KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (”Prüm-päätös”) täytäntöönpanosta /* COM/2012/0732 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (”Prüm-päätös”) täytäntöönpanosta 1. Johdanto Tässä kertomuksessa tarkastellaan neuvoston päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanon tilaa yli neljä vuotta päätöksen tekemisen jälkeen ja yli vuosi sen täytäntöönpanon määräajan (26. elokuuta 2011) jälkeen. Alun perin kertomuksessa oli tarkoitus tarkastella päätöksen täytäntöönpanon arvioinnin lisäksi myös ehdotuksia uusiksi toimenpiteiksi (ks. 36 artiklan 4 kohta). Koska täytäntöönpano on kuitenkin pahasti kesken, komissio päätti olla harkitsematta parannuksia ennen kuin päätös on pantu kokonaan täytäntöön. Komissio haluaa näin välttää hidastamasta täytäntöönpanoa entisestään ja nopeuttaa sitä luomalla oikeudellisesti vakaan ympäristön. Täytäntöönpanossa ei kuitenkaan ole edistytty riittävästi, ja komissio kehottaakin jäsenvaltioita tekemään kaikkensa pannakseen päätöksen täytäntöön. Operatiivisten[1] jäsenvaltioiden kokemukset välineestä ovat osoittaneet sen hyödyt, mutta joitain ongelmiakin on ilmennyt. Niinpä kertomuksessa käsitellään myös välineen käyttöön liittyviä suurimpia ongelmia, vaikka päähuomio onkin päätöksen täytäntöönpanon tarkastelussa. Valmistellessaan tätä kertomusta komissio lähetti jäsenvaltioille kyselylomakkeen (”Prüm-kysely”), johon vastasi 25 jäsenvaltiota (kaikki paitsi Malta ja Portugali). Muita tietolähteitä ovat · puheenjohtajavaltio Puolan ja liikkuvan asiantuntijaryhmän (MCT)[2] yhteinen Prüm-päätöksen täytäntöönpanon määräajan jälkeen tehty kysely (asiakirja CM 4285/11) · Prümin sopimuksen täytäntöönpanoa koskeva puolivuotisselvitys (asiakirja 17761/11) · DAPIXissa[3] ja Prüm-alaryhmissä käydyt keskustelut · eurooppalaisen tiedonvaihtomallin (EIXM) kehittämisestä käydyt keskustelut · yhteydenpito ja tapaamiset DNA-, sormenjälki- ja ajoneuvorekisteritietojen vaihdon johtavien asiantuntijoiden, liikkuvan asiantuntijaryhmän ja Prüm-neuvontapalvelun kanssa.[4] 2. Väline Seitsemän eurooppalaista maata teki 27. toukokuuta 2005 sopimuksen rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta (nk. Prümin sopimus). Tämän jälkeen sopimukseen ovat liittyneet Bulgaria, Romania, Slovenia, Suomi, Unkari, Viro ja Slovakia. Neuvosto teki 23. kesäkuuta 2008 päätöksen 2008/615/YOS[5], jonka myötä olennaisista osista sopimusta tuli EU:n lainsäädäntöä. Samalla neuvosto teki päätöksen 2008/616/YOS[6] päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta (näihin kahteen päätökseen viitataan yhteisesti ”Prüm-päätöksinä”). Islanti ja Norja liittyivät Prüm-päätöksiin marraskuussa 2009, kun ne allekirjoittivat sopimuksen tiettyjen neuvoston päätösten säännösten soveltamisesta. Prüm-päätöksen osat Prüm-päätöksessä on neljä osaa: a) Tietojen automaattinen haku Kansallisissa tietokannoissa olevien DNA-, sormenjälki- ja ajoneuvorekisteritietojen automaattisesta hausta ja vertailusta säädetään pääasiassa 2 luvussa. Tämä osa parantaa lainvalvontaviranomaisten välistä tiedonvaihtoa huomattavasti, mutta se on myös kaikkein vaikein panna täytäntöön. b) Tiedonvaihto rikosten torjumiseksi Päätöksen 3 ja 4 luvussa säädetään rikosten torjumisesta rajatylittäviä vaikutuksia aiheuttavien suurtapahtumien yhteydessä sekä mahdollisten terrorismirikosten torjumisesta. c) Poliisiyhteistyö Päätöksen 5 luvussa säädetään poliisiyhteistyön tehostamisessa muun muassa siten, että jäsenvaltion poliisille voidaan antaa toimivaltuuksia toisen jäsenvaltion alueella. d) Tietosuoja Päätöksen 6 luvussa on kattavat säännöt tietosuojasta päätöksen soveltamisen yhteydessä. ”Operatiivisuudella” tarkoitetaan tässä kertomuksessa sitä, että neuvosto on tehnyt päätöksen, jolla jäsenvaltion sallitaan vaihtaa tietyntyyppisiä tietoja; kyseessä on siis jäsenvaltion valmius automaattiseen tietojen jakamiseen. Ennen päätöksen tekemistä muiden jäsenvaltioiden asiantuntijoiden on tehtävä arvio siitä jäsenvaltiosta, jota päätös koskee[7]. 3. Täytäntöönpanon tila DNA-tiedot Liitteessä lueteltujen 18 jäsenvaltion (tilanne 31. lokakuuta 2012) lisäksi viisi jäsenvaltiota on kertonut edistyneensä merkittävästi DNA-tietojen automaattista vaihtoa varten vaadittavien toimien toteuttamisessa, ja ne ovat näillä näkymin operatiivisia alkuvuodesta 2013. Tilanne oli huolestuttava päätöksen täytäntöönpanolle säädettynä määräaikana elokuussa 2011, mutta sittemmin täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi. Neljän jäsenvaltion (Kreikka, Irlanti, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta) on kuitenkin vielä työskenneltävä huomattavasti enemmän täytäntöönpanon eteen. Sormenjälkitiedot Jäsenvaltiot ovat yleisimmin jäljessä sormenjälkitietoja koskevan osan täytäntöönpanossa. Vain 14 jäsenvaltiota oli 31. lokakuuta 2012 valmiita siihen, että muut jäsenvaltiot voivat tehdä hakuja niiden automaattisissa sormenjälkien tunnistusjärjestelmissä (AFIS). Lisäksi seitsemän jäsenvaltion on määrä saada osan tekninen toteutus kuntoon ja olla valmiita arviointiin alkuvuodesta 2013. Kuuden jäsenvaltion (Kreikka, Irlanti, Italia, Puola, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta) suhteen taas on komission tietojen perusteella edelleen epäselvää, milloin ne ovat operatiivisia. Ajoneuvorekisteritiedot Vain 13 jäsenvaltiota oli 31. lokakuuta 2012 operatiivisia ajoneuvorekisteritietojen vaihdon alalla. Usealta muulta jäsenvaltiolta voidaan kuitenkin odottaa nopeaa edistystä. Neljä muuta jäsenvaltiota on jo läpäissyt neuvoston arvioinnin tai on valmiina siihen, ja seitsemän jäsenvaltiota pyrkii operatiivisuuteen selvästi tosissaan. Vain kolme jäsenvaltiota (Kreikka, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta) ei joko ole ryhtynyt mihinkään mainittaviin toimiin asiassa tai kärsii pitkäaikaisista ongelmista. Kaiken kaikkiaan tilanne ajoneuvorekisteritietojen suhteen on kuitenkin lupaava, sillä kun jäsenvaltiosta on tullut tässä operatiivinen, ajoneuvorekisteritietojen yhdistäminen muiden operatiivisten kumppaneiden tietoihin on teknisesti helpointa. Päätöksen 3–5 luvun täytäntöönpano Kaikki jäsenvaltiot yhtä lukuun ottamatta ovat nimenneet 3 ja 4 luvun (15 ja 16 artiklan) mukaiset kansalliset yhteyspisteet. Niiden voidaan siis katsoa panneen kyseiset luvut täytäntöön. Sen sijaan 5 luvusta 5 jäsenvaltiota totesi Prüm-kyselyssä, ettei yhteistyöstä vielä ollut lakeja tai hallinnollisia määräyksiä.[8] Näiden lukujen täytäntöönpano on huomattavasti automaattisen tiedonvaihdon täytäntöönpanoa edellä, sillä se ei vaadi kalliita teknisiä järjestelmiä, joiden käyttöönotto vie aikaa. Lukujen täytäntöönpanon määräaika kului umpeen jo 26. elokuuta 2009, joten jäsenvaltioiden, joissa täytäntöönpano on vielä kesken, olisi toteutettava kansalliset vaatimukset mahdollisimman nopeasti ja tiedotettava siitä neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle. Tietosuojasäännökset Tietoja voidaan vaihtaa Prüm-päätöksen mukaisesti vasta, kun kaikki 6 luvun tietosuojasäännökset on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Muiden jäsenvaltioiden asiantuntijat tarkastelevat tätä kyselylomakkeen avulla osana arviointimenettelyä.[9] Neuvoston tekemä päätös, jolla jäsenvaltion sallitaan vaihtaa henkilötietoja, on osoitus siitä, että jäsenvaltio noudattaa kaikkia vaadittavia tietosuojasäännöksiä. Jäsenvaltioista Tanska, Kreikka, Irlanti ja Italia eivät olleet toimittaneet vastaustaan kyselylomakkeeseen 31. lokakuuta 2012 mennessä. Toisaalta ainoastaan Italia ja Kreikka eivät olleet vielä täyttäneet vaatimusta[10] osoittaa Prüm-tiedonvaihdosta vastaava riippumaton tietosuojaviranomainen. 4. Täytäntöönpanon myöhästymisen syyt 4.1. Tekniset vaikeudet Puheenjohtajavaltio Puola kokosi vuonna 2011 kattavat tiedot myöhästymisen syistä. Tuloksia käsiteltiin puheenjohtajavaltion puolivuotisselvityksessä, joka julkaistiin 28. marraskuuta 2011. Tiivistettynä myöhästymisen syyt olivat pääasiassa teknisiä ja johtuivat henkilöstön ja määrärahojen puutteesta jäsenvaltioissa. Sittemmin useat jäsenvaltiot ovat jo ratkaisseet täytäntöönpanoa hidastaneet ongelmansa, mutta ongelmien luonne ei liene muuttunut merkittävästi vuoden 2011 jälkeen. Tämä vahvistettiin DAPIX-alaryhmissä käydyissä keskusteluissa sekä komission yhteydenpidossa kansallisten ja johtavien asiantuntijoiden kanssa. 4.2. Rahoitus Puolivuotisselvityksen mukaan rahoituksen puute oli vakava täytäntöönpanon este kymmenessä ei-operatiivisessa jäsenvaltiossa. Niistä kuusi on sittemmin hakenut EU-rahoitusta rikosten ennaltaehkäisemistä ja torjuntaa koskevasta erityisohjelmasta (ISEC). Toisaalta useat jäsenvaltiot, myös sellaiset, joissa täytäntöönpano on myöhässä, eivät edelleenkään ole hakeneet tukea rahoitukseen. Prümin sopimukseen liittyviä hakemuksia tuli ISEC-ohjelmaan toistaiseksi eniten vuonna 2011, ja 30. syyskuuta 2012 sovittuja hankkeita oli yhdeksän ja kuutta arvioitiin edelleen. Elokuuhun 2012 mennessä Prümin sopimuksen täytäntöönpanoon liittyville hankkeille oli myönnetty EU-rahoitusta 6,2 miljoonaa euroa ja sovituille mutta vielä toteuttamattomille toimille 5,7 miljoonaa euroa. Vuoden 2011 loppupuolella lähetetyt, toistaiseksi ratkaisemattomat hakemukset vievät toteutuessaan vielä 4,9 miljoonaa euroa. Komissio jatkaa sopimuksen täytäntöönpanon tukemista ISEC-ohjelmasta myönnettävällä EU-rahoituksella vuonna 2013. 4.3. Päätelmät Prüm-päätösten täytäntöönpanossa on hallinnollisia, teknisiä ja rahoitukseen liittyviä ongelmia. Toisaalta tukea on tarjolla useassa muodossa sitä tarvitseville: jäsenvaltiot voivat saada EU-rahoitusta sekä tukea liikkuvalta asiantuntijaryhmältä ja Europolin Prüm-neuvontapalvelulta, eikä tule unohtaa myöskään jo operatiivisia jäsenvaltioita, joilla on tärkeää kokemusta Prüm-välineen käyttämisestä ja joilta voi myös pyytää neuvoa. Jäsenvaltioilla on ollut teknisiä ongelmia ja puutetta resursseista, joten on yllättävää, että ei-operatiiviset jäsenvaltiot eivät ole pyytäneet apua liikkuvalta asiantuntijaryhmältä. Koska jäsenvaltioille on ollut tarjolla useita eri tukimuotoja ja Prüm-päätösten tekemisestä on jo pitkä aika, syitä täytäntöönpanon viipymiselle on vaikea keksiä. Täytäntöönpanon kansallisten ongelmien ratkaiseminen vaikuttaisikin olevan kiinni ennen kaikkea poliittisesta tahdosta ja asioiden tärkeysjärjestyksestä. Prüm-päätös tehtiin entisen kolmannen pilarin nojalla, joten kansallisen täytäntöönpanon valvontaa koskevat säännöt eivät päde siirtymäaikana. Joulukuusta 2014 lähtien komissio voi kuitenkin käyttää rikkomisesta johtuvia menettelyjä.[11] 5. Välineen käyttö 5.1 Päätöksen 2 luvun mukainen automaattinen tiedonvaihto Prüm-välineestä on tullut yhä useammalle jäsenvaltiolle tavanomainen työväline mahdollisesti rajatylittävien rikosten tutkimisessa. Komissio kartoitti jo kaksi vuotta ennen Prüm-kyselyä yhdessä kansallisten ja EU:n asiantuntijoiden kanssa, miten tiedonvaihto sujui käytännössä. Tuolloin todettiin, että useimmissa jäsenvaltioissa suhtauduttiin Prüm-välineeseen myönteisesti, mikä näkyi sittemmin myös Prüm-kyselyn vastauksissa. Myönteinen suhtautuminen ei kuitenkaan aina näy vauhdissa, jolla osa jäsenvaltioista panee päätöstä täytäntöön. Kyselyn mukaan yli puolet jäsenvaltioiden toimivaltaisista viranomaisista on sitä mieltä, että ajoneuvorekisteritietojen ja DNA-tietojen vaihdosta on merkittävästi hyötyä rikosten ehkäisyssä ja tutkimisessa. Sormenjälkitietojen osalta tätä mieltä on 40 prosenttia vastaajista, ja jokseenkin hyödyllisenä niiden vaihtoa pitää yli 50 prosenttia vastaajista. Lähes kaikki vastaajat pitivät ajoneuvorekisteritietoja koskevia menettelyjä erittäin tai melko tehokkaina. DNA- ja sormenjälkitietojen osalta näkemykset erosivat vastauksissa enemmän: kummankin menettelyn tehokkuutta piti tyydyttävänä tai jopa huonona noin 30 prosenttia vastaajista (katso kohta 5.2.2). Tilastot Monissa jäsenvaltioissa eri viranomaiset kirjaavat Prüm-tiedot ja käyttävät niitä tutkimuksissa. Lisäksi usein vasta kolmas viranomainen, kuten syyttäjänvirasto, pystyy arvioimaan Prüm-vaihdosta saadun tiedon hyödyllisyyttä. Kunnon tilastotiedot ovat kuitenkin välttämättömiä kattavan arvioinnin tekemiseksi. Prüm-päätösten todellisten vaikutusten arviointi ei ole mahdollista ilman tilastoja. Erilaisista tilastomalleista keskusteltiin DAPIX-työryhmässä. Edellä mainittujen hallinnollisten vaikeuksien takia valtaosa jäsenvaltioista on valinnut mallin, joka mittaa tietokokonaisuuksien välisiä vastaavuuksia. Tämä on hyvä väliaikainen ratkaisu, mutta tulevaisuudessa on keskityttävä tilastoimaan enemmän sitä, miten osumia hyödynnetään tutkimuksissa. Ensimmäiset vertailukelpoiset tilastot kerättiin vuonna 2011. Tuolloin kerätyistä tiedoista ilmeni, että tilastojen paikkansapitävyyttä on parannettava edelleen kaikkien kolmen tietotyypin osalta. Tällä hetkellä käytössä oleviin lukuihin perustuvat tulokset ovat kuitenkin lupaavia ja osoittavat, että vastuulliset viranomaiset hyödyntävät Prüm-välinettä jo merkittävästi:[12] · sormenjälkitietojen varmistetut vastaavuudet vuonna 2011: 2 553 · DNA-tunnisteiden vastaavuudet nykyisessä mallissa vuonna 2011: 20 719 · ajoneuvorekisteritietoja koskevia tuloksellisia tietopyyntöjä vuonna 2011: 260 253.[13] Yksittäiset tapaukset, joissa on hyödynnetty DNA-tunnisteiden tai sormenjälkitietojen automaattista hakua, eivät tietenkään korvaa tarkkoja lukuja. Ne havainnollistavat kuitenkin, millaisissa tutkimuksissa Prüm-väline voi auttaa ratkaisemaan tapauksen. Seuraava esimerkki Saksasta havainnollistaa Prüm-välineen merkitystä rajatylittävissä tapauksissa. Koillissaksalaisessa kaupungissa löytyi loppukesästä 2011 asunnosta kuoliaaksi puukotettu mies. Poliisiasiantuntijat löysivät rikospaikalta ovenkarmista sormenjäljen. Rikoksella ei ollut selvää yhteyttä ulkomaille, mutta automaattisella Prüm-haulla löytyi osuma Bulgarian automaattisesta sormenjälkien tunnistusjärjestelmästä (AFIS). Bulgaria vastasi seuraavana päivänä tehtyyn lisätietoja koskevaan pyyntöön kolmessa tunnissa, ja saadut tiedot syötettiin välittömästi Schengenin tietojärjestelmään. Sormenjäljen jättänyt henkilö pidätettiin jo seuraavana päivänä Itävallassa. 5.2 Parannettavaa Vaikka rikostutkijat yleisesti ottaen suhtautuvat Prüm-välineeseen myönteisesti, sen käytössä on ollut alkuvaiheessa joitain ongelmia. Tässä jaksossa käsitellään niistä suurimpia. 5.2.1 Lisätietojen vaihto DNA:ta koskevassa 5 artiklassa ja sormenjälkiä koskevassa 10 artiklassa säädetään, että ”viitetietoihin liittyvien muiden henkilötietojen – – toimittamisessa [noudatetaan] pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien oikeusapua koskevat säännökset”. Prüm-päätöksissä ei ole tarkkoja määräyksiä tietokokonaisuuksista löytyneitä vastaavuuksia (myös ”osuma”) koskevien lisätietojen vaihdosta, mutta se on osoittautunut erittäin tärkeäksi. Automaattisesta hakutoiminnosta on valtavasti hyötyä, mutta jos osumista ei saada kunnollisia lisätietoja, niistä on hyvin vähän hyötyä tutkijoille. Prüm-kyselyssä 18 jäsenmaata 24:stä totesi, että lisätietojen vaihtoa on kehitettävä. Kolmasosa kehittäisi kansallisia toimia, mutta suurin osa kaipaa toimia EU:n tasolla. Jotkut asiantuntijat moittivat yhtenäisen toimintatavan puutetta. Jäsenvaltiot välittävät lisätietoja yhtä lailla Europolin ja Interpolin kautta, kun taas Sirene-toimistoja tai kahdenvälisiä yhdyshenkilöitä käytti vain muutama jäsenvaltio. Joissain jäsenvaltioissa kanava riippuu tietotyypistä, joissain taas rikostyypistä. Tilanne on joka tapauksessa varsin sekalainen, mikä joidenkin asiantuntijoiden mukaan hidastaa toimintaa. Toinen ongelma on yhteyspisteiden perustaminen: on ehdotettu muun muassa erityisesti Prüm-osumia koskevien lisätietojen vaihtoa varten perustettavia yhteyspisteitä tai niiden sulauttamista kansallisten keskitettyjen asiointipisteiden (KAP) toimintaan, kuten eurooppalaista tiedonvaihtomallia (EIXM) koskevassa tiedonannossa suunnitellaan. Lisäksi on keskusteltu siitä, voisiko lisätietojen toimittamista yksinkertaistaa teknisin ratkaisuin. Tässä yhteydessä on mainittava, että Prüm-lisätietojen toimittamismenettely on valittu Belgian, Saksan ja Puolan yhteiseksi pilottihankkeeksi UMF II -ohjelmassa[14]. Tällä pääasiassa komission rahoittamalla ja Europolin hallinnoimalla ohjelmalla pyritään luomaan yhteinen kehys rajatylittävän tiedon järjestelmälliseen vaihtoon lainvalvontaviranomaisten välillä. Tavoitteena on muun muassa yhteinen semanttinen tietomalli ja tiedonsiirtomuoto. Eurooppalaista tiedonvaihtomallia (EIXM) koskevassa komission tiedonannossa käsitellään näitä ongelmia ja esitetään varteenotettavia suosituksia. 5.2.2 Täytäntöönpanon tekniset ja hallinnolliset yksityiskohdat Muut Prüm-välineen käyttöä haittaavat ongelmat liittyvät eräisiin automaattista tiedonvaihtoa koskeviin yksityiskohtiin, joista säädetään Prüm-päätöksen täytäntöönpanosta tehdyssä päätöksessä 2008/616/YOS. Lukuisat jäsenvaltiot ovat sitä mieltä, että erityisesti DNA-tunnisteita koskevat vastaavuussäännöt eivät täysin toimi ja että ne olisi suunniteltava uudelleen paremmin niin, ettei sellaisia osumia löytyisi, jotka osoittautuvat jälkitarkastuksessa vääriksi. Toinen asiantuntijoiden usein esiin nostama ongelma liittyy sormenjälkitietojen vaihdon rajapinnan määrittelyasiakirjaa (ICD) koskeviin määräyksiin, jotka nykyisellään ovat liian tulkinnanvaraiset, mikä saattaa johtaa tekniseen yhteensopimattomuuteen. Lisäksi jotkut jäsenvaltiot ehdottavat sormenjälkitietojen rajallisen hakukapasiteetin tehokkaampaa käyttöä, jotta kansalliset järjestelmät eivät ylikuormittuisi. Jäsenvaltiot ehdottavat, että yhdeltä jäsenvaltiolta käyttämättä jäävän hakukapasiteetin olisi oltava muiden käytettävissä ja että hakupyynnön saavan jäsenvaltion olisi itse ilmoitettava, kun sen koko hakukapasiteetti on käytössä. Muutama jäsenvaltio on ilmaissut huolensa siitä, riittävätkö kansalliset valmiudet sormenjälkihauista saatujen mahdollisten osumien tarkistamiseen. Mitä enemmän hakupyyntöjä jäsenvaltiot tekevät, sitä enemmän henkilöstöä tarvitaan huolehtimaan osumien manuaalisesta tarkistamisesta, jotta manuaalisen tarkistuksen vaatimus ei ala rajoittaa sormenjälkitietojen vaihtoa. Edellä mainitut ongelmat eivät ole hyväksyttävä syy sille, ettei Prüm-päätöksiä ole pantu täytäntöön, mutta ne ovat kuitenkin saattaneet vaikeuttaa joidenkin toistaiseksi ei-operatiivisten jäsenvaltioiden täytäntöönpanopyrkimyksiä. Paremmin toimiva järjestelmä kannustaisi tehokkaammin panemaan sen nopeasti täytäntöön (katso suositukset jäljempänä). 5.2.3 Liikkuva asiantuntijaryhmä ja Prüm-neuvontapalvelu Europolissa Sekä liikkuva asiantuntijaryhmä että Europolin yhteyteen tammikuussa 2012 perustettu Prüm-neuvontapalvelu tukevat jäsenvaltioita järjestelmän täytäntöönpanossa ja käytössä. Liikkuvan asiantuntijaryhmän tehtävä on toimia ensisijaisena tukena DNA- ja sormenjälkitietojen vaihdon täytäntöönpanossa, kun taas neuvontapalvelu tukee jo operatiivisia jäsenvaltioita. Molemmat ovat kehittäneet useita toimia, joilla pyritään ratkaisemaan kohdassa 5.2.2 kuvattuja ongelmia. Tätä varten on perustettu epävirallisia asiantuntijaryhmiä (”teemaryhmät”). DNA-tunnisteita koskevia vastaavuussääntöjä ja sormenjälkitietojen vaihdon rajapinnan määrittelyasiakirjan (ICD) tulkintaa käsitellään omissa teemaryhmissään. Prüm-neuvontapalvelun on havaittu sopivan koordinoimaan ohjelmistomigraation hallinnointia, testausmenettelyjen yksinkertaistamista sekä operatiivisten jäsenvaltioiden järjestelmien testaamista ja käyttämistä koskevien tietoturvatodistusten hallinnointia. Lisäksi neuvontapalvelu voi kehittää osumia koskevien lisätietojen vaihtoa. Neuvontapalvelu on myös perustanut Europolin asiantuntijafoorumin, jonka on tarkoitus helpottaa tärkeän tiedon jakamista. Kaikki liikkuvan asiantuntijaryhmän tällä hetkellä toteuttamat toimet, joita vielä tarvitaan heinäkuussa 2013, on suunniteltu siirrettäviksi tuolloin neuvontapalvelulle liikkuvan asiantuntijaryhmän hankkeen loppuessa. 5.3 Poliisiyhteistyö ja tiedonvaihto (3–5 luvut) Jäsenvaltiot suhtautuvat erittäin myönteisesti näissä luvuissa oleviin määräyksiin. Jäsenvaltiot vastasivat Prüm-kyselyyn seuraavasti: 3 luku (suurtapahtumat) on jäsenvaltioista erittäin tarpeellinen 13 tarpeeton 3 jonkin verran tarpeen 5 (neljä jäsenvaltiota ei vastannut tähän osioon). 4 luku (toimenpiteet terrorismirikosten torjumiseksi) on jäsenvaltioista erittäin tarpeellinen 8 tarpeeton 5 jonkin verran tarpeen 6 (kuusi jäsenvaltiota ei vastannut tähän osioon). 5 luku (muut yhteistyön muodot) on jäsenvaltioista erittäin tarpeellinen 14 tarpeeton 1 jonkin verran tarpeen 6 (neljä jäsenvaltiota ei vastannut tähän osioon). Vastauksissa pistää silmään, että 4 luvun toimenpiteitä terrorismirikosten torjumiseksi pidetään muita tarpeettomampina. Päätöksen 4 luvulle on 15 jäsenvaltiossa vaihtoehtoinen oikeusperusta, mutta se tuskin on syynä siihen, että lukua pidetään muita tarpeettomampana, sillä jäsenvaltioissa on vaihtoehtoisia oikeusperustoja myös 3 luvulle (17 jäsenvaltiossa) ja 5 luvulle (15 jäsenvaltiossa). Tulokset lukujen varsinaisesta soveltamisesta ovat varsin hajanaiset. Säännösten soveltaminen || 3 luku (suurtapahtumat) || 4 luku (terrorismirikokset) || 5 luku (muut yhteistyömuodot) Usein || 8 || 5 || 5 Joskus || 7 || 2 || 10 Ei koskaan || 6 || 15 || 8 Käytännössä yleisimmät operatiivisen poliisiyhteistyön muodot ovat yhteispartiointi, yhteinen liikennevalvonta ja suurtapahtumissa annettu apu, seuraavaksi yleisimmät henkilö- ja asiakirjatarkastukset ja erityislaitteiden muodossa annettu tuki. Muita yhteistyön muotoja käytettiin vain muutamia kertoja. Päätelmät Saaduista tiedoista voidaan päätellä, että valtaosa jäsenvaltioista pitää säännöksiä hyvinä, vaikka käyttääkin niitä vain satunnaisesti. Komission tiedossa ei ole kyseisten lukujen soveltamiseen liittyviä yleisiä ongelmia. Siviili- ja rikosoikeudellista vastuuta koskevien 21 ja 22 artiklan soveltamisesta ei ole kerrottu. Prüm-kyselyn tulos siitä, olisiko lukuja tarpeen tarkistaa, oli joka tapauksessa selvä: 20 jäsenvaltiota ei pitänyt sitä tarpeellisena ja vain yhdestä kahteen jäsenvaltiota kannatti muutoksia. 6. Suositukset Täytäntöönpanossa pahasti myöhässä olevien jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä paremmin olemassa olevia mahdollisuuksia. Tämä tarkoittaa sekä komission ohjelmista saatavaa rahoitusta että liikkuvan asiantuntijaryhmän ja Europolin neuvontapalvelun tarjoamaa tukea. On vaikea ymmärtää, että rahoitusongelmista tai teknisen osaamisen puutteesta kärsivät jäsenvaltiot eivät hyödynnä saatavissa olevaa tukea. Tällaisia jäsenvaltioita pyydetään siis jälleen ottamaan yhteyttä liikkuvaan asiantuntijaryhmään (niin kauan kuin hanke on käynnissä) tai neuvontapalveluun. Lisäksi niiden kannattaisi hakea tukea täytäntöönpanohankkeille rikosten ennalta ehkäisemistä ja torjuntaa koskevasta rahoitusohjelmasta (ISEC) ennen kuin ohjelma päättyy vuoden 2013 lopussa. Lisäksi operatiivisia jäsenvaltioita pyydetään pitämään yllä ja mahdollisuuksien mukaan lisäämään valmiuksiaan tukea jäsenvaltioita, joissa täytäntöönpano on kesken. Tuki voi olla esimerkiksi asiantuntijoiden lähettämistä arviointikäynneille. Välineen käytössä ja sen mahdollisissa parannuksissa lakimuutoksia lukuun ottamatta voisi niin ikään hyödyntää liikkuvaa asiantuntijaryhmää ja neuvontapalvelua. Edellä mainitut teemaryhmät ovat hyvä paikka keskustella käytännön ratkaisuista lainsäädännössä oleviin tulkinnanvaraisuuksiin ja asioista, joissa nykyisen järjestelmän tehokkuutta voitaisiin parantaa. Ei-operatiivisia jäsenvaltioita kehotetaan seuraamaan teemaryhmien tuloksia täytäntöönpanoa toteuttaessaan. Tarkoituksenmukaisen tilastotiedon tuottaminen on edelleen tärkeää, sillä tilastotiedolla voidaan parhaiten arvioida Prüm-päätösten hyötyjä. Niinpä jäsenvaltioita kehotetaan pohtimaan uudelleen, miten nykyisiä tilastomalleja voisi mahdollisesti parantaa. Tilastoissa tulisi näkyä entistä tarkemmin sellaisten osumien määrä, joista saatiin lisätietopyynnöllä tietoa, jota todella käytettiin rikostutkimuksissa. DNA-tietojen vaihtoa koskevien tilastotietojen puhdistaminen asiakirjan 12226/11 vaihtoehto 2:n mukaisesti[15] olisi hyödyllinen askel oikeaan suuntaan. Tilastoja olisi kehitettävä tähän suuntaan riippumatta siitä, millaisesta puhdistamattomien tilastotietojen mallista DAPIXissa on sovittu. Komissio katsoo, että tarve nykyisten välineiden nopealle täytäntöönpanolle on ilmeinen. Komissio aikoo vuonna 2010 antamansa tiedonannon ”Katsaus tiedonhallintaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella”[16] mukaisesti soveltaa tiedonannossa esitettyjä pysyviä ja menettelyjä koskevia periaatteita silloin, kun muiden järjestelmien (esim. SIS II) täytäntöönpano tulevaisuudessa koskee samaa tekniikkaa kuin Prüm-päätöksissä tai kun niillä on samoja tavoitteita. Tämänhetkisen taloudellisen tilanteen huomioon ottaen olisi myös erityisesti pyrittävä mahdollisimman suureen kustannustehokkuuteen. Osumia koskevien lisätietojen vaihdon käytännöistä ei määrätä päätöksissä, mutta niiden merkitys on osoittautunut suureksi. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon jäsenvaltioissa käynnissä olevat toimet niiden omien lisätietojen vaihtomenettelyjen kartoittamiseksi[17] sekä tähän liittyvät neuvontapalvelun toimet standardoidun viestimuodon vakiinnuttamiseksi. Eurooppalaista tiedonvaihtomallia (EIXM) koskeva komission tiedonanto, joka julkaistaan yhdessä tämän kertomuksen kanssa, sisältää lisää suosituksia asiasta. LIITE Operatiiviset jäsenvaltiot Selitys: Taulukoissa on esitetty täytäntöönpanon edistyminen eri tietotyypeissä eli DNA-, sormenjälki- ja ajoneuvorekisteritiedoissa. Joissain tapauksissa jäsenvaltiot katsotaan operatiivisiksi, vaikka ne eivät vielä vaihda tietoja käytännössä; tämä tarkoittaa, että neuvosto on tehnyt päätöksen, joka sallii kyseisten jäsenvaltioiden vaihtaa tietoja. Operatiivisia jäsenvaltioita ovat · DNA-tiedoissa: Bulgaria, Tšekki, Saksa, Viro, Espanja, Ranska, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Romania, Slovenia, Slovakia ja Suomi; · sormenjälkitiedoissa: Bulgaria, Tšekki, Saksa, Viro, Espanja, Ranska, Kypros, Liettua, Luxemburg, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Slovenia ja Slovakia; · ajoneuvorekisteritiedoissa: Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Puola, Romania, Ruotsi, Slovenia ja Suomi. Harmaa kenttä tarkoittaa, että kaksi jäsenvaltiota on alkanut vaihtaa tietoja, joita taulukko koskee. Taulukot ovat neuvoston asiakirjan 5086/7/12 liitteenä, ja niitä päivitetään noin puolentoista kuukauden välein. Nämä taulukot ovat 12. lokakuuta 2012 julkaistusta versiosta 7. Operatiivinen DNA-tietojen vaihto || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Operatiivinen sormenjälkitietojen vaihto || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Operatiivinen ajoneuvorekisteritietojen vaihto || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x [1] ”Operatiivisuus” määritellään 2 kohdan d alakohdassa. [2] Liikkuva asiantuntijaryhmä (MCT) on komission rahoittama saksalainen hanke, jolla tuetaan ei-operatiivisia jäsenvaltioita Prüm-päätösten täytäntöönpanossa (ryhmä toimii vuodesta 2011 vuoteen 2013). [3] Neuvoston tiedonvaihto- ja tietosuojatyöryhmä. [4] Liikkuvasta asiantuntijaryhmästä tarkemmin alaviitteessä 2, Prüm-neuvontapalvelusta kohdassa 5.2.3. [5] EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1. [6] EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12. [7] Tämä ei koske jäsenvaltioita, joissa henkilötietojen vaihtaminen aloitettiin Prümin sopimuksen nojalla. [8] Yhteistyön käytännön näkökohtia koskevista kansallisista ilmoituksista saatua tietoa on jonkin verran käsikirjassa rajatylittäviä operaatioita varten (asiakirja 10505/4/09). [9] Neuvoston asiakirja 6661/1/09. [10] Katso Prüm-päätöksen 30 artiklan 5 kohta. [11] SEUT-sopimuksen pöytäkirja N:o 36. [12] Asiakirja 11367/12. [13] Lukujen suuruuserot eivät ilmennä eri tietotyyppien tärkeyttä vaan sitä, että eri tietotyyppejä käytetään poliisitoiminnassa eri tavoin. [14] UMF II on kansainvälistä sanomamuotoa (Universal Message Format) koskeva toinen hanke (asiakirja 7753/10). [15] Tämä vaihtoehto mahdollistaisi tilastotietojen puhdistamisen sellaisista osumista, joita ei ole käytetty tutkimuksissa teknisistä tai kansallisen poliisin käytännöistä johtuvista syistä. [16] KOM(2010) 385. [17] Tiedonhallintastrategian täytäntöönpanon alustava toinen tehtävälista, asiakirjat 12002/1/11 ja 5113/12.