EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.6.2018 COM(2018) 443 final 2018/0233(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS veroyhteistyötä koskevan Fiscalis-ohjelman perustamisesta {SWD(2018) 323 final}

{SWD(2018) 324 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Komissio hyväksyi 2. toukokuuta 2018 seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin vuosiksi 2021–2027. Komissio ehdotti uutta, nykyaikaista pitkän aikavälin talousarviota, joka liittyy tiiviisti EU:n 27 jäsenvaltion poliittisiin painopisteisiin. Talousarvioehdotuksessa nykyaikaistetuille ohjelmille vahvistetaan kokonaan uusia välineitä, jotta unionin painopisteet voitaisiin saavuttaa tehokkaasti. Tähän pohjautuen komissio ehdottaa uutta Fiscalis-ohjelmaa sisämarkkinoiden, innovaation ja digitaalitalouden budjettikohdasta. Kyseisellä ohjelmalla edistetään veropolitiikan (myös hallinnollisen yhteistyön) toimintaa ja tuetaan veroviranomaisia monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen mukana olleen tiedonannon mukaisesti. Tässä ehdotuksessa esitetään, että soveltaminen alkaisi 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee unionin 27 jäsenvaltiota, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Unioni ja kansalliset veroviranomaiset kärsivät edelleen riittämättömästä kapasiteetista ja puutteellisesta yhteistyöstä sekä EU:n sisällä että kolmansien maiden kanssa, mikä estää niitä suorittamasta tehtäviään tehokkaasti ja tuloksellisesti. Niiden on ratkottava nopeasti ja yhteistyötä tehden uudet ongelmat (esim. veropetokset, veronkierto, verovilppi, digitalisaatio ja uudet liiketoimintamallit) ja samalla estettävä aiheuttamasta tarpeetonta hallinnollista rasitusta kansalaisille ja yrityksille rajat ylittävissä liiketoimissa. Nämä suuntaukset aiheuttavat jatkuvasti uusia haasteita kansallisten veroviranomaisten toiminnalle ja tuloksellisuudelle. Niiden vuoksi veroviranomaisten on kehitettävä parempia ja innovatiivisia keinoja hoitaakseen ydintehtävänsä eli kantaakseen verot, joista saatavat tulot menevät suoraan kansallisiin talousarvioihin ja välillisesti unionin talousarvioon. Sen vuoksi komissio ehdottaa Fiscalis-ohjelmaa, joka sisältää keinot ja määrärahat, joilla veropolitiikkaa ja veroviranomaisia tuetaan hallinnollisten ja tietoteknisten valmiuksien kehittämisen ja operatiivisen yhteistyön kautta. •Yhdenmukaisuus muiden politiikkojen säännösten kanssa Tämä ehdotus on yhdenmukainen oikeudenmukaiseen ja tehokkaaseen unionin verojärjestelmään tähtäävän komission toimintasuunnitelman kanssa. Sen tarkoituksena on mm. suojata jäsenvaltioiden veroviranomaisten valmiuksia kantaa veroja. Monilla kyseisten puitteiden mukaisesti hyväksytyillä aloitteilla pyritään parantamaan verotuksen läpinäkyvyyttä ja hallinnollista yhteistyötä mm. asiaankuuluvien verotietojen vaihdon kautta. Fiscalis-ohjelmaa koskevalla ehdotuksella luodaan talousarvio- ja muut keinot, joilla tällaisia sääntelytoimia voidaan tukea ja panna täytäntöön. Tällaisen hallinnollisen yhteistyön tärkeitä piirteitä ovat asiaankuuluvat eurooppalaiset sähköiset järjestelmät, joilla annetaan jäsenvaltioiden veroviranomaisille konkreettinen mahdollisuus vaihtaa tietoja. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus on yhdenmukainen muiden sellaisten EU:n toimintaohjelmaehdotusten kanssa, joilla tähdätään samanlaisiin tavoitteisiin vastaavilla toimialoilla. Niitä ovat erityisesti seuraavat: –Tulli-ohjelma, jolla tuetaan tulliyhteistyötä; –EU:n petostentorjuntaohjelma, jolla estetään petosten syntymistä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi SEUT-sopimuksen 325 artiklan mukaisesti; –Sisämarkkinoiden ohjelma, jolla tuetaan paremmin toimiviin sisämarkkinoihin tähtääviä EU:n toimia; –Uudistusten tukiohjelma, jolla autetaan tiettyjä EU-maita kehittämään paremmin toimivammat instituutiot, vahvemmat hallintokehykset ja tehokkaat julkishallinnot. Synergiaetuja voi lisäksi mahdollisesti syntyä tietotekniikan alalla useiden unionin aloitteiden kanssa (esim. Digitaalinen Eurooppa -ohjelma) sekä kaikkien (merkittäviä) sähköisiä järjestelmiä käyttävien ohjelmien, Verkkojen Eurooppa -välineen rakenneosien uudelleenkäytön, eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden, tieto- ja viestintätekniikan säännöllisesti päivitettävän standardointisuunnitelman, FinTech-toimintasuunnitelman, Euroopan horisontti -ohjelman, lohkoketjuteknologian seurantakeskuksen ja foorumin ja muiden petoksia ja kyberturvallisuusriskejä koskevien aloitteiden kanssa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tärkeä osa Fiscalis-ohjelmasta koskee jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon tukemista Euroopan unionissa tehtävän veroalan hallinnollisen yhteistyön puitteissa. Hallinnollista yhteistyötä koskevassa unionin lainsäädännössä määrätään eurooppalaisten sähköisten järjestelmien käytöstä jäsenvaltioissa. Tässä ehdotuksessa esitetään, että komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että IV luvussa tarkoitettuja eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä kehitetään ja käytetään asianmukaisesti. Tältä osin niiden on säännöllisesti koordinoitava toimiaan ja sovittava kaikista eurooppalaisten sähköisten järjestelmien käytettävyyden, yhteenliitettävyyden ja jatkuvan parantamisen varmistamiseksi tarvittavista näkökohdista. Ohjelma sisältää myös komissiolle ja jäsenvaltioille kuuluvat tehtävät ja vastuualueet, joilla varmistetaan eurooppalaisiin sähköisiin järjestelmiin sisältyvien yhteisten osien ja kansallisten osien käyttöönoton ja toiminnan koordinointi. Tämän tarkoituksena on taata kyseisten osien toimivuus, yhteenliitettävyys ja jatkuva parantaminen. Tällaiset tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen liittyvät näkökohdat ja muut hallinnollisia valmiuksia koskevat näkökohdat parantavat sisämarkkinoiden toimintaa, minkä vuoksi voidaan perustella, että ohjelman oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 114 artikla. Ehdotettu Fiscalis-ohjelma tarjoaa käyttöön mekanismit, keinot ja tarvittavan rahoituksen veropolitiikan tukemiseksi ja veroviranomaisten välisen yhteistyön parantamiseksi. Ehdotettuihin toimenpiteisiin sisältyvät mm. kokoukset ja niiden kaltaiset kertaluonteiset tapahtumat, hankekohtainen jäsennelty yhteistoiminta sekä inhimillisten toimintaedellytysten ja valmiuksien kehittäminen, joihin jäsenvaltiot ja niiden virkamiehet voivat osallistua vapaaehtoisuuden perusteella. Kyseisten toimien yleisenä tavoitteena on edistää hallinnollista yhteistyötä ja parantaa jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia veroalalla, minkä vuoksi SEUT-sopimuksen 197 artiklan käyttö on perusteltua.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) EU:n verotavoitteita eli veropetosten, veronkierron ja verovilpin estämistä, verotuksen oikeudenmukaisuuden ja läpinäkyvyyden parantamista sekä sisämarkkinoiden toiminnan ja kilpailukyvyn tukemista ei voida saavuttaa pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden toimin. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja kaikkiin asiaankuuluviin haasteisiin vastaamiseksi tarvitaan yhteisiä sääntöjä, koordinointia ja yhteistyötä jäsenvaltioiden veroviranomaisten välillä. Tällainen tiivis yhteistyö ja koordinointi voidaan toteuttaa ainoastaan keskitetyllä lähestymistavalla ja mieluiten unionin tasolla. Fiscalis-ohjelman toimet ovat kustannustehokkaampia kuin se, että kukin osallistujamaa ottaisi käyttöön yksittäiset yhteistyökehykset kahden- tai monenväliseltä pohjalta ja kehittäisi kansallisia tietoteknisiä ratkaisuja rajatylittäviin ongelmiin. Lisäksi Fiscalis-ohjelman toimien ja yhteistyömekanismien avulla voidaan parantaa merkittävästi kansallisten veroviranomaisten välistä luottamusta, joka on tarpeen, jotta EU:n verojärjestelmien kitkaton yhteistyö ja yhteistoiminta olisi mahdollista sisämarkkinoilla. Tätä taustaa vasten Fiscalis-ohjelmassa keskitytään hallinnollista yhteistyötä koskevien tehokkaiden mekanismien (ja niissä tarvittavien tietoteknisten välineiden) perustamiseen tähtääviin EU:n toimiin, joilla pyritään tarjoamaan kansallisille veroviranomaisille tehokkaammat keinot torjua veropetoksia, veronkiertoa ja verovilppiä ja samalla helpottamaan välillisesti verosäännösten noudattamista verovelvollisten keskuudessa. •Suhteellisuusperiaate Valtaosa ehdotetusta talousarviosta käytetään tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviin toimiin. Valittu lähestymistapa perustuu tietotekniseen rakennemalliin, jossa eurooppalaiset sähköiset järjestelmät koostuvat yhteisten osien ja kansallisten osien yhdistelmästä. Tätä mallia pidetään parempana kuin täysin keskitettyä tietoteknistä rakennemallia, koska valitussa mallissa jätetään osa talousarviovastuusta jäsenvaltioille, jotka kehittävät tietoteknisten järjestelmien kansalliset osat, ja koska siinä otetaan myös huomioon kansalliset etusijaisuudet, vaatimukset ja rajoitukset. Yhteentoimivuuden ja yhteenliitettävyyden parantaminen sisämarkkinoilla saavutetaan näin ollen oikeasuhteisella tavalla. •Toimintatavan valinta EU:n toimet on tarpeen toteuttaa rahoitusohjelmana. Komissio ehdottaa Fiscalis 2020 ohjelman seuraajaksi asetusta. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon Fiscalis 2013 -ohjelmaa koskevan loppuarvioinnin suositukset ja alustavat tulokset meneillään olevasta Fiscalis 2020 -ohjelman väliarvioinnista. Ne osoittavat, että EU:n toimista saadaan merkittävää lisäarvoa ja että sillä rakennetaan luottamusta ja edistetään vahvaa yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden välillä että muiden osallistujamaiden (ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat) kanssa. Ohjelmalla myös helpotetaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa samalla kun siitä saadaan tehokkuushyötyjä (resurssien yhdistäminen) varsinkin sähköisten järjestelmien alalla (jolla EU:n toiminta johtaa mittakaavaetuihin ja kehittämiskustannusten alenemiseen) ja koulutusmoduulien alalla (jolla EU:n toiminnan ilmoitetaan säästävän aikaa ja rahaa joidenkin viranomaisten osalta). Osallistujat ovat myös ilmoittaneet, että kiinnostus yhteisiä toimia kohtaan on suuri ja kasvaa koko ajan (erityisesti työvierailut, seminaarit ja työpajat), sillä niitä pidetään veroviranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa edistävänä tehokkaana välineenä. Asiantuntijaryhmien käyttöönottoa pidetään vahvana keinona edistää entistä tiiviimpää yhteistyötä (alueelliselta tai temaattiselta pohjalta) Fiscalis 2020 -ohjelman erityisten rahoitusjärjestelyjen ja toimintakehyksen vuoksi. Eräät osallistujat painottivat mahdollisuutta ohjata varoja nykyistä enemmän tällaiseen hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen. •Sidosryhmien kuuleminen Komissio teetti ennakkoarvioinnin tueksi ulkoisen selvityksen, johon sisältyi erityinen kuuleminen, jossa kerättiin laajemmin sidosryhmien näkemyksiä. Ohjelman erityisen soveltamisalan vuoksi (veroviranomaiset ovat ainoita tahoja, jotka saavat suoria hyötyjä) kuulemisissa keskityttiin veroviranomaisten näkemyksiin, joita saatiin hankeryhmien ja maakohtaisten vierailujen lisäksi kyseisille viranomaisille kohdennetuista tapaustutkimuksista ja erityisistä selvityksistä. Elinkeinojärjestöjen, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen, tutkijoiden, Fiscalis 2020 -osallistujamaiden, konsulttien ja kansainvälisten järjestöjen (esim. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö) kanssa käydyt keskustelut täydensivät näitä toimia. Ulkoinen selvitys ja siihen liittyvät kuulemiset vahvistivat, että veroviranomaisten edessä on vaikeita aikoja ja että seuraavien kahden keskeisen tekijän ympärille on laadittava kunnianhimoinen ohjelma: yhtäältä valmiuksien kehittämisen ja yhteistyötoimien jatkuvuus ja vahvistaminen (tietotekniikka ja henkilöresurssit), jotta EU:n lainsäädäntöä ja kansallisia veromääräyksiä voidaan soveltaa asianmukaisesti, ja toisaalta operatiivisen yhteistyön tehostaminen ja innovoinnin esteiden poistaminen. Avoin julkinen kuuleminen aiheesta ”EU:n rahastot investointien, tutkimuksen & innovoinnin, pk-yritysten ja sisämarkkinoiden alalla” on järjestetty. Siinä koottiin kansalaisten mielipiteitä esim. poliittisista haasteista ja siitä, mitä toimia EU:n olisi toteutettava veroalalla. •Ulkoinen asiantuntemus Komissio teetätti ennakkoarvioinnin tueksi ulkoisen selvityksen saadakseen määrällisiä ja laadullisia tietoja. Tavoitteena oli tunnistaa veroalaan vuoden 2020 jälkeen vaikuttavat keskeiset liikkeelle panevat voimat sekä jäsenvaltioiden veroviranomaisten kohtaamat ongelmat, joihin voitaisiin puuttua tulevilla EU:n rahoitustoimilla havaittujen liikkeelle panevien voimien ja niiden seurausten luonne huomioon ottaen. Selvityksen ansiosta komissio pystyy - yksilöimään EU:n tason toimet havaittujen liikkeelle panevien voimien ja ongelmien perusteella; - yksilöimään kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävät mahdolliset EU:n eri toimintavaihtoehdot, toteuttamaan EU:n tulevat rahoitustoimet näihin liikkeelle paneviin voimiin ja ongelmiin reagoimiseksi sekä arvioimaan yksilöityjen vaihtoehtojen oletettuja taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia; - vertaamaan toimintavaihtoehtoja toisiinsa vahvistettujen kriteerien (esim. tehokkuus, vaikuttavuus, merkittävyys ja johdonmukaisuus) perusteella ja asettaa ne paremmuusjärjestykseen. •Vaikutustenarviointi Koska Fiscalis-ohjelmaehdotus on sen talousarvion sisällön, rakenteen ja koon osalta suoraa jatkoa aiempaan Fiscalis 2020 -ohjelmaan, katsottiin, ettei vaikutustenarviointia tarvita. Ennakkoarviointi on katsottu asianmukaisemmaksi tavaksi täyttää parempaa sääntelyä koskevat vaatimukset oikeasuhteisesti.

•Yksinkertaistukset Käynnissä olevaa ohjelmaa on jo yksinkertaistettu tuotoksia ja tuloksia voimakkaasti painottaen. Sillä pannaan täytäntöön kaikki aiemmissa arvioinneissa yksilöidyt yksinkertaistukset. Tärkein todetuista uusista yksinkertaistuksista olisi kertakorvausten/yksikkökustannustenlaajempi käyttö ja mahdollisuus hyväksyä monivuotisia työohjelmia komiteamenettelystä aiheutuvien jokavuotisten hallinnollisten rasitusten välttämiseksi. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksiin. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET EU:n rahoitusohjelmien uudelleentarkastelun ajoitus liittyy 2. toukokuuta 2018 annettuun uutta monivuotista rahoituskehystä koskevaan ehdotukseen. Tämän ehdotuksen mukaisesti tämä Fiscalis-ohjelmaa koskeva asetus sisältää 270 miljoonan euron julkisen talouden kehyksen (nykyhintoina) vuosiksi 2021–2027. Fiscalis-ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointitapaa, ja se hoidetaan priorisoidusti. Työohjelmat, joissa määritetään tietyn ajankohdan painopistealueet, laaditaan yhdessä sidosryhmien kanssa. Ohjelma vaikuttaa unionin ja sen jäsenvaltioiden tuloihin. Vaikka vaikutusta ei voida esittää määrällisesti, se helpottaa ja yksinkertaistaa veroviranomaisten toimintaa suorien ja välillisten verojen kantamisen osalta. Koska työn laatu paranee yhteistyön sekä tietoteknisten ja inhimillisten valmiuksien kehittämisen ansiosta, veroviranomaiset voivat tehokkaammin suojata unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisia etuja. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ehdotetun Fiscalis-ohjelman vaikutuksista tehdään väli- ja loppuarviointi, ja vaikutuksia seurataan jatkuvasti korkeatasoisten tulosindikaattoreiden perusteella. Nämä arvioinnit tehdään 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Kyseisessä sopimuksessa kolme toimielintä vahvistivat, että voimassaolevaa lainsäädäntöä ja politiikkaa koskevien arviointien olisi muodostettava perusta lisätoimien eri vaihtoehtojen vaikutustenarvioinneille. Arvioinneissa tarkastellaan välineen käytännön vaikutuksia indikaattoreiden ja tavoitteiden sekä sellaisen yksityiskohtaisen analyysin perusteella, jossa arvioidaan, missä määrin välinettä voidaan pitää merkittävänä, tuloksellisena, tehokkaana, riittävästi lisäarvoa tuottavana ja johdonmukaisena muiden EU:n politiikkojen kanssa. Arvioinneissa otetaan huomioon puutteiden/ongelmien havaitsemisesta saadut kokemukset sekä mahdollisuudet parantaa toimia tai niiden tuloksia ja maksimoida niiden vaikutusta. Niissä yksilöidään toimien sääntelykustannukset, hyödyt ja säännöt ja esitetään ne määrällisesti. Arvioinnin raportointijärjestelmällä varmistetaan, että ohjelman arviointia koskeva data kerätään tuloksellisesti, tehokkaasti, oikea-aikaisesti ja asianmukaisella rakeisuuden tasolla. Tällaiset data ja tiedot on toimitettava komissiolle tavalla, joka noudattaa muussa lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia. Tämä tarkoittaa mm. sitä, että henkilötiedot olisi anonymisoitava tarvittaessa. Sitä varten unionin varojen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. Tuloksia ja tuotoksia arvioidaan säännöllisesti kattavassa seurantajärjestelmässä etukäteen määriteltyjen indikaattoreiden perusteella, jotta parasta vastinetta rahalle koskeva vastuuvelvollisuus voidaan asettaa. Tulosmittaamista koskeva data kerätään erilaisilla datankeruuvälineillä. Toimien seurantalomakkeita, tapahtuman arviointilomakkeita ja verovirkailijoiden säännöllisiä mielipidekyselyjä pidetään tällä hetkellä tärkeimpinä välineinä. Koska ohjelmalla on tukirooli ja se auttaa osallistujamaan viranomaisia jakamaan tietoja ja parantamaan valmiuksiaan, seurantajärjestelmässä keskitytään seuraamaan indikaattoreiden perusteella, miten ohjelmaan kuuluvat toimet etenevät tuotosten tasolla. Mahdollisuuksien mukaan sillä seurataan indikaattoreita myös sellaisilla aloilla, jotka liittyvät ohjelman korkean tason tavoitteisiin Komissio antaa vuosittain ohjelman etenemistä koskevan tilannekatsauksen, joka sisältää yhteenvedon edistymisestä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa sekä asiaankuuluvista tuotos- ja tulosindikaattoreista. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luku – Yleiset säännökset Ohjelman soveltamisalaa on mukautettu, jotta siinä voitaisiin ottaa entistä kattavammin huomioon veropolitiikan ja veroviranomaisten uudet tarpeet. Vaikka käynnissä olevan Fiscalis 2020 -ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa verotusjärjestelmien asianmukaista toimintaa sisämarkkinoilla, ehdotetulla ohjelmalla tuetaan myös veropolitiikkaa ja kansallisia veroviranomaisia, jotta mm. muista EU:n ja kansallisista poliittisista aloitteista johtuvat tukitarpeet otettaisiin huomioon paremmin. Ohjelmalla pyritään ehkäisemään ja torjumaan veropetoksia, veronkiertoa ja verovilppiä; ehkäisemään ja vähentämään kansalaisille ja yrityksille rajatylittävässä liiketoiminnassa aiheutuvaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta; saavuttamaan sisämarkkinoiden koko potentiaali ja edistämään EU:n kilpailukykyä; ja edistämään ja tukemaan unionin yhteistä lähestymistapaa kansainvälisillä foorumeilla. Vaikka ohjelman tavoitteet esitetään hieman eri tavalla ja hieman yksinkertaistaen ilman operatiivisia tavoitteita, ohjelman tavoitteet pysyvät periaatteessa muuttumattomina. Käynnissä olevan Fiscalis 2020 -ohjelman tapaan uuteen ohjelmaan voivat osallistua jäsenvaltiot, liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat. Unionin yleisen politiikan mukaisesti Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvilla mailla ja kolmansilla mailla on myös mahdollisuus osallistua ohjelmaan unionin ja kyseisten maiden välillä tehdyissä erityisissä sopimuksissa määrätyin ehdoin.

II luku – Avustuskelpoisuus Toimityypit, joille voidaan myöntää rahoitusta ohjelmasta, ovat pohjimmiltaan samat kuin nykyisessä ohjelmassa. Niiden typologiaa on kuitenkin yksinkertaistettu ja vähennetty, jotta joustavuutta on voitu lisätä. Liitteessä 1 olevassa ohjeellisessa luettelossa esitetään konkreettisia toimia, joita voidaan rahoittaa ohjelmasta. Nykyisen Fiscalis 2020 -ohjelman asiantuntijaryhmien välineestä saatujen kokemusten perusteella ehdotuksessa kiinnitetään erityistä huomiota hankepohjaiseen jäsenneltyyn yhteistyöhön, jolla pyritään parantamaan operatiivista yhteistyötä ja joka mahdollistaa tiiviit ja integroidut yhteistyömuodot osallistujamaiden välillä. Ohjelmaan lisättävä uutuus on määräys, joka koskee toimia, jotka ovat tarpeen eurooppalaisten sähköisten järjestelmien mukauttamiseksi tai laajentamiseksi ohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä silmälläpitäen. Tämä on helpompi ja suoraviivaisempi mekanismi kuin Fiscalis 2020 -ohjelman mekanismi, jossa ei ole mahdollista rahoittaa eurooppalaisiin sähköisiin järjestelmiin tehtäviä muutoksia, jos asiaankuuluvan kolmannen maan kanssa ei ole tehty SEUT-sopimuksen 218 artiklan mukaista kansainvälistä sopimusta. Optimaalisen määräajan vahvistamiseksi yhteenliitettävyydelle kolmansien maiden kanssa, ehdotuksessa annetaan mahdollisuus rahoittaa tarvittavat mukautukset ja laajennukset sekä hyväksyä asiaankuuluvat edellytykset (esim. kyseiseltä kolmannelta maalta tai kansainväliseltä järjestöltä perittävä rahoitusosuus) sisältävät hallinnolliset järjestelyt. Tämä olisi mahdollista vain jos toimi on unionin edun mukainen. Globalisaation tärkeyden vuoksi ohjelmassa annetaan edelleen mahdollisuus ottaa valtion viranomaisten edustajia, myös kolmansien maiden edustajia, sekä kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia mukaan ohjelmaan ulkopuolisina asiantuntijoina silloin, kun tämä on hyödyllistä ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. III luku – Avustukset Ohjelma toteutetaan unionin talousarvion yleisimmin käytettyjen varainkäyttömekanismien eli julkisten hankintojen ja avustusten avulla. Ehdotuksessa esitetään, että avustuksista ei järjestetä ehdotuspyyntöä, kun avustuskelpoiset yhteisöt ovat veroviranomaisia. Aiempaan tapaan ohjelmasta olisi voitava rahoittaa toimien kustannukset kokonaan silloin, kun EU:n toimista saatava lisäarvo on korkea. Kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä, sovellettava yhteisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmissa. IV luku – Tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviä toimia koskevat erityiset säännökset Tämän luvun säännöksillä pyritään muodostamaan aiempaa paremmat puitteet ja hallintotavat ohjelmaan kuuluville tietoteknisten valmiuksien kehittämistä koskeville toimille. Tässä ehdotuksessa esitetään muutamia uutuuksia aiemmista Fiscalis-ohjelmista saatujen kokemusten perusteella ja eurooppalaisten sähköisten järjestelmien lukumäärän lisääntymisen vuoksi. Yhteisille osille ja kansallisille osille annettavat uudet määritelmät vastaavat paremmin tietoteknisten hankkeiden todellisuutta, ja niiden piirteet on yhtenäistetty. Ehdotuksessa luetellaan sekä komissiolle että jäsenvaltioille kuuluvat tehtävät. Komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa myöhemmin laatiman veroalan monivuotisen strategiasuunnitelman ansiosta budjetti- ja henkilöstöresursseja voidaan suunnitella paremmin sekä kansallisella että EU:n tasolla. Ehdotuksessa olevat raportointivelvoitteet mahdollistavat sen, että tietoteknisten valmiuksien kehittämistä voidaan seurata paremmin. V luku – Ohjelmasuunnittelu, seuranta, arviointi ja valvonta Koska tavoitteet ovat keskipitkän tai pitkän aikavälin tavoitteita ja koska niissä käytettään hyväksi ajan mittaan saatua kokemusta, työohjelmien keston olisi oltava useita vuosia. Tämä poikkeaa Fiscalis 2020 -ohjelmasta, jossa työohjelmien kesto oli vain yksi vuosi. Vaikka monivuotiset työohjelmat eivät vaikuta ohjelman toteuttamiseen, ne vähentävät sekä komission että jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta. Komissiota avustaa Fiscalis-ohjelmalmakomitea (tarkastelumenettely). Liitteeseen 2 on lisätty keskeisiä indikaattoreita, joilla tehostetaan ohjelman seurantaa ja sen tuloksellisuutta alusta alkaen. Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä 2 indikaattoreiden uudelleentarkastelemiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa ja joilla lisätään asetukseen seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevia säännöksiä. Väli- ja loppuarvioinnit tehdään oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. VI luku – Siirretyn säädösvallan käyttäminen ja komiteamenettely Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä tulosseurantakehyksen ja asiaankuuluvien indikaattoreiden tarkastelemiseksi uudelleen. Komissiota avustaa Fiscalis-ohjelmalmakomitea (tarkastelumenettely). VII luku – Siirtymä- ja loppusäännökset Eri kohderyhmille, kuten tiedotusvälineille ja suurelle yleisölle, annetaan johdonmukaisia, olennaisia ja oikeasuhteisia kohdennettuja tietoja.

2018/0233 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS veroyhteistyötä koskevan Fiscalis-ohjelman perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 ja 197 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Fiscalis 2020 -ohjelma, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1286/2013 ja jonka komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kanssa, sekä sen edeltäjät ovat merkittävällä tavalla helpottaneet ja parantaneet veroviranomaisten välistä yhteistyötä unionissa. Osallistujamaiden veroviranomaiset ovat tunnustaneet kyseisistä ohjelmista saatavan lisäarvon, mukaan lukien unionin jäsenvaltioiden ja verovelvollisten taloudellisten etujen suojaaminen. Seuraavan vuosikymmenen todettuihin haasteisiin ei voida tarttua, jolleivät jäsenvaltiot katso oman hallintoalueensa rajoja pidemmälle tai tee tiivistä yhteistyötä vastapuoltensa kanssa. (2)Fiscalis 2020 -ohjelma tarjoaa jäsenvaltioille unionin kehyksen, jonka puitteissa tällaisia yhteistyötoimia toteutetaan, mikä on kustannustehokkaampaa kuin se, että kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta. Sen vuoksi on aiheellista varmistaa kyseisen ohjelman jatkuminen perustamalla kyseistä alaa koskeva uusi Fiscalis-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. (3)Koska ohjelma muodostaa puitteet toimille, joilla tuetaan sisämarkkinoita ja jotka edistävät unionin kilpailukykyä ja suojaavat unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja, sen odotetaan estävän ja torjuvan veropetoksia, verovilppiä ja veronkiertoa; ehkäisevän ja vähentävän kansalaisille ja yrityksille rajatylittävässä liiketoiminnassa aiheutuvaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta; saavuttavan sisämarkkinoiden koko potentiaalin ja edistävän EU:n kilpailukykyä; ja tukevan unionin yhteistä lähestymistapaa kansainvälisillä foorumeilla. (4)Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti. (5)Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessin tukemiseksi olisi ohjelman oltava tiettyjen ehtojen täyttyessä avoin myös liittyville maille, ehdokasmaille, mahdollisille ehdokkaille ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille. Siihen voivat osallistua myös muut kolmannet maat niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevissa erityisissä unionin ja kyseisen kolmannen maan välisissä sopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti. (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) [2018/XXX], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, sovelletaan tähän ohjelmaan. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. (7)Fiscalis 2020 -ohjelmaan kuuluvat toimet ovat osoittautuneet riittäviksi, minkä vuoksi ne olisi säilytettävä. Jotta ohjelman toteutus olisi yksinkertaisempaa ja joustavampaa ja sen tavoitteet olisi siten helpompi saavuttaa, toimet olisi määriteltävä vain yleisinä luokkina ja antamalla kuvaavia esimerkkejä konkreettisista toimista. Fiscalis-ohjelmalla olisi yhteistyön ja valmiuksien kehittämisen kautta myös tehtävä tunnetuksi ja tuettava innovaatioiden käyttöönottoa ja vipuvaikutusta, jotta valmiuksia toteuttaa veroalan keskeisimmät painopistealat voitaisiin parantaa. (8)Kun otetaan huomioon verovelvollisten lisääntyvä liikkuvuus, rajatylittävien liiketoimien lisääntyminen ja rahoitusvälineiden kansainvälistyminen, jotka kaikki ulottuvat pitkälle unionin rajojen ulkopuolelle, eurooppalaisiin sähköisiin järjestelmiin ohjelmaan assosioitumattomia kolmansia maita ja kansainvälisiä järjestöjä silmälläpitäen tehtävät mukautukset ja laajennukset voivat olla unionin tai jäsenvaltioiden etujen mukaisia. Siten vältyttäisiin erityisesti hallinnollisilta rasituksilta ja kustannuksilta, jotka aiheutuisivat kahden sellaisen samanlaisen sähköisen järjestelmän kehittämisestä ja käyttämisestä, joista toinen on unionin sisäistä ja toinen kansainvälistä tietojenvaihtoa varten. Näin ollen kun eurooppalaisten sähköisten järjestelmien mukauttamista ja laajentamista kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä silmälläpitäen voidaan perustella asianmukaisesti tällaisella edulla, sitä koskevien kustannusten olisi oltava ohjelman mukaisia avustuskelpoisia kustannuksia.

(9)Globalisaation tärkeyden vuoksi ohjelmassa olisi edelleen annettava mahdollisuus varainhoitoasetuksen 238 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle. Kyseisten ulkopuolisten asiantuntijoiden olisi oltava pääasiassa valtion viranomaisten edustajia, mukaan lukien assosioitumattomien kolmansien maiden edustajat, sekä kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden, verovelvollisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. (10)Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” antaman rahoitusohjelmien johdonmukaisuuden ja yksinkertaistamisen varmistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resurssien olisi oltava yhteisiä muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmaan kuuluvien toimien tavoitteet ovat samat useilla rahoitusvälineillä, mutta kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista. Ohjelmaan kuuluvilla toimilla olisi varmistettava johdonmukaisuus veropolitiikan ja veroviranomaisten tukemiseen tarkoitettujen unionin resurssien käytössä. (11)Suurin osa ohjelman talousarviosta on tarkoitus kohdentaa tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviin toimiin. Sen vuoksi eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteiset ja kansalliset osat olisi kuvattava erityisissä säännöksissä. Lisäksi toimien soveltamisala sekä komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet olisi määriteltävä selkeästi. (12)Tällä hetkellä ei ole olemassa velvollisuutta laatia veroalan monivuotista strategiasuunnitelmaa, jäljempänä ’MASP–T-suunnitelma’, johdonmukaisen ja yhteentoimivan sähköisen veroympäristön luomiseksi unioniin. Jotta varmistettaisiin tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävien toimien johdonmukaisuus ja koordinointi, ohjelmassa olisi määrättävä MASP–T-suunnitelman laatimisesta. (13)Tämä asetus olisi pantava täytäntöön työohjelmilla. Koska työohjelmien tavoitteet ovat keskipitkän tai pitkän aikavälin tavoitteita ja koska niissä käytettään hyväksi ajan mittaan saatua kokemusta, työohjelmien keston olisi voitava olla useita vuosia. Siirtyminen vuotuisista työohjelmista monivuotisiin työohjelmiin vähentää sekä komission että jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta. (14)Jotta tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset varmistettaisiin, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (15)Tätä ohjelmaa on arvioitava paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti erityisiä seurantavaatimuksia noudattaen kerättyjen tietojen perusteella, ja samalla on vältettävä liiallista sääntelyä ja hallinnollisten rasitusten aiheuttamista varsinkin jäsenvaltioille. Kyseisiin vaatimuksiin voi tarvittaessa kuulua mitattavissa olevia indikaattoreita, jotka muodostavat perustan välineen käytännön vaikutusten arvioimiselle. (16)Jotta voidaan reagoida asianmukaisesti veropolitiikan painopisteiden muutoksiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat ohjelman erityistavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita koskevan luettelon muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (17)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetusten (Euratom, EY) N:o 2988/95, (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasti petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (18)Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan perusteella hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Kyseiset säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä määritetään etenkin avustuksien, hankintojen, palkintojen tai välillisen toteutuksen muodossa tapahtuva talousarvion vahvistamis- ja toteutusmenettely ja määrätään taloushallinnon toimijoiden vastuusta koskevista tarkastuksista. SEUT-sopimuksen 322 artiklan perusteella annetut säännöt koskevat unionin talousarvion suojaamista silloin, kun jäsenvaltioissa on havaittu oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvia yleisiä puutteita, koska kyseisen periaatteen noudattaminen on ehdoton edellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. (19)Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten niillä pystytään saavuttamaan toimien erityiset tavoitteet ja tulokset erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnolliset rasitukset ja vaatimusten noudattamatta jättämisestä oletettavasti aiheutuva riski huomioon ottaen Tässä yhteydessä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä rahoitusta, joka ei liity varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin. (20)Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan ne voidaan toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (21)Tällä asetuksella korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1286/2013, joka olisi sen vuoksi kumottava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde 1.Tällä asetuksessa perustetaan veroyhteistyötä koskeva Fiscalis-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. 2.Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan (1)’verotuksella’ seuraaviin veroihin ja maksuihin liittyviä seikkoja, mukaan lukien niiden suunnittelu, hallinnointi, täytäntöönpanon valvonta ja vaatimustenmukaisuus: (a)neuvoston direktiivissä 2006/112/EY säädetty arvonlisävero; (b)neuvoston direktiivissä 92/83/ETY säädetyt alkoholin valmisteverot; (c)neuvoston direktiivissä 2011/64/EU säädetyt tupakkatuotteiden valmisteverot; (d)neuvoston direktiivissä 2003/96/EY säädetyt energiatuotteiden ja sähkön verot; (e)muut neuvoston direktiivin 2010/24/EU 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut verot ja maksut, sikäli kuin ne ovat merkittäviä sisämarkkinoiden ja jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön kannalta; (2)’veroviranomaisilla’ julkisia viranomaisia ja muita elimiä, jotka ovat vastuussa verotuksesta ja verotukseen liittyvistä toimista; (3)’eurooppalaisilla sähköisillä järjestelmillä’ verotuksessa ja veroviranomaisille kuuluvien tehtävien suorittamisessa tarvittavia sähköisiä järjestelmiä; (4)’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio. 3 artikla Ohjelman tavoitteet 1.Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea veroviranomaisia ja verotusta sisämarkkinoiden toiminnan ja unionin kilpailukyvyn edistämiseksi sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamiseksi. 2.Ohjelman erityistavoitteena on tukea veropolitiikkaa, veroyhteistyötä ja hallinnollisten valmiuksien, mukaan lukien inhimilliset toimintaedellytykset, kehittämistä sekä eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämistä ja käyttämistä. 4 artikla Talousarvio 1.Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamista varten ajanjaksolla 2021–2027 ovat 270 000 000 euroa käypinä hintoina. 2.Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä voidaan kattaa myös menoja, jotka aiheutuvat valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus-, arviointi- ja muusta ohjelman hallinnointia ja sen tavoitteiden saavuttamisen arviointia koskevasta toiminnasta. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tiedotus- ja viestintätoimiin, sikäli kuin ne liittyvät ohjelman tavoitteisiin, sekä tietojenkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet ja muu tekninen ja hallinnollinen apu, jota tarvitaan ohjelman hallinnoinnissa.

5 artikla Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat: (a)unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; (b)Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen, jos kyseisten maiden lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja asiaankuuluvia unionin hallintomenetelmiä; (c)muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella –varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; –vahvistetaan ohjelman osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen 2018/XXX] 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti; –ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; –taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. 6 artikla EU:n rahoituksen toteutus ja muodot 1.Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti. 2.Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot, hankinnat ja ulkopuolisten asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulujen korvaaminen. II LUKU AVUSTUSKELPOISUUS 7 artikla Avustuskelpoiset toimet 1.Rahoitusta voidaan myöntää ainoastaan sellaisille toimille, joilla toteutetaan 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin sisältyvät seuraavat:

(a)kokoukset ja niiden kaltaiset kertaluonteiset tapahtumat; (b)hankeperusteinen jäsennelty yhteistoiminta; (c)tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet ja varsinkin eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen; (d)inhimillisten toimintaedellytysten ja henkilöstövalmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet; (e)tuki ja muut toimet, mukaan lukien (1)selvitykset; (2)innovointitoiminta, erityisesti konseptin oikeaksi todistaminen, pilottihankkeet ja prototyyppialoitteet; (3)yhteisesti laaditut viestintätoimet; (4)kaikki muut toimet, joista määrätään 13 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja jotka ovat välttämättömiä 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tai tukemiseksi. Edellä olevassa, b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien mahdolliset muodot esitetään liitteessä 1 olevassa luettelossa, joka ei ole tyhjentävä. 3.Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteisiin osiin kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä silmälläpitäen tehtävien mukautusten tai laajennusten kehittämistä ja käyttämistä koskeville toimille voidaan myöntää rahoitusta, jos ne ovat unionin edun mukaisia. Komissio ottaa käyttöön tarvittavat hallinnolliset järjestelyt, joissa asianomaisilta kolmansilta osapuolilta voidaan veloittaa rahoitusosuus näihin toimiin osallistumisesta. 4.Kun 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävä toimi koskee eurooppalaisen sähköisen järjestelmän kehittämistä ja käyttämistä, ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta ainoastaan kustannuksiin, jotka liittyvät komissiolle 11 artiklan 2 kohdan nojalla asetettuihin velvoitteisiin. Jäsenvaltioiden on vastattava niille 11 artiklan 3 kohdan nojalla asetettujen velvoitteiden kustannuksista. 8 artikla Ulkopuoliset asiantuntijat 1.Valtion viranomaisten edustajat, mukaan lukien sellaisten kolmansien maiden edustajat, jotka eivät ole 5 artiklan mukaisia assosioituneita maita, sekä kansainvälisten ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen, talouden toimijoiden, talouden toimijoita edustavien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua ohjelmaan kuuluviin toimiin ulkoisina asiantuntijoina, kun tämä on hyödyllistä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin asiantuntijoiden kuluihin voidaan myöntää ohjelmasta korvausta varainhoitoasetuksen 238 säännöksen artiklan mukaisesti. 3.Komissio valitsee ulkopuoliset asiantuntijat heidän asianomaisen toimen kannalta merkittävien taitojen, kokemusten ja tietämyksen perusteella mahdollisia eturistiriitoja välttäen. III LUKU AVUSTUKSET 9 artikla

Myöntäminen, täydentävyys ja yhdistetty rahoitus 1.Ohjelman mukaiset avustukset myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti. 2.Toimi, joka on saanut rahoitusta muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, jos rahoitusosuus ei kata samoja kuluja. Kunkin asianomaisen unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan siihen rahoitusosuuteen, joka siitä osoitetaan toimeen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia, ja eri unionin ohjelmista annettava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tuen edellytykset vahvistavien asiakirjojen mukaisesti. 3.Avustukset myönnetään ilman eri ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 198 artiklan f alakohdan mukaisesti, kun avustuskelpoiset yhteisöt ovat jäsenvaltioiden tai tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettujen ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden veroviranomaisia, jos mainitussa artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. 10 artikla Yhteisrahoitusosuus 1.Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklassa säädetään, ohjelmasta voidaan rahoittaa toimen avustuskelpoiset kustannukset kokonaan. 2.Jäljempänä 13 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa työohjelmissa vahvistetaan sovellettava yhteisrahoitusosuus, kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä. IV LUKU TIETOTEKNISTEN VALMIUKSIEN KEHITTÄMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMIA KOSKEVAT ERITYISET TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET 11 artikla Vastuualueet 1.Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhdessä 12 artiklassa tarkoitetussa veroalan monivuotisessa strategiasuunnitelmassa lueteltujen eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen, mukaan lukien suunnittelu, määrittely, vaatimustenmukaisuuden testaus, käyttöönotto, ylläpito, parantaminen, turvallisuus, laadunvarmistus ja laadunvalvonta. 2.Komissio varmistaa etenkin seuraavat: (a)12 artiklassa tarkoitetun veroalan monivuotisen strategiasuunnitelman mukaisesti vahvistettujen yhteisten osien kehittäminen ja käyttäminen; (b)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen yleinen koordinointi niiden yhteentoimivuuden, yhteenliitettävyyden, jatkuvan parantamisen ja synkronoidun täytäntöönpanon varmistamiseksi; (c)unionin tasolla tapahtuva eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi niiden tekemiseksi tunnetuksi ja niiden täytäntöön panemiseksi kansallisella tasolla; (d)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kolmansien osapuolten kanssa tapahtuvan kommunikoinnin osalta, pois lukien kansallisten vaatimusten täyttämiseksi suunnitellut toimet; (e)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien toimien kanssa unionin tasolla; 3.Jäsenvaltiot varmistavat erityisesti seuraavat:

(a)12 artiklassa tarkoitetun veroalan monivuotisen strategiasuunnitelman mukaisesti vahvistettujen kansallisten osien kehittäminen ja käyttäminen; (b)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kansallisten osien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kansallisella tasolla; (c)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien hankkeiden kanssa kansallisella tasolla; (d)säännöllinen tiedottaminen komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu, jotta kansalliset viranomaiset tai talouden toimijat voivat täysipainoisesti hyödyntää eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä; (e)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien täytäntöönpano kansallisella tasolla. 12 artikla Veroalan monivuotinen strategiasuunnitelma (MASP–T-suunnitelma) 1.Komissio laatii ja pitää ajan tasalla veroalan monivuotisen strategiasuunnitelman, jossa luetellaan kaikki eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen kannalta asiaankuuluvat tehtävät ja jossa kukin järjestelmä tai sen osa luokitellaan (a)yhteiseksi osaksi: unionin tasolla kehitetty eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osa, joka on kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla tai jonka komissio on tunnustanut yhteiseksi osaksi tehokkuuden, turvallisuuden ja rationalisoinnin vuoksi; (b)kansalliseksi osaksi: kansallisella tasolla kehitetty eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osa, joka on sen jäsenvaltion saatavilla, joka on sen luonut tai joka on osallistunut sen luomiseen; (c)tai niiden yhdistelmäksi. 2.Veroalan monivuotiseen strategiasuunnitelmaan kuuluu myös innovointi- ja pilottitoimia sekä eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä koskevia tukimenettelyjä ja välineitä. 3.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, kun ne ovat saaneet päätökseen kunkin 1 kohdassa tarkoitetussa veroalan monivuotisessa strategiasuunnitelmassa niille osoitetun tehtävän. Niiden on myös raportoitava komissiolle säännöllisesti, miten ne ovat edelleen tehtäviensä suorittamisessa. 4.Jäsenvaltioiden on vuosittain viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä annettava komissiolle tilannekatsaus 1 kohdassa tarkoitetun veroalan monivuotisen strategiasuunnitelman toteutuksesta edellisen vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta ulottuvalla kaudella. Kyseiset vuotuiset katsaukset on tehtävä etukäteen vahvistetussa muodossa. 5.Komissio laatii 4 kohdassa tarkoitettujen vuotuisten katsausten perusteella viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä lokakuuta yhteenvetokertomuksen, jossa arvioidaan jäsenvaltioiden ja komission edistymistä 1 kohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa ja jonka komissio julkistaa. V LUKU OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA, ARVIOINTI JA VALVONTA 13 artikla Työohjelma 1.Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 108 artiklassa tarkoitetuilla monivuotisilla työohjelmilla.

2.Komissio hyväksyy monivuotiset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 14 artikla Seuranta ja raportointi 1.Indikaattorit, joilla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa, ovat liitteessä 2. 2.Jotta varmistetaan tuloksellisen arvioinnin tekeminen ohjelman etenemisestä kohti sen tavoitteiden saavuttamista, komissiolle siirretään 17 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä 2 indikaattoreiden uudelleentarkastelemiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa ja joilla lisätään asetukseen seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevia säännöksiä. 3.Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. 15 artikla Arviointi 1.Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. 2.Ohjelman väliarviointi on tehtävä heti kun ohjelman toteutuksesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteutus on käynnistynyt. 3.Komissio tekee ohjelman loppuarvioinnin ohjelman toteutuksen lopussa, mutta kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa eritellyn ajanjakson päättymisestä. 4.Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 16 artikla Tarkastukset ja todentamiset Kun jokin kolmas osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyllä päätöksellä tai muulla oikeudellisella välineellä, kyseisen kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston osalta näihin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan luettuina, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti. VI LUKU SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN JA KOMITEAMENETTELY 17 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6.Edellä olevan 14 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 18 artikla Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa komitea, jota kutsutaan ’Fiscalis-ohjelman komiteaksi’. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. VII LUKU SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 19 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1.Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, kuten tiedotusvälineille ja suurelle yleisölle. 2.Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. 20 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (EU) N:o 1286/2013 1 päivästä tammikuuta 2021. 21 artikla Siirtymäsäännökset

1.Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 1286/2013, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. 2.Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja sen edeltäjän, asetuksen (EU) N:o 1286/2013, mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. 3.Talousarvioon voidaan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027. 22 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi veroyhteistyötä koskevan Fiscalis-ohjelman perustamisesta 1.2.Toimintalohko(t) (Ohjelmaklusteri) Sisämarkkinat, innovaatio ja digitaalitalous 1.3.Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen X käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen. 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Ohjelma toteutetaan monivuotisen työohjelman hyväksymisestä annettavalla täytäntöönpanosäädöksellä. Hyväksynnän on määrä tapahtua vuoden 2021 ensimmäisellä vuosipuoliskolla sen jälkeen, kun Fiscalis-ohjelmakomiteaa on kuultu. Monivuotinen työohjelma toteutetaan avunsaajien kanssa tehtävillä avustussopimuksilla ja palvelujen suorittajien kanssa tehtävillä julkisia hankintoja koskevilla sopimuksilla. Näiden sopimusten tekeminen on määrä aloittaa viimeistään vuoden 2021 toisella vuosipuoliskolla. 1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla. Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta) Unioni ja kansalliset veroviranomaiset kärsivät edelleen riittämättömästä kapasiteetista ja puutteellisesta yhteistyöstä sekä EU:n sisällä että kolmansien maiden kanssa, mikä estää niitä suorittamasta tehtäviään tehokkaasti ja tuloksellisesti. Niiden on ratkottava nopeasti ja yhteistyötä tehden uudet ongelmat, joita ovat esim. veropetokset, veronkierto, verovilppi, digitalisaatio ja uudet liiketoimintamallit, ja samalla estää aiheuttamasta tarpeetonta hallinnollista rasitetta kansalaisille ja yrityksille rajat ylittävissä liiketoimissa. Nämä suuntaukset aiheuttavat jatkuvasti uusia haasteita kansallisten veroviranomaisten toiminnalle ja tuloksellisuudelle. Niiden vuoksi veroviranomaisten on kehitettävä entistä parempia ja innovatiivisia keinoja hoitaakseen ydintehtävänsä eli kantaakseen verot, joista saatavat tulot menevät suoraan kansallisiin talousarvioihin ja välillisesti unionin talousarvioon. Sen vuoksi komissio ehdottaa Fiscalis-ohjelmaa, joka sisältää keinot ja määrärahat, joilla veropolitiikkaa ja veroviranomaisia tuetaan hallinnollisten ja tietoteknisten valmiuksien kehittämisen ja operatiivisen yhteistyön kautta. Odotettavissa oleva EU:n tason lisäarvo (toteutuksen jälkeen) Valtaosa ehdotetusta talousarviosta käytetään tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviin toimiin. Veroyhteistyön keskiössä on tarkasti suojattu yhteinen tietotekniikkaverkko, joka varmistaa, että mitä hyvänsä tietoja vaihtaakseen kunkin kansallisen hallinnon tarvitsee ottaa yhteyttä vain kerran tähän yhteiseen infrastruktuuriin. Ilman tällaista infrastruktuuria jäsenvaltioiden olisi tehtävä 27 yhteydenottoa kaikkien muiden jäsenvaltion kansallisiin järjestelmiin. 1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon Fiscalis 2013 -ohjelman loppuarvioinnin suositukset ja alustavat tulokset meneillään olevasta Fiscalis 2020 -ohjelman väliarvioinnista. Ne osoittavat, että ohjelmasta saadaan merkittävää lisäarvoa ja että sillä rakennetaan luottamusta ja edistetään vahvaa yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden välillä että muiden osallistujamaiden (ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat) kanssa. Ohjelmalla myös helpotetaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa samalla kun siitä saadaan tehokkuushyötyjä (resurssien yhdistäminen) varsinkin sähköisten järjestelmien alalla (jolla EU:n toiminta johtaa mittakaavaetuihin ja kehittämiskustannusten alenemiseen) ja koulutusmoduulien alalla (jolla EU:n toiminnan ilmoitetaan säästävän aikaa ja rahaa joidenkin viranomaisten osalta). Osallistujat ovat myös ilmoittaneet, että kiinnostus yhteisiä toimia kohtaan on suuri ja kasvaa koko ajan (erityisesti työvierailut, seminaarit ja työpajat), sillä niitä pidetään veroviranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa edistävänä tehokkaana välineenä. Asiantuntijaryhmien käyttöönottoa pidetään vahvana keinona edistää entistä tiiviimpää yhteistyötä (alueelliselta tai temaattiselta pohjalta) niiden erityisten rahoitusjärjestelyjen ja toimintakehyksen vuoksi. Eräät osallistujat painottivat mahdollisuutta ohjata nykyisiä varoja enemmän tämän toiminnan hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen. 1.4.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Tämä ehdotus on yhdenmukainen muiden sellaisten EU:n toimintaohjelmaehdotusten ja rahastojen kanssa, joilla tähdätään samanlaisiin tavoitteisiin asiaankuuluvilla aloilla: - Tulli-ohjelma, jolla tuetaan tulliyhteistyötä; - EU:n petostentorjuntaohjelma, jolla estetään petosten syntymistä unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi SEUT-sopimuksen 325 artiklan mukaisesti; - Sisämarkkinaohjelma, jolla tuetaan paremmin toimiviin sisämarkkinoihin tähtääviä EU:n toimia; - Uudistusten tukiohjelma, jolla autetaan tiettyjä EU-maita kehittämään paremmin toimivammat instituutiot, vahvemmat hallintokehykset ja tehokkaat julkishallinnot. 1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X kesto on rajattu –X 1.1.2021–31.12.2027 –X maksusitoumusmäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset koskevat vuosia 2021–2027 ja maksumäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset vuosia 2021–2030. ◻ kestoa ei ole rajattu

–käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”. Huomautukset: Ei ole 2.HALLINNOINTI

2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Ehdotetun Fiscalis-ohjelman vaikutuksista tehdään väli- ja loppuarviointi, ja vaikutuksia seurataan jatkuvasti korkeatasoisilla tulosindikaattoreilla. Tuloksia ja tuotoksia arvioidaan säännöllisesti kattavassa seurantajärjestelmässä etukäteen määriteltyjen indikaattoreiden perusteella, jotta parasta vastinetta rahalle koskeva vastuuvelvollisuus voidaan asettaa. Tulosmittaamista koskeva data kerätään erilaisilla datankeruuvälineillä, joita ovat esim. toimien seurantalomakkeet, tapahtuman arviointilomakkeet ja verovirkailijoiden säännölliset mielipidekyselyt. Koska ohjelmalla on tukirooli ja se auttaa osallistujamaan viranomaisia jakamaan tietoja ja parantamaan valmiuksiaan, seurantajärjestelmässä keskitytään seuraamaan, miten ohjelman toimet etenevät indikaattoreiden osalta tuotosten tasolla. Mahdollisuuksien mukaan sillä seurataan indikaattoreita myös sellaisilla aloilla, jotka liittyvät ohjelman korkean tason tavoitteisiin. Komissio antaa vuosittain ohjelman etenemistä koskevan tilannekatsauksen, joka sisältää yhteenvedon edistymisestä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa sekä tuotos- ja tulosindikaattoreista. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t) 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia ohjelman toimintojen luonteen vuoksi ja sen vuoksi, että sen avustuksensaajia ovat veroviranomaiset ja että verotus kuuluu jäsenvaltioiden kansalliseen itsemääräämisoikeuteen. Suora hallinnointi mahdollistaa mahdollisimman tehokkaan rahoitusvarojen kohdentamisen ja mahdollisimman suuret vaikutukset. Ohjelman ansiosta asianmukaiset varat, jotka komissio jakaa vuosittain tekemänsä rahoituspäätöksen nojalla jäsenvaltioiden kanssa komiteamenettelyllä sovittujen painopisteiden (mukana lukien uudet tarpeet) mukaisesti, voidaan kohdentaa joustavammin ja tehokkaammin. Ohjelman toteutus tapahtuu pääasiassa hankinnoin ja vähemmässä määrin kansallisten viranomaisten kanssa tehtävillä avustussopimuksilla. Hankintoja koskevat maksujärjestelyt ovat täysin yhdenmukaiset yritysstandardien kanssa (ei ennakkomaksuja; kaikki maksut liittyvät etukäteen määriteltyjen tuotosten hyväksymiseen). Avustusten ennakkomaksuosuuden suunnitellaan olevan enintään 90 %. Avustuksia koskevat loppumaksut / takaisinperintä tehdään rahoituskertomusten ja paikalla suoritettavien jälkitarkastusten yhdistelmän perusteella. Hankintojen valvontajärjestelmässä kaikki maksutapahtumat tarkastetaan etukäteen, pois lukien maksuhetkellä mahdollisesti tapahtuvat virheet. Avustusten valvontastrategiassa on seuraavat kaksi osaa: (1) Kansallisten viranomaisten rahoituskertomukset päätetään nopean asiakirjatarkastuksen ja lopullisen maksun suorittamisen / perintämääräyksen antamisen jälkeen (minkä ansiosta maksuviivästykset vähenevät). Nämä maksut/perintämääräykset varmennetaan edelleen rahoitusketjuihin kuuluvilla etukäteistarkastuksilla (100 % maksutapahtumista tarkastetaan etukäteen). (2) Edellä mainitut tarkastukset perustuvat jäsenvaltioissa tehtäviin jälkitarkastuksiin. TAXUD-pääosasto aikoo suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuskäyntejä 3–5 jäsenvaltiossa joka vuosi, jolloin valtaosaan osallistujamaista on tehty tarkastuskäynti ennen ohjelmakauden loppua. 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä Ohjelman toteuttamiseksi suoritettaviin rahoitustapahtumiin liittyvät riskit ovat alhaiset. (1) Valtaosa hankintojen maksutapahtumista (jotka liittyvät pääasiassa sähköisten järjestelmän kehittämiseen ja käyttöön) suoritetaan voimassaolevien puitesopimusten nojalla ja/tai muille komission yksiköille myönnetyn yhteisvaltuutuksen kautta. TAXUD-pääosastossa käytettävän sisäisen valvontajärjestelmän (jossa varmennetaan 100 % asiaankuuluvista maksutapahtumista) ansiosta edellisen ohjelman virhetaso oli huomattavasti alle olennaisuusrajan (virhetason arvioitiin olevan 0,5 %). Kyseisen valvontajärjestelmän käyttöä jatketaan edelleen. Sitä käytetään kaikissa uuden ohjelman maksutapahtumissa, mikä varmistaa, että virhetaso jää selvästi olennaisuusrajaa alhaisemmaksi.

(2) Myös avustusten maksutapahtumat ovat vähäriskisiä erityisesti, koska • avustustensaajat ovat jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden veroviranomaisia, minkä vuoksi ehdotuspyyntöjä ei järjestetä; • menot liittyvät mitä todennäköisimmin useisiin toimiin, joista kussakin on kyseessä melko alhaiset määrät (lähinnä matkakorvaukset ja oleskelukustannukset); • ART2-järjestelmää (menojen seurannassa käytettävä sähköinen järjestelmä) on pakko käyttää toimien kirjaamisessa ja rahoituskertomusten kokoamisessa; kyseiseen järjestelmään sisältyy tiettyjä tarkastuksia; • TAXUD-pääosasto hyväksyy etukäteen kaikki ohjelman hankkeet ja toimet; valinta- ja sopimusvaiheeseen liittyvillä tarkastuksilla varmistetaan avustussitoumusten laillisuus ja säännöllisyys; • aiemmissa jälkivarmennuksissa tai paikalla suoritetuissa jälkitarkastuksissa havaittujen yleisimpien virheiden analyysista on käynyt ilmi, että asiaankuuluvat rahoitustapahtumat ovat vähäriskisiä. Avustuksilla toteutetun aiemman ohjelman osan virhetaso oli jatkuvasti alle olennaisuusrajan (eli alle 1 %). Kyseisen valvontajärjestelmän soveltamista jatketaan, mikä varmistaa, että virhetaso jää huomattavasti olennaisuusrajaa alhaisemmaksi. 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toiminnan päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista Aiemmassa ohjelmassa valvonnan vuosittaiset kokonaiskustannukset ovat olleet jatkuvasti n. 1,5 % (vuoden aikana hankintojen ja avustusten osalta suoritettujen maksujen tarkastuskustannukset), mitä pidetään kustannustehokkaana. Edellä tarkoitettu virheen riski on vähäinen, kun otetaan huomion asiaankuuluvien maksutapahtumien luonne ja suoritustapa. Lisäksi jälkivarmennukseen perustuvalla sisäisellä valvontajärjestelmällä pyritään poistamaan kaikki mahdolliset virheet ennen maksua/päättämistä. Paikalla tehtävät avustusten tarkastukset vähentävät entisestään virheen riski maksu-/päättämishetkellä, koska niillä on voimakas ehkäisevä vaikutus. Aiemmassa ohjelmassa sovellettu valvontastrategia on osoittautunut vaikuttavaksi ja tehokkaaksi, ja valvontakustannukset ovat olleet vähäiset. Koska uudessa ohjelmassa käytetään samoja valvontajärjestelmiä, valvontakustannusten ja virheen riskin tason maksu-/päättämishetkellä oletetaan olevan samanlainen uudessa ohjelmassa. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta TAXUD-pääosaston petosstrategialla pyritään luomaan pääosaston sisälle vahva petoksia torjuva kulttuuri. Tämä tapahtuu tiedottamalla pääosaston henkilöstölle mahdollisista petosriskeistä ja eettisestä käytöksestä. Lisäksi strategiassa peräänkuulutetaan aktiivista yhteistyötä OLAFin kanssa ja petoksia koskevien kysymysten lisäämistä pääosaston strategiseen suunnitteluun ja ohjelmointiin. Koska ohjelma toteutetaan (enimmäkseen) hankinnoilla, TAXUD-pääosaston petosstrategian tavoite 3 (”lisätään tietoisuutta mahdollisesta eturistiriidasta kanssakäymisessä edunvalvojien, tarjoajien ja urakoitsijoiden kaltaisten ulkoisten sidosryhmien kanssa”) on erityisen sopiva ohjelman toteutukseen varsinkin jos tässä yhteydessä 1) pidetään kirjaa yhteyksistä edunvalvojiin, 2) hankintamenetelmiä ja yhteyksiä tarjoajiin hallinnoidaan keskitetysti ja 3) annetaan koulutusta siitä, miten yhteydenpito edunvalvojiin on hoidettava. Lisäksi varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän pakollinen käyttö ennen sopimusten (ja maksutapahtumien) hyväksymistä jarruttaa petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotettu uusi budjettikohta (ehdotetut uudet budjettikohdat) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Menolaji Rahoitusosuudet Numero JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen [21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa] tarkoitetut rahoitusosuudet 1 03.01 Sisämarkkinat – Hallintomäärärahan budjettikohta 03.04 Sisämarkkinat – Veroyhteistyö (FISCALIS) JM EI KYLLÄ KYLLÄ EI

3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake





1 Sisämarkkinat, innovaatio ja digitalitalous 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Toimintamäärärahat (jaoteltuina kohdassa 3.1 lueteltujen budjettikohtien mukaan) Sitoumukset (1) 33,202 34,036 35,326 37,122 39,494 42,540 46,180 267,900 Maksut (2) 7,957 24,607 31,141 33,479 35,699 38,342 41,504 55,171 267,900 Ohjelman määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Sitoumukset = maksut (3) 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 2,100 Ohjelman määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset = 1 + 3 33,502 34,336 35,626 37,422 39,794 42,840 46,480 270,000 Maksut = 2 + 3 8,257 24,907 31,441 33,779 35,999 38,642 41,804 55,171 270,000







Monivuotisen rahoituskehyksen otsake







7 ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Henkilöresurssit 6,556 6,556 6,556 6,556 6,556 6,556 6,556 45,892 Muut hallintomenot 0,303 0,303 0,303 0,303 0,303 0,303 0,303 2,121 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 6,859 6,859 6,859 6,859 6,859 6,859 6,859 48,013 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset 40,361 41,195 42,485 44,281 46,653 49,699 53,339 318,013 Maksut 15,116 31,766 38,300 40,638 42,858 45,501 48,663 55,171 318,013 3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ

Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7 Henkilöresurssit 6,556 6,556 6,556 6,556 6,556 6,556 6,556 45,892 Muut hallintomenot 0,303 0,303 0,303 0,303 0,303 0,303 0,303 2,121 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma 6,859 6,859 6,859 6,859 6,859 6,859 6,859 48,013 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät Henkilöresurssit Muut hallintomenot 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 2,100 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 2,100 YHTEENSÄ 7,159 7,159 7,159 7,159 7,159 7,159 7,159 50,113 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.



3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna Vuosi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa 42 42 42 42 42 42 42 EU:n ulkopuoliset edustustot Tutkimus • Ulkopuolinen henkilöstö: (kokoaikaiseksi muutettuna) Otsake 7 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7 rahoitettavat – päätoimipaikassa 7 7 7 7 7 7 7 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa Ohjelman määrärahoista rahoitettavat – päätoimipaikassa – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa Tutkimus Muu (mikä?) YHTEENSÄ 49 49 49 49 49 49 49 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Lukuihin sisältyvät sekä ohjelman suoran hallinnoinnin ja toteutuksen parissa työskentelevä henkilöstö että myös ohjelmasta tuettavilla/rahoitettavilla politiikanaloilla työskentelevä henkilöstö Ulkopuolinen henkilöstö Lukuihin sisältyvät sekä ohjelman suoran hallinnoinnin ja toteutuksen parissa työskentelevä henkilöstö että myös ohjelmasta tuettavilla/rahoitettavilla politiikanaloilla työskentelevä henkilöstö 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet Ehdotuksen/aloitteen –X rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja –◻ rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)