Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta, joka koskee suositusta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin

(Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivustolla www.edps.europa.eu)

(2022/C 240/05)

Euroopan komissio antoi 29. maaliskuuta 2022 suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta sille, että komissio osallistuu Euroopan unionin puolesta Yhdistyneissä kansakunnissa käytäviin neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin.

Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, että lainvalvontaviranomaisten on turvattava sähköinen todistusaineisto ja saatava sitä nopeasti ja tehokkaasti. Hän korostaa kuitenkin, että samankaltainen kansainvälinen säädös on jo voimassa. Kyseessä on Budapestin yleissopimus ja sen toinen lisäpöytäkirja, joka on nyt avattu allekirjoittamista varten.

Euroopan tietosuojavaltuutettu huomauttaa, että YK:ssa on jo aloitettu neuvottelut toisesta yleissopimuksesta, jossa on tarkoitus käsitellä kyberrikollisuutta ja rajatylittävää yhteistyötä rikosasioissa. Hän tukee näin ollen suositusta, jonka mukaan komissiolle annetaan lupa neuvotella EU:n puolesta, koska se auttaisi säilyttämään entistä paremmin EU:n tietosuojakehyksessä taatun suojan tason. Euroopan tietosuojavaltuutettu kuitenkin huomauttaa, että YK:ssa on suuri määrä maita, joiden oikeusjärjestelmät ovat erittäin hajanaisia. Siksi Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että on olemassa huomattava riski siitä, että yleissopimuksen lainvoimainen teksti voisi johtaa EU:n oikeudessa säädettyjen luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja vapauksien heikkenemiseen. Tämä koskee erityisesti heidän oikeuttaan tietosuojaan ja yksityisyyteen. Siksi on korostettava, että jos neuvosto antaa komissiolle luvan neuvotella tässä yhteydessä EU:n puolesta, tällaisen luvan antaminen ei saa edellyttää, että EU:sta tulee yleissopimuksen osapuoli, jos sopimus hyväksytään. Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että EU:n ei pitäisi pyrkiä tällaisen yleissopimuksen osapuoleksi, jos EU:n oikeudessa taattua luonnollisten henkilöiden tietosuojan tasoa heikennetään.

Tässä lausunnossa on tarkoitus antaa rakentavaa ja puolueetonta neuvontaa unionin toimielimille, jotta voidaan varmistaa, ettei EU:n oikeudessa taattua tietosuojan tasoa heikennetä. Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti siihen, että toimeksiannossa pyritään alusta alkaen varmistamaan, että yleissopimuksessa määrätään tiukoista edellytyksistä ja vahvoista suojatoimista, joilla varmistetaan, että EU:n jäsenvaltiot voivat kunnioittaa ja suojella perusoikeuksia, vapauksia ja EU:n oikeuden yleisiä periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan unionin perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa.

Euroopan tietosuojavaltuutettu painottaa tässä yhteydessä erityisesti, että yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskevia perusoikeuksia on kunnioitettava kaikilta osin. EU:n tietosuojalainsäädännössä säädetään lähtökohtaisesti, että kolmannelle maalle voidaan tehdä tiedonsiirtoja ilman lisävaatimuksia vain, jos kyseinen kolmas maa varmistaa tietosuojan riittävän tason. Jos kyseisen kolmannen maan tietosuojaa ei ole todettu riittäväksi, poikkeuksia voidaan tehdä tiettyjen siirtojen osalta, mikäli varmistetaan tarkoituksenmukaiset suojatoimet. Tietosuojavaltuutettu myöntää, ettei Euroopan unionin lainsäädännön terminologiaa ja määritelmiä ole ehkä mahdollista jäljentää useiden kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin. Yksilöitä koskevien suojatoimien on kuitenkin oltava selkeitä ja tehokkaita, jotta unionin lainsäädäntöä voidaan noudattaa kaikilta osin. Unionin tuomioistuin on viime vuosina vahvistanut tietosuojaperiaatteet, joita ovat muun muassa muutoksenhaku ja yksilöiden henkilökohtaiset oikeudet. Nämä periaatteet ovat vieläkin tärkeämpiä, kun otetaan huomioon rikostutkinnoissa tarvittavien tietojen arkaluonteisuus.

Tämän vuoksi Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että vaikka monet jo suunnitellut neuvotteluohjeet ovat toivottuja, niitä pitäisi vahvistaa. Etenkin EU:n perusoikeuskirjan ja SEUT-sopimuksen 16 artiklan noudattamisen varmistamiseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu esittää neuvotteluohjeisiin neljä keskeistä suositusta:

— kansainvälistä yhteistyötä koskevat säännökset rajoitetaan yleissopimuksessa määritettyihin rikoksiin

— kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten suora käyttöoikeus tietoihin ja rajatylittävä suora yhteistyö palveluntarjoajien kanssa pitäisi jättää pois

— varmistetaan, että kolmansien maiden kanssa tehtäviä tulevia kahden- ja monenvälisiä sopimuksia sovelletaan yleissopimuksen sijasta, jos kyseisillä tulevilla sopimuksilla varmistetaan tiukemmat vaatimukset perusoikeuksien, erityisesti yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien, suojelun osalta

— varmistetaan, että yleissopimus ei tule voimaan kahden sopimusvaltion välillä, jos toinen niistä on tehnyt ilmoituksen siitä, että toisen sopimusvaltion ratifiointi, hyväksyminen tai liittyminen ei johda tämän yleissopimuksen mukaisten suhteiden syntymiseen näiden kahden valtion välillä.

Lisäksi lausunnossa annetaan muita suosituksia neuvotteluohjeiden parantamiseksi ja selkiyttämiseksi. Tämän lausunnon sisältämät huomautukset eivät estä Euroopan tietosuojavaltuutettua esittämästä lisähuomautuksia, jotka voivat olla tarpeen muiden kysymysten noustessa esiin. Ne käsitellään, kun lisätietoja on saatavilla. Euroopan tietosuojavaltuutettu odottaa, että häntä kuullaan yleissopimusluonnoksen määräysten osalta ennen lopullisen yleissopimuksen tekemistä.

1. JOHDANTO JA TAUSTA

1. Yhdistyneet kansakunnat (YK) on hallitustenvälinen järjestö, jossa on tällä hetkellä 193 jäsenvaltiota ( 1 ) . YK:ta ja sen työtä ohjaavat sen peruskirjassa esitetyt tarkoitukset ja periaatteet. YK:n peruskirjan mukaan järjestön tavoitteena on muun muassa ylläpitää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta, suojella ihmisoikeuksia, antaa humanitaarista apua, edistää kestävää kehitystä ja tukea kansainvälistä oikeutta ( 2 )

2. Tässä on otettava täysimääräisesti huomioon olemassa olevat kansainväliset välineet sekä kansalliset, alueelliset ja kansainväliset toimet, joilla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä rikollisiin tarkoituksiin , erityisesti kyberrikollisuutta koskevaa kattavaa tutkimusta tekevän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän työ ja sen tulokset YK:n yleiskokous hyväksyi 17. joulukuuta 2018 päätöslauselman 73/187 tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta ( 3 ) . Seuraavaksi se hyväksyi 27. joulukuuta 2019 päätöslauselman 74/247 ( 4 ) , jonka nojalla se päätti perustaa avoimen tilapäisen hallitustenvälisen asiantuntijakomitean, jäljempänä ”tilapäinen komitea”, laatimaan kattavan kansainvälisen yleissopimuksen, jolla torjutaan viestintätekniikan käyttämistä rikollisiin tarkoituksiin. Päätöslauselmassa 74/247 korostetaan, että valtioiden välistä koordinointia ja yhteistyötä on edistettävä torjuttaessa tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin, muun muassa tarjoamalla kehittyville maille teknistä apua näiden pyynnöstä. Päätöslauselmassa korostetaan myös, että kansallista lainsäädäntöä ja kansallisia kehyksiä on parannettava sekä kehitettävä kansallisten viranomaisten valmiuksia puuttua kyseiseen käyttöön kaikin tavoin, muun muassa estämällä, paljastamalla ja tutkimalla käyttöä ja ryhtymällä sitä koskeviin syytetoimiin ( 5 ) , erityisesti kyberrikollisuutta koskevaa kattavaa tutkimusta tekevän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän työ ja sen tulokset ( 6 ) . Tilapäisen komitean varapuheenjohtajina toimii kolme EU:n jäsenvaltiota (Portugali, Puola ja Viro) ( 7 )

3. otettava täysimääräisesti huomioon olemassa olevat kansainväliset välineet sekä kansalliset, alueelliset ja kansainväliset toimet, joilla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä rikollisiin tarkoituksiin YK:n yleiskokous vahvisti 26. toukokuuta 2021 päätöslauselmalla 75/282 ( 8 ) uudelleen, että tilapäisen komitean onsekä kansalliset, alueelliset ja kansainväliset toimet, joilla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä rikollisiin tarkoituksiin ( 9 ) . Se päätti, että kyseinen tilapäinen komitea kutsuu koolle vähintään kuusi istuntoa ja päättää työnsä niin, että yleiskokoukselle voidaan esittää yleissopimusluonnos sen 78. istunnossa, jonka on määrä alkaa syyskuussa 2023 ja päättyä syyskuussa 2024.

4. Ensimmäinen neuvotteluistunto pidettiin 28.2.–11. maaliskuuta 2022. Siinä käsiteltiin yleissopimuksen tavoitteita, soveltamisalaa, rakennetta ja keskeisiä tekijöitä ( 10 ) . Tässä ensimmäisessä neuvotteluistunnossa laaditussa mietintöluonnoksessa sovittiin, että seuraavat tekijät muodostaisivat yleissopimuksen rungon ( 11 ) Johdanto 1. Yleiset määräykset 2. Kriminalisointi 3. Menettelylliset toimenpiteet ja lainvalvonta 4. Kansainvälinen yhteistyö 5. Tekninen apu, myös kokemusten vaihto 6. Ehkäisevät toimenpiteet 7. Täytäntöönpanomekanismi 8. Loppumääräykset

5. Euroopan komissio osallistui tilapäisen komitean kokouksiin tarkkailijana. Vuoden 2022 maaliskuun 24. ja 25. päivänä pidettiin istuntojen välinen istunto, jossa monilta eri sidosryhmiltä pyydettiin kannanottoja yleissopimusluonnoksen laadinnasta ( 12 ) . Seuraavan neuvotteluistunnon on määrä alkaa 30. toukokuuta 2022 ( 13 )

6. Euroopan komissio antoi 29. maaliskuuta 2022 suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta sille, että komissio osallistuu Euroopan unionin puolesta Yhdistyneissä kansakunnissa käytäviin neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin, jäljempänä ”suositus” ( 14 ) . Suosituksessa on liite, jossa esitetään yleissopimuksesta neuvottelemista varten ehdotetut neuvoston ohjeet.

7. Komissio suosittelee neuvoston päätöksen hyväksymistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklassa määritetyn, EU:n ja kolmansien maiden välisiin sopimuksiin sovellettavan menettelyn mukaisesti. Tällä suosituksella komissio pyrkii saamaan neuvostolta luvan siihen, että se nimitetään pääneuvottelijaksi EU:n puolesta, jotta voidaan varmistaa EU:n asianmukainen osallistuminen YK:n neuvotteluihin, joiden odotetaan koskevan EU:n lainsäädäntöön ja toimivaltaan liittyviä seikkoja erityisesti kyberrikollisuuden alalla ( 15 )

8. Euroopan tietosuojavaltuutettu on antanut tämän lausunnon vastaukseksi Euroopan komission 29. maaliskuuta 2022 käynnistämään EU:n tietosuoja-asetuksen 42 artiklan 1 kohdan mukaiseen kuulemiseen. Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä sitä, että suosituksen johdanto-osan 5 kappaleessa viitataan kyseiseen kuulemiseen.

7. PÄÄTELMÄT

42. Euroopan tietosuojavaltuutettu tukee neuvoston päätöksen hyväksymistä, koska siinä annetaan Euroopan komissiolle selkeät valtuudet osallistua EU:n puolesta YK:ssa tästä yleissopimuksesta käytäviin neuvotteluihin. Hän korostaa kuitenkin, että neuvotteluihin osallistumista koskevan luvan antamisen ei pitäisi edellyttää, että EU:sta tulee yleissopimuksen osapuoli, jos sopimus hyväksytään, ja etenkin että EU:n ei pitäisi pyrkiä tällaisen yleissopimuksen osapuoleksi, jos unionin oikeudessa taattua luonnollisten henkilöiden tietosuojan tasoa heikennetään.

43. Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti olemassa olevien maailmanlaajuisten ja alueellisten välineiden säilyttämiseen tähtääviin liitteen kohtiin 6, 17 ja 23 sekä liitteen kohtiin 8, 9, 10, 11, 13, 18, 19 ja 24 sisältyviin takeisiin ja korostaa niiden merkitystä.

44. Edellä esitetyn perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu antaa seuraavat suositukset: Yleissopimuksen ja muiden välineiden välinen suhde — Toimeksiantoon sisällytetään, että unionin olisi pyrittävä siihen, että kolmansien maiden kanssa tehtäviä tulevia sopimuksia sovelletaan yleissopimuksen sijasta, jos kyseisillä tulevilla sopimuksilla varmistetaan tiukemmat vaatimukset perusoikeuksien, erityisesti yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien, suojelun osalta. Yleissopimuksen soveltamisala — Yhteistyötä koskevat säännökset rajoitetaan yleissopimuksessa määritettyihin rikoksiin. — Toimeksiannossa tehdään selväksi, että unionin olisi vastustettava kaikkia säännöksiä rajatylittävästä suorasta tietojen käyttöoikeudesta ja rajatylittävästä suorasta yhteistyöstä palveluntarjoajien kanssa. — Selvennetään, että liitteen kohdassa 15 olevat ohjeet eivät koske rajatylittävää yhteistyötä. Asianmukaisten takeiden tarve ja perusoikeuksien kunnioittaminen — Toimeksiannossa tehdään selväksi, että unionin pitäisi varmistaa selkeä rajaus tietoryhmien välillä. — Toimeksiantoon sisällytetään ohje pyrkiä siihen, että yleissopimukseen liitetään tyhjentävä luettelo vastaanottavien maiden toimivaltaisista viranomaisista, joille tietoja siirrettäisiin, sekä lyhyt kuvaus niiden toimivallasta. Yleissopimuksen loppulausekkeet: — Toimeksiannossa täsmennetään entisestään, että unionin olisi pyrittävä siihen, että sopimusvaltio voi allekirjoittamisen, ratifioinnin tai liittymisen aikana ilmoittaa, että se ei toteuta pyyntöä henkilötietojen siirroista toiselle osapuolelle, jos on viitteitä siitä, että välttämätöntä tietosuojan tasoa ei enää varmisteta pyynnön esittäneessä valtiossa. — Toimeksiantoon sisällytetään, että unionin olisi pyrittävä saamaan sopimukseen lauseke yleissopimuksen käytännön toiminnan pakollisesta määräaikaisarvioinnista. Arviointi olisi tehtävä viimeistään viiden vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin, ja lausekkeessa olisi määrättävä näiden lisäarviointien tiheydestä. Arvioinnin sisältö olisi eriteltävä. Arvioinnissa olisi keskityttävä yleissopimuksen täytäntöönpanon lisäksi sen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arviointiin. Arviointiryhmissä olisi oltava tietosuoja-asiantuntijoita sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten edustajia. — Toimeksiantoon sisällytetään, että unionin olisi pyrittävä varmistamaan, että yleissopimus ei tule voimaan kahden sopimusvaltion välillä, jos toinen niistä on tehnyt ilmoituksen siitä, että toisen sopimusvaltion ratifiointi, hyväksyminen tai liittyminen ei johda tämän yleissopimuksen mukaisten suhteiden syntymiseen näiden kahden sopimusvaltion välillä.

45. Euroopan tietosuojavaltuutettu on komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin käytettävissä prosessin myöhemmissä vaiheissa tietojen antamista varten. Tämän lausunnon sisältämät huomautukset eivät estä Euroopan tietosuojavaltuutettua esittämästä lisähuomautuksia, jotka voivat olla tarpeen muiden kysymysten noustessa esiin. Ne käsitellään, kun lisätietoja on saatavilla. Euroopan tietosuojavaltuutettu odottaa, että häntä kuullaan yleissopimusluonnoksen tekstin osalta ennen lopullisen yleissopimuksen tekemistä.

Brysselissä 18. toukokuuta 2022. Wojciech Rafał Wiewiórowski

(1) Ks. YK:n jäsenvaltiot täältä: https://www.un.org/en/about-us/member-states

(2) Ks. Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan johdanto-osa, San Francisco, 26. kesäkuuta 1945: https://www.un.org/en/about-us/un-charter/full-text

(3) Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 17. joulukuuta 2018 antama päätöslauselma, A/RES/73/187.

(4) Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 27. joulukuuta 2019 antama päätöslauselma, A/RES/74/247.

(5) Ks. päätöslauselman sivu 1.

(6) Wienissä sijaitseva rikoksentorjunnan ja rikosoikeuden toimikunta perusti YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 65/230 esitetyn pyynnön perusteella avoimen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän kyberrikollisuutta koskevan kattavan tutkimuksen tekemiseksi, ja se on toimikunnan apuelin. Asiantuntijaryhmä on erillään yleissopimusta neuvottelevasta tilapäisestä komiteasta, joka on yleiskokouksen apuelin, jolla on eri toimeksianto.

(7) Tilapäisessä komiteassa on seuraavat jäsenet: Algeria (puheenjohtaja), Egypti, Nigeria, Kiina, Japani, Viro, Puola, Venäjä, Dominikaaninen tasavalta, Nicaragua, Brasilia, Australia, Portugali, Yhdysvallat (varapuheenjohtajia), Indonesia (esittelijä).

(8) Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 26. toukokuuta 2021 antama päätöslauselma, A/RES/75/282.

(9) Ks. päätöslauselman kohta 11.

(10) Ensimmäisen istunnon ehdotukset saa täältä: https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/ahc-first-session.html.

(11) https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/LTD/V22/012/09/PDF/V2201209.pdf?OpenElement.

(12) https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/intersessional-consultations/1st-intersessional-consultation.

(13) https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/ahc-second-session.html.

(14) Suositus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin (COM(2022)132 final).

(15) Ks. suosituksen perustelut, s. 2 ja 1 artikla.