Johdanto

Tässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kuvataan maakohtaisten suositusten täytäntöönpanotilannetta yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä koko euroalueella. Katsauksessa otetaan huomioon edistyminen kolmen viime vuoden aikana ja kuvataan keskeisiä uudistuksia, jotka on toteutettu talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson käynnistämisen jälkeen. Lisäksi yksilöidään täytäntöönpanossa esiintyvät puutteet viimeisimpien, vuonna 2013 annettujen suositusten pohjalta. Koska useimpia keskeisistä haasteista ei todennäköisesti kyetä ratkaisemaan yhden vuoden aikana, tässä katsauksessa tarkastellaan uudistusten jatkuvuutta. Kyseessä on alustava tekninen analyysi. Komissio esittää lopullisen arvionsa vuonna 2014 annettavassa maakohtaisten suositusten paketissa ottaen huomioon kansalliset ohjelmat sekä makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä laadittavat perusteelliset tarkastelut.

Tässä käsitellään myös maita, joissa toteutetaan talouden sopeutusohjelmaa (Kreikka, Irlanti, Portugali, Kypros, Romania). Niitä varten ei kuitenkaan ole laadittu erikseen maakohtaisia suosituksia sopeutusohjelmissa esitettyjen toimenpidesuositusten lisäksi. Euroalueen ohjelmamaihin ei myöskään ole budjettikuripaketin täytäntöönpanon jälkeen sovellettu kaikkia vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja seuranta- ja raportointivelvollisuuksia eikä useimpia talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä määriteltyjä velvollisuuksia. Tässä tarkastellaan myös Kroatian tilannetta, vaikka maata varten ei vielä ole laadittu virallisia maakohtaisia suosituksia.

Belgia

Julkinen talous: Julkisen talouden vakauttamisesta huolimatta Belgian julkisen talouden rahoitusasema on edelleen haastava suuren velkamäärän takia. Vaikka julkisen talouden alijäämä on supistunut vuodesta 2010, se on ollut jatkuvasti enemmän kuin perussopimuksissa ylärajaksi vahvistettu 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Belgia on sitoutunut toteuttamaan vuoden 2013 osalta uusia toimenpiteitä. Vuoden 2011 lopussa käynnistetyllä eläkeuudistuksella on tiukennettu varhaiseläkejärjestelmissä sovellettavia, vähimmäiseläkeikää ja työuran pituutta koskevia vaatimuksia sekä lisätty taloudellisia kannustimia työuran pidentämiseksi. Uudistusta tuetaan aktiivista ikääntymistä koskevilla toimenpiteillä. Näin suuri haaste edellyttää todennäköisesti enemmän toimenpiteitä ja uudistuksia, jotta julkinen talous voidaan turvata pitkällä aikavälillä. Vielä ei ole selvillä, miten yhteisöille myönnetyt uudet pitkäaikaishoitoa koskevat valtuudet lisäävät kustannustehokkuutta.

Rahoitussektori: Belgia on toteuttanut toimenpiteitä vakauttaakseen pankkisektorinsa lujittamalla heikoimpien pankkien pääomapohjaa ja uudistamalla finanssisektorin valvontakehystä. Eräiden pankkien rahoitustilannetta on kuitenkin seurattava edelleen, vaikka tilanne on jo paranemassa. Huolestuttavaa on erityisesti valtion ehdollisten vastuiden suuri määrä.

Kasvu ja kilpailukyky: Belgia on pyrkinyt hillitsemään inflaatiopaineita vahvistamalla kilpailuviranomaisen asemaa ja lisäämällä sääntelyä energia- ja televiestintämarkkinoilla. Sen seurauksena energian ja televiestintäpalvelujen hinnat ovat laskeneet ja inflaatiovauhti on yleisesti ottaen hitaampi kuin naapurimaissa. Rakenteellisia toimenpiteitä on kuitenkin lisättävä erityisesti vähittäiskaupan ja asiantuntijapalvelujen aloilla. Belgia on toteuttanut toimenpiteitä vähentääkseen kertynyttä palkkaeroa. Reaalipalkat on jäädytetty vuosien 2013 ja 2014 osalta, ja työnantajien sosiaaliturvamaksuihin on tehty lineaarisia ja kohdennettuja vähennyksiä. Palkanmuodostusmekanismia on pyritty uudistamaan siten, että palkkojen kehitystä ei voitaisi jatkossa erottaa tuottavuudesta. Uudistuksen eteneminen on kuitenkin pysähtynyt. Vaikka vahvalla tutkimus- ja innovointijärjestelmällä on osittain kompensoitu Belgian heikkenevää kustannuskilpailukykyä, maan kannattaisi laajentaa innovaatioperustaansa, parantaa ammattitaitoisten työntekijöiden saatavuutta ja edistää yrittäjyyttä. Koska kasvihuonekaasupäästöjä koskevat ennusteet ylittävät edelleen reippaasti tavoitearvon, Belgian on toteutettava kunnianhimoisempaa politiikkaa erityisesti liikenne- ja rakennusaloilla esimerkiksi ottamalla käyttöön tuloksekas sisäinen kehys toimivaltaisten yksiköiden välistä työnjakoa varten.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Vaikka verotuksen painopistettä ei juuri ole saatu siirrettyä työn verotuksesta vähemmän kasvua vääristäviin veromuotoihin, kohdennetuilla toimenpiteillä on vähennetty työhön kohdistuvaa verorasitusta ja useilla toimenpiteillä on pyritty parantamaan työmarkkinoiden toimintaa. Työttömyysetuusjärjestelmän uudistamisella nopeutetaan etuuksien tason vähittäistä alentamista. Lisäksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä työharjoittelun sekä elinikäisen oppimisen valmiuksien lisäämiseksi. Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tulosten sekä työmarkkinoiden vaatimusten yhteensopivuutta on tarkasteltava perusteellisemmin. Työvoiman liikkuvuutta alueiden välillä olisi parannettava edelleen. Lisäksi tarvitaan käytännön toimenpiteitä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi sekä maahanmuuttajataustaisten henkilöiden integroimiseksi työmarkkinoille ja yhteiskuntaan.

Bulgaria

Julkinen talous: Bulgaria on toteuttanut huomattavia toimenpiteitä varmistaakseen julkisen taloutensa kestävyyden. Se supisti liiallista alijäämäänsä vuonna 2011 ja saavutti rakenteellisen keskipitkän aikavälin tavoitteensa (–0,5 % suhteessa BKT:hen) vuonna 2012. Julkisen velan määrä on alle 20 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja Bulgarian velkasuhde on EU:n pienimpiä. Bulgaria on vahvistanut merkittävästi julkisen talouden kehystään viime vuosina ja siten tehostanut budjettikurin noudattamista ja lisännyt finanssipolitiikan uskottavuutta. Tulopuolella Bulgarian haasteina ovat edelleen puutteellinen verosäännösten noudattaminen ja tehoton verohallinto. Bulgaria on edistänyt jonkin verran eläkeuudistusta, mutta lisätoimet ovat tarpeen, jotta voidaan ehkäistä varhaista poistumista työmarkkinoilta. Työkyvyttömyyseläkejärjestelmän väärinkäytön rajoittamiseksi ei vieläkään ole ryhdytty käytännön toimiin. Terveydenhuoltoalan uudistuksia hidastavat puutteelliset hallinnolliset valmiudet.

Kasvu ja kilpailukyky: Julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä on uudistettu, mutta vielä tarvitaan toimenpiteitä hallinnollisten valmiuksien lujittamiseksi ja säännösten noudattamisen varmistamiseksi. Maksuviivästyksiin sovellettavia sääntöjä on muutettu hiljattain liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Samaan tavoitteeseen pyritään suunnitteilla olevalla maksukyvyttömyysmenettelyjen uudistuksella, joka hallituksen on vielä pantava täytäntöön. Bulgarian on jatkettava toimintaa oikeusjärjestelmänsä uudistamiseksi. Bulgarian liikenneinfrastruktuuria on parannettu viime vuosina, mutta sitä voitaisiin vielä tehostaa huomattavasti. Sama koskee vesi- ja jätehuoltoa. Bulgarian on tältä osin parannettava keskeisten sääntelyelinten hallinnollisia valmiuksia. Bulgarian energia-alalla tarvitaan merkittäviä uudistuksia, jotta se saataisiin vastaamaan energian sisämarkkinoita ja sen tehoa voitaisiin lisätä.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Bulgarian työllisyysaste on keskimääräistä pienempi ja supistuu edelleen. Työttömyys vaihtelee suuresti alueiden ja väestöryhmien välillä. Tarvitaan uudistuksia, joilla parannetaan työvoimapalvelujen tuloksekkuutta ja lisätään nuorten työvoimaosuutta. Bulgarian koulutusjärjestelmän laatua ja tehokkuutta on parannettava. Uudistuksia valmistellaan parhaillaan, mutta niiden hyväksyminen ja täytäntöönpano ovat viivästyneet.

Hallitus on toteuttanut toimenpiteitä rajoittaakseen sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärien vaikutusta, mutta lisäksi koko järjestelmää olisi tarkistettava perusteellisesti.

Tšekki

Julkinen talous: Tšekissä on toteutettu toimenpiteitä liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2013. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin julkisen talouden vakauttamisen laadun parantamiseksi. Etenkin kasvua edistävät menot, kuten julkiset investoinnit, ovat vuosien 2010 ja 2012 välisenä aikana toistuvasti vähentyneet jyrkästi. Yhdessä rakennerahastovarojen alhaisen käyttöasteen kanssa tämä vaarantaa pitkän aikavälin kasvunäkymät. Kaiken kaikkiaan julkisten menojen tehokkuutta on onnistuttu parantamaan vain rajoitetusti. Maassa on toteutettu uudistuksia verosäännöstön noudattamisen ja veronkannon parantamiseksi. Keskitetyn veronkantopisteen käyttöönotto on kuitenkin viivästynyt, eikä veronmaksuun liittyvää suurta hallintorasitusta voida sen avulla keventää niin paljon kuin olisi tarpeen. Eräitä välillisiä veroja, mm. arvonlisäveroa, on korotettu. Verotuksen painopistettä olisi kuitenkin varaa siirtää selkeämmin työn verottamisesta muihin, kasvun kannalta vähemmän haitallisiin veroperusteisiin, ja karsia edelleen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kohtelun eroavuuksia. Vuonna 2011 toteutettu eläkejärjestelmän uudistus on parantanut julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, mutta lisätoimia tarvitaan.

Kasvu ja kilpailukyky: Julkishallinnon tehottomuus on Tšekin yrityksille edelleen suuri ongelma. Tšekin viranomaiset ovat toteuttaneet toimia korruption torjumiseksi ja hyväksyneet kaksi peräkkäistä korruptiontorjuntastrategiaa. Niiden täytäntöönpano ei kuitenkaan ole ollut riittävän tehokasta: eräät keskeiset toimenpiteet, kuten julkisia hankintoja koskeva laki, on pantu täytäntöön vain osittain, ja eräät toiset toimenpiteet, kuten pitkään odotettu valtion virkamiehiä koskeva laki, on edelleen valmisteilla. Perus- ja korkea-asteen koulutuksen laatu on Tšekin pitkän aikavälin kilpailukyvyn kannalta yhä tärkeämpää. Peruskoulutuksen alalla on käynnissä joitakin EU:n rahoittamia toimenpiteitä, mutta korkeakoulu-uudistus ei ole edennyt.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Vaikka yleisesti tunnustetaan, että pienten lasten äitien ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien työvoimaosuus ei ole riittävä, tilanteen korjaamiseksi ei toistaiseksi ole tehty kovinkaan paljon. Hallituksen esitys lastenhoitopalveluja koskevaksi uudeksi laiksi ja siihen liittyvät verotuet hoitopalvelujen tarjoajille ja palveluja käyttäville perheille ovat askel oikeaan suuntaan, mutta voivat tarjota tähän ongelmaan vain osittaisen ratkaisun. Vuonna 2011 hyväksyttiin työvoimatoimistojen uudistus, jonka täytäntöönpano on jatkunut siitä asti. Jää nähtäväksi, riittävätkö toteutetut toimenpiteet varmistamaan, että työvoimatoimistot voivat oikean henkilöstön ja välineiden avulla tarjota tehokasta ja kohdennettua apua työnhakuun.

Tanska

Julkinen talous: Tanskan julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2013 supistuvan 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tanskan julkisen talouden suotuisat näkymät johtuvat osittain kertaluonteisista toimenpiteistä. Tämä osoittaa, miten tärkeää on noudattaa varovaista finanssipolitiikkaa myös liiallista alijäämää koskevan menettelyn tarkasteluajanjaksoa pidemmällä aikavälillä, jotta voidaan turvata luottamus Tanskan talouspolitiikkaan ja kattaa väestön ikääntymiseen liittyvät kustannukset.

Rahoitussektori: Tanskan kotitalouksien korkean velkaantuneisuuden rahoitusvakaudelle aiheuttamat riskit näyttävät olevan hallinnassa. Hallitus ja rahoitussektori ovat toteuttaneet viime vuoden kuluessa oikeasuuntaisia toimenpiteitä. Tiukka seuranta on kuitenkin tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että niillä saadaan aikaan haluttu vaikutus. Toistaiseksi ei ole harkittu muutoksia, joilla vähennettäisiin omaisuusverotuksen vääristymiä ja vahvistettaisiin verotuksen vastasyklisiä piirteitä.

Kasvu ja kilpailukyky: Heikko kotimainen kilpailu näkyy Tanskassa palvelujen ja tavaroiden hintojen korkeina katteina. Hallitus esitti vuonna 2012 kilpailupaketin, johon sisältyi tähän liittyviä toimenpiteitä. Lisäksi nk. tuottavuuskomitea analysoi parhaillaan Tanskan talouden tuottavuuden heikkoa kasvua ja palvelusektorin riittämättömän kilpailun mahdollista vaikutusta siihen. Analyysin tuloksia odotetaan vielä ennen vuoden 2013 loppua, minkä jälkeen olisi toteutettava tarvittavat politiikkatoimet.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Tanskassa on toteutettu työvoiman tarjonnan lisäämiseksi merkittäviä uudistuksia varhais- ja työkyvyttömyyseläkejärjestelmässä sekä tuetuissa työllisyysjärjestelmissä (ns. joustotyöjärjestelmät). Lisätoimia kuitenkin tarvitaan erityisesti työmarkkinoiden reunamilla olevien väestöryhmien työvoimaosuuden kasvattamiseksi; tällaisia ryhmiä ovat mm. matalan osaamistason työntekijät, henkilöt, joiden työkyky on alentunut, ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt. Tanskan hallitus on pyrkinyt parantamaan tilannetta tehostamalla erityisesti yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen liittyviä aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, joista pitäisi olla hyötyä myös näille ryhmille. On myös perustettu kaksi asiantuntijakomiteaa, joiden tehtävänä on parantaa sekä vakuutetuille että vakuuttamattomille työntekijöille tarkoitettuja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä. Alemman ja ylemmän perusasteen koulutusjärjestelmän uudistus on hyväksytty, ja se pannaan täytäntöön lukuvuonna 2014–2015. Lisäksi on esitetty ammatillisen koulutusjärjestelmän uudistamista koskeva ehdotus, jonka on määrä tulla voimaan elokuussa 2015. Korkeakoulu-uudistus on niin ikään vireillä.

Saksa

Julkinen talous: Saksan alijäämä oli vuosina 2009 ja 2010 yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta julkisen talouden rahoitusasema on sittemmin tervehtynyt. Vuonna 2012 julkinen talous oli hieman ylijäämäinen ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen mukainen. Saksa on viime vuosina lisännyt koulutus- ja tutkimusmenojaan, mutta sen kannattaisi tehdä tässä suhteessa enemmänkin. Saksa on viime vuosina jossain määrin tehostanut verojärjestelmää ja julkisten varojen käyttöä terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon. Perustuslakiin sisältyvän tasapainoisen talousarvion säännön (ns. velkajarru) täytäntöönpanemiseksi on toteutettu toimia, mutta useimmissa osavaltioissa ei vielä näytä olevan täytäntöönpanosääntöjä.

Rahoitussektori: Saksa on lujittanut rahoitussektorin sääntely- ja valvontakehystä ja toteuttanut toimia järjestelmiensä saattamiseksi EU:n uuden sääntelykehyksen mukaisiksi. Komission valtiontukipäätökset ovat myötävaikuttaneet Landesbank-pankkien uudelleenjärjestelyyn, mutta Saksan on toteutettava lisätoimenpiteitä pankkisektorin vakauttamisen tukemiseksi.

Kasvu ja kilpailukyky: Saksa on toteuttanut toimia, joilla parannetaan edellytyksiä nopeuttaa sähköverkon laajentamista, ja joidenkin naapurivaltioiden kanssa on aloitettu energiaverkon hallinnan koordinointi. Saksa on tehnyt viime vuosina hyvin vähän varmistaakseen kilpailun rautatiemarkkinoilla, ja palvelualojen, kuten asiantuntijapalvelujen ja käsityöammattien, avaamiseksi kilpailulle on toteutettu vain hyvin vähäisiä uudistuksia. Saksa on äskettäin hyväksynyt lainsäädäntöuudistuksen, jolla parannetaan kilpailulainsäädännön noudattamisen valvontaa.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Saksa on onnistunut vähentämään pitkäaikaistyöttömyyttä, mutta se voisi paremmin hyödyntää työvoimansa potentiaalia väestörakenteen muutosta ajatellen. Hallituksen on perhetukitoimenpiteiden kokonaisvaltaisen arvioinnin jälkeen toteutettava toimia, joilla kotitalouksien toisen tulonsaajan työntekoon kohdistuvat taloudelliset esteet saataisiin vähitellen poistettua. Saksa on lisännyt lasten päivähoitopalveluja ja tehnyt aloitteita, joilla parannetaan varhaista kielenopetusta ja lasten lukutaitoa sekä pyritään pienentämään ulkomailla syntyneiden osuutta koulunkäynnin keskeyttäneistä (kaksinkertainen kansalliseen keskiarvoon verrattuna). Palkat ovat nousseet viime vuosina huomattavasti. Huolimatta osittain automaattisesta eläkemaksualennuksesta työhön kohdistuva verokiila on edelleen suuri, erityisesti pienituloisten kohdalla.

Viro

Julkinen talous: Viron julkisen talouden rahoitusasema on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaisesti vakaa. Maan julkisen talouden strategian päätavoitteena on varmistaa kestävä finanssipolitiikka, joka tukee tasapainoista talouskasvua. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on rakenteellinen ylijäämä, mihin päästiinkin vuonna 2012. On tehty uusi lakiesitys talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen noudattamiseksi ja jo olemassa olevan, mutta toistaiseksi varsin epävirallisen (rakenteellista) rahoitusasemaa koskevan säännön käyttöön ottamiseksi keskipitkällä aikavälillä. Viron on vielä otettava käyttöön konkreettisia toimenpiteitä, joilla vahvistetaan voimassa olevien monivuotisten menosääntöjen ja -kattojen sitovuutta.

Kasvu ja kilpailukyky: Viro on toipunut vuosien 2008 ja 2009 kriisistä nopeasti. Vaikka BKT:n kasvu on hidastunut, maa on menestynyt EU:n keskiarvoa paremmin. Viro on myös parantanut asemaansa kansainvälisessä arvoketjussa ja osaamisvaltaisilla sektoreilla, minkä lisäksi se on hyötynyt tutkimus- ja kehitysinvestointien kasvusta. Vientimarkkinaosuuksien supistuminen ja yksikkötyökustannusten varsin merkittävä kasvu antoivat kuitenkin jo vuonna 2012 merkkejä jonkinasteisesta kilpailukyvyn heikkenemisestä. Vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla tuotannon kasvu hidastui ja työllisyys parani, minkä seurauksena talouden tuottavuuden kasvu heikkeni samalla kun palkkojen kasvu kiihtyi huomattavasti, mikä johti kilpailukyvyn heikkenemiseen edelleen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että koulutustulokset vastaisivat paremmin työmarkkinoiden tarpeita ja että rajoitetaan riskejä, joita aiheutuu, jos palkkasumma kasvaa tuottavuuden kasvua enemmän. Hallitus on käynnistänyt useita uudistuksia, jotka liittyvät mm. perus- ja lukioasteen kouluverkkoon, ammattikoulutukseen sekä korkea-asteen koulutukseen. Valmisteilla on myös muita uudistuksia, esimerkiksi pitkään odotettu elinikäisen oppimisen strategia. Näitä uudistuksia on kuitenkin vielä hiottava, ja niiden vaikutukset näkyvät vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Viron työmarkkinat ovat toipuneet vuosien 2008 ja 2009 kriisistä nopeasti. Koska talouskasvu jatkuu, vaikkakin vuonna 2013 hieman hitaampana, yhä uudet työttömät löytävät työpaikan ja reaalipalkat nousevat. Sitkeä nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys, ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus ja työvoiman supistuminen kroonisten sairauksien ja muiden terveysongelmien vuoksi ovat edelleen merkittävä huolenaihe. Lisäksi lastenhoitopalvelujen jatkuva puute hidastaa vanhempien ja erityisesti naisten paluuta työelämään ja estää heitä antamasta täyttä panosta työmarkkinoilla. Hallitus on esittänyt näiden puutteiden korjaamiseksi useita uudistusehdotuksia, joihin kuuluu erityisesti työkyvyttömyysjärjestelmän uudistaminen. Ehdotuksia on vielä viimeisteltävä ennen kuin ne toimitetaan parlamentin hyväksyttäviksi. Lisäksi paikallishallinnon rahoitus- ja hallintokapasiteetin ja sille annettujen vastuualueiden välinen epätasapaino heikentää paikallishallinnon tarjoamien palvelujen tehokkuutta ja laatua useimmilla sektoreilla, mm. pitkäaikaishoidon, perheiden tukipalvelujen, koulutuksen ja liikenteen alalla. Sama koskee tehokkaan terveydenhuollon turvaamiseksi tarvittavia paikallisia tukitoimenpiteitä. Näihin ongelmiin puuttumiseksi tarvittavia uudistuksia ei ole vielä hyväksytty. Toimintasuunnitelma paikallishallinnon kohentamiseksi on valmisteilla, mutta uuden aluekehitysstrategian esittäminen hallitukselle on viivästynyt.

Irlanti

Julkinen talous: Irlanti on pitänyt tiukasti kiinni julkisen talouden tavoitteistaan koko ohjelmakauden. Alijäämän ennustetaan vuonna 2013 olevan 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman alle ohjelmassa ja liiallisen alijäämän menettelyssä asetetun 7,5 prosentin raja-arvon. Julkinen velka suhteessa BKT:hen on edelleen suuri. Se on suurimmillaan vuonna 2013, mutta lähtee sen jälkeen laskuun vakauttamistoimien ja BKT:n kasvun ansiosta. Julkisen talouden kehyksen uudistamista on pidetty EU:n tason edistymisen vauhdissa, mutta menokehystä sekä tietojen raportointia ja läpinäkyvyyttä on vielä parannettava.

Rahoitussektori: Velkavivun purkaminen ja kotimaisten pankkien uudelleenjärjestely on edistynyt hyvin, vaikka tehtävää onkin vielä. Viimeaikaisissa toimissa on keskitytty määrittelemään ja saavuttamaan tavoitteet asuntoluottorästien purkamiseksi kestävällä tavalla, suuntaamaan toimia myös muihin järjestämättömiin lainoihin ja parantamaan sääntelypuitteita (henkilökohtaista maksukyvyttömyyttä ja omaisuuden palauttamista koskevat puitteet, asuntoluottorästejä koskevat käytännesäännöt ja luottorekisteri). Pankkien taseiden kattava arviointi ennen yhteisen valvontamekanismin puitteissa vuonna 2014 tehtäviä stressitestejä on käynnissä, ja se saadaan päätökseen marraskuun loppuun mennessä.

Kasvu ja kilpailukyky: Reaalisen BKT:n odotetaan kasvavan maltillisesti 0,3 prosenttia vuonna 2013 ja nopeammin 1,7 prosenttia vuonna 2014. Tämä johtuu siitä, että yksityisen kulutuksen ja yksityisten ansioiden taso on ollut vuoden 2013 alkupuoliskolla alhainen työllisyyden kasvusta huolimatta, sillä kotitalouksien velkaantuminen vähenee koko ajan ja varovaisuussäästäminen on yleistä. Työmarkkinoiden näkymät paranevat kuitenkin edelleen, minkä pitäisi lopulta lisätä kotimaista kysyntää ja nopeuttaa tuotannon kasvua. Joidenkin Irlannissa valmistettavien keskeisten lääketuotteiden patenttisuoja päättyy tänä vuonna, mikä on johtanut viennin ja tuonnin kasvun hidastumiseen. Hintapaineiden odotetaan pysyvän alhaisina, koska hukkakapasiteettia on runsaasti ja julkisen talouden toimenpiteiden inflaatiota kiihdyttävä vaikutus on vähäinen.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Rakenneuudistukset ovat kohentaneet talouden perustekijöitä, mutta joitakin ongelmia työstetään edelleen. Uudistuksissa, joita ohjelman puitteissa on viime aikoina toteutettu, on keskitytty vahvistamaan aktivointimekanismeja, tarjoamaan perusteellisempaa ja laajempaa tukea työnhakijoille (erityisesti pitkäaikaistyöttömille ja nuorille) ja parantamaan täydennyskoulutusohjelmien merkityksellisyyttä ja tuloksellisuutta uudelleenkoulutuksen ja osaamisen täydentämisen edistämiseksi. Näiden palvelujen toteuttamistyötä ei ole vielä saatu päätökseen. Muilla ohjelman puitteissa toteutetuilla uudistuksilla pyritään vähentämään kustannuksia ja lisäämään tehokkuutta terveydenhuollossa, uudistamaan vesihuoltoalaa ja vähentämään oikeudellisten palvelujen kustannuksia lisäämällä kilpailua.

Kreikka

Julkinen talous: Kreikka jatkaa edistymistä talouden toisen sopeutusohjelman mukaisesti, vaikkakin eräät tärkeät toimet ovat viivästyneet. Kreikka on toteuttanut mittavia toimenpiteitä saadakseen julkisen taloutensa kestävälle uralle. Julkisen talouden viimeaikainen kehitys on ollut pitkälti raiteillaan. Työ on kuitenkin pidettävä käynnissä, jotta voidaan varmistaa talousarvion tasapainon toteutuminen vuonna 2013 ja julkisen talouden lisäparannusten toteutuminen.

Julkisten tulojen lisääminen ja tehottoman tulojen hallinnoinnin uudistaminen ovat keskeisiä painopisteitä. Äskettäin perustetun osittain itsenäisen tulohallinnon saaminen täysin toimintakykyisesti ja sen työn tuloksellisuuden parantaminen edellyttää paljon työtä. Julkishallintoa uudistetaan edelleen, ja keskustelut muun muassa henkilöresurssistrategiasta, liikkuvuusohjelman kehittämisestä ja palkkataulukon käyttöönotosta palkkamenojen kestävyyden varmistamiseksi jatkuvat. Terveydenhuollon ja julkisen varainhoidon osa-alueilla on toteutettu useita merkittäviä rakenteellisia uudistuksia. Monilla muilla osa-alueilla tarvitaan kuitenkin vielä pitkällemeneviä uudistuksia.

Rahoitussektori: Yksityistämisohjelman määrätietoinen ja tuloksellinen toteuttaminen on välttämätöntä. Neljän tärkeimmän pankin pääomittaminen on saatu päätökseen.

Kasvu ja kilpailukyky: Makrotalouden näkymät osoittavat ensimmäisiä elpymisen merkkejä, ja vuodeksi 2014 ennustetaan 0,6 prosentin kasvua. Taantuma alkoi vuoden 2013 alkupuoliskolla useamman vuoden jälkeen hellittää ja saatiin ensimmäisiä merkkejä siitä, että laskusuhdanteen pohja on saavutettu. Vaikka yksikkötyökustannusten aleneminen onnistuneiden työmarkkinauudistusten tukemana parantaakin kustannuskilpailukykyä, käynnissä olevia tuotemarkkinoiden uudistuksia on nopeutettava ja voimistettava. Talouden sopeutusohjelma painottuu vahvasti rakenneuudistuksiin, joita tarvitaan, jotta olosuhteet ovat investointien, työllisyyden ja tuottavuuden lisääntymisen kannalta oikeanlaiset, kun suhdanne kääntyy. Keskeiset uudistukset, joilla muun muassa edistetään liiketoimintaympäristön tehokkuutta ja kilpailukykyisyyttä, uudistetaan oikeuslaitosta, kehitetään tehokkaita verkkotoimialoja ja -palveluja sekä avataan säänneltyjä ammatteja kilpailulle, on edistytty ohjelman sitoumusten mukaisesti, mutta politiikkapäätökset ovat vielä edessä.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Työttömyyden torjunta on edelleen ykköstavoite. Kreikka on toteuttanut kunnianhimoisia työmarkkinauudistuksia, ja nyt on ratkaisevan tärkeää viedä eteenpäin työllisyystoimintasuunnitelmaa, joka koostuu neljästä osasta: julkisia rakennusurakoita koskevasta ohjelmasta, nuorten työharjoittelusta (ns. harjoittelusetelijärjestelmä), julkisten työvoimapalvelujen (OAED) uudistamisesta ja ammatti- ja oppisopimuskoulutuksen vahvistamisesta. Kreikka etsii keinoja parantaa sosiaalista turvaverkkoa nykyisten budjettimäärärahojen puitteissa. Näitä ovat esimerkiksi pitkäaikaistyöttömien työttömyyskorvauksen kehittäminen ja taatun vähimmäistulon järjestelmän luominen tammikuuhun 2014 mennessä (pilottihankkeena).

Espanja

Julkinen talous: Espanja on sitoutunut korjaamaan liiallisen alijäämänsä viimeistään vuonna 2016. Se etenee eläkejärjestelmänsä uudistuksessa. Vuonna 2011 hyväksyttiin lakisääteisen eläkeiän asteittainen nostaminen ja täyden eläkkeen saamiseksi edellytetyn maksukauden pidentäminen. Varhais- ja osa-aikaeläkkeelle pääsyä ja niitä koskevia kannustimia heikennettiin maaliskuussa 2013. Vuoden loppuun mennessä on tarkoitus hyväksyä laki, joka koskee eläkejärjestelmän kestävyystekijän sääntelyä. Julkisen talouden hoitoa on lujitettu: alueellisten talousarvioiden läpinäkyvyys ja valvonta on lisääntynyt, suunnitteilla on riippumattoman finanssipolitiikan instituution perustaminen vuoden loppuun mennessä, maksurästejä selvitetään ja lisäksi on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään estämään maksujen myöhästymistä tulevaisuudessa. Indeksoinnista luopumista koskevalla lailla, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden loppuun mennessä, poistetaan inflaatiosta johtuva indeksointi julkisista hankintasopimuksista. Vuodesta 2012 on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään aloittamaan suhteellisen verorasituksen tasapainottaminen kulutus- ja ympäristöverojen suuntaan, parantamaan verosäännösten noudattamista ja vähentämään velanoton suosimista henkilö- ja yhtiötuloverotuksessa. Lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen, ja heinäkuussa perustettiin riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä tiedottamaan verojärjestelmän tarkistuksesta.

Rahoitussektori: Rahoitussektorin ohjelma, jonka on määrä loppua tammikuussa 2014, etenee suunnitelmien mukaan. Valtiontukea saaneiden pankkien uudelleenjärjestely on hyvässä käynnissä, ja horisontaalisen politiikan vaatimusten noudattaminen on lähes saavutettu. Tämän myötä on saatu lujitettua Espanjan pankkisektorin hallintotapaa sekä sääntely- ja valvontakehystä.

Kasvu ja kilpailukyky: Liiketoimintaympäristön heikkoudet, kuten kotimaanmarkkinoiden segmentoituminen tai palvelualoille pääsyn esteet, hidastavat työpaikkojen syntyä. Parlamentille on nyt esitetty lainsäädäntöehdotus Espanjan sisämarkkinoiden toiminnan edistämiseksi (markkinoiden yhtenäisyyden takaamista koskeva laki). Asiantuntijapalvelujen uudistamista koskeva ensimmäinen lakiluonnos on parhaillaan lausuntokierroksella, mutta sen viimeistely on viivästymässä aikataulustaan. Äskettäisen yrittäjyyslain myötä on saatu aikaan yritysten maksukyvyttömyysmenettelyjen kehystä koskevia parannuksia ja joustavampia yritysmuotoja. Vuodesta 2012 lähtien on toteutettu toimenpiteitä myös vähittäiskaupan avaamiseksi ja vuokra-asuntomarkkinoiden tehostamiseksi. Jatkona vuoden 2012 toimenpiteille viranomaiset esittivät heinäkuussa 2013 lainsäädäntöpaketin, jonka tarkoituksena on uudistaa sähkösektori ja lopettaa sähkönhintojen pitkäaikainen tappiollisuus. Kuljetusalan kilpailun puutteiden korjaamiseksi on toteutettava lisätoimia. Espanja toteuttaa parhaillaan toimia myös julkishallintonsa uudistamiseksi: helmikuussa 2013 hallitus esitti lakiluonnoksen paikallishallinnon uudistamisesta (joka parlamentin on tarkoitus hyväksyä ennen vuoden 2013 loppua). Lisäksi on käynnistetty julkishallinnon laajemman uudistuksen valmistelu.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Vuosina 2010 ja 2011 toteutettuihin aiempiin uudistuksiin perustuva vuoden 2012 laajempi työmarkkinauudistus näyttää yhdessä vuonna 2012 tehdyn työmarkkinaosapuolten sopimuksen kanssa luoneen edellytykset työmarkkinoiden paremmalle häiriönsietokyvylle. Sen vaikutuksia on kuitenkin vielä liian aikaista arvioida. Aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen tehostamista jatketaan, ja niiden yhteyksiä passiivisiin politiikkoihin pyritään vahvistamaan. Niiden tehokas soveltaminen vie kuitenkin odotettua kauemmin, ja keskushallinnon ja autonomisten alueiden välillä vaadittava koordinointi aiheuttaa edelleen riskejä vaikuttavalle toteutukselle. Nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategian yhteydessä toteutetaan toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan nuorten työllistymistä. Myös ammattikoulutuksen parantamiseksi on käynnissä uudistuksia. Köyhyyden ja sosiaalisen osallisuuden ongelmien ratkaisemiseksi on toteutettu toistaiseksi vain vähäisiä toimia.

Ranska

Julkinen talous: Ranska on toteuttanut huomattavia vakauttamistoimenpiteitä, joilla se on supistanut alijäämänsä suhteessa BKT:hen 7,5 prosentista (vuonna 2009) 4,8 prosenttiin (vuonna 2012). Se ei ole kuitenkaan korjannut liiallista alijäämäänsä vuoteen 2013 mennessä, mikä johtuu odotettua heikommasta taloudellisesta tilanteesta, ja neuvosto onkin myöntänyt sille kaksi vuotta lisäaikaa. On epäselvää, tuottaako suunniteltu hajautusuudistus merkittäviä säästöjä julkiseen talouteen kokonaisuutena. Vuoden 2013 eläkeuudistuksen odotetaan lisäävän eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä, mutta keskipitkällä aikavälillä uudistus voi olla riittämätön. Suunnitellut toimenpiteet kohdistuvat kuitenkin lähinnä tulopuoleen, kun sekä työnantajien että työntekijöiden sosiaaliturvamaksuja korotetaan. Lisäksi vuoden 2013 eläkeuudistus koskee ainoastaan yleistä järjestelmää eikä sillä pystytä kaikilta osin tarkistamaan erityisjärjestelmiä.

Kilpailukyky ja kasvu: Verojärjestelmän tehokkuuden lisäämiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, joilla leikataan tiettyjä verotukia. On myös toteutettu toimenpiteitä, joilla vähennetään velanoton suosimista yritysverotuksessa. Vuonna 2013 luodulla 10 prosentin välitason alv-kannalla pyritään yksinkertaistamaan verojärjestelmää, mutta se ei vähennä tehottomuuksia (esim. ravintoloiden alennettu alv-kanta). Ranska on toteuttanut joitakin toimenpiteitä kilpailukyvyn parantamiseksi erityisesti ottamalla vuonna 2013 käyttöön kilpailukykyä ja työllisyyttä edistävän verohyvityksen. Kilpailun lisäämiseksi säännellyillä aloilla on toteutettu vain vähäisiä toimenpiteitä. Verkkotoimialoilla NOME-asetus vähentää energia-alalle pääsyn esteitä, ja käynnissä on uudistus rautatiejärjestelmän tehokkuuden lisäämiseksi.

Työmarkkinat: Kesäkuussa 2013 säädetty laki työpaikkojen turvaamisesta parantaa työmarkkinoiden toimintaa. Sillä pyritään parantamaan mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimisen. Lisäksi on toteutettu toimenpiteitä ikääntyneiden työntekijöiden ja nuorten työllisyyden tukemiseksi erityisesti tuetulla työllä ja oppisopimuksin. Tulokset ovat kuitenkin olleet jossain määrin vaihtelevia. Aivan viime aikoina Tulevaisuuden työ -ohjelmalla on onnistuttu tukemaan vähän koulutettujen nuorten työllistymismahdollisuuksia, mutta ns. sukupolvisopimuksen tulokset ovat toistaiseksi olleet vähäisiä. Julkisten työvoimapalvelujen uudistus toteutettiin vuosina 2012 ja 2013. Työmarkkinoiden segmentoitumiseen on joiltakin osin puututtu korottamalla työnantajien sosiaaliturvamaksuja alla kolmen kuukauden työsopimuksista. Näin pyritään vähentämään lyhytaikaisten sopimusten osuutta. Päätösperäisiä vähimmäispalkkojen korotuksia on rajoitettu kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Indeksikorotukset on kuitenkin toteutettu. Työmarkkinaosapuolten kanssa on määrä aloittaa pian neuvottelut työttömyysetuusjärjestelmistä. Korkean työttömyysasteen vuoksi tarvitaan lisää rakenneuudistuksia työvoimakustannusten alentamiseksi.

Kroatia

Koska Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013, se osallistui jo vuoden 2013 EU-ohjausjaksoon vapaaehtoisesti ja epävirallisesti toimittamalla talousohjelman huhtikuussa 2013. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitettiin ohjelmasta kvalitatiivinen arviointi, jossa todettiin, että vaikka edistymistä on jonkin verran tapahtunut, jäljellä on erittäin merkittäviä julkiseen talouteen ja rakenteisiin liittyviä haasteita. Maakohtaisia suosituksia ei ole annettu.

Julkinen talous: Kroatian julkisen talouden kehystä on viime vuosina uudistettu kolmella keskeisellä säädöksellä, jotka tulevat voimaan: i) talousarviolaki (2009), ii) julkisen talouden vastuuta koskeva laki (2011) ja iii) hallituksen päätös finanssipoliittisen komitean perustamisesta (2011). Tulopuolella Kroatia on toteuttanut toimenpiteitä verotuksen painopisteen siirtämiseksi työhön kohdistuvista veroista kasvun kannalta vähemmän haitallisiin veroihin. Verosäännösten noudattamista on pyritty parantamaan toteuttamalla toimenpiteitä veronkierron torjumiseksi ja verohallinnon tehostamiseksi. Menopuolella on valmisteltu toimenpiteitä sosiaaliturva- ja eläkemenojen tuloksellisuuden ja kestävyyden tarkistamiseksi. Kroatian viranomaisten ilmoittamien tietojen mukaan maan julkisen talouden alijäämä vuonna 2012 oli 5,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtion kassaperusteinen alijäämä oli vuoden 2013 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana lähes 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen eli suurempi kuin koko vuoden tasolla suunniteltu alijäämä (3 %). Julkinen bruttovelka on kasvanut nopeasti vuodesta 2009 alkaen. Vuonna 2012 se oli 55,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ennusteiden mukaan kasvu jatkuu edelleen.

Kasvu ja kilpailukyky: Kroatian talouden kasvunäkymiä heikentävät liiketoimintaympäristön heikkolaatuisuus ja oikeuslaitoksen tehottomuus sekä kilpailun puuttuminen keskeisiltä markkinoilta. Kroatiassa on viime vuosina toteutettu lainsäädännöllisiä, institutionaalisia ja käytännön toimenpiteitä, joilla on pyritty vähentämään hallintorasitusta ja lisäämään investointeja. Joitakin alustavia toimenpiteitä on toteutettu julkishallinnon modernisoimiseksi ja oikeuslaitoksen tehostamiseksi sekä julkisen sektorin korruptiontorjuntamekanismien toteuttamiseksi, mutta hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksien tehostamiseksi tarvitaan vielä lisätoimia. Tutkimukseen ja kehitykseen käytettäviä määrärahoja on vähän, ja lainsäädäntökehys on tehoton. Uusi innovointistrategia ja suunnitteilla oleva älykkään erikoistumisen strategia ovat oikeasuuntaisia toimia.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Kroatian työmarkkinoiden potentiaali on vakavasti alihyödynnetty. Nuoret, pitkäaikaistyöttömät, ikääntyneet ja naiset ovat erityisen epäsuotuisassa asemassa. Aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuus on viime aikoina parantunut, mutta niiden tuloksellisuudesta ei ole vielä tietoa. Työmarkkinoiden heikon toimivuuden parantamiseksi Kroatiassa on myös hyväksytty ensimmäiset työlainsäädännön tarkistukset, joista osa koskee työsuhdeturvalainsäädäntöä. Nyt on vireillä työlainsäädännön tarkistamisen toinen vaihe, jossa on määrä tehdä suurempia muutoksia työsuhdeturvalainsäädäntöön, samoin kuin kattava eläkeuudistus. Sosiaalinen tilanne on heikkenemässä, ja köyhyysriski uhkaa kolmasosaa väestöstä. Sosiaaliturvajärjestelmän tuloksellisuudessa on parantamisen varaa, ja eräiden ryhmien parissa vaikuttaviin työllistymisen pidäkkeisiin olisi puututtava. Sosiaaliturvastrategia vuosiksi 2011–2016 ja sosiaaliturvaa koskevat uudet säädökset tarjoavat laajan pohjan järjestelmän uudistamiselle. Toimenpiteiden vaikutukset riippuvat kuitenkin niiden käytännön täytäntöönpanosta.

Italia

Julkinen talous: Liiallinen alijäämä on korjattu vuodesta 2011 toteutetun julkisen talouden vakauttamisen seurauksena. Julkinen velka on kuitenkin edelleen merkittävä painolasti. Siksi julkisen talouden kehitystä on syytä seurata tiiviisti, jotta voidaan varmistaa vakaus- ja kasvusopimuksen tiukka noudattaminen. Verojärjestelmän uudistaminen on edelleen hajanaista. Pääasiallisesta asunnosta kannettava vero puolitettiin vuonna 2013, ja se on määrä korvata uudella paikallispalveluverolla vuodesta 2014. Tämän uuden veron laatiminen oikealla tavalla ja kiinteistörekisteriin merkittyjen kiinteistöjen arvojen tarkistaminen oikein on ratkaisevan tärkeää, jotta omaisuusverotus olisi oikeudenmukaista ja verojärjestelmä tehokas. Aiemmista toimista ja vuodeksi 2014 ilmoitetuista toimista huolimatta työn ja pääoman verotus on Italiassa edelleen kireää.

Rahoitussektori: Italian keskuspankki on pankkisektorin vahvistamiseksi toteuttanut kohdennetun omaisuuserien laadun tarkastelun. Se on myönteinen askel, vaikka mukaan otettiin vain pieni otos pankeista. Lisäksi on ehdotettu yrityspääomaa koskevan verohelpotuksen korottamista, jotta yritysten rahoituksensaanti monipuolistuisi. Pankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän parannukset ovat kuitenkin olleet vähäisiä.

Kasvu ja kilpailukyky: Joitakin toimenpiteitä on toteutettu hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi, lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja liiketoimintaympäristön parantamiseksi. On myös toteutettu toimia oikeuslaitoksen tehostamiseksi ja EU:n varojen hallinnoinnin parantamiseksi. Tämä edellyttää kuitenkin lainsäädännöllisiä toimia ja jatkokehittelyä. Palvelumarkkinoiden kilpailun edistämiseksi on tehty joitakin uudistuksia, mutta niiden toteuttamisen suhteen on riskejä, erityisesti asiantuntijapalveluiden osalta. Koska perustuslakituomioistuin kumosi vuonna 2012 markkinoiden avautumista koskevat säännökset, tarvitaan lisätoimia, jotta paikallisista julkisista palveluista voidaan järjestää tarjouskilpailuja. Verkkotoimialojen osalta on käynnistetty toimenpiteitä, joilla parannetaan markkinoillepääsyn edellytyksiä erityisesti kaasu- ja kuljetussektoreilla. Energiahinnat ovat kuitenkin edelleen hyvin korkeat, ja infrastruktuurin kohentaminen kaikkialla maassa on edelleen haaste.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Jäykkyys ja segmentoituminen ovat olleet Italian työmarkkinoille ominaisia rakenteellisia piirteitä. Vuonna 2013 hyväksyttiin uudistus, jolla näihin haasteisiin on tarkoitus vastata muun muassa ottamalla käyttöön epätyypillisiä työsuhteita koskevia rajoituksia, uudet irtisanomissäännöt ja yhdennetty työttömyysetuusjärjestelmä. Uudistusten toteuttaminen on kuitenkin hidasta esimerkiksi julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamisen osalta. Vuonna 2012 päästiin verohelpotusten tukemana sopimukseen palkkojen kytkemisestä paremmin tuottavuuteen. Tätä on seurattava kentällä. Nuorten ja naisten työttömyys ovat edelleen huolestuttavalla tasolla. Lähinnä nuoriin kohdennettuja toimenpiteitä on hyväksytty monessa vaiheessa, viimeksi elokuussa 2013, ja ne olisi toteutettava ripeästi. Myös koulutukseen liittyvät haasteet ovat edelleen suuria (EU:n alhaisin korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus ja 21 prosentin NEET-aste), ja siksi tarvitaan pikaisia parannuksia. Olemassa oleva sosiaalikortti otettiin elokuussa 2013 käyttöön myös kaikilla eteläisillä alueilla. Tämä on tärkeä askel, jonka avulla köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen tarkoitettuja etuuksia voidaan kohdentaa paremmin. Rahoitus riippuu kuitenkin EU:n rakennerahastoihin maksettavan kansallisen maksuosuuden uudelleenohjelmoinnista.

Kypros

Julkinen talous: Kypros vakauttaa parhaillaan julkista talouttaan merkittävästi. Vakautustoimet ovat vuosina 2013 ja 2014 yleisesti ottaen tasapainossa menojen ja tulojen osalta. Menopuolella käynnissä on vuoden 2013 eläkejärjestelmän uudistuksen täytäntöönpano, jonka yhteydessä nostetaan eläkeikää, otetaan käyttöön keinoja varhaisen eläkkeelle jäämisen ehkäisemiseksi sekä supistetaan etuuksia. Terveydenhuollon osalta on pyritty parantamaan rahoitusrakenteen kestävyyttä, ja tarkoitus on ottaa käyttöön kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä ennen vuoden 2015 loppua. Julkisen varainhoidon osalta on tarkoitus antaa ennen joulukuun 2013 loppua kattava laki, joka muodostaa oikeusperustan moitteettomalle julkiselle varainhoidolle. Laissa määritellään julkisen varainhoidon periaatteet, keskeiset prosessit, tehtävät ja vastuualueet vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa. Tulopuolella on käynnistetty verotuloja ja julkishallintoa koskevia uudistuksia, joilla pyritään parantamaan verosäännösten noudattamista, torjumaan verovilppiä ja tehostamaan julkisen sektorin toimintaa. Tarkoitus on muun muassa helpottaa julkisen sektorin resurssien uudelleenkohdentamista talouskriisistä kaikkein eniten kärsineille alueille.

Rahoitussektori: Koska luottamus pankkisektoriin on vähentynyt jyrkästi, Kypros on hyväksynyt uudistuksia, joiden tavoitteena on rahoituslaitosten uudelleenjärjestely ja niiden koon pienentäminen sekä valvonnan tehostaminen. Erityisesti on perustettu Kyproksen keskuspankki (Central Bank of Cyprus), joka toimii keskitettynä kriisinratkaisuviranomaisena. Lisäksi Bank of Cyprus -pankin pääomapohjaa on vahvistettu, eikä pankkiin enää sovelleta kriisinratkaisutoimia. Viranomaiset ovat alkaneet toteuttaa strategiaa, jonka tavoitteena on osuuskuntamuotoisten luottolaitosten uudelleenjärjestely. Ensimmäiset sulautumat on jo toteutettu osana strategiaa. Toimintasuunnitelma osuuskuntamuotoisten rahoituslaitosten valvonnan siirtämiseksi Kyproksen keskuspankille on saatu valmiiksi. Hallinnollisia rajoituksia ja pääomavalvontaa on edelleen vapautettu asteittain ohjelmakumppaneiden kanssa sovitun toteutussuunnitelman mukaisesti.

Kasvu ja kilpailukyky: Kolmannen energiapaketin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, energia-alan strategian valmistelu, lainsäädännön yhdenmukaistaminen palveludirektiivin kanssa sekä toimet säänneltyjen ammattien vapauttamiseksi ovat esimerkkejä Kyproksen toteuttamista/suunnittelemista kasvua edistävistä toimenpiteistä. Lisää toimenpiteitä tarvitaan liikenteen alalla energiatehokkuuden parantamiseksi ja yksityisen sektorin investointien lisäämiseksi tutkimukseen ja kehittämiseen.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Työllisyys on vähentynyt jatkuvasti vuodesta 2009 ja työttömyys on kasvanut voimakkaasti. Sen vuoksi Kypros on toteuttanut toimenpiteitä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi ja ammattitaiton parantamiseksi. Se on perustanut keskiasteen jälkeistä koulutusta tarjoavia oppilaitoksia, ottanut käyttöön uuden nykyaikaisen oppisopimusjärjestelmän ja toteuttanut ammattipätevyyksiä koskevan järjestelmän. Suuren nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi tarvitaan kuitenkin lisää toimenpiteitä, ja sama koskee ammattitaidon mukauttamista vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita. Kypros on uudistanut julkisen sektorin palkojen indeksointijärjestelmää, jota on sovellettu myös yksityisellä sektorilla, sekä uudistanut sosiaaliturvaa parantaakseen muita heikommassa asemassa olevien ryhmien suojelua sekä varmistaakseen asianmukaisen tasapainon sosiaalietuuksien ja työnteon kannustimien välillä.

Latvia

Julkinen talous: Makrotalouden sopeutusohjelman aikana saavutetun laaja-alaisen julkisen talouden vakauttamisen ja julkisten menojen tehostamisen ansiosta Latvia on pystynyt supistamaan julkisen talouden alijäämää 8,1 prosentista suhteessa BKT:hen (vuonna 2010) 1,3 prosenttiin vuonna 2012 ja saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2012. Latvian liiallista alijäämää koskeva menettely kumottiin kesäkuussa 2013. Vuoden 2014 talousarvio on ensimmäinen uuden budjettikuria koskevan lain pohjalta toteutettava talousarvio. Maan parlamentti on hyväksynyt verotoimenpiteitä, jotka koskevat henkilökohtaista tuloveroastetta, verotettavan tulon alarajaa (yleisesti ja huollettavien osalta) sekä ympäristöveroja.

Rahoitussektori: Useiden pankkien yksityistäminen finanssikriisin jälkeen etenee suunnitelmien mukaan, ja finanssivalvontaa on lujitettu, jotta sektorin vakaus säilyy. Vaikka ulkomailla asuvien henkilöiden pankkitalletuksiin sovelletaan erityisiä sääntelytoimenpiteitä ja niitä seurataan tiiviisti, tilanne vaatii jatkuvaa valppautta.

Kasvu ja kilpailukyky: Koulutus- ja tiedesektorilla on ehdotettu kunnianhimoisia uudistuksia. Niihin kuuluvat muun muassa muutokset korkea-asteen oppilaitosten hallintoon, korkea-asteen koulutuksen ja tiedeyhteisön kansainvälistymisen edistäminen sekä sellaisen rahoitusmallin käyttöönotto, jossa sovelletaan laatunäkökohtia, yhdistettynä korkea-asteen koulutuksen kansallisen rahoituksen lisäämiseen. Ehdotusten täytäntöönpano ei ole kuitenkaan edennyt, eikä oppialojen akkreditointiprosessin uudistuksia ole toteutettu. Latvia on toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä vähentääkseen siviilioikeusjärjestelmän tehottomuutta, jolla on kielteisiä vaikutuksia liiketoimintaympäristöön. Esimerkiksi tuomioistuinlaitos on organisoitu uudelleen, riita-asioiden oikeudenkäyntimenettelyjä on uudistettu, on toteutettu tieto- ja viestintätekniikan ratkaisuja sekä parannettu läpinäkyvyyttä julkaisemalla tuomioita. Parhaillaan keskustellaan sovittelua koskevasta lainsäädännöstä sekä maksukyvyttömyyslainsäädännön muuttamisesta. Energia-alalla puolestaan on vapautettu sähkömarkkinat, minkä lisäksi parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä energiaverkkoyhteyksien parantamiseksi. Kaasuinfrastruktuurin ja -markkinoiden suhteen tarvitaan kuitenkin lisätoimia, erityisesti, jotta voidaan taata hyvin säännelty kolmannen osapuolen pääsy siirtoverkkoihin ja varastoihin. Energiatehokkuuden suhteen on tapahtumassa jonkin verran edistystä.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Latvia on alentanut työn verotusta ja aikoo jatkaa samaan tapaan vuosina 2014 ja 2015. Maassa on parannettu aktiivisen työmarkkinapolitiikan kattavuutta ja kehitetty uusia siihen liittyviä toimenpiteitä sekä uudenaikaistettu ammatillisia oppilaitoksia. Nuorisotakuujärjestelmä on valmisteilla. Latvian aiempi päätös alentaa taatun vähimmäistoimeentulon tasoa ja lopettaa rahoitus valtion talousarviosta oli vastoin maakohtaisia suosituksia. Sosiaaliturvaa pyritään kuitenkin jatkuvasti uudistamaan kehittämällä sen kattavuutta ja tarkoituksenmukaisuutta, mutta eteneminen on hidasta. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen pyritään myös korottamalla vähimmäispalkkaa, tarjoamalla erityissosiaalipalveluja vammaisille ja avustamalla vammaisia lapsia. Lasten köyhyys on Latviassa Euroopan korkeimpia, ja erilaisia perhe-etuuksia onkin korotettu vuonna 2013, ja lisäkorotuksia on suunniteltu vuodelle 2014.

Liettua

Julkinen talous: Liettuan talouskasvu on viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana ollut EU:n korkeimpia, mikä on edistänyt julkisen talouden alijäämän supistumista. Liiallista alijäämää koskeva menettely kumottiin kesäkuussa 2013. Rakenteellisen alijäämän laskeva suuntaus näyttää jatkuvan, mutta eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta oli vähimmäisvaatimusta vaatimattomampaa, joten jatkossa siihen liittyviä toimia olisi tehostettava. Verotuksen suhteen on toteutettu joitakin toimenpiteitä, erityisesti kiinteistöverotuksen alalla, mutta muuten verotusasioissa ei vuosina 2012–2013 edistytty mainittavammin. Ottaen huomioon, että verojen suhde BKT:hen on Liettuassa EU:n alhaisimpia, tulojen määrän kasvattamiseen on mahdollisuuksia. Vuonna 2013 toteutettu verotuksen uudelleentarkastelu oli kattavuudeltaan rajallinen, kun taas verosäännösten noudattamisen parantamiseen tähtäävän laajennetun strategian vaikutuksia on odotettavissa pikemminkin keskipitkällä aikavälillä. Julkisen talouden vakautta koskevan lainsäädännön hyväksymistä on lykätty, ja julkisen talouden kehyksen lujittamiseksi tarvitaan lisätoimia. Vuonna 2011 hyväksyttiin eläkeiän asteittainen nostaminen. Vuoden 2012 lopulla puolestaan hyväksyttiin täydentäviä eläkesäästöjä koskevat lakimuutokset. Maassa olisi kuitenkin vielä annettava lainsäädäntöä eläkejärjestelmän uudistamiseksi kattavammin sekä toteutettava toimenpiteitä työurien pidentämiseksi.

Kasvu ja kilpailukyky: Liettuan kilpailukyky on viime vuosina kohentunut pysyvän palkkojen alenemisen ja muun kuin hintakilpailukyvyn parantumisen ansiosta. Kiinnikuromismahdollisuuksia on kuitenkin edelleen paljon tutkimuksen ja innovoinnin sekä koulutustulosten alalla. Lisäksi energia-alalla olisi toteutettava uudistuksia, joilla vähennettäisiin tämänhetkistä suurta riippuvuutta energian tuonnista (Liettua on yksi EU:n energia- ja hiili-intensiivisimmistä talouksista). Energiaverkkojen alalla on edetty, mutta toteutusvauhti on edelleen melko hidas. Rakennusten energiatehokkuuden osalta voidaan todeta, että Liettua on vuonna 2013 poistanut lainsäädännölliset esteet erityislainojen myöntämiseltä tietyille omistajaryhmille. Vaikka tämä on askel oikeaan suuntaan, näiden toimenpiteiden konkreettisia vaikutuksia on arvioitava myöhemmin. Hallitus on laatinut valtio-omisteisten yritysten uudistusta koskevan sääntelykehyksen ja parantanut läpinäkyvyyttä huomattavasti. Haasteena on nyt varmistaa uudistuksen kaikkien osatekijöiden toteuttaminen.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Liettuan työmarkkinatilanne on parantunut edelleen, mutta nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys aiheuttavat edelleen vakavaa huolta. Pula ammattitaitoisesta työvoimasta kasvaa. Hallitus on toteuttanut lukuisia toimenpiteitä nuorisotyöttömyyden kitkemiseksi, ja niiden tulokset ovat olleet jossain määrin myönteisiä. Nuorisotakuujärjestelmää valmistellaan. Aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteitä ei kuitenkaan toistaiseksi ole suunnattu uudelleen kohdistumaan suuremmassa määrin matalan osaamistason työntekijöihin ja työmarkkinoilta kauempana oleviin henkilöihin. Ammatillisen koulutuksen piirissä olevia oppisopimuskoulutusmahdollisuuksia ei edistetä riittävässä määrin. Työsuhdeturvalainsäädäntö on edelleen tiukka: työlainsäädännön muutokset olivat melko vähäisiä, eikä niiden vaikutus ole kovin merkittävä. Maassa on toteutettu alustavia uudistuksia määräaikaisten työsuhteiden vapauttamisen tukemiseksi yksityissektorilla, mutta ne eivät ole olleet riittäviä ajan ja laajuuden rajallisuudesta johtuen. Sosiaaliavustuksia koskeva uudistus on käynnistetty tarkoituksena parantaa niiden kohdentamista. Yleisen vähimmäispalkan korottamisella saataisiin todennäköisesti alennettua työssäkäyvien köyhyysastetta, ja se saattaisi johtaa myös yleisen köyhyyden vähenemiseen. Nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan näytä olevan riittäviä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

Luxemburg

Julkinen talous: Luxemburg on edistynyt julkisen talouden vakauttamistoimien toteuttamisessa edeten kohti keskipitkän aikavälin tavoitettaan. Lisätoimet ovat kuitenkin vielä tarpeen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. Keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen laatimisesta on valmisteltu lakiesitys, mutta sen hyväksyminen on lykkääntynyt. Joulukuussa 2012 hyväksyttyä eläkeuudistusta voidaan pitää vasta ensimmäisenä askeleena oikeaan suuntaan pyrittäessä varmistamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Lisätoimenpiteet ovat tarpeen, muun muassa pitkäaikaishoidon alalla. Luxemburg ei ole toistaiseksi toteuttanut toimenpiteitä yleisen alv-kannan soveltamisen laajentamiseksi, vaikka sillä edistettäisiin kulutuksesta kertyvien tulojen kasvattamista.

Kasvu ja kilpailukyky: Luxemburgin nimelliset yksikkötyökustannukset kasvoivat vuosina 2008–2012 lähes 16 prosenttia, mikä on lähes kaksinkertainen vauhti naapurimaihin verrattuna. Luxemburgin toteuttamat toimenpiteet palkanmuodostusjärjestelmän parantamiseksi ovat kuitenkin olleet vain osittaisia ja tilapäisiä. Luxemburg on pyrkinyt jossain määrin monipuolistamaan taloutensa rakennetta, joka on voimakkaasti riippuvainen rahoitussektorista (osuus n. 30 % kokonaislisäarvosta). Lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen, varsinkin Luxemburgin tutkimus- ja innovointijärjestelmän heikon tason nostamiseksi. Hiljattain annetulla lainsäädännöllä on kevennetty huomattavasti asiantuntijapalveluihin liittyvää sääntelyrasitusta ja vähennetty palveluntarjoajien toimintaan kohdistuvia esteitä. Velanoton suosiminen yritysverotuksessa on todennäköisesti vaikuttanut yritysten korkeaan velkaantumisasteeseen, mutta asian korjaamiseksi ei ole vielä toteutettu mitään toimia. Luxemburg ei ole edennyt suunnitelmien mukaan kohti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitettaan. Lisätoimet ovat tarpeen myös energiatuotteiden alhaisen verotuksen aikaansaamien kielteisten ulkoisvaikutusten tasoittamiseksi ja julkisen liikennejärjestelmän parantamiseksi.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Luxemburgin koulutusjärjestelmään kohdistuu erityishaasteita, jotka johtuvat monikielisyysvaatimuksista, maahanmuuttajataustaisen väestön suuresta osuudesta (43,1 %) ja voimakkaasti erikoistuneiden työmarkkinoiden ja suuren rahoitussektorin edellyttämistä erityistaidoista. Maahanmuuttajien ja heikosti koulutettujen nuorten tilanne on edelleen vaikea. Luxemburg on ryhtynyt toimiin muun muassa perustamalla ammatinvalinnanohjauskeskuksen, työllisyyden seurantajärjestelmän, niin kutsuttuja ”valmiina työhön” -aloitteita sekä ”nuorisotakuun”, jotka ovat askeleita oikeaan suuntaan. Toteutus on kuitenkin ollut toistaiseksi puolinaista. Parhaillaan valmistellaan ylemmän perusasteen koulujärjestelmän uudistusta. Koska ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on heikko, maassa on eläkeuudistuksen avulla luotu taloudellisia kannustimia työurien pidentämiseksi.

Unkari

Julkinen talous: Unkarin liiallisen alijäämän menettely kumottiin kesäkuussa 2013, minkä jälkeen viranomaiset tasapainotilanteessa hyväksyivät hieman elvyttävämmän finanssipoliittisen virityksen. Komission vuotta 2014 koskeva julkisen talouden ennuste vastaa SEUT-sopimuksen viitearvoa (3 % suhteessa BKT:hen). Alijäämää kasvattavat riskit ovat mittavia. Viimeaikaiset finanssipoliittiset päätökset eivät myöskään viittaa siihen, että oltaisiin siirtymässä kasvua edistävämpään julkisen talouden strategiaan. Julkisen talouden ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, mutta lisätoimia tarvitaan.

Rahoitussektori: Pk-yrityksille on myönnetty enemmän luottoja ja valuuttaluottojen riskeille altistumista on vähennetty keskuspankin kasvurahoitusohjelman (FGS) toteuttamisen ansiosta. Ohjelmasta voi kuitenkin aiheutua julkiselle taloudelle merkittäviä kustannuksia keskipitkällä aikavälillä. Rahoitussektorin veroja on itse asiassa korotettu jälleen vuonna 2013. Lisäksi hallitus suunnittelee uutta tukiohjelmaa kotitalouksien valuuttaluotoille. Pankkisektorille aiheutuvat kulut voivat edelleen vähentää pankkien luotontarjontaa. Valvontaviranomainen on yhdistetty Unkarin keskuspankkiin, minkä pitäisi lisätä sen valtuuksia hätätilanteissa ja parantaa makro- ja mikrotason valvontavälineiden yhdentämistä. Salkkujen siivouksen suhteen ei ole toteutettu uusia toimia, vaikka järjestämättömien lainojen osuus pankkien taseista on melko suuri (lähes 20 %) ja myös uudelleenjärjesteltyjen lainojen osuus on suuri.

Kasvu ja kilpailukyky: Unkarin talouskasvu on ollut hitaampaa kuin alueen vastaavien maiden (Puolan, Tšekin ja Slovakian), mikä johtuu velkaantuneiden alojen velkavivun purkamisesta ja liiketoimintaympäristön heikkenemisestä. Viimeksi mainittu johtuu pitkälti ennustettavuuden puutteesta, hallituksen politiikan vääristävistä vaikutuksista, jotka ovat lisänneet sijoittajien esteitä, ja yhteisöverotuksen laadusta erityisesti rahoitusalalla. Liiketoimintaympäristöön liittyvien suositusten noudattamiseksi ei ole toistaiseksi toteutettu toimenpiteitä.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Työmarkkinat ovat jäljessä EU:n keskiarvosta, ja työllisyysaste on yleisesti ottaen alhainen. Eniten huolta aiheuttavat nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys. Nuorisotakuujärjestelmä on valmisteilla. Hallituksen vuonna 2011 käynnistämät laajamittaiset julkisten töiden ohjelmat ovat auttaneet hillitsemään työttömyyttä, mutta niiden pitkän aikavälin työllistävyysvaikutuksia ei ole vielä osoitettu. Suunniteltu aktivointielementti vie oikeaan suuntaan, mutta se on kuitenkin vain kertaluonteinen toimenpide. Elinikäisen oppimisen ohjelmien vaikutus jää nähtäväksi. Koulupudokkuutta, elinikäistä oppimista ja korkea-asteen koulutusta koskevat strategiat ovat edelleen valmisteilla. Hallitus on ottanut käyttöön kohdennettuja sosiaaliturvamaksujen alennuksia työvoiman kysynnän lisäämiseksi avoimilla työmarkkinoilla. Toimenpiteen vaikutus ei kuitenkaan ole vielä nähtävissä. Vaikka aktiiviväestön kokonaismäärä on hieman kasvanut, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen lisääntyvät ja suuri määrä ihmisiä kärsii vakavasta aineellisesta puutteesta. Tätä on pahentanut se, että työttömyysetuuksien kestoa on lyhennetty ja tasoa alennettu, ja se, että käteisenä maksettavien sosiaaliavustusten myöntämiskriteerejä on tiukennettu.

Malta

Julkinen talous: Malta aikoo supistaa julkisen talouden alijäämänsä 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta komission syksyn talousennusteen mukaan se jää 3,4 prosenttiin. Malta on ilmoittanut toimenpiteistä verosäännösten noudattamisen parantamiseksi ja veronkierron torjumiseksi, mutta niiden toteutus on vielä kesken. Velanoton suosimiseen yritysverotuksessa on vielä puututtava. Julkisen talouden kehyksen uudistus on odotettavissa vuoden loppuun mennessä. Maltan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä aiheuttaa edelleen haastetta, sillä ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu pysyy selvästi EU:n keskiarvoa suurempana. Eläkejärjestelmän uudistuksesta on todettava, että meneillään oleva eläkeiän nosto on liian vaiheittainen, eikä se ole yhteydessä elinajanodotteeseen. Malta suunnittelee tilanteen tasapainottamista lyhyellä–keskipitkällä aikavälillä muiden toimenpiteiden avulla, kuten nostamalla naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta (vuoden loppuun mennessä on odotettavissa aktiivista ikääntymistä koskeva strategia), mutta pitkän aikavälin suunnitelmaa ei ole laadittu. Terveydenhuoltomenot lisäävät osaltaan tilanteen haasteellisuutta. Viranomaiset ovat parhaillaan laatimassa toimenpiteitä järjestelmän tarkoituksenmukaisuuden parantamiseksi, mutta niiden rahoitusvaikutukset ovat epäselvät.

Rahoitussektori: Viranomaiset suunnittelevat tarkistuksia kahteen pankkialan asetukseen, jotka koskevat luottotappiovarauksia ja keskittymäriskiä. Kyseiset asetusluonnokset ovat vielä neuvotteluvaiheessa, ja niille asetettu alkuperäinen määräaika on jo ylitetty. Valvonnan parantamiseksi viranomaiset ovat perustaneet yhteisen finanssimarkkinoiden vakauden valvontalautakunnan ja ehdottaneet muutosta Maltan keskuspankkia koskevaan lakiin.

Kasvu ja kilpailukyky: Energiantuotannon monipuolistamiseksi käynnissä on suunnitelma muuntaa nykyinen öljyvoimala kaasukäyttöiseksi ja rakentaa uusi nesteytettyä maakaasua käyttävä voimalaitos. Sähköverkkoyhteys Italiaan on valmisteilla, mutta sen loppuunsaattaminen on viivästynyt. Uusiutuvien energianlähteiden käyttöä tukevia ohjelmia on perustettu, mutta suunnitteilla olleiden tärkeiden tuulipuistojen kehittämisessä on havaittu ongelmia. Liikennesektorin puutteiden korjaamiseksi on toteutettu joitakin rajoitettuja toimenpiteitä, mutta julkisen liikenteen ottaminen suunnitellulla tavalla osaksi meneillään olevaa uudistusta on ollut vähäistä. Yleisesti ottaen energiatehokkuutta edistäviä toimia näyttäisi olevan tarpeen lisätä. Malta on ottamassa käyttöön sähköisten hankintamenettelyjen kehystä, jolla pyritään parantamaan julkisten hankintojen tehokkuutta, ja oikeusjärjestelmää ryhdyttiin uudistamaan vuonna 2013.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Vaikka naisten työllisyysaste on edelleen hyvin alhainen, se on kasvusuunnassa. Asiaan on puututtu vuodesta 2011 lähtien, esimerkiksi perustamalla uusia julkisia ja yksityisiä lasten päivä- ja iltapäivähoitopaikkoja, vaikkakin niiden toimintasäde ja hintataso aiheuttavat vielä ongelmia. Äitiysloman kestoa on pidennetty, ja työssäkäyviä vanhempia varten luotu uusia tuloverokannustimia. Koulutuksen keskeyttämisaste on edelleen korkea, mutta ongelman ratkaisemiseksi on ryhdytty toimiin. Suunnitteilla on toimia, joilla edistetään lukutaitoa, elinikäistä oppimista sekä työnhakijoiden ja työelämän ulkopuolella olevien paluuta työmarkkinoille. Ne täydentävät meneillään olevia oppisopimuskoulutuksen uudistuksia. Maltan elinkustannusten sopeutusmekanismissa on erityispiirteitä, jotka näyttävät lieventävän sen kielteisiä vaikutuksia. Maltaa kuitenkin kannustetaan seuraamaan tarkasti sen vaikutuksia ja olemaan valmiina uudistamaan sitä tarvittaessa.

Alankomaat

Julkinen talous: Alankomaiden julkisen talouden alijäämä on ollut liiallinen vuodesta 2009 lähtien, mikä johtuu muun muassa heikosta talouskehityksestä. Komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan talous supistui 1,2 prosentilla vuonna 2012, ja sen odotetaan supistuvan edelleen 1 prosentilla vuonna 2013, kunnes se lähtee hienoiseen kasvuun vuonna 2014. Alankomaat on hyväksynyt uudistuksia ensimmäisen pilarin eläkkeisiin. Toisen pilarin eläkkeiden ja pitkäaikaishoidon uudistukset olisi vielä hyväksyttävä. Eläkerahastojen toiminnan parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden voidaan odottaa vähentävän järjestelmään kohdistuvaa julkista tukea samalla kun se tukee ikääntyvien työntekijöiden työllistettävyyttä.

Rahoitussektori: Alankomaiden asuntomarkkinoilla on merkittäviä rakenteellisia vääristymiä, minkä vuoksi tarvitaan lisäuudistuksia myös koko talouteen kohdistuvien, elpymistä hidastavien heijastusvaikutusten rajoittamiseksi. Huhtikuusta 2012 alkaen on toteutettu useita toimenpiteitä, joista osa koskee asuntorahoituksen verotuskohtelun mukauttamista. Asteittainen asuntolainojen korkovähennysten rajoittaminen verotuksessa ja lainan kuolettamista koskevien kannustimien lisääminen ovat hyödyllisiä toimia, mutta niiden toteuttaminen etenee liian hitaasti. Hiljattain toteutettu vuokrien lievä porrastaminen tulojen mukaan yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla on myönteinen askel, mutta sen vaikutusta on vielä arvioitava.

Kasvu ja kilpailukyky: Rakenteellisia uudistuksia on toteutettu, mutta kipeästi tarpeen olevien uudistusten vauhti näyttää hidastuneen vuodesta 2012 lähtien. Taloudellisen tilanteen ollessa vaikea ja työttömyyden kasvaessa tarvitaan uusia toimia Alankomaiden kasvupotentiaalin kasvattamiseksi. Alankomaat on parantanut sijoitustaan innovaatiounionin tulostaulussa 2013; se kuuluu nyt innovaatioseuraajiin, joiden suorituskyky on keskimääräistä parempi. Maassa on ilmoitettu useista toimenpiteistä, niitä toteutetaan parhaillaan, ja niiden voidaan katsoa johtavan oikeaan suuntaan. Tämän johdosta kilpailukykyä sekä tutkimusta ja kehitystä koskeva suositus jätettiin pois vuonna 2013. Koulutuksen julkinen rahoitus näyttää olevan suojattu budjettileikkauksilta, mutta rajoittamattoman perustutkimuksen rahoitukseen kohdistuu painetta. Vuosina 2012 ja 2013 toteutettiin toimia liiketoimintaympäristön parantamiseksi, mutta joillakin aloilla on edelleen mahdollisuuksia lisäparannuksiin.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Alankomaiden työmarkkinatilanne on hiljattain heikentynyt. Työvoimaosuuden parantamiseen on pyritty lisäämällä työhön kohdistuvia verohyvityksiä ja vähentämällä vaiheittain kotitalouksien toiseen tulonsaajaan kohdistuvia verotuksellisia pidäkkeitä. Lisäksi tarkoituksena on ollut lisätä työvoiman liikkuvuutta tarkistamalla työsuhdeturvalainsäädäntöä ja työllisyysetuuksien kestoa, mutta myös toteuttamalla toimia erityisryhmien integroimiseksi työmarkkinoille. Hallitus ehdotti vuoden 2012 lopulla useita sosiaali- ja talouspolitiikkaa koskevia uudistuksia. Työttömyysetuusjärjestelmää, työsuhdeturva- ja/tai irtisanomislainsäädäntöä sekä osallistumista edistävää uutta lakia koskevat suunnitellut toimenpiteet on vielä pantava täytäntöön. Toimenpiteiden asteittaisessa käyttöönotossa on kuitenkin tarkoitus edetä hitaasti. Työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi tarvitaan lisäuudistuksia.

Itävalta

Julkinen talous: Itävalta on onnistunut supistamaan julkisen talouden alijäämäänsä ja pyrkii saavuttamaan julkisyhteisöjen rahoitusasemalle asetetun keskipitkän aikavälin tavoitteen. Vuotuista rakenteellista sopeutusta on kuitenkin lisättävä. Liittovaltion, alueellisen ja paikallisen tason tehtävien päällekkäisyydet sekä rahoituksen ja varainkäytön väliset epäjohdonmukaisuudet on ratkaistava. Tilanne saattaa vaarantaa eräät käynnissä olevista uudistuksista, kuten terveydenhuoltojärjestelmän menoja koskevan tavoitejärjestelmän.

Rahoitussektori: Osittain tai kokonaan kansallistettujen pankkien rakennetta uudistetaan parhaillaan, mutta toimenpiteitä on lisättävä ja uudistuksesta julkiselle taloudelle aiheutuvia riskejä on seurattava tarkasti.

Kasvu ja kilpailukyky: Kilpailun sekä palvelujen tarjonnan helpottamiseksi on lisättävä toimenpiteitä: muun muassa palvelujentarjoajia haittaavat liialliset esteet olisi poistettava ja lisäksi olisi tarkistettava, ovatko säänneltyihin ammatteihin sovellettavat rajoitukset yleisen edun kannalta perusteltuja. Kilpailulainsäädäntöä uudistetaan parhaillaan, mutta ongelmana on edelleen liittovaltion kilpailuviranomaiselle osoitettujen resurssien rajallisuus. Itävalta on ottanut käyttöön jonkin verran lisää budjettiresursseja vuodesta 2012 lähtien. Se ei kuitenkaan ole vielä toteuttanut kaikkia toimenpiteitä, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, että yhä useammalla opiskelijalla on pääsy korkealaatuiseen ja asianmukaiseen ammatilliseen koulutukseen ja että opiskelijat suorittavat opintonsa loppuun.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Itävalta on toteuttanut toimenpiteitä kasvattaakseen ikääntyneiden työntekijöiden työvoimaosuutta keskipitkällä aikavälillä ja rajoittaakseen varhaista poistumista työmarkkinoilta. Näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja tuloksellisuutta on seurattava tarkkaan. Toistaiseksi Itävalta ei ole toteuttanut minkäänlaisia toimenpiteitä aikaistaakseen naisten ja miesten lakisääteisen eläkeiän yhdenmukaistamista. Työhön kohdistuva tosiasiallinen veroaste ja sosiaaliturvamaksut ovat edelleen korkeita, eikä minkäänlaisia toimenpiteitä ole toteutettu verotuksen painopisteen siirtämiseksi pienipalkkaisesta työstä kasvun kannalta vähemmän haitallisiin veroperusteisiin. Naisten työvoimaosuuden lisäämiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä. Lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalveluja laajennetaan jossain määrin, vaikka niihin varatut budjettimäärärahat eivät näytä riittävän kattamaan kasvavaa kysyntää. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työvoimaosuutta on pyritty kasvattamaan esimerkiksi laatimalla kieltenoppimisstrategia, ja erityisesti vähäosaisten nuorten koulutustuloksia on koetettu parantaa. Edistyminen on hidasta, ja toimenpiteiden tuloksia on seurattava tarkasti.

Puola

Julkinen talous: Pyrkiessään noudattamaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista suositusta tähdätä 3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2014 Puola on esittänyt uusia julkisen talouden toimenpiteitä, jotka liittyvät pääasiassa eläkejärjestelmään, julkisen talouden kehykseen, verosäännösten noudattamiseen sekä verotulotoimiin. Puola ei ole rajoittanut kasvua edistävien menojen leikkaamista mahdollisimman vähäiseen määrään, sillä merkittävä osa alijäämän supistamispyrkimyksistä oli peräisin investointeihin viime vuosina tehdyistä leikkauksista. Finanssipoliittisten sääntöjen uudistus on hyväksytty, mutta sitä ei ole toistaiseksi toteutettu. Verosäännösten noudattamiseen liittyy edelleen ongelmia. Puola aloitti vuoden 2013 alussa vaiheittaisen siirtymisen kohti 67 vuoden lakisääteistä eläkeikää. Toisaalta viljelijöiden erityistä sosiaaliturvajärjestelmää tai kaivostyöläisten erityiseläkejärjestelmää ei ole uudistettu. Terveydenhuoltosektorin kustannustehokkuuden osalta Puola ilmoitti eräistä toimenpiteistä, jotka liittyvät kansallisen terveysrahaston hallinnointiin. Uudessa sosiaalihuoltoa koskevassa asetusluonnoksessa ehdotetaan joitakin toimia sosiaalipolitiikkojen kohdentamisen parantamiseksi. Niiden vaikutusta on kuitenkin tarpeen arvioida lopullisten säännösten pohjalta.

Kasvu ja kilpailukyky: Tutkimusalan ja korkea-asteen koulutuksen uudistus on ollut askel oikeaan suuntaan, mutta Puolan yritysten innovointikyky on säilynyt heikkona. Tähän mennessä toteutetut toimenpiteet yritysten tutkimukseen ja kehitykseen kohdistamien investointien ja niiden oman innovaatiotoiminnan lisäämiseksi eivät ole johtaneet selkeisiin parannuksiin. Myöskään julkiset välineet innovoinnin tukemiseksi eivät ole riittävän hyvin kohdennettuja. Tehokkaita välineitä, kuten olemassa olevia verokannustimia, ei juurikaan käytetä, eikä mahdollisia parannuksia tai vaihtoehtoisia verojärjestelmiä tutkita. Useimmat energiasektorin toimenpiteistä ovat vasta valmisteluasteella. Sekä sähkö- että kaasusektorilla on kuitenkin toteutettu joitakin toimia, esimerkkeinä eräiden sähköverkon kehittämiseen ja parantamiseen tähtäävien hankkeiden käynnistäminen ja vuonna 2012 avattu kaasun kaupankäyntijärjestelmä. Energiatehokkuutta hallitus on edistänyt uudenaikaistamalla julkisia rakennuksia. Rautatiealan investointihankkeiden osalta on toteutettu joitakin toimia, mutta ne ovat edelleen pitkälti lykkääntyneet. Sitä vastoin rautatiealan sääntelyviranomaista on lujitettu. Puola on laatinut kattavan uudistusohjelman kelpoisuusvaatimusten poistamiseksi tai keventämiseksi jopa 230 ammatin osalta, ja ensimmäinen erä lainsäädäntömuutoksia on jo tullut voimaan. Sen sijaan Puola ei ole toistaiseksi toteuttanut toimia, joilla vastattaisiin suoraan jäte- ja vesihuoltoon tai laajakaistan kattavuuden lisäämisen nopeuttamiseen liittyviin suosituksiin.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Nuorisotyöttömyyden alentamiseksi on toteutettu useita toimia. Hallitus on käynnistänyt useita uudistuksia koulutuksen ja ammattikoulutuksen alalla. Valmisteilla on lisätoimia, joilla pyritään parantamaan työllisyyspolitiikan kohdentamista, erityisesti nuorten kohdalla. Syyskuussa 2013 hyväksyttiin elinikäisen oppimisen strategia. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin oppisopimuskoulutukseen ja työssäoppimiseen pääsyn parantamiseksi. Puolan toimet työmarkkinoiden segmentoitumisen ja työssäkäyvien köyhyyden vähentämiseksi ovat olleet melko vähäisiä. Lasten päivähoitopaikkojen määrä on kasvussa, mutta niiden tarjonta on edelleen liian vähäistä, jotta naisten työvoimaosuus voisi kasvaa merkittävästi. Viljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmän (KRUS) pysyvä ja uskottava uudistus on vieläkin toteuttamatta.

Portugali

Julkinen talous: Viimeisten kolmen vuoden aikana julkisen talouden vakauttaminen on edennyt siten, että julkisen talouden toimien vaikutus on ollut noin 5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämän odotetaan komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan olevan 5,95 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Hallitus on vahvistanut alijäämätavoitteekseen 4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mitä tuetaan pysyvillä vakauttamistoimenpiteillä. Vuonna 2013 julkista taloutta pyritään vakauttamaan muun muassa korottamalla henkilökohtaisia tuloveroja ja kiinteistöveroja sekä toteuttamalla etupainotteisesti eräitä julkisten menojen arvioinnissa suunniteltuja toimenpiteitä. Perustuslakituomioistuimen antamien tuomioiden johdosta kaksi julkisen sektorin työntekijöille ja eläkkeensaajille maksettua bonusmaksua, joita oli leikattu vuonna 2012, palautettiin ennalleen vuonna 2013. Julkisen sektorin uudistuksilla jatketaan julkisen varainhoidon lujittamista, veronkierron torjuntaa, valtionyhtiöiden uudelleenjärjestelyä sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kustannusten alentamista.

Rahoitussektori: Portugalin pankit ovat parantaneet vakavaraisuussuhdettaan merkittävästi talouden sopeutusohjelman käynnistymisen jälkeen, ja niillä on nyt tasapainoisempi rahoitusrakenne ja käytettävissä olevaa likviditeettiä. Näin niillä on hyvät mahdollisuudet selvitä lyhyistä epävarmuusjaksoista ja mahdollisesta omaisuuserien laadun uudesta heikkenemisestä. Rahoitussektori jatkoi velkavivun purkamista kiihtyvällä tahdilla lainojen heikon kysynnän tukemana, ja vuoden 2013 toisen neljänneksen lopussa lainojen suhde talletuksiin oli saatu 122 prosenttiin. Parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan asianmukainen rahoitus elinkelpoisille pienille ja keskisuurille yrityksille, sekä aloitteita, joilla kannustetaan rahoituslähteiden monipuolistamiseen.

Kasvu ja kilpailukyky: Talouden sopeutusohjelman mukaiset rakenneuudistukset etenevät hyvin. Merkittävää edistystä on saavutettu oikeusjärjestelmän, verkkotoimialojen, asuntotarjonnan, palvelujen ja säänneltyjen ammattien alalla. Liiketoiminnan harjoittamisen esteiden purkamisessa on eräistä viivästyksistä huolimatta edistytty, kun hallinnollista rasitusta ja lupamenettelyjä on kevennetty. Lisätoimia tarvitaan kuljetussektorin muuttamiseksi kestävämmäksi ja avoimemmaksi kilpailulle, erityisesti satamissa. Yrityssektorin, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten likviditeettiedellytysten parantamiseksi, on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Työllisyys on alentunut merkittävässä määrin talouskriisin alkamisen jälkeen; työllisyysaste oli 73,1 prosenttia vuonna 2008, mutta enää 66,5 prosenttia vuonna 2012. Vaikka työmarkkinatilanne on viime aikoina parantunut, työttömyys on pysynyt korkeana, erityisesti nuorten keskuudessa. Osana pitkän aikavälin strategiaa työpaikkojen luomiseksi on toteutettu seuraavia uudistuksia: työehtosopimusneuvotteluja koskevien sääntöjen muuttaminen joustavammiksi, irtisanomiskorvausten huomattava alentaminen, työttömyysetuuksien pienentäminen työmarkkinoille palaamisen kannustimien lisäämiseksi, muutokset työaikajärjestelyihin sekä aktiivisen työvoimapolitiikan ja ammatillisen koulutuksen uudistukset, joilla pyritään vähentämään ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta. Myös koulutuksen alalla on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä.

Romania

Julkinen talous: Romanian liiallisen alijäämän menettely päättyi kesäkuussa 2013. Julkisen talouden ohjausjärjestelmää on parannettu finanssipoliittista vastuuta koskevalla lailla, perustamalla finanssipoliittinen neuvosto sekä toteuttamalla eläkeuudistus ja toimenpiteitä talousarvioprosessin kehittämiseksi. Ongelmia aiheuttavat kuitenkin edelleen julkishallinnon maksurästit sekä julkishallinnon kestävyys ja terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuus. Lisähaasteena on verosäännösten heikko noudattaminen, joka johtaa merkittäviin tulovajauksiin erityisesti alv:n ja työn verotuksen alalla.

Rahoitussektori: Rahoitussektorin lujittamiseksi on toteutettu useita toimenpiteitä: pankkien kriisinratkaisukehystä on parannettu, talletussuojarahastoja lujitettu ja kansainväliset raportointistandardit otettu käyttöön koko pankkisektorilla. Lisäksi on hyväksytty toimia, joilla pyritään edelleen jarruttamaan kuluttajien ja pk-yritysten suojaamatonta lainanottoa ulkomaanvaluuttana. Omaisuuserien laadun jatkuva heikkeneminen pyritään katkaisemaan uusilla toimenpiteillä.

Kasvu ja kilpailukyky: Romanian kilpailukykyyn kohdistuu suuria haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi matalan ja keskitason teknologian toimialojen yleisyyteen, tutkimukseen ja kehitykseen suunnattujen julkisten ja yksityisten investointien vähäisyyteen, teollisuuden ja palvelujen alhaiseen tuottavuuteen sekä yritysten kasvuvaikeuksiin. Laadittavana on parhaillaan kaikki nämä politiikanalat kattava kansallinen kilpailukykystrategia. Valtionyhtiöiden rakenteen uudistaminen ja niiden hallintotavan ja suorituskyvyn parantaminen on ollut erityisesti kuljetus- ja energia-alalla hidasta. Julkishallinnon heikkous on suuri haaste kasvun ja kilpailukyvyn kannalta, ja se haittaa myös EU:n varojen hyödyntämistä. Julkishallinnon tehokkuuden lisäämiseksi laadittuja toimintasuunnitelmia pannaan hitaasti täytäntöön. Julkishallinnon lujittamiseksi valmistellaan strategiaa, jonka on tarkoitus valmistua vuoden 2013 loppuun mennessä. Kansallisia painopisteitä koskeva toimintasuunnitelma EU:n varojen hyödyntämisen parantamiseksi on parantanut tilannetta vain hyvin rajallisessa määrin, vaikkakin EU:n varojen hyödyntämisaste on ollut aiempaa korkeampi.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Kokonaistyöttömyys on Romaniassa melko alhainen, mutta kasvussa (7,5 % syyskuussa 2013). Nuorisotyöttömyys on sen sijaan korkea (23 %), ja kokonaistyöllisyysaste oli vuonna 2012 vain 63,8 prosenttia. Romanian viranomaiset ovat toteuttaneet vuonna 2013 kansallista suunnitelmaa nuorisotyöllisyyden parantamiseksi. Valmisteilla on kansallinen työllisyysstrategia vuosiksi 2013–2020. Se kohdistetaan nuoriin, ikääntyneisiin työntekijöihin, maatalousalan työntekijöihin, naisiin ja vähäosaisiin ryhmiin. Pimeän työn torjumiseksi on vuodesta 2011 sovellettu lakia, joka koskee päiväpalkkalaisten työskentelyä. Köyhyyden vähentäminen on Romaniassa edelleen merkittävä haaste. Vuonna 2011 käynnistettiin sosiaaliturvauudistus, jolla pyritään lisäämään sosiaalietuuksien tehokkuutta ja vaikuttavuutta.

Slovenia

Julkinen talous: Slovenia on sitoutunut korjaamaan liiallisen alijäämänsä viimeistään vuonna 2015. Julkisen talouden kehys on edelleen muutosten alaisena sen jälkeen kun toukokuussa 2013 hyväksyttiin perustuslain muutos, jolla luotiin perusta julkisen talouden rahoitusasemaa/ylijäämää koskevalle säännölle. Viimeisimmällä eläkeuudistuksella vakautetaan eläkemenot ainoastaan vuoteen 2020 saakka, ja niiden ennakoidaan nousevan sen jälkeen reilusti yli EU:n keskiarvon. Hallitus on perustanut työryhmän harkitsemaan vaihtoehtoja lisäuudistuksiksi. Pidemmän aikavälin kestävyyteen kohdistuu paineita myös sen johdosta, että pitkäaikaishoidon kysynnän ja siihen liittyvien menojen ennustetaan väestön ikääntyessä kasvavan. Hallitus julkisti toukokuussa 2013 suunnitelmansa yhteisölähtöisen pitkäaikaishoidon lujittamiseksi, ja vuoden 2014 ensimmäiselle puoliskolle kaavaillaan uuden pitkäaikaishoitoa koskevan lain antamista.

Rahoitussektori: Useiden Slovenian pankkien melko alhaisiin pääomapuskureihin on kohdistunut jatkuvaa painetta, ja lisäksi niiden riippuvuus valtiosta pääoman hankkimisessa on merkittävä uhka julkisen talouden kestävyydelle. Slovenian keskuspankki käynnisti elokuussa 2013 riippumattoman omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestauksen, joka kattaa lähes 70 prosenttia pankkisektorista. Ne ovat edenneet suunnitellusti, ja ne on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä. Uusi pankkien varainhoitoyhtiö on yleisesti ottaen valmis ottamaan vastaan omaisuuseriä pankkien taseiden keventämiseksi. Slovenian viranomaiset ovat ottaneet ensimmäiset askeleet tarkistaakseen pankkien sääntelykehystä vuoden 2013 loppuun mennessä ja vahvistaakseen valvontavalmiuksia, lisätäkseen läpinäkyvyyttä ja parantaakseen tilastotietojen ilmoittamista.

Kasvu ja kilpailukyky: Korkeimmalta oikeudelta saadut tiedot näyttävät vahvistavan, että eräät oikeuslaitoksen tehokkuuteen liittyvät myönteiset suuntaukset ovat jatkuneet. Valmisteilla on finanssialan ulkopuolisten yritysten taloudellista uudelleenjärjestelyä tuomioistuinten ulkopuolella koskeva kehys, mutta maakohtaisissa suosituksissa syyskuuhun 2013 asetettu määräaika on mennyt ohi. Syyskuun puolivälissä muodostettiin asiantuntijoiden työryhmä sisällyttämään tuomioistuinten ulkopuolinen uudelleenjärjestely maksukyvyttömyyslainsäädäntöön. Hallitus hyväksyi lokakuussa uusia muutoksia maksukyvyttömyyslakiin. Valtiovarainministeriö on laatinut syyskuussa luonnoksen uudeksi laiksi, jolla perustetaan Slovenian valtion holdingyhtiö. Siitä suunnitellaan välinettä, jolla konsolidoidaan valtion epäsuorat omistusosuudet ja helpotetaan muiden kuin keskeisten osakkuuksien yksityistämistä. Syyskuuhun 2013 asetettua määräaikaa valtio-omisteisten omaisuuserien luokittelulle ei ole kuitenkaan noudatettu. Ministeriöiden välinen vuoden 2012 prosessi Slovenian lukuisten säänneltyjen ammattien yksinkertaistamiseksi ei ole edennyt toukokuun 2013 jälkeen. Hiljattain riippumattoman aseman saanutta kilpailuvirastoa on vahvistettu lisähenkilöstöllä, mutta sen toimintaa haittaavat niukat rahoitusresurssit, ja tilannetta pahentavat vuodeksi 2014 suunnitellut määrärahaleikkaukset.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Sloveniaan on perustettu työmarkkinauudistuksia käsittelevä työryhmä, jonka tehtäväksi on annettu raportoida maaliskuun 2013 uudistuksen toteutuksesta ja vaikutuksista maaliskuuhun 2014 mennessä. Valmisteilla on uusi opiskelijoiden työssäkäyntiä koskeva asetus, jonka tavoitteena on säilyttää joustavuus, mutta ottaa käyttöön sosiaaliturvamaksut vääristymien vähentämiseksi. Samalla toteutetaan koulutusalalla toimenpiteitä, joilla rajoitetaan opiskelijan asemaan pääsyä. Parhaillaan pohditaan myös vähimmäispalkkaa koskevan lain tarkistamista, ja tarkoitus on käynnistää asiaa koskevat neuvottelut työmarkkinaosapuolten kanssa. Ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuden vähentämiseksi ei ole toteutettu kovin laajoja toimia. Slovenia on laatinut ja toteuttanut joitakin räätälöityjä aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, joiden vaikuttavuutta on seurattava tarkasti.

Slovakia

Julkinen talous: Slovakia on ryhtynyt intensiivisiin vakauttamistoimiin korjatakseen liiallisen alijäämänsä viimeistään vuonna 2013. Siltä osin kuin nämä toimet perustuvat myös kertaluonteisiin toimenpiteisiin, ne on tulevaisuudessa korvattava rakenteellisemmilla toimilla, jotta taataan korjaustoimien kestävyys. Hallituksen koulutusinvestoinnit ja -menot (prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen) ovat vähentyneet viime vuosina, ja talousarviosuunnitelmien mukaan ne laskevat edelleen. Tämä on merkki vaikeuksista toteuttaa suositusta, jonka mukaan olisi turvattava kasvua edistävät menot. Vuonna 2012 toteutettu eläkejärjestelmän uudistus lisäsi sen pitkän aikavälin kestävyyttä, mutta julkisen eläkejärjestelmän ennakoidaan silti olevan pitkällä aikavälillä alijäämäinen. Suunnitellut terveydenhuoltojärjestelmän uudistukset eivät ole toistaiseksi edenneet. Vuosina 2012–2013 on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään työtulojen verotuksen vääristymiä erityyppisissä työsuhteissa ja parantamaan alv-säännösten noudattamista. Lisätoimet ovat tarpeen, jotta muidenkin kuin alv-säännösten noudattaminen parantuu. Edelleen on mahdollisuuksia lisätä sellaisten verojen käyttöä, jotka ovat kasvun kannalta vähemmän haitallisia, kuten kiinteistö- ja ympäristöveroja.

Kasvu ja kilpailukyky: Slovakian haasteena on tukea keskipitkällä aikavälillä nykyistä enemmän osaamiseen perustuvaa kasvua ja kilpailukykyä. Ennakkoedellytyksenä tähän haasteeseen vastaamiselle on instituutioiden, inhimillisen pääoman, innovaatiokapasiteetin ja liiketoimintaympäristön vahvistaminen. Vuosina 2012–2013 toteutettiin toimia, joilla pyrittiin muuttamaan julkisia hankintamenettelyjä ja oikeusjärjestelmää läpinäkyvämmiksi sekä lisäämään julkisista hankinnoista vastaavan viraston riippumattomuutta. Oikeusjärjestelmän uudistusprosessi jatkuu kuitenkin edelleen. Hallitus aloitti vuonna 2012 mittavan julkishallinnon uudistuksen, jonka täytäntöönpano jaksottuu usean vuoden ajalle. Vielä olisi paneuduttava kilpailun ja hinnanmuodostusmekanismien läpinäkyvyyden lisäämiseen säännellyillä aloilla, erityisesti energia-alalla.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Slovakia on toteuttanut toimia, joilla uudistetaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Jää kuitenkin nähtäväksi, johtaako toukokuun 2013 uudistuksen toteuttaminen odotettuihin tuloksiin, erityisesti vaikutusten arvioinnin ja julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien osalta. Lisäksi tarvitaan vähäosaisimpiin työnhakijoihin paremmin kohdistettuja toimia. Laadukkaan ja kohtuuhintaisen varhaiskasvatuksen ja hoidon saatavuus erityisesti alle kolmevuotiaiden lasten osalta haittaa edelleen naisten osallistumista työmarkkinoille. Slovakia ei ole toistaiseksi toiminut syrjäytyneiden yhteisöjen sosiaalisen osallisuuden edistämisen saralla. Koulutuksen alalla Slovakia on toteuttanut useita toimenpiteitä; se on käynnistänyt erityisesti nuorisotoimintasuunnitelman sekä tehnyt muutoksia ammattikoulutusta, korkea-asteen koulutusta ja elinikäistä oppimista koskeviin lakeihin.

Suomi

Julkinen talous: Suomen julkinen talous on ollut kaiken kaikkiaan terve, ja Suomi on toteuttanut suunnitellut julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet. Heikentyvän taloudellisen ympäristön vuoksi on kuitenkin ollut vaikeaa saavuttaa odotettuja tuloksia ja edetä kohti Suomen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Suomi ei saavuttanut keskipitkän aikavälin tavoitettaan, joka oli 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä vuonna 2012, ja vuonna 2013 asetettiin uusi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin alijäämä. Komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan tätä tavoitetta ei kuitenkaan saavuteta. Suomen hallitus käynnisti elokuussa 2013 rakenneuudistusohjelman, jolla täydennetään ja vahvistetaan aiempia sitoumuksia ja toimenpiteitä kasvun edistämiseksi ja kestävyysvajeen umpeen kuromiseksi. Kuntarakenteen ja sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenteen kattavien uudistusten valmistelu on käynnissä. Nämä ovat oikeansuuntaisia toimenpiteitä, mutta tarvitaan jatkokehittelyä ennen kuin niitä voidaan arvioida. Eläkeuudistusta suunnitellaan vuodeksi 2017.

Kasvu ja kilpailukyky: Suomi on innovaatiojohtaja, ja sen tutkimus- ja kehitysmenot ovat edelleen EU:n suurimmat. Sillä on kuitenkin edessään haasteita, jotka uhkaavat maan kilpailuasemaa. Näistä voidaan mainita erityisesti vientimarkkinaosuuksien menettäminen viime vuosina. Ratkaisevaa on, kuinka tehokkaasti Suomen tutkimus- ja innovointijärjestelmä pystyy muuntamaan T&K-panostukset uusiksi innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. Hallitus on muun muassa tarjonnut väliaikaisia verokannustimia tutkimuksen ja investointien tukemiseksi ja antanut lisätukea tieto- ja viestintäteknologian alan rakenneuudistuksen ja kasvun rahoittamiseksi, ja se on sitoutunut tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisvaltaiseen uudistamiseen. Kilpailun lisäämiseksi tuotemarkkinoilla on perustettu ohjelma. Suomi alentaa yhteisöverokantaa vuodesta 2014 lukien, ja on tehty ehdotuksia yrityksiin kohdistuvan sääntelyrasituksen vähentämiseksi ja yritystukijärjestelmän uudistamiseksi. Onnistuminen riippuu uudistusten tarkemmasta sisällöstä, jota ei ole vielä julkaistu.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Suomen työmarkkinat toimivat yleisesti ottaen hyvin. Polttavimmat haasteet liittyvät väestön ikääntymiseen. On tärkeää säilyttää työvoiman tarjonta tulevaisuudessa ja parantaa eläkejärjestelmän ja pitkäaikaishoitojärjestelmän kestävyyttä. Varhaista työmarkkinoilta poistumista ehkäistään kaventamalla mahdollisuuksia siirtyä varhaiseläkkeelle, vaikkakin joitain varhaisen työmarkkinoilta poistumisen väyliä on vielä jäljellä. Lisäksi aiotaan toteuttaa toimenpiteitä, joilla parannetaan työelämän laatua ja näin pidennetään työuria. Vuonna 2013 on jatkettu nuorisotakuuta ja otettu käyttöön nuorille aikuisille suunnattu väliaikainen osaamisohjelma. On myös käynnistetty pitkäaikaistyöttömille suunnattu kokeiluohjelma. Työmarkkinaosapuolet ovat sopineet uudesta palkkasopimuksesta seuraaviksi kolmeksi vuodeksi (2+1). Sillä varmistetaan maltilliset palkankorotukset, jotta voidaan parantaa talouden kilpailukykyä. Sopimukseen sisältyy myös suunnitelma siitä, miten eläkeuudistuksesta sovitaan. Nämä ovat konkreettisia askelia oikeaan suuntaan, mutta vaikutuksista ei ole vielä tietoa.

Ruotsi

Julkinen talous: Ruotsin julkisen talouden rahoitusasema on vakaa ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Se hyödyntää käytettävissä olevaa julkisen talouden liikkumavaraa kasvun ja työllisyyden tukemiseen. Ruotsin on tarpeen selkeyttää keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmiaan, myös siltä osin, miten ja milloin se aikoo saavuttaa kansallisen ylijäämätavoitteen, joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja miten se aikoo hoitaa korkeat terveydenhuoltokustannuksensa pitkällä aikavälillä.

Rahoitussektori: Viime vuosien aikana on toteutettu joitakin toimenpiteitä, jotka ovat osaltaan vakauttaneet kotitalouksien velkaantumista, joka on kuitenkin edelleen korkealla tasolla (noin 80 prosenttia suhteessa BKT:hen). Viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana kotitalouksien velkaantuminen ja luotonotto näyttävät kuitenkin jälleen kiihtyneen. Rahoitusalan valvontaviranomaisen hiljattain käyttöön ottamat toimenpiteet ovat myönteisiä, mutta niitä saattaa olla tarpeen vauhdittaa. Toistaiseksi ei ole harkittu muutoksia kotitalouksien kiinteistöveroihin eikä asuntolainojen korkovähennysoikeutta koskeviin sääntöihin.

Asuntotarjonnan rajoitteet yhdessä velanottoon houkuttelevan asuntoverotuksen kanssa ovat omiaan nostamaan asuntojen hintoja. Vuokramarkkinoilla on toteutettu joitakin toimenpiteitä, mutta vuokranmääritysjärjestelmään on tarpeen tehdä lisäuudistuksia. Vuoden 2013 lopulla ja vuoden 2014 alussa esitettäväksi suunnitellaan useita lakiehdotuksia, joiden tarkoituksena on lyhentää rakennusaikaa ja lisätä rakennusalan kilpailua.

Kasvu ja kilpailukyky: Useimpien T&K-indikaattoreiden mukaan Ruotsin tilanne on huipputasoa, mutta sillä on kuitenkin haasteita, jotka saattavat uhata sen kilpailuasemaa keskipitkällä aikavälillä, kuten yritysten tutkimus- ja kehitysinvestointien laskeva suuntaus ja innovatiivisten tuotosten vähäinen kaupallistaminen. Ruotsi hyväksyi lokakuussa 2012 uuden innovaatiostrategian, jolla ryhdytään toimiin asiaan liittyvän vuoden 2012 maakohtaisen suosituksen johdosta, ja sitä pannaan parhaillaan täytäntöön.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Ruotsin työmarkkinat toimivat yleisesti ottaen hyvin, mutta maassa on väestöryhmiä, joiden kiinnittyminen työmarkkinoille on heikkoa, erityisesti nuoret ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt. Hallituksella on käynnissä useita asiaan liittyviä toimenpiteitä. Se on esimerkiksi esittänyt uusia ehdotuksia ammatillisen koulutuksen järjestelmän uudistamiseksi edelleen, tarkoitus on ottaa käyttöön työhön tutustumista koskevat sopimukset, ja jatkuvasti käydään neuvotteluja niin kutsutuista työpaikkasopimuksista, joilla vähennetään työnantajille ensimmäisenä vuonna aiheutuvia kustannuksia niiden palkatessa nuoria ja tarjotessa heille jatkuvaa koulutusta. Nämä ovat askelia oikeaan suuntaan, mutta niiden konkreettiset vaikutukset jäävät nähtäviksi. Vuonna 2011 käyttöön otettu ravintoloiden alennettu arvonlisäverokanta esitettiin toimenpiteenä alentaa nuorisotyöttömyyttä. Sen vaikutusta alan hintoihin, palkkoihin ja työllisyyteen arvioidaan parhaillaan, ja ensimmäisiä tuloksia on odotettavissa tammikuussa 2014.

Yhdistynyt kuningaskunta

Julkinen talous: Julkisen talouden tasapainottamisstrategiaa pannaan täytäntöön, ja se vie tilannetta oikeaan suuntaan, mutta keskimääräinen vauhti on tarkastelujaksolla hidastunut. Julkisen talouden alijäämä on laskusuunnassa, ja sen odotetaan supistuvan 4,4 prosenttiin vuosina 2015–2016. Sen sijaan julkisen velan korkea ja edelleen kasvava taso aiheuttaa edelleen huolta, sillä se on kasvanut huomattavasti vuodesta 2009 nousten 88,8 prosenttiin vuonna 2012.

Rahoitussektori: Äskettäin perustettu lainarahoitusjärjestelmä alkaa vähitellen parantaa kotitalouksien ja yritysten lainansaantia. Pankkialan uudistusta koskevan lain on tarkoitus tulla voimaan alkuvuodesta 2014. Talouden luotottaminen on parantumassa, mutta se kohdistuu pääasiassa suuriin yrityksiin ja kiinteistöalalle. Pk-yritykset raportoivat edelleen vaikeuksista saada pankkilainoja. Havaittavissa on kuitenkin ollut merkkejä muiden rahoittajien myöntämän lainoituksen saatavuuden paranemisesta. Pk-yritysten rahoituksen saannin pitäisi helpottua vuonna 2014 hallituksen tukeman liikepankin perustamisen myötä.

Asuntomarkkinat ovat piristyneet kaikilla alueilla, vaikkakin alueellinen vaihtelu on suurta. Asuntojen tarjonnassa on kuitenkin jatkuvaa vajausta. Asuntojen kysynnän lisäämiseen tähtäävien toimenpiteiden, kuten Help to Buy Scheme -ohjelman vaarana on, että niillä luodaan hintakupla, joka ehkäisee kohtuuhintaisuutta entisestään ja lisää kotitalouksien velkaantumista. Kiinteistöverotuksen alalla ei ole toteutettu eikä suunniteltu minkäänlaisia muutoksia, eikä alv-pohjan laajentamiseksi ole toteutettu toimenpiteitä.

Kasvu ja kilpailukyky: Maassa vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että talous on elpymässä, sillä sekä todelliset tuotantotiedot että tulevaisuutta ennakoivat selvitysindikaattorit osoittavat vahvoja parannuksia. Nettovienti on alkanut edistää kasvua, mutta tämä johtui tuonnin voimakkaasta laskusta, kun taas vienti on elpynyt. Englantiin ja Walesiin sovellettava kasvua ja infrastruktuuria koskeva laki hyväksyttiin huhtikuussa 2013. Hallitus ilmoitti myös Investing in Britain’s future -paketista, johon sisältyy yksityiskohtainen suunnitelma yli 100 miljardin Englannin punnan julkisista infrastruktuuri-investoinneista vuoteen 2020 mennessä, politiikan uudistuksia uusien energiantuotantoon suunnattujen yksityissektorin investointien kiihdyttämiseksi sekä takausjärjestelmän kattavampi käyttöönotto ja laajentaminen suurten hankkeiden rahoituksen edistämiseksi. Hanketta on vielä liian aikaista arvioida, mutta käyttöönotetut toimenpiteet eivät energiakapasiteetin osalta näytä tarjoavan riittävää varmuustasoa vuoden 2020 jälkeiselle ajalle.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Kriisin alkamisen jälkeen työmarkkinat ovat osoittaneet jossakin määrin häiriönsietokykyä, ja työllisyysaste on korkea (71,7 %). Huolenaiheitakin kuitenkin on, ja ne liittyvät erityisesti nuorisotyöttömyyteen ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin henkilöihin. Monet, erityisesti nuoret työntekijät, ovat epävarmoissa osa-aikaisissa tai tilapäisissä työsuhteissa. Lisäksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liian paljon alhaisen osaamistason työntekijöitä mutta pulaa korkealaatuisen ammatillisen ja teknisen koulutuksen saaneista työntekijöistä. Hallituksen näiden ongelmien ratkaisemiseksi laatimat ohjelmat, erityisesti työllisyysohjelma (Work Programme) ja nuorisosopimus (Youth Contract), eivät ole täyttäneet asetettuja tavoitteita. Yhdistyneellä kuningaskunnalla on myös laajempi tuottavuushaaste – tuoreet viralliset tiedot osoittavat, että se on menettänyt asemiaan suhteessa G7-kilpailijoihinsa (työtuntia kohti laskettu tuotanto oli 16 % G7:n keskiarvoa alhaisempi vuonna 2012, ja edelleen 2 % alempi kuin vuonna 2007). Maan yksinhuoltajatalouksien köyhyysriskiaste on EU:n 28 jäsenvaltiosta korkein. Lasten päivähoitopalvelujen tarjontaa ja kohtuuhintaisuutta edistäviä toimia on otettu käyttöön, mutta sosiaaliturvauudistuksen lippulaivahanke, yleistuki (Universal Credit), on törmännyt lukuisiin haasteisiin.

Euroalue

Euroalueen taloustilanne jatkuu haastavana, kun otetaan huomioon 2000-luvulla muodostuneet epätasapainotilat, rahoitusmarkkinoiden pirstaloituneisuus ja jatkuva poliittinen epävarmuus talous- ja rahaliiton loppuunsaattamisesta. Kestävän kasvun ja investointimahdollisuuksien luomiseksi tarvitaan lisäuudistuksia, joilla parannetaan euroalueen jäsenvaltioiden sopeutumis- ja kilpailukykyä.

Syyskuussa kokoontunut euroryhmä keskusteli yleisen politiikkayhdistelmän johdonmukaisuuteen ja uudistusten seuranta- ja koordinointitarpeeseen liittyen taloudellisesta tilanteesta ja sen seurauksista euroalueella ja jäsenvaltioiden maakohtaisten suositusten kannalta. Yksittäisiä politiikanaloja, kuten pankkiunionia, ja tiettyjen euroalueen jäsenvaltioiden tilannetta on käsitelty euroryhmässä syyskuussa ja lokakuussa. Euroalueen talouspolitiikkojen koordinointia on joka tapauksessa lujitettava edelleen, erityisesti lisäämällä sitoutuneisuutta ja vastuunottoa sekä tehostamalla talousuudistusten toteutusta.

Finanssipolitiikasta voidaan todeta, että kaikki euroalueen jäsenvaltiot ovat esittäneet alustavat talousarviosuunnitelmansa. Tämä on merkittävä virstanpylväs jäsenvaltioiden finanssipolitiikkojen koordinoinnin parantamisessa. Taloutta on viimeisten kolmen vuoden aikana vakautettu huomattavassa määrin, ja sitä aiotaan jatkaa, vaikkakin sen vauhti on ajan mittaan hidastumassa. Tämä johtuu euroalueen tason vakauttamistoimien etupainotteisuudesta, joka oli välttämätöntä ottaen huomioon julkisen velan kestävyyteen kohdistuvat riskit ja yhdenmukaista liiallisten alijäämien vaiheittaisen korjaamisen kanssa. Vakauttamismalli on edelleen asianmukaisesti eriytetty jäsenvaltioittain käytettävissä olevan julkisen talouden liikkumavaran mukaisesti. Kun otetaan lisäksi huomioon sopeuttamistarpeiden hidastuminen, lyhyen aikavälin vaikutus kasvuun heikentyy, jolloin kasvua edistävälle vakauttamiselle jää lisämahdollisuuksia. Tällä alalla on mahdollista saada aikaan lisää parannuksia, esimerkiksi verotuksen rakenne ei perustu riittävässä määrin veropohjan laajentamiseen ja kasvua vähemmän vääristävään verotukseen, ja menoleikkaukset on kohdistettu liian suuressa määrin kasvua edistäviin menoihin kuten investointeihin. Jäsenvaltioita kehotetaan parantamaan toimiensa kohdistamista kasvua edistävään finanssipolitiikkaan, joka on ankkuroitu julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehykseen. Vaikka useimmissa euroalueen jäsenvaltioissa on edistytty paljonkin julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategioiden uskottavuuden lujittamisessa, etenemistä voidaan jatkaa panemalla sopimus talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta (vakaussopimus) ja direktiivi julkisen talouden kehyksistä täytäntöön täysimääräisesti ja ajallaan vuoden 2013 loppuun mennessä. Lisäksi jäsenvaltioita kehotetaan täydentämään talousarviopolitiikkojaan rakenteellisilla uudistuksilla, jotka lisäävät talouskasvupotentiaalia julkisen velan kestävyyden parantamiseksi edelleen.

Rahoitusmarkkinoiden pirstaloitumisesta voidaan todeta, että komissio ja Euroopan investointipankki (EIP) ovat esittäneet ehdotuksia talouden rahoituksensaantiin tähtäävien toimenpiteiden toteuttamisesta. Erityisesti on ehdotettu komission ja EIP:n yhteisten riskinjakorahoitusvälineiden käytön laajentamista, jotta yksityissektoria ja pääomamarkkinoita kannustettaisiin vipuvaikutuksen avulla investoimaan pk-yrityksiin. Tarkoituksena on lisätä pk-yrityksille myönnettyjen uusien lainojen määrää koko EU:ssa. Nämä ehdotukset olisi nyt pantava mahdollisimman nopeasti täytäntöön, ja mahdollisimman monen jäsenvaltion olisi osallistuttava niihin, jotta saavutetaan kriittinen massa. Pidemmällä aikavälillä olisi lisäksi ennakoitava pankkien aseman merkityksen vähentämistä rahoituksen välityksessä EU:ssa. EKP on myös antanut yksityiskohtaisia tietoja pankkien kattavasta arvioinnista, joka alkaa marraskuussa ja kestää 12 kuukautta. EPV puolestaan on laatinut järjestämättömiä lainoja ja lainanannosta pidättymistä koskevia teknisiä standardeja. Lisäksi euroryhmä on käynnistänyt keskustelut uskottavista finanssipoliittisista varautumiskeinoista. Lopuksi on todettava, että yhteisestä valvontamekanismista (YVM) saavutettu yhteisymmärrys, meneillään olevat keskustelut pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivistä ja talletussuojadirektiivistä neuvoston, parlamentin ja komission välillä sekä neuvottelut yhteisestä kriisinratkaisumekanismista merkitsevät lisäedistymistä kohti pankkiunionia. Pankkiunioni olisi toteutettava kiireesti, ja se edellyttää sekä yhteistä valvontamekanismia että yhteistä kriisinratkaisumekanismia. Tähän liittyen on olennaisen tärkeää, että pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi ja talletussuojadirektiivi saadaan annettua vuoden loppuun mennessä ja että yhteinen kriisinratkaisumekanismi hyväksytään ennen meneillään olevan vaalikauden loppua.

Rakenteellisten uudistusten tulokset ovat olleet hyvin vaihtelevia. Euroalue on siirtymässä pois perinteisestä kahtiajaosta ydinalueeseen ja reuna-alueisiin, joka on tähän saakka ollut luonteenomaista eurokriisin vaiheille. Ohjelmamaat ovat ryhtyneet toteuttamaan vaikut