[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 28.1.2009

KOM(2009) 34lopullinenNide I

Lissabonin strategiaan perustuvien rakenneuudistusten toteutus Euroopan talouden elvytyssuunnitelman yhteydessä – Vuotuiset maakohtaiset arvioinnit Suositus:

NEUVOSTON SUOSITUS

jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2009 ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta

Lissabonin strategiaan perustuvien rakenneuudistusten toteutus Euroopan talouden elvytyssuunnitelman yhteydessä – Vuotuiset maakohtaiset arvioinnit Suositus:

NEUVOSTON SUOSITUS

jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2009 ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 artiklan 2 kohdan ja 128 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

ottaa huomioon […] kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

1. Neuvosto antoi heinäkuussa 2005 suosituksen[1] jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (vuosiksi 2005–2008) ja teki päätöksen[2] jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista. Nämä yhdessä muodostavat niin kutsutut kasvun ja työllisyyden yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita pyydettiin ottamaan kasvun ja työllisyyden yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisissa uudistusohjelmissaan.

2. Eurooppa-neuvosto määritti keväällä 2006, 2007 ja 2008 neljä ensisijaista alaa (T&K ja innovointi, liiketoimintaympäristö, työllistymismahdollisuudet ja yhdennetty energia-/infrastruktuuripolitiikka), jotka muodostavat uudistetun Lissabonin strategian perustan. Eurooppa-neuvosto sopi näiden alojen osalta muutamista erityistoimista ja edellytti jäsenvaltioiden toteuttavan ne tiettyihin määräaikoihin mennessä.

3. Jäsenvaltiot antavat vuosittain raportin kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanosta, jäljempänä ’täytäntöönpanoraportit’.

4. Jäsenvaltioille annettiin vuosina 2007 ja 2008[3] komission analyysiin perustuvia maakohtaisia suosituksia.

5. Jotta kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia toteutettaisiin johdonmukaisella ja yhtenäisellä tavalla, suositukset annetaan yhdessä asiakirjassa. Tällä lähestymistavalla painotetaan kansallisten uudistusohjelmien ja täytäntöönpanoraporttien yhdennettyä rakennetta samoin kuin työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen välille tarvittavaa johdonmukaisuutta, kuten perustamissopimuksen 128 artiklan 2 kohdassa korostetaan.

6. Keväällä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto käynnisti uudistetun Lissabonin strategian toisen vaiheen, joka päättyy vuonna 2010. Neuvosto antoi toukokuussa 2008 suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (vuosiksi 2008–2010)[4] ja teki heinäkuussa 2008 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista[5]. Nämä yhdessä muodostavat niin kutsutut kasvun ja työllisyyden yhdennetyt suuntaviivat.

7. Jäsenvaltiot vahvistivat, tarkistivat tai laativat tämän jälkeen uudet kansalliset uudistusohjelmat, jotka ne toimittivat komissiolle lokakuuhun 2008 mennessä täytäntöönpanoraportin ohella. Jotta uudistusten koordinointia voidaan vahvistaa ja neuvoston toteuttamaa monenvälistä seurantaa parantaa, keväällä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi jäsenvaltioita ilmoittamaan, kuinka ne aikovat politiikallaan vastata maakohtaisiin suosituksiin ja missä aikatauluissa tähän liittyvät toimet aiotaan toteuttaa (toimintasuunnitelmat).

8. Tämänhetkisen talouden laskusuhdanteen vuoksi komissio ehdotti Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa, jäljempänä ’elvytyssuunnitelma’[6], jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2008. Elvytyssuunnitelman mukaan vakaus- ja kasvusopimukseen olisi liitettävä koordinoitu finanssipoliittinen elvytyspaketti, jonka tarkoituksena on tukea kysyntää ja palauttaa luottamus Euroopan talouteen ja jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden lähtötilanteet sekä taloudellisten ongelmien ratkaisemiseksi jo toteutetut toimet. Elvytyssuunnitelman mukaan finanssipoliittista elvytystä olisi tuettava nopeuttamalla Lissabonin strategiaan perustuvia rakenneuudistuksia, joilla voidaan elvyttää taloutta sekä parantaa samalla unionin pitkän aikavälin kasvupotentiaalia erityisesti edistämällä siirtymistä kohti energiatehokasta ja osaamisintensiivistä taloutta.

9. Eurooppa-neuvoston hyväksymässä elvytyssuunnitelmassa jäsenvaltioita kehotettiin esittämään tarkistetut vakaus- tai lähentymisohjelmat, joiden arvioinnissa komissio on ottanut asianmukaisesti huomioon tarpeen varmistaa, että julkisen talouden heikentyminen on korjattavissa, finanssipolitiikan päätöksentekoa voidaan parantaa ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys turvata.

10. Maakohtaisia suosituksia olisi tarkistettava niin, että niissä otetaan huomioon elvytyssuunnitelmassa esitetyt periaatteet ja edistyminen suositusten noudattamisessa niiden hyväksymisestä lähtien. Uudistukset olisi toteutettava nopeassa aikataulussa. Komissio avustaa jäsenvaltioita uudistuksen toteutuksessa osana Lissabonin kumppanuutta, seuraa toteutuksen edistymistä ja raportoi siitä säänöllisin väliajoin.

11. Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian panemiseksi kokonaisuudessaan täytäntöön tämän suosituksen olisi sisällettävä myös erityisiä suosituksia euroalueeseen kuuluville jäsenvaltioille.

12. Euroopan parlamentti on antanut tätä suositusta koskevan päätöslauselman,

SUOSITTAA, että jäsenvaltiot toteuttavat liitteen mukaisia toimia.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

SISÄLLYSLUETTELO

NEUVOSTON SUOSITUS 2

BELGIA 8

BULGARIA 10

TŠEKKI 12

TANSKA 14

SAKSA 16

VIRO 18

IRLANTI 20

KREIKKA 22

ESPANJA 24

RANSKA 26

ITALIA 28

KYPROS 30

LATVIA 32

LIETTUA 34

LUXEMBURG 36

UNKARI 38

MALTA 40

ALANKOMAAT 42

ITÄVALTA 44

PUOLA 46

PORTUGALI 48

ROMANIA 50

SLOVENIA 52

SLOVAKIA 54

SUOMI 56

RUOTSI 58

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 59

EUROALUEEN JÄSENVALTIOT 61

BELGIA

1. Belgian bruttokansantuotteen (BKT) kasvu hidastui tuntuvasti, 1,3 prosenttiin, vuonna 2008. Tähän olivat syynä heikkenevä ulkoinen kysyntä ja vaimea kotimainen kysyntä, jotka ovat paljolti kytköksissä korkeaan inflaatioon ja finanssikriisin vaikutuksiin. Taloudellisen tilanteen odotetaan heikkenevän huomattavasti myös vuonna 2009. Inflaation arvioidaan olleen vuonna 2008 noin 4,5 prosenttia eli lähes kaksinkertainen verrattuna vuoteen 2007 lähinnä kotimaisten energianhintojen nousun vuoksi. Energian maailmanmarkkinahintojen alenemisen odotetaan hillitsevän inflaatiota vuonna 2009. Julkisen talouden alijäämä asettunee noin 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Bruttovelka vuonna 2008 arvioidaan noin 88 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Vaihtotaseen ylijäämä supistui vuonna 2008, ja sen odotetaan supistuvan edelleen vuonna 2009.

2. Työllisyyden kasvu oli positiivista vuonna 2008 ja työttömyysaste aleni 6,9 prosenttiin. Vuoden 2009 työllisyysnäkymät ovat kuitenkin huomattavasti synkemmät, sillä työttömyys tulee kasvamaan. Kriisin vaikutukset kohdistuvat erityisesti auto- ja terästeollisuuteen sekä rahoitusalaan.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Belgia on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Belgia ilmoitti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, muun muassa pk-yrityksille suunnatusta taloudellisesta tuesta.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Belgia on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Belgia on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on ilmoittanut toimenpiteistä työhön kohdistuvan verotuksen keventämiseksi entisestään korottamalla määrää, johon asti pieni- ja keskituloisten työntekijöiden tulot ovat verottomia. Lisätoimia saatetaan kuitenkin vielä tarvita. Työmarkkinoiden toimivuuden parantaminen edellyttää jatkotoimia erityisesti iäkkäiden työntekijöiden ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta. Myös julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden turvaamiseen, kilpailun lisäämiseen kaasu- ja sähkömarkkinoilla sekä T&K-toiminnan tehostamiseen on panostettava nykyistä enemmän.

6. Belgian talous on suuntautunut vientiin. Kilpailukyvyn ylläpito on sen vuoksi erityisen tärkeää. Yksikkötyökustannusten kehittyminen samansuuntaisesti kuin tärkeimpien kauppakumppaneiden yksikkötyökustannukset on keskeisessä asemassa. Kustannuskilpailukyky heikkeni kuitenkin vuonna 2008. Kilpailun lisääntymisellä kaasu- ja sähkömarkkinoilla olisi tässä suhteessa myönteinen vaikutus. Kestävät investoinnit T&K-työhön ja osaamiseen ovat tärkeitä tekijöitä tuottavuuden kasvun kiihdyttämisen ja kilpailukyvyn parantamisen kannalta. Suhteellisen vähäinen osallistuminen työmarkkinoille, väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu ja suuri julkinen velka vaarantavat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden. Tämä korostaa perusylijäämien kasvattamisen sekä kasvua ja työllisyyttä tukevan politiikan tarpeellisuutta. Yhdennetty lähestymistapa rakenneuudistusten toteutukseen voisi antaa Belgialle valmiudet päästä tuloksiin nopeammassa aikataulussa. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Belgia jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Belgia

- pyrkii edelleen keventämään työhön kohdistuvaa verorasitusta, erityisesti pienentämällä pienituloisten työntekijöiden verokiilaa, ja panostaa samalla keskipitkällä aikavälillä menojen hillitsemiseen vahvistaakseen julkisen talouden vakauttamista;

- lisää kilpailua kaasu- ja sähkömarkkinoilla kilpailua paremmin edistävän sääntelyjärjestelmän ja myös riippumattomien ja tehokkaiden sääntelyviranomaisten avulla sekä jatkaa siirto- ja jakelutoimijoihin kohdistuvia toimenpiteitä;

- nopeuttaa integroitua joustoturva-ajattelutapaa noudattaen työmarkkinoita tehostavien koordinoitujen toimenpiteiden toteutusta, tarkistaa työttömyysetuuksia helpottaakseen työttömien nopeaa paluuta työmarkkinoille, lisää (etenkin iäkkäiden työntekijöiden ja maahanmuuttajataustaisten) osallistumista työmarkkinoille, kaventaa alueellisia eroja ja lisää kaikilla alueilla osallistumista elinikäiseen oppimiseen.

BULGARIA

1. Vahva kotimainen kysyntä vauhditti Bulgarian bruttokansantuotteen (BKT) kasvun 7 prosenttiin vuoden 2008 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana. Tämän kehityksen myötä maan BKT asukasta kohden kasvoi noin 40 prosenttiin suhteessa EU:n keskiarvoon. Kasvun odotetaan hidastuvan huomattavasti vuonna 2009, jolloin luotonantoehtojen tiukentuminen hillitsee kotimaisia investointeja ja yksityistä kulutusta. Inflaatio oli vuonna 2008 ennätysmäisen korkea – 12 prosenttia – kotimaisen kysynnän vauhdittamana ja tuottavuuden kasvuun nähden selkeästi ylimitoitettujen palkankorotusten vuoksi ja pysynee EU:n keskimääräisen inflaatioasteen yläpuolella. Rahoitusasema pysyy vahvana, sillä julkisen talouden ylijäämä oli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 kasvun ja tehokkaamman veronkannon suotuisan yhdistelmän ansiosta. Vahva kotimainen kysyntä on kuitenkin pahentanut jo valmiiksi merkittävää makrotalouden epätasapainoa. Vaihtotaseen alijäämä on suuri, lähes 25 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja maailmantalouden näkymien ja Bulgarian heikkenevän kilpailukyvyn vuoksi on epätodennäköistä, että se supistuisi lähiaikoina olennaisesti.

2. Työllisyys kasvoi yli 3 prosenttia vuonna 2008, mutta kasvuvauhti tulee hidastumaan kahden seuraavan vuoden aikana. Työttömyys väheni 6 prosenttiin vuonna 2008, mutta sen odotetaan kasvavan jonkin verran vuonna 2009. Liiketoimintaympäristön viimeaikainen huononeminen ja kysynnän supistuminen monilla aloilla, muun muassa tehdasteollisuudessa, rakennusalalla ja vähittäiskaupassa, heikentävät todennäköisesti olennaisesti työllisyystilannetta näillä aloilla sekä näihin aloihin liittyvillä elinkeinoelämän aloilla.

3. Bulgaria ilmoitti äskettäin toimenpiteistä, joilla se pyrkii korjaamaan makrotalouden epätasapainoa. Toimenpiteillä pyritään muun muassa lisäämään kilpailua energia-alalla ja vähittäiskaupassa.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Bulgaria on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Bulgarian olisi tätä taustaa vasten pidettävä kiinni tiukasta finanssipolitiikan virityksestä ja ryhdyttävä kiireellisesti toimiin makrotalouden epätasapainon helpottamiseksi. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Bulgaria on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa, vaikka edistyminen on ollut hidasta. Toimenpiteitä on vauhditettu viime aikoina hallituksen harkittujen päätösten perusteella. Bulgaria on jatkanut varovaisen finanssipolitiikan noudattamista, vaikkakin julkisten menojen tehokkuutta on edelleen varaa parantaa. Myös koulutuksen organisoinnin ja laadun parantamista on tuettu kannustavin toimenpitein. Koulutusjärjestelmän nykyaikaistaminen edellyttää kuitenkin jatkotoimia, jotta hallintotapaa ja koulutustuloksia voidaan edelleen parantaa. Tarvitaan lisäpanostusta, jotta julkisen hallinnon tehokkuutta ja vaikuttavuutta voidaan parantaa olennaisesti. Bulgarian ilmoittama toimintaa koskeva tarkastelu ( Functional Review ), jonka Maailmanpankki ilmoitti olevansa valmis toteuttamaan, on viivästynyt, mikä jarruttaa uudistuksia. Myös byrokratian vähentämisessä, osaamiseen tehtävien investointien lisäämisessä ja julkisen T&K-järjestelmän uudistamisessa on vielä runsaasti tehtävää.

6. Maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin vuoksi Bulgarialta voidaan entistäkin suuremmalla syyllä odottaa pikaisia toimia makrotaloutensa heikkojen kohtien (korkea inflaatio ja suuri vaihtotaseen alijäämä) vahvistamiseksi. Sen on jatkettava tiukan finanssipolitiikan noudattamista ja nopeutettava kilpailukykyään vahvistavia rakenneuudistuksia. Bulgarian on aikaistettava uudistusaikataulua, jotta se voi siirtyä lähinnä kustannusetuihin perustuvasta taloudesta tuottavampaan ja osaamiskeskeisempään talouteen. Nykyisessä talous- ja rahapoliittisessa tilanteessa nämä uudistukset ovat keskeisessä asemassa myös Bulgarian talouden kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta. Tarpeellisten uudistusten tehokas toteutus riippuu ratkaisevasti Bulgarian kyvystä parantaa kiireellisesti julkishallintonsa tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Bulgaria jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Bulgaria

- kiireellisesti parantaa edelleen julkishallinnon tehoa ja vaikuttavuutta, erityisesti keskittyen hallinnon päätoimintoihin, mukaan lukien kilpailu-, valvonta- ja sääntelyviranomaiset sekä oikeuslaitos, ja toteuttaa edelleen kaikki tehokkaan varainhoidon valvonnan ja rakennerahastojen moitteettoman hallinnoinnin kannalta tarpeelliset toimenpiteet;

- noudattaa edelleen tiukkaa finanssipolitiikkaa, parantaa julkisten menojen laatua ja tehokkuutta, pitää palkkakehityksen tasolla, joka vastaa tuottavuuden kasvua, ja tehostaa kilpailua;

- ottaa nopeasti käyttöön ja toteuttaa uusia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää huomattavasti byrokratiaa keskus- ja paikallishallinnon tasolla, ja lyhentää menettelyjen kestoa liiketoimintaympäristön parantamiseksi, mikä edistää myös korruption torjuntaa;

- keskittyy yhdennetyn joustoturvamallin puitteissa parantamaan työvoiman tarjonnan laatua ja nostamaan työllisyysastetta parantamalla aktiivisten työmarkkinatoimien tehoa, vaikuttavuutta ja kohdentamista, uudistamalla edelleen koulutusjärjestelmän hallintotapaa ja mukauttamalla sitä osaamisen nostamiseksi tasolle, joka vastaa paremmin työmarkkinoiden tarpeita, sekä vähentämällä koulunkäynnin keskeyttämistä.

TŠEKKI

1. Tšekin bruttokansantuotteen (BKT) kasvun odotetaan hidastuneen noin 4,2 prosenttiin vuonna 2008 ja hidastuvan edelleen vuoden 2009 aikana. Inflaatio oli korkeimmillaan 6,3 prosenttia vuoden 2008 puolivälissä. Sen odotetaan nyt hidastuvan, kun aiempien veronkorotusten vaikutukset heikentyvät ja energianhinnat alenevat. Tšekki on supistanut julkisen talouden alijäämää useiden vuosien ajan. Vuonna 2008 se oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaihtotaseen alijäämä oli noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja kauppataseen ylijäämä oli huomattava.

2. Työllisyysaste on noussut vuosittain yli prosenttiyksikön vuodesta 2005 aina 66,6 prosenttiin vuonna 2008. Työttömyysaste aleni vuoden 2008 kolmannella neljänneksellä 4,3 prosenttiin eli alimmilleen 12 vuoteen. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan työllisyyden kasvu hidastuu hieman ja työttömyys lisääntyy. Vientikysynnän vähenemisen vuoksi työttömyyden odotetaan vaikuttavan työntekijöihin erityisesti autoteollisuudessa ja muilla vientiin suuntautuneilla teollisuudenaloilla.

3. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Tšekki on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 6 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

4. Tšekki on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on toteuttanut uudistuksia parantaakseen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, lisätäkseen T&K-investointeja, uudistaakseen koulutusjärjestelmää, varmistaakseen aktiivisen ikääntymisen ja kehittääkseen joustoturvaan perustuvan mallin työmarkkinoiden uudistamiselle. Jatkossa sen on panostettava rahoituksensaannin parantamiseen, T&K-investointien lisäämiseen entisestään, teollis- ja tekijänoikeuksien vahvistamiseen ja heikommassa asemassa olevien ryhmien integroimiseen työmarkkinoille.

5. Tšekin väestö kuuluu EU:n nopeimmin ikääntyviin. Tällä seikalla tulee olemaan merkittävä vaikutus eläke- ja terveydenhoitojärjestelmiin. Tärkeimpiä rakenteellisia haasteita ovat sen vuoksi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden turvaaminen ja tuki osaamistalouteen siirtymiselle. Jos maa kykenee vastaamaan näihin rakenteellisiin haasteisiin, sen kasvupotentiaali paranee, se kykenee luomaan uusia työpaikkoja ja sen talous kykenee kestämään paremmin ulkoisia häiriöitä. Tämä edellyttää kuitenkin lisäuudistuksia T&K:n, innovoinnin ja koulutuksen aloilla, yhdennetympää joustoturvamallin käyttöä työmarkkinoiden uudistamisessa ja yrittäjien toimintaedellytysten parantamista. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

6. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Tšekki jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Tšekki

- parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ja jatkaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistusta;

- vahvistaa pyrkimyksiä liike-elämän, yliopistojen ja julkisten T&K-laitosten yhteistyön parantamiseksi, edistää T&K-työhön tarjolla olevien henkilöstövoimavarojen lisäämistä sekä lisää julkisten T&K-investointien tehokkuutta ja määrää päästäkseen T&K:n menotavoitteisiin;

- yhdennetyn joustoturvamallin puitteissa nykyaikaistaa entisestään työsuhdeturvaa, parantaa koulutuksen tehokkuutta ja tasapuolisuutta, erityisesti mukauttamalla sitä työmarkkinoiden tarpeisiin, sekä kannustaa investoimaan erityisesti iäkkäiden ja matalan taitotason työntekijöiden koulutukseen.

TANSKA

1. Tanskan bruttokansantuotteen (BKT) kasvu on hidastunut tuntuvasti vuonna 2008. Asuntojen hintojen korjaantuminen alaspäin on vaimentanut kotimaista kysyntää, ja tämä puolestaan on heikentänyt yksityistä kulutusta ja vähentänyt rakennustoimintaa. Rahoitusehtojen tiukentuminen nopeuttaa todennäköisesti asuntojen hintojen laskua, mikä kärjistää maailmanlaajuisen laskusuhdanteen vaikutuksia Tanskan talouteen. Energian ja elintarvikkeiden hintojen nousun vauhdittama inflaatio oli keskimäärin 3,5 prosenttia vuonna 2008 mutta on alkanut hidastua. Julkisen talouden ylijäämä saattaa nousta yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Tanskan vaihtotase on todennäköisesti hieman ylijäämäinen vuosina 2008 ja 2009.

2. Työllisyys on kasvanut vuoden 2008 aikana, mutta sen odotetaan supistuvan vuonna 2009. Vastaavasti työttömyysasteen, joka oli noin 3,5 prosenttia vuonna 2008, odotetaan nousevan vuonna 2009. Vaikka tämä helpottanee työmarkkinoihin kohdistuvaa painetta lyhyellä aikavälillä, on edelleen tärkeää lievittää jäljellä olevaa työvoimapulaa ja helpottaa työmarkkinoiden siirtymiä. Keskipitkän aikavälin työllisyyshaasteena on edelleen kasvattaa työvoiman kokoa ja parantaa työvoiman osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuutta. Lyhyemmällä aikavälillä näitä pyrkimyksiä olisi tuettava verouudistuksella.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Tanska on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Tanska ilmoitti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, muun muassa ympäristöystävälliseen liikenteeseen kohdistuvista investoinneista ja kotitalouksille suunnatusta taloudellisesta tuesta.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Tanska on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta.

5. Tanska on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Aiempien uudistussuunnitelmien toteutuksessa ja erityisesti työvoiman tarjonnan lisäämisessä on menty jälleen eteenpäin. Parhaillaan laaditaan vero- ja työmarkkinauudistusta koskevia jatkosuunnitelmia, joissa otetaan huomioon väestön ikääntyminen.

6. Tanskan kasvupotentiaali riippuu ratkaisevasti työvoimaresurssien paremmasta käytöstä ja niiden laadun parantamisesta, työn tuottavuuden parantamisesta sekä henkiseen pääomaan ja tutkimus- ja innovaatiotoimintaan tehtävistä investoinneista saatavan tuoton kasvusta. Väestön ikääntyminen on jo alkanut vaikuttaa työvoiman tarjontaan, mikä lisää työmarkkinoille osallistumiseen ja tehtyjen työtuntien määrän lisäämiseen liittyvien uudistusten tarpeellisuutta. Kilpailun lisääminen Tanskan suhteellisen korkean kuluttajahintatason alentamiseksi muodostaa myös lisähaasteen. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

SAKSA

1. Bruttokansantuotteen (BKT) kasvu hidastui Saksassa 1,3 prosenttiin vuonna 2008, kun se vuonna 2007 oli 2,5 prosenttia. Tämä johtui siitä, että viennin kasvu heikkeni jyrkästi maailmanlaajuisen laskusuhdanteen vaikutuksesta. Lisäksi rahoitusehtojen tiukentuminen ja heikentyneet talousnäkymät vähentävät todennäköisesti investointeja. Taloudellisen toimeliaisuuden odotetaan sen vuoksi hidastuvan olennaisesti vuonna 2009. Perushyödykkeiden hintojen nousu vuoden 2008 alkupuoliskolla kiihdytti inflaation korkeimmillaan 3,2 prosenttiin. Sen odotetaan kuitenkin hidastuvan vuonna 2009. Julkinen talous oli lähellä tasapainoa vuonna 2008, ja odotettavissa on lähes 3 prosentin alijäämä vuonna 2009. Hintakilpailukyvyn huomattava parantuminen viime vuosien aikana on luonut edellytykset vaihtotaseen ylijäämän kirimiselle yli 7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008.

2. Työllisyys kasvoi 1,3 prosenttia vuonna 2008. Talouden laskusuhdanteen odotetaan kuitenkin heikentävän työmarkkinatilannetta ja lisäävän työttömyyttä vuonna 2009. Autoteollisuus ja rakennusala ovat erityisen riskialttiita tässä suhtessa. Koska työvoiman määrä on supistumassa ja väestörakenne muuttumassa, yritykset saattavat pyrkiä pitämään kiinni ammattitaitoisesta henkilöstöstään ja irtisanomiset voivatkin kohdistua pääasiassa vähän koulutettuihin työntekijöihin ja vuokratyövoimaan.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Saksa on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Saksa ilmoitti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, muun muassa kotitalouksille ja pk-yrityksille suunnatusta tuesta ja kouluihin ja infrastruktuuriin tehtävistä investoinneista.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Saksa on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Saksa on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on toteuttanut toimenpiteitä, joilla edistetään osaamisyhteiskunnan luomista, ekoinnovointia ja työmarkkinoiden uudistamista. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen ja julkisen talouden laadun osalta kehitys on ollut hyvää. Lisätoimenpiteet ovat tarpeen palvelualojen kilpailun lisäämiseksi, liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja rakenteellisen työttömyyden vähentämiseksi.

6. Tuottavuuden kasvun parantaminen ja vähän koulutettujen työntekijöiden työttömyysasteen alentaminen erityisesti Saksan itäisissä osissa helpottanee jatkossa Saksan talouden vahvan suorituskyvyn ylläpitoa. Tilanteen parantumisesta T&K-työn ja innovoinnin alalla on hyötyä tässä suhteessa. Myös palvelumarkkinoiden –erityisesti asiantuntijapalveluiden, energia-alan ja rautatiepalvelujen – toimivuuden parantamisella ja liiketoimintaympäristön kehittämisellä voitaisiin parantaa Saksan talouden kasvupotentiaalia. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Saksa jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Saksa

- parantaa palvelumarkkinoiden kilpailun puitteita kehittämällä julkisia hankintoja koskevia menettelyjä, lieventämällä edelleen monia säänneltyä kaupankäyntiä ja säännteltyjä elinkeinoja koskevia rajoittavia sääntöjä ja varmistamalla, että rautatieinfrastruktuuri ja liikennepalvelut erotetaan toisistaan;

- toteuttaa suunnitellut toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa työnvälityspalveluiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta sekä edistää vähän koulutettujen pitkäaikaistyöttömien integrointia työmarkkinoille soveltamalla joustoturvamallia, jolla parannetaan samalla sekä ammattipätevyyden hankkimismahdollisuuksia että työnteon kannustimia.

VIRO

1. Viron bruttokansantuotteen (BKT) kasvu oli 6,3 prosenttia vuonna 2007. Vuonna 2008 kasvu kuitenkin supistui, ja supistumisen odotetaan jatkuvan vuonna 2009. Tämä kehitys johtuu siitä, että yksityinen kulutus ja investoinnit ovat vähentyneet inflaation kiihtymisen ja luotonantoehtojen tiukentumisen vuoksi. Inflaatio hidastuu maltillisempien palkankorotusten ja kansainvälisten perushyödykehintojen alenemisen myötä. Julkisen talouden tila on heikentynyt tuntuvasti, ja huolimatta huomattavista menoleikkauksista, julkinen talous oli alijäämäinen vuonna 2008, kun vuonna 2007 ylijäämä oli 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaihtotaseen alijäämä supistui tuntuvasti, 10 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja sen ennustetaan supistuvan edelleen.

2. Talouden laskusuhdanne vaikuttaa kielteisesti työmarkkinoihin, sillä työttömyys kasvaa nopeasti. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan työttömyysaste nousee vuonna 2009 verrattuna vuoden 2008 noin 5 prosentin tasoon. Työttömyys koettelee todennäköisimmin pahiten rakennus-, asunto- ja vähittäiskaupan aloja. Yksityisellä sektorilla on odotettavissa palkkojen nousun huomattava hidastuminen ja palkkojen aleneminen on mahdollista. Työmarkkinaolosuhteet ovat erityisen vaikeat iäkkäiden työntekijöiden ja nuorison kannalta.

3. Viro ilmoitti äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, muun muassa infrastruktuuri- ja osaamisinvestoinneista.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Viro on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Viron olisi tältä osin jatkettava julkisen talouden vakauttamista. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Viro on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen T&K- ja innovointituloksia, vahvistaakseen kilpailua ja edistääkseen elinikäistä oppimista. Finanssipolitiikan ja rakenneuudistusten osalta poliittiset ratkaisut olivat monitahoisempia. Rakenneuudistuksilla on pyritty helpottamaan työmarkkinoiden sopeuttamista (erityisesti aktiivista työmarkkinapolitiikkaa), joka helpottaisi inflaation ja palkkainflaation pitämistä kurissa. Koska rakennerahastoilla on keskeinen asema kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden rahoituksessa, ohjelmien täytäntöönpanon edellyttämien hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen on tärkeää.

6. Viennin veto on maan yleisen taloudellisen suoriutumisen keskeinen osatekijä. Tarvitaan kiireellisiä rakenneuudistuksia, joilla tuetaan välttämätöntä resurssien uudelleenkohdentamista vientialoihin. Viron on jatkettava investoimista T&K-työhön, innovointiin ja koulutukseen tasatakseen työvoimavaltaisten alojen kustannuskilpailukyvyn heikkenemistä sekä turvatakseen keskipitkän ja pitkän aikavälin kasvun. Heikkenevä työmarkkinatilanne edellyttää aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja elinikäisen oppimisen vahvempaa painotusta, jotta maa kykenee vastaamaan uusiin työmarkkinatarpeisiin. Kilpailukyvyn palauttamisen kannalta on lisäksi tärkeää varmistaa, että palkkakehitys kytketään nykyistä tiiviimmin tuottavuuden kehittymiseen. Työmarkkinoiden jäykkyyttä on edelleen vähennettävä. Makrotalouden vakauden parantaminen edellyttää määrätietoista finanssipolitiikkaa, tehokasta kilpailupolitiikkaa ja energiatehokkuuden parantamista. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Viro jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Viro

- nopeuttaa uuden työmarkkinalainsäädäntöpaketin täytäntöönpanoa ja tehostaa julkisia työvoimapalveluja erityisesti harjoittamalla hyvin kohdennettua aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jonka tarkoituksena on helpottaa työmarkkinoiden siirtymiä.

IRLANTI

1. Irlannin bruttokansantuotteen (BKT) arvioidaan supistuneen 2 prosenttia vuonna 2008, kun vuonna 2007 BKT kasvoi 6 prosenttia. Tämä johtui asuntomarkkinoiden heikentymisestä, jota finanssikriisi vauhditti entisestään. Lisäksi Irlanti on erityisen altis tärkeimpien kauppakumppaniensa heikentyneiden kasvuennusteiden vaikutuksille, ja sen vuoksi sen reaalisen BKT:n odotetaan supistuvan edelleen vuonna 2009. Inflaatio oli korkeimmillaan 4 prosenttia vuoden 2008 puolivälissä mutta on nyt hidastumassa. Julkinen talous on heikentynyt, koska verokertymä on vähentynyt merkittävästi. Tämä johtuu korjausliikkeestä kiinteistömarkkinoilla ja voimistuneesta suhdannetaantumasta. Julkisen talouden alijäämä oli 6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Aiempina vuosina talous on ollut lievästi ylijäämäinen. Alijäämän odotetaan kasvavan jatkossa edelleen huomattavasti. Ulkoinen tasapaino on heikentynyt viime vuosina kustannuskilpailukyvyn heikkenemisen vuoksi. Vaihtotaseen ennustetaan olleen alijäämäinen (noin 6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2008 ja pysyvän alijäämäisenä myös vuonna 2009, jolloin alijäämän odotetaan kuitenkin supistuvan hieman.

2. Tämänhetkisten työmarkkina-arvioiden mukaan työllisyys heikkeni vuonna 2008 ja heikkenee edelleen vuonna 2009. Työttömyysaste nousi 6 prosenttiin vuonna 2008, ja sen odotetaan jatkavan nousuaan vuonna 2009. Työttömyysetuuksia saavien määrä kasvoi yli 50 prosenttia vuonna 2008. Paheneva työttömyys vaikuttaa eniten rakennusalan työntekijöihin, erityisesti nuoriin miehiin.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Irlanti on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Irlanti toteutti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevia vastatoimenpiteitä, kuten asuntosektorille suunnattu tuki ja toimeentulotuki heikoimmassa asemassa oleville.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Irlanti on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Irlanti on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen päiväkotipaikkojen saatavuutta ja työntekijöiden ammattitaitoa. Eläkeuudistukseen on panostettava nykyistä enemmän. Asuntomarkkinoilla ilmenneillä ongelmilla on ollut odotettua haitallisempi vaikutus julkiseen talouteen ja BKT:n kasvuun.

6. Irlannin pääasialliset haasteet liittyvät tällä hetkellä asuntomarkkinoiden voimakkaan kasvun jälkivaikutuksiin ja finanssikriisiin. Irlannin talous on kuitenkin myös muuttunut haavoittuvammaksi maan kilpailuaseman asteittaisen heikkenemisen myötä. Nyt tarvitaan kiireellisiä toimia kasvun tasapainottamiseksi ja kilpailukyvyn palauttamiseksi. Eläkeuudistusta on jatkettava keskipitkällä aikavälillä kestävyyden turvaamiseksi. Koska myös julkisen talouden tila on heikentynyt olennaisesti, julkisen talouden kestävyyden palauttaminen olisi otettava ensisijaiseksi tavoitteeksi. Nämä toimet sekä julkisten menojen huolellinen priorisointi ja sellaisten uudistusten ajaminen, jotka vahvistavat tuottavuuden nopeampaa kasvua fyysisen ja henkisen pääoman laajentamisen ja parantamisen kautta, lisäävät Irlannin talouden sopeutumiskykyä ja valmiutta palata vähitellen keskipitkän aikavälin kestävän kasvun tielle. Tämä edellyttää myös kilpailun vahvistamista vähittäiskaupan alalla. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Irlanti jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Irlanti

- palauttaa vähitellen julkisen talouden kestävyyden;

- tukee nopeaa sopeutumista keskipitkän aikavälin kestävään kasvuun tuottavuutta parantavin toimenpitein.

KREIKKA

1. Kreikan bruttokansantuotteen (BKT) kasvu hidastui jonkin verran vuonna 2008, hieman alle 3 prosenttiin, pääasiassa heikkenvän ulkoisen kysynnän vuoksi. BKT:n kasvun odotetaan hidastuvan edelleen vuonna 2009 asuntomarkkinoiden supistumisen ja investointitoiminnan hiipumisen myötä. Inflaatio kiihtyi energian ja elintarvikkeiden hintojen vaikutuksesta yli 4 prosenttiin vuonna 2008. Sen odotetaan kuitenkin hidastuvan vuonna 2009. Julkisen talouden alijäämä oli 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 tulonmenetysten ja vähäisemmässä määrin myös menojen ylitysten vuoksi. Bruttovelan odotetaan olevan noin 94 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Vaihtotaseen alijäämä oli vuonna 2008 13,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän odotetaan supistuvan vuonna 2009.

2. Työllisyys kasvoi vuonna 2008. Tosin kasvuvauhti hidastui verrattuna vuoteen 2007. Työllisyyden odotetaan vähenevän vuonna 2009. Työttömyyden ennustetaan kasvavan 9 prosenttiin vuonna 2009. Finanssikriisin odotetaan vaikuttavan erityisen haitallisesti pk-yrityksiin luottoehtojen tiukentumisen johdosta. Kriisin vaikutukset tuntuvat jo rakennusalalla ja meriliikenteessä.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Kreikka on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Kreikka ilmoitti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, muun muassa pk-yrityksille suunnatusta taloudellisesta tuesta.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Kreikka on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistettujen vakausohjelmien sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Kreikka on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on toteuttanut toimenpiteitä eläkejärjestelmän uudistamiseksi. Julkisen talouden tavoitteet jäivät täyttymättä vuonna 2007, mikä korosti tarvetta jatkaa vuonna 2004 aloitettua julkisen talouden vakauttamista. On myönteistä, että Kreikka on painottanut politiikassaan julkishallintonsa uudistamista, jonka onnistuminen on nyt kiinni tehokkaasta toteutuksesta. Tarvitaan lisäpanostusta erityisesti aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja toimenpiteisiin, joilla puututaan pimeään työhön, jotta Kreikka kykenee vastaamaan työmarkkinoidensa haasteisiin. Koulutusuudistusten toteutusta olisi nopeutettava.

6. Epäsuotuisan kansainvälisen tilanteen vuoksi Kreikan on ehdottomasti lisättävä panostustaan makrotalouden epätasapainon ja taloutensa rakenteellisten heikkouksien poistamiseen. Rakenneuudistuksen jatkaminen on keskeisessä asemassa kilpailukyvyn ja kasvupotentiaalin parantamisen kannalta. Kreikan on keskityttävä politiikassaan muun muassa henkiseen pääomaan, T&K-työhön ja innovointiin tehtäviin investointeihin, liiketoimintaympäristön parantamiseen (muun muassa perustamalla keskitettyjä palvelupisteitä), julkishallinnon tehostamiseen ja kestävän makrotalousympäristön luomiseen. Kilpailukyvyn palauttamisen kannalta on lisäksi tärkeää varmistaa, että palkkakehitys kytketään nykyistä tiukemmin tuottavuuden kehittymiseen. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Kreikka jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Kreikka

- jatkaa keskipitkällä aikavälillä julkisen talouden vakauttamista ja tehostaa perusmenoja, nopeuttaa käynnissä olevia verohallinnon uudistuksia ja talousarviomenettelyä, supistaa julkista velkaa suhteessa BKT:hen ja käynnistää pikaisesti eläkeuudistuksen;

- toteuttaa toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi asiantuntijapalveluiden alalla ja toteuttaa T&K-investointeja lisääviä uudistuksia sekä tehostaa rakennerahastojen käyttöä vauhdittaakseen kasvusuuntautuneita investointihankkeita;

- toteuttaa julkishallinnon uudistuksen luomalla tehokkaat sääntely-, valvonta- ja täytäntöönpanovalmiudet keskittyen erityisesti yritysten sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen sekä vähentämällä byrokratiaa;

- uudistaa yhdennetyn joustoturvamallin mukaisesti työsuhdeturvalainsäädäntöä, vähentää välillisiä työvoimakustannuksia pienipalkkaisten osalta, vahvistaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja muuttaa pimeän työn tekemisen virallisiksi työsuhteiksi; nopeuttaa koulutusuudistusten toteutusta, lisää osallistumista elinikäisen oppimiseen ja helpottaa erityisesti nuorten siirtymistä työelämään.

ESPANJA

1. Espanjan bruttokansantuotteen (BKT) reaalikasvu hidastui merkittävästi, 1,2 prosenttiin, vuonna 2008. Hidastuminen jatkunee vuonna 2009. Tämä kehitys johtuu käynnissä olevasta asuntorakentamisen hiipumisesta, ja maailmanlaajuinen finanssikriisi ja luottoehtojen tiukentuminen ovat voimistaneet sitä entisestään. Tämä on johtanut kotimaisen kysynnän jyrkkään laskuun. Inflaatio kiihtyi 4 prosenttiin vuonna 2008, mutta sen odotetaan hidastuvan tuntuvasti. Julkisen talouden alijäämä oli 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Julkisen talouden tila on siis heikentynyt yli 5 prosenttiyksikköä verrattuna vuoteen 2007. Vaihtotaseen alijäämä oli lähes 9,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008.

2. Työllisyys väheni vuonna 2008 ja vähenee edelleen vuonna 2009, vaikkakin erityisesti naisten osallistuminen työmarkkinoille oli edelleen mittavaa. Työttömyysaste nousi yli 11 prosenttiin vuonna 2008, ja sen odotetaan nousevan huomattavasti, yli 16 prosenttiin vuonna 2009. Työttömyyden kasvun vaikutukset kohdistuvat erityisesti maahanmuuttajiin, nuoriin ja vähän koulutettuihin. Asuntorakentaminen ja autoala ovat erityisen riskialttiita tässä suhtessa.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Espanja on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Espanja ilmoitti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, muun muassa julkisiin rakennusurakoihin tehtävistä investoinneista, pk-yritysten rahoituksensaannin helpottamisesta sekä työttömille suunnatusta tuesta.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Espanja on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Espanja on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Edistystä on tapahtunut sääntelyn parantamista koskevan ohjelman toteutuksessa, lastenhoitopalvelujen saatavuuden parantamisessa ja energiamarkkinoiden toimivuuden parantamiseen liittyvien haasteiden ratkaisemisessa, erityisesti naapurimaiden ja Espanjan verkkojen yhteenkytkennän osalta. Koulutusjärjestelmän uudistamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä.

6. Keskipitkän aikavälin merkittävin haaste on rakenneuudistusten jatkaminen. Uudistuksilla voidaan pitää yllä potentiaalista kasvua, poistaa suuri vaihtotaseen alijäämä ja helpottaa asuntorakentamisen rakenneuudistusta. Tältä osin on erityisen tärkeää pyrkiä parantamaan kilpailukykyä edistämällä innovointia, vahvistamalla kilpailua erityisesti palvelujen osalta, parantamalla vuokramarkkinoiden sääntelyä sekä henkisen pääoman laatua elinikäisen oppimisen ja koulutusuudistuksen jatkamisen avulla. Kilpailukyvyn parantamisen kannalta on lisäksi tärkeää varmistaa, että palkkakehitys kytketään nykyistä tiiviimmin tuottavuuden kehittymiseen osana työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua. Julkisen talouden menojen uudelleenkohdentaminen tuottavuutta parantaviin tekijöihin, kuten T&K-työhön ja innovointiin, helpottaisi työllisyyden ja taloudellisen toiminnan ylläpitoa. Kilpailun lisääminen palvelualoilla tukisi inflaation hillitsemistä ja viennin kustannuskilpailukyvyn parantamista. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Espanja jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Espanja

- helpottaa nopeaa työelämään siirtymistä ja kannustaa samalla liikkuvuutta sekä ammattitaidon kartuttamista ja vähentää työmarkkinoiden segmentoitumista;

- varmistaa koulutusuudistusten tehokkaan toteutuksen, myös aluetasolla, asettaen päätavoitteiksi koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisen ja valmistumisasteen nostamisen keskiasteen koulutuksessa;

- parantaa kilpailukykyä lisäämällä kilpailua palvelu- ja sähkömarkkinoilla panostamalla edelleen toimiin, joilla pyritään lopettamaan sähkön vähittäismyynti tappiolla ja poistamaan verkkotariffit, sekä jatkaa T&K-työn tehostamista.

RANSKA

1. Ranskan bruttokansantuotteen kasvu hidastui vuonna 2008 tuntuvasti, noin 0,7 prosenttiin, pääasiassa heikon kotimaisen kysynnän vuoksi. Pääoma- ja kiinteistöinvestointien kasvu hidastuu heikkenevien talousnäkymien ja luottoehtojen tiukentumisen vuoksi. Heikon talouskasvun odotetaan jatkuvan vuonna 2009. Inflaatio kiihtyi 3,2 prosenttiin vuonna 2008 mutta hidastuu vuonna 2009. Julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Maailmanlaajuinen talouskasvun hidastuminen vaikuttaa voimakkaasti vientiin. Tämän seurauksena vaihtotaseen alijäämän odotetaan kasvavan noin 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja sen odotetaan kasvavan edelleen vuonna 2009.

2. Työllisyyden kasvu lähes pysähtyi vuonna 2008, ja sen odotetaan muuttuvan negatiiviseksi vuonna 2009. Työttömyys pysyi noin 8 prosentissa vuonna 2008 mutta lisäntynee vuonna 2009. Tämänhetkisen talouden laskusuhdanteen vaikutukset ovat alkaneet vaikuttaa voimakkaasti teollisuuden työmarkkinoihin, erityisesti autoteollisuuteen ja rakennusalaan, joilla menetetään työpaikkoja.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Ranska on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Ranska ilmoitti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, muun muassa investoinneista infrastruktuuriin, energiatehokkuuteen ja tuotantoon sekä pk-yrityksille ja rakennusalalla suunnatusta tuesta.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Ranska on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaan talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Ranska on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on toteuttanut monia toimenpiteitä osana kattavaa uudistusohjelmaa. Toimenpiteet liittyvät erityisesti pk-yrityksille suunnattuun tukeen, tieto- ja viestintätekniikan käyttöön, T&K-tuloksiin, ympäristöpolitiikkaan, työmarkkinoiden uudistamiseen ja työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun kehittämiseen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin vakauttaminen, kilpailun parantaminen energian ja rautatierahdin sekä säänneltyjen ammattien aloilla, työmarkkinalainsäädännön uudistamisen jatkaminen ja ammatillisen koulutuksen saatavuuden parantaminen edellyttää lisätyötä.

6. Ranskan tärkeimpänä keskipitkän aikavälin haasteena on jatkaa työmarkkinoiden nykyaikaistamista niiden toimivuuden parantamiseksi ja segmentoitumisen estämiseksi sekä jatkaa palvelualojen ja myös vähittäiskaupan alan yleisten kilpailuedellytysten parantamista. Nämä haasteet on pyrittävä ratkaisemaan pitäytyen samalla tiukasti valtion julkistamassa menotavoitteessa eli valtion menojen nollakasvun tavoitteessa. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Ranska jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Ranska

- vauhdittaa julkisen talouden vakauttamista ja velan supistamista keskipitkällä aikavälillä pitäytymällä menotavoitteissaan ja noudattaa erityisesti valtionmenojen osalta nollakasvun tavoitetta; tämän rinnalla olisi toteutettava eläkejärjestelmän jatkouudistuksia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden turvaamiseksi;

- jatkaa yleisten kilpailuedellytysten parantamista erityisesti verkkotoimialoilla (kaasu, sähkö ja rautatierahti), lieventää säänneltyä kaupankäyntiä ja säänneltyjä ammatteja koskevia rajoittavia säännöksiä erityisesti palvelualoilla ja vähittäiskaupassa sekä vahvistaa kilpailuviranomaisten ja rauteiden sääntelyviranomaisten toimivaltaa;

- jatkaa yhdennetyn joustoturvamallin puitteissa työsuhdeturvan uudistamista torjuakseen erityyppisiin työsopimuksiin perustuvaa työmarkkinoiden segmentoitumista sekä helpottaakseen erityisesti nuorten mahdollisuuksia siirtyä työmarkkinoille tai vaihtaa alaa; parantaa mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen, jotta se sopisi paremmin yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa.

ITALIA

1. Italian talous supistui arviolta 0,6 prosenttia vuonna 2008. Korkea inflaatio, kielteiset varallisuusvaikutukset ja epävarmuuden kasvu ovat jarruttaneet yksityistä kulutusta, samalla kun kysynnän heikkeneminen ja rahoitusehtojen tiukentuminen ovat hillinneet investointeja. Kustannuskilpailukyvyn ja maailmanlaajuisen kysynnän heikkeneminen vaikutti kielteisesti myös vientiin. Bruttokansantuotteen (BKT) odotetaan supistuvan edelleen 2 prosenttia vuonna 2009. Inflaatio oli korkeimmillaan vuoden 2008 kolmennella neljänneksellä. Sen odotetaan kuitenkin hidastuvan. Julkisen talouden alijäämä supistui 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mutta se on kääntynyt jälleen kasvuun. Bruttovelan odotetaan kasvaneen yli 105 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja jatkavan kasvuaan vuosina 2009 ja 2010. Vaihtotaseen alijäämän odotetaan olleen yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mutta sen kasvun odotetaan taittuvan vuosina 2009 ja 2010.

2. Työllisyyden kasvun arvioidaan pysyneen hienokseltaan positiivisena vuonna 2008. Sen odotetaan kuitenkin muuttuvan negatiiviseksi vuonna 2009. Koska työvoiman kasvu oli nopeampaa kuin työllisyyden kasvu, työttömyysaste nousi vuonna 2008 ensimmäistä kertaa kymmeneen vuoteen ja tämän kielteisen suuntauksen odotetaan jatkuvan vuonna 2009. Kriisi vaikuttaa todennäköisesti voimakkaimmin vähän koulutettuihin ja epätyypillisessä työsuhteessa oleviin työntekijöihin.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Italia on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana EU:n koordinoitua lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Italia ilmoitti lisäksi äskettäin talouden laskusuhdannetta koskevista vastatoimenpiteistä, joilla pyritään elvyttämään yksityistä kulutusta erityisesti pienituloisille kotitalouksille suunnattavan tuen avulla.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Italia on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman sekä vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeassa aikataulussa, jotta voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Italia on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Edistyminen on näkyvintä julkisen talouden sopeuttamisen alalla. Italia on ottanut käyttöön joitakin liiketoimintaympäristön parantamista koskevia toimenpiteitä. Se pani alkuun joustoturvamallin käyttöönottoa koskevan prosessin, ja nähtäväksi jää, millaisia vaikutuksia koulutusta ja tutkimustoimintaa koskevilla uusilla toimenpiteillä on. Kilpailun lisäämiseen tarvitaan lisäpanostusta.

6. Tuottavuden heikko kasvu on jarruttanut useita vuosia Italian talouskehitystä ja pitänyt julkisen velan määrän jatkuvasti BKT:tä suurempana. Suuri julkinen velka heikentää tuntuvasti julkisen talouden kestävyyttä. Tuottavuusongelman ratkaisemisen kannalta välttämättömiä toimia ovat muun muassa mittavat rakenneuudistukset, joihin kuuluvat kilpailuedellytysten parantaminen, liiketoimintaympäristön kehittäminen vähentämällä byrokratiaa kaikilla hallintotasoilla, työmarkkinoiden toimivuuden parantaminen ja T&K-työn tukeminen. Henkisen pääoman kehittämiseen olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota ja käyttämätöntä työvoimareserviä olisi hyödynnettävä paremmin erityisesti maan eteläosissa. Kilpailukyvyn palauttamisen kannalta tärkeisiin näkökohtiin kuuluu myös sen varmistaminen, että palkkakehitys on linjassa tuottavuuden kehityksen kanssa. Tämä edellyttää keskitetyn palkkaneuvottelujärjestelmän laajempaa käyttöä. Heinäkuussa 2008 toteutettujen julkisen talouden uudistusten hyödyntämiseksi on keskipitkällä aikavälillä tärkeää pitää julkinen talous pysyvästi kestävällä kehitysuralla, jotta investoinneille luotaisiin suotuisat olosuhteet ja Italia kykenisi lisäämään investointeja henkiseen pääomaan ja infrastruktuuriin. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Italia jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. On erityisesti suositeltavaa, että Italia

- jatkaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin vakauttamista julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi, erityisesti hidastamalla juoksevien perusmenojen kasvua ja tehostamalla samalla varainkäyttöä, ja tulevaisuudessa käyttöön otettava fiskaaliseen federalismiin perustuva järjestely sopii kaikilta osin yhteen tämän tavoitteen kanssa;

- hyväksyy ja toteuttaa nopeasti kattavia uudistuksia vahvistaakseen kilpailuedellytyksiä tuote- ja palvelumarkkinoilla, erityisesti seuraavilla aloilla: vähittäiskauppa ja polttoaineenjakelu, asiantuntija- ja rahoituspalvelut, kaasu, lentoliikenne ja paikallistasolla tarjottavat julkiset palvelut; vähentää byrokratiaa kaikilla hallintotasoilla julkishallinnon organisaatiouudistuksen avulla ja parantaa hallinnon tuottavuutta;

- pyrkii ratkaisemaan tuottavuusongelmat ja parantaa koulutusjärjestelmän tehokkuutta ja tuloksia muun muassa seuraamalla tarkasti laatustandardeja sekä kiinnittää samalla huomiota tasapuolisuuskysymyksiin;

- kohdentaa joustoturvamallin puitteissa sosiaalimenoja uudelleen alueellisten erojen tasoittamiseksi ja ottaakseen käyttöön yhtenäisen työttömyysetuusjärjestelmän, tehostaa työvoimapalveluja ja edistää elinikäistä oppimista sekä pyrkii edelleen vähentämään pimeää työntekoa.

KYPROS

1. Kyproksen bruttokansantuotteen (BKT) reaalikasvu hidastui vuonna 2008 vain hieman, 3,6 prosenttiin, koska kotimainen kysyntä ja erityisesti yksityinen kulutus lisääntyivät edelleen voimakkaasti. Kasvun odotetaan kuitenkin hidastuvan vuonna 2009 huomattavasti lähinnä siksi, että Kyproksen kauppakumppanien talouden toimeliaisuuden hidastuminen vähentää matkailua ja asuntojen ulkomaista kysyntää. Myös kotitalouksien kasvava velkataakka ja epävarma toimintaympäristö luultavasti vähentävät yksityistä kulutusta. Vuonna 2008 inflaatio oli 4,4 prosenttia eli kaksinkertainen vuoteen 2007 verrattuna, mikä johtui pääasiassa tuontiöljyn ja -elintarvikkeiden hintojen noususta. Vuonna 2009 inflaation odotetaan hidastuvan. Valtion talousarvion odotetaan vuonna 2008 olleen 1 prosentin ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Suhteellisen suuret palkankorotukset ovat heikentäneet Kyproksen talouden kilpailukykyä, mikä yhdessä ulkoisen kysynnän heikkenemisen, matkailutulojen supistumisen ja perushyödykkeiden huomattavan hinnannousun kanssa on vuonna 2008 kasvattanut vallitsevaa vaihtotaseen alijäämää yli 13 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuonna 2009 sen odotetaan supistuvan 12 prosenttiin.

2. Tämänhetkisten työmarkkina-arvioiden perusteella työllisyyden kasvu oli vuonna 2008 noin 2 prosenttia. Työttömyys puolestaan väheni hieman noin 3,9 prosenttiin. Työllisyyden kasvun ennustetaan hidastuvan vuoden 2009 kuluessa, jolloin työttömyys lisääntyy. Työmarkkinoiden kehitys viittaa siihen, että kriisi vaikuttaa pahiten matkailu- ja rakennusalaan sekä niiden palveluksessa olevaan, suurelta osin vähemmän koulutettuun ulkomaiseen työvoimaan.

3. Kypros ilmoitti äskettäin talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, joihin sisältyy muun muassa tuki pienituloisille kotitalouksille.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Kypros on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Kypros on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Kyproksen hyvä suoriutuminen vuonna 2008 perustuu suurelta osin mikrotalouspolitiikkaan, jonka avulla on pyritty kehittämään tietoyhteiskuntaa ja luomaan edellytykset kestävälle kasvulle, sekä sosiaalisen osallistamisen edistämiseen. Maassa on toteutettu erityisesti eläkkeisiin kohdistuvia toimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden tukemiseksi. Lisäksi tarvitaan toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmän uudistamiseksi ja T&K-toiminnan kehittämiseksi. Kypros on hyväksynyt elinikäistä oppimista koskevan kansallisen strategian, joka on nyt pantava täytäntöön. Tämä edellyttää lisätoimia muun muassa toisen asteen teknisen ja ammattikoulutuksen sekä oppisopimusjärjestelmän uudistamiseksi. Eräät mikrotalouden puolella toteutetut uudet toimenpiteet ovat osaltaan edistäneet kilpailun kehittymistä asiantuntijapalveluiden alalla.

6. Kyproksen taloudelle on ominaista kaupan korkea erikoistumisaste, mikä yhdessä maan avoimuuden kanssa lisää sen alttiutta ulkoisille häiriöille. Meneillään oleva siirtyminen kohti monipuolisempaa ja innovaatiovetoisempaa taloutta voi parantaa talouden kestokykyä suhteessa alemman kustannustason talouksien kilpailuun. Työn tuottavuutta on lisättävä investoimalla osaamiseen, taitoihin, liiketoimintaympäristöön ja innovointiin. Vuoden 2009 tärkein haaste on maan kilpailukyvyn parantaminen. Koska talouden ulkoinen epätasapaino on varsin suuri, olisi tärkeää mukauttaa palkat tuottavuuteen. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Kypros jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Kypros

- kehittää edelleen mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen erityisesti vähän koulutettujen, työttömien ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien keskuudessa toteuttamalla toimenpiteitä hiljattain hyväksytyn elinikäistä oppimista koskevan kansallisen strategian puitteissa ja panemalla täytäntöön ammatillista ja yleissivistävää koulutusta ja oppisopimusjärjestelmää koskevat uudistukset, muun muassa uuden modernin oppisopimussuunnitelman (New Modern Apprenticeship Scheme).

LATVIA

1. Latvian bruttokansantuotteen (BKT) kasvu heikkeni vuonna 2008 jyrkästi; vuonna 2007 se oli yli 10 prosenttia, mutta nyt sen odotetaan supistuvan noin 2 prosenttiin. Heikko taloudellinen tilanne ja finanssikriisi ovat kiristäneet luotonsaantimahdollisuuksia ja supistaneet yksityistä kulutusta ja asuntomarkkinoita. Tämä on vaikuttanut erityisesti investointeihin, joiden odotetaan vähenevän vuonna 2008 noin 9 prosentilla. BKT todennäköisesti edelleen jonkin aikaa supistuu huomattavasti. Inflaatio kiihtyi vuonna 2008 15,3 prosenttiin, mutta hidastuu vuonna 2009. Syvä taantuma heikentää julkisen talouden rahoitusasemaa, ja alijäämän odotetaan kasvavan vuonna 2008 lähes 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kotimaisen kysynnän heikkeneminen on osaltaan vähentänyt mittavaa ulkoista epätasapainoa. Tuonti supistui vuonna 2008 huomattavasti, mikä osaltaan auttoi supistamaan vaihtotaseen alijäämää noin 15 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

2. Työllisyys vähenee vuonna 2009 huomattavasti. Työttömyys on nyt kasvussa, ja sen odotetaan lisääntyvän huomattavasti, kun se vuonna 2008 oli noin 6,5 prosenttia. Toistaiseksi työpaikkojen menetykset ovat kohdistuneet enimmäkseen vähemmän koulutettuihin rakennus- ja vähittäiskaupan alan työntekijöihin, mutta siitä joutuvat kärsimään enenevässä määrin myös muut ryhmät. Todennäköisesti työttömyys koettelee jatkossa muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä ja nuoria, niin että näiden ryhmien työllisyystilanteen viimeaikainen myönteinen kehitys muuttuu kielteiseksi.

3. Joulukuussa 2008 myönnetyn kansainvälisen rahoitusavun ohella Latvia on finanssikriisiä helpottaakseen toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotalouden vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä, joiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Vuoden 2008 kuluessa kävi ilmi, että Latvian talouden laskusuhdanteesta tulee syvä ja pitkällinen. Latvian pääoma- ja rahoitusmarkkinoihin ja maan pankkijärjestelmään kohdistuvat paineet alkoivat kasautua niin, että viranomaisten oli todettava maan tarvitsevan kiireesti kansainvälistä rahoitusapua. Tätä taustaa vasten maan parlamentti hyväksyi 12. joulukuuta 2008 talouden vakautusohjelman. Sen keskeisiä tavoitteita on säilyttää kotimainen ja kansainvälinen luottamus rahoitusjärjestelmään, myötävaikuttaa suoraan ja välillisesti siihen, että kustannuskilpailukyvyn heikkeneminen ja inflaation kiihtyminen saataisiin pysäytettyä ja käännettyä positiiviseksi alentamalla julkisen sektorin palkkakustannuksia, mikä olisi keskeinen osa aiempaa huomattavasti tiukempaa finanssipolitiikan viritystä. Tavoitteisiin kuuluu myös talouden kasvupotentiaalin lisääminen erilaisten rakenneuudistusten avulla.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Latvia on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Tätä varten Latvian olisi noudatettava talouden vakauttamisohjelmassa asetettuja julkisen talouden tavoitteita, pyrittävä kiireellisesti poistamaan makrotalouden epätasapaino ja pantava maksutasetta koskeva yhteisymmärryspöytäkirja täysimääräisesti täytäntöön. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Latvia on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Hallitus on tiukentanut menosuunnitelmia ja ehdottanut toimenpiteitä, joilla pyritään hillitsemään julkisen sektorin palkkamenojen kasvua. T&K-toiminnan kehittämiseksi on toteutettu toimenpiteitä. Työvoiman tarjonnan lisäämiseksi keskipitkällä aikavälillä on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä, mutta elinikäistä oppimista koskevan strategian kehittäminen vaatii vielä lisätoimia. Sääntely-ympäristö on kehittynyt edelleen. Myös lastenhoitopalvelujen saatavuus on jonkin verran parantunut.

6. Latvian kannalta tärkein talouspoliittinen haaste on makrotalouden vakauden turvaaminen, koska laskusuhdanteesta on vaarassa tulla syvä ja pitkällinen. Keskipitkällä aikavälillä on helpotettava siirtymistä kotimaisen kysynnän vauhdittamista aloista kohti avointa sektoria lisäämällä tuottavuutta parantavia T&K-investointeja, innovointia ja koulutusta. Rakenneuudistuksia tarvitaan kiireesti, jotta voidaan edistää työmarkkinoiden joustavuutta ja tukea muutosta ensisijaisesti tehostamalla aktivointia ja koulutusta. Julkisen sektorin palkkapolitiikan olisi oltava esikuvana yksityisen sektorin maltilliselle palkkakehitykselle, jotta inflaatiota voidaan hillitä ja pitää yllä viennin kustannuskilpailukykyä. Rakennerahastosta rahoitettavien ohjelmien oikea-aikainen ja määrätietoinen toteuttaminen edistää talouden pitkän aikavälin tarjontapotentiaalia, tukee työllisyyttä ja turvaa yritysten rahoituksen saannin. Ohjelmien täytäntöönpanon varmistamiseksi on olennaisen tärkeää pitää yllä hallinnollisia valmiuksia. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Latvia jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Latvia

- jatkaa rajoittavaa finanssipolitiikkaa, jonka puitteissa menot priorisoidaan huolellisesti ja sekä vero- että menotoimenpiteet keskitetään talouden tarjontapotentiaalin vahvistamiseen; tätä olisi helpotettava hyväksymällä luja keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehys, jossa menokatot on määritelty tiukasti;

- edistää maltillista palkkakehitystä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla inflaation hillitsemiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi;

- pyrkii tehokkaammin lisäämään työvoiman tarjontaa ja tuottavuutta osana yhdennettyä joustoturvamallia aktivointitoimia vahvistamalla ja kehittää koulutusjärjestelmien edellytyksiä vastata työmarkkinoiden tarpeisiin ottamalla käyttöön johdonmukaisen elinikäisen oppimisen strategian;

- yhdentää T&K- ja innovaatiopolitiikkoja tiiviimmin erityisesti keskeisten julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden välisten kumppanuuksien avulla ja lisäämällä yksityisen sektorin investointikannustimia.

LIETTUA

1. Liettuan bruttokansantuotteen (BKT) odotetaan kasvaneen 3,4 prosenttia vuonna 2008 eli paljon vähemmän kuin vuonna 2007 (8,9 prosenttia). Asuntomarkkinoiden korjausliikkeen myötä investoinnit vähenivät. Luotonsaannin vaikeutuminen, reaalitulojen supistuminen ja yritysten ja kuluttajien luottamuksen heikkeneminen kutistavat varmasti kotimaista kysyntää vuonna 2009. Inflaatio oli vuonna 2008 korkeimmillaan 11 prosenttia, mikä johtui korkeista perushyödykkeiden hinnoista ja kotimaan palkkapaineista. Sittemmin inflaatio on hidastunut. Taloudellisen tilanteen heikkenemisen ja menojen lisääntymisen vuoksi julkisen talouden alijäämä on kasvanut nopeasti. Sen odotetaan olleen lähellä 3:a prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja kasvavan tätäkin suuremmaksi vuonna 2009, ellei uusia säästötoimia hyväksytä. Huomattavat palkankorotukset ovat vieneet pohjaa ulkoiselta kilpailukyvyltä, mikä yhdessä heikon ulkoisen kysynnän kanssa supistanee viennin kasvua vuonna 2009. Vaimentunut kotimainen kysyntä kuitenkin todennäköisesti heikentää tuonnin kasvua, mikä kaventaa vaihtotaseen alijäämää, joka vuonna 2008 oli 12,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.

2. Tämänhetkisten työmarkkinalukujen perusteella työllisyyden kasvu kääntyi vuonna 2008 negatiiviseksi ja työttömyyden odotetaan kasvavan yli 5 prosenttiin. Laaja-alainen työntekijöiden irtisanominen on jo lisääntynyt, mikä vaikuttaa erityisesti vähäisen ammattitaidon ja koulutuksen omaaviin nuoriin, maaseudulla eläviin ja iäkkäisiin työntekijöihin. Alueelliset työttömyyserot saattavat niin ikään lisääntyä.

3. Vasta valittu hallitus hyväksyi 9. joulukuuta 2008 kriisintorjuntaohjelman. Se sisältää useita julkisen talouden toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on korjata maan makrotalouden epätasapainoa ja vähentää julkisen talouden alijäämää vuodesta 2009 alkaen.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Liettua on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Tätä varten Liettuan olisi pyrittävä toteuttamaan kriisintorjuntaohjelmassa asetetut julkisen talouden tavoitteet. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Liettua on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Useita toimenpiteitä on toteutettu nuorten työllistymisen parantamiseksi ja yrittäjäkoulutuksen kehittämiseksi. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan keskeisillä politiikan aloilla, jotta makrotalouden vakautta voidaan parantaa ja inflaatiota hillitä. Lisätukea tarvitaan myös suorien ulkomaisten sijoitusten edistämiseen, T&K- ja innovaatiotoiminnan ja sääntelykehyksen parantamiseen sekä lasten päivähoitopalvelujen lisäämiseen ja työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseen.

6. Nopea talouskasvu ja maastamuutto ovat kiristäneet työmarkkinatilannetta ja korottaneet työvoimakustannuksia, mikä on heikentänyt Liettuan kilpailukykyä. Nykyinen talouden laskusuhdanne kuitenkin lisää työttömyyttä, mikä vuoksi aktiivisesta työmarkkinapolitiikasta tulee erittäin tärkeää. Kiireellisin haaste on silti edelleen makrotalouden huomattavan epätasapainon vähentäminen. Palkkakehitys on sidottava tiukemmin tuottavuuteen, ja liiketoimintaympäristöä ja hallinnollisia valmiuksia olisi lujitettava, jotta inflaatiota voidaan hillitä ja kilpailukyvyn heikkeneminen pysäyttää. Olisi myös vahvistettava tuottavuuden kasvua kehittämällä osaamista ja parantamalla innovaatiotuloksia muun muassa houkuttelemalla suoria ulkomaisia sijoituksia. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Liettua jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Liettua

- lujittaa makrotalouden vakautta jatkamalla rajoittavaa finanssipolitiikkaa, jonka puitteissa menot asetetaan huolellisesti tärkeysjärjestykseen;

- suojaa ulkoista kilpailukykyään sitomalla palkkakehityksen tuottavuuden kasvuun;

- huolehtii siitä, että T&K- ja innovaatiojärjestelmän rakenneuudistuksen toteuttaminen on edelleen painopiste, johon osoitetaan riittävästi määrärahoja, ja että T&K-toiminnan henkilöstöresursseihin kiinnitetään enemmän huomiota ja että yritykset saadaan osallistumaan laajemmin innovointiin;

- panostaa enemmän koulutusjärjestelmien uudistukseen, jotta voidaan varmistaa niiden laadukkuus ja kyky vastata työmarkkinoiden tarpeisiin, ja edistää elinikäistä oppimista erityisesti ikääntyneiden työntekijöiden keskuudessa.

LUXEMBURG

1. Luxemburgin bruttokansantuotteen (BKT) kasvu hidastui vuonna 2008 kansainvälisen talouden laskusuhdanteen seurauksena noin 1 prosenttiin, mikä on huomattavasti alle vuoden 2007 kasvun (5,2 prosenttia). Hidastuminen todennäköisesti jatkuu vuonna 2009. Tämän suuntauksen taustalla ovat ulkoisen kysynnän ja yksityisten investointien vähäisyys. Vuonna 2008 inflaatio kiihtyi yli 4 prosenttiin energian ja elintarvikkeiden hintojen nousun seurauksena, mutta vuonna 2009 sen odotetaan hidastuvan. Talouden laskusuhdanne on todennäköisesti supistanut julkisen talouden ylijäämän 3,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Luxemburgin vaihtotaseen ylijäämä on vuonna 2008 todennäköisesti yli 8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta vuonna 2009 se luultavasti supistuu jonkin verran.

2. Työllisyyden kasvu jatkui vuonna 2008, ja työttömyysaste oli edelleen 4,1 prosenttia. Vuonna 2009 tilanteen odotetaan heikkenevän, kun työllisyyden kasvu hidastuu ja työttömyys lisääntyy. Luxemburg joutuu kohtaamaan nykyisen kriisin aiheuttamia haasteita, jotka todennäköisesti vaikuttavat sen finanssi-, kuljetus- ja terästeollisuussektoreihin sekä ajoneuvoteollisuuteen yhteydessä oleviin yrityksiin.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Luxemburg on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana koordinoitua EU:n lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Lisäksi Luxemburg ilmoitti hiljattain talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, joihin sisältyy muun muassa yritysverotuksen lieventäminen ja tuki pienituloisille kotitalouksille.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Luxemburg on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta.

5. Luxemburg on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Luxemburg on jossain määrin onnistunut lisäämään ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta, vähentämään koulunkäynnin keskeyttämistä ja poistamaan koulutusjärjestelmään sisältyviä keinotekoisia esteitä sekä tekemään taloudellisesta toimintaympäristöstä houkuttelevamman. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan näiden taustalla olevien haasteiden ratkaisemiseksi.

6. Koska rahoitusala muodostaa yli neljäsosan Luxemburgin BKT:stä, vallitseva finanssikriisi saattaa vaikuttaa maan talouteen vakavasti. Lisäksi yksikkötyökustannusten verrattain nopea kasvu todennäköisesti heikentää kilpailukykyä. Heikkeneminen jatkuu todennäköisesti lähivuosina, koska tuottavuuden odotetaan vähenevän vuosina 2008 ja 2009. Pidemmällä tähtäimellä olisi uudistettava eläkejärjestelmää, jotta voidaan varmistaa sen pitkän aikavälin kestävyys. Maassa asuvan väestön työllisyysaste jää alle eurooppalaisen keskiarvon, ja erityisen alhainen se on ikääntyneiden työntekijöiden keskuudessa. Luxemburgin on myös pyrittävä edelleen lisäämään liiketoimintaympäristön houkuttelevuutta. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

UNKARI

1. Vuonna 2007 Unkarin bruttokansantuotteen (BKT) kasvu supistui voimakkaasti, 1,1 prosenttiin (lähinnä vuoden 2006 puolivälissä aloitetun julkisen talouden sopeuttamisohjelman vuoksi), ja vuonna 2008 se hidastui edelleen 0,9 prosenttiin maataloustuotannon erinomaisesta tuloksesta huolimatta. Ulkoisen toimintaympäristön nopean heikkenemisen vuoksi odotettavissa on jyrkkä talouden laskusuhdanne. Erityisen voimakkaasti finanssikriisi on vaikuttanut Unkarin rahoitus- ja valuuttamarkkinoihin, minkä vuoksi valtion joukkovelkakirjamarkkinat väliaikaisesti hiljenivät, osakemarkkinat taantuivat voimakkaasti ja valuuttakurssi heikkeni jyrkästi. Inflaatio oli vuonna 2008 yli 6 prosenttia, mutta suuntaus on ollut laskeva jo vuoden 2007 puolivälistä ja jatkunee sellaisena edelleen. Laskusuhdanteesta huolimatta valtion talouden alijäämän odotetaan vuonna 2008 supistuneen 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja viranomaiset suunnittelevat uusia sopeuttamistoimia. Vuonna 2008 vaihtotaseen alijäämä kasvoi hieman, noin 7 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

2. Työllisyys väheni vuonna 2008 noin 1 prosentilla, ja suuntaus jatkuu vuonna 2009. Työttömyysasteen odotetaan kasvavan vuoden 2008 noin 7,7 prosentista. Talouden laskusuhdanteen voimakkuudesta riippuen työttömyys ei välttämättä rajoitu pelkästään vähän koulutettuihin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin.

3. Unkaria pyritään auttamaan rahoitusmarkkinoiden häiriöistä selviytymisessä yhteisön maksutaselainalla. Tätä varten maan viranomaiset allekirjoittivat 19. marraskuuta 2008 yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan lainan maksamiseen liittyvät talouspoliittiset ehdot. Ne koskevat muun muassa julkisen talouden vakauttamista ja julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistamista.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Unkari on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Tätä varten Unkarin olisi pantava maksutasetta koskeva yhteisymmärryspöytäkirja täysimääräisesti täytäntöön. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Unkari on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Finanssipolitiikan tuloksena talouden vakauttaminen vuonna 2008 todennäköisesti jälleen onnistuu tavoitteita paremmin. Panostusta rakenne- ja työmarkkinauudistuksiin on kuitenkin lisättävä. Rakennerahastoilla on keskeinen tehtävä kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanossa, ja niiden toteuttaminen onkin edistynyt enimmäkseen hyvin. Rahoitusmarkkinoiden häiriöiden vuoksi Unkarin viranomaiset ovat hyväksyneet joukon toimenpiteitä markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi. Toimenpiteet liittyvät muun muassa alijäämän supistamiseen, julkisen talouden ohjausjärjestelmän parantamiseen ja rahoitusalan sääntelyn ja valvonnan lujittamiseen.

6. Unkarin haasteena on lieventää finanssikriisin haittavaikutuksia ja säilyttää samalla julkisen talouden vakaus ja talouspolitiikan uskottavuus. Tätä varten ulkoisen kilpailukyvyn heikkeneminen olisi voitava pysäyttää huolehtimalla siitä, että palkankorotukset ovat linjassa tuottavuuden kanssa. Keskipitkällä aikavälillä on välttämätöntä pyrkiä parantamaan makrotaloudellista ja finanssipoliittista vakautta. Tämä edellyttää julkisen ja terveydenhuoltosektorin tehokkuuden lisäämistä ja työmarkkinoiden toiminnan parantamista. Jonkin verran edistymistä on tapahtunut, mutta julkisen sektorin kustannustehokkuutta voidaan vielä parantaa. Unkarin kokonaistyöllisyysaste (57,3 %) oli vuonna 2007 EU:n kolmanneksi alhaisin. Erityisen alhaista työmarkkinoille osallistuminen oli nuorten ja ikääntyneiden työntekijöiden sekä muita heikommassa asemassa olevien ryhmien keskuudessa. Yleissivistävän ja ammatillisen koulutusjärjestelmän edellytyksiä vastata työmarkkinoiden tarpeisiin on edelleen kehitettävä, jotta taitojen ja kysynnän kohtaamista voidaan tehokkaasti parantaa. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Unkari jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Unkari

- toteuttaa julkisen talouden vakauttamisessa saavutetun huomattavan edistyksen pohjalta tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen julkisen talouden alijäämän ja velkasuhteen kestävän supistamisen sekä kiinnittää entistä enemmän huomiota menopuoleen;

- jatkaa julkishallinnon sekä terveydenhuolto-, eläke- ja koulutusjärjestelmien uudistamista julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja talouden tehokkuuden parantamiseksi; uudistuksiin tulisi sisältyä toimia, joilla eläkkeellesiirtymisikää edelleen nostetaan, hyväksytty työkyvyttömyyseläkejärjestelmän uudistus pannaan määrätietoisesti täytäntöön ja terveydenhuollon rakenneuudistusta jatketaan;

- vahvistaa edelleen ja kohdentaa paremmin aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jolla parannetaan erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja tiettyjen maantieteellisten alueiden työmarkkinatilannetta;

- kehittää osaamista muun muassa lisäämällä aikuisväestön osallistumista elinikäiseen oppimiseen; kehittää edelleen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen edellytyksiä vastata paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja varmistaa, että kaikilla on pääsy korkeatasoisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen piiriin.

MALTA

1. Maltan bruttokansantuotteen (BKT) kasvun odotetaan olleen 2,1 prosenttia vuonna 2008, eli hitaampaa kuin vuonna 2007 (3,9 prosenttia). Vuonna 2009 BKT:n kasvun odotetaan edelleen heikkenevän. Inflaatio kiihtyi vuoden 2008 puolivälissä 4,7 prosenttiin elintarvikkeiden ja öljyn kansainvälisten hintojen nousun vuoksi. Sitä saattoivat kiihdyttää myös heikko kotimainen kilpailu ja suuri riippuvuus tuontienergiasta. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 2008, ja julkisen talouden alijäämä kasvoi 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Maailmanlaajuisen kysynnän heikkeneminen kasvatti vaihtotaseen alijäämää.

2. Työllisyyden kasvu hidastui vuonna 2008, ja suuntauksen odotetaan jatkuvan vuonna 2009, kun taloudellinen toimeliaisuus hidastuu. Naisten työllisyys lisääntyi vuonna 2007 hieman, mutta se on edelleen vain 36,9 prosenttia, mikä on EU:n alhaisin lukema. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste aleni vuonna 2007 (28,3 prosenttiin). Vuonna 2008 työttömyys todennäköisesti kasvaa 6,5 prosenttiin. Tämä vaikuttaa ensisijaisesti vähän koulutettuihin työntekijöihin teollisuudessa ja matkailualalla, mutta myös muut sektorit (rahoituspalvelut ja tieto- ja viestintätekniikka) ovat yhä pahemmin uhattuina.

3. Malta ilmoitti hiljattain talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, muun muassa infrastruktuuri-, ympäristö- ja matkailualalla tehtävistä lisäinvestoinneista ja kotitalouksien verotuksen keventämisestä.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Malta on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Malta on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Kilpailun lisäämisessä ja työmarkkinoiden uudistamisessa on tapahtunut edistymistä. Vuoden 2008 myönteisiä aloitteita ovat telakoiden yksityistämiseen tähtäävät alustavat toimet, yhdennetyn joustoturvamallin käyttöönotto ja hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevien tavoitteiden asettaminen. Lisätoimenpiteitä tarvitaan terveydenhuoltojärjestelmän, liiketoimintaympäristön ja energiamarkkinoiden toiminnan kehittämiseksi. Julkisen talouden vakauttaminen on hidastunut vuonna 2008.

6. Malta on erittäin riippuvainen ulkomailta tuodusta energiasta, luonnonvaroista, tuotantopanoksista ja kulutushyödykkeistä. Maltan talouskehitys perustuukin maan henkiseen pääomaan, ja sillä saralla tarvitaan mittavia parannuksia. Erityisesti on vähennettävä varhaista koulunkäynnin keskeyttämistä. Koska kyseessä on pieni talous, kilpailukysymykset ovat erityisen merkittäviä ja edellyttävät liiketoimintaympäristön kehittämistä sekä energialähteiden monipuolistamista. Julkisten varojen tehokas käyttö edellyttää myös terveydenhuoltojärjestelmän uudistusten jatkamista. Vaikka Malta on jo monipuolistanut taloutensa perustaa, sen on edelleen vähennettävä suurta riippuvuutta matkailusta ja elektroniikkateollisuudesta. Kilpailukyvyn turvaaminen edellyttää lisää tuottavuutta parantavia rakenneuudistuksia ja palkankorotusten sitomista tuottavuuden lisääntymiseen. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Malta jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Malta

- edistää kilpailua inflaation hillitsemiseksi ja kilpailukyvyn ylläpitämiseksi erityisesti vähentämällä valtiontukia ja kohdistamalla ne horisontaalisiin tavoitteisiin sekä vahvistamalla kilpailuviranomaisten toimintaa;

- nopeuttaa toimia työntekijöiden, erityisesti naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden, määrän lisäämiseksi työmarkkinoilla, muun muassa helpottamalla lastenhoitopalvelujen saantia; tehostaa toimia pimeän työn vähentämiseksi ja kannustaakseen työmarkkinoille osallistumista muun muassa tiukentamalla pääsyä etuusjärjestelmän piiriin.

ALANKOMAAT

1. Alankomaiden bruttokansantuotteen (BKT) reaalikasvu on vuonna 2008 hidastunut 1,9 prosenttiin, kun se vuonna 2007 oli 3,5 prosenttia. Vuonna 2009 kasvu supistuu edelleen maailmanlaajuisen laskusuhdanteen, investointien vähenemisen ja yksityisen kulutuksen merkittävän vähenemisen seurauksena. Elintarvikkeiden ja energian hintojen taannoinen nousu on kiihdyttänyt inflaatiota 2,2 prosenttiin vuonna 2008. Julkisen talouden ylijäämä on vuonna 2008 kasvanut 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Maailmanlaajuisesta laskusuhdanteesta huolimatta Alankomaiden vaihtotaseen ylijäämän odotetaan vuonna 2008 olevan yli 8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja supistuvan 6,5 prosenttiin vuonna 2009.

2. Työllisyys jatkaa kasvuaan (vuonna 2008 hieman alle 2 prosenttia), mutta vuonna 2009 sen odotetaan kääntyvän negatiiviseksi. Tämän ansiosta työttömyys on vähentynyt vuonna 2008, mutta vuonna 2009 sen odotetaan jälleen lisääntyvän. Työnantajat ovat toistaiseksi olleet vastahakoisia turvautumaan irtisanomisiin, koska pelkäävät, etteivät saa ammattitaitoista työvoimaa sitten kun talous alkaa jälleen elpyä. Pahiten joutuvat kärsimään todennäköisesti teollisuus ja rahoitusala.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Alankomaat on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi rahoitusalan toimenpiteitä osana koordinoitua EU:n lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Lisäksi Alankomaat ilmoitti hiljattain talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, joihin sisältyy muun muassa pk-yritysten yritysverojen alentaminen ja työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen alentaminen.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Alankomaat on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Alankomaat on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa toteuttamista. Se on toteuttanut toimenpiteitä työvoiman tarjonnan parantamiseksi, mutta lisätoimia tarvitaan tehtyjen työtuntien kokonaismäärän lisäämiseksi. Jonkin verran edistymistä on tapahtunut ohjausjärjestelmien parantamisessa ja johdonmukaisen T&K- ja innovaatiostrategian käyttöönotossa sekä innovaatiopolitiikan eri toimien tehostamisessa.

6. Lisäämällä tehtyjen työtuntien määrää ja parantamalla T&K- ja innovaatiotuloksia voidaan osaltaan vahvistaa talouden suorituskykyä tulevaisuudessa. Haasteena on muuntaa pitkän aikavälin T&K-strategia johdonmukaisiksi ja tehokkaiksi toimenpiteiksi, joiden avulla voidaan lisätä erityisesti yksityisiä T&K-menoja. Väestön ikääntymistä ja siitä johtuvaa työvoiman tarjonnan vähenemistä silmällä pitäen on huolehdittava julkisen talouden kestävyydestä pitkällä aikavälillä. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Alankomaat jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Alankomaat

- toteuttaa lisätoimenpiteitä muun muassa työmarkkinoiden siirtymien edistämiseksi yhdennetyn joustoturvamallin mukaisesti, jotta voidaan parantaa erityisesti naisten, ikääntyneiden työntekijöiden ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistumista työmarkkinoille ja lisätä siten tehtyjen työtuntien määrää.

ITÄVALTA

1. Itävallan bruttokansantuotteen (BKT) kasvu hidastui vuonna 2008 1,7 prosenttiin, kun se vuonna 2007 oli 3,1 prosenttia. Kasvun odotetaan supistuvan yli 1 prosenttiyksiköllä viennin vähenemisen ja investointien vähenemisen seurauksena. Kuluttajahintainflaatio oli vuoden 2008 puolivälissä lähes 4 prosenttia, mutta on nyt laantumassa. Itävallan julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2008 vähäinen, 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta vuonna 2009 se todennäköisesti kasvaa merkittävästi. Koska vaihtotaseen ylijäämän odotetaan vuonna 2008 olevan yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja sen pitäisi ennusteiden mukaan pysytellä lähellä tätä tasoa myös vuosina 2009 ja 2010, ulkoinen tasapaino on hyvä.

2. Työllisyys kasvoi noin 1,6 prosenttia vuonna 2008, mutta vuonna 2009 sen odotetaan vähenevän ja työttömyyden lisääntyvän. Eniten kärsivät ne työntekijäryhmät, joiden työllistymisnäkymät ovat perinteisesti olleet vähäiset, eli etenkin ikääntyneet työntekijät ja vähäisen ammattitaidon omaavat koulunsa keskeyttäneet. Ensimmäiseksi ovat vähentyneet oppisopimuspaikat ja teollisuuden tilapäistyöpaikat. Tällä hetkellä eniten kärsivä talouden ala on autoteollisuus.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Itävalta on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana koordinoitua EU:n lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Lisäksi Itävalta ilmoitti hiljattain talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutetuista toimenpiteistä, muun muassa verojen alentamisesta ja kotitalouksille suunnatusta lisätuesta sekä infrastruktuuriin, energiatehokkuuteen ja T&K-toimiin suunnattujen investointien lisäämisestä.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Itävalta on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Itävalta on jatkanut kansallisen uudistusohjelman toteuttamista. Se on toteuttanut toimenpiteitä ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostamiseksi, muita heikommassa asemassa olevien nuorten koulutustason parantamiseksi, sukupuoleen perustuvan työmarkkinoiden jakautumisen poistamiseksi ja yrittäjäkoulutuksen kehittämiseksi. Nyt tarvitaan lisätoimia julkisen talouden vakauttamiseksi keskipitkällä aikavälillä ja kilpailun lisäämiseksi.

6. Itävallan keskeinen haaste keskipitkällä aikavälillä on kehittää talouttaan nykyistä osaamiskeskeisemmäksi. Vaikka panostusta T&K-toimiin ja innovointiin on lisätty, siitä ei ole vielä näkyvissä konkreettisia tuloksia, minkä vuoksi olisi kiinnitettävä enemmän huomiota myös henkisen pääoman muodostukseen. Jatkuva palkkamaltti on parantanut Itävallan kansainvälistä kilpailuasemaa ja edistänyt työpaikkojen luomista kasvavalle työvoimalle. Itävallan haasteena on varmistaa, että työvoimaresursseja, erityisesti ikääntyneitä työntekijöitä, hyödynnetään tehokkaammin, ja parantaa muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integroitumista, koulutusta ja työpaikkakoulutusta. Sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyden varmistaminen perustuu julkisen talouden pysyvään vakauttamiseen. Tämä taas on sovitettava yhteen julkisten menojen lisäämisen kanssa aloilla, jotka ovat ratkaisevia keskipitkän aikavälin kasvun kannalta. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Itävalta jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Itävalta

- parantaa edelleen kannustimia ikääntyneiden työntekijöiden pitämiseksi työelämässä toteuttamalla kattavan strategian, johon kuuluvat ammatillinen jatkokoulutus, työolojen mukauttaminen ja varhaiseläkkeelle siirtymistä koskevien edellytysten tiukentaminen; ja parantaa heikommassa asemassa olevien nuorten koulutustasoa.

PUOLA

1. Puolan bruttokansantuotteen (BKT) kasvu hidastui 5 prosenttiin vuonna 2008, kun se vuonna 2007 oli 6,7 prosenttia. Voimakas kasvu johtui ennen muuta yksityisestä kulutuksesta ja runsaista investoinneista. Vuonna 2009 BKT:n kasvu hidastuu edelleen viennin ja investointi-ilmapiirin heikkenemisen vuoksi. Inflaatio oli vuonna 2008 korkeimmillaan noin 4 ¼ prosenttia, mutta vuonna 2009 sen odotetaan hidastuvan. Julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2008 kasvaneen hieman, 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2009 sen ennakoidaan edelleen kasvavan noin 1 prosenttiyksiköllä. Vaihtotaseen alijäämä oli 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja sen odotetaan pysyttelevän samalla tasolla myös vuonna 2009.

2. Työllisyys kasvoi vuonna 2008 3 prosentilla ja työttömyys puolestaan väheni edelleen 7,4 prosenttiin. Työllisyyden kasvu kuitenkin hidastuu huomattavasti vuonna 2009, ja työttömyyden odotetaan lisääntyvän selvästi yli 8 prosenttiin. Työmarkkinoiden tämänhetkinen kehitys osoittaa, että taloudellisen toimeliaisuuden hidastumisesta ovat kärsineet pahiten vientiin suuntautuneet alat, teollisuus sekä rakennus- ja kuljetusala. Työelämään osallistumista pyritään kannustamaan voimakkaammin ja parantamaan työvoiman liikkuvuutta eri sektorien ja toimialojen välillä, sillä näin voidaan osaltaan edistää myös talouden kustannuskilpailukyvyn palautumista työllisyyden nopean kasvun ja palkkojen nousun jälkeen.

3. Puola ilmoitti äskettäin talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, joihin sisältyy muun muassa tuki pk-yrityksille ja pienituloisille kotitalouksille.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Puola on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun lähentymisohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimenpiteet olisi toteutettava nopeasti, jotta niillä voidaan tukea siirtymistä vähäpäästöiseen talouteen ja parantaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

5. Puola on jatkanut kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Se on toteuttanut toimenpiteitä verkkotoimialojen kilpailukyvyn parantamiseksi, aktiivisen työmarkkinapolitiikan lujittamiseksi, yrittäjien oikeudellisen toimintaympäristön kehittämiseksi sekä työmarkkinoiden ja yleissivistävän ja ammattikoulutuksen välisten yhteyksien parantamiseksi. Lisätoimia tarvitaan menojen ohjauksen ja T&K-toiminnan tehostamiseksi, etuusjärjestelmien uudistamiseksi ja elinikäiseen oppimiseen osallistumisen lisäämiseksi.

6. Puolan talouden suorituskykyä heikentävät eräät toisiinsa liittyvät rakenteelliset ongelmat sekä työvoiman alhainen tuottavuus ja sen alhainen käyttöaste. Keskittämällä toimet sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksen loppuunsaattamiseen ja ikääntyneiden työntekijöiden lukumäärän lisäämiseen voitaisiin sekä lisätä työvoiman tarjontaa että parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Kasvua ja työllisyyttä voitaisiin tukea tehostamalla toimia liiketoimintaympäristön parantamiseksi, infrastruktuurin kehittämiseksi ja henkisen pääoman laadun parantamiseksi. Eurooppa-neuvoston hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti.

7. Edistymistä koskevan komission arvion perusteella neuvosto suosittaa, että Puola jatkaa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Erityisesti suositellaan, että Puola

- pitää kiinni julkisen talouden kurinalaisuudesta keskipitkällä aikavälillä ja ottaa käyttöön lisämekanismeja menojen ohjauksen tehostamiseksi erityisesti uudistamalla maanviljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmää;

- jatkaa julkisen tutkimussektorin uudistamista T&K- ja innovaatiotoiminnan tehostamiseksi ja tukee yksityisen sektorin T&K-toimintaa;

- nopeuttaa investointeja energia- ja kuljetusalan infrastruktuureihin tehostamalla menettelyjä ja rakennerahastojen varojen käyttöä;

- kehittää yhdennetyn joustoturvamallin toteuttamalla aktiivista ikääntymisstrategiaa, tehostamalla toimia aktiivisen työmarkkinapolitiikan parantamiseksi erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta, tarkastelemalla uudelleen etuusjärjestelmiä työelämään osallistumisen lisäämiseksi ja ottamalla käyttöön elinikäistä oppimista koskevan strategian.

PORTUGALI

1. Portugalin bruttokansantuotteen (BKT) kasvu hidastui 0,2 prosenttiin vuonna 2008, kun se vuonna 2007 oli lähes 2 prosenttia. Hidastuminen johtui investointien vähenemisestä ja viennin heikkenemisestä. Vuonna 2009 kotimaisen kysynnän odotetaan heikkenevän edelleen, jolloin myös BKT:n kasvu hidastuu. Inflaatio kiihtyi vuonna 2008 2,7 prosenttiin, mutta pysytteli euroalueen keskiarvon alapuolella. Nyt se on hidastumaan päin maailmanmarkkinahintojen viimeaikaisen laskevan suuntauksen ja kysynnän heikkenemisen vuoksi. Portugalin julkisen talouden alijäämä supistui viime vuosien tapaan ja oli vuonna 2008 hieman yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuonna 2008 11,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen viennin kasvun hidastumisen ja perushyödykkeiden korkeiden hintojen takia. Vaihtotaseen alijäämän odotetaan kehittyvän parempaan suuntaan vuonna 2009.

2. Työllisyys lisääntyi Portugalissa hieman vuonna 2007, ja työllisyysaste vakiintui noin 68 prosenttiin. Työttömyys oli vuonna 2007 pahimmillaan 8,1 prosenttia, mutta vuonna 2008 se on jonkin verran vähentynyt. Heikko ulkomainen kysyntä alkaa vaikuttaa työllisyyteen laajalla vientisektorilla. Sitä mukaa kuin taloudessa tapahtuu uusia siirtymiä, rakenteellinen työttömyys lisääntyy, mikä vaikuttaa erityisesti vähän koulutettujen ja muita heikommassa asemassa olevien työntekijäryhmien asemaan.

3. Helpottaakseen finanssikriisiä Portugali on toteuttanut pankkisektorin vakauttamiseksi ja makrotaloudellisen vakauden tukemiseksi rahoitusalan tukitoimenpiteitä osana koordinoitua EU:n lähestymistapaa. Toimenpiteiden odotetaan helpottavan myös rahoituksen saantia ja tukevan sitä kautta kansantaloutta laajemmin. Lisäksi Portugali ilmoitti hiljattain talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, joihin sisältyy muun muassa yritysverotuksen lieventäminen ja tuki pienituloisille kotitalouksille.

4. Komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Portugali on toteuttanut talouden laskusuhdanteen johdosta Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti. Julkisen talouden osalta komissio arvioi tarkistetun vakausohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteensopivuutta. Jäljempänä 7 kohdassa suositeltavat toimen