Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvostrategia”

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

Esittelijä: Giulia BARBUCCI Toinen esittelijä: Indrė VAREIKYTĖ

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 22.4.2020 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Työvaliokunnan päätös 18.2.2020 Vastaava jaosto työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 17.6.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 16.7.2020 Täysistunnon numero 553 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 171/38/7

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK panee merkille, että covid-19-pandemialla on sukupuolittuneita vaikutuksia ja että se on kärjistänyt sosiaalisen ja taloudellisen eriarvoisuuden sukupuoliulottuvuutta. Tämä kysymys koko laajuudessaan on otettava huomioon uudessa sukupuolten tasa-arvostrategiassa. Euroopan komission olisi pantava sukupuolten tasa-arvostrategia täytäntöön samalla kun torjutaan covid-19:n vaikutuksia käyttäen räätälöityjä ja kohdennettuja toimintapoliittisia ratkaisuja.

1.2 ETSK suosittaa, että kaikissa ohjelmasuunnittelu- ja hallintoelimissä ja infrastruktuureissa ryhdytään soveltamaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisstrategioita, ja pyytää komissiota kehottamaan painokkaasti myös jäsenvaltioita omaksumaan saman lähestymistavan. Lisäksi komitea kannattaa sukupuolten tasa-arvon käsittämistä intersektionaalisesti, myös silloin, kun puututaan erilaisiin syrjinnän muotoihin.

1.3 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että neuvoa-antavissa ja teknisissä elimissä, joita perustetaan keskustelemaan toimenpiteistä talouden elvyttämiseksi ja sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi covid-19-pandemian yhteydessä, on yhtä paljon naisia ja miehiä.

1.4 ETSK kannustaa jäsenvaltioita myös varmistamaan, että sukupuolinäkökulma sisällytetään koko laajuudessaan covid-19-pandemian jälkeisiin elvytystoimenpiteisiin pitkään jatkuneen sukupuolten epätasa-arvon torjumiseksi strategisin ja rakenteellisin keinoin ja naisten osallistumisen parantamiseksi kaikilla työmarkkinoiden tasoilla.

1.5 ETSK vaatii sitoutumaan vahvemmin sukupuolten tasa-arvoon tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027. Tämä lähestymistapa on omaksuttava myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, komission vuosiksi 2019–2024 asettamien kuuden painopisteen ja EU-ohjausjakson suositusten täytäntöönpanossa.

1.6 ETSK kannattaa komission laatimaa sukupuolten tasa-arvostrategiaa ja pyytää sitä luomaan koordinointimekanismin, johon osallistuvat kaikki jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot.

1.7 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön opinto- ja uraohjauksen parantamiseen tähtääviä erityisiä toimenpiteitä sukupuolitietoisuuden lisäämistä varten sekä antamaan käyttöön tarvittavat resurssit ja välineet sukupuolisensitiivisemmän lähestymistavan omaksumiseksi ja sukupuolten erottelun vähentämiseksi koulutuksessa ja työelämässä.

1.8 ETSK vaatii toimia sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kuromiseksi umpeen ja sukupuolinäkökulman sisällyttämiseksi kaikilta osin digitaali- ja tekoälystrategioihin EU:ssa ja jäsenvaltioissa. Tätä varten olisi laadittava erityinen toimintasuunnitelma sekä sukupuolisensitiivinen seurantamekanismi, jota tuetaan indikaattoreilla ja keräämällä sukupuolittain eroteltuja tietoja.

1.9 Sukupuolten välinen palkkaero on edelleen yksi pääasiallisista sukupuolten epätasa-arvon ja syrjinnän muodoista. Tämä on korostunut entisestään covid-19-kriisissä. ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan kiireellisesti ehdotuksensa ottaa käyttöön sukupuolten palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä ja on valmis ottamaan johtavan roolin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisstrategian edistämisessä samapalkkaisuuden saavuttamiseksi.

1.10 ETSK vaatii komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaita ratkaisuja naisiin kohdistuvan väkivallan kaikkien muotojen ehkäisemiseksi ja naisten suojelemiseksi. ETSK kannattaa toimenpiteitä naisiin kohdistuvan väkivallan kitkemiseen tähtäävien kansainvälisten ja eurooppalaisten aloitteiden tukemiseksi ja hyväksymiseksi. ETSK voi tehdä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa tällaisten aloitteiden nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi.

1.11 ETSK voi vaikuttaa keskeisesti tietoisuuden lisäämiseen keräämällä ja jakamalla hyviä käytäntöjä, joita työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat ottaneet käyttöön erilaisten välineiden ja organisaatioinfrastruktuurin avulla sukupuolisen häirinnän ehkäisemiseksi ja siltä suojelemiseksi kotona ja työpaikalla.

1.12 ETSK kehottaa soveltamaan hoitopolitiikkaan johdonmukaista lähestymistapaa, joka kattaa monia muitakin poliittisia ulottuvuuksia (palkkauksen avoimuus, julkiset palvelut, infrastruktuuri, verotus, liikenne, digitaali- ja tekoälystrategia ja EU:n rahastot). EU:n jäsenvaltioiden olisi jatkettava toimiaan varhaiskasvatuspaikkojen tarjonnan, kohtuuhintaisuuden ja laadun parantamiseksi.

1.13 ETSK kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita, jotta nämä edistäisivät vammaisten naisten osallistumista työmarkkinoille ja panisivat siten täytäntöön vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) ja tukisivat myös kaikkien muiden haavoittuvassa asemassa olevien naisten (kuten romani- ja maahanmuuttajanaiset) osallistumista työmarkkinoille.

1.14 Yhtäläiset osallistumismahdollisuudet ovat olennaisen tärkeitä edustuksellisen demokratian kannalta kaikilla tasoilla: unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. ETSK kannattaa yhdenvertaista osallisuutta ja sukupuolten tasapuolista edustusta päätöksenteossa sekä politiikassa ja talous- ja yhteiskuntaelämässä, työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun rakenteet mukaan lukien. Tarvitaan positiivisia, oikeudellisiin, talousarvioon liittyviin, vapaaehtoisiin, organisatorisiin ja kulttuurisiin toimenpiteisiin pohjautuvia toimia, joilla puututaan naisten vähäiseen edustukseen ja osallisuuteen päätöksentekoelimissä.

1.15 ETSK kehottaa jälleen neuvostoa jatkamaan keskusteluja direktiivistä, jolla tasapainotetaan sukupuolijakaumaa yhtiöiden hallituksissa.

1.16 ETSK kannustaa tiedotusvälineitä ja mainosalaa tukemaan naisten tasapainoisempaa edustusta päätöksentekoasemissa ja edistämään sukupuolistereotypioiden purkamista mediasisällöissä asettamalla käytännesääntöjä ja mekanismeja, joilla turvataan sukupuolten tasa-arvo päätöksentekoelimissä.

1.17 ETSK pyytää Euroopan tasa-arvoinstituuttia sisällyttämään tasa-arvoindeksiin temaattisena aiheena sukupuolten tasa-arvon tiedotusvälineissä epätasa-arvon nostamiseksi näkyville.

2. Johdanto

2.1 ( 4 ), Sukupuolten tasa-arvo ei ole ainoastaan Euroopan unionin perusarvo ( 1 ) , vaan myös sitova toimintavaltuutus ( 2 ) . Komissio on ottanut naisten ja miesten tasa-arvon johtavaksi periaatteeksi ja yhdeksi toimikautensa tavoitteista. Sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen EU:ssa on kuitenkin näytön perusteella ( 3 ) ( 5 ) erittäin hidasta. Tämä ETSK:n lausunto on vastaus sukupuolten tasa-arvostrategiaan 2020–2025, jonka komissio julkaisi maaliskuussa 2020 ennen covid-19-pandemiaa. ETSK toteaa, että covid-19-pandemialla on sukupuolittuneita vaikutuksia, jotka on otettava huomioon sukupuolten tasa-arvostrategiassa. On tärkeää korostaa, että kriisi on pahentanut jo ennestään olemassa olleita sukupuolten epätasa-arvo-ongelmia. Naisilla on yhä suurempi riski altistua väkivallalle, köyhyydelle, erilaisille syrjinnän muodoille ja taloudelliselle riippuvuudelle. Komitea toivookin, että komissio ryhtyy pikaisiin toimiin sukupuolten tasa-arvostrategian panemiseksi täytäntöön samalla, kun se torjuu kaikkiin naispuolisiin kohdistuvia covid-19-kriisin vaikutuksia käyttäen räätälöityjä ja kohdennettuja toimintapoliittisia ratkaisuja. Strategian kohdealat ovat seuraavat:

2.1.1 Naisiin kohdistuva väkivalta on yksi pahimmista sukupuoleen perustuvan syrjinnän muodoista.

2.1.2 Komissio vaatii systemaattista analyysiä , tehokkaampia toimenpiteitä stereotypioiden purkamiseksi ja sukupuolittuneen väkivallan, häirinnän, kiusaamisen ja halveksunnan kitkemiseksi sekä toimenpiteitä uhrien suojelemiseksi ja rikoksentekijöiden saattamiseksi vastuuseen teoistaan. Perheen sisäinen kaltoinkohtelu on lisääntynyt covid-19-kriisin aikana, kun naisilla on suurempi vaara joutua kumppaninsa väkivallan kohteeksi kotona.

2.1.3 Naisten työllisyys : Sukupuolten väliset erot taloudessa – sekä hoitovastuun jatkuvasti epätasainen jakautuminen – todistetusti rajoittavat suuresti naisten sosiaalista ja taloudellista voimaantumista sekä mahdollisuuksia saavuttaa tasa-arvoinen palkka, tulot ja eläke. Taloudellisen syrjäytymisen vaaraa kasvattavat myös syvään juurtuneet stereotypiat ja intersektionaaliset syrjinnän muodot. Osaamisen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus työmarkkinoilla johtuu useista rakenteellisista tekijöistä, joista monet liittyvät sukupuoleen. Nämä tekijät eivät vain rajoita talouspolitiikan vaikutuksia vaan myös estävät yhteiskuntia ja elinkeinoelämää hyödyntämästä naisilla jo olevaa osaamis- ja taitopääomaa.

2.1.4 Sukupuolten tasapuolinen osallistuminen päätöksentekoon on tärkeä tavoite, jota ei edelleenkään ole saavutettu. Monimutkaisten taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden ratkaiseminen edellyttää, että johtoasemiin saadaan enemmän naisia. Lainsäädäntö on yksi keino puuttua sukupuolten epätasa-arvoon lyhyellä aikavälillä.

2.1.5 Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen tarkoittaa strategiaa, jonka avulla sukupuolten tasa-arvo saavutetaan ottamalla sukupuolinäkökulma huomioon kaikissa politiikanlaadinnan vaiheissa. Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on olemassa sukupuolten tasa-arvoon erikoistunut infrastruktuuri tarkoittaa strategiaa, jonka avulla sukupuolten tasa-arvo saavutetaan ottamalla sukupuolinäkökulma huomioon kaikissa politiikanlaadinnan vaiheissa. Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on olemassa sukupuolten tasa-arvoon erikoistunut infrastruktuuri ( 6 ) , joka vastaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta ja tukee sukupuolinäkökulman sisällyttämistä poliittiseen ohjelmaan. Näillä institutionaalisilla mekanismeilla tulisi olla vahvempi poliittinen valtuutus ja paremmat taidot käyttää hyödyllisiä välineitä (näyttöön perustuva analyysi, sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen järjestelmällinen kerääminen, sukupuolitietoinen budjetointi ( 7 ) , sukupuolisensitiivinen seuranta ja arviointi).

2.1.6 EU:n vuosien 2021–2027 rahoituskehys tarjoaa tilaisuuden tukea sukupuolten tasa-arvoa. ETSK on antanut lausunnon tarjoaa tilaisuuden tukea sukupuolten tasa-arvoa. ETSK on antanut lausunnon ( 8 ) , jossa se kehottaa parlamenttia ja neuvostoa ottamaan käyttöön uusia, tarkoituksenmukaisia indikaattoreita, jotta EU:n rahoitustuen vaikutusta sukupuolten tasa-arvoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen voidaan seurata aiempaa paremmin. Tavoitteena on lisätä naisten (erityisesti haavoittuviin ryhmiin kuuluvien naisten ( 9 ) , kuten vammaisten naisten ( 10 ) ja erilaisista syrjinnän muodoista kärsivien naisten) osallistumista työmarkkinoille ja kehittää työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalveluja sekä infrastruktuuria. Tarve rahoittaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista edistäviä toimenpiteitä, investoida laadukkaisiin julkisiin hoitopalveluihin ja niiden saatavuuteen sekä ylläpitää työllisyystasoa ja toimeentulotukea on korostunut covid-19-kriisissä.

2.1.7 ETSK katsoo myös, että EU:n rahoitus tulisi jakaa sukupuolisensitiivisemmin , että sukupuolten tasa-arvon tulisi olla itsenäinen tavoite eikä vain yksi syrjinnän vastaisista tavoitteista ja että sukupuolinäkökulma tulisi ottaa paremmin huomioon kaikissa muiden alojen tavoitteissa monialaisen ja intersektionaalisen lähestymistavan mukaisesti.

3. Yleisiä huomioita sukupuolten tasa-arvostrategiasta 2020–2025 sekä täytäntöönpanoehdotuksia

3.1 ETSK kannattaa komission lähestymistapaa eli sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen käynnistämistä uudelleen sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi ja kehottaa ottamaan huomioon covid-19-pandemian erityisesti naisiin kohdistuvat vaikutukset. Kaksitahoista lähestymistapaa – myönteiset toimet ja sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen – on sovellettava kaikissa rahoituksen ohjelmasuunnittelun mekanismeissa. Tämä lähestymistapa on omaksuttava myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, komission vuosiksi 2019–2024 asettamien kuuden painopisteen ( 11 ) ja EU-ohjausjakson suositusten täytäntöönpanossa.

3.2 EU:n tasolla olemassa oleva sukupuolten tasa-arvosta vastaava institutionaalinen infrastruktuuri (JUST-pääosasto, EIGE, Euroopan parlamentti ja EU:n toimielimet sekä neuvoa-antavat elimet ( 12 ) ja tasa-arvotyöryhmä ( 13 ) , joiden tukena ovat Eurofoundin ja Eurostatin tarjoamat tiedot), olisi integroitava nykyistä paremmin EU:n politiikan ohjausprosessiin. Tämän institutionaalisen infrastruktuurin tulisi osallistua laajemminkin kuin vain sukupuolten tasa-arvoon liittyvissä asioissa systemaattisesti poliittiseen mekanismiin, jossa käsitellään tämänhetkisiä tärkeimpiä aiheita (muun muassa digitaalistrategiaa, osaamisohjelmaa, EU:n vihreän kehityksen ohjelmaa ja eurooppalaisia nuorisotavoitteita ( 14 ) ).

3.3 ETSK kannattaa näkemystä, jonka mukaan sukupuolten tasa-arvo edellyttää monialaista ja intersektionaalista poliittista lähestymistapaa, joka kohdistuu sukupuolten epätasa-arvoa aiheuttaviin sosiaalisiin ja taloudellisiin vetotekijöihin ja jossa investoidaan sukupuolten tasa-arvoa edistäviin tekijöihin. ETSK ( 15 ) vaatii strategista lähestymistapaa, jolla seurataan sukupuolinäkökulman sisällyttämistä kaikkiin uudessa rahoitusta koskevassa sääntelykehyksessä 2021–2027 asetettaviin temaattisiin tavoitteisiin.

3.4 Komitea panee merkille, että talouskasvun hidastuminen on covid-19-viruksen vuoksi jo tapahtunut EU:ssa. On tärkeää arvioida kaikki makrotalouspolitiikan sukupuolivaikutukset ja ottaa ne huomioon strategiaa toteutettaessa, jotta vältetään sukupuolten epätasa-arvon lisääntyminen entisestään ( 16 )

4. Erityisiä huomioita

4.1 ETSK kehottaa Euroopan komissiota käyttämään olemassa olevaa sukupuolten tasa-arvon koordinointimekanismia strategian seurannassa, jotta saavutuksista raportoidaan sukupuolinäkökulmasta. Koordinointimekanismin avulla voitaisiin myös tarkastella Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja EU-ohjausjakson suositusten täytäntöönpanon sukupuolinäkökohtia.

4.2 ETSK on jo pyytänyt, että Euroopan komissio kehottaisi EU-maita asettamaan kansallisia tavoitteita ja indikaattoreita tilanteen seuraamiseksi vuotuisen tulostaulun avulla.

4.3 Sukupuoleen perustuvan väkivallan kitkeminen

4.3.1 Raportoitujen tietojen mukaan naiset altistuvat edelleen todennäköisemmin haitalliselle sosiaaliselle käytökselle ja väkivallalle niin kotona kuin työympäristössä ( 17 ) . ETSK voi auttaa merkittävällä tavalla lisäämään ilmiötä koskevaa tietoisuutta kaikkien naisiin kohdistuvien väkivallan muotojen ehkäisemiseksi. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat auttaa naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisessä ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan kulttuurin edistämisessä lisäämällä tietoisuutta ja keräämällä ja jakamalla hyviä käytäntöjä.

4.3.2 Työmarkkinaosapuolten vuonna 2007 tekemä puitesopimus häirinnästä ja väkivallasta työpaikalla on väline, jonka avulla taataan, ettei työpaikalla esiinny häirintää tai väkivaltaa, ja sitä on sovellettava kaikkialla Euroopassa ja kaikilla työpaikoilla yrityksen koosta riippumatta.

4.3.3 Naisiin kohdistuvan väkivallan kitkemiseen tähtääviä kansainvälisiä ja eurooppalaisia aloitteita on tuettava ja otettava käyttöön. ETSK voi tarjota vahvaa tukea väkivaltaa ja häirintää koskevan ILO:n yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi työpaikoilla. Kaikkien valtioiden niin maailmanlaajuisesti kuin Euroopassa ja myös Euroopan unionin olisi ratifioitava ja saatettava voimaan vuonna 2019 tehty ILO:n yleissopimus nro 190 väkivallasta ja häirinnästä. ETSK kannattaa myös komission aloitetta ehdottaa vuonna 2021 toimenpiteitä Istanbulin yleissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.3.4 Yksi esteistä naisten osallistumiselle verkossa ja verkkoyhteisöissä on verkkokiusaaminen ( 18 ) . ETSK on pyytänyt Euroopan komissiota vahvistamaan aiemmin perustettua naisia ja digitalisaatiota käsittelevää työryhmää ja Digital4Her-aloitteen jatkotoimia ( 19 ) . Euroopan komission tulee saattaa nämä vapaaehtoiset toimenpiteet naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevien lainsäädäntökehysten mukaisiksi.

4.3.5 ETSK on useaan otteeseen kehottanut komissiota päivittämään suosituksensa toimenpiteistä laittoman verkkosisällön tehokkaaksi torjumiseksi sekä ajantasaistamaan verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumista koskevat käytännesäännöt, joista Euroopan komissio ja maailmanlaajuiset tietotekniikkayritykset ovat sopineet, lisäämällä laittoman vihapuheen määritelmään naisten verkkohäirinnän ja -kiusaamisen ( 20 )

4.3.6 ETSK ehdottaa, että EU-tasolle perustetaan nopean oikeusavun rahasto antamaan tukea niille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, jotka riitauttavat tuomioistuimissa naisten oikeuksia loukkaavan lainsäädännön ( 21 )

4.4 Sukupuolierojen kitkeminen

4.4.1 Koulutus: Koulutuksessa on edelleen sukupuolieroja, jotka johtavat työmarkkinoiden, työllisyyden ja tulojen eriytymiseen sukupuolen mukaan sekä osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen Koulutuksessa on edelleen sukupuolieroja, jotka johtavat työmarkkinoiden, työllisyyden ja tulojen eriytymiseen sukupuolen mukaan sekä osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ( 22 ) ( 23 ) . Erityisiä toimenpiteitä olisi kohdistettava opinto-ohjausjärjestelmään ( 24 ) . Koulutuksella on tärkeä rooli stereotypioiden ja ennakkoluulojen purkamisessa alakoulusta alkaen.

4.4.2 Digitaali- ja tekoälyteknologian ja -osaamisen tulee olla kaikkien ulottuvilla sukupuolesta, iästä tai sosioekonomisesta taustasta riippumatta. Tyttöjen ja naisten määrän lisääminen STEM- ja tvt-aloilla on tärkeää, jotta saadaan kurottua umpeen digitaalinen kuilu, joka on heidän vähäisen edustuksensa taustalla ja jotta voidaan tarjota enemmän naisroolimalleja stereotypioiden ylittämiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon tämänhetkinen covid-19-kriisitilanne.

4.4.3 Naisten ja tyttöjen suurempi osallistuminen tieto- ja viestintätekniikan kehittämistyöhön saattaa auttaa poistamaan teknologian suunnittelun sukupuolittuneisuutta. Siksi on tärkeää varmistaa, että kaikilla on mahdollisuus kehittää STEM-, tvt- ja tekoälytaitoja ja että naisille, joita uhkaa työpaikan menetys heikompien tvt-taitojen vuoksi, on tarjolla työsuojelua.

4.4.4 Erityistä huomiota ja erityistoimenpiteitä olisi kohdistettava myös talouskasvatuksen sukupuolinäkökulmaan.

4.4.5 Työllisyys: Sukupuolierot työllisyydessä ovat johtaneet pitkään jatkuneisiin eroihin tuloissa, lainansaannissa, palkoissa ja eläkkeissä, ja ne myös lisäävät köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja asunnottomuuden riskiä. Vaikka EU on antanut lainsäädäntöä yhtäläisestä kohtelusta työelämässä, sukupuolten välinen palkkaero on edelleen yksi yleisimmistä sukupuolten epätasa-arvon ja syrjinnän muodoista.

4.4.6 Työehtosopimusneuvotteluilla voisi olla merkittävä rooli tässä asiassa. Kaikissa toimenpiteissä olisi otettava huomioon sukupuolierot, jotta voidaan parantaa sosiaalisen suojelun kattavuutta ja työn laatua ja vahvistaa työmarkkinoita.

4.4.7 ETSK kannattaa komission aloitetta sukupuolten palkkauksen avoimuutta koskevista sitovista toimenpiteistä, jotka on otettava käyttöön mahdollisimman pian ja joilla voi olla ratkaiseva rooli samapalkkaisuuteen tähtäävän sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisstrategian edistämisessä. Terveys- ja sosiaalialan työntekijöistä 70 prosenttia on naisia 104 maassa (WHO), ja palvelualan työntekijöistä 58,6 prosenttia on naisia maailmanlaajuisesti (ILO). Tämä aiheuttaa naisille terveysriskin pandemian yhteydessä. Naisvaltaisuus matalapalkka-aloilla ja epävarmoissa työsuhteissa merkitsee sitä, että naisilla on suurin työpaikan menettämisen ja terveysongelmien riski.

4.4.8 Kaupan alan sekä hoiva-, siivous- ja terveydenhuoltoalan työpaikat ja niillä tehty työ antavat merkittävän panoksen yhteiskuntaan ja talouteen, kuten kävi ilmi myös covid-19-kriisin aikana. Nämä työpaikat ja alat, jotka työllistävät perinteisesti paljon naisia, ovat usein alipalkattuja ja aliarvostettuja, ja epävarmat työolot ovat niille ominaisia. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää antaa näille ammattialoille enemmän yhteiskunnallista tunnustusta ja vastaavaa taloudellista arvoa, mikä auttaisi kaventamaan palkkaeroja ja muita sukupuolten välisiä eroja ja vahvistamaan näille aloille annettua taloudellista ja sosiaalista arvoa.

4.4.9 Julkisen sektorin digitalisointiin kohdistuvien investointien lisääminen mahdollistaa useampien naisten ja miesten osallistumisen työmarkkinoille ja voi auttaa niitä, joilla on hoitovelvoitteita tai jotka tarvitsevat apua julkisten palvelujen saatavuuteen liittyvien tai hallinnollisten esteiden ylittämiseen ( 25 )

4.4.10 Naisyrittäjien osuus kaikista yrittäjistä EU:ssa on silti edelleen pieni. Helpottamalla naisyrittäjien mahdollisuuksia saada investointipääomaa ja edistämällä sukupuolten tasapuolista edustusta niiden rahoituslaitosten päätöksentekoasemissa, joissa investointipäätökset tehdään ( 26 ) , tuetaan sekä naisyrittäjyyttä että sukupuolten tasa-arvoa.

4.4.11 Hoitotyö sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen: Naiset tekevät yhä suurimman osan palkattomasta työstä eli lasten- ja vanhustenhoidosta sekä kotitöistä Naiset tekevät yhä suurimman osan palkattomasta työstä eli lasten- ja vanhustenhoidosta sekä kotitöistä ( 27 ) . Työ- ja yksityiselämän tasapainottamistoimenpiteillä, joita voidaan ottaa käyttöön lainsäädännön tai työehtosopimusneuvottelujen kautta, voidaan sovittaa paremmin yhteen niin naisten kuin miesten sekä hoitovelvoitteista huolehtivien työntekijöiden tarpeet. Pandemia on lisännyt palkattoman hoitotyön taakkaa erityisesti silloin, kun koulut, lastentarhat ja työpaikat ovat suljettuina karanteenin vuoksi.

4.4.12 ETSK kehottaa panemaan täytäntöön työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin erityisesti palkallisten vapaiden osalta, jotta varmistetaan, että sekä naiset että miehet voivat käyttää oikeutensa hoitaa omaisiaan. Lisäksi ETSK kannustaa jäsenvaltioita lisäponnisteluihin, jotta päästään toistaiseksi saavuttamattomaan tavoitteeseen, jonka mukaan 33 prosenttia alle 3-vuotiaista lapsista on virallisessa hoidossa, ja jotta voidaan lisätä uusi tavoite koulupäivän jälkeisestä lastenhoidosta, niin että vanhemmat voivat halutessaan työskennellä kokopäiväisesti. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että tavoitteet saavutetaan kaikilta osin.

4.4.13 ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja varhaiskasvatuksen ja lastenhoidon palvelujen ja infrastruktuurin tarjonnan, kohtuuhintaisuuden ja laadun parantamiseen.

4.4.14 On myös tarpeen lisätä vammaisten naisten osallistumista työmarkkinoille panemalla täytäntöön YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus).

4.4.15 Väestön ikääntymisen vuoksi on kiinnitettävä enemmän huomiota ikäihmisten hoitoon suunniteltaessa toimenpiteitä erilaisten tarpeiden tasapainottamista ja työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista varten.

4.4.16 Hoitopolitiikkaan on sovellettava systemaattista lähestymistapaa, joka kattaa myös useita muita poliittisia ulottuvuuksia (infrastruktuuri, verotus, liikenne, digitaalistrategia, terveys ja osaaminen, tekoäly ja EU:n rahastot) ja jossa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla, työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen asema.

4.5 Sukupuolten tasa-arvo päätöksenteossa

4.5.1 Yhtäläiset osallistumismahdollisuudet ovat olennaisen tärkeitä edustuksellisen demokratian kannalta kaikilla tasoilla: unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. ETSK kannattaa yhdenvertaista osallisuutta ja sukupuolten tasapuolista edustusta päätöksenteossa sekä politiikassa ja talous- ja yhteiskuntaelämässä, työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun rakenteet mukaan lukien. Tarvitaan positiivisia, oikeudellisiin, talousarvioon liittyviin, vapaaehtoisiin, organisatorisiin ja kulttuurisiin toimenpiteisiin pohjautuvia toimia, joilla puututaan naisten vähäiseen edustukseen ja osallisuuteen päätöksentekoelimissä.

4.5.2 Sukupuolten väliset työmarkkinaerot aiheuttavat sukupuolten epätasapainoisen jakauman myös päätöksenteossa. Miehiä on johtotehtävissä EU:ssa puolet enemmän kuin naisia. Naiset ovat aliedustettuina johtoasemissa lähes kaikilla talouden aloilla. Sukupuolten edustus johtotehtävissä on tasa-arvoisinta julkisella sektorilla ( 28 )

4.5.3 Lainsäädäntö voi tukea, mutta se tuskin yksin riittää vaikuttamaan toimintakulttuuriin ja organisaatiomekanismeihin. Sukupuolten tasa-arvoa politiikan, elinkeinoelämän ja yhteiskunnan päätöksenteossa voidaan edistää myös sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisella, jonka avulla pyritään luomaan myönteiset edellytykset ja lisäämään sukupuolitietoisuutta naisten osallisuuden parantamiseksi päätöksentekotasoilla.

4.5.4 ETSK kehottaa neuvostoa jatkamaan keskusteluja direktiivistä, jolla tasapainotetaan sukupuolijakaumaa yhtiöiden hallituksissa ( 29 ) . Lisäksi komitea kehottaa yrityksiä ottamaan asiassa johtavan roolin ja lisäämään merkittävästi naisten osuutta ylemmissä päätöksentekotehtävissä.

4.5.5 Komitea on suosittanut ( 30 ) , että harkitaan tehokkaita strategioita ja välineitä (esim. oikeudellisia ja talousarvioon liittyviä sekä vapaaehtoisia toimenpiteitä, sukupuolikiintiöitä) sukupuolten tasapainoisen edustuksen saavuttamiseksi vaaleilla valituissa ja nimitykseen perustuvissa tehtävissä tärkeimmissä poliittisissa rakenteissa, ja ehdottaa, että komissio jatkaa tukeaan jäsenvaltioille, jotka ryhtyvät toimenpiteisiin tällä alalla. Komitea kehottaa jälleen ( 31 ) neuvostoa tarkistamaan ETSK:n jäsenten nimeämistä käsitteleviä suuntaviivojaan unionin taloudellisen, yhteiskunnallisen ja väestörakenteen kehityksen huomioon ottamiseksi.

4.6 Sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen

4.6.1 Sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen on paras tapa integroida sukupuoliulottuvuus kaikkeen toimintaan ja kaikille tasoille, mutta sen toiminnallista ulottuvuutta ja täytäntöönpanotapaa on kehitettävä.

4.6.2 ETSK kehottaa panostamaan ohjelmakaudella 2021–2027 vahvemmin sukupuolten tasa-arvoon. Sukupuolten tasa-arvoa edistäviä tekijöitä, joilla varmistetaan ohjelmien, hankkeiden ja rahastojen merkityksellisyys ja johdonmukaisuus, on pantava tehokkaasti täytäntöön ja arvioitava.

4.6.3 ETSK kannattaa komission laatimaa sukupuolten tasa-arvostrategiaa ja kehottaa sitä hyödyntämään olemassa olevia koordinointimekanismeja (miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä neuvoa- antava komitea, sukupuolten välisen tasa-arvon valtavirtaistamista käsittelevä korkean tason työryhmä ja tasa-arvotyöryhmä) strategian asianmukaisen täytäntöönpanon seurannassa, saavutuksista raportoimisessa ja ajatusten ja kokemusten vaihdon helpottamisessa EU:n tasolla.

4.7 Sukupuolten edustus tiedotusvälineissä

4.7.1 Tiedotusvälineiden vaikutusta sukupuolten tasa-arvoon on pitkään aliarvioitu, vaikka median rooli yhteiskunnan muovaamisessa on elintärkeä. Media-alan tulisi näyttää esimerkkiä varmistamalla, että mainonta vaikuttaa myönteisesti eikä kielteisesti sukupuolten tasa-arvon ilmentymiseen ja edistämiseen yhteiskunnassa.

4.7.3 On tärkeää tiedostaa mediasisällöissä esiintyvien sukupuolistereotypioiden vaikutus. ETSK pyytää sisällyttämään seuraavaan EIGEn tasa-arvoindeksiin uuden temaattisen kohdealan ”tiedotusvälineet ja mainonta”.

Bryssel 16. heinäkuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Sopimus Euroopan unionista (SEU), 2 artikla.

(2) Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (SEUT), 8 artikla: ”Unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa.”

(3) EIGE, 2019, Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line.

(4) Euroopan komissio, 2019, New vision for Gender Equality.

(5) Eurofound, 2020, Gender equality at work.

(6) EIGE, 2019, Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States.

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting

(8) EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26, kohta 1.8.

(9) EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26, kohta 1.6.

(10) EIGE, 2017, The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, s. 6

(11) https://ec.europa.eu/info/priorities_fi

(12) SEUT, 300 artikla.

(13) Komissio on perustanut tasa-arvotyöryhmän, johon kuuluu edustajia kaikista komission hallintoyksiköistä ja Euroopan ulkosuhdehallinnosta ja jonka tehtävänä on varmistaa sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen toiminnallisella ja teknisellä tasolla sukupuolten tasa-arvostrategiassa lueteltujen keskeisten toimien lisäksi. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/qanda_20_357

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

(15) EUVL C 240, 16.7.2019, s. 3.

(16) Ks. alaviite 15.

(17) Eurofound, 2020, Gender equality at work, European Working Conditions Survey 2015 series, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(18) EIGE, 2017, Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report.

(19) EUVL C 440, 6.12.2018, s. 37.

(20) Ks. alaviite 15.

(21) Ks. alaviite 15.

(22) Lähde: Eurostat; Early leavers from education and training (koodi: SDG_04_10); Adult participation in learning (koodi: sdg_04_60); Tertiary educational attainment (koodi: sdg_04_20).

(23) Cedefop, 2020, 2020 European Skills Index.

(24) Cedefop, 2019, Briefing Note, Not just new jobs: digital innovation supports careers.

(25) EUVL C 440, 6.12.2018, s. 37, kohta 1.12.

(26) Eurofound, 2019, Female entrepreneurship: Public and private funding, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(27) EIGE, 2017, The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, s. 8.

(28) Eurofound, 2018, Women in management: Underrepresented and overstretched?, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(29) Ks. alaviite 15.

(30) EUVL C 240, 16.7.2019, s. 1.

(31) Ks. alaviite 30.

(32) Tasa-arvoindeksi, EIGE, 2019.

(33) Tasa-arvotilastojen tietokanta, EIGE, 2020.

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf