Muutettu Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) /* KOM/2008/0720 lopull. - COD 2007/0249 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 5.11.2008 KOM(2008) 720 lopullinen 2007/0249 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) 2007/0249 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. MENETTELYN VAIHEET Komissio hyväksyi ehdotuksen (KOM(2007) 699 lopullinen – COD/2007/0249) 13. marraskuuta 2007 ja toimitti sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15. marraskuuta 2007. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa komission ehdotuksesta 29. toukokuuta 2008. Alueiden komitea antoi lausuntonsa komission ehdotuksesta 18. kesäkuuta 2008. Euroopan parlamentti teki ehdotukseen 164 tarkistusta ensimmäisessä käsittelyssä 24. syyskuuta 2008. 2. EHDOTUKSEN TARKOITUS Ehdotus Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamiseksi on osa komission ehdottamaa sähköisen viestinnän sääntelypakettia, jonka tarkoitus on yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä ja parantaa sen laatua, toteuttaa yhtenäismarkkinat ja varmistaa, että kuluttajat voivat hyötyä dynaamisista ja yhä rajattomammista viestintämarkkinoista. Asetusehdotuksen tarkoitus on perustaa erikoistunut riippumaton asiantuntijaelin, joka avustaa komissiota ja kansallisia sääntelyviranomaisia EU:n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanossa. Markkinaviranomainen täydentäisi kansallisten sääntelyviranomaisten toteuttamia sääntelytehtäviä Euroopan tasolla erityisesti tarjoamalla puitteet kansallisten sääntelyviranomaisten yhteistyölle seuraavissa kysymyksissä: markkinoiden määrittelyn valvonta; korjaavien toimenpiteiden analysointi ja toteuttaminen; valtioiden rajat ylittävien markkinoiden määrittely; neuvonanto radiotaajuuskysymyksissä; numerojen hallinnointiin liittyvät päätökset ja numerojen siirrettävyyttä koskeva neuvonanto; neuvonanto verkko- ja tietoturvakysymyksissä sekä muut yleisemmät tiedotus- ja neuvoantotoiminnot asioissa, jotka liittyvät sähköiseen viestintään. 3. MUUTETUN EHDOTUKSEN TARKOITUS Muutetun ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa joitakin alkuperäisen ehdotuksen kohtia Euroopan parlamentin ehdotusten mukaisesti. 4. EUROOPAN PARLAMENTIN TEKEMIÄ TARKISTUKSIA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET 4.1. Komission hyväksymät tarkistukset Komissio voi hyväksyä tarkistukset 6, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 17, 20, 21, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 42, 43, 44, 47, 48, 50, 54, 57, 59, 60, 62, 65, 66, 68, 69, 73, 77, 78, 79, 85, 87, 89, 91, 92, 94, 97, 98, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 115, 117, 120, 125, 133, 136, 140, 141, 143, 144, 145, 146, 147, 149, 152, 153, 156, 163 ja 166. 4.2. Tarkistukset, jotka komissio on hyväksynyt osittain tai uudelleen muotoiltuina Tarkistukset 12, 22, 49, 53, 61, 63, 70, 81, 83, 88, 99, 102, 107, 108, 109, 110, 111, 114, 116, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 129, 130, 131, 159, 160, 161 ja 168. Komissio voi hyväksyä periaatteessa sellaisen elimen perustamisen, jonka lähtökohta poikkeaa alkuperäisestä ehdotuksesta, ja hyväksyy sen vuoksi kaikki tarkistukset, jotka liittyvät nimen muuttamiseen. Komissio ehdottaa perustettavaksi ”Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä”. – Tarkistus 12 Komissio hyväksyy, että perustetaan uusi elin nimeltään ”Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin” ja ehdottaa muutoksia, jotka korostavat sitä, kuinka tärkeää on lisätä kansallisten sääntelyviranomaisten välistä yhteistyötä. Komissio voi hyväksyä, että ensimmäisen virkkeen loppuun lisätään englanninkielisessä ehdotuksessa maininta, että jäljempänä kansallisiin sääntelyviranomaisiin viitataan lyhenteellä ( hereinafter “NRAs” ). Johdanto-osan 12 kappale: ”Tämä edellyttää, että kansallisten sääntelyviranomaisten välistä yhteistyötä tehostetaan Euroopan tasolla perustamalla perustetaan uusi elin eli televiestinnän eurooppalaisten Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (jäljempänä ”yhteistyöelin”). Yhteistyöelin edistäisi aktiivisesti sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista avustamalla komissiota ja kansallisia sääntelyviranomaisia. Se toimisi vertailupisteenä ja loisi luottamusta riippumattomuutensa, antamiensa neuvojen ja levittämiensä tietojen laadun, menettelyjensä ja toimintatapojensa avoimuuden sekä sille annettujen tehtävien suorittamisessa osoitetun huolellisuuden ansiosta.” – Tarkistus 22 Komissio hyväksyy tämän uuden johdanto-osan kappaleen. Kuitenkin vaikka joillakin markkinoilla saattaa luontaisesti olla rajatylittäviä ominaisuuksia, komissio ei ole vielä tähän mennessä todennut tällaisia globaaleja markkinoita (toisin kuin Euroopan parlamentin ehdottamassa tekstissä esitetään). Yhteistyöelimen tehtävänä olisi lisäksi pikemminkin avustaa yhteisen sääntelylähestymistavan laatimisessa. Lisäksi termi ”globaalit televiestintäpalvelut”, jota ei ole määritelty missään sääntelyjärjestelmän säädöksessä, olisi korvattava termillä ”rajatylittävät yrityspalvelut”. Johdanto-osan 22 a kappale (uusi) ” Globaalit televiestintäpalvelut Rajatylittävät yrityspalvelut ovat erikoistapaus, jonka yhteydessä valtuutuksen myöntämisen ehtojen lähentäminen saattaa olla tarpeen. On yleisesti tunnustettu, että nämä palvelut, joissa on kyse eri maissa ja usein eri mantereilla sijaitsevien monikansallisten yritysten yritystietojen ja puheensiirtopalvelujen hallinnoinnista, ovat luonteeltaan rajat ylittäviä , ja Euroopassa ne ovat Euroopan laajuisia . Yhteistyöelimen olisi avustettava yhteisen sääntelyä koskevan lähestymistavan laatimisessa laadittava yhteinen sääntelyä koskeva lähestymistapa , jotta integroiduista saumattomasti toimivista palveluista voidaan hyötyä koko Euroopassa.” – Tarkistus 49 Komissio voi hyväksyä uuden kohdan, jolla parannetaan komission ehdotusta selkeyttämällä yhteistyöelimen roolia suhteessa kansallisiin sääntelyviranomaisiin ja ehdottaa viittaamista organisatoriseen tukeen kuvattaessa yhteistyöelimen roolia. Kuitenkin kohta ”se hyväksyy yhteisiä kantoja ja antaa lausuntoja” olisi poistettava turhana toistona, koska se sisältyy jo ehdotuksen 3 artiklaan. 1 artikla – 3 kohta: ” Yhteistyöelin toteuttaa tehtävänsä yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission kanssa. Yhteistyöelimen on toimittava kansallisten sääntelyviranomaisten tiedonvaihtokanavana ja autettava niitä tekemään johdonmukaisia päätöksiä. Se on organisaatio, joka toimii kansallisten sääntelyviranomaisten päätöksenteon organisatorisena tukena perustana. Se hyväksyy yhteisiä kantoja ja antaa lausuntoja. Lisäksi se antaa komissiolle neuvoja ja avustaa kansallisia sääntelyviranomaisia kaikissa asioissa, jotka kuuluvat kansallisille sääntelyviranomaisille puitedirektiivissä ja erityisdirektiiveissä osoitettuun toiminta-alueeseen. ” – Tarkistus 53 Komissio pitää hyvänä ajatusta korostaa yhteistyöelimen roolia johdonmukaisuuden lisääjänä korjaavia toimenpiteitä määrättäessä. Kuitenkin vaikka yleisen kehityksen seuraaminen asetuksen 21 artiklassa tarkoitetulla tavalla on hyväksyttävää, täytäntöönpanon seuraaminen on komission tehtävä, minkä vuoksi tarkistusta ei voida hyväksyä. Lisäksi termi ”yhteiset kannat” olisi korvattava termillä ”yhteiset lähestymistavat”, koska sillä on jo tietty merkitys yhteisön ja EU:n oikeudessa. 3 artikla – a a alakohta (uusi): ”kehittää yhteisiä lähestymistapoja kantoja , suuntaviivoja ja parhaita käytänteitä sääntelytoimien toteuttamiseksi kansallisella tasolla ja seuraa niiden täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa ;” – Tarkistus 61 Tällä tarkistuksella korostetaan tärkeää osaa yhteistyöelimen työstä eli rajatylittäviä palveluja. Sanamuotoa on kuitenkin hieman muutettava erityisesti termin ”globaalit televiestintäpalvelut” välttämiseksi, koska niitä ei ole määritelty missään säädöksessä, minkä vuoksi käsite on epäselvä. Lisäksi on tarkoituksenmukaisempaa kutsua sääntöjä, joilla ohjataan palvelun rajatylittävää tarjontaa, ”yhteisiksi säännöiksi”. Lisäksi termi ”yhteiset kannat” olisi korvattava termillä ”yhteiset lähestymistavat”, koska sillä on jo tietty merkitys yhteisön ja EU:n oikeudessa. 3 artikla – i a alakohta (uusi): ”laatii yhteisiä kantoja lähestymistapoja Euroopan laajuisista rajatylittäviin kysymyksi in stä, kuten globaaleista televiestintäpalveluista , jotta voitaisiin lisätä sääntelyn yhdenmukaisuutta ja edistää Euroopan laajuisia yhtenäis markkinoita ja yhteisiä sääntöjä.” – Tarkistus 63 Komissio voi hyväksyä osittain ensimmäisen virkkeen muuttamisen mutta katsoo, että komission velvollisuus kuulla yhteistyöelintä on ylimitoitettu.Komissio suhtautuu myönteisesti viimeisen virkkeen lisäämiseen, sillä Euroopan parlamentin avustaminen erityisesti lainsäädännön alalla voisi tehostaa prosessia ja kulloisenkin säädöksen laatua. 4 artikla – 2 kohta: ” Jotta voidaan edistää puitedirektiivin ja erityisdirektiivien säännösten yhdenmukaista soveltamista , komissio voi myös pyytää yhteistyöelimeltä apua suositusten ja päätösten valmistelussa, joita komissio antaa tai tekee direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 19 artiklan mukaisesti. Euroopan parlamentti voi myös pyytää yhteistyöelimeltä tällaista apua, jota se voi kohtuudella tarvita yhteistyöelimen tehtäviin liittyvää perustamissopimuksen 193 artiklan nojalla suoritettavaa tutkimusta tai lainsäädäntöä varten.” – Tarkistus 70 Komissio voi hyväksyä tämän tarkistuksen, jota on tarkasteltava rajatylittävien palvelujen edistämiseen liittyvän uuden toiminnon (3 kohdan i a alakohta) yhteydessä. Sanamuotoa on kuitenkin hieman muutettava: on tarkoituksenmukaisempaa kutsua sääntöjä, joilla ohjataan palvelun rajatylittävää tarjontaa, ”yhteisiksi säännöiksi”, ja ”globaalien televiestintäpalvelujen” tarjoajia ”rajatylittävien palvelujen” tarjoajiksi. 4 artikla – 3 kohta – p a alakohta (uusi): ”toimet sen takaamiseksi, että kehitetään yhteiset Euroopan laajuiset säännöt ja vaatimukset globaaleille televiestintäpalveluiden rajatylittävien yrityspalvelujen tarjoajille.” – Tarkistus 81 Komissio voi hyväksyä, että yhteistyöelin antaa komissiolle neuvoja ja tekee tiivistä yhteistyötä radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän kanssa taajuuksiin liittyvissä vastuukysymyksissä. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä, että yhteistyöelin antaa neuvoja radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevälle ryhmälle tai radiotaajuuskomitealle, sillä yhteistyöelimen apu neuvoa-antavalle ryhmälle ja komitealle ei ole asianmukaista. Komissio voi hyväksyä ”selvitysten” ja ”katsausten” poistamisen ja sanamuodon ”siltä osin kuin ne vaikuttavat…” käytön, kun lähtökohtana on, että uudella elimellä on vähäisempi rooli taajuusasioissa. 10 artikla – 1 kohta: ” Yhteistyöelimen on annettava pyynnöstä komissiolle , radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevälle ryhmälle 'RSPG' tai radiotaajuuskomitealle 'RSC' tarvittaessa neuvoja ja tehtävä tiivistä yhteistyötä radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän kanssa yhteistyöelimen toiminta-alueeseen liittyvissä kysymyksissä siltä osin kuin ne vaikuttavat radiotaajuuksien käyttöön sähköisessä viestinnässä yhteisössä tai radiotaajuuksien käyttö vaikuttaa niihin . Yhteistyöelin toimii tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä RSPG:n ja RSC:n kanssa. ” – Tarkistus 83 Komissio voi hyväksyä, että yhteistyöelin osallistuu sen julkaisemiin kertomuksiin, mutta ei viittauksia radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevään ryhmään ja radiotaajuuskomiteaan, koska nämä eivät laadi kertomuksia. Viittausta ”muihin asianomaisiin elimiin” ei voida hyväksyä, sillä se on liian yleisluontoinen. 10 artikla – 4 kohta: ” Yhteistyöelin osallistuu tarvittaessa komission , RSPG:n, RSC:n tai muiden asianomaisten elinten kertomusten laatimiseen taajuuskysymysten tulevasta kehityksestä sähköisen viestinnän alalla ja politiikassa ja määrittelee mahdollisia tarpeita ja haasteita.” – Tarkistus 88 Komissio voi hyväksyä virkkeen alkuosan uuden muotoilun, mutta radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän ja radiotaajuuskomitean ehdotettu lisääminen ei ole asianmukaista. Komission mielestä yhteistyöelimen roolia taajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksiin liittyvässä yhteisessä valintamenettelyssä olisi edelleen selkeytettävä. 13 artikla – 1 kohta: ”Komissio voi pyytää yhteistyöelintä antamaan komissiolle , RSPG:lle tai RSC:lle lausunnon direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 6 b artiklassa säädetyn yhteisen valintamenettelyn mukaisesti myönnettyjen käyttöoikeuksien peruuttamisesta.” – Tarkistus 99 Komissio voi hyväksyä taajuusrekisterin hallinnoinnin poistamisen, kun lähtökohtana on, että uudella elimellä on vähäisempi rooli taajuusasioissa. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä verkkovierailutietokannan hallinnoinnin poistoa. Verkkovierailuasetus on osa sääntelyjärjestelmää, ja yhteistyöelimen on tarkoitus avustaa komissiota ja kansallisia sääntelyviranomaisia järjestelmän täytäntöönpanossa. Tämä tehtävä soveltuu yhteistyöelimelle erityisen hyvin. Poistaminen veisi komissiolta, kansallisilta sääntelyviranomaisilta ja kuluttajilta käyttökelpoisen välineen tukea sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanoa verkkovierailuiden osalta. 20 artikla: ” Taajuusrekisterin ja v V erkkovierailutietokannan hallinnointi Markkinaviranomainen [Yhteistyöelin] hallinnoi tietokantaa, joka koskee matkaviestinasiakkaille tarjottavien puhelu- ja datapalvelujen hinnoittelua yhteisön alueella tapahtuvissa verkkovierailuissa, ja julkaisee sen; tietokantaan voivat tarvittaessa sisältyä yhteisön syrjäisimmillä alueilla soitettaviin ja vastaanotettaviin verkkovierailupuheluihin liittyvät erityiset kustannukset. Se seuraa näiden hintojen kehitystä ja julkaisee asiasta vuosittain kertomuksen.” – Tarkistus 102 Komissio voi hyväksyä ensimmäisen virkkeen alkuosan muutoksen ja viimeisen virkkeen lisäyksen. Komissio ei voi hyväksyä englanninkielisen ehdotuksen sanamuodon ”in conjunction with the publication of the annual report” siirtämistä toiseen paikkaan. 21 artikla – 3 kohta: ”Komissio voi pyytää yhteistyöelintä antamaan vuosikertomuksen julkaisemisen yhteydessä lausunnon toimenpiteistä, joita voitaisiin toteuttaa niiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotka on havaittu 1 kohdassa tarkoitettujen kysymysten arvioinnin yhteydessä. Lausunto esitellään Euroopan parlamentille. ” – Tarkistus 107 Komissio voi hyväksyä d, e ja f kohdan poistamisen, mutta ei johtokunnan poistamista. Parlamentin ratkaisu herättää joukon oikeudellisia, institutionaalisia ja budjettiin liittyviä kysymyksiä. Parlamentin kaavailema rakenne vaatii vielä lisätarkasteluja erityisesti sen suhteen, kuinka taataan yhteisön toimivalta ja komission rooli siten, että säilytetään kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus. 24 artikla: ” Yhteistyöelimen elimet Yhteistyöelimeen kuuluu: (a) sääntelyneuvosto johtokunta (b) sääntelyneuvosto (c) toiminnanjohtaja. ” – Tarkistus 108 Komissio ei voi hyväksyä johtokunnan poistamista, koska johtokunnalla varmistetaan ”yhteisön lähestymistapa”. Yhteistyöelimen tarkemmalla rakenteella on taattava yhteisön toimivalta ja komission rooli siten, että säilytetään kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus. 25 artikla – 1 kohta: ” Sääntelyneuvostoon Johtokunta koostuu kahdestatoista jäsenestä. Komissio nimittää kuusi jäsentä ja neuvosto toiset kuusi henkilöistä, kuuluu kustakin jäsenvaltiosta yksi jäsen, jonka joiden tulee olla sääntelyjärjestelmän päivittäisestä soveltamisesta kyseisessä jäsenvaltio i ssa vastaavan riippumattoman kansallisen sääntelyviranomaisen johtaj i a tai nimetty jä korkean tason edustaj i a. Kansallisten sääntelyviranomaisten on nimettävä yksi varajäsen jäsenvaltiota kohden. Komissio on läsnä tarkkailijana sääntelyneuvoston annettua tähän etukäteen suostumuksensa. ” – Tarkistukset 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 ja 124 Komissio ei voi hyväksyä parlamentin kaavailemaa rakennetta eikä varsinkaan johtokunnan poistamista tarkistuksissa 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 ja 124 ja sen korvaamista sääntelyneuvostolla. Viittaus sääntelyneuvostoon tarkistuksissa 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 ja 124 olisi muutettava viittaukseksi johtokuntaan. – Tarkistus 114 Komissio ei voi hyväksyä johtokunnan poistamista. On kuitenkin aiheellista vahvistaa sääntelyneuvoston roolia toiminnanjohtajan nimittämisessä. 26 artikla – 1 kohta: ” Sääntelyneuvosto Johtokunta nimittää toiminnanjohtajan , kuultuaan sääntelyneuvostoa ja annettuaan sille mahdollisuuden vahvistaa 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ehdokasluettelo tai olla vahvistamatta sitä ja ilmoittaa ensisijainen ehdokkaansa, mainitun säännöksen [26 artiklan 13 b kohdan] mukaisesti. Sääntelyneuvosto tekee kaikki 3 artiklassa lueteltujen yhteistyöelimen tehtävien toteuttamiseen liittyvät päätökset. ” – Tarkistus 121 Koska komissio toteaa neuvoston ja parlamentin yhteisymmärryksen siitä, että Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto pidetään erillään tästä uudesta elimestä, se hyväksyy verkkoturva-asiamiesviittauksen poistamisen ja korvaamisen toiminnanjohtajalla. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä johtokunnan poistamista, koska johtokunnalla varmistetaan yhteisön lähestymistapa. 26 artikla – 8 kohta: ” Johtokunnalla Sääntelyneuvostolla on kurinpidollinen toimivalta toiminnanjohtajaan nähden.” – Tarkistukset 129 ja 130 Komissio ei voi hyväksyä parlamentin kaavailemaa rakennetta. Johtokunta on säilytettävä yhteisön edun turvaamiseksi. Siksi tarkistuksia 129 ja 130 ei voida hyväksyä, ja sääntelyneuvostoon viittaavat 27 ja 28 artikla on palautettava. – Tarkistus 131 Komissio ehdottaa pientä sanamuodon muutosta säilyttääkseen ajatuksen ”hallinnoivasta” toiminnanjohtajasta, joka ei ota vastaan ohjeita miltään jäsenvaltiolta tai yksityiseltä tai julkiselta taholta. 29 artikla – 1 kohta: ” Yhteistyöelintä johtaa sen toiminnanjohtaja , joka on vastuunalainen sääntelyneuvostolle ja hoitaa tehtäväänsä sen sääntelyneuvoston ohjauksessa ohjeiden mukaisesti . Toiminnanjohtaja ei saa muutoin pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä miltään elimeltä.” – Tarkistus 132 On aiheellista viitata muutettuun mekanismiin, jossa sääntelyneuvostolla on mahdollisuus vahvistaa ehdokasluettelo toiminnanjohtajan tointa varten ja ilmoittaa etusijainen ehdokkaansa. 29 artikla – 2 kohta: ” Sääntelyneuvosto Johtokunta nimittää toiminnanjohtajan sääntelyneuvostoa 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuultuaan sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen kannalta merkityksellisten ansioiden, pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdottamasta vähintään kaksi ehdokasta sisältävästä luettelosta. Euroopan parlamentti ja komissio voivat antaa lausunnon, joka ei ole sitova, sääntelyneuvoston valitseman ehdokkaan soveltuvuudesta Johtokunnan valitsema ehdokas voidaan ennen tämän nimittämistä . Tätä varten ehdokas kutsutaan kutsua antamaan lausuntonsa Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin.” – Tarkistus 159 Komissio voi hyväksyä Euroopan parlamentin ehdottaman yksinkertaistamisen, mutta tekstiin on lisättävä johtokunta. Parlamentin kaavailema rakenne vaatii vielä lisätarkasteluja erityisesti sen suhteen, kuinka taataan yhteisön toimivalta ja komission rooli siten, että säilytetään kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus. 44 artikla: ” Yhteistyöelimen henkilöstön, johtokunnan jäsenten, sääntelyneuvoston jäsenten ja yhteistyöelimen toiminnanjohtajan on tehtävä sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan vuosittain ilmoitus, jossa he toteavat, ettei heidän riippumattomuuttaan mahdollisesti vaarantavia välittömiä tai välillisiä etunäkökohtia ole. Tämä ilmoitus on tehtävä kirjallisesti.” – Tarkistus 160 Komissio voi hyväksyä Euroopan parlamentin ehdottaman yksinkertaistamisen, mutta tekstiin on lisättävä johtokunta. Parlamentin kaavailema rakenne vaatii vielä lisätarkasteluja erityisesti sen suhteen, kuinka taataan yhteisön toimivalta ja komission rooli siten, että säilytetään kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus. 45 artikla – 2 kohta: ” Yhteistyöelimen on varmistettava, että suuri yleisö ja kaikki asianomaiset tahot saavat tarvittaessa puolueetonta, luotettavaa ja helposti saatavissa olevaa tietoa erityisesti yhteistyöelimen työn tuloksista. Sen on myös julkistettava johtokunnan jäsenten, sääntelyneuvoston jäsenten ja toiminnanjohtajan etunäkökohtia koskevat ilmoitukset.” – Tarkistus 161 Komissio voi hyväksyä Euroopan parlamentin ehdottaman yksinkertaistamisen, mutta tekstiin on lisättävä johtokunta. Parlamentin kaavailema rakenne vaatii vielä lisätarkasteluja erityisesti sen suhteen, kuinka taataan yhteisön toimivalta ja komission rooli siten, että säilytetään kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus. 46 artikla – 2 kohta: ” Yhteistyöelimen johtokunnan jäsenet, sääntelyneuvoston jäsenet, toiminnanjohtaja , ulkopuoliset asiantuntijat sekä yhteistyöelimen henkilöstö ovat perustamissopimuksen 287 artiklan mukaisten salassapitovelvollisuutta koskevien vaatimusten alaisia myös tehtäviensä päätyttyä.” – Tarkistus 168 Artiklassa on esitettävä kaikki tulolähteet, minkä vuoksi komissio ei voi hyväksyä sanaa ”erityisesti”. Komissio voi hyväksyä a ja b kohdat. Komissio voi hyväksyä kansallisten sääntelyviranomaisten rahoitusosuudet sillä ehdolla, että ne ovat vapaaehtoisia, kuten komissio alun perin ehdotti. Jos rahoitusosuuksista tulisi pakollisia, joillakin kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi vaikeuksia osallistua yhteistyöelimen rahoitukseen rajallisten resurssiensa vuoksi. Komission on tässä yhteydessä hylättävä myös d kohta, jossa määritellään, milloin pakollinen kansallinen rahoitus otettaisiin käyttöön. Komissio katsoo voivansa hyväksyä c kohdan, vaikka tällainen täsmällinen kiintiö ei toimisi käytännössä, sillä yhteistyöelimen on kyettävä ottamaan henkilöstöä tarpeidensa mukaan. Komissio ehdottaa c kohdan lisäämistä erillisenä kappaleena. 36 artikla – 1 kohta: ”1. Yhteistyöelimen tulot ja varat muodostuvat erityisesti : (a) yhteisön tuesta, joka otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion (pääluokka ”Komissio”) asianomaisiin budjettikohtiin budjettivallan käyttäjän päätöksen mukaisesti ja talousarviota koskevan kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 47 kohtaa noudattaen; (b) jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten vapaaehtoisesta kunkin kansallisen sääntelyviranomaisen rahoitus osuudesta. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että kansallisilla sääntelyviranomaisilla on yhteistyöelimen työhön osallistumista varten riittävät taloudelliset resurssit; 2. (c) Enintään puolet ammattihenkilöstöstä koostuu kansallisten viranomaisten lähettämistä kansallisista asiantuntijoista. (d) sääntelyneuvosto sopii viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta kunkin jäsenvaltion b alakohdan nojalla suorittaman maksuosuuden tasosta; (e) talousarvion rakenteen asianmukaisuutta ja asetuksen noudattamista jäsenvaltioissa tarkastellaan uudelleen 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä. 4.3. Komission hylkäämät tarkistukset Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 4, 5, 7, 13, 16, 18, 19, 24, 37, 38, 39, 40, 41, 45, 46, 51, 52, 55, 56, 58, 64, 67, 71, 72, 74, 75, 76, 80, 82, 84, 86, 90, 93, 95, 96, 112, 113, 126, 127, 128, 134, 135, 137, 138, 139, 142, 148, 150, 151, 154, 155, 157, 158, 162, 164, 165 ja 167. 5. MUUTETTU EHDOTUS EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla komissio muuttaa ehdotustaan edellä kuvatulla tavalla. MUUTETTU SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: MUUTETTU EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI EUROOPAN SÄHKÖISEN VIESTINNÄN MARKKINAVIRANOMAISEN PERUSTAMISESTA 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko: Tietoyhteiskunta Toiminto: Sähköistä viestintää koskeva politiikka 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: Uusia budjettikohtia ehdotetaan osastoille 1 ja 2 sekä osastolle 3: 09.02.04.01 Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Avustus osastoille 1 ja 2 09.02.04.02 Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Avustus osastolle 3 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2010 – 2015 Kaikista vuoden 2013 jälkeisistä uusista määrärahoista päätetään budjettivallan käyttäjän vahvistamien rahoitusnäkymien yhteydessä. 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 09.02.04.01 | Ei-pakoll. | Jaksotetut määrärahat | KYLLÄ | KYLLÄ | EI | Nro 1a | 09.02.04.02 | Ei-pakoll. | Jaksotetut määrärahat | KYLLÄ | KYLLÄ | EI | Nro 1a | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yhteensä | 09.02.04.02 Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Avustus osastolle 3 | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 | Maksumäärärahat (MM) | b | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 | 09.02.04.01 Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Avustus osastoille 1 ja 2 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.4. | d | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 | 10,216 | Hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja | 8.2.5. | e | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 | Yhteensä | 2,570 | 4,030 | 4,030 | 4,030 | 14,660 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+d+e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+d+e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ⎭ Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ♦ Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ♦ Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[1] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ♦ Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ⎭ Ehdotuksella on vaikutuksia tuloihin. Seuraavassa on varovainen arvio oikeusperustan mukaisista jäsenvaltioiden vapaaehtoisista rahoitusosuuksista: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta 2009 | Toteutuksen jälkeen | Budjettikohta | Tulot | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | a) Absoluuttiset tulot | 0 | 0,2 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | b) Tulojen muutokset | muutos | 0,2 | 0,2 | 0,1 | 0 | 4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 Vuositarve | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Henkilöstön määrä yhteensä | 18 | 28 | 28 | 28 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Yhteistyöelin toimii puitedirektiivin ja erityisdirektiivien soveltamisalalla edistäen sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoiden toimintaa ja erityisesti yhteisön laajuisten sähköisten viestintäpalvelujen kehittämistä. Se toimii sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen asiantuntijakeskuksena EU:n tasolla hyödyntäen kansallisten sääntelyviranomaisten asiantuntemusta. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän yhdenmukainen soveltaminen edistää kilpailua ja parantaa kilpailukykyä. Tarve noudattaa toisistaan poikkeavia kansallisia ehtoja saattaa haitata valtioiden rajat ylittävien palveluiden kehittämistä. Yhteisön elimen asiantuntemus auttaa tämän esteen poistamisessa ja keventää myös yritysten hallinnollista taakkaa. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Kansallisten ja valtioiden rajat ylittävien markkinoiden määrittelyyn ja analysointiin liittyvien toimien osalta sopiva indikaattori on komissiolle tästä asiasta annettujen lausuntojen lukumäärä. Yhteistyöelimen muiden tehtävien osalta (neuvonta rajat ylittävissä riidoissa, tiedon vaihto, kerääminen ja levittäminen, neuvonta sääntelyasioissa, verkkovierailutietokannan hallinnointi) toimenpiteiden tehokkuus käy välittömästi ilmi näiden palvelujen käytöstä ja suorituskyvystä. 5.4. Toteutustapa (alustava) ⎭ Keskitetty hallinnointi ♦ komissio hallinnoi suoraan ♦ hallinnointivastuu siirretään ♦ toimeenpanovirastoille ⎭ varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ♦ kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ♦ Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ♦ jäsenvaltioiden kanssa ♦ kolmansien maiden kanssa ♦ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Yhteistyöelimen työtä valvotaan ja arvioidaan joka vuosi (edellistä vuotta koskevan) yleiskertomuksen ja (seuraavaa vuotta koskevan) työohjelman avulla. Nämä kaksi asiakirjaa hyväksyy yhteistyöelimen johtokunta. Työohjelma on määrä toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja vuosikertomus puolestaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä tilintarkastustuomioistuimelle. 6.2. Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Tähän ehdotukseen liittyvässä komission laatimassa vaikutusten arvioinnissa esitetään ennakkoarviointi yhteistyöelimeen liittyvistä tarpeista/ongelmista, tavoitteista, toimintavaihtoehdoista (ja niihin liittyvistä riskeistä), taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista ja valvontajärjestelyistä. Lisäksi vaikutusten arvioinnin liitteessä III esitetään yhteistyöelimen kustannus-hyötyanalyysi[2]. Kustannus-hyötyanalyysi osoittaa, että varovaisen skenaarion mukaan yhteistyöelin voisi niillä politiikan aloilla, joilla se toimii, tuoda taloudellisia kokonaishyötyjä, jotka ovat noin 10–30 kertaa suuremmat kuin sen budjetti (eli hyötyjen suuruus olisi noin 250–800 miljoonaa euroa). Hyödyt voivat olla 550 – 1 400 miljoonaa euroa, jos yleiseurooppalaisten markkinoiden kasvua koskevat optimistisemmat skenaariot toteutuvat. Yksi merkittävä hyötyjä aiheuttava tekijä on sääntelyyn liittyvän riskin pieneneminen, mikä voitaisiin saavuttaa yhteistyöelimen myötävaikutuksella. Sääntelyyn liittyvän riskin vähäinenkin pieneneminen (noin 10 %) Euroopassa näkyy teollisuuden alhaisempina pääomakustannuksina. Lisäksi jos tämäntyyppisten suurien hankkeiden toteuttamista voidaan aikaistaa yhdelläkin vuodella, taloudelliset hyödyt voivat olla useita satoja miljoonia euroja. Yhteistyöelimen perustamista tukevat myös merkittävät laadulliset argumentit, joita ei voida riittävällä tavalla kvantifioida tai arvioida rahallisesti kustannus-hyötyanalyysissä. Kilpailun mahdollistaminen erilaisten uusien teknologia-alustojen välillä on todennäköisesti pitkällä aikavälillä yksi tärkeimmistä yhteistyöelimeen liittyvistä taloudellisista hyödyistä. Yhteistyöelin voi myös merkittävästi vähentää t&k-hankkeiden sääntelyyn liittyviä riskejä, mikä todennäköisesti lisää t&k-investointeja ja siten edistää tosiasiallisen ja yhteiskunnan kannalta toivottavan investointitason välisen kuilun kaventamista markkinoiden kannalta tehokkaalla tavalla. Useimpia edellä kuvattuja hyötyjä ei voida saavuttaa nykyisellä – tai lujitetulla – eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) löyhään koordinointirakenteeseen perustuvalla jäsenvaltioiden välisellä koordinoinnilla (mitä analysoidaan vaihtoehtoisena toimintamallina vaikutusten arvioinnissa). ERG:n toteuttamaa vertaisarviointia ilman veto-oikeutta ei voida pitää riittävän luotettavana järjestelmänä, jotta sillä voitaisiin vähentää sääntelyyn liittyvien virheiden riskiä kaikkialla Euroopassa tai vähentää sääntelyyn liittyvän harkintavallan aiheuttamaa markkinoiden epävarmuutta. Mahdollisia hyötyjä ja niihin liittyviä kustannuksia koskevat varovaisetkin skenaariot osoittavat siis, että yhteistyöelimen perustaminen on kustannustehokasta ja täysin perusteltua EU:n talousarvion kannalta. 6.2.2. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Perustamisasetuksen mukaisesti yhteistyöelimen on laadittava joka vuosi edellistä vuotta koskeva toimintakertomus, joka toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä tilintarkastustuomioistuimelle. Kertomuksessa esitellään kaikki yhteistyöelimen toteuttamat erityiset toimet ja annetaan tietoja ehdotetun asetuksen mukaisesti toteutettujen toimien arviointia varten. Ehdotetun asetuksen täytäntöönpanosta tehdään riippumaton ulkopuolinen arviointi viiden vuoden kuluessa yhteistyöelimen toiminnan alkamisesta. Tämän käynnistysvaihetta koskevan ensimmäisen arvioinnin jälkeen yhteistyöelimen toimintaa arvioidaan vähintään joka viides vuosi. 7. Petostentorjunta Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi yhteistyöelimeen sovelletaan rajoituksetta asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä. Yhteistyöelin liittyy myös 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista. Se antaa välittömästi asianmukaiset määräykset, jotka koskevat sen kaikkia työntekijöitä. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA Yhteistyöelimellä arvioidaan olevan täydessä laajuudessaan 28 kokoaikaista työntekijää vastaava henkilöstö. Sen vuotuisen talousarvion arvioidaan olevan 3,5 miljoonaa euroa ensimmäisenä vuonna, josta se nousee 5,5 miljoonaan euroon toisesta vuodesta alkaen. 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 09.02.04.02 Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Avustus osastolle 3 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHT. | TOIMINTATAVOITE: Sisämarkkinoiden lujittaminen | Taloudellinen sääntely, markkina-analyysi, yhteistyö, parhaat käytännöt ja tekninen asiantuntemus | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 | Toimintamenot katetaan yhteisön tuella yhteistyöelimen talousarvioon. 8.2. Yhteistyöelimen hallintomenot Hallintomenot katetaan yhteistyöelimen talousarviosta, joka rahoitetaan yhteisön tuella yhteistyöelimen talousarvioon (budjettikohta 09.02.04.01 Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Avustus osastoille 1 ja 2). 8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminen Taulukossa esitetään yhteistyöelimelle osoitettu henkilöstö. Laji | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Väliaikaiset toimihenkilöt | AD | 7 | 11 | 11 | 11 | AST | 3 | 5 | 5 | 5 | Ulkopuolinen henkilöstö | CA | 2 | 2 | 2 | 2 | END | 6 | 10 | 10 | 10 | YHT. | 18 | 28 | 28 | 28 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Taulukossa esitetään henkilöstön jakautuminen yhteistyöelimen tehtävien mukaisesti, kun yhteistyöelin on täysin toimintakykyinen. END- ja CA-henkilöstön osalta virkoja olisi täytettävä ainoastaan, jos niitä todella tarvitaan yhteistyöelimen työmäärän kehittymisen vuoksi. Jos kaikki END-paikat täytetään, olisi enintään 20 kokoaikaiseksi muutettua AD-tason paikkaa (plus johtaja), joista enintään puolen tulisi olla kansallisten sääntelyviranomaisten lähettämiä kansallisia asiantuntijoita. AD | AST | END | Sopimussuhteinen | Yhteensä | Johtaja | 1 | 1 | 1 | - | 3 | Toiminnot: Taloudellinen sääntely, markkina-analyysi, yhteistyö, parhaat käytännöt ja tekninen asiantuntemus | 9 | 3 | 9 | 2 | 23 | Hallinto ja tuki | 1 | 1 | - | - | 2 | Yhteensä | 11 | 5 | 10 | 2 | 28 | 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Yhteistyöelimen perustamisella ei ole vaikutuksia komission virkojen määrään (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (ks. myös kohta 8.3 jäljempänä). ♦ Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ♦ Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ♦ Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ♦ Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Henkilöstömenot ja ni ihin liittyvät menot milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Väliaikaiset toimihenkilöt | 1,220 | 1,952 | 1,952 | 1,952 | Ulkopuolinen henkilöstö (kansalliset asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) | 0,566 | 0,858 | 0,858 | 0,858 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 | Väliaikaisen henkilöstön vuotuisiksi keskikustannuksiksi oletetaan 122 000 euroa, kansallisten asiantuntijoiden 73 000 euroa ja muiden työntekijöiden 64 000 euroa. 8.2.5. Muut hallintomenot Seuraavassa taulukossa on esitetty hallintomenot. Ne katetaan yhteistyöelimen talousarviosta, joka rahoitetaan yhteisön tuella yhteistyöelimen talousarvioon (budjettikohta 09.02.04.01 Euroopan telealan sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Avustus osastoille 1 ja 2). milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHT. | Infrastruktuuri (kiinteistöt ja niihin liittyvät menot), laitteet, kulutushyödykkeet, viestintä, tietotekniikka jne. | 0,290 | 0,450 | 0,450 | 0,450 | 1,640 | Virkamatkat ja kokoukset | 0,214 | 0,336 | 0,336 | 0,336 | 1,222 | Hallinnolliset palvelut (kääntäminen, selvitykset, konsultointi jne.) | 0,280 | 0,434 | 0,434 | 0,434 | 1,582 | Muut hallintomenot yhteensä | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 | 8.3. Komission hallintomenot Muut yhteistyöelimen valvontaan ja hallinnointiin liittyvät komission tehtävät eivät edellytä uusia virkoja tai lisämenoja niiden resurssien lisäksi, joita käytetään nykyisin ERG:n koordinointiin. Toimivaltainen pääosasto voi tarvittaessa väliaikaisesti jakaa uudelleen nykyisiä resursseja. [1] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [2] SEC(2007) 1472.