[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 30.5.2007

SEK(2007) 724 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. YLEISTÄ TAUSTAA

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Tšekki toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

2. TAUSTAA TARKISTETUN OHJELMAN ARVIOIMISEKSI

Komissio on tutkinut Tšekin uusimman tarkistetun lähentymisohjelman, joka toimitettiin sille 15 päivänä maaliskuuta 2007, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:

1. talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana

2. maan tilanne vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa menettelyä koskevien säännösten perusteella (liiallisia alijäämiä koskeva menettely)

3. viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja

4. komission arvio marraskuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.

2.1. Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitys

Tšekin talouskasvu on ollut vakaata kuuden viime vuoden aikana 1990-luvun lopun laman jälkeen. Kahden viime vuoden aikana talous on kasvanut vuosittain ennätysvauhtia eli 6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Työmarkkinatilanne on parantunut vakaasti vuodesta 2004 alkaen, ja työttömyys laski noin 7 prosenttiin vuonna 2006. BKT henkeä kohti on nykyisin 76,2 prosenttia EU:n keskiarvosta. YKHI oli hieman yli 2 prosenttia vuonna 2006.

Vuodesta 2004 alkaen vuotuisen talousarvion alijäämä on ollut arvioitua pienempi. Pääasiassa tämä on johtunut arvioitua nopeammasta kasvusta ja käyttämättömien budjettimäärärahojen siirtämisestä vararahastoon. Keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä asetetut menokatot on kuitenkin ylitetty.

2.2. Tšekin liiallista alijäämää koskeva menettely

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Tšekillä oli perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukainen liiallinen alijäämä. Samaan aikaan neuvosto antoi 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Tšekille suositeltiin erityisesti, että se korjaisi liiallisen alijäämän mahdollisimman pian toteuttamalla keskipitkän aikavälin toimia, jotta se pääsisi tavoitteeseensa saada alijäämä alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla vuoteen 2008 mennessä toukokuussa 2004 esitetystä lähentymisohjelmasta 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa mainittujen alijäämän vähentämiskeinojen mukaisesti. Tšekille suositeltiin, että se toteuttaisi määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa suunnitellut toimenpiteet, erityisesti valtion palkkamenojen sekä yksittäisten ministeriöiden menojen leikkaukset, ja että se toteuttaisi 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.

Komissio katsoi 22 päivänä joulukuuta 2004, että Tšekin hallitus oli toteuttanut neuvoston suosituksen mukaisesti tehokkaita toimia määräaikaan eli 5 päivään marraskuuta mennessä saavuttaakseen vuoden 2005 alijäämätavoitteen ja että liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä ei tarvittu lisätoimia.

2.3. Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausunto

Neuvosto antoi 24 päivänä tammikuuta 2006 lausunnon edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2008. Neuvoston mukaan ”ohjelma noudattaa neuvoston EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten viitoittamaa alijäämän sopeutusuraa”. Neuvoston mukaan Tšekin oli: ”(i) lisättävä julkisen talouden rakenteellisia mukautuksia, kun otetaan huomioon mahdollisesti parempi vuoden 2005 julkisen talouden tulos, voimakas kasvu ja vastaavat näkymät sekä se, että julkisen talouden rahoitusasema, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä (liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika), on vain vähän alle viitearvon, sekä myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen nopeuttamiseksi, (ii) parannettava julkisen talouden suunnittelun laatua erityisesti analysoimalla merkittävien menon siirtojen syitä ja vahvistamalla keskipitkän aikavälin menokattoa, ja (iii) parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti nopeuttamalla eläkeuudistusta ja toteuttamalla terveydenhuoltojärjestelmän uudistus.”

2.4. Komission arvio marraskuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta

Tšekki on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 21 päivänä marraskuuta 2006. Tšekin kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina/painopisteinä seuraavia: julkisen talouden uudistusten jatkaminen, teollisen kilpailukyvyn tehostaminen ja lisääminen samalla kun kunnioitetaan voimavarojen kestävyyttä sekä työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen.

Komission tätä ohjelmaa koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 esitettyä vuotuista seurantakertomusta [2] ) kävi ilmi, että Tšekki on edistynyt vain vähän kansallisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa. Useiden alojen osalta ei ole selkeästi selitetty, millaista edistystä on tapahtunut. Jotakin uudistuksia on lykätty, ja toisia ei puolestaan ole käynnistetty. Kuitenkin vahvan talouskasvun pitäisi helpottaa uudistusten toteuttamista. Makrotalouteen kohdistuu eräitä riskejä, jotka koskevat erityisesti julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä ja sen kestävyyttä pitkällä aikavälillä väestön ikääntymisen vuoksi. Vaikka Tšekki etenee yleisesti ottaen suhteellisen hyvin mikrotalouden alalla, T&K-toiminnan edistäminen on vain kohtalaista. Työllisyyspolitiikassa tarvitaan lisätoimia, jotta keskeiseen haasteeseen eli työmarkkinoiden joustavuuden parantamiseen voidaan vastata.

Ottaen huomioon havaitut vahvuudet ja heikkoudet suositettiin, että Tšekki toteuttaisi toimia seuraavilla aloilla: (i) eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistukset, (ii) yritysten ja julkisten T&K-laitosten välinen yhteistyö ja (iii) työsuhdeturva ja koulutusjärjestelmä.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[3]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[4], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

5. Neuvosto tutki [10 päivänä heinäkuuta 2007] Tšekin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009. Vaikka käytännesääntöissä määräajaksi on asetettu 1 päivä joulukuuta, tarkistetun lähestymisohjelman esittämistä lykättiin 15 päivään maaliskuuta 2007 Tšekin poliittisen tilanteen vuoksi, sillä parlamentti hyväksyi pysyvän hallituksen 19 päivänä tammikuuta 2007 kesäkuussa 2006 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen.

6. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 6,1 prosentista 4,9 prosenttiin vuonna 2007 ja vakautuu pääpiirteissään sen jälkeen. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

7. Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän jäämiseen arvioitua pienemmäksi vaikuttivat BKT:n ja työllisyyden aiempaa vahvempi kasvu sekä se, että käyttämättömistä budjettimäärärahoista siirrettiin huomattava osuus seuraavaan vuoteen.

8. Ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on päästä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen erityisesti etenemällä kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellista rahoitusasemaa (suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan alijäämän kasvavan 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 lähinnä sosiaalimenojen harkinnanvaraisten korotusten vuoksi ja sen jälkeen supistuvan asteittain 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Perusalijäämän odotetaan supistuvan vuoden 2006 2,4 prosentista suhteessa BKT:hen 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen pohjautuu vuoden 2007 jälkeen tulojen, erityisesti ”muiden tulojen” (täsmentämättä tosiasiallisia toimenpiteitä, luultavasti EU:n tulonsiirtoja) 0,4 prosenttiyksikön kasvuun suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella. Tämä kasvu korvaa hyvin veroista ja sosiaaliturvamaksuista saatavien tulojen alenemisen. Vakauttaminen on kuitenkin pohjimmiltaan menoperusteista, sillä julkinen kulutus laskee tasaisesti lähinnä julkisen sektorin palkkakurin vuoksi, ja tämä lasku korvaa hyvin julkisten investointien ja korkomenojen kasvun. Edelliseen tarkistukseen verrattuna uudessa ohjelmassa lykätään alijäämän suunniteltua supistamista alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vähintään kahdella vuodella makrotalouden skenaarion ollessa suotuisampi. Ohjelmassa esitetään myös hallituksen vaihtoehtoinen ennuste, jonka mukaan alijäämä olisi pienempi eli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä pohjautuu lukuisiin erilaisiin toimintaperiaatteisiin sekä julkisen talouden joustavuuden lisäämiseen alentamalla pakollisten menojen osuutta. Näitä toimintaperiaatteita ei ole kuitenkaan vielä saatettu lopulliseen muotoon ja hyväksytty. Ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehys onkin johdonmukainen ja määrällisesti riittävällä tavalla täsmennetty ainoastaan sikäli kuin se perustuu edellä mainittuihin suurempiin alijäämätavoitteisiin.

9. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän odotetaan kasvavan vuoden 2006 noin 3 ½ prosentista suhteessa BKT:hen noin 4 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, jonka jälkeen se supistuu asteittain 3 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Edellisen tarkistuksen tavoin ohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Edelliseen tarkistukseen verrattuna keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista on lykätty yhdellä vuodella eli vuoteen 2013. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 ½ prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävällä tavalla velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

10. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Makrotalouden skenaarion riskit ovat pääpiirteissään neutraalit ja veroennusteet näyttävät perustuvan kokonaisuudessaan varovaisiin arvioihin. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu pitkälti julkisen kulutuksen hillitsemiseen, mutta ohjelmassa ei esitetä riittävästi tietoja siitä, miten tähän päästään. Toisaalta Tšekki on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia, vaikka odotettua suurempi kasvu on tosin helpottanut julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista. Myös parlamentin voimasuhteiden herkkään tasapainotilanteeseen liittyy poliittinen riski.

11. Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei ole asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto suositti 5 päivänä heinäkuuta 2004. Koska taloussuhdanne on tällä hetkellä hyvä ja kasvu nopeampaa kuin heinäkuussa 2004 annetussa neuvoston suosituksessa otaksuttiin, on hyvät mahdollisuudet tiivistää vakauttamispyrkimyksiä ja saada alijäämää supistettua enemmän kuin ohjelmassa ennakoidaan.

12. Julkisen bruttovelan arvioidaan olleen 30,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan lähes 2 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

13. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Tšekissä huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen (suhteessa BKT:hen) ja terveydenhuoltomenojen huomattava kasvu. Ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpano erityisesti eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla vähentäisi omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. Ohjelmakauden lopulle ennakoitu julkisen talouden rahoitusasema on heikentynyt edelliseen tarkistukseen verrattuna ja muodostaa huomattavan riskin julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden vakauttaminen suunniteltua enemmän vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Tšekin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän yleisesti ottaen huomattavia riskejä.

14. Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta marraskuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia (tai säästöjä) kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi. Poikkeuksena on tutkimus- ja kehitysmenojen kasvu vuoden 2007 talousarviossa. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että ohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti verorastituksessa siirrytään välittömistä veroista välilliseen verotukseen ja tutkimukseen ja kehitykseen osoitetaan lisätukea.

15. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia ei ole vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen, kun erityisesti otetaan huomioon poikkeama liiallisen alijäämän korjaamiseen tähtäävältä sopeutusuralta, jonka neuvosto vahvisti heinäkuussa 2004, ja se, ettei eläke- ja terveydenhuoltouudistuksissa ole edistytty.

16. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista[6].

Yleinen päätelmä on, että parantuneista kasvunäkymistä ja vuoden 2006 ennakoitua paremmasta alijäämätuloksesta huolimatta ohjelmassa lykätään liiallisen alijäämän korjaamista vuoteen 2010, vaikka heinäkuussa 2004 annetussa 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa määräajaksi on asetettu vuosi 2008. Kun otetaan huomioon talouden jatkuva kasvu, lykkäys – joka lähinnä heijastaa sosiaalimenojen suunnitelluista korotuksista vuonna 2007 aiheutuvaa suurempaa alijäämää – johtaisi myös myötäsykliseen ja kasvuhakuiseen finanssipolitiikan viritykseen.

Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Tšekkiä:

(i) hillitsemään julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2007 ja varmistamaan, että liiallinen alijäämä korjataan uskottavalla ja kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2008;

(ii) tarkastelemaan uudelleen menorakennetta pakollisten menojen osuuden pienentämiseksi;

(iii) parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla tarvittavat eläke- ja terveydenhuoltouudistukset, kun otetaan huomioon väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (% muutos) | LO maaliskuu 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |

KOM toukokuu 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO maaliskuu 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |

KOM toukokuu 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO maaliskuu 20071 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |

KOM toukokuu 20073 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 20051 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 20076 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |

KOM toukokuu 2007 | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 2005 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 2007 | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |

KOM toukokuu 2007 | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 2005 | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 20071 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

KOM toukokuu 2007 | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 20051 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 2007 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

KOM toukokuu 20074 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 20055 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |

KOM toukokuu 2007 | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 2005 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | Tieto puuttuu |

Huom. |

1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. |

2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. |

3 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,2 prosenttia vuonna 2005, 4,6 prosenttia vuonna 2006, 4,8 prosenttia vuonna 2007 ja 4,9 prosenttia vuonna 2008. |

4 Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet |

(1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 – molemmat alijäämää lisääviä). |

5 Vuoden 2005 lähentämisohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet |

(1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005 – alijäämää lisääviä). |

6 Vaihtoehtoiset alijäämätavoitteet, jotka perustuvat Tšekin uuden hallituksen toimenpiteisiin |

(vielä hyväksymättä): 3,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008, 2,8 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009. |

Lähde: |

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden kevään 2007 talousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi , KOM(2006) 816, 12.12.2006.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006.

[4] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Varsinkin julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot vuodelle 2009 puuttuvat.