Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta elintarvikkeisiin sisältyvien ainesosien merkintöjen osalta"

(2002/C 80/07)

Neuvosto päätti 14. marraskuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 4. joulukuuta 2001. Esittelijä oli Ann Davison.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 387. täysistunnossaan (tammikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 89 puolesta, 3 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komission ehdotuksella on määrä varmistaa, että kaikki kuluttajat saavat täydelliset tiedot elintarvikkeiden sisällöstä ja allergikot voivat todeta, sisältääkö tuote yliherkkyyttä aiheuttavia ainesosia.

1.2. Muutoksella poistetaan ns. "25 prosentin sääntö", jonka mukaan tähän saakka ei ole ollut pakollista ilmoittaa koostettujen valmistusaineiden ainesosia, jos koostetun ainesosan osuus lopputuotteesta on pienempi kuin 25 prosenttia. Kaikki käytetyt valmistusaineet on nyt ilmoitettava pakkausmerkinnän ainesosaluettelossa.

1.3. Ehdotus sisältää poikkeuksia, jotka eivät kuitenkaan koske lisäaineita tai allergeenejä. Luettelointi ei ole pakollista,

a) jos koostetun ainesosan koostumus määritellään voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä (esimerkiksi suklaat ja hillot) ja jos koostetun ainesosan osuus on pienempi kuin 5 prosenttia lopullisesta tuotteesta

b) kastike- ja sinappivalmisteiden osalta, joiden osuus on pienempi kuin 5 prosenttia lopullisesta tuotteesta

c) mauste- tai yrttisekoitusten osalta, joiden osuus on pienempi kuin 2 prosenttia lopullisesta tuotteesta

d) jos koostettu ainesosa on elintarvike, jonka ainesosista yhteisön säännöstössä ei vaadita luetteloa.

1.4. Lisäksi ehdotukseen sisältyy luettelo ilmoitettavista ainesosista, jotka voivat aiheuttaa allergioita tai intoleranssia. Näitä ainesosia ovat gluteiinia sisältävät viljat ja viljatuotteet, äyriäiset ja äyriäistuotteet, kananmunat ja munatuotteet, kalat ja kalatuotteet, maapähkinät ja maapähkinätuotteet, soija ja soijatuotteet, maito ja maitotuotteet (myös laktoosi), pähkinät ja pähkinätuotteet, seesaminsiemenet ja seesaminsiementuotteet sekä sulfiitti vähintään 10 mg/kg:n pitoisuuksina.

2. Yleistä

2.1. Talous- ja sosiaalikomitea pitää komission ehdotusta erittäin tervetulleena. Ehdotuksessa käsitellään kahta tärkeää aihetta: tiedottamista kuluttajille ja suojaamista elintarvikkeiden aiheuttamilta allergisilta reaktioilta. Hiljattain suoritetussa tutkimuksessa on osoitettu, että kuluttajat pitävät ainesosaluetteloa toiseksi tärkeimpänä pakkausmerkintätietona(1). Kuluttajat haluavat tietää, mitä syövät.

2.2. Komitea pitää ruoka-aineallergioita erittäin huolestuttavana asiana ja vakavana kansanterveydellisenä ongelmana. Ruoka-aineallergikkojen määrä on jatkuvassa kasvussa. Saatavilla on myös lisää tieteellistä tietoa yliherkkyyttä aiheuttavista elintarvikkeista. Eräiden arvioiden mukaan yliherkkyydestä kärsii 8 prosenttia lapsista ja 3 prosenttia aikuisista. Seurauksena voi esiintyä huonovointisuutta ja elämänlaadun heikkenemistä aina hengenvaarallisiin allergisiin reaktioihin asti(2). Allergisen reaktion laukaisemiseen tarvittava ruoka-aineen vähimmäismäärä vaihtelee mutta voi usein olla hyvinkin pieni. Tällä hetkellä ei ole olemassa lääkitystä elintarvikeallergioiden parantamiseksi. Ainoa mahdollisuus reaktion välttämiseksi on yliherkkyyttä aiheuttavan ruoan ehdoton välttäminen. Tiedonlähteitä on olemassa muitakin, mutta asianomaiset henkilöt tukeutuvat pitkälti pakkausmerkintöihin pitääkseen itsensä ja lapsensa terveenä.

2.3. Näin ollen ruoka-aineallergikkojen on välttämättä saatava tietoa elintarvikkeiden kaikista ainesosista ja saatava varmuus siitä, että tuote ei sisällä vältettäviä ainesosia.

2.4. 25 prosentin säännön poistaminen antaa kuluttajille mahdollisuuden saada tietää kaikki tuotteiden sisältämät ainesosat. Voimassa olevan säännön mukaan koostettuja ainesosia ei tarvitse ilmoittaa, jos niiden osuus valmiissa tuotteessa on pienempi kuin 25 prosenttia (kuten esimerkiksi pitsan päällysteenä oleva makkara).

2.5. Komitean mielestä allergiakysymystä tulisi välttämättä tutkia paitsi pakkausmerkintöjen kannalta myös kansanterveyden ongelmana. Tarkastella tulisi esimerkiksi, miksi allergiat ovat yleistymässä ja mitä tämän kehityssuunnan muuttamiseksi voidaan tehdä.

2.6. Komitea on huolissaan ehdotukseen sisältyvistä poikkeuksista. Yhteisön lainsäädännössä on määritelty eri tuotteiden (kuten suklaiden ja hillojen) sisältämien koostettujen ainesosien koostumus. On myös ilmennyt mausteallergioita, mutta maustesekoituksien ainesosia, joiden osuus on pienempi kuin 2 prosenttia lopullisesta tuotteesta, ei tarvitse ilmoittaa pakkausmerkinnöissä. Kuluttajat, jotka ovat allergisia sellaisille ainesosille, joita ei ole yleisesti tunnistettu allergeeneiksi, eivät edelleenkään saa tietoa siitä, sisältääkö asianomainen tuote haittavaikutuksia aiheuttavia ainesosia.

2.7. Komitea ymmärtää, että komission ehdottamien poikkeusten tarkoituksena on välttää liian monimutkaisia merkintöjä ja ottaa huomioon elintarvikkeiden valmistukseen liittyvät tekniset rajoitukset. Kuten edellä on jo ilmaistu, komitea on ennen kaikkea huolissaan siitä, että poikkeukset saattavat estää komission asettamien tavoitteiden täysimääräisen saavuttamisen.

2.8. Komitea korostaa, että elintarvikeallergioiden riski ei rajoitu pelkästään pakattuihin elintarvikkeisiin ja siksi elintarvikkeiden koko kirjo olisi otettava huomioon. Myös kuluttajien on otettava vastuuta, jos he haluavat hallita riskejä.

2.9. Komitea pitää tervetulleena poikkeuksetta ilmoitettavia allergeenisia ainesosia tai aineita koskevan luettelon nopeaa päivitysmenettelyä. Komissio pystyy tekemään muutoksia luetteloon pysyvän elintarvikekomitean lausunnon perusteella. Uusia allergeenejä tunnistetaan jatkuvasti ja luettelon jatkuva päivittäminen on tärkeää.

Bryssel, 16. tammikuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) Leuvenin yliopiston (B) 1998-1999 suorittama Euroopan laajuinen tutkimus. Tutkimus koski kaikkia 15 jäsenvaltiota ja siihen osallistui yli 13000 henkeä.

(2) Ruoka-aineen aiheuttamassa allergisessa reaktiossa immuunijärjestelmä tulkitsee virheellisesti vaarattoman aineen - tässä tapauksessa ruoka-aineen - elimistölle haitalliseksi. Elimistön suojelemiseksi se kehittää kyseiselle ruoka-aineelle erityisiä immunoglobuliini E -vasta-aineita. Seuraavan kerran, kun kyseinen henkilö syö samaa ruoka-ainetta, immuunijärjestelmä tuottaa elimistön suojelemiseksi suuret määrät kemiallisia aineita ja histamiineja. Nämä kemialliset aineet laukaisevat erilaisia allergisia oireita, jotka voivat ilmetä hengitysteissä, ruoansulatusjärjestelmässä, ihossa tai verenkiertojärjestelmässä.