Ensimmäisen erän kokonaismäärä oli kolme miljardia euroa, joista miljardi euroa otettiin käyttöön EU:n talousarviosta ja kaksi miljardia jäsenvaltioilta. Myös toisen erän kokonaismäärä on kolme miljardia euroa, joista kaksi miljardia euroa on peräisin EU:n talousarviosta ja miljardi euroa jäsenvaltioilta.

Muuttajia uudelleensijoitettiin Turkista EU:hun julkilausumassa esitetyn yksi yhdestä ‑järjestelyn mukaisesti. EU:n ja Turkin julkilausuman mukaisesti 4. huhtikuuta 2016 lukien uudelleensijoitettujen henkilöiden kokonaismäärä (tilanne joulukuussa 2019) on 25 560 (joista 7 020 vuonna 2019). Turkkiin on julkilausuman nojalla palautettu 1 995 tulijaa (joista 189 vuonna 2019) ja Kreikan ja Turkin kahdenvälisen pöytäkirjan nojalla 601 tulijaa. Vapaaehtoinen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmä on erillinen yksinkertaistettu uudelleensijoittamisjärjestelmä, joka mainitaan EU:n ja Turkin julkilausumassa. Turkki ja EU:n jäsenvaltiot hyväksyivät järjestelmän menettelyohjeet vuonna 2017. EU:n ja Turkin julkilausuman mukaan järjestelmä aktivoidaan, kun sääntöjenvastaiset rajanylitykset Turkin ja EU:n välillä ovat loppuneet tai ainakin vähentyneet huomattavasti ja kestävällä tavalla. Komissio on jatkuvasti kannustanut jäsenvaltioita aktivoimaan vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmän.

Turkki on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi merkittävä vastaanotto- ja kauttakulkumaa pakolaisille ja siirtolaisille. Turkkiin saapuu pääasiassa Syyrian sodan ja Irakin kriisin vuoksi ennennäkemätön määrä ihmisiä, minkä seurauksena maa on ottanut vastaan pakolaisia enemmän kuin mikään muu maa maailmassa, yhteensä noin 4 miljoonaa. Luku sisältää 3,6 miljoonaa rekisteröityä Syyrian pakolaista sekä 370 000 rekisteröityä pakolaista ja turvapaikanhakijaa etupäässä Afganistanista, Irakista, Iranista ja Somaliasta. Turkki jatkaa merkittäviä toimia suurten pakolais- ja siirtolaismäärien tukemiseksi ja vastaanottamiseksi, mutta näillä määrillä on ollut huomattava vaikutus tulijoita vastaanottaneisiin yhteisöihin. Syyrian pakolaisten pitkittynyt oleskelu Turkissa asettaa haasteita pakolaisten, siirtolaisten ja vastaanottajayhteisöjen sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle.

Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevassa lohkossa on toteutettu yhteensä 64 hanketta 19 kumppanin avulla. Hankkeet on toteutettu koordinointivälineen ensimmäisestä ja toisesta erästä. Näiden hankkeiden tarkoituksena on kattaa Turkissa kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien pakolaisten perustarpeet, suojelu, koulutus ja terveydenhuolto. Kaikki ensimmäisen erän sopimukset on saatettu päätökseen, lukuun ottamatta viittä hanketta, jotka päättyvät vuonna 2020. Ensimmäisessä erässä humanitaariseen apuun osoitettiin noin 1,4 miljardia euroa, jotka sidottiin sopimuksin. Määrästä maksettiin 1,3 miljardia euroa. Toisessa erässä sopimukset on tehty 1,022 miljardista eurosta, ja tästä määrästä oli maksettu 590 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2019 mennessä.

On tärkeää huomata, että koordinointivälineen puitteissa annettu apu on hankeperusteista. Maksut riippuvat koordinointivälineen toimia koskevien sopimusten tekemisessä ja toimien toteuttamisessa saavutetusta edistyksestä.

Koordinointiväline pannaan täytäntöön humanitaarisena ja kehitysapuna. Humanitaariseen apuun oli ensimmäisessä erässä osoitettu noin 1,4 miljardia euroa ja kehitysapuun 1,6 miljardia euroa. Koska Syyrian kriisi on pitkittynyt, toisen erän toimissa keskitytään entistä enemmän sosioekonomisiin tukitoimiin ja toimeentulomahdollisuuksien luomiseen. Toisessa erässä humanitaariseen apuun on osoitettu 1,04 miljardia euroa ja kehitysapuun 1,9 miljardia euroa.

Komissio oli kohdentanut koordinointivälineen kaikki toimintamäärärahat 31. joulukuuta 2019 mennessä. Toimintamäärärahojen kokonaismäärä on kuusi miljardia euroa, joista sopimus on tehty 4,7 miljardista eurosta, joista puolestaan on maksettu 3,2 miljardia euroa.

Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevassa lohkossa vuoden 2018 humanitaarisen avun toteutussuunnitelmaan osoitetut 50 miljoonaa euroa on sidottu kokonaan, ja niistä on tehty sopimukset kymmenessä hankkeessa, jotka kattavat terveydenhuolto- ja suojelutoimia. Humanitaaristen määrärahojen jäljelle jäänyt määrä sidottiin vuoden 2019 humanitaarisen avun toteutussuunnitelman välityksellä. Jäljellä olleista 991,88 miljoonasta eurosta 972 miljoonaa euroa on jo sidottu sopimuksin, mukaan lukien nykyisen hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon (ESSN 2) jatkaminen sekä uuden ESSN 3 ‑verkkoa koskevan sopimuksen allekirjoittaminen. ESSN 3 ‑sopimuksen täytäntöönpanon on tarkoitus alkaa huhtikuussa 2020. Jäljelle jääneet 19,50 miljoonaa euroa varattiin puskuriksi uusien Syyriasta saapuvien pakolaisten virtaa koskevien toimien mahdollista rahoittamista varten. Koska puskuria ei käytetty vuonna 2019, näistä määrärahoista olisi tehtävä sopimukset vuoden 2020 ensimmäisten kuukausien aikana. Tämä saattaa päätökseen toisen erän suunnittelun.

Ohjauskomitealta toukokuussa 2019 saadun tuen sekä liittymistä valmistelevan tukivälineen hallintokomitealta heinäkuussa saadun myönteisen lausunnon myötä komissio hyväksyi terveydenhuoltoa, suojelua, sosioekonomista tukea ja kunnallista infrastruktuuria koskevan erityistoimenpiteen. Se rahoitetaan koordinointivälineen kehitysapua koskevasta lohkosta, ja sen kokonaisrahoitus on 1,41 miljardia euroa. Tämän ansiosta komissio pystyi käynnistämään neuvottelut eräistä toisesta erästä rahoitettavista toimista (ks. jäljempänä oleva kuvaus painopistealoittain). Erityistoimenpide täydensi koulutusta koskevaa erityistoimenpidettä, jonka komissio hyväksyi heinäkuussa 2018 ja jota muutettiin joulukuussa 2018. Myös koulutusta koskevaa erityistoimenpidettä rahoitetaan koordinointivälineen kehitysapua koskevasta lohkosta, ja sen kokonaismäärä on 500 miljoonaa euroa.

Päivitetyssä strategia-asiakirjassa esitetään strateginen kehys koordinointivälineen toisen erän suunnittelua ja täytäntöönpanoa varten sekä keskitytään erityisesti tärkeimpiin tavoitteisiin, jotka ovat osallisuus ja omaehtoinen selviytyminen. Asiakirjassa vahvistettiin, että tarvitaan tiivistä koordinointia hallituksen toimien sekä kehitysavun ja humanitaarisen avun välineiden välillä, jotta voidaan määrittää kestävämpiä ja pitkäaikaisempia ratkaisuja pitkittyneeseen kriisiin ja koordinointivälineen voimassaolon jälkeiselle ajalle, kun kuuden miljardin euron tuki on maksettu. Tämä edellyttää strategista siirtymistä humanitaarisesta avusta kehitysapuun koordinointivälineen puitteissa. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota siihen, että tarjotaan kestävää sosioekonomista tukea ja toimeentulomahdollisuuksia sekä vahvistetaan yhteisöjen valmiuksia ottaa vastaan pakolaisia sosiaalista yhteenkuuluvuutta tukien. Turkin viranomaiset ja komissio pyrkivät varmistamaan koordinointivälineen hankkeiden kestävyyden koordinointivälineen voimassaolon päätyttyä. Lisäksi Turkin kansallista järjestelmää olisi valmisteltava ottamaan vastuulleen koordinointivälineen tuen täytäntöönpano, jotta varmistetaan kestävät ratkaisut ja tasa-arvoiset mahdollisuudet käyttää oikeuksia ja palveluja.

Täytäntöönpanosta vastaaville kumppaneille on maksettu ensimmäisessä erässä 1,59 miljardia euroa kehitysapuun osoitetuista yhteensä 1,6 miljardista eurosta. Koordinointivälineen toisessa erässä on tehty sopimukset yli 700 miljoonasta eurosta ja maksettu 165 miljoonaa euroa.

Seuraavaksi esitetään koordinointivälineen molemmista eristä rahoitetun tuen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa saavutettu edistys painopistealoittain:

Koulutus

Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevassa lohkossa jatkettiin koulutusta varten myönnettävän ehdollisen rahansiirto-ohjelman menestyksekästä täytäntöönpanoa. Ohjelmalla tuetaan pakolaislasten koulunkäyntiä suorittamalla joka toinen kuukausi maksuja pakolaisperheille sillä ehdolla, että oppilaat osallistuvat säännöllisesti opetukseen. Toisesta koulutusta varten myönnettävästä ehdollisesta rahansiirto-ohjelmasta oli vuoden 2019 loppuun mennessä tuettu yli 500 000:ta pakolaislasta. Sen on tarkoitus jatkua lokakuuhun 2020 asti. Humanitaarisella rahoituksella on koordinointivälineen ensimmäisessä ja toisessa erässä tuettu myös epävirallista koulutusta ja koulutuksen ulkopuolella olevien lasten osallistumista. Tämä tarkoittaa, että koulutuksen tarjoamiseen hätätilanteissa on sidottu yli 180 miljoonaa euroa.

Kehitysavun osalta ensimmäinen suora avustus opetusministeriölle syyrialaislasten koulutusjärjestelmään integroitumisen ja laadukkaaseen koulutukseen pääsyn lisäämiseksi päättyi toukokuussa 2019. Avustus jatkuu kuitenkin PIKTES II ‑hankkeessa, jonka määrärahat ovat 400 miljoonan euroa. Hankkeen täytäntöönpano kestää joulukuuhun 2021 asti. PICTES-hankkeessa on palkattu yli 4 000 turkin kielen opettajaa antamaan kieliopetusta yli 230 000 lapselle. Lisäksi yli 52 000 oppilasta sai valmistavaa opetusta ja tukiopetusta. Kesäkuussa 2019 koulutetun opetushenkilöstön määrä oli yli 170 000. Noin 5 000:ta henkilöstön jäsentä tuettiin maksamalla palkkaa tai muilla kannustimilla. Koordinointivälineestä jatketaan PIKTES II -hankkeessa syyrialaisoppilaiden koulunkäyntiasteen lisäämistä sekä koulutuslaitosten ja opetushenkilöstön toimintavalmiuksien ja koulutuksen laadun parantamista.

Ensimmäisestä erästä on käynnissä kaksi kuudesta EU:n Syyria-erityisrahastosta toteutettavasta hankkeesta. Näiden kahden hankkeen arvo on yhteensä 120 miljoonaa euroa (ja ne kattavat pääasiassa ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen). Ne olisi saatettava päätökseen vuoteen 2020 mennessä.

Koulujen nykyaikaistamisessa on edistytty hyvin, sillä yli 900 koulua kohteena olleista 970 koulusta on nyt varustettu ja kunnostettu. Koulujen rakentaminen etenee suunnitellusti: tähän mennessä on rakennettu 45 koulua. Koordinointivälineen toisesta erästä myönnetään 100 miljoonaa euroa muuhun koulutusinfrastruktuuriin. EU:n Turkin-edustuston julkaiseman ehdotuspyynnön johdosta elokuussa allekirjoitettiin KfW:n kanssa sopimus noin kymmenen perus- ja keskiasteen koulun, 170 esikoulun ja yhden julkisen koulutuskeskuksen rakentamisesta. Lisäksi EU:n Syyria-erityisrahastosta toteutettava puhdasta energiaa koskeva 40 miljoonan euron hanke etenee. Hankkeen tarkoituksena on tuottaa energiaa kouluihin rakentamalla kaksi aurinkopuistoa ja asentamalla aurinkopaneeleja 120 kouluun.

Suojelu

Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevasta lohkosta on tuettu pakolaisten rekisteröintiä ja henkilöllisyyden varmentamista koskevaa toimintaa, jonka tarkoituksena on laillistaa heidän asemansa Turkin maahanmuuton hallintayksikössä ja edistää heidän pääsyään sosiaalipalvelujen piiriin. Ensimmäisessä erässä tähän tarkoitukseen osoitettiin lähes 185 miljoonaa euroa. Tämä kattoi myös suojelun valtavirtaistamisen. Toisessa erässä sopimukset on tehty yli 75 miljoonasta eurosta, joilla tuetaan pakolaisten rekisteröinnin jatkamista ja heidän asemansa päivittämistä sekä helpotetaan heidän pääsyään erityisten suojelupalvelujen sekä valtion tarjoamien sosiaalipalvelujen piiriin.

Kehitysapua koskevasta lohkosta on avustettu EU:n Syyria-erityisrahaston välityksellä pakolaisten vastaanottamista yhteisökeskuksissa sekä haavoittuvassa asemassa olevien pakolaisten ohjaamista asianmukaisten palvelujen piiriin Turkissa. Erityistoimenpide hyväksyttiin heinäkuussa 2019, ja tätä asiakirjaa laadittaessa neuvottelut suorasta 20 miljoonan euron avustuksesta perhe-, työ- ja sosiaalipalveluministeriölle olivat käynnissä. Avustuksen pitäisi parantaa ennaltaehkäisyyn ja suojeluun tähtäävien sosiaalipalvelujen tarjoamista kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville pakolaisille ja heitä vastaanottaneiden yhteisöjen jäsenille.

Terveydenhuolto

Terveydenhuoltopalvelujen tarjoamista tuetaan yhä enemmän koordinointivälineen kehitysapua koskevasta lohkosta. Siksi humanitaariset kumppanit tarjoavat parhaillaan toisessa erässä rajatun määrän liikkuvia palveluja (joilla vastataan kiireellisiin perusterveydenhuollon, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyden, tarpeisiin) ja erityispalveluja, kuten mielenterveyspalveluja ja psykososiaalista tukea sekä fysioterapiaa ja fyysistä kuntoutusta. Terveydenhuollon painopistealalla odotetaan, että siirtyminen kehitysapuun liittyvään suunnitteluun saadaan kaikilta osin päätökseen vuoden 2020 loppuun mennessä.

Kehitysapua koskevassa lohkossa terveysministeriölle SIHHAT-hankkeessa myönnettävän suoran avustuksen täytäntöönpanon on tarkoitus jatkua marraskuuhun 2020 asti. Vuoden 2019 loppuun mennessä tilanne oli se, että maahanmuuttajille tarkoitettuja terveyskeskuksia oli toiminnassa 176 ja niihin oli palkattu 3 181 terveydenhuollon ammattilaista. Hankkeen täytäntöönpanotahti on hyvä, ja alalla on saatu aikaan konkreettisia tuloksia. SIHHAT-hankkeen tavoitetta on vahvistettu, jotta voidaan edistää erikoistuneita tukipalveluja, kuten mielenterveyspalveluja ja psykososiaalista tukea sekä fysioterapiaa ja kuntoutusta, sekä suojelupalvelujen (joita tuettiin aiemmin humanitaarista apua koskevasta lohkosta) integroimista maahanmuuttajille tarkoitettuihin terveyskeskuksiin. Samaan aikaan EU:n Syyria-erityisrahaston välityksellä toteutetaan Maailman terveysjärjestön hanketta, jolla tuetaan maahanmuuttajille tarkoitettuja terveyskeskuksia, syyrialaisen terveydenhuoltohenkilöstön kouluttamista sekä syyrialaisten lääkärien ja sairaanhoitajien ammattipätevyyden tunnustamista, jotta he voivat työskennellä maahanmuuttajille tarkoitetuissa terveyskeskuksissa. Terveysministeriölle myönnetyn 210 miljoonan euron jatkoavustuksen (SIHHAT 2) pitäisi alkaa kesällä 2020. Neuvottelut sopimuksesta ovat vielä kesken. Avustuksella varmistetaan nykyisten terveydenhuoltopalvelujen jatkuminen, minkä lisäksi sillä vahvistetaan erityispalveluja, kuten lisääntymisterveyden, mielenterveyden ja fyysisen kuntoutuksen palveluja. Lisäksi avustuksella tuetaan terveydenhuollon infrastruktuuria rakentamalla sairaalat Kilisiin ja Hatayhin. Sen jälkeen, kun erityistoimenpide hyväksyttiin heinäkuussa 2019, on myönnetty 90 miljoonan euron määrärahat muuhun terveydenhuollon pienimuotoisen infrastruktuurin rakentamiseen ja/tai korjaamiseen. Hankintamenettelyt käynnistetään vuoden 2020 aikana.

Huolta aiheuttaa edelleen pakolaisten pääsy terveydenhuoltopalvelujen piiriin heidän alkuperäisen rekisteröintipaikkansa ulkopuolella tai heidän ollessaan liikkeellä. Tällöin hoito rajoittuu akuuttihoidon palveluihin ja rokotteisiin. Tämä vaikuttaa kielteisesti matkaa tekeviin pakolaisiin, kausityöntekijöihin ja niihin pakolaisiin, jotka on sijoitettu uudelleen muihin maakuntiin. Komissio seuraa toimintapoliittisia muutoksia tiiviisti ja pyrkii tavoittamaan kohderyhmään kuuluvat pakolaiset SIHHAT-hankkeen liikkuvan terveydenhuollon toiminnalla.

Kunnallinen infrastruktuuri

Jäte- ja vesihuoltolaitoksia rakennetaan parhaillaan Kilisissä, Hatayssa, Gaziantepissa ja Sanliurfassa EU:n Syyria-erityisrahaston hankkeessa, jonka täytäntöönpanosta vastaa YK:n kehitysohjelma (UNDP). Paikallisviranomaisten valmiuksia vastata hätätilanteisiin on myös lisätty hankkimalla paloautoja ja antamalla teknistä tukea. Joulukuussa 2018 julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön johdosta on valittu alustavasti joitakin hankkeita toisesta erästä rahoitettaviksi. Näihin hankkeisiin kuuluu toimia, joilla parannetaan kunnallisten palvelujen saatavuutta ja laatua vesi- ja jätehuollon aloilla pakolaisvirrasta eniten kärsineillä alueilla. Lisäksi pienempi osio liittyy sosiaalista yhteenkuuluvuutta tukevaan virkistysinfrastruktuuriin. Ensimmäinen sopimus Ranskan kehitysyhteistyöviraston (Agence Française de Développement) kanssa allekirjoitettiin joulukuussa 2019. Neuvotteluja muiden täytäntöönpanokumppanien kanssa käydään parhaillaan.

Perustarpeet ja sosioekonominen tuki

Tämän painopistealan toimien tavoitteena on varmistaa tuki kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien pakolaisten perustarpeisiin ja edistää selviytymiskykyä ja omaehtoista selviytymistä. Näin pyritään siirtymään sosiaaliavustusjärjestelmistä riippuvuudesta siihen, että lisätään niiden pakolaisten riippumattomuutta ja toimeentulomahdollisuuksia, joilla on tarvittavat valmiudet ja taidot.

Hätätilanteiden sosiaalinen turvaverkko (ESSN) on humanitaarinen sosiaaliavustusohjelma, jossa haavoittuvassa asemassa olevat pakolaiset saavat vapaasti moniin eri tarkoituksiin kuukausittaista käteisapua. Joulukuussa 2019 tilanne oli se, että ohjelmasta sai tukea perustarpeiden täyttämiseen yli 1,7 miljoonaa haavoittuvassa asemassa olevaa pakolaista. Turvaverkontoisen vaiheen on määrä kestää huhtikuuhun 2020, jolloin on tarkoitus aloittaa uusi 500 miljoonan euron sopimus (ESSN 3) Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton kanssa. Näin kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia pakolaisia voidaan tukea vuoden 2021 alkuun saakka. Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevasta lohkosta on osoitettu perustarpeiden täyttämiseen yhteensä yli 1,8 miljardia euroa.

Koska Syyrian kriisi on pitkittynyt, toisen erän toimissa keskitytään entistä enemmän toteuttamaan sosioekonomisen tuen toimia ja luomaan toimeentulomahdollisuuksia. Tätä asiakirjaa laadittaessa neuvottelut suorasta avustuksesta perhe-, työ- ja sosiaalipalveluministeriölle olivat kesken. Avustuksen avulla on tarkoitus rahoittaa kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville pakolaisille myönnettävää tukea, joka on verrattavissa Turkin sosiaaliturvajärjestelmästä myönnettävään sosiaaliavustukseen. Hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon ja suoran avustuksen rinnakkaisuus edellyttää täytäntöönpanojärjestelyjen huolellista suunnittelua ja koordinointia, jotta vältetään kaksinkertainen rahoitus ja varmistetaan synergiaedut ja asteittainen siirtyminen humanitaarisesta avusta kehitysapuun. Samanaikaisesti näiden toimien kanssa olisi pantava täytäntöön ensimmäisen erän sosioekonomista tukea koskeva hankkeet, joiden arvo on yhteensä yli 185 miljoonaa euroa. Työpaikkakohtaisen ja ammatillisen neuvonnan, työpaikalla tapahtuvan kouluttamisen ja työlupaprosessin yksinkertaistamisen kaltaisista toimista hyötyvät niin Syyrian pakolaiset kuin heitä vastaanottaneet yhteisötkin. Tavoitteena on parantaa työllistettävyyttä ja helpottaa pääsyä työmarkkinoille. Maailmanpankki toteuttaa parhaillaan 50 miljoonan euron hanketta yhteistyössä Turkin työvoimatoimiston (İŞKUR) sekä perhe-, työ- ja sosiaalipalveluministeriön kanssa. Lisäksi sekä Syyrian pakolaisten että heitä vastaanottaneiden yhteisöjen startup-yrityksille ja yrittäjinä jo toimiville myönnetään pieniä yritystoimintaan liittyviä koulutusavustuksia yhteistyössä Turkin pk-yritysten kehitysjärjestön (KOSBEG) kanssa. Toisella Maailmanpankin täytäntöönpanemalla hankkeella tuetaan naisjohtoista yhteiskunnallisen yrittäjyyden mallia, jotta voidaan tarjota tuloa jatkuvasti tuottavaa toimintaa sekä haavoittuvassa asemassa oleville syyrialaisille naispakolaisille että turkkilaisille naisille.