FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 27.5.2010 
KOM(2010)243 lopullinen 
  
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOL LE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAAL IKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien 
liikkeeseenlaskijoita kosk eviin tietoihin liitty vien avoimuusvaatimusten 
yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY toiminta 
SEK(2010)611 
FI 2   FI KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOL LE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAAL IKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien 
liikkeeseenlaskijoita kosk eviin tietoihin liitty vien avoimuusvaatimusten 
yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY toiminta 
1. JOHDANTO  
1. Tässä kertomuksessa tarkastellaan s äännellyillä markkinoilla kaupankäynnin 
kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenl askijoita koskeviin ti etoihin liittyvien 
avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamise sta annetun dire ktiivin 2004/109/EY1, 
jäljempänä ’avoimuusdirektiivi’, toimin taa. Arviointi perustuu direktiivin 
33 artiklaan.  
2. Säännellyillä markkinoilla EU:ssa arvop apereita liikkeeseen laskevien on 
avoimuusdirektiivin mukaan varmistettava asianmukainen avoimuus sijoittajiin nähden julkistamalla säännellyt tiedot ja levittämällä ne yleisölle koko EU:ssa. Tällaisilla tiedoilla tarkoitetaan tilinpäätöksiä, huomattavia omistusosuuksia 
äänioikeuksista koskevia tietoja sekä sisäpiirikaupoista ja markkinoiden 
manipuloinnista (markkinoiden väärinkä yttö) annetun direktiivin 2003/6/EY
2 
6 artiklan nojalla julkistettavia tietoja. 
3. Avoimuusdirektiivin päämäär ät ovat tärkeitä rahoitu smarkkinoiden kannalta ja 
saavat kannatusta myös kansainvälisiltä standardointielimiltä, kuten IOSCO:lta ja 
OECD:ltä. Nykyinen finanssikriisi on oso ittanut, että täsmällisten, kattavien ja 
ajantasaisten tietojen julkistaminen arvopaperi en liikkeeseenlaskijoista on olennaisen 
tärkeää mahdollistamaan perustellun arvion tekeminen niiden liiketoiminnan suorituskyvystä ja varoista ja siten lisäämään sijoittajien kestävää luottamusta pääomamarkkinoihin. 
4. Tässä kertomuksessa kuvataan avoimuusdi rektiivin vaikutuksia ja direktiivin 
noudattamista (2 jakso) sekä keskeisiä a voimuusdirektiivin soveltamisen esille 
tuomia seikkoja (3 jakso). Lopuksi esitet ään päätelmät (4 jakso). Kertomusta 
täydennetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjalla, jossa esitetään lisätietoja näistä seikoista ja tietojen keruutavasta. 
                                                
 
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/109/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 2004, 
säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi  otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita 
koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta (EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38). Katso: 
www.ec.europa.eu/internal_market/s ecurities/transparency/index_en.htm
 
2 EUVL L 96, 12.4.2003, s.16. 
FI 3   FI 2. AVOIMUUSDIREKTIIVIN VAIKUTUS JA NOUDATTAMINEN  
5. Komission puolesta toteutetusta, avoimuusdirektiivin soveltamista koskevasta 
ulkoisesta tutkimuksesta3, jäljempänä ’ulkoinen tutkimus’, selviää, että valtaosa 
kyselyyn osallistuneista sidosryhmistä kats oo, että avoimuusdire ktiivistä on hyötyä 
markkinoiden asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan kannalta. Yleensä sidosryhmät 
olivat sitä mieltä, että liikkeeseenlaskijoid en julkistamat säännellyt tiedot tavoittavat 
sijoittajat ja että mahdollisena poikkeuksena ovat pienehköjen listattujen yhtiöiden julkistamat tiedot.  
6. Tähän mennessä tehtyjen tutkimusten tuloks et eivät ole yksiselitteisiä sen suhteen, 
millainen taloudellisen vaikutus avoim uusdirektiivillä on rahoitusmarkkinoihin. 
Vaikuttaa pikemminkin siltä, että avoimuus direktiivi on vaikut uksiltaan neutraali: 
vaikka sen katsotaan yksinkertaistavan li ikkeeseenlaskua ensimarkkinoille, tämän 
näkemyksen tueksi ei ole empiirisiä todisteita.  
7. Liikkeeseenlaskijoiden käytänteiden tarkastelu osoittaa, että liikkeeseenlaskijat 
yleensä noudattavat tilinpäätös raportointia koske via vaatimuksia ja että tämä on 
myös sidosryhmien näkemys. Julkistettuja taloudellisia tietoja pidetään hyödyllisinä 
ja riittävinä sijoit tajan näkökulmasta. Taloudellisten tie tojen julkistamiseen liittyviä 
kielivaatimuksia yksinkertaist ettiin vuonna 2004, mitä on pi detty erityisen suotavana 
uudistuksena.  
8. Avoimuusdirektiivin velvoitteiden
4 noudattamisesta aiheutuvat kustannukset eivät 
ensi näkemältä vaikuta erityisen korkeilta5. Tämä on myös liikkeeseenlaskijoiden 
näkemys. Vaatimusten noudattamisesta aihe utuvat kustannukset tosin huolettavat 
hieman enemmän pieniä ja keskisuuria lis tattuja yhtiöitä. Koska käyttöön on otettu 
kotijäsenvaltiota koskeva sääntö6 ja taloudellisten tietojen julkistamiseen 
sovellettavaa kielijärjestelmää on yks inkertaistettu vuonn a 2004, tämän pitäisi 
periaatteessa alentaa liikk eeseenlaskijoille aiheutuvia kustannuksia. Rajatylittävää 
toimintaa harjoittavien sijoittajien kus tannukset ovat kuitenkin suuremmat, sillä 
avoimuusdirektiivin vaatimuksia ei ole yhdenmukaistettu riittävässä määrin.  
3. DIREKTIIVIN TOIMINNAN TARKASTELU : ESILLE TULLEITA SEIKKOJA  
9. Avoimuusdirektiivin toiminnan tarkastelu on nostanut esille joitakin kysymyksiä (ks. 
lisätietoja tämän kertomuksen ohella esitettävästä komission yksiköiden 
valmisteluasiakirjasta).  
                                                 
3 Mazars (joulukuu 2009), Säännelly illä markkinoilla kaupankäynnin koht eeksi otettavien arvopaperien 
liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun 
direktiivin 2004/109/EY valikoitujen velvoitteiden toteuttamista koskeva tutkimus. Osoitteessa 
http://ec.europa.eu/internal_market/company/ecgforum/index_en.htm   
4 Olisi pantava merkille, että suurin osa vuositilinpäätösten ja puolivuotiskatsausten sisältöä koskevista 
vaatimuksista (esimerkiksi tilinpäätösstandardit) ei kuulu avoimuusdirektiivin soveltamisalaan. 
5 Ks. Europe Economics (2008), Study on the cost of complian ce with selected FSAP measures . 
Osoitteessa www.ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm  
6 Kotijäsenvaltiota koskevan säännön (3 artiklan 1 kohta) mukaan liikkeeseenlaskijoihin sovelletaan 
niiden kotijäsenvaltion (tavallisesti sijoittautumisjäsenvaltio) asettamia velvoitteita muttei vastaanottavan jäsenvaltion asettamia velvoitteita. Tällä kotijäsenvaltiota koskevalla säännöllä on 
tarkoitus välttää se, että liikkeeseenlaskijoihin sovellettaisiin kaksinkertaisia (tai moninkertaisia) 
sääntöjä.  
FI 4   FI 10. Kaikkein ensimmäisenä on noussut esille se , pitäisikö avoimuussääntöjä mukauttaa 
erityisesti pienehköjä listatt uja yhtiöitä ajatellen, jotta säänneltyjen markkinoiden 
vetovoima tällaisten liikkeeseenlaskijoi den silmissä säilyisi ja lisääntyisi7. Vaikka on 
melko vähäiset mahdollisuudet yksinkertaistaa avoimuusdirektiivin sääntöjä pienehköjä listattuja yhtiöitä silmällä pit äen ja saavuttaa tällä tavoin säästöjä, 
voitaisiin kenties toteuttaa tiettyjä yksinke rtaistamistoimenpiteitä sijoittajansuojaa 
heikentämättä. Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla esimerkiksi i) joustavammat määräajat tilinpäätösten julkistamiselle, ii) neljännesvuosikatsauksia koskevan velvoitteen lieventäminen, iii) tilinpäät östen enimmäissisällön yhdenmukaistaminen 
tai iv) pienehköjen listattu jen yhtiöiden raja tylittävän näkyvyyden helpottaminen 
mahdollisten sijoittajien ja/tai tiedonväli ttäjien, esimerkiksi rahoitusanalyytikkojen
8, 
suuntaan, mikä lisäisi näiden yhtiöiden kiinnostavuutta.  
11. Toiseksi, vaikka neljännesvuosikat sausten esittämistä koskevalla, 
avoimuusdirektiivissä vuonna 2004 käyttöönote tulla vaatimuksella voitaisiin tietyssä 
mielessä parantaa sijoittajien lyhyen ai kavälin näkemystä liikkeeseenlaskijoiden 
suorituskyvystä9, markkinaosapuolilla on yleensä ottaen kuitenkin hyvä näkemys 
tästä suorituskyvystä. Neljänn esvuosikatsauksia koskevan velvoitteen lieventäminen 
hyödyttäisi kaikkein luultavimmin ainoastaan pienehköjä listattuja yhtiöitä, sillä isot 
yhtiöt oletettavasti jatkaisiva t neljännesvuotuisten tietojen julkaisemista. Sen sijaan 
markkinoilla toivotaan yksityiskohtaisempia s ääntöjä osavuotisten johdon selvitysten 
sisällöstä, sillä liikkeeseen laskijoiden olisi näin hel pompi noudattaa sääntöjä ja 
julkistettavat tiedot olisivat  helpommin ennakoitavissa.  
12. Kolmanneksi, koska avoimuusdirekt iivissä yhdenmukaistetaan ainoastaan 
vähimmäisvaatimukset, jäsenvaltiot voi vat vahvistaa tiukempia vaatimuksia10. 
Avoimuusdirektiivin saattaminen osaksi ka nsallista lainsäädän töä onkin suhteellisen 
                                                 
7 Olisi korostettava, että (avoimuusdirektiivissä määritellyille) säännellyille markkinoille on 
vaihtoehtoisia markkinoita, joilla liikkeeseenlaskijo iden arvopapereilla voidaan käydä kauppaa. Näitä 
vaihtoehtoisia markkinoita voidaan pitää direktiivissä 2004/39/EY määriteltyinä monenkeskisinä kaupankäyntijärjestelminä. Avoimuusdirektiiviä ei sovelleta näihin vaihtoehtoisiin markkinoihin, 
eivätkä sidosryhmät ulkoisen tutkimuksen mukaan kannata direktiivin soveltamisen ulottamista näihin 
sääntelemättömiin markkinoihin. Komissio ei tässä vaiheessa aio ehdottaa avoimuusdirektiivin soveltamisalan ulottamista monenkeskisiin kaupankäyntijärjestelmiin. Tämän kertomuksen ohella 
esitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa on asiasta yksityiskohtaisempi selvitys. 
8 Ks. esimerkiksi F. Demarigny, An EU-Listing Small Business Act , maaliskuu 2010, osoitteessa 
www.eurocapitalmarkets.org . Kyseisen raportin mukaan keskimäärin 93 prosenttia kaupankäynnin 
volyymistä säännellyillä markkinoilla kohdistuu 7 pros enttiin kaikista EU:ssa listatuista yhtiöistä.  
9 Tällainen lyhyen aikavälin näkemys on ristiriidassa niiden komission viimeaikaisten aloitteiden kanssa, 
joissa rahoituslaitoksia ja liikkeeseenlaskijoita kannustetaan pidemmän aikavälin visioihin. Euroopan 
komissio on esimerkiksi suositellut, että liikkeeseenlask ijoiden ja rahoituslaitosten johtajien palkoissa ja 
palkkioissa otetaan huomioon yritysten pidemmän aikavälin suoritus: ks. Euroopan komission suositus 2009/384/EY, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2009, rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta 
(EUVL L 120, 15.5.2009, s. 22), ja komission suositus 2009/385/EY, annettu 30 päivänä huhtikuuta 
2009, suositusten 2004/913/EY ja 2005/162/EY täydentämisestä julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkkoja ja palkkioita koskevan järjestelmän osalta (EUVL L 120, 
15.5.2009, s. 28).  
10 Komission henkilöstö tarkasteli vuonna 2008 kysymystä tiukemmista kansallisista vaatimuksista ja laati 
aiheesta erityisen yksityiskohtaista tietoa sisältävän asiakirjan, jota tulisi pitää tämän kertomuksen 
täydennyksenä. Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, Report on more stringent national 
measures concerning Directive 2004/109/EC on the harmonisation of transparency requirements in 
relation to information about issuers whose securities are admitted to trading on a regulated market , 
SEC(2008) 3033, 10.12.2008. 
FI 5   FI epätasaista, sillä kansalliset järjestelmät ovat erilaisia. Sidosryhmät pitävät tiukempia 
kansallisia vaatimuksia ongelmallisina er ityisesti, kun ne li ittyvät huomattavia 
omistusosuuksia äänioikeuksista koskeviin ilmoituksiin. Tämä johtaa todellisiin ja 
kalliiksi käyviin ongelmiin täytäntöönpanossa. Tämän vuoksi esille nouseekin kysymys, onko nykyinen järjestelmä (eli yhdenmukaiset vähimmäisvaatimukset) 
tarkoituksenmukainen yhdenmukaistam aan avoimuusvaatimukset tehokkaasti 
EU:ssa.  
13. Neljänneksi vaikuttaa siltä, että avoimuusdirektiivin mukaisia velvoitteita on 
mukautettava rahoitusmarkkino iden innovaatioihin ja että  tietyntyyppisiin välineisiin 
pitäisi ryhtyä soveltamaan tiukempia a voimuusvaatimuksia. Erityisesti voidaan 
todeta, että riittämättömien tietojen julkistaminen osakkeiden lainausta koskevista käytänteistä on kasvattanut riskiä, että äänestetään ilman varsinaista omistusta ( empty 
voting ). Tietojen jättäminen ilmoittamatta käteistoimituksella selvitettävistä 
johdannaisista on lisäksi joht anut piilotetun omistuksen kasvavaan ongelmaan. Sikäli 
kuin kyseessä on tietojen julkistaminen hallinto- ja ohjausjärjestelmää varten, EU:n liikkeeseenlaskijoita edustavat yhdistykset kanna ttavat sitä, että käyttöön otettaisiin 
mekanismeja, joiden avulla liikkeeseenlask ijat saisivat selville, kuka lopullinen 
sijoittaja on. Näin voitai siin käydä todellista vuoropuhe lua osakkeenomistajien ja 
liikkeeseenlaskijoiden välillä. Lisäksi, sill oinkin kun osakkeenomistajat, joilla on 
huomattavia omistusosuuksia äänioikeuksista, ovat hyvin tiedossa, on toivottu, että tiedonantovaatimuksia tiukennettaisiin me rkittävien omistusosuuksien osalta. 
Joissakin jäsenvaltioissa suursijoitta jia vaaditaan jo nykyisin julkistamaan 
omistusosuuksiaan koskevat aikomuksensa ja  se, miten hankinta on rahoitettu. Tähän 
kysymykseen liittyy myös se, pitäisikö suur ten (erityisesti institutionaalisten) 
sijoittajien julkistaa listattuja yh tiöitä koskeva äänestyspolitiikkansa. 
14. Viidenneksi, sen lisäksi että avoimuusdirektiivissä edellytetään tilinpäätösten 
julkistamista, EU:n lainsäädännössä edellytetään (tai tapauksen mukaan 
suositellaan), että listatut  yhtiöt julkistavat säännölli sesti joitakin muita kuin 
taloudellisia tietoja (hallinto- ja ohjausjär jestelmään liittyviä tietoja). Yleensä tämä 
tehdään vuositilinpäätöksessä esimerkiksi n iin kutsuttuna selvityksenä hallinto- ja 
ohjausjärjestelmästä
11. Esille onkin nostettu kysymys , pitäisikö muiden kuin 
taloudellisten tietojen julk istaminen sisällyttää avoimu usdirektiivin mukaiseen 
järjestelmään, jotta nykyisiä vaatimuksi a saataisiin yksinkertaistettua.  
15. Asiaan liittyy myös se, miten listatut yhtiö t julkistavat ympäristöön, yhteiskuntaan ja 
hallintoon liittyviä tietoja12. Jotkin sidosryhmät (valtioista riippumattomat järjestöt, 
jotkin sijoittajajärj estöt) pyytävät tuon tuosta para ntamaan ja lujittamaan näiden 
tietojen julkistamisesta annettua EU:n lainsäädäntöä. Niiden mielestä 
                                                 
11 Yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neljännen 
neuvoston direktiivin 78/660/ETY, sellaisena kuin se  on muutettuna direktiivillä 2006/46/EY (EUVL L 
224, 16.8.2006, s. 1), 46 a artikla.  
12 Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyviä kysymyksiä tai niiden soveltamisalaa ei ole 
määritelty lainsäädännössä selkeästi. Vaikuttaa kuitenk in siltä, että näiden tietojen julkistaminen olisi 
osa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa laajempaa keskustelua. Euroopan komission mukaan 
”yritysten yhteiskuntavastuussa on kyse siitä, että yritykset yhdistävät vapaaehtoisesti sosiaaliset ja 
ekologiset huolenaiheensa liiketoimintaansa ja vuorovaikutukseensa sidosryhmiensä kanssa”. Ks. 
komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – 
Kasvua ja työllisyyttä edistävän kumppanuuden toteuttaminen:  Euroopasta esikuva yritysten 
yhteiskuntavastuun alalla (KOM(2006) 136 lopullinen, 22.3.2006). 
FI 6   FI avoimuusdirektiivi voisi olla tarkoituks enmukainen väline, jolla näiden tietojen 
julkistaminen liitettäisiin  listattujen yhtiöiden velvoitteisiin raportoida 
tilinpäätöstiedoista. Näin myös voitaisiin ko rjata joitakin puutteista, joita katsotaan 
olevan ympäristöön, yhteiskuntaan ja hall intoon liittyvien tietojen julkistamista 
koskevissa nykyisissä sää nnöissä ja käytänteissä. 
16. Kuudenneksi on mainittava hidas edisty minen kohti säänneltyjen tietojen 
yleiseurooppalaista säilytysjärjestelmää13. Ajatuksena on helpot taa sijoittajien 
tiedonsaantia. Direktiivin vaikutuks et tällä alalla ovat kuitenk in olleet riittämättömät. 
Tietojen etsimiseksi on kahlattava läpi  27 erilaista kansallista tietokantaa. 
Tietokannat yhdistävä sähköinen verkosto on vasta alkuvaiheessa, ja tulokset ovat 
tähän mennessä olleet vaatimattomia. Tämä herättää kysymyksen, pystyvätkö direktiivin mukaiset säilytysmekanismit nykyisessä muodossaan toimimaan ikkunana listattujen yhtiöiden histor iallisiin taloudellisiin ti etoihin yleiseurooppalaisella 
tasolla.  
17. Vaikka avoimuusdirektiivin noudattamiseen ei liity suurempia ongelmia, direktiivin 
toiminnan tarkastelu osoittaa, että direktiivin tekstiin voitaisiin tehdä joitakin teknisiä mukautuksia sen selkeyttämiseksi.  
4. P
ÄÄTELMÄT  
18. Avoimuusdirektiivin toiminnan tarkastelu on osoittanut, että di rektiivillä luotua 
järjestelmää voitaisiin parantaa joillakin aloilla. Erityisesti voitaisiin yksinkertaistaa pienehköihin listattuihin yhtiöihin sovelle ttavia sääntöjä, jo tta pääomamarkkinat 
kiinnostaisivat näitä yhtiöitä enemmä n. Pienehköjen lista ttujen yhtiöiden 
rajatylittävää näkyvyyttä mahdollisten sijoit tajien ja analyytikkojen suuntaan olisi 
myös parannettava, jotta näiden piente n liikkeeseenlaskijoiden arvopapereilla 
käytävää kauppaa voitaisiin lisätä. Avoim uusdirektiiviin puitteissa on mahdollista 
toteuttaa esimerkiksi seuraavanlaisia tätä tavoitetta edistäviä toimenpiteitä: pienille 
liikkeeseenlaskijoille voitaisiin sallia juostavammat määräajat tilinpäätöstietojen 
esittämiseen, jolloin tällaisten liikkeeseenla skijoiden näkyvyys para nisi, sillä niiden 
ei enää tarvitsisi kertoa tuloksestaan samaan aikaan kuin suurten liikkeeseenlaskijoiden; tilinpäätösraportoinnin vähimmäissisällön ja esitystavan yhdenmukaistaminen helpottaisi luettavuutta  ja vertailtavuutta sijoittajien ja 
analyytikkojen silmissä. Avoimuusdirektiivin  toiminnan tarkastelu osoittaa tässä 
yhteydessä lisäksi, että pienehköjen listattujen yhtiöiden näkyvyyden ja 
kiinnostavuuden lisäämiseksi olisi suotavaa entis estään helpottaa potentiaalisten 
sijoittajien ja tiedonvälittäjien mahdo llisuuksia saada käyttöönsä pienehköjen 
liikkeeseenlaskijoiden julkistamat taloudell iset tiedot, jotka ovat tallennettuina 
säänneltyjen tietojen säilyttämiseen virallisesti nimetyissä järjestelmissä. 
19. Avoimuusdirektiivin toiminnan tarkastelu on lisäksi osoittanut tarpeen lähentää 
aiempaa enemmän sääntöjä, jotka koskevat tietojen julkistamista, kun kyseessä ovat 
huomattavat omistusosuudet äänioikeuksis ta sekä rahoitusv älineet, joihin 
äänioikeudet perustuvat (mukaan lukien käteistoimituksella selvitettävät 
                                                
 
13 Ks. komission suositus 2007/657/EY, annettu 11 päivänä lokakuuta 2007, Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivissä 2004/109/EY tarkoitetusta virallisesti nimettyjen järjestelmien sähköisestä 
verkosta säänneltyjen tietojen keskitettyä säilyttämist ä varten (EUVL L 267, 12.10.2007, s. 16).  
FI 7   FI johdannaiset). Se on myös osoittanut, että  voitaisiin yksinkertaistaa vaatimuksia, 
jotka koskevat liikkeeseenlaskijoiden tilin päätösraportointia, pitäen mielessä 
laajempi hallinto- ja ohjausjärjestelmä.  Tässä yhteydessä kertomuksessa tuodaan 
lisäksi esille se, että jotkin sidosryhm ät toivovat ympäristöön ja yhteiskuntaan 
liittyvien tietojen julkistamista. 
20.