OIKAISUKIRJELMÄ NRO 1 ESITYKSEEN VUODEN 2014 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – komissio /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */





OIKAISUKIRJELMÄ NRO 1 ESITYKSEEN VUODEN 2014 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – komissio Euroopan komissio ottaa huomioon – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, – unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[1] ja erityisesti sen 39 artiklan, – komission 28. kesäkuuta 2013 esittämän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014[2], ja esittää budjettivallan käyttäjälle oikaisukirjelmän nro 1 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2014 talousarvioesitykseen jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. SISÄLLYSLUETTELO 1 Johdanto.. 5 2 Horisontti 2020-, Erasmus- ja COSME-ohjelmien ja nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen etupainotteinen käyttöönotto.. 5 2.1 Monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen tulos. 5 2.2 Vaikutus otsakkeeseen 1 a ¾ Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky.. 6 2.2.1 Horisontti 2020-, COSME- ja Erasmus-ohjelmien määrärahojen etupainotteinen käyttöönotto. 6 2.2.2 Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosion sekä ITER-hankkeen määrärahojen käyttöönoton myöhentäminen 6 2.2.3 Otsakkeen 1 a ohjelmien muutettu profiili 7 2.3 Vaikutus otsakkeeseen 1 b — Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio.. 7 2.3.1 Alkuperäinen määrärahojen etupainotettu ja myöhennetty käyttöönotto. 7 2.3.2 Muu määrärahojen käyttöönoton myöhentäminen. 8 2.3.3 Tiedot vaikutuksista. 8 3 Lisäapu Kyprokselle. 9 3.1 Perusteet pyynnölle. 9 3.2 Rahoitus joustovälineestä.. 10 4 Yhteisten teknologia-aloitteiden uusi sukupolvi 10 4.1 Säädösehdotukset.. 10 4.2 Vaikutus varoihin ja henkilöresursseihin.. 11 5 Erityisten teknisen avun budjettikohtien luominen koheesiopolitiikkaa varten.. 12 5.1 Säädösehdotukset.. 12 5.2 Vaikutus budjettinimikkeistöön.. 12 6 Päätelmä.. 13 7 Yhteenvetotaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain.. 14 MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 1 Johdanto Oikaisukirjelmä nro 1 vuotta 2014 koskevaan talousarvioesitykseen, jäljempänä ’vuoden 2014 TAE’, kattaa seuraavat toimenpiteet: ¾ tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman (Horisontti 2020), koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman (Erasmus) sekä yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) maksusitoumusmäärärahojen etupainotteinen käyttöönotto jo vuoden 2014 talousarvioesityksessä ehdotetun nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen etupainotteisen käyttöönoton lisäksi; tästä päätettiin osana vuodet 2014–2020 kattavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä kesäkuun 2013 lopussa saavutettua poliittista yhteisymmärrystä. ¾ rakennerahastoista Kyprokselle annettava lisätuki, jonka määrä, 100 miljoonaa euroa, ehdotetaan rahoitettavaksi otsakkeen 1 b liikkumavarasta (21,6 miljoonaa euroa) ja joustovälineestä (78,4 miljoonaa euroa). ¾ ehdotettujen uuden sukupolven yhteisten teknologia-aloitteiden vaikutukset varoihin ja henkilöresursseihin. ¾ ”p.m.”-budjettikohtien luominen, jotta komissio voi hoitaa osaa Euroopan rakenne- ja investointirahaston teknisen avun jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista tilapäisissä budjettivaikeuksissa olevan jäsenvaltion pyynnöstä. Näiden muutosten nettovaikutus talousarvioon on sellainen, että maksusitoumusmäärärahoja tarvitaan 100 miljoonaa euroa enemmän kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä. Tässä oikaisukirjelmässä ei ehdoteta muutoksia maksumäärärahoihin. 2 Horisontti 2020-, Erasmus- ja COSME-ohjelmien ja nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen etupainotteinen käyttöönotto 2.1 Monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen tulos Monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020 saavutetun poliittisen yhteisymmärryksen mukaisesti enintään 2 543 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) voidaan ottaa etupainotteisesti käyttöön vuosina 2014 ja 2015 osana vuotuista talousarviomenettelyä nuorisotyöllisyyttä, tutkimusta, Erasmusta (erityisesti harjoittelupaikkoja) ja pk-yrityksiä koskevia erityisiä toimintatavoitteita varten. Yhteisymmärryksen mukaan kaikki etupainotetut määrät kompensoidaan samaan tai muihin otsakkeisiin sisältyvillä määrärahoilla, jotta kunkin otsakkeen ja alaotsakkeen vuotuiset enimmäismäärät säilyvät ennallaan vuosina 2014–2020. Määrät jakautuvat seuraavasti: nuorisotyöllisyysaloite 2 143 miljoonaa euroa, Horisontti 2020 -ohjelma 200 miljoonaa euroa, Erasmus-ohjelma 150 miljoonaa euroa ja COSME-ohjelma 50 miljoonaa euroa. Tässä oikaisukirjelmässä nro 1 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2014 talousarvioesitykseen otetaan huomioon uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä saavutettu poliittinen yhteisymmärrys mukauttamalla otsakkeeseen 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) ja otsakkeeseen 1 b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) kyseisiä ohjelmia varten vuodeksi 2014 varattuja määrärahoja. Nuorisotyöllisyysaloitteen etupainotteiseen käyttöönottoon ei ehdoteta muutoksia, sillä se sisältyi jo vuoden 2014 talousarvioesitykseen. Otsakkeeseen 1 a kuuluvien ohjelmien etupainotteisuus vaikuttaa kuitenkin otsakkeeseen 1 b kuuluviin etupainotteisesti käyttöön otettuihin määriin seuraavassa esitettävällä tavalla. 2.2 Vaikutus otsakkeeseen 1 a ¾ Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 2.2.1 Horisontti 2020-, COSME- ja Erasmus-ohjelmien määrärahojen etupainotteinen käyttöönotto Komissio ehdottaa 400 miljoonan euron (vuoden 2011 hintoina) ottamista etupainotteisesti käyttöön vuosina 2014 ja 2015 otsakkeessa 1 a jaettuna seuraavasti: 200 miljoonaa euroa Horisontti 2020 -ohjelmaa, 150 miljoonaa euroa Erasmus-ohjelmaa ja 50 miljoonaa euroa COSME-ohjelmaa varten. Kaikkien kolmen ohjelman kokonaismäärä jaksolla 2014–2020 säilyy ennallaan. Ohjelmakohtainen jakautuminen on seuraava: · Horisontti 2020: etupainotetut määrät vuonna 2014 ovat vuoden 2011 hintoina 200 miljoonaa euroa (nykyhintoina 212,2 miljoonaa euroa) siten, että määrä jakautuu tasan seuraavien kahden budjettikohdan kesken: ”15 03 01 01 ¾Marie Skłodowska-Curie toimet — Uusien taitojen ja innovaatioiden luominen” ja budjettikohdan ”08 02 01 01 ¾ Tutkimuksen lujittaminen tieteen eturintamassa – Euroopan tutkimusneuvosto”. · COSME: käytettävissä olevat määrärahat lisääntyvät vuoden 2011 hintoina 30 miljoonaa euroa (nykyhintoina 31,7 miljoonaa euroa) vuonna 2014 ja 20 miljoonaa euroa (nykyhintoina 21,6 miljoonaa euroa) vuonna 2015. Komissio ehdottaa, että suurin osa (85 %) etupainotetuista varoista keskitetään rahoitusvälineisiin pk-yritysten hyväksi budjettikohdassa ”02 02 02 ¾ Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoituksen saannin parantaminen” pääoma- ja velkajärjestelyin. Loppuosa osoitetaan budjettikohtaan ”02 02 01 ¾ Yrittäjyyden edistäminen sekä unionin yritysten kilpailukyvyn ja markkinoille pääsyn parantaminen”. · Erasmus: Ohjelmaa varten otetaan vuonna 2014 etupainotteisesti käyttöön vuoden 2011 hintoina 130 miljoonaa euroa (nykyhintoina 137,5 miljoonaa euroa) ja vuonna 2015 vuoden 2011 hintoina 20 miljoonaa euroa (nykyhintoina 21,6 miljoonaa euroa). Nämä lisämäärät osoitetaan harjoittelua koskevaan osioon (”15 02 01 ¾ Eurooppalaisen koulutus- ja nuorisoalan huippuosaamisen ja yhteistyön, työmarkkinoihin liittyvän merkityksen ja nuorten eurooppalaiseen demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen”). 2.2.2 Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosion sekä ITER-hankkeen määrärahojen käyttöönoton myöhentäminen Edellä esitetyn Horisontti 2020-, COSME- ja Erasmus-ohjelmien määrärahojen etupainotteisen käyttöönoton kanssa samaan aikaan myöhennetään niiden määrärahojen käyttöönottoa, jotka on osoitettu Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosiota ja kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria (ITER) varten, kun otetaan huomioon niiden täytäntöönpanon näkymät jakson aikana. · ITER: vuoden 2014 määrärahoista siirretään 200 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) vuoteen 2015, jotta voidaan ottaa huomioon hankinta-aikataulun muutokset. Eurooppalaisessa yhteisyrityksessä ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten on tehty läheistä yhteistyötä alihankkijoiden kanssa tuotosten aikaansaamiseksi suunniteltua alhaisemmin kustannuksin ja laadukkaiden tuotteiden tuottamiseksi ominaisuuksiltaan heikompien tuotteiden hintaan. Tämä on kuitenkin edellyttänyt alkuperäisten suunnitelmien ja piirustusten uudelleen tarkastelua, joka vie suunniteltua kauemmin. · Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosio: Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosion kokonaismäärärahat vähenevät 160 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 240 miljoonaa euroa vuonna 2015 (vuoden 2011 hintoina) otsakkeeseen 1 a kuuluvien ohjelmien määrärahojen etupainotteisen käyttöönoton tasaamiseksi. Ohjelman kokonaismäärä seitsemän vuoden aikana säilyy ennallaan. Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosion aikataulua vuosien 2015–2020 ohjeellisessa rahoitussuunnitelmassa on mukautettu vastaavasti siten, että samalla on otettu huomioon infrastruktuurihankkeiden oletettu rahoitustarve. Näin erityisesti rahoitustuki kehittyy entistä lineaarisemmin, jotta voidaan ottaa huomioon Verkkojen Eurooppa -ohjelman asteittainen päättäminen. Samalla otetaan huomioon yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelon uusimisen kaksivuotinen sykli. Mukauttamalla neljän toimintamäärärahojen budjettikohdan välistä jakautumista pyritään sovittamaan talousarvioesitys ja ohjeellinen rahoitussuunnitelma Verkkojen Eurooppa -säädöstä koskevien neuvottelujen viimeisimpiin tuloksiin, joihin kuuluu etenkin 10 prosentin enimmäismäärän asettaminen rahoitusvälineitä varten osoitettaville määrärahoille. 2.2.3 Otsakkeen 1 a ohjelmien muutettu profiili Vuoden 2014 talousarvioesityksen muutokset sekä niistä johtuvat otsakkeen 1 a ohjelmien ohjeellisen rahoitussuunnitelman muutokset, jotka aiheutuvat edellä kuvatusta määrärahojen käyttöönoton etupainottamisesta ja myöhentämisestä, ovat seuraavat (milj. euroa vuoden 2011 hintoina): Ohjelma || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ ITER || –200,0 || +200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Horisontti 2020 || +200,0 || 0,0 || –25,0 || –25,0 || –50,0 || –50,0 || –50,0 || 0,0 Erasmus || +130,0 || +20,0 || –63,8 || –67,5 || –12,5 || –6,2 || 0,0 || 0,0 COSME || +30,0 || +20,0 || –6,2 || –12,5 || –12,5 || –18,8 || 0,0 || 0,0 Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosio || –160,0 || –240,0 || +95,0 || +105,0 || +75,0 || +75,0 || +50,0 || 0,0 Seuraavassa taulukossa esitetään vastaavat vuotta 2014 koskevat määrät nykyhintoina: Ohjelma || 2014 ITER || -212,2 Horisontti 2020 || +212,2 Erasmus || +137,5 COSME || +31,7 Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosio || -169,2 Yhteensä || 0,0 2.3 Vaikutus otsakkeeseen 1 b — Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio 2.3.1 Alkuperäinen määrärahojen etupainotettu ja myöhennetty käyttöönotto Komissio ehdotti vuoden 2014 talousarvioesityksessään, että nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahoja otetaan etupainotteisesti käyttöön 1 271,4 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) nuorisotyöttömyyden torjunnan tehostamiseksi. Tämä etupainottaminen kompensoitiin talousarvioesityksessä tekemällä koheesiorahastosta vastaava vähennys, joka jakaantui seuraavasti: Verkkojen Eurooppa –välinettä varten varattu rahoitusosuus (vähennys liikenneosiosta 471,2 miljoonaa euroa vuonna 2014); Euroopan alueellisesta yhteistyö (vähennys 640,2 miljoonaa euroa vuonna 2014) sekä otsakkeen 1 a enimmäismäärä (vähennys 160 miljoonaa euroa vuonna 2014). Etupainottamisen vaikutus oli neutraali kaikkien otsakkeiden ja ohjelmien osalta jakson aikana, mutta vuotuisia enimmäismääriä oli mukautettava. Monivuotisesta rahoituskehyksestä saavutettu lopullinen poliittinen yhteisymmärrys merkitsee useiden ohjelmien määrärahojen etupainotteisen käyttöönoton hyväksymistä, mutta ei vuotuisten enimmäismäärien muutosta. Tämän vuoksi tässä oikaisukirjelmässä ehdotetaan vuoden 2014 talousarvioesitykseen otettujen otsakkeen 1 b menojen vähentämistä 160 miljoonalla eurolla (vuoden 2011 hintoina), jotta ne saadaan mukautettua vuoden 2014 enimmäismäärään. 2.3.2 Muu määrärahojen käyttöönoton myöhentäminen Jotta pysyttäisiin otsakkeen 1 b alkuperäisen enimmäismäärän puitteissa, komissio ehdottaa, että Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahoja otetaan myöhennetysti käyttöön vielä 160 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Euroopan alueellisen yhteistyön rahoitussuunnitelmaa muutettiin myös, jotta se vastaisi paremmin ohjelmien hyväksymisen odotettua ajoitusta lainsäädäntömenettelyn viiveet huomioon ottaen: edellisillä ohjelmakausilla nämä ohjelmat hyväksyttiin viimeisten joukossa niiden rajat ylittävien toimien suhteellisen monimutkaisuuden vuoksi. Seuraavassa taulukossa[3] esitetään otsakkeen 1 b uusi menosuunnitelma jakson aikana (miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina). Ainoa muutos verrattuna talousarvioesitykseen koskee Euroopan alueellista yhteistyötä; kaikki muut menot säilyvät ennallaan. || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ Nuorisotyöllisyysaloite, alkuperäinen || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 etupainotettu || +1 271,4 || +871,4 || –428,6 || –428,6 || –428,6 || –428,6 || –428,6 || 0,0 Nuorisotyöllisyysaloite, muutettu || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 Verkkojen Eurooppa – koheesiorahasto, alkuperäinen || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 myöhennetty || –471,2 || –277,5 || +748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Verkkojen Eurooppa – koheesiorahasto, muutettu || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 Euroopan alueellinen yhteistyö, alkuperäinen[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 myöhennetty || –800,2 || –593,9 || -320,1 || +428,6 || +428,6 || +428,6 || +428,6 || 0,0 Euroopan alueellinen yhteistyö, muutettu[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.3 Tiedot vaikutuksista Rahoitussuunnitelman mukauttaminen merkitsee, että momentille ”13 03 64 – Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) – Euroopan alueiden välinen yhteistyö” ehdotetut maksusitoumusmäärärahat vähenevät 169,2 miljoonaa euroa (nykyhintoina) vuoden 2014 talousarvioesitykseen verrattuna. Maksumäärärahoja ei tarvitse muuttaa, sillä komissio oli jo varannut Euroopan alueiden väliseen yhteistyöhön liittyviä ennakkomaksuja varten vähemmän määrärahoja kuin muiden rakennerahasto-ohjelmien tapauksessa. 3 Lisäapu Kyprokselle 3.1 Perusteet pyynnölle Eurooppa-neuvosto totesi kokouksessaan 27. ja 28. kesäkuuta 2013, että Kyprokselle olisi myönnettävä lisäapua. Vaikka rakennerahastoista myönnettävissä määrärahoissa oli jo otettu huomioon talouskriisin erityisvaikutus vauraustasoon useissa euroalueen jäsenvaltioissa Eurooppa-neuvoston helmikuussa 2013 antamien päätelmien mukaisesti, Kyproksen makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta ei ollut tuolloin vielä tehty päätöstä. Kesäkuussa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen yhteydessä pyydettiin Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan tämän uuden rahoitusapuohjelman vuoksi monivuotisen rahoituskehyksen joustomahdollisuuksien, muun muassa joustovälineen, käyttöä, jotta Kyproksen erityisen vaikea tilanne saataisiin ratkaistua.[6] Komissio ehdottaa, että Kyprokselle myönnetään kahden vuoden aikana (kahtena yhtä suurena eränä vuosina 2014 ja 2015) rakennerahastoista yhteensä 200 miljoonan euron (nykyhintoina) lisämääräraha. Samoin kuin kaikki muut, toisille jäsenvaltioille viime helmikuussa myönnetyt lisämäärärahat, tämä lisämäärä on tarkoitus osoittaa alkuperäisten määrärahojen lisäksi Kyproksen vastaaviin rakennerahasto-ohjelmiin, joita rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR). Kyproksen talous kärsii talouskriisin ja sen finanssialaan kohdistuvan kielteisen vaikutuksen vuoksi vakavasta likviditeetin puutteesta. Useiden parhaillaan valmisteltavina olevien hankkeiden kehittämistä on kuitenkin hyvin tärkeä jatkaa. Näillä hankkeilla pyritään pääasiassa edistämään energiatehokkuutta ja uusiutuvia energianlähteitä sekä tukemaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka eivät tällä hetkellä voi saada pankkisektorilta tavanomaista rahoitusta. EU:n lisätuki EAKR:sta mahdollistaa näiden hankkeiden rahoittamisen ja toteuttamisen. Näin ollen EAKR:n lisävaroja voidaan käyttää talouden aktivointiin ja muutoin menetettävien työpaikkojen luomiseen/säilyttämiseen. Julkisen talouden kriisi sekä finanssi- ja talouskriisi heikentävät työllisyysastetta ja lisäävät työttömyyttä entisestään erityisesti nuorten kohdalla. Tämän vuoksi työttömien, erityisesti nuorten, työllistymisnäkymien parantamiseen ja työmahdollisuuksien lisäämiseen on annettava lisää tukea. Lisävarat ESR:sta mahdollistavat paitsi nuorisotakuun osana ehdotettavien toimien rahoittamisen, myös aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden laajemman kattavuuden ja tehostamisen. Lisäksi ESR:n lisävarojen ansiosta Kyproksen julkishallinnossa sekä terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmässä voidaan toteuttaa uudistuksia, joihin Kypros on sitoutunut huhtikuussa 2013 allekirjoitetun yhteistyömuistion / talouden sopeutusohjelman mukaisesti. Lisämäärärahojen jakautuminen ESR:n (30,7 miljoonaa euroa momentille 04 02 62) ja EAKR:n (69,3 miljoonaa euroa momentille 13 03 62) välillä vuonna 2014 riippuu Kyproksen viranomaisten esittämästä ohjelmien välisestä lopullisesta jakautumisesta, kuten kaikissa rakennerahasto-ohjelmissa, asetuksessa asetettujen rajojen puitteissa. Komissio on tämän vuoksi noudattanut samanlaista lähestymistapaa kuin talousarvioesityksessään ja olettanut, että ESR:n osuudeksi vahvistetaan vähimmäisosuus, joka on määritelty Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen liittyvissä neuvotteluissa ilman, että tällä oletuksella on vaikutusta lopulliseen sopimukseen. Kyproksen kohdalla tämä ESR:n vähimmäisosuus olisi 30,7 prosenttia. Komissio tekee tarpeen mukaan määrärahasiirrot jakautumisen mukauttamiseksi, kun ohjelmista on sovittu lopullisesti. 3.2 Rahoitus joustovälineestä Komissio ehdottaa, että lisäavun antamiseksi Kyprokselle vuoden 2014 talousarvioesitykseen lisätään 100 miljoonaa euroa (nykyhintoina) maksusitoumusmäärärahoja. Koska tämä lisämäärä ylittää otsakkeen 1 b menojen enimmäismäärään nähden jäävän liikkumavaran, komissio ehdottaa, että samaan aikaan joustovälineestä otetaan vuonna 2014 käyttöön 78,4 miljoonaa euroa otsakkeeseen 1 b sen jälkeen kun enimmäismäärän puitteissa jäljellä ja käytettävissä oleva liikkumavara (21,6 miljoonaa euroa) on käytetty. Koska vuodeksi 2014 ei ole suunnitteilla maksuja, maksumäärärahoja ei ole tarpeen mukauttaa ylöspäin. 4 Yhteisten teknologia-aloitteiden uusi sukupolvi 4.1 Säädösehdotukset Tutkimusta ja innovointia on olennaisen tärkeää lisätä, jotta voidaan luoda kestävää talouskasvua ja työpaikkoja ja parantaa Euroopan kansainvälistä kilpailukykyä. EU:n tutkimus- ja innovointi-ohjelman Horisontti 2020:n keskeisimpiä tekijöitä on ehdotus yhdistää voimat yksityisen sektorin ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan saavuttaa tuloksia, joita yksittäinen maa tai yritys ei todennäköisesti saavuttaisi yksinään. Tätä varten komissio esitti heinäkuussa 2013 säädösehdotuksia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien perustamisesta jäsenvaltioiden kanssa osana Horisontti 2020 -ohjelmaa. Horisontti 2020 -ohjelmaan sisältyvien yhteisten teknologia-aloitteiden lähtökohtana ovat yhteisistä teknologia-aloitteista seitsemännen puiteohjelman aikana saadut kokemukset ja teollisuuskumppaneiden selkeät sitoumukset. Nämä aloitteet hyötyisivät teollisuuden vahvaan osallistumiseen paremmin soveltuvasta oikeudellisesta kehyksestä ja huomattavasta yksinkertaistamisesta, joka saavutetaan käyttämällä varainhoitoasetuksen uusia säännöksiä täysin hyväksi. Näihin kuuluu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevia säännöksiä, joilla esimerkiksi tunnustetaan selkeästi yhteiset teknologia-aloitteet kuuluu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden elimiksi, jotka voivat antaa omat erityistarpeisiinsa mukautetut ”kevyet” varainhoitosäännökset. Yleistavoitteena on perustaa julkisen ja yksityisen sektorin välille jäsenneltyjä kumppanuuksia, joiden puitteissa voidaan yhdessä kehittää, rahoittaa ja toteuttaa kunnianhimoisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia. Tämän vuoksi komissio on ehdottanut[7] Horisontti 2020 -ohjelman aluksi viiden yhteisen teknologia-aloitteen perustamista ja kullekin näistä selkeästi määriteltyjä tavoitteita läpimurtojen saavuttamiseksi seuraavilla aloilla: · Innovatiivisten lääkkeiden aloite (IMI2): parannetaan Euroopan kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia kehittämällä uusia ja tehokkaampia diagnoosi- ja hoitomenetelmiä, kuten uusia mikrobilääkehoitoja; · Biopohjaiset teollisuudenalat: kehitetään uusia ja kilpailukykyisiä biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjuja, jotka korvaavat fossiilisten polttoaineiden tarpeen ja jotka vaikuttavat voimakkaasti maaseudun kehittämiseen; · Polttokenno- ja vetyteknologia-ala: kehitetään kaupallisesti kannattavia ja puhtaita ratkaisuja, joissa vetyä käytetään energiankantajana ja polttokennoja energianmuuntajina; · Clean Sky (Clean Sky 2): vähennetään selvästi seuraavan sukupolven ilma-alusten ympäristövaikutuksia; · ECSEL (elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten): säilytetään Euroopan johtoasema elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla ja siirrytään nykyistä nopeammin niiden hyödyntämisvaiheeseen. Neljä näistä ehdotuksista on jatkoa seitsemännessä puiteohjelmassa perustetuille yhteisille teknologia-aloitteille (esimerkiksi yhteinen teknologia-aloite ECSEL, johon yhdistetään nykyiset ARTEMIS ja ENIAC). Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteinen teknologia-aloite on kokonaan uusi. Ehdotusten mukaa aloitteita toteutetaan vuoteen 2024 asti. Ehdotuksilla on vaikutusta maksusitoumusmäärärahoihin vuoteen 2020 asti. Samaan aikaan yhteisten teknologia-aloitteiden kanssa komissio on ehdottanut eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen (SESAR-yhteisyritys) laajentamista Horisontti 2020 -ohjelmassa.[8] SESAR-yhteisyrityksellä koordinoidaan SESAR-hanketta, joka on eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan uudistamiseen tähtäävän yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen tekninen osio. Koska SESAR:in toiminta on politiikkalähtöistä, sitä ei perustettu yhteisenä teknologia-aloitteena. Ehdotetulla laajentamisella varmistetaan, että ilmaliikenteen hallintaa koskevan tutkimuksen ja innovoinnin koordinointi jatkuu Horisontti 2020 -toiminnassa täysin yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan politiikan tavoitteiden mukaisesti. SESAR-yhteisyrityksen on yhteisten teknologia-aloitteiden tavoin määrä olla toiminnassa vuoteen 2024 asti, ja ehdotuksella on vaikutusta maksusitoumusmäärärahoihin vuoteen 2020 asti. 4.2 Vaikutus varoihin ja henkilöresursseihin Kaikkien yhteisten teknologia-aloitteiden ja SESAR-yhteisyrityksen toiminta- ja tukimenot (maksusitoumus- ja maksumäärärahoina) ehdotetaan rahoitettaviksi vuonna 2014 asianomaisten Horisontti 2020 -ohjelmien tärkeimmistä toimintamäärärahojen budjettikohdista, joissa toimintatavoitteet ovat samat. Viiden yhteisen teknologia-aloitteen ja SESAR-yhteisyrityksen toiminnan mahdollistamiseksi Horisontti 2020 -ohjelman sisällä kohdennetaan maksusitoumusmäärärahoja uudelleen yhteensä 609,2 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoja 76,9 miljoonaa euroa. Edellä mainitut yhteisten teknologia-aloitteiden ja SESAR-yhteisyrityksen määrärahat koostuvat pääosin toimintamäärärahoista toimintatavoitteiden toteuttamiseksi sekä käyttökustannuksiin tarkoitetusta osuudesta. Käyttökustannukset rahoitetaan puoliksi toimialan toimijoiden ja yhteisyritysten muiden osallistujien kanssa. Yhteisissä teknologia-aloitteissa ja SESAR-yhteisyrityksessä hallinnoitavien toimintamenojen kokonaismäärän ennakoidaan lisääntyvän merkittävästi uudella monivuotisella rahoituskaudella. Viittä yhteistä teknologia-aloitetta ja SESAR-yhteisyritystä varten ehdotetaan vuonna 2014 yhteensä 37:ää kokoaikavastaavaa työntekijää enemmän kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä, jossa otettiin huomioon nykyisten yhteisten teknologia-aloitteiden asteittainen lopettaminen. Henkilöstön nettolisäys johtuu pitkälti kokonaan uuden biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen henkilöstömäärästä (+ 16 kokoaikavastaavaa vuonna 2014). Tätä lisäystä tasapainottaa osittain henkilöstövähennys, joka johtuu ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten yhdistämistä ECSEL-yhteisyritykseksi (–3 kokoaikavastaavaa vuonna 2014). Yhteensä 37 kokoaikavastaavan työntekijän ehdotettu lisäys voidaan jakaa 26 väliaikaiseen toimihenkilöön (25 AD- ja 1 AST-virkamiestä) ja 11 sopimussuhteiseen toimihenkilöön. Uutta henkilöstöä vastaavat palkkatarpeet on laskettu kahdeksan kuukauden perusteella, jotta voidaan ottaa huomioon rekrytointiin tarvittava aika. Biopohjaisten teollisuudenalojen aloitteen osalta palkkatarpeet on laskettu kuuden kuukauden perusteella, sillä kyseessä on täysin uusi elin. Yhteisiin teknologia-aloitteisiin tarvittavaan, Horisontti 2020 -ohjelman toimintamäärärahoja hallinnoivaan lisähenkilöstöön liittyvät hallintomenot kompensoidaan tekemällä vastaava vähennys komission Horisontti 2020 -ohjelman hallinnollisiin tukimenoihin, jotta Horisontti 2020 -ohjelman hallintomenot pysyvät ennallaan. Vastaavasti EU:n osuus kunkin yhteisen teknologia-aloitteen käyttökustannuksista, yhteensä 3,5 miljoonaa euroa, otetaan Horisontti 2020 -ohjelman hallinnollisen tuen menoihin varatuista budjettikohdista. Tiedot yhteisiin teknologiahankkeisiin tarvittavista varoista ja henkilöresursseista, myös ehdotetusta uudelleen kohdentamisesta, esitetään budjettiteknisessä liitteessä. 5 Erityisten teknisen avun budjettikohtien luominen koheesiopolitiikkaa varten 5.1 Säädösehdotukset Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetusluonnoksen 51 artiklan 1 kohdan k alakohdan mukaisesti komission aloitteesta annettavan teknisen tuen piiriin voi kuulua toimenpiteitä rakenteellisten ja hallinnollisten uudistusten yksilöimiseksi, priorisoimiseksi ja toteuttamiseksi vastauksena sellaisissa jäsenvaltioissa vallitseviin taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, joilla on kyseisen asetusluonnoksen 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tilapäisiä budjettivaikeuksia. Näihin toimiin voidaan saada lisää määrärahoja asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä ja yhteisymmärryksessä komission kanssa siirtämällä osa kansallisesta teknisestä avusta komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen. Lisämäärärahat käytetään edellä mainittujen, kyseiseen jäsenvaltioon liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseen komission suoran tai välillisen hallinnoinnin kautta. Komissio esitti yhteisiä säännöksiä koskevaan asetusluonnokseen liittyvien toimielinten välisten neuvottelujen osana pidetyssä lainsäädäntökolmikantakokouksessa 10. syyskuuta 2013 ehdotuksia, joiden mukaan jäsenvaltio voisi esittää tällaisen pyynnön asetusluonnokseen lisättävän uuden säännöksen nojalla (22 a artikla). Asianomaisia määrärahoja hallinnoitaisiin operatiivisena teknisenä tukena komission aloitteesta, mutta ne otettaisiin kuitenkin huomioon edelleen jäsenvaltiokohtaisissa teknisen tuen kokonaismäärärahoissa, ei komission aloitteesta toteutettavan teknisen tuen enimmäismäärissä. 5.2 Vaikutus budjettinimikkeistöön Lainsäädäntötyössä esitettyjen ehdotusten mukaisesti ehdotetaan erityisten budjettikohtien luomista nykyisten, komission aloitteesta toteutettavaa teknistä tukea koskevien budjettikohtien lisäksi saman momentin sisällä. Koska lisäystä esitetään säännöksiin, jotka ovat yhteiset kaikille viidelle Euroopan rakenne- ja investointirahastolle, ehdotetaan, että luodaan viisi pro memoria -budjettikohtaa (p.m.) ja selvitysosaan lisätään vastaavat tiedot. Mahdolliset tarpeet voidaan arvioida vasta myöhemmin asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä. Budjettikohtien luominen ei edellytä uusia maksusitoumus- tai maksumäärärahoja EU:n talousarvioon. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että luodaan seuraavat viisi budjettikohtaa (vastaava vaikutus olemassa olevaan nimikkeistöön on merkitty kursiivilla): ¾ || Alamomentti 04 02 63 02 ¾ Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ¾ Komission jäsenvaltion pyynnöstä hallinnoima operatiivinen tekninen tuki (entisestä momentista 04 02 63 tulee alamomentti 04 02 63 01 momentissa 04 02 63) ¾ || Alamomentti 05 04 60 03 ¾ Komission jäsenvaltion pyynnöstä hallinnoima operatiivinen tekninen tuki (momentissa 05 04 60 ¾ Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto) ¾ || Alamomentti 11 06 63 02 — Euroopan meri- ja kalatalousrahasto — Komission jäsenvaltion pyynnöstä hallinnoima operatiivinen tekninen tuki (entisestä momentista 11 06 63 tulee alamomentti 11 06 63 01 momentissa 11 06 63) ¾ || Alamomentti 13 03 65 02 — Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) — Komission jäsenvaltion pyynnöstä hallinnoima operatiivinen tekninen tuki (entisestä momentista 13 03 65 tulee alamomentti 13 03 65 01 momentissa 13 03 65) ¾ || Alamomentti 13 04 61 02 — Koheesiorahasto — Komission jäsenvaltion pyynnöstä hallinnoima operatiivinen tekninen tuki (entisestä momentista 13 04 61 tulee alamomentti 13 04 61 01 momentissa 13 04 61) 6 Päätelmä Tässä oikaisukirjelmässä mukautetaan vuoden 2014 talousarvioesitystä monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen mukaisesti. Lisäksi siinä otetaan huomioon yhteisten teknologia-aloitteiden uutta sukupolvea ja koheesiopolitiikkaa koskevaa erityistä teknistä tukea koskevat komission ehdotukset. Oikaisukirjelmä on päivitetty perusta vuoden 2014 talousarvion sujuvalle hyväksymiselle. Komission esittää vielä ehdotukset rahoitusohjelmia koskevasta valtuutuksesta toimeenpanovirastoille sekä maatalousmarkkinoita ja kalastusalaa koskevan säännönmukaisen syyspäivityksen, jonka se toimittaa hyvissä ajoin ennen sovittelumenettelyn aloittamista. 7 Yhteenvetotaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain Otsake || Talousarvioesitys (TAE) 2014 || Oikaisukirjelmä nro 1 || TAE 2014 + oikaisukirjelmä nro 1 MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM 1. || Älykäs ja osallistava kasvu || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Enimmäismäärä || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Liikkumavara || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1 a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Enimmäismäärä (1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Liikkumavara || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1 b || Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Enimmäismäärä (1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Liikkumavara || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Joustoväline || || || || || 78 380 000 || Liikkumavara || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Kestävä kasvu: luonnonvarat || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Enimmäismäärä || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Liikkumavara || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || josta: Euroopan maatalouden tukirahasto – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Alaenimmäismäärä || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Liikkumavara || 0 || || || || 0 || 3. || Turvallisuus ja kansalaisuus || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Enimmäismäärä || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Liikkumavara || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Globaali Eurooppa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Enimmäismäärä || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Liikkumavara || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Hallinto || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Enimmäismäärä || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Liikkumavara || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || josta: toimielinten hallintomenot || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Alaenimmäismäärä || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Liikkumavara || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Korvaukset || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Enimmäismäärä || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Liikkumavara || 400 000 || || || || 400 000 || Yhteensä || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Enimmäismäärä || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Joustoväline || || || || || 78 380 000 || Liikkumavara || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || Monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Kaikki yhteensä || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) Talousarvioesitystä koskevassa sarakkeessa esitetyt enimmäismäärät perustuvat monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen tilanteeseen talousarvioesityksen antamisen aikaan, kun taas oikaisukirjelmää koskevassa sarakkeessa esitetyissä enimmäismäärissä otetaan huomioon kesäkuun 2013 lopussa aikaansaatu poliittinen yhteisymmärrys. [1] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] COM(2013) 450. [3] Luvut on pyöristetty yhteen desimaaliin eikä niillä ole vaikutusta monivuotista rahoituskehystä koskevan asetusehdotuksen 9 g artiklaan. [4] Mukaan lukien 0,35 % tekniseen apuun komission aloitteesta; vähennetään tälle momentille osoitetuista määrärahoista. [5] Mukaan lukien 0,35 % tekniseen apuun komission aloitteesta; vähennetään tälle momentille osoitetuista määrärahoista. [6] Kesäkuussa 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, 18 kohta. [7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501, COM(2013) 505 ja COM(2013) 506, 10.7.2013. [8] COM(2013) 503, 10.7.2013.