FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 31.5.2010 
SEK(2010) 663 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
Ehdotus:  
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Yhdistyneiden 
Kansakuntien ampuma-asepöytäkirjan 10 ar tiklan täytäntöönpanosta ja ampuma-
aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeide n vientiluvasta ja 
tuonti- ja kauttakuljetusmenettelyistä 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
{KOM (2010) 273} 
{SEC(2010) 662} 
*** 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
1.1. Taustaa 
Toimintasuunnitelmassa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamiseen Euroopan 
unionissa tähtäävän Haagin ohjelman toteuttamiseks i lueteltiin useita toimenpiteitä, joista yksi 
oli ehdotus ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden 
laittoman valmistuksen ja laittoman ka upan torjuntaa koskevan, kansainvälisen 
järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Y hdistyneiden Kansakuntien yleissopimusta 
täydentävän lisäpöytäkirjan1, jäljempänä ’ampuma-asepöytäkirja’, tekemisestä Euroopan 
yhteisön2 puolesta3. Hiljattain Tukholman ohjelmassa ”A voin ja turvallinen Eurooppa 
kansalaisia ja heidän suojeluaan varten”4 tuotiin esiin laiton asekauppa yhtenä laittomana 
toimintana, joka uhkaa jatkuvasti EU:n sisäistä turvallisuutta. Siinä myös vahvistettiin, että 
unionin olisi jatkettava kansainvälisten ja etenkin YK:n alai sten yleissopimusten (ja niiden 
pöytäkirjojen) ratifioinnin edistämistä.  
Komission 18. heinäkuuta 2005 antamassa tiedona nnossa toimenpiteistä räjähteiden, 
sytyttimien, pomminvalmistustarvikkeiden ja  ampuma-aseiden turvallisuuden lisäämiseksi5 
tiedotettiin tarpeesta panna täytäntöön ampuma -asepöytäkirjan 10 artikla, jäljempänä ’10 
artikla’, kuten muut osaksi unionin lainsäädäntöä saatettavat määräykset6, lopullisena 
tavoitteena ampuma-asepöytäkirjan tekeminen (rati fiointi) unionin puoles ta yhtenä komission 
nykyisen asepolitiikan keskeisistä tavoitteista. Ehdotus, jota tämä vaikutusten arviointi 
koskee, saattaa tämän työn päätökseen. 
Ampuma-asepöytäkirjan 10 artiklassa velvoite taan sopimuspuolet ottamaan käyttöön 
menettelyt tai järjestelmät, joilla voidaan tehokk aasti valvoa ampuma-aseiden, niiden osien ja 
komponenttien sekä ampumatarvi kkeiden vientiä, tuontia ja ka uttakuljetusta ta i parantamaan 
niitä. 
Komissio neuvotteli ja alleki rjoitti ampuma-asepöytäkirja n Euroopan yhteisön puolesta7 EY:n 
perustamissopimuksen 95 artiklan  (sisämarkkinat) ja 133 artiklan8 nojalla (yhteinen 
kauppapolitiikka9, joka kuuluu unionin yksinomaiseen to imivaltaan ja jonka soveltamisalaan 
10 artikla kuuluu). Unioni on tekemässä ampu ma-asepöytäkirjaa. Se osoittaa EU:n 
                                                 
1 http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.a spx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-
c&chapter=18&lang=en   
2 Kun käytetään historiallista viittausta ”Euroopan yh teisöön”, lukijan olisi huomattava, että Euroopan 
unioni on korvannut Euroopan yhteisön ja seuraa sitä Lissabonin sopimuksen voimaantulosta 1. joulukuuta 2009 alkaen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan kolmannen kohdan 
mukaisesti (EUVL C 115, 9.5.2008).  
3 EUVL C 198, 12.8.2005, kohta 4.2. Kansainvälinen oikeusjärjestys, o) luetelmakohta, s. 20. 
4 EU:n neuvoston asiakirja 17024/09, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229, 2.12.2009. 
5 KOM(2005) 329 lopullinen 
6 Muun muassa saattamalla ajan tasalle aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annettu direktiivi 
91/477/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2008/51/EY, YK:n ampuma-asepöytäkirjan 
muiden osien saattamiseksi osaksi sisämarkkinalainsäädäntöä. 
7 Neuvoston päätös 2001/748/EY, tehty 16 päivänä lokakuuta 2001 (EYVL L 280, 24.10.2001). 
8 Nykyään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 207 artikla (EUVL C 115, 9.5.2008). 
9 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan mukaan yhteinen kauppapolitiikka 
perustuu yhtenäisiin periaatteisiin etenkin tullien muuttamisessa, tulli- ja kauppasopimusten 
tekemisessä, vapauttamista koskevien toimenpiteiden yhtenäistämisessä, vientipolitiikassa sekä kauppaa 
suojaavissa toimenpiteissä, kuten polkumyynti- ja tukipalkkiotapauksissa toteutettavissa toimenpiteissä. 
FI 3   FI kansainvälistä sitoutumista ja kuvastaa EU:n nyk yistä politiikkaa, jolla pyritään vähentämään 
käsiaseiden leviämistä maailmassa. 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen  3 ja 207 artikla ta rjoavat puitteet tälle 
ehdotukselle, jota olisi sove llettava ainoastaan siviilikäy ttöön (eikä sotilaskäyttöön) 
tarkoitettuihin aseisiin (sekä niiden osiin ja  komponentteihin sekä ampumatarvikkeisiin). 
1.2. Kuuleminen ja asiantuntemus 
Asianosaisia on kuultu muun muassa suorittamalla kyselyitä, kutsumalla heitä kaikille EU:n 
jäsenvaltioille ja yksity issektorin edustajille (tuotteiden valmistajien, siviiliaseiden kauppaan 
osallistujien, metsästäjien sekä aseiden ke räilijöiden järjestöt, kansalaisjärjestöt, 
tutkimuslaitokset jne.) tark oitettuihin kokouksii n, avaamalla tarkoitukseen erityinen 
sähköpostiosoite ( JLS-FIREARMS@ec.europa.eu ), teettämällä vaikutusten arvioinnin tueksi 
ulkopuolinen selvitys10 sekä komission yksiköiden välisen työryhmän avulla. 
2. POLIITTINEN TAUSTA  
2.1. 10 artikla  
Ampuma-asepöytäkirjaa koskevassa YK:n oppaassa todetaan näin: Pöytäkirja edellyttää  
(velvoittavat  määräykset) sopimusvaltioita perustamaan jä rjestelmän, jolla varmistetaan, 
että ampuma-aseita ei viedä sellaisiin maihin tai kuljeteta sellaisten maiden kautta, jotka 
eivät ole antaa tähän lupaa, jolla voidaan varmist aa, että lailliseen tuontiin ja vientiin 
käytettävien asiakirjojen sisä ltö riittää näytöksi laittoman kaupan rikoksesta ja joka lujittaa 
tuonti- ja vientijärjestelmään liittyvää vastuuvelvollisuutta ja turvallisuutta , mikä parantaa 
siirtojen valvontaa ja la kien noudattamista. Lisäks i 10 artikla mahdollistaa ( mahdollistava eli 
vapaaehtoinen  määräys) yksinkertaistettu jen menettelyjen käyttöönoton valvotusti laillisiin 
käyttötarkoituksiin , kuten virkistyskäyttöä, korj austa tai näyttelyä varten.  
Komission lainsäädäntöaloite koskee ainoastaan kolmansiin maihin  suuntautuvia kauppoja 
ja siirtoja.  Se ei koske yhteisön sisäisiä  kauppoja eikä siirtoja.  
2.2. Ampuma-aseiden määritelmä 
Ampuma-asepöytäkirjassa ei tehdä eroa aseide n siviili- ja sotilaskäytön välillä. Tässä 
vaikutusten arvioinnissa tarkoitetaan ainoastaan siviilikäyttöön tarkoitettuja aseita.  Tämän 
vuoksi tässä vaikutusten arvioinni ssa viitataan yhdistetyn nimi kkeistön vastaaviin koodeihin 
ja direktiivin 91/477/EY liitteessä 1 olevassa II kohdassa mainittuihin B, C ja D luokkiin.  
2.3. Tuonnin/viennin määrä11 
Siviilikäyttöön tarkoitetut ampuma -aseet, niiden osat ja kompone ntit sekä ampumatarvikkeet; 
vienti ja tuonti kolmansista maista vuonna 200712 
                                                 
10 Ernst and Young/Regioplan. 
11 Tiedot ovat peräisin yhdistettyä nimikkeistöä koskevista tiedoista Eurostatin tietokannasta. 
12 Regioplan Policy Research -analyysin (2008) tie dot, jotka ovat peräisin yhdistettyä nimikkeistöä 
koskevista tiedoista Eurostatin tietokannasta.  Vaikutusten arviointiin sisältyy myös muita 
yksityiskohtaisia taulukkoja harrastekäyttöön tarkoitetuista ampuma-aseista, revolvereista ja 
pistooleista, ampumatarvikkeista sekä osista ja komponenteista. 
FI 4   FI  Viennin 
määrä  Viennin arvo  Tuonnin 
määrä  Tuonnin arvo
EU 27  10 359 214  693 877 545 €  2 789 587  221 552 424 €
3. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
3.1. Nykytilanteen säilyttäminen 
Kansalliset säädökset eivät täys in vastaa 10 artiklan määräyksiä . Tuontilupia, kauttakulkua ja 
yksinkertaistettuja menettelyjä koskevat vaatimukset eivät ole käytössä kaikissa jäsenvaltioissa.  
3.2. Ampuma-asepöytäkirjaan liittyvät oikeudelliset näkökohdat 
Unionin olisi täytettävä ampuma-asepöytäkirja n allekirjoittamisesta johtuvat kansainväliset 
velvoitteet ja tehtävä pöytäkirja. Yhteisen  kauppapolitiikan edellyttämää yhdenmukaisuutta 
siviilikäyttöön tarkoitettujen am puma-aseiden viennin alalla ei  ole vielä saatu aikaan. On 
komission velvollisuus huolehtia unionin (aiemmin yhteisön) yksinomaiseen toimivaltaan 
kuuluvien määräysten saattamisesta osaksi unionin lainsäädäntöä.  
3.3. Turvallisuusongelmat 
Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuminen  on olennainen keino turvattomuuden ja 
rikollisuuden torjunnassa. Ehkäiseviä toimia ov at muun muassa ampuma-aseiden laillisten 
siirtojen seuranta, valvonnan lisääminen ja EU:n kansallisten vi ranomaisten yhteistyön 
lisääminen. 
Keskeisenä tavoitteena ehkäisevässä toimi nnassa on parantaa ampuma-aseiden seurantaa 
valmistajalta lopulliselle lailliselle ostajall e. Suurin osa laittomien markkinoiden (tai 
laittomaan toimintaan käytettävistä) ampuma-a seista on peräisin laillisilta markkinoilta. 
Pöytäkirjan 10 artiklan täytän töönpano on yksi keino vastata tähän kansainvälisen yhteisön 
ilmaisemaan tarpeeseen. Ampuma-aseisiin liitty vä rikollisuus on vakava yhteiskunnallinen 
ongelma. Yleisö on lisäksi huolestunut la illisesti omistettujen ampuma-aseiden 
väärinkäytöstä, joka on johtanut viim e aikoina ihmishenkien menetyksiin.  
3.4. Taloudelliset ongelmat 
Ampuma-aseiden tuonti- ja vientimenettelyis sä on eroa jäsenvaltio iden välillä. YK on 
korostanut vakiomenettelyjen ja -asiakirjojen merkitystä, koska ne voivat myös parantaa 
turvallisuutta 10 artiklan 5 kohdassa vaad itulla tavalla sekä vähentää kustannuksia
13. 
Huomiota olisi myös kiinnitettävä rikollis uuden sekä rahallisiin että muunlaisiin 
kustannuksiin: lainvalvonta, vakuutusala, terv eydenhuolto, ihmisten vahingoittuminen tai 
kuoleminen, työmahdollisuuksien väheneminen aluei lla, joilla rikollisuus  on yleistä, rikosten 
henkiset ja fyysiset seuraukset jne.  
                                                 
13 YK:n lainsäädäntöohjeen ”Legislative guide for the implementation of the UNFP” 4. luku, s. 441, kohta 
103 D. 
FI 5   FI 3.5. Ongelman ja sen syiden määrittely 
Yleiset ongelmat: 
• Unioni ei ole vielä täyttänyt kansainv älisiä velvoitteitaan 10 artiklan osalta. 
• Unioni ei ole vielä saavuttanu t yhteistä kauppapolitiikkaa siltä os in, että vienti-, tuonti- ja 
kauttakuljetusperiaatteet olisi yhdenmukaistettu. 
• Vientiin, tuontiin ja kaut takulkuun liittyvät riskit.  
Erityiset ongelmat: 
• Tuotteiden päätyminen laillis ten markkinoiden ulkopuolelle.  
• Ampuma-aseiden laitonta kauppaa koskeva yhteistyö jäsenvaltioiden välillä on tehotonta. 
• Eri jäsenvaltioissa toimivat liikeyritykset ovat eriarvoisessa asemassa.  
• Rikollisuudesta aiheutuvat kustannukset. 
3.6. Toissijaisuusperiaate 
Toissijaisuusperiaatetta ei s ovelleta 10 artiklan osalta, koska se kuuluu unionin yksinomaiseen 
toimivaltaan.  
4. TAVOITTEIDEN ASETTAMINEN  
Yleistavoitteet: 
• unionin kansainvälisten velvoitte iden täyttäminen 10 artikl an täytäntöönpanon osalta 
• unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluva n yhteisen kauppapolitiikan saattaminen 
valmiiksi 
• turvallisuuden parant amisen edistäminen. 
Erityistavoitteet: 
• varmistaa 10 artiklaa koskeva yhdenmukainen lä hestymistapa kaikissa jäsenvaltioissa  
• vähentää tuotteiden (mahdollista) päätymistä  laillisten markkino iden ulkopuolelle ja 
varmistaa seuranta 
• tasoittaa EU:n liikeyritysten er iarvoisuutta vienti-, tuonti- ja  kauttakuljetusmenettelyissä.  
Toiminnalliset tavoitteet: 
• varmistaa tehokas ja turvallinen vienti- ja tuontijärjestelmä 
• varmistaa tehokas ja turv allinen kauttakuljetus 
FI 6   FI • varmistaa tietty yhdenmukaisuus mahdollisimman yksinkertaisella tavalla. 
Turvallisuuteen liittyvä tavoite vähentää tuotteiden päätymistä laillisten markkinoiden 
ulkopuolelle ja parantaa se urantaa on koko ampuma-asepöytäkirjan tavoite.  
5. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN ERITTELYÄ  
Vaihtoehto 1) Ei toteuteta EU-t ason toimia (tilanne ennallaan): Havaittuja ongelmia ei 
käsiteltäisi, 10 artiklaa ei pantaisi täytäntöön eikä am puma-asepöytäkirjaa tehtäisi 
(ratifioitaisi). Unioni ei täyttäisi pol iittisia ja kansainvälisiä sitoumuksiaan. Vaihtoehto 2) 
Asetus, jossa korostetaan tu rvallisuuden maksimoimista: Perustetaan tiukka järjestelmä. 
Pannaan täytäntöön ainoastaan 10  artiklan velvoittavat määrä ykset (ei yksinke rtaistettuja 
menettelyjä). Vaihtoehto 3) Asetus, jossa korostetaan  toimivuutta yksityisten toimijoiden 
kannalta: Asetetaan etusijalle järjestelmän te hokkuus, ja pyritään pitämään yksityisten 
toimijoiden taakka mahdollisimman pienenä. Yksi nkertaistetut menettelyt sallivat määräykset 
otetaan käyttöön. Vaihtoehto 4) Asetus, jossa koro stetaan toimivuutta viranomaisten 
kannalta: Asetetaan etusijalle järjestelmän tehokkuus , ja pyritään pitämään viranomaisten 
taakka mahdollisimman pienenä. 
6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
. 
 Arviointiperusteet14 Vaihto-
ehto 1  Vaihto-ehto 2
 Vaihto-ehto 3
 Vaihto-ehto 4
 
Unionin kansainvälisten 
velvoitteiden täyttäminen 10 artiklan 
täytäntöönpanon osalta  0 √√ √√ √√ 
Unionin yksinomaiseen toimivaltaan 
kuuluvan yhteisen kauppapolitiikan 
saattaminen valmiiksi siviilikäyttöön 
tarkoitettujen ampuma-aseiden viennin, tuonnin ja kauttakuljetuksen osalta 
 0 √√ √√ √√ Relevanssi  
Turvallisuuden parantamisen 
edistäminen siviilikäyttöön tarkoitettujen ampuma-aseiden 
osalta
 0 √√ √ √ 
                                                 
14 Vaihtoehtojen vertailussa käytetään kunkin arviointiperusteen kohdalla seuraavaa arviointia: erittäin 
myönteinen ( √√), myönteinen ( √), neutraali (0), kielteinen (-) tai erittäin kielteinen (- -) vaikutus. Jotkut 
vaihtoehdot saattavat edellyttää jonkin arviointiperusteen osalta myönnytyksiä, joista syntyy sekä 
myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia. Nettovaikutus on määritelty tässä vähentämällä myönteisestä 
vaikutuksesta kielteinen vaikutus. 
FI 7   FI Toteutettavuus  Vaikeudet/riskit, jos saatetaan osaksi 
unionin lainsäädäntöä  Ei 
sovelleta  - - 0 
Sosiaaliset/ 
turvallisuus-vaikutukset
 Vaikutus rikollisuuteen, terrorismiin 
ja turvallisuuteen  0 √√ √ √ 
Taloudelliset 
vaikutukset  Taloudelliset ja hallinnolliset 
kustannukset  0 -- - - 
 Vaikutus kilpailukykyyn, kauppaan ja investointeihin
 0 - √ - 
 
6.1. Sidosryhmien kuulemisen arviointi 
Jäsenvaltiot ja kansalaisjärjestöt arvelevat, e ttä 10 artiklasta on hyötyä sen estämisessä, ettei 
ampuma-aseita päädy laillisten markkinoiden ulkopuolelle. Yksityissektorin sidosryhmät 
katsovat, että jäsenvaltioiden lainsäädäntö on riittävän tiukkaa ja että 10 artiklalla olisi 
kielteiset vaikutukset pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Kauttakuljetustoimenpiteistä ilmaistiin 
huolta. Yksityissektorin sidosryhmät ja kans alaisjärjestöt pitivät  myönteisenä useita 
kuljetuksia koskevia lupia ja ai karajan asettamista hakemusten käsittelylle. Yksityissektorin 
sidosryhmät toivoivat yksinkertaistettuja menettelyjä väliaikaiselle tuonnille/viennille. Osa jäsenvaltioista haluaisi rajoittaa yksinkertaist etut menettelyt metsästäjiin ja ampumaurheilun 
harrastajiin. 
7. P
ARHAAKSI ARVIOITU VAIHTOEHTO  
Vaihtoehto arvioidaan parhaaksi esitettyjen vaih toehtojen arvioinnin ja yksityisten ja julkisten 
sidosryhmien kuulemisten perusteella.  
EU:n toimenpiteen 
kohdeala  Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon 
pääasialliset ominaisuudet  
Asetus, jolla pannaan täytäntöön ampuma-
asepöytäkirjan 10 artiklan velvoittavat määräykset koko EU:ssa 
Lupien 
soveltamisala  Yksinkertaistetut menettelyt 
(vapaaehtoiset määräykset) tilapäiselle tuonnille/viennille va lvottua laillista 
käyttötarkoitusta, kuten metsästystä, urheiluammuntaa, arvonmääritystä, asenäyttelyä tai korjausta varten  
Luvan hakuehdot  Yksityisten toimijoiden hankittava 
kauttakuljetusmaasta ilmoitus kauttakuljetuksen hy väksymisestä ja 
toimitettava se vientimaalle 
FI 8   FI EU:n toimenpiteen 
kohdeala  Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon 
pääasialliset ominaisuudet  
Avoimen luvan käyttö useita kuljetuksia 
varten 
Hiljaisen suostumuksen käyttö kauttakuljetusvaatimusten osalta 
Jäsenvaltiot nimeävät virkamiehen/toimiston/osaston huolehtimaan lupamenettelyistä  
Lupamenettelyn kesto rajataan  
Voidaan käyttää sähköisiä asiakirjoja Lupien 
käsittelyedellytykset
Asiakirjat voidaan vakioida 
7.1. Arvio parhaana pidetystä vaihtoehdosta  
Relevanssi/saavutettavat tavoitteet: EU:n kansainväliset velvoitteet, EU:n 
kauppajärjestelmän johdonmukaisuus, jäsenvaltioiden yhteistyön kehittäminen, yhteinen kauppapolitiikka kyseisellä alalla, vienni n/tuonnin tarkempi valvonta, vähemmän 
mahdollisuuksia tuotteiden päätymiseen laillisten markkinoiden ulkopuolelle. Toteutettavuus:  Velvoittavien määräysten vuoksi os a jäsenvaltioista saattaa joutua 
mukauttamaan kansallista lainsäädäntöään. Sosiaaliset /turvallisuusvaikutukset:  
Velvoittavat määräykset vaikuttavat myönteise sti turvallisuuteen, kos ka riski tuotteiden 
päätymiseen laillisten markkinoiden ulkopuolelle  pienenee. Hiljainen suostumus heikentää 
hiukan tätä positiivista vaikutusta . Parhaana pidetty vaihtoehto todennäköisesti lujittaa sisäistä 
turvallisuutta ja kansalaisten turv allisuutta EU:ssa ja sen ulkopuolella. Hallinnollinen taakka 
ja rahoituskulut:  Velvoittavista määräyksistä saattaa ai heutua hallintokuluj a liikeyrityksille, 
mutta niitä saattavat pienentää vapaaehtoiset määräykset ja muut ehdotetut toimenpiteet, 
kuten hiljainen suostumus, lupien myöntäminen kerralla  useille toimituksille ja 
enimmäiskeston määrittely hakemusten käsittely lle. Hiljainen suostumus poistaisi riskin 
kauttakuljetuksen viivästymisest ä. Vaikutus niiden jäsenvaltioi den viranomaisiin, jotka eivät 
jo sovella artiklan velvoittavia määräyksiä, lienee lievästi kielteinen. Vaikutus 
kilpailukykyyn, kauppaan ja investointeihin: Yhteisten määräysten täytäntöönpanolla voi 
olla myönteinen vaikutus, koska se vähentää nyt eri jäsenvaltio issa sovellettavien sääntöjen 
erilaisuutta, jolla voi olla kilpailua vääristävä vaikutus. Myös yksinkertai stetuilla menettelyillä 
saattaa olla myönteinen vaikutus.  Vaikutukset kolmansiin maihin Turvallisuusvaikutuksen 
voidaan odottaa olevan myönteinen myös kolmans issa maissa. Turvallisuus on taloudellisen 
ja yhteiskunnallisen kehityksen edellytys. 
8. A
RVIO PARHAANA PIDETYN VAIHTOEHDON RAHALLISISTA JA HALLINNOLLISISTA 
KULUISTA  
Arvio perustuu viranomaisten ja yksityisten osapuolten toimittamiin (ei kovin runsaisiin) 
tietoihin sekä Eurostatin tie tokannasta saatuihin lukuihin. 
FI 9   FI A. Nykytilanne  
I. Arvio lupien määrästä 
Sen perusteella, paljonko a) tietoja antane issa jäsenvaltioissa oli myönnetty lupia  (noin 
14 000 ), b) kyseisillä jäse nvaltioilla oli tuontia  ja vientiä (5 806 736 ) ja c) koko EU:lla oli 
tuontia ja vientiä (13 148 801 )15, ja olettaen, että muilla 16  jäsenvaltiolla on samanlaiset 
lupamenettelyt, lupien yhteismäärä  kaikissa 27 jäsenvaltiossa o lisi noin 35 000 (14 000 x 2,5).  
Näin ollen arvio vuotuisest a lupien määrästä olisi 25/30 000 . Luvun vahvistaa epäsuorasti 
yksityinen osapuoli, joka viittasi 15/20 000 vi entilupaan ja 5 000 tuontilupaan vuodessa.  
II. Arvio nykyisistä yrityksi lle koituvista kuluista  
Hakemuksen laatiminen vaatii 1–4 työtuntia eli keskimäärin 2 työtuntia . Jos työkuluksi 
lasketaan 50 euroa tunnilta , koko hallintokuluerä on 100 euroa/lupa. Arvio nykyisistä  
hallintokuluista yrityksille on 2 500 000–3 000 000 euroa vuodessa . 
III. Arvio nykyisistä viranoma iskuluista jäsenvaltioissa 
Yksikään haastatelluista viranomaisista ei kye nnyt käytettävissä olevien tietojen puuttuessa 
arvioimaan lupien käsittelyyn vaadittavaa työtuntimäärää. 
B. Tuleva tilanne  
• Arvio parhaana pidetyn vaihtoehdon velvoi ttavien määräysten vaikutuksesta  
Arvio, joka perustuu määräysten sovelt amisen kokonaiskestoon, on 5–10 tuntia riippuen 
kauttakuljetusmaiden osallistumisesta, mikä  vastaa 250–500 euron hallin tokuluja lupaa kohti. 
• Velvoittavien määräysten soveltamis en vaikutukset jäsenvaltioihin 
Suurin osa jäsenvaltioista uskoo, että vaikutus rakenteellisiin hallint okuluihin on vähäinen.  
• Arvio vapaaehtoisten määräysten ja mu iden lieventävien toimenpiteiden 
vaikutuksesta  
Vapaaehtoisten määräysten ja muiden lisätoime npiteiden soveltaminen pienentäisi rahallisia 
ja hallinnollisia kuluja, kuten jäljempänä esitetyissä arvioissa esitetään. 
• Arvio parhaana pidetyn vaihtoehdon kokonaiskuluista yrityksille   
Kauttakuljetusta liittyy ilmeisesti ainoastaan 10  prosenttiin toimituksista. Vakioitujen tai 
sähköisten asiakirjojen sekä useita kuljetuksia koskevien avoimien lupien käyttö vähentäisi 
myönnettävien lupien määrää noin 30 prosenttia16. Näin olleen parhaan a pidetyn vaihtoehdon 
kokonaiskulut olisivat 3 850 000–4 620 000 euroa vuodessa . 
                                                 
15 Kuulemiseen osallistuivat jäsenvaltiot, joiden osuus kokonaistuonnista ja -viennistä on yli 40 prosenttia.  
16 Tämä on varovainen arvio, jossa otetaan huomioon EU:n yksityissektorin sidosryhmien edustajien 
näkemykset, joiden mukaan lupien kokonaismäärä on sama kuin toimitusten määrä.  
FI 10   FI • Arvio parhaana pidetyn vaihtoehdon kokonaiskuluista viranomaisille  
Kaikkiin vaihtoehtoihin liittyy tiettyjä ”kertaluontoisia” kuluja (uuden asetuksen 
täytäntöönpano, uusien määräyst en opettelu, henkilöstön koulutus). Useimmat kuulluista 
jäsenvaltioiden edustajista arvelivat, että toimenpiteestä ei aiheudu välittömiä eikä pitkäaikaisia taloude llisia seurauksia. 
C. Yritysten ja viranomaisten nykytila nteen ja tulevaisuuden kustannusarvioiden 
vertailu 
Edellä esitettyjen arvioiden perusteella
 EU:n yritysten yhteenlasketut  hallintokulut kasvaisivat 
parhaana pidetyn vaihtoehdon ansiosta 1 350 00017–1 620 000 euroa . Rahalliset kulut 
yritysten tottumisesta uuteen asetukseen tode nnäköisesti kasvaisivat myös. Jäsenvaltioiden 
viranomaisten kulujen odotetaan kasvavan korkeintaan vähän. 
Oikeasuhteisuus. Asetus on se lainsäädäntöväline, jota kauppapoliittisissa asioissa tarvitaan. 
Oikeasuhteisuus varmistetaan rajoittamalla ehdotus ampuma-asepöytäk irjan 10 artiklan 
velvoittaviin määräyksiin. Parh aana pidetyssä vaihtoehdossa ot etaan huomioon jäsenvaltioissa 
voimassa oleva lainsäädäntö eikä siinä mennä  pidemmälle kuin mitä on tarpeen tavoitteen 
saavuttamiseksi, lukuun ottamatta toimenpiteit ä, joilla pyritään mahdollisuuksien mukaan 
ratkaisemaan yksityissektorin sidosryhmien asiassa näkemiä ongelmakohtia.  
9. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Parhaana pidetyn vaihtoehdon edistymistä ja tehokkuutta tärkeimpien tavoitteiden 
saavuttamisessa on tarkoitus arvioida tiettyjen määriteltyjen indikaattoreiden perusteella, ja seurantaan voidaan sisällyttää raportointia (komissio ja jäsenvalt iot). Komissio voidaan 
velvoittaa raportoimaan täytänt öönpanon tilasta viiden vuoden kul uttua. Tätä voisi seurata 
kokonaisarviointi toimenpiteistä. Kun saavutettu ja tuloksia vertailt aisiin tavoitteisiin, 
komissio voisi päättää, ovatko muutosehdotukset aiheellisia. 
                                                
 
17 Tämä arvio merkitsisi sitä, että rahallisten ja  hallinnollisten kulujen lisäys olisi ainoastaan 0,19 
prosenttia vuoden 2007 viennin koko arvosta.