KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Suurvuoreaktorin käyttö vuonna 2010 /* COM/2012/0171 final */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Suurvuoreaktorin käyttö vuonna 2010 Neuvosto hyväksyi 25. toukokuuta 2009 kolmivuotisen lisätutkimusohjelman, joka koskee Pettenissä Alankomaissa sijaitsevan suurvuoreaktorin toimintaa vuosina 2009–2011. Ohjelman toteuttaa komission yhteinen tutkimuskeskus (YTK). Lisätutkimusohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että komissio tiedottaa ohjelman toteutuksesta vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle laatimalla siitä kertomuksen. Tämä kertomus, joka koskee suurvuoreaktorin käyttöä vuonna 2010, on toinen kolmesta vuosikertomuksesta, jotka kattavat koko lisätutkimusohjelman. Ohjelmalla on seuraavat päätavoitteet: 1) Taata suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö neutronien saannin turvaamiseksi kokeita varten. 2) Antaa tutkimuslaitoksille mahdollisuus käyttää suurvuoreaktoria tehokkaasti eri aloilla, joita ovat Euroopan kannalta merkittävien ydinreaktoreiden polttoaineiden ja materiaalien turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan lukien isotooppien kehittäminen lääketieteellisiin tutkimuskysymyksiin, ydinfuusio, perustutkimus ja koulutus sekä ydinjätehuolto. Suurvuoreaktori toimii väitöskirjaa valmistelevien ja tohtorin tutkinnon suorittaneiden tutkijoiden koulutuslaitoksena, joka antaa heille mahdollisuuden tehdä tutkimusta kansallisissa tai eurooppalaisissa ohjelmissa. Suurvuoreaktoria käytetään myös radioisotooppien kaupalliseen tuotantoon. Se tuottaa tarvittavat radioisotoopit yli puoleen Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Seuraavassa kohdassa kerrotaan, kuinka suurvuoreaktorin turvallista käyttöä ja tutkimusta koskevat tavoitteet toteutuivat vuonna 2010. 1. Suurvuoreaktorin turvallinen käyttö Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) on laitoksen omistaja (99 vuotta voimassa olevalla vuokrasopimuksella), ja YTK hallinnoi laitosta ja sen budjettia. Suurvuoreaktoria käyttää NRG (Nuclear Research and Consultancy Group), joka käyttää ja ylläpitää laitosta ja hallinnoi reaktoriin liittyvää kaupallista toimintaa[1]. Reaktorilla on Alankomaiden kansallisen sääntelyviranomaisen KFD:n (Kernfysische Dienst) myöntämä toimilupa. Lain mukaan suurvuoreaktorille on, kuten ydinlaitoksillekin, tehtävä kymmenen vuoden välein turvallisuustarkastukset, jotka suorittaa NRG. Suurvuoreaktorille on tehty myös riippumaton INSARR-tarkastus (Integrated Safety Assessment for Research Reactors, tutkimusreaktoreiden yhdennetty turvallisuusarviointi), jonka suoritti Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) huhtikuussa 2011. Suurvuoreaktori oli vuonna 2010 käytössä ainoastaan 143 päivän ajan, sillä se pysäytettiin pohjayhteen pinnoitteen laajamittaista korjausta varten. Alankomaiden kansallinen ydinturvallisuusviranomainen valvoi korjaustöiden suunnittelua ja toteutusta ja tarkasti ne kansallisten säädösten ja vaatimusten mukaan. Reaktorin korjaus, tarkastus ja testaus kestivät 201 päivää. Huoltotyöt sisälsivät kaikkien järjestelmien, rakenteiden ja osien ennaltaehkäisevän, korjaavan ja määräaikaishuollon. Niiden tavoitteena oli varmistaa suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö. Myös toimilupavaatimuksiin kuuluva tietyin määräajoin tehtävä vuototesti (0,2 baaria ylipainetta 24 tunnin ajan) ja laajennetut käytönaikaiset tarkastukset, mukaan lukien pohjayhteen pinnoitteen mittaukset, suoritettiin hyväksyttävästi. Vaaratilanteita, jotka olisivat sijoittuneet kansainväliselle ydinlaitostapahtumien vakavuusasteikolle (INES), ei esiintynyt. 2. Tutkimus ja isotooppituotanto 2.1 Tutkimus Vuonna 2010 toteutettiin seuraavia tieteellisiä toimia, jotka jatkuvat edelleen: · rakenteelliseen eheyteen liittyvien neutronitekniikoiden standardointia käsittelevän eurooppalaisen NeT-verkon (European Network on Neutron Techniques Standardisation for Structural Integrity) hallinnointi. Vuoden tärkeimpiin kokeisiin lukeutuivat materiaalien vanhenemisprosessien tutkimus pienkulmasirontamenetelmällä; · jäännösjännityksen mittaaminen neutronidiffraktiolla, mikrorakenteen kehityksen arviointi lämpövanhennetuissa lujitetuissa teräksissä ja radioaktiivisen hajoamisen lämpökiihdytyksen tutkimus; · polttoaineen säteilytyskokeet, jotka koskevat kevyempien aktinidien transmutaatiota ydinjätteen säteilymyrkyllisyyden vähentämiseksi; · polttoaineen säteilytyskokeet, joissa tutkitaan fissiotuotteiden pidätyskykyä; · kokeet, joissa tutkitaan reaktorin rakennusmateriaalien (grafiitit, komposiitit, volframiseokset ja teräs) haurastumista säteilytyksen seurauksena; · fuusioreaktoriteknologian ja kiihdytinkäyttöisten järjestelmien teknologian tutkimus, joka koskee berylliumkuulia, teräksiä ja hitsejä säteilytyksen aikana ja sen jälkeen. 2.2 Isotooppituotanto Vuosi 2010 oli poikkeuksellinen suurvuoreaktorin lääketieteellisten radioisotooppien tuotannossa. Se voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen. Vuoden alussa suurvuoreaktori toimi täydellä tuotantoteholla helmikuun puoleenväliin asti. Sitten tuotanto keskeytettiin pohjayhteen pinnoitteen korjauksen ajaksi. Samaan aikaan lääketieteellisistä radioisotoopeista oli pula kaikkialla maailmassa. Tuotanto käynnistettiin uudelleen normaalisti syyskuussa 2010. Suurvuoreaktorin korjaukseen asti reaktoria käytettiin ensisijaisesti lääketieteellisten isotooppien tuotantoon. Reaktorin lataus suunniteltiin siten, että radiofarmaseuttisia valmisteita, erityisesti molybdeeni 99 ‑isotooppia, jota käytetään lääketieteellisiin tarkoituksiin (kuten syöpähoitoihin), voitiin tuottaa mahdollisimman suuret määrät. Tämä lataus mahdollisti jopa 11 samanaikaista säteilytystä, joilla tuotettiin molybdeeni-99 ‑isotooppia. Tänä aikana, jona reaktori toimi enimmäiskapasiteetilla, suurvuoreaktorin tuotanto ylitti eurooppalaisen toimitusverkon radiokemiallisen prosessointikapasiteetin. Arvion mukaan suurvuoreaktori tuotti tänä aikana riittävästi valmisteita siihen, että maailmanlaajuisesti voitiin tehdä yli 50 000 potilaskuvausta päivässä. Luku kattaa noin 60 % koko maailman kysynnästä. Vuoden 2010 aikana reaktorin hoitaja NRG koordinoi toimia, joilla pyrittiin minimoimaan toimitusvaikeuksien aiheuttamat haitat. Se myös tiedotti isotooppeja käyttäville asiakkaille korjauksen edistymisestä sekä reaktorin uudelleenkäynnistyksen aikataulusta. Tapahtumat myös korostivat suurvuoreaktorin keskeistä asemaa terveydenhuollossa käytettävien isotooppien toimitusketjussa. 3. Ohjelman toteutuksen rahoitus Jäsenvaltioilta saatiin vuonna 2010 rahoitusta ohjelman toteuttamista varten seuraavasti: Belgia, 400 000 euroa; Ranska, 300 000 euroa; Alankomaat, 8 223 000 euroa. Nämä maksut kattavat ohjelman menot neuvoston päätöksen 2009/410/Euratom liitteen II mukaisesti. Rahoitusosuudet on laskettu siten, että ne kattavat reaktorin ennakoidut menot vuonna 2010. Laskelmassa on huomioitu reaktorin tuottamat kaupalliset tulot. Komissio ei kata mahdollista toimintamenojen vajetta eikä myöskään mahdollisia kunnostus- tai korjauskustannuksia. Komissio sai vuonna 2010 lisätutkimusohjelmasta 800 000 euroa käytöstäpoistorahastoa varten. Muut komissiolle aiheutuneet kustannukset (esim. suorat henkilöstömenot, energia-, vesi- ja jätepalvelut, käytetyn polttoaineen huolto), joiden kokonaissumma oli 1 674 000 euroa, rahoitettiin myös lisätutkimusohjelman budjetista. Suurvuoreaktorin käyttöä vuonna 2010 käsitellään tarkemmin tähän kertomukseen liittyvässä komission työasiakirjassa. [1] YTK ja Stichting Energieonderzoek Centrum Nederland, lyh. ECN (jonka silloinen nimi oli Stichting Reactor Centrum Nederland, lyh. RCN) solmivat 20. kesäkuuta 1967 yhteistyösopimuksen nro 054-68-1 PET N, joka koskee suurvuoreaktorin käyttöä YKT:n laitosalueella.