FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 28.05.2004 
KOM(2004)379 lopullinen 
. 
VIHREÄ KIRJA 
Tasa-arvo ja syrjimättömyys laaj entuneessa Euroopan unionissa  
. 
(komission esittämä) 
 
FI 2   FI Esipuhe 
Yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteet ovat eurooppalaisen sosiaalisen 
mallin ydin. Ne ovat nykyisen Euroopan unionin perustana olevien oikeuksien ja arvojen 
kulmakiviä.  
Voimme olla ylpeitä viimeaikaisista saavutuksistamme yhdenvertaisen kohtelun ja 
syrjimättömyyden alalla. Paljon on saatu aikaan, vaikka on kul unut hyvin vähän aikaa siitä, 
kun jäsenvaltiot sopivat, että rotuun tai et niseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, 
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suunt autumiseen perust uvaan syrjintään 
puuttumiseksi tarvitaan yhteisiä EU:n toimia. Nämä toimet ovat perustuneet EU:n huomattavaan kokemukseen sukupuolisyrjinnän torjunnan alalla.  
EU:n lainsäädäntö on nostanut tuntuvasti sy rjinnänvastaisen suojel un tasoa kaikkialla 
unionissa. Se on innoittanut kehittämään jo hdonmukaisemman ja oikeuksiin perustuvan 
lähestymistavan tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen. 
Työtä on kuitenkin vielä tehtävä sen varmista miseksi, että syrjimättömyyden periaatetta 
sovelletaan tehokkaasti kaikkialla Euroopan uni onissa. Syrjintä on edelleen päivittäistä 
todellisuutta miljoonien EU:ssa asuvien ja työskentel evien ihmisten elämä ssä. Uusia haasteita 
on lisäksi ilmaantunut sen jälkeen, kun nykyiset syrjinnänvastaiset EU:n välineet hyväksyttiin. 
Näitä haasteita ovat EU:n laajentuminen, erityisesti tarve tehostaa romanien ja muiden 
etnisten vähemmistöjen aseman parantamista. Tavoitteenamme tulisi olla sen varmistaminen, että EU:n puitteita kaikenlaisen syrjinnän to rjumiseksi sovelletaan ja pannaan täytäntöön 
kaikkialla laajen tuneessa unionissa.   
Syrjinnänvastainen politiikka  on tärkeä osa EU:n s uhtautumista maahanmuuttoon, 
sosiaaliseen osallisuuteen, in tegraatioon ja työllisyyteen. Selventämällä oikeuksia ja 
velvollisuuksia ja korostamalla monikulttuurisessa yhteiskunnassa vallitsevan moninaisuuden 
myönteisiä vaikutuksia se voi auttaa ohjaamaan etnisten vähe mmistöjen, maahanmuuttajien ja 
vastaanottavien yhteiskuntien keskinäiseen kunnioitukseen perustuvaa muutosprosessia.  
EU:n on tulevaisuudessakin vastattava moniin  yleistä huolta aihe uttaviin kysymyksiin 
tehokkaalla syrjinnänvas taisella politiikalla. Sen on tuetta va kaikenlaisen rasismin ja 
muukalaisvihan torjuntaa, mukaan lukien viimea ikaiset antisemitismin ja islaminvastaisuuden 
ilmaukset.  
Äskettäin suoritettu Eurobarometri-kysely "S yrjintä Euroopassa" vahvisti, että valtaosa 
eurooppalaisista vastustaa edelleen kaikenlais ta syrjintää. Tämä antaa vahvan oikeutuksen 
EU:n jatkuville toimille syrjimättöm yyden ja yhdenvertaisen kohtelun alalla.   
EU:n politiikan kehittyminen tällä alalla on ol lut mahdollista lukuisten sidosryhmien tuen ja 
yhteistoiminnan ansiosta. Toivon kaikkien näiden  sidosryhmien osallistuv an aktiivisesti tähän 
vihreään kirjaan perustuv aan kuulemisprosessiin.  
Odile Quintin, pääjohtaja, työllisyyden ja so siaaliasioiden pääosasto, Euroopan komissio 
 
FI 3   FI SISÄLLYSLUETTELO  
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 4 
2. Tähänastinen kehitys.................................................................................................... 5  
2.1. Yhteisön toimivallan ulottami nen syrjimättömyysasioihin ......................................... 5  
2.2. Oikeudellisten puitteiden luominen ............................................................................. 6  
2.3. EU:n tuki syrjinnänvastaisille toimille......................................................................... 7  
2.4. Syrjimättömyysperiaate ja sosiaaliset perusoikeudet................................................... 9  
2.5. Syrjintäkielto ja EU:n kasvua, t yöpaikkoja ja sosiaalis ta yhteenkuuluvuutta 
koskeva toimintaohjelma ........................................................................................... 11  
2.6. Syrjintäkielto – kansainvälinen tausta........................................................................ 12  
3. Tulevaisuuden haasteet .............................................................................................. 13  
3.1. EU:n laajentumiseen liittyvät kysymykset................................................................. 13  
3.2. Lainsäädäntökehyksen täytäntöönpano...................................................................... 14  
3.3. Tietojen keruun, seurannan ja analysoinnin parantaminen........................................ 16  
3.4. EU:n tuki syrjinnänvastaisille käytännön toimille ..................................................... 16  
3.5. Sidosryhmien kanssa tehtävän yhteistyön vahvistaminen ......................................... 18  
3.6. Syrjimättömyysperiaatteen sisällyttä minen muihin politiikan aloihin....................... 20  
4. Päätelmät................................................................................................................... .2 1 
5. Kuulemiseen osallistuminen ...................................................................................... 22  
LIITE ......................................................................................................................... ........... 23  
Kyselylomake................................................................................................................... ........ 23  
 
FI 4   FI 1. JOHDANTO 
Syrjinnän torjunta Euroopan unioni ssa sai valtavan sysäyksen vi isi vuotta sitten, kun EU:lle 
annettiin uusia valtuuksia torj ua sukupuoleen, rotuun tai etnis een alkuperään, uskontoon tai 
vakaumukseen, ikään, vammaisuuteen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa 
syrjintää.  
Tässä vihreässä kirjassa esitetään Euroopan komission analyysi toista iseksi saavutetusta 
edistyksestä. Se sisältää näkemyksiä siitä, mite n EU voi jatkaa ja vahvistaa toimiaan syrjinnän 
torjumiseksi ja tasavertaisen kohtelun edis tämiseksi. Komissio vastaa näin Euroopan 
parlamentilta ja muilta tahoilta saamiinsa ke hotuksiin järjestää julkinen kuuleminen tämän 
alan politiikan tulevasta kehittämisestä.  
Euroopan parlamentti ja kansalaisjärjestöt ovat tähän asti ratkaisevalla tavalla toteuttaneet 
EU:n syrjinnänvastaista toimintaohjelmaa. M yös kansalliset viranomaiset ovat keskeisellä 
tavalla määritelleet ja panneet täytäntöön tätä  poliittista ohjelmaa. Muita sidosryhmiä ovat 
tasa-arvon edistämisestä vastaavat  jäsenvaltioiden erityiselimet , alueelliset ja paikalliset 
viranomaiset, työnantajat, ammattiliitot, asia ntuntijat ja tiedeyhteisön jäsenet.  
Komissio toivoo kaikkien sidosryhmien osallist uvan aktiivisesti tällä vihreällä kirjalla 
käynnistyvään kuulemisprosessiin. Koska syrjinnä nvastaiset politiikat ova t tärkeitä kaikille 
Euroopan unionin asukkaille, komissio ottaa miel ellään vastaan myös yleisön reaktioita.  
Vihreän kirjan osassa 2 arvi oidaan EU:n viiden viime vuoden aikana suorittamia toimia 
syrjinnän torjumiseksi ja yhdenvertaisen kohtel un edistämiseksi. Siinä perehdytään tapoihin, 
joilla nämä aloitteet liittyvät muihin eu rooppalaisiin ja kansai nvälisiin poliittisiin 
kehityskulkuihin. 
Osassa 3 tarkastellaan EU:n laajentumiseen liittyviä ja muita viime vuosina ilmaantuneita 
uusia haasteita. Siinä arvioid aan muuttuvan ympäristön merkity stä poliittiseen kehitykseen 
syrjimättömyyden ja tasa-arvoisen kohtelun alalla.  
Vastaukset tähän vihreään kirjaan kerätä än pääasiassa online-kyselylomakkeen avulla1. 
Julkinen kuulemisaika alkaa 1. kesäkuuta 2004 ja päättyy 31. elokuuta 2004. Lisäohjeita 
kuulemisprosessiin osallistumisesta löytyy vihreän kirjan osasta 5.  
Kuulemisprosessin tulokset auttavat Euroop an komission tulevan, syrjimättömyyttä ja 
yhdenvertaista kohtelua koskevan poliittisen st rategian muovaamisessa. Marraskuussa 2004 
virkaansa astuva uusi komissio käyttää ni itä hyväkseen pohdinnoissaan, ja ne otetaan 
huomioon laadittaessa EU:n uu tta sosiaalipoliittista  toimintaohjelmaa,  joka on määrä 
hyväksyä vuonna 2005. Komissio ottaa tämän julk isen kuulemisen tulokset huomioon myös 
syrjinnän torjuntaa koskevien direktiivien ja toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevissa 
kertomuksissa, jotka sen on toimitettava Euroopa n parlamentille ja neuvostolle vuosina 2005 
ja 2006. 
                                                 
1 http://europa.eu.int/yourvoice/forms/dispatch.jsp?form=310&lang=FI  
 
FI 5   FI 2. TÄHÄNASTINEN  KEHITYS 
2.1. Yhteisön toimivallan ulottami nen syrjimättömyysasioihin  
Viimeisten 30 vuoden aikana on luotu huomatta va määrä EU:n lainsäädäntöä, jonka 
tarkoituksena on palkkaukseen, työoloihin ja  sosiaaliturvaan liittyvän sukupuolisyrjinnän 
poistaminen. Vuosien varrella Euroopan yhteisö jen tuomioistuimen oikeuskäytäntö on 
osaltaan selkeyttänyt ja vahvista nut näitä oikeudellisi a puitteita. Naisten ja miesten tasa-arvoa 
pidetään nyt yhtenä EU:n keskeisenä tavoitt eena, ja sukupuolinäköku lma pyritään ottamaan 
huomioon kaikessa EU:n toiminnassa.   
EU:n kokemus sukupuolisyrjinnän torjunnassa oli 1990-luvun puoliväliin mennessä johtanut 
yksimielisyyteen siitä, että Euroopan yhteisön on puututtava myös muis ta syistä johtuvaan 
syrjintään. Kansalaisjärjestöt ja Euroopan pa rlamentti veivät osaltaan tätä keskustelua 
eteenpäin.  
Prosessin tuloksena Euroopan yhteisön peru stamissopimukseen otettiin uusi artikla 
(13 artikla) Amsterdamin sopimuksen tull essa voimaan vuonna 1997. Kyseinen artikla 
merkitsi suunnatonta edistysaskelta syrjinnän torjunnassa EU:n taso lla, sillä yhteisölle 
annettiin siinä valtuudet ryhtyä toimiin lukui silla uusilla perusteill a tapahtuvan syrjinnän 
torjumiseksi, mukaan lukien rotu tai etninen alkuperä, uskonto tai vakaumus, ikä, vammaisuus 
tai sukupuolinen suuntautuminen.  
Artiklaa muutettiin sittemmin Nizzan sopimuksella  siten, että edistämistoimenpiteitä voidaan 
hyväksyä neuvostossa määräenemmistöpäätöksellä . Lainsäädännölliset toimet edellyttävät 
edelleen neuvoston yksimielistä hyväksyntää siitä huolimatta, että komissio on Eurooppa-
valmistelukunnassa ehdottanut siirty mistä määräenemmistöäänestykseen  
13 artikla  
Euroopan yhteisön perustamissopimus (sellais ena kuin se on muute ttuna Amsterdamin ja 
Nizzan sopimuksilla) 
1. Neuvosto voi tässä sopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti 
komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia k uultuaan toteuttaa tarv ittavat toimenpiteet 
sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, us kontoon tai vakaumukse en, vammaisuuteen, 
ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen pe rustuvan syrjinnän torjumiseksi, sanotun 
kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuks en muiden määräysten soveltamista. 
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, neuvosto noudattaa perustamissopimuksen 251 
artiklassa määrättyä menettelyä silloin kun se hyväksyy yhteisön edistämistoimenpiteitä, jotka 
eivät merkitse jäsenvaltioiden lakien tai asetusten yhdenmukaistamista, tukeakseen 
jäsenvaltioiden toimia, joilla pyritään my ötävaikuttamaan 1 kohdassa tarkoitettujen 
tavoitteiden toteuttamiseen. 
Perustamissopimuksen 13 artiklan hyväks yminen kuvasti kasvavaa tarvetta luoda yhtenäinen 
ja kokonaisvaltainen lähestymistapa  syrjinnän torjumiseen. Lähest ymistavan tarkoituksena on 
käyttää mahdollisimman tehokkaasti hyväksi yhteisiä syrjinnän torjuntatoimia ja hyödyntää kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa kaikkiin eri syihin perustuvan syrjinnän 
torjunnassa. Se tarjoaa tehokkaamman perustan moninkertaisen syrjinnän torjunnalle ja 
mahdollisuuden käyttää yhteisiä oikeudellisia ja pol iittisia keinoja torju ttaessa eri perustein 
tapahtuvaa syrjintää, mukaan lukien  yhteiset syrjinnän määritelmät.  
 
FI 6   FI Lähestymistavassa tunnustetaan eri ryhmien erityisongelmat, mutta lähtökohtana yhtenäisyys 
merkitsee, että yhdenvertainen kohtelu ja moninaisuuden kunni oittaminen ovat koko 
yhteiskunnan edun mukaisia. 
Syrjinnän torjuntatoimet si sältyvät myös Eurooppa-valmi stelukunnan Eurooppa-neuvostolle 
heinäkuussa 2003 esittelemän perustuslakiehdo tuksen 3 artiklassa mainittuihin Euroopan 
unionin perustavoitteisiin. 
2.2. Oikeudellisten puitteiden luominen 
Euroopan komissio käytti nopeasti  13 artiklassa määrättyjä valtuuksia ja esitti vuoden 1999 
lopussa joukon ehdotuksia. Tämä johti siih en, että neuvosto antoi vuonna 2000 kaksi 
uraauurtavaa direktiiviä2, joilla pyritään varmistamaan, että  laki suojelee tehokkaasti kaikkia 
EU:ssa asuvia syrjinnältä.  
Ensimmäisessä direktiivissä (direktiivi rotujen välisestä tasa-arvosta) kielletään rotuun tai 
etniseen alkuperään perustuva vä litön ja välillinen syrjintä sekä häirintä ja käsky tai ohje 
harjoittaa syrjintää. Se kattaa työn, koulutuks en, sosiaaliturvan, terveydenhuollon, asumisen 
sekä tavaroiden ja palvelujen saannin.  
Toisessa direktiivissä (direktiivi yhdenvertaisesta kohtelusta työssä) keskitytään syrjintään 
työssä ja ammatissa sekä ammattikoulutukses sa. Se käsittää uskontoon tai vakaumukseen, 
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan välillisen ja välittömän syrjinnän, häirinnän ja käskyn tai ohjeen ha rjoittaa syrjintää. Siinä on kohtuullisia 
mukautuksia koskevia tärkeitä  säännöksiä, joiden tarkoit uksena on lisätä vammaisten 
mahdollisuuksia työhön ja koulutukseen.  
Direktiivejä rotujen välisestä ta sa-arvosta ja yhdenvertaisesta koht elusta työssä on innoittanut 
aiempi naisten ja miesten tasa-arvoa koske va ETY:n lainsäädänt ö. Monet näiden kahden 
direktiivin määritelmistä ja oikeudellisist a käsitteistä perustuvat sukupuolten tasa-arvoa 
koskevaan lainsäädäntöön ja/tai sukupuolten tasa-arvoa koskevaan Euroopan yhteisöjen 
tuomioistuimen oikeuskäytäntöön. Toisaal ta sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n 
lainsäädännön kehittämisessä on käytetty hyväksi joitakin uudistuksia, jotka on otettu käyttöön rotujen välisestä tasa-arvosta ja yhd envertaisesta kohtelusta työssä annetuissa 
direktiiveissä.  
On tärkeää korostaa, että nämä direktiivit ovat kohentaneet huomattavasti suojaa syrjintää 
vastaan kaikkialla EU:ssa. Tämän seurauksena EU :n oikeudelliset puitteet tällä alalla ovatkin 
maailman edistyksellisimpiä. Direktiivit ovat edellyttäneet huomattavia muutoksia kaikkien
 
jäsenvaltioiden kansalliseen la insäädäntöön, jopa sellaisissa ma issa, joissa jo oli kattava 
syrjinnänvastainen lainsäädäntö.  
Joissakin maissa tämä on merkinnyt täysin uutta, oikeuksiin peru stuvaa lähestymistapaa 
syrjinnänvastaiseen lainsäädäntöön ja politiikka an. On myös tärkeää hu omata, että samalla 
kun jäsenvaltiot saattavat rotujen välistä tasa-arv oa ja yhdenvertaista koh telua työssä koskevat 
direktiivit osaksi omaa lainsäädäntöään, ne myös päivittävät sukupuolisyrjintää koskevaa 
                                                 
2 Neuvoston direktiivi 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen 
kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (julkaistu: EYVL L 180, 19.7.2000) ja neuvoston direktiivi 
2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (julkaistu: 
EYVL L 303, 2.12.2000). 
 
FI 7   FI lainsäädäntöään miesten ja naisten tasa-arvoist a kohtelua koskevan direktiivin muuttamisesta 
annetun direktiivin 2002/73/EY mukaisesti. Usei ssa tapauksissa tämä on johtanut sellaisen 
kansallisen lainsäädännön antamiseen, jossa on muiden syrjintäperusteiden ohella otettu 
huomioon sukupuolisyrjintä. 
Direktiiveillä on monissa jäsenval tioissa otettu ensimmäistä ke rtaa käyttöön suoja tiettyihin 
asioihin perustuvaa syrjintää vastaan. Ne ovat edellyttäneet uusien määritelmien ja oikeudellisten käsitteiden omak sumista ja johtaneet uusien erityisten tasa-arvoelimien 
perustamiseen sekä joidenkin olemassa olevien elimien valtuuksien lisäämiseen.  
Määräaika rotujen välisestä tasa-arvosta ja yhdenvertaisesta kohtelus ta työssä annettujen 
direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on nyt kulunut umpeen
3. Monissa 
jäsenvaltioissa tämä on viivästynyt, mu tta viime kuukausina on näkynyt merkkejä 
myönteisestä kehityksestä. Komissio on ryht ymässä tarvittaviin  oikeustoimiin sen 
varmistamiseksi, että direktiivit saatetaan os aksi kaikkien jäsenvaltioiden kansallista 
lainsäädäntöä.  
Myönteisemmässä hengessä voidaan panna merkille , että saattaessaan direktiivejä osaksi 
kansallista lainsäädän töään jotkut jäsenvaltiot ovat ylit täneet yhteisön lainsäädännössä 
asetetut vähimmäisvaatimukset. Ne ovat esimer kiksi kieltäneet uskontoon tai vakaumukseen, 
vammaisuuteen, ikään ja sukupuoliseen suuntaut uneisuuteen perustuvan syrjinnän työelämän 
ulkopuolella. Useat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön yhtenäisen oike uskehyksen, joka kattaa 
kahteen EY:n direktiiviin sisältyvien  perusteiden ohella sukupuolisyrjinnän. 
Myönteistä on myös se, että monissa  jäsenvaltioissa on perustettu vain yksi tasa -arvoelin, joka 
vastaa kaikista direktiivien kattamista syrj intäperusteista. Monissa tapauksissa nämä 
kansalliset elimet vastaavat se kä sukupuolisyrjinnästä että muill a EY:n perustamissopimuksen 
13 artiklassa tarkoitetuilla pe rusteilla tapahtuvasta syrjinnästä. Komissio haluaa varmistaa, 
että tasa-arvoelimet ovat kyllin riippumattomia ja  niillä on riittävät resurssit ja valmiudet 
toimiakseen tehokkaasti.  
On tärkeää painottaa, että syrjimättömyys lainsäädännön tehokas täytäntöönpano edellyttää 
kansallisten viranomaisten sitoutumista, ka nsalaisyhteiskunnan aktiivista tukea ja 
osallistumista sekä muille kuin lainsäädännöl lisille syrjinnänvastaisi lle toimille annettavaa 
täydentävää tukea.  
2.3. EU:n tuki syrjinnänvastaisille toimille  
Direktiivejä rotujen välisestä tasa-arvosta ja  yhdenvertaisesta kohtelu sta työssä täydentää 
syrjinnän torjumista koskeva toimintaohjelma4. Se kattaa kaikki 13 artiklassa tarkoitetut 
perusteet lukuun ottamatta sukupuolta, jota va rten on oma sukupuolten tasa-arvoa koskeva 
Euroopan yhteisön ohjelma5. 
                                                 
3 Direktiivin 2000/43/EY täytäntöönpanon määräaika oli 19. heinäkuuta 2003. Direktiivin 2000/78/EY 
täytäntöönpanon määräaika oli 2. joulukuuta 2003, mutta jotkut jäsenvaltiot ovat käyttäneet hyväkseen 
mahdollisuutta pyytää enintään kolmen vuoden lisäaikaa syrjintään liittyvien säännösten 
täytäntöönpanemiseksi. 
4 Neuvoston päätös 2000/750/EY syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman 
perustamisesta (vuosiksi 2001–2006), (julkaistu: EYVL L 303, 2.12.2000). 
5 http://europa.eu.int/comm/employment_social/equ_opp/fund_en.html  
 
FI 8   FI Perustamalla yhteisön toimintaohjelman EU on  tunnustanut, että lainsäädäntö on vain yksi 
syrjinnänvastainen toimintamuoto. Tarvitaan myös tukea lukuisille positii visille toimille, jotta 
voidaan asettaa kyseenalaiseksi syrjivä käyttä ytyminen ja ennen pitkää muuttaa asenteita. 
Toimintaohjelman tarkoituksena on erityisesti 
• tehdä syrjintään liittyvät kysymykset paremm in ymmärrettäviksi parantamalla syrjintää 
koskevaa tietoa ja arvioimalla polit iikkojen ja toimintatapojen tehokkuutta, 
• kehittää valmiuksia ehkäistä ja puuttua syr jintään tehokkaasti erityisesti tehostamalla 
järjestöjen toimintavalmiuksia sekä tukema lla Euroopan laajuista tietojen ja hyvien 
toimintatapojen vaihtoa ja verkottumist a ottaen huomioon syrjinnän eri muotojen 
erityispiirteet, sekä 
• edistää ja levittää syrjinnänvastaisen toiminna n perustana olevia arvoja ja toimintatapoja 
tiedotus- ja valistus- sekä muita toimia käyttäen. 
Ohjelmalle myönnetyt kokonaismäärärahat ovat 98,4 miljoonaa euroa kaudelle 2001–2006. Ohjelma käynnistettiin vuonna 2001, ja kulune iden kolmen vuoden aikana se on jo tuonut 
arvokkaan lisän EU:n ja jäsenva ltioiden syrjinnänvastaisiin toimiin. Ohjelmasta on vuosittain 
tuettu kaikkiaan noin 100 ha nketta ja tointa, joissa on ollut mukana hyvin monenlaisia 
sidosryhmiä kansallisista viranomaisista syrjinnä lle mahdollisesti alttiita ihmisiä edustaviin 
järjestöihin, työmarkkinaosapuolista tasa-arvoelimiin sekä poliittisista päättäjistä oikeusalalla toimiviin henkilöihin. 
Yleisön kiinnostus EU:n syrjin nänvastaisiin toimiin on lisään tynyt huomattavasti ohjelman 
käynnistämisen jälkeen. Yksi osoitus ylei sön kiinnostuksesta ohjelmaan on Euroopan 
komission syrjinnän torjuntaa käsitt elevien verkkosivujen runsas kävijämäärä, jonka ansiosta 
ne ovat Europa-palvelimen suosituimpia sivuja. Viimeaikaisista selvityksistä on käynyt ilmi, 
että syrjinnän torjunnasta on suhteellisen lyhyessä ajassa muodostunut yksi EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikan tunnetuimmista aloista.  
Esimerkkejä ohjelmasta toistaiseksi tuetuista hankkeista on esitetty tällä sivulla olevassa 
kehyksessä. Lisätietoja löyt yy komission verkkosivustolta
6. 
Esimerkkejä syrjinnän torjumista koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta tuetuista 
hankkeista: 
Osio 1 (Analysointi ja arviointi)  
Euroopan komissio julkaisi toukokuussa 2003 Eurobarometri-tutkimuksen tulokset7. Niistä 
kävi ilmi, että useimmat eu rooppalaiset uskovat etnisen al kuperän, uskonnon, vamman tai iän 
voivan vaikeuttaa työn saamista, vaikka pätevyys  riittäisi. Useimmat vastustavat syrjintää 
kaikissa oloissa, vaikka eivät ai na usko toisten vastustukseen.  
Osio 2 (Valmiuksien lisääminen)  
                                                 
6 http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/prog/index_en.htm  
7 http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/prog/studies_en.htm  
 
FI 9   FI Direktiivissä rotujen vä lisestä tasa-arvosta jäsenvaltiot  velvoitetaan nimeämään erityinen 
tasa-arvoelin, joka avustaa uhreja ja julkaise e raportteja ja suosituksia. Ohjelman osiosta 2 
on myönnetty rahoitusta olemassa olevien ja uusien tasa-arvoelimien verkoston 
perustamiseksi ja kokemusten ja hyvien kä ytäntöjen vaihdon edistämiseksi näiden elinten 
välillä.  
Osio 3 (Valistustoiminta)  
Euroopan komissio käynnisti kesäkuussa 2003 vi isi vuotta kestävän, yleiseurooppalaisen 
"Moninaisuuden puolesta. Syrjintä ä vastaan" -tiedotuskampanjan8. Sen tarkoituksena on 
kertoa ihmisille heidän EU:n ja kansalli sen lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja 
velvollisuuksistaan ja tuoda esill e hyötyjä, joita moninaisuudest a on yrityksille ja koko 
yhteiskunnalle. 
Hankkeet, joilla torjutaan syrjintää työelämässä, ovat saaneet EU:n tukea myös Equal-
yhteisöaloitteesta ja Euroopan sosiaalirahaston yleisistä varo ista. Joissakin sukupuolten tasa-
arvoa koskevasta Euroopan yhteisön ohjelmasta tu etuissa hankkeissa on käsitelty myös muita 
13 artiklassa tarkoitettuja syr jintäperusteita (esimerkiksi etnisiin  vähemmistöihin kuuluvat 
naiset). Sosiaalisen syrjäytymisen torjumis ta koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa on 
tarkasteltu syrjintään liittyviä kysymyksiä  sosiaalisen osallisuuden näkökulmasta. 
Myös EU:n koulutus- ja nuorisoa lan ohjelmista on tuettu etni sten vähemmistöjen, vammaisten 
ja muiden epäedullisessa asemassa olevien ryhmien hyväksi tehtäviä toimia. Syrjintään 
liittyviä tutkimushankkeita on lis äksi tuettu Euroopan yhteisön viidennestä ja kuudennesta 
tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esi ttelyn puiteohjelmasta. Oikeuksista suojautua 
syrjintää vastaan ja muista asio ista annetaan tietoa EU:n uu situlla Vuoropuhelu kansalaisten 
kanssa -verkkosivustolla9. 
Esimerkki valtioiden välisestä Equal-yhteistyöhankkeesta:  
"Diversity Wins": Kampanjaan osallistuu ku mppaneita Kreikasta, Espanjasta, Saksasta ja 
Alankomaista. Sen tarkoituks ena on parantaa maahanmuuttajien integroitumista työelämään 
ja osoittaa työnantajille, että moninaisuuden joht aminen hyödyttää sekä yrityksiä että koko 
yhteiskuntaa.  
Lisätietoja Equal-tietokannasta (h ttp://europa.eu.int/comm/equal). 
2.4. Syrjimättömyysperiaate ja  sosiaaliset perusoikeudet 
Euroopan unionin sitoutuminen syrjimättömyys periaatteeseen vahvistettiin joulukuussa 2000 
perusoikeuskirjassa olevassa julistuksessa10. Peruskirjan 20 artiklassa asetetaan yleinen tasa-
arvoperiaate lain edessä ja  21 artiklassa käsi tellään syrjimättömyysperiaatetta. 
                                                 
8 http://www.stop-discrimination.info  
9 http://europa.eu.int/citizensrights  
10 http://europa.eu.int/comm/justi ce_home/unit/charte/index_en.html  
 
FI 10   FI Euroopan unionin perusoikeuskirja, 21 artikla: 
1. Kielletään kaikenlainen syrjintä, joka peru stuu sukupuoleen, rotuun, i honväriin tai etniseen 
taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneet tisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai 
vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielip iteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, 
varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen tai 
muuhun sellaiseen seikkaan. 
2. Kielletään kaikenlainen kansalaisuut een perustuva syrjintä Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen soveltamisalalla, sanotun 
kuitenkaan rajoittamatta mainittujen sopimu sten erityismääräysten soveltamista. 
Perusoikeuskirjan 21 artikla kattaa kaikki kuu si EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa 
lueteltua syrjintäperustetta, ja siinä mainitaan lisäksi seitsemän muuta perustetta (yhteiskunnallinen alkuperä, gene ettiset ominaisuudet, kieli, po liittiset tai muut mielipiteet, 
kuuluminen kansalliseen vähemmistöön, varallisuus ja syntyperä).  
Eurooppa-valmistelukunta on ehdotta nut, että perusoikeuskirja  sisällytetään EU:n uuteen 
perustuslakisopimukseen. Se on myös ehdotta nut, että uudessa perustuslakisopimuksessa 
mainitaan syrjintäkielto yhtenä EU:n keskeisi stä tavoitteista. Jäsenvaltiot eivät vielä ole 
hyväksyneet näitä ehdotuksia, vaan odottavat hallitu stenvälisen konferen ssin tuloksia ja 
uuden perustuslakisopimuksen hyväksymistä.  
Perusoikeuskirjan sisällyttäminen perustuslaki sopimukseen ei loisi uutta oikeusperustaa 
uudelle syrjinnän torjuntaa koske valle yhteisön lain säädännölle. Monet perusoikeuskirjaan 
sisältyvät lisäperusteet nostava t kuitenkin esiin tärkeitä ja  arkaluontoisia kysymyksiä 
(esimerkiksi geneettisiin ominaisuuksiin pe rustuva syrjintä). Tulevaisuudessa joudutaan 
pohtimaan, miten tällaisia kysym yksiä käsitellään EU:ssa.  
Perusoikeuskirjan 51 artiklan mukaisesti siinä esitettyjen periaatteiden olisi ohjattava 
politiikan kehittämistä EU:ssa  ja näiden politii kkojen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. 
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on johdonmukai sesti katsonut, että kai kkien jäsenvaltioiden 
allekirjoittamista kansainvälisistä välineistä johdetut ihmisten peru soikeudet ovat yhteisön 
oikeuden yleisperiaatteita, joiden noudattamisen se turvaa
11. Perusoikeuskirjasta on jo tullut 
tärkeä viiteasiakirja yhteisöjen tuomioistuimelle sen tulkitessa yhteisön lainsäädäntöä12.  
Yhteisöjen tuomioistuin on useaan otteeseen katsonut, että sukupuoleen tai kansalaisuuteen 
perustuvan syrjinnän kieltämisen periaate on yhteisön lainsäädännön m ukainen perusoikeus, 
johon tehtävät poikkeukset on tulkittava ahtaasti13. Tämä oikeuskäytäntö vaikuttaa 
epäilemättä yhteisöjen tuomioistuimeen, kun se tarkastelee ensimmäisen kerran direktiivejä 
rotujen välisestä tasa-arvosta ja yhdenvertaisesta kohtelusta työssä.  
                                                 
11 Esim. asia 29/69, Stauder v. Ulmin kaupunki, asia 4/73, Kok. 1969, s. 00419, Nold v. komissio, asia 
C-60/00, Kok. 1974, s. 00491, asia C-60/2000, Mary Carpenter v. Secretary of State for the Home Department, Kok. 2002, s. I-006279. 
12 Esim. asia C-245/01, RTL Television GmbH v. Niedersächsische Landesmedienanstalt für privaten 
Rundfunk, Kok. 2003, s. 0000, as iat T-116/01 ja T-118/01, P & O European Ferries (Vizcaya) SA ja 
Diputación Foral de Vizcaya v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 2003, s. 0000. 
13 Esim. asia C-13/94, P v. S ja Cornwall County Coun cil, Kok. 1996, s. I-0214 3, asia C-55/00, Gottardo  
v. Istituto nazionale della previdenza sociale, Kok. 2002, s. I-00413. 
 
FI 11   FI 2.5. Syrjintäkielto ja EU:n kasvua, työpai kkoja ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 
koskeva toimintaohjelma  
Maaliskuussa 2000 pidetyssä Lissabonin Euroo ppa-neuvostossa EU määritteli kattavan, 10 
vuotta kestävän strategian, jolla pyritään taloudelliseen kasvuun, täystyöllisyyteen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuut een ja kestävään ke hitykseen. Strategiaa  tukevat erityisesti 
Euroopan työllisyysstrategia ja sosiaalisen osal lisuuden edistämistä koskeva eurooppalainen 
prosessi.  
Yksi niin kutsutun Lissabonin toimintaohj elman tavoitteista on työmarkkinoilla nykyisin 
aliedustettuina olevien ryhmien työllisyysasteen nostaminen. Tavoitteita ovat muun muassa ikääntyvien työntekijöiden sekä naisten t yöllisyysasteen kohottaminen sekä huomattava 
vähennys heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten, etnisten vähemmistöjen ja maahanmuuttajien, t yöttömyyskuiluissa vuoteen 2010 mennessä.  
On tärkeää huomata, että tietty jen ihmisryhmien alhainen t yövoimaosuus ja työllisyysaste 
johtuvat monenlaisista taloud ellisista ja yhteiskunnallisis ta tekijöistä. Sosiaalinen 
osallistuminen ja työmarkkinatoimet ovat tietenkin välttämättömiä epäedullisessa asemassa olevien ryhmien tilanteen parantamiseksi. Lisäksi on selvää, että syrjimättömyyslainsäädäntö ja -politiikat voivat keskeise llä tavalla edistää Lissaboni n toimintaohjelmaa. Niiden 
tarkoituksena on murtaa tietty ihin ryhmiin kuuluvien työn saannin tai koulutukseenpääsyn 
esteet. Ne myös auttavat kyseenalaistamaan ik ääntyvien työntekijöide n, vammaisten, etnisten 
tai uskonnollisten vähemmistöjen ja maahanmuutta jien valmiuksiin liittyviä stereotypioita ja 
ennakkoluuloja. 
Epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien akti iviset integrointitoimet ja niiden yhteys 
syrjinnän ehkäisyyn on vastikään vahvistettu Euroopan työllisyysstrategiassa. Strategian 
suuntaviivassa 7 korostetaan epäsuotuisassa as emassa olevien ryhmien tarvetta integroitua 
työmarkkinoille
14. Wim Kokin johtama työl lisyystyöryhmä kehotti äskettäin jäsenvaltioita (ja 
työmarkkinaosapuolia) tekemään enemmän maahanmuuttajien ja muiden kuin EU:n 
kansalaisten integroimiseksi työmarkkinoille, muun muassa toteuttamaan toimia syrjinnän 
torjumiseksi työpaikoilla15.  
Euroopan työllisyyspolitiikan suuntaviivat (hyväksytty neuvostossa 22. heinäkuuta 2003) 
Suuntaviiva 7  
Jäsenvaltiot edistävät työmarkkinoilla erityisva ikeuksia kohtaavien ihmisten – esimerkiksi 
koulunkäynnin kesken jättäneiden, heikosti koulutettujen työntek ijöiden, vammaisten, 
maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen – integroitu mista kehittämällä heidän 
työllistettävyyttään, lisäämällä työmahdollisuuksia ja ehkäisemällä kaikkia heidän syrjintänsä 
muotoja. 
Sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevan eurooppalaisen prosessi n tarkistetut yhteiset 
tavoitteet hyväksyttiin Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 200216. Niissä 
                                                 
14 Neuvoston päätös 2003/578/EY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan 
suuntaviivoista. 
15 Työllisyystyöryhmän raportti, marraskuu 2003 – 
 http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/task_en.htm.  
16 http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/soc-incl/counciltext_fi.pdf  
 
FI 12   FI tuodaan esiin "joihinkin miehiin ja naisii n maahanmuuton seurauksena kohdistuva köyhyyden 
ja sosiaalisen syrjäytymisen uhka" ja keho tetaan jäsenvaltioita puuttumaan etnisten 
vähemmistöjen ja maahanmuuttajien asemaan sosiaalista osallisuutta koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan. Sosi aalisen osallisuuden edistämistä koskevassa prosessissa 
tarkastellaan myös strategioita vammaisten mahdollisuuksien parantamiseksi saada työtä ja koulutusta, hyödyntää tietoyhteiskuntaa sekä terv eydenhuolto-, asunto-, liikenne- ja muita 
palveluja.  
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) tukee Eur oopan työllisyysstrategiaa ja sosiaalisen 
osallisuuden edistämistä koskevaa prosessia. Taloudellista tukea toimille epäsuotuisassa 
asemassa olevien ryhmien integroimiseksi on saatavilla ESR:sta, muun muassa Equal-
yhteisöaloitteesta, joka on tar koitettu erityisesti kaikenlais en työmarkkinoilla tapahtuvan 
syrjinnän ja eriarvoisuuden torjuntaan. Tuki  etnisille vähemmistöille, vammaisille ja muille 
epäsuotuisassa asemassa oleville ryhmille on vahvistettu ensisijaiseksi EU:n rakennerahastojen rahoituskohteek si taloudellista ja sosiaal ista koheesiosta koskevassa 
Euroopan komission kolmannessa kertomuks essa, joka hyväksyttiin 18. helmikuuta
17. 
2.6. Syrjintäkielto – kansainvälinen tausta 
Oikeus syrjimättömyyteen tunnustetaan muun mu assa yleismaailmallisessa ihmisoikeuksien 
julistuksessa, kansalaisoikeuksia ja poliittis ia oikeuksia koskevassa YK:n kansainvälisessä 
yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oi keuksia koskevassa YK:n 
kansainvälisessä yleissopimuksessa, kaikkina isen rotusyrjinnän poistamista koskevassa 
kansainvälisessä yleissopimuksessa ja Kans ainvälisen työjärjestön  yleissopimuksessa 
N:o 111. Yleinen tasa-arvoperiaate asetetaan m yös yleismaailmallisessa ihmisoikeuksien 
julistuksessa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa. Ihmisoikeuksia ja perusvap auksien suojaamista koskevan yleissopimuksen 
syrjintäkieltoa koskevat määräykset vahvi stettiin äskettäin sopimuksella uudesta 
yleissopimukseen tehtävästä ka hdennestatoista pöytäkirjasta, jo ssa annetaan itsestään selvä 
oikeus yhdenvertaiseen kohteluun.  
Euroopan unioni on aktiivises ti tukenut kansainvälisen yht eisön viimeaikaisia toimia 
syrjimättömyysperiaatteen noudattamisen vahvistamiseksi.  
EU:lla oli aktiivinen rooli rasisminvastaisessa maailmankonferenssissa, joka pidettiin vuonna 
2001 Durbanissa, Etelä-Afrikassa. Se on jatkuvas ti seurannut Euroopan neuvoston rasismin ja 
suvaitsemattomuuden vastaisen komission työtä.  Se on osallistunut suvaitsevuutta ja 
syrjimättömyyttä käsitteleviin tapahtumiin, joita Eur oopan turvallisuus- ja yht eistyöjärjestö on 
järjestänyt osana "inhimillistä ulottuvuutta" koskevaa työtään.  
YK:ssa on käynnistetty keskuste lut uudesta yleissopimuksesta vammaisten ihmisoikeuksien 
edistämiseksi ja suojelemiseksi. Euroopa n komissio on tammikuussa 2003 hyväksytyssä 
tiedonannossa
18 ilmaissut tukensa tällaisen välineen  kehittämiselle. Koska komissio on 
tietoinen siitä, että vammaisten oikeuksia koskeva yleissopimus voi kuulua yhteisön 
toimivaltaan, se esitti 31. tammikuuta 2003 suosituksen (SEK(2003) 116) saadakseen neuvostolta valtuudet osallistua neuvotteluihin. Suositus on yhä neuvoston käsiteltävänä.  
                                                
 
17 http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm  
18 Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja 
ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi, KOM(2003) 16 lopullinen, 24. tammikuuta 2003. 
 
FI 13   FI Viimeaikainen kehitys EU:ssa, jonka syrji nnänvastainen lainsäädäntö on maailman 
edistyksellisimpiä ja toimii monille tehokkaana mallina, on myös herättänyt laajaa kansainvälistä kiinnos tusta. Uusien jäsenvaltio iden ja ehdokasva ltioiden lisäksi (katso EU:n 
laajentumista käsittelevä kohta 3.1) Eur oopan komissiota on pyydetty käynnistämään 
vuoropuhelu syrjintäkiellosta m yös Länsi-Balkanin ja komission uuden naapuruuspolitiikan 
kattamien maiden kanssa.
19 Syrjimättömyysperiaate vahvist ettiin EU:n ja 78 Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren maan välisessä Cotonoun sopimuksessa20, ja se on yksi aiheista, 
jotka sisältyvät EU:n ja kyseisten maiden  yhteistyön perustana olevaan poliittiseen 
vuoropuheluun. 
3. TULEVAISUUDEN  HAASTEET   
3.1. EU:n laajentumiseen liittyvät kysymykset  
Tämä vihreä kirja julkaistaan pian sen jälkeen, kun Euroopan unioniin on liittynyt 10 uutta 
jäsenvaltiota. Syrjimä ttömyys on niiden, kuten EU:n vanhoj en jäsenvaltioiden ja muiden 
EU:n jäsenyyttä hakevien maiden kannalta tärkeä kysymys. Tähän on kolme pääsyytä:  
• Syrjimättömyysperiaate on osa EU:n kivija lan muodostavia perusoikeuksia. Se on siten 
yksi niin sanotuista poliittisista jäsenyyskritee reistä, joista jäsenva ltiot sopivat vuonna 
1993 Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa. Uude t jäsenvaltiot ovat tehneet paljon työtä 
täyttääkseen poliittiset kr iteerit, mikä oli edellytyksenä liittymisneuvottelujen 
aloittamiselle. 
• Uusien jäsenvaltioiden oletet aan ennen EU:hun liittymistä s aattaneen yhteisön säännöstöön 
kuuluvat kaksi syrjimättömyysdirektiiv iä osaksi omaa lainsäädäntöään21. Määräajasta 
myöhästyviä uusia jäsenvaltioita kohdellaan sa malla tavalla kuin muitakin jäsenvaltioita, 
joiden täytäntöönpanotoimet ovat viivästyneet, ja niihin sovelletaan  näin ollen yhteisön 
oikeuden rikkomisesta seuraavia menettelyjä.  
• Syrjimättömyyslainsäädäntö ja -politiikat  voivat auttaa näitä maita edistämään 
vähemmistöjen ja epäsuotuisassa asemassa ol evien ryhmien sosiaalist a osallisuutta. Uudet 
jäsenvaltiot hyötyvät myös EU:n rahoitustuesta ke hittäessään strategioita an työllisyyden ja 
sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi. 
Laajentumista olisi käytettävä kannustimena, jonka avulla kaikki jäsenvaltiot tehostavat 
toimiaan vähemmistöjen tilanteen parantamis eksi. Tämä koskee ennen kaikkea romaneja, 
jotka yhdessä muodostavat suurimman etnisen vähe mmistöryhmän laajentuneessa EU:ssa ja 
joiden asema on monissa vanhoissa ja uusissa jäsenvaltio issa edelleen syrjäy tynyt ja syrjitty. 
Tämä on monitahoinen ongelma, johon on va stattava johdonmukaisella politiikalla. 
Syrjimättömyyslainsäädäntö ja -politiikka voivat  olla osa tätä lähestymistapaa. EU:n muilla 
                                                 
19 Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys s uhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin, 
KOM(2003) 104 lopullinen, 11. maaliskuuta 2003.  
20 Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-maiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen 
13 artikla. 
21 Katso tasa-arvoa, moninaisuutta ja laajentumista käsittelevä raportti Equality, Diversity and 
Enlargement (saatavana seuraavalla verkkosivustolla:  
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/prog/studies_en.htm ). 
 
FI 14   FI politiikan välineillä ja rahoitusvälineillä voidaan  myös tukea kansallisten viranomaisten ja 
kansalaisjärjestöjen toimia ongelman ratkaisemiseksi. 
Uudet jäsenvaltiot ovat kohda nneet monia samoja haasteita kuin vanhat jäsenvaltiot 
saattaessaan EY:n syrjinnänvastaisia sääd öksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään. 
Oikeussuojan antaminen ensimmäisen kerran joit akin syrjintäperusteita vastaan (vammaisuus, 
sukupuolinen suuntautuminen ja ikä)  on ollut erittäin haas tavaa eräille uusill e jäsenvaltioille. 
Komissio on korostanut, miten tärkeää on ryhtyä toimenpiteisiin kaikkiin niihin syihin 
perustuvaan syrjintään puuttumiseksi, jotka sisältyvät EY:n syrjinnänvastaiseen lainsäädäntöön, ja että kaikki perustee t on erityisesti mainittava kansallisessa 
täytäntöönpanolainsäädännössä. 
EU:n syrjimättömyyspolitiikassa kuvastuva oikeuksiin perustuva suhtautuminen vammaisiin 
on vielä verrattain uusi käsi te monien uusien jäsenvaltioiden viranomaisille ja 
kansalaisjärjestöille. Sukupuolista suuntautu mista koskevien syrjimättömyyssäännösten 
siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on herättänyt kiistoja useissa uusissa jäsenvaltioissa. 
Uusissa jäsenvaltioissa ikääntyvien työntekijöi den työllisyysaste on yleensä hyvin alhainen 
(vain 30,5 prosenttia uusissa jäse nvaltioissa keskimäärin), ja taloudellisen rakennemuutoksen 
jalkoihin joutuneiden ikääntyvi en työntekijöiden on usein vaik ea päästä koulutukseen tai 
löytää uusia työllistymismahdollisuuksia. Ikäsyr jintä on nykyään suhteellisen tuntematon 
käsite useissa näistä maista, mutta näyttäisi silt ä, että toimet, jotka kos kevat syrjintää työn- ja 
koulutuksensaannissa ja joita yh teisön säännöstössä edellytetää n, voisivat hyvinkin olla osa 
laajempaa linjausta, jolla pyritään lisäämään ikään tyvien työntekijöiden osuutta työvoimasta.  
On myös tärkeää panna merkille, että laajentuminen muuttaa syrjimättömyyttä ja 
yhdenvertaista kohtelua koskevaa poliittista ja institutionaalista päätöksentekoympäristöä. 
Koska perustamissopimuksen 13 artiklaa ei ole muutettu, alaa koskevan yhteisön 
lainsäädännön antaminen edellyttää edelleen  jäsenvaltioiden yksimielistä päätöstä
 
neuvostossa. Tämä on epäilemättä hankala mpaa EU:ssa, jossa on 25 tai enemmän 
jäsenvaltioita. Uusien lainsäädännöllisten toimien toteuttaminen tällä alalla edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden voimaka sta ja yhteistä poliitt ista tahtoa. Tämä ei luonnollisestikaan 
saa estää kansallisia toimia sen varmistamise ksi, että nykyinen lainsäädäntökehys pannaan 
täysimääräisesti täytäntöön ja sitä noudatet aan kaikkialla laajen tuneessa EU:ssa.  
Laajentuminen pakottaa Euroopan unionin n iin ikään asettamaan rahoituskohteet 
tärkeysjärjestykseen. Komission ehdotukset EU:n rahoitusnäkymistä vuoden 2007 jälkeen 
esitetään 10. helmikuuta 2004 hyväksytyssä tiedonannossa
22.  
3.2. Lainsäädäntökehyksen täytäntöönpano 
EU on luonut vahvan lainsäädäntökehyksen syrji nnän torjumiseksi. Välittömänä haasteena on 
nyt sen varmistaminen, että kehys pannaan tä ysimääräisesti ja tehokk aasti täytäntöön. On 
ehdottoman tärkeää sulkea kuilu, joka val litsee vuonna 2000 annettujen oikeudellisten 
säännösten ja toisaalta joidenki n jäsenvaltioiden täytäntöönpanon tilan ja kentällä yhä vielä 
                                                 
22 Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlam entille – Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen – 
Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013, 
KOM(2004) 101 lopullinen. 
 
FI 15   FI tapahtuvan syrjinnän välillä. On jo pa osoituksia siitä, että rasismi ja rotusyrjintä ovat viime 
vuosina lisääntyneet23. 
Euroopan komission on määrä esittää neuvostolle ja parlamentille vuosina 2005 ja 2006 
kertomukset rotujen välistä tasa-arvoa ja  yhdenvertaista kohtelua  työssä koskevien 
direktiivien täytäntöönpanosta. Kertomukseen "on sisällytettävä tarvittaessa ehdotuksia direktiivin tarkistamiseksi ja ajan tasalle sa attamiseksi". On vielä liian aikaista muodostaa 
lopullinen näkemys siitä, toimiiko uusi lainsäädän tökehys tehokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa. 
Joitakin puutteita voidaan kuitenkin jo nimetä.  
Komissio panee huolestuneena merkille, että monet jäsenvaltiot eivä t näytä käyttäneen 
parhaalla tavalla hyväk seen direktiivien antamisen jälkeistä kolmea vuotta ottaakseen 
käyttöön tarvittavat säännökset. Se on myös tie toinen siitä, että kansalaisyhteiskunnan 
edustajat ovat joissakin jäsenvaltioissa kritisoineet sitä, että niitä ei ole kuultu lainsäädäntöprosessin aikana. 
Komissio on erittäin huolestunut siitä, että di rektiivien saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä on viivästynyt monissa jäsenvaltioi ssa. Joissakin maissa lakiehdotuksista vasta 
keskustellaan tai niitä ei ole vielä edes otettu virallisesti käsiteltäviksi. Joissakin tapauksissa 
lainsäädäntö ei vielä kata jä senvaltion koko aluetta tai kaikkia tarvittavia hallinnon tasoja.  
Siellä, missä kansallista lainsäädäntöä on annettu, se ei aina näytä täysin kattavan direktiivien 
kaikkia yksityiskohtaisia säännöks iä. Samankaltaisia vaikeuksia on ollut sekä  vanhoilla ja 
uusilla jäsenvaltioilla että ehdokasvaltioilla. Ne  ovat joutuneet omaksumaan uusia suoran ja 
epäsuoran syrjinnän sekä häirinnän määritelm iä, ja niiden on täytynyt käsitellä uusia 
oikeudellisia käsitteitä, kuten todistustaakan jakaminen syrjintätapauksissa. Niiden on täytynyt ryhtyä toimiin syrjinnän kieltämise ksi muuallakin kuin työe lämässä – esimerkiksi 
koulutuksen, sosiaaliturvan, terveydenhuollon, asumisen sekä tavaroiden ja palvelujen saannin aloilla. Ei ole läheskään varmaa, että kaikki nämä vaatimukset sisältyvät kaikkien 
jäsenvaltioiden kansal liseen lainsäädäntöön.  
Paljon on selvästikin vi elä tehtävä ennen kuin rotujen väli stä tasa-arvoa ja  yhdenvertaista 
kohtelua työssä koskevien direktiivien tä ysimääräinen ja tehokas täytäntöönpano on 
varmistettu. Viranomaisten on saatettava päätökseen direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Myös  tiedottamista, koulutusta ja  yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan 
kanssa on lisättävä.  
Näistä nykyiseen lainsäädänt ökehykseen sisältyvistä huomatta vista haasteista huolimatta 
vuoden 2000 jälkeen on esitetty vaatimuksia yhteisön lainsäädännön tarjoaman suojan 
edelleen laajentamiseksi ja vahvistamiseksi joidenkin 13 artiklan kattamien perusteiden 
osalta. 
Euroopan komissio on jo esittänyt  13 artiklaan perustuvan e hdotuksen uudeksi direktiiviksi 
naisten ja miesten yhdenvertaisesta kohtelusta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja 
tarjonnan alalla
24. Se on parhaillaan käsiteltävänä neuvostossa.  
                                                 
23 Katso esimerkiksi Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen raportit 
islaminvastaisuudesta ja antisemitismistä ja Eurobarometri-kysely "Syrjintä Euroopassa" 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/prog/studies_en.htm.   
24 KOM(2003) 657 lopullinen. 
 
FI 16   FI Vammaisjärjestöt kehottivat vammaisten t eemavuonna 2003 lisäämään toimia muualla kuin 
työelämässä tapahtuvan vammaisuuteen peru stuvan syrjinnän ehkäisemiseksi. Euroopan 
komissio on vahvistanut yleisen toimintamallin sa vammaisten tukemiseksi eurooppalaisessa 
toimintasuunnitelmassa, joka  hyväksyttiin lokakuussa 200325. Tässä toimintasuunnitelmassa 
esitetään joukko aloitteita, joiden avulla edistetään vammaisten mahdollisuuksia päästä työelämään, osallistua elinikäiseen oppimis een ja uuden tekniikan kehittämiseen sekä 
mahdollisuuksia liikkua rakennetussa ympäristössä. 
Eturyhmät ja asiantuntijat puhuvat aktiivisesti myös monien muiden hankkeiden puolesta. 
Näitä ovat muun muassa toimet ikäsyrjinnän torjum iseksi tavaroiden ja palvelujen saannissa, 
suojelun laajentamiseksi sukupuoliseen suuntautu miseen perustuvan syrjinnän alalla ja 
joidenkin vähemmistöjen, kuten romanie n, erityistarpeiden tyydyttämiseksi.  
Komissio tunnustaa näiden toimintavaatimus ten oikeutuksen, mutta katsoo, että nykyisen 
lainsäädäntökehyksen tehokas täytäntöönpano on varmistettava. On myös tärkeää pitää mielessä, että lainsäädäntö ei ole ainoa käytet tävissä oleva EU:n, kansallisen tai alueellisen 
tason väline syrjinnän ehkäisemiseksi. Käytännö ssä syrjintäkiellon tukeminen edellyttää, että 
lukuisia poliittisia  ja rahoituksellisia vä lineitä hyödynnetään täysipai noisesti. Ratkaisevaa 
toimien onnistumiselle on myös eri sidosryhmien yhteistoiminta.  
3.3. Tietojen keruun, seurannan ja  analysoinnin parantaminen  
Koska tällä hetkellä ei ole mekanismeja, joiden  avulla kerättäisiin tietoa ja seurattaisiin 
suuntauksia ja kehitystä jäsenvalt ioissa, on vaikea arvioida edessä  olevien haaste iden laajuutta 
ja mitata syrjintään puuttumista koskevan lainsäädännön ja toimintatapojen tehoa. 
Tilanne heijastaa osittain ymmärrettävää pyr kimystä noudattaa henk ilön yksityisyyttä ja 
tiedonkeruuta koskevia sääntöjä. Jos määrällistä ja  laadullista tietoa olisi kuitenkin enemmän 
käytettävissä, syrjinnänvastaisten toimintatapojen tukeminen helpottuisi asettamalla peruslähtökohdat, kartoittama lla epäarvoisuuden es iintyminen ja analysoimalla niiden 
mittasuhteet. Olisi myös hyödyksi saada tietoa politiikan ja rahoituksen vaikutusten 
selvittämiseksi.  
Tiedot olisi eriteltävä  sukupuolen mukaan, sillä eriarvoisuus voi vaikut taa naisiin ja miehiin 
eri tavoin. Vertailukelpoisten tietojen keräämin en pidemmältä ajanjaksolta auttaisi myös 
määrittelemään kehityssuuntia ja todentamaan käynnissä olevia muutoksia työpaikoilla tai 
muilla foorumeilla.  
Euroopan komissio on täysin tietoinen asian arkaluontoisuudesta. Samalla komissio uskoo, 
että syrjinnänvastaisen politiik an tulevaa kehitystä hyödyttäisi kansallisten viranomaisten ja 
muiden sidosryhmien kanssa käytävä vuoropuhelu mahdollisista tavoista parantaa tämän alan 
tiedonkeruuta. 
3.4. EU:n tuki syrjinnänvastaisille käytännön toimille  
Syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman avulla on jo saatu ihmiset 
tiedostamaan ongelma paremmin, ja siitä on tue ttu koulutusta ja muita käytännön toimia 
                                                
 
25 Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan ja talous- ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle – Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma 
(KOM(2003) 650 lopullinen). 
 
FI 17   FI yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi. Nyt olis i päätettävä EU:n ra hoitusta koskevista 
strategisista painopisteistä sy rjimättömyyden edistämiseksi er ityisesti laajentumisen jälkeen. 
Komission on vuoden 2005 lopussa esitettävä neuvosto lle ja parlamentille kertomus ohjelman 
täytäntöönpanon edistymisestä. Kertomusta varten saadaan tietoja riippumattomasta ohjelman 
arvioinnista, jota suoritetaan jatkuvasti.  
Ratkaisematta ennakolta arvioinnin tuloksia ta i komission kertomuksen sisältöä voidaan jo 
nyt tuoda esiin joitakin alusta via tuloksia ja kysymyksiä niid en kokemusten perusteella, joita 
ohjelman toteutuksesta viimeise n kolmen vuoden ajalta on saatu.  
Ohjelman kattamiin viiteen syrjintäperustees een perustuva yhtenäinen lähestymistapa on 
osoittautunut käytännölliseksi pohjaksi kokemust en ja hyvien toimintatapojen vaihdolle 
(katso kohta 2.1). On kuitenkin ilmeistä, että siirtyminen käyttämään tätä lähestymistapaa on 
ollut ongelmallista joillekin järjestöille, jotka ovat perinteisesti työske nnelleet vain tiettyjen 
kohderyhmien parissa.  
Sekä EU:ssa että monissa jäsenvaltioissa ve rrattain uudella politii kan alalla toteutetun 
ohjelman pohjalta syntyneille kon kreettisille tuotteill e on ollut runsaasti kysyntää. Tämä 
koskee erityisesti ohjelmasta tuettuja erilais ia selvityksiä, raportteja, seminaareja ja 
konferensseja. Komissio ottaa mielellään vast aan ehdotuksia ohjelman arviointiosiosta 
tuettavien tulevien toimien aiheiksi EU:n la ajemman tasa-arvo- ja syrjimättömyysohjelman 
mukaisesti. 
Huomattava osa toimintaohjelman mukaises ti saatavilla olevista henkilöstö- ja 
rahoitusresursseista on myönnetty  kansainvälisiin hankkeisiin, joissa erilaiset ryhmät ja 
järjestöt ovat kohdanneet. Ohjelm an tästä osiosta on haettu runsaasti rahoitusta, mutta 
joissakin tapauksissa on kyseen alaista, onko hankkeilla laajempi a vaikutuksia tai merkitystä 
EU:n ja jäsenvaltioiden syrjimättömyys politiikan tulevalle kehittämiselle.  
Lisäksi ohjelmasta on myönnetty merkittäviä määriä perusrahoitusta Euroopan 
vammaisfoorumille, Euroopan rasisminvastaiselle verkostolle (ENAR), Euroopan ikäihmisten 
foorumille (AGE) ja Kansainväliselle lesbo- ja homoliitolle (ILGA) sekä joillekin pienemmille vammaisverkostoille. Rahoituks en on tarkoitus auttaa näitä järjestöjä 
ehkäisemään syrjintää, edistämään tasa-arv oa ja saada jäseniään mukaan erilaisiin 
toimintoihin. EU:n rahoituksen tarjoama lisäa rvo näille verkostoille arvioidaan osana 
ohjelman ulkoista arviointia. 
Sekä EU:n että jäsenvaltioiden valistustoimet ovat niin ikään saaneet ohjelmasta taloudellista 
tukea. Vaikka toimet ovat alkaneet tuottaa tulo sta, käyttäytymisen ja asenteiden muuttaminen 
on selvästi aikaa vievä prosessi. Tulevissa valistustoimissa kannattaisi ehkä keskittyä tiettyihin kohderyhmiin ja avainviesteihin. Niis sä on myös otettava huomioon laajentuneen 
EU:n hyvinkin erilaiset ka nsalliset ympäristöt.  
Kaikkiaan vaikuttaa selvästi siltä, että EU:n  rahoitusta tarvitaan vastedeskin positiivisten 
toimien tukemiseksi tällä varsin uudella politiika n alalla. Jotta rajallista käytettävissä olevaa 
rahoitusta voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollis ella tavalla, komissio ottaa mielellään 
vastaan näkemyksiä tulevien toim ien painopisteistä ja kohteista.  
 
FI 18   FI 3.5. Sidosryhmien kanssa tehtävän  yhteistyön vahvistaminen  
Sidosryhmät ovat osallistuneet aktiivisesti EU:n syrjimättömyysohjelman kehittämiseen. 
Tulevaisuudessa niiden osuutta ohjelman to teuttamisessa on vahvist ettava. Keskeisten 
sidosryhmien verkottumista ja niiden välistä kokemusten vaih toa on myös edistettävä.  
Kansalliset viranomaiset  ovat erittäin tärke itä yhteistyökumppaneita 
syrjimättömyyslainsäädännön ja  -politiikan kehittämisessä . Komissio on luonut läheiset 
yhteistyösuhteet kyseisiin ministeriöihin ja virastoihin sen prosessin aikana, jossa jäsenvaltiot 
ovat saattaneet rotujen välisestä tasa-arvosta ja yhdenvertai sesta kohtelusta työssä annettuja 
direktiivejä osaksi omaa lainsäädäntöään, se kä syrjinnän torjumista koskevan yhteisön 
toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteydessä.  
Euroopan parlamentilla on ollut tärkeä asema EU:n  syrjimättömyyspolitiikan 
kehittämisessä, ja komissio odottaa alan yhteistyön parlamentin kanssa jatkuvan 
kesäkuun 2004 parlamenttivaalien jälkeen. 
Työmarkkinaosapuolten  ja kansalaisjärjestöjen  tärkeä asema 
syrjimättömyyslainsäädännön täytäntöönpanossa  ja noudattamisen valvonnassa mainitaan 
erikseen rotujen välisestä tasa-arvosta ja yhdenvertaisesta kohtelusta  työssä annetuissa 
direktiiveissä. 
Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet hyväksyi vät vammaisten teemavuonna 2003 julistuksen 
ja aikovat vuonna 2004 päivittää vuonna 1995 antama nsa rotusyrjintää koskevan julistuksen. 
Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY)  on laatinut jäsentensä kanssa 
syrjimättömyyshankkeen syrjinnän torjumis ta koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 
saadulla tuella.  
Ammattijärjestöt toimivat rotu- ja  uskonnollista syrjintää vastaan  
Euroopan ammatilliselle yhteisjärjestölle on myönnetty syrjinnän torjumista koskevasta 
yhteisön toimintaohjelmasta rahoitusta jäsenjärjestöjen kanssa toteutettavaan hankkeeseen, 
joka koskee rotuun ja uskontoon perustuvaa sy rjintää työpaikoilla. Hankkeessa on tarkoitus 
tarkastella, missä määrin asiaa käsite llään työehtosopimuksissa ja miten paljon 
uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvia ihmisiä on mukana ammattijärjestöjen 
päätöksenteossa.  
EU:n syrjimättömyyslainsäädäntö koskee julkisen ja yksityisen sektorin työnantajia. Sen 
kohteena ovat  suurten ja pienten yritysten lisäksi ammatinharjoittajat. Edistykselliset 
työnantajat Euroopassa eivät pe lkästään noudata lain vaatimuks ia, vaan ovat alkaneet myös 
ymmärtää moninaisuuden hyödyt. Tämä sop ii yhteen EU:n laajemman, yritysten 
yhteiskuntavastuun edistämistä koskevan ohjelman kanssa. Komission teettämässä 
tutkimuksessa selvitetään moninaisuuden työnantaj ille aiheuttamia kustannuksia ja hyötyjä, ja 
komissio on myös halunnut yrityksille j aettavilla palkinnoill a tunnustaa joidenkin 
työnantajien toimet tällä alalla.  
Moninaisuuden kustannukset ja hyödyt työnantajille  
 
FI 19   FI Euroopan komissio julkaisi marraskuussa 2003 riippumattoman tutkimuksen moninaisuuden 
kaupallisten näkökohtien muotoutumisesta26. Tutkimus perustuu yli 200:ssa pienessä ja 
suuressa yrityksessä tehtyyn selvitykseen, ja si inä nimettiin useita merkittäviä hyötyjä, joita 
työvoiman moninaisuus tarjoaa. Niitä ovat yr ityksen maine, inhimillinen pääoma sekä 
työpaikalla tapahtuvasta syrjinnästä ja häirin nästä aiheutuvien kustannusten välttäminen. 
Raportissa mainittuja vaikeuksia ovat muun muassa yritysten puutteelliset tiedot, 
organisaatiomuutosten vastustus ja tie don keräämiseen liittyvät ongelmat.  
Kansalaisjärjestöt ovat edelleen keskeisi ä syrjimättömyyspolitiikan kehittämisen 
puolestapuhujia EU:ssa. Monet niistä ovat saanee t rahoitusta syrjinnän torjumista koskevasta 
yhteisön toimintaohjelmasta, ja ne ovat sen avul la voineet tehdä yhteist yötä eurooppalaisten 
kumppaniensa kanssa. Niillä on tärkeä asema jäsenvaltioissa, joissa ne tukevat EU:n 
syrjimättömyyslainsäädännön siirtä mistä osaksi kansallista lain säädäntöä, tiedo ttavat uusista 
oikeuksista ja velvollisuuksis ta ja avustavat uhreja.  
Perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuv a yhtenäinen tapa suhtautua syrjintään on 
rohkaissut aiemmin vain tiettyje n ryhmien parissa toimineita kansalaisjärjestöjä tekemään 
yhteistyötä ja yhdistämään voimansa. Tämä on ollu t joillekin järj estöille haasta va prosessi. 
Syrjinnän torjumista koskevasta yhteisön toimin taohjelmasta kansalaisjärjestöille tarjolla 
oleva rahoitus on myös auttanut kiinnittämään erityistä huomiota EU:n syrjimättömyyttä 
koskeviin poliittisiin puitteisiin ja tarpeesee n saada aikaan niiden mukaisia tuloksia.  
Rotujen tasa-arvoa koskevassa direktiivissä  jäsenvaltioiden edellytetään perustavan erityisiä 
elimiä  edistämään tasa-arvoa erityisesti avustamalla syrjinnän uhreja ja tuottamalla 
riippumattomia raportteja ja suosituksia. Sa mankaltainen vaatimus sukupuolten tasa-arvoa 
käsittelevän elimen perustamisesta sisälty y vuonna 2002 muutettuun yhd envertaista kohtelua 
koskevaan direktiiviin27 ja komission marraskuussa 2003 esittämään ehdotukseen direktiiviksi 
naisten ja miesten yhdenvertai sen kohtelun periaatteen täytän töönpanosta tavaroiden ja 
palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla28.  
Monet jäsenvaltiot ovatkin käyttäneet tilaisuu tta hyväkseen perustaakseen joko yhdistettyjä tai 
erillisiä tasa-arvoelimiä, jotka käsittelevät kaikki a 13 artiklassa tarkoitettuja syrjintäperusteita. 
Tämä on myönteinen edistysaskel, sillä se osoi ttaa, että jotkut jäse nvaltiot ovat halukkaita 
ylittämään yhteisön laissa asetetut vähi mmäisvaatimukset. Tasa-arvoelimistä muodostuu 
varmasti keskeisiä kumppaneita kehitett äessä EU:n syrjimättömyyspolitiikkaa. 
Myös alueelliset ja paikalliset viranomaiset  ovat erittäin tärkeitä kumppaneita EU:n 
syrjimättömyyttä ja yhdenvertaista kohtelua  koskevassa toiminnassa. Ne voivat auttaa 
asettamaan myönteisen esimerkin työnantajin a ja palveluntarjoajina. Niillä on myös 
erinomaiset edellytykset valist aa ja tiedottaa sekä edistää vuor opuhelua paikallisten yhteisöjen 
kanssa. Alueiden komitea  on ollut yhteisön syrjimättömyyspolitiikan vankka kannattaja. 
Myös akateemiset asiantuntijat  ovat osallistuneet keskusteluun EU:n 
syrjimättömyysohjelmasta. Rotujen välistä ta sa-arvoa ja yhdenvertai sta kohtelua työssä 
koskevien direktiivien antamisen jälkeen on  ilmestynyt merkittävä määrä tieteellistä 
kirjallisuutta.  
                                                 
26 http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/prog/studies_en.htm  
27 http://europa.eu.int/comm/employment_social/equ_opp/rights_en.html  
28 KOM(2003) 657 lopullinen, 5. marraskuuta 2003. 
 
FI 20   FI Wienissä sijaitseva Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus tukee edelleen 
EU:n tämän alan politiikan kehittämistä. Ke skustelua käydään nyt joulukuussa 2003 pidetyn 
Eurooppa-neuvoston jälkeen Wienin keskuksen  toimeksiannon laajentamisesta kattamaan 
kaikki ihmisoikeuskysymykset. On tarpeen nähdä, kuinka uusi ihmisoikeusvirasto kykenee jatkamaan rotusyrjintää koskevaa työtään ja laajentamaan sen kattamaan muut syrjinnän 
muodot.  
3.6. Syrjimättömyysperiaatteen sisälly ttäminen muihin politiikan aloihin  
Rotujen välisestä tasa-arvosta ja yhdenvertai sesta kohtelusta työssä annetut direktiivit 
muodostavat yhdessä syrjinnän torjumista koskevan toimintaohjelman kanssa EU:n 
laajemman strategian epäsuotui sassa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen osallisuuden ja 
työllistymisen lisäämiseksi. Yksi tulevais uuden keskeisistä haaste ista on vahvistaa EU:n 
muiden poliittisten välineiden ja rahoitusvälineiden panosta syrjinnän ehkäisyssä.  
Jotkut jäsenvaltiot ovat ryht yneet Euroopan työllisyysstrat egian puitteissa käyttämään 
työllisyyttä koskevia kansallisi a toimintasuunnitelmiaan kehittääk seen kattavan strategian. Ne 
ovat yhdistäneet epäsuotuisassa asemassa olev ien ryhmien integrointitoimet syrjivien 
asenteiden, käyttäytymismuotojen ja käytän töjen torjuntatoimiin. Tämän kaksitahoisen 
lähestymistavan edut ollaan kuitenkin vasta hava itsemassa, ja sen käyttöä kannattaisi lisätä.  
Vuoden 2003 sosiaalista osallisuut ta koskevia kansallisia toimin tasuunnitelmia tarkasteltaessa 
kävi ilmi, että vain pieni osa jäsenvaltioista yhdistää tark oituksellises ti sosiaalista 
poissulkemista estävät toimenpiteet ja syrjinnä n torjuntatoimet, syrjimättömyyslainsäädäntö 
mukaan lukien. Jäsenvaltiot ja sosiaalista syrjäytymistä vastustavat ryhmät voisivat myös vahvistaa tätä kytkentää.  
Maahanmuuttajia ja etnisiä vähemmistöjä koskevi ssa, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta 
edistävissä kansallisissa toimenpiteissä koroste taan edelleen maahanm uuttajien ja etnisiin 
vähemmistöihin kuuluvien sopeutumistarvetta. Näkyvin esimerkki tästä ovat 
integrointitoimet, kuten kielikurssit. Tällaiset hankkeet ovat tietenkin tärkeitä, mutta niiden 
ohella olisi pyrittävä puuttumaan valtaväestön  mahdolliseen syrjivään käyttäytymiseen, 
syrjiviin asenteisiin tai käytäntöihin, jotka saattavat estää maahanm uuttajaa tai etniseen 
vähemmistöön kuuluvaa saamasta työtä, pa lvelua tai koulutus ta pätevyydestään, 
kokemuksestaan tai kielitaidostaan riippu matta. Jäsenvaltioita voitaisiin rohkaista 
hyödyntämään syrjinnän torjunnassa entistä enemmän Euroopan sosiaalirahastoa ja muita 
perinteisempiä integrointit apoja, kuten koulutusta.  
Erityistoimenpiteiden sijaan monet jäsenvaltiot pyrkivät auttamaan syrjinnälle alttiita ryhmiä 
yleisten toimiensa kautta parantamalla  etenkin työllistyvyyt tä, asunnon saantia ja 
koulutustasoa. Vain muutamilla mailla on selkeitä  erityistavoitteita epäsuotuisassa asemassa 
olevia ryhmiä varten. Luotettavien ja vertail ukelpoisten tietojen puute vaikeuttaa tehokkaiden 
toimintalinjojen kehittämistä ja seurantaa sekä kansallisella että EU:n tasolla.  
Komissio panee merkille, että joissakin jä senvaltioissa ollaan enenevässä määrin 
yhdistämässä sukupuolten tasa-arvoasiat ja EY :n perustamissopimuksen 13 artiklassa 
tarkoitetuilla muilla perusteilla tapahtuvan sy rjinnän torjuntatoimet. Tämä koskee etenkin 
jäsenvaltioiden oikeudellisia toimenpiteitä ja yh teisten tasa-arvoelimien perustamista kaikkia 
syrjintäperusteita varten. Y hdennetyn lähestymistavan taustalla on erityisesti halu puuttua 
moninkertaiseen syrjintään ja kehittää te hokkaita tapoja edistää yhdenvertaista kohtelua. 
 
FI 21   FI Komissio on myös tietoinen siitä, että mone t työnantajat kytkevät nämä asiat yhteen 
moninaisuuden edistämistä ja syrjinnän ehkäis emistä koskevissa toimintaperiaatteissaan.  
Komissio olisikin kiinnostunut  kuulemaan näkemyksiä siit ä, miten syrjintää koskevaa 
yhdennettyä lähestymistapaa, joka kattaa kaikki  EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa 
tarkoitetut perusteet, myös sukupuolen, voitaisiin vahvistaa. Tarkoitus ei ole korvata erityisiä 
institutionaalisia järjestelyjä ja aloitteita kaikkina isen sukupuolisyrjinnän torjumiseksi, sillä ne 
ovat osa sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista. 
4. PÄÄTELMÄT 
Tämän vihreän kirjan tarkoituksena on herätt ää keskustelua monista kysymyksistä, jotka 
liittyvät tasa-arvo- ja syrjim ättömyyspolitiikan tulevaisuuteen laajentuneessa Euroopan 
unionissa. 
EU:ssa on viimeisen viiden vuoden aikana suu nnattomasti parannettu syrjinnän torjuntaa ja 
tasa-arvon edistämistä koskevaa lainsäädäntöke hystä ja poliittisia puitteita. On kuitenkin 
tärkeää myöntää, että ennen kuin kehyksen täys imääräinen ja tehokas soveltaminen kaikkialla 
laajentuneessa EU:ssa on varmistettu, on viel ä tehtävä paljon työtä. On myös tärkeää 
myöntää, että lainsäädäntö on va in yksi väline syrjinnänvastais essa työssä. Asenteiden ja 
käyttäytymisen muuttaminen edellyttää pitkäaik aista toimintaa ja lainsäädännön tukemista 
konkreettisilla toim enpiteillä.  
Tässä vihreässä kirjassa tuodaan esiin aloja, joilla työtä on vielä teht ävä. Monilla aloilla 
tarvitaan kansallisia ja  alueellisia toimia sekä kansalai syhteiskunnan ja muiden sidosryhmien 
osallistumista. EU tukee ja seuraa prosessia vastakin.  
Vihreässä kirjassa esitetään myös ehdotuksia siitä, mihin toimiin EU:ssa voitaisiin ryhtyä. 
Ehdotuksia ei ole tarkoitettu t yhjentäviksi, vaan niiden toi votaan synnyttävän palautetta. 
Tämä koskee myös asiakirjan liitteenä ol evaa online-kyselylomaketta, jolla pyritään 
helpottamaan reaktioiden saamis ta suuremmalta yleisöjoukolta ku in se, joka on perinteisesti 
voinut ilmaista näkemyksensä EU:n politiikas ta. Kaikkia asiasta ki innostuneita pyydetään 
osallistumaan keskusteluun ja esittämään om at tulevaisuutta koskevat vaihtoehtonsa. 
Komissio toivoo saavansa kuulla mielipiteenne voidakseen suunnitella EU :n tulevia toimia 
syrjimättömyyden ja yhdenvert aisen kohtelun edistämiseksi. 
 
FI 22   FI 5. KUULEMISEEN  OSALLISTUMINEN 
Julkinen kuuleminen alkaa 1. ke säkuuta ja päättyy 31. elokuuta 2004. 
Pyydämme teitä lähettämään meille vastauksenne  online-vastauslomaketta käyttäen. Lomake 
on Euroopan komission verkkos ivustolla osoitteessa  
http://europa.eu.int/yourvoice/fo rms/dispatch.jsp?form=310&lang=FI  
Kaikki luonnollisia henkilöitä koskevat tiedot pysyvät nimettöminä. Järjestöjä pyydetään 
ilmoittamaan nimensä.  
Kehotamme käyttämään online-vastauslomaketta, sillä sen avulla meidän on helpompi ottaa 
näkemyksenne huomioon kuulemisprosessissa. Voitte kuitenkin myös lähettää meille lyhyen kirjallisen selonteon se uraavaan osoitteeseen:  
Green Paper 
DG EMPL/D/3 J37 2/23 European Commission B-1049 Bruxelles 
 
FI 23   FI LIITE  
Vihreä kirja tasa-arvosta ja syrjim ättömyydestä laajentuneessa EU:ssa  
KYSELYLOMAKE  
1. L AAJENTUMISEN HAASTEESEEN VASTAAMINEN  
Kuinka tärkeänä pidätte sitä, että  EU lisää laajentumisen jälkeen toimiaan rotuun tai etniseen 
alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, va mmaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen 
suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi?  
Erittäin tärkeää – tärkeää – ei tärkeää – en tiedä  
2. S YRJIMÄTTÖMYYSPERIAATTEEN TOTEUTTAMINEN LAINSÄÄDÄNNÖSSÄ JA 
KÄYTÄNNÖSSÄ  
Minkälainen on mielestänne o llut EU:n lainsäädännön vai kutus rotuun tai etniseen 
alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, va mmaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen 
suuntautumiseen perustuvan syrji nnänvastaisen suojel un tasoon EU:ssa? 
Erittäin suuri vaikutus – suuri vaikutus – vähäinen vaikutus – ei vaikutusta – en tiedä 
Mitkä ovat mielestänne EU:n syrjimättömy yslainsäädännön tehokka an täytäntöönpanon 
suurimmat jäljellä olevat esteet ? (Enintään kolme vastausta) 
• Epätäydellinen kansallinen  täytäntöönpanolainsäädäntö  
• Syrjimättömyyslainsäädännön muka isten oikeuksien ja velvo llisuuksien tiedostamisen 
puute tai niitä koskevan tiedon puute  
• Syrjivät asenteet ja käyttä ytyminen, joita yhä esiintyy 
• Syrjinnän uhrien vaikeudet asian saattamise ssa oikeus- tai tuomioistuinkäsittelyyn 
• Riittämättömät seuraamukset ja korvaukset 
• Eri tasoinen suoja eri perustei lla tapahtuvaa syrjintää vastaan 
• Eri perusteilla tapahtuvaa syrjintää koskevat päällekkäiset tai ristiriitaiset säännökset  
• Kansalaisjärjestöjen tai ammattiliittojen valmiudet puolustaa uhreja 
• Tasa-arvoelimien tehokkuus 
• Muu (vapaa teksti – sanojen enimmäismäärä) 
Katsotteko, että on olemassa va kavia ongelmia, joita nykyinen EU:n 
syrjimättömyyslainsäädäntö ei kata? (Kyllä/Ei)  
• Jos vastasitte kyllä, täsmentäkää ongelma (vapaa teksti – sanojen enimmäismäärä). 
 
FI 24   FI • Kuinka tehokkaita seuraavat välineet olisivat mielestänne tämän ongelman 
ratkaisemisessa? (Enintään kolme vastausta) 
– Valistus 
– Koulutus 
– Vapaaehtoiset menettelysäännöt 
– Työmarkkinaosapuolten väliset sopimukset 
– Uusi lainsäädäntö 
– Julkiset hankinnat/sopimusten syrjimättömyyslauseke 
– Positiiviset toimet 
• Arvioikaa, kuinka tärkeitä olis ivat seuraavien tasojen toimet: 
– Paikallinen 
– Alueellinen 
– Kansallinen 
– Euroopan unioni. 
Olisiko EU:n herätettävä keskustelua perusoikeuskirjan kattamista uusista 
syrjintäperusteista29? (Enintään kolme vastausta)  
• Yhteiskunnallinen alkuperä 
• Geneettiset ominaisuudet 
• Kieli 
• Poliittiset ja muut mielipiteet 
• Kansalliseen vähemmistöön kuuluminen 
• Varallisuus 
• Syntyperä. 
3. T IEDON KERUUN , SEURANNAN JA ANALYSOINNIN PARANTAMINEN  
Miten tärkeänä pidätte tietojen keräämistä tehokkaan tasa-arvon edistämis- ja syrjinnän 
torjuntapolitiikan kehittämisessä? 
Erittäin tärkeää – tärkeää – ei tärkeää – en tiedä  
                                                 
29 Katso EU:n perusoikeuskirjan 21 artikla.  
 
FI 25   FI Oletteko sitä mieltä, että EU:n olisi tehtävä yhteistyötä kansallisten viranomaisten ja muiden 
sidosryhmien kanssa tutkiakseen tapoja kerätä ti etoja syrjinnästä ja epäsuotuisassa asemassa 
olevien ryhmien integroitumisesta? 
Täysin samaa mieltä – samaa mieltä – eri mieltä – täysin eri mieltä – en tiedä 
4. EU: N RAHOITUKSEN TÄYSIPAINOINEN HYÖDYNTÄMINEN  
Minkä seuraavista aloista olisi oltava etus ijalla EU:n rahoituksessa? (Enintään kolme 
vastausta): 
• EU:n laajuiset tutkimuk set, joissa verrataan kokemuksia sy rjinnästä ja syr jinnänvastaisista 
toimista 
• syrjinnänvastaisen lainsäädännön vaik utusten analysointi ja seuranta 
• tiedotus- ja valistustoimet 
• moninaisuutta ja syrjintää koskeva koulutus 
• syrjinnänvastaisten ryhmien verkottuminen 
• epäsuotuisassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden ammatillinen koulutus ja 
työkokemus 
• muu (vapaa teksti)? 
Mille aloille tulevissa toimissa olisi keskityttävä (Enintään kolme vastausta)? 
• Työllisyys ja työpaikat 
• Moninaisuuden kaupalliset näkökohdat 
• Julkiset hankinnat 
• Muualla kuin työelämässä tapahtuva syrjintä  (koulutus, sosiaalitur va, terveydenhuolto, 
tavaroiden ja palvelujen saanti, asunnot) 
• Syrjimättömyyttä koskevat kansainväliset vertailut  
• Syrjimättömyyslainsäädännön ta loudelliset vaikutukset 
• Muu (vapaa teksti). 
5. S IDOSRYHMIEN KANSSA TEHTÄVÄN YHTEISTYÖN VAHVISTAMINEN  
Katsotteko, että jonkun seuraavista sidosryhmistä  olisi syytä osallistua entistä laajemmin 
EU:n syrjinnän torjuntatoimiin? (Enintään kolme vastausta) 
• Kansalliset viranomaiset 
• Alueelliset ja paikalliset viranomaiset 
 
FI 26   FI • Syrjinnän mahdollisten uhrien parissa toimivat järjestöt 
• Kansalaisjärjestöjen EU :n tasoiset verkot 
• Ammattiliitot 
• Työnantajien järjestöt 
• Suuret yritykset 
• Pienet ja keskisuuret yritykset 
• Palveluntarjoajat 
• Tasa-arvoelimet 
• Tuomarit ja oikeusalalla toimivat 
• Muut (vapaa teksti). 
6. S EN VARMISTAMINEN , ETTÄ TOIMET TÄYDENTÄVÄT EU: N MUITA POLITIIKAN 
ALOJA  
Mitä seuraavista välineistä voisi mielestänne  käyttää tehokkaammin t ukemaan EU:n toimia 
syrjinnän torjumiseksi? (Enintään kolme vastausta) 
• Euroopan työllisyysstrategia 
• Sosiaalista osallisuutta koskeva EU:n strategia ja ohjelma 
• Euroopan sosiaalirahasto 
• Equal-yhteisöaloite 
• Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 
• Yritysten yhteiskuntavastuu 
• Koulutus ja nuoriso 
• Muut (vapaa teksti). 
Oletteko sitä mieltä, että sukupuolisyrjinnän vastaiset EU:n toimet olisi kytkettävä 
kiinteämmin toimiin, joilla ehkäistään rot uun tai etniseen alk uperään, uskontoon tai 
vakaumukseen, ikään, vammaisuuteen tai s ukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa 
syrjintää? 
Täysin samaa mieltä – samaa mieltä – eri mieltä – täysin eri mieltä – en tiedä 
Oletteko sitä mieltä, että on edelleen tarpeen puuttua erikseen sukupuo lisyrjintään ja edistää 
sukupuolten välisen tasa-arvon valtavirtaistamista? 
Täysin samaa mieltä – samaa mieltä – eri mieltä – täysin eri mieltä – en tiedä