Asetuksen (EY) N:o 1467/97 ja käytännesääntöjen mukaan jäsenvaltion olisi katsottava toteuttaneen tuloksellisia toimia, jos se on noudattanut SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettua suositusta. Käytännesääntöjen mukaan toimien tuloksellisuuden arvioinnissa olisi erityisesti otettava huomioon, onko kyseinen jäsenvaltio saavuttanut neuvoston suosittelemat vuotuiset julkisen talouden tavoitteet ja onko suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä parantunut.

Toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä esitettyjen tietojen pohjalta komission päivitetyssä kevään talousennusteessa odotetaan julkisen talouden alijäämän pysyvän vuonna 2015 ennallaan, 3,8 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja supistuvan 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä vahvistetaan, että 4 miljardin euron paketin vaikutus julkiseen talouteen on vuoden 2015 osalta kevään talousennusteessa arvioidun mukainen. Vuoden 2016 osalta ainoastaan valtion menoihin kohdistuvat suunnitellut lisävakauttamistoimet (1,6 miljardia euroa, vaikutus 0,1 % suhteessa BKT:hen) vaikuttavat tässä vaiheessa riittävän täsmennetyiltä, minkä vuoksi ne on sisällytetty komission päivitettyyn ennusteeseen. Tämän mukaisesti vuodeksi 2016 ennustettua julkisen talouden alijäämää tarkistetaan alaspäin 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen (kevään talousennusteessa se oli 3,5 %).

Kun tarkastellaan vuotta 2016, toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä esitetään lisätietoja 5 miljardin euron menosäästöjen (vaikutus suhteessa BKT:hen 0,2 %) perustana olevista toimenpiteistä, joita ei ollut yksilöity riittävästi vakausohjelmassa, minkä vuoksi niitä ei ollut sisällytetty komission kevään 2015 talousennusteeseen. Menojen supistuminen koostuu selvityksen mukaan valtion (1,6 miljardia euroa), sosiaaliturvajärjestelmän (2,2 miljardia euroa) ja paikallishallinnon (1,2 miljardia euroa) säästöistä. Tässä vaiheessa ainoastaan valtion suunnittelemat menojen lisäleikkaukset (1,6 miljardia euroa), jotka on dokumentoitu pääministerin kaikille ministereille 24. huhtikuuta 2015 lähettämissä kirjeissä, vaikuttavat olevan riittävästi yksilöityjä, jotta ne voidaan ottaa huomioon komission arvioinnissa. Muut viranomaisten suunnittelemat säästöt voidaan sisällyttää komission ennusteeseen vasta, kun julkisen talouden strategian perustana olevia toimenpiteitä on täsmennetty riittävässä määrin.

Neuvosto vahvisti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti 10. päivän kesäkuuta 2015 määräajaksi, johon mennessä Ranskan olisi esitettävä yksityiskohtainen selvitys toimista, joita se on toteuttanut seuraavien seikkojen suhteen: i) päätösperäiset rakenteelliset lisätoimenpiteet, joiden vaikutus on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joilla pyritään varmistamaan rakenteellisen rahoitusaseman suosituksen mukainen parantuminen vuonna 2015, ja ii) tärkeimmät kaavaillut julkisen talouden toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseksi vuosina 2016 ja 2017. Julkisen talouden suunnittelua koskevaa lakia (Loi de Programmation des Finances Publiques) olisi päivitettävä uuden sopeutusuran huomioon ottamiseksi. Lisäksi Ranskaa pyydettiin toimittamaan ennen määräajan päättymistä ennakkoarviointi tärkeimmistä sopeutustoimenpiteistä vuosina 2016 ja 2017.

Neuvosto antoi 10. maaliskuuta 2015 Ranskalle SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen liiallisen alijäämäisyyden lopettamiseksi vuoteen 2017 mennessä. Ranskalle suositeltiin, että sen olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 4,0 prosenttia vuonna 2015, 3,4 prosenttia vuonna 2016 ja 2,8 prosenttia vuonna 2017. Neuvoston suosituksen taustalla olevan makrotalouden ennusteen mukaan tämän katsottiin vastaavan rakenteellisen rahoitusaseman parannusta, joka on BKT:hen suhteutettuna 0,5 prosenttia vuonna 2015, 0,8 prosenttia vuonna 2016 ja 0,9 prosenttia vuonna 2017, ja se edellyttäisi lisätoimenpiteitä, joiden vaikutus on BKT:hen suhteutettuna 0,2 prosenttia vuonna 2015, 1,2 prosenttia vuonna 2016 ja 1,3 prosenttia vuonna 2017.

Jos kyseinen jäsenvaltio ei saavuta tai on vaarana, ettei se saavuta julkisen sektorin alijäämätavoitettaan tai edellytettyä rakenteellisen rahoitusaseman paranemista, tavoitteista jäämisen syitä analysoidaan huolellisesti. Huolellisessa arvioinnissa tarkastellaan, onko jäsenvaltio toiminut suosituksen mukaisesti, ja se perustuu seuraaviin kahteen täydentävään julkisen talouden vakauttamistoimenpiteeseen: i) ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa, eli mitataan rakenteellisen rahoitusaseman muutos, jossa otetaan huomioon potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistaminen ja odottamattomien tulojen tai saamatta jääneiden tulojen sekä odottamattomien tapahtumien vaikutus, ja ii) alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa, eli arvioidaan hallituksen toteuttamien yksittäisten päätösperäisten finanssipoliittisten toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen ja hallituksen määräysvallassa olevien menoerien kehitystä verrattuna neuvoston suosituksen taustalla olevaan perusskenaarioon. Huolellista analyysia täydennetään muilla asianmukaisilla laadullisilla kriteereillä, joiden avulla komissio voi tehdä perustellun arvion siitä, onko jäsenvaltio toteuttanut riittävästi politiikkatoimia liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen suosituksen noudattamiseksi. Jos huolellinen analyysi osoittaa, että kyseinen jäsenvaltio on noudattanut poliittisia sitoumuksiaan, arviossa päätellään, että tuloksellisia toimia on toteutettu. Jos huolellinen analyysi osoittaa, että poliittisia sitoumuksia ei ole noudatettu eikä alijäämätavoitetta todennäköisesti saavuteta, arviossa päätellään, että tuloksellisia toimia ei ole toteutettu. Jos on kuitenkin odotettavissa, että alijäämätavoite saavutetaan, menettely jätetään lepäämään, vaikka suositettua rakenteellisen rahoitusaseman muutosta ei olisi saavutettu. Samanaikaisesti olisi suoritettava huolellinen arviointi julkisen talouden kehityksen taustatekijöiden ymmärtämiseksi paremmin.

Komission päivitetyn talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema paranee BKT:hen suhteutettuna 0,3 prosenttia vuonna 2015 ja 0,1 prosenttia vuonna 2016, mikä on vähemmän kuin neuvoston suosituksen mukaiset 0,5 prosenttia ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2015 rakenteellisen rahoitusaseman parantumisen odotetaan pysyvän samalla tasolla kuin kevään talousennusteessa (0,3 % suhteessa BKT:hen), mikä vastaa neuvoston suosituksen antamishetkellä odotettua tasoa. Erityisesti vakausohjelmassa ilmoitetun 4 miljardin euron lisäpaketin on tarkoitus lisätä rakenteellisia vakauttamistoimia 2,8 miljardilla eurolla (vaikutus 0,1 % suhteessa BKT:hen). Tätä vaikutusta tasoittaa kuitenkin verojouston tarkistaminen alaspäin. Kevään talousennusteessa arvioitiin, että vuonna 2016 rakenteellinen rahoitusasema paranisi 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja liiallisen alijäämän menettelyn perusskenaariossa arvio oli –0,4 prosenttia. Kun otetaan huomioon toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä mainittu menojen lisävähennys, rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan nyt paranevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on edelleen selvästi alle neuvoston suositteleman 0,8 prosentin parannuksen suhteessa BKT:hen.

Tuloksellisten toimien arviointimenetelmän (ks. laatikko 1) mukaisesti tilanne edellyttää julkisen talouden vakauttamistoimien huolellista arviointia rakenteellisen rahoitusaseman parantumiseen tehdyn tarkistuksen (ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa) ja toteutettujen toimien laajuuden (alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa) perusteella.

Taulukko 1. Julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

Vuoden 2015 osalta huolellinen arviointi vahvistaa, että julkisen talouden vakauttamistoimien odotetaan jäävän neuvoston suosittelemasta tasosta. Kun potentiaalisen kasvun muutoksista ja neuvoston suosituksen jälkeisestä tulovajeesta johtuvat korjaukset otetaan huomioon, rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan paranevan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, kun neuvoston suosittelema taso on 0,5 prosenttia. Alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaan julkisen talouden vakauttamistoimien ennakoidaan säilyvän muuttumattomina, 0,0 prosentissa suhteessa BKT:hen, kuten komission kevään 2015 talousennusteessa arvioitiin. Neuvoston suosittelema taso on kuitenkin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä kuvattujen vuoden 2015 lisätoimenpiteiden vaikutus kumoutuu siis korkomenoista saatuja säästöjä koskevan korjauksen myötä. Niiden katsotaan tuloksellisten toimien arviointia koskevan yhteisesti sovitun menetelmän mukaan olevan hallituksen määräysvallan ulkopuolella, minkä vuoksi niitä ei ole otettu huomioon laskettaessa julkisen talouden vakauttamistoimia vuonna 2015 alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti.

Myös vuoden 2016 osalta huolellinen arviointi osoittaa julkisen talouden vakauttamistoimien jäävän jälkeen neuvoston suosituksesta. Kun otetaan huomioon toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä yksilöidyt toimenpiteet ja korjaukset, jotka johtuvat potentiaalisen kasvun muutoksista ja neuvoston suosituksen jälkeisestä tulovajeesta, tarkistetun rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan pysyvän ennallaan, kun neuvosto suosittelee, että sitä parannettaisiin 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samoin valtion lisäsäästöjen odotetaan nostavan alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaan lasketut julkisen talouden vakauttamistoimet kevään talousennusteessa ennakoidusta 0,3 prosentista 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli ne jäävät jälkeen neuvoston 10. maaliskuuta 2015 suosittelemasta 1,2 prosentista suhteessa BKT:hen.

Neuvoston 10. maaliskuuta 2015 antamassa suosituksessa kehotettiin myös arvioimaan tärkeimpiä vuosiksi 2016 ja 2017 suunniteltuja sopeutustoimenpiteitä. Toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä ei esitetä tällaista arviota. Käynnissä olevien tai vielä aloittamatta olevien menojen uudelleenarviointien odotetaan tukevan vuosiksi 2016 ja 2017 suunniteltuja menosäästöjä. Myöskään julkisen talouden suunnittelua koskevaa lakia (Loi de Programmation des Finances Publiques) ei ole päivitetty, vaikka neuvosto sitä suositteli.

Taulukko 2. Rakenteellisen rahoitusaseman tarkistetun muutoksen ja julkisen talouden vakauttamistoimien vertailu komission kevään 2015 talousennusteen perusteella

4.Päätelmät

Ranskan 10. kesäkuuta 2015 esittämässä toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä vahvistetaan maan hallituksen suunnitelma korjata liiallinen alijäämä neuvoston asettamaan määräaikaan, vuoteen 2017 mennessä. Lisäksi siinä annetaan lisäselvityksiä Ranskan vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian perustana olevista toimenpiteistä. Siinä ei kuitenkaan esitetä lisätoimenpiteitä vakausohjelmassa jo ilmoitettujen toimenpiteiden täydennykseksi.

Tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan neuvoston 10. maaliskuuta 2015 suosittelemien tavoitteiden mukaisesti 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Komission 10. kesäkuuta käytettävissä olleiden tietojen perusteella tekemän arvion mukaan rakenteellisen rahoitusaseman parantuminen näyttää jäävän suositellusta sekä vuonna 2015 että 2016. Myös huolellisessa arvioinnissa, joka perustuu rakenteellisen rahoitusaseman tarkistetun muutoksen arviointiin (ylhäältä alas -tarkastelu) ja toteutettujen toimien laajuuteen (alhaalta ylös -tarkastelu), päädytään siihen, että julkisen talouden vakauttamistoimien ennustetaan jäävän neuvoston suosittelemasta tasosta. Vaikka neuvoston suosituksessa kehotettiin arvioimaan tärkeimpiä vuosiksi 2016 ja 2017 suunniteltuja toimenpiteitä, toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä ei tällaista arviointia esitetty. Myöskään julkisen talouden suunnittelua koskevaa lakia (Loi de Programmation des Finances Publiques) ei ole päivitetty, vaikka neuvosto sitä suositteli.

Ranskan noudattama vakauttamisstrategia nojaa ensisijaisesti suhdannetilanteen paranemiseen ja matalan korkotason jatkumiseen. Jotta varmistetaan liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla asetettuun määräaikaan mennessä, julkisen talouden strategiaa on tarpeen lujittaa edelleen. Erityisesti vuosiksi 2016 ja 2017 suunniteltuja menosäästöjä on tarkennettava entisestään, ja ennustettua suuremmista verotuloista tai alhaisemmasta korkotasosta johtuvat odottamattomat tulot olisi käytettävä alijäämän supistamiseen. Lisäksi olisi vauhditettava pyrkimyksiä lisätä menojen uudelleenarvioinnin tuloksellisuutta ja yksilöidä säästömahdollisuuksia kaikilla julkisyhteisöjen alasektoreilla, myös sosiaaliturvan ja paikallishallinnon alalla, kuten neuvosto suosittelee. Lisäksi julkisen talouden vakauttamista on tärkeää tukea kattavilla ja kunnianhimoisilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Ranskalle talouspolitiikan EU-ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.

Kaiken kaikkiaan Ranskan odotetaan saavuttavan alijäämätavoitteet sekä vuonna 2015 että vuonna 2016, mutta julkisen talouden vakauttamistoimien ennustetaan kaikkien laskelmien mukaan jäävän suositellusta tasosta vuosina 2015 ja 2016. Sen vuoksi tuloksellisten toimien arviointia koskevan menetelmän mukaisesti komissio katsoo, että menettely on jätettävä lepäämään.



Liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät taulukot