C 62/305

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vuodenajoittaisesta kellonajan siirrosta luopumisesta ja direktiivin 2000/84/EY kumoamisesta”

(COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD))

(2019/C 62/49)

Yleisesittelijä: Maria NIKOLOPOULOU

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentin lausuntopyyntö: 13.9.2018 neuvoston lausuntopyyntö: 19.9.2018 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta ja 304 artikla Työvaliokunnan päätös 18.9.2018 Vastaava eritysjaosto ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” Hyväksyminen täysistunnossa 17.10.2018 Täysistunnon nro 538 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 109/1/6

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) panee merkille Euroopan komission ehdotuksen luopua vuodenajoittaisesta kellonajan siirrosta. Komitea katsoo, että ehdotukseen liittyy merkittäviä menettelyllisiä, aikataulullisia ja sisällöllisiä rajoituksia, joiden vuoksi olisi välttämätöntä varata enemmän aikaa keskusteluun ja analysointiin. Jotta ehdotus voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, yhdenmukaisesti ja yhteisymmärryksessä, on ratkaisevan tärkeää saavuttaa kansalaisten laaja yhteisymmärrys ja kaikkien jäsenvaltioiden yksimielinen tuki.

1.2 ETSK myöntää, että osa Euroopan kansalaisista kannattaa luopumista nykyisestä mekanismista, jonka mukaan kellonaikaa on siirretty yhdenmukaistetusti kaksi kertaa vuodessa. Tämä kävi ilmi äskettäisestä verkossa toteutetusta julkisesta kuulemisesta. Komitea katsoo, että hyvin toteutettu verkkopohjainen julkinen kuuleminen on väline, joka voi antaa viitteitä suuren yleisön mieltymyksistä ja täydentää vakiintuneita demokraattisia prosesseja. Komitea pitää valitettavana, ettei jäsenvaltioiden hallituksia ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa kuultu riittävällä tavalla ennen ehdotuksen kiireellistä julkaisemista.

1.3 Komitea katsoo, että komission julkisessa kuulemisessa käsiteltiin aihetta, joka on osalle EU:n kansalaisista tärkeä lähinnä siksi, että siitä on keskusteltu useiden vuosien ajan muutamissa jäsenvaltioissa – ei kuitenkaan kaikissa. Komissio ei kuitenkaan ole ottanut asianmukaisesti huomioon sitä, että valtaosa kuulemiseen osallistuneista oli samasta maasta, että ehdotus torjuttiin eräissä jäsenvaltioissa ja ettei ole olemassa selkeää yksimielisyyttä nykyisen yhdenmukaistetun järjestelyn lopettamisen todellisista hyödyistä tai siitä, kannattaisiko mieluummin jäädä talvi- vai kesäaikaan.

1.4 Komitea painottaa, että komission aloittamaa kiireellistä menettelyä on kritisoitu useissa jäsenvaltioissa, joiden kansalaiset katsovat EU:n tärkeimpien haasteiden olevan muualla (talouskriisi, työttömyys, maahanmuutto jne.). Tämä voi osoittautua ongelmalliseksi aloitteen yhteiskunnallisen hyväksynnän kannalta.

1.5 Direktiiviehdotuksen mukaan toissijaisuusperiaate tarkoittaisi sitä, että kukin valtio voi vapaasti valita, jääkö se ympärivuotisesti kesä- vai talviaikaan. Tämä korvaisi nykyisen yhdenmukaistetun järjestelmän, jonka tehokkuus on laajasti todistettu. ETSK katsoo komission tapaan, että kaikkien jäsenvaltioiden yksimielinen päätös valittavasta ajasta on välttämätön, jos halutaan säilyttää nykyinen yhdenmukaisuustaso. Muutoin aikaero nykyisin samaan aikavyöhykkeeseen kuuluvien maiden välillä voisi aiheuttaa hajanaisuutta ja vääristymistä sisämarkkinoilla.

1.6 Komitea panee merkille, että aloitteen toteuttaminen edellyttäisi kaikkien digitaalisten järjestelmien ja laitteiden uudelleenohjelmointia maailmanlaajuisesti, mistä koituisi vääjäämättä taloudellisia kustannuksia yrityksille ja hallinnolle ja mahdollisia seurauksia kansalaisille. Siirtyminen uuteen kellonaikajärjestelmään edellyttää pitkää tieto- ja viestintätekniikan testijaksoa ennen kuin voidaan olla varmoja täytäntöönpanon onnistumisesta. Vaikka vuodeksi 2024 suunnitellun vaikutustenarvioinnin tulokset olisivat kielteiset, ei nopea paluu entiseen olisi mahdollinen lisäkustannusten ja EU:n toimielinten uskottavuuteen kohdistuvan kolauksen vuoksi. Tämäkin osoittaa, että tarvitaan enemmän aikaa tutkimusten, tiedonkeruun, poliittisen tahdon ja kansalaisilta saadun yhteiskunnallisen hyväksynnän laajentamiseksi, ennen kuin tehdään tällainen tunteita herättävä valtioihin, kansalaisiin ja yrityksiin vaikuttava muutos.

2. Komission ehdotuksen pääsisältö

2.1 Kesäaikajärjestelyjä koskevaa EU:n lainsäädäntöä annettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1980. Tavoitteena oli yhdenmukaistaa käytössä olevat toisistaan poikkeavat kesäaikakäytännöt ja -aikataulut ja siten varmistaa yhdenmukaistettu lähestymistapa kellonajan siirtoon sisämarkkinoilla.

2.2 Vuodesta 2001 lähtien EU:n kesäaikaa on säännelty direktiivillä 2000/84/EC, jossa asetetaan kaikille jäsenvaltioille velvoite siirtyä kesäaikaan maaliskuun viimeisenä sunnuntaina ja takaisin normaaliaikaan (”talviaikaan”) lokakuun viimeisenä sunnuntaina.

2.3 Toissijaisuusperiaatteen nojalla kukin jäsenvaltio kuitenkin päättää itse, mihin normaaliaikaan sen alue tai sen osat kuuluvat.

2.4 Kahdesti vuodessa tapahtuva kellonajan siirto on viime aikoina kyseenalaistettu useissa Euroopan maissa, kuten komission 4. heinäkuuta – 16. elokuuta 2018 toteuttama julkinen kuuleminen osoitti. Kuulemiseen saatiin noin 4,6 miljoonaa vastausta. Vastaajista 84 prosenttia kannatti kahdesti vuodessa tapahtuvasta kellonajan siirrosta luopumista, kun taas 16 prosenttia halusi säilyttää järjestelmän. Kellonajan siirron lopettamisen kannattajat toivoivat mieluummin kesäaikaa (60 %). On tärkeää panna merkille, että valtaosa vastaajista oli yhdestä valtiosta (Saksasta: 3,1 miljoonaa) ja että ehdotus torjuttiin eräissä maissa (Kreikka ja Kypros) tai se ei saanut selkeää enemmistöä kummallekaan kannalle (Malta).

2.5 Euroopan parlamentti kannatti 8. helmikuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa nykyisen järjestelyn muuttamista ja pyysi komissiota esittämään säädösehdotuksen. Liikenneministerit ovat käsitelleet aihetta hiljattain kesäkuussa 2018 ja joulukuussa 2017 pidetyissä neuvoston kokouksissa saavuttamatta selkeää yksimielisyyttä. Muut asiasta vastaavat ministerit eivät ole asiasta keskustelleet, eikä sitä ole otettu aiemmin esille pääministerien tapaamisissa. Myöskään ETSK:ta ei ole kuultu tätä ennen.

2.6 Ehdotuksen tarkoituksena on luopua nykyisestä mekanismista, jonka mukaan kellonaikaa siirretään yhdenmukaisesti kaksi kertaa vuodessa, ja käyttää samaa aikaa ympäri vuoden. Ajan valitsee toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kukin jäsenvaltio. Komissio toivoo, että kaikki maat poikkeuksetta valitsevat saman kesä- ja talviajan, jotta säilytetään nykyinen yhdenmukaisuustaso ja vältytään sisämarkkinoiden hajanaisuudelta. Ehdotettu direktiivi tulisi voimaan 1. huhtikuuta 2019.

2.7 Komissio myöntää, että saatavilla olevissa tutkimuksissa kelloajan siirtämiseen liittyvistä energia-, terveys- ja liikenneturvallisuushyödyistä ja maatalouteen liittyvistä hyödyistä ei ole aina saatu yksiselitteistä näyttöä. Siitä sen sijaan on näyttöä, että yhdenmukaistamaton kellonaika voi vaikuttaa sisämarkkinoihin, lento-, meri- ja tieliikenteeseen sekä matkustamiseen vapaa-ajalla ja työssä ( 1 )

3. Yleistä

3.1 ETSK pitää Euroopan komission ehdotusta luopua direktiivin 2000/84/EY mukaisista vuodenajoittaisista kellonajan siirroista mielenkiintoisena mutta tuo esiin useita merkittäviä menettelyllisiä, aikataulullisia ja sisällöllisiä rajoituksia. Komitea pitää välttämättömänä, että varataan enemmän aikaa keskusteluun ja analysointiin, jotta päästään todelliseen laajaan yhteisymmärrykseen kansalaisten kesken ja saadaan aloitteelle kaikkien jäsenvaltioiden yksimielinen tuki. Nämä tekijät ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta ehdotus voidaan toteuttaa tehokkaasti ja yhdenmukaisesti.

3.2 Komitea katsoo, että komission käyttämä menetelmä – heinä–elokuussa 2018 toteutettu julkinen kuuleminen verkossa – tarjoaa kiinnostavaa tietoa odotuksista, joita osalla Euroopan väestöstä on, mutta se ei ole ainoa käytettävissä oleva väline yleisen mielipiteen kartoittamiseen. Koska ehdotuksella on lukuisia poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia, järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ja suurempi joukko jäsenvaltioita olisi pitänyt ottaa mukaan ja niitä olisi pitänyt kuulla asianmukaisesti ennen ehdotuksen esittämistä.

3.3 Komitea panee merkille, ettei julkisessa kuulemisessa ilmennyt todellista yksimielisyyttä kaikkien jäsenvaltioiden kesken (ehdotus torjuttiin Kreikassa ja Kyproksessa) ja ennen kaikkea että valtaosa vastaajista oli samasta maasta (Saksa). Tämä osoittaa, että kysymys kiinnostaa aidosti muutamissa maissa, mutta ei kaikkialla EU:ssa. Komitea katsoo myös, ettei verkossa toteutettu julkinen kuuleminen voi korvata demokraattista kuulemisprosessia, joka toteutetaan kaikilla tasoilla ja kaikissa lainsäädännän vaiheissa (sitä ennen, sen aikana ja sen jälkeen).

3.4 Komitea painottaa, että komission aloittamaa kiireellistä menettelyä on kritisoitu muutamissa jäsenvaltioissa, joiden kansalaiset katsovat, että EU:n tulisi huolehtia kiireellisemmistä asioista (talouskriisi, työttömyys, maahanmuutto jne.). Tämä voi olla ongelmallista aloitteen yhteiskunnallisen hyväksynnän kannalta. Lisäksi kaikilla jäsenvaltioiden hallituksilla ei ole vielä selkeää kantaa nykyisten sääntöjen kumoamiseen tai valittavaan kellonaikaan (kesä- vai talviaika) eivätkä ne pidä kysymystä ensisijaisena.

3.5 Sisällöllisesti komitea katsoo, että aiheesta käytävän keskustelun käynnistäminen on mielenkiintoinen ajatus, mutta toteaa, että komission tämänhetkiseen ehdotukseen liittyy rajoituksia, joiden vuoksi keskusteluun käytettävän ajan pidentäminen olisi perusteltua laajan yhteisymmärryksen saavuttamiseksi kaikkien kansalaisten kesken ja yksimielisyyteen pääsemiseksi jäsenvaltioiden välillä.

3.5.1 Kellonajan valitseminen kuuluu kansalliseen toimivaltaan. Uuden direktiiviehdotuksen mukaan toissijaisuusperiaate tarkoittaisi sitä, että kukin valtio voi vapaasti valita, jääkö se ympärivuotisesti kesä- vai talviaikaan. Vaarana on, että jos kaikki maat eivät sovita kellonaikojaan yhteen yksimielisesti säilyttääkseen nykyisen yhdenmukaisuustason, maiden välisistä aikaeroista aiheutuvat kustannukset vaikuttavat vakavasti sisämarkkinoihin (hajanaisuus), jolloin haitat nousevat suuremmiksi kuin hyödyt. Komissio tunnustaa tämän ongelman vaikutustenarvioinnissaan. Komitean mielestä olisi tarpeen saavuttaa laajempi yhteisymmärrys etukäteen ennen komission ehdotuksen esittämistä virallisesti.

3.5.2 Komissio itse mainitsee, että aloite perustuu useiden järjestöjen ja jäsenvaltioiden toteuttamiin erilaisiin tutkimuksiin, jotka eivät tarjoa yksiselitteisiä tuloksia tai ovat keskenään ristiriitaisia. Komitea kehottaa aloittamaan syvällisemmän vaikutustenarvioinnin, johon osallistuvat kaikki talouden ja yhteiskunnan sektorit kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, jotta saadaan käsitys siitä, mikä järjestelmä soveltuu parhaiten.

3.6 Järjestelmien tekninen mukauttaminen maailmanlaajuisella tasolla aiheuttaa vääjäämättä taloudellisia kustannuksia yrityksille ja hallinnolle ja mahdollisia seurauksia kansalaisille. Tämän lisäksi tarvitaan pitkä tieto- ja viestintätekniikan testijakso ennen kuin saadaan varmuus täytäntöönpanon onnistumisesta.

3.7 Vaikka komissio ehdottaa mekanismia direktiivin vaikutusten arvioimiseksi (vuonna 2024), komitea korostaa, että kellonajan siirron kustannukset ovat melko korkeat. Tästä syystä vaikka vaikutukset arvioitaisiin kielteisiksi, ei olisi realistista odottaa nopeaa paluuta entiseen taloudellisten kustannusten ja EU:n toimielinten uskottavuuteen kohdistuvan kolauksen vuoksi.

Bryssel 17. lokakuuta 2018. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) MOVE-pääosaston teettämä tutkimus: ICF International: The application of summer time in Europe, 19. syyskuuta 2014.