Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmiskaupan torjuntaa koskeva EU:n strategia 2021– 2025”

(COM(2021) 171 final)

(2021/C 517/12)

Esittelijä: Carlos Manuel TRINDADE

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 31.5.2021 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen jaostossa 7.9.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 22.9.2021 Täysistunnon nro 563 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 215/1/4

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Ihmiskauppa on ennen kaikkea vakava ihmisoikeusrikkomus. Se loukkaa perusoikeuksia, kuten vapautta, ihmisarvoa ja yhdenvertaisuutta, jotka on vahvistettu useissa asiakirjoissa, esimerkiksi ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa.

1.2 Ihmiskaupan juuret juontuvat uhrien haavoittuvuudesta, joka johtuu köyhyydestä, sukupuolten epätasa-arvosta, naisiin ja lapsiin kohdistuvasta väkivallasta, konflikteista ja konfliktin jälkeisistä tilanteista, sosiaalisen integraation puutteesta, mahdollisuuksien ja työn puuttumisesta, koulutusmahdollisuuksien puutteesta ja lapsityövoiman käytöstä.

1.3 Ihmiskauppiaat hyödyntävät tällaista haavoittuvuutta rikollisessa, monitahoisessa ja erittäin kannattavassa liiketoimintamallissa, joka on edelleen pieniriskistä ja hyvin tuottavaa.

1.4 Pandemia on lisännyt taloudellista ja sosiaalista haavoittuvuutta ja vaikeuttanut oikeussuojan saamista ja rikoksista rankaisemista. Samaan aikaan on kehitetty uusi liiketoimintamalli, jossa uhreja värvätään ja käytetään hyväksi verkossa.

1.5 ETSK kannattaa yleisesti Euroopan komission, jäljempänä ”komissio”, esittämää ihmiskaupan torjuntaa koskevaa EU:n strategiaa 2021–2025, jäljempänä ”strategia”, mutta esittää kuitenkin käsillä olevassa lausunnossa huomioita, ehdotuksia ja suosituksia.

1.6 ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tästä ilmiöstä yhdenmukaisella tavalla jäsenvaltioissa koottavien tietojen laatua on parannettava. ( 1 ) Ihmiskaupan torjuminen edellyttää perusteellista, syvällistä ja oikea-aikaista tietoa tästä ilmiöstä, erityisesti kaikista toimijoista (uhreista, ihmiskauppiaista, hyväksikäyttäjistä) ja ihmiskauppaverkostojen toimintatavoista, jotta torjuntatyötä voidaan tehostaa erityisesti asianmukaisia ratkaisuja kehittämällä. Jos näin ei tehdä, ihmiskaupan todellista laajuutta aliarvioidaan ja väheksytään.

1.7 ETSK katsoo, että toimenpiteet ihmiskaupan torjumiseksi eivät ole olleet riittävän tehokkaita ja että toimintaa on tehostettava kattavamman strategian avulla toteuttamalla lisätoimia. ( 2 )

1.8 ETSK kannattaa mahdollisuutta tarkistaa ihmiskaupan vastaista direktiiviä sen täytäntöönpanosta tehtävän arvioinnin pohjalta, mutta vaikka ihmiskaupan torjumisessa on tarpeen tehostaa seuraamuksia, se ei riitä.

1.9 ETSK korostaa ja tukee aikomusta laatia EU-tason vähimmäissäännöt, joilla kriminalisoidaan ihmiskauppaa käyvät ja ihmisiä hyväksikäyttävät verkostot ja ihmiskaupan uhreilta vaadittujen palvelujen käyttö. On olennaisen tärkeää, että kriminalisointi kattaa hankinta- ja alihankintaketjun kaikki osat, jotka osallistuvat ihmiskauppaan ja ihmisten hyväksikäyttöön.

1.10 ETSK katsoo, että ollakseen tehokkaampaa ihmiskaupan torjunnan on perustuttava kattavampaan analyysiin, jossa otetaan huomioon sen lisääntymisen mahdollistavan toimintaympäristön sosiaalinen ulottuvuus, joka huomioidaan strategiassa vain satunnaisesti.

1.11 ETSK panee myös merkille ( 3 ) , että alhaisen tulotason maissa ihmiskaupan kehityksen ja lapsikaupan välillä on yhteys, sillä valtaosalla näistä lapsista on teetetty pakkotyötä. Tämä liittyy perheiden toimeentulo-ongelmiin.

1.12 ETSK:n mielestä uhrien valtavan kärsimyksen pitäisi johtaa siihen, että heidän tilanteeseensa suhtaudutaan kaikissa vaiheissa humaanilla tavalla. Strategian pääajatuksena ei saa olla vain uhrien palauttaminen tai kannustaminen palaamaan vapaaehtoisesti lähtömaahan, jolloin aliarvioidaan lähtömaassa vallitsevat olosuhteet, joiden johdosta he olisivat entistä alttiimpia ihmiskaupalle, vaan strategiassa olisi myös tunnustettava oikeus kotoutua vastaanottavaan yhteiskuntaan.

1.13 ETSK panee merkille, ettei strategiaan sisälly toimenpiteitä, joiden tavoitteena olisi uhrien oikeuksien tunnustaminen ja niiden toteutumisen varmistaminen tai välittömän (lääketieteellisen, oikeudellisen ja muun) avun, tuen ja suojelun tarjoaminen erityisesti silloin, kun he joutuvat hyväksikäyttäjiensä rankaistaviksi. ETSK ehdottaa, että komissio sisällyttää tämän ehdotuksen strategiaan.

1.14 ETSK panee merkille, että strategiassa myönnetään. että uhrien on vaikeaa rakentaa elämänsä uudelleen ja että mahdollisuudet työmarkkinoille integroitumiseen ovat vähäiset ( 4 ) , mutta tilanteen muuttamiseksi ei ehdoteta mitään toimenpiteitä. Tämän korjaamiseksi ETSK ehdottaa, että uhreille annetaan oikeus kotoutua vastaanottavaan yhteiskuntaan asianmukaisen ja nopean kotouttamisprosessin avulla.

1.15 EU:n lainsäädännössä säädetään mahdollisuudesta myöntää uhrille oleskelulupa vain, jos tämä tekee yhteistyötä ihmiskauppiaiden tutkinnassa ja syytteeseen asettamisessa. ETSK korostaa, että tämä voi olla äärimmäisen raskasta uhreille, kun heidän on käytävä uudelleen läpi kokemuksensa ja traumansa ilman, että heidän fyysistä ja henkistä terveyttään suojellaan. ETSK ehdottaa, että näitä tilanteita tarkastellaan tapauskohtaisesti, kunkin uhrin olosuhteiden ja psykologisen profiilin pohjalta. Uhreille tulee muun muassa antaa tehokasta psykologista tukea, jotta he pystyisivät käymään läpi traumaattiset kokemuksensa ja kertomaan niistä.

1.16 ETSK suhtautuu myönteisesti komission kantaan, jonka mukaan uhreja ei saisi rangaista rikoksista, jotka heidät on pakotettu tekemään, ja pitää tervetulleena ihmiskaupan uhreille myönnettävästä oleskeluluvasta vuonna 2004 annetun neuvoston direktiivin uudelleentarkastelua uhrien suojelun näkökulmasta.

1.17 ETSK ehdottaa tässä yhteydessä, että kaikki ihmiskaupparikosten uhrit saisivat julkisista varoista asianmukaisen korvauksen, jossa otetaan huomioon heille aiheutuneen kärsimyksen vakavuus. Työvoiman hyväksikäytön tapauksessa uhreilla on myös oltava oikeus saada maksu tehdystä työstä, ja palvelusta suoraan hyötyvä eli varsinainen työnantaja tai erityistapauksissa, kun ”toimitusketju” on läpipääsemätön labyrintti, suoritetun palvelun vastaanottaja on saatettava vastuuseen.

1.18 ETSK katsoo, että EU:n maahanmuuttolainsäädännössä ei oteta huomioon niiden vähemmän koulutettujen ja köyhempien, taloudellisista syistä muuttavien tilannetta, jotka tulevat Eurooppaan paremman elämän ja työn toivossa (toisin kuin on tehty koulutetumpien ja varakkaampien maahanmuuttajien tapauksessa). Tämä puute on johtanut siihen, että taloudellisista syistä muuttavat joutuvat turvautumaan ihmiskauppaverkostoihin, kun tarjolla ei ole mekanismeja, jotka mahdollistaisivat laillisen maahanmuuton. ETSK suosittaa EU:n toimielimille EU:n lainsäädännön laatimista tilanteen korjaamiseksi.

1.19 ETSK katsoo, että kansainvälisen ulottuvuuden ( 5 ) sisällyttäminen strategiaan tehostaa ihmiskaupan torjuntaa, mutta toteaa, ettei strategiassa ole kiinnitetty suuremmin huomiota siihen, että väestöllä tulisi olla alkuperämaissa asianmukaiset ja tyydyttävät taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet ( 6 ) . Tämä on tärkein edellytys ihmiskaupan uhrien värväämisen ehkäisemiseksi ja estämiseksi. ETSK ehdottaa, että kehitysyhteistyötä ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista hyödynnetään strategiassa keskeisenä keinona luoda tällaiset rakenteelliset olosuhteet.

1.20 ETSK panee merkille, että strategiassa ei viitata taloudelliseen toimintaan ja työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaan ihmiskauppaan liittyen lainkaan epäreiluun kilpailuun, joka vallitsee tällaista työvoimaa käyttävien yritysten ja muiden, lainsäädäntöä noudattaen toimivien yritysten välillä. Tällainen sosiaalinen polkumyynti ei sovi yhteen yritysten yhteiskuntavastuun kanssa, ja siihen olisi puututtava poliisitoimen ja oikeusalan lisäksi myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa.

1.21 ETSK toteaa, että tällaista työvoimaa hyödynnetään yleensä enemmän niillä taloudellisen toiminnan aloilla, joilla harjoitetaan enemmän epävirallista toimintaa ja joilla ei ole yleisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, työehtosopimusneuvotteluja ja keskitettyä sopimista. ETSK ehdottaa komissiolle, että työvoiman hyväksikäytön torjumisen tehostamiseksi strategiaan sisällytettäisiin työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistaminen ihmiskaupan torjumiseen niiden toimivaltuuksien mukaisesti ja niiden itsenäisyyttä kunnioittaen ja siten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja keskitetyn sopimisen edistäminen keskeisinä välineinä tämän tavoitteen saavuttamisessa.

1.22 ETSK suhtautuu myönteisesti yritysten kestävää hallintotapaa koskevaan komission tulevaan aloitteeseen, jolla on erityisesti tarkoitus varmistaa, että julkisissa hankinnoissa kannustetaan avoimuuteen ja että ne ovat sosiaalisesti vastuullisia ( 7 ) . ETSK toteaa, että kansallisella tasolla on jo tehty useita työehtosopimuksia, joiden tarkoituksena on ehkäistä hyväksikäyttöä ja ihmiskauppaa työpaikalla ja joissa määrätään korvauksista uhreille ( 8 ) . ETSK suosittaa, että strategiaan sisällytetään nämä esimerkit hyvistä käytänteistä, joita olisi edistettävä ja toistettava jäsenvaltioissa. Tämä olisi konkreettinen keino varmistaa avoimuus.

1.23 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on sitoutunut vahvistamaan työnantajiin (jotka eivät noudata sovellettavaa lainsäädäntöä) kohdistettavista seuraamuksista annettua direktiiviä, mikä mahdollistaa sovellettavien seuraamusten tiukentamisen ( 9 )

1.24 ETSK panee merkille, että strategiassa ei viitata kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti ammattijärjestöjen, tärkeään osallistumiseen. Näiden järjestöjen rooli ja niiden toiminta vuosien mittaan erityisesti seksuaaliseen hyväksikäyttöön sekä työvoiman ja lasten hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan tunnistamisessa, paljastamisessa ja torjumisessa sekä uhrien aktiivisessa tukemisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon, ja sille olisi annettava sen ansaitsema tunnustus. ETSK ehdottaa, että tämä osallistuminen sisällytetään strategiaan ja että näitä organisaatioita tuetaan asianmukaisella tavalla myös taloudellisesti.

1.25 ETSK toteaa lisäksi, ettei strategiassa viitata kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, yhteisöjen solidaarisuusverkostojen ja työmarkkinaosapuolten tärkeään tukeen, jota ne tarjoavat uhrien suojelun, vastaanottamisen ja kotouttamisen alalla, eikä myöskään taloudellisen tuen tarpeeseen näiden toimien toteuttamiseksi. ETSK ehdottaa, että komissio sisällyttää tämän ehdotuksen strategiaan.

1.26 ETSK on samaa mieltä siitä, että tässä taistelussa on tarpeen ottaa Europolin ja Eurojustin ohella mukaan – tiiviissä yhteistyössä kansallisten viranomaisten, erityisesti työsuojeluviranomaisten kanssa – myös Euroopan työviranomainen, vahvistaa sen toimivaltaa ja antaa sille vaadittavat aineelliset resurssit, erityisesti digitaaliset ja viralliset välineet. ETSK esittääkin, että komissio ehdottaisi strategiassa, että jäsenvaltiot noudattaisivat Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksessa nro 81 ( 10 ) vahvistettuja tunnuslukuja.

2. Taustaa

2.1 Näemme, kuulemme ja luemme, että ihmiskauppa aiheuttaa uhreille valtavaa kärsimystä, loukkaa heidän ihmisarvoaan, riistää heidän vapautensa ja tuhoaa heidän elämänsä, emmekä voi sulkea silmiämme ja korviamme tältä. ETSK ja kaikki sen jäsenet sekä kaikki Euroopan unionin kansalaiset ovat hyvin tietoisia ihmiskaupan karmivasta luonteesta ja sen uhreille aiheuttamista haitallisista seurauksista ja osoittavat heille solidaarisuutta ja tukevat kaikkia toimia ihmiskaupan torjumiseksi ja kitkemiseksi.

2.2 Tutkimukset ja raportit ovat lisänneet tietämystä tästä ilmiöstä ja auttaneet parantamaan torjuntastrategioita, mutta siitä huolimatta ihmiskauppa saattaa joka vuosi vaaraan tuhansia ihmisiä, erityisesti naisia ja lapsia. Niistä käy ilmi seuraavaa: i. Vuosina 2017–2018 rekisteröityjä uhreja oli yli 14 000, ja määrä voi olla suurempi, koska rekisteröinnissä on vaikeuksia. ii. Lähes puolet uhreista on EU:n kansalaisia ja loput kolmansien maiden kansalaisia Afrikasta, Länsi-Balkanin maista ja Aasiasta (11). iii. Valtaosa kaikista uhreista on naisia ja tyttöjä, joiden kaupan tarkoituksena on seksuaalinen hyväksikäyttö. iv. Työvoiman hyväksikäyttö koskee 15:tä prosenttia ihmiskaupan uhreista, mutta moni uhri jää huomaamatta. v. Työvoiman hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan pääasiallisia kohdealoja ovat maa- ja metsätalous, rakennusala, vieraanvaraisuusala, siivousala, kotitaloustyö ja valmistusteollisuus (tekstiili- ja vaatetusala, elintarvikkeiden valmistus) (12). vi. Valtaosa ihmiskauppiaista on EU:n kansalaisia. vii. Rikollinen toiminta tuo ihmiskauppiaille suuret voitot. Ihmiskaupan arvioitu vuotuinen tuotto vuonna 2015 oli 29,4 miljardia euroa ja seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavasta ihmiskaupasta saadut tulot arviolta jopa 14 miljardia euroa (13). Tässä määrässä ei ole otettu huomioon työvoiman hyväksikäyttöön tähtäävää ihmiskauppaa (14). viii. Ihmiskaupan taloudelliset kustannukset ovat jopa 2,7 miljardia euroa. ix. Ihmiskauppiaat käyttävät hyväkseen ihmisten sosiaalista eriarvoisuutta sekä taloudellista ja sosiaalista haavoittuvuutta. x. Lähes neljäsosa kaikista ihmiskaupan uhreista on lapsia, ja suurin osa heistä on seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreja (15). xi. Ihmiskauppaa varten harjoitettavan hyväksikäytön pääasialliset muodot ovat seksuaalinen hyväksikäyttö, pakkotyö, rikollisuuteen pakottaminen, kerjäämiseen pakottaminen ja lapsikauppa (16).

2.3 Ihmiskaupan torjuntaa koskeva strategia vuosiksi 2021–2025 ( 17 ) perustuu yhtäältä kasvavaan tietoisuuteen siitä, että EU:n on ehdottomasti torjuttava ihmiskauppaa, sillä se on sitoutunut ihmisarvon suojelemiseen ja ihmisoikeuksiin, ja toisaalta siihen, että ihmiskauppa kasvaa jatkuvasti.

2.4 EU on vuodesta 2002 lähtien lisännyt vaatimuksia ( 18 ) , ja komission ehdottamassa strategiassa jatketaan samaan suuntaan.

2.5 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU ( 19 ) oli merkittävä edistysaskel ihmiskaupan torjunnassa, ja sitä kutsutaankin oikeutetusti ihmiskaupan vastaiseksi direktiiviksi. Ihmiskaupan määritelmää tiivistettiin ja siitä tehtiin kattavampi.

2.6 Direktiivissä otettiin käyttöön laajempi ihmiskaupan käsite, joka kattaa ihmiskaupan kohteeksi joutuneiden henkilöiden hyväksikäytön uudet muodot. ETSK korostaa erityisesti sen 2 artiklaa ”Ihmiskauppaan liittyvät rikokset”, jossa määritetään keskeiset suuntaviivat ihmiskaupan torjumiselle.

2.7 ETSK muistuttaa, että se on antanut useita lausuntoja ihmiskaupasta, ja niiden päätelmät ovat edistäneet yleisesti tämän haitallisen ilmiön torjumista lausuntojen laatimisen aikaan ( 20 )

2.8 Tätä taustaa vasten komissio esittää strategiaehdotuksensa, joka jakautuu kuuteen lukuun, joista kussakin komissio tekee omat sitoumuksensa (26) ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia (16) strategian täytäntöönpanemiseksi sen soveltamisalalla. Strategiaan sisältyy näin yhteensä 42 toimea.

3. Yleistä

3.1 Tietojen tarve (todellisen tilanteen tunteminen)

3.1.1 ETSK toteaa komission myöntävän, että ihmiskauppa kasvaa edelleen EU:ssa, että sen uhreja on yhä enemmän ja että se aiheuttaa hyvin suuria inhimillisiä, sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia tehdyistä aloitteista huolimatta. Tämä johtuu erityisesti rikollisjärjestöjen toimintamallista.

3.1.2 ETSK huomauttaa, että tunnistettujen ja oletettujen uhrien määrä kuvastaa tilanteen vakavuutta, mutta tietämystä tästä todellisuudesta on lisättävä. Tietojen saaminen on edelleen vaikeaa erityisesti covid-19-pandemian takia, sillä tiukat sulkutoimet vaikuttavat julkisen ja yksityisen sektorin henkilöstöön ja vaikeuttavat näin eräiden tietojen saantia.

3.2 Ihmiskaupan torjunta

3.2.1 ETSK toteaa, että strategiassa keskitytään rikoksena pidettävän ihmiskaupan torjunnan rikosoikeudellisiin ja turvallisuusnäkökohtiin, jotka ovat strategian ytimessä, ja että se kattaa ihmiskaupan eri ulottuvuudet.

3.2.2 ETSK panee merkille, että strategiassa korostetaan tässä yhteydessä lainsäädännön roolia, mutta toteaa, että siitä huolimatta, että komissio seuraa ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpanoa, sen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on epätasaista. Ennen kaikkea rikoksentekijöiden rankaisemattomuus EU:ssa jatkuu, ja ihmiskauppiaiden tuomioiden määrä on edelleen vähäinen ( 21 )

3.3 Ihmiskaupan torjunnan sosiaalinen ulottuvuus

3.3.1 ETSK panee merkille, kuten tiedonannossa todetaan ( 22 ) , että ”[r]omaniyhteisöjen nuoret naiset ja alaikäiset ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle useiden sosioekonomisten tekijöiden, kuten moniulotteisen köyhyyden – – vuoksi”.

3.3.2 ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kun moniulotteiseen köyhyyteen yhdistyy lisäksi muita ominaispiirteitä (vammaiset henkilöt, hlbtiq-henkilöt jne.), ihmiset ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle.

3.3.3 ETSK panee myös merkille ( 23 ) , että alhaisen tulotason maissa ihmiskaupan kehityksen ja lapsikaupan välillä on yhteys, sillä valtaosalla näistä lapsista on teetetty pakkotyötä. Tämä liittyy perheiden toimeentulo-ongelmiin.

3.3.4 ETSK toteaa ja pitää erittäin myönteisenä, että Euroopan työviranomainen, jäsenvaltioiden työsuojeluviranomaiset, työmarkkinaosapuolet, monet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, monet tiedotusvälineet ja sosiaalinen media tekevät jatkuvasti paljastuksia ihmiskaupasta ja torjuvat sitä erityisesti jakamalla ja levittämällä tietoa, raportoimalla tapauksista ja torjumalla niitä sekä etsimällä erilaisia ratkaisuja uhrien suojelemiseksi ja ihmiskauppiaiden rankaisemiseksi. ETSK ehdottaa komissiolle, että nämä toimet sisällytetään strategiaan ja että niitä käytetään esimerkkeinä hyvistä käytännöistä, jotka ovat toistettavissa.

3.3.5 ETSK huomauttaa, että monet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka ovat toteuttaneet erittäin ansiokkaita toimia ihmiskaupan torjumiseksi ja uhrien tukemiseksi (haaksirikkoutuneiden pelastaminen, uhrien vastaanotto, tuki heidän kotouttamiselleen jne.), on joissakin tapauksissa leimattu rikollisiksi. ETSK vastustaa tätä ja kehottaa komissiota ottamaan asian huomioon strategiassa.

3.4 Uhrien oikeudet

3.4.1 ETSK:n mielestä uhrien tilannetta ei käsitellä johdonmukaisesti ja inhimillisellä tavalla strategiassa.

3.4.2 ETSK katsoo, että uhrien oikeuksien toteutumisen tulisi olla keskeisessä asemassa niin, että asetetaan aina uhrien ihmisarvo ja ihmisoikeudet etusijalle.

3.4.3 ETSK on samaa mieltä siitä, että niiden uhrien tilanne, jotka eivät ole EU:n kansalaisia, on vielä vaikeampi. ETSK muistuttaa, että on paljon tilanteita, joissa uhrit – sekä EU:n että kolmansien maiden kansalaiset – voivat päätyä ihmiskauppiaiden ulottuville ja vaaraan joutua uudelleen ihmiskaupan uhreiksi.

3.5 Strategian kattavuus ja sen toteuttaminen

3.5.1 ryhmistä koostuvien muuttovirtojen mukana kaikkia reittejä ja rikollisjärjestöjä hyödyntäen ETSK on komission tapaan tietoinen siitä, että uhreja kaupataan EU:hun myös erimukana kaikkia reittejä ja rikollisjärjestöjä hyödyntäen ( 24 ) . Tähän tilanteeseen ei voida kuitenkaan vastata pelkästään salakuljetusverkostoja torjumalla, vaan tarvitaan kattavampaa toimintaa.

3.5.2 ETSK korostaa, että ihmiskaupan vastainen strategia ei näin ollen voi olla irrallaan uudesta maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksesta eikä kotouttamista ja osallisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 2021–2027 ( 25 ) . ETSK toteaa, että myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma olisi otettava huomioon EU:n sosiaalisen strategian yleisenä kehyksenä. ETSK suosittaa komissiolle, että strategiassa huolehditaan moitteettomasta koordinoinnista EU:n muiden sosiaalipolitiikkojen kanssa, luodaan synergioita ja tehostetaan niitä.

3.5.3 ETSK kannattaa kymmenen EU:n viraston antamaa julistusta yhteisestä sitoumuksesta tehdä yhteistyötä ja ehdottaa vuosittaisen kertomuksen esittämistä toteutetuista toimista.

3.5.4 ETSK suhtautuu myönteisesti omaksuttuun sukupuolinäkökulmaan sekä useisiin ehdotuksiin ihmiskaupan torjunnan tehostamisesta silloin, kun uhrit ovat lapsia.

4. Erityistä

4.1 Strategian luku 2

4.1.1 ETSK katsoo, että kaikissa vaiheissa on varmistettava tehokkaasti uhrien, erityisesti naisten ja lasten, suojelu ( 26 ) . Tätä varten alalla toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan prosessin kaikkiin vaiheisiin.

4.1.2 ETSK pitää tervetulleena ja tukee komission kantaa, jonka mukaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpano on varmistettava kaikissa jäsenvaltioissa ja sen tarkistamisen olisi perustuttava perusteelliseen arvioon havaituista puutteista ja ihmiskaupan, erityisesti verkossa tapahtuvan uhrien värväyksen ja hyväksikäytön, kehitykseen.

4.1.3 ETSK katsoo, että strategiassa tulisi huolehtia yleisesti siitä, että uhreilla on halutessaan jälleen mahdollisuus ihmisoikeuksiensa täyteen toteutumiseen, ja varmistaa ennen kaikkea mahdollisuus suojeluun ja korvaukseen aiheutuneesta kärsimyksestä ja erityisesti mahdollisuus työntekoon olinpaikassaan siihen liittyvine oikeuksineen sen sijaan, että heidät palautetaan tai toimitetaan muulla tavoin kotimaahansa. Uhrien kotouttamisesta on huolehdittava sekä silloin, kun he päättävät jäädä maahan, jossa he ovat, että silloin, kun he päättävät palata vapaaehtoisesti kotimaahansa. ETSK huomauttaa, että uhreille on annettava oikeus kotoutua vastaanottavaan yhteiskuntaan nopean kotouttamisprosessin avulla.

4.1.4 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu varmistamaan asianmukaisen rahoituksen ihmiskaupan torjumiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella ( 27 )

4.2 Strategian luku 3

4.2.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan ihmiskaupan uhreilta vaadittujen palvelujen tietoisen käytön kriminalisoimista ( 28 )

4.2.2 ETSK ehdottaa, että edistetään työmarkkinaosapuolten osallistumista kansallisiin ja rajat ylittäviin ihmiskaupan ja pakkotyön seuranta- ja torjuntatoimiin yhdessä jäsenvaltioiden työsuojeluviranomaisten ja Euroopan työviranomaisen kanssa. ETSK toteaa, että kansallisella tasolla on jo tehty useita työehtosopimuksia, joiden tarkoituksena on ehkäistä hyväksikäyttöä ja ihmiskauppaa työpaikalla ja joissa määrätään korvauksista uhreille ( 29 ) . ETSK suosittaa sisällyttämään strategiaan nämä esimerkit hyvistä käytänteistä, joita olisi edistettävä ja toistettava jäsenvaltioissa.

4.2.3 ETSK huomauttaa, että ihmiskaupan yhteydessä on myös tarpeen analysoida uusien työn muotojen valtavan lisääntymisen seurauksia ja sen vaikutusta työntekijöiden hyväksikäytön uusiin muotoihin. Strategiassa viitataan perustellusti digitaalisten verkkojen käyttöön, mutta ennemminkin liittyen ihmiskauppaan seksuaaliseen hyväksikäytön tarkoituksessa eikä niinkään työvoiman hyväksikäyttöön erityisesti digitaalisten alustojen kautta. ETSK suosittaa omaksumaan strategiassa kattavan vision asian suhteen.

4.2.4 ETSK kannattaa komission sitoumusta varmistaa, että pakkotyöllä ei ole paikkaa EU:n yritysten arvoketjuissa ja ettei EU:n yritysten toimitusketjuissa käytetä lapsityövoimaa ( 30 )

4.3 Strategian luku 4

4.3.1 ETSK on samaa mieltä siitä, että järjestäytynyt rikollisuus pyrkii soluttautumaan lailliseen taloudelliseen toimintaan ja että siihen liittyy riskejä yhteiskunnalle. Tämän torjuminen edellyttää muun muassa talousrikostutkinnan järjestelmällistä käyttöä lainvalvontaan liittyvissä tutkinnoissa sekä rikoksella saatujen varojen tunnistamista, takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemista koskevan vankan kehyksen kehittämistä ja täytäntöönpanoa ( 31 )

4.3.2 ETSK on yhtä mieltä tarpeesta tehostaa ihmiskaupan torjunnan valmiuksia lainvalvonta- ja oikeusalalla työskentelevien järjestelmällisen koulutuksen avulla pitäen mielessä, että koulutuksessa olisi aina otettava huomioon uhrien näkökulma ja tarpeet ( 32 ) . ETSK korostaa erityisesti tarvetta vahvistaa asian parissa työskentelevien yksiköiden henkilöstöresursseja.

4.3.3 ETSK katsoo, että verkossa tapahtuvan uhrien värväämisen ja hyväksikäytön liiketoimintamallin torjuminen edellyttää verkkoalustoille jo asetettujen oikeudellisten velvoitteiden noudattamista ja vuoropuhelun käymistä asiaankuuluvien internet- ja teknologiayritysten kanssa, jotta verkkoalustojen käyttöä uhrien värväykseen ja hyväksikäyttöön voidaan vähentää ( 33 ) . ETSK:n mielestä Euroopan digitaalisen median seurantakeskus ( 34 ) voisi olla hyödyllinen väline verkossa toimivien ihmiskaupan laittomien rekrytointikanavien seurannassa.

4.3.4 ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää varmistaa, että internetpalveluntarjoajat ja asiaan liittyvät yritykset tukevat ihmiskaupan torjumista tunnistamalla ja poistamalla verkkomateriaalia, joka liittyy ihmiskaupan uhrien riistoon ja hyväksikäyttöön.

4.3.5 ETSK tähdentää erityisesti, että rikollisen toimintamallin hajottamisen ja ihmiskaupan uhrien hyväksikäytön pysäyttämisen onnistuminen riippuu suurelta osin koko yhteiskunnan aktiivisesta osallistumisesta ja kansalaisten ja erityisesti paikallishallinnon, koulutusjärjestelmän, terveydenhuoltojärjestelmän, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimista sekä tiedotusvälineiden ja sosiaalisen median levittämistä viesteistä. Yhteiskunnalla on yhteinen vastuu ihmiskaupparikollisuuden torjunnassa. ETSK ehdottaa, että strategiassa harkitaan erityisiä tiedotus- ja koulutusohjelmia, jotka on suunnattu näille institutionaalisille ja yhteiskunnallisille toimijoille, sillä strategian vaikuttavuudella on suora yhteys niiden sitoutumiseen ja tehokkuuteen.

4.4 Strategian luku 5

4.4.1 ETSK katsoo, että on tehostettava ihmiskaupan uhrien ohjaamisjärjestelmiä, jotta voidaan varmistaa heidän suojelunsa ja oikeutensa kunkin jäsenvaltion tasolla koordinoitujen toimien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen asiantuntemuksen avulla ja ottaen huomioon muun muassa hyvien käytäntöjen ( 35 ) jakaminen.

4.4.2 ETSK suhtautuu myönteisesti komission kantaan, jonka mukaan uhreja ei saisi rangaista rikoksista, jotka heidät on pakotettu tekemään, ja pitää tervetulleena ihmiskaupan uhreille myönnettävästä oleskeluluvasta vuonna 2004 annetun neuvoston direktiivin uudelleentarkastelua uhrien suojelun näkökulmasta.

4.4.3 ETSK yhtyy komission kantaan yhteistyön tehostamisesta eurooppalaisen ohjausjärjestelmän perustamiseksi.

4.4.4 ETSK tähdentää, että on otettava huomioon lapsen kokemukset, sillä lapsuuden traumaattisilla kokemuksilla on vaikutuksia vielä nuoruudessa ja aikuisiässä. ETSK katsoo, että näiden lasten kehityksen tukemisen tulisi olla osa uhrien tukistrategiaa.

4.5 Strategian luku 6

4.5.1 ETSK korostaa, että kansainvälisellä tasolla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen on keskeistä, jotta alkuperämaihin voitaisiin luoda taloudellisten, sosiaalisten ja poliittisten olosuhteiden ja ihmisoikeuksien tilanne, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden elää ihmisarvoista elämää rauhassa ja turvallisesti. EU:n ja jäsenvaltioiden kestävän kehityksen alalla tekemä yhteistyö on yksi tärkeimmistä välineistä. Komitea painottaa ja tukee tätä yhteistyötä ja ehdottaa sen hyödyntämistä strategiassa ja sisällyttämistä siihen.

4.5.2 ETSK tukee toimia, joita komissio toteuttaa ulkosuhdetoiminnan alalla Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston eri virastojen kanssa ihmiskaupan torjumiseksi, mutta huomauttaa, että ILO:lla on erittäin pitkällistä ja hedelmällistä kokemusta ihmiskaupan torjunnasta ( 36 ) . Kansainvälisellä siirtolaisuusjärjestöllä (IOM) on myös paljon kokemusta ja hyviä käytäntöjä, jotka on aiheellista ottaa huomioon. ETSK suosittaa, että komissio ottaa nämä virastot mukaan niiden elinten joukkoon, joiden kanssa se työskentelee strategian toteuttamiseksi.

4.5.3 ETSK katsoo, että eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja, joiden mukana muuttajia tulee myös ihmiskaupan kautta, ei pidä tarkastella vain salakuljetusverkostojen torjumisen näkökulmasta, ja viittaa tässä yhteydessä uuteen muuttoliikesopimukseen ( 37 )

Bryssel 22. syyskuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) COM(2021) 171 final, s. 10, 13.

(2) COM(2021) 171 final, alaviitteet sivuilla 4 (20), 10 (39) ja 11 (41).

(3) COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

(4) COM(2021) 171 final, s. 15.

(5) COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

(6) COM(2021) 171 final, s. 15.

(7) COM(2021) 171 final, s. 8.

(8) Ks. Access to protection and remedy for victims of human trafficking for the purpose of labour exploitation in Belgium and the Netherlands, ILO:n raportti vuodelta 2021.

(9) COM(2021) 171 final, s. 8 ja 9.

(10) ILO:n yleissopimuksessa nro 81 (työtarkastuksista) määrätään, että jokaista 10 000 työntekijää kohden on oltava yksi työsuojelutarkastaja.

(11) COM(2021) 171 final, s. 1 ja 19.

(12) COM(2021) 171 final, s. 6.

(13) COM(2021) 171 final, s. 7.

(14) COM(2021) 171 final, s. 7.

(15) COM(2021) 171 final, s. 14.

(16) COM(2021) 171 final, s. 11.

(17) COM(2021) 171 final

(18) Neuvoston 19. heinäkuuta 2002 tekemä puitepäätös 2002/629/YOS, ihmiskaupan torjunnasta (EYVL L 203, 1.8.2002, s. 1). EU:n suunnitelma parhaista käytännöistä, vaatimuksista ja menettelyistä ihmiskaupan estämiseksi ja torjumiseksi (2005), Euroopan neuvoston yleissopimus ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta (1.2.2008), Tukholman ohjelma – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (2010).

(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1).

(20) Ihmiskaupan torjuminen (EUVL C 51, 17.2.2011, s. 50), ennalta ehkäisevät toimenpiteet lasten suojelemiseksi seksuaaliselta hyväksikäytöltä (EUVL C 24, 28.1.2012, s. 154), ihmiskaupan hävittäminen (EUVL C 44, 15.2.2013, s. 115), Euroopan turvallisuusagenda (EUVL C 177, 18.5.2016, s. 51).

(21) COM(2021) 171 final, s. 11.

(22) COM(2021) 171 final, luku 5 – Uhrien, erityisesti naisten ja lasten, suojeleminen, tukeminen ja voimaannuttaminen.

(23) COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

(24) COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

(25) COM(2021) 171 final, s. 17.

(26) COM(2021) 171 final, luku 2.

(27) COM(2021) 171 final, s. 6.

(28) COM(2021) 171 final, s. 7.

(29) Ks. Access to protection and remedy for victims of human trafficking for the purpose of labour exploitation in Belgium and the Netherlands, ILO:n raportti vuodelta 2021.

(30) COM(2021) 171 final, s. 8.

(31) COM(2021) 171 final, s. 10.

(32) COM(2021) 171 final, s. 11.

(33) COM(2021) 171 final, s. 12.

(34) Ks. Euroopan komission viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto.

(35) Hyvä käytäntö tähän liittyen on muassa Portugalissa käyttöön otettu uusi järjestelmä ihmiskaupan (oletettujen) lapsiuhrien ohjaamiseksi avun piiriin.

(36) Yleissopimus nro 29/1930 pakollisesta työstä, yleissopimus nro 105/1957 pakkotyön poistamisesta sekä pakollista työtä ja pakkotyön poistamista koskevaan sopimukseen liittyvä pöytäkirja vuodelta 2014.

(37) COM(2021) 171 final, s. 19.