FI Euroopan unionin virallinen lehti C 176/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”COSME-ohjelman tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen: alue- ja paikallisnäkökulma”

(2018/C 176/04)

Esittelijä: Robert Sorin Negoiţă (RO, PES), Bukarestin suurkunnan kolmannen piiriin pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

1. kehottaa Euroopan komissiota turvaamaan ennakoitavan ja vakaan pk-yritysten tukikehyksen vuoden 2020 jälkeen luomalla COSME-ohjelmalle uudistetun ja vahvistetun seuraajan, jossa otetaan huomioon erilaisten pk-yritysten tarpeet EU:n eri alueilla.

2. korostaa, että monet yritykset tai rahoituksenvälittäjät monilla EU:n alueilla eivät tiedä COSME-ohjelman tarjoamista rahoitusvälineistä, ja ehdottaa siksi tehokkaampaa tiedotusta ja viestin levittämistä käytettävissä olevista välineistä kaikille EU:n alueille.

3. painottaa tarvetta osoittaa riittävästi resursseja työhön, jolla helpotetaan mahdollisimman monien ja eri alueilla sijaitsevien pienten yritysten rahoituksensaantia. Komitea katsoo, että tuki rahoituksenvälittäjien ja alue- tai paikallistahojen välisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyille, joissa toteutetaan yhdessä kohdennettuja rahoitusvälineitä olemassa olevien takuu- ja pääomarahoitusvälineiden täydennykseksi, voisi auttaa pääsemään pitkän aikavälin tavoitteeseen eli luomaan kestävää kasvua ja työllisyyttä.

4. kannattaa Yritys-Eurooppa-verkostoa (EEN) ja tukee vahvasti sen jatkamista, laajentamista ja kehittämistä COSME-ohjelmaa seuraavan ohjelman puitteissa. Komitea painottaa, että EEN on jäänyt varsin tuntemattomaksi ja näkymättömäksi varsinkin eräissä maissa, maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla sekä harvempaan asutuilla alueilla. Komitea ehdottaakin, että EEN-yhteyspisteiden verkostoa laajennetaan kattamaan maantieteellisesti mahdollisimman laaja alue.

5. ehdottaa, että COSME-ohjelmaa seuraavassa ohjelmassa nostetaan tärkeimmiksi tavoitteiksi muun muassa yrittäjyyden edistäminen kaikilla aloilla ja erilaisilla alueilla, myös vähemmän kehittyneillä alueilla, syrjäseuduilla ja esikaupunkialueilla, sekä alueellisten yritystoiminnan ekosysteemien vahvistaminen tukemalla ekosysteemien kartoitusta ja luomalla yhteyksiä edistyneempien ja vielä jäljessä olevien alueiden välille.

6. katsoo, että pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen EU:n eri välineiden läpinäkyvyyttä ja synergiaa tulee parantaa seuraavalla ohjelmakaudella ja kehottaa siksi Euroopan komissiota rajaamaan selvästi kunkin pk-yritys- ja yrittäjätukivälineen tehtävät ja soveltamisala, jotta ei luotaisi rinnakkaisia rakenteita. Lisäksi on varmistettava, että tuensaajat ja rahoituksenvälittäjät saavat helposti tietoa kaikista käytettävissä olevista välineistä.

7. katsoo, että on syytä harkita lisämäärärahojen osoittamista COSME-ohjelmaa varten, koska COSME-ohjelmaan kuuluvan lainatakausjärjestelyn kysynnän odotetaan olevan niin suurta, että lainatakausjärjestelyn määrärahakorotukset ESIR 2.0:n puitteissa eivät välttämättä riitä (1).

8. katsoo, että komission tiedonantoa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina olisi syytä tarkistaa. Tiedonannossa vahvistettu pienimmän maksun taso on nimittäin nykyisellään melko korkea verrattuna lainoihin sovellettaviin yleisiin korkotasoihin.

9. esittää, että rahoitusvälineiden, jotka tarjoavat osittaisen luottoriskisuojan COSME-ohjelman lainatakausjärjestelyssä, tulisi antaa jopa 80 prosentin luottoriskisuoja. Ilman tällaista takuuta pk-yritykset eivät useinkaan toteuttaisi hankkeita, mikä johtaisi epätyydyttävään investointitilanteeseen. Takuut on suunniteltu vastaamaan asianmukaisesti pk-yritysten liiketoimintamalleja ja mahdollistamaan näin niiden pitkäjänteinen ja kestäväpohjainen kasvu.

10. pitää tarpeellisena selventää, että COSME-ohjelmasta myönnettyä rahoitusta voidaan yhdistää muihin EU:n varoihin.

11. katsoo, että lainan määrälle asetettu kynnysarvo (150 000 euroa), jonka ylittyessä täytyy tarkistaa, olisiko yritys oikeutettu saamaan tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, olisi nostettava 500 000 euroon. Samaan aikaan olisi lyhennettävä lainan vähimmäiskestoa, joka on nykyisin yksi vuosi, ja mahdollistettava yli 10 vuoden ylittävät laina-ajat.

12. ottaa huomioon, että kun on kyse kasvualojen yrittäjistä, jotka tarvitsevat riskipääomaa mutta haluaisivat säilyttää yrityksen hallinnassaan, on painotettu, että enkelisijoittajat eivät ole ratkaisu. Tästä syystä olisi harkittava muiden riskirahoitusmuotojen, kuten välirahoituksen, lisäämistä.

13. katsoo, että COSME-ohjelman yksityisille rahoituksenvälittäjille Euroopan investointirahaston (EIR) kautta tarjoamaa tukea voitaisiin täydentää tuella, jota myöntäisivät alueviranomaisten tai aluekehitysvirastojen hallinnoimat alueelliset investointirahastot. Alueet voisivat yhdistää voimansa yhteisten investointirahastojen perustamiseksi.

14. katsoo, että yritysten toimintaympäristön tukemiseksi tarvitaan yritysten toimintaympäristöön liittyvien paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tason ohjelmien tehokasta koordinointia ja yhdenmukaisia yritysten toimintaympäristöön sovellettavia sääntöjä kaikissa jäsenvaltioissa.

15. katsoo, että olisi annettava enemmän painoarvoa paikallis- ja alueviranomaisten toimenpiteille, joilla tuetaan yrittäjyyttä ja aloittelevia pk-yrityksiä, ja että olisi toteutettava toimenpiteitä paikallis- ja alueviranomaisten roolin kasvattamiseksi yritysten toimintaympäristön tukemisessa ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyjen kehittämisessä.

Pk-yritysten ja yrittäjien tukeminen vuoden 2020 jälkeen

16. korostaa, että pk-yritykset, start-up-yritykset ja scale-up-yritykset ovat Euroopan tärkeimpiä kasvun ja työllisyyden moottoreita, jotka vahvistavat alueensa sosiaalista ja taloudellista rakennetta luomalla vakaita, paikallisia työpaikkoja.

17. korostaa tarvetta vahvistaa eurooppalaisia yritystoiminnan ekosysteemejä antamalla kohdennettua tukea pk-yrityksille, start-up-yrityksille ja scale-up-yrityksille osana johdonmukaista, tehokasta ja tulospainotteista eurooppalaista pk-yrityspolitiikkaa.

18. korostaa tarvetta täydentää tätä tukikehystä mekanismilla, jolla varmistetaan, että monitasoinen ja monitoimijainen hallinto otetaan käyttöön kaikkialla EU:n pk-yrityspolitiikassa. Komitea toistaakin lausunnossa ”Pk-yrityksiä koskeva älykäs sääntely” (2) esittämänsä kehotuksen ottaa alueelliset ja paikalliset pk-yritysedustajat virallisesti ja järjestelmällisesti mukaan pk-yritysedustajien verkostoon, joka on EU:n pk-yrityspolitiikan pääasiallinen hallintoväline.

Rahoituksen saanti

19. korostaa, että merkittävin osuus COSME-määrärahoista käytetään helpottamaan pk-yritysten rahoituksensaantia, ja katsoo, että tulevan pk-yritysten tukiohjelman tulisi edelleen pitää ensisijaisena tavoitteenaan pk-yritysten rahoitusvajeen paikkaamista.

20. pyytää kuitenkin huolehtimaan erityisesti siitä, että COSME-ohjelmaa seuraavassa ohjelmassa otetaan huomioon koko pk-yritysten kirjon rahoitustarpeet kaikilla EU:n alueilla. Tämä kattaa perinteiset pk-yritykset, itsenäiset ammatinharjoittajat, mikroyritykset, nopeasti kasvavat start-up- ja scale-up-yritykset jne.

21. katsoo, että COSME-ohjelman seuraajaohjelmassa tulee ottaa huomioon nykyinen kriisinjälkeinen tilanne, jossa työpaikkoja syntyy edelleen BKT:n elpymisvauhtia hitaammin, ja tukea erityisesti työpaikkojen luomista pk- ja mikroyrityksiin.

22. korostaa tarvetta osoittaa riittävästi resursseja siihen, että helpotetaan mahdollisimman monenlaisten eri alueilla toimivien yritysten – perinteiset pk-yritykset, mikroyritykset, osuuskunnat ja yhteisötalouden yritykset jne. – rahoituksensaantia yrityksen kehittämisen eri vaiheissa.

23. painottaa, että monilta potentiaalisilta yrittäjiltä puuttuu yrityksen perustamiseen tarvittavat tiedot ja yrittäjän perustaidot, ja ehdottaa, että näitä potentiaalisia yrittäjiä tuettaisiin tarjoamalla varhaisvaiheen tukea, joka käsittää ennen yritystoiminnan aloittamista annettavaa kohdennettua yksilöllistä koulutusta.

24. toistaa lausunnossaan ”Pk-yrityksiä koskeva älykäs sääntely” (3) esitetyn ehdotuksen, että luodaan eurooppalainen Take One -järjestelmä, jonka avulla rohkaistaan yksinyrittäjiä tai mikroyrityksiä taloudellisin kannustimin ja joustavin säännöin ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen. Komitean mielestä tällainen järjestelmä voitaisiin rahoittaa COSME-ohjelmasta.

25. toteaa, että lainatakausjärjestely on edelleen olennainen keino helpottaa pk-yritysten rahoituksensaantia. Komitea pyytää, että COSME-ohjelman seuraajaohjelmaan sisällytettävään takausvälineeseen osoitetaan riittävästi resursseja pk-yritysten rahoitustarpeisiin vastaamiseksi. Komitea katsoo, että väline ei saisi sisältää rajoituksia, vaan sen tulisi olla avoin erilaisille yritystyypeille. Komitean mielestä takauslaitosten vahvistaminen ja niiden sisällyttäminen lainausketjuun voi osaltaan helpottaa pk-yritysten rahoituksensaantia, ja komitea ehdottaakin, että takauslaitokset otetaan huomioon COSME-ohjelman seuraajaan sisällytettävien takausvälineiden suunnittelussa ja toteutuksessa.

26. korostaa, että riskipääoma ja muut riskirahoituksen muodot investoidaan usein pääasiassa suuriin kaupunki- ja suurkaupunkikeskuksiin ja että alku- ja kasvuvaiheen yrityksillä voi olla vaikeuksia saada rahoitusta COSME-ohjelman käsittämästä kasvuun tähtäävästä pääomajärjestelystä (EFG), koska kyseisen järjestelyn puitteissa toimivia rahoituksenvälittäjiä on rajallinen määrä ja ne keskittyvät vain tiettyihin aloihin.

27. ehdottaakin, että tutkitaan, miten nykyistä puhtaasti kysyntävetoista lähestymistapaa voitaisiin täydentää COSME-ohjelman seuraajassa riskipääomavälineellä, joka perustuu jaettuun resurssienhallintaan ja johon osallistuvat mahdollisesti alue- ja paikallisviranomaiset, kehitysvirastot ja pankit, jotta varmistetaan riskipääoman tasapainoisempi saatavuus EU:n eri alueilla.

28. katsoo, että vaihtoehtoiset rahoitusmuodot, kuten joukkorahoitus, joukkosijoittaminen ja vertaislainat voivat olla hyödyllisiä keinoja parantaa innovatiivisten yritysten rahoituksensaantia ja tukea niitä. Komitea ehdottaa, että COSME-ohjelman seuraajaohjelmassa luodaan selkeät puitteet vaihtoehtoisten rahoitusvälineiden täytäntöönpanolle.

29. ehdottaa, että perustetaan vaihtoehtoista rahoitusta pohtiva asiantuntijaryhmä, johon kuuluu myös alue- ja paikallistason ammattilaisia ja jonka tehtävänä on tarjota ideoita ja opastusta tällaisten puitteiden laatimiseksi ja varmistaa, että siinä vastataan yrittäjien, start-up- ja scale-up-yritysten erilaisiin tarpeisiin erilaisissa paikallisissa ja alueellisissa yritystoiminnan ekosysteemeissä.

Markkinoillepääsy

30. on sitä mieltä, että EU-tason toiminta eurooppalaisten pk-yritysten kansainvälistymisen tueksi voi ja sen tulee tarjota todellista lisäarvoa eurooppalaisille pk-yrityksille, jotka haluavat laajentua rajojen yli. Komitea korostaa, että toiminnan tulisi täydentää käynnissä olevia paikallis-, alue- ja valtiotason aloitteita, jotta vältytään päällekkäisyyksiltä ja luodaan johdonmukainen ja kattava toimenpidepaketti.

31. kannattaa siksi COSME-ohjelmasta osarahoitettua Yritys-Eurooppa-verkostoa (EEN), joka tarjoaa eurooppalaisille pk-yrityksille neuvontaa laajentumisesta muihin jäsenvaltioihin ja EU:n ulkopuolelle sekä opastusta innovoinnin ja kehittämisen sekä myös rahoituksensaannin aloilla, ja kannattaa vahvasti sen jatkamista, laajentamista ja kehittämistä nykyistä COSME-ohjelmaa seuraavan ohjelman puitteissa brexit-tilanteessa.

32. painottaa EEN-yhteyspisteiden vahvaa alueellista ja paikallista ulottuvuutta, sillä tätä tehtävää hoitavat suurelta osin alueelliset kehitys-, yrittäjyys- ja innovaatiovirastot, alueelliset kauppa- ja teollisuuskamarit, klusterit ja korkea-asteen oppilaitokset, joilla on syvät paikalliset juuret ja tiiviit yhteydet paikallisiin pk-yrityksiin.

33. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten tärkeänä tehtävänä on auttaa alueensa pk-yrityksiä vastaamaan kilpailuun, laajentumaan ulkomaisille markkinoille ja löytämään yrityskumppaneita EU:sta ja sen ulkopuolelta.

34. korostaa, että COSME-ohjelman seuraajaohjelmassa tulisi varmistaa, että EEN-verkostolla on edelleen tiiviit yhteydet paikallisiin ja alueellisiin yritystoiminnan ekosysteemeihin ja että tehdään tiivistä yhteistyötä paikallisten ja alueellisten sidosryhmien ja myös paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

Yrittäjyyden edistäminen

35. kannattaa nykyisestä COSME-ohjelmasta rahoitettavaa nuorten yrittäjien Erasmus-ohjelmaa ja sen tuloksia ja kehottaa jatkamaan sitä seuraavassa ohjelmassa.

36. ehdottaa, että start-up- ja scale-up-yrityksiä koskevaan aloitteeseen kuuluvien scale-up-neuvojien lisäksi luodaan osana EEN-verkoston palveluja alueellisten ja paikallisten scale-up-tukijoiden verkosto, joka voisi muodostaa pohjan alueiden välisille scale-up-kumppanuuksille tarjoamalla kumppanihakupalveluja ja edistämällä alueiden välistä yhteistyötä ja rajatylittäviä investointeja.

37. ehdottaa, että EEN-verkoston tarjoamia neuvonta- ja tiedotuspalveluja tulisi tehostaa rajatylittäviin julkisiin hankintoihin osallistumisen ja mahdollisten rajatylittävien yritysluovutusten alalla.

38. korostaa, että vuoden 2020 jälkeisessä seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä on varmistettava riittävä tuki pk-yrityksille vahvistamalla täydentävyyttä ja välttämällä päällekkäisyyksiä Euroopan komission ja EIP:n tai EIR:n tarjoamien erilaisten pk-yritysten rahoitusvälineiden välillä.

COSME ja muut EU:n ohjelmat

39. korostaa, että COSME-ohjelmaan tällä hetkellä osoitetut varat, joiden osuus EU:n talousarviosta on alle 0,3 prosenttia, eivät kuvasta pk-yritysten ja yrittäjien elintärkeää roolia kasvun ja työllisyyden aikaansaamisessa. Komitea panee kuitenkin merkille, että pk-yritysten rahoituksensaantia tuetaan myös muihin EU:n ohjelmiin sisältyvillä määrärahoilla.

40. katsoo, että COSME-ohjelman seuraajaohjelman ja ERI-rahastojen koordinointi on edelleen välttämätöntä, sillä pk-yritystukeen on osoitettu huomattavasti määrärahoja ERI-rahastojen temaattisen tavoitteen 3 ”Pk-yritysten kilpailukyky” kautta. Komitea suosittaa, että näiden välineiden paremman koordinoinnin varmistamiseksi olisi luotava pk-yritysalan ohjausryhmä, jossa olisi mukaan asiasta vastaavia komission yksiköitä sekä AK paikallis- ja alueviranomaisten institutionaalisena edustajana EU-tasolla.

41. ehdottaa, että otetaan käyttöön keskitetyt asiointipisteet, jotka jakavat tietoa ja tarjoavat pääsyn pk-yrityksille ja yrittäjille suunnattujen EU:n eri rahastojen ja ohjelmien piiriin. Komitea katsoo, että laajennettu ja parannettu Yritys-Eurooppa-verkosto voisi hoitaa tätä tehtävää käytännön tasolla.

42. kehottaa komissiota yksinkertaistamaan sekä yksittäisten ohjelmien tarjoamien rahoitusvälineiden piiriin pääsyä että COSME-ohjelman tai sitä seuraavan ohjelman tuen yhdistämistä muista rahastoista ja ohjelmista saataviin resursseihin. Komitea toistaa lausunnossaan ”Pk-yrityksiä koskeva älykäs sääntely” (4) esittämänsä huolen ongelmakohdista, joita aiheuttavat epäjohdonmukaiset vaatimukset ja ristiriitaiset määritelmät EU:n eri toimintapolitiikoissa.

Bryssel 31. tammikuuta 2018. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Ks. esim. Ewa Chomowicz: EU budget post-Brexit. Confronting reality, exploring viable solutions. European Policy Centre, Bryssel [sähköinen versio], s. 5–6 ja 25–26, maaliskuu 2017; Jörg Haas & Eulalia Rubio: Brexit and the EU budget. Threat or opportunity? Jacques Delors -instituutti, Berliini, s. 8–18, tammikuu 2017.

(2) AK:n lausunto ”Pk-yrityksiä koskeva älykäs sääntely” (esittelijä Christian Buchmann [AT, EPP], ECON-VI/020), kohta 8.

(3) AK:n lausunto ”Pk-yrityksiä koskeva älykäs sääntely” (esittelijä Christian Buchmann [AT, EPP], ECON-VI/020), kohta 48.

(4) AK:n lausunto ”Pk-yrityksiä koskeva älykäs sääntely” (esittelijä Christian Buchmann [AT, EPP], ECON-VI/020), kohta 14.