Ehdotus NEUVOSTON ASETUS vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta /* KOM/2011/0884 lopullinen - 2011/0436 (APP) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Yleinen tausta On tärkeää ja merkityksellistä kannustaa kansalaisia olemaan laajemmin mukana Euroopan unioniin ja sen edustamiin asioihin liittyvässä toiminnassa ja helpottaa heidän osallistumistaan. Olisi lisättävä kansalaisten osallistumista ajankohtaisiin tapahtumiin ja varmistettava, että he ymmärtävät paremmin unionin historian ja sen syntyvaiheet kahden hirvittävän maailmansodan jälkimainingeissa. Edellisissä kansalaisohjelmissa on tartuttu menestyksekkäästi näihin haasteisiin, ja tätä työtä on jatkettava unionin tasolla näiden kysymysten käsittelemiseksi. Kuten puheenjohtaja Barroso totesi puheessaan unionin tilasta vuonna 2011, meneillään on unionin koko historian suurin kriisi. Kriisi on rahoituksellinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen, mutta kyse on myös luottamuksen horjumisesta. Näin laajamittaisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia ongelmia ei ratkaista kansallisilla suunnitelmilla eikä edes hallitusten välisellä yhteistyöllä, mutta kansalaiset eivät vieläkään ole täysin tietoisia unionin roolista ja saavutuksista. Komission on siis löydettävä tapoja lisätä kansalaisten tietoisuutta ja ymmärrystä unionin yhdentymiskehityksestä. Euroopan unionista tehty sopimus tuo unionia lähemmäksi kansalaisiaan ja synnyttää rajatylittävää keskustelua EU-politiikasta: sen 11 artiklalla otetaan käyttöön osallistavan demokratian kokonaan uusi ulottuvuus, jonka yksi avaintekijä on uusi kansalaisten aloiteoikeus. Komissio ehdottaa, että tämän ohjelman puitteissa ryhdyttäisiin toimiin valmiuksien luomiseksi kansalaisosallistumiselle (joka olisi strategisen kolmion yksi sivu kansalaisten tarpeisiin vastaamisen ja kansalaisten oikeuksien edistämisen ohella). Ohjelmalla pyritään (1) kehittämään kansalaisyhteiskunnan valmiuksia osallistua unionin politiikan laadintaprosessiin; (2) luomaan tukirakenteita, joiden kautta tällaisten keskustelujen tulokset kanavoidaan asianomaisen tason päätöksentekijöille; (3) tarjoamaan yksittäisille kansalaisille lisää tilaisuuksia osallistua keskusteluihin ja väittelyihin unioniin liittyvistä kysymyksistä. 1.2. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Ohjelmalla pyritään täyttämään tarve saada aikaan aidompaa, todellista keskustelua unioniin liittyvistä kysymyksistä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, mistä se voidaan siirtää yleiseurooppalaiseen viitekehykseen. Ohjelma pyrkii saavuttamaan laajan joukon kansalaisia – ne, jotka eivät yleensä hakeudu vaikuttamaan tai osallistumaan unionin asioihin – monien eri järjestöjen kautta siten, että ihmiset ottaisivat ensimmäisen askeleen ja tulisivat mukaan toimintaan. Toiminnan (unioniin liittyvä) sisältö ja muoto voivat olla millaisia tahansa, kunhan niillä on rajatylittävä tai eurooppalainen ulottuvuus. Ohjelman lähestymistapa on horisontaalisen, eikä sen tarkoituksena ei ole korvata aihepiirikohtaisia ohjelmia eikä monistaa niiden kuulemisprosessia unionin tasolla, vaan saada kansalaiset liikkeelle paikallistasolla keskustelemaan Euroopan etua koskevista konkreettisista kysymyksistä. Näin kansalaiset tiedostaisivat, mikä vaikutus unionin politiikoilla on heidän jokapäiväiseen elämäänsä. He myös tiedostaisivat, että he voivat vaikuttaa Euroopan etuihin ja hyötyä niistä, ja ymmärtäisivät, mikä unionin tehtävä on. Ohjelman perustana on nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (2007–2013) vahvuuksien ja heikkouksien analyysi, jonka pohjalta suunnitellaan tulevan ohjelman rakenne, kohderyhmä, laajuus ja näkyvyys yhteiskunnallisessa ja maantieteellisessä mielessä, vaikutusten analyysi ja hyödyntämis- ja levittämismekanismit. Tulevan ohjelman yleistavoite on ”muistiperinnön vahvistaminen ja kansalaisten osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla”. Ohjelmalla täytetään tähän liittyvä tarve luoda tukirakenteita, joiden kautta keskustelujen tulokset kanavoidaan asianomaisen tason päätöksentekijöille. Tätä tarkoitusta varten ohjelmalla parannetaan kansalaisjärjestöjen valmiuksia saada kansalaiset osallistumaan demokraattiseen toimintaan unionissa. Ehdotettuina erityistavoitteina on – virittää muistiperintöä, unionin yhdentymistä ja historiaa koskevaa keskustelua, pohdintaa ja yhteistyötä; – parantaa kansalaisten ymmärrystä ja valmiuksia osallistua unionin politiikan laadintaprosessiin ja luoda lisää tilaisuuksia toimia yhteisvastuullisesti ja osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. Koska uuden ohjelman ehdotettuja erityistavoitteita on rajoitettu, on määriteltävä uudet toiminnalliset tavoitteet. Niillä lisätään komission valmiuksia asettaa vakaita indikaattoreita, joiden avulla edistyminen ja vaikutukset voidaan mitata objektiivisemmin ja yksityiskohtaisemmin. – Autetaan järjestöjä edistämään muistiperintöä, eurooppalaisia arvoja ja historiaa koskevaa keskustelua ja toimintaa; – Autetaan Euroopan yleisen edun mukaisia järjestöjä, ylikansallisia kumppanuuksia ja verkostoja edistämään kansalaisten vuorovaikutusta unioniin liittyvissä asioissa; – Horisontaalinen ulottuvuus: hankkeen tulosten analyysi, levittäminen ja hyödyntäminen sisäisin ja ulkoisin toimin. 1.3. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa määrätään, että unionin toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla. Samassa artiklassa viitataan toimielinten velvollisuuteen käydä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa ja komission velvoitteeseen suorittaa sidosryhmien laajamittaisia kuulemisia sekä otetaan käyttöön kansalaisaloite. Syyskuussa 2009 antamissaan poliittisissa suuntaviivoissa puheenjohtaja Barroso peräänkuulutti huomattavasti voimakkaampaa keskittymistä kansalaisiin, joiden olisi oltava Euroopan politiikan keskipisteessä. Kuten jäljempänä kuvataan, suunnitelmissa on liittää seuraavan sukupolven Kansalaisten Eurooppa -ohjelma paljon tiiviimmin konkreettiseen politiikan laadintaan. Tämän seurauksena yhteistyö tulee tiivistymään politiikat ja ohjelmat täytäntöönpanevien komission yksiköiden välillä. Ohjelma on yksi välineistä, joilla EU-sopimuksen 10 ja 11 artiklan demokraattiset periaatteet liitetään unionin moniin alakohtaisiin politiikkoihin luopumatta kuitenkaan vuoropuheluista, joita Euroopan komissio käy kansalaisten, sidosryhmien ja intressitahojen kanssa. Seuraavan sukupolven Kansalaisten Eurooppa -ohjelma antaa kansalaisille mahdollisuuksia vaihtaa näkemyksiä kaikista unionin toimialoista kaikissa virallisen päätöksentekoprosessin vaiheissa. Hankkeiden aihepiirien liittämisellä paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen ja sidosryhmien koostumuksella on merkittäviä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien kanssa muun muassa työllisyyden, sosiaaliasioiden, koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin, nuorison, kulttuurin, oikeusasioiden, naisten ja miesten tasa-arvon, syrjimättömyyden ja aluepolitiikan aloilla. Lisäksi ohjelma täydentää jäsenvaltioissa sijaitsevien Euroopan komission edustustojen tekemää työtä. Edustustot osallistuvat ohjelmasta tiedottamiseen ja sen edistämiseen niin paljon kuin mahdollista niiden toimeksiannon mukaisesti, joka on kommunikoida kansalaisten kanssa heidän kotimaassaan. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET 2.1 Intressitahojen kuuleminen Tärkeimpiä sidosryhmiä on kuultu erittäin laajasti Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta. Niiden näkemyksiä on pyydetty seuraavissa tilaisuuksissa: – 20. kesäkuuta 2010 järjestettiin Brysselissä kuulemistapaaminen, johon osallistuivat seuraavat tärkeät sidosryhmät: tavanomaisiin kuulemisiin osallistuvan ryhmän jäsenet, Euroopan kansalaisuuden kansalliset yhteyspisteet (PEC), Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto (CEMR), ystävyyskaupunkitoiminnan koordinaattorit sekä ohjelmakomitean jäsenet. Käsittely perustui avoimeen esityslistaan ja aktiivisen osallistumisen lähestymistapaan. – 27. lokakuuta 2010 käynnistettiin verkossa julkinen kuuleminen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tulevaisuudesta komission interaktiivisen politiikan suunnittelun (IPM) välineen avulla. Kuulemiseen sai osallistua 5. tammikuuta 2011 asti, ja kommentteja pyydettiin kaikilta intressitahoilta: yksittäisiltä kansalaisilta, kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä, viranomaisilta ja hallintoelimiltä, tutkimuslaitoksilta ja innovaatioinstituuteilta, eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä organisaatioilta ja muilta tahoilta. Vastauksia saatiin 412, ja erikseen vielä viisi lisäkommenttia. Komissio on analysoinut esitetyt näkemykset ulkopuolisen konsultin avulla. Julkisen kuulemisen tulokset ja yksityiskohtainen analyysi ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/citizenship. – 21. kesäkuuta 2011 järjestettiin Brysselissä toinen sidosryhmien tapaaminen, johon saapui 100 osanottajaa. – Touko-kesäkuussa 2011 toteutettiin kolme kohderyhmien kyselytutkimusta Wienissä, Pariisissa ja Varsovassa. Kyselytutkimukset koskivat ohjelman eri osa-alueita (ystävyyskaupunkitoimintaa, kansalaisyhteiskunnan kehittymisen vaikutuksia, muistiperintöä) ja ne saattoivat sidosryhmät yhteen tutkijoiden, paikallis- ja valtionhallinnon sekä toimittajien kanssa. – Sidosryhmien säännöllinen kuuleminen: 2–3 tapaamista vuodessa komission ja noin 70:n Kansalaisten Eurooppa ‑ohjelmassa aktiivisesti mukana olevan eurooppalaisen järjestön välillä. 2.2 Asiantuntijatiedon käyttö Laatiessaan vaikutustenarviointia ohjelmaehdotuksen valmistelun yhteydessä komissio otti huomioon asiantuntijatiedot, jotka sidosryhmät esittivät kahdessa sidosryhmätapaamisessa ja jotka intressitahot esittivät julkisessa verkkokuulemisessa. Näitä tietoja verrattiin keväällä 2011 kuultujen kohderyhmien asiantuntijatietoihin. Jotta nykyisen ohjelman kokemukset saataisiin hyödynnettyä, ulkopuolinen konsultti suoritti vuonna 2010 välivaiheen arvioinnin. Siitä saatiin merkittävästi tärkeää tietoa, jota käytettiin hyväksi sekä vaikutusten arvioinnissa että ohjelmaehdotuksessa. 2.3 Vaikutusten arviointi Täysimittainen vaikutusten arviointi suoritettiin kesällä 2011. Vaikutustenarviointilautakunta käsitteli kertomusta 21. syyskuuta 2011 ja pyysi siihen useita parannuksia. Eritoten se pyysi toimittamaan täydellisemmän ja kohdennetumman ongelma-analyysin, täsmentämään tavoitteet paremmin, suunnittelemaan ja arvioimaan olennaiset toimintavaihtoehdot sekä selkeyttämään arviointijärjestelyä ja määrittämään selkeämmät edistymistä ilmaisevat indikaattorit. Nämä seikat on sisällytetty nykyiseen kertomukseen. Lisäksi ohjelma liitettiin monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 kumulatiiviseen vaikutusten arviointiin. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1 Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Euroopan komissio ehdottaa vuosiksi 2014–2020 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, joka rakentuu nykyiselle ohjelmalle. Ohjelmalla pyritään lisäämään valmiuksia kansalaisosallistumiseen unionin tasolla ja näin pääsemään laajempaan päämäärään, joka on kansalaisosallistumisen edistäminen sekä tietoisuuden ja ymmärryksen lisääminen unioniin liittyvistä asioista. Ohjelmalla on kaksi ulottuvuutta, joista toisessa autetaan Euroopan yleisen edun mukaisia järjestöjä, ylikansallisia kumppanuuksia ja verkostoja edistämään kansalaisten vuorovaikutusta unioniin liittyvissä asioissa ja toisessa autetaan järjestöjä, jotka edistävät eurooppalaisia arvoja ja historiaa koskevaa keskustelua ja toimintaa. Koko ohjelman läpi leikkaavana toimena aiotaan toteuttaa ohjelman toimintojen tuottamien tulosten analyysi, levittäminen ja hyödyntäminen. Ohjelma pannaan edeltäjänsä tavoin täytäntöön avoimiin ehdotuspyyntöihin perustuvilla toiminta-avustuksilla ja toimikohtaisilla avustuksilla sekä tarjouspyyntöihin perustuvilla palvelusopimuksilla. Komissio voi kustannus-hyötyanalyysin perusteella käyttää olemassa olevaa toimeenpanovirastoa ohjelman täytäntöönpanemiseksi tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti. 3.2 Oikeusperusta SEUT-sopimuksen 352 artikla. 3.3 Toissijaisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa määrätään unionin toimielinten velvollisuuksista antaa ”kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuus esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla”. Samassa artiklassa viitataan toimielinten velvollisuuteen käydä ”avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa” ja komission velvoitteeseen suorittaa sidosryhmien laajamittaisia kuulemisia sekä otetaan käyttöön eurooppalainen kansalaisaloite. Näiden perussopimuksen määräysten toteutumiseksi tarvitaan tarkoituksenmukaisia keinoja. Kansalaisten Eurooppa -ohjelma on yksi näistä keinoista, ja toinen on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 211/2011 kansalaisaloitteesta. Unionin tuoma lisäarvo voidaan osoittaa myös uuden ohjelman yksittäisten toimien tasolla: – ”Muistiperintö ja Euroopan kansalaisuus” -ohjelmalohkossa pyritään auttamaan järjestöjä edistämään Euroopan yhdentymistä ja historiaa koskevaa keskustelua ja toimintaa ylikansallisella tasolla tai kun kyseessä on selkeä eurooppalainen ulottuvuus. Tietyissä historiaan liittyvissä toimissa riittää eurooppalainen ulottuvuus. Historialliset arkistot ja muistiperintökohteet ovat paikkaan sidottuja, mutta niillä on usein unionin laajuista merkitystä. – ”Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen” ‑ohjelmalohkossa pyritään parantamaan kansalaisten ymmärrystä ja valmiuksia osallistua unionin politiikan laadintaprosessiin. Sillä pyritään myös luomaan lisää tilaisuuksia toimia yhteisvastuullisesti ja osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. Näin laaja toiminta-ala ja korkea tavoitetaso voidaan saavuttaa ainoastaan unionin toimilla. – ”Tulosten hyödyntäminen” kattaa koko ohjelman horisontaalisesti. Siinä keskitytään edellä mainittujen lohkojen hankkeiden tulosten analyysiin, levittämiseen, hyödyntämiseen ja niistä tiedottamiseen. Kansalliset ja alueelliset foorumit voisivat auttaa parhaiden käytäntöjen ja ideoiden keräämistä tavoista lisätä kansalaisosallistumista, mutta tarvitaan myös Euroopan laajuisia foorumeita ja yhteisiä välineitä, joilla laajennetaan näkökulmaa ja helpotetaan rajatylittävää vuoropuhelua. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka voidaan ohjelman toimien ja toimenpiteiden ylikansallisen ja monenvälisen luonteen takia siten toteuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla. 3.4 Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan tasolla. 3.5 Vaikutukset perusoikeuksiin Ohjelmassa tuetaan välillisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 39 artiklassa vahvistettuja unionin kansalaisten perusoikeuksia. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Komission ehdotuksessa vuosien 2014–2020 monivuotiseksi rahoituskehykseksi esitetään, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelmalle kohdistetaan 229 miljoonaa euroa käypinä hintoina. 4.1 Täytäntöönpano Hallinnon osalta asetuksella pyritään järkeistetympään ja yksinkertaisempaan lähestymistapaan ja sitä myötä parempaan kustannustehokkuuteen. Mittakaavaedut ovat merkittävät, kun samanluonteisilla toimilla on samanlaiset täytäntöönpanosäännöt ja menettelyt. Näin yksinkertaistetaan sekä edunsaajien että EU:n ja jäsenvaltioiden hallintoelinten työtä. Yksinkertaistaminen on olennaisen tärkeää jo nykyisessä ohjelmassa, ja uudessa ohjelmassa sitä kehitetään vielä lisää. Kun käytetään toimeenpanovirastoa koko ohjelmakauden ajan, saadaan aikaan huomattavia säästöjä hallinto- ja henkilöstöresursseissa. Käyttämällä kertakorvauksia, kiinteämääräistä rahoitusta, yksikkökustannuksia ja sähköisiä hakemuksia ja tehostamalla paikan päällä tehtäviä tarkastuksia siten, että saman alueen järjestöihin tehtävät käynnit kootaan yhteen, vähennetään hallinnollista taakkaa entisestään ja saadaan aikaan merkittäviä kustannussäästöjä. 2011/0436 (APP) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 352 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän[1], noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan mukaisesti unionin toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa (2) Eurooppa 2020 -strategian[2] avulla unioni ja jäsenvaltiot pyrkivät tulevalla vuosikymmenellä edistämään kasvua, työllisyyttä, tuottavuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. (3) Vaikka voidaan objektiivisesti todeta, että unionin kansalaisuus vakiintuneine oikeuksineen tuo selkeää lisäarvoa, unioni ei aina tuo kovin tehokkaasti esille sitä, että monien taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemisen ja unionin politiikkojen välillä on yhteys. Tästä johtuu, että huomattavat saavutukset kuten rauha ja vakaus Euroopassa, pitkän aikavälin kestävä kasvu, vakaat hinnat, tehokas kuluttajien ja ympäristön suojelu ja perusoikeuksien edistäminen eivät aina ole nostattaneet kansalaisissa vahvaa tunnetta unioniin kuulumisesta. (4) Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille ja jotta he voisivat osallistua täysimittaisesti yhä tiiviimmän unionin rakentamiseen, tarvitaan erilaisia ylikansallisia ja unionin tasoisia toimia ja koordinoituja ponnisteluja. Eurooppalainen kansalaisaloite on ainutlaatuinen tilaisuus kansalaisille osallistua suoraan EU:n lainsäädännön kehittämiseen[3]. (5) Aktiivisen Euroopan kansalaisuuden edistämiseksi vuosina 2007–2013 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta 12 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1904/2006/EY[4] perustettiin toimintaohjelma, joka vahvisti tarpeen pitää yllä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen ja kuntien kanssa sekä tukea kansalaisten aktiivista osallistumista. (6) Välivaiheen arviointikertomus, julkinen kuuleminen verkossa ja kaksi peräkkäistä sidosryhmien kuulemiskokousta vahvistivat, että sekä kansalaisjärjestöt että yksittäiset osallistujat pitävät uutta ohjelmaa tärkeänä ja että se olisi perustettava, jotta organisaatioiden tasolla voidaan vaikuttaa valmiuksien kehittämiseen ja henkilökohtaisella tasolla kiinnostuksen kasvattamiseen unioniin liittyvistä asioista. (7) Hankkeiden aihepiirien liittämisellä paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen ja sidosryhmien koostumuksella pitäisi olla merkittäviä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien kanssa muun muassa työllisyyden, sosiaaliasioiden, koulutuksen, nuorison, kulttuurin, oikeusasioiden, naisten ja miesten tasa-arvon, syrjimättömyyden ja aluepolitiikan aloilla. (8) Kaiken tyyppisen yhteisöllisen toiminnan elvyttämiseksi uuden ohjelman olisi katettava useita erilaisia toimia ja käsitettävä muun muassa kansalaisten tapaamisia, yhteydenpitoa ja keskusteluja kansalaisuuteen liittyvistä asioista, unionin tason tapahtumia, aloitteita Euroopan historiaa muovanneiden tapahtumien pohtimiseksi, aloitteita tietoisuuden kasvattamiseksi unionin toimielimistä ja niiden toiminnasta sekä keskusteluja Euroopan poliittisista kysymyksistä. (9) Ohjelman horisontaalisen ulottuvuuden avulla olisi taattava tulosten hyödyntäminen ja siirrettävyys suuremman vaikutuksen ja pitkän aikavälin jatkuvuuden saavuttamiseksi. Käynnistetyillä toiminnoilla olisi tätä varten oltava selkeä yhteys Euroopan poliittiseen ohjelmaan, ja niistä olisi viestittävä tarkoituksenmukaisesti. (10) EU:n monikielisen luonteen takia olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset ja kansalaisjärjestöt ovat tasapainoisesti mukana ylikansallisissa hankkeissa ja toimissa. (11) Liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, ja ETA-sopimukseen osallistuvat EFTA-maat ovat potentiaalisia EU:n ohjelmiin osallistujia niiden kanssa tehtyjen sopimusten ehtojen mukaisesti. (12) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää budjettiyhteistyöstä, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta XX päivänä YYkuuta 201Y tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (13) Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla on lisäksi edistettävä Euroopan unionin poliittisten prioriteettien viestintää, sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin. (14) Ohjelmaa olisi seurattava säännöllisesti ja arvioitava riippumattomasti yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta siihen voidaan tehdä toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta välttämättömät tarkistukset. (15) Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. (16) Ensisijaisesti tuetaan hankkeita, joiden vaikutukset ovat suuret, eritoten hankkeita, jotka liittyvät suoraan EU:n politiikkoihin ja joissa osallistutaan EU:n poliittisen ohjelman laatimiseen. Moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen ohjelman täytäntöönpanoa olisi yksinkertaistettava edelleen käyttämällä kertakorvauksia, kiinteämääräistä rahoitusta ja yksikkökustannuksia. (17) Päätöksen N:o 1904/2006/EY nojalla ennen 31 päivää joulukuuta 2013 aloitettujen toimien seurantaa varten olisi toteutettava siirtymäkauden toimenpiteitä. (18) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka voidaan siten ohjelman toimien ja toimenpiteiden ylikansallisen ja monenvälisen luonteen takia toteuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (19) Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa ohjelman soveltamisalan ja tavoitteiden osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[5] mukaisesti, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Perustaminen ja yleiset tavoitteet 1. Tällä asetuksella perustetaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”, 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. 2. Osana laajempaa päämäärää, joka on Euroopan unioniin liittyvien asioiden ymmärtämisen ja kansalaisosallistumisen edistäminen, ohjelmassa on tuettava seuraavaa yleistavoitetta: – Muistiperinnön vahvistaminen ja kansalaisten osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla. 2 artikla Ohjelman erityistavoitteet Ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet, jotka toteutetaan ylikansallisilla toimilla tai toimilla, joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus: 1. tietoisuuden lisääminen muistiperinnöstä sekä unionin historiasta, identiteetistä ja tavoitteista virittämällä keskustelua, pohdintaa ja verkottumista; Edistymistä mitataan joko suoraan tai välillisesti tavoitettujen edunsaajien määrällä, hankkeiden laadulla ja ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuudella. 2. demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. Edistymistä mitataan joko suoraan tai välillisesti tavoitettujen edunsaajien määrällä, edunsaajien käsityksellä EU:sta ja sen toimielimistä, hankkeiden laadulla ja ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuudella. 3 artikla Ohjelman rakenne ja tuetut toimet 1. Ohjelmassa on seuraavat kaksi lohkoa: (a) ”Muistiperintö ja Euroopan kansalaisuus” (b) ”Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen”. Näitä kahta lohkoa täydentävät horisontaaliset toimet, joissa analysoidaan, levitetään ja hyödynnetään hankkeen tuloksia (”Hyödyntämistoimet”). 2. Tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmasta rahoitetaan muun muassa seuraavan tyyppisiä toimia, jotka toteutetaan ylikansallisesti tai joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus: – kansalaisten tapaamiset, ystävyyskaupunkitoiminta – ylikansallisten kumppanuuksien ja verkostojen luominen ja toiminta – Euroopan yleisen edun mukaisten järjestöjen tukeminen – yhteisöjen muodostaminen ja kansalaisuuteen liittyvistä kysymyksistä keskusteleminen tietotekniikan avulla ja/tai sosiaalisen median välityksellä – unionin tason tapahtumat – Euroopan historiaa muovanneita tapahtumia koskevat keskustelut, tutkimukset ja toimet, jotta erityisesti natsismin ja stalinismin aikana tehtyjä rikoksia ei unohdettaisi – pohdinnat ja keskustelut yhteisistä arvoista – aloitteet tietoisuuden lisäämiseksi EU:n toimielimistä ja niiden toiminnasta – toimet, joilla tuettujen aloitteiden tuloksia hyödynnetään ja tuodaan enemmän esille – kansalaisuuteen ja kansalaisosallistumiseen liittyvät tutkimukset – jäsenvaltioiden tiedotusohjelmien ja neuvontarakenteiden tukeminen. 4 artikla Toimenpiteet Toimenpiteet voivat olla avustuksia tai julkisia hankintoja koskevia sopimuksia. 1. Unionin avustusta voidaan myöntää esimerkiksi toiminta-avustuksina tai toimikohtaisina avustuksina. 2. Julkisia hankintoja koskevat sopimukset kattavat palvelujen ostot, kuten tapahtumien järjestämisen, selvitys- ja tutkimustoiminnan, tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet, seurannan ja arvioinnin, 5 artikla Ohjelmaan osallistuminen Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat, jäljempänä ’osallistujamaat’: (a) jäsenvaltiot (b) liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja edellytysten mukaisesti, jotka on vahvistettu asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa; (c) ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-maat kyseisen sopimuksen määräysten mukaisesti. 6 artikla Ohjelman kohderyhmät Ohjelmaan voivat osallistua kaikki Euroopan yhdentymistä edistävät sidosryhmät, erityisesti paikallisviranomaiset ja -järjestöt, eurooppalaisen julkiset politiikan tutkimusorganisaatiot (ajatushautomot), kansalaisryhmät ja muut kansalaisyhteiskunnan järjestöt (kuten vainoista selviytyneiden yhdistykset) sekä koulutus- ja tutkimuslaitokset. 7 artikla Kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö Ohjelmaan voi sisältyä myös tämän ohjelman alaan kuuluvia yhteisiä toimia, joita toteutetaan yhteisrahoituksen pohjalta ja varainhoitoasetuksen[6] mukaisesti yhdessä kansainvälisten järjestöjen kuten Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa. 8 artikla Ohjelman täytäntöönpano Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavat vuotuiset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti. Työohjelmissa vahvistetaan tavoitteet, odotetut tulokset, toteutustapa ja rahoitussuunnitelman kokonaismäärä. Niihin sisältyy myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kunkin toimen rahoitukseen varatusta määrästä sekä alustava toteutusaikataulu. Niissä on mainittava avustusten osalta prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä. 9 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. 10 artikla Sidosryhmien kuuleminen Komissio käy säännöllistä vuoropuhelua ohjelman edunsaajien, asianosaisten sidosryhmien ja asiantuntijoiden kanssa. 11 artikla Johdonmukaisuus unionin muiden välineiden kanssa Komissio varmistaa, että tämä ohjelma on johdonmukainen unionin muiden toiminta-alojen välineiden kanssa ja täydentää niitä; kyseessä ovat erityisesti yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus, kulttuuri, urheilu, perusoikeudet ja -vapaudet, sosiaalinen osallisuus, sukupuolten tasa-arvo, syrjinnän torjuminen, tutkimus ja innovointi, laajentumispolitiikka ja unionin ulkoiset toimet. 12 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet ohjelman täytäntöönpanoa varten ovat 229 miljoonaa euroa. 2. Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla on lisäksi edistettävä Euroopan unionin poliittisten prioriteettien[7] viestintää, sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin. 13 artikla Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen 3. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 4. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAF:lle valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. 14 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio huolehtii, että ohjelman toteutusta seurataan säännöllisesti suhteessa asetettuihin tavoitteisiin käyttämällä tulosindikaattoreita. Seuranta- ja arviointiprosessin tuloksia on hyödynnettävä ohjelman täytäntöönpanossa. Seurantaan kuuluu 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen kertomusten laadinta. Indikaattorit olisi tarvittaessa eriteltävä sukupuolen ja iän perusteella. 2. Komissio huolehtii ohjelman säännöllisestä, ulkopuolisesta ja riippumattomasta arvioinnista ja raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille. 3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle (d) väliarviointia koskevan kertomuksen saaduista tuloksista sekä tämän ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017; (e) tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018; (f) jälkiarviointia koskevan kertomuksen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2023. 15 artikla Siirtymäsäännös Kumotaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1904/2006/EY 1 päivästä tammikuuta 2014. Ennen 31 päivää joulukuuta 2013 aloitettuja toimia, jotka perustuvat päätökseen N:o 1904/2006/EY, hallinnoidaan niiden päättymiseen asti kyseisen päätöksen mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti määrärahat, jotka vastaavat päätöksen N:o 1904/2006/EY mukaan aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta saatuja käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja, voidaan asettaa ohjelman käyttöön. 16 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE 1. ALOITTEIDEN KUVAUS Lisätietoja ohjelman piiriin pääsystä LOHKO 1: Muistiperintö ja Euroopan kansalaisuus Lohkon määrittävät ne mahdolliset hankkeet ja aloitteet, jotka voidaan käynnistää sen otsakkeen alla, eivät hakemaan oikeutettujen kansalaisjärjestöjen tai toimijoiden tyyppi. Lohkosta tuetaan toimintoja, joissa kannustetaan pohtimaan yhteisiä arvoja niiden laajimmassa mielessä ottaen huomioon niiden moninaisuus. Varoja voi olla saatavilla aloitteille, joissa pohditaan Euroopan nykyhistorian totalitaaristen järjestelmien (varsinkin muttei pelkästään natsismin ja stalinismin) syitä ja muistetaan niiden uhreja. Lohkoon pitäisi kuulua myös Euroopan lähihistorian muita merkittäviä vaiheita koskevia toimintoja. Etusijalla ovat erityisesti toimet, joissa kannustetaan suvaitsevaisuuteen ja sovintoon ja joilla pyritään saavuttamaan nuorempi sukupolvi. LOHKO 2: Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen Lohkon määrittävät ne mahdolliset hankkeet ja aloitteet, jotka voidaan käynnistää sen otsakkeen alla, eivät hakemaan oikeutettujen kansalaisjärjestöjen tai toimijoiden tyyppi. Tähän lohkoon kuuluvat toiminnot, jotka kattavat kansalaisosallistumisen sen laajimmassa mielessä ja joissa erityishuomio on menetelmien luomisessa pitkän aikavälin jatkuvuutta silmällä pitäen. Ensisijaisesti tuetaan aloitteita ja hankkeita, joilla on selkeä yhteys Euroopan poliittiseen ohjelmaan. Lohkosta voidaan kattaa myös hankkeita ja aloitteita, joissa luodaan tilaisuuksia toimia yhteisvastuullisesti ja osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. Naisten houkuttelemisessa lukuisammin mukaan poliittiseen ja taloudelliseen päätöksentekoon on vielä paljon työtä. Ihmisten elämään vaikuttavia päätöksiä tekevien pitäisi kuunnella paremmin naisten mielipiteitä ja toimia niiden perusteella. HORISONTAALINEN TOIMI: Tulosten hyödyntäminen Tämä toimi määritellään koko ohjelmalle, ja sitä sovelletaan sekä lohkoon 1 että lohkoon 2. Toimesta tuetaan aloitteita, joilla parannetaan tulosten siirrettävyyttä, sijoitusten tuottoa ja kokemuksista oppimista. Toimen tarkoituksena on hyödyntää ja tuoda enemmän esille sellaisista aloitteista saatavia tuloksia, jotka on käynnistetty pitkän aikavälin jatkuvuuden tukemiseksi. Toimeen sisältyy ”valmiuksien luominen” eli sellaisten tukitoimenpiteiden kehittäminen, jotka liittyvät parhaiden toimintatapojen vaihtoon, paikallis- ja aluetason sidosryhmien, myös viranomaisten, kokemusten yhdistämiseen ja uusien taitojen hankkimiseen esimerkiksi koulutuksen avulla. Viimeksi mainittuun voisi kuulua esimerkiksi vertaisperiaatteella tapahtuva taitotiedon vaihto, kouluttajien kouluttaminen ja ohjelmasta rahoitusta saavien järjestöjen ja hankkeiden tietokannan luominen. 2. Ohjelman hallinnointi Ohjelmassa kehitetään monivuotisten kumppanuuksien periaatetta. Kumppanuudet perustuvat sovittuihin tavoitteisiin, ja niitä muokataan tulosten analysoinnin pohjalta sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunta ja Euroopan unioni molemmat hyötyvät niistä. Etusijalla ovat yleisesti ottaen hankkeet, joiden vaikutukset ovat suuret, eritoten hankkeet, jotka liittyvät suoraan unionin politiikkoihin ja joissa osallistutaan unionin poliittisen ohjelman laatimiseen. Ohjelmaa ja valtaosaa toimista voi hallinnoida keskitetysti toimeenpanovirasto. Kaikkien toimien täytäntöönpano perustuu kansainvälisyyteen, tai niillä pitäisi olla selkeä eurooppalainen ulottuvuus. Toimien avulla edistetään kansalaisten liikkuvuutta ja ajatustenvaihtoa Euroopan unionissa. Verkottuminen ja kerrannaisvaikutusten korostaminen, myös uusimman tieto- ja viestintätekniikan ja sosiaalisen median käyttö, ovat tärkeitä tekijöitä, jotka vaikuttavat sekä toimien että mukana olevien järjestöjen luonteeseen. Vuorovaikutuksen ja synergiaetujen synnyttämistä ohjelmaan osallistuvien erityyppisten toimijoiden välillä kannustetaan voimakkaasti. Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös sellaisia menoja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden toteuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisiin valmistelutoimenpiteisiin, seurantaan, valvontaan, tarkastuksiin ja arviointiin, esimerkiksi tutkimuksiin, kokouksiin sekä tiedotus- ja julkaisutoimintaan. Lisäksi määrärahoilla voidaan kattaa tietojen vaihtoon tarkoitettuihin tietoverkkoihin liittyviä kuluja sekä mahdollisia muita tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyviä menoja, joista komissio voi päättää ohjelman hallinnointia varten. Ohjelman yleisten hallintomenojen olisi oltava oikeassa suhteessa ohjelman tehtäviin. Komissio voi harjoittaa tarkoituksenmukaista tiedotus-, julkaisu- ja tiedonlevitystoimintaa varmistaen siten, että ohjelmasta tuetut toimet tulevat laajalti tunnetuiksi ja että ne ovat vaikutukseltaan tehokkaita. Ohjelmalle osoitetut määrärahat kattavat myös Euroopan unionin poliittisten prioriteettien viestinnän[8]. 3. Seuranta Edellä 2 artiklan erityistavoitteissa kuvataan ne tulokset, joita ohjelmalla pyritään saavuttamaan. Edistymistä mitataan käyttämällä tulosindikaattoreita seuraavasti: Erityistavoite 1: Tietoisuuden lisääminen muistiperinnöstä sekä unionin historiasta, identiteetistä ja tavoitteista virittämällä keskustelua, pohdintaa ja verkottumista. Tulosindikaattorit || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoitteet (tulokset) Suoraan ja välillisesti tavoitettujen edunsaajien lukumäärä || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Hankkeiden lukumäärä ja tulosten laatu || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Hankkeiden määrä kasvaa 80 %. Ulkopuolisten asiantuntijoiden antama keskiarvosana paranee. Ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuus || Keskimäärin noin 33 % (toimesta ja vuodesta riippuen) || Kautta linjan vähintään 15 %. Erityistavoite 2: Demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. Tulosindikaattorit || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoitteet (tulokset) Suoraan osallistuvien osallistujien lukumäärä || 1 100 000 kansalaista (2010) Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Vähintään 600 000 henkilöä vuodessa; naisten ja miesten osallistuminen on tasapuolista. Ohjelman välillisesti tavoittamien henkilöiden määrä || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Lopullisessa kertomuksessa annettujen tietojen ja tulosten aggregointi. Keskipitkän aikavälin tavoite: 5 miljoonaa henkilöä (ottaen huomioon tavoitettujen naisten ja miesten lukumäärä). Osallistuvien järjestöjen lukumäärä || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || 2 000 järjestöä vuodessa. Edunsaajien käsitys EU:sta ja sen toimielimistä || Elokuun 2011 Eurobarometrin mukaan alle puolet (41 %) Euroopan kansalaisista luotti EU:hun tai tunsi kuuluvansa siihen. Ohjelman edunsaajien perusmäärät vahvistetaan hankkeiden alussa. || Ohjelman edunsaajien luottamuksen kasvu Euroopan unionia kohtaan hankkeen päättymisen jälkeen. Hankkeiden laatu || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Ulkopuolisten asiantuntijoiden antama keskiarvosana paranee. Ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuus || Keskimäärin noin 33 % (toimesta ja vuodesta riippuen) || Kautta linjan vähintään 15 %. Ylikansallisten ja useita yhteistyökumppaneita käsittävien kumppanuuksien ja verkostojen lukumäärä || 656 (tiedot vuodelta 2009. Ei sisällä toiminta-avustuksia ja muistiperintöä). Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || 5 %:n kasvu (ylikansalliset kumppanuudet ja verkostot). 50 %:n kasvu (ylikansalliset kumppanuudet ja verkostot). Ohjelmasta paikallisella tai Euroopan tasolla tuettujen toimintojen seurauksena tehtyjen poliittisten aloitteiden lukumäärä ja laatu || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Lopullisessa kertomuksessa annettujen tietojen ja tulosten aggregointi. Toimintojen maantieteellinen peitto Ohjelman osanottajien lukumäärän ja maan väestömäärän välinen korrelaatio. || Käytössä olevat indikaattorit eivät ilmaise näitä tietoja. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan tämän indikaattorin perustaso. || Vähintään yksi hanke maata kohti vuodessa. 4. Tarkastukset ja valvonta Tämän asetuksen mukaisesti valittuihin hankkeisiin sovelletaan otoksiin perustuvaa tarkastusjärjestelmää. Avustuksen saajan on säilytettävä komission saatavilla kaikki tositteet menotapahtumista viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta. Avustuksen saajan on varmistettava, että myös sen kumppanien tai jäsenten hallussa olevat tositteet toimitetaan tarvittaessa komissiolle. SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[9] 16.05 Euroopan kansalaisuuden edistäminen 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne x Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[10]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Euroopan kansalaisuuden vahvistaminen 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet, jotka toteutetaan ylikansallisilla toimilla tai toimilla, joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus: 1. Tietoisuuden lisääminen muistiperinnöstä sekä unionin historiasta, identiteetistä ja tavoitteista virittämällä keskustelua, pohdintaa ja verkottumista; 2. Demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 16.05 Euroopan kansalaisuuden edistäminen 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen - Kansalaisjärjestöjen parempi valmius saada kansalaiset osallistumaan demokraattiseen toimintaan unionissa 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan. Kansalaisjärjestöjen ajamien hankkeiden määrä ja laatu; hankkeiden tarkoituksena on -- vaikuttaa unionin politiikan laadintaprosessiin -- vahvistaa yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa -- parantaa unionin roolin ymmärtämistä. - Suoraan ja välillisesti osallistuvien lukumäärä - Osallistuvien järjestöjen, ylikansallisten kumppanuuksien ja verkostojen lukumäärä - Ensimmäistä kertaa hakevien prosenttiosuus - Toimintojen maantieteellinen peitto 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ohjelmalla pyritään täyttämään tarve saada aikaan aidompaa, todellista keskustelua unionin liittyvistä kysymyksistä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, mistä se voidaan siirtää yleiseurooppalaiseen viitekehykseen. Ohjelma pyrkii saavuttamaan laajan joukon kansalaisia – ne, jotka eivät yleensä hakeudu vaikuttamaan tai osallistumaan unionin asioihin – monien eri järjestöjen kautta siten, että ihmiset ottaisivat ensimmäisen askeleen ja tulisivat mukaan toimintaan. Toiminnan (unioniin liittyvä) sisältö ja muoto voivat olla millaisia tahansa, kunhan niillä on rajatylittävä tai eurooppalainen ulottuvuus. Ohjelman horisontaalisen lähestymistavan tarkoituksena ei ole korvata aihepiirikohtaisia ohjelmia eikä monistaa niiden kuulemisprosessia unionin tasolla, vaan saada kansalaiset liikkeelle paikallistasolla keskustelemaan Euroopan etua koskevista konkreettisista kysymyksistä. Näin kansalaiset tiedostaisivat, mikä vaikutus unionin politiikoilla on heidän jokapäiväiseen elämäänsä. He myös tiedostaisivat, että he voivat vaikuttaa Euroopan etuihin ja hyötyä niistä, ja ymmärtäisivät, mikä unionin tehtävä on. Ohjelman perustana on nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (2007–2013) vahvuuksien ja heikkouksien analyysi, jonka pohjalta suunnitellaan tulevan ohjelman rakenne, kohderyhmä, tiedotus ja näkyvyys yhteiskunnallisessa ja maantieteellisessä mielessä, vaikutusten analyysi ja hyödyntämis- ja levittämismekanismit. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Ohjelma noudattaa toissijaisuusperiaatetta tarjoamalla käyttöön välineen, jolla toimielimet voivat täyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa määrätyn velvoitteensa antaa ”kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla" ja käydä ”avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa”. Nämä tehtävät voidaan toteuttaa ainoastaan unionin toimilla, ei jäsenvaltioiden tasolla. Ei ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, jolla palautetaan unionin ja sen kansalaisten välinen yhteys, edistetään tehokkaasti kansalaisosallistumista ja vahvistetaan näin eurooppalaisen identiteetin tunnetta ja tunnetta siitä, että EU-asiat kuuluvat kansalaisille. Tähän tarvitaan monenlaisia, koordinoidusti toteutettuja toimia sekä ylikansallisella että Euroopan tasolla. Kansalaisyhteiskuntaan osallistuminen on Euroopassa luonteeltaan sellaista, että sitä voidaan kasvattaa ainoastaan tarjoamalla yksittäisille kansalaisille ja kansalaisjärjestöille tilaisuuksia toimia vuorovaikutuksessa rajojen yli. Pelkät kansallisen tai paikallisen tason toimet ovat tässä riittämättömiä ja tehottomia. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Kahden (vuosina 2008 ja 2009 toteutetun) tutkimuksen tulokset ja nykyisen, vuosien 2007–2013 Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (vuosina 2009–2010 suoritetun) väliarvioinnin tulokset antavat osviittaa ohjelman tähänastisista saavutuksista. Väliarvioinnissa tarkasteltiin ohjelman vaikutusta osallistuviin järjestöihin ja yksilöihin. Vastaajista 82 prosenttia (kansalaisyhteiskuntaa edustavista tahoista 84 prosenttia) koki, että ohjelma oli auttanut heitä kehittämään järjestöjensä valmiuksia. Vuoden 2009 tutkimuksessa (Europe for Citizens Survey 2009), joka koski vaikutusindikaattorien kehittämistä Kansalaisten Eurooppa ‑ohjelmalle ja niiden mukauttamista vuoden 2009 vuotuiseen hallintosuunnitelmaan, korostettiin muutoksia, joita oli tapahtunut ohjelmasta rahoitettuun toimintaan joko kerran tai toistuvasti osallistuneiden henkilöiden asenteissa. Tulosten mukaan 83 prosenttia kyselytutkimukseen vastanneista koki, että heidän tietämyksensä eurooppalaiseen kulttuuriin, identiteettiin ja perintöön liittyvistä seikoista oli lisääntynyt ohjelman toimintaan osallistumisen ansiosta. Vastaajista 75 prosenttia totesi tuntevansa itsensä eurooppalaisemmaksi, ja 71 prosenttia tunsi enemmän olevansa osa Euroopan unionia. Vastaajista 82 prosenttia tunsi enemmän solidaarisuutta muita eurooppalaisia kohtaan. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10–11 artiklassa tunnustetaan jokaisen kansalaisen oikeus osallistua demokraattiseen toimintaan unionissa ja että päätökset on tehtävä mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia. Lisäksi sopimuksessa vaaditaan, että kansalaisille ja etujärjestöille annetaan mahdollisuus vaihtaa mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja että toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. Merkityksellisenä ja täysin selväsanaisena ilmauksena Lissabonin sopimuksen määräyksistä puheenjohtaja Barroso peräänkuulutti varsinkin syyskuussa 2009 antamissaan poliittisissa suuntaviivoissa huomattavasti voimakkaampaa keskittymistä kansalaisiin, joiden olisi oltava EU:n politiikan keskipisteessä. Kuten jäljempänä kuvataan, suunnitelmissa on liittää seuraavan sukupolven Kansalaisten Eurooppa -ohjelma paljon tiiviimmin konkreettiseen politiikan laadintaan. Tämän seurauksena yhteistyö tulee tiivistymään politiikat ja ohjelmat täytäntöönpanevien komission yksiköiden välillä. Ohjelma on yksi välineistä, joilla EU-sopimuksen 10–11 artiklan demokraattiset periaatteet liitetään EU:n moniin alakohtaisiin politiikkoihin luopumatta vuoropuheluista, joita Euroopan komissio käy kansalaisten, sidosryhmien ja intressitahojen kanssa. Seuraavan sukupolven Kansalaisten Eurooppa -ohjelma antaa kansalaisille mahdollisuuksia vaihtaa näkemyksiä kaikista unionin toimialoista kaikissa virallisen päätöksentekoprosessin vaiheissa. Hankkeiden aihepiirien liittämisellä paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen ja sidosryhmien koostumuksella on merkittäviä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien kanssa muun muassa työllisyyden, sosiaaliasioiden, yhtäläisten mahdollisuuksien, koulutuksen, nuorison, kulttuurin, oikeusasioiden ja aluepolitiikan aloilla. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020 – x Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2022. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[11] x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti x välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – x toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[12] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 1. väliarviointia koskevan kertomuksen saaduista tuloksista sekä tämän ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31. joulukuuta 2017. 2. tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään 31. joulukuuta 2018. 3. jälkiarviointia koskevan kertomuksen viimeistään 1. heinäkuuta 2023. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit A: Keskeiset riskit ja tärkeimmät virhelähteet Tulevalle Kansalaisten Eurooppa -ohjelmalle on nykyisen ohjelman perusteella kartoitettu seuraavat keskeiset riskit ja virhelähteet: - Erityinen kohderyhmä: useimmat ohjelmaan osallistuvista ovat todennäköisesti pieniä tai keskisuuria organisaatioita. Niistä kaikilla ei ole vahvaa taloudellista asemaa eikä kehittyneitä hallintorakenteita. Tällä voi olla vaikutus niiden rahoitukselliseen ja toiminnalliseen kykyyn hallinnoida EU-rahoitusta; - On olemassa rajallinen kaksinkertaisen rahoituksen riski, sillä yksiköt voivat saada useita avustuksia EU:n eri ohjelmista. On huomattava, että useimpia nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman toimia hallinnoi koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA). Tätä saatetaan jatkaa tulevassa ohjelmassa. Toimeenpanoviraston hallinnoimien toimien osalta Komissio huolehtii toimeenpanovirastojen osalta vaadittavista valvontatoimenpiteistä varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti [toimeenpanovirastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti]. Lisäksi komissio seuraa ja valvoo, että toimeenpanovirasto saavuttaa asianmukaiset valvontatavoitteet sen hallinnoitavaksi annettavien toimien osalta. Tämä valvonta sisällytetään toimeenpanovirastosta vastaavan pääosaston ja toimeenpanoviraston välistä yhteistyötä koskeviin ehtoihin ja toimeenpanoviraston puolivuosittaiseen raportointiin. Ehdotetussa ohjelmassa suunniteltujen yksinkertaistamistoimenpiteiden pitäisi vähentää virheiden riskiä vielä lisää. Komission suoraan hallinnoimien toimien osalta Komissio aikoo hallinnoida suoraan mahdollisimman vähäistä määrää avustuksia ja palvelusopimuksia. Nykyisen ohjelman aikana havaittujen virheiden analyysi osoittaa, että virheissä on useimmiten kysymys edunsaajien kyvyttömyydestä esittää todentavia asiakirjoja tai että esitetyt asiakirjat ovat puutteellisia. Toteutetuilla korjaavilla toimilla pitäisi voida vähentää havaittujen virheiden määrää ennen nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen päättymistä. Toimiin sisältyvät myös edunsaajien velvoitteita koskevat tiedotustoimet. Näin siirrytään kohti hankkeiden tulosperusteista päättämistä. Myös keskitettyjen suorien toimien tapauksessa suunnitelluilla yksinkertaistuksilla autetaan pienentämään virheiden riskiä. B: Arvioitu virheosuus Vuosina 2009–2010 monivuotinen virheprosentti oli 1,40–1,50 prosenttia. Useimmat virheet kuuluivat edellä yksilöityjen tärkeimpien virhelähteiden piiriin. Vuonna 2010 valmisteltiin virheiden vähentämiseksi toimintasuunnitelma, jota pannaan parhaillaan toimeen ja joka sisältää toimenpiteitä edunsaajille toimitettavien, niiden rahoitukseen liittyviä velvoitteita koskevien tietojen laadun parantamiseksi, strategian seurantakäyntien tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi, strategian tositteiden tarkastuksen tehostamiseksi sekä vuoden 2011 tarkastussuunnitelman konsolidoinnin. Koska suunnitelmissa on nykyiseen ohjelmaan verrattuna uusia yksinkertaistamis- ja valvontatoimenpiteitä (ks. 2.2.2), vaatimustenvastaisuuksien määrä Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa tulee todennäköisesti olemaan 2 prosentin kynnysarvon alapuolella. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) A: EACEA:n kanssa perustettua sisäistä valvontajärjestelmää koskevat tiedot Kansalaisten Eurooppa -ohjelman valvontajärjestelmä on riskiperustainen. Se sisältää jäljempänä mainitut keskeiset tarkastukset, jotka toteuttaa pääosin EACEA. 1. Valintavaiheessa - hakijoiden toiminnallisten ja rahoituksellisten valmiuksien tarkastaminen - tukikelpoisuus- ja hylkäysperusteiden tarkastaminen - talousarvion ja sisällön arviointi ja tarkastus - oikeudelliset ja rahoitukselliset verifioinnit - mahdollisten päällekkäisrahoitustapausten tunnistaminen soveltuvien tietojenkäsittelyvälineiden avulla 2. Sopimuksen hallinnointivaiheessa - tehtävien eriyttämiseen perustuvat varainhoitoprosessit - kiinteämääräisten maksujen ja kertakorvausten käytön lisääminen virhemahdollisuuksien vähentämiseksi - hankkeen talousarvioon perustuvien avustusten osalta lopullisiin tilityksiin sovellettavien tositteiden tarkastusten määrittely asianomaisten riskien ja tarkastusten kustannusten perusteella * kynnyksen ylittävien avustusten osalta tilintarkastuslausunnot pakollisia loppumaksatuksen yhteydessä * pienempien avustusten osalta edunsaajien toimitettava näytteitä laskuista; näytteiden sisältö määritetään kunkin toimen osalta riskiperustaisen analyysin perusteella - sääntöjen yksinkertaistaminen sekä näistä säännöistä edunsaajille toimitettavien tietojen selkeyden ja avoimuuden parantaminen - seurantakäyntien tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantaminen käyttämällä riskiperustaisia kriteereitä seurattavien hankkeiden valinnassa ja laatuperustaisia kriteereitä hankkeiden täytäntöönpanon seurannassa. 3. Jälkitarkastukset - kattavaan riskianalyysiin perustuva vuosittainen jälkitarkastussuunnitelma (riskiperustainen ja satunnaisotanta) - ad-hoc-tarkastukset, kun on syytä epäillä sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia Tarkastusten edunsaajille aiheuttaman rasitteen odotetaan vähenevän nykytilanteeseen verrattuna, sillä yksinkertaistamisen ja edunsaajille toimitettavien tietojen laadun paranemisen voidaan odottaa vähentävän väärinkäytösten riskiä. 4. Komission suorittama EACEA:n valvonta Avustusprosessiin liittyvien tarkastusten lisäksi komissio huolehtii toimeenpanovirastojen osalta vaadittavista valvontatoimenpiteistä varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti. Komissio seuraa ja valvoo, että EACEA saavuttaa asianmukaiset valvontatavoitteet sen hallinnoitavaksi annettavien toimien osalta. Tämä valvonta sisällytetään vastaavan pääosaston ja EACEA:n välistä yhteistyötä koskeviin ehtoihin ja toimeenpanoviraston puolivuosittaiseen raportointiin. B: EACEA:n hallinnoimien toimien arvioidut valvontakustannukset 1. Valintavaiheessa ja sopimuksen hallinnointivaiheessa 1.1. Henkilöstökustannukset Arvio on tehty ottaen huomioon nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman valvontatoimet, jotka on suoritettu - sellaisen operatiivisen ja varainhoitohenkilöstön toimesta, joiden tehtävänä on käynnistys ja tarkastus - missä tahansa hankkeen elinkaaren vaiheessa (valinta, sopimuksen tekeminen, maksatus). Valvontatoimia suorittavien henkilöiden määrä || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) Sopimuspohjaiset toimihenkilöt: 6,6 || 64 000 euroa || 422 400 euroa Väliaikaiset toimihenkilöt: 1,6 || 127 000 euroa || 203 200 euroa || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 4 379 200 euroa 1.2. Muut kustannukset || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) Paikan päälle tehtävät tarkastusmatkat || 1 000 euroa || 20 000 euroa Edunsaajien toimittamat tarkastustodistukset || 1 300 euroa || 86 000 euroa || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 742 000 euroa 2. Jälkitarkastukset 2.1 Henkilöstö Valvontatoimia suorittavien henkilöiden määrä || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) Sopimuspohjaiset toimihenkilöt: 0,25 || 64 000 euroa || 16 000 euroa Väliaikaiset toimihenkilöt: 0,05 || 127 000 euroa || 6 350 euroa || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 156 450 euroa 2.2. Jälkitarkastukset Satunnaiset, riskiperustaiset ja ad-hoc-tarkastukset || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) || 10 500 euroa || 98 000 euroa || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 686 000 euroa 3. EACEA:n kokonaisvalvontakustannukset verrattuna hallinnoitavaan toimintabudjettiin Kansalaisten Eurooppa -ohjelman toimintabudjetti on 205,9 miljoonaa euroa, joten EACEA:n hallinnoimien toimien valvontakustannukset ovat noin 2,90 prosenttia talousarviosta. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Kaikkien viranomaisvalvontamekanismien soveltamisen lisäksi PO COMM laatii petostentorjuntastrategian, joka noudattelee 24. kesäkuuta 2011 hyväksyttyä komission uutta monivuotista petostentorjuntastrategiaa, jotta voidaan varmistaa, että pääosaston petoksentorjuntavalvontatoimet ovat komission strategian mukaisia ja että sen riskinhallintamallissa suuntaudutaan petoksille alttiiden osa-alueiden ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen. Tarvittaessa perustetaan verkostoryhmiä ja luodaan asianmukaisia tietoteknisiä välineitä, joilla analysoidaan Kansalaisten Eurooppa ‑ohjelmaan liittyviä petostapauksia. On korostettava, että OLAF:lle on nykyisen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman aikana ilmoitettu vain hyvin vähäinen määrä petoksia (4 tapausta). Tämä yhdessä alhaisten virhemäärien kanssa on perusteena sille, että petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi uudessa ohjelmassa toteutettavien toimenpiteiden on oltava suhteutettuja ja kustannustehokkaita. Mahdollisten petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vähentämiseksi ehdotetaan seuraavia toimia: - Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen on otettu huomioon jo ohjelman perusasetelmassa, kun sääntöjä on yksinkertaistettu ja kiinteämääräisen rahoituksen ja kertakorvausten käyttöä lisätty. - Mahdollisen päällekkäisen rahoituksen varalta tehdään systemaattisesti tarkastuksia ja useiden avustusten saajat yksilöidään. - Ad-hoc-tarkastuksia tehdään, kun on syytä epäillä sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia. - Toimeenpanoviraston on raportoitava mahdollisista petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista komissiolle sekä tapauskohtaisesti että säännöllisen raportointinsa yhteydessä. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet || JM/EI-JM ([13]) || EFTA-mailta[14] || ehdokas-mailta[15] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 3 || 16.01.04. Kansalaisten Eurooppa Hallintomenot || EI-JM || EI || KYLLÄ || EI || EI 3 || 16.05.01.01 Kansalaisten Eurooppa || JM || KYLLÄ || KYLLÄ || EI || EI · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet Lukumäärä Turvallisuus ja kansalaisuus || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 3 || [XX.YY.YY.YY] || || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) käypinä hintoina Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 3 || Turvallisuus ja kansalaisuus PO COMM || || || Vuosi 2014[16] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || || 16.05.01.01 || Sitoumukset || (1) || 27,800 || 27,800 || 28,800 || 29,700 || 29,700 || 30,600 || 31,600 || 0 || 0 || 206,000 Maksut || (2) || 16,175 || 23,725 || 28,125 || 28,025 || 29,400 || 30,300 || 30,300 || 11,700 || 8,250 || 206,000 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) || || || || || || || || || || Maksut || (2a) || || || || || || || || || || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[17] || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 16.01.04. || || (3) || 3,200 || 3,200 || 3,200 || 3,300 || 3,300 || 3,400 || 3,400 || || || 23,000 PO COMM:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 31,000 || 31,000 || 32,000 || 33,000 || 33,000 || 34,000 || 35,000 || || || 229,000 Maksut || =2+2a+3 || 19,375 || 26,925 || 31,325 || 31,325 || 32,700 || 33,700 || 33,700 || 11,700 || 8,250 || 229,000  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 27,800 || 27,800 || 28,800 || 29,700 || 29,700 || 30,600 || 31,600 || 0 || 0 || 206,000 Maksut || (5) || 16,175 || 23,725 || 28,125 || 29,400 || 29,400 || 30,300 || 30,300 || 11,700 || 8,250 || 206,000  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 3,200 || 3,200 || 3,200 || 3,300 || 3,300 || 3,400 || 3,400 || 0 || 0 || 23,000 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN COMM kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 31,000 || 31,000 || 32,000 || 33,000 || 33,000 || 34,000 || 35,000 || 0 || 0 || 229,000 Maksut || =5+ 6 || 19,375 || 26,925 || 31,325 || 31,325 || 32,700 || 33,700 || 33,700 || 11,700 || 8,250 || 229,000 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || ||  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || || || || || || || || Maksut || =5+ 6 || || || || || || || || Komissio saattaa antaa Kansalaisten Eurooppa -ohjelman täytäntöönpanon toimeenpanoviraston tehtäväksi. Arvioitujen kustannusten määriä ja jakautumista voi olla tarpeen mukauttaa lopullisesti päätetyn ulkoistamisasteen mukaisesti. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || Hallinto milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) käypinä hintoina || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ PO: COMM ||  Henkilöresurssit || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 8,512  Muut hallintomenot || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 1,911 PO COMM YHTEENSÄ || Määrärahat || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = = maksut yhteensä) || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2014[18] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 32,489 || 32,489 || 33,489 || 34,489 || 34,489 || 35,489 || 36,489 || || || 239,423 || Maksut || 20,864 || 28,414 || 32,814 || 32,814 || 34,189 || 35,189 || 35,189 || 11,700 || 8,250 || 239,423 || 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi[19] || Keskimäär. kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kus-tan-nus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä Toimi 1 Tietoisuuden lisääminen muistiperinnöstä sekä unionin historiasta, identiteetistä ja tavoitteista virittämällä keskustelua, pohdintaa ja verkottumista || || || || || || || || || || || || || || || || - Kumppanuudet (3 vuotta) || Toiminta-avustukset || 0,175 || 8 || 1,400 || 8 || 1,400 || 8 || 1,400 || 10 || 1,750 || 10 || 1,750 || 10 || 1,750 || 0 || 0,000 || 54 || 9,450 - Rakenteellinen tuki (1 vuosi) || Toiminta-avustukset || 0,100 || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 23 || 2,300 || 50 || 5,000 Muistiperintöön liittyvät hankkeet || Toimikohtaiset avustukset || 0,050 || 56 || 2,800 || 56 || 2,800 || 59 || 2,950 || 59 || 2,950 || 59 || 2,950 || 61 || 3,050 || 62 || 3,100 || 412 || 20,600 EU:n historiaan, identiteettiin ja tavoitteisiin liittyvät hankkeet || Toimikohtaiset avustukset || 0,050 || 19 || 0,950 || 19 || 0,950 || 21 || 1,050 || 22 || 1,100 || 22 || 1,100 || 24 || 1,200 || 24 || 1,200 || 151 || 7,550 Välisumma erityistavoite 1 || 87 || 5,550 || 87 || 5,550 || 92 || 5,800 || 96 || 6,300 || 96 || 6,300 || 100 || 6,500 || 109 || 6 600 || 667 || 42,600 Toimi 2[20] Demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla. || || || || || || || || || || || || || || || || - Kansalaisten kokoukset || Toimikohtainen avustus || 0,010 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 2,100 || 21,000 -Ystävyyskaupunkitoiminnan verkostot || Toimikohtainen avustus || 0,050 || 118 || 5,900 || 118 || 5,900 || 118 || 5,900 || 119 || 5,950 || 119 || 5,950 || 120 || 6,000 || 126 || 6,300 || 838 || 41,900 - Kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen hankkeet || Toimikohtainen avustus || 0,080 || 45 || 3,600 || 45 || 3,600 || 50 || 4,000 || 50 || 4,000 || 50 || 4,000 || 55 || 4,400 || 55 || 4,400 || 350 || 28,000 - Kumppanuudet (3 vuotta) || Toiminta-avustukset || 0,175 || 30 || 5,250 || 30 || 5,250 || 30 || 5,250 || 32 || 5,600 || 32 || 5,600 || 32 || 5,600 || 0 || 0,000 || 186 || 32,550 - Rakenteellinen tuki (1 vuosi) || Toiminta-avustukset || 0,100 || 14 || 1,400 || 14 || 1,400 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 72 || 7,200 || 160 || 16,000 Välisumma erityistavoite 2 || 507 || 19,150 || 507 || 19,150 || 513 || 19,650 || 516 || 20,050 || 516 || 20,050 || 522 || 20,500 || 553 || 20,900 || 3634 || 139,450 Toimi 3 Hankkeen tulosten analyysi, levitys ja hyödyntäminen || - Vertaistarkastelu || Toimikohtaiset avustukset/Julkiset hankinnat || 0,500 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 14 || 7,000 - Tutkimukset ja viestintäpalvelut || Julkiset hankinnat || 0,250 || 1 || 0,250 || 1 || 0,250 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 3 || 0,750 || 5 || 1,250 || 16 || 4,000 - Tukitoimenpiteet || Toimikohtaiset avustukset || 0,075 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 42 || 3,150 - Puheenjohtajakauden tapahtumat || Toimikohtaiset avustukset || 0,250 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 14 || 3,500 - Tukirakenteet jäsenvaltioissa || Toiminta-avustukset || 0,030 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 210 || 6,300 Välisumma erityistavoite 3 || 41 || 3,100 || 41 || 3,100 || 42 || 3,350 || 42 || 3,350 || 42 || 3,350 || 43 || 3,600 || 45 || 4,100 || 296 || 23,950 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 635 || 27,800 || 635 || 27,800 || 647 || 28,800 || 654 || 29,700 || 654 || 29,700 || 665 || 30,600 || 707 || 31,600 || 4597 || 206,000 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || Muut hallintomenot || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[21] || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423 HUOM: Lukuja muutetaan tarvittaessa suunnitellun ulkoistamismenettelyn tulosten mukaisesti. 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[22] || || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || || XX 01 04 yy[23] || - päätoimipaikassa[24] || || || || || || || || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || YHTEENSÄ || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Lukuja luonnollisesti muutetaan suunnitellun ulkoistamismenettelyn tulosten mukaisesti. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ohjelman koordinointi ja yhteydet toimeenpanovirastoon Ulkopuolinen henkilöstö || 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – x Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät [ei ole] – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[25]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät [ei ole] 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – x Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || || Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || || 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – x Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – ¨ vaikutukset omiin varoihin – ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[26] Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) …. artikla || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä. [1] EUVL C , , s. . [2] KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 211/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, kansalaisaloitteesta (EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1). [4] EUVL L 378, 27.12.2006. s. 32. [5] EUVL L 55, 28.2.2011, s.13. [6] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (’varainhoitoasetus’), EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. - Asetus sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1). [7] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”, Osa II (politiikkoja koskevat luvut), KOM(2011) 500 lopullinen, 29.6.2011. [8] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”, Osa II (politiikkoja koskevat luvut), KOM(2011) 500 lopullinen, 29.6.2011. [9] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [10] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a tai b alakohdassa. [11] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [12] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [13] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [14] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [15] Ehdokasmaat ja tapauksen mukaan mahdolliset ehdokasmaat. [16] Vuosi N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [17] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [18] Vuosi N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [19] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [20] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”. [21] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [22] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [23] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [24] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [25] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [26] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.