen, jotta ohjelman turvin voidaan todella luoda Euroopan oikeudellinen alue, sillä tiedonannossa mainittujen osa-alueiden lisäksi on korostettava muita, vähintään yhtä kiireellisiä seikkoja (edellä kohdat 1.3.4 ja 2.4)

b) ohjelmaan osallistuvien tahojen kelpoisuusehtojen ja rahoitusosuuden tarkistaminen erityisesti seuraavilta osin:

- hankkeeseen osallistuvien valtioiden vähimmäismäärän pienentäminen (edellä kohta 3.1.1)

- hankkeeseen osallistuvien maiden vähimmäisosuus (edellä kohta 3.3)

- rahoitusosuuden määrä (edellä kohta 3.4)

- muihin kuin komission käynnistämiin toimiin osoitettavan rahoituksen prosentuaalinen vähimmäisosuus (edellä kohta 3.7.4).

Bryssel 17. lokakuuta 2001.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) EYVL L 160, 30.6.2000. TSK antoi asetuksesta lausunnon 26. tammikuuta 2000 (CES 79/2000), esittelijänä oli Guido Ravoet.

(2) Ks. ed. alaviite. TSK antoi asetuksesta lausunnon 20. lokakuuta 1999 (CES 940/99), esittelijänä oli Paolo Braghin.

(3) Ks. ed. alaviite. TSK antoi asetuksesta lausunnon 21. lokakuuta 1999 (CES 947/99), esittelijänä oli Bernardo Hernández Bataller.

(4) EYVL L 12, 16.1.2001. TSK antoi asetuksesta lausunnon 1. maaliskuuta 2000 (CES 233/2000), esittelijänä oli Henri Malosse.

(5) EYVL L 174, 27.6.2001. TSK antoi asiasta lausunnon 28. helmikuuta 2001 (CES 228/2001), esittelijänä oli Bernardo Hernández Bataller.

(6) EYVL L 174, 27.6.2001. TSK antoi asiasta lausunnon 28. helmikuuta 2001 (CES 227/2001), esittelijänä oli Daniel Retureau.

(7) EYVL C 234, 15.8.2000. TSK antoi asiasta lausunnon 19. lokakuuta 2000 (CES 1190/2000), esittelijänä oli Daniel Retureau.

(8) EYVL C 12, 15.1.2001.

(9) (KOM(2001) 278 lopullinen).

(10) Vrt. tiedonanto CES 212/2000 fin, jonka esittelijänä oli Manuel Ataíde Ferreira.

(11) KOM(2001) 398 lopullinen, 11.7.2001.