Pakolaiskriisin hallintaa koskevassa tiedonannossa mainitut lisätarpeet verrattuna komission esittämään vuoden 2016 talousarvioesitykseen (TAE) on tarkoitus sisällyttää oikaisukirjelmään, joka tehdään lokakuun puolivälissä vuoden 2016 talousarvioesitykseen. Oikaisukirjelmään on tarkoitus sisällyttää myös maatalousmenoja koskevat päivitetyt arviot.

Tässä lisätalousarvioesityksessä ehdotettujen uusien toimenpiteiden aiheuttama maksusitoumusmäärärahojen nettolisäys vuoden 2015 talousarviossa on 330,7 miljoonaa euroa. Maksumäärärahojen määrä vuonna 2015 ei muutu, koska suuri osa maksuista on tarkoitus suorittaa vasta vuonna 2016.

Uudelleenkohdentamisen lisäksi maksusitoumusmäärärahojen lisäys on tarkoitus kattaa hyödyntämällä otsakkeen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) ja otsakkeen 4 (Globaali Eurooppa) menojen enimmäismääriin nähden jääviä, käyttämättä olevia liikkumavaroja. Otsakkeesta 3 on tarkoitus ottaa siinä jäljellä olevat 23,2 miljoonaa euroa ja otsakkeesta 4 kaikkiaan 300 miljoonaa euroa. Lisäksi on tarkoitus ottaa käyttöön 66,1 miljoonaa euroa joustovälineen varoja, joilla rahoitetaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon kuuluvia hätätoimenpiteitä otsakkeessa 3. Tämän lisätalousarvioesityksen ohella on tarkoitus esittää joustovälineen varojen käyttöönottoa koskeva ehdotus.

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (80 miljoonaa euroa) ja sisäisen turvallisuuden rahastosta (20 miljoonaa euroa) annettavaa hätäapua on heti lisättävä merkittävästi, jotta voidaan tukea niitä jäsenvaltioita, joihin on viime aikoina tullut eniten turvapaikanhakijoita, sekä edistää järjestelykeskuksiin (hotspot) perustuvan lähestymistavan täytäntöönpanoa. Esitetty 100 miljoonan euron lisäys on tarkoitus käyttää pääasiassa

oTuetaan EU:n laajuista uudelleensijoittamisjärjestelmää (tiedonvälityskeskuksena toimiminen ja järjestelmällisen tiedonvaihdon edistäminen).

oHoidetaan tiedonvälityskeskuksen ominaisuudessa alkuperämaata koskevaa tiedotusta; tämä kattaa muun muassa tiedonvaihdon sekä alkuperämaita koskevien raporttien ja käytännön oppaiden kehittämisen.

Europol: 30 uutta virkaa/-toimea, jotta voidaan vahvistaa viraston roolia ihmiskauppaverkostojen hajottamista koskevien Eurooppa-neuvoston päätelmien täytäntöönpanossa sekä tehostaa edelleen toimia, joiden tarkoituksena on havaita ja poistaa internetsisältö, jolla ihmiskauppiaat houkuttelevat muuttajia ja turvapaikanhakijoita. Tämä pitää sisällään seuraavaa:

oOsoitetaan lisää resursseja, jotta EU voi tehostaa ja laajentaa tukeaan komission toimille eniten turvapaikanhakijoita vastaanottaneilla alueilla. Kreikassa on tarkoitus hyödyntää EU:n liikkuvaa tutkintatiimiä (EMIST), joka auttaa ihmissalakuljettajaverkostojen hajottamiseen tähtäävissä tutkimuksissa. Tämä Europolin asiantuntijoiden ja analyytikkojen muodostama uusi erityisryhmä kerää tietoa ja tulee paikalle, kun uusia muuttajaryhmiä saapuu niille viidelle Kreikan saarelle, joille on viime aikoina tullut eniten turvapaikanhakijoita. Se hyödyntää työssään alueen hallintoviranomaisten toimittamia sekä kansallisista ja kansainvälisistä tutkimuksista saatavia tietoja.

oPerustetaan Europolin yhteyteen ihmisten salakuljetusta tutkiva eurooppalainen keskus (European Migrant Smuggling Centre, EMSC), joka tukee EU:n liikkuvia tutkintatiimejä. Keskus tukee niitä jäsenvaltioita, joissa on eniten turvapaikanhakijoita, kouluttamalla EMIST:n henkilöstöä ja antamalla käyttöön työntekijöitä, välineistöä ja asiantuntemusta. Se parantaa Europolin yleisiä tukivalmiuksia analyysien, operatiivisten kokousten ja yhteisen toiminnan aloilla. Lisäksi keskus laatii EU:n laajuisen yleiskatsauksen ihmissalakuljettajien toiminnasta lainvalvonnan näkökulmasta ja huolehtii kansallisten keskusten koordinoinnista. Lisäksi se tarjoaa asiantuntemusta siitä, miten ihmissalakuljettajat hyödyntävät sosiaalisia verkostoja, sekä antaa taloudellista tutkinta-apua.

oLisätään liikkuvien tutkintatiimien ja tutkintakeskuksen yhteistyön avulla tiedustelu- ja operatiivisen tiedon tarjontaa, josta on hyötyä poliisin ja rajavartioston toiminnassa paikan päällä.

Näiden kolmen viraston uusien työntekijöiden palkkaamiseen tarvittava määrärahojen lisäys (1,3 miljoonaa euroa) on laskettu kuukauden työssäoloajan keskimääräisten kustannusten perusteella vuonna 2015.

2.2 Otsake 4: Globaali Eurooppa

Syyrian konflikti jatkuu viidettä vuotta, ja sen seurauksena 7,6 miljoonaa ihmistä on joutunut jättämään kotinsa, 12,2 miljoonaa ihmistä tarvitsee humanitaarista apua ja 4 miljoonaa syyrialaista on paennut naapurimaihin. Syyrialaispakolaisten suuri määrä naapurimaissa, erityisesti Libanonissa ja Jordaniassa, kuormittaa kyseisten maiden infrastruktuuria ja uhkaa niiden haurasta vakautta. Samaan aikaan kun pakolaisten ja sisäisesti siirtymään joutuneiden ihmisten humanitaariset ja pitkäaikaiset tarpeet kasvavat jatkuvasti, kansainvälisen rahoituksen määrä on laskusuunnassa. YK:n Syyrian pakolaiskriisiä varten pyytämistä varoista oli syyskuussa 2015 saatu kokoon vain 40 prosenttia. Sen vuoksi elintarvikeapua ja muita keskeisiä palveluja on ollut pakko leikata. Tämä tilanne sekä kriisin pitkittyminen ja kotiinpaluutoiveiden heikkeneminen ovat saaneet tuhannet syyrialaiset lähtemään kohti Eurooppaa toiveenaan löytää pitkäaikainen asuinpaikka. Toistaiseksi Eurooppaan on saapunut yli 330 000 syyrialaispakolaista, ja määrän arvioidaan kasvavan ennen vuoden 2015 loppua.

Dramaattisen tilanteen ratkaisemiseksi komissio ehdottaa, että Euroopan naapuruusvälineeseen osoitetaan 300 miljoonaa euroa lisää maksusitoumusmäärärahoja. Näiden lisämäärärahojen avulla voidaan kasvattaa Syyrian kriisin johdosta perustetun EU:n alueellisen erityisrahaston (Madad-rahasto) varoja. Madad-rahasto on joustava ja tehokas väline syyrialaispakolaisten tukemiseen. Rahastosta on tarkoitus tukea hankkeita useilla aloilla, kuten perusinfrastruktuuri (vesi, sanitaatio, hygienia ja jätehuolto), palvelujen saanti, terveydenhuolto, koulutus ja elinkeinotoiminnan tukeminen. Hankkeita toteutetaan useiden kumppaneiden, kuten YK:n virastojen, jäsenvaltioiden virastojen, viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa. Koska ensimmäiset maksut tulevat maksettaviksi viiveellä, vastaavia maksumäärärahoja on tarkoitus pyytää vuoden 2016 talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjelmällä.

Euroopan naapuruusvälineen määrärahoihin ehdotetun lisäyksen ohella komissio ehdottaa 23. syyskuuta antamansa tiedonannon mukaisesti, että humanitaarisesta avusta vuonna 2015 vielä käyttämättä olevat 200 miljoonaa euroa osoitetaan kotiseudultaan konfliktin takia siirtymään joutuneiden ihmisten kiireellisimpien humanitaaristen tarpeiden kattamiseen. Komissio pyytää tätä varten erikseen 175 miljoonan euron (maksusitoumusmäärärahoina) siirtämistä (DEC 32/2015) hätäapuvarauksesta. Tämä siirto sekä humanitaarisen avun toimintavarauksesta otettavat 10 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat ja viimeksi ehdotettu 15 miljoonan euron siirto hätäapuvarauksesta (DEC 28/2015) lisäävät humanitaariseen apuun käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 200 miljoonaa euroa. Humanitaarista apua varten tarvitaan vuonna 2015 yhteensä 70 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Määrä saadaan kohdentamalla uudelleen 55,7 miljoonaa euroa varauksista sekä jaksottamattomien menojen budjettikohdista tämän lisätalousarvioesityksen mukaisesti (ks. 3 jakso jäljempänä), ja loput 14,3 miljoonaa euroa esitetään siirrettäväksi erillisellä määrärahasiirrolla hätäapuvarauksesta. Kyseisillä 70 miljoonan euron maksumäärärahoilla on tarkoitus kattaa 40 prosenttia ennakkomaksuista, jotka suoritetaan kumppanivirastoille vuonna 2015. Loput maksuista suoritetaan vuonna 2016.

3. Ehdotettu rahoitus vuonna 2015

Tässä jaksossa esitetään, miten edellä kuvatut vuotta 2015 koskevat lisätoimenpiteet on tarkoitus rahoittaa uudelleenkohdentamisen, otsakkeissa 3 ja 4 jäljellä olevien liikkumavarojen sekä joustovälineen varojen käyttöönoton avulla.

3.1 Otsake 3: Turvallisuus ja kansalaisuus

Edellä mainittujen toimenpiteiden rahoittamiseen tarvittava maksusitoumusmäärärahojen lisäys on yhteensä 101,3 miljoonaa euroa, josta hätäavun osuus on 100 miljoonaa euroa ja kolmen viraston lisähenkilöstön osuus 1,3 miljoonaa euroa. Maksumäärärahoja tarvitaan kattamaan pelkästään kolmen viraston lisähenkilöstöstä aiheutuvat kulut, sillä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta ja sisäisen turvallisuuden rahastosta rahoitettaviin lisätoimiin liittyviä maksumäärärahoja on tarkoitus pyytää oikaisukirjelmässä vuoden 2016 talousarvioesitykseen.

Seuraavassa taulukossa esitetään maksusitoumus- ja maksumäärärahojen pyydettyjen lisäysten jakautuminen viiteen otsakkeen 3 budjettikohtaan:

Budjettikohta Nimi MSM MM 18 02 01 01 Tuki rajaturvallisuuden ylläpitämiseen ja yhteiseen viisumipolitiikkaan laillisen matkustamisen helpottamiseksi 20 000 000 - 18 02 03 Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) 650 000 650 000 18 02 04 Euroopan poliisivirasto – Europol 325 000 325 000 18 03 01 01 Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän vahvistaminen ja kehittäminen sekä jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuullisuuden ja vastuunjaon lisääminen 80 000 000 - 18 03 02 Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto 325 000 325 000 Yhteensä 101 300 000 1 300 000

Tämän asiakirjan budjettiteknisessä liitteessä esitetään kyseisten kolmen viraston henkilöstötaulukkoihin otettavien lisävirkojen/-toimien jakautuminen tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain.

3.2 Otsake 4: Globaali Eurooppa