1.Johdanto

Euroopassa on käynnissä keskustelu sen tulevaisuudesta. Vuoden kuluttua Euroopan poliittiset johtajat kokoontuvat Romanian Sibiun kaupungissa tehdäkseen johtopäätöksiä keskustelusta, jonka komissio käynnisti maaliskuussa 2017 valkoisessa kirjassaan Euroopan tulevaisuudesta.

Yksi tärkeimmistä aiheista on vastata kansalaisten odotuksiin ja huomioida heidän huolensa tulevaisuudesta nopeasti muuttuvassa maailmassa, joka tarjoaa uusia mahdollisuuksia mutta myös lisää epävarmuutta. Monet ovat huolissaan siitä, kuinka työt muuttuvat, millainen on hyvinvointivaltion tulevaisuus, kuinka demokraattiset ja monimuotoiset yhteiskuntamme kehittyvät ja mikä on Euroopan paikka maailmassa. Euroopan on annettava kansalaisilleen, ja erityisesti nuorisolleen, mahdollisuus hyödyntää uusien teknologioiden ja maailmanlaajuisten suuntauksien tarjoamia mahdollisuuksia. Koulutus tarjoaa keinon päästä eteenpäin, ja se toimii yksilön ja koko yhteiskunnan investointina.

Unioni on ennen kaikkea arvojen unioni, kuten perustamissopimuksen 2 artiklassa on vahvistettu, ja koulutus ja kulttuuri ovat keskeisiä tekijöitä yhteisten arvojen välittämisessä ja edistämisessä sekä keskinäisen ymmärryksen rakentamisessa.

Talouden puolella Euroopan sosiaalinen markkinatalous osoitti lujuutensa selviytymällä pahimmasta talouskriisistä miesmuistiin, vaikka kriisi jättikin jälkensä työmarkkinoille ja yhteiskuntaan. Talous- ja rahaliiton viimeistelemiseen tähtäävä työ vahvistaa edelleen Euroopan taloudellista perustaa.

Sosiaalisten painopisteiden kautta unioni on tehnyt selväksi, että Euroopan yhdentymishankkeessa on kyse pelkkää taloutta huomattavasti laajemmasta kokonaisuudesta. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio julistivat yhdessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin marraskuussa 2017. Pilarilla vahvistetaan työllisyys- ja sosiaalialaan liittyviä periaatteita ja oikeuksia, joihin unioni perustuu, ja pilarin ensimmäisessä periaatteessa määritetään oikeus korkealaatuiseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen .

Vahvempi rooli nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikalle

Maaliskuussa 2017 annetussa Rooman julistuksessa EU:n poliittisten johtajien tavoitteena on ”unioni, jossa nuoret saavat parasta koulutusta ja voivat opiskella ja löytää työtä kaikkialta Euroopasta; unioni, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta.” Jos me haluamme rakentaa vahvemman Euroopan, nuorisoon, kulttuuriin ja koulutukseen liittyvällä politiikalla on oltava merkittävä rooli Euroopan yhdentymisessä.

Komissio ryhtyi aikaisessa vaiheessa toimiin korjatakseen kriisistä eniten kärsineiden nuorten tilannetta ja antaakseen heille paremmat mahdollisuudet osallistua aktiivisesti Euroopan yhdentymiseen. Paljon on jo saavutettu. Tulevaisuuden Euroopan rakentaminen edellyttää nuorten tukea ja osallistumista. Tämän vuoksi komissio yhdessä neuvoston kanssa jatkaa voimakasta keskittymistä nuoriin.

Enemmän huomiota on kiinnitettävä esimerkiksi koulutukseen ja kulttuuriin, jotta nuoret voivat hyödyntää kaikki mahdollisuutensa Euroopan yhdentymishankkeen tukemiseksi. Taitoihin, osaamiseen ja tietoon investoiminen on välttämätöntä Euroopan selviytymiskyvyn lisäämiseksi. Tällaiset investoinnit ihmisiin lisäävät innovaatioita, tuottavuutta ja kilpailukykyä, mikä auttaa ylläpitämään työllistettävyyttä ja ylittämään osaamisen kohtaanto-ongelmia nopeasti kehittyvillä työmarkkinoilla, joihin globalisaatio ja teknologinen muutos vaikuttavat.

Toinen näkökohta koskee monimuotoisuutta, joka on Euroopalle ominainen piirre sekä innovaatioiden ja luovuuden lähde. Koulutus ja kulttuuri auttavat meitä tiedostamaan, ymmärtämään ja arvostamaan Euroopan yhteistä rikasta kulttuuriperintöä, historiaa, kokemuksia, vakaumuksia ja arvoja. Tämä yhdistää ihmisiä rajojen yli sekä auttaa edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja lisää yhteenkuuluvuuden tunnetta. Koulutus ja kulttuuri voivat auttaa meitä huomaamaan ja kokemaan, mitä on olla eurooppalainen.

Marraskuussa 2017 pidetyssä Göteborgin huippukokouksessa EU:n johtajat valitsivat koulutuksen ja kulttuurin johtajien asialistan keskusteluun. EU:n johtajien keskustelu perustui komission esitykseen ”eurooppalaisen identiteetin vahvistamisesta koulutuksen ja kulttuurin avulla”, jossa komissio määrittää tavoitteensa eurooppalaisesta koulutusalueesta. Keskustelussa koulutus ja kulttuuri sijoitettiin tärkeimmäksi asiaksi poliittisessa ohjelmassa. Euroopalla on vastassaan useita haasteita, kuten populismi, muukalaisviha, suvaitsemattomuus, syrjintä ja disinformaatio. Lisäksi vain harvat EU-jäsenvaltiot suoriutuvat korkealle tasolle kaikilla koulutuksen aloilla. Tästä syystä koulutuksen ja kulttuurin ulottuvuutta on tarpeellista vahvistaa unionissa.

Joulukuussa 2017 Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota

-edistämään eräitä keskeisiä aloitteita, kuten Erasmus+ -ohjelmaa, eurooppalaisia yliopistoja, kieltenoppimista, eurooppalaista opiskelijakorttia, tutkintotodistusten vastavuoroista tunnustamista ja kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta

-tutkimaan mahdollisia toimenpiteitä, joilla voidaan puuttua digitalisoitumiseen, kyberturvallisuuteen, medialukutaitoon ja tekoälyyn liittyviin taitopuutteisiin, osallistavan, elinikäiseen oppimiseen perustuvan ja innovaatiovetoisen koulutuslähestymistavan tarpeeseen sekä lainsäädäntö- ja talouskehyksen edellytyksiin kulttuuri- ja luovien alojen kehittämiseksi ja kulttuurisektorin ammattilaisten liikkuvuuden lisäämiseksi.

Vastauksena komissio esitti 17. tammikuuta 2018 ensimmäisen toimenpidepaketin, jossa käsitellään avaintaitoja, digitaalisia taitoja sekä yhteisiä arvoja ja osallistavaa koulutusta.

Tämä tiedonanto on osa toista aloitepakettia vastauksena Eurooppa-neuvostolle. Aloitepaketissa kootaan yhteen nuoriso-, kulttuuri- ja koulutuspolitiikan alan aloitteita, joiden avulla voidaan luoda kilpailukykyisempi, osallistavampi ja yhtenäisempi Eurooppa.

·Aiempien nuoriin sijoittamiseen tähtäävien toimien pohjalta komissio esittää ”Nuorisostrategian” ajanjaksolle 2019–2027. Strategian painopisteenä on eurooppalaisten nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja mahdollisuuksien parantaminen tulla kuulluksi EU:n päätöksenteossa.