Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 'Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi'" CdR 382/97 fin



Virallinen lehti nro C 180 , 11/06/1998 s. 0034



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle `Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi`" (98/C 180/06) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi" (), ottaa huomioon komission 17. lokakuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää komitealta lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa kesäkuun 11. päivänä 1997 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu odotettavissa olevaa lausuntopyyntöä ennakoiden valiokunta 5:n "Maankäytön suunnittelu Ympäristö Energia" tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 5:n joulukuun 12. päivänä 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 382/97 rev., jonka esittelijä oli Jean-Pierre Grafé, hyväksyi 12. 13. maaliskuuta 1998 pitämässään 22. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Euroopan komissio hyväksyi 15. lokakuuta 1997 neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetun tiedonannon, joka koskee yhteisön strategiaa yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon edistämiseksi ja sen esteiden poistamiseksi. 1.2. Tiedonannon tarkoituksena on ehdottaa EU:n energiapolitiikkaan liittyvää strategiaa, jolla helpotetaan yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon kehittämistä Euroopassa ja sen osuuden kasvattamista Euroopan energiamarkkinoilla energiaa ja ympäristöä säästävänä lämmön ja sähkön tuotantojärjestelmänä. 1.3. Asiakirjan tarkoituksena on: a) tarkentaa yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon pääperiaatteet ja analysoida tällaista tuotantoa talouden kannalta; b) kirjata yhteisön nykyiset toimet yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon tukemiseksi sekä sen kehittämisen esteet; c) määrittää yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon eurooppalainen edistämisstrategia. 1.4. Tällä tiedonannolla komissio lunastaa energiapolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa tekemänsä lupauksen ehdottaa strategiaa, jolla pyritään johdonmukaisesti edistämään yhdistettyä sähkön- ja lämmöntuotantoa Euroopan unionissa. 1.5. Yhdistetyssä sähkön- ja lämmöntuotannossa sähkön tuotannossa, jossa syntyvää lämpöä käytetään samanaikaisesti voidaan hyödyntää jopa 85 90 % käytetyn polttoaineen energia-arvosta. Tällainen tuotanto edistää energiavarojen järkevää käyttöä ja vähentää siten huomattavasti kasvihuonekaasujen päästöjä. 1.6. Sähköntuotantoteollisuus, tuotantoteollisuus (kemianteollisuus, paperiteollisuus, rauta ja teräs, keramiikka, moottorit, elintarvikkeet, tekstiilit, puutavara, tiilet, raskaat savituotteet jne.) sekä palvelut (sairaalat, urheilukeskukset, hotellit) ovat esimerkkejä aloista, joilla kannattaa investoida yhdistettyyn sähkön- ja lämmöntuotantoon. 1.7. EY katsoo, että tämän strategian on perustuttava toisiaan vahvistavien toimien asianmukaiseen yhdistelmään sekä Euroopan unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Sen tulee myös olla yhdenmukainen yhteisön eri politiikkojen kanssa, joihin se saattaa vaikuttaa ja jotka on otettava huomioon tässä strategiassa. 1.8. Tiedonannossa tarkennetaan yhdistetyn sähkön ja lämmön bruttotuotannon nykytilanne Euroopan unionissa. Yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon osuus prosentteina sähkön bruttotuotannosta EU:ssa 1.9. Saatuaan pyytämänsä lausunnot, alueiden komitean lausunto mukaan lukien, ja Kioton konferenssin (joulukuu 1997) tulokset huomioon ottaen Euroopan komissio aikoo ehdottaa yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa suosivan toimintaohjelman toteuttamista Euroopan unionissa. 1.10. Euroopan komission ehdottaman laajan yhteisöstrategian tavoitteena on hyödyntää EU:n tasolla yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon edut, joita ovat: energiasäästö; ympäristötilanteen paraneminen kasvihuoneilmiötä aiheuttavien kaasujen vähenemisen ansiosta; kustannusten ja tehokkuuden hyvä hyötysuhde; kestävä kehitys; Euroopan energiahuollon turvaaminen. Euroopan komission ehdottamista pääasiallisista toimista ja politiikoista todetaan seuraavaa: 2. Yleistä 2.1. Maailman ilmaston muuttumisen sekä saaste- ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen huomioon ottaminen edellyttävät kaikilta ja etenkin kaikkein teollistuneimmilta valtioilta äärimmäisen aktiivista politiikkaa energian käyttämiseksi järkevästi ja taloudellisesti. Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto on erittäin sopiva tapa saavuttaa toivotut tulokset, kunhan asennukset mitoitetaan ja niitä hyödynnetään oikein. Yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon suosiminen on järkevää vain silloin, kun energiaa tosiasiallisesti säästyy ja päästöt vähenevät erilliseen tuotantoon verrattuna. Tietyissä jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuussa yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta. Nämä viranomaiset rakentavat verkostot ja ylläpitävät niitä. 2.2. Vaikka eräissä teollisuuspiireissä ollaan sitä mieltä, että yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon osuus voisi olla jopa 30 % sähkön bruttotuotannosta Euroopan unionissa vuonna 2010, komissio pitää realistisena, että yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon osuus kaksinkertaistuu 9 %:sta 18 %:iin vuosien 1994 2010 välillä. Kysymys on yhteisön tavoitteesta. Kultakin jäsenvaltiolta edellytetään panosta, jonka suuruus riippuu yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon nykytilanteesta (ks. graafista esitystä komission tiedonannon kohdassa 4). 2.3. Esimerkkinä yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon nykytilanne Belgiassa: 1. tammikuuta 1996: 880 MW; vuonna 1996: +73 MW; vuosina 1997 1998: +155 MW (arvio). Arvioitu energiapotentiaali [5 %:n energiasäästö verrattuna kaasua energianlähteenään käyttäviin höyryturbiineihin (53 %:n tuotto)]: Teollisuus 2 200 2 800 MW; Kasvihuoneet 370 580 MW; Palveluala 490 780 MW; Asuminen 110 150 MW, 3 170 4 310 MW. 2.4. Euroopan unionin tulisi ottaa tehtäväkseen päättää yhdistetyn ja erillisen tuotantotavan vertailuperiaatteista, jotta kukin potentiaalinen sähköntuottaja voi nopeasti havaita, onko sen käyttämän laitteiston avulla todella mahdollista päästää asetettuihin tavoitteisiin (energiansäästö, CO2-päästöjen väheneminen, kannattavuus jne.). 2.5. Jäsenvaltioiden on kehitettävä yhteistoimin aluehallintonsa kanssa omat strategiansa ja selvitettävä kansallisen tason tavoitteensa hyvin erilaisista tilanteistaan huolimatta. Komission tehtävä on taata yhteistoiminta yhteisöllisen tavoitteen saavuttamiseksi. 2.6. On ehdottomasti kavennettava kuilua, joka vallitsee yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon potentiaalin ja taloudellisen toteutettavuuden välillä. Tähän on useita keinoja, jotka liittyvät pääasiassa tutkimukseen ja kehitykseen, sopivien rahoitusvälineiden käyttöön sekä soveltuvien kumppanuushankkeiden toteuttamiseen. 2.7. Alueiden komitea on tyytyväinen komission pyrkimykseen käyttää nykyisiä yhteisöohjelmia (esim. Joule-Thermie, Save II, Altener, Phare, Tacis, Synergia ja Meda) siten, että yhteisön tavoitetta vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä edistettäisiin yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon osuutta lisäämällä (ks. tiedonannon kohdat 33 38). 2.8. Tuotantojärjestelmillä on erilainen suorituskyky, joka paranee asteittain etenkin sähkön osalta. Yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon on noudatettava samaa kaavaa. Tutkimusta ja kehitystä on siis kannustettava tähän suuntaan. Yhdistettyä lämpöä ja sähköä tuottavien laitteiden suorituskyky on sitä parempi, mitä alhaisempi lämmöntarve on. Yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa koskevissa yhteisön tutkimus- ja kehitysohjelmissa tulisi korostaa seuraavia seikkoja: koneiden suoritustehon parantaminen; käyttökertojen keston pidentäminen (erityisesti absorptiolaitteiden lämpövarastoinnin tai kylmätuotannon ansiosta); lämmön käytön kehittäminen aiempaa alhaisemmissa lämpötiloissa; yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon sovellusten laajentaminen teollisuusprosesseissa; sähkön- ja lämmön yhdistelmätuotantolaitoksiin sovitettujen erittäin tehokkaiden lämmönvaraajien kehittäminen; sähkön- ja lämmön yhdistelmätuotantolaitoksiin sovitettujen erittäin tehokkaiden kylmätuotantolaitteiden kehittäminen. 2.9. On epäselvää, miten kilpailun vapauttaminen sähkö- ja kaasumarkkinoilla vaikuttaa lämmön- ja sähköntuotannon kehitykseen. Komission on välttämättä taattava sähkön sisämarkkinoiden yhteisiä sääntöjä koskevan direktiivin 96/92/EY ja kaasumarkkinoita koskevan mahdollisen direktiivin siirtäminen jäsenvaltioiden lainsäädäntöön. Komission on pyrittävä vaikuttamaan jäsenvaltioiden politiikkoihin muistuttamalla niille direktiivin antamasta vapaudesta määrätä tuotantolaitosten tarjousperusteista. Direktiivin 96/92/EY 8 artiklan 3 kohdassa viitataan yksiselitteisesti mahdollisuuteen asettaa yhdistettyä lämpöä ja sähköä tuottavat laitokset etusijalle. 2.10. Ulkoisten ympäristökustannusten sisäistäminen voisi olla tehokas kannustin yhdistetyn lämmön-ja sähköntuotannon edistämiseksi. Joule II -ohjelman puitteissa komissio rahoittaa laajaa hanketta, jolla pyritään kehittämään menetelmiä polttoaineiden kiertoon liittyvien ulkoisten kustannusten arvioimiseksi. Tässä ExternE-hankkeessa (External Costs of Energy) sovelletaan useilla talouden aloilla ja myös sähköntuotannossa kehitettyjä menetelmiä. Yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon alaan on kiinnitettävä erityistä huomiota. 2.11. Alueiden komitean mielestä yhteisössä on elintärkeää toteuttaa valikoiva, kasvihuoneilmiötä aiheuttavien kaasupäästöjen määrästä riippuva, ja yhdenmukaistettu verotus, sillä se muodostaisi tehokkaan keinon hyödyntää yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon energia- ja ympäristöetuja. 2.12. Ulkoisten kustannusten sisäistämisen ja verotuksen uudistamisen lisäksi on edistettävä seuraavia asioita: kantaverkkoon myynnistä ja varasähkön ostosta aiheutuvien kustannusten huomiointimekanismien parantaminen; sellaiset investointien rahoitusmuodollisuudet, jotka tarjoavat mahdollisuuden kehittää yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa (yhdistettyyn lämmön- ja sähköntuotantoon tehtyjen sijoitusten kuoletusajat, joita teollisuus vaatii, ovat aivan liian lyhyet), ja mm. ulkopuolisen sijoittajatahon järjestelmä sekä Euroopan investointipankin lainojen myöntäminen; paikallisyhteisöjen ja alueiden panos yhdistettyyn lämmön- ja sähköntuotantoon tehtyjen investointien tukemiseksi taloudellisesti. 2.13. Kuten komissio korostaa tiedonantonsa 20 kohdassa, on lämmön ja sähkön yhteistuotannon ja julkisten sähköntuottajien väliset suhteet pikimmiten selvitettävä ja niistä on tultava tosiasiallisesti edulliset molemmille osapuolille. 2.14. Kannustaminen vapaaehtoisten sopimusten solmimiseen teollisuus- tai palvelualojen kanssa voi olla mielenkiintoinen tapa edistää yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa. Alankomaat ovat jo turvautuneet laajalti tähän välineeseen ja Belgiassa valmistellaan hankkeita, joissa alueet ovat teollisuuden kanssa solmittavien vapaaehtoisten sopimusten pääasiallisia edistäjiä. 2.15. Alue- ja paikallisyhteisöillä ei ole käytettävissään jäsenvaltioiden verotuskeinoja, mutta ne voivat edistää yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon käyttöä omissa perusrakenteissaan (uimahallit, sairaalat, suuret toimistorakennukset jne.). 3. Erityistä 3.1. Yhteisessä metodologiassa (kohta 31) olisi pyrittävä: määrittämään yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon kansalliset kehittämistavoitteet yhdessä alueiden ja paikallisviranomaisten kanssa; kirjaamaan teollisuuden kanssa solmittaviin vapaaehtoisiin sopimuksiin liittyvien hankkeiden konkreettiset tulokset (energiansäästöinä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähenemisenä) (kohta 40); esittämään selkeitä ja yhdenmukaistettuja taulukoita (Eurostat) (kohta 47). 3.2. Komission olisi valvottava, että yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon potentiaalia hyödynnetään laajan yhteisöllisen tavoitteen mukaisesti, vaikka jonkin jäsenvaltion erityistilanne ei tähän soveltuisikaan (kohta 30). 3.3. Kohta 26: Työllisyysnäkökohtaa olisi täsmennettävä. Yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon kehityksen vaikutusta on analysoitava työpaikkojen nettotilanteen kannalta. 3.4. Kohdassa 35 mainitaan kehityksen avainalueiden luettelossa "yhdistetyn lämmön ja sähkön käyttö teollisuuden aloilla, joissa käytetään korkeita lämpötiloja" mutta myös "matalia lämpötiloja varten kehitetyt kaukolämpölaitokset". Jälkimmäinen ehdotus vaikuttaa järkevältä, kun taas ensimmäisessä näytetään jättävän huomiotta termodynamiikan periaatteet. Komission olisi tarkennettava tätä kohtaa. 3.5. Kohdan 35 luettelon viimeinen ehdotus koskee "nk. `pehmeän veden` (smooth water) teknologian aiheuttaman ympäristöongelman ratkaisuja". Tässä kohdassa ranskankielinen käännös on erheellinen. Kaikkinaisen sekaannuksen välttämiseksi alueiden komitea ehdottaa seuraavaa käännöstä: "havaitun ympäristöongelman ratkaiseminen (vuodon tapahtuessa) lisäainein, jotka on tarkoitettu vähentämään kuormitushukkaa kaukolämpöverkoissa". 3.6. Komissio katsoo, että biomassan käyttöä täytyy lisätä yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannossa. Alueiden komitea pitää ehdotusta oikeutettuna, mutta sen mielestä kaasubiomassaa energianlähteenä hyödyntävä sähköntuotantotekniikka on ensin asianmukaisesti vakiinnutettava (luotettavuus, taloudellisuus, koko ketjun hallinta). Ylijäämälämmön hyödyntäminen ei riipu biomassasta. 3.7. Alueiden komitea muistuttaa lisäksi jätteiden suuren energiakapasiteetin tarjoamista mahdollisuuksista, joita hyväksytyn jätehuoltosuunnitelman mukaisesti voidaan kätevästi hyödyntää, sekä jätteitä käyttävien energiantuotantolaitosten tehokkaan ja tasapainoisen käytön mahdollisuuksista osana nykyaikaista energiapolitiikkaa. Alueiden komitea huomauttaa, että tämä energiamuoto on hiilidioksidipäästöiltään neutraali eikä siten pahenna kasvihuoneilmiötä. 4. Päätelmät 4.1. Alueiden komitea kiittää komissiota asiakirjasta, joka koskee yhteisön strategiaa yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon edistämiseksi. Se kuvaa nykytilannetta hyvin. 4.2. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon tärkeydestä taistelussa kasvihuonekaasujen päästöjä vastaan ehdolla, että asennukset on mitoitettu soveltuvasti ja niitä hyödynnetään asianmukaisesti. Alueiden komitea katsoo, että komission on toimitettava mahdollisille sähköntuottajille yhdistetyn ja erillisen tuotannon selvä vertailu. 4.3. Alueiden komitea on yhtä mieltä yhteisöllisestä tavoitteesta kaksinkertaistaa yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon osuus sähköntuotannosta vuoteen 2010 mennessä, ja se kannustaa komissiota löytämään sopivat keinot saada yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon potentiaali palvelemaan yhteisön pyrkimystä vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä. Kaikkien jäsenvaltioiden suunnitteluviranomaisten tulee pitää mielessään tämä tavoite. 4.4. Alueiden komitea kannattaa entistä määrätietoisempaa pyrkimystä yhdenmukaiseen verotukseen, joka mahdollistaa ympäristökustannusten sisäistämisen ja siten edistää energiankäytön tehostamista. 4.5. Alueiden komitea kehottaa komissiota poistamaan yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon institutionaaliset kehityksen esteet läheisyysperiaatetta noudattaen. Komitea tukee komission pyrkimyksiä edistää "Energia"-ohjelmien avulla niin tutkimus-, kehittämis- ja esittelyhankkeita kuin yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon konkreettisia ja tehokkaita sovelluksia. Bryssel, 13. maaliskuuta 1998. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER () KOM(97) 514 lopull.