neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 14 artiklan 2 kohdan mukainen kertomus lyhyen aikavälin tilastoista

Muutamien monikansallisten yritysten uudelleenjärjestelyjen ja liiketoimintamallien muutosten seurauksena tiettyjen lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreiden tietoihin ja kansantalouden tilinpitoa koskeviin tietoihin tehtiin odottamattomia ja suuruusluokaltaan merkittäviä tarkistuksia. Siksi Eurostat perusti yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa ennakkovaroitusjärjestelmän. Tämän mekanismin tehtävänä on varmistaa, että Eurostat saa hyvissä ajoin tiedon yritystilastoissa ja kansantalouden tilinpidossa odotettavissa olevista muutoksista, jotka johtuvat tällaisesta monikansallisten yritysten globalisaatiokehityksestä. Lisäksi mekanismilla pyritään varmistamaan, että asianomaiset kansalliset tilastoviranomaiset mukauttavat tilastoja yhdenmukaisesti ja koordinoidusti. Tilastoviranomaiset voivat osallistua ennakkovaroitusjärjestelmään vapaaehtoisesti, ja mekanismissa varmistetaan, että yritystiedot pysyvät luottamuksellisina.

Eurostat on toteuttanut useita aloitteita edellisen, elokuussa 2017 annetun lyhyen aikavälin tilastoja käsittelevän kertomuksen jälkeen, jotta voidaan varmistaa lyhyen aikavälin tilastojen relevanssi niiden käyttäjien kannalta ja entisestään parantaa tietojen laatua.

Lyhyen aikavälin tilastojen tärkeimpiä käyttäjiä ovat Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit, mutta tiedoilla on suuri merkitys myös Euroopan komissiolle, kansallisille hallituksille, tutkimuslaitoksille sekä yrityksille ja elinkeinoelämän järjestöille. Lisäksi lyhyen aikavälin tilastoista saadaan tärkeää aineistoa myös muille tilastoaloille, kuten kansantalouden tilinpitoon.

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisen kehityksen (suhdannejaksojen) seuraamiseksi ja erityisesti euroalueen rahapolitiikan ohjaamiseksi kehitetyistä Euroopan talouden pääindikaattoreista suuri osa on peräisin lyhyen aikavälin tilastoista. Nämä indikaattorit ovat teollisuustuotanto, teollisuuden tuottajahinta kotimaan markkinoilla, teollisuuden tuontihinta, rakennustoiminnan tuotanto, vähittäiskaupan volyymi, palvelujen (lukuun ottamatta vähittäiskaupan palveluja) liikevaihto, rakennusluvat ja palvelujen tuottajahintaindeksit.

Tämä kertomus on jatkoa edellisille kertomuksille, jotka annettiin tammikuussa 2003, kesäkuussa 2008, kesäkuussa 2011, kesäkuussa 2014 ja elokuussa 2017.

Lyhyen aikavälin tilastojen oikeusperusta on neuvoston asetus (EY) N:o 1165/98, jäljempänä ’lyhyen aikavälin tilastoista annettu asetus’. Tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kyseisen asetuksen mukaisesti laadituista tilastoista sekä erityisesti niiden merkityksestä ja laadusta sekä indikaattoreiden tarkistamisesta. Kertomuksessa käsitellään myös tilastojärjestelmän kustannuksia ja lyhyen aikavälin tilastoista annetusta asetuksesta yrityksille aiheutuvia rasitteita suhteessa sen hyötyihin.

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 14 artiklan 2 kohdan mukainen kertomus lyhyen aikavälin tilastoista

c) Tavoitteet, jotka on asetettu talous- ja rahoituskomitean (TRK) vuoden 2020 tilannekatsauksessa tietojen antamista koskevista vaatimuksista EMU:ssa.

b) Määräaika tietojen toimittamiselle Eurostatille lyhyen aikavälin tilastoista annetussa asetuksessa; pienillä mailla on usein pidemmät määräajat.

a) Viitekausi tarkoittaa ajanjaksoa, jota kerätyt tai laskettavat tilastotiedot koskevat eli johon tiedot viittaavat. Lyhyen aikavälin tilastotiedoissa viitekausi on joko vuosi tai neljännesvuosi.

TRK:n tavoitteet vuodelle 2020 c)

Käyttäjille tiedotetaan uusista tiedotteiden julkaisupäivistä hyvissä ajoin etukäteen Eurostatin verkkosivuilla olevassa julkaisukalenterissa. Viime vuosina kaikki julkaisukalenterissa ilmoitetut määräajat on pystytty pitämään.

Lyhyen aikavälin tilastot ovat ensimmäisiä virallisia tietoja, joista saadaan osviittaa tuoreimmasta taloudellisesta kehityksestä. Lyhyen aikavälin tilastoista annetussa asetuksessa asetetaan erittäin lyhyet määräajat, joiden puitteissa kansalliset tiedot on toimitettava Eurostatille. Taulukosta 2 käyvät ilmi määräajat tietojen toimittamiselle Eurostatille (kolmas sarake) sekä tavoiteajat, jotka talous- ja rahoituskomitea (TRK) on asettanut tilannekatsauksessaan, joka koskee tietojen antamista koskevia vaatimuksia EMU:ssa. Viimeisessä sarakkeessa esitetään tämänhetkiset määräajat tietojen levittämiselle (esimerkiksi tiettyihin aiheisiin keskittyvien tiedotteiden ja yleisen verkossa julkaisemisen kautta).

Komission asetuksella (EY) N:o 1503/2006 otettiin käyttöön yhteiset määritelmät lyhyen aikavälin tilastoja varten, jotta varmistettaisiin tietojen yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus. Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset tekevät tiivistä yhteistyötä pitääkseen lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreiden tarkkuuden, luotettavuuden ja yhtenäisyyden korkealla tasolla ja parantaakseen indikaattoreita näiltä osin. Lyhyen aikavälin tilastoista annetussa asetuksessa vahvistettua menetelmäkehystä pyritään jatkuvasti parantamaan teknisten asiantuntijoiden neuvotteluissa ja temaattisissa työryhmissä.

Eurostat seuraa, kuinka ajantasaisesti ja täydellisesti lyhyen aikavälin tilastoista annettua asetusta noudatetaan jäsenvaltioissa. Kullekin maalle lasketaan kaksi kertaa vuodessa kaikki indikaattorit käsittävä yleinen noudattamisaste. Seurannan tuloksista on yleensä käynyt ilmi, että asetusta noudatetaan hyvin. EU27:n keskimääräinen noudattamisaste 1. huhtikuuta 2020 oli 9,7 (10:stä), ja suurin osa jäsenvaltioista noudatti asetusta kaikilta osin. Lyhyen aikavälin tilastotietojen laatua kehitetään Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä esitettyjen eri laatuominaisuuksien perusteella.

Vuonna 2018 Eurostat ja kansalliset tilastoviranomaiset ottivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 11 artiklan nojalla käyttöön uusia painotuksia lyhyen aikavälin tilastojen indeksien aggregoinnissa (perusvuotena oli vuosi 2015).

Maailmanlaajuisen finanssikriisin johdosta vuonna 2010 perustetun Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) tehtävänä on valvoa EU:n finanssijärjestelmää ja ehkäistä järjestelmäriskejä, ja osana sille kuuluvia tehtäviä EJRK antaa varoituksia ja suosituksia. EJRK on antanut muun muassa suositukset ESRB/2016/14 ja ESRB/2019/3, joiden perusteella Eurostat kehitti liikekiinteistöindikaattoreita. Niissä keskityttiin aloitettuja ja valmistuneita rakennushankkeita sekä vapaiden tilojen osuutta koskeviin lyhyen aikavälin tilastotietoihin. Näiden uusien tilastoindikaattoreiden kehittämiseksi perustettiin työryhmiä, joihin kuuluu jäsenvaltioiden asiantuntijoita, sekä myönnettiin avustuksia menetelmien kehittämisen tukemiseksi.

c) Keskimääräinen absoluuttinen kasvuvauhdin ero toisen ja ensimmäisen julkaisemisen välillä, maalis–kesäkuu 2020.

Keskimääräinen absoluuttinen tarkistus c)

c) Keskimääräinen absoluuttinen kasvuvauhdin ero toisen ja ensimmäisen julkaisemisen välillä, 2017–2019.

Keskimääräinen absoluuttinen tarkistus c)

Sarakkeessa 4 ilmoitetaan keskimääräinen kasvuvauhti (absoluuttisesti ilmaistuna toisen julkaisemisen aikaan). Viimeisestä sarakkeesta käy ilmi kasvuvauhdin tarkistuksen ja itse kasvuvauhdin välinen suhde (toisen julkaisemisen aikaan). Tällä luvulla kuvataan tarkemmin tarkistusten laajuutta, sillä on varsin eri asia, sovelletaanko x prosenttiyksikön tarkistusta suhteellisen korkeaan vai suhteellisen matalaan kasvuvauhtiin.

Taulukossa 3 esitetään tiedotteessa julkaistavien neljän lyhyen aikavälin tilastojen indikaattorin euroaluetta koskevien aggregaattien kasvuvauhdin tarkistusten keskimääräinen suuruusluokka ensimmäisen ja toisen julkaisemisen välillä kuukautta myöhemmin (toinen sarake). Luku on nolla tai lähes nolla, mikä tarkoittaa sitä, että kasvuvauhdin tarkistukset ylös- ja alaspäin kumoavat toisensa eli tulosten merkittävää järjestelmällistä yli- tai aliarviointia ei näytä esiintyvän.

Tiukkojen julkaisumääräaikojen noudattamiseksi lyhyen aikavälin indikaattoreiden ensimmäiset tulokset on muodostettava alustavien, arvioitujen ja epätäydellisten tietojen perusteella. Tietojen ensimmäisen julkaisukerran jälkeen kyselytutkimusten tuloksia tarkistetaan, koska niitä täydennetään myöhään toimitetuilla vastauksilla. Tietoja voidaan tarkistaa myös monista muista syistä. Tällaisia syitä ovat muun muassa kausitasaukset, esikuva-analyysit, uudet tai paremmat tietolähteet, virheiden korjaaminen tai menetelmissä tapahtuneet muutokset. Tarkistukset ovat yleensä varsin vähäisiä, varsinkin EU:ta koskevien aggregaattien ja euroalueen osalta.

Eurostat julkaisee lyhyen aikavälin tilastojen alalla vuosittain 48 tiedotetta eli kuukausittaiset neljää pääindikaattoria (teollisuustuotanto, teollisuuden tuottajahinnat, rakennustoiminnan tuotanto ja vähittäiskaupan volyymi) koskevat tiedotteet. Viime vuosina kaikki tiedotteet on julkaistu aikataulun mukaisesti.

Kaikkiin Euroopan lyhyen aikavälin tilastotietoihin voi tutustua maksutta Eurostatin verkkosivuilla. Lyhyen aikavälin tilastoja koskevasta osiosta pääsee täydelliset lyhyen aikavälin tilastot sisältävään tietokantaan mutta myös useisiin ennalta määriteltyihin tilastotaulukkoihin. Tästä osiosta saa lisäksi tietoa lyhyen aikavälin tilastojen oikeusperustasta, ja se sisältää useita menetelmäjulkaisuja. Siitä pääsee tutustumaan myös EU:ta koskevien aggregaattien metatietoihin ja kansallisiin metatietoihin useista lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreista. Näitä tietoja on täydennetty hiljattain laatu- ja suorituskykyindikaattoreiden osalta.

Lyhyitä artikkeleita kaikista lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreista sekä useita menetelmiin liittyviä tausta-artikkeleita on julkaistu wiki-tyyppisellä verkkoalustalla Statistics Explained ‑verkkosivuilla.

4.Tilastojärjestelmälle nykyisin aiheutuvat kustannukset ja yrityksille aiheutuva rasite

Lyhyen aikavälin tilastoihin liittyvien (tilastojärjestelmille tietojen keräämisestä, käsittelemisestä ja levittämisestä aiheutuvien) kustannusten ja (tiedot antaville yrityksille aiheutuvan) rasitteen mittaaminen on osoittautunut äärimmäisen vaikeaksi. Tilastolaitokset käyttävät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti erilaisia menetelmiä tietojen keräämisessä ja tuottamisessa. Esimerkiksi tietolähteet vaihtelevat: jotkin maat käyttävät kyselytutkimuksista saatuja tietoja, toiset toissijaisia hallinnollisia lähteitä, ja osa taas yhdistää kyselytutkimukset ja hallinnolliset tiedot. Myös kyselymenetelmät ja tiedonkeruuvälineet vaihtelevat. Näin ollen kustannuksia ja rasitetta koskevien arvioiden vertailu jäsenvaltioiden välillä on tehtävä erittäin varovaisesti. Lyhyen aikavälin tilastoihin liittyviä kustannuksia ja rasitetta arvioitaessa on lisäksi huomioitava hyödyt, koska näistä tiedoista saadaan tärkeää aineistoa myös muihin tilastoihin, erityisesti kansantalouden tilinpitoon.

Jäsenvaltioilta aiemmin kerätyt rasitetta koskevat tiedot osoittivat, että keskimääräisen yrityksen on käytettävä noin 20 minuuttia kuukaudessa tuotantotietojen (teollisuus ja rakennustoiminta) keruuseen liittyvien tilastointipyyntöjen täyttämiseen. Liikevaihtotietojen toimittaminen on sen sijaan helpompaa (5–10 minuuttia kuukaudessa), ja hintatietojen toimittaminen vie noin 15 minuuttia kuukaudessa. Nämä luvut ovat kuitenkin vain suuntaa antavia, koska jäsenvaltioiden väliset erot voivat olla varsin suuria.

5.Lyhyen aikavälin tilastojen tuleva kehitys

Markkinapalvelujen (pois lukien pankki- ja vakuutustoiminta) osuus on kasvanut edellisten 20 vuoden aikana 43,0 prosentista 47,6 prosenttiin. Jotta tämä palvelusektorin kasvanut merkitys näkyisi asianmukaisesti lyhyen aikavälin tilastoissa, Eurostat on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja kuultuaan perusteellisesti keskeisiä käyttäjiä laatinut ehdotuksen lyhyen aikavälin tilastojen oikeusperustan kattavasta laajentamisesta ja parantamisesta, jotta se kattaisi palvelusektorit entistä paremmin.

Lyhyen aikavälin tilastoja koskevat uudet vaatimukset ovat osa asetusta (EU) 2019/2152 ja siihen liittyvää komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/1197.

Erityisesti voidaan todeta, että asetuksen (EU) 2019/2152 mukaan tuotantoa (volyymia) koskeva indikaattori palvelualojen (lukuun ottamatta rahoituspalveluja ja julkisia palveluja) osalta sisällytetään lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreihin tammikuussa 2021. Lisäksi eri lyhyen aikavälin tilastojen indikaattoreiden piiriin kuuluvien palvelualojen kattavuutta yhtenäistetään. Palvelutuotannon uuden indikaattorin (ISP) viitekautena on kuukausi, ja sen olisi oltava saatavilla 60 päivää viitekauden jälkeen. Palvelualojen paremman kattamisen lisäksi lyhyen aikavälin tilastoja yksinkertaistetaan ja yhtenäistetään useilta muilta osin esimerkiksi toimittamisen määräaikojen, tilastoyksikköjen käytön ja maiden kokoluokkien määritelmän osalta. Kaikki nämä muutokset tulevat voimaan tammikuusta 2021 (viitekausi) tai vuoden 2021 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen.

Muutoksilla varmistetaan, että lyhyen aikavälin tilastot täyttävät edelleen tehtävänsä eli mittaavat asianmukaisesti ja riittävällä tavalla suhdannevaihtelujen kehittymistä nopeasti muuttuvassa taloudellisessa ympäristössä.

Asetuksen (EU) 2019/2152 25 artiklan mukaisesti lyhyen aikavälin tilastoista annettu asetus kumotaan 1. tammikuuta 2024.