Syyskuun 28. päivänä 2016 annetun kolmannen kertomuksen jälkeen Turkista Kreikan saarille tulleiden henkilöiden kokonaismäärä oli 5 687. Näin ollen tulijoita oli keskimäärin 81 päivässä. Vaikka päivittäin saapuvien määrä on edelleen suurempi kuin ennen kesää, luvut ovat paljon pienempiä kuin samaan aikaan viime vuonna (28. syyskuuta ja 4. joulukuuta 2015 välisenä aikana yhteensä noin 390 000) ja julkilausumaa edeltäneenä kuukautena (päivittäin keskimäärin yli 1 700 ihmistä). EU:n ja Turkin julkilausuman jälkeen Egeanmerellä on kirjattu hukkuneeksi tai kadonneeksi 63 ihmistä. Vaikka jokainen kuolemantapaus on erittäin valitettava, tapausten määrä on vähentynyt huomattavasti, kun otetaan huomioon, että samaan aikaan vuonna 2015 kuoli yli 592 ihmistä.

Myös muiden julkilausumassa käsiteltyjen tekijöiden osalta on tapahtunut edistystä. Turkista tulevien syyrialaispakolaisten uudelleensijoittaminen on jatkuvasti nopeutunut. EU on myöntänyt yli 2,2 miljardia euroa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen 3 miljardista eurosta, ja 677 miljoonaa euroa on nyt maksettu.

Rajanylitysten määrä on vähentynyt huomattavasti julkilausuman antamisen jälkeen. Väheneminen jatkui tämän kertomuksen kattamalla ajanjaksolla. Henkien menetyksiä tapahtuu vähemmän. Turkista saapuu Kreikan saarille edelleen päivittäin keskimäärin noin 81 henkilöä, mikä on paljon vähemmän kuin huippumäärät samaan aikaan viime vuonna. Palautustahti Kreikasta Turkkiin on kuitenkin liian hidas. Tämän vuoksi Kreikan saarten jo ennestään ylikuormitettuihin vastaanottotiloihin kohdistuu lisäpainetta, mikä on johtanut viime aikoina järjestyshäiriöihin. Vaikka tulijoiden virta Kreikkaan on yleisesti paljon vähäisempi kuin ennen julkilausumaa, tilanne vaatii huolellisen seurannan lisäksi ennen kaikkea lisäponnisteluja tilanteen parantamiseksi Kreikan saarilla.

Yhteistyö Egeanmerellä on syventynyt sen myötä, kun eurooppalaisen raja- ja merivartioston yhteyshenkilö lähetettiin huhtikuussa 2016 Naton lippulaivalle ja eurooppalainen raja- ja rannikkovartiosto allekirjoitti heinäkuussa Naton merivoimaesikunnan kanssa menettelytapaohjeet. Näillä toimijoilla on nyt yhteinen tilannekuva ja varhaisvaroitusjärjestelmä, yhteisiä valvontatoimia ja ne jakavat operatiivista tietoa Kreikan ja Turkin rannikkovartiostojen kanssa. Yhteistyön tavoitteena on jatkuvasti nostaa jo ennestään korkeaa havaitsemisastetta ja nopeuttaa siirtolaisten salakuljetusta koskevaa tiedonvaihtoa. Nato on hiljattain antanut eurooppalaiselle raja- ja merivartiostolle välineet, jotta se pääsee Naton alueelliseen rajoitettuun verkkoon. Tämä on yksi tiedonvaihtokanava lisää operaatioiden välillä.

Rajoilla tarjottavan tuen osalta eurooppalaisella raja- ja merivartiostolla oli 5. joulukuuta Kreikassa 682 virkamiestä, joista yhteensä 54 oli mukana EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanossa. Tämän perusteella vierailevista virkamiehistä on 13 henkilön vaje 14. joulukuuta saakka, ja sen jälkeen vaje kasvaa 57:ään. Europolin osalta niiden järjestelykeskuksiin sijoitettujen vierailevien virkamiesten, jotka tekevät toisen linjan tarkastuksia, määrä on kasvanut 24:ään (mukaan lukien 21 vierailevaa virkamiestä ja kolme virkamiestä Europolin omasta henkilöstöstä). Viidelle saarelle toisen linjan tarkastuksia tekemään lähetetyn Europolin henkilöstön lisäksi Euroopan unionin alueelliseen toimintayksikköön Pireuksessa on toistaiseksi sijoitettuna neljä ylimääräistä virkamiestä koordinointitehtäviin. Apuvoimien lähettäminen Europolin kautta jatkuu ilmeisesti riittävänä, mutta mukautustarvetta on seurattava tiiviisti muuttovirtojen tulevan kehityksen varalta.

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolla oli 5. joulukuuta Kreikassa 93 tulkkia ja 74 jäsenvaltioiden asiantuntijaa, joista 52 on järjestelykeskuksissa ja 39 toimii tapauskäsittelijöinä. Tämänhetkinen vaje on 61 tapauskäsittelijää. Lisähenkilöstön tarpeesta johtuen Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto esitti 11. marraskuuta uuden pyynnön, jossa se pyysi jäsenvaltioilta 150 turvapaikka-asiantuntijaa, mukaan lukien 100 tapauskäsittelijää saarille, mutta 5. joulukuuta mennessä tehtyjen nimitysten perusteella vaikuttaa siltä, että lähetettyjen asiantuntijoiden kokonaismäärä itse asiassa laskee vuoden loppua kohti. Jos tilannetta ei pikaisesti korjata, tällä on huomattava kielteinen vaikutus tapausten käsittelyvauhtiin ja saarten ylikuormituksen kasvun riski suurenee.

Jäsenvaltioiden osallistuminen on välttämätöntä, jotta EU:n virastojen antama tuki julkilausuman täytäntöönpanolle olisi tuloksellista. Lokakuun 20. päivänä kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, miten tärkeää on täyttää kaikki EU:n virastojen henkilöstötarpeet sekä Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston tarpeet turvapaikkavalmiushenkilöistä, jotta etulinjassa olevia jäsenvaltioita voidaan tukea milloin tahansa riittävällä henkilöstöllä. Sen helpottamiseksi, että Eurooppa-neuvoston esittämään lisähenkilöstöpyyntöön voitaisiin reagoida nopeasti, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto on kehittänyt kattavan pilottikoulutusohjelman, jotta Kreikan viranomaisten avuksi voitaisiin lähettää hakemusten käsittelijöitä, joilla on vain rajallista kansallista kokemusta. Edellisissä kertomuksissa esitettyjä henkilöstövajeita ei ole kuitenkaan saatu vielä kaikilta osin täytettyä.

EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa varten nimitetty EU:n koordinaattori huolehti julkilausuman päivittäisestä seurannasta Kreikan ja Turkin viranomaisten, EU:n virastojen, kansainvälisten järjestöjen ja muiden jäsenvaltioiden kanssa. Ensisijaista oli vauhdittaa turvapaikkamenettelyjä, lisätä Kreikan saarilta Turkkiin palautettavien määrää ja perustaa järjestelykeskuksiin asianmukaiset turvajärjestelyt. Jotta julkilausuma saadaan pantua täytäntöön kokonaisuudessaan ja jotta voidaan lievittää Kreikan saariin kohdistuvia paineita, täytäntöönpanoa on tehostettava ja nopeutettava. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon EU:n toimet EU:n koordinaattori on laatinut yhdessä Kreikan viranomaisten kanssa yhteisen toimintasuunnitelman, joka julkaistaan tänään. Sitä laadittaessa on otettu huomioon, että lisätoimia vaaditaan kaikilta – Kreikalta, jäsenvaltioilta, eurooppalaiselta raja- ja merivartiostolta, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolta, komissiolta ja kansainvälisiltä järjestöiltä (Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu) – jotta julkilausuma saadaan pantua täytäntöön kokonaisuudessaan ja etenkin jotta Kreikan saariin kohdistuvaa painetta saadaan lievennettyä. Tällä tavalla yhdessä toimimalla pyritään etenkin purkamaan turvapaikkahakemusten kertymää Kreikan saarilla huhtikuuhun 2017 mennessä. Komissio vahvistaa omasta puolestaan yhteisen toimintasuunnitelman keskeiset kohdat, jotka on esitetty liitteessä 1.

Syyskuun 28. päivänä 2016 annetun kolmannen kertomuksen jälkeen alkuperämaahansa on palannut vapaaehtoisesti 869 henkilöä Manner-Kreikasta ja 163 henkilöä saarilta. Heitä on tuettu vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen tukiohjelmasta. Yhteensä 5 710 henkilöä on osallistunut kyseiseen ohjelmaan Kreikasta 1. tammikuuta 2016 lähtien. Toimien tehostamiseksi ohjelmaa on mukautettu. Nyt kaikkien saarilta ohjelmaan osallistuvien pitäisi saada kaikki uudelleenkotouttamisavun hyödyt. Kaikkea palauttamiseen liittyvää toimintaa tukisi, jos Kreikka osallistuisi täysimääräisesti EU:n rahoittamiin palauttamisohjelmiin (etenkin eurooppalaisten uudelleenkotouttamisvälineiden verkosto) ja hyödyntäisi mahdollisimman täysimääräisesti näiden ohjelmien tarjoamaa taloudellista ja teknistä tukea.

Muut kuin syyrialaiset palautetaan Turkkiin laivalla ja siirretään Kirklarelin säilöönottoyksikköön, jossa heille annetaan tietoa heidän oikeuksistaan, kuten mahdollisuudesta hakea suojeluasemaa Turkissa. Tietojen mukaan tähän mennessä Turkin viranomaisille on jättänyt hakemuksen 47 henkilöä, joista yhdelle on myönnetty pakolaisasema ja 46 on vapautettu säilöönottoyksiköstä hakemustensa käsittelyn ajaksi. Tähän mennessä alkuperämaihinsa on palautettu 417 henkilöä, jotka eivät hakeneet pakolaisasemaa Turkissa. Syyrialaiset palautetaan Kreikan saarilta lentokoneella ja sijoitetaan Duzicin pakolaisleirille. Heillä on oikeus hakea tilapäistä suojelua, ja tilapäistä suojelua varten suoritettavan nopean ennakkorekisteröinnin jälkeen he saavat vapaasti joko asettua valitsemaansa maakuntaan tai jäädä leirille. Tähän mennessä kaikki palautetut syyrialaiset ovat suorittaneet ennakkorekisteröinnin lukuun ottamatta kymmentä henkilöä, jotka päättivät palata vapaaehtoisesti Syyriaan. UNHCR ja EU:n Turkin-edustusto vierailivat hiljattain Kirklarelin säilöönottokeskuksessa ja Duzicin pakolaisleirillä.

Palautusten määrä on ollut kaiken kaikkiaan vähäinen ja vieläpä vähäisempi kuin saapuvien määrä. Palautusten määrä kasvoi hieman lokakuussa, jolloin niitä toteutettiin viikoittain, mutta marraskuun ensimmäisellä puoliskolla (jolloin palautettiin ainoastaan neljä pakistanilaista) oli havaittavissa, että Turkin viranomaiset eivät vastanneet EU:n ja Turkin julkilausuman mukaisiin palautusta koskeviin Kreikan viranomaisten pyyntöihin tai vastasivat niihin viiveellä. Vaikka Kreikan turvapaikkavirasto on kaksinkertaistanut saarilla työskentelevien asiantuntijoiden määrän ja lisää asiantuntijoita palkattaneen vuoden loppuun mennessä, tarvitaan lisätoimia, kuten lisää jäsenvaltioiden asiantuntijoita Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston välityksellä, jotta turvapaikkahakemusten ensimmäisen vaiheen käsittelyä voidaan vauhdittaa ja jotta palautusten määrää saadaan lisättyä ja pidettyä tasaisena.

Syyskuun 28. päivänä 2016 annetun kolmannen kertomuksen jälkeen ja Turkin yhteyshenkilöiden palattua saarille ja palautusten käynnistyttyä uudelleen syyskuun alussa Turkkiin on palautettu julkilausuman puitteissa 170 sääntöjenvastaisesti Turkin kautta Kreikkaan saapunutta henkilöä, mukaan lukien 42 syyrialaista. Näin Turkkiin EU:n ja Turkin julkilausuman jälkeen palautettujen kokonaismäärä nousee 748 henkilöön. Palautettavien joukossa oli muun muassa 394 pakistanilaista, 61 afgaania, 68 algerialaista, 17 irakilaista, 26 bangladeshilaista, 18 iranilaista, 16 srilankalaista ja 15 marokkolaista. Palautetut henkilöt olivat saaneet kielteiset turvapaikkapäätökset (mukaan lukien kielteiset päätökset valitusasteessa), olivat peruuttaneet turvapaikkahakemuksensa tai eivät olleet hakeneet turvapaikkaa. Kaikkiaan Kreikasta on palautettu vuoden 2016 aikana Turkkiin joko EU:n ja Turkin julkilausuman tai Kreikan ja Turkin kahdenvälisen takaisinottopöytäkirjan perusteella 1 187 sääntöjenvastaisesti Kreikkaan saapunutta, joista 95 oli syyrialaisia.

Julkilausuman mukaan kaikki Turkista Kreikan saarille 20. maaliskuuta jälkeen sääntöjenvastaisesti tulevat uudet maahantulijat ja turvapaikanhakijat, joiden hakemuksilta on todettu puuttuvan tutkittavaksi ottamisen edellytykset tai joiden hakemukset on todettu perusteettomiksi, palautetaan Turkkiin. Nämä toimenpiteet toteutetaan noudattaen tiukasti EU:n ja kansainvälistä oikeutta sekä palauttamiskiellon periaatetta.

Kaikilla hotspot-alueiksi luokitelluilla saarilla järjestettiin heinä-elokuussa tiedotuskampanja, jossa tulijoille tiedotettiin heidän oikeuksistaan ja vaihtoehdoistaan. Sen jatkoksi komissio auttaa Kreikan viranomaisia perustamaan pysyviä tiedotuspisteitä kaikille hotspot-alueille. Niiden henkilöstö muodostuu Kreikan viranomaisten sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen asiantuntijoista, ja ne antavat maahantulijoille luotettavaa tietoa. Chiokselle on jo perustettu tällainen tiedotuspiste, ja sellainen on tekeillä myös Lesbokselle. Komissio valmistelee tausta-asiakirjoja ja tiedotusmateriaalia yhteistyössä Kreikan viranomaisten, EU:n virastojen, Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön sekä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) kanssa.

Oikeudelliset toimet

Hiljattain perustettu muutoksenhakuviranomainen ja sen kuusi pysyvää valituslautakuntaa ovat nyt toiminnassa (samoin kuin pysyvien lautakuntien varalautakunta). Ne käsittelevät 20. heinäkuuta jälkeen tehdyt valitukset Kreikan turvapaikkaviraston ensimmäisessä käsittelyasteessa tekemistä päätöksistä hakemuksen tutkittavaksi ottamista ja niiden hakemuksen perusteiden tutkimista koskevien menettelyjen mukaisesti, joita sovelletaan sellaisten maiden kansalaisiin, joiden turvapaikkahakemusten hyväksymisaste on matala. Uuden muutoksenhakuviranomaisen tehokkuuden parantamiseksi ja toisen asteen päätösten määrän kasvattamiseksi Kreikan hallitus päätti 25. lokakuuta perustaa seitsemän uutta valituslautakuntaa, jolloin niitä on yhteensä 13. Valituslautakuntien määrä on tarkoitus nostaa 20:een helmikuun 2017 loppuun mennessä. Tavoitteena on saada nostettua kuukausittain tehtävien päätösten määrää. Oikeusministeriö ja UNHCR ovat saattaneet päätökseen seitsemän uuden valituslautakunnan jäsenten valinnan, ja komiteoiden odotetaan olevan toimintavalmiita joulukuun loppuun mennessä. Komissio jatkaa Kreikan viranomaisten tukemista turvapaikkahakemusten ensimmäisen ja toisen käsittelyvaiheen nopeuttamisessa sekä turvapaikkaviraston ja muutoksenhakuviranomaisen tuottavuuden parantamisessa.

Turvapaikkaviraston Kreikan saarilla sovellettavien menettelyjen mukaisesti tähän mennessä tekemistä 6 040 päätöksestä, jotka koskevat hakemuksen tutkittavaksi ottamista ja perusteita, on tehty yhteensä 2 014 valitusta. Näistä 2 014 valituksesta on tehty 838 päätöstä (eli valituksista on käsitelty 42 prosenttia). Tutkittavaksi ottamisesta tähän mennessä tehdyistä 407:stä toisen asteen päätöksestä 17:ssä vahvistettiin ja 390:ssä kumottiin ensimmäisen asteen päätös olla ottamatta hakemusta tutkittavaksi. Perusteita koskevista 431:stä toisen asteen päätöksestä 369:ssä vahvistettiin ja 62:ssa kumottiin ensimmäisen asteen kielteinen päätös.

Uusien valituslautakuntien olennaisena tehtävänä on varmistaa, että kaikilla on mahdollisuus käyttää laillisia oikeuksiaan. Päätöksenteko on kuitenkin ollut hidasta, millä on suora vaikutus julkilausuman täytäntöönpanoon. Uudet valituslautakunnat ovat tehneet tähän mennessä 366 EU:n ja Turkin julkilausumaan liittyvää päätöstä, joista 14 koski hakemuksen tutkittavaksi ottamista ja 352 perusteita. Kreikan korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsiteltiin 29. marraskuuta uusien valituslautakuntien kokoonpanon perustuslainmukaisuutta, ja korkein hallinto-oikeus antanee tuomionsa vuoden loppuun mennessä. Tuomiolla on suuri merkitys päätettäessä etenemisestä monissa muissa tapauksissa.

Operatiiviset toimet

Vastaanottokapasiteetin ylikuormituksen kasvu järjestelykeskuksissa ja maahantulijoiden ja paikallisen väestön saarilla hiljattain aiheuttamat järjestyshäiriöt ovat vaikeuttaneet jo ennestään vaikeita työskentely- ja elinoloja saarilla. Saarilla on 16 295 tulokasta mutta virallisia vastaanottopaikkoja on vain 7 450. UNHCR:n vuokrajärjestelyn avulla on saatu 754 lisäpaikkaa. Tilanteen hallintaa hotspot-alueilla vaikeuttaa Kreikan viranomaisiin mantereella kohdistuva suuri paine: Kreikan viranomaisten mukaan mantereella ja saarilla oli 6. joulukuuta yhteensä noin 62 000 tulokasta.

Sen lisäksi, että Kreikka on yrittänyt nopeuttaa turvapaikkahakemusten käsittelyä ja sääntöjenvastaisesti saapuneiden palauttamista Turkkiin, se on toteuttanut useita toimenpiteitä helpottaakseen järjestelykeskusten ylikuormitusta. Haavoittuvassa asemassa olevia maahanmuuttajia ja perheitä on siirretty UNHCR:n vuokrajärjestelyyn tai saarilla sijaitseviin hotelleihin. Henkilöitä, joita ei voida palauttaa EU:n ja Turkin julkilausuman nojalla Turkkiin, haavoittuvia ryhmiä ja ilman huoltajaa olevia alaikäisiä siirretään myös mantereelle. Mantereelle oli siirretty 1. joulukuuta mennessä yhteensä 2 675 tällaista henkilöä. Heidät on siirretty UNHCR:n vuokrajärjestelyyn tai mantereella sijaitseviin majoituspaikkoihin tai he ovat hankkineet mantereelta majoituksen omin avuin. Sopivan majoituksen järjestäminen ilman huoltajaa oleville alaikäisille on edelleen komission tärkeysjärjestyksen kärjessä, ja se on myöntänyt rahoitusta vastaanottovalmiuksien lisäämiseen. Se on myös kannustanut jäsenvaltioita ottamaan Kreikasta ja Italiasta sisäisenä siirtona enemmän ilman huoltajaa olevia alaikäisiä.

Lesboksella on otettu käyttöön nopeutettu menettely tulijoille Maghreb-maista, Pakistanista ja Bangladeshista. Siinä rekisteröinti, haastattelu ja tiedoksianto tapahtuvat muutamassa päivässä. Kreikan viranomaiset tekevät myös paikallisten viranomaisten kanssa yhteistyötä lisätäkseen säilöönottokapasiteettia tai laajentaakseen saarilla jo sijaitsevia tiloja, jotta maasta poistamista edeltävään säilöönottoon saataisiin enemmän paikkoja. On edelleen tarpeen varmistaa, että saarilla on riittävästi talvioloihin soveltuvaa majoitusta, ja majoitustiloja ollaankin parantamassa. Humanitaarisen alan kumppanit ovat jakaneet saarilla talvioloja varten EU:n tuella vaatteita ja taloustarvikkeita.

Tiettyjen turvallisuusriskien torjumiseksi ja yleisen järjestyksen parantamiseksi saarilla Kreikan poliisi on laatinut turvallisuus- ja evakuointisuunnitelmat, jotka kattavat kaikki järjestelykeskuksissa olevat henkilöt ja organisaatiot. Hätätilanteiden varalta on laadittu järjestelykeskuksissa työskentelevien EU:n virastojen henkilöstön ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden evakuointiohjeet. Kreikan poliisi on lähettänyt saarille lisää poliisivoimia ja muun muassa sijoittanut erikoiskoulutettuja mellakkaryhmiä lähelle paikkoja, joissa käsitellään turvapaikkahakemuksia. Se aikoo lähettää poliisivoimia vielä lisää. Myös Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto on kohentanut turvapaikka-asioiden käsittelytilojen turvallisuutta järjestelykeskuksissa.

Tähänastisista parannuksista huolimatta tilanne saarilla edellyttää vielä lisätoimia. Menettelyjen parantamiseksi rekisteröinti- ja tunnistusyksikön olisi saatava pikaisesti valmiiksi ja käyttöön järjestelykeskusten viralliset menettelytapaohjeet, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon EU:n ja Turkin julkilausuma. Hakemuksen tekemisen ja jättämisen välistä aikaa olisi lyhennettävä, jotta turvapaikkahakemuksen tehneellä henkilöillä olisi mahdollisuus jättää hakemus mahdollisimman pian, kuten turvapaikkamenettelydirektiivin 6 artiklan 2 kohdassa edellytetään. Järjestelykeskusten kreikkalaiset pysyvät koordinaattorit eivät ole vielä aloittaneet tehtävissään, vaikka kuuden viime kuukauden aikana on toistuvasti ilmoitettu, että heidät nimitetään pian. Heitä tarvitaan kiireesti huolehtimaan järjestelykeskusten yleisestä hallinnoinnista, myös turvallisuuden varmistamiseksi. Poliisivoimia tarvitaan myös paljon lisää. Arvion mukaan nykyisenlaisten järjestelykeskusten turvallisuuden ja yleisen järjestyksen tyydyttävään turvaamiseen riittävä poliisivoima olisi saarten erilaisista tarpeista riippuen kolme tai jopa neljä kertaa suurempi kuin niihin tällä hetkellä lähettyjen poliisien määrä.