EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.10.1995 
KOM(95) 515 lopull. 
95/0142 (CNS) 
Muutettu ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteiseen kalastuspolitiikkaan 
sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi hyväksymien 
tiettyjen kulujen rahoitukseen 
(komission EY:n pemstamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) 

EXPLANATORY MEMORANDUM 
In June 1995, the Commission sent the Council a proposal for a Council Decision on a 
Community financial contribution towards certain expenditures incurred by the Member 
States in implementing the monitoring and control system applicable to the common 
fisheries policy1. 
On 13 October 1995, Parliament adopted a resolution delivering a favourable opinion on 
the proposal, with 11 amendments. 
To improve the effectiveness of the Community's financial contribution, the Commission 
agreed to include the following amendments in its current proposal, which stipulate that: 
the control programme must be based on a risk analysis (amendment 3) 
the Community contribution must be significant (amendment 4) 
a financial commitment statement must be sent to the Commission by the Member 
States subsequent to an application for funding (amendment 8); 
the Commission is to set a time limit on the inquiries carried out by the Member 
States if it feels that the facilities are not being used for the purposes intended 
(amendment 11). 
These amendments clarify the initial proposal. 
The Commission did not agree to the other amendments because they could formally 
harm the content of the proposal. 
Adoption of Parliament's amendments by the Council will show that the political 
authorities unanimously agree on the need for a Community financial contribution to 
implement the monitoring and control system applicable to the common fisheries policy. 
COM(95) 243 final. 
-3T 
MUUTETTU EHDOTUS NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteiseen kalastuspolitiikkaan 
sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi hyväksymien 
tiettyjen kulujen rahoitukseen 
Muutetaan ehdotus seuraavasti: 
Johdanto-osan neUäs kappale a (uusi) 
Valvontaohjelman on perustuttava niiden alueiden riskianalyysiin, jotka todennäköisimmin ovat 
alttiina petolliselle tai Sääntöjenvastaiselle toiminnalle 
Johdanto-osan kuudes kappale 
yhteisen kalastuspolitiikan todellisen toteuttamisen edellyttämän saalismäärien ja satamaan 
saapumisten kokonaisvaltaisen valvonnan takaamiseksi jäsenvaltioiden on valvottava kaikilla 
merialueillaan yhteisöstä ja kolmansista maista peräisin olevien alusten toimia, mikä edellyttää 
yhteisön huomattavaa osallistumista tiettyihin jäsenvaltioiden hyväksymiin valvontakuluihin; 
5 artiklan 1 kohta 
Jäsenvaltioiden, jotka haluavat saada yhteisön taloudellista tukea 2 artiklassa tarkoitettuihin 
kuluihin, on osoitettava komissiolle ensimmäisen kerran ennen 15. marraskuuta 1995 ja sen 
jälkeen ennen jokaisen vuoden 31 päivää toukokuuta seuraavan vuoden tukihakemus, jossa on 
oltava liitteessä olevassa 1, 2 ja 3 kohdassa täsmennetyt tiedot. Jäsenvaltioiden 
talousarviomenettelyjen aiheuttamien rajoitteiden ottamiseksi huomioon komissiolle on 
toimitettava joka vuosi ennen syyskuun 30 päivää alkuperäisen hakemuksen ajantasalle saattava 
liite, johon sisältyy rahoitussitoumusselvitvs. 
Jt 
1Q artiklan 3 kappale 
Jos komissio epäilee näitä varoja käytettävän muihin kuin siuinniteltuihin tarkoituksiin ja niille 
määriteltyjen ehtojen vastaisesti, komissio antaa asiasta tiedon kyseiselle jäsenvaltiolle. Tämän 
on käynnistettävä tutkimus, johon komission virkamiehet osallistuvat aina kun se on mahdollista. 
Kyseisen jäsenvaltion on komission määräämän aikarajan puitteissa annettava komissiolle tieto 
tutkimuksen edistymisestä ja annettava komissiolle jäljennös sitä varten laaditusta kertomuksesta 
ja toimitettava sille tiedoksi kertomuksen laatimisessa käytetyt tärkeimmät lähteet. 
Rahoitusta koskeva selvitys 
AIAMOMENTIIB2-901: Osallistuminen valvonta- ja tarkkailutoimiin. 
1. TOIMINNAN OTSIKKO 
Osallistuminen valvonta- ja tarkkailutoimiin. 
2. KYSEINEN BUDJETIKOfflÄ 
B2-901 
3. OIIŒIJDELLINEN PERUSTE 
Perustamissopimuksen 43 artikla. Neuvoston päätös 89/63 l/ETY. 
4. TOIMINNANKUVAUS 
4.1 Toiminnan yleiset tavoitteet 
Yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamisen jälkeen on pohdittu rahoituksellista 
yhteisvastuullisuutta jäsenvaltioiden valvonnan alalla tekemien ponnistelujen 
tukemiseksi. Ensimmäisen vaiheen jälkeen tukea myönnetään sen päätöksen (89/631) 
perusteella, joka koskee ajanjaksoa 1991 - 1995 22 miljoonan ecun vuosittaisen 
perusmäärän osalta ja jonka myötä komissio voi osallistua enintään 50 prosentin 
osuudella jäsenvaltioiden hyväksymiin varustamismenoihin. Neuvosto on sitoutunut 
päättämään komission laatiman kertomuksen perusteella ennen 30/6/95, mitkä 
toimenpiteet se aikoo toteuttaa Tällä välin neuvosto on tehnyt muita päätöksiä, jotka 
eivät ole sopusoinnussa tämän asiakirjan kanssa 
Annettuaan uuden valvontaa koskevan asetuksen neuvosto julisti, että nykyistä 
valvontajärjestelmää, sellaisena kuin se on hyväksytty, voidaan soveltaa uusille 
aloille ja se edellyttää sellaisten lisätoimenpiteiden toteuttamista, joiden 
osaltaaiemmassa päätöksessä (89/631/ETYX1) ei ole säännöksiä. Siten on tarpeen 
lisätä aloja, joilla yhteisö voi osallistua jäsenvaltioiden kuluihin. 
- Investointikustannuksiin annettavan tuen on kuitenkin edelleen oltava 
O EYVL N:o L 364, 14.12.1989, s. 64. 
taloudellisen tuen pääasiallinen osa. Raskaan kaluston hankinta on erityisen 
vaikea rahoittaa kansallisten talousarvioiden rajoissa Ajanjaksoksi 89-95 
hyväksyttyjen investointien suuruus ei kuitenkaan ole poistanut niiden tarvetta, 
minkä todistaa jäsenvaltioiden ajanjaksolle 1996 - 2000 tekemä arvio. 
Vastaavien laitteiden elinkaari vaihtelee muutamista vuosikymmenistä (merellä 
käytettävät välineet) muutamiin vuosiin (ajoneuvo- ja tietokonekanta, tekniset 
tarkastuslaitteet), ilmavalvontavälineiden muodostaessa niiden välimuodon. 
Laitteet, joiden elinkaari on lyhyt, on uusittava tulevien viiden vuoden aikana. 
Jopa merellä käytettäviä välineitä on täydennettävä, uusittava tai korjattava 
Lisäksi investointien osalta uudelle tekniikalle on annettava suurempi merkitys. 
Investointikustannusten on katettava kaluston hankinnan lisäksi myös muunlaiset 
kustannukset tietokoneohjelmista alkaen. 
- Nopea kehitys voi myös tuoda mukanaan sellaisten yhteishankkeiden 
toteuttamisen, joiden rahoitus edellyttää satelliittipilottihankkeiden tavoin 
rahoituskustannukset ylittäviä menoja Tietoverkkojen perustaminen kuuluu 
näihin yhteishankkeisiin. Neuvoston pääsy joulukuussa 1994 yksimielisyyteen 
kalastuksen valvonnasta 4. läntisen pituuspiirin länsipuolella merkitsee siten 
valvonnan hyvin nopeaa toteuttamista ja edellyttää jo itsessään erityistä 
vakavaraisuutta 
- Koulutusongelmien merkitystä on lopuksi korostettava. Jäsenvaltioiden tekemiä 
aloitteita tällä alalla on tuettava. Ensisijainen tuki on myönnettävä myös 
jäsenvaltioiden väliselle sekä jäsenvaltioiden ja komission yksiköiden väliseen 
henkilövaihtoon, niin valvontaviranomaisten rjeruskoulutuksen tasolla kuin 
määräaikaisena vaihtona ymmärretyn ulkomailla työskentelyn edistämiseksi 
myöhemmin. 
4.2 Toimintaa koskeva ajanjakso ja sen jatkamisesta annetut yksityiskohtaiset säännöt 
Toiminta sijoittuu ajanjaksoon 1996 - 2000. Toteutettavista toimenpiteistä on 
päätettävä ennen tämän ajanjakson päättymistä. 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITTELU 
5.1 Muut kuin pakolliset menot 
5.2 Jaksotetut määrärahat 
5.3 ei tuloja 
2-
6. MENOJEN JA KULUJEN LAATU 
yhteisrahoitukseen muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin toimijoiden kanssa 
myönnetty tuki. 
Maksun palauttamisen muodossa annettu tuki. Mahdollisuus myöntää ennakkoja 
7. TALOUDELUSETVAIKUIUKSEr 
7.1 Toimintakustannusten laskentamenetelmä 
Investointikustannuksiin osallistuminen liittyy erityisesti seuraavien välineiden 
hankintaan tai ajanmukaistamiseen: 
- kalastiistoiminnan valvonnan ja tarkastamisen varmistamiseksi käytetyt alukset, 
ilma-alukset ja maa-ajoneuvot, 
- kalastustoiminnan paikantamis- ja rekisterömtijärjestelmät (mukaan lukien 
kalastusaluksilla olevat laitteet), 
- valvontaan liittyvien tietojen rekisteröinti- ja tiedonsiirtojärjestelmät, mukaan 
lukien tietotekniikkasovellukset ja tietokoneohjelmat. 
Tavallisesti se rajoitetaan 35 prosenttiin verrattuna edellisen päätöksen 50 
prosenttiin. 
Osallistuminen yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamisen tehokkuuden lisäämiseksi 
enintään kaksi vuotta kestävien erityisten hankkeiden ja toiminnan rajoissa 
tarkoitettuihin menoihin rajoitetaan 50 prosenttiin. 
Tämä koskee myös kansallisten valvontaviranomaisten koulutukseen, erityisesti 
toisessa jäsenvaltiossa kuin missä he työskentelevät, annettavaan koulutukseen 
liittyviä menoja. 
Komissio voi kuitenkin päättää korkeammasta tuen määrästä, erityisesti: 
- jotta jäsenvaltioiden ja komission yhteinen toiminta, jolla voidaan korjata 
valvonnan vaikeutta jollakin yhteisöä kiinnostavalla alalla, voitaisiin toteuttaa, 
- jotta uutta tekniikkaa voitaisiin kokeilla ja toteuttaa kalastustoiminnan ja siihen 
liittyvien toimintojen valvonnan parantamiseksi, 
- jotta Irlannille voitaisiin myöntää valvonnan parantamiseen ylimääräistä yhteisön 
taloudellista tukea, joka ei välttämättä rajoitu investointikustannuksiin. 
-3 
7.2 Toiminnan osatekijöiden erittely 
Maksiisitoumusmäärärahat miljoonina ecuina 
(vuoden 1996 arvo) 
Toiminnan osatekijä Kokonaistalousarvio 5 vuodeksi 
1. Pääomahyödykkeet 140 
2. Toimintakulut (Irlanti) 10 
I 3. Tietoverkot 50 
1 4. Koulutus ja vaihto 5 
| Yhteensä • 205 
Menojen erittelyä ei voida ennakolta tehdä tarkemmin, koska aloitteenteko-oikeus on 
jäsenvaltioilla. Olisi kuitenkin toivottavaa antaa etusija uudelle tekniikalle merellä 
suoritettavassa valvonnassa käytettäville välineille niiden jäsenvaltioiden osalta, 
joiden varustelu on riittämätön. 
7.3 B osaan sisältyvät tutkimuksesta, asiantuntijakokouksista ja niin edelleen aiheutuvat 
käyttökustannukset 
Tällaiset käyttökustannukset eivät kuulu tähän kohtaan. 
7.4 Aikataulu, jossa monivuotiseen toimintaan myönnetyn tarpeelliseksi arvioitu määrä 
(kirjattu perusasiakirjaan) maksetaan. 
Soveltamisajanjakso: 1996 - 2000 
Maksusitoumusmäärärahat/Maksumäärärahat 
miljoonaa ecua (vuoden 1996 arvo) 
1996 1997 Ohjeellinen ohjelma 
1998 1999 2000 2001 Yhteensä 
Maksusitoumusmäärärahat 
Maksumäärärahat 30 
10 45 
40 45 
40 45 
40 40 
40 35 205 
205 
8. RIKKOMUSTEN EHKÄISEMISEKSI ANNETUT SÄÄNNÖKSET (JA NIIDEN 
TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA SAADUT TULOKSET) 
Toiminnassa määrätään, että komissio tekee joka vuosi yhteisön osallistumista 
jäsenvaltioiden hyväksymien menojen rajoitukseen koskevan päätöksen. Ensiksi tehdään 
jäsenvaltioiden tekemistä ehdotuksista ennakkoarvio. Komissio määrittää toimitettujen 
asiakirjojen perusteella, ovatko jäsenvaltioiden tekemät hakemukset pätevät. Kalastus- ja 
vesiviljelyalan hallintokomitea käsittelee hyväksytyt ehdotukset istunnossaan vuosittain 
osastojen välisen neuvottelun jälkeen. Tämän jälkeen komissio päättää yhteisön 
osallistumisen ehdoista ja määrästä. 
Tähän yhteisön osallistumiseen liittyvät maksut suoritetaan, kun asianmukaisesti 
maksetuista tosiasiallisesti hyväksyttyihin korvauskelpoisiin menoihin liittyvistä laskujen 
kuitit ja asianmukaisesti täytetty yhteismarkkinalomake esitetään. 
Yhteisön talousarviosta myönnetyn tuen tehokkaammaksi hyödyntämiseksi jäsenvaltioiden 
on lisäksi sekä taattava käyttämiensä valvonta- ja seuraamusjärjestelmien tehokkuus että 
varmistettava täydellinen avoimuus. 
Komission jäsenvaltioihin lähettämien valtuuskuntien merkitystä olisi korostettava Niillä 
voidaan varmistaa kaluston ja jäsenvaltioiden hallinnon komissiolle toimittamien 
hallinnollisten asiakirjojen yhdenmukaisuus sekä kaikkien yhteisön osaltaan rahoittamien 
valvontavälineiden tehokas käyttö. Koko toiminta-ajanjakson ajan tukea saaviin 
jäsenvaltioihin järjestetään hyväksyjän ja varainhoidon valvonnan yhteisvaltuuskuntia 
Kaikkien näiden näkökulmien myötä komissio voi arvioida päätöstä 89/63 l/ETY 
seuraavan päätöksen todellista soveltamista 
9. KUSTANNUS-TEHOKKUUSANALYYSIN TEKIJÄT 
Kalastustoiminnan valvonnan osalta maksettuja menoja on vertailtava kalakantojen arvon 
sekä ilmoittamatta jättämisestä (arvioitu 10 prosentiksi jälleenlaivatusta arvosta) ja 
huonosta hallinnosta (mikä johtaa 3 000 miljoonaksi ecuksi arvioidun mahdollisen 
vuosittaisen koron menettämiseen) aiheutuvien vahinkojen kanssa. 
9.1 Laskettavissa olevat erityistavoitteet, kohdeväestö 
Erityistavoitteet: suhde yleistavoitteisiin 
- Antaa tarkastusviranomaisten käyttöön tehokkaat ja uudenaikaiset varusteet, 
- Toteuttaa valvontaan liittyvässä tietojen vaihdossa tarvittavat laitteet ja 
tietoverkot, 
- Edistää valvontaa harjoittavien henkilöiden koulutusta. 
- Kohdeväestö: yhteisön talousarvion toimenpiteiden lopulliset edunsaajat 
erotellaan mahdollisesti tavoitekohtaisesti sekä ne ja käytettävät keinot 
täsmennetään. 
Suorat kohderyhmät ovat kalastuksesta vastaavat kansalliset viranomaiset. 
Tehokkaasta kalastuksen valvonnasta hyötyvät kuitenkin kaikki kalastuksen 
harjoittamisessa ja siihen liittyvässä toiminnassa mukana olevat taloudelliset 
toimijat, jotka usein sijaitsevat sellaisilla alueilla, joilla muut taloudelliset 
mahdollisuudet ovat rajoitetut. Tämä vaikuttaa jopa muihinkin aloihin kuin 
kalastuksen talousalaan. Valvomattoman kalastuksen ekologiset vaikutukset 
huolestuttavat koko unionia, samoin kuin kansainvälisillä tai kolmansien maiden 
vesillä harjoitettavan kalastuksen valvonnan havaitusta puutteesta johtuvat 
kielteiset diplomaattiset seuraukset. 
9.2 Toiminnan perustelu 
Yhteisön talousarvion toimenpiteiden tarve 
Kalastuksen valvonnan puutteen ratkaiseminen edellyttää poliittista, 
lainsäädännöllistä ja talousarvion keinoin toteutettavaa toimintaa komission 
puolelta Mikään näistä kolmesta osasta ei saa puuttua. Ne ovat kaikki joka 
tapauksessa sidoksissa toisiinsa. Lainsäädännön alalla edistystä on tapahtunut 
pääasiassa komission aloitteesta. Poliittisilla päätöksillä on vastaavasti 
taloudellisia seurauksia, joihin komissio ei voi vaikuttaa 
Kalastuksen valvonta on olennaisesti yhteisön ongelma yhteisen politiikan 
olemassaolon sekä sen seikan vuoksi, että kalojen vaeltamisen takia eri 
jäsenvaltioiden harjoittama kalastus on keskenään riippuvaista. Valvonnan 
kustannus-tehokkuusanalyyseja ei voida rajoittaa yhden jäsenvaltion 
mittakaavaan. Siten tarvitaan rahoituksellista yhteisvastuullisuutta ja sitä osoittaa 
ja sen toteutusvälineenä on budjettikohta, joka mahdollistaa tuen jäsenvaltioiden 
hyväksymiin menoihin. Tämän kohdan kehitys on lisäksi seurausta jo tehdyistä 
päätöksistä. 
Toimenpiteitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen valinta 
* edut suhteessa vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin (suhteelliset edut) 
* vastaavan mahdollisesti yhteisön tai kansallisella tasolla toteutetun toiminnan 
analysointi. 
Tehokkaan valvonnan toteuttamiseen tarvittavat talousarvioiden määrärahat ovat 
vähäiset kalastuksen taloudellisen merkityksen kannalta, verrattuna 
rikkomuksista aiheutuviin menetyksiin ja yhteisen kalastuspolitiikan nykyiseen 
tehottomuuteen liittyvään kalavarojen tuhlaukseen. Ne ovat vähäiset verrattuna 
muiden maiden tähän käyttämiin menoihin verrattuna. 
Valvontamenojen osalta sen osuuden yhteisön talousarvion määrärahoista on 
oltava vähäinen verrattuna jäsenvaltioiden vastuulla oleviin osuuksiin, mutta 
tällaiset talousarvion määrärahat ovat avain kehitykseen. Vuodesta 1991 alkaen 
erityisesti neuvostossa tehdyistä päätöksistä johtuvat velvoitteet on otettu esille. 
Tuki jäsenvaltioiden hyväksymiin menoihin on tässä yhteydessä olennainen 
kysymys. 
Komission taloudellisen tuen nykyinen taso on 2,7 prosenttia yhteisön 
kalastusalalle vuodeksi 1995 myöntämästä talousarvion määrärahaosuudesta ja 
vähintään 10 prosenttia jäsenvaltioiden valvontaan käyttämistä 
kokonaismenoista. Jäsenvaltioiden kokonaismenot ovat lähes 230 miljoonaa ecua 
vuodessa Tästä summasta 54 miljoonaa ecua liittyy investointeihin, jotka 
täydentävät käyttökustannuksia. Näitä menoja voidaan myös verrata tiettyjen 
kolmansien maiden valvontakustannuksiin. Norjan vuosittaisiksi 
valvontakustannuksiksi arvioidaan 500 miljoonaa NKR (60 miljoonaa ecua) ja 
Kanadan osalta 85 miljoonaa Kanadan dollaria (58 miljoonaa ecua). 
Yhdysvalloissa rannikkovartioston kalastusvalvontaan vuoden 1995 
talousarviossa varaama osuus on 500 miljoonaa USA:n dollaria (390 miljoonaa 
ecua). Yhteisön talousarvion määrärahoja kalastusvalvontaa varten on vähennetty 
eri perustein. 
Pääasialliset epävarmuustekijät, jotka voivut vaikuttaa toiminnan erityisiä 
tuloksia 
Ensimmäinen riskitekijä on jäsenvaltioiden vaikeus täyttää yhteisrahoitusta 
koskevat velvoitteensa ja saattaa voimaan muut toimenpiteet (järjestäytyminen, 
henkilöstö, seuraamukset...). 
Jos tukea annetaan laitteiden tehokkaan käytön varmistamiseksi, laitteiden on 
liityttävä asianmukaisesti kokonaisuuteen. Talousarvioon liittyvät, toimintaa, 
henkilöstöä, hallintojärjestelmää ja seuraamuksia koskevat kysymykset kuuluvat 
poikkeuksia lukuun ottamatta jäsenvaltioille. Jos jäsenvaltiot eivät anna 
tarvittavia säännöksiä, yhteisön tukea ei saada haluttuihin tavoitteisiin. 
Kansalliset viranomaiset, joilla on käytössään hyvä kalusto, eivät edelleenkään 
ole riittävän tehokkaita. 
9.3 Toiminnan seuranta ja arviointi 
Kustannusten arviointi 
Suurimpana vaikeutena on, että kalastukseen liittyvän toiminnan valvontaan 
osallistuvilla toimielimillä on usein monia tehtäviä. Kustannukset on sen vuoksi 
jaettava. Hyvänä esimerkkinä toimivat merellä toteutetut toimenpiteet. Kun nämä 
toimenpiteet edellyttävät asevoimien kalustoa, niillä voi, vaikka tehtävät 
keskitetäänkin kalastuksen valvontaan, olla myös muita kohteita (meripelastus, 
puolustusvoimien lähettäminen paikalle vahvistukseksi). 
-7 
Näistä vaikeuksista huolimatta tehokkaaseen valvontaan tarvittavien menojen määrä 
on sellainen, että on toteutettava kirjanpidollisia toimenpiteitä, jotta niiden määrä 
voitaisiin arvioida. 
Tehokkuuden arviointi 
Ensimmäiset mahdolliset osoittimet vastaavat suoritetun valvonnan määrää: 
valvonta-alusten merellä viettämien päivien lukumäärä, lentokoneiden ja 
helikoptereiden lentoajat, valvottu pinta-ala, merellä tai maalla tapahtuneiden 
tarkastusten määrä. Nämä luvut ovat toimintaa kuvaavia osoittimia eivätkä mittaa 
tehokkuutta Ne olisi kuitenkin liitettävä osaksi yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan 
kehitystä kuvaavaa osoittimistoa 
Analyysin toinen taso vastaa todettujen varsinaisten rikkomusten määrää ja niistä 
aiheutuneita seuraamuksia. Nämä tiedot, jotka eroavat hyvin vähän edellä 
mainituista, ovat välttämättömiä tarkastusten ja seuraamusten ankaruuden 
arvioimiseksi. Ne eivät kuitenkaan vielä riitä tekemään analyysistä täydellistä. 
Rikkomusten varsinainen suhdeluku saadaan yhdistämällä tarkastusten tehokkuus 
tosiasiallisten rikkomusten määrään. 
Kalavarojen säilyttämisen osalta yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan todelliseen 
tehokkuuteen liittyy erottamattomasti kaksi pääasiallista huolenaihetta, joista toinen 
on kalastuksen määrän rajoittaminen ja toinen pienimpien kalojen (poikasten) 
suojelu. Kunkin varaston osalta on siten verrattava tosiasiallista pyyntimäärää 
sallittuun pyyntimäärään ja määritettävä alamittaisten saaliiden osuus. Tämä tehtävä 
on teknisesti yksinkertaisempi toteuttaa kuin aluskohtaisten rikkomusten 
toteennäyttäminen laillisesti hyväksyttävin perustein. Alusryhmien ollessa kyseessä 
voidaan saaliiden tosiasiallisen määrän arvioimiseksi kehittää pistokoemenettelyjä. 
Tilastollisesti tarkkaa menettelyä noudattamalla näiden arvioiden luotettavuus on 
mahdollista määrittää ja mukauttaa tutkimuksen tarpeisiin näytteiden kokoa 
vaihtelemalla Useimmiten on vaikeampaa kerätä oikeudellisesti hyväksyttäviä 
todisteita todennäköistä vilpintekijää vastaan. Toisaalta niin sanottu "suurten 
määrien" laki helpottaa kokonaisarvioiden muodostamista, toisaalta taas 
todistustaakan hoitamisesta aiheutuva vastuu vaikeuttaa aluskohtaisten rikkomusten 
toteamista. Edellä esitetty kaksijakoisuus on olennainen valvonnan tehokkuutta 
tarkasteltaessa Se osoittaa, että rikkomusten tosiasiallinen kokonaistulos on usein 
oletettua helpompi määrittää. Tutkijat tekevät sen säännöllisesti esittämällä joukosta 
varastoja tehty virallisten tilastojen vertailu sekä tutkimuslaitosten muodostamia 
arvioita. Koska tietyt viralliset tiedot eivät ole luotettavia, tutkimuslaitosten on 
suunnattava huomattava osa rajallisista voimavaroistaan muihin kuin tieteellisiin 
tehtäviin. Kun vilpillisen toiminnan määrä on mahdollista arvioida, voidaan sen 
lisäksi, että saadaan käytettäväksi synteettisiä tehokkuutta kuvaavia osoittimia, myös 
-8-
ohjata tarkastajien ponnistelut viipymättä tärkeämpiin ongelmiin. Tarkastusten 
hyväksikäyttöä on siten mahdollista järkeistää, jotta sekä ennaltaehkäisyyn ja 
torjuntaan että seuraamuksia varten tarvittavien todisteiden keruuseen käytetyt 
voimavarat voidaan keskittää vakavampiin ongelmiin. Tämän järkeistämisen avulla 
voidaan välittömästi parantaa paitsi valvonnan tehokkuutta, myös sen uskottavuutta 
ammatinharjoittajiin nähden, jotka usein ovat hyvin perillä merkittävästä ja 
jatkuvasta vilpillisestä toiminnasta 
Toiminnalliselta kannalta on toivottavaa, että kussakin jäsenvaltiossa kyetään 
sisäisesti arvioimaan pistokokein tiettyjen saaliiden tosiasialliset määrät. Pääosaston 
XIV olisi tukeuduttava kansainvälisten tutkimuslaitosten arvioihin. 
(Sisäisen tiedonannon tiedot) 
9.4 Sopusointu ohjeellisen ohjelman kanssa 
Onko toiminnasta säädetty kyseisten vuosien osalta pääosaston ohjeellisen 
rahoitusohjelman piirissä? 
Toiminta kuuluu ajanjakson 1996 - 2000 kattavan neuvoston päätöksen 
soveltamisalaan. 
Osoittakaa, mitä yleisempää pääosaston ohjeellisessa rahoitusohjelmassa 
määritettyä tavoitetta ehdotetun toiminnan tavoite vastaa 
Valvonta kuuluu koko yhteisen kalastuspolitiikan alaan. 
10. HALLINNOLLISET KULUT (TALOUSARVION A OSA) 
Tämä osa on toimitettava pääosastoille XIX tcä pääosastolle IX, joka toimittaa sen sitten 
pääosastolle XIX lausuntonsa kanssa 
10.1 Aiheuttaako ehdotettu toiminta komission henkilöstön määrän lisääntymistä? Jos 
aiheuttaa, millaista? 
Henkilöstöä tarvitaan enemmän rikkomuksia ehkäisevän valvonnan sekä seuranta- ja 
arviointitoiminnan tehostamiseksi. Se arvioidaan 0,5 A:ksi ja 1 B:ksi. 
10.2 Osoittakaa toimintaehdotuksesta aiheutuvat toiminta- ja henkilöstökustannukset. 
Eritelkää laskentatapa 
Valtuuskuntakustannukset: 15 000 ecua 
Henkilöstö: - 75 prosenttia virkamies A:n ajasta 
- 150 prosenttia virkamies B:n ajasta 
- 150 prosenttia virkamies C:n ajasta 
- käännöstyö (kirjeenvaihto, ehdotetut ohjelmat, komission 
Keskipitkällä aikavälillä siirtymäkauden jälkeen lisämenoja ei voida enää perustella 
10-
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 515 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-95-549-F1-C 
ISBN 92-77-94896-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
-AA