26. odottaa, että inhimillisten voimavarojen laatutason edistäminen riippuu tulevaisuudessa tarpeiden ja
kasvumarkkinoiden kehittymisestä; vaatii tästä syystä, että tutkitaan tehokkaammin, millaisista erityisval-miuksia edellyttävistä palveluista on tulevaisuudessa kysyntää sekä tuetaan teknologian siirtoa pk-yrityksiin;
27. korostaa, että on tärkeää kannustaa ohjelmia, joilla edistetään erityistoimin yli 40-vuotiaiden työt-
tömien työmarkkinoille paluuta, koska tämän ryhmän on vaikea mukautua uuteen teknologiaan ja talous-
elämän nykyisiin vaatimuksiin;
Teollisuus
28. pitää tärkeänä, että varsinkin koheesiomaissa laajennetaan tutkimusinfrastruktuuria sijoittamalla kor-
keakouluja ja oppilaitoksia niin, että ne palvelevat entistä paremmin kehittymättömimpien alueiden asuk-kaita ja tekevät helpommaksi koulutettujen ihmisten jäämisen kotiseudulleen;
29. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään kestävän aluekehityksen edistämiseksi enemmän
huomiota sellaisiin energia-alan ohjelmiin, joissa pyritään energiansäästöön ja investoidaan uusiutuviinenergialähteisiin;
Kilpailupolitiikka
30. toistaa jälleen kerran, että kansallisten ja alueellisten ohjelmien on täydellisesti noudatettava Euroo-
pan unionin kilpailupolitiikkaa ja kilpailumääräyksiä erityisesti kilpailupolitiikkaa ja valtiontukea koskevienmääräysten soveltamisessa;
*
**
31. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.
8. Euroopan unionin alueiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne
A5-0107/1999
Euroopan parlamentin päätöslauselma kuudennesta kausikertomuksesta Euroopan unionin alueiden
sosiaalisesta ja taloudellista tilanteesta ja kehityksestä (SEC(1999) 66 /dash C5-0120/1999 /dash
1999/2123(COS))
Euroopan parlamentti, joka
Ndash ottaa huomioon kuudennen kausikertomuksen (SEC(1999) 66 Ndash C5-0120/1999),
Ndash ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen
(ETY) N:o 2083/93 8 artiklan (1),
Ndash ottaa huomioon 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2082/93 asetuksen
(ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaaltakeskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssaannetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta (
2),
Ndash ottaa huomioon rakennerahastoihin vuodesta 2000 lähtien sovellettavista yleisistä säännöksistä
21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3),
Ndash ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön
tehtävä on edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja poistaa epätasa-arvoa; ja ottaa huomioonyhteisön neljännen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan keskipitkän toimintaoh-
jelman (1996-2000) (KOM(1995) 381) ja siitä 17. marraskuuta 1995 antamansa päätöslauselman (
4),
(1) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 34.
(2) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 20.
(3) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.
(4) EYVL C 323, 4.12.1995, s. 167.C 304/62 FI 24.10.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Tiistai 18. tammikuuta 2000
Ndash ottaa huomioon komission ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta
(KOM(1996) 542−C4-0016/1997) ja asiasta 19. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman (1),
Ndash ottaa huomioon yhteisön aluekehityssuunnitelman (EUREK) ja 2. heinäkuuta 1998 antamansa päätös-
lauselman aluesuunnittelusta ja yhteisön aluekehityssuunnitelmasta (2),
Ndash ottaa huomioon työjärjestyksen 160 artiklan,
Ndash ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja kalatalousvaliokunnan
lausunnon (A5-0107/1999),
A. ottaa huomioon, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen on EY:n perusta-
missopimuksen 2 ja 158 artiklan mukaisesti eräs unionin tärkeimmistä päämääristä, jota tuetaan luo-malla sisämarkkinat sekä talous- ja rahaliitto,
B. ottaa huomioon, että rakennepolitiikan uudistamisen tavoitteena on ollut keskittäminen, yksinkertais-
taminen ja tehostaminen ja että jäsenvaltioilla ja alueilla on nyt enemmän vastuuta,
C. ottaa huomioon, että yhteisön alue- ja rakennepolitiikka kohdistuu pitkälle aikavälille ja että tämän
alan rahoituskehys on pidettävä mielessä,
D. ottaa huomioon että perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan nojalla syrjäisimpien alueiden kes-
tävän kehityksen tukeminen, kilpailukykyisten innovatiivisten alojen kehittymisen tukeminen näilläalueilla ja niiden kehityksen jälkeenjääneisyyden sekä niiden pysyvistä tekijöistä johtuvien ongelmien
lievittäminen ovat taloudellisen ja sosiaalisen koheesion tavoitteen mukaisesti unionin velvollisuus,
johon se on sitoutunut,
1. pitää kuudennen kausikertomuksen esittämistä myönteisenä, koska se tarjoaa yhdessä viidennen kau-
sikertomuksen sekä vuoden 1996 ensimmäisen koheesiokertomuksen kanssa kattavan ja yksityiskohtaisenkuvauksen unionin alueiden taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta ja sen kehityssuunnasta ja muodostaavakaan perustan unionin rakennepolitiikan painopistealueiden suunnittelulle;
2. pitää myönteisenä, että näissä kertomuksissa kuvattujen ja analysoitujen kehitykseen vaikuttavien
tekijöiden laatu on parantunut vuosi vuodelta ja erityisesti, että kertomuksiin on sisällytetty myös vaikeasti
mitattavia ”pehmeitä tekijöitä” koskeva analyysi; pitää myönteisenä, että tarkasteltavaa aikaväliä on piden-
netty, mikä mahdollistaa suhdannevaihtelujen huomioon ottamisen;
3. toteaa, että kertomuksessa viitataan useasti tilastollisten parametrien epätarkkuuteen, ja toistaa pyyn-
tönsä, että edustavien indikaattorien määrittelyä, keräämistä ja analysointia jatketaan erityisen tehokkaastialueellisella tasolla sekä Keski- ja Itä-Euroopan maita silmällä pitäen; pahoittelee, että yksittäisten tekijöidenvuorovaikutusta ei ole analysoitu, ja ehdottaa, että vastaisuudessa otetaan paremmin huomioon syy-seu-
raus-suhteen moninaisuus;
4. panee tyytyväisenä merkille, että alueellisten tietojen arvioimisessa on ylitetty laadullinen kynnys,
mutta toteaa kuitenkin, että tiedon saamisessa on vielä paljon tehtävää; valittaa kuitenkin sitä, että saari-alueita ja syrjäisempiä alueita, joiden tilanne on monilla tavoin erityislaatuinen, ei ole arvioitu erikseen;pitää tässä mielessä tärkeänä yhteisön aluekehityssuunnitelman toteuttamista tasapainoisen aluekehityksenturvaamiseksi erityisesti Euroopan unionin saarialueilla ja syrjäisillä alueilla;
5. katsoo, että kausikertomuksen kilpailukykyyn vaikuttavia tekijöitä koskeva toinen osa on hyvin laa-
dittu ja tarjoaa kiinnostavia uusia näkymiä Euroopan alueen tasapainoisen ja monikeskisen kehityksentavoitteeseen ja erittäin hyvän erittelyn Euroopan keskusalueiden ja syrjäseutujen välisistä suhteista kilpai-lukyvyn kannalta;
6. pitää myönteisenä, että komission kuudennessa kausikertomuksessa on käsitelty parlamentin viiden-
nestä kausikertomuksesta 29. kesäkuuta 1995 hyväksymässä päätöslauselmassa (
3) esittämiä, erityisesti kil-
pailukykyä ja laajentumista koskevia suosituksia; toteaa, että vuoden 1996 ensimmäiseen koheesiokerto-mukseen on sisällytetty pyydetyt analyysit valtiontukien sekä kansallisen politiikan ja yhteisön politiikanvaikutuksista;
(1) EYVL C 371, 8.12.1997, s. 89.
(2) EYVL C 226, 20.7.1998, s. 42.
(3) EYVL C 183, 17.7.1995, s. 33.24.10.2000 FI C 304/63 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Tiistai 18. tammikuuta 2000
7. edellyttää, että koheesiokertomuksen ja kausikertomuksen yhdistäminen taloudellista ja sosiaalista
yhteenkuuluvuutta koskevaksi kolmivuotiskertomukseksi ei johda sisällön heikkenemiseen; pyytää komis-siota laajentamaan seuraavassa kertomuksessa alueiden kilpailukyvyn analyysia sisällyttämällä siihen myösKIE-maat; pyytää jälleen kerran komissiota tarkastelemaan tarvetta saattaa harmaa talous päivänvaloon javirallisen talouden piiriin, sillä se vaikuttaa merkittävästi alueiden taloudelliseen tilanteeseen;
8. kehottaa tarkastelemaan laajentumisen vaikutuksia rakennerahastojen jakautumiseen ja on erityisen
huolissaan sen seurauksista syrjäisimmille alueille; pyytää komissiota lisäämään seuraavaan taloudellista jasosiaalista kehitystä koskevaan kertomukseensa luvun EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdanmukaisten toimien vaikutuksesta syrjäisimpien alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen;
9. pitää myönteisenä, että useat Euroopan ns. köyhät alueet ovat kehittyneet viime vuosina, vaikka kyse
onkin ennen kaikkea alueista, joiden lähtötaso oli hyvin alhainen ja jotka ovat kyseisellä tilastointikaudellahyötyneet Euroopan yhdentymisestä; korostaa kuitenkin, että henkeä kohti lasketun BKT:n voimakas kasvu
vuosina 1991-1996 (45:stä 59:ään, indeksinä 100) johtuu myös Saksan tavoitteeseen 1 kuuluvien osaval-
tioiden elpymisestä, ja että ilman niitä kasvu on vähäisempää (56:sta 61:een, indeksinä 100);
10. pitää myönteisenä, että köyhimpien alueiden henkeä kohti laskettu BKT on kasvamassa, mutta pitää
huolestuttavana, että tämä kehitys johtuu Euroopassa ensisijaisesti tuottavuuden kasvusta ja ainoastaanvähäisessä määrin työllisyyden lisääntymisestä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan kehitysstrate-giaa laadittaessa asianmukaisesti huomioon hyväksyttyjen toimien työllisyysvaikutukset;
11. toteaa, että kansallisella tasolla havaittava suuntaus nimelliseen lähentymiseen ei ole johtanut kaikilla
aloilla alueiden todelliseen lähentymiseen; huomauttaa, että erot ovat enenevässä määrin alueiden välisiä jaettä köyhimpien ja rikkaimpien alueiden erot ovat edelleen erittäin suuria; pitää huolestuttavana, että työt-tömyyden kasvu on hyvin erilaista eri alueilla; painottaa sitä huolestuttavaa seikkaa, että 25 pahimmallatyöttömyysalueella keskimääräinen työttömyysprosentti on 23,7, kun taas 25:llä työttömyydestä vähitenkärsivällä alueella se on vain 4 prosenttia, ja katsoo, että työttömyyden ja alhaisen tulotason välillä onselkeä yhteys, mikä kumoaa käsityksen työttömyydestä teollisuusmaiden rakenneuudistusprosesseihin kuu-luvana ilmiönä; vaatii, että kunkin alueen olosuhteet, kuten pitkät välimatkat, harva asutus ja karu ilmastosekä erityisesti työttömyyttä aiheuttavat tekijät, otetaan paremmin huomioon; kehottaa ottamaan alueelli-sen koheesion kansalliset, alueiden väliset ja rajat ylittävät näkökohdat huomioon seuraavissa taloudellista
ja sosiaalista koheesiota käsittelevissä kolmivuotiskertomuksissa;
12. korostaa sitä, että alueiden BKT-lukuja arvioimalla voidaan osoittaa paljon monitahoisempia eroja
kolmessa keskeisessä kehityssuunnassa, jotka vaativat Euroopan alueellisen koheesion vahvistamista:
Ndash erittäin vahva kasvu jatkuu Euroopan keskiosissa ja siten Euroopan voimakkaimmat keskukset kasva-
vat jatkuvasti yleiseurooppalaista keskiarvoa nopeammin
Ndash tietyt Pyreneiden niemimaan alueet, Irlanti ja tavoitteeseen 1 kuuluvat Saksan osavaltiot elpyvät, kun
taas useimpien Kreikan ja Etelä-Italian alueiden, saarialueiden ja muiden Pyreneiden niemimaan aluei-den kasvu on hidasta
Ndash lukuisat tavoitteen 1 ulkopuolella olevat syrjäiset alueet kasvavat huomattavasti yhteisön keskiarvoa
hitaammin erityisesti Pohjoismaissa ja Ranskassa mutta myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ita-liassa;
13. muistuttaa, että kertomuksessa todetaan työttömyyden olevan 50-prosenttisesti rakenteellista; on
komission kanssa samaa mieltä siitä, että laaja taloudellinen perusta on edellytys alueen myönteiselle kehit-tymiselle sekä työpaikkojen luomiselle ja säilyttämiselle; toteaa, että rakennepolitiikassa on keskityttäväelinkeinotalouden kilpailukyvyn ja ekologisesti kestävän kehityksen edistämiseen ja talouteen kytkeytyväninfrastruktuurin kehittämiseen;
14. korostaa, että työllisyystilanne on jäsenvaltioiden eri alueilla niin erityinen, että jäsenvaltioiden
viranomaisten olisi kannettava pääasiallinen vastuu työllisyyttä edistävistä toimista; toivoo, että komissiototeuttaa ohjelmansa kansallista politiikkaa täydentävänä lisänä;C 304/64 FI 24.10.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Tiistai 18. tammikuuta 2000
15. korostaa, että rakenteellisen työttömyyden torjumiseksi on ryhdyttävä integroituihin toimiin; muis-
tuttaa erityisesti työvoima- ja jatkokoulutustoimien tarpeellisuudesta;
16. muistuttaa pk-yritysten myönteisestä vaikutuksesta työllisyyteen; katsoo, että pk-yritysten potentiaa-
lin tehostamiseen on kiinnitettävä huomiota ja pk-yritysten palveluja on kehitettävä edelleen; katsoo, ettätukitoimet on varojen tehokkaan käytön varmistamiseksi sovitettava yhteen pk-yritysten perustamisen jayritystoiminnan aloittamisen laaja-alaisen edistämisen kanssa; katsoo, että heikommin kehittyneillä alueillapitää olla mahdollisuus käyttää kilpailua vääristämättömiä taloudellisia kannustimia yritysten toimintaedel-lytysten tasoittamiseksi, esimerkiksi pitkistä etäisyyksistä johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi siten, ettäyritysten sijoittumista näille alueille voitaisiin tukea;
17. kiinnittää huomiota siihen, että hallitsematon muuttoliike kärjistää monilla alueilla alueellisia eroja;
muuttotappioalueet joutuvat supistumiskierteeseen ja niiden valmis infrastruktuuri jää vajaalle käytölle;samalla muuttovoittoalueille syntyy ongelma peruspalvelujen riittämättömyydestä;
18. korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on suunniteltava poliittinen strategiansa yritysten talou-
dellisten tarpeiden mukaiseksi erityisesti jos ne liittyvät työpaikkojen luomiseen;
19. toteaa huolestuneena, että tietyt väestöryhmät syrjäytyvät yhä enemmän työmarkkinoilta ja että eri-
tyisesti naisten ja nuorten osuus työttömistä on keskimääräistä suurempi; muistuttaa jäsenvaltioita jakomissiota niiden rakennerahastoja koskevien määräyksien mukaisesta velvollisuudesta huolehtia tasa-arvon edistämisestä; tukee komission pyrkimystä integroida näitä väestönryhmiä koskevat politiikat muihinpolitiikan aloihin; pitää tarpeellisena, että näiden väestönryhmien integraation parantamisen edellytysten
analyysiä käytetään tehokkaammin menestyksekkäiden toimintastrategioiden perustana;
20. on erityisen huolestunut siitä, että tutkimuksen ja kehittämisen aloilla vallitsee huomattava epätasa-
paino; viittaa tässä yhteydessä siihen, että tekniikan ja taitotiedon siirtäminen on tärkeä kannustin yritysten
innovaatiotoiminnalle ja edellytys tutkimuksen ja kehittämisen tulosten muuntamiselle innovatiivisiksi tuot-teiksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan alueiden välistä tietojen vaihtoa, jotta voidaan var-mistaa tieteen ja tekniikan kehityksen leviäminen muille aloille ja edistää sen soveltamista tuotantoon;
21. viittaa tässä yhteydessä erityisesti televiestinnän tarjoamiin mahdollisuuksiin; painottaa, että on vält-
tämätöntä luoda tarvittavat televiestintäyhteydet erityisesti epäsuotuisille ja syrjäisille seuduille;
22. pitää ”pehmeiden tekijöiden” merkitystä kasvulle ja työllisyydelle erittäin tärkeänä; on samaa mieltä
komission kanssa siitä, että rakennepolitiikka vaikuttaa myönteisesti kansallisten hallintojen tehokkuuteen;pitää tässä yhteydessä komission valvonta- ja seurantatehtävää erittäin tärkeänä;
23. muistuttaa jälleen kerran paikallisten ja alueellisten viranomaisten, vapaaehtoissektorin ja toimijoi-
den merkityksestä alueellista ja sosiaalista epätasapainoa purettaessa; pitää rakennepolitiikan kumppanuuttakoskevia ohjeita myönteisinä; korostaa institutionaalisten ja sosiaalisten verkostojen merkitystä kilpailuky-vylle; muistuttaa, että rakennepolitiikka on vaikuttanut myönteisesti yhteistyökäytänteiden luomiseen;
24. pyytää komissiota parantamaan jäsenvaltioiden ja hakijamaiden alueiden välisen yhteistyön oikeus-
perustoja;
25. korostaa, että yhteisrahoituksen mukainen yhteisön rahoitusosuus johtaa ainoastaan hitaasti talou-
dellisen ja sosiaalisen epätasapainon purkamiseen; pyytää komissiota arvioimaan huolellisesti jäsenvaltioi-den toimintaa alueilla, joille myönnetään varoja rakennerahastoista, ja huolehtimaan tinkimättä valvon-nasta; pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että tukikelpoisilla alueilla toteutettavat rahoitustoimet taipoliittiset toimet tukevat ja lujittavat tavoitteena olevaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;
26. huomauttaa, että talousarvion vakauttaminen on menestyksekkään talous- ja rahaliiton sekä Itä-
Eurooppaan tapahtuvan unionin laajentumisen välttämätön edellytys;24.10.2000 FI C 304/65 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Tiistai 18. tammikuuta 2000
27. pyytää jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole antaneet riittävää luetteloa tukialueista, tekemään sen välit-
tömästi, ja pyytää komissiota arvioimaan pikaisesti uudella ohjelmakaudella (2000Ndash2006) tuettavia alueitakoskevat toimintaohjelmat kuudennen kausikertomuksen tuloksien perusteella ja tekemään kaikkensa, jottatukikausi alkaa viivästyksittä;
28. pitää valitettavana sitä, että komissio ei mainitse kuudennessa kausikertomuksessaan, että kalatalous
on tärkeä tekijä monien alueiden taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä ja tarvitsee edelleen omiin eri-tyispiirteisiinsä perustuvaa aluepolitiikkaa, jotta se voi myötävaikuttaa tehokkaasti unionin alueiden talou-delliseen ja sosiaaliseen koheesioon;
29. kehottaa puhemiestä toimittamaan tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.
9. EY:n perustamissopimuksen entisten 85 ja 86 artiklan soveltamissääntöjen
uudistaminen
A5-0069/1999
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission valkoisesta kirjasta EY:n perustamissopimuksen
85 ja 86 artiklan soveltamissääntöjen uudistamisesta (KOM(1999) 101 /dash C5-0105/1999 /dash
1999/2108(COS))
Euroopan parlamentti, joka
Ndash ottaa huomioon komission valkoisen kirjan EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (1) sovelta-
missääntöjen uudistamisesta (KOM(1999) 101 Ndash C5-0105/1999),
Ndash ottaa huomioon 18. heinäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta Euroo-
pan yhteisön kilpailupolitiikan vertikaalisista rajoituksista (2),
Ndash ottaa huomioon 9. helmikuuta 1999 antamansa päätöslauselman komission XXVII:stä kilpailupolitiik-
kaa koskevasta kertomuksesta (3),
Ndash ottaa huomioon 15. huhtikuuta 1999 antamansa lausunnot ehdotuksesta neuvoston asetukseksi perus-
tamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettely-tapojen ryhmiin annetun asetuksen N:o 19/65/ETY muuttamisesta ja ehdotuksesta neuvoston asetuk-seksi perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan täytäntöönpanosta annetun asetuksen N:o 17muuttamisesta (
4),
Ndash ottaa huomioon asiasta 22. syyskuuta 1999 talous- ja raha-asioiden valiokunnassa järjestetyn kuule-
mistilaisuuden tulokset,
Ndash ottaa huomioon työjärjestyksen 160 artiklan,Ndash ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0069/1999),
A. katsoo, että kilpailupolitiikka on sosiaalisen markkinatalouden perustekijä,
B. katsoo, että toimiva kilpailupolitiikka edistää eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä,C. katsoo, että toimiva kilpailupolitiikka on etenkin myös kuluttajien etujen mukaista, koska yritysten
välinen kilpailu pakottaa tarjoamaan jatkuvasti parempia ja edullisempia tuotteita ja palveluja,
D. katsoo, että nykyinen järjestelmä kilpailua koskevien Euroopan yhteisön sääntöjen toteuttamiseksi on
pysynyt lähes ennallaan siitä alkaen, kun se otettiin käyttöön yhteisön alkuvuosina, huolimatta siitä,että olosuhteet ovat muuttuneet voimakkaasti,
(1) Nykyisin EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla.
(2) EYVL C 286, 22.9.1997, s. 347.
(3) EYVL C 150, 28.5.1999, s. 53.
(4) EYVL C 219, 30.7.1999, s. 422 ja 424.C 304/66 FI 24.10.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Tiistai 18. tammikuuta 2000