Tiivistelmä Puolan oikeuslaitoksen uudistukset ja myös uusimmat muutokset tilanteessa ovat edelleen vakavia huolenaiheita, jotka on nostettu esiin jo vuonna 2020. Vuodesta 2015 lähtien toteutetut uudistukset ovat lisänneet toimeenpano- ja lainsäädäntövallan vaikutusta oikeusjärjestelmään oikeuslaitoksen riippumattomuuden kustannuksella ja saaneet komission käynnistämään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (jäljempänä ”SEU-sopimus”) 7 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn, joka on edelleen käynnissä. Huhtikuussa 2021 komissio nosti Puolaa vastaan kanteen unionin tuomioistuimessa oikeuslaitosta koskevasta laista, joka heikentää tuomareiden riippumattomuutta ja on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa. Heinäkuussa 2021 tuomioistuin antoi kyseisessä asiassa välitoimia koskevan määräyksen. Perustuslakituomioistuin katsoi samana päivänä, että unionin tuomioistuimen määräämät väliaikaiset toimenpiteet oikeuslaitoksen alalla ovat ristiriidassa Puolan perustuslain kanssa. Lisäksi unionin tuomioistuin totesi heinäkuussa 2021, että Puolan tuomareita koskeva kurinpitojärjestelmä ei ole unionin oikeuden mukainen. Kansallinen tuomarineuvosto (Krajowa Rada Sądownictwa) jatkaa toimintaansa kiistanalaisesta riippumattomuudestaan huolimatta. Korkeimman oikeuden (Sąd Najwyższy) toimintaan ovat vaikuttaneet myös muut seikat, kuten lainsäädäntöön tehdyt muutokset. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin havaitsi toukokuussa 2021 sääntöjenvastaisuuksia perustuslakituomioistuimen nimitysmenettelyssä. Korruption ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on suurelta osin olemassa. Korkean tason korruption torjunnan tehokkuuteen liittyy kuitenkin riskejä, kuten riski epäasianmukaisesta vaikuttamisesta korruptiota koskeviin syytetoimiin poliittisissa tarkoituksissa. Tästä syystä huolta herättää edelleen tärkeimpien korruption ehkäisemisestä ja torjunnasta vastaavien elinten riippumattomuus ja erityisesti se, että korruptiontorjunnan keskusvirasto toimii toimeenpanovallan käyttäjän alaisuudessa ja että oikeusministeri toimii myös valtakunnansyyttäjänä. Hallituksen korruptiontorjuntaohjelma pantiin täytäntöön vuosina 2018–2020, mutta keskeisiä lainsäädäntötehtäviä ei ole vielä saatu päätökseen. Varallisuusilmoitusjärjestelmään ja lobbaukseen liittyy edelleen rakenteellisia heikkouksia. Hallituksen odotetaan hyväksyvän tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden osalta lainsäädäntöä audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisten riippumattomuutta voidaan parantaa. Puolan mediamarkkinoita on tähän mennessä pidetty monimuotoisina, mutta sidosryhmät pelkäävät kielteisiä vaikutuksia valtio-omisteisen Orlen-yhtiön ostettua Polska Pressin. Kilpailuviranomainen (UOKiK) hyväksyi liiketoimen, mutta Puolan oikeusasiamies riitautti tehdyn päätöksen, sillä se katsoi kyseisen viranomaisen jättäneen tutkimatta, johtaisiko yritysosto lehdistönvapauden rajoittamiseen. Huolta on herättänyt myös tiettyihin mediaryhmiin kohdistuva verolainsäädäntöluonnos tilanteessa, jossa suhtautumista ulkomaalaisomistuksessa oleviin tiedotusvälineisiin pidetään yhä torjuvampana. Toimittajien ammatillinen toimintaympäristö on heikentynyt vuodesta 2020, mihin ovat vaikuttaneet pelotteena käytetyt oikeusmenettelyt, toimittajien suojelun epäonnistuminen yhä useammin sekä väkivaltaiset toimet mielenilmausten aikana. Väkivaltaa on käyttänyt myös poliisi. Hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontajärjestelmään kohdistuu edelleen huomattavia paineita. Nopeutettua lainsäädäntömenettelyä käytetään edelleen covid-19-pandemiaan liittyvien kysymysten lisäksi myös muissa asioissa, jotka koskevat muun muassa oikeuslaitoksen rakenneuudistuksia. Tällöin sidosryhmiä ei kuulla tai niitä kuullaan vain rajoitetusti. Jotkin hallituksen vuonna 2020 covid-19-pandemian torjumiseksi käyttöön ottamista toimenpiteistä on yksittäistapauksissa katsottu tuomioistuimissa laittomiksi. Oikeusasiamiehellä on edelleen keskeinen rooli oikeusvaltioperiaatteen turvaamisessa. Perustuslakituomioistuimen päätöksen johdosta eroavan oikeusasiamiehen keskeisten toimivaltuuksien käyttö päättyi heinäkuussa 2021. Parlamentaaristen menettelyjen perusteella nyt ollaan nimittämässä uutta, eri puolueiden tukea nauttivaa oikeusasiamiestä. Kansalaisyhteiskunnan tila on edelleen vireä, mutta tilanteeseen vaikuttavat naisten oikeuksiin liittyvät yleiset ongelmat ja hlbti-ryhmiin kohdistuvat hyökkäykset.

I.Oikeuslaitos

Puolan oikeuslaitos jakautuu kahteen päälinjaan: hallintotuomioistuimiin ja yleisiin tuomioistuimiin. Korkein hallinto-oikeus ja 16 hallinto-oikeutta vastaavat julkishallinnon valvonnasta, mihin sisältyy paikallishallinnon ja keskushallinnon alueellisten elinten toimenpiteiden lainmukaisuuden valvonta. Yleiset tuomioistuimet toimivat korkeimman oikeuden alaisuudessa ja jakautuvat kolmeen oikeusasteeseen: 11 muutoksenhakutuomioistuimeen, 46 aluetuomioistuimeen ja 318 alioikeuteen. Tasavallan presidentti nimittää tuomarit kansallisen tuomarineuvoston esityksestä. Perustuslakituomioistuimessa, jonka tehtävänä on erityisesti valvoa lainsäädännön perustuslainmukaisuutta, on 15 tuomaria, jotka parlamentin alahuone Sejm valitsee 9 vuoden toimikaudeksi. Perustuslain mukaan kansallisen tuomarineuvoston tehtävänä on turvata oikeuslaitoksen riippumattomuus. Syyttäjälaitos ei ole osa riippumatonta oikeuslaitosta, ja sen erityispiirteenä on, että valtakunnansyyttäjä ja oikeusministeri ovat sama henkilö. Perustuslain mukaan asianajajat ja oikeudelliset neuvonantajat voivat itse säännellä toimintaansa.

Riippumattomuus

Kansalaiset ja yritykset arvoivat oikeuslaitoksen riippumattomuuden huonoksi, ja muutos huonompaan suuntaan jatkuu. Vuonna 2021 kansalaisista 29 prosenttia piti oikeuslaitoksen riippumattomuutta ”melko hyvänä tai erittäin hyvänä”, kun taas yrityksistä tätä mieltä oli vain 18 prosenttia. Sekä kansalaisten että yritysten arvio riippumattomuudesta on huonontunut tasaisesti viiden viime vuoden aikana. Viime vuoden tapaan oikeuslaitosta koskevaa julkista keskustelua leimaavat voimakkaat jännitteet. Oikeuslaitoksen uudistuksia avoimesti arvostelleisiin tuomareihin kohdistuneiden herjauskampanjoiden osalta ei ole toistaiseksi annettu tuomioistuinratkaisuja.

Marraskuussa 2015 käynnistettyjen oikeuslaitoksen uudistusten käytännön toteutus on yhä käynnissä. Uudistukset toteutettiin yli 30 lailla, jotka koskevat koko oikeuslaitoksen organisaatiota eli perustuslakituomioistuinta, kansallista tuomarineuvostoa, korkeinta oikeutta, yleisiä tuomioistuimia, hallintotuomioistuimia ja syyttäjälaitosta. Monet näiden uudistusten piirteet herättävät vakavaa huolta oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta ja erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuudesta. Juuri tästä syystä komissio on aloittanut SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn, joka on edelleen neuvoston käsiteltävänä. Myös Euroopan parlamentti toisti päätöslauselmassaan huolensa oikeusvaltion tilasta Puolassa. Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaaminen on yksi niistä vuoden 2020 talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetuista maakohtaisista suosituksista, jotka on vielä otettava huomioon. Sen sijaan Puolan hallitus on avoimesti uhmannut unionin tuomioistuimen 21. toukokuuta 2021 antamaa välitoimia koskevaa luonteeltaan sitovaa määräystä Puolaa vastaan EU:n ympäristölainsäädännön rikkomisen vuoksi nostetussa kanteessa.

Unionin tuomioistuin selvensi edelleen unionin oikeuteen perustuvia vaatimuksia, jotka koskevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta Puolan tapauksessa. Tuomioistuin antoi 2.3.2021 ennakkoratkaisumenettelyssä tuomion, jossa se selvensi unionin oikeuteen perustuvia vaatimuksia vuonna 2018 tehtyjen korkeimman oikeuden (Sąd Najwyższy) tuomarinimitysten osalta. Unionin tuomioistuin jätti lopullisen arvioinnin ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle, mutta katsoi, että Puolan kansallisesta tuomarineuvostosta annettuun lakiin tehdyt peräkkäiset muutokset, joiden seurauksena kyseisen neuvoston päätökset, joilla esitettiin tasavallan presidentille ehdokkaita korkeimman oikeuden tuomarinvirkoihin, jätettiin tehokkaan tuomioistuinvalvonnan ulkopuolelle, ovat unionin oikeuden vastaisia. Unionin tuomioistuin totesi tältä osin, että kun otetaan huomioon kansallisen tuomarineuvoston ratkaiseva asema Puolan tuomareiden nimitysmenettelyssä, sen riippumattomuuden taso on merkityksellinen koko oikeuslaitoksen riippumattomuuden takaamiseksi, mikä osoittaa, että kansallisen tuomarineuvoston riippumattomuus herättää epäilyksiä. Korkein hallinto-oikeus pani 6. toukokuuta 2021 täytäntöön edellä mainitun unionin tuomioistuimen tuomion ja totesi, että nykyinen kansallinen tuomarineuvosto ei tuomarien nimitysmenettelyssä takaa riittävällä tavalla riippumattomuutta toimeenpano- ja lainsäädäntövallasta ja että näin ollen kansallisen tuomarineuvoston vuonna 2018 tekemät korkeimman oikeuden rikos- ja siviiliasioiden jaostojen nimityksiä koskevat päätökset kumotaan. Unionin tuomioistuimessa on edelleen vireillä useita Puolan tuomioistuinten uusia ennakkoratkaisupyyntöjä, jotka liittyvät vuosina 2017 ja 2018 toteutettuihin oikeuslaitoksen uudistuksiin. Unionin tuomioistuin totesi 15. heinäkuuta 2021 komission käynnistämän rikkomusmenettelyn yhteydessä, että Puolan tuomareita koskeva kurinpitojärjestelmä on unionin oikeuden vastainen. Unionin tuomioistuin totesi erityisesti, että korkeimman oikeuden kurinpitojaosto ei tarjoa kaikkia edellytettyjä riippumattomuuden ja puolueettomuuden takeita eikä sillä ole oikeussuojaa Puolan lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan välittömältä tai välilliseltä vaikutusvallalta.

Komissio päätti 31. maaliskuuta 2021 nostaa Puolaa vastaan kanteen unionin tuomioistuimessa joulukuussa 2019 oikeuslaitoksesta annettuun lakiin liittyvien huolenaiheiden vuoksi. Komissio katsoo, että riidanalainen Puolan lainsäädäntö heikentää Puolan tuomareiden riippumattomuutta ja rikkoo SEU-sopimuksen 19 artiklan 1 kohtaa ja unionin oikeuden ensisijaisuuden periaatetta. Laki estää Puolan tuomioistuimia soveltamasta suoraan tuomioistuinten riippumattomuutta suojaavaa unionin oikeutta ja esittämästä unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksiä muun muassa uhkaamalla kurinpitomenettelyllä. Lisäksi korkeimman oikeuden kurinpitojaosto, jonka riippumattomuudesta ei ole takeita, antaa edelleen ratkaisuja, jotka vaikuttavat suoraan tuomareihin ja heidän tapaansa hoitaa tehtäviään. Tämä koskee muun muassa tuomareiden koskemattomuuden poistamista, jotta heitä vastaan voidaan käynnistää rikosoikeudellisia menettelyjä tai heidät voidaan pidättää, sekä tästä johtuvaa väliaikaista virantoimituksesta pidättämistä ja palkan alentamista. Pelkkä mahdollisuus siitä, että asia saatetaan sellaisen elimen käsiteltäväksi, jonka riippumattomuudesta ei ole takeita, vaikuttaa tuomareihin lamaannuttavasti ja voi vaikuttaa heidän riippumattomuuteensa. Tämä heikentää vakavasti Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuutta, kansalaisten tehokasta oikeussuojaa Puolassa ja koko EU:n oikeusjärjestystä. Puolan hallitus katsoo, että komissio ylittää perustamissopimuksen mukaisen toimivaltansa, eikä se hyväksy komission tässä rikkomusmenettelyssä esittämää kantaa. Komissio on pyytänyt unionin tuomioistuinta määräämään välitoimia kurinpitojaoston sellaisten lainkäyttötehtävien keskeyttämiseksi, jotka kohdistuvat tuomareihin ja erityisesti näiden oikeudellisen koskemattomuuden poistamiseen, jotta voidaan välttyä oikeuslaitoksen riippumattomuudelle ja unionin oikeusjärjestykselle aiheutuvalta vakavalta ja peruuttamattomalta vahingolta. Unionin tuomioistuimen varapresidentti antoi 14.7.2021 asiassa C-204/21 R välitoimia koskevan määräyksen, jossa komission pyyntö hyväksyttiin kokonaisuudessaan.

Useita Puolan oikeuslaitoksen toimintaan liittyviä asioita käsitellyt Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että vuonna 2015 perustuslakituomioistuimeen tehty nimitys johti ”lailla perustettua tuomioistuinta” koskevan vaatimuksen rikkomiseen. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ilmoitti helmikuussa 2021, että sen käsiteltävänä on tällä hetkellä 27 asiaa, jotka liittyvät vuosina 2017 ja 2018 toteutettuihin oikeuslaitoksen uudistuksiin. Puolan hallitukselle on tähän mennessä lähetetty virallinen ilmoitus 21 asiasta, jotka on saatettu tuomioistuimen käsiteltäväksi. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 7.5.2021 antamassaan tuomiossa, että tuomarikokoonpano, johon kuuluu sellaiseen tuomarin virkaan nimitetty tuomari, jonka lainsäätäjä oli jo täyttänyt vuosiksi 2011–2015, ei muodosta ”lailla perustettua tuomioistuinta”. Nämä perustuslakituomioistuimen tuomareiden nimitysmenettelyyn liittyvät sääntöjenvastaisuudet on tuotu esiin vakavana huolenaiheena perustellussa ehdotuksessa, jonka komissio on hyväksynyt SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisessa menettelyssä. Perustuslakituomioistuin katsoi, että kyseistä tuomiota ”ei ollut olemassa”. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi 29. kesäkuuta 2021 tuomion, joka koski sitä, että oikeusministeri oli erottanut tuomarit ennenaikaisesti heidän viroistaan yleisten tuomioistuinten varapresidenttinä. Tuomioistuin korosti, että on tärkeää turvata oikeuslaitoksen riippumattomuus ja oikeudenkäyntien oikeudenmukaisuuden kunnioittaminen asioissa, jotka koskevat tuomareiden urakehitystä. Se totesi myös, että koska tuomioistuin tai muu lainkäyttötehtäviä hoitava elin ei ollut perustellut tuomareiden ennenaikaista erottamista heidän viroistaan tuomioistuimen varapresidenttinä eikä tutkinut näitä tapauksia – huolimatta siitä, että tuomioistuinvalvonnan puuttumiseen ei ollut painavaa syytä – Puola oli loukannut oikeutta saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi.

Komission SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisessa menettelyssä esille ottamia perustuslakituomioistuimen riippumattomuutta ja legitiimiyttä koskevia huolenaiheita ei ole tähän mennessä ratkaistu. Tämä käy ilmi myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 7. toukokuuta 2021 antamasta tuomiosta. Vuonna 2020 oikeusasiamies ilmaisi edelleen huolensa perustuslakituomioistuimen toiminnasta ja legitiimiydestä, myös jo nimettyihin suullisesta käsittelystä vastaaviin kokoonpanoihinn tehdyistä muutoksista ja tuomareiden jääväämistä koskevien pyyntöjen hylkäämisestä näiden väitetyn puolueettomuuden tai kiistanalaisen aseman vuoksi. Myös Euroopan neuvosto ilmaisi vastaavan huolensa. Perustuslakituomioistuin käsittelee edelleen oikeuslaitoksen uudistusta koskevia asioita, joita ovat panneet vireille pääministerin, Sejmin puhemiehen, kansallisen tuomarineuvoston ja äskettäin perustetun korkeimman oikeuden kurinpitojaoston lisäksi myös muut korkeimman oikeuden (vastikään nimitetyt) tuomarit ja korkeimman oikeuden vastikään nimitetty ensimmäinen presidentti. Kolmessa tapauksessa, jotka valtakunnansyyttäjä, pääministeri ja yksi Sejmin jäsenistä ovat panneet vireille perustuslakituomioistuimessa, pyydetän arvioimaan perustuslain yhdenmukaisuutta EU:n perussopimuksen määräysten kanssa ja vahvistamaan Puolan perustuslain ensisijaisuus unionin oikeuteen nähden. Komissio ilmaisi huolensa pääministerin vireille panemasta asiasta, koska se kiistää unionin oikeuden perusperiaatteet ja erityisesti unionin oikeuden ensisijaisuuden. Unionin tuomioistuimen selkeästä oikeuskäytännöstä huolimatta perustuslakituomioistuin on jo todennut tuomioon sisällyttämässään sivuhuomautuksessa, että unionin tuomioistuimella ei ole toimivaltaa antaa jäsenvaltioiden oikeuslaitoksiin liittyviä tuomioita. Edellä mainituista huolenaiheista huolimatta perustuslakituomioistuin antoi päätöksiä, joilla oli huomattava vaikutus sekä yksilöihin että institutionaaliseen kehykseen. Tällaisia ovat etenkin perustuslakituomioistuimen 22. lokakuuta 2020 ja 15. huhtikuuta 2021 antamat päätökset, jotka koskevat aborttioikeutta ja oikeusasiamiehen tilannetta. Nämä päätökset ovat herättäneet voimakasta arvostelua Puolassa ja sen ulkopuolella. Lisäksi perustuslakituomioistuin katsoi 14. heinäkuuta 2021 – unionin tuomioistuimen varapresidentin annettua välitoimia koskevan määräyksen – että SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan toinen alakohta, tarkasteltuna yhdessä SEUT-sopimuksen 279 artiklan kanssa, on perustuslain vastainen siltä osin kuin siinä velvoitetaan Puola noudattamaan unionin tuomioistuimen antamia välitoimia koskevia määräyksiä, jotka vaikuttavat Puolan tuomioistuinten organisaatioon ja toimintaan sekä kyseisten tuomioistuinten menettelyihin. Komissio ilmaisi julkisessa lausunnossaan syvän huolensa perustuslakituomioistuimen päätöksestä.

Kansallinen tuomarineuvosto koostuu edelleen pääasiassa poliittisesti nimitetyistä jäsenistä. On syytä muistaa, että vuoden 2018 oikeuslaitoksen uudistuksissa muutettiin kansallisen tuomarineuvoston tuomarijäsenten nimitysmenettelyä. EU:n tuomioistuin toisti 2. maaliskuuta 2021 antamassaan tuomiossa korkeimman oikeuden esittämän ennakkoratkaisupyynnön pohjalta, että tuomarineuvoston osallistuminen menettelyyn, jossa poliittiset elimet nimittävät tuomarit, voi lähtökohtaisesti olla omiaan edistämään menettelyn objektiivisuutta. Tämä kuitenkin edellyttää, että mainittu elin on itse riittävän riippumaton lainsäädäntö- ja toimeenpanovallasta ja viranomaisesta, jolle sen on annettava tällainen nimitysehdotus. Korkein hallinto-oikeus päätti 6. toukokuuta 2021, että nykyinen kansallinen tuomarineuvosto ei anna riittäviä takeita riippumattomuudesta suhteessa toimeenpano- ja lainsäädäntövaltaan tuomareiden nimittämismenettelyssä. Huolimatta siitä, että useat muut puolalaiset tuomioistuimet ovat ilmaisseet vakavan huolensa riippumattomuuden puutteesta, kansallinen tuomarineuvosto esittää edelleen tasavallan presidentille ehdokkaita korkeimman oikeuden tuomarinvirkoihin, joita koskevat nimitykset tehdään järjestelmällisesti. Kansallinen tuomarineuvosto on vuosien 2020 ja 2021 aikana antanut yhden päätöslauselman puolalaisen tuomarin riippumattomuuden suojelemiseksi ja antaakseen tukensa korkeimman oikeuden kurinpitojaoston jäsenelle mutta kieltäytynyt ilmaisemasta vastaavaa tukea tuomareille, jotka ovat saman ajanjakson aikana olleet syyttäjälaitoksen rikostutkinnan kohteena. Kansallinen tuomarineuvosto antoi myös lausuntoja, joissa tuetaan tiettyjä komission kritisoimia oikeuslaitoksen uudistusten piirteitä.

Korkeimman oikeuden toimintaa koskevia lisäuudistuksia tehtiin vuonna 2020 tehtyjen muutosten jälkeen. Tasavallan presidentti vahvisti 1. huhtikuuta 2021 allekirjoituksellaan laiksi 30. maaliskuuta 2021 tehdyn ehdotuksen korkeimmasta oikeudesta annetun lain muuttamiseksi. Uudessa laissa lievennetään päätösvaltaisuutta koskevia vaatimuksia, joiden mukaan tuomarit voivat valita ehdokkaat jaoston puheenjohtajaksi, ja annetaan tasavallan presidentille mahdollisuus nimittää jaoston virkaa tekevä puheenjohtaja, jos kyseiset vaatimukset eivät täyty. Lisäksi laissa annetaan korkeimman oikeuden ensimmäiselle presidentille mahdollisuus valvoa sellaisten yhdistettyjen jaostojen istuntoja, jotka on koottu ratkaisemaan oikeudellisia kysymyksiä ja jotka ensimmäinen presidentti kutsuu koolle joko omasta aloitteestaan tai esimerkiksi valtakunnansyyttäjän tai oikeusasiamiehen pyynnöstä. Uudella lailla muutetaan myös ylimääräistä muutoksenhakumenettelyä koskevia sääntöjä pidentämällä kahdella vuodella määräaikaa, jonka kuluessa kaikkien puolalaisten tuomioistuinten kaikista päätöksistä, jotka ovat tulleet lainvoimaisiksi 17. lokakuuta 1997 jälkeen, voidaan tehdä ylimääräinen muutoksenhaku. Oikeusasiamies ja asianajajien kansallinen asianajajaliitto esittivät kriittisiä näkemyksiä uudesta laista ja korostivat, että se vaikuttaisi vielä enemmän korkeimman oikeuden riippumattomuuteen. Korkeimman oikeuden nykyinen ensimmäinen presidentti, jonka nimittämisestä kiistanalaisen menettelyn jälkeen raportoitiin vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa, on tehnyt päätöksiä, jotka herättävät huolta, erityisesti saatettuaan perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi kiistanalaisia kysymyksiä. Hän on muun muassa rajoittanut oikeutta tutustua asiakirjoihin ja pyytänyt vasta nimitettyjen korkeimman oikeuden tuomareiden – myös itsensä – suojaamista siltä, että heidän asemansa kiistetään korkeimmassa oikeudessa vireillä olevissa asioissa. Ensimmäinen presidentti kääntyi myös ylimääräisen valvonnan ja yleisten asioiden jaoston puoleen, jotta tietyt korkeimman oikeuden tuomarit jäävättäisiin asioissa, joissa he olivat jo esittäneet ennakkoratkaisupyynnön unionin tuomioistuimelle. Korkeimman oikeuden ensimmäinen presidentti antoi 16. heinäkuuta 2021 lausunnon, jossa viitataan perustuslakituomioistuimen 14. heinäkuuta 2021 antamaan tuomioon, ja koska jäsenvaltioiden oikeuslaitoksen organisaatiota ja toimintaa koskevat asiat eivät kuulu unionin oikeuden soveltamisalaan, hän ilmoittaa korkeimman oikeuden kurinpitojaostolle annettujen määräysten kumoamisesta, jotta se keskeyttäisi toimintansa tuomareita koskevissa kurinpitomenettelyissä.

Useita tuomareita on pidätetty tehtävistään, eivätkä nämä voi ratkaista asioita kurinpitojaoston päätettyä poistaa heidän koskemattomuutensa. Kurinpitojärjestelmä, jota muutettiin merkittävästi vuonna 2018, on herättänyt huolta. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyn, koska katsoi järjestelmän rikkovan unionin oikeutta. Välitoimia koskevan pyynnön seurauksena unionin tuomioistuin antoi 8. huhtikuuta 2020 määräyksen, jossa Puolaa kehotetaan välittömästi keskeyttämään korkeimman oikeuden kurinpitoasioita käsittelevän jaoston toimivaltaa koskevien kansallisten säännösten soveltaminen tuomareita koskevien kurinpitoasioiden osalta. Sen jälkeen, kun kurinpitoasiat poistettiin kurinpitojaoston vastuualueelta, jaosto on alkanut käyttää aktiivisesti uutta toimivaltaansa, jonka puitteissa se voi syyttäjälaitoksen esityksestä päättää rikoksista epäiltyjen tuomareiden koskemattomuuden poistamisesta. Uusi oikeuslaitosta koskeva laki tuli voimaan 14. helmikuuta 2020. Kurinpitojaosto oli 15. maaliskuuta 2021 mennessä käsitellyt jo yli 40 tällaista esitystä, ja yli kymmenessä tapauksessa asianomaiset tuomarit on pidätetty tehtävistään ja heidän palkkaansa on alennettu. Kurinpitojaostossa on vireillä useita esityksiä, jotka koskevat myös korkeimman oikeuden tuomareita. Asiassa C-204/21 aloitetun jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn yhteydessä komissio pyysi unionin tuomioistuinta keskeyttämään kaiken kurinpitojaoston toiminnan tuomareita koskevissa asioissa, myös tuomareiden koskemattomuuden poistamista koskevien päätösten osalta. Unionin tuomioistuimen varapresidentti hyväksyi 14. heinäkuuta 2021 komission pyynnön kokonaisuudessaan ja keskeytti kaiken korkeimman oikeuden kurinpitojaoston toiminnan tuomareiden osalta, lukuun ottamatta tuomareita koskevia kurinpitomenettelyjä. Unionin tuomioistuin antoi 15. heinäkuuta 2021 lopullisen tuomion komission käynnistämässä rikkomusasiassa ja totesi, että Puolan tuomareihin soveltama kurinpitojärjestelmä ei ole unionin oikeuden mukainen .

Tuomareihin kohdistuu edelleen sopimattomia vaatimuksia. Kaikkien Puolan tuomareiden on 20. joulukuuta 2019 annetun uuden oikeuslaitosta koskevan lain nojalla ilmoitettava tiettyjä henkilökohtaisia tietoja, kuten yhdistysten jäsenyys, tehtävät voittoa tavoittelemattomissa järjestöissä sekä jäsenyys ja asema puolueissa ennen 29. joulukuuta 1989. Kurinpitomenettelyjä niitä tuomareita vastaan, jotka kieltäytyivät noudattamasta tätä vaatimusta, ovat edelleen vireillä. Asiassa C-204/21 käynnistetyn rikkomusmenettelyn yhteydessä komissio katsoo, että tämä vaatimus on unionin oikeuden vastainen EU:n perusoikeuskirjassa ja yleisessä tietosuoja-asetuksessa taattujen yksityiselämän ja henkilötietojen suojaa koskevien oikeuksien noudattamisen kannalta.

Puolan tuomioistuimille asetettu yleinen kielto kyseenalaistaa tuomioistuinten, perustuslaillisten elinten ja lainvalvontaviranomaisten toimivaltuuksia on edelleen voimassa. Uusi oikeuslaitosta koskeva laki estää puolalaisia tuomareita antamasta päätöksiä oikeuslaitoksen virkanimitysten laillisuudesta tai tuomarin valtuuksista hoitaa oikeudellisia tehtäviä. Kielto koskee myös tuomareita, jotka arvioivat suullisesta käsittelystä vastaavan kokoonpanon laillisuutta. Lailla myös osoitettiin uudelle erityisvalvonnan ja julkisten asioiden jaostolle yksinomainen toimivalta ratkaista oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyviä kysymyksiä. Komissio päätti kyseenalaistaa nämä oikeuslaitosta koskevassa laissa säädetyt kiellot käynnistämällä 31. maaliskuuta 2021 rikkomusmenettelyn unionin tuomioistuimessa. Unionin tuomioistuimen varapresidentti antoi 14.7.2021 asiassa C-204/21 R välitoimia koskevan määräyksen, jolla kehotetaan keskeyttämään kyseisten säännösten soveltaminen. Tuomareihin on kohdistettu kurinpitomenettely tietyissä tapauksissa, joissa perustuslakituomioistuimen ja kurinpitojaoston antamien ratkaisujen laillisuus on riitautettu yleisissä tuomioistuimissa.