FI Euroopan unionin virallinen lehti C 128/149

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi (2011)”

KOM(2009) 254 lopullinen – 2009/0072 (CNS)

(lisälausunto)

(2010/C 128/30)

Yleisesittelijä: Soscha EULENBURG

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 29. syyskuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohdan nojalla laatia lisälausunnon aiheesta

Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi (2011)

KOM(2009) 254 lopullinen – 2009/0072 CNS.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti antaa asian valmistelun ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”" -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 4.–5. marraskuuta 2009 pitämässään 457. täysistunnossa (marraskuun 5. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Soscha Eulenburgin ja hyväksyi yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Päätelmät

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan vapaaehtoistyön teemavuodesta (2011). Näin tunnustetaan niiden monien kansalaisten toiminta, jotka tekevät eri aloilla vapaaehtoistyötä yhteiskunnan ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden puolesta Euroopassa.

1.2 ETSK:n mielestä teemavuoden suunniteltujen tavoitteiden avulla voidaan luoda eurooppalaista lisäarvoa kansalaisten hyväksi.

1.3 ETSK korostaa, ettei vapaaehtoistyötä saa välineellistää.

1.4 Kestävän yhteisvaikutuksen luomiseksi tulisi hyödyntää tiivistä yhteyttä muihin Euroopan teemavuosiin (Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi 2010 ja aktiivisena ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden teemavuosi 2012).

1.5 ETSK ehdottaa poliittisen asialistan laatimista, jotta edistetään vapaaehtoistyötä ja sen perusrakenteita EU:n jäsenvaltioissa.

1.6 ETSK katsoo, että tarvitaan suotuisia perusedellytyksiä, jotta voidaan varmistaa tarvittava tuki ja perusrakenteet paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla tehtävälle vapaaehtoistyölle ja mahdollistaa kansalaisten osallistuminen.

1.7 ETSK kannattaa nykyistä kestävämpien rakenteiden luomista Euroopan tasolla. Vapaaehtoistyön sidosryhmien foorumi voisi edistää tämän tavoitteen saavuttamista.

1.8 ETSK:n mielestä rahoitusta on välttämättä lisättävä tuntuvasti, jotta voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja ottaa paikallinen ulottuvuus asianmukaisesti huomioon.

1.9 Toimijoilla on oltava aikaa teemavuoden valmisteluun ja sen tehokkaaseen toteuttamiseen. Neuvoston ja parlamentin tulisikin tehdä mahdollisimman nopeasti tarvittavat päätökset sisällöstä ja rahoituksesta.

1.10 Arviointikertomuksen perusteella on laadittava valkoinen kirja, jotta varmistetaan seuranta ja määritellään seuraavia vaiheita ja lisätoimia Euroopan tasolla.

2. Komission ehdotuksen tavoitteet

2.1 Komissio esitti kesäkuussa 2009 ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan vapaaehtoistyön teemavuodesta (2011). Euroopan teemavuoden avulla on määrä vahvistaa vapaaehtoistyön merkitystä ja hyötyä eurooppalaisissa yhteiskunnissa.

2.2 Komissio ehdottaa Euroopan vapaaehtoistyön teemavuodelle neljää tavoitetta:

— Suotuisan toimintaympäristön luomisella pyritään tekemään vapaaehtoistyöstä väline, jolla edistetään kansalaisten osallistumista ja ihmisten välistä toimintaa.

— Vapaaehtoistyön helpottamiseksi ja verkottumisen, liikkuvuuden ja yhteistyön edistämiseksi on määrä vahvistaa vapaaehtoistyötä tekeviä organisaatioita ja parantaa toiminnan laatua.

— Vapaaehtoistyön palkitsemista ja tunnustamista on tarkoitus tukea yksittäisille henkilöille, yrityksille ja organisaatioille kohdennettavin asianmukaisin kannustimin.

— Vapaaehtoistyön arvoa ja merkitystä on määrä tehdä tunnetuksi suuren yleisön keskuudessa.

2.3 Tavoitteet on määrä saavuttaa vaihtamalla kokemuksia, levittämällä tutkimustuloksia, järjestämällä kokouksia ja erilaisia tilaisuuksia sekä toteuttamalla tiedotus- ja edistämiskampanjoita. Tätä varten on vuodeksi 2011 varattu kuuden miljoonan euron sekä vuodeksi 2010 valmistelutoimia varten kahden miljoonan euron rahoitus.

3. Yleistä

3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen Euroopan vapaaehtoistyön teemavuodesta (2011). Komissio vastaa näin ETSK:n ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä Euroopan parlamentin toiveisiin ja ehdotuksiin.

3.2 On erityisesti annettava tunnustusta komission valmiudelle käydä tiivistä kansalaisvuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. On pyrittävä siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat suunniteltuihin koordinointielimiin sekä toiminnan suunnitteluun ja toteutukseen myös kansallisella tasolla ja että laaditaan asianmukaisia kansallisia ja eurooppalaisia poliittisia asialistoja. Avoin koordinointimenetelmä voisi olla tässä mallina.

3.3 Nimike ”Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi” (European Year of Volunteering) on osuvasti valittu, sillä se kattaa kokonaan kyseisen laaja-alaisen toiminnan. Nimi on tarpeeksi konkreettinen, jotta eurooppalaiset voivat tuntea sen omakseen, ja se antaa tarpeeksi liikkumavaraa valottaa toiminnan kaikkia eri puolia. Näin ollen nimi vastaa vapaaehtoistyön monialaisuutta ja vapaaehtoistyötä tekevien mitä erilaisimpia toiminta-aloja, ja se tulisi säilyttää.

3.4 ETSK on tyytyväinen siihen, että korostetaan vapaaehtoistyön merkitystä kansalaisvaikuttamisen, eurooppalaisten arvojen, yhteisvastuun sekä eurooppalaisten yhteiskuntien kehittymisen ilmaisuna. ETSK on muistuttanut tästä merkityksestä lausunnoissaan.

3.5 Missään tapauksessa ei tulisi puhua vapaaehtoistyön”"välineellistymisestä”. Vapaaehtoistyötä tekevät eivät ole politiikan välineitä vaan aktiivisen kansalaisuuden ilmaus tai osatekijä. He toteuttavat toiminnallaan henkisiä arvoja, kuten sosiaalinen integrointi, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, yhteisvastuu ja elinikäinen oppiminen ympäristön, urheilun, ihmisoikeuksien ja kulttuurin aloilla – vain muutamia mainitaksemme.

3.6 Komission ehdotuksen monissa kohdissa tuodaan esiin vapaaehtoistyön välineellistämisen vaara esimerkiksi työmarkkinoiden ja työllistyvyyden osalta. Ehdotuksen perustelujen 3 kohdassa esimerkiksi painotetaan että vapaaehtoistyö ”on epävirallinen oppimiskokemus, jonka avulla voi paitsi kehittää ammatillisia taitoja ja osaamista myös vaikuttaa aktiivisesti kansalaisena”. Epäviralliset oppimiskokemukset, jotka hyvinkin saattavat parantaa työmarkkinoille integroitumista ja työllistyvyyttä, ovat erittäin myönteisiä sivuvaikutuksia.

3.7 Nykyinen talous- ja rahoituskriisi tuodaan ehdotuksessa usein esiin, ja näin halutaan kehottaa muutokseen eri aloilla. Tässä yhteydessä tulisi erityisesti ottaa huomioon, ettei vapaaehtoistyötä tekeviin pidä turvauduta refleksinomaisesti pyrittäessä torjumaan kriisistä yhteiskuntiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Nykyinen kriisi osoittaa vapaaehtoistyön alalla jälleen kerran kansalaistoiminnan arvon yhteiskunnassamme. Sen ansiosta voidaan kokea yhteisvastuuta ja antaa ihmisille mahdollisuus toimia toisten puolesta mutta myös hyötyä itse toiminnasta – etenkin taitojen paranemisen ja/tai sosiaalisten verkkojen luomisen myötä. Vapaaehtoistyön avulla on siis mahdollista lieventää kriisin vaikutuksia ja torjua yhteiskunnallista eriytymistä. Tämä ei kuitenkaan ole kriisin seuraus vaan kuuluu vapaaehtoistyön todellisiin arvoihin, jotka nyt on ”löydetty uudelleen”.

4. Erityistä

4.1 Perusedellytysten luominen

4.1.1 Tarvitaan oikeudellinen kehys, jotta voidaan varmistaa tarvittavat perusrakenteet paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla tehtävälle vapaaehtoistyölle ja helpottaa kansalaisten osallistumista. Taloudellisten ja poliittisten perusedellytysten avulla on myös voitava poistaa vapaaehtoistyön esteitä. (1)

4.2 Organisaatioiden vahvistaminen

4.2.1 On erittäin tärkeää tukea vapaaehtoistyötä tekeviä organisaatioita vapaaehtoistyön paikkoina ja katalysaattoreina. Kyseiset organisaatiot ovat yleensä vapaaehtoisten ensimmäisiä ja ainoita yhteyspisteitä, ja erittäin usein vapaaehtoistyötä tekevät ovat itse perustaneet ne. Vapaaehtoistyötä tekevät organisaatiot ovat kansalaisyhteiskunnan ja vapaaehtoistyön selkäranka, joten kyseisten organisaatioiden kokemustenvaihdolla, valmiuksien parantamisella ja työn laadulla on määrä olla teemavuonna 2011 erityisrooli.

4.2.2 Tavoitteena on oltava kestävien rakenteiden luominen eurooppalaisella tasolla. Vapaaehtoistyön sidosryhmien foorumilla voitaisiin varmistaa, että teemavuosi vaikuttaa vuoden 2011 jälkeenkin ja että sen myötä luodaan vapaaehtoistyötä edistävää politiikkaa.

4.2.3 Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta 2011 tulisi hyödyntää parhaiden käytänteiden osoittamiseen ja vaihtamiseen.

4.3 Laadun parantaminen

4.3.1 Laadun parantamisen yhteydessä komission asiakirjassa tarkastellaan muun muassa ammattimaisuutta. Käsite on harhaanjohtava, ja sitä tulisi välttää. Kyse on ensi sijassa vapaaehtoistyön laadun varmistamisesta. Vapaaehtoistyötä tekevillä on oikeus toimia alalla, jolla siitä on heille iloa. Heidän toimintansa palvelee yhteiskuntaa ja yksilöitä mutta myös heitä itseään. On varmistettava taloudelliset ja henkilökohtaiset edellytykset pätevöitymiseen, jatko- ja täydennyskoulutukseen sekä opastukseen toiminnan ajan.

4.4 Tunnustuksen antaminen toiminnalle

4.5 Komitea on tyytyväinen siihen, että tunnustuksen antamisessa on edistytty. Vapaaehtoistyötä tekevien osalta tulisi kuitenkin välttää puhumasta palkitsemisesta. Se on harhaanjohtavaa, sillä kyseessä ei ole toiminnan rahanarvoinen tunnustaminen. Käsite ”palkitseminen” on myös ristiriitainen. Palkkatyön ja palkattoman vapaaehtoistyön välistä eroa ei Euroopan teemavuoden 2011 yhteydessä tule hävittää, vaan pikemminkin on tuotava esiin niiden keskinäinen täydentävyys.

4.6 Vapaaehtoistyön arvon ja merkityksen tunnetuksi tekeminen

4.7 Suuren yleisön valveuttaminen on keskeinen tavoite, ja komitea on siihen tyytyväinen. On kuitenkin otettava huomioon, että tätä varten on käytettävissä riittävästi varoja. Tehokas ja onnistunut EU-tason valveuttamiskampanja, jossa tuodaan esiin toiminnan mahdollisuudet ja arvo, edellyttäisi – jos sanoman on määrä tavoittaa kansalaiset – noin 3,5 miljoonan euron rahoitusta, joka olisi jo yli puolet teemavuoden budjetista. Budjetti vaikuttaa liian alhaiselta. Vertailun vuoksi todettakoon, että Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden 2004 budjetti oli 12,3 miljoonaa euroa. Komission itsensä tilaamassa arviointikertomuksessa kuitenkin todetaan, että eurooppalaisille oli tiedotettu teemavuodesta ”vähän tai tuskin lainkaan” ja että teemavuoden keskeiset sanomat eivät olleet saavuttaneet heitä.

4.8 Rahoitus

4.8.1 Ehdotuksessa on varattu teemavuodelle 2011 kuuden miljoonan euron sekä vuodelle 2010 valmistelutoimia varten kahden miljoonan euron rahoitus. Jos mainitut tavoitteet on määrä saavuttaa ja jos on tarkoitus ottaa huomioon etenkin eurooppalaisten tekemän vapaaehtoistyön paikallinen ulottuvuus, EU:n on esitettävä realistinen talousarvio. Kuuden miljoonan euron budjetti kaikkia Euroopan ja jäsenvaltiotason toimia varten vaikuttaa liian alhaiselta. Olisi harmillista, jos teemavuosi 2011, jolloin on käytettävissä alle puolet teemavuoden 2004 budjetista, johtaisi vastaaviin tuloksiin ja jos korkeat tavoitteet jäisivät saavuttamatta riittämättömän budjetin vuoksi.

4.8.2 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus asetti vuonna 2005 pelkästään Ison-Britannian vapaaehtoistyön teemavuoden käyttöön 10 miljoonaa puntaa, ja Valencian alue vastaavaa teemavuotta varten 4,2 miljoonaa euroa. Hyvänä esimerkkinä EU-tason realistisesta budjetista voidaan pitää suunniteltua teemavuotta 2010, jonka käyttöön on asetettu 17 miljoonaa euroa, josta yhdeksän miljoonaa euroa jäsenvaltioissa toteutettaviin toimiin. Jäsenvaltiot ovat puolestaan sitoutuneet osallistumaan toimiin yhdeksällä miljoonalla eurolla.

4.9 Valkoinen kirja

4.9.1 Komissio aikoo esittää seurantaa ja arviointia varten kertomuksen aloitteiden toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä toimia koskevan yleisarvion. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä ehdotuksestaan ja kehottaa esittämään valkoisessa kirjassa seuraavia vaiheita ja lisätoimia, jotta Euroopan teemavuoden tulokset vaikuttavat kestävästi.

4.10 Yhteisvaikutuksen hyödyntäminen

4.10.1 Tulisi ehdottomasti tuoda esiin teemavuoden 2010 (Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta) sekä teemavuoden 2012 (aktiivisena ikääntyminen ja sukupolvien välinen solidaarisuus) yhteisvaikutus ja hyödyntää sitä. Kyseiset kolme teemavuotta tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden antaa kansalaisten vapaaehtoistyötä koskeville unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden toimille kolmeksi vuodeksi yhteinen johtoajatus ja saada näin aikaan kestäviä vaikutuksia. Unionin ja jäsenvaltioiden elinten organisointiryhmien tulisi tehdä kyseisten kolmen vuoden ajan tiivistä yhteistyötä.

4.11 Toimielinten välinen prosessi

4.11.1 Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi hyväksyä viipymättä päätös teemavuodesta, jotta kaikille asianomaisille toimijoille annettaisiin aikaa valmistella teemavuotta ja toteuttaa se. Tavoitteena tulisi olla vuoden 2009 loppu, jotta valmisteluvaihe voidaan aloittaa virallisesti ja myöntää asianomaiset varat.

Bryssel 5. marraskuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Yhtenä esimerkkinä tällaisista esteistä mainittakoon, että useissa maissa palkkatyötä tekemättömät henkilöt voivat tehdä vapaaehtoistyötä vain erittäin rajallisen tuntimäärän.