EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 28.05.1996 
KOM(96) 226 lopull. 
96/0141 (CNS) 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta 
(vuoden 1995 sato) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 
(komission esittämä) 

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta 
(vuoden 1995 sato) 
SISÄLLYSLUETTELO 
OTSIKOT 
Johdanto 4 
Vuoden 1995 sato 4 
2.1 Yleismaailmallinen tilanne 4 
2.1.1 Tuotanto 4 
2.1.2 Markkinoiden kehitys 5 
2.2 Yhteisön tilanne 6 
2.2.1 Tuotantorakenne 6 
2.2.2 Tuotanto 6 
2.2.3 Myynti ja hinnanmuodostus 7 
2.2.4 Tulot 8 
2.2.5 Tuotantokustannukset 9 
Humala-alan yhteinen markkinajärjestely 10 
3.1 Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet 10 
3.2 Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen 10 
Päätelmät 12 
Taulukko 4 (Yhteisön humalan ja humalatuottelden ulkomaankauppa tiettyjen 
maiden kanssa) ei vielä ole saatavilla. 
JOHDANTO 
Asetuksen (ETY) n:o 1696/71 11 artiklan mukaisesti komissio on velvollinen 
esittämään neuvostolle vuosittain humalan tuotanto- ja markkinatilannetta 
koskevan kertomuksen, jossa tuodaan esille tietoja tuotannon, hintojen ja tarpeiden 
kehityksestä. 
Tässä vuosittaisessa kertomuksessa, joka on järjestyksessä 25. komission esittämä, 
kuvaillaan satovuoden 1995 päätapahtumat; kertomuksessa keskitytään niihin 
seikkoihin, jotka mahdollistavat viljelijöille maksettavan tuen määrän laskemisen 
satokaudeksi 1995. 
Tänäkin vuonna komissio ehdottaa tuen myöntämistä humalantuottajien tulojen 
täydentämiseksi. 
VUODEN 1995 SATO 
2.1 Yleismaailmallinen tilanne 
2. L1 Tuotanto 
Humalan viljelyala koko maailmassa on noin 86 133 ha, josta lähes 68 585 
ha on humalanviljelyn kansainvälisen komitean IHGCn (International Hop 
Growers Convention) jäsenten ja yhteisön tuottajajäsenvaltioiden 
viljelyksessä (ks. taulukko 1). Merkittävää tuotantoa on myös Kiinassa ja 
entisessä NL:ssa, joista ei ole käytettävissä tarkkoja lukuja vaan ainoastaan 
karkeita arvioita. 
IHGCn ja ETY:n osalta humalan viljelyalat ovat pienentyneet keskimäärin 
noin 0,7 %. Pienentyminen on voimakkainta Australiassa (- 6,9 %), 
Slovakian tasavallassa (- 8,33 %) ja Irlannissa (- 40,69 %); Ukrainan osalta 
pienentymiseksi arvioidaan 6,8 %. Niistä harvoista maista, joissa viljelyala 
on kasvanut, voidaan mainita varsinkin Portugali (+ 21,40 %). Koko 
maailmassa viljelyala on pienentynyt noin 0,30 %. 
Sato koko maailmassa oli vuonna 1995 2 562 412 cwt, joka on selvästi 
suurempi (144 885 cwt eli 5,99 %) kuin vuoden 1994 sato. Tuotannon 
laatu on parempi eli alfahappopitoisuus oli 6,7 % ja alfahappotuotanto 
8 584 tonnia. 
Vuoden 1995 sato ei yllä vuoden 1993 ennätyksiin, mutta on kuitenkin 
selvästi parempi - tuotoksen osalta - kuin viiden viime vuoden keskiarvo. 
Yleismaailmallisella tasolla humalan tuotanto ylittää panimoiden tarpeet. 
Tästä syystä IHGC:n jäsenmaat ovat ehdottaneet, että lopetettaisiin viljely 
5 000 - 10 000 ha:lla, mitä toistaiseksi ei ole toteutettu. 
Vaikka oluentuotanto on vuodesta 1990 alkaen jatkuvasti vähentynyt 
Euroopassa, tilanne ei ole sama muissa maanosissa eikä erityisesti 
Aasiassa, varsinkin Kiinassa, joka on nykyisin maailman toiseksi suurin 
oluentuottajamaa Yhdysvaltojen jälkeen. 
Koko maailmassa on oluentuotannon vuonna 1996 arvioitu olevan 1 270 
miljoonaa hehtolitraa. Koska tähän määrään tarvitaan tavanomaisesti 
8 255 tonnia alfahappoa, jos juomaan lisätään humalaa 
5,9 g/a/hl, tuotetun humalan määrä periaatteessa ylittää 
tarpeiden tyydyttämiseksi tarvittavan määrän (329 tonnin 
ylijäämä). On huomattava, että jos juomaan lisätään alfahappoa 
5,9 g/hl olutta, tarvitaan panimoiden käyttöön noin 6,5 g/hl. 
Ero johtuu humalan varastoinnin ja jalostuksen aikana 
tapahtuvasta hävikistä. Tähän voidaan lisätä, että alfaa myös 
tarvitaan vähemmän kuin ennen, mikä johtuu kehittymässä 
olevasta suuntauksesta valmistaa vähemmän karvaita oluita sekä 
jatkuvasta teknologisesta kehityksestä. Vaikuttaa kuitenkin 
siltä, että panimoilla on vielä varastoja, jotka riittäisivät 
takaamaan niille usean kuukauden tuotannon. 
2.1.2 Markkinoiden kehitys 
Saksalaisen humalan hinnat ovat nousseet verrattuna edelliseen satoon, ja 
koko vuoden 1995 sato on myyty. Amerikan keskimääräiset hinnat 
peittävät tuotantokustannukset, vaikka ovatkin pienentyneet. Tuotos oli 
selvästi parempi kuin Euroopassa (2,05 tonnia/ha verrattuna 1,43 
tonniin/ha) ja alfahappopitoisuus selvästi korkeampi (9,37 % verrattuna 
5,76 %) (ks. taulukko 1), ja 95 % Amerikan tuotannosta onkin myyty 
sopimuskaupalla. 
Ennakkosopimusten tekeminen - vaikka se onkin tällä hetkellä taantumassa 
määrän osalta - on osoittautunut kaikesta huolimatta edulliseksi 
järjestelmäksi, vaikkei se kriisiaikana voikaan toimia parhaalla 
mahdollisella tavalla (ks. taulukot 2 ja 5). 
Tiettyjä IHGC:n jäseniä huolestuttaa erityisesti aromaattisten lajikkeiden 
hinnanmuodostusjärjestelmä, joka perustuu alfakiloihin ennemmin kuin itse 
aromiin. 
2.2 Yhteisön tilanne 
2.2.1 Tuotantorakenne 
Humalanviljelyn rakennemuutokset ovat seuranneet toinen toistaan samalla 
tavalla kuin koko maatalousalalla. Tällä hetkellä 5 043 tilaa tuottaa 
humalaa yhteisössä (ks. liitteen taulukko A). Niiden määrä on siis 
vähentynyt 4,80 % verrattuna vuoteen 1994, kun taas humalaviljelmien 
keskimääräinen viljelyala on vastaavasti noussut 5,2 ha:sta 5,5 ha:iin 
viljelmää kohden. Yli 300 viljelmää on lopettanut humalantuotannon 
Saksassa. Itävalta on liittymisensä jälkeen tullut lisäksi 
humalantuottajajäsenvaltiöiden joukkoon. 
2.2.2 Tuotanto 
Humalan viljelyala yhteisössä vuonna 1995 oli 27 499 ha, eli 149 ha 
(0,54 %) vähemmän kuin vuonna 1994 (ks. liitteen taulukko N:o 1), ja 
suurin osa tästä tuotannosta on tuotettu Saksassa (21 885 ha eli 80 %). 
Saksa ilmoittaa kuitenkin viljelyalansa pienentyneen 45 halla verrattuna 
vuoteen 1994 eli 0,21 %. 
Tällä hetkellä aromaattiset lajikkeet edustavat 57,99 %:a humalan 
viljelyalasta, ja näistä eniten viljelty on edelleen Hersbrucker (31,18 % 
aromaattisen humalan viljelyalasta huolimatta siitä, että viljelyala on 
vähentynyt 527 ha Saksassa verrattuna vuoteen 1994). Aromaattisista 
lajikkeista, joiden viljelyala on kasvanut, voidaan mainita Hallertauer 
Tradition (+257 ha), Perle (+117 ha) ja Spalter Select (+ 115 ha). 
Karvaiden lajikkeiden osuus on 41,37 % ja muiden lajikkeiden 0,63 %. 
Karvaiden lajikkeiden osuus viljelyaloista vuonna 1995 vähentyi hieman 
aromaattisten lajikkeiden hyväksi. Karvaista lajikkeista eniten viljelty on 
edelleen Northern Brewer (4 280 ha, mikä on 638 ha vähemmän kuin 
vuonna 1994), seuraavaksi tulee Hallertauer Magnum (1 874 ha) ja Target 
(1 541 ha) ja sen jälkeen Brewer's Gold (1 160 ha). Kahden viimeksi 
mainitun lajikkeen viljelyalat ovat myös pienentyneet: toisen 141 haja 
toisen 182 ha. On selvää, että yleinen suuntaus karvaiden lajikkeiden 
osalta on kohti super-alfa -lajikkeiden viljelyn lisäämistä. Nämä lajikkeet 
markkinoilla halutumpia, kuten esimerkiksi lajikkeet Hallertauer Magnum 
ja Nugget. Nugget-lajikkeen viljelyala on noussut 38,8 % verrattuna 
vuoden 1994 satoon ja Magnum-lajikkeen noin 40,7 %. 
Määrällisesti vuoden 1995 sato oli huomattavasti suurempi kuin vuoden 
1994 sato (13,41 %). Keskituotos 840 085 cwt:llä hehtaaria kohden oli 
1,43 t/ha tai 31 cwt. 
Tuotannon laatu oli keskinkertainen, ja alfahappopitoisuus oli keskimäärin 
5,76 % koko yhteisön alueella kaikilla kolmella lajikeryhmällä, mikä 
vastaa 2 419 tonnia alfahappoa - 82 kg hehtaarilta - oluentuotantoon 
vuonna 1996. 
2.2.3 Myynti ja hinnanmuodostus 
Koko maailman tasolla humalan keskihinta sopimusmyynnin osalta oli 197 
ecua/cwt, eli 2,60 ecua/cwt enemmän kuin satovuonna 1994. Erot 
jäsenvaltioiden hinnoissa ulottuivat 132 ecua/cwt: sta Portugalissa 
287 ecua/cwt:iin Irlannissa, ja nämä kaksi maata myivät koko tuotantonsa 
sopimuskaupalla (ks. taulukko 6). Vapailla markkinoilla myydyn humalan 
keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin edellisenä markkinointivuonna. 
Hinta oli 140 ecua/cwt, kun se vuonna 1994 oli 149 ecua/cwt, ja näissäkin 
hinnoissa oli merkittäviä eroja jäsenvaltioiden kesken: 116 ecua/cwt:sta 
Espanjassa 201 ecua/cwt:iin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Vuoden 1995 sadosta myytiin sopimuskaupalla 82 % (ks. liitteen taulukko 
n:o 5). Belgia asettuu 36 %:lla selvästi tämän keskiarvon alle. 
Korkeimmat keskihinnat havaittiin aromaattisilla lajikkeilla, olipa kyse 
sitten sopimuskaupasta (210 ecua/cwt) tai käteiskaupasta (157 ecua/cwt), 
ja kaikkein korkeimmat hinnat saavutettiin lajikkeilla Challenger, Goldings, 
Hallertauer, Spalter ja Tettnanger. Joillekin Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa viljellyille lajikkeille ilmoitetaan myös ryhmän 
keskiarvoa korkeampia hintoja. Kyseessä on lajikkeet Fuggles, Progress 
ja WVG, sekä Strisselspalt-lajike Ranskassa, missä keskimääräiset 
sopimushinnat olivat 222 ecua/cwt. Lajike, jonka hinnat olivat 
alhaisimmat, on varmasti Hersbrucker-lajike, joka kattaa noin 31 % 
aromaattisten lajikkeiden viljelyalasta (sopimushinta 187 ecua/cwt, 
käteishinta 80 ecua/cwt). 
Karvaiden lajikkeiden keskimääräinen sopimuskauppahinta oli 
179 ecua/cwt ja käteiskauppahinta 125 ecua/cwt. Ryhmän korkeimmat 
hinnat saavuttivat lajikkeet Hallertauer Magnum ja Northdown. 
Muiden lajikkeiden sopimus- ja käteiskauppahinnat asettuvat yhteisön 
keskiarvon yläpuolelle. Tämä johtuu melko korkeista hinnoista, joita 
maksettiin koelajikkeista Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
sekä Zenith-lajikkeesta maksetusta melko korkeasta käteiskauppahinnasta 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Kahdeksasta humalantuottajajäsenvaltiosta neljän hinnat asettuvat yhteisön 
keskiarvon alapuolelle (kaikki lajikkeet yhdessä). Kyseessä ovat Belgia, 
Saksa, Espanja ja Portugali, ja näistä kahdesta viimeksi mainitusta maasta 
käteiskauppahinta oli alhainen Espanjassa (116 ecua/cwt) ja 
sopimuskauppahinta Portugalissa (132 ecua/cwt). 
Yhteisössä vuonna 1995 tuotetuista 840 085 cwt:sta jäi virallisten tietojen 
mukaan myymättä vain 4 420 cwt (0,53 %). Irlanti, Itävalta ja Portugali 
myivät koko tuotantonsa sopimuskaupalla, ja Irlannin keskihinta oli 
287 ecua/cwt, Itävallan 274 ecua/cwt ja Portugalin 132 ecua/cwt (ks. 
taulukko 5). Seuraavana oli Ranska, joka myi tuotannostaan 94 % 
sopimuskaupalla keskihintaan 217 ecua/cwt. 
Tuottajat odottivat parempia hintoja vapailla markkinoilla myytäessä. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on havaittu rakenteellinen vaje "English 
Ale" -tyyppisten oluiden valmistuksessa joidenkin lajikkeiden osalta. Tästä 
syystä tehtiin ylimääräisiä kylvöjä Goldings- ja Fuggles- lajikkeilla. 
Jo satovuodesta 1993 alkaen on alhaisimmat hinnat todettu amerikkalaisten 
aikaisemmin arvostamalla aromaattisella Hersbrucker-lajikkeella, joka nyt 
on menettämässä suosiotaan, koska amerikkalainen ostopolitiikka on 
alkanut suosia muita lajikkeita kuten Spalter Select ja Hallertauer 
Tradition. Kun Hersbrucker-lajikkeesta maksettiin vain 152 DEM/cwt eli 
noin 80 ecua/cwt vapailla markkinoilla, kahdesta uudesta aromaattisesta 
lajikkeesta saatiin noin 374-388 DEM/cwt eli 167-172 ecua/cwt, mikä on 
edelleen korkeampi kuin yhteisön aromaattisen humalan keskihinta. 
Ennakkosopimuksia tehdään tuleville vuosille erittäin epäröivästi, ja 
sopimusajat ovat lyhempiä, määrät vähäisempiä ja hinnat alhaisempia kuin 
aikaisempina vuosina, sillä panimoissa tiedetään, että humalaa saa aina 
vapailta markkinoilta. Ratkaisu korkeampien hintojen saavuttamiseksi olisi 
vähentää humalan viljelyaloja maailmassa, niin kuin amerikkalaiset ovat 
esittäneet, ja mieluiten super-alfa -lajikkeiden viljelyaloja, sillä 
humalamarkkinoista on tullut alfa-tuotteiden markkinat. 
2.2.4 Tulot 
Vuonna 1995 tulot kasvoivat voimakkaasti vuoden 1994 tuloihin 
verrattuna, ja keskitulot hehtaaria kohden täystuotannossa olevilla 
humalaviljelmillä olivat 6 037 ecua/ha, kun satovuonna 1994 ne olivat 
5 255 ecua/ha (+ 14,88 %). 
Yhteisön tasolla korkeimmat tulot kirjattiin aromaattisten lajikkeiden 
ryhmässä (6 271 ecua/ha täystuotannossa eli 10,39 % kasvua verrattuna 
edelliseen vuoteen). Belgia, Ranska, Itävalta ja Yhdistynyt kuningaskunta 
ilmoittivat kuitenkin tulojen vähentyneen näiden lajikkeiden osalta. 
Aromaattisista lajikkeista kannattavimmat ovat Ranskassa Strisselspalt-
lajike (tulot 7 272 ecua/ha täystuotannossa) ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa lajikkeet Challenger (7 223 ecua/ha täystuotannossa), 
Goldings (7 614 ecua/ha täystuotannossa) ja WVG (7 215 ecua/ha 
täystuotannossa). Yhteisön keskiarvoa alhaisemmat tulot antaneet 
aromaattiset lajikkeet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat Bramling 
Cross ja Fuggles Espanjaa lukuun ottamatta tulojen kasvu oli 
voimakkainta Saksassa (17,24 %), jossa kaikkien viljeltyjen aromaattisten 
lajikkeiden antamat tulot kasvoivat. 
Tulot kasvoivat myös karvaiden lajikkeiden ryhmässä (+ 21,85 %), ja ne 
olivat 5 716 ecua/ha täystuotannossa. Kaikki tuottajamaat paitsi Espanja 
ja Ranska ilmoittivat tulojen kasvaneen, joissakin maissa kuten Saksassa 
(+34,68 %), Irlannissa (+17,82 %) ja Portugalissa (+83,26 %) 
huomattavastikin. Tämä nousu johtuu Saksan osalta tulojen voimakkaasta 
kasvusta 4 211 hehtaarilla viljeltävän Northern Brewer -lajikkeen 
(+ 72,80 %) sekä 1 316 hehtaarilla viljeltävän Brewer's Gold -lajikkeen 
(+ 11,69%) osalta. Yhteensä tämän lajikeryhmän osalta sopimushinnat 
kasvoivat Saksassa 8,44 %. Yhdistyneen kuningaskunnan osalta kasvu 
johtuu siitä, että Target-lajikkeen (jota viljellään noin 1 242 halla) 
sopimushinnat nousivat aikaisempaan vuoteen verrattuna, sekä korkeasta 
tuotoksesta. Sama tapahtui myös Belgian sopimushinnoille, erityisesti 
koska tuotokset olivat selvästi suuremmat kuin vuonna 1994. Portugalissa 
tulojen nousu johtui siitä, että osa viljely hehtaareista, joilla on siirrytty 
uusiin lajikkeisiin, on nyt saavuttanut täystuotannon vaiheen. Muilla 
lajikkeilla, joita viljellään pääasiassa Saksassa (95 ha), hyvin vähän 
Belgiassa (2 ha), vähän Yhdistyneessä kuningaskunnassa (68 ha) ja 
Itävallassa (9 ha), keskitulot kasvoivat 19,05 %. Koska näiden lajikkeiden 
viljelyalat ovat pieniä, niillä on mitätön vaikutus tuottajien tulojen 
keskiarvoon kokonaisuudessaan. 
2.2.5 Tuotantokustannukset 
Humalan tuotantokustannukset ovat 9 136 ecua hehtaarilta eli ne ovat 
hyvin lähellä edellisen markkinointivuoden kustannuksia (+ 0,08 %). 
Belgian tuotantokustannukset ovat korkeimmat (12 182 ecua/ha), kun taas 
Espanjan tuotantokustannukset ovat alhaisimmat (5 667 ecua/ha). 
Vaihtelut jäsenvaltioissa verrattuna aikaisempaan satovuoteen eivät ole 
olleet suurempia kuin 8,27 %, olivat ne sitten sen yli tai alle (liitteen 
taulukko D). 
HUMALA-ALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY 
3.1 Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet 
Humala-alan yhteinen markkinajärjestely on perustettu vuonna 1971 
asetuksella (ETY) n:o 1696/71 ja sen tavoitteena on parantaa tuotteiden 
laatua ja suojata tuottajien elintaso. Koska on tarkoituksella luovuttu 
ulkopuolisen järjestelmän sekä interventiojärjestelmän perustamisesta, 
yhteisön humala-ala on erittäin altis kilpailulle maailmanmarkkinoilla. 
Perusasetuksen pääseikat, joita on sittemmin tarkennettu neuvoston tai 
komission erityisasetuksissa, ovat humalan kaupan pitäminen 
varmentamismenettelyn ja ennakkosopimusjärjestelmän mukaisesti, 
tuottajaryhmien tunnustaminen ja kannustaminen sekä kolmansien maiden 
kanssa käytävä kauppa. Asetuksessa otetaan huomioon myös 
tukijärjestelmä yhteisössä tuotetulle humalalle. 
Yhteisön rahallinen tuki koostuu pääasiassa kahdesta toimenpiteestä. 
Toinen niistä on hehtaarikohtainen tukijärjestelmä niille tuottajille, joiden 
tulot ovat riittämättömät; tätä tukea anotaan säännöllisin väliajoin 
(satovuoden 1994 aikana hehtaari kohtaisesti myönnetty tuki oli 495 
ecua/ha aromaattisille lajikkeille, 532 ecua/ha karvaille lajikkeille ja 368 
ecua/ha muille lajikkeille ja koelajikkeille). Toinen on asetuksen (ETY) 
n:o 2997/87 nojalla myönnettävä erityistuki, jolla kannustetaan tuottajia 
viljelemään markkinoiden tarpeita paremmin vastaavia lajikkeita (ks. 
myös 3.2 kohta). 
Yhteisö auttaa lisäksi osaltaan edistämään uusia käynnistysvaiheessa 
olevien tuottajien ryhmiä siinä määrin kuin valtioiden takaamia luottoja on 
saatavissa tähän tarkoitukseen. Tällä toimenpiteellä on nyt kuitenkin vain 
vähän merkitystä, sillä melkein kaikki yhteisön humalantuottajat kuuluvat 
tunnustettuihin tuottajaryhmiin. Tämä ei luonnollisestikaan sulje pois 
mahdollisuutta luoda uusia ryhmiä uudelleenjärjestelyjen ja 
järjestäytymisen seurauksena. 
3.2 Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen 
Jo vuosia vallinnut epätasapaino karvaiden lajikkeiden tarjonnan ja 
kysynnän välillä sekä vaikeudet, joita tästä aiheutuu yhteisön joidenkin 
alueiden humalantuottajille, ovat saaneet neuvoston toteuttamaan 
erityistoimenpiteitä alan hyväksi vuonna 1987. 
10 
Asetuksessa (ETY) N:o 2997/87 perustetaan 2 500 ecun hehtaarikohtainen 
erityistuki (rajana 1 000 ha jäsenvaltiota kohti) tunnustetuille 
tuottajaryhmille, jotka sitoutuvat toteuttamaan uusiin lajikkeisiin siirtymistä 
koskevan ohjelman ja ryhtyvät viljelemään aromaattisia tai super-alfa -
lajikkeita karvaiden lajikkeiden sijasta. 
Kesäkuussa 1989 neuvosto antoi asetuksen (ETY) No 1809/89, jolla 
muutetaan asetusta (ETY) N:o 2997/87, niiden tuottajien määrän 
lisäämiseksi, jotka ovat oikeutettuja uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan 
ohjelman mukaiseen tukeen. Uudet perusteet mahdollistavat vastedes 
erityistuen myöntämisen koko yhteisössä eikä enää pelkästään tietyillä 
alueilla, niin kuin oli alunperin suunniteltu. Rajoittavat säännökset, joiden 
nojalla tuottajaryhmät saattoivat osallistua uusiin lajikkeisiin siirtymistä 
koskevaan ohjelmaan vain, jos niiden kokonaisviljelyala ei ollut kasvanut 
ajanjakson 1986-1988 aikana, on myös kumottu. Ohjelman piti alunperin 
päättyä 31 päivänä joulukuuta 1990, mutta voimassaoloajan pidentäminen 
vuoden 1994 loppuun antaa tuottajaryhmille lisäaikaa toteuttaa uusiin 
lajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat. 
Toinen muutos on tehty asetuksella (ETY) n:o 423/95, jossa pidennettiin 
kahdella vuodella (eli vuoden 1996 loppuun saakka) uusiin lajikkeisiin 
siirtymistä koskevien toimenpiteiden täytäntöön panon määräaikaa 
Espanjassa, Portugalissa ja Belgiassa, sekä yhdellä vuodella Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa. Espanjalle tämä muutos osoittautui tarpeelliseksi, kun 
monet viljelijät, joiden humalanviljelyalat olivat tuolloin mukana uusjako-
ohjelmassa, osoittivat kiinnostusta uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevaa 
ohjelmaa kohtaan. Ei kuitenkaan ollut mahdollista panna täytäntöön 
kumpaakin toimenpidettä, eli uusjakoa ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä, 
määräaikaan mennessä. Muiden kolmen jäsenvaltion osalta syitä voidaan 
hakea istutusmateriaalin puutteesta (Portugali) ja huonoista ilmasto-
olosuhteista (Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta). 
Humalantuottajat ovat ottaneet yhteisön uusiin lajikkeisiin siirtymistä 
koskevan ohjelman erittäin hyvin vastaan. Irlantia lukuun ottamatta kaikki 
tuottajajäsenvaltiot ovat panneet sen täytäntöön. Osaa esitetyistä uusiin 
lajikkeisiin siirtymistä koskevista ohjelmista on jo tarkistettu useaan 
kertaan, erityisesti siksi että hyväksyä eteenpäin pyynnöt uusien maa-
alueiden mukaanottamisesta (ks. liitteen taulukko E). 
Eri jäsenvaltioiden esittämissä ohjelmissa suunnitellaan poistettavan 
pääasiassa perinteiset karvaat lajikkeet Brewer's Gold ja Northern Brewer, 
joilla on yhä vaikeampaa kilpailla maailmanmarkkinoilla amerikkalaisten 
super-alfa -lajikkeiden kanssa, ja Saksan osalta suunnitellaan myöskin 
poistettavan aromaattinen Hersbrucker-lajike, jolla ei ole enää menekkiä 
markkinoilla. 
11 
PÄÄTELMÄT 
Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio ehdottaa tulotuen myöntämistä 
tuottajille satovuodeksi 1995. 
Verrattuna satovuoteen 1994 tämä ehdotus merkitsee tuottajille myönnettävän tuen 
keskitason laskua kolmen lajikeryhmän osalta. 
Viitaten asetuksen (ETY) n:o 1696/71 12 a artiklaan komissio ehdottaa lisäksi 
koelajikkeiden viljelyaloille myönnettäväksi samaa tukea kuin lajikeryhmälle 
"muut" 
Mahdollisuudesta myöntää tukea koelajikkeiden tuotannolle on säädetty 1990, kun 
neuvosto antoi asetuksen (ETY) n:o 2780/90. Viimeksi mainittua asetusta voidaan 
soveltaa maa-alueille, jotka ovat humalanviljelijöiden viljelemiä ja joita käytetään 
koelajikkeiden viljelyyn yhteistyössä tutkimuslaitoksen kanssa. Asetuksen 
päämääränä on kannustaa karsintaa, jonka tulee olla jatkuvaa, mikäli yhteisössä 
halutaan säilyttää humalanviljelyn kilpailukyky. 
12 
Ehdotus. 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 
(Komission esitys) 
Li 
PERUSTELUT 
Humalan satovuoden 1995 tuotanto- ja markkinatilanteesta esitetyn, liitteenä 
olevan komission kertomuksen perusteella esitetään, että neuvosto hyväksyy 
asetusehdotuksen, jossa vahvistetaan tuki humalan tuottajille mainitun satovuoden 
osalta seuraaville tasoille: 
aromaattiset lajikkeet 444 ecua/ha 
karvaat lajikkeet 416 ecua/ha 
muut lajikkeet 298 ecua/ha 
koelajikkeet 298 ecua/ha. 
Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon tuloja ja kustannuksia koskevat muutokset 
verrattuna edelliseen satovuoteen eri lajikeryhmien osalta, ja koelajikkeet saavat 
saman tuen kuin "muiden" lajikkeiden ryhmä. 
Keskimääräiset tuotantokustannukset ovat pysyneet suunnilleen samoina kuin 
edellisenä satovuonna (kasvua ainoastaan 0,08 %). Keskimääräiset tulot hehtaarilta 
ovat sitä vastoin kasvaneet kolmen lajikeryhmän osalta, ja ovat nyt 6 271 ecua/ha 
(+ 10,39 %), 5 716 ecua/ha (+ 21,85 %) ja 5 175 ecua/ha (+ 19,05 %). 
Tämä ehdotus tarkoittaa siis tuen suhteellista vähentymistä kolmen lajikeryhmän 
osalta. 
Kaikkien kolmen lajikeryhmän osalta tuen keskimääräinen taso on vähentynyt 
14,88 % verrattuna edelliseen satovuoteen (510 ecusta/ha 434 ecuun/ha). 
Tämän ehdotuksen kustannukset, joista vastaa EMOTR:n tukiosasto, arvioidaan 
12,2 miljoonaksi ecuksi. 
H 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä 
heinäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1696/71 \ sellaisena kuin 
se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla sekä Uruguayn 
kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehtyjen sopimusten 
täytäntöönpanemiseksi maatalousalalla tarvittavista mukautuksista ja 
siirtymätoimenpiteistä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetulla asetuksella (EY) N:o 
3290/942, ja erityisesti sen 12 artiklan 7 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen3, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon4, 
sekä katsoo, että 
asetuksen (ETY) N:o 1696/71 12 artiklassa säädetään mahdollisuudesta myöntää 
tukea humalantuottajille kohtuullisen tulon saamiseksi; tämän tuen määrä on 
hehtaarikohtainen ja se vaihtelee lajikeryhmittäin ottaen huomioon täystuotannossa 
olevilla viljelyaloilla saadut keskitulot edellisistä sadoista saatuihin keskituloihin 
verrattuna, sekä markkinatilanne ja kustannuskehitys, 
EYVLN:oL 175, 4.8.1971, s. 1 
EYVL N:o L 349, 31 12.1994, s. 105 
EYVL No C 
EYVL N:o C 
15 
uusien lajikkeiden kehittämisen helpottamiseksi mainitun asetuksen 12 a artiklassa 
otetaan huomioon mahdollisuus myöntää tukea tuottajille koekannoille osoitettuja 
viljelyaloja varten, ja 
vuoden 1995 sadon tarkastelun perusteella on tarpeen vahvistaa tuki yhteisössä 
viljellyille humalan lajikeryhmille; tuottajille olisi myös myönnettävä koekannoille 
osoitettuja viljelyaloja koskevaa tukea, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Myönnetään yhteisön hum alan tu ottajille liitteessä lueteltuja lajikkeita sekä 
koekantoja koskeva tuki satovuodeksi 1995. 
2. Tuen määrä vahvistetaan liitteen mukaisesti. 
2 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu 
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan 
kaikissa jäsenvaltioissa. 
Tehty Neuvoston puolesta 
16 
LIITE 
Humalantuottajille myönnetty tuki satovuodeksi 1995 
Lajikeryhmä Määrä ecuina hehtaarilta 
Aromaattiset 444 
Karvaat 416 
Muut 298 
Koekannat 298. 
17 
TAULUKKO A 
<*; Yhteisössä humalaa tuottavien tilojen lukumäärä ja koko vuonna 
1995 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt 
Kuningaskunta 
EY Tilojen lukumäärä 
1994 
90 
3.282 
1.447 
153 
2 
81 
31 
211 
5.297 1995 
86 
3.122 
1.379 
136 
2 
82 
31 
205 
5.043 1995-1994 
-4 
-160 
-68 
-17 
0 
1 
0 
-6 
-254 Humalan kokonaisala (ha) 
1994 
384 
21.930 
1.156 
670 
13 
238 
100 
3.157 
27.648 1995 
374 
21.885 
1.102 
670 
8 
244 
121 
3.095 
27.499 1995-1994 
-10,05 
-45 
-54 
-0,29 
-5,29 
5,71 
21,4 
-61,72 
-149.24 Humala-ala tilaa kohti (ha) 
1994 
4,3 
6,7 
0,8 
4,4 
6,5 
2,9 
3,2 
15,0 
5.2 1995 I 1995-1994 
4,3 
7,0 
0,8 
4,9 
3,9 
3,0 
3,9 
15,1 0,1 
0,3 
0,0 
0,5 
-2,6 
0,0 
0,7 
0,1 
5.5 I 0.2 
*) Hintamerkinnät ovat edeltävinä vuosina kyseiselle sadolle tehtyjen sopimusten keskiarvoja. Kateiskauppa 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 Maatalouden 
muuntokurssi 
1 tammikuuta 
2.65660 
2,51457 
2,30751 
2,30397 
2,17266 
2,09725 
2,07609 
2,07609 
2.05586 
2.05586 
1.96992 
1,94962 
1,94962 
Sopimuskauppa*) 
1983 2.65660 
1984 2.51457 
1985 2,30751 
1986 2.30397 
1987 2.17266 
1988 2,09725 
1989 2.07609 
1990 2,07609 
1991 2,05586 
1992 2,05586 
1993 1,96992 
1994 1,94962 
1995 1.94962 IAULUK.KU B 
Tiettyjen humalalajikkeiden keskihinta Saksassa ajanjaksona 
1983-2000 
Hallertauer 
DM/Ztr. ECU/Ztr. 
316 118,95 
347 138.00 
465 201,52 
308 133,68 
569 261.89 
538 256,53 
515 248,06 
1.301 626,66 
492 239,32 
477 232,02 
357 181.23 
508 260,56 
546 280,05 
448 168.64 
458 182,14 
457 198,05 
468 203,13 
466 214,48 
473 225,53 
472 227,35 
484 233.13 
491 238,83 
502 244,18 
506 256,86 
510 261,59 
521 267,23 
Etukäteen tehdyt sopimuskset 
1996 1,90616 526 275,95 
1997 1,90616 531 278,57 
1998 1,90616 532 279,10 
1999 1,90616 534 280.14 
2000 1,90616 530 278.05 Tettnanger 
DM/Ztr, ECU/Ztr. 
500 188.21 
405 161.06 
495 214.52 
330 143,23 
5ÔÛ 271.56 
545 259,86 
546 262,99 
1.500 722,51 
527 256.34 
508 247,10 
470 238.59 
518 265,69 
544 279,03 
535 201,39 
550 218.73 
546 236.62 
540 234.38 
525 241.64 
527 251,28 
521 250,95 
521 250.95 
524 254,88 
523 254,39 
529 268,54 
524 268,77 
532 272,87 
555 291,16 
559 293,26 
565 296,41 
567 297,46 
568 297,98 Hersbrucker 
DM/Ztr. ECU/Ztr. 
170 63,99 
197 78,34 
301 130,44 
226 98,09 
541 249,00 
512 244,13 
410 197.49 
989 476,38 
345 167,81 
327 159.06 
68 34.52 
165 84,63 
152 77,96 
418 157,34 
415 165.04 
403 174,65 
406 176,22 
404 185,95 
403 192,16 
398 191.71 
394 189,78 
377 183,38 
364 177,05 
354 179,70 
355 182,09 
356 182,60 
339 177,84 
337 176,80 
334 175,22 
334 175,22 
335 175,75 Norther Brewer 
DM/Ztr. ECU/Ztr. 
262 98,62 
176 69,99 
245 106.18 
150 65,11 
198 91,13 
337 160.69 
301 144,98 
1358 654,11 
408 198,46 
451 219,37 
t44 73.10 
236 121.05 
273 140.03 
380 143,04 
388 154.30 
385 166.85 
410 177,95 
405 186,41 
398 189.77 
378 182.07 
380 183,04 
376 182.89 
358 174,14 
361 183,26 
330 169,26 
353 181,06 
iiliiillSff 188.34 
^mmmm& 186.24 
mmmmsm 185.71 
3II11M:; 186.76 
mmmmm^ 182.04 i! 
•j 
i| 
Brewer'8 Gold >\ 
DM/Ztr. ECU/Ztr. !| 
174 65.50; 
108 42,95: 
109 47.241! 
58 25.17J 
141 64,90i 
220 104,90!; 
208 100.19|| 
1.006 484.56! 
298 144,951 
300 145,92 
75 38.07 
120 61,55 
133 68.22! 
358 134.76!' 
364 144.76 ji 
352 152,55; 
345 149,74' 
329 151,43; 
299 142,57;; 
276 132,94 : 
275 132.46! 
256 124,52; 
261 126,95! 
271 137,57; 
271 139,00; 
270 13849' 
258 135.351; 
252 132.20 j! 
246 129,06 
255 133,78! 
216 113,32! 
1 
TAULUKKO C 
Tulot ecuina/ha täydessä tuotannossa oleville humalaviljelmille*) 
1968 1989 1990 1991 1992 1993 1994") 1995 1995/94 
(%) 
HUMALA LAJIKERYHMITTÄIN 
aromaattinen 
karvas 
muut 5.586 
4.491 
4.196 5.562 
4.633 
4.093 5.663 
5.644 
5.365 5.854 
5.415 
3.382 5.339 
4.328 
3.948 4.908 
3.939 
3.569 5.681 
4.691 
4.347 6.271 
5.716 
5.175 10,39% 
21,85% 
19,05% 
MAITTAIN 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irianti 
Itavalta 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 4.368 
5.238 
3.173 
6.170 
5.943 
2.452 
5.001 3.995 
5.307 
4.473 
5.572 
5.283 
4.329 
4.577 11.158 
5.616 
4.456 
7.450 
10.817 
3.322 
5.615 5.931 
5.456 
4.441 
5.512 
7.901 
1.715 
7.212 6.602 
4.818 
2.605 
6.320 
9.055 
1.495 
5.404 4.908 
3.939 
3.569 
6.794 
7.109 
1.203 
4.803 5.139 
4.935 
5.308 
8.346 
6.519 
9.313 
1.697 
6.548 4.980 
6.079 
4.578 
6.978 
7.681 
7.620 
3.110 
6.203 -3,09% 
23,18% 
-13,75% 
-16,39% 
17,82% 
-18,18% 
83.26% 
-5.27% 
MAITTAIN JA LAJIKERYHMITTÄIN 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irianti 
Itavalta 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta Aromaattinen humala 
1994**) 
5.091 
5.250 
1.910 
8.757 
9.249 
8.244 1995 
3.980 
6.155 
2.760 
7.258 
7.626 
6.890 1995/94 
% 
-21,82 
17.24 
44,50 
-17,12 
-17,55 
-16,42 Karvas humala 
1994") 
5.175 
4.421 
5.311 
5.132 
6.519 
1.697 
5.506 1995 
5.292 
5.954 
4.579 
4.448 
7.681 
10.157 
3.110 
5.688 1995/94 
% 
2.26 
34,68 
-13,78 
-13,33 
17.82 
83.26 
3.31 Muut 
1994**) 
2.443 
4.115 
12.129 
3.936 1995 
2.321 
5.694 
7.452 
4.045 1995/94 
% 
-4,99 
38.37 
-38,56 
2.77 
*) Vuosina 1995 ja 1994 istutettujen viljelysten sato on laskettu ottamalla 60 ja 45 prosenttia täydessä tuotannossa 
olevien viljelmien sadosta. 
") Se johdosta, että swith-over on otettu käyttööln, 1.2.1995, luvut on kerrottu 1,207509: llä. jotta niitä 
voidaan verrata 1995 vuoden lukuihin. 
2D 
p TAULUKKO D 
Tuotantokustannukset hehtaarilta - Kansallisena valuuttana (M.N.) ja ecuina 
Maatalouden 
muunto­Vuosi 
kurssi I 
•)•-) 
B 40,8337! 1994 
! j 
39,5239| 1995 ! I i 
D 1,94962! 1994 
! 
1,90616 1995 
ES j 160,399 ! 1994 
i I • i 
165,198 ! 1995 
Fr 6,61023 ! 1994 
6,61023 ! 1995 
Irl 0,80863; 1994 
0,8294981 1995 
j i 
Oe 13,7190 j 1994 
13,4084 1995 
P 160,399 1994 ! ! 
i i 
i 165,1981 1995 
UK 0,7897 
! 0,856563 
EY 1994 
1995 
1994 
1995 Lannoitteet 
M.N. ECU 
12.134 
11.323 
674 
658 
83.000 
86.643 297 
286 
346 
345 
517 
524 
1.367 1 _207 
1.486J 225 
100 
100 124 
121 
I 
6.5851 480 
; 
5.373 
53.520 
53.520 
263 
289 401 
334 
324 
333 
337 Tuholais­
myrkyt 
M.N. ECU 
34.357 
34.357 
1.954 
1.750 
56.500 
58.164 
6.231 
5.388 
1.242 
1.500 
7.662 
7.701 
189.660 
189.660 
1.000 
694 841 
869 
1002 
918 
352 
352 
943 
815 
1.536 
1.808 
558 
574 
1.182 
1.148 
1266 
810 Ene 
kustan 
M.N. rgia-
n ukset 
ïMiï 
10.296 
10.413 
3.062 
2.899 
115.812 
121.543 
1.940 
2.203 
450 
518 
20.169 
21.220 
92.000 
92.000 
262 
276 ::;•:;:!: 352 
;!!Ei$£ 
:*wmn:. 
1S21 
m-:ä& 
736 
•.":•:.":,:•:•:,.,.. 
293 
s:;::;333-
;;;;;;; :;;5se; 
:::::ss€24; 
S^ilÖ; 
1383 
;;;;.;;:574; 
;;;•::!: 557; 
332 
iiii Raken 
M.N. 
17.875 
18.700 
827 
885 
7.040 
7.377 
3.061 
3.082 
450 
405 
7.099 
7.048 
36.000 
36.000 
843 
885 nukset 
*) 
S-EGUI;; 
:;;;;;:;.438; 
s:::s:47l 
ss;;;424; 
ËWÊÊ 
:iP:P 
45 
463 
;;;;-466; 
mmm 
ssssse; 
•siijiill: 
:;•::: :Ä: 
526: 
; ; 224; 
m:.âfà 
: 1,067; 
: 1.033: Laitteisto-
kustannukset 
M.N. ecu 
125.301 3.069 
129.6111 3,279 
3.219 1.651 
3.272 f in? 
68.125 [ 425 
71.346J .432 
8.7951 1.331 
8.850 j 1.339 
230 284 
250 j 301 
21.4871 1.566 
21.2561 1.585 
90.000 561 
90.0001 545 
1.520 1.925 
1.554 f 1.814 Pääomakorot 
M.N. ECU 
40.462 
40.462 
1.803 
1.775 
32.093 
32 629 
3.952 
3.978 
1.148 
856 
16.235 
15.980 
. 
. 
2.409 
2.338 991 
1024-
925 
931 
20G 
198 
598 
602 
1.420 
1.032 
1.183 
1.192 
0 
0 
3.051 
2.730 Työvoima 
M.N. ECU 
179.488 
186.282 
5.610 
5.760 
475.556 
495.806 
22.658 
19.841 
2.500 
2.600 
36.675 
36.931 
407.000 4.396 
4.713 
2.877 
3.022 
2.965 
3.001 
3.428 
3.002 
3.092 
3.134 
2.673 
2.754 
2.537 
438.000, 2.651 
1.753 
1.855 2.220 
2.166 Muut 
M.N. ECU 
50.323 
50.323 
436 
450 
60.000 
62.660j 
6.171 
6.391 
380 
380 
22.757 
23.225 
213.820 
203.894 
713 
828 1.232 
1,273 
224 
236 
374 
379 
934 
967 
470 
458 
1659 
1732 
1333 
1.234 
903 
967 Yhteensä 
M.N. ECU 
470.236 
481.471 
17.585 
17.449 
898.126 
936.168 
54.175 
51.219 
6.500 
6.609 
138.669 
138.734 
1.082.000 
1.103.074 
8.763 
8.719 11516 
12,182 
9.020 
9.154 
5.599 
5.667 
8.196 
7.748 
6.038 
7.967 
10.108 
10.347 
SJ46 
€.677 
11.097 
10.179 
9.130 
&136s Muutos vuotMn 
verrattuna 
1994 
% 
5,78 
1,49 
1,21 
-5.46 
-0,88 
2,36 
-1,01 
-8,27 
0,07 
pr. 1994 = 1.1.1995 / switch-over 1,207509 
pr. 1995 = 1.1.1996 
Huoltoja velanlyhennykset 
TAULUKKO E 
Jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) No: 2997/87 säännösten mukaisesti 
toteuttamat uusiin humalalajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat 
(Tilanne maaliskuussa 1996) 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
EY Siirtymiset seuraaviin lajikeryhmiin 
Aromaattiset (ha) 
44,31 
432,10 
125,00 
306,90 
908,31 Super-Alpha (ha) 
222,88 
567,90 
230,00 
45,00 
121,40 
693,10 
1880,28 Yhteensä (ha) 
267,19 
1000,00 
230,00 
170,00 
0,00 
0,00 
121,40 
1000,00 
2788,59 
12-
TAULUKKO 1 
Humalaviljelmien ala, humalan ja happaman Alphan tuotanto tuotantomaittaln vuonna 
1995 
Maa 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistvnvt kuninaask. Ala 
I 
ha 
1994 
384 
21.930 
1.156 
670 
13 
238 
100 
3.157 
i j! 
i EY-15 27.648 
i ii II ! III 
ha 
1995 
374 
21.885 
1.102 
670 
8 
244 
121 
3.095 
27.499 ha (+/-) 
1995/94 
fll-l) 
-10 
-45 
-54 
-0 
-5 
6 
21 
-62 
-149 
! U.S.A. j; 17.164 17.479; 315 
! Australia ij 1.131 I 1.0531 -78 
Uusi-Seelanti 345! 3551 10 
i Jugoslavia*) 576 ! 600 24 
Slovenia 2.4201 2.370 j -50 
Tsekin tasav. 10.200 j 10.070; -130 
Slovakian tasav. 1.200! 1.100; -100 
Ukraina 5.400 j 5.033 ! -367 
Puola 2.341 2.401 j 60 
Bulgaria i' 6451 625! -20 
Yhteensä CICH ( - EY) |i 41.422 
Yhteensä CICH (• EY) 69.070 
Romania ! 2.170 
Venäjä") ; 3.510 
Argentiina ij 461 
Kiina Î 7.050 
Japani |: 565 
Etelä-Afrikka i; 720 
t Kalkki Yhteensä ji 86.393 
I li 41.086 -336 
68.585 ! -485 
2.2Û0 
3.500 
461 
7.050 
535 
640 
86.133 30 
-10 
0 
0 
-30 
-80 
-260 IV 
ha (+/-) 
1994/93 
1995/94 
(Hl/I) 
-2,62% 
-0,21% 
-4,67% 
-0,04% 
^0,69% 
2,34% 
21,40% 
-1.96% 
-0.54% 
1,84% 
-6,90% 
2,90% 
4,17% 
-2,07% 
-1,27% 
-8,33% 
-6,80% 
2,56% 
-3.10% 
-0.81% 
-0.70% 
1,38% 
-0,28% 
0,00% 
0,00% 
-5,31% 
-11,11% 
-0,30% Tuotanto 
V 
Zentner 
1994 
11.233 
568.686 
41.366 
22.093 
331 
6.316 
1.937 
88.794 
740.756 
676.395 
54.140 
15.310 
14.100 
70.820 
184.400 
21.000 
71.850 
48.000 
10.430 
1.166.445 
1.907.201 
34.540 
32.000 
8.500 
340.000 
22.080 
26.400 
2.417.527 VI 
Zentner 
1995 
12.069 
681.081 
33.845 
22.075 
206 
6.716 
2.533 
81.560 
840.085 
715.338 
50.980 
15.129 
15.235 
76.200 
198.260 
20.700 
75.686 
65.290 
L 10.126 
1.242.944 
2.083.029 
40.000 
45.000 
7.500 
340.000 
20.600 
24.200 
2.562.412 VII 
Zentner +/-
1995/94 
(Vl-V) 
836 
112.395 
-7.521 
-18 
-125 
400 
596 
-7.234 
99.329 
38.943 
-3.160 
-181 
1.135 
5.380 
13.860 
-300 
3.836 
17.290 
-304 
76.499 
175.828 
5.460 
13.000 
-1.000 
0 
-1.480 
-2.200 
144.885 VIII 
Zentner +/-
% 
1995/94 
(VII/V) 
7.44% 
19,76% 
-18.18% 
-0,08% 
-37,76% 
6.33% 
30.77% 
-8.15% 
13,41% 
5.76% 
-5,84% 
-1.18% 
8,05% 
7,60% 
7,52% 
-1,43% 
5,34% 
36.02% 
-2,91% 
6,56% 
9,22% 
15.01% 
40,63% 
-11,76% 
0,00% 
-6,70% 
-8,33% 
5,99% Tuotos 
IX 
t/ha 
(VI/ll/20) 
1,61 
1,56 
1,54 
1,65 
1.34 
1,38 
1,04 
1.32 
1.43 
2.05 
2,42 
2,13 
1.27 
1.61 
0,98 
0,94 
0,75 
1,36 
0.81 
1.43 
1.43 
0,91 
0,64 
0,81 
2,41 
1.93 
1.89 
1,49 Alpha 
X I XI 
Tuotanto 
tonneina 
1995 
48 
1.814 
140 
27 
1 
22 
12 
355 Prosent­
teina 
1995 
OCWI/20)) 
7,95% 
5,33% 
8.27% 
2,45% 
9,71% 
6,55% 
9,47% 
8.71% 
l 
2.4191 5,76% 
3.351 
262 
99 
30 
214 
317 
31 
117 
152 
35 
4.607 
7.026 
100 
81 
19 
935 
71 
123 
8.584 XII 
Tuotos 
kg/ha 
1995 
(IX'1000 
•XI) 
128 
83 
127 
40 
130 
90 
99 
115 
82 
9,37% ; 192 
10.26% ; 248 
13,09% ! 279 
3,99% ! 51 
5,60% | 90 
3,20% ; 31 
3,00% 28 
3,08% ' 23 
4,67% j 63 
6,81%! 55 
7.41% j 106 
6.75% j 96 
5,00% : 45' 
3.60% ! 23 
5.07% ! 41 
5.50%! 133 
6,89% | 133 
10,17%! 192 
8,70% 100 Alaennusteet 
XIII 
ha 
1996 
360 
21.800 
1.054 
716 
8 
246 
45 
3.023 
27.251 
17.880 
1.030 
372 
600 
2.370 
9.500 
1.000 
4.033 
2.551 
505 
39.841 
67.092 XIV 
Kehitys 
ha 
1996-95 
(Xlll-m 
-14 
-85 
-48 
46 
0 
2 
-77 
-72 
-247 
i 
401 I! 
1? i 
l ! 
-570 !: 
-100 | 
-1.000 !; 
150 S 
-120 | 
-1.245 | 
-1.492 ; 
I: I 
ji 
ii 
i 
i i 
*) Arvio 
Lähde: Jäsenvaltiot • International Hop Growers' Convention (IHGC) + Horst Report 
TAULUKKO 2 
MYYNTIARVIO KAUDEKSI 
1996-2000 
Zentner • 50 kg 
Maa 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt kuningas. 
EY-15 
Uusi-Seelanti 
U.S.A. 
Australia 
Puola 
Tsekin tasav. 
Slovakian tasav. 
Slovenia 
Serbia 
Unkari 
Ukraina 
Bulgaria 
Yhteensä CICH ( - EY) 
Yhteensä CICH (+ EY) 1996 
1.595 
431.779 
32.130 
22.381 
170 
4.100 
4.000 
58.294 
554.449 
13.332 
540.906 
35.000 
45.000 
110.000 
10.000 
50.000 
*) 
*) 
') 
*) 
804.238 
1.358.687 1997 
1.360 
348.646 
32.160 
20.953 
*) 
4.100 
4.600 
44.451 
456.270 
11.410 
371.423 
25.000 
45.000 
80.000 
10.000 
36.000 
*) 
#) 
*) 
578.833 
1.035.103 1998 
1.100 
260.898 
32.160 
20.428 
') 
4.000 
4.600 
32.380 
355.566 
7.072 
303.284 
25.000 
45.000 
60.000 
8.000 
25.000 
*) 
*) 
*) 
*) 
473.356 
828.922 1999 
500 
174.400 
•) 
18.713 
*) 
4.000 
*) 
22.720 
220.333 
3.247 
134.491 
20.000 
45.000 
60.000 
8.000 
15.000 
*) 
*) 
*) 
*) 
285.738 
506.071 2000 
100 
113.318 
•) 
16.110 
*) 
500 
*) 
17.840 
147.868 
2.972 
92.507 
*) 
*) 
*) 
7.000 
10.000 
') 
*) 
#) 
*) 
112.479 
260.347 
k) Ettei tietoja ole tai tuottajamaa ei ole niitä toimittanut. 
Lähde: International Hop Growers' Convention (IHGC) + Jäsenvaltiot 
2* 
TAULUKKO 3 
Humalan kokonaistuotanto 
1973-1995 
VUOSI 
1973 
1974 
1975 
1976 ;! 
1977 i 
1978 I 
1979 | 
1980 ! 
1981 
1982 
1983 ! 
1984 j! 
1985 !l 
1986 I; 
1987 • 
1988 
1989 ; 
1990 i 
1991 
1992 j 
1993 ! 
I 1994 j 
1995 
Kesklarvo 
i 
i 
Indeksi 95 
(1973=100) 
Indeksi 95 
(1982 = 100) ALA 
I 
(ha) 
81.247 
82.083 
80.527 
78.206 
79.262 
80.230 
81.224 
86.348 
92.434 
95.532 
92.688 
88.701 
86.700 
85.699 i 
87.274!! 
90.044 ji 
91.6531| 
92.864! 
91.512 
91.503 
90.185 
86.393 
86.133 
86.889 
106% 
90% TUOTANTO 
II 
(Ztr) 
2.366.020 
2.223.520 
2.270.040 
2.135.200 
2.355.920 
2.200.173 
2.359.848 
2.378.772 
2.652.833 
2.966.785 
2.651.851 
2.472.791 
2.419.725 
2.372.455 
2.366.497 
2.407.032 
2.435.121 
2.286.671 
2.618.744 
2.478.345 
2.817.586 
2.417.527 
2.562.412 
2.444.168 
108% 
86% III 
(t) 
iro,05 
118.301 
111.176 
113.502 
106.760 
117.796 
110.009 
117.992 
118.939 
132.642 
148.339 ! 
132.593 | 
123.640! 
120.986 ji 
118.6231 
118.325;! 
120.3521; 
121.756J! 
114.334 !J 
130.937!) 
123.917:! 
140.87911 
120.876 j! 
128.1211| 
li 
ii 
122.2081| 
il 
i 
108% l 
i 
86% VI 
(t/ha) 
lll/l 
4 A& 1,46 
1,35 
1,41 
1,37 
1,49 
1,37 
1,45 
1,38 
1,43 
1,55 
1,43 
1,39 
1,40 
1,38 
1,36 
1,34 
1,33 
1,23 
1,43 
1,35 
1,56 
1,40 
1,49 
1,41 
102% 
96% TUOTOS 
V 
(alpha t) 
•7 A&6 7.468 
6.627 
7.230 
6.137 
7.066 
6.374 
7.348 
7.046 
7.997 
8.805 
7.543 
8.165 
6.990 
7.528 
8.414 
7.382 
7.549 
6.860 
8.773 
7.913 
9.862 
7.494 
8.584 
7.615 
115% 
97% VI 
(% alpha) 
V*20/ll#100 
ft 1H o,31 
5,96 
6,37 
5,75 
6,00 
5,79 
6,23 
5,92 
6,03 
5,94 
5,69 
6,60 
5,78 
6,35 
7,11 
6,13 
6,20 
6,00 
6,70 
6,39 
7,00 
6,20 
6,70 
6,22 
106% 
113% VII 
(kg/ha) 
V1000/I 
80,74 
89,78 
78,47 
89,15 
79,45 
90,47 
81,60 
86,52 
92,17 
81,38 
92,05 
80,62 
87,84 
96,41 
81,98 
82,36 
73,87 
95,86 
86,48 
109,35 
86,75 
99,66 
87,60 
108% 
108% HINTA SAKSASSA 
VIII 
DM/Ztr. 
sopimus 
331 
331 
327 
319 
297 
324 
341 
377 
390 
.... 405 
409 
401 
410 
j 405 
398 
387 
384 
375 
367 
364 
359 
371 
365 
112% 
95% IX 
DM/Ztr. 
kateis 
•5A7 
235 
221 
264 
128 
290 
533 
1.400 
606 
167 
210 
191 
245 
151 
301 
378 
326 
1.190 
391 
382 
133 
227 
261 
367 
126% 
156% rxodiMi in net 
Yhdysval-
lofssa 
X 
S/lh 
(11b = 
453,59 gr) 
A 7% \J,fO 
0,80 
0,83 
0,85 
0,90 
0,90 
0,98 
1,51 
1.51 
1,74 
1,93 
2,10 
2,03 
1,78 
1,51 
1,40 
1,38 
1,47 
1,60 
1,74 
1,76 
1,81 
1,74 
1,44 
232% 
100% 
TAULUKKO 5 
Humalantuotanto ja sopimukseen perustuvat tai sen ulkopuoliset keskihinnat 
1980-1995 
EY 
A. 1980-1995 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
B. 1995 
- Belgia 
-Saksa 
- Espanja 
- Ranska 
- Irlanti 
- Itävalta 
- Portugali 
- Yhdistynyt 
kuningaskunta TUOTANTO 
1 
Sopimukseen 
ulkopuoliset*) 
50 kg 
67.385 
154.754 
363.795 
223.549 
195.478 
173.339 
202.218 
161.850 
119.035 
169.083 
70.306 
235.415 
103.879 
390.867 
142.973 
149.815 
7.699 
130.949 
2.409 
1.204 
7.554 2 _ 
Sopimukseen 
perustuvat 
50 kg 
723.983 
768.155 
763.131 
744.142 
728.662 
718.124 
667.937 
634.361 
632.255 
641.429 
644.352 
679.700 
622.778 
639.633 
594.831 
685.850 
4.371 
550.122 
32.013 
19.186 
206 
6.716 
2.533 
70.705 3 
Sopimukseen 
perustuvat 
% 
2/(2+1) 
91% 
83% 
68% 
77% 
79% 
81% 
77% 
80% 
84% 
79% 
90% 
74% 
86% 
62% 
81% 
82% 
36% 
81% 
93% 
94% 
100% 
100% 
100% 
90% KESKIHINNAT 
4 _J 5 
Sopimuksen Sopimukseen 
ulkopuoliset ! perustuvat 
ECU/50 kg j ECU/50 kg 
469 
226 
65 
92 
70 
92 
63 
123 
159 
135 
469 
165 
168 
66 
123 
140 
1994 
111 
120 
52 
152 
0 
0 
0 
212 133 
163 
177 
183 
190 
173 
170 
168 
170 
164 
167 
167 
160 
158 
161 
197 
1995 1994 
119 142 
138 156 
116 124 
143 206 
0 213 
0; 282 
0; 63 
201 ; 185 1995 
173 
195 
144 
217 
287 
274 
132 
230 
') Ei sisällä myymättömiä määriä 
2k 
TAULUKKO 6 Jäsenvaltioiden ilmoitukset Humala 1995 
RYHMÄ A/l ALA (HA) TUOTANTO (50 kg = 1 Zentner) TULOT (ECU) KESKIHINTA (ECU) 
50 KG TULOT (ECU) 
ha 
H 
Aromaattinen 
humala 
Lajike Alkuperfl Yhteensä 
B+C+D Uusi 
1995 Uusi 
1994 Ennen 
1994 Taystuo-
tanto 
(B*0,4)+ 
(C*0,65) 
• D Tuotanto Tuotos 
50kg/ha 
F/A Sopimus Spot1 Myymätön 
F • (H+l) Sopimus 
N*H Spof 
o*i Yhteensä 
K*L* 
(J « 0.7 * O) Sopimus 
S/R Spof 
T/R Istutettu 
kok. 
M/A Tiystuo-
tanto 
M/E 
OE EY 37 37 37 1.142 31 1.142 290.296 290.296 254 7.816 7.853 
Bramling Cross UK EY 46 43 44 886 19 833 55 221.961 13.998 235.959 267 255 5.118 5.338» 
Challenger B 
FR 
UK 
'mm 22 
1 
341 
::::«Wft: 14 
1 
335 17 
1 
338 399 
29 
9.118 liiil 335 
29 
8.678 iiii 65 
0 
434 
lii 67.703 
8.286 
2.336.136 12.662 
0 
101.335 
iilisiifc 80.365 
8.286 
2.438.452 202 
283 
269 
iii 196 
0 
233 3.725 
7.082 
7.154 4.7378 
7.082 S 
7.2231 
WÊm 
jFuggles UK EY 308 20 279 295 6.216 20 5.785 426 1.615.357 124.831 1.741.214 279 293 5.657 5.895 
Goldings B 
OE 
UK 3 
80 
402 39 
€* 1 3 
80 
343 3 
80 
372 59 
2.312 
9.385 59 
2312 
8.636 
liiil 744 12.766 
676.658 
2.591.009 0 
0 
237.124 12.766 
676.658 
2 829.248 
$5lfc0ttl 215 
293 
300 
mm o 
o 
319 3.696 
8.505 
7.037 
in 3.775 
8.505 
7.614| 
Ha 
Hallertauer B 
D 
FR 
Wfè 50 
1.055 
0 1 
161 
0 
5*62 48 
852 
0 
•Pöf 49 
944 
0 
«3 1.463 
26 247 
4 368 
21.640 
0 
mmi 1.095 
4.607 
4 Mm 67.260 
5.914.740 
0 
&9B2.8Q& 116.227 
1.317.211 
539 
1,433L97? 183.467 
7.231.951 
539 
7.4«JB7«| 183 
273 
0 
Ä72 106 
266 
129 
251 3.662 
6.855 
4.145 3.733 
7.663 
S.282| 
7.469! 
iHallert.Tradition B 
D 
FR 
OE 
ÄE£: 1 
1.133 
3 
0 o 
251 
3 
254 j 1 
269 
0 
27Ö °i 
613 ! 
°! 
o! 
«ttf 1 
888 
1 
0 
«91 30 
33 593 
0 
8 
33.6313 8 
26.938 
8 23 
6655 
Ä&SJS: 1.397 
5.483.246 
0 
2.086 
S.4Sfl.*34 2.414 
1.110.237 
0 
0 3.811 
6.593.483 
0 
2.068 
6JS8*.382 183 
204 
0 
261 
304 106 
167 
0 
0 3.682 
5.819 
0 
4.641 
5JG2 4.737 
7.423 
0 4.641: 
jHersbrucker Spat B 
D 
OE 
mi 3 
4.958 
10 3 
4944 
10 3 
4.951 
10 
4,m 56 
150.300 
254 
t5G,610: 16: 
301 
25j 45 
129.390 
254 
metg ii 
20.910 
20,921 i 7.952 
24.165.254 
64.407 
*4.«7\«13 806 
1667 394 
i 
0! 
1698J2O0! 8.758 
25.832.648 
64.407 E 
25«B.B« 177 
187 
254 
m® 76 
80 
0 2.507 
5.210 
6.253 
il 2.507 
5218» 
6.2531 
Warn 
Mueller EY 210 209 210 6368 30! 3.906 2.4621 672.120 352.607 1.024.727 172 143 4.880 4.888 
Mailing OE EY 67 66 67 1.794 27! 1.794 468.269! 468.289 261 6.979! 7.019!! 
! Perle B 
D 
ES 
OE 
si*: o 
3.705 
0 
39 
3744 0 
156 0 
281 
0 
5 
ÏSS6-0 
3.268 
0 
34 
Hii o 
3.513 
0 
37 
3.651 124 692 
4 
960 
iàs&SS! 0i 
34| 
14! 
mk 101.871 
4 
960 22 821 ! 
mmi oi 
0" 
oi 18.918.8391 
638| 
265.7821 0| 
4.118.450 
0 
Oi 
41-ta.4Sûi 23.037.289 
638 
265.782 0 
166 
166 
277 
IP 0 
180 
0 
0 o 
6.218 
2.277 
6.794 
8223 0 
6.558 
2.760 
7.090 
[Progress UK EY 173 30 58 85 135 3.166 18! 2.976 13,' 833.805 < 47.9401 884.210 260 271 6.111i 6.555 
ISaaz 
w& 2 
9 61 
145 37 
16 o 
145 
WÊ im oi 
30.0471 
ÉÉiÉiiJÉ 11.477! 4 11.477 
30.047 o 
207 
ÏÊÊÊ. 189 ji 
Oji mm 6.924. 
3.339! 
Mi 6.963 
3.339 
jSparter EY 165 162 163 3498 21 3.141 347 10 866.751 99 941 968.708 276 268 5.871 ! 5.9271 
|Spalter Select D 
OE 
mi 1.367 
1 
1368 93 
M. 260 
260 1.014 
1 
1:015 1.220 
1 
1321 42.783 
22 37 756 
22 
37 778 5.0271 
5.327 7.942.7521 
5.743! 
7548 4Ô5 862.377 
0 8.805.129 
5.743 
8,810 872 210 
261 
p& 172 
0 
mi 6.441! 
5.469 ! 
mm 7.216 
5.469; 
[strisselspalt FR EY 569 
ilTettnanger EY 1.061 25 554 572 19157 33! 18.048 695 415 4.004.452 110.369 4.160.902 222 159 7.067 7.272 i 
1.019 1.040 21897 21 20.735 1.162 5.787.038 332.233 6.119.271 279 286 5.767 i 5.884 
WWG UK EY 106 29 25 52 60 1.980 19! 1.754 225 507.435 69.084 576.734 289 307 5.420! 7.215-
m LAJIKKEET B 
HUMALA D 
AROMA- ES 
ATTINEN FR 
OE 
UK 
EY 81 
13.663 
0 
593 
235 
1.376 
15.948 8 
696 
20 
0 
114 
838 2 
877 
0 
18 
6 
127 
1.030 71 
12.090 
0 
555 
228 
1.135 
14.060 76 
12.938 
0 
575 
233 
1.264 
15.085 2.068 
409.523 
4 
19.191 
6.492 
30.752 
468.029 m 
815 
345.522 
4 
18.077 
6.492 
28.661 
399.570 1.2531 
63.991 
0 
699 
0 
2.061 
68.004 0 
10 
0 
415 
0 
30 
455 157.078 
69.780.786 
638 
4.013.376 
1.773.263 
8.105.702 
83.830.843 143.586 
9.860.451 
0 
110.908 
0 
594.314 
10.709.258 300.664 
79.642.315 
638 
4.170.312 
1.773.263 
8.706.071 
94.590.204 193 
202 
166 
222 
273 
283 
210 115 
154 
0 
159 
0 
288 
157 3.705 ! 
5.829 
2.277j 
7.033! 
7.555 j 
6.326 i 
5.931 ! 3.980 
6.155 
2.760; 
7.258! 
7.6261 
6.890; 
6.271 ' 
TAULUKKO 6 Jäsenvaltioiden ilmoitukset- Humala 1995 (Jatkuu 1) 
RYHMÄ B/II ALA (HA) TUOTANTO (50 ko = 1 Zentner) TULOT (ECU) 1 KESKIHINTA (ECU) I TULOT (ECU) 
50 KG ha 
H 
| Karvas humala 
Lajike Alkuperä Yhteensä 
B+C+0 Uusi 
1995 Uusi 
1994 Ennen 
1994 Taystuo-
tanto 
(B'0,4)* 
(C0,65) 
• D Tuotanto Tuotos 
50kp7ha 
F/A Sopimus Spof ^Myymätön 
p-w*n Sopimus 
N*H Spot* 
0*l Yhteensä 
K + L + 
(J * 0.7 * O) Sopimus 
S/R Spof 
T/R Istutettu 
kok. 
M/A Taystuo-
tanto 
M/E 
Brewer's Gold B 
D 
FR 
mm 4 
1.140 
16 
mm 4 
1 135 
15 4 
1.138 
16 
mm 115 
49.942 
902 26 
44 
58 
mi 15 
29.916 
589 100 
20.026 
106 
W3& 0| 1.518 
0 4.237.483 
2061 56.619 mmmmmm 7.449 
1.397.290 
12.225 8.967 
5.634.773 
87.474 101 
142 
100 75 
70 
115 
mfö 2.045 
4.943 
5.593 
mm 2.059 
4.950 
5.6238 
49451 
rilion EY 47 47 47 2047 44 600 1.447 91.283 106.276 197.559 152 73 4.203 4.203 
SChinook FR EY 22 28 22 3.523 3.523 157 4.404 4.404 
EY 
-3Leones ES EY 737 18 730 29.293 40 27 895 2.028 -630 3.925.948 214.833 4.094.064 141 106 5.555 5.612 
-7Leones ES EY 300 300 300 4105 14 4105 679.619 679.619 166 2.265 2.265 i 
HHaJlertauer 
Magnum B 
D 
ES 
FR 
mi 13 
1.850 
S 
6 
Wïïê. 1 
504 
4 
2 7 
352 
1 
4 4 
994 9 
1.424 
2 
3 387 
51.367 
44 
100 31 
28 
9 
16 o 
40.039 
62 387 
11.328 
35 
38 o 
8.128.957 
1.495 
9.814 
::*.140Ä6:; 55.525 
1.877.937 
5.826; 
5.818 55.525 
10.006.894 
7.321 
15.633 
WM6Jm 0 
203 
166 
158 
20» 144 
166 
166 
151 
m® 4.437 
5.409 
1.494! 
2.5671 
I1IÉÉ 6.071 
7.025 
3.351 
4.488J 
7QQ8| 
IRL 
UK 
sev* 8 
360 
iisOfi 24 8 
330 8 
348 206 
10.382 206 
9897 
iiäol&äi 432 59.220 
2.733.812 
WfëÊÈffî 0! 
120.538; 
120J5361 59.220 
2.864.701 
MM 287 
276 o 
279 
mm 7.681 
7.968! 
mmi 7.681 
8232] 
8226J 
§North Brewer B 
l D 
I FR 
p UK 
EYS 61 
4.211 
6 
3 warn 2 
27 
0 
0 
iiii 57 
4.171 ! 
6! 
3.1. 
mmk 59 
4.194 
6 
3 
4 2«1 1.564 
134.807 
166 
33 26 
32 
26 
13 
m 581 
109.402 
50 
33 
Wmm 983 
25.405 
106 
0 
26.434 101286; 
20.260.055 ! 
8.598 j 
9.632 ! 107.526 
3.638.501 
11.124 
0 
ft**5fcl§*| 206.813 
23.898.556 
20.454 
9.632 
24137.4645 174 
185 
172 
292 
m 109 
143 
105 
0 
iii 3.450: 
5.675 ' 
3.257 ' 
3.653 j 3.553; 
5.699'j 
3.303 j 
3.853! 
5684J 
ifNugget B 
D 
ES 
FR 
P 
W£ 8 
668 
60 
27 
121 
:s84 0 
137 
57 
2 
11 
lii 3 
124 
1 
6 
20 
Hi 5 
407 
1 
19 
91 
iiii 7 
542 
25 
24 
108. 226 
22 590 
400 
1.159 
2.533 
mmi 831 
16.291 
35 
2533 
11 143 
6.299 
346 
69 0 
0 
54 
1.055 
0 
in 14.686; 
2.914.357: 
0 
5.513 j 
335.406 ! 12.248 
862.487 
57.598 
8.163 
0 
040.49ft! 26.933 
3.776.845 
63.852 
100.502 
335.406 
430**37 177 
179 
0 
157 
132 
iill 85 
137 
166 
118 
0 
ijlïSA 3.405 
5.654 
1.067! 
3.735; 
2.763! 
mm 3.966 
6.963 
2.539} 
4230] 
3.110] 
ajat?} 
jpmega UK EY 80 26 50 30 9.865 8.090 17.955 197 270 5.792 I 5.792. 
jOrion EY 110 110 110 3993 36 3.134 859 603.401 ! 109.507 712.907 193 127 6.481 6.481? 
jiTarget B 
D 
FR 
OE 
UK 
EY 182 
101 
16 
0 
1.242 
1.S41 10 121 
85 
13 
0 
1223 
1442 156 
93|: 
"i 
1.233 
t.496 6964 
4.154 
443 
1 
38.413 
4&97Â 2502 
2852 
310 
1 
31.100 4 462 
1.302 
133 
4.268 
Mm® 0 
0 
-0 
0 
3.045 
2MS 414.260 
535.640 
48.222 
261 
5.257.459 
825584S 548.257 
181.006 
16.863 
0. 
640.277. 962.517 
716.646 
65.086 
261 
6.217.501 
7.962.012| 166 
188 
155 
261 
169 123 
139 
127 jj 
0 150 il 5.298 
7.096 
3.971 
10.157 
5.006 
;liii?i 6.183. 
7693 ) 
4.331-
10.157-
5.044 
&320l 
B 
FR 
UK 
Wfâ 
22 
663 
63 
5 
11 
16 
780 56 
515 
20 
13 
20 
33 
657 702 
92 
991 
1.784J 29 
20 
23 
26 376 
40 
578 
994] 326 
52 
355 65.608 
6.656 
62.652 
154*16 37.129; 
6.633 
50.977, 
94 739| 102.737 
13.289 
139.459 
254 4851 175 
166 
143 
«8 114 
129 
144 
12fr 4.293 
2.947 
3.206 4.400; 
2.947 " 
3.209 
LAJIKKEET 
HUMALA 
KARVAS B 
D 
ES 
FR 
IRL 
OE 
P 
UK 
EY 291 
8.127 
1.102 
77 
8 
0 
121 
1.651 
11.376 213 
6.949 
1.018 
59 
8 
0 
91 
1.602 
9.940 258 
7.549 
1.057 
69 
8 
0 
106 
1.630 
10.679 9.957 
268.900 
33.842 
2.884 
206 
1 
2.533 
49.900 
368.222 3.556 
202.234 
32.009 
1.109 
206 
1 
2.533 
41.659 
283.306 6.401 
66.666 
2.409 
505 
5.085 
81.066 0 
0 
-576 
1.271 
0 
0 
0 
3.156 
3.851 597.358 ! 
36.771.176 j 
4.607.062 j 
140.945 j 
59.220 i 
261; 
335.406 i 
8.093.4201 
50.604.847 ! 768.134! 
8.173.006; 
278.257 ! 
60.826 
0 
0 
0; 
819.882 ! 
10.100.106! 1.365.492 
44.944.181 
4.838.720 
309.005 
59.220 
261 
335.406 
9.269.504 
61.040.778 168 
182 
144 
127 
287 
261 
132 
194 
179 120 
123 
116 
121 
0 
0 
0 
161 
125 4.693 ! 
5.5301 
4.392 
4.025 ! 
7.681 
10.157; 
2.763 i 
5.616 
5.366 5.292 
5.954 
4.579! 
4.448 
7.681 
10.157' 
3.110 
5.688 
5.716* 
RYHMÄ C/III TAULUKKO 6 
ALA (HA) ~~ —•" Jäsenvaltioiden ilmoitukset - Humala 1995 (Jatkuu 2) 
TUOTANTO (56 ko = 1 Zentner) TULOT (ECU) KESKIHINTA (ECU) 
50 KG TULOT (ECU) 
ha 
H M N 
Muut Humalat 
Lajike Alkuperä Yhteensä 
B+C+P Uusi 
1995 Uusi 
1994 Ennen 
1994 Taystuo-
tanto 
(B*0,4)+ 
(C*0,65) 
• D Tuotanto Tuotos 
50kg/ha 
F/A Sopimus ! Spof I Myymätön 
F - (H+l) Sopimus 
N*H Spof 
Q*l Yhteensä T Sopimus 
K + L + 
(J * 0.7 * O) S/R Spof 
T/R Istutettu I Taystuo-
kok. tanto 
M/A M/E 
[Record 
mm 2 
78 
M 44 
2.310 0 
2.063 44 
247 0 
409.102 
IliiÉ 4.317 
37.189 4.317 0 
446.291 198 
iiiiiiiiiiÉ 98 
1511 
Ml 2.321 
5.649 2.321 j 
5.7181 
iiii 
JZenith EY 86 31 83 18.701 644 19.346 225 215 6.909 6.909 
Muut. 
myös 
koelajikkeet D 
OE 
UK 
Wti 348 
223 
823 
ii»; 303 ; 
22Z 
302! 405! o 
o 
115 59.768 
65.600 
65.332 
*9MW 7.011 
0 
101.575 66.780 
65.600 
187.082 | 197 
294 
216 
a»; 156 
251 
mi 4.174 
7.321 
2.851 5.542 
7.452 
3.879 
4JB24 
MUUT 
YHTEENSÄ B 
O 
OE 
UK 
EY 2| 
95 
9 
68 
174 32 
128 2 
90 
9 
51 
152 44 
2.658 
223 
909 
3.834 0| 
2.366; 
223; 
385! 
2.975: 44 
292 
408 
744 0 
0 
0 
115 
115 0 
466.870 
65.600 
84.033 
618.504 4.317 
44.201 
0 
102.220 j 
150.738 i 4.317 [ 
513.071 
65.600 
206.407 
785.541 0 
198 
294 
218 
208 98 
151 
0 
250 
202 2.321; 
5.4011 
7.3211 
3.017! 
4.509! 2.321 I 
5.694 j 
7.452 I 
i 
4.045! 
5.175 
3 1 .f.. -J- i— 
! KAIKKI 373,95 j 31! 286 335 12.069 32 4.371 7.699 754.436 916.037 1.670.4731 173 119 4.467 4.980' 
21.685,001 1.366 1.394 19.125 20.578 681.061 ! 31 ! 550.122 130.949 10 107.020.832 18.077.658 125.099.456 195 138 5.716 6.079! 
ES 1.102.00! 63! 20 1.019 1.057 33.845! 31 32.013 2.409 -576 4.607.700 278.257 4.839.357 144 116 4.391 4.578 
a FR 669,71 25 31 614 644 22.075 33 19.186 1.204 1.685 4.154.321 171.734 4.494.367 217 143 6.711 6.978 i 
IRL 7,71! 206 27 206! 59.220 59.220 287 7.681 7.681* 
OE 243,711 237 241 6.716 28 6.716! 1.839.124 1.839.124 274 7.546 7.620! 
121.40J 20 91 108 2.533 21 2.533 335.406 335.406!! 132 2.763 3.110 
UK 3.095,28 148; 178 2.769 2.944 81.560 26 70.705 7.554 3.301 16.283.155 1.516.416 18.263.410 230 2011 5.900 6.203 
EY B 27.498,75 1.643 1.707 24.146 25.915 840.085 31 685.8501 149.815 4.420 135.054.193 20.960.102! 156.447.176 197 140 ; 5.689 6.037 j 
[Maatalouden muuntokurssi: 1.1.1996 
RAHOITUSSELVITYS 
1. BUDJETTIKOHTA: 181 MÄÄRÄRAHAT: 18 milj. ecua 
2. TOIMENPITEEN NIMI: 
Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995. 
3. OIKEUDELLINEN PERUSTE: Perustamissopimuksen 43 artikla 
4. TOIMENPITEEN TARKOITUS: 
Hehtaarikohtaisen tuen vahvistaminen tietyille humalalajikkeille satovuodeksi 1995. 
5. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 12 KUUKAUDEN 
JAKSO 
milj. ecua KULUVA 
VARAINHOITO­
VUOSI (96) 
milj. ecua SEURAAVA 
VARAINHOITO­
VUOSI (97) 
milj. ecua 
5.0 MENOT: 
- EY:N TALOUSARVIOSTA 
(TUET/INTERVENTIOT) 
- KANSALLISISTA 
TALOUSARVIOISTA 
- MUILTA ALOILTA 
TULOT: 
- EY:N OMAT VARAT 
(TUONTIMAKSUT / 
TULLIMAKSUT) 
- KANSALLISELLA TASOLLA 12,2 6,1 6,1 
1998 1999 2000 
5.0.1 TULOARVIO 
5.1.1 MENOARVIO 
5.2 LASKENTAMENETELMÄ: 
Aromaattiset: 
Karvaat: 
Muut: ha 
15 948 x 
11 376 x 
174 x 
27 498 ecua/ha 
444 
416 
298 milj. ecua 
7,08 
4,73 
0,05 
11,87 1,030 = 12,2 milj. ecua 
6.0 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN 
OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA: KYLLÄ 
6.1 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISENÄ 
MÄÄRÄRAHASIIRTONA 
6.2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE 
6.3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ 
HUOMAUTUKSIA: 
Uusi toimenpide vaatii 2,7 miljoonan ecun säästön verrattuna vuoden 1996 talousarviossa satovuodelle 1995 
esitettyihin arvioihin. 
SO 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 226 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-96-236-FI-C 
ISBN 92-78-04423-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
l\