·Lisäksi ohjelmasta on myönnetty 2,8 miljoonan euron rahoitus monialaisille toimille, joiden tarkoituksena on muun muassa hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ohjelman tuloksia.

Vuosina 2014–2016 myönnettiin avustuksia yli 1 000 hankkeen tukemiseksi 33 osallistujamaassa. Yhteensä 3,3 miljoonaa kansalaista osallistui suoraan ohjelmasta tuettuun toimintaan (esimerkiksi ystävyyskaupunkitoiminnan osallistujat ja kansalaisjärjestöjen järjestämien tapahtumien osallistujat), ja vielä 3,9 miljoonaa osallistui välillisesti (esimerkiksi osana ohjelmaa tuotetun verkkomateriaalin käyttäjät ja ajatushautomojen laatimien tutkimusten lukijat). Ensikertalaisia edunsaajia koskevien tietojen mukaan ohjelma on onnistunut tavoittamaan uusia yleisöjä sekä houkuttelemalla uusia edunsaajia että laajempien, ylikansallisempien kumppanuuksien kautta. Ohjelmassa tavoitettiin lähes 4 500 eurooppalaista kaupunkia ystävyyskaupunkihankkeiden ja kaupunkiverkostojen kautta.

Myös kuhunkin hankkeeseen osallistuneiden kumppaneiden kokonaismäärä kasvoi huomattavasti. Hakijoista on tullut ajan myötä kokeneempia, minkä ansiosta ne ovat esittäneet monimutkaisempia hankkeita, joihin osallistuu useampia kumppaneita. Yhteensä ohjelmaan osallistui yli 2 500 järjestöä. Ne jakautuivat noin 700 muistiperintöjärjestöön ja 1 800 kansalaisjärjestöön.

2.6. Hankkeiden laatu

Hanketasolle saatiin joustoa ja merkittäviä parannuksia, kun aiemman vuotuisten painopisteiden järjestelmän tilalle otettiin käyttöön monivuotisten aihekohtaisten painopisteiden järjestelmä. Jäljellä olevan ohjelmakauden (2016–2020) kattavat monivuotiset painopisteet otettiin käyttöön, jotta hakijoilla olisi enemmän aikaa suunnitella ja valmistella hankkeita. Näin ne voivat keskittyä paremmin ohjelman tavoitteisiin ja esittää paremmin jäsenneltyjä ehdotuksia, joiden mahdollinen vaikutus on suurempi. Koska ohjelmassa keskitytään vahvasti kansalaisiin sen lisäksi, että painotetaan sellaisia ajankohtaisia kysymyksiä kuin maahanmuutto, yhteisvastuullisuus, kulttuurinen moninaisuus, sosiaalinen osallisuus, Euroopan kulttuuriperintö ja historiallinen muisti, se tarjosi osallistujille mahdollisuuden tuoda Euroopasta käytävään keskusteluun ruohonjuuritason näkökulma ja samalla EU:n toimielimille mahdollisuuden saada suora yhteys ihmisiin kentällä.

Tämä on auttanut parantamaan ystävyyskaupunkihankkeiden kokonaislaatua, mistä ovat osoituksena arvioinnin aikana saadut pisteet. Aiemmin ystävyyskaupunkihankkeet tarkoittivat usein eri maista tulevien ihmisten tapaamisia, joissa käsiteltiin erilaisia aiheita, kuten ympäristöä tai urheilua. Tämän ohjelman ansiosta komission ja toimeenpanoviraston kohdennetut toimet ovat antaneet ohjelmasta rahoitetuille ystävyyskaupunkihankkeille ja kaupunkiverkostoille mahdollisuuden tehdä toiminnastaan vähitellen osallistavampaa ja jäsennellympää. Nyt näihin hankkeisiin osallistuu yleensä suuri määrä kumppaneita (keskimäärin viisi ystävyyskaupunkihankkeiden ja kymmenen kaupunkiverkostojen kohdalla), ja niissä keskitytään keskeisiin kysymyksiin, kuten muuttoliikkeeseen tai keskusteluun Euroopan tulevaisuudesta.

Eurooppalaiseen muistiperintöön liittyvien hankkeiden ja kansalaisyhteiskuntahankkeiden sisältövaatimuksia on myös tiukennettu, mikä luo tiiviimmän yhteyden ohjelman tavoitteisiin. Yhä useammat järjestöt esittivätkin innovatiivisempia hankkeita, joilla oli laajempi eurooppalainen ulottuvuus.

2.7. Järjestöjen rakennetuki

Vuosina 2014–2017 eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja ajatushautomot saivat monivuotista rakennetukea toiminta-avustusten muodossa. Valituille järjestöille myönnettiin vuotuiset toiminta-avustukset niiden vuosiksi 2014–2017 laadittujen työohjelmien perusteella. Ohjelman ulkoisesti toteutetun väliarvioinnin jälkeen monivuotiset toiminta-avustukset antoivat edunsaajille mahdollisuuden työskennellä pidemmän aikavälin vision mukaisesti ja siten tehostaa toimintaansa.

3. Mitä Kansalaisten Eurooppa ohjelmalla on saatu aikaan?

Kuten liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa osoitetaan, ohjelma toimii kauden puolivälissä molempien lohkojen osalta yleisesti ottaen hyvin suhteessa ohjelman erityistavoitteisiin. Tulos perustuu vaikutustenarvioinnin vaikutusindikaattoreihin, asetuksessa vahvistettuihin tulosindikaattoreihin ja sidosryhmien esittämiin näkemyksiin.

3.1. Ohjelman merkityksellisyys ja EU:n tason lisäarvo

Haastavassa poliittisessa, yhteiskunnallisessa ja taloudellisessa ilmapiirissä ohjelmalla oli merkittävä tehtävä kansalaisvaikuttamisen edistämisessä kaikkialla Euroopassa. Se on kannustanut ihmisiä osallistumaan aktiivisemmin EU:n kehittämiseen ja edistämään sen perusarvoja, kuten suvaitsevaisuutta, yhteisvastuullisuutta ja syrjimättömyyttä, hankkeilla ja toimilla, joihin he voivat osallistua ja joissa he voivat saada äänensä kuuluviin. Monissa hankkeissa käsiteltiin suoraan ajankohtaisia poliittisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä, kuten muuttoliikettä ja talouskriisejä. Ohjelmassa on myös tuettu vapaaehtoistoimintaa, etenkin tarjoamalla sijoituspaikkoja vasta perustettujen Euroopan solidaarisuusjoukkojen jäsenille.

Tällä ajanjaksolla koettu euroskeptisyyden lisääntyminen korosti ohjelman merkitystä. Sen myötä kasvoi tarve edistää tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä ja pohtia syitä, jotka ovat Euroopan unionin houkuttelevuuteen ja lisäarvoon liittyvien osallistujamaiden ja Euroopan kansalaisten kysymysten taustalla. Tämän vuoksi ohjelma tarjosi julkisen foorumin, joka antaa ihmisille mahdollisuuden esittää ajatuksiaan Euroopan tulevaisuudesta ruohonjuuritason lähestymistavan avulla.

Edelliseen ohjelmaan verrattuna Euroopan historiallisen muistin painottaminen nykyisessä ohjelmassa on edistänyt merkittävästi sen tavoitteiden saavuttamista. Se on erityisesti kannustanut pohtimaan Euroopan kulttuurista moninaisuutta ja yhteisiä arvoja ja luonut yhteyksiä Euroopan lähihistoriasta saatujen kokemusten ja Euroopan tulevaisuutta koskevan keskustelun välille.

Kaikilla Kansalaisten Eurooppa ohjelmasta rahoitetuilla toimilla on joko rajat ylittävä ulottuvuus eli niihin osallistuu kansalaisia ja järjestöjä useista osallistujamaista tai ne liittyvät suoraan Euroopan unioniin. Muun muassa muistiperintöön, ystävyyskaupunkitoimintaan ja Euroopan laajuisiin verkostoihin liittyvien toimien tarkoitus on laajentaa näkökulmia ja kehittää tunnetta eurooppalaisesta identiteetistä ja Eurooppaan kuulumisesta. Ohjelman EU:n tason lisäarvo näkyy siinä kokonaisvaikutuksessa, joka muodostuu sen vaikutuksesta osallistujiin ja sen täydentävyydestä EU:n muiden aloitteiden kanssa. Tähän tuskin päästään muilla keinoin, jos ohjelmaa ei jatketa.

3.2. Ohjelman tavoitteiden saavuttaminen

Eurooppalainen muistiperintö lohkon avulla ohjelma auttoi lisäämään tietoisuutta Euroopan historiallisesta muistista ja muistiperinnöstä. Ohjelmassa muun muassa kehitettiin toimia, jotka yhdistivät muistiperinnön kansalaisvaikuttamiseen ja demokratiaan niiden laajimmassa merkityksessä. Holokaustiin ja kansanmurhaan liittyvissä hankkeissa pyrittiin saamaan aikaan kansalliset rajat ylittävää ja Euroopan tasolla tapahtuvaa historian tarkastelua edistävää vaihtoa, mikä antoi huomattavaa lisäarvoa aiheeseen liittyville keskusteluille. Ulkopuolisen arvioijan tekemän väliarvioinnin mukaan osallistujat ymmärsivät eurooppalaisten muistiperintöhankkeiden päättyessä, että heillä on yhteiset arvot muista osallistujamaista tulevien kansalaisten kanssa, ja katsoivat, että hankkeet voivat osaltaan muuttaa pysyvästi osallistujien asenteita EU:ta ja sen historiaa, arvoja ja kulttuuria kohtaan.

Ystävyyskaupunkitoiminnan osalta ohjelmassa pyritään lisäämään ja syventämään kansalaisten keskinäistä ymmärrystä ja ystävyyttä paikallistasolla. Ystävyyskaupunkitoiminta tarjoaa kansalaisuuteen ruohonjuuritason lähestymistavan osallistamalla paikallisyhteisöjen kansalaisia niin, että he voivat itse kokea ja havaita, minkälaista lisäarvoa EU voi tarjota. Nämä kokemukset vuorostaan johtavat siihen, että ihmiset kokevat entistä enemmän olevansa osa EU:ta, ja viime kädessä ne edistävät kansalaisvaikuttamista EU:n tasolla.