FI Euroopan unionin virallinen lehti C 75/63

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi/tarkistus – Tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio”

(COM(2016) 603 final)

”Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta”

(COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP))

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 2012/2002, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja (EU) N:o 652/2014 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta”

(COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD))

(2017/C 075/12)

Esittelijä: Stefano PALMIERI

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 20.4.2016, neuvosto 9.12.2016 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava elin ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” Työvaliokunnan päätös 20.9.2016 Hyväksyminen täysistunnossa 14.12.2016 Täysistunnon nro 521 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 169/5/9

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK ymmärtää komission pyrkimyksiä sen ehdottaessa monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 väliarviointia ja on tyytyväinen joustavuutta koskeviin säännöksiin, joiden avulla pyritään selviytymään viime vuosien odottamattomista kriiseistä. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että ehdotettu kehys ei ole riittävä Euroopan unionin haasteita ja painopisteitä varten, etenkin kun Euroopan poliittinen hanke on tätä nykyä asetettu vakavasti kyseenalaiseksi.

1.1.1 Globaalin tason haasteisiin ja kriiseihin on nykyisin välttämättä löydettävä Euroopan tason ratkaisu. Tästä syystä ETSK katsoo, että nykyisessä ja vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä omat varat on keskitettävä asianmukaisesti ja ne on suunnattava ohjelmiin, joiden avulla voidaan — antaa uutta pontta taloudelliselle, sosiaaliselle ja ympäristöä koskevalle kehitykselle (mukaan luettuna Pariisin ilmastosopimus), työllisyydelle, innovoinnille ja kilpailukyvylle — vastata muuttoliike- ja pakolaiskriisiin, sisäiseen turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin, ulkoisiin hätätilanteisiin ja maatalousalan kriisiin.

1.2 ETSK on sitä mieltä, että monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 väliarvioinnin ja keskustelun vuoden 2020 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä on pohjauduttava siihen, että noudatetaan täysimääräisesti Lissabonin sopimuksen 3 artiklaa ja varmistetaan, että EU:n kansalaisille taataan asianmukaiset elinolosuhteet heidän hyvinvointiaan kunnioittaen, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklaa, jonka mukaisesti ”unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat”.

1.3 ETSK varoittaa etenkin EU:n sisäisestä solidaarisuuden kriisistä, johon on puututtava ja joka on ratkaistava. Ei ole hyväksyttävää, että eräät jäsenvaltiot hyväksyvät perustellun solidaarisuusperiaatteen, kun monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 varoja jaetaan, mutta kuitenkin hylkäävät sen, kun kyse on pakolaisten ja muuttajien hätätilanteeseen vastaamisesta.

1.4 EU:n kyky vastata nykyisiin ja tuleviin haasteisiin riippuu sen toimintastrategioiden laadusta ja määrällisestä ulottuvuudesta. Monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävässä keskustelussa on keskityttävä kehyksen toimivuuteen sekä kohdennettujen määrärahojen että talousarviorakenteen osalta, jotta EU:lle annetaan sen strategisten painopisteiden edellyttämät välineet lisäämättä kansalaisten ja yritysten verotaakkaa, eli on keskityttävä kykyyn tuottaa lisäarvoa unionitasolla siten, että kansalaisille koituva taakka pysyy samana. Tällaisesta unionitason lisäarvosta on oltava laaja poliittinen yhteisymmärrys, jotta tuetaan sellaisia EU:n toimia, joiden avulla voidaan varmistaa unionin kansalaisille todelliset hyödyt. Huomattavaa eurooppalaista lisäarvoa luovina tekijöinä ETSK mainitsee seuraavat: osallistuminen suurten investointien ja innovoinnin rahoittamiseen (Euroopan strategisten investointien rahasto); muuttajien ja pakolaisten johdosta talouteen, työmarkkinoihin ja yhteiskunnan dynaamisuuteen kohdistuvien mahdollisten etujen esiin tuominen; Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) syklin 2014–2020 toteutumisen seuraaminen ja tukeminen; sosiaalisen pilarin vahvistaminen. Erityisväline voisi olla hyödyllinen ja tarpeellinen, jotta voidaan torjua nuorisotyöttömyyttä, epävarmoja työsuhteita sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (NEET) muodostamaa ilmiötä.

1.4.1 Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen määrällisen ulottuvuuden osalta ETSK on samaa mieltä varojen lisäämisestä eräissä erittäin tehokkaina pidetyissä menoluvuissa, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline, Erasmus+, COSME ja Wifi4EU sekä Euroopan strategisten investointien rahaston jatko ja nuorisotyöllisyysaloite.

1.4.2 ETSK kannattaa myös uusia määrärahoja, joilla voidaan puuttua muuttoliikekriisiin (Euroopan raja- ja rannikkovartiosto, Europol, turvapaikkavirasto, yhteinen turvapaikkajärjestelmä (Dublin-järjestelmä), hätätilanteen tuen antaminen EU:n sisällä ja rajanylitystietojärjestelmä) sekä poliittiseen ja taloudelliseen epävakauteen EU:ssa ja naapurimaissa (kumppanuuskehys, Euroopan kestävän kehityksen rahasto, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euroopan investointipankin ulkoisen luotonannon valtuus, koheesiopolitiikan määrärahojen tekninen mukautus).

1.5 Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen laadullisen ulottuvuuden osalta ETSK on samaa mieltä tavoitteesta yksinkertaistaa ja joustavoittaa yleisiä ja alakohtaisia varainhoitosääntöjä ja onkin erityisen tyytyväinen EU:n varojen edunsaajiin sovellettavien hallinnollisten vaatimusten sekä valvonnan, tarkastusten ja raportoinnin yksinkertaistamiseen.

1.5.1 Varainkäytön parantamista ja tulosbudjetointia koskevien periaatteiden käyttöönotto ei kuitenkaan saa olla perusteettomasti keino supistaa menoja niillä aloilla tai niissä ohjelmissa, joiden arviointi ei ole niin selkeää kuin muiden alojen tai ohjelmien joko siksi, että hyödyt ilmenevät pitkällä aikavälillä, tai siksi, että hyötyjä on vaikeampi mitata määrällisesti. Tämä saattaisi olla erityisen haitallista sellaisille ohjelmille kuin Horisontti 2020 -puiteohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline ja COSME-ohjelma.

1.5.2 ETSK kannattaa yhtäältä kannustimia, joilla voidaan edistää varojen vastuullista käyttöä, ja toisaalta asianmukaista ja oikea-aikaista tavoitteiden seurantajärjestelmää niillä eri aloilla, joille myönnetään varoja EU:n talousarviosta.

1.6 Vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan keskustelun osalta ETSK kehottaa arvioimaan vastedes huolellisesti nykyisen talousarvion tuloksia myös väliarvioinnin valossa ja keskustelemaan painopisteistä ja tarvittavista muutoksista.

1.7 ETSK:n mielestä on hyödyllistä yhdenmukaistaa seuraavien monivuotisten rahoituskehysten kesto komission ja parlamentin poliittisen syklin kanssa. Komitea kannattaa ehdotusta 5 + 5 vuoden voimassaoloajasta eräiden pitkän aikavälin ohjelmasuunnittelua edellyttävien budjettikohtien osalta sekä niiden pakollista väliarviointia (etenkin koheesio- ja maaseudun kehittämispolitiikka) ja ehdotusta Euroopan parlamentin toimikauden mukaisesta keskipitkästä viiden vuoden voimassaoloajasta kaikkien muiden budjettikohtien osalta.

1.8 ETSK suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin ottaa käyttöön uudentyyppisiä omia varoja sekä omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän työhön. Omien varojen järjestelmää koskevista ehdotuksista, jotka komissio tulee laatimaan, olisi kuitenkin keskusteltava ja tehtävä päätös vuoden 2017 aikana, ja ETSK tulisi kutsua asianmukaisesti mukaan valmistelemaan vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä.

1.8.1 ETSK muistuttaa tässä yhteydessä, että EU:n on otettava käyttöön itsenäinen, avoin ja oikeudenmukainen omien varojen järjestelmä ja supistettava jäsenvaltioiden maksuosuuksien järjestelmää lisäämättä kuitenkaan veropainetta etenkään heikommassa asemassa olevien kansalaisten kohdalla. Lisäksi ETSK korostaa, että on tärkeää torjua veronkiertoa myös lisäämällä avoimuutta (1) sekä kaikkia jäsenvaltioiden välisen epärehellisen verokilpailun muotoja.

1.8.2 ETSK kehottaa komissiota arvioimaan viipymättä talousarviolle Yhdistyneen kuningaskunnan EU-erosta aiheutuvat menetykset.

1.9 ETSK yhtyy siihen viestiin, että tarvitaan enemmän (ja parempia) EU:n toimia eikä vähemmän EU:n toimia (2). EU:n kriisi johtuu Euroopan tulevaisuutta koskevan strategisen vision puutteesta. Tämä kriisi saattaa kärjistyä, jos vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä ei puututa kriisin syihin, jotka liittyvät demokratiavajeeseen, oikeusvaltion vajeeseen sekä niihin sosiaalisiin ryhmiin ja tuotantoaloihin kohdistuviin vaikutuksiin, jotka ovat globalisaatiokehityksen ”häviäjiä”. Unionilla on oltava jälleen suuri tulevaisuudenvisio, jotta se voi kilpailla tärkeimpien maailmanlaajuisten toimijoiden kanssa. Tätä varten tarvitaan kunnianhimoista monivuotista rahoituskehystä, jonka avulla voidaan vastata edessä oleviin haasteisiin.

1.10 Monivuotisen rahoituskehyksen tavoitteiden tehokas toteuttaminen edellyttää, että EU:n uusi talousarvio on esimerkillinen, tehokas, tuloksekas ja selkeä, jotta saavutetaan Euroopan kansalaisten luottamus ja jotta heidän on helppo oivaltaa Euroopan yhdentymisen edut ja EU:n tason toimien puuttumisen aiheuttamat kustannukset.

2. Yleistä

2.1 Euroopan komission monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 väliarvioinnin yhteydessä ehdottamaan pakettiin sisältyy sääntelymuutoksia ja 12,8 miljardin euron varojen uudelleenkohdentaminen kauden loppuun mennessä, mukaan luettuna vuoden 2017 talousarvioesitys. Nämä toimet kohdennetaan kasvuun ja työllisyyteen, muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen. Tarkistukseen sisältyy erityisesti — määrällisin osin enemmän varoja ensisijaisina ja tehokkaimpina pidetyille ohjelmille, kuten Euroopan strategisten investointien rahastolle (ESIR) — laadullisin osin yleisten ja alakohtaisten sääntöjen yksinkertaistaminen sekä EU-rahoituksen täytäntöönpanon joustavoittaminen ja keskittyminen tuloksiin (tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio).

2.2 ETSK on jo aiemmin todennut (3) ja toistaa käsillä olevassa lausunnossa, että se ymmärtää Euroopan komission monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä vuonna 2013 kahden vastakkaisen vaatimuksen välillä vaikeassa sosiaalisessa, taloudellisessa ja poliittisessa toimintaympäristössä saavuttaman tasapainon. Ensimmäisenä vaatimuksena oli eräiden jäsenvaltioiden halu rajoittaa julkisten varojen käyttöä talous- ja finanssikriisin johdosta. Toisena vaatimuksena oli tarve tarttua asianmukaisesti ja tehokkaasti Euroopan unionin kunnianhimoisiin haasteisiin, jotka juontavat juurensa Lissabonin sopimuksesta ja Eurooppa 2020 -strategiasta.

2.3 Monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi tehdään nyt tilanteessa, joka on jonkin verran muuttunut vuoteen 2013 nähden. EU on edelleen vaikeuksissa eräissä jäsenvaltioissa edelleen vahvojen talous- ja finanssikriisin – etenkin pieni- ja keskituloisiin kohdistuvien – seurausten vuoksi. Lisäksi EU-tasolla ei ole sovittu yhteisistä toimista kriisiin vastaamiseksi. Tämän lisäksi on noussut esiin uusia sosiaalisia, poliittisia ja institutionaalisia huolenaiheita, mukaan luettuina äskettäiset terrori-iskut Euroopassa.

2.3.1 Ensinnäkin muuttaja- ja pakolaisvirta Eurooppaan kasvaa ihmisten paetessa sotia ja köyhyyttä Afrikassa ja Lähi-idässä. Tämä huolestuttaa yleistä mielipidettä Euroopassa, etenkin Välimeren ja Balkanin maissa, joihin ensimmäiset vaikutukset kohdistuvat, ja kohdemaissa, joiden on edistettävä muuttajien ja pakolaisten kotouttamista.

2.3.2 Toiseksi esiintyy laaja-alaista skeptisyyttä, joka kohdistuu poliittiseen valmiuteen – siis myös jäsenvaltioiden ja EU:n kykyyn – pitää yllä taloudellista hyvinvointia ja sosiaalista koheesiota (4). Näin ollen vaaditaan myös enemmän toimintavaraa kansallisille hallituksille juuri siinä historiallisessa vaiheessa, jossa EU:n olisi päinvastoin asemoiduttava globaalina toimijana.

2.3.3 Kolmanneksi Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eroa (brexit) koskeva kansanäänestys on tuonut selvästi esiin, ettei EU ole itsestään selvä eikä peruuttamaton valinta. Lisäksi se on aiheuttanut monivuotiseen rahoituskehykseen liittyviä uusia institutionaalisia ja rahoitusvaikeuksia, koska yksi jäsenvaltio on eroamassa unionista.

2.4 Tässä nopeassa muutoksessa monivuotisen rahoituskehyksen tehokkuuden arviointi edellyttää, että noudatetaan täysimääräisesti unionin lainsäädännön perusperiaatteita ja etenkin Lissabonin sopimuksen 3 artiklaa, jossa asetetaan tavoitteeksi varmistaa EU:n kansalaisille asianmukaiset elinolosuhteet heidän hyvinvointiaan kunnioittaen (5), sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklaa, jonka mukaisesti ”unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat”.

2.5 EU:n kyky vastata nykyisiin ja tuleviin haasteisiin riippuu sen toimintastrategioiden laadusta ja määrällisestä ulottuvuudesta. Kyse on siitä, että havaitaan, mille aloille menot on parasta kohdistaa, jotta edistetään kasvua ja työllisyyttä ja vastataan uusiin haasteisiin, missä muodossa menoilla on tehokkain vaikutus, millä tavoin investointeja voidaan arvioida luotettavasti eikä vain muodollisesti ja lopuksi miten tiedottaa unionin toimielinten toimista, kun kansalaiset tuntevat unionia kohtaan laajaa epäluottamusta (6).

2.6 Näistä syistä voidaankin todeta, että vaikka komission ehdotus monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 väliarvioinnista onkin ymmärrettävä, ehdotettu kehys ei ole lainkaan riittävä vastaamaan EU:n haasteisiin ja painopisteisiin.

3. Erityistä

3.1 Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen laadullisen ulottuvuuden osalta ETSK on samaa mieltä tavoitteesta yksinkertaistaa ja joustavoittaa yleisiä ja alakohtaisia varainhoitosääntöjä ja onkin erityisen tyytyväinen EU:n varojen edunsaajiin sovellettavien hallinnollisten vaatimusten sekä valvonnan, tarkastusten ja raportoinnin yksinkertaistamiseen.

3.2 ETSK on kuitenkin sitä mieltä, ettei varainkäytön parantamista ja tulosbudjetointia koskevien periaatteiden käyttöönotto saa olla perusteettomasti keino supistaa menoja niillä aloilla tai niissä ohjelmissa, joiden arviointi ei ole niin selkeää kuin muiden alojen tai ohjelmien joko siksi, että hyödyt ilmenevät pitkällä aikavälillä, tai siksi, että hyötyjä on vaikeampi mitata määrällisesti. Tämä saattaisi olla erityisen haitallista sellaisille ohjelmille kuin Horisontti 2020 puiteohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline ja COSME-ohjelma.

3.2.1 ETSK kannattaa yhtäältä kannustimia, joilla voidaan edistää varojen vastuullista ja tehokasta käyttöä, ja toisaalta asianmukaista ja oikea-aikaista tavoitteiden seurantajärjestelmää niillä eri aloilla, joille myönnetään varoja EU:n talousarviosta.

3.3 Tämä ei kuitenkaan pelkästään vaikuta riittävän, jotta voidaan vastata konkreettisesti yhä kasvaviin taloudellisiin, sosiaalisiin ja poliittisiin huolenaiheisiin edistämällä kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista pilaria. Tämä pätee vieläkin enemmän lisävarojen puutteeseen aloilla, joilla unionin talousarvio antaa lisäarvoa verrattuna toimintapolitiikkoihin, joita yksittäiset jäsenvaltiot voivat toteuttaa.

3.4 Kuten ETSK:n aiemmin antamissa lausunnoissa on todettu, EU:n haasteiden johdosta on paitsi suotavaa myös tarpeellista lisätä EU:n talousarvion varoja (7).

3.5 Näihin haasteisiin vastaaminen edellyttää ennen kaikkea vahvaa tukea ja kannustusta niin julkisille kuin yksityisille investoinneille. Vuonna 2014 investointitaso oli 15 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2007, juuri ennen suurta talous- ja finanssikriisiä, mikä tarkoittaa 430 miljardin euron vähennystä huipputasoon verrattuna ja noin 300 miljardin euron vähennystä viime vuosien keskiarvoon. Lisäksi vain viiden maan (Espanja, Italia, Kreikka, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska) osuus tästä vähennyksestä on 75 prosenttia (8).

3.6 Puuttuakseen välillisesti investointien puutteeseen komissio on ehdottanut ESIR-rahastoa ja käynnistänyt sen. Rahaston on Euroopan investointipankin kautta määrä edistää unionin varoja täydentävien yksityisten lisävarojen käyttöönottoa. Sitä arvioidaan sen mukaan, miten se kykenee tukemaan lisähankkeita normaalisti rahoitettaviin hankkeisiin nähden. Ensimmäisistä analyyseista ilmenee kuitenkin, että monet ESIR-hankkeet ovat pitkälti samanlaisia kuin Euroopan investointipankin normaalisti rahoittamat muut hankkeet etenkin vähemmän kehittyneillä alueilla (9). ETSK kehottaa painottamaan enemmän aidosti innovatiivisia ja riskialttiita hankkeita, joita ei voida rahoittaa muilla tavoin ja joilla voidaan varmistaa todellinen talouden ja työllisyyden kasvu EU:ssa.

3.7 Muuttoliike- ja pakolaiskriisi ei koske ainoastaan vastaanottovelvoitteita. EU:n myöntämiä varoja voidaan käyttää myös siihen, että muutetaan pelätyt sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvat riskit mahdollisuuksiksi ja saadaan aikaan mahdollista hyötyä taloudelle, työmarkkinoille ja yhteiskunnan dynamiikalle. ETSK katsoo Euroopan parlamentin tapaan (10), että otsakkeita 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) ja 4 (Globaali Eurooppa) ja erityisesti pakolaiskriisiä ja ulkoista apua varten varatut varat voivat osoittautua riittämättömiksi lähikuukausina ja -vuosina. Komitea kehottaakin tarkistamaan menojen ylärajoja ylöspäin.

3.7.1 ETSK varoittaa lisäksi EU:n sisäisestä solidaarisuuden kriisistä, johon on puututtava ja joka on ratkaistava. Ei ole oikein, että eräät jäsenvaltiot hyväksyvät perustellun solidaarisuusperiaatteen, kun monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 varoja jaetaan, mutta kuitenkin hylkäävät sen, kun kyse on pakolaisten ja muuttajien hätätilanteeseen vastaamisesta.

3.8 Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot), joiden talousarvio on 454 miljardia euroa ohjelmakaudella 2014–2020, ovat keskeisessä asemassa Eurooppa 2020 -strategiassa ja sen tavoitteissa. Ne muodostavat pääasiallisen investointivälineen EU:ssa ja voivat edistää talouskasvua ja uusien, laadukkaiden työpaikkojen luomista sosiaalisen ja alueellisen koheesion lisäämisen kautta. Unionin toimielinten tulee seurata tarkkaan ja tukea juuri käynnistyneen kauden toteuttamista, jotta voidaan varmistaa komission, jäsenvaltioiden ja alueiden keskenään sopimien odotettujen tulosten saavuttaminen. Tähän tarvitaan ETSK:ssa edustettuina olevien järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolien tiivistä osallistumista.

3.9 Nuorisotyöttömyyttä (noin 20 prosenttia työvoimasta, tosin jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja (11)), epävarmoja työsuhteita ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria (NEET, 19 prosenttia 20–34-vuotiaista (12)) on edelleen liikaa, ja tällä on haitallinen vaikutus nuorten koulutustasoon ja yleisesti inhimilliseen pääomaan Euroopassa. Tätä varten on vahvistettava Euroopan sosiaalirahastoon kuuluvaa nuorisotyöllisyysaloitetta ja lisättävä sen määrärahoja korottamalla otsakkeen 1 b (taloudellinen ja sosiaalinen koheesio) menojen ylärajoja.

3.10 Maksuviiveiden ongelmaan on löydettävä ratkaisu. Viime vuosina maksusitoumusten ja jäsenvaltioille suoritettujen maksujen välille syntynyt kuilu on kasvanut vuoden 2014 loppuun mennessä jo lähes 25 miljardiin euroon, ja sen olisi tarkoitus poistua vuoden 2016 loppuun mennessä. Maksuviiveiden kielteiset vaikutukset kohdistuvat kaikkiin EU:n talousarvion edunsaajiin, myös yrityksiin, tutkimuslaitoksiin ja paikallisviranomaisiin. Kun otetaan huomioon, että talousarvio on jo itsessään hyvin vaatimaton suhteessa Euroopan BKT:hen, on erityisen tärkeää varmistaa kaikkien tehtyjen sitoumusten maksaminen ajoissa ja ryhdyttävä kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin, jotta voidaan välttää tilanteen jatkuminen tai uudelleen ilmaantuminen myös seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

3.11 ETSK on siis samaa mieltä varojen lisäämisestä eräissä erittäin tehokkaina pidetyissä menoluvuissa, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline, Erasmus+, COSME-ohjelma ja Wifi4EU sekä Euroopan strategisten investointien rahaston jatko ja nuorisotyöllisyysaloite.

3.11.1 ETSK kannattaa myös uusia määrärahoja, joilla voidaan puuttua muuttoliikekriisiin (Euroopan raja- ja rannikkovartiosto, Europol, turvapaikkavirasto, yhteinen turvapaikkajärjestelmä (Dublin-järjestelmä), hätätilanteen tuen antaminen EU:n sisällä ja rajanylitystietojärjestelmä) sekä poliittiseen ja taloudelliseen epävakauteen EU:ssa ja naapurimaissa (kumppanuuskehys, Euroopan kestävän kehityksen rahasto, makrotaloudellinen rahoitusapu, EIP:n ulkoisen luotonannon valtuus, koheesiopolitiikan määrärahojen tekninen mukautus).

4. Vuoden 2020 jälkeinen monivuotinen rahoituskehys

4.1 Euroopan komissio esittää 1. tammikuuta 2018 mennessä ehdotuksen vuoden 2020 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä. ETSK kehottaa arvioimaan huolellisesti jo nyt nykyisen talousarvion tuloksia myös väliarvioinnin valossa ja keskustelemaan painopisteistä ja tarvittavista muutoksista. Tavoitteena on, että monivuotinen rahoituskehys on EU:n pitkän aikavälin haasteiden ja painopisteiden tasalla.

4.2 EU:n kriisi johtuu siitä, ettei unionin tasolla ole strategista visiota Euroopan tulevaisuudesta. Kriisi saattaa kärjistyä, jos vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä ei puututa sen syihin, jotka liittyvät demokratiavajeeseen, oikeusvaltion vajeeseen sekä niihin sosiaalisiin ryhmiin ja tuotantoaloihin kohdistuviin vaikutuksiin, jotka ovat globalisaatiokehityksen ”häviäjiä”. EU:n finanssipoliittiset säännöt ovat rajoittaneet jäsenvaltioiden autonomista liikkumavaraa ja saaneet aikaan epävarmuutta työmarkkinoilla ja sosiaaliturvajärjestelmissä, mutta ne eivät ole kuitenkaan toistaiseksi luoneet kansalaisille sosiaalisia turvaverkkoja unionin tasolla eivätkä myöskään todella innovatiivista ja kilpailukykyistä eurooppalaista talousjärjestelmää, joka pystyisi kilpailemaan globaaleja haasteita vastaan (13).

4.3 Uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä onkin äärimmäisen tärkeää kiinnittää entistä enemmän huomiota Euroopan tärkeisiin strategisiin painopisteisiin, jotka ovat ratkaisevia EU:n olemassaolon kannalta, ja varata niitä varten lisää varoja: — kasvun ja työllisyyden, ennen kaikkea nuorisotyöllisyyden, edistäminen erityisesti uusilla ammattialoilla, jotka ovat yhteydessä tietotekniikan ja televiestinnän kehitykseen (mm. esineiden internet ja teollisuus 4.0) — riittävä rahoitus uudelleenkoulutukseen, jotta voidaan hallita tuotantojärjestelmissä ja työmarkkinoilla käynnissä olevia syviä muutoksia, jotka johtuvat uudesta teknologiasta ja jotka johtavat uusien ammattialojen syntyyn ja samalla joidenkin vanhojen ammattien häviämiseen — talous- ja finanssikriisin peruja olevan investointivajeen poistaminen ja kriisin aiheuttamien, etenkin pieni- ja keskituloisiin edelleen vaikuttavien ja euroalueen maissa säästötoimiin turvautumisen kärjistämien seurausten torjuminen — ympäristön kestävyys – erityisesti Pariisin ilmastosopimusten nojalla – yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) varojen osuutta lisäten ja tarve työntekijöiden uudelleensijoittamiseen ja uusien ammattien luomiseen vähähiiliseen talouteen asteittain etenevän siirtymisen johdosta — Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta siten, ettei vahingoiteta muiden jäsenvaltioiden taloutta ja Euroopan kansalaisten työllistymismahdollisuuksia — ulkoinen apu naapuruusmaille ja kehitysmaille, jotka pitävät Eurooppaa tavoiteltavana mallina ja globaalina toimijana.

4.4 Monivuotisen rahoituskehyksen keston uudistamiseen liittyen ETSK pitää Euroopan parlamentin tapaan (14) aiheellisena sovittaa kesto komission ja parlamentin poliittiseen sykliin, jolloin unionin talousarvion painopisteistä käytävä keskustelu voisi olla keskeisessä asemassa parlamentin vaalikampanjassa. Komitea kannattaa ehdotusta 5 + 5 vuoden voimassaoloajasta eräiden pitkän aikavälin ohjelmasuunnittelua edellyttävien budjettikohtien osalta sekä niiden pakollista väliarviointia (etenkin koheesio- ja maaseudun kehittämispolitiikka) ja ehdotusta Euroopan parlamentin toimikauden mukaisesta keskipitkästä viiden vuoden voimassaoloajasta kaikkien muiden budjettikohtien osalta.

4.5 Komission on aiheellista laatia mahdollisimman pian – myös ennakoiden vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevaa ehdotusta – tarkka arvio brexitin vaikutuksista EU:n tuloihin ja menoihin (15).

4.6 Lisäksi talousarvion tulee olla riittävä, jotta euroalueella voidaan vastata euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden erityisiin ongelmiin. Muistutettakoon, että ETSK on ehdottanut jo aiemmin, että ”olisi siirryttävä kohti tarkoituksenmukaista, yhteisin säännöin toimivaa euroalueen omaa talousarviota. Ainoastaan siten voidaan edetä vähitellen kohti yhteistä finanssipolitiikkaa ja selviytyä mahdollisista tulevista šokeista” (16).

4.7 Tulopuolella uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä tulee ottaa huomioon ehdotukset Mario Montin johtamalta omia varoja käsittelevältä korkean tason työryhmältä, jonka loppuraportin odotetaan valmistuvan vuoden 2016 loppuun mennessä. Lisäksi komissio laatii samasta aiheesta lainsäädäntöehdotusta.

4.7.1 ETSK pitää erityisen tärkeänä sitä, että uudessa talousarviossa hyvin kohdennetut ja kestävät omat varat ovat merkittävässä asemassa suhteessa kansallisiin maksuosuuksiin, jotka päinvastoin vahvistavat oikeudenmukaisen palautuman virheellistä periaatetta. ETSK muistuttaakin aiemmista lausunnoistaan (17) ja kannattaa Euroopan komission ehdotusta omista varoista, jotka tulisivat suoraan EU:n talousarvioon kulkematta jäsenvaltioiden kautta. Uudessa järjestelmässä tulee välttää veropaineen lisäämistä ja erityisesti vähäosaisten kansalaisten ja pienten ja keskisuurten yritysten nykyistä suurempaa rasittamista.

4.7.2 On määriteltävä yhteinen yhdistetty yhteisöveropohja (CCCTB), jotta voidaan lisätä verotuksen avoimuutta, auttaa torjumaan veronkiertoa ja tehostaa työpaikkojen luomista, investointeja ja kauppaa EU:ssa.

4.8 ETSK yhtyy siihen viestiin, että tarvitaan enemmän (ja parempia) EU:n toimia eikä vähemmän EU:n toimia. Monivuotisen rahoituskehyksen tavoitteiden toteutuminen edellyttää, että EU:n uusi talousarvio on esimerkillinen, tehokas, tuloksekas ja selkeä, jotta saavutetaan Euroopan kansalaisten luottamus ja jotta heidän on helppo oivaltaa Euroopan yhdentymisen edut ja EU:n tason toimien puuttumisen aiheuttamat kustannukset.

Bryssel 14. joulukuuta 2016. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) ETSK:n lausunto aiheesta ”Verotuksen avoimuus ja julkisuus (maakohtainen raportointi)”(EUVL C 487, 28.12.2016, s. 62).

(2) ”– – siirtämällä painopistettä toissijaisuusvaatimuksesta EU-tason toimien lisäämiseen ja parantamiseen – –”, ETSK:n lausunto aiheesta ”Ajantasainen analyysi EU:n toimien puuttumisesta aiheutuvista kustannuksista” (EUVL C 351, 15.11.2012, s. 36).

(3) ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta” (EUVL C 229, 31.7.2012, s. 32).

(4) Vain kolmannes Euroopan kansalaisista luottaa EU:hun ja sen toimielimiin. Euroopan komissio, Public Opinion in the European Union – Standard Eurobarometer 85, toukokuu 2016,

http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2130

(5) ”Unionin päämääränä on edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia.”

(6) Mid-term review/revision of the multiannual financial framework 2014–2020 – An EU budget focused on results (SWD(2016) 299 final).

(7) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistaminen” (EUVL C 229, 31.7.2012, s. 32).

(8) Euroopan komissio ja Euroopan investointipankki. Why does the EU need an investment plan? (Miksi EU tarvitsee investointiohjelman?), 2015.

(9) Claeys, G.; Leandro, A. Assessing the Juncker Plan after one year (Junckerin ohjelman arviointi vuoden jälkeen), Bruegel.org, toukokuu 2016.

(10) Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2016 monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (P8_TA-PROV(2016)0309)

(11) Eurostat, Unemployment statistics (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics).

(12) Eurostat, Statistics on young people neither in employment nor in education or training (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training).

(13) P. De Grauwe, What Future for the EU After Brexit?, CEPS, lokakuu 2016.

(14) Ks. alaviite 10.

(15) Institute for Fiscal Studies on arvioinut, että Yhdistyneen kuningaskunnan keskimääräinen vuotuinen netto-osuus EU:n talousarvioon on noin 8 miljardia euroa. Ks. Institute for Fiscal Studies, 2016, The Budget of the EU: a guide. IFS Briefing Note BN 181. Browne, J., Johnson, P., Phillips, D.

(16) ETSK:n lausunto aiheesta ”Talous- ja rahaliiton toteuttaminen – Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ehdotukset unionin uutta lainsäädäntökautta silmällä pitäen” (EUVL C 451, 16.12.2014, s. 10).

(17) ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” (EUVL C 248, 25.8.2011, s. 75).