FI Euroopan unionin virallinen lehti C 107/53

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta”

KOM(2010) 471 lopullinen – 2010/0252 COD

ja ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun”

KOM(2010) 472 lopullinen

2011/C 107/11

Esittelijä: Thomas MCDONOGH

Neuvosto ja Euroopan parlamentti päättivät 7. lokakuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta

KOM(2010) 471 lopullinen – 2010/0252 COD.

Euroopan komissio päätti 20. syyskuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun

KOM(2010) 472 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. helmikuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. helmikuuta 2011 pitämässään 469. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät

1.1 Komitea antaa komissiolle kiitosta kaikista kolmesta ”laajakaistapakettiin” kuuluvasta asiakirjasta. Asiakirjat ovat oikea-aikaisia, huolellisesti harkittuja ja alaltaan kattavia.

1.2 Komitea kannattaa voimakkaasti digitaalistrategian tavoitteena olevaa kestävien taloudellisten ja sosiaalisten etujen saavuttamista nopeisiin ja ultranopeisiin internetyhteyksiin perustuvilla verkkopalvelujen ja -sisältöjen yhtenäismarkkinoilla ja antaa täyden tukensa tähän lippulaivahankkeeseen sisältyvälle kunnianhimoiselle laajakaistatavoitteelle. (1) Komitea kuitenkin katsoo, että vielä kunnianhimoisempien tavoitteiden asettaminen saattaa olla lähivuosina tarpeen Euroopan kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämiseksi. (2)

1.3 Komitea on todennut huolestuneena, että työttömyys jatkaa nousuaan Euroopan unionissa erityisesti nuorten (alle 25-vuotiaiden) keskuudessa. (3) Komitea katsoo, että ”laajakaistapaketin” onnistunut täytäntöönpano on äärimmäisen tärkeää työttömyyden torjunnassa, sillä sen avulla Eurooppaan luodaan Eurooppa 2020 -strategian mukaista älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.

1.4 Komitea toteaa tyytyväisenä, että laajakaistapakettiin sisältyvät sääntelyperiaatteet ovat sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tarkistetun sääntelyjärjestelmän (4) mukaisia.

1.5 Komitea katsoo, että verkon riippumattomuuden periaate (5) on äärimmäisen tärkeä Euroopassa tuotettavien internetpalveluiden tulevaisuuden kannalta. Komitea on pannut merkille komission kertomuksen, joka koskee avoimesta internetistä ja verkon riippumattomuudesta järjestettyä kuulemista (6), sekä komission varapuheenjohtajan Neelie Kroesin periaatteelle antaman tuen (7). Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että sellaisilla palveluntarjoajilla, joilla on merkittävä markkina-asema, on vahvat taloudelliset motiivit toimia verkon riippumattomuuden periaatteen ja kansalaisten etujen vastaisesti. Komitea katsoo, että televiestinnän sääntelykehyksen (8) säännöksiä saattaa olla tarpeen muuttaa lisää, jotta voidaan vahvistaa kansallisten sääntelyviranomaisten valtuuksia ja varmistaa, että internet säilyy avoimena kaikkialla Euroopassa ja että palveluntarjoajat noudattavat täysin verkon riippumattomuuden periaatetta.

1.6 ETSK kiinnittää komission huomion useisiin aiemmin antamiinsa lausuntoihin (9), joissa on korostettu komitean tukevan tietoyhteiskuntaa, Eurooppa 2020 -strategiaa ja digitaalistrategiaa, sekä lausuntoihin, joissa on käsitelty korkealuokkaisen ja nopean internetyhteyden tarpeellisuutta kansalaisille kaikkialla Euroopassa sekä sitä, että on tarpeen toteuttaa viestintäpalveluiden tasapainoinen sääntely-ympäristö, joka varmistaisi korkealaatuisten palveluiden tarjonnan kohtuuhintaan.

1.7 Laajakaistastrategia

1.7.1 Komitea katsoo, että EU:n laajakaistastrategian tehokas täytäntöönpano on välttämätöntä kaikkien kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta. Koska taloudelliset olosuhteet tulevat säilymään vaikeina vielä monta vuotta, komitea kuitenkin pelkää, että laajakaistatavoitteiden saavuttaminen asettaa Euroopalle merkittävän haasteen. Komitea kehottaa neuvostoa, komissiota, jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia tekemään kaikkensa tukeakseen digitaalistrategiaan sisältyvien laajakaistatavoitteiden toteuttamista.

1.7.2 Komitea katsoo, että nopean laajakaistayhteyden yleinen saatavuus on keskeistä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisen kannalta. (10) Komitea suhtautuu myönteisesti suunnitelmiin laajentaa rakennerahastojen ja maaseudun kehittämisrahastojen käyttöä siten, että niillä täydennetään taloudellisesti elinkelpoisten laajakaistahankkeiden toteuttamista. On kuitenkin myös erittäin tärkeää, että tämän investoinnin tuotto ohjautuu kansalaisille korkealaatuisten palveluiden ja loppukäyttäjien maksamien hintojen merkittävien alennusten muodossa. Komitea kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia tarjoamaan julkisilla paikoilla langattoman modeemin (WiFi) kautta toimivia ilmaisia langattomia lähiverkkoja (hotspots) digitaalistrategian tukemiseksi.

1.7.3 Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota kerrannaisvaikutuksiin, joita syntyy talouteen ja elämänlaatuun, jos laajakaistainfrastruktuurien tarjoamisen kustannuksia alennetaan kaikkialla Euroopassa. Komitea kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia tekemään kaikkensa näiden kustannusten alentamiseksi.

1.7.4 Vaikka komitea suhtautuukin myönteisesti toimiin, joilla edistetään ja tuetaan investoimista laajakaistainfrastruktuureihin, se toivoo, että kaikki investoinnit tehtäisiin kilpailua vahvistavalla tavalla. Komitean mielestä olisi huolestuttavaa, jos tuki toteutettaisiin siten, että palveluntarjoajat, joilla on merkittävä markkina-asema, hyötyisivät siitä suhteettoman paljon.

1.7.5 Komitea on kuitenkin pettynyt siihen, kuinka hitaasti jäsenvaltiot ovat tähän mennessä hyödyntäneet laajakaistan käyttöönoton tukemiseksi varattuja määrärahoja. (11) Jäsenvaltioille kohdistettu opastus ohjelmien toteuttamisen ja käytettävissä olevien varojen hyödyntämisen nopeuttamiseksi olisi tervetullut toimi.

1.8 Radiotaajuuspolitiikka

1.8.1 Komitea on tyytyväinen radiotaajuuspoliittisen ohjelman ehdotukseen lainsäädännöstä, jolla varmistetaan, että langattomille laajakaistateknologioille osoitetaan käyttöön riittävästi ja tarkoituksenmukaisia taajuuksia, jotta sekä kattavuus- että kapasiteettitarpeet täyttyvät, mikä on edellytyksenä vuodelle 2020 asetetun tavoitteen saavuttamiselle. Laajakaistan käyttöönottoa on lisäksi määrä tehostaa entisestään kilpailunedistämistoimilla, kuten taajuuskaupan käyttöönotolla ja toimilla, joilla estetään mahdolliset kilpailunvääristymät, kun nykyisiin toimilupiin tehdään muutoksia.

1.8.2 Komitea toteaa tyytyväisenä myös, että radiotaajuuspoliittinen ohjelma asettaa selkeäksi tavoitteeksi 800 MHz taajuusalueen vapauttamisen laajakaistayhteyksien käyttöön erityisesti maaseutualueilla vuoteen 2013 mennessä. Komitea kehottaa jäsenvaltioita vapauttamaan kyseisen taajuuden viipymättä.

1.8.3 Komitea panee lisäksi merkille suunnitelmat hyödyntää kohtuuhintaisia satelliittivälitteisiä laajakaistaliittymiä sellaisilla syrjäisillä alueilla, joita ei voida palvella maalähetysverkon kautta.

1.8.4 Komitea kehottaa komission tavoin jäsenvaltioita osallistumaan laajakaistan kattavuustavoitteen nopeaan saavuttamiseen hyväksymällä välittömästi politiikkoja, joilla

— asetetaan saataville riittävän suuruisia taajuuskaistoja (12)

— myönnetään taajuuksien käyttöoikeudet nopeasti

— lisätään joustavuutta ja kilpailua

— sallitaan taajuuksien jälleenmyynti markkinatarpeiden mukaisesti.

1.9 Seuraavan sukupolven liityntäverkot (NGA)

1.9.1 Seuraavan sukupolven liityntäverkkojen tarjoaminen on valtavan kallista ja muodostaa sijoittajille merkittävän riskin. Komitea toteaa, että ehdotuksissa otetaan nämä riskit huomioon ja että säänneltyihin käyttöoikeushintoihin on mahdollista sisällyttää riskipreemio.

1.9.2 Komitea pitää luovasta lähestymistavasta, jonka komissio on omaksunut antaessaan vahvan tukensa yhteisinvestointijärjestelyille, joilla voidaan pienentää kunkin yksittäisen yrityksen ottamaa riskiä.

1.9.3 Komitea myöntää, että seuraavan sukupolven liityntäverkkojen käyttöä koskevien asetusten täytäntöönpanon onnistuminen riippuu voimakkaasti kunkin jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten toteuttamasta täytäntöönpanosta. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan täyden tukensa kansallisille sääntelyviranomaisille ja Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimelle (BEREC), jotta nämä voivat onnistua vaikeassa tehtävässään.

2. Suositukset

2.1 Internetin jatkuvan avoimuuden ja verkon riippumattomuuden suojelun varmistamiseksi komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten tulisi seurata tiiviisti operaattorien tapoja hallita datavirtoja verkoissaan sekä sitä, miten hallintatekniikat mahdollisesti vaikuttavat internetin käyttökokemuksiin.

2.2 Saatujen kokemusten perusteella komission tulisi harkita televiestinnän sääntelykehyksen sopivuutta niihin haasteisiin vastaamisessa, joita palveluntuottajien internetin avoimuudelle ja verkon riippumattomuudelle synnyttämä uhka asettaa.

2.3 Kansalliset laajakaistasuunnitelmat tulisi päivittää pikaisesti siten, että ne sisältäisivät hankesuunnitelmia nopeiden ja ultranopeiden laajakaistayhteyksien tuottamiseksi.

2.4 Kansallisissa laajakaistasuunnitelmissa tulisi seurata hankesuunnitelmien normaaleja parhaita käytänteitä, ja niihin tulisi sisällyttää yksityiskohtaista tietoa tarvittavista resursseista sekä tavoitteista ja määräajoista.

2.5 EU:n tulisi tarkistaa kansalliset laajakaistasuunnitelmat säännöllisesti resurssipulan ja muiden suunnitelmaan liittyvien kysymysten selvittämiseksi.

2.6 Kansallisten laajakaistasuunnitelmien tulisi sisältää tietoja julkisviranomaisten kaikista suorista infrastruktuureja ja julkisia hankkeita koskevista järjestelmistä ja investoinneista, jotka helpottavat digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamista.

2.7 Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota kilpailuvaikutuksiin jäsenvaltioissa, jotta voidaan valvoa laajakaistaverkkojen hinnanalennusten täytäntöönpanoa.

2.8 Komission tulisi hyödyntää kaikkia asianmukaisia keinoja sen varmistamiseksi, että radiotaajuuksien hinnoittelu säilyy sellaisella tasolla, että kilpailukykyisten palveluiden tuottaminen on taloudellisesti kannattavaa.

2.9 Jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten tulisi digitaalitalouden piristämiseksi edistää langattoman modeemin (WiFi) kautta toimivia ilmaisia langattomia lähiverkkoja (hotspots) julkisilla paikoilla.

2.10 Jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten tulee infrastruktuurihankkeita koskevia yhteisinvestointeja ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia toteuttaessaan varoa vahingoittamasta markkinoiden tervettä kilpailua. (13)

2.11 Radioteknologiaa ja palveluita kehitettäessä on tärkeää, että sähkömagneettisten kenttien mahdollisesti vaarallisia vaikutuksia koskevat kansanterveyteen liittyvät kysymykset ovat keskeisessä asemassa ja että suuri yleisö voi luottaa toimiin näiden vaikutusten valvomiseksi.

2.12 Komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten on langattomien verkkojen käyttöönoton salliessaan valvottava ympäristö- ja terveysasetusten noudattamista tehokkaasti, jotta täysin asetusten mukaiset palvelut voidaan tuottaa nopeasti ja kustannustehokkaasti.

2.13 Komission tulisi ehdottaa, että kansalliset sääntelyviranomaiset tarkastetaan säännöllisin väliajoin. Näin voitaisiin varmistaa, että seuraavan sukupolven liityntäverkkoja koskevia asetuksia sovelletaan samalla tavalla kaikkialla EU:ssa, sekä havaita mahdolliset resurssiongelmat. Tarkistus voitaisiin mahdollisesti toteuttaa vertaisarviointina BERECin puitteissa.

2.14 EU:n tulisi harkita rahoituksen myöntämistä BERECille seuraaviin tarkoituksiin:

— Luodaan asiantuntijaverkosto, joka voi täydentää kansallisten sääntelyviranomaisten asiantuntemusta tapauskohtaisesti.

— Rahoitetaan kansallisten sääntelyviranomaisten henkilökunnan ammatillisen kehityksen ohjelmaa.

— Rahoitetaan tarkastustoimintaa ja parhaiden käytänteiden yksikköä, joka voisi auttaa varmistamaan, että asetusten täytäntöönpano on yhtä laadukasta kaikkialla Euroopassa.

3. Tausta

3.1 Nopeiden viestintäverkkojen kehityksellä on nykyisin sama vallankumouksellinen vaikutus kuin sähkön ja liikenneverkkojen kehityksellä vuosisata sitten. Vaikka Eurooppa onkin maailman verkostoituneimpia alueita (14), monissa unionin osissa ei edelleenkään ole internetin peruspalveluita, ja nopeat yhteydet ovat harvinaisia jopa kaupunkialueilla.

3.2 Kansalaiset ja yritykset ympäri maailman vaativat nykyisin enenevässä määrin huomattavasti nopeampia seuraavan sukupolven NGA-verkkoja. Eurooppa on tässä suhteessa jäänyt jälkeen eräistä tärkeimmistä kansainvälisistä kilpailijoistaan: noin 30 prosenttia eurooppalaisista ei ole koskaan käyttänyt internetiä ja kuitupohjaisten nopeiden verkkojen osuus on Euroopassa vain 1 prosentti, kun se Japanissa on 12 prosenttia ja Etelä-Koreassa 15 prosenttia.

3.3 Digitaalistrategiassa (15) – joka on yksi älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian (16) lippulaivahankkeista – on asetettu kunnianhimoisia laajakaistatavoitteita: vuoteen 2020 mennessä kaikkien eurooppalaisten saatavilla olisi oltava yli 30 Mbit/s internet-yhteys ja vähintään puolella eurooppalaisista kotitalouksista yli 100 Mbit/s liittymä. Digitaalistrategiassa toistettiin myös Eurooppa-neuvoston vahvistama tavoite tuoda peruslaajakaista kaikkien eurooppalaisten ulottuville vuoteen 2013 mennessä. Näin kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kattavaa toimintapolitiikkaa, joka perustuu laajaan teknologiavalikoimaan ja jonka edistymistä seurataan tarkasti. (17)

3.4 Tässä lausunnossa tarkasteltava ”laajakaistapaketti” koostuu komission asiakirjoista, jotka on laadittu digitaalistrategiassa asetettujen internetyhteyksiä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Kyseiset asiakirjat luetellaan seuraavassa:

— joukko ehdotuksia, jotka koskevat internetyhteystavoitteiden saavuttamisen edellyttämää suunnittelua ja rahoitusta – ”Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun”, KOM(2010) 472 lopullinen

— säädösehdotus, joka koskee ensimmäistä radiotaajuuspoliittista ohjelmaa, jota Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden tukemiseksi tarvittavan langattoman infrastruktuurin sääntely ja harmonisointi edellyttää – ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta”, KOM(2010) 471 lopullinen

— suositus siitä, kuinka kansallisten sääntelyviranomaisten kaikkialla EU:ssa tulisi säädellä pääsyä seuraavan sukupolven liityntäverkkoihin, joita digitaalistrategian mukaisten nopeiden ja ultranopeiden laajakaistayhteyksien tuottaminen edellyttää – C(2010) 6223/3.

4. Huomioita

4.1 Laajakaistastrategia

4.1.1 Eurooppa 2020 -strategian päämäärät ja digitaalistrategian tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot kehittävät ja toteuttavat tehokkaita kansallisia laajakaistasuunnitelmia. Kaikilla jäsenvaltioilla on nyt laajakaistastrategia, mutta strategioita on tarpeen päivittää pikaisesti siten, että ne sisältävät ultranopeita verkkoja koskevia suunnitelmia, joilla on konkreettiset tavoitteet ja yksilöidyt täytäntöönpanotoimet.

4.1.2 Kansallisten laajakaistastrategioiden suunnittelulla ja toteutuksella on erittäin tärkeä rooli niiden onnistumisen kannalta. On myös tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat NGA-verkostot siten, ettei yksikään EU:n alueista jää kehityksessä jälkeen. Muussa tapauksessa digitaalinen kahtiajako alkaa taas laajentua, kun talouskehitys hidastuu muita heikommilla alueilla, jotka eivät pääse mukaan käynnistymässä olevaan digitaalitalouteen.

4.1.3 Kansallisten laajakaistasuunnitelmien arviointi olisi helpompaa, jos niissä yksilöitäisiin toteuttamisen edellyttämät voimavarat (henkilöstö ym.) sekä hankkeiden välietapit. Näitä hankesuunnitelmia on tarpeen valvoa, jotta pysytään selvillä tilanteesta ja voidaan seurata hankkeiden täytäntöönpanoa.

4.1.4 Verkostojen laatu, palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset ja loppukäyttäjiltä laskutettavat kilpailukykyiset hinnat ovat verkostojen rakennusohjelmien tärkeitä hallinnointikriteerejä. Koska jopa 80 prosenttia verkkoinfrastruktuurin hinnasta muodostuu teknisestä työstä, on erittäin keskeistä, että kansalliset ja alue- ja paikallisviranomaiset pyrkivät vähentämään kustannuksia merkittävästi koordinoimalla infrastruktuurihankkeita tehokkaasti.

4.1.5 Hyvä tiedotus helpottaa hyvää suunnittelua ja hallinnointia. Kansallisten laajakaistasuunnitelmien tulisi sisältää tietoja kaikista suorista viranomaisjärjestelmistä ja suunnitelluista investoinneista, julkiset työt mukaan luettuna, jotka helpottaisivat infrastruktuurin rakentamista.

4.1.6 Mikäli kansalliset sääntelyviranomaiset eivät hoida ongelmaa taitavasti, merkittävässä markkina-asemassa olevien palveluntarjoajien hallitseva asema saattaa haitata kilpailun kehittymistä ja infrastruktuurin käyttöönottoa.

4.1.7 Yksityisten infrastruktuurin tarjoajien yhteistyö ja jakaminen on keskeistä tehokkuuden, täytäntöönpanon nopeuden, ympäristön kannalta kestävän kehityksen ja loppukäyttäjiltä laskutettavien kilpailukykyisten hintojen kannalta.

4.1.8 Kilpailijoiden on valitettavasti vaikea tehdä yhteistyötä, mikäli se ei ole pakollista. Komitea toteaa tyytyväisenä, että ”laajakaistapaketti” velvoittaa yksityiset infrastruktuurin tarjoajat julkaisemaan kunnollista tietoa nykyisistä ja suunnitteilla olevista infrastruktuureista, jolloin resurssien hyvä suunnittelu ja tehokas käyttö helpottuu.

4.1.9 Viestintäpalveluiden hinnoilla ja hintojen avoimuudella on äärimmäisen tärkeä asema sen varmistamisessa, että kansalaiset hyötyvät EU:n, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten laajakaistainfrastruktuureihin tekemistä investoinneista.

4.1.10 Komitea on vaikuttunut tarjolla olevien, digitaalistrategian yleisen laajakaistatavoitteen saavuttamista edistävien, rahoitusmahdollisuuksien laajuudesta ja kirjosta. Komitea suhtautuu myönteisesti myös suunnitelmiin uusista rahoitusvälineistä, jotka on tarkoitus liittää seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen.

4.2 Radiotaajuuspolitiikka

4.2.1 Radiotaajuuspoliittinen ohjelma on erittäin merkittävä, koska langattomalla viestinnällä on niin kattava rooli Eurooppa 2020 -strategiassa visioidussa älykkäässä, kestävässä ja osallistavassa taloudessa. Inhimillisen viestinnän ja internetin käytön lisäksi langattomuus on perustavanlaatuinen teknologia uusien sovellusten mahdollistamisessa kaikkialla yhteiskunnassa – älykkäistä energiamittausjärjestelmistä älykkäisiin liikennejärjestelmiin ja esineiden internetiin.

4.2.2 Komitea kiinnittää erityistä huomiota radiotaajuuspoliittisen ohjelman merkitykseen rakennettaessa eri puolille Eurooppaa älyverkkoja, joilla on keskeinen asema kestävän kasvun saavuttamisessa.

4.2.3 Komitea toteaa, että EU:n laajakaistamarkkinoilla suurimmat kasvuluvut esiintyvät mobiililaajakaistassa, jossa käyttö yli kaksinkertaistui viime vuonna. Langattomat teknologiat ovat siis yhä tärkeämpiä vastattaessa laajakaistaisia viestintäpalveluja koskevaan tarpeeseen.

4.2.4 Sähkömagneettiset kentät saattavat olla vaarallisia kansalaisten hyvinvoinnille. Komitea on tyytyväinen siihen, että radiotaajuuspoliittisessa ohjelmassa tunnustetaan tarve seurata jatkuvasti taajuuksien käytön terveysvaikutuksia.

4.3 Seuraavan sukupolven liityntäverkot (NGA)

4.3.1 Seuraavan sukupolven liityntäverkkojen säänneltyä käyttöä koskevista ehdotuksista heijastuu komission vuosien kokemus siitä, kuinka saavutetaan oikea tasapaino verkkoinvestointeihin kannustamisen ja kilpailuympäristön suojelun välille. Ehdotuksissa annetaan lisäksi viestintäalalla erittäin kaivattua selkeyttä asetuksiin, jotka vaikuttavat yritysten sijoituspäätöksiin ja NGA-verkkoja koskeviin suunnitelmiin.

4.3.2 Kaikilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla ei välttämättä ole riittävää asiantuntemusta tai kykyä vaaditun työn tekemiseen. Kansallisia sääntelyviranomaisia voitaisiin ehkä tukea vaikeassa tehtävässä hyödyntämällä keskitetysti hallinnoitua asiantuntijaverkostoa, jota BEREC voisi mahdollisesti organisoida ja hallinnoida.

4.3.3 Kansallisten sääntelyviranomaisten asiantuntemusta ja toimintakykyä voitaisiin tehostaa BERECin kautta, jos organisaatio tarjoaisi jäsenilleen ammatillisen kehityksen ohjelman ja auttaisi parhaiden käytänteiden täytäntöönpanossa.

Bryssel 16. helmikuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) KOM(2010) 245 lopullinen/2: Vuoteen 2020 mennessä kaikkien eurooppalaisten saatavilla olisi oltava yli 30 Mbit/s internet-yhteys ja vähintään puolella eurooppalaisista kotitalouksista yli 100 Mbit/s liittymä. Digitaalistrategiassa toistettiin myös Eurooppa-neuvoston vahvistama tavoite tuoda peruslaajakaista kaikkien eurooppalaisten ulottuville vuoteen 2013 mennessä.

(2) Etelä-Korea on laatinut kansallisen suunnitelman 1000 Mbit/s yhteyksien yleistymisestä vuoteen 2012 mennessä. Hallitus kannustaa yrityksiä kuluttamaan ne 34 biljoonaa wonia (23 miljardia euroa), jotka tarvitaan järjestelmän loppuun saattamiseksi. Vertailun vuoksi voidaan todeta summan vastaavan suurin piirtein koulutuksen osuutta maan vuosittaisesta talousarviosta, (http://news.bbc.co.uk/2/hi/programmes/click_online/9093991.stm).

(3) Eurostatin, lehdistötiedote, euroindikaattori 5/2011, 7. tammikuuta 2011: Marraskuussa 2010 nuorten (alle 25-vuotiaiden) työttömyysaste oli euroalueella 20,7 prosenttia ja EU 27 -alueella 21,0 prosenttia. Marraskuussa 2009 vastaavat luvut olivat 20,1 ja 20,5.

(4) Direktiivit 2009/140/EY ja 2009/136/EY.

(5) Verkon riippumattomuus on periaate, jonka mukaan internetpalveluntarjoajat ja hallitukset eivät saa asettaa rajoituksia sisällölle, sivuille, foorumeille, liitettäville laitteistoille tai sallituille viestintätavoille. Jos tietty käyttäjä maksaa tietyntasoisesta internetyhteydestä ja toinen maksaa samantasoisesta yhteydestä, näiden käyttäjien tulisi voida olla yhteydessä toisiinsa tilaamansa tasoisella yhteydellä. Huolta on herättänyt laajakaistapalveluntarjoajien mahdollisuus käyttää omaa paikallista infrastruktuuriaan erityisesti kilpailijoidensa internetsovellusten ja -sisällön estämiseen (esim. verkkosivut, palvelut, protokollat) tai muuttaa liiketoimintamalliaan vähentääkseen eri käyttäjien yhteyden laatua tai laajuutta. Tällaiset liiketoimintamallin muutokset saattavat johtaa epäreiluun syrjintään, joka koskee hinnoittelua ja palvelun laatua. Mahdollisuudesta antaa asetuksia, jotka koskevat verkon riippumattomuutta, on käyty kiivaita keskusteluja.

(6) http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/net_neutrality/report.pdf.

(7) SPEECH/10/643, Euroopan komission ja parlamentin huippukokouksessa ”Avoin internet ja verkon riippumattomuus Euroopassa” pidetty puhe.

(8) Direktiivit 2009/140/EY ja 2009/136/EY.

(9) Ks. EUVL C 120, 20.5.2005, s. 22, EUVL C 28, 3.2.2006, s. 88, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 222, EUVL C 97, 28.4.2007, s. 27, EUVL C 324, 30.12.2006, s. 42, EUVL C 151, 17.6.2008 s. 25, EUVL C 44, 16.2.2008, s. 50, EUVL C 224, 30.8.2008, s. 50, EUVL C 77 31.3.2009, s. 60, EUVL C 175, 28.7.2009, s. 87, EUVL C 175, 28.7.2009, s. 8, EUVL C 182, 4.8.2009, s. 56, EUVL C 218, 11.9.2009, s. 41, EUVL C 317, 23.12.2009, s. 103, EUVL C 255, 22.9.2010, s. 116, EUVL C 44, 11.2.2011, s. 178, EUVL C 54, 19.2.2011, s. 58.

(10) EUVL C 175, 28.7.2009, s. 8.

(11) Syyskuuhun 2009 mennessä oli käytetty ainoastaan 18 prosenttia kaudelle 2007–2013 varatuista määrärahoista.

(12) On olennaisen tärkeää, että tähän käyttötarkoitukseen osoitetut taajuudet asetetaan saataville myös käytännössä. Tämä on tehtävä sekä avaamalla käyttöön uusia taajuuksia (kuten 2,6 GHz ja 800 MHz alue) että vapauttamalla jo käytössä olevien taajuuksien käyttömahdollisuuksia (esim. 900/1 800 MHz taajuusalue – ks. tarkistettu GSM-direktiivi ja 900/1 800 MHz aluetta koskeva päätös).

(13) Ks. EUVL C 48, 15.2.2011, s. 72.

(14) Maailman talousfoorumi – Global Information Technology Report 2009–2010, http://www.networkedreadiness.com/gitr/.

(15) Euroopan digitaalistrategia, KOM(2010)245 lopullinen/2.

(16) EUROOPPA 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, KOM(2010) 2020 lopullinen.

(17) Esimerkiksi 100 Mbit/s tavoitteen saavuttaminen edellyttänee, että vuonna 2015 noin 15 prosentilla Euroopan kotitalouksista on kyseisenlainen liittymä.