EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.09.1996 
KOM(96) 388 lopull. 
KOHEESIORAHASTON VUOSIKERTOMUS 
1995 
(komission esittämä) 

ALKUSANAT 
Koheesiorahaston vuosikertomus 1995 on ensimmäinen, joka kattaa koko kalenterivuoden 
tapahtumat. Tiedot ajanjakson 1.4.1993 - 26.5.1994 toimista sisältyvät Maastrichtin 
sopimuksen ratifioinnilla luodun koheesion rahoitusvälineen omaan vuosikertomukseen. 
Tiedot koheesiorahaston toimista 27.5.1994 - 31.12.1994 ovat kyseisen kertomuksen 
lisäosassa. Vuosikertomusten 1993-1994 yhdistetty versio julkaistiin vuonna 1995. 
Tämä ensimmäinen täydellinen vuosikertomus on myös osoitus siitä tosiasiasta, että 
koheesiorahasto on vuoden 1995 lopussa täysin toimiva taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta tukeva väline. Sekä talousarvion että hankkeiden toteuttamisesta on 
saatu myönteisiä kokemuksia. On luotu tehokkaita ja riittäviä menettelyjä hankkeiden 
valmistelun, täytäntöön panemisen ja seurannan varmistamiseksi sekä jäsenvaltioiden ja 
komission välisen kanssakäymisen helpottamiseksi ja tarvittaessa myös ongelmien 
selvittämiseksi ja ratkaisemiseksi. 
Vuonna 1995 komissio selvensi yleisellä tasolla kahta pääperiaatetta. Komission 
tavoitteeksi vahvistettiin myöntää ympäristöalan hankkeille sekä liikenteen 
infrastruktuuriin liittyville hankkeille molemmille 50 % tuista vuoden 1999 loppuun asti. 
Tämä on selvä osoitus siitä, että komissio pitää ympäristöalan hankkeita ja liikenteen 
infrastruktuuriin liittyviä hankkeita yhtä tärkeinä, vaikka ensin mainitut eivät ehkä aina 
ole yhtä näkyviä tai suuria kuin viimeksi mainitut. Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä 
huomioon ehdotuksia tehdessään. 
Komissio myös teki selväksi, kuinka se aikoo soveltaa koheesiorahaston 
ehdollisuusperiaatetta. Kysymystä käsitellään tässä vuosikertomuksessa yksityiskohtaisesti 
omassa jaksossaan. On tärkeää, että ehdollisuutta pidetään uskottavana ja luotettavana 
politiikan asenteena ja että sitä myös noudatetaan häiritsemättä tarpeettomasti jäsenvaltion 
kehitystä. 
Tämän vuosikertomuksen tehtävänä on olla koheesiorahaston vuoden 1995 toiminnan 
tärkein tietolähde. Vuosikertomusta jaetaan tarkoituksenmukaisessa laajuudessa. 
JOHDANTO 
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on yksi Euroopan unionin 
perustamissopimuksen päätavoitteista. Vuonna 1995 koheesiorahasto jatkoi ja vahvisti 
myötävaikutustaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Suurin osa koheesiorahaston 
perustamiseen vuosina 1993 ja 1994 liittyneistä vaikeuksista on nyt voitettu. 
Vuosi 1995 oli ensimmäinen täysi vuosi koheesiorahaston toiminnassa. Koheesiorahaston 
rahoitusvälineen myötä vuosina 1993 ja 1994 saadut kokemukset sekä koheesiorahaston 
toiminnan alkuajat vuonna 1994 ovat kuitenkin olleet hyvin hyödyllisiä rahaston nykyistä 
toimintatapaa luotaessa. Vuosi 1995 on siten myös vuosi, jona rahasto saavutti normaalin 
toimintatasonsa ja sopeutui "business as usual" -tyyppiseen hallintotyylin. 
Vuoden aikana rahaston rahoitusstrategiaa kehitettiin edelleen rahastosta annetun asetuksen 
säännösten mukaisesti. Kahden toiminta-alueen, liikenteen infrastruktuurin ja ympäristön, 
välistä tasapainoa kehitettiin edelleen kohti 50/50 tasapainoa ja liikenteen alalla 
painotettiin enemmän rautateiden kuin maanteiden infrastruktuuria. Kehitys on tapahtunut 
Euroopan parlamentin koheesiorahaston vuosikertomusta 1994 koskevan lausunnon ja 
alueiden komitean sekä talous- ja sosiaalikomitean samasta asiasta esittämien 
huomautusten mukaisesti. 
Rahastosta rahoitetaan edelleen ainoastaan sellaisia liikenteen infrastruktuuriin liittyviä 
hankkeita, jotka muodostavat osan Euroopan laajuisista verkostoista (TEN) tai joiden 
suorana tarkoituksena on luoda suora pääsy näihin verkostoihin. Verkoston ensisijaisten 
alueiden valmiiksi saaminen on siten edelleen tärkein rahoitusstrategia liikenteen alalla ja 
jäsenvaltioiden esittämille hankkeille myönnetään rahoitusta tämän mukaisesti. Viivästys 
TEN-liikenneverkon suuntalinjapäätöksen lopullisen version hyväksymisessä hankaloittaa 
tilannetta, mutta ongelma voidaan ratkaista nykyisen koheesiorahastosta annetun asetuksen 
avulla. 
Ympäristöalan painopistealueet ovat yhteydessä EU:n juomaveden saannista, jätevesien 
käsittelystä, jätevesistä ja kaupunkijätteestä annettuihin direktiiveihin. Myös muulle 
ympäristötoiminnalle, kuten uudelleenmetsitykselle, kasvupaikkojen suojelulle ja 
luonnonsuojelulle, on myönnetty rahoitusta. Kaikessa rahaston toiminnassa on noudatettu 
saastuttaja maksaa -periaatetta ja parhaita saatavilla olevia arviointikäytäntöjä. Komissio 
on aikaisemmin havainnut, että arviointikäytäntöjen analyyttisiä menetelmiä ja niiden 
soveltamista käytäntöön voidaan parantaa, ja on toteuttanut sen suuntaisia toimenpiteitä. 
Tilanne on parantunut huomattavasti vuodesta 1993. 
Koheesiorahasto on nyt täysin toimiva, tehokas ja joustava rahoitusväline hankkeille, 
joiden tarkoitus on parantaa unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. 
Vuoden toteutettu talousarvio oli maksusitoumusmäärärahojen osalta 100 % ja 
maksumäärärahojen osalta lähes 100 %. Kyseessä on siten kolmas peräkkäinen vuosi, kun 
talousarvion kaikki käytettävissä olevat maksusitoumukset ovat toteutuneet. Tämä on 
myös ensimmäinen vuosi, kun maksumäärärahat ovat lähes 100 %. 
Edellä mainitut luvut ovat vaikuttavia, kun otetaan huomioon, että jokainen yksittäinen 
hanke on tutkittava tarkoin ennen kuin maksusitoumuksia voidaan tehdä tai maksuja 
suorittaa ja myös fyysisiä indikaattoreita seurataan ja valvotaan jatkuvasti ennen maksujen 
suorittamista. Näin voidaan olla täysin varmoja hankkeiden fyysisestä täytäntöön 
panemisesta. "Optista" budjettivaikutusta ei ole eli maksujen suuri suhteellinen osuus 
osoittaa ainoastaan hyväksytyille hankkeille suoritettuja ensimmäisiä ennakkomaksuja, ei 
hankkeiden tosiasiallista toteuttamista. 
Vaikka aikaansaadut tulokset ovat positiivisia ja edesauttavat merkittävällä tavalla 
yhteenkuuluvuutta, yleiset taloudelliset olosuhteet ovat heikot. Huolimatta kasvua, 
kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan, joka on Euroopan komission 
vuonna 1993 esittelemä laaja aloite kasvun puolesta, ilmestymisen mukanaantuomista 
yrityksistä, nykyinen taloudellinen tilanne ei ole paras mahdollinen taloudellisen ja 
sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja köyhimpien jäsenvaltioiden 
alikehittyneisyyden vähentämiseksi. 
Koko unionissa vallitsevat korkea työttömyys ja heikentyneet kasvun odotukset heijastavat 
myös tilannetta neljässä koheesiomaassa. Portugalin merkittävää poikkeusta 
lukuunottamatta työttömyysluvut pysyvät korkeina ja talouden ennusteet antavat vain 
vähäistä toivoa lukujen merkittävästä pienentymisestä. Taistelu työttömyyttä vastaan ja 
tehostetut yritykset työpaikkojen luomiseksi ovat jo kauan olleet tärkeänä 
painopistealueena myös komissiossa, jossa yhä enemmän korostetaan työtä luovia 
vaikutuksia kaikessa toiminnassa. Näin on myös koheesiorahaston hankkeiden kohdalla, 
ja komissio on toteuttanut tässä yhteydessä toimenpiteitä lyhyt- ja pitkäaikaisen 
työllistämisen vaikutusten arvioinnin parantamiseksi. Jaksossa 4.6.4 käsitellään tarkemmin 
tätä tärkeää kysymystä. 
Tähän liittyen useilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia täyttää samanaikaisesti Maastrichtin 
lähentymisperusteita ja noudattaa EMU:n kolmanteen vaiheeseen johtavia taloudellisia 
lähentymisohjelmia. Tässä suhteessa koheesiorahaston toiminta todella auttaa neljää 
koheesiomaata: julkisten kustannusten lisääminen on kielletty, vaikka kiireellisyydeltään 
ja tärkeydeltään ensisijaisten investointitoimien jatkaminen on yhä mahdollista. 
Koheesiorahaston käytettävissä olevat kokonaisvarat ovat luonnollisesti rajalliset ja 
investointien tason on pysyttävä kunkin jäsenvaltion budjettiosuuksien määräämissä 
rajoissa. 
Jonkin verran on esiintynyt ongelmia ympäristöhankkeiden myöhäisen ilmoittamisen, 
suuruudeltaan alle 10 miljoonaa ecua olevien ympäristöhankkeiden ilmoittamisen sekä 
julkisten hankintavaikeuksien aiheuttamien viivästymisien vuoksi. Ympäristöhankkeiden 
toteutuksessa tapahtuvat viivästymiset ovat valitettavasti lisääntyneet. 
Yhteistyö Euroopan investointipankin kanssa tuottaa edelleen myönteisiä tuloksia ja 
parantaa hankkeiden arvioinnin laatua. 
Useita ehdotettuja hankkeita éi ole voitu hyväksyä sellaisinaan, vaan ne on täytynyt joko 
hylätä tai niitä on täytynyt muuttaa ennen hyväksymistä. Jäsenvaltioita on tiedotettu 
asiasta asianmukaisella tavalla. Useissa tapauksissa on täytynyt ryhtyä menettelyihin 
hankkeen keskeyttämiseksi. 
Seurantakomiteoiden kokouksien määrää on lisätty vuonna 1995 ja valvontatehtäviä on 
tehostettu. Joitakin epäsäännönmukaisuuksia on havaittu, mutta niillä ei ole ollut 
vaikutusta unionin talousarvioon, sillä korjaavat toimenpiteet on voitu toteuttaa ennen 
maksujen suorittamista. Petostapauksia ei koheesiorahaston ensimmäisen kolmen 
toimintavuoden aikana ole tullut esiin. 
Eräät hankkeet saatiin kokonaan tai miltei kokonaan päätökseen jo vuonna 1995. Joitakin 
kohteita on jopa avattu yleisön käyttöön. 
Euroopan parlamentille on lähetetty luonnos päätökseksi tiedotus-ja mamontatoiminnasta. 
SISÄLLYSLUETTELO 
I LUKU KOHEESIORAHASTON TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN 
1.1 Sisältö 9 
1.2 Toiminnan tase 11 
1.3 Laajentuminen 11 
n LUKU TALOUDELLINEN TUKI, JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT 
MAKSAMAAN JA MAKSANUT 
2.1 Käytettävissä olevien varojen talousarvio 13 
2.2 Tuen jakautuminen jäsenvaltioittain 14 
2.3 Talousarvion toteuttaminen 15 
2.3.1 Espanja 16 
2.3.2 Portugali 25 
2.3.3 Kreikka 30 
2.3.4 Irlanti 36 
2.4 Rahaston tutkimusta ja teknisiä tukitoimenpiteitä koskeva toiminta 41 
2.4.1 Yleistä 41 
2.4.2 Komission aloitteesta 42 
2.4.3 Jäsenvaltioiden pyynnöstä 42 
2.5 Maksut jäsenvaltioittain vuonna 1995 43 
HI LUKU LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 
3.1 Lähentymistä koskevat ohjelmat 45 
3.1.1 Espanja 45 
3.1.2 Portugali 46 
3.1.3 Kreikka 46 
3.1.4 Irlanti 47 
IV LUKU HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMIEN ARVIOINTI 
4.1 Yleistä 48 
4.2 Euroopan laajuiset liikenneverkot 48 
4.3 Osuus ympäristöpolitiikan toteuttamisessa 58 
4.4 Ympäristö- ja liikenteen alan välinen tasapaino 59 
4.5 Yhteensopivuuden arviointi muiden yhteisön poliitikkojen kanssa .... 60 
4.5.1 Ympäristönsuojelu 60 
4.5.2 Yhteinen liikennepolitiikka ......'. 61 
4.5.3 Julkiset hankinnat 63 
4.54 Kilpailupolitiikka 64 
4.6 Koheesiorahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus 64 
4.7 Koordinointi ja yhdenmukaisuus muiden yhteisön rahoitusvälineiden 
kanssa 71 
4.8 ElP.n tehtävä hankkeiden arvioinnissa 75 
V LUKU SEURANTA JA VALVONTA 
5.1 Seurantakomiteat 
5.1.1 Espanja 
5.1.2 Portugali 
5.1.3 Kreikka 
5.1.4 Irlanti 
5.2 Komission valvontatehtävät 
5.3 Euroopan investointipankin rooli 
5.4 Petokset 
5.5 Vireillä olevat oikeudenkäynnit 
VI LUKU 
6.1 Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 
tiedottaminen 
6.1.1 Euroopan parlamentti 
6.1.2 Talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea 
6.2 Jäsenvaltioille tiedottaminen 
6.3 Työmarkkinaosapuolille tiedottaminen 
6.4 Asianosaisten tahojen tiedotuskokoukset 
6.4.1 Asianosaisten kuuleminen 
6.4.2 Rautatiepäivä 
6.4.3 Tiedotuskokoukset 
6.5 Varainhoitoa käsittelevä seminaari 
6.6 Komission aloitteesta toteutetut mainontatoimenpiteet 
6.6.1 Päätösten julkaiseminen 
6.6.2 Tiedotustoimet 
6.6.3 Koheesion rahoitusvälineen ja koheesiorahaston vuosikertomus 1993/1994 
6.7 Jäsenvaltioiden toteuttamat toimet 
6.7.1 Yleistä 
6.7.2 Luonnos mainontatoimenpiteitä koskevaksi komission päätökseksi 
6.7.3 Mainontamenetelmät 
LIITTEET 
Liite 1 Vuonna 1995 hyväksytyt hankkeet pääpiirteissään (julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä) 
Liite 2 Taulukot ja diagrammit 
Liite 3 Kartta rautatie- ja tieverkostosta 
I LUKU 
KOHEESIORAHASTON TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN 
1.1 SISÄLTÖ 
1.1.1 Ehdollisuus 
Koheesiorahasto on koheesiorahastosta annetun asetuksen1 6 artiklan ehdollisuutta 
koskevan periaatteen alainen. Tämän periaatteen soveltamista lykättiin kaksi vuotta 
Maastrichtin sopimuksen voimaan astumisesta eli 1 päivään marraskuuta 1995. Komissio 
päätti periaatteen soveltamisesta käytäntöön 20 päivänä joulukuuta 1995. 
Toisin kuin rakennerahastoista annetut asetukset, koheesiorahastosta annettu asetus luo 
yhteyden tuen myöntämiselle koheesiorahastosta ja Maastrichtin sopimuksen 104 c 
artiklassa määrättyjen kansallisten alijäämien seurannan välille. 
Asetuksen 6 artiklassa edellytetään komissiota keskeyttämään uusien hankkeiden rahoitus 
tai, jos kyseessä ovat useita vaiheita käsittävät hankkeet, hankkeiden uusien vaiheiden 
rahoitus, jos kyseisellä jäsenvaltiolla on menettelyn mukaan liiallinen alijäämä. 
Syyskuussa 1994 neuvosto päätti, että Espanjalla, Portugalilla ja Kreikalla oli liiallinen 
budjettialijäämä. Irlannilla sitävastoin ei havaittu liian suurta budjettivajetta. Kolmelle 
ensiksi mainitulle maalle täsmennettiin neuvoston suosituksella tavoitteet vuodelle 1995. 
Heinäkuussa 1995 neuvosto vahvisti kyseiset, vuoden 1995 tavoitteet ja asetti uudet 
tavoitteet vuodelle 1996. 
Keväällä 1996 sen jälkeen kun jäsenvaltiot, joita asia koskee, ovat esittäneet vuoden 1995 
talousarviota koskevat lopulliset kertomukset, suoritetaan tutkimus siitä, miten vuoden 
1995 tavoitteet on saavutettu. Jos jäsenvaltio ei ole saavuttanut vuodelle 1995 asetettuja 
tavoitteita, komissio keskeyttää jäsenvaltion kaikkien uusien hankkeiden ja jo aloitettujen 
hankkeiden uusien vaiheiden maksut koheesiorahastosta. Jos rahoitus on keskeytetty 
keväällä 1996, sitä voidaan jatkaa, mikäli tavoite vuodelle 1996 saavutetaan. Komissio on 
päättänyt soveltaa näitä sääntöjä joustavasti. 
1.1.2 Tasapaino ympäristöhankkeiden ja liikenteen infrastruktuuriin liittyvien 
hankkeiden välillä 
Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 1995 yhteenkuuluvuutta ja ympäristöä 
käsittelevän asiakirjan, joka selvensi koheesiorahaston pääperiaatetta. 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että "Ympäristön 
ja liikenteen infrastruktuurin alan hankkeiden-välillä on varmistettava asianmukainen 
tasapaino." Tämän periaatteen merkitys on selvä: ei olisi hyväksyttävää, jos jompikumpi 
investointiala saisi järjestelmällisesti huomattavasti suuremman osuuden 
kokonaismäärärahoista ainoastaan niiden erojen vuoksi, joita alojen välillä on investointien 
Neuvoston asetus 1164/94, 16.5.1994 
9 
luonteessa, hankkeen keskimääräisessä koossa, alan hankkeiden toteuttamisvalmiudessa 
ja hankkeiden suunnitteluun ja valmisteluun vaadittavissa ajoissa. 
Komission tavoitteeksi vahvistettiin rahoituksen myöntäminen tasapuolisesti 
ympäristöhankkeille ja liikenteen infrastruktuuriin liittyville hankkeille koko ajanjaksolle 
vuoden 1999 loppuun asti. Tämä tarkoittaa sitä, että komissio pitää yhtä tärkeinä 
ympäristöhankkeita ja liikenteen infrastruktuuria koskevia hankkeita, vaikka ensin mainitut 
eivät ehkä aina ole yhtä näkyviä ja suuria kuin viimeksi mainitut. Jäsenvaltioiden tulisi 
ottaa tämä huomioon hanke-ehdotuksia tehdessään. Komissio on luonnollisesti valmis 
soveltamaan kyseistä periaatetta joustavasti eikä se edellytä hankkeiden jakoa tasan 
puoliksi joka vuosi. Se vaikuttaisi tavoitteiden vastaisesti ja voisi viivyttää hyvien 
hankkeiden toteuttamista yhdellä alueella, jos toisella alueella on puutetta hankkeista. 
Kyseistä tavoitetta on sovellettu joustavasti jo vuosina 1993, 1994 ja 1995, kuten 
vuosikertomuksesta käy ilmi. 
1.1.3 Yhteisön ja kansalliset painopistealueet 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy yhdessä 
edunsaajana olevan jäsenvaltion kanssa luettelon hankkeista, jotka rahoitetaan rahastosta. 
Jäsenvaltiot ovat vastuussa hanke-ehdotusten toimittamisesta komissiolle. On selvää, että 
hankkeiden rahoituksen järjestämistä koskevat ehdotukset heijastavat kyseisten 
jäsenvaltioiden ympäristöalan ja liikenteen infrastruktuurin painopistealueita kansallisella 
tasolla. On myös yhtä selvää, että komission on koheesiorahastosta rahoitettavia hankkeita 
hyväksyessään sovellettava yhteisön harkintaa ja painopistealueita. 
Kaikkien liikenteen infrastruktuuria koskevien hankkeiden on oltava osa Euroopan 
laajuiseen verkostoon liittyviä päätöksiä tai hankkeiden on edistettävä verkon 
toteuttamista. Käytännössä komissio on sopinut sellaisten hankkeiden rahoittamisesta, 
jotka Essenin huippukokouksessa määriteltiin liikenneverkon kannalta kiireellisimmiksi 
ja tärkeimmiksi. 
Ympäristöalalla komissio noudattaa tarkasti juomaveden saannista2, jätevesistä3 ja kiinteän 
jätteen käsittelystä4 annetuissa direktiiveissä säädettyjä painopistealueita. Kaikki nämä alat 
ovat mukana viidennessä ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa periaate- ja 
toimintaohjelmassa. Suurin osa rahoitetuista ympäristöalan hankkeista on näiden alueiden 
hankkeita, mutta kuten vuosikertomuksesta käy ilmi, tämä ei tarkoita muiden 
ympäristöhankkeiden pois sulkemista. Koheesiorahaston saama eroosion valvontaa, 
uudelleenmetsittämistä ja kasvupaikkojen suojelua koskevien hakemusten määrä on 
2 Direktiivi 80/778/ETY, muutettuna direktiivillä 91/692/ETY (EYVL 1991 L 377, 
s, 48) " \ 
Direktiivi 91/271/ETY (EYVL 1991 L 135, s. 40) 
Direktiivi 75/442/ETY, muutettuna direktiivillä 91/156/ETY (EYVL 1991 L 78, 
s. 32) 
Direktiivi 78/319/ETY, muutettuna direktiivillä 91/689/ETY (EYVL 1991 L 377, 
s* 20) 
10 
lisääntynyt. Myös luonnonsuojelutoimenpiteet ja rannikkoalueiden suojelu ovat 
lisääntymässä. Suuri osa näistä hankkeista on saanut rahoitusta aikaisemmin ja 
tulevaisuudessa hyväksytään uusia hankkeita. Edellä mainittujen direktiivien kattamat 
kolme pääaluetta ovat kuitenkin edelleen komission toiminnan painopistealueita, 
1.2 TOIMINNAN TASE 
Koheesiorahaston toiminnan taseessa vuonna 1995 on tullut jälkeenpäin ilmi komission 
täytäntöön panemassa asetuksessa (EY) N:o il64/94 määritellyn lähestymistavan 
vahvuudet: 
Hankkeita edeltävän taloudellisen ja teknisen suunnittelun arvioinnin merkittävä 
kehitys sekä komissiossa että jäsenvaltioissa tapahtuneen sopivien 
analysointikeinojen kehityksen ansiosta että komission analysointikyvyn 
vahvistumisen ansiosta, joka on tapahtunut ulkoisiin asiantuntijoihin turvautumisen 
ja Euroopan investointipankin kanssa tehdyn yhteistyön ansiosta, 
tehokkaan seurantajärjestelmän luominen hankkeille, jotka perehtymisvaiheen 
jälkeen ovat osoittautuneet tehokkaiksi, 
varainhoitomenettelyjen toteuttaminen. Niillä voidaan varmistaa ehdoton yhteys 
maksujen ja toiminnan toteuttamisen välillä ja ne toimivat tällä hetkellä 
tyydyttävällä tavalla. 
Nämä keinot yhdessä antavat komissiolle mahdollisuuden harjoittaa täysipainoisesti 
tehtäviä, jotka sille on asetuksella annettu, sekä hankkia perusteelliset tiedot jokaisen 
rahoittamansa hankkeen kehityksestä. 
Lisäksi on syytä korostaa, että koheesiorahastolle esitettyjen, erityisesti ympäristöalaan 
kuuluvien pienten hankkeiden liiallinen määrä on aiheuttanut päätösten määrän 
moninkertaistumisen. Melko monimutkaisten menettelyjen soveltaminen suureen määrään 
hankkeita vaatii hyvin suuria hallinnollisia ponnistuksia ja tämä on johtanut merkittävään 
työtaakkaan. 
Komission mielestä kyseinen tilanne tulisi korjata vuonna 1996 ja koheesiorahaston 
toiminnassa tulisi tulevaisuudessa keskittyä pienempään määrään suuria hankkeita tai 
vaikutukseltaan merkittäviin yhtenäisiin hankeryhmiin, joilla on yhtenäiset strategiat 
liikenteen ja ympäristön alalla. 
1.3 LAAJENTUMINEN 
Euroopan neuvoston Madridin kokouksessa tekemiä päätelmiä noudattaen komissio on 
jatkanut laajentumisen taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle aiheuttamien 
seurausten tutkimista. 
Vaikka yhteenkuuluvuus on yksi Euroopan unionin perusperiaatteista, on selvästi vaikea 
tehdä mitään koheesiopolitiikan tulevaisuutta tai sen unionille aikaansaamia taloudellisia 
11 
vaikutuksia koskevia ennusteita. Laajentuminen vaikuttaa syvästi unionin 
yhteenkuuluvuuteen: kaikkien koheesiopolitiikan uudistusten tai muutosten on oltava 
asteittaisia ja ne on toteutettava vähitellen, jotta kaikki voisivat ne hyväksyä. 
Komissio on ilmoittanut alustavasti, että yhteenkuuluvuuspolitiikan yleistä soveltamista 
koko unionin alueella olisi jatkettava. Koheesiomaille tulisi voida taata pysyvä 
solidaarisuus, jossa otetaan huomioon taloudellisessa ja sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa 
aikaansaatu kehitys. Harjoitettujen politiikkojen tulisi olla selviä merkkejä siitä, että 
talousarviota koskevan kurinalaisuuden periaatetta noudatetaan konkreettisesti tilanteessa, 
jossa suurin osa jäsenvaltioista toteuttaa parhaillaan ankaraa talousarviota Maastrichtin 
sopimuksen perusteiden täyttämiseksi. 
Koheesiorahasto on tässä yhteydessä vain yksi tarkasteltavina olevista taloudelliseen ja 
sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen pyrkivistä välineistä. Sen soveltamisen jatkuminen 
vuoteen 1999 voi antaa hyödyllisiä tietoja laajentumiseen liittyviä asioita harkittaessa. 
12 
H LUKU 
TALOUDELLINEN TUKI. JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT 
MAKSAMAAN JA MAKSANUT 
2.1 KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN VAROJEN TALOUSARVIO 
Edinburghissa joulukuussa 1992 pidetyn Euroopan huippukokouksen aikana valtioiden 
päämiehet päättivät myöntää 15 150 miljoonaa ecua neljälle edunsaajana olevalle 
jäsenvaltiolle vuosille 1993-1999 vuoden 1992 hinnoilla. Määrärahojen vuosittainen 
jakautuminen on seuraavanlainen: 
Miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) 
Vuosi 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Yhteensä 
Summa 1 500 1 750 2 000 2 250 2 500 2 550 2 600 15 150 
Kun otetaan huomioon mukautukset inflaation varalta, maksusitoumusmäärärahat on 
vahvistettu indeksiin sitomisen jälkeen seuraavasti: varainhoitovuosi 1993: 1 565 
miljoonaa ecua, 1994: 1 853 miljoonaa ecua ja 1995: 
2 152 miljoonaa ecua. Kyseisten varainhoitovuosien maksumäärärahat ovat 1 000, 1 679 
ja 1 750 miljoonaa ecua. 
Budjettivallan käyttäjien (Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto) päätöksellä 
300 000 ecua on siirretty vuonna 1995 petosten estämistä koskevan koordinointiyksikön 
UCLAF:in (Unité de cooperation de lutte anti-fraude) hoitamalle budjettikohdalle, jotta 
sille voidaan myöntää sekä maksusitoumusmäärärahoja että maksumäärärahoja petosten 
estämistä koskevaan taisteluun koheesiorahaston toimialalla. Kyseinen siirto tuo alalle 
koheesiorahaston käytettävissä olevista varoista vuoden 1995 maksusitoumusmäärärahoja 
2 151,7 miljoonaa ecua ja maksumäärärahoja 1 749,7 miljoonaa ecua. 
Kun edellä mainittu otetaan huomioon, varainhoitovuoden 1996 talousarviossa 
maksusitoumusmäärärahojen suuruus on 2 444 miljoonaa ecua ja maksumäärärahojen 1 
919 miljoonaa ecua. 
13 
2.2 TUEN JAKAUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN 
Kyseiset summat jaetaan alustavasti siten, kuin asetuksen liitteessä I määrätään, Alustavan 
jaon mukaan Espanja saa rahaston tuista 52 % - 58 %, Kreikka ja Portugali molemmat 
16 % - 20 % ja Irlanti 7 % - 10 %. 
Alustavaa jakoa voidaan siten kuvata seuraavan taulukon avulla: 
Miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) 
Jäsen­
valtio 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
YHTEB 
NSÄ 9sm 52% 
780 
910 
1 040 
1 170 
1 300 
1 326 
1 352 
«174 ESPANJA 
55% 
825 
962,5 
1 100 
1 237,5 
1 375 
1 402,5 
1430 
8 332,5 58% 
870 
1 015 
1 160 
1 305 
1 450 
1479 
1 508 
8 787 KREIKKA-
PORTUGALI 
16% 
240 
280 
320 
360 
400 
408 
416 
%m 18% 
270 
315 
360 
405 
450 
459 
468 
tm 20% 
300 
350 
400 
450 
500 
510 
520 
3 030 IRLANTI 
7% 
105 
122,5 
140 
157,5 
175 
178,5 
282 
10604 9% 
135 
157,5 
180 
202,5 
225 
229,5 
234 
13634 10% 
150 
175 
;200 
225 
250 
255 
260 
im 
14 
2.3 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 
Varainhoitovuoden 1995 osalta 31 päivään joulukuuta mennessä tehdyt maksusitoumukset 
olivat yhteensä 2 151,6 miljoonaa ecua eli 99,9 % käytettävissä olevista määrärahoista. 
Taulukosta 1 käy ilmi koheesiorahaston maksusitoumusten jakautuminen jäsenvaltioittain 
ja aloittain. 
Taulukko 1 - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat -1995:2 151,7 miljoonaa ecua 
Miljoonaa ecua 
Jäsenv. 
Espanja 
Kreikka 
Irlanti 
Portugali 
YHTEEN 
Tekn. apu 
YHT, Ympäristö 
574 225 824 
228 184 658 
93 179 175 
146 648 564 
1 042 238 221 
-
1 042 238 221 % 
48,48 
58,82 
48,94 
37,88 
48,48 
-Liikenne 
610 206 854 
159 729 130 
97 182 548 
240 472 848 
1 107 591 380 
-
1 107 591 380 % 
51,52 
41,18 
50,06 
6212 
51,52 
-Yhteensä 
1 184 432 678 
387 913 788 
190 361 723 
387 121 412 
2 149 829 601 
1 845 950 
2 151 675 581 Osuus 
55,09 
18,04 
8,87 
18 
100 
0,086 
100 
Käyttämättä jääneet maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: 
(2 151 700 000 - 2 151 675 581) = + 24 419 ecua 
Taulukko 2 - Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat - 1995: 1 749,7 miljoonaa ecua 
Miljoonaa ecua 
Jäsenv. 
Espanja 
Kreikka 
Irlanti 
Portugali 
YHT. 
Tekn. apu 
YHTEEN Ympäristö 
358 421 236 
76 977 597 
51 669 204 
97 052 060 
584 120 097 
-
5*4 120 097 % 
32,4 
85 
38,6 
26,3 
34,4 
-Liikenne 
746 857 276 
13 523 230 
81 988 686 
272 152 257 
1 114 521 449 
1 U4 521 449 % 
67,6 
15 
61,4 
73,7 
65,6 
-Yhteensä 
1 105 278 512 
90 500 827 
133 657 890 
369 204 317 
1 698 641 546 
501.942 
1699 143 488 Osuus 
55 
5 
8 
22 
1 
0,03 
100 
Käyttämättä jääneet maksumäärärahat: 
(1 749 700 000 - 1 699 143.488) = 50 556.512 (2,9 %) 
Toteutettu talousarvio maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen osalta 
varainhoitovuonna' 1995 oli 97,1 %. 
15 
Taulukko 3 - Petosten vastustamiseen käytetyt määrärahat (kts. vuosikertomuksen jakso 
2.1) 
Käytettävissä olevat määrärahat: 300 000 Ecua 
ecua 
Maksusitoumukset Maksut Jäännös I 
296 000 197 320 102 680 f 
BBaBaSEBSBasnaaaBSBHBBSBSBXSSSSSSSSBSS^BSSSSSSSaBSSBBBa^ 
Käyttämättä jäänyt 4 000 ecun määräraha (300 000 - 296 000) peruuntuu 
varainhoitovuoden lopussa. 
2.3.1 Espanja 
2.3.1.1 Ympäristö 
Vuonna 1995 Espanjan viranomaiset esittivät koheesiorahastolle 43 tukihakemusta, 
joissa haettiin lähes 800 ympäristöalan hankkeelle 919 miljoonan ecun suuruisia tukia. 
Kyseiset hakemukset koskevat viittä alaa: vesihuoltoa, jätevesien käsittelyä, kaupunkien 
jätteitä, metsittämistä, rannikkoalueiden sekä kaupunkiympäristön hoitoa ja elvyttämistä. 
Koheesiorahaston toiminta-alat vuonna 1995 vahvistavat Espanjan ympäristöalan 
painopistealueita. Jätevesien puhdistus on yksi erityinen painopistealue. Kyseinen ala 
saa 48 % ympäristöalalle myönnettävästä tuesta ja sen erityisenä pyrkimyksenä on 
jätevesistä annetun yhteisön direktiivin 91/271/ETY täytäntöön paneminen odotettavasti 
vuosina 1998 - 2000. 
Vuonna 1995 itsenäiset yhteisöt ja paikalliset viranomaiset ovat ensimmäistä kertaa 
tehneet hanke-ehdotuksia ja toteuttaneet koheesiorahastosta rahoitettavia hankkeita 
keskushallinnon kyseisten viranomaisten kanssa tekemän sopimuksen seurauksena. 
Vuonna 1995 komissio teki 47 päätöstä, jotka koskivat noin 610 ympäristöalan hanketta 
ja tointa Espanjassa. Tukikelpoiset kustannukset olivat yhteensä 834 806 979 ecua. 
Vuoden 1995 tuet olivat yhteensä 574 221 690 ecua eli 48,5 % koheesiorahaston 
myöntämän tuen kokonaismäärästä. Vuosina 1993 ja 1994 alalla tehdyt päätökset eivät 
antaneet aihetta rahoitussitoumuksiin vuonna 1995, sillä päätökset olivat kertaluonteisia. 
Laajoja ympäristöalan hankkeita on vaikea ehdottaa koheesiorahastosta rahoitettaviksi. 
Tämä ilmenee lukuisina Espanjan esittäminä toimina vuonna 1995. Vaikeudet liittyvät 
varsinkin täytäntöön panemisen hajauttamiseen eri yhteisöihin, keskushallintoon, 
alueellisille ja paikallisille viranomaisille sekä ehdotettujen koheesiorahaston toiminta-
alueiden moninaisuuteen. 
Hyväksytyt hankkeet on eritelty luokittain alla olevassa taulukossa. Seuraavissa 
kappaleissa hankkeita käsitellään yksityiskohtaisemmin ja painottaen kunkin luokan 
tärkeimpiä hankkeita. Hyväksytyt hankkeet vastaavat viidennessä ympäristöä ja kestävää 
kehitystä koskevassa periaate- ja toimintaohjelmassa esitettyjä painopistealueita ja 
16 
perustamissopimuksen 130 r artiklan tavoitteita sekä yhteisön ympäristöalan direktiivien 
täytäntöön panemiseen liittyviä vaatimuksia. 
Hankkeet luokittain 
Luokka ecua 
Kokonais-
kustannttk* 
set Tuki Sitoumukset 
1995 im lH!||fi 
päätökset 
PUHDISTUS 462 674 562 377 989 429 275 944 076 48,06 22 
VEDEN 
TOIMITTAMI­
NEN JA 
VESIHUOLTO 74 690 587 63 486 998 63 486 998 11,06 
JÄTTEET 54 525 589 43 620 469 32 011 353 5,57 
KAUPUNKI­
YMPÄRISTÖ 30 773 797 24 619 035 24 619 035 4,29 
RANNIKOT 118 160 652 100 436 552 100 436 552 17,49 
METSITTÄMI­
NEN 87 295 355 72 012 861 72 012 861 12,54 
KOULUTUS YM. 6 686 437 5 710 815 5 710 815 0,99 
YHTEENSÄ 834 806 979 687 876 159 574 221 690 100 47 
Veden toimittaminen 
Vielä hyväksyttävänä oleva kansallinen hydrologinen suunnitelma määrittelee alan 
tavoitteet ja toimet. 
Kyseisellä alalla on tehty kolme päätöstä, jotka koskevat hyvänlaatuisen veden 
toimittamisen parantamiseen ja varmistamiseen pyrkivää noin 56 tointa suurissa 
kaupungeissa (erityisesti Guadalajarassa, Huelvassa, Murciassa, Malagassa, Cuencassa ja 
Teruelissa) sekä kuivuudesta kärsivillä alueilla ja kuivuuden aiheuttaman veden puutteen 
vuoksi Surin, Guadalquivirin, Guadianan, Seguran, Tajon ja Jucarin hydrografisilla altailla. 
Hankkeissa pyritään etupäässä välttämättömien perusrakenteiden asentamiseen juomaveden 
johtamiseksi kyseisille alueille hankintalähteistä (pumppuasemilta, vesijohtojen ja tunnelien 
kautta, puhdistusasemilta jne.) 
Kuivuuden vastaisia toimia on esitetty. 
Jätevesien puhdistaminen 
Espanja hyväksyi kansallisen jätevesien puhdistamisohjelman helmikuussa 1995. Sen 
päämääränä on koordinoida toimivaltaisten julkisten hallintoelinten tukitoimia sekä edistää 
direktiivissä 91/271/ETY säädettyjen velvoitteiden täyttämistä. Ohjelmassa määritellään 
17 
esimerkiksi herkät ja vähemmän herkät alueet, infrastruktuurin ja veden puhdistamisen 
tarpeet sekä annetaan kokonaisarvio taloudellisista vaikutuksista. 
Tehdyistä 21 päätöksestä 13 on suoraan alueellisten ja paikallisten viranomaisten 
valmistelemia, jotka myös varmistavat niiden toteuttamisen. 
Jätevesien poiston ja käsittelyn perusrakenteiden luomisella pyritään varsinkin jätevesien 
saasteiden määrän vähentämiseen, terveysolojen parantamiseen, ekosysteemien 
suojelemiseen ja veden järkiperäiseen käyttöön. 
Kansallinen strategia, joka vuosina 1995-2000 keskittyy vaarallisiin jätteisiin ja vuosina 
1995-2005 pilaantuneiden maaperien elvyttämiseen, hyväksyttiin helmikuussa 1995. Nämä 
strategian kaksi suunnitelmaa kokoavat yhteen erityisesti vaarallisista jätteistä annetussa 
direktiivissä 91/689/ETY Euroopan unionin vahvistamat painopistealueet ja perusteet. 
Kaksi vaarallisten jätteiden huoltoon Extremadurassa ja Baskimaassa liittyvää hanketta sekä 
kolme Madridin, Barcelonan ja Bilbaon yhdyskuntajätteisiin liittyvää hanketta on 
rahoitettu. Näissä hankkeissa suunnitellaan kiinteiden yhdyskuntajätteiden valikoivaa 
keräystä, vaarallisten jätteiden lähteiden vähentämistä, kierrätyksen edistämistä, jätevesien 
uudelleenkäyttöä sekä aikaansaatujen jätteiden ympäristöystävällistä käsittelyä. 
Myös kaksi pilaantuneiden maaperien elvyttämistä koskevaa hanketta on rahoitettu. Nämä 
hankkeet pyrkivät maaperän saastumisen ehkäisemiseen sekä pilaantuneiden maaperien 
puhdistamiseen ja elvyttämiseen. 
Metsittäminen 
Kansallinen luonnonsuojelulaitos (ICONA) on valmistellut vuosille 1995-1999 
uudelleenmetsittämistä koskevan suunnitelman, johon kuuluu metsittäminen ja taistelu 
eroosiota sekä autioitumista vastaan. Ne sisältyvät vesien ja metsien kansalliseen 
ennalleenpalauttamissuunnitelmaan(hydrografiset altaat). Viimeksi mainittuunkuuluumyös 
tulipalojen vahingoittamien ekosysteemien aluskasvillisuuden uudelleen kasvattaminen. 
Autonomiset alueet sekä keskushallinto (kansallinen luonnonsuojelulaitos, ICONA) ovat 
esitelleet hydrografista allasta koskevia hankkeita. 
Metsittämisen alalla on vuonna 1995 tehty seitsemän päätöstä, jotka kattavat 348 hanketta. 
Hankkeet koskevat kasvuston elvyttämistä uudelleenmetsittämisellä, metsien hoitoa 
olemassa olevan kasvillisuuden parantamiseksi, töitä jokien vuolaan virtauksen 
säilyttämiseksi, jokien töyräiden ja rantojen tukemista ja vahvistamista ja niiden 
vakauttamista maanvyörymiä vastaan patojen ja aallonmurtajien avulla. Muuksi 
täydentäväksi toiminnaksi on suunniteltu esimerkiksi rappeutuneiden altaiden hydrologista 
kunnostamista. 
18 
Rannikot 
Keskushallinto on tehnyt kolme päätöstä, jotka kattavat 35 hanketta. Kyseiset 
keskushallinnon esittelemät hankkeet koskevat rannikkojen kunnostamista, rantojen 
uudistamista ja rannikkoalueiden ympäristön elvyttämistä sekä Välimeren että Atlantin 
rannikon eri alueilla. Tarkoituksena on suojella rannikkoalueita, palauttaa ekologisesti 
merkittävien rannikkoalueiden kunto sekä hillitä ihmisten rannikolle aiheuttamia 
vaikutuksia. 
On myös tehty kolme päätöstä, jotka koskevat rantojen eroosion pysähdyttämistä, 
ympäristön elvyttämistä ja suojelemista ja rannikkojen luonnonalueiden puhdistamista. 
Kaupunkiympäristö 
Paikalliset viranomaiset ovat esittäneet kaupunkiympäristöä koskevia toimia. Eri 
hankeluokissa on tehty kolme päätöstä. Barcelonan kaupunki on esittänyt hanketta 
Barcelonan historiallisen keskustan (Casc-Antic) uudistamiseksi. Barcelonan 
suurkaupunkialue on ehdottanut neljää hanketta viheralueiden luomiseksi jokien reunoille 
sekä ympäristön turmeltumista estävän valvonnan järjestämiseksi. Myös Madridin kaupunki 
on esittänyt kahta hanketta, jotka koskevat akustisten opintojen keskuksen rakentamista 
Madridiin ja Parque Casa de Campon rappeutuneiden alueiden elvyttämistä. 
2.3.1.2 Liikenne 
Varainhoitovuoden 1995 aikana komissio on tehnyt yhdeksän päätöstä liikenteen 
infrastruktuureja koskevista uusista hankkeista, jotka on tarkoitus rahoittaa 
koheesiorahastosta, sekä viisi päätöstä, joilla myönnetään lisätukea vuonna 1993 koheesion 
rahoitusvälineestä rahoitetuille hankkeille. 
Vuoden 1995 talousarviossa on sitouduttu menoihin, joiden suuruus on 610 206 854 ecua. 
Uusien hankkeiden osuus on 66,1 % (yli 403 miljoonaa ecua) ja loppuosa (33,9 %) 
koostuu aikaisemmin tehtyjen päätösten muutoksista (70 miljoonaa ecua) sekä vuoden 1994 
talousarviossa hyväksyttyjen hankkeiden vuosittaisista eristä (136,8 miljoonaa ecua). 
Liikennemuodon mukaan talousarvio jakautuu seuraavalla tavalla: 
- maantiet 79,5 % 
- rautatiet 19,6 % 
: merenkulku 0,9 %. 
Maantiet 
Koheesiorahaston vuoden 1995 talousarvioon kuuluvat seuraavat hankkeet: 
1) Moottoritie Madrid-Valencia (N-III), osuus Motilla del Palancar - Minglanilla. Tuen 
suuruus on 34,7 miljoonaa ecua ja se on myönnetty kertaluonteisena 
maksusitoumuksena (1995). 
19 
Hanke on osa Madridin ja Valencian välille rakennettavaa moottoritietä ja siihen 
kuuluu kahden 7 metriä leveän ajotien rakentaminen, leveydeltään 2,5 metriä ja 1 
metriä olevat tien sisä- ja ulkoreunat, viiden maasillan ja 14 ylikulkusillan 
rakentaminen, joista suurimmassa osassa palkit ovat esijännitettyä betonia, sekä neljän 
eritasoliittymän rakentaminen: Motilla de Palancar-Castillejo de Iniesta, Granja ja 
Minglanilla. 
2) Moottoritie Zaracoza-Huesca 
Komissio on hyväksynyt rahoituksen, jonka suuruus on 103,5 miljoonaa ecua ja jossa 
maksusitoumukset suoritetaan vuosittaisina erinä. Tuen ensimmäinen erä (1995) on 5,6 
miljoonaa ecua. Zaragozan ja Huescan välinen moottoritie muodostaa kolmannen 
kulkureitin Ranskaan Somportin tunnelin kautta. Töihin kuuluu kohnen 
moottoritieosuuden rakentaminen, jonka poikkileikkauksessa on 2,5 metriä leveä 
piennaralue tien ulkoreunoilla ja 1 metriä leveä, ajokaistojen välinen piennaralue. 
Zuera-Almudevarin 22 km:n pituisella osuudella on aloitettu 23 erilaista työvaihetta: 
siltoja, joiden siltapalkit ovat esijännitettyjä teräsbetonia ja pergolan tyyppisiä siltoja. 
Almudevarin ja Huescan välisellä 21,6 km pituiselle osuudelle on suunniteltu neljää 
ylikulkutietä ja yhtä materiaaliltaan teräsbetonia olevaa alikulkutietä Monegrosin 
kanavan alitse, 16 alikulkutietä ja useita tukiseinämiä. 
3) Somportin tunneli (VAIHE ID 
Komissio on hyväksynyt rahoituksen, jonka suuruus on 80,8 miljoonaa ecua ja jossa 
maksusitoumukset suoritetaan vuosittaisina erinä. Maksusitoumuksen vuoden 1995 erä 
on 26,8 miljoonaa ecua. 
Poraushanke tunnelin Espanjan päässä esitettiin komissiolle koheesiorahastosta 
rahoitettavaksi helmikuussa 1994 ja se hyväksyttiin vuonna 1995. Hankkeen 
tavoitteena on 8 553 metriä pitkän tunnelin rakentaminen, josta 5 185 metriä sijaitsee 
Espanjassa. Tunneli yhdistää toisiinsa Huescan ja Somportin välisen tien 330 ja 
Ranskan RN 134 -tien. Katukäytävien välinen ala on 9 metriä, joka koostuu kahdesta 
3,5 metriä leveästä ajokaistasta, kahdesta 0,5 metriä leveästä tienreunasta ja 1 metriä 
leveästä kaistojen välisestä erottavasta maaosasta. 
4) Rias Baiasin moottoritie. Orensen ia Porriflon välinen osuus (78,7 km) 
Myönnetyn tuen suuruus on 212,8 miljoonaa ecua. Hanke jakautuu viiteen osaan: 
Orense-Barbantes: 13,6 km; viisi maasiltaa, kolme ylikulku- ja kymmenen 
alikulkutietä 
Barbantes-Melon: 21,7 km; kaksi maasiltaa, seitsemän ylikulku- ja 21 alikulkutietä 
Melon-La CaHiza: 9,1 km 
La Cahiza-Batallares: 15,5 km; kaksi tunnelia (3 km), esijännitettyä betonia oleva 
silta, jossa on kaksi kannatinköysien varassa riippuvaa 186 metriä pitkää jänneväliä, 
kuusi ylikulku- ja kaksi alikulkutietä. 
Batallares-Porrifio: 18,9 km 
Komissio on hyväksynyt kyseisten hankkeen osien rahoittamisen. vuosittaisina 
maksusitoumuserinä. Maksusitoumuksen vuoden 1995 erä on 133,2 miljoonaa ecua. 
20 
5) Katalonian poikittainen akseli. Lérida-Gérone - osuudet: Rajadell-Manresa-Artes ja 
Vic-Manlleu 
Tukea myönnettiin 43,1 miljoonaa ecua kertaluonteisena maksusitoumuksena (1995). 
Hanke mahdollistaa kolminkertaisen liitoksen Euroopan laajuisiin verkostoihin. 
Léridan ja Géronen kaupungit liitetään suoraan maan keskiosassa sijaitsevan notkon 
halki, jonka jälkeen tapahtuu jakautuminen viiteen erilaiseen haaraan: Lérida-Cervera, 
Cervera-Manresa, Manresa-Vic, Vic-Olot ja Olot-Figueras. 
Koheesiorahastosta rahoitettuun hankkeeseen kuuluu seuraavat osuudet: Rajadell-
Manresa 7,10 km, Ronda de Manresa 1,36 km, Manresa-S.Fruitos 5,04 km, Fruitos-
Artés 8 km, Vicin valtatie 8,11 km ja Vic-Manlleu 3,65 km. Osuudelle Rajadell-
Manresa-Artés suunnitellaan neljän maasillan, kahdeksan ylikulku-ja 15 alikulkutien 
sekä yhdeksän eritasoliittymän rakentamista. 
Osuudelle Vic-Manlleu rakennetaan kuusi eritasoliittymää, yksi maasilta, kahdeksan 
ylikulku-ja 12 alikulkutietä. 
6) Moottoritie Llobreeatin alajuoksun korkeudelle 
Osuus Martorell - rannikkoalue 
Myönnetyn tuen suuruus on 129,9 miljoonaa ecua. 
Komissio on hyväksynyt rahoituksen vuosittaisina maksusitoumuserinä. 
Kyseisiin töihin kuuluu myös kahden, pituuksiltaan 320 metriä (Nil) ja 675 metriä. 
(rautatie) olevan tunnelin rakentaminen sekä A-2-tien ali kulkevan risteyksen 
kunnostaminen. 
Rautatiet 
Varainhoitovuoden 1995 aikana on hyväksytty kaksi uutta hanketta: 
nvkvisen "Välimeren käytävä" -linian kolmannen vaiheen toteuttaminen 
Tavoitteena on sallia nopeudet 200/220 km /h verkostossa, joka on osa tärkeintä 
käytävää ja jonka kaksi aikaisempaa vaihetta rahoitettiin vuosina 1993 ja 1994. 
Myönnetyn tuen suuruus on 172 667 694 ecua, josta 58 251 821 ecua on merkitty 
vuoden 1995 talousarvioon. 
toimet nvkvisen rautatieverkoston nykyaikaistamiseksi 
Hanke koskee monessa osassa verkostoa sijaitsevia pieniä hankkeita. Myönnetyn tuen 
määrä on 94 256 510 ecua, josta 46 091 434 ecua on merkitty vuoden 1995 
talousarvioon. 
Meriliikenne (Vessel Traffic System) 
Meriliikennepalvelujärjestelmään (VTS) kuuluu meriliikenteen valvontakeskusten 
perustaminen Espanjan rannikon vaarantumiselle alttiille alueille. Valvontakeskusten 
tarkoituksena on onnettomuuksien ennalta ehkäiseminen, taistelu saastumista vastaan ja 
meritoiminnan ja -toimien valvonta. 
Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin yksi VTS-hanke ja saatettiin päätökseen viisi muuta 
vuonna 1993 rahoitettua alan hanketta. Hankkeeseen kuuluu meriliikenteen valvonta- ja 
21 
tarkkailurakennusten rakentaminen ja varustaminen Almerian, Bilbaon, Palma de 
Mallorcan, Tarragonan ja Valencian satamiin. 
Myönnetyn tuen suuruus oli 11 057 054 ecua. Tilastollisista syistä puolet tästä summasta 
on luokiteltu ympäristöalaan kuuluvaksi sille aiheutuvan myönteisen vaikutuksen vuoksi. 
22 
Seuraava taulukko kuvaa koheesiorahaston taloudellisen tuen kehitystä ympäristöalalla. 
. _H ^-_ . 
Ympiriatöalan haiikkaet 
-
Veden toimittaminen ja vesihuolto 
Veden laadun valvonta 
Jätevesien poisto ja käsittely -
puhdistus 
Eroosion, uudelleen metsittämisen 
ja metsittämisen valvonta 
1 Luonnonsuojelu 
| Teollisuuden saasteiden valvonta 
| Jätevesi-ja jätehuolto 
1 Kaupunkiympäristö 
1 Rannikkoalueet 
1 Koulutus ja muut 
| YHTEENSÄ Koheesion 
rahoitusvälineen 
maksu­
sitoumukset 
huhtikuu 93 -
toukokuu 94 
ecua 
97 350 000 
32 167 000 
9 532 000 
90 095 000 
21 868 000 
18 845 000 
1 134 000 
270 991 000 % 
35,9 
11,9 
3,5 
33,2 
8,1 
7,0 
0,4 
100 Koheesio­
rahaston maksu­
sitoumukset 
kesäkuu 94 -
joulukuu 94 
ecua 
149 918 102 
38 939 615 
58 355 468 
180 934 898 
38 906 530 
30 834 059 
2 489 917 
500 378 589 % 
30 
7,8 
11,7 
36,7 
7,7 
6,2 
0,4 
100 Koheesio­
rahaston maksu­
sitoumukset 
tammikuu 95 -
joulukuu 95 
ecua 
63 486 998 
275 944 076 
72 012 861 
32 011 353 
24 619 035 
100 436 552 
5 710 815 
574 221690 % I 
11,06 1 
48,06 
12,54 
5,57 
4,29 
17,49 
0,99 
100 | 
23 
Koheesiorahaston liikenteelle myöntämän taloudellisen tuen kehitys 
Liikennealan hankkeet 
Maantiet-Moottoritiet 
Rautatiet 
Lentokentät-liikenteen valvonta 
Satamat-liikenteen valvonta 
YHTEENSÄ 
nm x===== Koheesion 
rahoitusvälineen 
maksu­
sitoumukset 
huhtikuu 93 -
toukokuu 94 
ecua 
428 831 141 
88 755 999 
73 173 742 
15 606 579 
606 367 461 % 
71,9 
14,7 
12,1 
1,3 
100 Koheesio­
rahaston maksu­
sitoumukset 
ecua 
3 050 470 658 
193 860 252 
498 907 910 % 
61,14 
38,86 
100 Koheesiorahaston 
maksusitoumukset 
taiiurukuu 95 -
joulukuu 95 
ecua 
484 862 435 
119815 892 
5 528 528 
610 206 855 % 
79,46 
19,63 
0,91 
100 
24 
23.2 Portugali 
2.3.2.1 Ympäristö 
Portugalin vuonna 1995 esittämät hankkeet ovat noudattaneet vuodesta 1993 määrättyä 
toimintastrategiaa, joka pyrkii erityisesti juomaveden toimittamisen perusrakenteiden 
luomiseen, jäteveden käsittelyyn ja kiinteän yhdyskuntajätteen hoitoon maan asutummilla 
alueilla Lissabonissa, Portossa ja Algarvessa. 
Maantieteellinen keskittyminen antaa mahdollisuuden esittää alueellisia yhtenäisiä 
hankeryhmiä ja varmistaa siten koheesiorahaston rahoituksen merkittävän vaikutuksen ja 
paremman tehokkuuden. 
Suuri osa vuonna 1995 esitetyistä hankkeista jatkaa koheesion rahoitusvälineen sekä 
koheesiorahaston aikaisemmin rahoittamaa toimintaa. Näin on Porton alueen altaiden 
puhdistamiseen ja Algarven alueen juomaveden saantiin liittyvien hankkeiden kohdalla. 
Muilla hankkeilla aloitetaan toimintaa, jota jatketaan tulevina vuosina, kuten Porton veden 
johtamiseen ja jakeluun liittyvät kaksi suurta järjestelmää. 
Hankkeet, joiden peruste ei ole maantieteellinen, pyrkivät löytämään ratkaisuja erityisen 
vakaviin ongelmiin, joiden kiireellisyys vaatii nopeaa ja joskus myös laajaa toimintaa* 
kuten esimerkiksi Ria de Aveiron ympäristönsuojelutoimet. 
Edellisiin vuosiin verrattuna voidaan todeta, että erityisesti juomavettä ja yhdyskuntajätteitä 
koskevia merkittävän suuria hankkeita on enemmän. Niitä ovat Porton 
juomavesijärjestelmiä sekä Lissabonin ja Porton jätteenpolttolaitoksia koskevat hankkeet. 
Hankkeet ovat suuria ja palvelevat useita kuntia ja niiden toteutuksesta ja johdosta 
vastaavat toimiluvan omaavat tahot. Useat näistä hanke-ehdotuksista tutkittaneen vuoden 
1996 kuluessa. 
Jätevesien käsittelyyn liittyvät hankkeet ovat pikemminkin pieniä, sillä koheesiorahaston 
toiminnan luonne tekee usein kuntien välisten ratkaisujen soveltamisen vaikeaksi. Kyseiset 
hankkeet ovat kuitenkin välttämättömiä yhdyskuntajätevesien käsittelystä anneiun 
direktiivin 91/271 /ETY täytäntöön panemiseksi j a kuuluvat osana yhtenäisiin hankeryhmiin, 
kuten esimerkiksi Algarven Ria Formosan alueella käynnissä olevat hankkeet. 
Koheesiorahastolle vuonna 1995 esitettyjä tukipyyntöjä on 28 ja anottujen tukien 
kokonaissumma ylitti ympäristöalan hankkeisiin käytettävissä olevat määrärahat. 
Vuoden 1995 loppuun mennessä oli hyväksytty 22 hanketta, joista viisi oli esitetty 
edellisinä vuosina. 
25. 
Hyväksytyt hankkeet hanketyypeittäin: 
Hankelaji Määrä Tttki 
Juomavesi 10 73,6 50 
Jätevedet 10 58,0 40 
Kiinteät jätteet 7,5 
Koulutus (vesihuolto) 7,5 
YHTEENSÄ lii 146,6 Hl 
Juomaveden toimittaminen 
Koheesiorahastolta pyydetyn tuen tarkoituksena on lisätä juomavetensä verkoston kautta 
saavan Portugalin väestön prosenttiosuutta ja taata eurooppalaisissa direktiiveissä 
vahvistettu laatutaso. 
Vuonna 1995 rahastosta rahoitettiin Portugalissa 10 tämän alan hanketta. Niiden suuruus 
oli 50 % ympäristöalan hankkeille käytettävissä olevista määrärahoista eli 73,5 miljoonaa 
ecua. Lähes kaikki tämän alan hankkeet koskevat Porton ja Algarven alueita ja ainoa 
poikkeus on erityisen kuivalla alueella Alentejossa sijaitseva Enxoén pato ja 
vesijohtoverkostot. 
Porton alueella koheesiorahasto on nimetty rahoittamaan kaksi suurta järjestelmää 
(pohjoinen ja eteläinen), joiden tulisi toimittaa juomavesi Porton kaupungille ja lähes 
kaikille sen ympärillä sijaitseville kunnille. Kyseiset järjestelmät toteuttaa ja niitä johtaa 
toimiluvan saaneet yritykset, joissa kunnat ovat edustettuina. 
Kyseessä ovat laajat veden johtamiseen ja käsittelemiseen liittyvät toimet sekä juomaveden 
vesijohtoverkostot, jotka ulottuvat jokaisen vettä käyttävän, kuluttajien jakeluverkostosta 
vastuussa olevan kunnan altaalle. Tämän ratkaisun avulla voidaan toteuttaa merkittävän 
suuria säästöjä veden tuotannossa ja käsittelyssä sekä järkiperäistää nykyisiä käytäntöjä. 
Vuonna . 1995 hyväksyttiin sekä seitsemän kunnan muodostamaan Porto-Nordin 
järjestelmään liittyvän hankkeen rahoitus että seitsemän pienempää hanketta, jotka ovat 
välttämättömiä järjestelmässä jo olevien laitteistojen integroinnin vuoksi. 
Tulevina vuosina rahastosta myönnettäneen näille järjestelmille tukea, jonka tulisi kattaa 
kaikki työt. Tuen kokonaismäärä voi ylittää 200 miljoonaa ecua. 
Algarven alueella noudatetaan samankaltaista lähestymistapaa kuin Portossa ja toteutetaan 
kaksi suurta hanketta, joiden tarkoituksena on juomaveden keruu, käsittely ja jakelu kaikille 
alueen kunnille:, läntisellä alueella Barlaventon järjestelmä ja itäisellä alueella Sotaventon 
järjestelmä. 
26 
Vuonna 1995 koheesiorahastosta rahoitettiin useita Sotaventon järjestelmään kuuluvia 
toimia: Odeleiten pato ja sen Belichen patoon liittävä tunneli, yksi suuri 
vedenkokoojakanava, sivuvedenkokoojakanavia ja kahden verkkoa tukevan 
vedenpuhdistamon kapasiteetin lisääminen. Kyseessä on kunnianhimoinen hanke, jonka 
kokonaisinvestointien määrä on yli 100 miljoonaa ecua. 
Jätevesien käsittely 
Portugalin jätevesien käsittelyssä vallitsevan tilanteen suhde yhteisön lainsäädännön 
velvoitteisiin pakottaa toteuttamaan huomattavia investointitoimenpiteitä melko lyhyissä 
määräajoissa. Tämän vuoksi koheesiorahaston tehokas toiminta on perusteltua myös pienten 
hankkeiden kohdalla. 
Vuonna 1995 rahastosta rahoitettiin 10 hanketta, joiden suuruus oli yhteensä 58 miljoonaa 
ecua eli 40 % ympäristöalalla käytettävissä olevista määrärahoista. Maantieteellisen 
keskittymisen periaatetta noudatetaan edelleen ja tavoitteena on se, että jätevesien 
käsittelykapasiteetin lisäys vastaa jätevesien määrän lisäystä. 
Suurin osa vuonna 1995 esitetyistä tiheään asutettua Porton aluetta koskevista hankkeista 
tai käynnissä olevasta toiminnasta pyrkii tärkeimpien vesialueiden, kuten Leçajoen, 
puhdistamiseen. Kyseiset hankkeet on toteutettu integroidusti turvautumalla niin paljon 
kuin mahdollista kuntien välisiin ratkaisuihin ja varmistamalla toiminnan johdonmukaisuus 
ja keinojen tehokkuus suhteessa tavoitteisiin. 
Koheesiorahastosta on myönnetty rahoitusta Ria de Aveiron puhdistusta koskevan suuren 
hankkeen ensimmäiselle vaiheelle. Kyseinen alue on ympäristöllisesti erityisen tärkeä ja 
sen saastuneisuuden taso on äärimmäisen korkea puhdistamattomien yhdyskunta- ja 
teollisuuden jätevesien päästöjen vuoksi. Hanke kattaa useita kuntia ja teollisuusalueita ja 
sen toteuttamisen tulisi pelastaa ja suojella laguunialuetta, jossa on eurooppalaisen 
lainsäädännön suojelemia, erityisesti linnuston elinympäristöjä. 
Algarven alueella rahasto on tukenut Portimäon kaupungin jätevesien käsittelyn 
ensimmäistä vaihetta sekä hanketta Loulén alueella. Tätä aluetta koskevien rahoitettujen 
hankkeiden määrä ei ole niin suuri kuin aikaisempina vuosina, mutta rahasto jatkaa 
toimintaansa erityisesti Ria Formosan alueella, joka on kansainvälisesti merkittäväksi 
kosteikkoalueeksi luokiteltu luonnonpuisto ja erityisten suojelutoimien alue 
luonnonvaraisten lintujen säilyttämiseksi. 
Vuonna 1995 esitettyjä, kiinteisiin yhdyskuntajätteisiin liittyviä hankkeita on vähemmän 
koheesiorahaston muihin toiminta-aloihin verrattuna, mutta investointeina niiden merkitys 
on paljon suurempi. Erityisesti voidaan mainita maan kahden suurimman kaupungin, 
Lissabonin ja Porton, tuhkaksipolttolaitosten hankkeet, joiden käsittely jatkunee vuonna 
1996. 
27 
Alalla on rahoitettu vain yksi hanke: kolmea Tajojoen vasemmalla rannalla Lissabonin 
läheisyydessä sijaitsevaa kaupunkia palveleva valvottu kaatopaikka! Tämä hanke muodostaa 
5 % ympäristöhankkeisiin vuonna 1995 käytettävissä olevista varoista. Koheesiorahasto on 
pyytänyt, että tämän alan hankehakemuksia toimitettaisiin sille enemmän. 
2.3.2.2 Liikenne 
Portugalin noudattamaan strategiaan liittyvä pääasiallinen huoli on ollut koheesiorahaston 
tukitoimien varmistaminen ja myötävaikuttaminen Euroopan laajuisten verkostojen 
riittävään lisäämiseen, kun otetaan erityisesti huomioon se tosiasia, että maan syrjäinen 
sijainti yhteisössä on aiheuttanut liikennejärjestelmän tehokkuuden osalta kiireellistä 
ratkaisua vaativan ongelman. Yleisstrategian noudattamista jatkettiin vuonna 1995. 
Tieverkko 
Liittymisen jälkeen suuresti lisääntynyt kauppavaihto yhteisön kanssa erityisesti maitse on 
lisännyt välttämättömyyttä jatkaa pyrkimyksiä Eurooppaan liittävän tieverkon 
rakentamiseksi ja nykyaikaistamiseksi, sillä se on ainoa tapa varmistaa 
toimintakustannusten pieneneminen, lyhentää matka-aikaa ja parantaa teiden turvallisuutta. 
Täysin yleiseurooppalaiseen verkkoon yhdistetyn Portugalin perustieverkon muodostavien 
pääreittien joukosta on valittu kolme tällä hetkellä tärkeintä väylää, jotta voidaan varmistaa 
koheesiorahaston toimien tietynlainen keskittyminen. Kyseessä ovat Valençan ja Vila Real 
de St0 Antonion välisen väylän jatkaminen pohjoiseen Espanjan rajalle asti, Portugalin 
osuuden saattaminen nopeasti toimintaan Lissabonin ja Madridin välisellä reitillä ja lisäksi 
Lissabonin ja Valladolidin välisen käytävän valmistumisen nopeuttaminen. Kyseinen 
käytävä on tärkeä luokkaan I kuuluva infrastruktaurihanke, joista Eurooppa-neuvosto antoi 
luettelon Korfun kokouksessa ja vahvisti sen Essenin kokouksessa. Vuoden 1995 aikana 
Portugalin viranomaiset ovat pyytäneet muuttamaan kyseisen käytävän reittiä jonkin verran. 
Koheesiorahasto on myöntänyt tukea osuuksille Alcanena/Atalaia ja Atalaia/Abrantes. 
Lissabonin ja Madridin välisellä reitillä on rahoitettu osuudet Palmela/Marateca ja 
Marateca/Montemor. 
Väylällä Valença - Vila Real de St° Antonio on rahoitettu yksi ainoa hanke (Cruz/Braga) 
yhteisrahoituksena koheesiorahastosta. Portugalin viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet 
esittelemään niiden osuuksien hankepyynnöt, jotka mahdollistavat käytävän päätökseen 
saattamisen. 
Kiireelliseksi ja tärkeäksi on määritetty myös kaupunkialueiden aukaiseminen syrjäisten 
verkkojen rahoittamisella, joiden ensisijaisena tehtävänä on varmistaa eri liikenneverkkojen 
liitokset keskikaupunkien ulkopuolella. Lissabonin sisä-ja ulkopuolella sijaitsevat yhdystiet 
CRIL ja CREL edistävät Lissabonin pääkaupunkialueen liikennejärjestelmään vaikuttavien 
suurten liikenteen pullonkaulojen poistamista parantamalla kaupunkialueiden tieverkoston 
tiheyttä ja luomalla joitakin positiivisia ympäristövaikutuksia. 
28 
Vuonna 1995 komissio hyväksyi alunperin CRIL-hankkeelle tarkoitetun yhteisön tuen 
jonkinasteisen lisäämisen, sillä Portugalin viranomaiset olivat lisäksi ilmoittaneet 
aikomuksestaan pyytää rahoitusta koheesiorahastosta myös muille kyseistä kahta syrjäistä 
aluetta koskeville hankkeille. 
Kaupunkialueilla koheesiorahasto on tukenut myös Tajojoelta Lissaboniin menevän tien 
rakentamista sekä Porton Ponte de Freixon hankkeen yhtä vaihetta. 
Rautatieverkosto 
Rautateiden perusrakenteita koskevan suunnitelman strateginen päätavoite on elävöittää 
maan Keski-Eurooppaan liittävät pääkäytävät ja edistää samalla kyseistä liikennemuotoa, 
sillä se tarjoaa todellisen vaihtoehdon maantieliikenteelle henkilö- ja tavaraliikenteen 
suuremman tehokkuuden vuoksi. 
Pohjoisen ja Beira Aitan rautatielinjat ovat molemmat olennainen osa Euroopan laajuista 
liikenneverkostoa ja niillä on myös kansallisesti strateginen merkitys. Suunniteltujen 
investointien laajuuden vuoksi tuen saaminen rautatieosuuksille tai hankkeiden eri vaiheille 
on perusteltua sekä Federistä että koheesiorahastosta. 
Kyseisten linjojen nykyaikaistamista koskevat yleiset hankkeet koskevat erityisesti 
sähköistystä, raiteiden lukumäärän lisäämistä, merkinantojärjestelmiä, siltojen ja 
tunneleiden korvaamista tai vahvistamista siten, että liikenteen maksiminopeuksia voidaan 
huomattavasti nostaa matkan keston lyhentämiseksi. 
Ajanjaksona 1993/1994 hyväksyttiin kolme hanketta, joista kaksi koskee Beira Aitan linjaa. 
Vuonna 1995 komissio hyväksyi neljännen rautatiehankkeen (Beira Aitan linja). 
Meriliikenne 
Portugalin maantieteellinen sijainti ja sen Eurooppaan liittävien maakäytävien verrattainen 
vähäisyys antavat Portugalin tapauksessa täyden syyn meriliikennettä edistävään 
strategiaan, jonka avulla voidaan palauttaa tälle liikennemuodolle se tärkeä rooli, joka sillä 
on perinteisesti ollut Portugalin ulkomaankaupassa ja erityisesti Atlantin rannikolla. 
Pyrkimyksenä on Portugalin satamien toimintaedellytysten parantaminen varmistamalla 
samalla niiden liittäminen Euroopan laajuisiin verkostoihin moitteettoman monimuotoisen 
integraation avulla. 
Koheesiorahaston toiminta on kohdistunut investointeihin, joiden avulla voidaan parantaa 
satamiin pääsyä ja monimuotoliikenteen liityntöjä sekä edistää satamapalvelujen laadun ja 
monipuolisuuden parantamista.Meriliikenteen nykyisessä tilanteessa, jolle kova kilpailu on 
ominaista, on kuitenkin sopivaa keskittää ponnistelut kilpailukykyisimpiin satamiin. 
Koheesiorahaston toiminnan valvomiseksi tällä alueella ja satamien ylikapasiteetin 
välttämiseksi komissio suoritti vuonna 1995 Portugalin neljää tärkeimpää satamaa koskevan 
tutkimuksen tuen painopistealueiden määrittämiseksi kokonaisstrategian kannalta. 
29 
Hyväksytyt hankkeet 
Vuonna 1995 Portugali sai koheesiorahaston tukea kahdelle uudelle hankkeelle sekä 
CRIL:n tuen lisäykseen 53 381 miljoonaa ecua, josta lähes 37 739 miljoonaa ecua on 
sidottu vuoden 1995 talousarvioon. 
Viimeksi mainittuun summaan on lisättävä vuonna 1995 sidotut vuosittaiset maksuerät, 
jotka koskevat kolmea jo vuonna 1994 hyväksyttyä hanketta. Tämä nostaa vuoden 
yleiskattavien maksusitoumusten määrän 240,4 miljoonaan ecuun. 
Tuen jakautuminen liikennemuodoittain: 
•:'L::..:;Êujidîdàji'' 
Maantiet 211,9 88 
Rautatiet 28,5 12 
Satamat 
xfioWwaCS 
233 Kreikka 
233.1 Ympäristö 
Kreikan ympäristö voidaan luokitella tyydyttäväksi. Maan ympäristö on vaihtelevaa, 
biotoopeiltaan rikasta ja sillä on huomattava biodiversiteetti. Paikallisella tasolla esiintyy 
joitakin erityisongelmia, kuten esimerkiksi suurten kaupunkien ilmansaasteet. 
30 
Maalle on kuitenkin tyypillistä suuret perusrakenteiden puutteet, jotka liittyvät veden 
toimittamiseen ja jakeluun, jätevesien käsittelyyn sekä jätehuoltoon. Yhteisön rahastojen 
perusrakenteiden rahoitukseen liittyvästä toiminnasta huolimatta puutteita on yhä enemmän 
kuin aikaansaannoksia. Koska koheesiorahaston tavoitteena on taloudellinen ja sosiaalinen 
yhteenkuuluvuus, se on puuttunut ankarasti perusrakenteiden parantamiseen ja 
aikaansaamiseen sekä luonnonsuojeluun. 
Suurimmat puutteet ovat jätehuollon perusrakenteissa. Jätevesien osalta on olemassa 
kiireydeltaan ja tärkeydeltään ensisijaisia (1998-2000) ja toissijaisia kohteita (2005). 
Juomaveden osalta koheesiorahasto tarkkailee, että käytettävissä olevia varoja hoidetaan 
moitteettomasti. Perusrakenteiden puutteiden lisäksi myös ympäristöpolitiikan soveltamisen 
seuranta- ja valvontamekanismi edellyttää vahvistamista. 
Koheesiorahaston tuki Kreikalle vuonna 1995 muodosti 59 % Kreikalle myönnetystä 
yhteisön tuesta. 
Toiminnan jakautuminen tavoitteiden mukaisesti: 
Veden toimittaminen: 18 % 5 
Jätevesien puhdistus: 75 % 
Jätehuolto: 1 % 
Luonnonsuojelu: 6 % 
Kaksi suurta monivuotista hanketta on hyväksytty. Ensimmäinen niistä koskee 
Thessalonikin vesihuoltoa Aliakmonjoesta alkaen. Toinen hanke koskee Thessalonikin 
veden biologisen käsittelyn vaihetta II. 
Ympäristöalan tuet noudattivat viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan 
periaate- ja toimintaohjelman tavoitteita. 
Ensimmäinen tavoite koskee vesivarojen hoitoa. On itse asiassa välttämätöntä varmistaa 
riittävä käytettävissä olevan veden määrä, vesivarojen moitteeton hoito, juomaveden laatu 
sekä juomaveden tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino. Toinen tavoite on aikaansaada 
Kreikkaan jätevesien puhdistuksen ja käsittelyn perusrakenteet ja avustaa maata näiden 
velvollisuuksien täyttämisessä alan direktiivejä noudattaen. Kolmas tavoite koskee 
jätehuoltoa yhteisön vuoden 2000 strategian mukaisesti. 
Veden toimittaminen 
iBaaaa^i^aaaaBaaBiaaaiBBaBaaaBa^ 
Juomaveden osalta koheesiorahaston toiminta pyrkii erityisesti ratkaisemaan veden laatuun 
ja määrään liittyvät ongelmat. Tähän hankelajiin kuuluu yksi suuri hanke, joka on veden 
toimittaminen Thessalonikiin Aliakmonjoelta lähtien, Evinosin suuren hankkeen täydentävät 
työt pääkaupungin vesihuollon järjestämiseksi, Moraosin vesijohdon parantaminen, mikä 
tapahtuu yhdessä Evinosin suuren hankkeen kanssa, Canéen vesihuollon järjestäminen ja 
Kreetan, Peloponnesoksen, läntisen Kreikan ja Makedonian aikaisemmin hyväksyttyjen 
hankkeiden vaiheiden loppuun saattaminen. 
5 Prosenttiosuudessa on pieni osa Thessalonikin vesihuollon rahoituspuitteista, mikä 
vastaa toteuttamista koskevia ennusteita vuoden 1995 osalta. 
31 
Ateenan veden toimittamiseen liittyvän hankkeen osalta koheesiorahasto on tarkkaillut 
vesivarojen moitteetonta hoitoa sekä veden pääkaupunkiin kuljettavien putkien korjaamista. 
On syytä mainita, että tunnelin Evinos/Mornos käyttöön ottaminen mahdollisti veden 
toimittamisen Ateenaan kesällä 1995. 
Thessaloniken suuren vesijohtohankkeen osalta koheesiorahasto oh varmistanut vesivarojen 
moitteettoman hoidon, olemassa olevien laitteistojen valvonnan ja sen, että velvollisuutta 
välttämättömien verkkojen aikaansaamisesta noudatetaan. 
Koheesiorahasto on muun muassa seurannut tarkasti hanketta hydrologisten ja 
meteorologisten tietojen pankin perustamiseksi. Pankki tukee maan vesivarojen 
moitteetonta hoitoa koskevia vaatimuksia. 
Muiden kaupunkien veden toimittamisen osalta etusijalla ovat kaupungit, joissa on turismia, 
sekä teollisuuskeskukset. Vuoden 1996 aikana tehtäneen vielä useita päätöksiä. 
Jätevesien puhdistus 
Ensisijaisesti kaupunkien jätevesien puhdistusta ja käsittelyä koskevista hankkeista suuri 
osa on yhteisrahoitettu useissa alueella sijaitsevissa suurissa ja keskisuurissa kaupungeissa. 
Hankkeisiin kuuluu toinen vaihe suuresta, Thessaloniken jätevesien biologista käsittelyä 
koskevasta hankkeesta. Sillä on suuri merkitys Thessaloniken lahden veden laatuun ja se 
palvelee Kreikan toiseksi suurinta kaupunkia. Thessaloniken lahden veden laadun osalta 
koheesiorahasto hyväksyi jätevesien biologista käsittelyä koskevan hankkeen Thessaloniken 
turistialueella, jonka jätevedet johdetaan myös Thessaloniken lahteen. Kyseiseen 
hankkeeseen kytkeytyy myös Kalochorin puhdistushanke ja yhdessä ne muodostavat alueen 
ympäristön puolesta toteutettavat toimet. 
Pienten ja keskisuurten kaupunkien jätevesien puhdistukseen sekä käsittelyyn liittyen 
koheesiorahasto on aloittanut ' vuodesta 1993 alkaen rahoitettujen 54 hankkeen 
ensimmäisten vaiheiden viimeistelyn koko Kreikan alueella, kaupungeissa ja suurimmassa 
osassa maakuntien pääkaupungeista. 
Koheesiorahasto on myös yhteisrahoittanut eräitä näiden hankkeiden II-vaiheita. 
Yhteisrahoitettujen hankkeiden joukossa on Pohjois-Kreikassa sijaitsevien Kavalan, 
Kozanin ja Xanthin hankkeet (Makedonia ja Thrace), Joonianmeressä sijaitseva Korfu, 
Etelä-Kreikassa sijaitseva Parras (Peloponnesos), Skiathos ja Aigeianmeressä sijaitseva 
Rhodos, Keski-Kreikassa sijaitseva Livadia ja Thessaliassa sijaitsevat Tyrnavos ja 
Karditsa. 
Lisäksi koheesiorahasto on antanut luvan käynnistää vielä epävarmoja hankkeita, joita ovat 
Agrinion, Yiannitsan, Pyrgosin, Thivan ja Naoussan biologisten puhdistamojen 
rakentaminen. 
Rahoitus on aina tapahtunut hankkeiden asiakirja-aineiston yksityiskohtaisen tutkimisen 
perusteella. Hankkeiden arviointi suoritetaan ennen niiden toteuttamista sekä sen aikana. 
32 
Jätehuolto 
Jätehuolto ei ole kyennyt säilyttämään komission toivomaa kiinnostusta. Kreikan 
viranomaisten koheesiorahastolle esittämiä hankkeita on vähän ja hankkeet liittyvät 
erityisesti päästöjen järkiperäiseen käsittelyyn ja niiden syntymiseen. Päästöt tapahtuvat 
Schistossa, Liossiassa, Zantessa, Thessalonikessa ja Patraksessa. Hankkeet saatetaan 
päätökseen Patraksen ja Zanten töitä jatkamalla. Thessalonikessa, Schistossa ja Liossiassa 
koheesiorahasto hyväksyy kertaalleen hankkeet, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat 
ottaneet huomioon urakkaehdoissa rahaston tekemät arviot. 
Koheesiorahasto toivoo voivansa yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa lisätä ja 
monipuolistaa kyseisen alan toimintaa yhteisön strategian mukaisesti, jotta ala löytää 
paikkansa rahaston rahoituksessa. Santonnin ja Thnassian saarten yhteistä ratkaisua 
koskevaa pilottihanketta käsittelevä tutkimus julkaistiin EY:n virallisessa lehdessä (C 176, 
11.7.1995). 
Luonnonsuojelu 
Koheesiorahasto on vuonna 1995 keskittynyt ympäristöalan tutkimus- ja tiedotustoimintaan. 
Se on hyväksynyt Goulandrisin ympäristöalan tutkimus? ja koulutuskeskuksen 
rahoittamiseen. 
Myös useita metsäpalojen vastaisia hankkeita on saatettu päätökseen. 
2.3.3.2 Liikenne 
Koheesiorahaston Kreikassa noudattama liikenteen alan strategia muodostuu seuraavista 
osista: 
- Maan kahden suuren maantieväylän, Via Egnatian ja Pathén, päätökseen saattaminen, 
- maan kahden suuren rautatieväylän, Ateena-Thessalonike ja Ateena-Parras, päätökseen 
saattaminen sekä rautatiekompleksin rakentaminen Thriassiaan ja sen Uittamin; 
Pireuksen satamaan, 
- lentoliikenteen nykyaikaistaminen ja Ateenan uuden lentokentän valmisteleminen 
Spataan ja 
- yhdistettyjen kuljetusten kehittäminen maan kolmessa tärkeässä satamassa 
Igoumenitsassa, Iraklionissa ja Pireuksessa tehtyjen investointien avulla. 
Strategian menestys riippuu varojen käyttöön ottamisesta julkisella sektorilla, joka hyötyy 
investointien luomista tuloista tulevaisuudessa. 
Alan hyväksyttyjen hankkeiden kokonaiskustannukset ovat 485 062 600 ecua. 
Satamahankkeiden osalta tukea laskettaessa on otettu huomioon tulevaisuuden tulot. Suuri 
rautatiehanke pohjois-eteläsuuntaisella väylällä hyväksyttiin rahoitettavaksi vuosittaisissa 
maksuerissä. Hankkeiden rahoitussitoumukset ovat 159 729 130 ecua eli 41,24 % Kreikan 
hankkeille vuonna 1995 myönnetystä tuesta. 
33 
Koheesiorahaston noudattamassa strategiassa on määritetty Kreikan hankkeille seuraavat 
painopistealueet: 
Maantiet: maan kaksi väylää eli Via Egnatia ja Pathé 
Rautatiet: pohjois-eteläsuuntainen väylä, Thriassion asema ja yhteys Ateenasta Parraksen 
satamaan 
Satamat: yhdistettyjen kuljetusten kehittäminen investoinneilla maan kolmessa tärkeässä 
satamassa eli Igöumenitsassa, Iraklionissa ja Pireuksessa 
Lentokentät: lentoliikenteen nykyaikaistaminen ja Ateenan uuden, suuren lentokentän 
(Spata) suunnitteleminen 
Hyväksytyt hankkeet kattavat kaikki liikennemuodot määritellyn strategian mukaisesti. 
Yksityiskohtaisemmin määriteltynä hankkeet ovat seuraavat: 
Maantiet 
Viisi Via Egnatian väylällä sijaitsevaa hanketta. Hanke Korintti-Tripolis ei sijaitse pohjois-
eteläsuuntaisella väylällä (Pathé) eikä Via Egnatian väylällä. Hanke on hyväksytty, 
tärkeytensä vuoksi, sillä sen avulla saatetaan päätökseen kaksi puuttuvaa osuutta, jotka 
varmistavat moottoritieyhteyden Ateenan ja Tripoliksen välillä ja vahvistavat siten pääsyn 
Peloponnesokselta Pathén väylälle. 
Rautatiet 
Hanke Evagelismos-Leptokarya on hyväksytty. Se sijaitsee pohjois-eteläsuuntaisella linjalla 
ja on yksi tärkeistä Peloponnesoksen ja Ateenan välisistä väylistä. Koheesiorahaston tukea 
täytyi lisätä, jotta rautatieradan luonnosta voitiin muuttaa ympäristöviranomaisten 
suosituksesta. 
Satamat 
Kolme hyväksyttyä satamahanketta ovat: Ikonionin (raide II) ja Pireuksen välinen 
terminaali, Iraklion ja Igoumenitsa. Tuen laskemisessa on otettu huomioon tulot 
tulevaisuudessa etenkin Ikonionin sataman osalta. 
Yhteistyöhön on ryhdytty sekä EIP:n että viimeksi mainitun hankkeen yhteisrahoittavan 
EFTA:n kanssa. 
Lentokentät 
Lentokenttien osalta vuonna 1995 hyväksyttiin seuraavat hankkeet: 
- Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistamishanke, johon kuuluu seitsemän tutkan 
ostaminen ja asentaminen 
- neljä lyhyen kantoalueen tutkaa Thessalonikeen, Rhodokseen, Korfulle ja Iraklioniin 
sekä kolme lyhyen kantoalueen tutkaa, joiden tarkoituksena on varmistaa Kreikan 
ilmatilan kaksinkertainen valvonta 
- Korfun lentokentän täydentävien töiden rahoitus. 
•> 
34 
uà> 
LUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ HANKKEISTA KREIKASSA - VUOSI 1995 
KREIKKA - LIIKENNE 
MAANTIET 
Moottoritie Korintti-Tripoli-Kalamata 
Egnatian moottoritie (ohikulkutie Kavala - Aghios Andreas 
4 km + 937 km) 
Egnatian moottoritie (Phsylorachi - Aghios Nikolaos) 
Egnatian moottoritie (Lykopodi - Makychora) 
Egnatian moottoritie (Makrychora - Krystalopigi) 
Egnatian moottoritie (ohikulkutie Kavala 9 km + 400 km 
13 km+ 780 km) 
Välisumma 
RAUTATIET 
Rautatielinja Pireus-Thriassio - teknisten tutkimusten toinen 
vaihe 
Kaksiraiteinen rata Evagelismos - Leptokarya 
Välisumma 
SATAMAT 
Transitalue - Iraklionin satama 
Konttiterminaali N. Dconio 
Igoumenitsan sataman rakentaminen 
Välisumma 
LENTOKENTÄT 
Korfun lentokentän terminaalin laajentaminen 
Korfun terminaalin rakentaminen (tulipaloja ehkäisevä asema) 
Lentoliikenteen valvontajärjestelmän nykyaikaistaminen 
Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistaminen (Iraklion-Korfu) 
Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistaminen > Ateena 
Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistaminen (P.I,S. tietojärjestelmä) 
Välisumma 
YHTEENSÄ ecua 
(päivän 
kurssi) 
Koko-
nais-
kustan-
nukset 
28 242 000 
1 317 000 
17 090 000 
7 279 000 
11 231 000 
11 013 000 
76 172 000 
1 300 000 
240 000 000 
241 300 000 
24 138 000 
67 115 600 
48 428 000 
139 681 600 
3 306 000 
24 603 000 
• 
27 909 000 
485 062 600 ecua 
(päivän 
kurssi) 
Kohee- t 
sio-
rahaston 
tuki 
24 005 700 
1 119 450 
14 526 500 
6 187 150 
9 546 350 
9 361 050 
64 746 200 
1 300 000 
204 000 000 
205 300 000 
15 593 148 
15 007 032 
34 076 840 
64 677 020 
2 810 100 
sama 
20 912 550 
23 722 650 
358 445 870 ecua 
(päivän 
kurssi) 
Sitou­
mukset 
1995 
24 005 700 
1 119 450 
14 526 500 
6 187 150 
9 546 350 
9 361 050 
64 746 200 
1 300 000 
7 055 000 
8 355 000 
15 593 148 
15 007 032 
32 305 100 
62 905 280 
2 810 100 
20 912 550 
23 722 650 
159 729 130 
35. 
2.3.4 Irlanti 
Vuonna 1995 koheesiorahasto myönsi Irlannille tukea 190,4 miljoonaa ecua, josta 97,2 
miljoonaa ecua eli 51 % kokonaissummasta myönnettiin liikenteen alan hankkeille ja 93,2 
miljoonaa ecua eli 49 % kokonaissummasta ympäristöalan hankkeille. 
Alla olevasta taulukosta käy ilmi hankkeiden jakautuminen luokittain. 
TUEN MYÖNTÄMISTÄ IRLANNILLE KOSKEVAT 
MAKSUSITOUMUKSET(1995) 
:;;ii|piill Myönnetty tukea 
(miljoonaa ecua) 
1. Vedenkäsittely 50,0 26,3 
2. Veden toimittaminen 41,9 22,0 
3. Kiinteä jäte 1,1 0,6 
4. Tekninen tuki 0,2 0,1 
Yhteensä 1 
tsamamsmmssss 93a 48,9 
SnwppHHBBHi 
Liikenne Myönnetty tulee» 
(miljoonaa ecua) SOSMI 
1. Maantiet 71,0 37,3 
2. Rautatiet 21,6 11,4 
3. Satamat 4,5 2,4 
Yhteensä 2 
mmm*mi^^ 
Yhteensä 1+2 
Yleisstrategia 
Tuen myöntämisen perusteena olleet ensisijaisuusperiaatteet olivat vuonna 1995 samat kuin 
edellisinä vuosina. Liikenteen alalla suurin osa talousarviosta muodostui Euroopan laajuisen 
verkoston maanteiden rakentamiseen liittyvistä hankkeista kun taas rautatiehankkeille 
myönnetty rahoitus keskittyi ydinverkon alueelle rautatielinjoille Dublin-Belfast ja Dublin-
Cork/Limerick! Satamien tuessa noudatettiin periaatetta keskittymisestä neljään suurimpaan 
eli Dublinin, Corkin, Rosslaren ja Waterfordin satamiin. 
Ympäristöalalla tärkeimmät painopistealueet ovat edelleen jäteveden käsittely 
vähäisemmällä vesimäärällä. Tuen ensisijaisina kohteina ovat olleet suurimpia 
kaupunkialueita ja vaarantumiselle alttiita alueita koskevat jäteveden käsittelyyn liittyvät 
hankkeet, joiden päätökseen saattamista edellytetään yhteisön direktiiveissä vuosikymmenen 
36 
loppuun mennessä. Veden toimittamista koskevat hankkeet ovat keskittyneet Dublinin 
kaupunkiin ja alueille, joissa vesihuollon taso on erityisen huono. 
2.3.4.1 Ympäristö 
Jäteveden käsittely 
Vuonna 1995 hyväksyttiin seitsemän uutta hanketta. Yhdessä aikaisempina vuosina 
hyväksyttyjen hankkeiden muuttamiseen myönnettyjen tukien kanssa tälle alalle 
myönnettiin 50 miljoonaa ecua. Tukea myönnettiin seuraaville hankkeille: 
rl |" }l 
Hankkeen nimi Uusi hanke, hankkeen vaihe tai muutos Myönnetty 
vanhaan hankkeeseen tukea . 
(miljoonaa 
ecun vuonna 
_______ 1955) 
ssaiaBEBiaBBsssiBSSss^ 
Barrowjoki (3 hanketta) Lisäys vanhaan hankeryhmään 4,5 
Wexford (vaihe II) Uusi vaihe, vuosittaiset maksuerät 10,0 
Sligo (vaihe I) Uusi hanke: suunnitteluvaihe 1,7 
Lourg Swilly (vaihe I) Uusi hanke: suunnitteluvaihe 0,9 
Dublinin alue (vaihe I) Muutos vaiheen I loppuun saattamiseksi 0,5 
Dublinin alue (vaihe II) Uusi hanke, vuosittaiset maksuerät 6,2 
Lough Derg Uusi hankeryhmä 11,1 
Tralee Uusi hanke 9,2 
Boynejoki (vaihe I) Ùusi hankeryhmä: suunnitteluvaihe 2,4 
Ennisin Muutos hankkeen loppuun saattamiseksi 0,1 
pääviemäriverkko 
Waterford (vaihe I) Hankevaiheen muutos 1,2 
Brayn viemäröinti Lisätöitä koskeva muutos 2,1 
aÉMÉÉBMHlëiïÉëiiim 
37 
Vesihuoltoon liittyvät hankkeet 
Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea 41,9 miljoonaa ecua: 
Hankkeen nimi Uusi hanke tai vanhaan 
hankkeeseen Tukea 
Lough Mask (vaihe II) Uusi toinen vaihe, vuosittaiset maksuerät 9,7 
Monaghan Uusi hanke 6,1 
Ballyjamesduff Muutos hankkeen loppuun viemiseksi 1,5 
Dublinin alue Muutos hankkeen päävaiheen loppuun 
viemiseksi 24,4 
•H 
jg-gjjjjjèojgjjàaj^^ 
Kiinteä iäte 
Ballymountin kiinteän jätteen käsittelylaitteisto Dublinin lounaisosien esikaupunkialueilla 
sai 1,1 miljoonaa ecua vuonna 1993 aloitetun hankkeen päätökseen saattamiseen. 
2.4.3.2 Liikenne 
Maantiet 
Vuonna 1995 myönnettiin 71,0 miljoonaa ecua yhdeksälle uudelle maantiehankkeelle sekä 
hankkeiden muutoksille, joiden, tarkoituksena on etupäässä aikaisempina vuosina 
hyväksyttyjen hankkeiden loppuun saattaminen. Kaikki hyväksytyt tai muutetut hankkeet 
saivat 85 % tuen kokonaiskustannuksista. 
Alla olevasta taulukosta käy ilmi vuonna 1995 hyväksytyt hankkeet. "Hanke" tarkoittaa 
uutta hanketta, jolle kaikki tuki on myönnetty vuoden 1995 talousarviossa. "Vuosittaiset 
maksuerät" viittaavat suuriin hankkeisiin, joille tukea myönnetään vuosittaisissa erissä ja 
"muutos" tarkoittaa lisärahoitusta vuoden 1995 talousarviossa komission aikaisemmin 
hyväksymille hankkeille. 
38 
MAANTIET HANKKEEN NIMI HANKI TAI 
VAIHE 
äsExsmmmtmm TUKEA 
MYÖNNETTY 
VUODEN 1995 
TALOUSARVf 
OSSA 
^p^*asxssi|F 
N2 Dublin 
luoteisosa Ardee-Aclint hanke 6,1 
Nl Dublin 
Belfast Balbngganin ohikulkutie 
Cloghran-Lissenhall 
Tie Dublinin satamaan 
Dunleer-Dundalk 
Droghedan ohikulkutie vuosittainen 
maksuerä 
hankkeen vaihe 
hankkeen vaihe 
muutos 
muutos 4,2 
1,6 
3,2 
0,2 
0,2 
Dublinin kehätie Pohjoinen risteys 
Eteläinen risteys muutos 
vuosittainen 
maksuerä 15,4 
3,8 
Nil Dublin-
Rosslare Killarnyn eritasoliittymä 
Kilmacanogue-Glen of 
Downs 
Arklow'n ohikulkutie 
Enniscorthy-Wexford muutos 
vuosittainen 
maksuerä 
vuosittainen 
maksuerä 
muutos 0,4 
0,9 
2,6 
0,5 
N7 Dublin -
Cork/Limerick Kildaren ohikulkutie 
Portlaoisen ohikulkutie 
Leejoen tunneli muutos 
vuosittainen 
maksuerä 
muutos 0,1 
6,7 
0,5 
39 
N4 Dublin - Sligo Longfordin ohikulkutie 
Curlewsin ohikulkutie 
Collooney-Sligo muutos 
vuosittainen 
maksuerä 
vuosittainen 
maksuerä 0,7 
2,8 
9,6 
N6 Dublin 
Galway Galwayn itäinen 
sisääntulotie hanke 7,1 
N18 Limerick -
Galway Newmarketin ohikulkutie hankkeen vaihe 2,0 
Tieverkko 1993 
Tieverkko 1994 12 TEN-verkkohanketta 
7 TEN-verkkohanketta muutos 
muutos 1,2 
1,0 
YHTEENSÄ 
Rautatiet 
Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea vuonna 1995: 
NIMI HANKELAJI »M 
MYÖNNETTY 
TUKEA 
.;lW!wÄSjSn>J;.,' 
Dublin - Cork 
Dublin - Belfast 
Limerickin liittymä -
Limerick 
Dublin - Waterford Pääasiassa raiteiden ja 
merkinantolaitteistojen 
uudistaminen ja siihen liittyvät 
perusrakennetyöt esim. siltojen 
vahvistaminen 21,5 
Laitteistot raiteiden 
uudistamiseksi Muutos hankkeen päätökseen 
saattamiseksi 0,1 
Dublin - Galway Muutos hankkeen päätökseen 
saattamiseksi 0,1 
YHTEENSÄ 
40 
Satamat 
Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea vuonna 1995: 
SATAMA 
, , |M - i-
Dublin 
Rosslare 
YHTEENSÄ 
SŒŒSJS=Sr=tSSi*S=±=S=HS=== HANKEtAJI 
Ro-Ro- terminaalin 
lisätyöt 
Lo-Lo-terminaalin 
laajentaminen 
Ankkuripaikkojen 
järjestäminen 
uudelleen HANKE TAI 
VAIHE 
r 
Muutos hankkeen 
päätökseen 
saattamiseksi 
Uusi hanke 
Muutos hankkeen 
päätökseen 
saattamiseksi I^ÖNNETTY 
TUKEA 
(ntilioonaa 
ecun) 
0,9 
3,5 
0,1 
4,5 
2.4 RAHASTON TUTKIMUSTA JA TEKNISIÄ TUKITOIMENPITEITÄ 
KOSKEVA TOIMINTA 
2.4.1 Yleistä 
Hallinnon moitteettoman hoidon varmistamiseksi ja myönnettyjen tukien tehokkuuden 
lisäämiseksi koheesiorahaston johto on pyytänyt apua rahaston toiminnan eri alojen 
asiantuntijoilta ja konsulteilta. Osa konsulteista on avustanut komission yksiköitä 
jäsenmaiden rahoitettaviksi esittämiä hankkeita koskevien asiakirjojen tutkimisessa. He ovat 
täydentäneet komission teknistä asiantuntemusta ajankohtaisilla eri alojen käytännön 
tiedoillaan, joka koskevat esimerkiksi jätevesien puhdistusta, veden käsittelyä ja 
toimittamista sekä metsittämistä ja yhdistettyjä kuljetuksia. 
Tiivis yhteistyö EIP:n kanssa jatkui vuonna 1995 erityisesti tärkeimpien rahoitettaviksi 
esitettyjen hankkeiden arvioinnissa siten kuin vuosikertomuksen jaksossa 4.8 on tarkemmin 
selvitetty. 
On myös suoritettu joitakin tutkimuksia, joiden tarkoituksena on tutustua paremmin 
rahastosta rahoitettaviksi valittuihin hankkeisiin. Esimerkkeinä voidaan mainita Portugalin 
satamia koskeva tutkimus, Iberian niemimaan vesivaroja koskeva tutkimus, Irlannin 
rautateitä koskeva tutkimus sekä Kreikan Santonnin ja Thirassian yhteisiä ympäristöalan 
toimia koskeva tutkimus. 
London School of Economicsille annettiin tehtäväksi suorittaa laaja tutkimus 
koheesiorahaston makroekonomisista vaikutuksista edunsaavissa valtioissa. 
41 
Vaikka tekniseen tukeen ja tutkimukseen osoitetut määrärahat kolminkertaistuivat vuonna 
1995 vuoteen 1994 verrattuna, ne ovat varsin rajalliset, sillä ensisijaisena tavoitteena on 
töiden rahoitus. Tekniseen tukeen ja tutkimukseen sidotut määrärahat olivat siten 0,1 % 
varoja vähäisemmät. 
Hankintojen myöntämisessä noudatetaan julkisista hankinnoista annettuja voimassa olevia 
määräyksiä. Valitut konsultit ovat eri jäsenvaltioista ja monet heistä eivät ole lähtöisin 
koheesiomaista. 
2.4.2 Komission aloitteesta 
2.4.2.1 Kiinnostuksen ilmaisemista koskevat kuulutukset 
Koheesiorahaston johto julkaisi 6 päivänä heinäkuuta 1993 ilmestyneessä Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL N:o C 183) kiinnostuksen ilmaisemista koskevan 
pyynnön, jonka tarkoituksena oli kerätä ehdokkaita koheesiorahaston alan tutkimuksen ja 
teknisen tuen ohjelmaan osallistumiseksi. Saatujen vastausten perusteella on luotu 
tietokanta, johon kuuluu rahaston alueelta yli 1200 konsulttia ja tutkimuslaitosta. Tämän 
tietokannan avulla on ollut mahdollista esittää rajoitettuja tarjouspyyntöjä, joiden osalta 
julkisista hankinnoista annetussa direktiivissä ei säädetä lausunnon julkaisemisen 
välttämättömyydestä virallisessa lehdessä. Tarjouspyyntöä on pyydetty konsulteilta, joideir 
kelpoisuus on määritetty hankintasopimusten perusteella. Vuoden 1995 aikana esitettiin 12 
rajoitettua tarjouspyyntöä, joista kahden on noudatettava menettelyä lausunnon 
julkaisemisesta virallisessa lehdessä. 
2.4.2.2 Toimenpidelajit 
Komissio on rahoittanut kolmentyyppisiä toimenpiteitä: 
- Yleisluonteiset tutkimukset, jotka pyrkivät esimerkiksi analysoimaan käytettävissä 
olevia menetelmiä ympäristöalan hankkeita tutkimalla tai analysoimaan jäsenvaltioissa 
käytettyjä tekniikkoja liikennealan hankkeita tutkimalla 
- koheesiorahaston yksittäisten hankkeiden taloudelliset ja tekniset analyysit 
- koheesiorahaston jo hyväksymien hankkeiden tekniset tilintarkastukset sen 
varmistamiseksi, että hankkeiden toteuttamisen yksityiskohdat vastaavat asetettuja 
tavoitteita. 
2.4.3 Jäsenvaltioiden pyynnöstä 
2.4.3.1 Espanja 
Komissio on hyväksynyt koheesiorahastosta Espanjan viranomaisten esittämän 
ympäristöalaa koskevan tutkimuksen rahoittamisen. Tutkimus käsittelee teknistä tukea 
paikallisten viranomaisten koheesiorahastosta rahoitettavaksi esittämää ympäristöalan 
hankkeiden arviointia ja niiden kustannus-hyötyarvion analysointia Varten. Tuen suuruus 
on 182 288 ecua. 
42 
2.4.3.2 Portugali 
Koheesiorahastosta on rahoitettu varsin useita merkittäviä tutkimuksia, joiden tarkoituksena 
on ollut painopistealueiden määritteleminen ja tavoitteiden vahvistaminen investoinneille, 
joita on vielä tehtävä veden infrastruktuurien osalta, vesivarojen puhdistuksen ja 
hyödyntämisen osalta sekä veden palautumisen ja laadun osalta. 
Tutkimukset mahdollistavat kansallisen hydrologisen suunnitelman sekä 15 hydrografisen 
altaan hoitoon liittyvän suunnitelman tekemisen. Neljä suunnitelmaa koskee kansainvälisiä 
altaita. 
2.4.3.3 Kreikka 
Jo vuonna 1994 koheesiorahasto hyväksyi joitakin Pireuksen satamakokonaisuuteen liittyviä 
tutkimuksia. Yksi niistä koski mahdollisuuksia perustaa rautatielinja, joka liittäisi Pireuksen 
sataman Thriassion järjestelyratapihalle rakennettavaan rautatiekompleksiin. 
Vuonna 1995 rahasto hyväksyi tutkimuksen, johon kuului kyseisen. rautatieyhteyden 
teknisten tutkimusten toinen vaihe. 
2.4.3.4 Irlanti 
Kahdelle hankkeelle myönnettiin 0,2 miljoonaa ecua. Ensimmäinen niistä koski tiedon 
keruu- ja julkista tiedotusjärjestelmää, jossa on tiedot kaikkien Irlannin vesiväylien 
ympäristön laadusta. Toinen hanke liittyi teollisuuden vaikutusta jätevesien käsittelyn 
pääomakustannuksiin koskevan tutkimuksen loppuun saattamiseen, jota varten myönnettiin 
pieni lisätuki. 
2.5 MAKSUT JÄSENVALTIOITTAIN VUONNA 1995 
Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi vuonna 1995 suoritetut maksut jäsenvaltioittain: 
Jäsenvaltio ecua 
Ennakot Väliraaksat 
mÈÊtÊÊÊÊÊiÊÊÊÊ œa&mËÈÉÈiim 
Espanja 328 393 203 725 027 498 51 857 811 1 105 278 512 65,4 
Kreikka 26 022 530 57 585 243 6 893 054 90 500 827 
Irlanti 20 112 443 109 440 782 4 104 665 133 657 890 
Portugali 144 131 211 225 055 997 17 109 369 204 317 22 
Tekninen 
apu 482 879 15 967 498 846 
0,02 
YHTEENSÄ 518 659 387 1 m 592 399 62 888606 1699140 392 100 
43 
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, maksutyypin mukainen jako osoittaa maksettujen 
ennakkojen varsin korkeaa prosenttiosuutta (30 %). Tässä ei kuitenkaan ole asetuksen mukaan 
mitään hämmästyttävää, koska päämääränä on sallia koheesiorahaston tuen yhden osan käyttö 
välittömästi, jotta tarvittaville tutkimuksille ja töiden käynnistymiselle voidaan antaa 
välttämätön rahoituksellinen alkusysäys. 
44 
LUKU ra 
LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 
3.1 LÄHENTYMISTÄ KOSKEVAT OHJELMAT 
3.1.1 Espanja 
Espanjan hallitus hyväksyi heinäkuussa 1994 uudistetun lähentymisohjelman vuosille 1995-
1997, jossa pyrittiin edistämään sekä todellista että nimellistä lähentymistä rakenteellisten 
uudistusten ja verojen yhdenmukaistamisen kautta. 
Espanjan talouden elpyminen vuosien 1992/1993 lamasta alkoi vuoden 1993 puolivälin 
jälkeen. Vuonna 1995 BKT:n kasvu oli 3,0 % kun keskiarvo EU:ssa oli 2,7 %. BKT:n kasvu 
alkoi kuitenkin hidastua vuoden 1995 toisella vuosineljänneksellä ja kasvun odotetaan olevan 
vähäisempää vuonna 1996 kuin vuonna 1995. Kehitys on samansuuntaista yleisen EU:n 
kehityksen kanssa. Taloudellinen elpyminen yhdessä palkkojen muutosten ja joustavampien 
työmarkkinoiden kanssa on mahdollistanut työllisyyden odotettua suuremman kasvun. 
Työttömyys on siten laskenut vuoden 1994 ensimmäisen vuosineljänneksen 24,6 %:sta vuoden 
1995 viimeisen vuosineljänneksen 22,8 %:iin (Espanjan viranomaisten ilmoittamat luvut). 
Nykyisin lähentymisohjelmissa tarkasteltu rakenteellisten uudistusten toteuttamisen arviointi 
on monenkirjavaa. Työmarkkinauudistuksen lisäksi on toteutettu joitakin muita toimenpiteitä 
markkinavoimien tukemiseksi esimerkiksi liikenteen, asumiseen ja joidenkin julkisten laitosten 
hallinnon alalla. Enemmän on kuitenkin tehtävä esimerkiksi teletoiminnassa ja joillakin yhä 
kilpailulta suojatuilla palvelualoilla. 
Espanjan inflaation kehitys ylä- ja alamäkineen ei ole ollut tyydyttävää. Pudottuaan vuoden 
1993 3,2 prosenttiyksiköstä vuoden 1994 2,7 prosenttiyksikköön oli ero kolmen alhaisimman 
inflaation omaavan EU-maan keskiarvoon 3,1 prosenttiyksikköä heinäkuussa 1995. 
Espanjan budjettipolitiikkaa ohjaavat yhä edelleen uudistetun lähentymisohjelman tavoitteet. 
Saavutettuaan vuoden 1994 ohjelmaan merkityn alijäämätavoitteen (kokonaistuotanto 6,6 % 
BKT:sta, tavoite 6t6 %) käytettävissä olevat tiedot osoittavat suunnilleen ohjelman tavoitteen 
mukaista yleistä julkistalouden alijäämää (5,9 % BKT:sta). Toisaalta vuoden 1996 luonnos 
budjettilaiksi, jonka hallitus hyväksyi syyskuussa, pyrkii noudattamaan ohjelman tavoitetta 
yleisestä julkistalouden alijäämästä, joka on 4,4 % BKT:sta. Tämä kehitys on kuitenkin ollut 
riittämätöntä Espanjalle, jolla ei voida katsoa olevan perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 
kohdan mukaista liiallista alijäämää. Myös neuvosto antoi marraskuussa 1994 ja heinäkuussa 
1995 suosituksen Espanjalle liiallisen alijäämän oikaisemista. 
45 
3.1.2 Portugali 
Portugalin kansantaloudessa vuosina 1994 ja 1995 tapahtunut kehitys on yleisesti ottaen ollut 
Portugalin viranomaisten marraskuussa 1993 hyväksymän tarkastetun lähentymisohjelman 
tavoitteiden mukaista. Ohjelma pyrkii inflaatioerotuksen pienentämiseen suhteessa parhaimmat 
tulokset omaaviin EU-maihin samanaikaisesti kun edelleen olisi pyrittävä saavuttamaan EU:n 
tulotason keskiarvo. Vakaa valuuttapolitiikka ja talousarviota koskeva vakauttaminen, jotka 
määritettiin tavoitteiksi yleisen julkistalouden alijäämän vähentämiseksi 3 %:iin BKTista 
vuonna 1987, edistäisivät myös ohjelman päämäärien saavuttamista. 
Portugalin kansantalous on jatkanut kasvuaan vuoden 1993 loppupuolelta lähtien. Elpyminen 
on kuitenkin ollut jonkin verran odotettua hitaampaa; taloudellinen kasvu oli EU:n keskiarvoa 
vähäisempää vuonna 1994, mutta vuonna 1995 se oli lähellä keskiarvoa. Inflaation vauhti on 
hidastunut ja oli vuonna 1994 keskimäärin 5,2 %. Vuonna 1995 kehitys jatkui ja inflaatio laski 
hieman yli 4 %:iin. 
Valtion taloudellinen tilanne parantui huomattavasti vuonna 1994 ja alijäämä pieneni edelleen 
vuonna 1995. Tämä johtui suuresta parannuksesta valtion veronkannossa sekä taloudellisen 
toiminnan lähtemisestä kasvuun. Verotulot lisääntyivät enemmän kuin talousarvioon oli 
merkitty, juoksevat kulut pysyivät kurissa ja alijäämä pieneni 5,2 %:iin BKT:sta vuonna 1995 
(5,7 % vuonna 1994), mikä on vähemmän kuin lähentymisohjelmassa määritetty 
alijäämätavoite. Valtion velka kasvoi 69,4 %:iin BKT:sta vuoden 1994 lopussa ja sen 
arvioidaan kasvavan marginaalisesti 71,4 %:iin BKT:sta vuonna 1995. Tämänkaltainen valtion 
tulojen kehitys on kuitenkin ollut riittämätöntä Portugalille, jolla ei perustamissopimuksen 104 
c artiklan 6 kohdan mukaisesti voida katsoa olevan liiallista alijäämää. Myös neuvosto antoi 
marraskuussa 1994 ja heinäkuussa 1995 suositukset Portugalille liiallisen alijäämän 
oikaisemisesta. 
3.1.3 Kreikka 
Ecofin-neuvosto hyväksyi 19 päivänä syyskuuta 1994 Kreikan muutetun lähentymisohjelman, 
joka kattaa vuodet 1994-1999. Se pyrkii varmistamaan maan täyden osallistumisen EMU:n 
kolmanteen vaiheeseen vuodesta 1999 alkaen, sen jälkeen kun valtion tuloja koskeva 
epätasapaino on korjattuja on alettu harjoittaa rajoitettua raha-ja valuuttakurssipolitiikkaa sekä 
talouspolitiikkaa, joka perustuu talouden perusrakenteiden parantamiseen, minkä tukemiseen 
rakennerahastot ja koheesiorahasto laajasti osallistuvat. 
Vuosina 1994 ja 1995 tapahtunut kehitys on yleisesti ottaen noudattanut lähentymisohjelmaa. 
Kasvun edellytykset, joihin vaikuttaa osittain kansainvälisen taloudellisen ympäristön 
kehittyminen, ovat tällä hetkellä paremmat kuin lähentymisohjelmassa arvioitiin, sillä 
tuotannon todellinen kasvu oli vuosina 1994 ja 1995 noin 2 %, kun se vuosina 1990-1993 oli 
keskimäärin 0,6 %. Tämä kehitys perustuu kokonaisinvestointien elpymiseen samanaikaisesti 
kun yksityinen kulutus jatkaa kasvuaan osittain todellisten tulojen myönteisen kehityksen ja 
vähäisemmän verotukseen kohdistuvan epävarmuuden vuoksi. Inflaatio hidastui edelleen ja 
saavutti yksinumeroisen tason vuoden 1995 alkupuolella (22 vuoden jälkeen), mutta oli yhä 
lähentymisohjelman arvioita korkeampi. 
46 
Talousarvion tavoitteet kyettiin saavuttamaan huhtikuussa 1994 hyväksytyn, verotusta 
koskevan lakiehdotuksen voimaan saattamista seuranneen, vuoden 1994 puolivälistä alkaneen 
talousarvion tulonkeruun sekä ensisijaisissa kustannuksissa tapahtuneiden säästöjen ansiosta. 
Myös julkisen sektorin kirjanpidossa tehtyjen tilastollisten lisäkorjausten ansiosta yleinen 
julkistalouden alijäämän suhteellinen osuus väheni huomattavasti (12,1 % BKT:sta 
lähentymisohjelmassa olevan 13,2 % BKT:sta asemesta). Vuoden 1995 talousarvion 
toteuttamisen myötä alijäämä, jonka arvioidaan olevan 9,4 % BKT:sta, pieneni entisestään. 
Sekä tulot että kustannukset myötävaikuttivat tähän tulokseen. Vakiinnuttamistoimien vuonna 
1994 aiheuttaman tilapäisen taantumisen jälkeen velkojen suhteellinen osuus kasvoi vuonna 
1995 ja todennäköisesti vakiintuu vuonna 1996. Lähentymisohjelman tavoite on velkojen 
vakauttaminen vuoden 1996 kuluessa ja sen jälkeen niiden asteittainen vähentäminen. Valtion 
tuloissa aikaansaadusta kehityksestä huolimatta Kreikka on yhä hyvin kaukana 
perustamissopimuksen talousarvion periaatteista ja perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 
kohdan mukaan maalla on liian suuri talousarvion alijäämä. Myös neuvosto antoi marraskuussa 
1994 ja heinäkuussa 1995 Kreikalle suositukset liian suuren alijäämän oikaisemisesta. 
3.1.4 Irlanti 
ECOFIN-neuvosto hyväksyi 19 päivänä syyskuuta 1994 Irlannin nykyisen, vuodet 1994-1996 
kattavan ohjelman ja se pyrkii jatkamaan aikaisemman ohjelman vakautta tukevaa politiikkaa.. 
Ohjelmassa vuosille 1994-1996 arvioidaan BKT.n vuosittaiseksi kasvuksi varsin 
vaatimattomat 4,0 %. Inflaation odotetaan pysyvän verrattain hyvin kurissa ja olevan noin 2,5 
% vuodessa, mitä edistää luonnollisena osana työmarkkinaosapuolten välisiin sopimuksiin 
kuuluva palkankorotusten kohtuullisuus. Finanssipolitiikan pyrkimyksenä on talousarvion 
alijäämän pitäminen 3 %:ssa BKT:sta, mikä puolestaan helpottaa velkojen suhteellisen osuuden 
vähentämistä 3-4 prosenttiyksiköllä vuosittain. 
Vuonna 1995 säästöt yleisesti ottaen saavuttivat uudessa ohjelmassa asetetut tavoitteet. BKT 
kasvoi 6,7 % ja ylitti helposti varsin vaatimattoman 4,0 %:n tavoitteen. Myös talousarvion 
tavoitteet on saavutettu reilulla marginaalilla. Varovaisen tulopolitiikan jatkamisen myötä 
nettolainaaminen oli 2,2 % BKT:sta vuonna 1995, kun velkojen suhteellinen osuus väheni n-oin 
5 prosenttiyksiköllä 85,9 %:iin BKT:sta. Vuonna 1995 inflaatio pysyi ohjelmakauden 2,5 % 
vuosittaisen keskiarvon tavoitteessa. Vuodelle 1996 odotetaan alhaisempaa inflaatiota, minkä 
tulisi varmistaa yleistavoitteen saavuttaminen. 
Kaikki viittaa siihen, että ohjelmaa on noudatettu vuonna 1995. Lyhyen aikavälin merkit 
viittaavat jatkuvaan voimakkaaseen tuotannon kasvuun, kun inflaatio saadaan pysymään 
kurissa. Talousarvion alijäämän arvioidaan olevan 2,2 % BKTista, mikä on selvästi alle 3 % 
rajan ja mahdollistaa sen, että velkojen suhteellinen osuus voi vielä huomattavasti laskea 
lähentymisohjelman mukaisesti. 
47 
LUKU IV 
HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMIEN ARVIOINTI 
4.1 YLEISTÄ 
4.1.1 Hankkeiden arviointi 
Jäsenvaltioiden esittämiä hankkeita tutkittaessa kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, että 
käyttöön otetut varat ovat suhteessa odotettuihin taloudellisiin etuihin. 
Kyseinen, ennen hankkeen toteuttamista suoritettu arviointi on tehty jäsenvaltioiden jokaisesta 
hankkeesta tai hankeryhmästä laatiman kustannus-hyötyanalyysin perusteella. Tiettyjen 
ympäristöalan hankkeiden yhteydessä vaikeus arvioida odotettujen hyötyjen määrää on saanut 
jäsenvaltiot käyttämään muita, enemmän laadullisia menetelmiä. 
Komissio on jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta ryhtynyt hankkeiden arviointiin 
sosio-ekonomisin perustein turvautuen tarvittaessa lisäanalyyseihin. 
Joissakin tapauksissa koheesiorahasto on analyysien perusteella pyytänyt jäsenvaltioita 
määrittämään hankkeet uudelleen ja on myös kieltäytynyt rahoittamasta eräitä hankkeita. 
Esimerkiksi Kreikan Alexandroupolin, Volosin ja Mykonoksen satamien hankkeet on hylätty. 
Toinen esimerkki on Portugalin Enxoen pato, joka mitoitettiin uudelleen ennen hankkeen 
hyväksymistä, koska haluttiin estää veden käyttö maatalouden keinokasteluun. 
4.1.2 Tulopa aikaansaavat hankkeet 
Tuloja aikaansaavien hankkeiden osalta koheesiorahaston tuen määrittämisessä tulee ottaa 
huomioon aikaansaadut tulot. 
Noudatetun käytännön mukaisesti tukea myönnetään 80/85 % investoinnin sille osalle, jota ei 
ole tuettu hankkeen tuloilla. 
Tukea alennetaan aina, kun voidaan osoittaa, että koheesiorahastosta rahoitetuista 
investoinneista on syntynyt merkittäviä nettotuloja. 
4.2 EUROOPAN LAAJUISET LIIKENNEVERKOSTOT 
4.2.1 Yleisstrategia 
Koheesiorahastolla on keskeinen rooli Euroopan laajuisten verkostojen kehittämisessä neljässä 
edunsaavassa jäsenvaltiossa sen liikenneverkkohankkeiden tukemisessa omaksuman erityisen 
roolin, tukien suuruuden ja käytössä olevien lisävarojen ansiosta: noin puolet vuosien 1993-
1999 16 miljardin ecun talousarviosta myönnetään liikenteelle. 
Rahaston koosta huolimatta on selvää, että suunniteltujen liikenneverkkojen täydellisestä 
toteuttamisesta aiheutuvat suunnattoman suuret kustannukset6 edellyttävät varojen huolellista 
Valkoisessa kirjassa on kaikkien liikenneverkkojen kustannusten suuruudeksi arvioitu yli 200 miljardia ecua, josta 
48 
kohdentamista ja läheistä yhteistyötä muiden rahoitusvälineiden kanssa, jotta yhteisön tuella 
voidaan aikaansaada mahdollisimman suuri etu. Koheesiorahasto on sen vuoksi määritellyt 
huolellisesti kyseisten jäsenvaltioiden painopistealueet ja työskennellyt läheisesti muiden 
rahoitusvälineiden sekä EIP:n kanssa sen varmistamiseksi, että varat käytetään mahdollisimman 
tehokkaasti. 
Suunniteltujen liikenneverkostojen osalta etusija on annettu tärkeimmille maantie-, rautatie-, 
ja merilinjoille, jotka luovat tai parantavat yhteyksiä koheesiomaiden ja muiden EU:n 
jäsenvaltioiden välillä. Esimerkkeinä vuonna 1995 myönnetystä tuesta voidaan mainita 
Lissabonin ja Madridin välinen moottoritie, liikennekäytävä Valencia-Zaragoza-Somport, 
Kreikan tärkein etelä-pohjoissuuntainen rautatielinja, maantie- ja junayhteydet Cork-Dublin-
Belfast sekä investoinnit Dublinin ja Igoumenitsan satamiin. 
Muiden tuettujen hankkeiden tarkoituksena on parantaa yhteyksiä ja kaupankäyntiä 
syrjäseutualueiden ja kehittyneempien alueiden välillä, erityisesti Espanjassa, sekä parantaa 
lähellä kaupunkikeskuksia olevien verkkojen jatkuvuutta. Koheesiorahastosta rahoitettujen 
monien kaupunkien ohikulkuteiden tai kehäteiden odotetaan sekä parantavan verkkojen 
liityntäyhteyksiä ja niihin pääsyä sekä vähentävän liikenneruuhkia ja liikenteen ympäristölle 
aiheuttamia haitallisia vaikutuksia kaupunkien keskustoissa. 
Koheesiorahasto on kiinnittänyt erityistä huomiota Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa, 
joulukuussa 1994 tärkeydeltään ja kiireellisyydeltään ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden 
toteuttamiseen. Näistä 14 tärkeimmästä ja kiireellisimmästä hankkeesta viisi sijaitsee kokonaan 
tai osittain koheesiomaissa (luotijuna Etelä-Ranska - Espanja, Kreikan moottoritiet, Lissabon-
Valladolid, junayhteys Cork-Dublin-Belfast sekä liikennekäytävä Irlanti-Yhdistynyt 
kuningaskunta-Benelux). 
Irlantia lukuunottamatta hankkeiden kehitys on ollut odotettua hitaampaa monestakin syystä. 
Niitä ovat kansallisia painopistealueita koskevat ristiriidat, suunnittelu- ja rahoitusongelmat 
sekä julkiseen hankintamenettelyyn liittyvät ongelmat. Koheesiorahastolla on kuitenkin 
edelleen tärkeä rooli ensisijaisten hankkeiden tällä hetkellä toteutettavina olevien tai pian 
aloitettavien vaiheiden rahoituksessa. Jaksossa 4.2.4 kerrotaan yksityiskohtaisemmin kunkin 
tärkeydeltään ja kiireellisyydeltään ensisijaiseksi määritetyn hankkeen kehityksestä. 
Koheesiorahaston varojen käyttö pyritään tekemään mahdollisimman tehokkaaksi sekä Essenin 
kokouksessa ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden osalta että yleisemmin TEN-
liikenneverkkojen osalta. Seuraavilla kolmella pääalueella tukea voidaan käyttää vielä 
tehokkaammin hyväksi suurimman hyödyn aikaansaamiseksi: 
(i) Julkisiin tai yhteisiin hankkeisiin valmistavien tekniikkaan, talouteen ja 
rahoitukseen liittyvien toteutettavuustutkimusten rahoittaminen. Nämä tutkimukset 
ovat kalliita ja epävarmoja, sillä koko hankkeen toteuttamisesta ei ole varmuutta. 
Tuen myöntäminen vähentää riskiä. 
(ii) Tärkeimpien liikennekäytäväosuuksien päätökseen saattamisessa avustaminen. Ne 
saattavat olla taloudellisesti kannattamattomia, mutta varmistavat käytävien 
90 miljardia ecua myönnetään tärkeimmiksi ja kiireellisimmiksi määritellyille hankkeille. 
49 . 
valmistumisen ja siten takaavat niiden yleisen taloudellisen ja rahoituksellisen 
elinkelpoisuuden tai jatkavat sitä. Harvaanasuttujen alueiden kautta maan halki 
kulkevat osuudet ovat tyypillinen esimerkki tämänkaltaisesta tuesta. 
(iii) Sellaisten tieosuuksien rahoittaminen, jolle yksityinen sektori voi myöntää 
pääomaa. Esimerkkinä voidaan mainita siltojen tai tunneleiden sisääntulotiet, joilla 
voidaan periä käyttäjämaksuja. 
Nykyisin ryhmään (i) kuuluva toiminta on yleisintä (Madridin ja Barcelonan välisen luotijunan 
sekä Valencian ja Barcelonan välisen rautatien vaiheet I, Portugalin satamiin ja Portugalin 
pohjoisen linjan nykyaikaistamiseen liittyvät tutkimukset, Dublinin satamaan pääsyn ja Irlannin 
Leejoen tunnelin suunnitteluvaiheet). On kuitenkin myös lukuisia esimerkkejä ryhmään (ii) 
kuuluvasta toiminnasta (Via Egnatian ja PATHE:n moottoritien osuudet Kreikassa, Somportin 
tunneli Espanjassa, N1-valtatien osuudet Irlannissa). 
4.2.2 Lainsäädännöllinen tausta 
Asetuksessa säädetään, että tukikelpoisuus edellyttää liikenteen infrastruktuuriin liittyvien 
hankkeiden yksilöimistä suuntaviivojen mukaan, joihin on viitattu perustamissopimuksen 129 
c artiklassa. Luotijunia, maanteitä ja yhdistettyjä kuljetuksia koskevat suuntaviivat hyväksyttiin 
kaikki ennen vuotta 1995 ja ne ovat toimineet koheesiorahaston viitekehyksenä. Sisämaan 
vesiväyliä koskeviin suuntaviivoihin ei kuulu koheesiomaiden verkkoja. Koheesiorahasto on 
myös voinut nojautua komission ehdotukseen monimuotoliikennettä koskevista suuntaviivoista, 
joka tehtiin neuvostolle maaliskuussa 1994 ja jonka tarkoitus on korvata olemassa olevat 
suuntaviivat7. Tämä ehdotus kattaa suuntaviivat perinteisten rautateiden, satamien, lentokenttien 
ja liikenteen tiedotus- sekä hallintojärjestelmien osalta sekä aikaisemmin hyväksytyt käytännöt. 
Monimuotoliikennettä koskevien suuntaviivojen hyväksymisprosessi, johon sovelletaan 
yhteispäätösmenettelyä, on kestänyt odotettua kauemmin. Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan 
kyseisiin suuntaviivoihin syyskuussa 1995 ja Euroopan parlamentin odotetaan saavan 
päätökseen toisen lukemisen vuonna 1996. Suuntaviivojen hyväksymisen odotetaan tapahtuvan 
vuoden 1996 puoliväliin mennessä, ellei joidenkin erityisesti hankkeiden tärkeyden määrittelyä 
koskevien neuvoston ja parlamentin välisten mielipide-erojen ratkaisemisesta muuta aiheudu. 
Huomattava on, että kun suuntaviivoja ei ole virallisesti hyväksytty, koheesiorahastosta 
annetulla asetuksella sallitaan muiden sellaisten liikenteen infrastruktuuriin liittyvien 
hankkeiden rahoitus, jotka edistävät perustamissopimuksen 129 b artiklan tavoitteita. 
4.2.3 Liikenneverkostojen vahvistaminen vuonna 1995 
Vuonna 1995 koheesiorahastosta jatkettiin liikenneverkostojen tuntuvaa rahoitusta myöntämällä 
vuoden aikana yhteensä noin 1 108 miljardia ecua liikenteelle. Summaan kuuluvat uusia 
hankkeita tai hankkeiden vaiheita koskevat maksusitoumukset sekä edellisinä vuosina 
hyväksytyille hankkeille myönnetyt lisävarat joko uusina vuosittaisina maksuerinä tai 
muutoksina aikaisemmin tehtyihin päätöksiin. Yhdessä vuosina 1993 ja 1994 tehtyjen 
Kom (94) 106 
50 
sitoumusten kanssa koheesiomaiden liikenneverkkohankkeille tähän asti myönnettyjen tukien 
kokonaissumma on lähes 3,0 miljardia ecua. 
Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi liikenneverkostohankkeita koskevat vuoden 1995 
talousarviosta tehdyt maksusitoumukset jäsenvaltioittain ja liikennemuodoittain: 
51 
Maksusitoumusmäärärahat vuonna 1995 - liikenneverkostohankkeet 
Liikenne­
muoto Jäsenvaltio 
Espanja 
Milj. 
ecua % Portugali 
Milj. 
ecua Kreikka 
Milj. 
ecua % Irlanti Yhteensä 
Milj. 
ecua % Milj. 
ecua % 
Maantiet 484.9 79.5 211.9 88.1 64.7 40.5 71.0 73.1 832.5 75.2 
Rautatiet 119.8 19.6 28.6 11.9 8.4 5.3 21.6 22.3 178.4 16.1 
Satamat 62.9 39.4 4.5 4.7 67.4 6.1 
Lentokentät 
Muut 
Yhteensä 5J 
610.2 09 
100.0 240.5 180.0 23.7 
159.7 14.8 
100.0 97a 100.0 23.7 
£5 
1107.6 2A 
0.5 
100.0 
52 
Maantiet 
Maantiehankkeilla on suurin osuus liikenteelle vuonna 1995 myönnetyistä tuista ja se 
edellisten vuosien tapaan osoittaa, että asianosaiset jäsenvaltiot yhä pitävät alaa tärkeänä. Tämä 
puolestaan osoittaa, että kyseisten jäsenvaltioiden sisäisissä sekä niiden ja muiden EU-maiden 
välisissä tärkeimmissä maantieyhteyksissä on yhä puutteita. Se osoittaa myös kansainvälisen 
kaupan ja maantieliikenteen lisääntymisen aiheuttamia paineita. Arvioiden mukaan maitse 
tapahtuvat rahtikuljetukset hoidetaan EU:n sisällä 80 %:sti maanteitse. On kuitenkin 
huomattava, että vuoden 1995 luvuissa muiden liikennemuotojen ja erityisesti rautateiden 
suhteellinen merkitys on aliarvioitu (katso alle) ja että maanteiden osalta suuri osa tuetuista 
hankkeista koskee ohikulkuteitä tai kehäteitä, jotka luovat monia tarpeellisia käytävien välisiä 
yhteyksiä ja myös vähentävät ruuhkia kaupunkien keskustoissa. Vuonna 1995 tehtiin 15 näitä 
hankkeita koskevaa päätöstä, joiden maksusitoumusten arvo oli 91 miljoonaa ecua. 
Mainitsemisenarvoisia esimerkkejä ovat kehätiet Dublinin etelä-ja pohjoispuolella, Lissabonin 
sisäinen kehätie (CRIL), Madridin M40-kehätie ja Kreikan Kavalan ohikulkutie. 
Maanteiden osuus oli erityisen suuri Portugalissa 88,1 %) ja se liittyy vuoden 1994 lopussa 
tehtyyn päätökseen hyväksyä 311 miljoonan ecun suuruinen tuki Tajojoen toiselle 
ylityspaikalle Lissabonissa. Hankkeen maksusitoumukset vuoden 1995 talousarviosta olivat 
178,09 miljoonaa ecua. 
Maantiehankkeiden merkitys on ollut suuri myös Espanjassa, jossa koheesiorahastosta on 
myönnetty rahoitusta monille tärkeimpien moottoriteiden ja valtateiden uusille osuuksille. 
Niihin kuuluvat Rias Bajasin moottoritie (160,2 miljoonaa ecua vuoden 1995 talousarviossa), 
joka luo tärkeän yhteyden Galician ja Pohjois-Portugalin välille väylälle Irun-Valladolid sekä 
moottoritiet Lérida-Gerona ja Madrid-Valecia. Myös Somportin tunnelihanke (26,9 miljoonaa 
ecua) on hyväksytty, sen tarkoituksena on luoda kolmas Ranskan ja Espanjan välisen rajan 
ylityspaikka nykyisten ruuhkautuneiden Iranin ja La Junqueran risteyksille ja saattaa valmiiksi 
väylä Zaragoza-Huesca-Ranska. 
Irlannissa tärkeimpänä on pidetty Corkin, Dublinin ja rajaseudun Pohjois-Irlantiin liittävää 
pääkäytävää, josta on yhteydet Belfastiin ja Larneen. Vuoden 1995 talousarviossa sitouduttiin 
36,5 miljoonan ecun suuruiseen tukeen, joka koskee kyseisen reitin erilaisia parannustöitä. 
Summaan kuuluu Dublinin pohjoispuolella sijaitsevalle kehätielle myönnetty 15,4 miljoonan 
ecun suuruinen lisätuki. 
Kreikassa maantiehankkeiden osuus oli pienempi kuin muissa maissa julkiseen hankintaan ja 
hankkeiden hallintoon liittyvien kysymysten vuoksi. Kreikan viranomaiset ovat kuitenkin 
jonkin verran edistyneet kysymysten ratkaisemisessa ja koheesiorahasto on voinut hyväksyä 
joitakin tärkeitä hankkeita, joihin kuuluu Via Egnatian moottoritien uudet osuudet (40,7 
miljoonaa ecua vuoden 1995 talousarviosta). 
Rautatiet 
Rautatiehankkeille myönnettiin tukea vuoden 1995 talousarviossa 178,4 miljoonaa ecua tai 
16,1 % liikenteen alan hankkeille myönnetystä kokonaistuesta. Tärkeimmät hyväksytyt 
hankkeet olivat Välimeren käytävän uudistustyöt Espanjassa (58,3 miljoonaa ecua), Espanjan 
perinteisen rautatieverkon nykyaikaistaminen (46,1 miljoonaa ecua), Beira-Aita-linjan 
53 
nykyaikaistaminen Portugalissa (28,6 miljoonaa ecua) sekä Cork-Dublin-linjan uudistustyöt 
Irlannissa (21,5 miljoonaa ecua). 
Kreikassa hyväksyttiin tärkeimmän pohjoisen ja etelän välisen rautatieväylän osuuden 
Evangelisimos-Leptkarya parantamiseen ja raiteiden kaksinkertaistamiseen liittyvät työt. 
Vaikka vuoden 1995 talousarviossa koheesiorahaston maksusitoumusten määrä hankkeelle oli 
vain 7,0 miljoonaa ecua, vuosien 1995-1999 kokonaistuen odotetaan nousevan noin 204,0 
miljoonaan ecuun. 
Kreikan tilanteessa korostuu se tosiasia, että kun tarkastellaan yksinomaan vuoden 1995 
maksusitoumuksia, rautatiehankkeiden tukien merkitystä on aliarvioitu. Suurille ja monista 
osista koostuville hankkeille kuten rautatien jatkamiselle tai uudistamiselle myönnettävä tuki 
maksetaan yleensä vuosittaisissa erissä siten, että hyväksytyn tuen kokonaissumma saattaa 
ylittää huomattavasti yksittäisen vuoden kokonaissumman. Rautateiden osalta koheesiorahasto 
myönsi tukia vuonna 1995 hyväksymilleen hankkeille kaikissa edunsaavissa jäsenvaltioissa 
yhteensä 553,6 miljoonaa ecua vuosille 1995-1999, kun maksusitoumukset yksinomaan 
vuodelle 1995 olivat 178,4 miljoonaa ecua. 
Satamat ia lentokentät 
Satamahankkeiden osalta tehtyjen maksusitoumusten suuruus oli 67,4 miljoonaa ecua vuonna. 
1995 (6,1 % liikenteelle myönnetystä kokonaissummasta). Lentokenttien osalta 
maksusitoumusten suuruus oli 23,7 miljoonaa ecua (2,1 %). 
Tärkeimmät hyväksytyt hankkeet olivat Kreikassa (Igoumenitsan, Pireuksen ja Iraklionin 
satamat). Lisätukea myönnettiin myös lentoliikenteen valvontajärjestelmien nykyaikaistamiselle 
sekä Irlannin Dublinin Lo-Lo- ja Ro-Ro-terminaalille. Portugalia koskevia hankkeita ei 
hyväksytty vuonna 1995, mutta harkittavana on joitakin satamien perusrakenteiden 
kehittämiseen liittyviä tukihakemuksia, joista tehdään mahdollisesti päätös vuonna 1996. 
Edellä mainittuihin hankkeisiin liittyvät läheisesti koheesiorahastosta vuonna 1995 rahoitetut 
useiden Espanjan satamien lisälaitteistot meriliikenteen valvontaa ja merien saastumisen 
estämistä varten. 
Tämäntyyppiset hankkeet nostavat esiin hyvin vaikeita kilpailuun, koordinointiin ja 
tulonmuodostukseen liittyviä kysymyksiä. Hankkeiden verrattain pieni osuus vuoden 1995 
tuista heijastaa osittain sitä tosiasiaa, että kyseisille hankkeille voidaan usein saada rahoitusta 
muista lähteistä esimerkiksi EIP:n lainoina, ja tämä tekee koheesiorahaston tuen 
tarpeettomaksi. 
4.2.4 Komissaarien ryhmä (TEN> ia Essenin ensisijaiset hankkeet 
Komissaarien rvhmä 
Koheesiorahasto on seurannut läheisesti vuoden 1.995 alkupuolella perustetun komissaarien 
ryhmän työtä. Ryhmän puheenjohtajana toimii liikenneasioista vastaava komissaari Neil 
Kinnock ja sen tarkoituksena on koordinoida ja vauhdittaa Euroopan laajuisten verkostojen 
toteuttamista. Ryhmä on keskittynyt verkkoja koskevaan lainsäädäntöön ja valvoo yleisen 
54 
mielenkiinnon kohteina olevien hankkeiden edistymistä sekä etsii keinoja, joilla TEN-
verkostojen rahoitusongelmat voidaan ratkaista. 
Euroopan laajuisten liikenneverkostojen osalta ryhmä on valvonut niitä koskevan 
varainhoitoasetuksen hyväksymistä koskevaa menettelyä sekä neuvostossa ja parlamentissa 
käytyjä keskusteluja, jotka koskevat komission ehdotusta verkostojen monimuotoliikennettä 
koskevista suuntaviivoista (katso vuosikertomuksen jakso 4.2.2). Ryhmä on myös perustanut 
rahoitukseen, oikeusasioihin ja talouteen liittyviä kysymyksiä käsittelevät työryhmät. 
Rahoituksen työryhmä on erityisesti etsinyt mahdollisuuksia parantaa nykyisten 
rahoitusvälineiden käyttöä tai ottaa käyttöön uusia rahoitusvälineitä sekä mahdollisuuksia ottaa 
käyttöön yksityistä rahoitusta yksityisen/julkisten sektorin kumppanuuden kautta 
liikenneverkostojen kehityksen nopeuttamiseksi. 
Euroopan laajuisten verkostojen komissaarien ryhmä esitti verkostojen edistymistä koskevan 
kertomuksen Eurooppa-neuvoston Madridin kokouksessa 15. - 16. joulukuuta 1995. Siinä 
todettiin, että liikenneverkostojen kehitys on edistynyt merkittävällä tavalla, mutta ongelmia 
on yhä olemassa ja ne koskevat erityisesti tärkeysjärjestystä, johon jäsenvaltiot ovat TEN-
verkostohankkeet asettaneet, sekä yhä selkeämmäksi käyviä vajauksia rahoituksessa. 
Kertomuksessa esitetään, että jäsenvaltiot eivät ehkä käytä täysin hyväkseen Euroopan laajuisia 
verkostoja koskevista hankkeista saatua yhteisön etua, ja kehottaa jäsenvaltioita ratkaisemaan 
rahoitus- ja muut hankkeiden toteuttamista viivyttävät ongelmat sekä hyödyntämään enemmän, 
julkista ja yksityistä kumppanuutta. 
Essenin kokouksen ensisijaiset hankkeet 
Essenissä 9.-10. joulukuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi luettelon 14 
Euroopan laajuista verkostoa koskevista ensisijaisista hankkeista, jotka valmistuttuaan luovat 
keskeisiä yhteyksiä EU:n sisäisissä liikenneverkostoissa. Viisi näistä hankkeista sijaitsee 
kokonaan tai osittain koheesiomaissa ja koheesiorahastolla on siten hyvät mahdollisuudet 
auttaa niiden edistämisessä. Tehtävän laajuutta kuvaavat hyvin sen keräämiskustannukset: 
viiden hankkeen kustannusten suuruudeksi on arvioitu yhteensä yli 23 miljardia ecua, josta 
noin 12 miljardia ecua on suunniteltu käytettäväksi vuoteen 2000 mennessä. 
Seuraavana on yhteenveto koheesiorahaston osallistumisesta kyseisiin hankkeisiin ja niiden 
tämänhetkinen tilanne: 
1. Luotijuna Etelä-Ranska - Espanja 
a) Madrid-Barcelona-Perpignan: 
Koheesiorahastosta on rahoitettu kyseisen junalinjan kahta osuutta (Zaragoza-
Lérida. ja Calatayud-Ricla) koskevia teknisiä toteutettavuustutkimuksia yhteensä 
8,02 miljoonalla eculla. Huhtikuussa 1995 Espanjan viranomaiset pyysivät 
rahoitusta samojen osuuksien rakentamiseen. 
b) Madrid-Vitoria-Dax: 
Junalinjalle ei ole pyydetty rahoitusta koheesiorahastosta. 
55 
2. Kreikan moottoritiet 
a) Patras-Ateena-Thessalonike-Bulgarian raja (Pathé): 
Moottoritien rakentaminen on ollut käynnissä vuodesta 1990. Se luo Kreikan 
tärkeimmän pohjoisen ja etelän välisen maantiekäytävän. Koheesiorahasto 
hyväksyi yhteensä 58,4 miljoonan ecun suuruisen tuen moottoritieosuuksien 
rakentamiselle vuosina 1993 ja 1994. Julkiseen hankintaan liittyvät 
kysymykset ja hankkeiden hallinto kuitenkin hidastivat kehitystä viime 
vuonna sillä seurauksella, että vuonna 1995 ei hyväksytty yhtään 
lisätukihakemusta. 
b) Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessalonike-Alexandroupoli-Turkin raja): 
Työt 200 km:n pituisella Igoumenitsan ja Panagian välisellä osuudella 
alkoivat vuonna 1995. Koheesiorahasto on myöntänyt kyseisen hankkeen eri 
osuuksille tukea yhteensä 76,4 miljoonaa ecua, josta 40,7 miljoonaa ecua 
hyväksyttiin vuonna 1995. Harkittavana on 500 miljoonan ecun lisätuki. 
3. Maantiekävtävä Lissabon-Valladolid 
Koheesiorahaston tukea on myönnetty kyseisen käytävän kahdelle Portugalissa 
sijaitsevalle osuudelle yhteensä 52,6 miljoonaa ecua (Alcanena-Atalaiaja Atalaia-
Abrantes). Vuonna 1995 ei kuitenkaan jätetty hakemuksia eikä myönnetty 
lisätukea. -
On huomattava, että Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet haluavansa 
ryhmittää uudelleen osuutensa käytävästä kun taas Espanjassa kehitys on ollut 
hidastaja mittavia teknisiä tutkimuksia on suoritettava ennen kuin rakentaminen 
voi alkaa. Koheesiorahasto järjesti hankkeeseen liittyvän seminaarin lokakuussa 
1994 ja sen jälkeen komissio pyysi sekä Espanjan että Portugalin viranomaisia 
esittämään hanketta koskevat alustavat tutkimuksensa koheesiorahaston rahoitusta 
varten. Koheesiorahastolle ei kuitenkaan esitetty kyseisiä rahoituspyyntöjä. 
4. Rautatieyhteys Cork-Dublin-Belfast-Larne 
Hanketta koskevat vuoden 1995 talousarvion maksusitoumukset olivat 21,5 
miljoonaa ecua ja vuodesta 1993 tehdyt maksusitoumukset 53,9 miljoonaa ecua. 
Hankkeen tarkoituksena on uudistaa tärkein rautatieyhteys Pohjois- ja Etelä-
Irlannin välillä. Koheesiorahasto järjesti hankkeeseen liittyvän seminaarin 
marraskuussa 1994, jonka jälkeen Irlannin viranomaiset lupasivat harkita 
koheesiorahaston tuen anomista lisätöille, joiden tarkoituksena on lisätä 
rautatieyhteyden taloudellista elinkelpoisuutta ja erityisesti Dublinin 
rautatieasemien välisiä yhteyksiä. Tätä ensisijaista hanketta laajennetaankattamaan 
myös kaksi tärkeää syöttölinjaa Londonderryyn ja Limerickiin. Dublinin ja Corkin 
välisen osuuden töiden nopeuttamisesta sovittiin. 
56 
5. Maantiekävtävä Irlanti/Yhdistvnvt kuningaskunta/Benelux 
Hanke on ensisijainen Irlannissa ja sille myönnettiin lisätukea 56 miljoonaa ecua 
koheesiorahaston vuoden 1995 talousarviossa. Summaan sisältyy Dublinin 
pohjoispuolella sijaitsevalle kehätielle myönnetty 15,4 miljoonan ecun suuruinen 
tuki. Koheesiorahaston tuki tämän ensisijaisen hankkeen Irlannin tasavallassa 
sijaitsevalle osuudelle on yhteensä 121,6 miljoonaa ecua. Lisätöitä koskevat 
suunnitelmat on tehty ja noin 40 miljoonan ecun suuruista tukea harkitaan. 
Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi koheesiorahastolle suoraan merkityksellisten, 
Essenin kokouksessa ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden tiedot: 
miljoonaa ecua 
1. Luotijuna Etelä-
Ranska - Espanja 
2. Kreikan moottoritiet 
3. Moottoritie Lissabon-
Valladolid 
4. Junayhteys Cork-
Dublin-Belfast 
5. Maantiekäytävä 
Irlanti/Yhdistynyt 
kuningaskunta/Benelux 
l|t§^^ liiiii^iliSiiii 
12,870 
6,367 
1,072 
238 
2,680 
igSSv:^ Kustannukset 
4,380 
5,065 
717 
145 
1,540 
lllllil WÉÊÊÊÊÊÊÊÈilÊmi 
mÊmÊSÊ^Bim 
WKËÈÊÊÈÈÊÈÊëk 
8.0 
134.8 
52.6 
53.9 
(ainoastaan Irlannin 
tasavalta) 
121.6 
(ainoastaan Irlannin 
tasavalta) 
mÈÊÊËIIlÊÊÊim 
Christophersenin ryhmän kertomuksessa ensisijaisiksi nimettyjen, Essenin Eurooppa-neuvoston 
kokouksessa hyväksyttyjen 14 hankkeen lisäksi tuotiin esiin myös toinen tärkeiden hankkeiden 
luettelo. 
Tämän luettelon hankkeista koheesiorahastoa koskevat suoraan seuraavat: 
- Yhdistetyt kuljetukset (useita hankkeita) 
- Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä Spatassa 
- Maratecan ja Elvasin välinen moottoritie (Lissabonin ja Madridin välisellä käytävällä). 
57 
Tuki yhdistettyjä kuljetuksia koskevien hankkeiden sekä Maratecan ja Elvasin välisen 
moottoritien rahoitukseen on jo hyväksytty. Neuvottelut koheesiorahaston tuesta uudelle Spatan 
lentokentälle aloitettiin Kreikan viranomaisten kanssa vuoden 1995 lopussa. 
Christophersenin ryhmän kertomus korosti myös Euroopan laajuisia hankkeita, jotka liittyvät 
uuden tietoteknologian ja liikenteen hallintojärjestelmien käyttöönottoon EU:n liikenteessä. 
Vuonna 1995 koheesiorahasto on auttanut kahden tärkeän kyseisenkaltaisen hankkeen 
rahoituksessa. Niille on aikaisemmin myönnetty rahoitusta vuosina 1993 ja 1994 ja ne ovat: 
Espanjan meriliikenteen hallintojärjestelmät: 
- Vuoden 1995 talousarviossa myönnettiin yhteensä 11 miljoonaa ecua meriliikenteen ja 
saasteiden valvontajärjestelmiä varten Almerian, Bilbaon, Palma de Mallorcan, Tarragonan 
ja Valencian satamissa. 
Kreikan lentoliikenteen hallintojärjestelmät: 
- Vuoden 1995 talousarviossa myönnettiin yhteensä 20,9 miljoonaa ecua lentoliikenteen 
valvontajärjestelmien nykyaikaistamiseen Ateenassa, Iraklionissa, Thessalonikessa, 
Rhodoksessa ja Korfussa. 
4.3 OSUUS YMPÄRISTÖPOLITIIKAN TOTEUTTAMISESSA 
Koheesiorahaston perustaminen lisäsi yhteisön yhteenkuuluvuuspolitiikkaan uuden, ympäristöä 
koskevan ulottuvuuden. Itse asiassa rahasto on asianosaisille jäsenvaltioille tärkein niiden 
tarpeita vastaava rahoitusväline erityisesti vesivarojen suojelun ja hallinnon sekä jätevesien 
käsittelyn osalta, mutta myös jätteiden keruun, käsittelyn ja kierrätyksen osalta. 
Rahaston ansiosta köyhemmät valtiot voivat täyttää muun muassa erityisesti juomaveden 
laadusta annetussa direktiivissä 80/778/ETY, jätteistä annetussa direktiivissä 75/442/ETY ja 
yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä 91/271/ETY säädetyt vaatimukset 
vaarantamatta pyrkimyksiä täyttää Euroopan unionin perustamissopimuksen 104 c artiklassa 
määrätyt taloudellisen lähentymisen edellytykset. Koheesiorahasto harmittelee kuitenkin 
jätteisiin liittyvien esitettyjen hankkeiden pientä määrää. 
Yksi koheesiorahaston pyrkimyksistä on sellaisen politiikan soveltaminen, joka olisi 
yhteneväinen komission ympäristötavoitteiden, erityisesti kestävän kehityksen ja yhteisön 
sääntelyn, kanssa ympäristöalalla. < 
Ennen edunsaavan jäsenvaltion esittämää hanketta koskevan myönteisen tukipäätöksen 
tekemistä komissio huolehtii, että tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden 
ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä 85/337/ETY noudatetaan. Lisäksi 
ympäristöasioista vastaava pääosasto XI on aina mukana hankkeiden hyväksymisestä 
päätettäessä ja on hyväksynyt kaikki vuodesta 1993 hyväksytyt hankkeet. 
Tiedonannossa "Yhteenkuuluvuus ja ympäristö" (KOM (95) 509/5), jonka komissio antoi 22 
päivänä marraskuuta 1995 neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle 
sekä alueiden komitealle, komissio katsoo, että rahaston talousarviossa tulee 50 % tuista 
58 
myöntää liikennealan ja 50 % ympäristöalan hankkeille. Kyseisen tavoitteen toteuttamisen 
osalta komissio yhdessä asianosaisten jäsenvaltioiden kanssa osoittaa joustavuutta erityisesti 
yksittäisten hankkeiden toteuttamisen aikataulun ja yksityiskohtien suhteen. Koska kyseessä 
ovat koheesiomaiden esimerkiksi vesihuoltoon, jätevesien käsittelyyn ja jätteiden tuhoamiseen 
liittyvät erilaiset tarpeet, komissio turvaa yhdessä asianosaisten jäsenvaltioiden kanssa 
koheesiorahastosta rahoitettujen hankkeiden korkeimman laadun ympäristön kannalta. Samassa 
tiedonannossa komissio vakuuttaa valmistavansa, että koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet 
noudattavat ympäristöalan sääntöjä ja normeja. Nämä asiat eivät siis aiheuta huolia 
koheesiorahaston tulevaisuuden toiminnassa. 
4.4 YMPÄRISTÖ- JA LIIKENTEEN ALAN VÄLINEN TASAPAINO 
Yksi koheesiorahaston ensisijaisista poliittisista tavoitteista on ollut tasapainon löytäminen 
liikenteen infrastrukmureihin liittyvien hankkeiden ja ympäristönsuojeluun liittyvien 
hankkeiden välille. 
Komission kanta tähän asiaan on, että kauden aikana tulisi saavuttaa tilanne, jossa 50 % tuista 
myönnetään ympäristöalan hankkeille. Tavoitetta ei tule pitää ehdottomana, vaan 
tilannekohtaisesti on säilytettävä jonkinasteinen joustavuus. 
Vuonna 1995 kyseisen tavoitteen saavuttamisessa edettiin pidemmälle ja varainhoitovuonna 
talousarvioon kirjatuista maksusitoumuksista 51,8 % koski liikenteen alan hankkeita ja 48,2 
% ympäristöalan hankkeita. 
Maksusitoumusmäärärahojen jakautuminen ympäristö- ja liikenteen alan kesken on noudattanut 
kolmen edellisen vuoden kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa: 
Ajanjakso YMPÄRISTÖ LIIKENNE 
1993 606 016 992 ecua; 38,7 % 958 253 511 ecua; 61,3 % 
1994 923 430 183 ecua; 49,8 % 929 157 266 ecua; 50,2 % 
1995 1 036 709 677 ecua; 48,2 1 113 119 907 ecua; 51,8 
_% % 
1993-1995 2 566 156 852 ecua; 46,1 3 000 530 684 ecua; 53,9 L % % 
Maittain eriteltynä vuonna 1995 Kreikan ympäristöalan hankkeiden osuus oli 58,6 % ja 
liikenteen alan hankkeiden 41,4 %. Portugalissa liikenteen alan hankkeiden osuus oli 62,1 % 
ja ympäristöalan hankkeiden osuus oli 37,9 %. Espanjassa ja Irlannissa liikenteen alan 
hankkeiden osuus oli molemmissa noin 51 % ja ympäristöalan hankkeiden osuus noin 49 %. 
Kreikan ja Portugalin kyseisten kahden alueen välinen suurempi epätasapaino johtuu 
Kreikassa ensisijaisesti erittäin suurista ympäristöalan hankkeista (Evinosin pato) ja 
Portugalissa erittäin suurista liikenteen alan hankkeista (Tejojoen silta) sekä Kreikan liikenteen 
alan julkisia hankintoja ja hankkeiden hallintoa koskevista ongelmista. 
59 
4.5 YHTEENSOPIVUUDEN ARVIOINTI MUIDEN YHTEISÖJEN 
POLITIIKKOJEN KANSSA 
4.5.1 Ympäristönsuojelu 
Koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1164/94 8 artiklassa säädetään, että hankkeiden on oltava yhteisön poliitikkojen, erityisesti 
ympäristön suojelua koskevan politiikan, mukainen. 
Euroopan unionin perustamissopimuksen 130r artiklassa määrätään ympäristöä koskevan 
yhteisön politiikan tavoitteista. Niihin kuuluu kolme laajaa teemaa: 
- Ympäristön säilyttäminen ja parantaminen 
- ihmisten terveyden suojelu 
- luonnonvarojen järkiperäinen käyttö. 
Ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa periaate- ja toimintaohjelmassa, joka julkaistiin 
neuvoston 1 päivänä helmikuuta 1993 annetussa päätöslauselmassa8 ja jonka toteuttaminen on 
puolivälissä, täsmennetään Euroopan unionin perustamissopimuksen 130r artiklassa 
määriteltyjä politiikan tavoitteita. Siinä keskitytään nykyisten, kulutusta ja kehitystä koskevien 
mallien muuttamiseen järkiperäisemmän luonnonvarojen hallinnon luomiseksi, jäteongelmien 
estämiseksi jne. Kysymys yhteensopivuudesta yhteisön ympäristöä koskevan politiikan kanssa 
on siis laajempi kuin pelkkä lainsäädännön valvonnan harjoittaminen. 
Asetettuja ympäristöalan tavoitteita toteutettaessa on välttämätöntä yhdistää ympäristönsuojelu 
muiden yhteisön politiikkojen käsitteeseen ja toteuttamiseen. Tämä seikka tuo 
soveltuvuusongelman piiriin kysymyksen, onko liikenteen infrastruktuureja koskevien 
hankkeiden pyrkimyksenä luoda ympäristöystävällinen liikennejärjestelmä. Käytännössä ennen 
kuin tehdään päätös koheesiorahastoa koskevasta hankkeesta, tukihakemuksesta on käytävä 
ilmi: 
- Mihin ympäristöä koskeviin tavoitteisiin hanke liittyy 
- miten hanke liittyy ympäristöä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamiseen 
- noudattaako hanke suunnitelmaa ja ohjelmaa, jotka liittyvät yhteisön politiikan tai sääntelyn. 
soveltamiseen. 
Liikenteen alan hankkeiden osalta arvio ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista on myös 
direktiivin 85/337/ETY säännösten mukainen. Erityistä huomiota on kiinnitetty direktiivien 
79/409/ETY ja 92/43/ETY mukaisesti hankkeisiin, joilla voi olla ympäristön kannalta 
merkittäviä välittömiä tai välillisiä vaikutuksia vaarantumiselle alttiilla alueilla. 
Jätevesien käsittelyä koskevien ympäristöalan hankkeiden osalta arviointi tapahtuu direktiivin 
85/337/ETY mukaisesti ja on myös luotu edellytyksiä direktiivin 91/271/ETY parametrien 
noudattamisen varmistamiseksi. Myös juomavettä koskeviin hankkeisiin voidaan liittää 
edellytyksiä direktiivin 80/778/ETY parametrien arvojen noudattamisen varmistamiseksi. 
8 EYVL N:o C 138, 17.5.1993, s. 1 
60 
Muiden alojen hankkeiden, kuten esimerkiksi jätteiden käsittelyn ja rannikkoalueiden 
kunnostuksen osalta tarkastetaan myös soveltuvuus asiaan liittyvän yhteisön politiikan kanssa. 
Soveltuvuuskysymystä ei esitetä ainoastaan ennen päätöksen tekemistä. Seurantakomitea 
valvoo, että ympäristöpolitiikkaa noudatetaan. Jos päätöksen vaatimuksia ei noudateta tai 
edellytyksiä täytetä, maksuja voidaan lykätä ja tukea voidaan vähentää tai se voidaan jopa 
peruuttaa. 
4.5.2 Yhteinen liikennepolitiikka 
Yhteisen liikennepolitiikan uudet tulevaisuudennäkymät käyvät ilmi komission tiedonannosta 
"Yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehitys" (KOM (92) 494). Sen tärkeimpiin osiin 
kuuluu perustamissopimuksen XII osastossa määritelty Euroopan laajuisten verkostojen 
politiikka, mutta myös välttämättömyys liittää ympäristötekijä liikenteen alan hankkeiden 
lähestymistapaan. 
Yhteinen liikennepolitiikka ottaa myös huomioon liikenteen toiminnallisten infrastruktuurien 
lisääntyneen tarpeen rajattomassa yhteisössä, mikä on seurausta siitä, että suuri osa nykyisistä 
verkostoista on tukkeutunut erityisesti yhteisön keskiosassa ja perusrakenteiden puutteet 
tuntuvat syrjäseutualueilla sekä niiden yhteyksissä yhteisön keskialueisiin. 
Euroopan laajuisten verkostojen kehitys ratkaisee joitakin ongelmia ja on suoraan yhteydessä 
yhteiseen liikennepolitiikkaan. Yhteisön osuus tässä asiassa näkyy suuntaviivoina, joiden 
tarkoitus on edistää tuntuvasti kahden sisämarkkinoihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen 
yhteenkuuluvuuteen liittyvän perustavaa laatua olevan tavoitteen toteuttamista. Verkostojen 
tarkoituksena on ensisijaisesti liittää eristäytyneet alueet, saarialueet ja syrjäseutualueet 
yhteisön keskusalueisiin. Tuen tavoitteet ja painopistealueet ja tukitoimenpiteiden tavoitteet 
tulee määritellä suuntaviivoissa ja ryhmittää yhteisön edun mukaiset hankkeet. Erityistä 
huomiota tulisi kiinnittää erittäin syrjäisiin alueisiin. 
Kaikki tämä näkyy yhteisessä kannassa (EY N:o 22/95), jonka neuvosto on antanut Euroopan 
laajuisten liikenneverkostojen kehitystä koskevista yhteisön suuntaviivoista. Siinä 
monivälinekuljetukset nähdään yhtenä ratkaisuna ympäristönsuojelun asettamiin pakotteisiin. 
Liikenteen eri muodot ja niitä koskevat hankkeet on huomioitu suuntaviivoissa soveltamalla 
menetelmää, jossa pyritään asteittaiseen liikennemuotojen toisiaan täydentävyyteen ja niiden 
yhdentymiseen. Hankkeiden ensisijaisuutta määriteltäessä on tärkeänä perusteena se, miten 
hankkeissa on otettu huomioon monivälinekuljetukset. 
Suuntaviivoissa määritellään Euroopan laajuisten verkostojen eri osat: 
a) Euroopan laajuinen tieverkko pitkine pää- ja sivuteineen on tärkein maanpinnalla kulkevan 
liikenteen edellytys. Verkon laajuus on 75 000 km, josta 20 000 km tulisi rakentaa seuraavien 
kymmenen vuoden kuluessa (valmiiksi). Noin 40 % töistä suoritetaan syrjäseutualueilla. 
b) Euroopan laajuisen rautatieverkon laajuus on valmistumisen jälkeen 73 000 km, josta 23 
000 km tulee suurelta osin yhdistettyjä kuljetuksia varten. 
Jos yhteisön keskusalueita koskeva päätavoite on liikenteen pullonkaulojen poistaminen 
kapasiteettia lisäämällä (merkinantolaitteistojen nykyaikaistaminen, ohikulkuväylien 
61 
rakentaminen jne.) syrjäseutualueilla tullaan painottamaan yleisten vaatimusten parantamista 
(laitteiden korvaaminen, sähköistäminen, uusien maiden välisten yhteyslinjojen rakentaminen, 
...). 
c) Satamilla on hyvin suuri merkitys maaliikenteen ja meriliikenteen välisenä yhdyselimenä. 
Meriliikenne muodostaa 90 % yhteisön ja muun maailman välisestä liikenteestä ja noin 35 % 
jäsenvaltioiden välisestä liikenteestä. Satamien merkitys on elintärkeä syrjäisille jäsenvaltioille. 
d) Alusliikenteen tieto- ia hallintoverkko koskee suoraan meriliikennettä, sillä se valvoo, 
järjestää ja johtaa sitä yhteisön vesillä ja siten parantaa sen varmuutta ja tehokkuutta ja 
suojelee ympäristöä ekologisesti vaarantumiselle alttiilla alueilla. Etelän syrjäiset valtiot 
(Kreikka, Espanja tai Portugali) ovat tulevaisuudessa suoraan verkon kehityskohteina. 
e) Euroopan laajuiseen lentokenttäverkkoon kuuluu noin 250 lentokenttää, jotka on valittu 
määrällisin perustein, mutta myös siksi, että ne toimivat tärkeinä yhteyspaikkoina sekä unionin 
ja muun maailman välillä että unionin sisällä ja ne yhdistävät myös kaikkein syrjäisimmät 
alueet. Jotta lentokenttäverkko kykenisi täyttämään tehtävänsä, suuntaviivoissa ehdotetaan 
ensisijaisiksi seuraavia toimia: 
- Lentokenttien kapasiteetin optimointi ja lisääminen 
- ympäristön tasapainon parantaminen (soveltuvuus ympäristön kanssa) 
- yhteydet muihin verkostoihin. 
Tarkemmin sanottuna lentokentät mahdollistavat etenkin syrjäseutualueiden yhteydet muuhun 
maailmaan. 
f) Lentoliikenteen valvonnassa käytävien tukkeutuminen johtuu erityisesti ilmatilan 
epätarkoituksenmukaisesta käytöstä sekä riittämättömästä liikenteenhallinnossa käytettävissä 
olevasta kapasiteetista. Lentoliikenteen hallintoverkoston asteittaisella toteuttamisella 
(liikennesuunnitelma, liikenteen valvonta- ja hallintolaitteistot) pitäisi lentoliikenteen 
tulevaisuudessa olla varmempaa ja tehokkaampaa. Sen puuttuessa nykyisin joidenkin 
syrjäseutualueiden kohdalla on täysi aukko. 
Edellä mainituin perustein määritellyille hankkeille perustamissopimuksessa suunnitellaan 
yhteisön tukea yhteisrahoituksena töille, joista jäsenvaltiot ovat vastuussa. Tukea myönnetään 
ensisijaisesti koheesiorahastosta, joka neljässä jäsenvaltiossa tukee liikennehankkeita, joita 
pidetään verkostojen kannalta yhteisenä etuna. 
Koheesiorahasto myötävaikuttaa siten hyvin suuressa määrin liikennealan hankkeiden 
toteuttamiseen eri muodoissa ja mahdollistaa perusrakenteiden puutteiden vähentämisen. 
Perusrakenteiden puutetta pidetään yhtenä syrjäseuduille tai niiltä tapahtuvan henkilöiden ja 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteenä. Rahastosta on tullut yksi yhteisön perustavan 
laatuisista välineistä Euroopan laajuisen verkoston kehittämisessä ja sen tavoitteen 
toteuttamisessa eli ympäristöä koskevan yhteisön politiikan mukaisen kestävän liikkuvuuden 
aikaansaamisessa. Tämä on tapahtunut siten, että on pyritty tukemaan eri liikennemuotoja 
koskevia hankkeita. 
62 
4.5.3 Julkiset hankinnat 
Jo vuosikertomuksessa 1993/1994 korostettiin yhteisön lainsäädännön määräysten 
noudattamista julkisten hankintojen alalla yhteisön rahoittamia hankkeita toteutettaessa. Tällä 
on hyvin suuri merkitys sisämarkkinoiden avoimuuden kannalta sekä taloudellisen ja 
sosiaalisen yhteenkuuluvuuspolitiikan moitteettoman harjoittamisen kannalta. 
Näitä sääntöjä valvottaessa on hyvin usein todettu, että hankkeista päättävien tahojen olisi 
välttämätöntä kokoontua yhteen, jotta asiakirjojen valmistelua, niiden seurantaa tällä alalla, 
täytäntöönpanon nopeutta ja yhteisön tekstien ymmärrettävyyttä voidaan parantaa. Julkisia 
hankintoja koskevat tiedot ovat kansallisia, alueellisia tai paikallisia ja valvonnan, jolla 
pyritään myös auttamaan päättäjiä, tulisi siten olla oikealla tasolla. Komissio harkitsee 
yksityiskohtaisesti tätä asiaa, joka tulee käsittelyyn vuonna 1996. 
Marraskuusta 1994 joulukuuhun 1995 tutkittiin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen 
noudattamisen osalta noin 200 uuden hankkeen rahoitusta koskeva asiakirja-aineisto (jotka 
koskivat yksittäisiä hankkeita tai hankeryhmiä). Vuonna 1995 jatkettiin vuodesta 1993 alkaen 
hyväksyttyjen hankkeiden valvontaa. Kaikkia päätöksiä ei ollut vielä tehty, joitakin päätöksiä 
oli muutettu ja kaikkia asiakirja-aineistoja ei ollut vielä esitetty. 
Kyseinen tutkimus johti kuten aikaisemminkin seuraavanlaisiin tilanteisiin: 
- Varauksettoman sopimuksen tekemiseen kaikissa niissä tapauksissa, joissa asiakirja-aineisto 
on jo todettu yhdenmukaiseksi julkisia hankintoja koskevien sääntöjen kanssa, 
- periaatesopimuksen tekemiseen, jollei myöhemmin suoritettavasta valvonnasta kaikissa 
niissä tapauksissa, joissa hankintamenettely tapahtuu rahoituksen myöntämisen jälkeen, 
muuta johdu, 
- rahoituksen myöntämistä koskevan päätöksen jäädyttämiseen kansallisten viranomaisten 
toimesta siihen asti, kun epäselvät kohdat on selvitetty, 
- rahoituksen eväämiseen, jos on havaittu, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ole 
noudatettu, 
- maksujen keskeyttämiseen silloin, kun hankkeiden toteutuksen aikana ilmenee julkisia 
hankintoja koskevia vaikeuksia. 
Lisäksi tukea voidaan pienentää ja se voidaan jopa lakkauttaa, jos yhteisön julkisia hankintoja 
koskevaa lainsäädäntöä rikotaan. 
Kansallista lainsäädäntöä, joka ei ollut yhteisön direktiivien mukainen, muutettiin vuosina 
1994/1995 tai sitä ollaan parhaillaan muuttamassa. Tämän ansiosta lainsäädännöllisten tekstien 
aiheuttamaa vääränlaista kehitystä on havaittu vähemmän. Asiakirja-aineistoa kyseisellä 
kaudella tutkittaessa havaittiin, että julkisia hankintoja koskevia yhteisön tekstejä oli tulkittu 
tai ymmärretty väärin. 
63 
4.5.4 Kilpailupolitiikka 
Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1164/94 säädetään, että kyseisen 
rahaston tukitoimenpiteiden on sovelluttava erityisesti kilpailupolitiikkaan. . 
Komissio on perustanut tähän tarkoitukseen sisäisen valvontamekanismin, jonka avulla on 
mahdollista tarkastaa, että rahastosta yhteisrahoitetussa toiminnassa noudatetaan yhteisön 
kilpailusääntöjä erityisesti valtion tukia koskevissa asioissa. 
Yleisesti ottaen tukitoimenpiteet aiheuttavat hyvin harvoin ongelmia, jotka aiheutuvat siitä, 
etteivät ne sovellu kilpailuoikeuteen. Tähän on osittain syynä se tosiasia, että kyseessä ovat 
useimmiten perusrakenteisiin liittyvät ohjelmat, jotka julkisia hankintoja koskevien 
ratkaisemissääntöjen rikkomista lukuunottamatta eivät anna yksittäisille yrityksille erityistä 
etua. Toisaalta tämä johtuu siitä, että rahaston tukitoimenpiteet kuuluvat yhteisön tavoitteisiin, 
joita ovat esimerkiksi yhteenkuuluvuus ja ympäristönsuojelu, jotka on otettu laajalti huomioon 
valtion tukiin sovellettavissa yhteisön teksteissä. 
Tämän vuoksi kilpailuun liittyvä yhteisön valvonta koskee pääosin perusrakenteiden avaamista 
kaikille tekniset ja juridiset edellytykset täyttäville toimijoille, jotka noudattavat liikenteen alan 
tukia koskevien perustamissopimuksen 77 ja 80 artiklaa. 
4.6 KOHEESIORAHASTON TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN VAIKUTUS 
4.6.1 Johdanto 
Komission on arvioitava koheesiorahaston tosiasiallinen tai ennakoitu taloudellinen vaikutus 
sekä yksittäisten hankkeiden osalta että yleisten tukitoimenpiteiden osalta. Kustannus-
hyötyarvio ja muut mikroekonomisen tason arviot ovat tärkeimmät hanketasolla käytetyt 
menetelmät erityisesti arvioitaessa ennakolta hankkeita, joille on haettu tukea. Komission 
hyväksymistä yleisistä menettelyistä on kerrottu edellä tässä vuosikertomuksessa (jakso 4.1.1). 
Jaksossa 4.6.2 annetaan lisätietoja tällä alueella suoritetuista töistä sekä joitakin alustavia 
tuloksia koheesiorahastosta viime aikoina rahoitetuista tutkimuksista. 
Yleisellä tasolla koheesiorahaston vaikutusta on tutkittava taloudellisen mallin tai mallien 
avulla. Ne ottavat rahaston tukitoimenpiteitä tutkittaessa huomioon alueen talouden tai 
kansantalouden. Näin voidaan hyväksyä sekä tukitoimenpiteiden kaikki taloudelliset seuraukset 
että kaikki talouden palautevaikutukset. Vuonna 1995 koheesiorahasto antoi tehtäväksi London 
School of Economies and Political Sciencelle näitä asioita käsittelevän suuren tutkimuksen 
tekemisen. Sen lopullista versiota odotetaan kesäkuuhun 1996 mennessä. Tutkimuksen 
päämääristä ja siihen osallistuneiden taloustieteilijöiden noudattamasta lähestymistavasta 
kerrotaan jaksossa 4.6.3. Siinä kerrotaan myös koheesiorahaston Espanjan makroekonomisia 
vaikutuksia koskevasta tutkimuksesta, joka suoritettiin Espanjan viranomaisten pyynnöstä ja 
koheesiorahaston rahoituksella vuonna 1995. 
Jaksossa 4.6.4 kerrotaan koheesiorahaston potentiaalisista työllisyysvaikutuksista saaduista 
alustavista merkeistä. 
64 
4.6.2 Hankkeiden taloudellinen arviointi 
Yleistä 
Koheesiorahaston tukihakemuksiin on liitettävä taloudellinen arvio, josta käy ilmi, että 
hankkeen odotetaan keskipitkällä aikavälillä aikaansaavan sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä, 
jotka ovat oikeassa suhteessa käytettyihin varoihin - asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artiklan 
4 ja 5 kohta. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeelta täytyy voida odottaa positiivista nettovoittoa 
ja siten yleisen taloudellisen hyvinvoinnin lisäämistä. Tähän tarkoitukseen on yleensä 
laadittava kustannus-hyötyarvio. Ympäristöalan hankkeiden kohdalla kustannus-hyötyarvion 
tulokset saattavat kuitenkin olla epätäydellisiä, jonka vuoksi voidaan hyväksyä muunlaiset 
kvantitatiiviset arviot, kuten kustannus-tehokkuus-analyysi tai monikriteerianalyysi. 
Hankehakemuksia tukevan kustannus-hyötyarvion ja muiden taloudellisten tutkimusten 
valmistelu on ensisijaisesti asianosaisten jäsenvaltioiden vastuulla. Komission on varmistettava, 
että sovelletut metodologiat ovat yleisesti hyväksyttäviä, tehdyt oletukset aiheellisia ja tulokset 
uskottavia. Näiden asioiden selvittämiseen voidaan pyytää apua ulkopuolisilta konsulteilta tai 
Euroopan investointipankilta. Jäsenvaltiot voivat saada koheesiorahastosta teknistä tukea 
muiden asiaan liittyvien tutkimusten rahoitukseen. 
Jäsenvaltiot ovat yleisesti ottaen selvinneet hyvin tukihakemusten yhteydessä esitettävien; 
kustannus-hyötyarvioiden tai muiden tutkimusten laatimisesta. Sekä tutkimusten määrä että 
laatu on parantunut koheesiorahaston olemassaoloaikana. Komissio on kuitenkin tietoinen 
lisäponnistusten tarpeellisuudesta tällä alalla ja on sen vuoksi ryhtynyt seuraaviin toimiin: 
- Antanut tehtäväksi liikenteen alaan erikoistuneelle taloustieteilijälle suorittaa liikenteen alan 
hankkeiden hakemuksia tukevia arviointimenetelmiä ja edellytyksiä koskevan tutkimuksen 
(lopullinen kertomus saatu elokuussa 1995) 
- rahoittanut Irlannin viranomaisten toimeksiantaman tutkimuksen, joka koskee 
koheesiorahastostarahoitetmjen ympäristöalanhan 
kertomus syyskuussa 1995) 
- myöntänyt teknistä tukea joillekin jäsenvaltioille erityisesti hankkeita koskevien 
valmistelevien tutkimusten laatimiseen, myös kustannus-hyötyarvioihin 
- suorittanut ympäristöalan hankkeiden etujen arvioinnissa hyväksyttyjen menetelmien 
sisäisen tarkastuksen. 
Liikennealan hankkeet 
Liikennealalla kustannus-hyötymetodologiat ovat yleensä hyvin kehittyneitä ja lähes yleisesti, 
hyväksyttyjä, joten ei ole hämmästyttävää, että kehitys on ollut suurinta tällä alalla. 
Asianosaisten jäsenvaltioiden hyväksymät menetelmät on kuvattu tutkimuksessa, jonka on 
koheesiorahastolle suorittanut professori Filippi Rooman yliopistosta. Tutkimuksen nimi on 
"Liikenteen alan hankkeiden arviointi ja 31 päivään joulukuuta 1994 mennessä hyväksyttyjen 
liikenteen alan hankkeiden vertailu". Tutkimuksen päämääränä oli parantaa koheesiorahaston 
yleistä liikenteen arviointiin liittyvien metodologioiden tuntemusta ja viime kädessä edistää 
rahoitettaviksi esitettyjen liikenteen alan hankkeiden järjestelmällisempää arviointia. EU:n 
sisäistä parasta käytäntöä koskevan tarkastelun lisäksi siinä tutkittiin yksityiskohtaisesti myös 
kyseisenkaltaisten hankkeiden tukemiseksi tehtyjä kustannus-hyötyarvioita. 
65 
Hankkeiden ennakoitu taloudellinen vaikutus käy ilmi alla olevasta taulukosta, jossa on 
31.12.1994 mennessä hyväksyttyjen 87 liikenteen alan hankkeen tulokset sekä arvioidun 
sisäisen tuottavuuden osalta että kustannusten ja hyötyjen suhteen osalta: 
Koheesiorahaston liikenteen alan hankkeiden arvioitu keskimääräinen sisäinen tuottavuus sekä 
kustannusten ja hyötyjen suhde 
•BassBaasasaasaaaBaBaaaaaaaaaaBSSBBsaaasBanBKBma 
Liikennemuoto Keskimääräinen sisäinen Keskimääräinen 
tuottavuus kustannusten ja hyötyjen 
suhde 
Maantiet 17J 2,92 
Rautatiet 12,2 ^92 
Lentokentät 1^4 ^02 
Satamat 10,8 (MJ2 
Muut 26^6 2,44 
Yhteensä 16,3 2,59 
Yllä olevat luvut antavat myönteisen kuvan koheesiorahastosta rahoitettujen liikenteen alan 
hankkeiden odotetusta taloudellisesta hyödystä ja ne heijastavat todennäköisesti myös sitä 
tosiasiaa, että rahoitetut liikenteen infrastruktuurit merkitsevät suurta parannusta aikaisempaan 
(epätyydyttävään) tilanteeseen. Tulokset ovat verrattavissa EAKR:n vuosina 1988-1993 
rahoittamia hankkeita koskevan tutkimuksen lukuihin9. 
Arviot on kuitenkin tulkittava huolellisesti, sillä lähestymistavat ja liikennemuodot vaihtelevat 
eri jäsenvaltioissa. Tutkimuksessa korostetaan, että nämä erot liittyvät ensisijaisesti 
jäsenvaltioiden arvioissa käytettyihin parametreihin ja olettamuksiin. Ne tekevät vertailevan 
arvioinnin ja hankkeiden asettamisen taloudelliseen tärkeysjärjestykseen vaikeaksi etenkin 
silloin, kun vertaillaan yhdistettyjä kuljetuksia. Tutkimuksessa suositellaan hankkeiden 
arviointia koskevien suuntaviivojen jakamista asianosaisille viranomaisille. Suuntaviivojen 
tulisi perustua käytännössä parhaiksi havaittuihin metodologioihin, jotka noudattavat 
esimerkiksi liikenteen pääosaston EURET-ohjelmasta10 ennalta huomioon otettuja suosituksia. 
9 200 tärkeää "Ensimmäisen sukupolven" hanketta koskeva uudistettujen 
rakennerahastojen tutkimus 1988-1993 - CSIL.in DG XVI:n arviointiyksikölle tekemä 
tutkimus 
10 EURET (European Research on Transport) 
66 
Ympäristöalan hankkeet 
Ympäristöalan hankkeiden taloudellista arviointia pidetään yleisesti erityisen vaikeana. 
Koheesiorahastosta rahoitetaan paljon erilaisia hankkeita, joilla pyritään parantamaan 
ympäristöä. Tällaiset hankkeet koskevat vesihuoltojärjestelmiä, jäteveden käsittelyä, 
yhdyskuntajätteiden tuhoamista, eroosion rajoittamista, uudelleenmetsittämistä, 
luonnonsuojelua, rantojen palauttamista jne. Näiden hankkeiden yhteinen ominaisuus on, että 
niiden suoralla "tuotannolla" ei ole markkinahintaa tai jos sellainen on (esimerkiksi 
vesihuolto), hinta ei täysin vastaa kyseisen tuotannon todellista taloudellista ja sosiaalista 
arvoa. Näillä hankkeilla on myös usein merkittäviä välillisiä terveyteen ja perusrakenteisiin 
kohdistuvia vaikutuksia, joiden määrää ja arvoa on vaikea arvioida. 
Edunsaavat jäsenvaltiot ovat ympäristöalan hankkeiden taloudellisissa analyyseissä pyrkineet 
aktiivisesti soveltamaan tarkoituksenmukaisia menetelmiä. Yleisimmin on käytetty kustannus-
hyötyarviota. Eräissä tapauksissa on pyritty määrittämään ympäristösuunnitelmilla suoraan 
aikaansaatujen etujen määrä ja arvo. Näitä etuja ovat parempi veden laatu, paremmat 
perusrakenteet tai paremmat virkistyskäyttömahdollisuudet. Joissakin tapauksissa on arvioitu 
mahdollisia välillisiä vaikutuksia esimerkiksi aikaansaatuun taloudelliseen kehitykseen. 
Monissa tapauksissa kyseisiä analyysejä on täydennetty etujen laadullisella arvioinnilla. 
Irlannin viranomaisille tehdyssä, koheesiorahastosta rahoitetussa tutkimuksessa kiinnitetään 
huomiota ympäristöalan vaikeuksiin ja tullaan johtopäätökseen, että vaikka alan hankkeiden 
arvioinnista on saatavissa yhä enemmän kansainvälistä kirjallisuutta, "ei ole vielä sovittu 
yleisesti sovellettavan metodologian standardeista". Tutkimuksen laatijat sanovat myös, että 
puuttuu analyyseissä tarvittavia perustietoja sekä kokemusta taloudellisten arviointitekniikkojen 
soveltamisesta. He ovat sitä mieltä, että lyhyellä aikavälillä on vaihtoehtojen puuttuessa 
käytettävä olemassa olevia rajallisia tietoja ja arvioitava etujen määrää aina kun on mahdollista 
käyttäen hyväksi aikaisempien tutkimusten tuotannon arviointimenetelmiä. Pitemmällä 
aikavälillä tutkijat suosittelevat tapauskohtaisesti päätettävien arviointimenetelmien (joihin 
liittyy etujen arviointi käyttäjäryhmätutkimusten avulla) käytön jatkamista, sillä kyseiset 
tekniikat ovat heidän mukaansa saaneet yhä laajempaa hyväksyntää ja "niistä voi tulla 
standardi tapa arvioida markkinattomia etuja". Vaikka tutkimuksessa keskityttiin vesihuoltoon 
ja jätevesien käsittelyyn liittyviin hankkeisiin Irlannissa, sen tärkeimpiä johtopäätöksiä voidaan 
soveltaa yleisemminkin. ' 
4.6.3 Yleiset sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset 
Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa vaaditaan myös komissiota toimittamaan 
säännöllisesti tiedot, joista käy ilmi "rahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus 
jäsenvaltioissa ja taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionissa". 
Tämä ei tarkoita ainoastaan yksittäisten hankkeiden tai hankeryhmien taloudellisten vaikutusten 
arviointia vaan myös laajempaa keskittymistä niihin vaikutuksiin, joita tuetuilla toiminnoilla 
on taloudellisiin muuttujiin kuten kasvuun, työllisyyteen ja kauppaan kyseisissä talouksissa. 
Se tarkoittaa myös pyrkimystä arvioida sekä hankkeiden täytäntöönpanovaiheen 
tukitoimenpiteiden lyhytaikaisia vaikutuksia kysyntään että toimintavaiheen keskipitkän ja 
pitkän aikavälin vaikutuksia tarjontaan. Kun kyseessä ovat liikenteen investoinnit, voidaan 
toisistaan erottaa esimerkiksi välittömästi tai välillisesti rakennusvaiheen aikana kasvaneet tulot 
ja lisääntynyt työllisyys. Toisistaan voidaan erottaa myös parantuneiden liikenteen 
67 
infrastruktuurien aikaansaamien ajan säästöjen, alhaisempien toimintakustannusten ja yleisen 
kilpailukyvyn parantumisen tuloihin, työllisyyteen, kauppaan jne. kohdistuva myöhempi 
vaikutus. Vastaavia vaikutuksia voidaan odottaa myös ympäristöalan investoinneilta, vaikka 
kuten jo todettiin, niiden arviointi on vaikeampaa eikä sitä monissa tapauksissa voida suorittaa 
kansallisen tuotannon perinteisillä toimenpiteillä. 
London School of Economicsissa tehty tutkimus 
Asetuksen yleisten vaatimusten täyttämiseksi London School of Economies and Political 
Sciencelle (LSE) annettiin heinäkuussa 1995 toimeksiannoksi tutkimus, jonka tarkoituksena 
on kehittää ja testata taloudellista mallia tai mallien sarjaa, jota on tarkoitus käyttää 
kvantifioimaan koheesiorahaston tukemien hankkeiden ja kokonaistukitoimenpiteiden kaikki 
sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. LSE:n ehdottama lähestymistapa on uudistava ja se 
perustuu uusimpien ekonometristen tekniikkojen soveltamiseen alueellisten muutosten ja 
kasvun suunnittelemiseksi. Sitä kuvataan "alueellista vaikutusta ja seurausvaikutuksia 
koskevaksi dynaamiseksi analyysiksi" ja siihen kuuluu eri alueiden ja eri ajankohtina 
toteutettujen hankkeiden taloudellisten vaikutusten selvittäminen. Monimutkaisten kysymysten 
selvittämiseksi käytetään kolmea erilaista suunnittelustrategiaa. 
LSE vastaa hankkeen hallinnosta ja huolehtii tietokannan luomisesta ja taloudellisesta 
suunnittelusta, mutta toimii tiiviissä yhteistyössä neljässä koheesiomaassa olevien 
tutkimusryhmien kanssa. Ne ovat: Instituto Valenciano de Investigaciones Economicas, 
Universidad de Valencia; Alueellisen kehityksen laitos, Panteionin yliopisto, Ateena; Centro 
de Investigacäo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), Universidade do Algarve 
ja Centre for European Economic and Public Affairs, University College, Dublin. 
Tutkimus edistyi hyvin vuonna 1995. Koheesiomaiden sekä niiden naapurimaiden tietokanta 
on suurelta osin valmis ja ensimmäinen suunnittelutyö on alkanut. Kirjallisuutta tarkasteleva 
ja lähestymistavan esittelevä osavuosikatsaus annettiin syyskuussa 1995 ja sitä seurasi toinen 
osavuosikatsaus marraskuussa 1995. 
Tutkimuksen työtä valvoo tarkasti ohjausryhmä, joka piti kokouksia heinä-, loka- ja 
joulukuussa 1995. Ryhmä koostuu seuraavien tahojen edustajista: koheesiorahaston osasto (DG 
XVI/E), DG XVI:n valvontayksikkö, DG II, DG XII, Eurostat ja LSE. Myös LSE:n 
yhteistyökumppaneina olevien muiden tutkimuslaitosten edustajia osallistuu kokouksiin 
käsiteltävinä olevien asioiden mukaan. 
LSE:n tutkimuksen lopullista versiota odotetaan kesäkuussa 1996. Sen tulosten odotetaan 
olevan sovellettavissa sekä rakennerahastojen tukitoimenpiteisiin että koheesiorahastoon. 
Koheesiorahaston makrotaloudellinen vaikutus Espanjassa 
Espanjan viranomaisten toimeksiantaman ja koheesiorahastosta rahoitetun, koheesiorahaston 
makrotaloudellista vaikutusta Espanjassa käsittelevän tutkimuksen lopullinen versio esitettiin 
marraskuussa 1995. Tutkimuksen lähestymistapana oli olemassa olevia taloudellisia malleja 
hyväksi käyttäen arvioida rahaston tukitoimenpiteiden yleisiä vaikutuksia Espanjan talouteen. 
68 
Vaikka koheesiorahaston varoilla tuetut kokonaisinvestoinnit muodostavat varsin pienen osan 
Espanjan kokonaisbruttokansantuotteesta tai kotimaan kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta, 
tutkimuksen laatija korostaa kuitenkin koheesiorahaston merkitystä julkisten viranomaisten 
investointipyrkimysten tukemisessa. Vuoden 1993 lukujen perusteella arvioidaan, että 
kyseisenä vuonna koheesiorahaston osuus keskus- ja alueellisten viranomaisten aiheuttamista 
liikenteen perusrakenteiden kustannuksista oli 12 % ja ympäristöalan kustannuksista 11 %. 
Vastaavat luvut ovat 18,5 % ja 29,1 %, mikäli huomioon otetaan ainoastaan 
keskusviranomaisten kustannukset. Näissä luvuissa rahaston nykyinen rahoitusosuus on 
aliarvioitu, kun otetaan huomioon Espanjalle myönnettyjen tukien määrän kasvaminen 
vuodesta 1993. 
Tutkimuksessa käytettiin kolmea erilaista mallia: panos-tuotos-malli, makrotalouden 
MOISEES-malli ja HERMIN-malli. Panos-tuotos-mallin avulla arvioitiin koheesiorahaston 
tukemien investointien yleinen ja sektorikohtainen vaikutus vuosina 1993-1999. Tulosten 
mukaan vaikutukset ovat suurimmat vuosina 1996-1999, jolloin koheesiorahaston vaikutus on 
noin 0,4 % Espanjan talouden BKT.sta ja kokonaistyöllisyydestä. Kyseisellä ajanjaksolla 
koheesiorahaston tuen arvioidaan olevan noin 50 000 miestyövuotta. Kirjoittaja arvioi, että 4 
miljoonan pesetan kustannuksilla luodaan keskimäärin yksi miestyövuosi. Panos-tuotos-mallien 
tavanomaiset varaukset on tehty ja erityisesti huomautetaan, että kyseisellä lähestymistavalla 
voidaan mitata ainoastaan koheesiorahaston rahankäytön tilapäisiä vaikutuksia. 
Tutkimuksessa suorittujen HERMIN-mallimrjerustuviensimulomtienmukaankoheesiorahaston 
vaikutus vuosina 1993-1999 voi olla vain alle 1 % Espanjan BKT:sta, kun yli 70 000 
työpaikkaa on riippuvaisia rahaston varojenkäytöstä vuonna 1999. Kuitenkin MOISEES-mallin 
mukaan vaikutus on pienempi. 
4.6.4 Tvöllisvvs 
Vaikka työllisyyden luominen ei ole koheesiorahaston nimenomainen tehtävä, rahasto 
edesauttaa kuitenkin merkittävällä tavalla työpaikkojen syntymistä koheesiomaissa sen käytössä 
olevien huomattavan suurten varojen avulla. 
Perusrakenteisiin kohdistuvat investoinnit sekä liikenteen että ympäristöalalla luovat talouksissa 
välittömästi tai välillisesti työpaikkoja. Työpaikkoja syntyy välittömästi rakennusteollisuudessa, 
mutta myös tutkimus-, suunnittelu- ja konsultointialalla. Välillisesti työpaikkoja syntyy 
rakennusalaa tukevien ja uusien työntekijöiden tarpeisiin vastaavien teollisuudenalojen ja 
palvelujen lisääntyneen kysynnän myötä. Näitä kysynnän vaikutuksia esiintyy lyhyellä ja 
keskipitkällä aikavälillä hankkeiden täytäntöönpanovaiheessa. Pitemmällä aikavälillä 
työpaikkoja syntyy myös hankkeiden toimintavaiheessa. Työpaikkoja syntyy rajoitetummin 
välittömästi, mutta pitkäaikaisia työpaikkoja syntyy välillisesti siinä määrin, että luodut 
perusrakenteet vähentävät tuotantokustannuksia ja parantavat yleisesti koheesiomaiden 
talouksien vetovoimaa ja kilpailukykyä. 
Ainakin joitakin näistä vaikutuksista voidaan arvioida varmuudella. Hankkeen täytäntöön 
panemisesta vastaavien henkilöiden kokemuksella rakennus- ja muuhun sitä'seuraavasta 
toiminnasta välittömästi syntyvien. työpaikkojen määrän laskeminen on verrattain 
yksinkertaista. Kaikissa koheesiorahastolle lähetetyissä hakemuksissa on mainittava vähintään 
hankkeesta välittömästi syntyvien työpaikkojen lukumäärä. Vuonna 1993 ja 1994 jätettyjä 
hakemuksia koskeva tutkimus osoittaa, että miljoonan ecun tuella syntyy liikennealalla 
69 
välittömästi keskimäärin 21 työpaikkaa (miestyövuotta) ja ympäristöalalla 26 työpaikkaa 
(miestyövuotta). Tutkimuksessa otettiin huomioon se, että hankkeet on toteutettu eri 
ajanjaksoina, ja myös äärimmäiset arvot jätettiin lukuun ottamatta. Esimerkiksi joissakin 
tapauksissa oli kysymykseen työpaikkojen syntymisestä annettu vastaukseksi koko hankkeen 
aikana luotujen työpaikkojen määrä, vaikka tukihakemus koski vain hankkeen osaa. 
Kun yllä maimttuja keskiarvoja sovelletaan koheesiorahaston vuodesta 1993 hyväksymiin 
tukiin, saadaan seuraavat alustavat tulokset: 
Arvioitu koheesiorahaston tuen varainen työllisyys 
miestyövuotta 
Vuosi 
1993 
1994 
1995 
YHTEENSÄ Välittömät 
työllisyys­
vaikutukset 
36 000 
44 000 
50 000 
130 000 Välilliset 
työllisyys­
vaikutukset* 
10 800 
13 200 
15 000 
39 000 Työllisyys­
vaikutukset 
yhteensä 
46 800 
57 200 
65 000 
169 000 
* kertoimeksi arvioitu 1,3 
Työllisyysarvioita on aina tulkittava varovaisesti ja erityisesti on huomattava, että edellä 
mainittujen lukujen tarkoituksena ei ole ilmaista koheesiorahaston luomien uusien työpaikkojen 
määrää tai nettovaikutusta työllisyyteen. Nettovaikutuksen johtamiseksi olisi välttämätöntä 
tehdä oletuksia siitä, miten pitkälle hankkeita olisi voitu toteuttaa ilman koheesiorahaston tukea 
ja miten paljon kyseisten talouksien muuta toimintaa on korvattu. Luvut ilmaisevat sen vuoksi 
ainoastaan bruttotyöllisyysvaikutuksen, jonka odotetaan olevan riippuvainen rahoitetuista 
hankkeista. 
On myös huomattava, että kyseiset työllisyysvaikutukset vaihtelevat huomattavasti eri aikoina 
hankkeiden luonteen mukaan. Yleisesti ottaen koheesiorahaston tuen täydet vaikutukset 
näkyvät todennäköisesti aikaviiveellä, mikä johtuu monien perusrakenteisiin liittyvien 
hankkeiden pitkäaikaisuudesta. 
Edellä olevassa taulukossa on käytetty standardikerrointa 1,3 mahdollisten välillisten 
työllisyysvaikutusten hahmottamiseksi. Tämä merkitsee sitä, että rakennusvaiheen aikana 
välittömästi syntyneet kolme työpaikkaa (miestyövuotta) luovat välillisesti yhden työpaikan, 
(miestyövuotta). Tämä on varovainen arvio ja voidaan todeta, että jäsenvaltioiden 
tukihakemuksissa välittömien ja välillisten työllisyysvaikutusten suhde on lähes 1:1. 
Työllisyysvaikutusten arviointi hankehakemusten perusteella on selvästi riittämätön esimerkiksi 
koheesiorahaston tukemien investointihankkeiden pitkän aikavälin työllisyysvaikutusten 
arvioimiseksi. Tämän vuoksi hankkeet on asetettava niille ominaiseen taloudelliseen yhteyteen 
ja niitä on tutkittava yhdessä muiden taloudelliseen kehitykseen vaikuttavien tekijöiden kanssa. 
Aikaisemmin mainitun London School of Economicsin tällä hetkellä suorittaman tutkimuksen 
70 
tarkoituksena on kyseisen tehtävän suorittaminen ja yleisten työllisyysarvioiden laatiminen 
vakaalta teoreettiselta pohjalta. 
Koheesiorahaston hakemuksista ja päätöksistä saadut tiedot tarjoavat edelleen rajoitetusti, mutta 
hyödyllisiä tietoja työllisyysvaikutuksista. 
4.7 KOORDINOINTI JA YHDENMUKAISUUS MUIDEN YHTEISÖN 
RAHOITUSVÄLINEIDEN KANSSA 
Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksen johdanto-osan kappaleessa mainitaan tarve 
koordinoida ympäristöalan ja Euroopan laajuisiin liikenneverkostoihin liittyvää 
koheesiorahaston, rakennerahastojen, EIP:n ja muiden rahoitusvälineiden kautta toteutettua 
toimintaa. Sen vuoksi komission on rakennerahastojen tavoitteita täytäntöön pannessaan 
varmistettava rahastojen tuen ja muiden rahoitusvälineiden, erityisesti koheesiorahaston 
varojen, tukien välinen koordinointi ja yhdenmukaisuus. Samanaikaisesti komission ori 
kuitenkin otettava huomioon toissijaisuuspariaate, joka tekee tarkoituksenmukaisen kansallisen 
strategian ja sen tavoitteiden suunnittelusta, sopivien hankkeiden valinnasta ja niiden 
toteuttamisesta ensisijaisesti jäsenvaltioiden velvollisuuden. 
Tämän velvollisuuden täyttämiseksi on otettu käyttöön useita määräyksiä ja menettelyjä. 
4.7.1 Rakennerahastot 
Rakennerahastoista erityisesti EAKR:ia ja vähäisemmässä määrin EMOTR:in ohjausosastoa 
voidaan myös pyytää tukemaan ympäristöalan ja Euroopan laajuisiin verkostoihin liittyviä 
hankkeita. Sen vuoksi on toteutettu toimenpiteitä kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi. 
Siihen liittyvä koordinointi tapahtuu koheesiorahastosta annetulla neuvoston asetuksella N:o 
1164/94. Asetuksen 9 artiklassa säädetään, että millinkään menopuolen momenttiin ei voida 
antaa samanaikaisesti rahaston ja rakennerahastojen tukea. Lisäksi siinä säädetään, että rahaston 
ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden myöntämän kokonaisavun määrä ei saa olla yli 90 
prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. 
Kun on kyse rakennerahastoista ja erityisesti EAKR:sta, edellä mainittu säädös ei kiellä useita 
rahoitusvälineitä tukemasta erikseen samaa tärkeää hanketta niin kauan kun on varmaa, että 
hankevaiheen kustannukset voidaan selvästi erotella ajankohdan ja luonteen mukaan. 
Joitakin menettelyihin liittyviä toimenpiteitä on toteutettu tarvittavan koordmoinnin täytäntöön 
panemiseksi. 
Komission tehtävä on ollut ensiksikin turvata yleinen koordinointi yhteisön tukikehyksiä 
valmisteltaessa, jotta voidaan kaksinkertaistaa tavoitteen 1 osalta ja koheesiorahaston käytössä 
olevien varojen maksusitoumukset neljän koheesiorahaston eduhsaavan valtion osalta niin kuin 
Edinburghin Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettiin. Yhteisön tukikehysten 
rahoitussuunnitelmissa on sen vuoksi, mainittu tarkasti koheesiorahastosta myönnetyt varat. 
Espanjassa väin osa maasta on oikeutettu tavoitteen 1 mukaiseen tukeen ja 7 950 miljoonaa 
ecua koheesiorahaston osuudesta vuosille 1993-1999 merkittiin yhteisön tukikehysten 
71 
tavoitteen 1 alueille. Toissijaisuus-ja yhteistyökumppanuuden periaatteen mukaisesti sopivien 
hankkeiden esittäminen kuuluu kansalliselle hallitukselle. 
Hanketason koordinointi vaatii myös yhä suurempaa huomiota, sillä rakennerahastot toimivat 
ensisijaisesti toimintaohjelmien kautta, kun taas koheesiorahastosta rahoitetaan yksittäisiä 
hankkeita tai hankeryhmiä. Tarkoituksenmukaisia koordinointimenettelyjä otettiin käyttöön 
rahastoa edeltäneen koheesion rahoitusvälineen toiminnan alkaessa sen varmistamiseksi, että 
esitettyjä hankkeita tai hankkeiden vaiheita ei ollut aikaisemmin esitetty rakennerahastoille. 
Rakennerahastojen toiminta on jatkunut myös koheesiorahaston perustamisen jälkeen. 
Tämä edellyttää pakollista rakennerahastoista vastaavien hallintoyksikköjen kuulemista ennen 
kuin komissio tekee päätöksiä tuen myöntämisestä koheesiorahastosta. Kyseiset hallintoyksiköt 
ovat suorittaneet tarkastuksia sen varmistamiseksi, että mitään menopuolen momenttia ei voida 
samanaikaisesti rahoittaa rakennerahastoista ja koheesiorahastosta. Nämä menettelyt ovat 
toimineet tähän asti hyvin, sillä rakennerahastoista vastaavien hallintoyksikköjen ja 
koheesiorahastosta vastaavan hallintoyksikön välillä ei ole ollut erimielisyyksiä. Komissio 
tutkii parhaillaan, kuinka kyseiset neljä jäsenvaltiota voisivat olla enemmän mukana tässä 
koordinoinnissa, sillä monivuotisissa toimintaohjelmissa yksittäisten hankkeiden valinta 
tapahtuu yleensä alueellisella tasolla. Harvinaiset riskitapaukset on karsittu eväämäliä 
hankkeilta koheesiorahaston tuki. 
Hallinnollisin järjestelyin on varmistettu, että kaksinkertaista rahoitusta ei esiinny. Jäsenvaltiot 
ovat joskus lähettäneet samaa hanketta koskevien eri vaiheiden hakemuksia kahdelle eri 
rahoitusvälineille, mutta tämä on täysin asiaan liittyvien säännösten mukaista. 
4.7.2 Euroopan laajuisten liikenneverkostojen talousarvion linja 
Neuvosto hyväksyi syyskuussa 1995 muodollisesti uuden varainhoitoasetuksen Euroopan 
laajuisten verkostojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä 
säännöistä11. Tässä asetuksessa määritellään oikeudellinen perusta EU:n rahoitustuen 
myöntämisestä TEN-verkostoille vuosina 1995-1999. Toisin kuin koheesiorahastosta annettu 
asetus, Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvää asetusta sovelletaan koko yhteisössä ja 
se kattaa kaikki kolme Euroopan laajuista verkostoa: liikenteen, energian ja teletoiminnan. 
Liikenneverkostot muodostavat kuitenkin suurimman osan kokonaistalousarviosta eli 1 785 
miljoonaa ecua 2 345 miljoonasta ecusta. Koska kyseisellä asetuksella tuetut liikennealan 
hankkeet voivat olla samanlaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet, koheesiorahaston 
osasto on ollut hyvin kiinnostunut uuden asetuksen sisällöstä ja on ollut hyvin perillä asetuksen 
valmisteluvaiheessa käydyistä keskusteluista. Koheesiorahasto on myös koordinoinut läheisessä 
yhteistyössä liikenneasioista vastaavan DG Vll.n kanssa Euroopan laajuisille verkostoille 
vuonna 1995 myönnettäviä tukia koskevaa talousarviota. 
Uusi asetus sallii yhteisön myöntää rahoitustukea Euroopan laajuisille verkostoille 
toteutettavuutta koskevien selvitysten, lainatakuiden tai korkotukien muodossa ja 
poikkeustapauksissa suoran investointituen muodossa. Ainoastaan yhteistä etua koskevat, 
Euroopan laajuisten verkostojen suuntaviivoissa yksilöidyt hankkeet ovat oikeutettuja tukeen, 
joka suuruus on yhteensä enintään 10 % kaikista investointikuluista (50 % toteutettavuus- ja 
11 Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 15.9.1995 
72 
muiden tutkimusten kuluista). Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvän asetuksen 5 
artiklan 4 kohdassa säädetään, että rahoitustukea "ei yleisesti ottaen ole tarkoitettu sellaisiin 
hankkeisiin tai hankkeiden vaiheisiin, jotka saavat rahoitusta muista yhteisön lähteistä." Tämä 
on melkeinpä enemmän rajoittava kuin koheesiorahastosta annetun asetuksen 9 artiklan 1 
kohta, jossa säädetään, että mihinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti 
rahaston ja rakennerahastojen tukea. 
Koheesiorahasto on alusta alkaen ollut läheisessä yhteydessä DG Vll.n kanssa 
johdonmukaisen lähestymistavan turvaamiseksi Euroopan laajuisia verkostoja koskeviin 
hankkeisiin ja niitä koskevien asetusten vaatimusten noudattamiseksi. Säännöllisten yksikköjen 
välisten keskustelujen lisäksi kaikki hankkeet, joille haetaan koheesiorahaston tukea, lähetetään 
kommentoitaviksi DG VILään ja kaikki päätösluonnokset, jotka koskevat rahoitustuen 
myöntämistä, lähetetään lausuntokierrokselle. DG VII puolestaan ilmoittaa koheesiorahastolle 
kaikki saamansa omaa budjettilinjaansa koskevat tukihakemukset ja ohjelmaehdotukset. 
Koheesiorahasto on myös osallistunut kaikkiin liikenteen infrastruktuurikomitean kokouksiin. 
Se on komission ja jäsenvaltioiden välinen, liikenteen budjettilinjalta tuettavien hankkeiden 
vuosiohjelmaa koskeva keskustelu- ja päätöksentekofoorumi. Vuonna 1995 kyseinen komitea 
uudistettiin Euroopan laajuisia verkostoja koskevan asetuksen mukaisesti ja sen nimi on 
nykyisin "Euroopan laajuisten verkostojen rahoitustuen komitea - liikenteen ala. Komitean 
ensimmäinen kokous pidettiin lokakuussa 1995, jossa hyväksyttiin komission ehdotus tuen 
myöntämisestä 92 liikenteen infrastruktuureja koskevalle hankkeelle ja tutkimuksille vuoden 
1995 talousarviosta, myös useille koheesiomaissa sijaitseville hankkeille. 
Koheesiorahaston käytettävissä olevien varojen erilaista määrää verrattuna Euroopan laajuisista 
verkostoista annetun varainhoitoasetuksen varoihin kuvaa hyvin se, että viimeksimainitun 
Euroopan laajuisten verkostojen liikenteen alan hankkeiden talousarvio EU:n kautta oli 240 
miljoonaa ecua vuonna 1995 kun taas koheesiorahaston maksusitoumusten kokonaissumma 
verkostoja koskeville hankkeille neljässä koheesiomaassa oli 1,1 miljardia ecua. 
4.7.3 LIFE-ohjelma 
LIFE-ohjelman (ympäristöalan rahoitusväline) yleisenä tavoitteena on tukea 
ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöön panemista rahoittamalla 
luonnonsuojelutoimenpiteitä ja ympäristöä tukevia toimenpiteitä. 
Joidenkin toimenpiteiden kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi koheesiorahasto osallistui 
vuonna 1995 säännöllisesti LIFE.n hallintokomitean kokouksiin ja näin on voitu varmistaa 
erityisesti se, että yhtään ohjelmasta rahoitusta saaneista hankkeista ei ole esitetty 
koheesiorahastolle. 
Vuoden aikana neuvostolle tehtiin esitys LIFE II -ohjelmaa koskevaksi asetukseksi. 
4.7.4 Euroopan investointipankki 
EIP toimii toisinaan voimakkaasti koheesiomaissa, erityisesti Espanjassa ja Portugalissa, 
rahoittaakseen hankkeita, joiden toiminta-alueet ovat samankaltaisia koheesion rahoitusvälineen 
kanssa. Olisi sopivaa perustaa järjestelmä erityisesti komission ja investointipankin välistä, 
jäsenvaltioiden esittämiä tukipyyntöjä koskevaa tiedonvaihtoa varten. 
73 
EIP:n kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyen on päätetty lähettää sille säännöllisesti luettelo 
kaikista koheesiorahastolle esitetyistä hankkeista ja kun EIP:n kanssa suunnitellaan 
yhteisrahoitusta, sille lähetetään täydellinen asiakirja-aineisto. Lisäksi järjestetään säännöllisesti 
kokouksia niiden ongelmien tunnistamiseksi, joita voi ilmetä yksittäisten hankkeiden kohdalla. 
EIP:n tavanomainen menettely on neuvotella komission ja koheesiorahaston kanssa silloin kun 
pankille on esitetty lainahakemus. 
Säännöllisen tiedonvaihdon avulla voidaan ensiksikin tarkastaa, että EIP:n lainojen 
enimmäismäärä ei ylity, ja avustusten ja lainojen tarkoituksenmukainen yhoUstäminen 
yhteisrahoitettujen hankkeiden osalta. 
4.7.5 ETA:n rahoitusjärjestelmä 
Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen12 mukaan ETA:n rahoitusjärjestelmä vastaa 
laajuudeltaan ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan läheisesti koheesiorahastoa, vaikka sen varat 
ovatkin huomattavasti pienemmät. Järjestelmä rahoitetaan ETA:n EFTA:an kuuluvien 
jäsenvaltioiden (Norja, Islanti ja Liechtenstein) varoilla sekä yhteisön talousarviosta, jolla 
korvattiin Itävallan, Ruotsin ja Suomen rahoitusosuus 1.1.1995 tapahtuneesta laajentumisesta 
alkaen. Näiden valtioiden osalta rahoituksesta vastaa EIP. Rahoitusjärjestelmästä myönnetään 
tukea toteuttamiskelpoisille suunnitelmille, jotka edistävät taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta Portugalissa, Kreikassa, Irlannin tasavallassa, Pohjois-Irlannissa ja 
tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla Espanjassa. 
ETA:n rahoitusjärjestelmän toimintajakso on viisi vuotta (1994-1999). Järjestelmä myöntää 
suoria avustuksia sekä lainojen korkotukia. Ensisijaisia ovat hankkeet, jotka kiinnittävät 
erityistä huomiota ympäristöön, liikenteeseen (mukaan, lukien liikenteen infrastruktuuri) ja 
koulutukseen. Sekä julkisin että yksityisin varoin rahoitettuja hankkeita voidaan toteuttaa. 
Yksityisen sektorin hankkeista etusija annetaan pienten tai keskisuurten yritysten 
alullepanemille hankkeille. Järjestelmän talousarvion suuruus on 500 miljoonaa ecua ja se 
muodostuu enintään 1,5 miljardin ecun suuruisten EIP:n lainojen avustuksista ja korkotuista. 
Mahdollisuus ETA.n rahoitusjärjestelmän ja koheesiorahaston toimintojen päällekkäisyyteen 
on selvästi olemassa sekä alojen että maantieteellisen kattavuuden vuoksi. Maantieteellisenä 
pääerona on se, että ETA:n rahoitusjärjestelmä kattaa Pohjois-Irlannin, mutta ei Espanjan 
tavoitteen 1 ulkopuolella olevia alueita. Alakohtaisesti ETA-järjestelmän kattavuus on 
laajempi, mutta sen avulla voidaan rahoittaa myös liikenteen infrastruktuurihankkeita ja 
ympäristöalan hankkeita, jotka ovat samankaltaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet. 
Käytännössä kuitenkin järjestelmän pienuus rajoittaa päällekkäisten toimintojen riskiä. Lisäksi 
ElP.n järjestelmän hallinnon osalta tekemien järjestelyjen tarkoituksena on nimenomaisesti 
turvata se, että tuetut hankkeet soveltuvat muihin yhteisön politiikkoihin ja ovat 
johdonmukaisia muiden rahoitusvälineiden kanssa. Koheesiorahastolla on sopimus EIP:n 
kanssa tietojen vaihdosta niiden hankkeiden osalta, joille on haettu tukea, sekä neuvojen 
antamisesta lainoin ja avustuksin yhteisrahoitettaviksi ehdotettujen hankkeiden osalta. 
Koheesiorahasto saa siten tiedot kaikista EIP:lle esitetyistä hankkeista, joille haetaan ETA:n 
rahoitusjärjestelmän tukea ja joille saatettaisiin hakea myös koheesiorahaston tukea. 
12 ETA-sopimuksen 116 artikla ja sen pöytäkirja 38 
74 . 
Vuonna 1995 ainoastaan Neo Ikonionin satamahanke Kreikan Pireuksessa sai lainoja ja 
avustuksia sekä koheesiorahastosta että ETA:n rahoitusjärjestelmästä. 
4.8 EIP:N TEHTÄVÄ HANKKEIDEN ARVIOINNISSA 
4.8.1 Pvrkimvs yhteistyön vakiinnuttamiseen 
Komission ja EIP jatkoivat koheesion rahoitusvälinettä koskevaa, 23 päivänä syyskuuta 1993 
allekirjoitettua yhteistyösopimusta koheesiorahaston osalta. Uusi puitesopimus allekirjoitettiin 
tässä tarkoituksessa 15 päivänä joulukuuta 1994 ja sen kesto on sama kuin koheesiorahastosta 
annetulla asetuksella eli vuoteen 1999. 
Puitesopimus noudattaa koheesiorahaston perustamisesta asti voimassa olleita yhteistyön 
periaatteita eli jatkuvaa tietojenvaihtoa, säännöllisiä kokouksia ElP.n kanssa, EIP:n 
asiantuntemukseen turvautumista sellaisten hankkeiden arvioinnissa, joille hankkeen alulle 
panija tai kansalliset viranomaiset pyytävät ElP.n/koheesiorahaston yhteisrahoitusta, sekä 
mahdollisuutta sellaisten hankkeiden arvioimiseen, joista on tehty vain yksi koheesiorahaston 
tukihakemus. 
Kun yhteistyösopimuksen täytäntöön panemisesta on nyt kulunut yli kaksi vuotta, yhteistyön 
laatu ja siitä saatu hyöty ovat edelleen ratkaisevia tekijöitä koheesiorahaston toimien 
arvioinnissa sekä parempien rahoituslähteiden yhdistelmien löytämisessä (avustukset ja lainat). 
4.8.2 Yhteistyön tulokset vuonna 1995 
Vuonna 1995 EIP arvioi 36 hanketta, joista neljä oli EIP:n/koheesiorahaston yhteisrahoittamia. 
Hankkeiden rahoituspyynnöistä 28 oli osoitettu EIP:lle ensimmäisiä kommentteja varten. EIP 
arvioi neljä hanketta perusteellisesti ja sen vuoksi oli välttämätöntä tutustua hankkeisiin paikan 
päällä hankkeesta vastaavien viranomaisten kanssa. 
Arvioiduista 36 hankkeesta 16 oli liikenteen alan hankkeita ja ne koskivat erityisesti satamien, 
lentokenttien ja rautateiden perusrakenteita. 
Ympäristöalan hankkeista arvioitiin 20 pääasiassa veden toimittamista, jätevesien käsittelyä ja 
yhdyskuntajätteitä koskevaa hanketta. 
Enemmistö EIP:n arvioimista hankkeista on laajoja, jonka vuoksi ne vaativat suuren osan 
koheesiorahaston määrärahoista. 
75 
5 LUKU 
SEURANTA JA VALVONTA 
5.1 SEURANTAKOMITEAT 
Koheesiorahastosta rahoitettujen toimien seurannan yhteydessä seurantakomiteat kokoontuivat 
jokaisessa edunsaajajäsenvaltiossa keskimäärin kahdesta kolmeen kertaa vuoden 1995 aikana. 
Nämä komiteat mahdollistivat usean hankkeiden hallintoa koskevan kysymyksen selventämisen 
ja ratkaisemisen. 
On kuitenkin huomattava, että yleensä kokousten hankkeita koskevat ajan tasalle saatetut 
seurantalomakkeet toimitettiin komissiolle myöhässä ja joskus epätäydellisinä. Koheesiorahasto 
on luonnollisestikin pyytänyt toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään huomiota tähän 
seikkaan ja kehottanut niitä korjaamaan tilanteen. 
Seurantakomiteat kokoontuivat seuraavasti: 
5.1.1 Espanja 
Kaksi seurantakomitean kokousta pidettiin vuonna 1995 Madridissa, 16 päivänä maaliskuuta 
ja 10 päivänä lokakuuta 1995. 
Niiden puheenjohtajana oli suunnittelusta vastaava pääjohtaja julkisesta rakentamisesta, 
liikenteestä ja ympäristöstä vastaavan ministeriön (MOPTMA) sekä sellaisten järjestöjen kuin 
IRYDA, ICOMA, MINER ja AENA avustuksella. 
Komission valtuuskunnan, jonka johtajana oli koheesiorahaston johtaja, muodostivat sen 
yksikön päällikkö, joka oli vastuussa Espanjaa koskevista hankkeista koheesiorahastossa, PO 
XI:n edustaja (ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu), PO XVI.E:n edustaja 
(aluepolitiikka ja koheesio), PO XX:n edustaja (varainhoidon valvonta), EIP:n edustaja ja 
Euroopan unionin Espanjan edustuston jäsen. 
Seurantakomitean kolmas kokous f 16 päivänä maaliskuuta): 
Tämän kokouksen aikana tuotiin esille tiettyjä näkökohtia, jotka koskivat julkisia hankintoja 
koskevien sopimusten tekomenettelyjä, kuten tiettyjen soveltuvien toimenpiteiden toteuttamista, 
joiden tarkoituksena on korjata tilanteita, jotka eivät ole tähän alaan kuuluvien direktiivien 
mukaisia, sekä yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka Espanjan viranomaiset aikovat antaa 
välttääkseen mahdollista kaksinkertaista rahoitusta eri rakennerahastoista. 
Keskustelun ansiosta on myös voitu täsmentää menettely niiden määrärahojen takaisin 
perimiseksi, joita ei ole sidottu hankkeisiin, joiden lopulliset kustannukset ovat alhaisemmat 
kuin arvioidut kustannukset. 
76 
Arvioitiin 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä toteutetut hankkeet. Komissio arvioi 
hankkeiden toteurumistasoa ja sen kehitystä suhteessa viimeiseen yleisesti tyydyttävään 
komiteaan, ottaen huomioon erityisesti sen, että vuoden 1994 marraskuun ja joulukuun aikana 
hyväksyttiin useita hankkeita. 
Kolme hanketta kuljetuksen alalla saatiin päätökseen, joko hankkeiden toteuttamisen tai 
rahoituksen osalta: hankkeet n:o 93.11.65.020 Majarabiquen eritasoliittymä; 93.11.65.031 El 
Hierron lentokentälle pääsy; ja 93.11.65.032 Tènerife Norten lentokenttä. 
Lisäksi keskusteltiin autonomisten alueiden ja paikallishallintojen mahdollisuudesta osallistua 
omien hankkeidensa hallintoon tai silloin, kun hankkeet koskevat niitä suoraan. Päätettiin, että 
Espanjan viranomaisten oli tehtävä erityisjärjestely, mutta että joka tapauksessa näiden 
hallintojen osallistuminen seurantakomiteoihin olisi kahdenvälisen neuvottelun säätelemää 
keskushallinnon, autonomisten alueiden ja paikallishallintojen välillä. 
Seurantakomitean neliäs kokous (10 päivänä lokakuuta): 
Komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavan pääosaston pääjohtaja avasi istunnon ja 
korosti hankkeiden paremman hallinnon, toimien paremman perusteltavuuden ja komission 
toiminnalle annettavan lisäarvon merkitystä. 
Edellisen kokouspöytäkirjan luonnos voitiin hyväksyä. Näin ollen päätettiin, että luonnosten 
muutokset voidaan esittää tilaisuuden tullen seurantakomitealle, mutta kustannusten 
tukikelpoisuutta koskeva päivämäärä vastaa Espanjan viranomaisten koheesiorahastolle 
esittämän muutosta koskevan kirjallisen pyynnön päivämäärää. 
Päätettiin myös, että alueelliset viranomaiset, autonomiset ja paikalliset alueet osallistuvat 
näiden hallintojen järjestämien hankkeiden hallintoon sekä hankkeisiin, joissa nämä hallinnot 
ovat suoraan osallisina. 
Ottaen huomioon näiden hankkeiden tulevan kehityksen, niiden määrän ja monimutkaisuuden, 
erityisiä alakomiteoita seurantaa varten voidaan ehdottaa autonomisille alueille ja paikallisille 
viranomaisille. 
Tutkimus jokaisen hankkeen toteuttamisen tilasta 30 päivänä kesäkuuta 1995 on tehty. 
Komissio otti puolestaan esille ongelman, joka liittyy hankkeiden toteuttamisen 
myöhästymiseen ympäristön ja liikenteen alalla. Useat hankkeet ovat itse asiassa kokeneet 
muutoksia suhteessa alkuperäisiin suunnitelmiin, joko niiden tukikelpoisten kustannusten, 
aikataulun tai rahoitustason osalta. 
Tietty määrä hankkeita, erityisesti liikenteen alalla, on saatu päätökseen. 
Komissio on esittänyt seuraavat havainnot eri kysymyksistä, jotka liittyvät hankkeiden 
tutkimiseen, niiden seurantaan ja hoitoon: 
- uudet tukihakemukset: valvotaan sitä, että lomakkeet on täytetty asianmukaisesti; 
- fyysiset osoittimet: niiden olisi oltava samanlaisia kunkin hanketyypin osalta ja vahvistettuja 
ennen päätöksen tekemistä; 
77 
- ryhmitellyt fyysiset osoittimet: ne olisi esitettävä hankekohtaisesti maksupyynnön 
yhteydessä; 
- seurantalomakkeet: koska kyse on ryhmästä hankkeita, lomakkeen mukana olisi oltava 
hankekohtainen erittely; 
- hankkeiden käyttöönotto: komission olisi osallistuttava rahoitettuja hankkeita koskeviin 
tärkeisiin tilaisuuksiin, kuten asetuksessa (EY) N:o 1164/94 säädetään. 
Seurantakomitean seuraava kokous on vahvistettu vuoden 1996 huhtikuun viimeiseksi viikoksi. 
5.1.2 Portugali 
Seurantatoimet edistyivät vuonna 1995, kuten komissio oli toivonut. Kolme seurantakomitean 
kokousta pidettiin vuonna 1995 seuraavasti, 13.3.1995, 17.7.1995 ja 26.1.1996. 
Nämä kokoukset pidettiin komitean sisäisen järjestyksen mukaisesti, joka hyväksyttiin 
30.6.1994 sen toisessa kokouksessa. 
Rahaston tehokkaan hallinnon perusvälineenä toimineet kokoukset sallivat erityisesti: 
- tiedonvaihdon eri kansallisten ja yhteisön osallistujien kesken rahastojen hoidon alalla; .. 
- tiettyjen rahaston toteutusta varten määriteltyjen sääntöjen tulkinnan kehittämisen ja 
mukautuksen; 
- toimien erittelyn eri aloilla; 
- jokaisen hankkeen toteuttamisen erittelyn ja ratkaisujen etsimisen mahdollisten kohdattujen 
vaikeuksien poistamiseksi, joista yleisimmät liittyvät päättymispäivän, rahoitustason ja 
hankkeiden fyysisen määrittelyn noudattamiseen; 
- tulevaisuudessa esitettävien hakemusten tutkiminen, erityisesti ympäristöön ja liikenteeseen 
liittyvien alojen voimavarojen "tasapainottamisen" kannalta. 
Ottaen huomioon hankkeen 94/10/65/005 - Tagejoen uusi ylitys Lissaboniin mentäessä -
tärkeyden, komissio on päättänyt erityisen sellaisen seurantakomitean luomisesta13, jolla on 
omat sääntönsä. Tämän vuoksi vuoden 1995 kuluessa erityinen seurantakomitea kokoontui 
kaksi kertaa, eli 18.7.1995 ja 26.10.1995. 
Nämä kokoukset mahdollistivat sisäisten sääntöjen laatimisen ja hyväksymisen, fyysisten 
osoittimien vahvistamisen komission vaatimusten mukaisesti, jotta se voisi arvioida hankkeen 
todellisen edistymisvaiheen. Tämä mahdollisti maksupyynnön vapauttamisen ei-automaattisen 
sitoumusosan osalta vuonna 1995. 
Komissio on antanut tiedoksi näissä tilanteissa, että se valvoo hyvin tarkasti tästä hankkeesta 
ympäristölle aiheutuvia seurauksia ja on painottanut asiaankuuluville elimille, erityisesti 
13 päätös K(94) 3905, 21.12.1994 
78 
CAO.Ue (Comissäo de Acompanhamento da Obra) ja CEMA:lle (Centra de Estudos e 
Monitorizaçao), että tuen myöntämispäätökseen sisältyviä ympäristölausekkeita on noudatettava 
tarkasti. 
Tarkastuskäynnin yhteydessä 26.10.1995 on järjestetty eri työmailla käynti. 
5.1.3 Kreikka 
Koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1995, eli 
maaliskuussa, heinäkuussa ja lokakuussa (liikenne) sekä marraskuussa (ympäristö). Syksystä 
lähtien koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea on ollut jaettuna kahteen osaan, jotka 
kokoontuvat erikseen, yksi liikennettä koskevien hankkeiden osalta, toinen ympäristöä 
koskevien hankkeiden osalta. 
Tämä komitea, jonka puheenjohtajana toimii valtiovarainministeriön pääsihteeri, muodostuu 
seitsemän muun koheesiorahaston toimiin liittyvän asianomaisen ministeriön pääsihteereistä, 
komission edustajista, eli koheesiorahaston ja komission muiden asiaankuuluvien osastojen 
ja pääosastojen edustajista, EIP:n edustajista, Kreikan ministeriöiden edustajista, 
kuntaryhmittymien ja yksittäisten kuntien edustajista, jotka toimivat rakennuttajina. 
Koheesiorahaston seurantakomitean sääntöjä on muutettu, jotta voitaisiin järjestää alueellisten 
ja paikallisten viranomaisten edustus (kaksi paikkaa) sekä työmarkkinaosapuolten edustajan 
mukanaolo. 
Komiteassa on tutkittu päätös- ja hankekohtaisia yhteenvetotaulukolta sekä hankekohtaisia 
kertomuksia. Komissio tutkii huolellisesti yhteisön politiikkojen noudattamista. Erityisesti 
suuriin hankkeisiin koheesiorahasto soveltaa Kreikan viranomaisten ja komission kesken 
julkisten hankintojen alalla sovittuja horisontaalisia suuntaviivoja; näitä ovat suurten 
hinnanalennusten valvonta ja alkuperäisten kokonaiskustannusten rajoissa pysytteleminen ilman 
perusteettomia lisäkustannuksia. 
Kun kyse on ympäristöpolitiikasta, Kreikan viranomaiset suhtautuvat myönteisesti ympäristöön 
liittyvien lupien myöntämiseen. Komissio on tutkinut rajoitetun määrän valituksia. Jok* 
tapauksessa koheesiorahasto vaatii yhteisön politiikan noudattamista tällä alalla ja liittää 
vaatimuksensa myöntämäansä rahalliseen tukeen. Se on myös keskeyttänyt maksamisen 
yksittäisissä tapauksissa. 
Mitä tulee hankkeiden fyysiseen ja rahoitukselliseen toteutukseen vuonna 1995, toteutus 
ympäristöalalla on tyydyttävää (keskimäärin 72 prosenttia marraskuussa). Pienien 
ympäristöhankkeiden osalta (hankkeiden vaiheet) keskimääräinen toteutus nousee 95 
prosenttiin marraskuussa. Suuri osa näiden hankkeiden ensimmäisistä vaiheista on saatettu 
päätökseen. 
Sitä vastoin liikenteen alalla ei vielä ole saavutettu haluttua tahtia. Viimeisen seurantakomitean 
lokakuulta olevien tietojen mukaan toteutus kuljetuksen alalla 33 prosenttia. Ottaen huomioon, 
että suuri määrä hankkeista on vapautettu ja siirretty - teiden osalta - vuoden loppuun, 
koheesiorahasto odottaa parempaa toteutusta tulevaisuudessa. Joka tapauksessa maksuja ei 
edelleen suoriteta Pathén ja rautatiehanlckeiden osalta. Näille hankkeille ei ole vielä nimitetty 
johtajaa. 
79 
Evinos-hankkeen erityinen seurantakomitea kokoontui kolme kertaa vuonna 1995, eli 
helmikuussa, heinäkuussa ja lokakuussa. 
Tämä hanke on ollut koheesiorahaston asiantuntijoiden tutkimusten ja fyysisen, rahoitukseen 
liittyvän ja teknisen seurannan kohteena. Neuvoa-antava koordinointikomitea, joka muodostuu 
kansainvälisesti maineikkaista henkilöistä, perustettiin valintojen ohjaamiseksi ja tämän 
hankkeen töiden jatkumisen varmistamiseksi. Hankkeen toteutus etenee normaalisti (100 
prosenttia tunnelista, yli 60 prosenttia padosta). Kiireellisimmät toimenpiteet on tehty, eli 
tekninen pato on rakennettu. Näin pääkaupungin vedensaanti on varmistettu keväästä 1995 
alkaen. 
5.1.4 Irlanti 
Irlannin valvontakomitea kokoontui kaksi kertaa, 23 päivänä helmikuuta ja 25 päivänä 
kesäkuuta. 
Komitean edustus pysyi samana kuin millaiseksi se sovittiin vuonna 1994, eli koheesiorahasto 
ja muut asiaan kuuluvat osastot tai pääosastot ja Irlannin hallituksen mmisteriöiden edustajat, 
jotka ovat vastuussa koheesiorahastolta tukea saavista talouden aloista, ja joille 
valtiovarainniinisteriö antaa käyttöön puheenjohtajan ja sihteeristön. EIP:a pyydettiin 
osallistumaan molempiin kokouksiin, mutta se ei kyennyt lähettämään edustajaa kumpaankaan 
tilaisuuteen. 
Komitean saamat tiedot olivat paljon paremmat verrattuna siihen, mitä oli saatavilla 
ensimmäisissä kokouksissa vuonna 1994, ja komitean työ oli paljon tuottavampaa ja 
onnistuneempaa. Hankkeiden osalta tapahtunut edistys on yleisesti ottaen tyydyttävää, vaikka 
komissio ilmaisikin huolestumisensa monien hankkeiden kuluja koskevan aikataulun uudelleen 
järjestämisestä ja kulujen siirtämisestä tuleviin vuosiin. Jokainen kokous myös paljasti tarpeen 
tehdä lukuisia muutoksia hankkeisiin, erityisesti päättymispäivien ennustamiseksi. 
Vuonna 1995 aiottiin pitää kolme seurantakokousta, jotka kuvastaisivat komission halua 
vahvistaa seurantatehtävää pitämällä joka vuosi kolme kokousta kahden sijasta, kuten oli ollut 
aikaisemmin. Irlannin viranomaiset olivat periaatteessa suostuneet tähän järjestelyyn. Vuoden 
kolmas kokous, jota oli suunniteltu joulukuun 12 päiväksi, siirrettiin kuitenkin vuoden 1996. 
alkuun valtiovarainministeriön pyynnöstä, joka mainitsi syyksi muut työkiireet. 
Komissio pyysi heinäkuun 25 päivän kokouksessa, että elinten, jotka olivat suoranaisesti 
vastuussa hankkeiden täytäntöönpanosta (useimmissa tapauksissa paikalliset viranomaiset), olisi 
oltava edustettuina komitean tulevissa kokouksissa. Vuoden 1995 lopussa Irlannin viranomaiset 
miettivät, mihin käytännön järjestelyihin olisi ryhdyttävä komission pyynnön täyttämiseksi. 
5.2 KOMISSION VALVONTATEHTÄVÄT 
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklan mukaisesti komissio on toteuttanut sarjan 
toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa toisaalta jäsenvaltioiden tukihakemuksiaan 
varten antamien ilmoitusten perusteltavuus, toisaalta koheesiorahaston taloudellista tukea 
saaneisiin hankkeisiin liittyvien hallinnollisten asiakirjojen ja tositteiden olemassaolo. 
80 
Valvontatehtävät jotka komission yksiköt ovat suorittaneet vuonna 1995 hyväksyttyjen 
hankkeiden hallinnon seurannan ja moitteettoman toteuttamisen yhteydessä, ovat seuraavat: 
5.2.1 Espanja 
Pääosasto XVI/E:n tehtävät 
Hankkeiden valvonta 3. - 7.4.1995: 
93/11/65/006: tie N 340 Adra 
93/11/65/016: tie N 234 tieosuus Gilet-Soneja 
93/11/61/081: vesihuolto, Aramon tunneli 
93/11/61/091 -096:PITMA 
091: jätevesien vähentäminen ja puhdistaminen 
092: oliiviöljyn valmistuksen yhteydessä syntyneen jäteveden poistaminen 
093: teollisuusjätteiden hoito 
094: käytettyjen öljyjen hoito 
095: säiliöiden pesuvesien talteenotto, lastiruumien pohjien puhdistaminen ja alusten 
puhdistaminen 
096: maaperän parantaminen 
93/11/65/024: Madridin ja Valencian välinen rautatielinja, rataosuus Fuente la Higuera-Jativa 
93/11/61/001: San Sebastianin vesien puhdistaminen 
93/11/61/021: Tajon eroosion valvonta 
Pääosasto XX/A:n tehtävät 
Hankkeiden valvonta 13. - 17.2.1995 ja 4 - 11.10.1995 
93/11/65/002: Rias Bajaksen moottoritie 
93/11 /65/018: Trinidadin ja Montagnatin välinen moottoritie 
93/11/61/097: metsien kehittäminen ja hyödyntäminen 
5.2.2 Portugali 
Pääosasto XVI-E:n tehtävät 
Hankkeen valvonta 14.3.95: 
93/10/65/025: IC17 CRIL, Algésin ja Buracan välinen tieosuus 
Hankkeiden valvonta 13. - 14.7.95: 
93/10/65/001: Pohjois-Portugalin rautatielinjan uudenaikaistaminen 
93/10/65/010 ja 93/10/65/031 : Beira-Aitan rautatielinjan uudenaikaistaminen 
Pääosasto XX-A:n tehtävät 
Hankkeiden valvonta 29.5. - 2.6.1995: 
93/10/65/011 : Lissabonin ulkoinen kehätie CREL 
93/10/61/001: Lissabonin vedenjakeluverkko 
93/10/61/012: Castelo do Boden kanavoinnin vahvistus 
81 
5.2.3 Kreikka 
Pääosasto XVI/E:n tehtävät 
21.-22.12.1994: 
Hankkeen 93/09/65/004 valvonta: Igoumenitsan sataman rakentaminen 
12. - 13.7.1995: 
Hankkeen 93/09/61/063 valvonta: Mytilinin vedenjakeluja viemäreiden rakentaminen 
16. - 17.8.1995: 
Hankkeen 93/09/61/008 valvonta: Krya Livadian suojeluja kehittäminen 
Pääosasto XX/A:n tehtävät 
Hankkeiden valvonta 23. - 27.10.1995: 
93/09/65/009: Evagelismos-Leptokaryan rautatielinjan kaksinkertaistaminen 
93/09/65/006: Paleofarsalos-Kalambakan rautatielinjan laajentaminen 
93/09/65/005: Pireuksen ja Pezaman välisen tien ohikulkutie 
93/09/61/070: Goulandris luonnonhistoriallinen keskus 
94/09/15/001 : Tekninen apu 
95/09/65/034: Pireuksen sataman ja Thirassion välinen rautatieyhteys 
94/09/65/004: Pireuksen, Ateenan ja Thessalonikin välisen rautatielinjan sähköistäminen 
5.2.4 Irlanti 
Pääosaston XVI-E tehtävät 
Hankkeiden valvonta 5. - 8. 9. 1995 
93/07/61/001 : Claran ja Raheenmoren suot 
93/07/61/031 : Wexfordin jätevedenpoistojärjestelmä 
93/07/61/039: Ballymountin jäteverkosto 
93/07/65/012: Belview'n sataman kautta kulkeva rautatielinja 
Tekniseen tutkimukseen liittyvät tehtävät jotka on suoritettu tieteellisten neuvonantajien 
avustuksella. Erityiset tehtävät hankkeiden ja/tai töiden teknisen edistymisen arvioimiseksi 
annettiin konsulteille, jotka on valittu tätä tehtävää varten asetuksessa säädetyn teknisen tuen 
mukaisesti. 
5.3. EIP:N ROOLI 
EIP:n roolista koheesiorahaston hankkeiden seurannassa säädetään nimenomaisesti neuvoston 
asetuksessa, jossa säädetään, että Euroopan investointipankilla on edustaja jokaiseen 
edunsaajajäsenvaltioon perustetuissa seurantakomiteoissa. 
EIP:n osallistuminen komiteoihin on ollut tehokasta. 
Pankki on toisaalta kutsuttu osallistumaan erityisiin seurantakomiteoihin, jotka on perustettu 
tai jotka tullaan perustamaan suurten hankkeiden seurantaa varten. Tämä osallistuminen on 
erityisen välttämätöntä, kun kyse on suurista hankkeista, joille se on myöntänyt lainoja. 
82 
Tämän asetuksessa säädetyn yhteistyön lisäksi EIP, jolla on hallussaan omat 
seurantamenetelmänsä niiden hankkeiden osalta, joita se rahoittaa, antaa komissiolle teknistä 
tukea niissä hankkeissa, joiden kulujen osittaisen rahoituksen se on jo varmistanut ja joiden 
osalta jäsenvaltio anoo lainan lisäksi tukea koheesiorahastosta. 
5.4 PETOS JA EPÄSÄÄNNÖNMUKAISUUDET 
Neuvoston asetuksen N:o 1164/94 12 artiklan mukaisesti edunsaajajäsenvaltioiden on 
toteutettava tarvittavat toimenpiteet epäsäännönmukaisuuksien estämiseksi ja ryhtyäkseen 
toimenpiteisiin niitä vastaan. Lisäksi niiden velvollisuuksiin kuuluu periä takaisin väärinkäytön 
tai laiminlyönnin vuoksi menetetyt varat. Yleinen sääntö on, että jäsenvaltioilta todennäköisesti 
myös peritään takaisin perusteettomasti maksetut määrät. 
Jäsenvaltiot ovat myös velvoitettuja ilmoittamaan komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka ne 
toteuttavat petoksen valvomiseksi ja estämiseksi. Niiden on ilmoitettava komissiolle erityisesti 
luoduista hoito- ja valvontajärjestelmistä ja saatettava komission saataville kaikki asiaan 
kuuluvat kansalliset valvontaa koskevat kertomukset. Hyväksymällä vuonna 1994 komission 
asetuksen N:o 1831/94 komissio antoi yksityiskohtaiset täytäntöönpanoa koskevat säännöt 
edunsaajajäsenvaltioiden koheesiorahastosta tapahtuvaan rahoitukseen liittyvien 
velvollisuuksien soveltamisesta. Tämä sääntöjen sarja koskee erityisesti tiedotusjärjestelmän 
järjestämistä epäsäännönmukaisuuksien osalta. Kannustaakseen jäsenvaltioita toimimaan 
komissio voi osallistua oikeudellisiin kustannuksiin, jotka jäsenvaltiolle aiheutuvat 
oikeudenkäynneistä, jotka koskevat perusteettomasti maksettujen määrien takaisin saamista. 
Vuonna 1995 komissio ei saanut yhtään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1164/94 mukaisesti 
hyväksyttyihin hankkeisiin liittyviä petosta tai epäsäännönmukaisuutta koskevaa kertomusta. 
Toisaalta komission paikan päällä tekemien tarkastusten aikana havaittiin 
epäsäännönmukaisuuksia ja hallinnollisia ongelmia. Komissio ei ole vielä täysin vakuuttunut 
siitä, että jäsenvaltiot ovat ymmärtäneet täydellisesti velvollisuuksiensa merkityksen edellä 
mainittujen asetusten yhteydessä. Komissio on siitä syystä alkanut järjestää tiedotusseminaareja 
lisätäkseen hallitusten tietoisuutta asioista ja kokemusten vaihtoa varten. Komissio tulee 
jatkamaan tätä tiedostuskampanjaa. 
5.5 VIREILLÄ OLEVAT OIKEUDENKÄYNNIT 
Komissio ei ole tietoinen petosta koskevista koheesiorahaston rahoituksen yhteydessä 
esiintyvistä epäsäännönmukaisuuksista ja perusteettomasti maksettujen summien 
takaisinperinnästä annettuun asetukseen (EY) N:o 1831/94 liittyvistä vireillä olevista 
oikeudenkäynneistä. 
83 
6 LUKU 
TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU 
TIEDOTUS- JA MAINONTATOIMENPITEET 
6.1 EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE TIEDOTTAMINEN 
Koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 14 artiklan 1 kohdan 1 
alakohdan mukaisesti komissio esittää tarkastelua ja lausuntoa varten rahaston toimintaa 
koskevan vuosikertomuksen Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle. 
6.1.1 Euroopan parlamentti 
Euroopan parlamentti on antanut kaksi päätöslauselmaa, ensimmäisen 29 päivänä kesäkuuta 
1995 koheesion rahoitusvälinettä koskevasta vuosikertomuksesta 1993/94 (KOM(95)l) ja 
toisen 5 päivänä maaliskuuta 1996 täydentävästä vuosikertomuksesta (KOM(95)222) vuoden 
1994 siltä osalta, jota rahoitusvälinettä koskeva kertomus ei kata. 
Niissä parlamentti on ilmaissut tyytyväisyytensä sekä rahoitusvälineen että koheesiorahaston 
täytäntöön panemiseen niiden luomisesta lähtien. Se on pitänyt erityisen myönteisenä kaikkien 
epäsäännönmukaisuuksien ja petosten puuttumista, talousarvion asianmukaista toteuttamista, 
Euroopan investointipankin osallistumista hankkeiden arviointiin ja seurantaan, ympäristöön 
liittyvän vesi- ja jätealan pitämistä kiireellisenä ja tärkeänä sekä liikenne- ja ympäristöalan 
välistä hankkeiden tasapainotetumpaa jakautumista, joka on voitu toteuttaa vuoden 1994 
kuluessa. 
Euroopan parlamentti on kuitenkin ottanut esille useita asioita, jotka ovat koskeneet erityisesti 
hankkeiden valintaa, seurantaa ja valvontaa sekä arviointia. 
Hankkeiden valinta: 
Hankkeet sijoittuvat tavoitteeseen 1 kuuluville Espanjan alueille: katso tämän kertomuksen 
jakso 4.7.1. 
Liikenteen ja ympäristön välinen tasapaino: komissio on pyrkinyt vähentämään epätasapainoa, 
joka ilmeni koheesion rahoitusvälineen ensimmäisen toimintavuoden aikana. Se osoitti tätä 
koskevan kirjeen koheesiövaltioille, ja vuoden 1994 jälkimmäisenä vuosipuoliskona jako 
kahden alan välillä tasapainottui. 
Komissio on lisäksi kiinnittänyt jäsenvaltioiden huomion maantieliikenteelle myönnettyyn liian 
suureen osuuteen. Edistääkseen rautatiekuljetuksia, joita koskevia hankkeita ei ole riittävästi, 
84 
koheesiorahasto järjesti osaltaan kesäkuussa 1995 rautatiepäivän, johon kutsuttiin teollisuuden 
edustajat ja edunsaajajäsenvaltioiden rautatieyhtiöt (katso tämän kertomuksen jakso 4.4). 
Maan eroosio ja aavikoituminen: komissio on täydellisen tietoinen vakavista ongelmista, joita 
liittyy maan eroosioon ja aavikoitumiseen. Tästä syystä vesihuolto on yksi sen 
painopistealueista. Useita tutkimuksia on rahoitettu erityisesti Iberian niemimaan vesihuollon 
osalta. 
Kaikkein syrjäisimmät alueet: komissio on valmis rahoittamaan koheesiovaltioiden esittämiä 
hankkeita, jotka sijoittuvat näille alueille, edellyttäen, että ne vastaavat Euroopan laajuisten 
verkostojen ensisijaisuusperiaatteita tai kuuluvat viidenteen ympäristöohjelmaan. Se on myös 
rahoittanut sekä liikenne- että ympäristöalan hankkeita erityisesti Madeiralla ja Kanarian 
saarilla. 
Seuranta ja valvonta 
Seurantakomiteat kokoontuivat useammin vuonna 1995 eli kaksi - kolme kertaa vuodessa. 
Suurten hankkeiden seurantaa varten luotiin erityisiä seurantakomiteoita. Säännöllisiä 
valvontatehtäviä suoritetaan kaikissa koheesiomaissa. (Katso tämän kertomuksen 5.1 ja 5.2 
jakso). 
Rahaston varojen käytön valvonnan varmistamiseksi komissio ja jäsenvaltiot ovat ottaneet 
käyttöön seurantajärjestelmän, joka mahdollistaa töiden edistymisen varmistamisen jokaista 
hanketta koskevien fyysisten ja rahoitukseen liittyvien osoittimien avulla. Näitä tietoja tutkitaan 
seurantakomiteoissa ja ne otetaan huomioon myönnettäessä jäsenvaltiolle varoja rahastosta. 
Jokainen hanke arvioidaan ennakolta sen taloudellisen perusteltavuuden ja sääntöjen ja 
yhteisön politiikkojen noudattamisen varmistamiseksi. Komissio hyötyy toimielintensä 
asiantuntemuksen ja EIP:n tuesta tässä tehtävässä. Varojen käyttöä valvotaan 
seurantakomiteoissa ja paikan päällä tehtävissä tarkastuksissa. 
Hankkeiden arviointi 
Hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin osalta (direktiivi 85/337/ETY), komissio 
varmistaa järjestelmällisesti, että säännöksiä on noudatettu ja tutkii jäsenvaltioiden antamia 
tietoja. Se myös suorittaa erityistarkastuksia (katso tämän kertomuksen jakso 4.3). 
Tekeillä on myös tutkimus hankkeiden kannattavuudesta ja niiden kyvystä synnyttää tuloja. 
Hankkeiden sosiaalis-taloudellista vaikutusta koskevan tutkimuksen suorittaminen on uskottu 
London School of Economicsille ja on julistettu rajoitettu tarjouspyyntö "saastuttaja maksaa" -
periaatetta koskevan tutkimuksen tekemistä varten. 
(Koheesiorahaston hankkeiden sosiaalis-taloudellinen vaikutus: katso tämän kertomuksen jakso 
4.6). 
6.1.2 Talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea 
Talous- ja sosiaalikomitea on 20 päivänä joulukuuta 1995 antanut lausunnon koheesion 
rahoitusvälineen vuosikertomuksesta 1993/1994 sekä koheesiorahaston täydentävästä 
vuosikertomuksesta 1994. 
i 
85 
Alueiden komitea antoi 21 päivänä syyskuuta 1995 omalta osaltaan lausuntonsa koheesion 
rahoitusvälineen vuosikertomuksesta 1993/1994. 
Useat Euroopan parlamentin jäsenten esiin tuomista näkökohdista, jollaisia on mainittu 
edellisessä kohdassa, vastaavat myös niitä, jotka on tuotu esiin kyseisissä kahdessa elimessä. 
Näiden yhteisten huomioiden lisäksi talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean jäsenet 
ovat erityisesti esittäneet hankkeiden valintaa, valmistaviin tutkimuksiin ja tekniseen apuun 
varattuja summia sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten 
kanssa neuvottelua koskevia huomioita. 
Hankkeiden valinta 
Yksi hankkeiden tärkeimmistä valintaperusteista on se, onko niillä merkittävää vaikutusta. 
Tämä koskee erityisesti laajuudeltaan pienempiä, mutta vaikutukseltaan merkittäviä hankkeita, 
jotka koheesiorahasto on täysin valmis rahoittamaan. Tämä tapahtuu tietysti rahaston sääntöjen 
mukaisesti ja ottaen huomioon sen tosiasian, että hankkeen vähimmäiskustannukset ovat 
periaatteessa kymmenen miljoonaa ecua. 
Koheesiorahasto ei ole virallisesti ilmoittanut hylättyjen rahoituspyyntöjä koskevien 
hankehakemusten määrää. Kun otetaan huomioon asiakirjojen tutkintaan kuluva aik^ 
tämäntyyppisten tilastojen paikkansapitävyys olisikin itse asiassa kyseenalainen. 
Voidaan kuitenkin todeta, että hankkeen hylkäämisen olennaisimmat syyt ovat olleet 
kustannusten tukikelpoisuuden puuttuminen, julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen 
noudattamatta jättäminen ja se, että hankkeet eivät noudata yhteisön ympäristöä koskevia 
direktiivejä. 
Valmistavat tutkimukset ja tekninen apu 
Varatut rahamäärät, vaikkakin vaatimattomat, ovat kuitenkin kolminkertaistuneet vuonna 1995 
vuoteen 1994 verrattuna. Komissio hyödyntää myös sisäisiä valmiuksiaan, mikä ei näy 
numerotiedoissa. 
Työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa neuvottelu 
Talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean jäsenten havainnot työmarkkinaosapuolten 
ja talouselämän osapuolten kanssa käydyistä neuvotteluista on otettu huomioon. Jäsenvaltiot 
ovat yhdistäneet tehokkaasti neljän koheesiomaan seurantakomiteoissa kuntien ja alueiden 
edustajia, kuten komissio on vaatinut. 
Tässä yhteydessä koheesiorahasto järjesti asianosaisten kuulemisen, jonka tarkoituksena oli 
ottaa vastaan ehdotuksia ja näkökohtia ja näin ottaa asianosaiset paremmin huomioon. 
Neuvoteltaessa kansallisten talous- ja sosiaalikomiteoiden kanssa kansallisten 
painopistealueiden määrittelemiseksi komissio sitä vastoin arvioi, että tältä osalta päätösvalta 
kuuluu jäsenvaltiolle. 
86 
6.2 JÄSENVALTIOILLE TIEDOTTAMINEN 
Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1164/94 säädetään 14 artiklan 
1 kohdan 3 alakohdassa jäsenvaltioille tiedottamisesta rahaston toimien osalta. Komission 
poliittisten sitoumusten perusteella koheesiorahasto järjestää puolivuosittain tiedotuskokouksia 
jäsenvaltioille. 
Kaksi kokousta järjestettiin 7 ja 8 päivänä joulukuuta 1995, joiden aikana jäsenvaltiot saivat 
kyseistä tarkoitusta varten faktatietoja. 
6.3 TYÖMARKKINAOSAPUOLILLE TIEDOTTAMINEN 
Kaksi kokousta järjestettiin myös työmarkkinaosapuolten aloitteesta (talous-ja sosiaalikomitea, 
Julkisten yritysten Euroopan keskus, EUROCHAMBRES ja EY:n teollisuuden ja 
työnantajajärjestöjen liitto) 17 päivänä helmikuuta ja 12 päivänä lokakuuta 1995, jotta ne 
voisivat seurata koheesiorahaston toimia, valittuja hankkeita,, liikenteen infrastruktuurien ja 
ympäristöalan hankkeiden välistä jakaumaa sekä saada laajan käsityksen koheesiorahaston 
hankkeiden kehityksestä. 
6.4 ASIANOSAISTEN TAHOJEN TIEDOTUSKOKOUKSET 
6.4.1 Asianosaisten kuuleminen 
Komissaari Wulf-Mathiesin aloitteesta komissio on aloittanut asianosaisten tahojen kuulemisen 
varmistaakseen paremmin koheesiorahaston täytäntöönpanon tehokkuuden sekä sen hallinnon 
suuremman avoimuuden. 
Koheesion rahoitusvälinettä koskevan kyseisen kuulemisen aikana saatavilla olevan 
vuosikertomuksen 1993/1994 jakelu on ollut laaja. Sen tarkoituksena on ollut kansalaisten ja 
asianosaisten tahojen koheesiorahaston toimintaa koskevien tietojen lisääminen ja noudatettua 
politiikkaa koskevan keskustelun kannustaminen. 
Kyseisen kertomuksen perusteella alueellisten ja paikallisten toimitahojen osallistuminen on 
ollut ennakoitua vähäisempää. Koheesiorahasto on tutkinut näitä näkökohtia ja on ottanut 
asialliset huomautukset huomioon hallinnossaan. 
6.4.2 Rautatiepäivä 
Rautatiealaa koskevien hankkeiden edistämiseksi koheesiorahasto järjesti 26 päivänä kesäkuuta 
1995 Brysselissä "Rautatiepäivän", johon osallistuivat koheesiovaltioiden rautatieyhtiöiden ja 
alan teollisuudenalojen ja järjestöjen edustajat sekä komission yksiköt. Tämän kokouksen 
aikana neljällä rautatieyhtiöllä oli mahdollisuus esitellä lyhyen ja pitkän aikavälin 
investointisuunnitelmansa ja määritellä ensisijaiset valintansa toteutuksen, varusteiden ja 
materiaalin osalta. Muun muassa kysymys pääsystä Iberian niemimaalle, jossa ongelmallista 
on se, että raiteet siellä poikkeavat muiden Euroopan maiden standardeista, sekä luotijunat ovat 
synnyttäneet laajan ja kiinnostavan keskustelun. 
87 
6.4.3 Tiedotuskokoukset 
Toisistaan voidaan erottaa kahdentyyppisiä koheesiorahaston järjestämiä tiedotustoimia: 
rahaston aloitteesta sekä komission valtuuskuntien ja valiokuntien avustuksella järjestetyt 
tiedotustoimet sekä eri toimielinten aloitteesta järjestetyt tiedotustoimet. 
Niiden ohjelmat ovat lähes samat eli asioita esitellään ja selvitetään kahden tunnin ajan 
erilaisten audiovisuaalisten materiaalien avulla. Tätä joko seuraa tai edeltää lehdistökonferenssi. 
Osanottajien käytössä ovat myös koheesiorahastoa koskevat ja sen olemassaolon syistä, 
toiminnasta ja rahoitetuista hankkeista kertovat asiakirjat. Erityisiä tiedotuspyrkimyksiä on 
toteutettu komissiossa ja Euroopan unionin muissa toimielimissä. 
Seuraavat kokoukset pidettiin vuonna 1995: 
Sevilla, 14.3.1995 
Seminaari aiheesta "Euroopan unionin rahastot: rakennerahastot ja koheesiorahastot", joka oli 
tarkoitettu liike-elämän ja valtionhallinnon edustajille, järjestettiin Junta de Andalucian, 
Consejeria de Economia y Haciendan aloitteesta. Siihen osallistui noin 70 henkilöä. 
Bryssel, 23.3.1995 
Société Générale de Développementin kanssa Eurobudget 95 :n yhteydessä järjestettiin 
konferenssi kaupan mahdollisuuksista Euroopan unionin vuoden 1995 talousarvion puitteissa. 
Tässä yhteydessä esiteltiin koheesiorahasto noin 150 teollisuuspiirien ja liike-elämän 
edustajalle sekä jäsenvaltioiden virkamiehille. 
Thuin, 24.3.1995 
Euroopan instituutioista järjestetyn kurssin yhteydessä Thuinin valtionoppilaitos järjesti 
konferenssin, jonka nimi oli "Euroopan instituutioiden kehitys: konkreettinen esimerkki 
Maastrichtin sopimuksen soveltamisesta". Koheesiorahasto toimi malliesimerkkinä yleisölle, 
joka koostui noin neljästäkymmenestä lukioasteen oppilaasta. 
Bryssel, 28.3.1995 
Aluepolitiikkaa ja koheesiota käsittelevän pääosaston XVI aloitteesta koheesiorahastoa esiteltiin 
paikallisten viranomaisten Euroopan huippukokouksessa, joka pidettiin Brysselissä 27 - 29 
päivänä maaliskuuta 1995 Directorian yhteydessä. Yleisö koostui noin 125:stä alueellisten ja 
paikallisten viranomaisten sekä Keski- ja Pohjois-Euroopan maiden edustajasta. 
Pariisi, 5.4.1995 
SNBATI (Syndicat National du Béton Armé, des Techniques Industrialisées et de l'Entreprise 
Générale, teräsbetonialaa, teollisuustekniikoita ja yleisiä yrityksiä koskeva keskusjärjestö) 
järjesti yhteistyössä Entreprises Equipement-Francen kanssa koulutus- ja tiedotuspäivän 
koheesiorahastosta ja yritysten osallistumisesta Euroopan julkisiin hankintoihin noin 40:lle 
rakennusalan ammattiyhdistyksen jäsenelle. Tämä koulutuspäivä järjestettiin Fédération 
Parisienne du Bâtimentissa (Pariisin rakennusalan liitto). 
88 
Ateena, 8.5.1995 
Euroopan unionin Kreikan teollisuus- ja kauppakamari järjesti yhteistyössä Pireuksen 
teollisuus- ja kauppakamarin kanssa koheesiorahastoa käsittelevän tiedotusseminaarin, joka oli 
tarkoitettu Kreikan teollisuuden edustajille. Sataviisikymmentä asianosaisten ministeriöiden 
jäsentä ja edustajaa osallistui tähän tilaisuuteen. 
Wien, 6.6.1995 
Euroopan integraation ja kauppapolitiikan yhteydessä Itävallan kauppakamari esitteli 
koheesiorahastoa liikemiehille, ministeriöille ja Itävallan ammattikunnille, joita edusti noin sata 
henkilöä. Erityisesti korostettiin niitä suotuisia taloudellisia vaikutuksia jäsenvaltioiden 
teollisuuden aloille, jotka aiheutuvat koheesiorahaston edunsaajamaiden osallistumisesta 
julkisiin hankkeisiin. 
Bryssel, 23.6.1995 
Tiedotusta, viestintää, kulttuuria ja audiovisuaalista alaa käsittelevän pääosaston X ja 
jäsenvaltioissa sijaitsevien komission lehdistö- ja tiedostustoimistojen järjestämien 
tiedotustoimien yhteydessä pidettiin koheesiorahastoa koskeva tiedotustilaisuus 
kaupunginjohtajille, lehtimiehille ja Portugalista tulleille neuvonantajille. Osanottajia oli noin 
25. 
Lontoo, 11.7.1995 
"Waterfront Conference Company" kutsui koheesiorahaston esittelemään toimintaansa 
seminaariin, joka käsitteli eurooppalaista rahoitusta merisatamien kehittämiseksi. Keskeisenä 
teemana oli satamien perusrakenteiden ja ylärakenteiden rahoitus julkista rahoitusta koskevien 
politiikkojen yhteydessä. Noin 100 satamaviranomaisten ja muiden asianosaisten ryhmien 
edustajaa osallistui tilaisuuteen. 
Milano, 15.9.1995 
La Confidustria Lombardiasta järjesti tiedotusseminaarin koheesiorahastosta jäsenilleen ja 
asianosaisille teollisuudenaloille. Etupäässä painotettiin taloudellista hyötyä, jota nämä 
yritykset voivat saada osallistuessaan julkisiin tarjouskilpailuihin koheesiorahaston 
edunsaajavaltioissa. Noin 30 henkilöä osallistui tähän seminaariin. 
Barcelona, 3.10.1995 
Patronat Catala pro Europa järjesti koheesiorahastoa käsittelevän seminaarin jäsenilleen ja 
niille katalonian julkisille viranomaisille, jotka todennäköisesti hyötyvät koheesiorahaston 
rahoituksesta. Osanottajia oli noin 25. 
Bryssel, 27.11.1995 
World Wide Fundiri Euroopan poliittisia kysymyksiä käsittelevän toimiston järjestämän 
Euroopan unionin rakennerahastoista pidetyn konferenssin yhteydessä koheesiorahasto esitteli 
toimintaansa noin sadalle asiantuntijalle ja alueelliseen kehitykseen liittyvälle toimitaholle 
89 
kansallisen, alueellisen ja paikallisen hallinnon tasolla sekä teollisuudenalojen, 
ammattiyhdistysten, maanviljelijöiden, sosiaali- ja kuluttajaryhmien edustajille. 
6.5 VARAINHOITOA KÄSITTELEVÄ SEMINAARI 
Barcelona, 2. - 3.10.1995 - Kyseessä oli koulutustapahtuma, joka oli tarkoitettu 
koheesiorahaston Espanjassa rahoitettujen hankkeiden rahoituksesta vastaaville johtajille ja 
tarkastajille. Se järjestettiin yhteistyössä pääsihteeristön yhteydessä toimivan UCLAF:in kanssa 
(Unité de Coordination de la Lutte Anti-Fraude, petosten torjunnan koordinointielin). Läsnä 
oli 150 henkilöä eri ministeriöistä, mukaan luettuina talousministeriö, julkisten töiden 
ministeriö, liikenne- ja ympanstöministeriö (MOPTMA), maatalousministeriö, 
valtiovarainministeriö ja sisäasianministeriö. Myös 17 yli 500 000 asukkaan autonomista 
aluetta ja kuntaa osallistui. 
6.6 KOMISSIONALOITTEESTATOTEUTETUTMAINONTATOIMENPITEET 
6.6.1 Päätösten julkaiseminen 
Tärkeimmät tiedot hyväksytyistä hankkeista julkaistaan kaikissa kieliversioissa Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä, sellaisina kuin niistä säädetään rahastosta annetussa 
asetuksessa. Jokaisen hankkeen tärkeimmät tiedot on liitetty tähän kertomukseen. (Liite N:o 
1). 
6.6.2 Tiedotustoimet 
Barcelonan Ciutat Vellaan suuntautuneen tarkkailu- ja seurantakäynnin yhteydessä 4 päivänä 
lokakuuta 1995 koheesiorahasto sai paljon julkisuutta lehdistössä ja televisiossa. Tämä 
toteutettiin yhteistyössä Espanjan keskushallinnon, Katalonian autonomisen alueen ja 
Barcelonan kunnan kanssa. Kyseisen hankkeen merkitys on itse asiassa suuri ja se muodostaa 
lajissaan mallin taloudellisen ja sosiaalisen koheesion perusteiden soveltamisesta ja 
kaupunkiympäristön suojelusta. 
Kyseinen käynti mainittiin viidesti televisiouutislähetyksissä saman päivän aikana Barcelonan 
TV2-kanavalla, Katalonian TV3:ssa ja TV4:ssä. Dokumentti tästä laajasta hankkeesta oli 
viidentoista minuutin "Giravolt" -lähetyksen aiheena TV2:ssa. Koheesiorahaston johtajan ja 
Katalonian autonomisen alueen ympäristöministerin haastattelu esitettiin myös 
koheesiorahastoa koskevassa "El Medi Ambent" -ohjelmassa kanavalla TV3. 
"La Vanguardia" -sanomalehti omisti taloussivuillaan puoli sivua koheesiorahastolle 
sunnuntaina 8 päivänä lokakuuta 1995, ja noin kahdeksassa paikallislehden kirjoituksessa 
kerrottiin käynnistä ja kommentoitiin sitä. 
Lisäksi Madridissa järjestettiin lehdistökonferenssi 10 päivänä lokakuuta 1995 neljännen 
seurantakomitean kokouksen yhteydessä, jonka tuloksena asianosaisille välitettiin virallinen 
lehdistötiedote komission Espanjan lehdistö- ja tiedotustoimiston kautta. 
Espanjassa toteutettiin suurta yleisöä varten myös video siellä rahoitetuista hankkeista. 
90 
Näiden erityisten lehdistötoimien lisäksi julkaistiin: 
- lehdistötiedotteet hankeryhmien hyväksymisen yhteydessä, 
- yleinen tiedote vuoden lopussa tehdystä tilinpäätöksestä. 
6.6.3 Koheesion rahoitusvälineen ja koheesiorahaston vuosikertomus 1993/1994 
Tätä kertomusta on painettu suuri määrä ja sen voi saada joko aluepolitiikkaa ja koheesiota 
käsittelevän pääosaston painatuskeskuksesta tai koheesiorahaston johtokunnasta. 
6.7 JÄSENVALTIOIDEN TOTEUTTAMAT TOIMET 
6.7.1 Yleistä 
Jäsenvaltioilla on velvollisuus toteuttaa mamontatoimenpiteitä koheesiorahaston rahoittamien 
hankkeiden yhteydessä. 
Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on tiedottaa kansalaisille yhteisön varojen 
käyttötarkoituksesta ja korostaa yhteisön merkitystä sellaisten hankkeiden rahoituksessa, joilla 
on tärkeä vaikutus kyseisten maiden talouteen. 
6.7.2 Luonnos mamontatoimenpiteitä koskevaksi komission päätökseksi 
Valmisteltavana on luonnos päätökseksi, jonka malli on saanut vaikutteita rakennerahastoihin 
sovellettavasta päätöksestä. Sekä komission että jäsenvaltioiden osuutta tiedotus- ja 
mainontatoimenpiteiden toteuttamisessa korostetaan. Se on lähetetty Euroopan parlamentille, 
kuten koheesiorahastosta annetun asetuksen 14 artiklassa säädetään. 
6.7.3 Mainontamenetelmät 
Mainontamenetelmät, joita jäsenvaltioiden on käytettävä, ovat seuraavat: 
- Sellaisten helposti näkyvien kylttien asettaminen, joista käy ilmi koheesiorahaston tuen 
suuruus, 
- tiedonvälitys rahoitetuista hankkeista käyttäen apuna audiovisuaalisia keinoja, 
- esitteiden, vihkosten ja muiden tiedonlähteiden tuottaminen, 
- audiovisuaaliset toimenpiteet. 
91 
Liitteet 
Liite I Vuonna 1995 hyväksytyt hankkeet pääpiirteissään (jotka on julkaistu 
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä) - luettelo hankkeista 
Liite II Kaaviot 
Liite III Kartta rautatie- ja tieverkostosta 
92 
LIITE 1 
Vuonna 1995 hyväksyttyjen hankkeiden 
pääkohdat 
q3 
ESPANJA 
YMPÄRISTÖ 
44 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
N:o 95.11.61.001 
1. ffanlfk^Mi nimi: Hiekkarantojen parantaminen ja uudistaminen - 1995 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön - MEH 
2.2 Osoite: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Costas - MOPTMA 
3.2 Osoite: P* de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalusia, Asturia, Baleaarit, Katalonia, Galicia ja Valencia 
5. Kuvaus 
Yhdeksän toimenpiteen sarja, joiden tarkoituksena on pysäyttää nykyinen 
kasvihuoneilmiön aiheuttama hiekkarantojen eroosio ja siitä aiheutuva merenpinnan 
kohoaminen sekä aaltojen suunnan muuttuminen: 
1. Salinaksen hiekkarannan luonnollisen ulkonäön palauttaminen (Castrillön, Asturia) 
Hiekkarannan madaltuminen on vähentänyt dyynien antamaa suojaa voimakkaiden 
myrskyjen vaikutuksilta. 
Toimenpiteet: Hiekkarannan uudistaminen levittämällä sinne 350 000 m3 
merenpohjasta tuotua hiekkaa, jolla on nykyistä hiukan suurempi raekoko siten, että 
rannalla on varahiekkaa; toimenpide käsittää 2 800 m matkalta rantaa, ja rannan 
leveys lisääntyy 50 metrillä. 
2. Useiden hiekkarantojen luonnollisen ulkonäön palauttaminen (Gozôn-Carreno, 
Asturia) 
Hanke sisältää kuusi pientä hiekkarantaa Asturian rannikolta. 
°[C 
Toimenpiteet: Paikalle tuodaan 150 000 m3 hiekkaa merestä, jotta kuivan hiekan 
pinta-alaa lisätään nousuveden ja keskiveden aikana; toimenpiteet koskevat 1 300 m 
rantaa, ja ne pidentävät rannan leveyttä keskimäärin 40 metrillä. 
3. Rantavyöhykkeen uudistaminen PeMscolan hiekkarannalla (Castellônissa) 
Hanke sijoittuu Benicarlön sataman ja Peöiscolan hiekkatöyrään välille. Sen 
tarkoituksena on poistaa nykyinen epätasapaino ja parantaa rantaa ja sinne pääsyä; 
lisäksi nykyistä tietä muuttamalla voidaan ohjata tieliikenne pois alueelta. 
Toimenpiteet: paikalle tuodaan 1 700 000 m3 hiekkaa merestä rannan pinta-alan 
lisäämiseksi; aikaisempi tie liitetään rantaan rakentamalla 3 500 m pitkä kävelytie. 
4. Magallufin hiekkarannan luonnollisen ulkonäön palauttaminen (Calvia, Mallorca) 
Tämä Palman lahdessa sijaitseva hiekkaranta on häviämässä, mikä vähentää sen 
hiekan pinta-alaa. 
Toimenpiteet: Hiekkarannan laajentaminen tuomalla sinne 111 000 m3 rakeisuudeltaan 
sopivaa hiekkaa, jotta voitaisiin luoda dynaaminen tasapaino sedimenttien 
kerrostumisen ja eroosion välille; hanke käsittää 1 035 m pituudelta rantaa ja se lisää 
rannan leveyttä 50 metrillä. 
5. Hiekkarantojen parantaminen San Antonion lahdella (Ibizalla) 
Alue on rapistumassa ihmisten ja eroosion vaikutuksesta. 
Toimenpiteet: hiekkarannan uudistaminen 1 550 m pituudelta tuomalla paikalle 390 
000 m3 rakeisuudeltaan sopivaa hiekkaa; kahden osittain vedenalaisen aallonmurtajan 
rakentaminen rannan tasapainottamiseksi; alueelle johtavien kävelyteiden 
parantaminen. 
6. Caposoton hiekkarannan luonnollisen ulkonäön palauttaminen (San Fernando, 
Cadiz) 
Toimenpiteet: hiekkarannan uudistaminen 1 500 m matkalta tuomalla paikalle 750 000 
m3 hiekkaa läheisistä merenpohjista; batymetriset tatkimukset rannan vaikutusalueella, 
rannan morfodynaaminen tatkirninen ja meribiosfäärin tutkiminen. 
7. Puerto de la Selvän hiekkarannan uudistaminen (Gerona) 
Alueeseen vaikuttavat ympäristötekijät mereltä ja maalta, jotka aiheuttavat eroosiota. 
Toimenpiteet: Hiekkarannan uudistaminen tuomalla paikalle 80 000 m3 hiekkaa ja 
rakentamalla 82 m x 4 m suuruinen aallonmurtaja; hanke käsittää 750 m pituudelta 
rantaa ja sen seurauksena rannan leveys tulee olemaan 80 m. 
% 
8. Arealongan hiekkarannan uudistaminen (Vicedo, Lugo) 
Hiekkarantaan vaikuttaa voimakas eroosio, joka on tuhonnut suuren osan 
vuodenaikojen vaihtelusta johtuvan pinnanmuotojen muutoksia vaimentavasta 
hiekkatöyräästä. 
Toimenpiteet: 300 000 m3 hiekkaa (joka on peräisin joko lähialueiden merenpohjasta 
tai Sor-joen uomasta, meneillään olevien tutkimusten tuloksista riippuen) tuodaan 
paikalle hiekkarannan entisöimiseksi ennen kuin se joutuu lopullisesti eroosion 
vaikutuksen alaiseksi. Ranta uudistetaan 1 000 m matkalta, ja hiekkatöyräälle tehdään 
istutuksia. 
9. Pedregalejon hiekkarannan ympäristön entisöiminen (Malaga) 
Nykyisen infrastruktuurin korvaaminen ulkonäöltään vähemmän huomiota herättävillä 
ja ympäristövaikutuksiltaan vähäisemmillä rakennelmilla. 
Toimenpiteet: kahdeksan aallonmurtajan purkaminen ja kolmen rantaan päin 
kohtisuoran 200 m (joista 150 m meressä) pitkän aallonmurtajan rakentaminen; 
hiekkarannan uudistaminen ja sen luonnollisen ulkonäön entisöiminen tuomalla 
paikalle 600 000 m3 hiekkaa. 
6. Tavoitteet 
- taistelu meren aiheuttamaa rantojen eroosiota vastaan uudistamalla 17 835 m rantaa; 
- rantaekosysteemien elävöittäminen ja tasapamottaminen; 
- luonnollisten ranta-alueiden parantaminen; 
- ympäristön luonnollisen dynaamisuuden palauttaminen ja laadun säilyttäminen. 
7. Töiden aikataulu 
pgBnaBaBaBMaBBIBEaaBBjBBiaBBBBBaBBaBBaB mnamKKmËÊBmammammBmaÊmamimÊmmÊ^maÊimÊËÊiÊÊÊmmaËÊmÊimKmÊÊimmmmÊmÊimmMmm 
Työn luonne Aloitus Lopetus 1 
Päätyöt 1.8.1995 31.12.1997 | 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiistannns-hvftrvarvio 
Hankkeen taloudellinen arvio kattaa 20 vuoden ajanjakson. Koko hankkeen sisäisen 
kannattavuuden aste on 18 prosenttia. Seuraavat kulut otettiin huomioon: 
alkuinvestointi, myöhemmät investoinnit, sijoitusten jäännösarvo ja ylläpitokustannukset. 
9> 
Seuraavat hyödyt otettiin huomioon: edut käyttäjille (hiekkarannan ja rannikon vapaa-
ajan käyttö, kävelyreitit, pysäköintitilat, luonnonmaisemat ja Pefliscolan osalta 
merenrantatie) ja muille talouden toimijoille aiheutuva hyöty. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Kaikkien toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa hiekkarantoja, joiden ulkonäkö on 
muuttunut rannan kulumisen vaikutuksesta; tämä on vähentänyt kuivan hiekan osuutta 
ja joissakin tapauksissa jopa estänyt rannan käytön, ja nyt on kyse rannan 
huomattavasti rappeutuneen luonnonmukaisen ulkonäön palauttamisesta. 
Rakennusvaiheen epäedulliset vaikutukset - koneista aiheutuva melu ja ilman 
saastuminen, joka johtuu maan ja hiekan siirtämisestä - pyritään saamaan 
mahdoUisimman pieniksi. 
b) Kosteikot, jotka liittyvät Peöiscolan rantavyöhykkeen uudistamiseen ja jotka 
sijaitsevat nykyisen tien takana, on suojeltava rakennuskiellolla. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Koknnairimstanmikset: 39 304 349 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 jälkeeni: 39 304 349 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston tuki: 85 % 
33 408 696 
Kulujen erittely hiekkarantaa kohden: 
1. Salinas (Asturia) 1 570 941 
2. Gozön - Carreöo (Asturia) 785 471 
3. Peniscola - Castellön 22 244 537 
4. Magalluf (Baleaarit) 507 938 
III' —>—— I I I —«—•——— 
5. San Antonion lahti (Baleaarit) 1 570 942 
6. Camposoto - Cadiz 1 963 677 | 
7. Puerto Selvä - Gerona __ 471 283 | 
SS 
8. Aiealonga~- Lugo 
9. Costa Pedregalejo - Malaga 
YHTEENSA 523 647 | 
3 770 261 
33 408 696 
» 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta n:o 95.11.61.002 
1. Hankkeen nimi 
Espanjan rannikon ympäristön kunnostaminen vuonna 1995. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Costas (MOPTA) 
3.2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalusia, Baleaarit, Valencia, Asturia, Katalonia ja Galicia. 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on luonnonvaraisen ympäristön suojeleminen ja palauttaminen 
entiselleen sekä siihen turmelevasti vaikuttavan tunkeutumisen sääntely 15 eri 
suunnitelman muodostaman toimenpideryhmän avulla. 
N:o 1 Kävelypolku Peöon d'Ifachiin (Calpe-Alicante). 
3 metriä leveän ja 800 metriä pitkän kävelypolun ralœntaminen tarkoituksena estää 
valvomatonta läpikulkua. 
Luiskojen ja pengerten vakauttaminen istuttamalla paikallisia kasvilajeja. Kahden 
hehtaarin suuruisen pinta-alan lainnostaminen. 
loo 
N:o 2 Cabo de Gata - luonnonpuistoon kuuluvan rannikkoalueen kunnostus - Almeria. 
Liikennettä"v36eTltävien paikoitusalueiden (300 paikkaa) ja kulkuväylien (1500 metriä 
polkua) rakentaminen etäälle rannikosta sekä tarpeellisten varusteiden ja palvelujen 
luominen järjestettyä ja valvonnanalaista käyttöä varten. Toimenpiteet koskevat 5 ha: n 
suuruista pinta-alaa. Suojellun rannikkoalueen pituus: 58 km. 
N: 3 Playa de Xagön luonnollisen ympäristön kunnostus. Gozön - Asturia. 
Täysin turmeltuneiden ja leviämisvaarassa olevien dyynien kunnostus 200 000 m2 
suuruisella pinta-alalla. 
N: 4 Santo Tomâs y San Adeodaton rannikon kunnostus. Es Migiora Gran. 
Minorca - Baleaarit. 
Hiekkarannalle pääsyn säänteleminen rajaamalla dyynien muodostama osuus (pituus 600 
m.), rentoutumis- ja virkistysalueiden luominen, hiekkarannan (pituus 700 m, leveys 
5 m) sopeuttaminen alueen erityisominaisuuksiin. Toimenpiteet koskevat 42 000 m2:n 
suuruista pinta-alaa. 
N: 5 Ekologinen ympäristön kunnostamistoimenpide Formenteran rannikolla -
Baleaarit. 
Tämä koskee Hietasin, Llevantin, Sa Roquetan ja Migiornin hiekkarantoja, Ses Salinasin 
aluetta sekä Espalmadorin saaren rannikkoaluetta. 
Dyynien puhdistaminen, polkujen ja teiden rajaaminen, liikennettä vähentävät 
paikoitusalueet ja paikalle ominaisten lajien istuttaminen. Dyynien suojelu 600 000 m2:n 
suuruisella pinta-alalla. 
N: 6 Algaidan soiden ympäristön kunnostaminen. Sânlucar de Barrameda -Cadix. 
Suunnitelmaan kuuluu: pohjois-eteläsuunnassa alueen halkaisevan kanaalin 
kunnostaminen, altaan toteuttaminen alueen lounaisosaan laguunirantojen ja -alueiden 
kunnostamiseksi luonnollisten virtausten avulla, kokeellisen uudelleenkasvutusalueen 
luominen, suola-louhosten pääsisäänkäynnin purkaminen ja vähemmän 
huomiotaherättävän sisäänkäynnin toteuttaminen, paikallisista ekosysteemeistä tietoa 
antavan informaatiokeskuksen järjestäminen. Toimenpiteet koskevat 2 540 000 m2:n 
suuruisia kosteita pinta-aloja. 
N:o 7 Merenrannalla sijaitsevien maa-alueiden ympäristönsuojelu Chilchesissä, 
Moncöfarissa, Nulesissa, Torreblancassa ja Cabanesissa (Castellon). 
Toteutettaviin toimenpiteisiin kuuluu rantojen vakauttaminen soravyöhykkeillä, 
sisäänkäyntien parantaminen, laidunpolun kunnostaminen ja Moncöfarin hiekkarannan 
puhdistaminen. 
N:o 8 Rannikon ympäristöllinen käsittely San Pedro Pescadorissa (Gerona). 
Pakollisten jalankulkureittien luominen rannikon 2710 metrin pituudella Aiguamolls de 
L'Empordan luonnonpuiston vierailijoiden liikkumisen rajoittamista varten. Tähän 
sisältyy sillan (45 m), tähystystornin ja vahtitornien rakentaminen. 
N:o 9 Veden kiertokulun kunnostaminen Estero de la Riberassa. Ayamonte - Huelva. 
4M 
Suoalueen luonnollisten vesivirtojen kunnostaminen avaamalla kahdesta kohdasta 
joensuiston" ärjmaa, sen ollessa tällä hetkellä katkaistu täyttömaavalleilla, jotka 
poistetaan ja joiden tilalle rakennetaan soiden (marismas) veden vapaan virtaamisen 
mahdollistavia kevyitä rakenteita. 
N:o 10 Hiekkarantaympäristöjen kunnostus Patinissa, Baleossa ja Meirasissa. 
Valdovifio - La Coruna. 
Patinin hiekkaranta: suoalueet ja hiekkarannan tällä hetkellä erottavan tien poistaminen 
ja rantatöyräät yhdistävän puurakenteisen sillan rakentaminen. Kahden liikennettä 
vähentävän paikoitusalueen ja kahden puisen joen ylittävän kävelysillan rakentaminen 
sekä palvelutarkoituksiin varatun alueen toteuttaminen soiden ulkopuolelle. 
Baleon hiekkaranta: tien siirtäminen sisämaahan päin, tien paikalla olevan maa-alan 
muuttaminen viheralueiksi ja liikennettä vähentävän paikoitusalueen rakentaminen. 
Meirasin hiekkaranta: hiekkarannalla sijaitsevan vanhan rakennuksen purkaminen, 
jalankulkijasisäänkäynnin parantaminen ja olemassaolevan kasvuston elvyttäminen, 
N:o 11 Ympäristön kunnostaminen Ribera de Haciadamassa. Culleredo - La 
Coruna. 
Suunnitellut toimenpiteet ovat: rannalle johtavien jalankulkuyhteyksien järjestely, 
kävelypolulla ja pyörätiellä varustetun viheralueen luominen sekä laguunialueiden 
kunnostaminen. 
N:o 12 Merenrannan kunnostaminen Sta Cristina Oleirosissa - La Coruna. 
Tarkoituksena on hiekkarannan ja sen vaikutusalueen puhdistaminen seuraavien 
toimenpiteiden avulla: hiekkarannalle rakennettujen luvattomien rakennusten 
purkaminen, uusien istutusten toteuttaminen, vaikutusalueella vallitsevan kasvuston 
elvyttäminen ja sisäänkäyntien parantaminen. 
N:o 13 Soiden kunnostaminen Albassa - Pontevedra. 
Soiden ja niiden töyräiden puhdistaminen, alueen rajaaminen kevyillä materiaaleilla ja 
kävelypolulla sekä puukäytävien ja kasvuston ja eläimistön tarkkailuasemien 
toteuttaminen. 
N:o 14 Lagaresin kaislikon järjestely (Vigo) - Pontevedra. 
Töihin sisältyy: laguunan puhdistus käsin 24 000 m2:n pinta-alalla, rajatun alueen 
ympäri kulkevan polun (2000 m) sekä puusillan ja kasvuston ja eläimistön 
tarkkailuasemien rakentaminen, entisen suolalouhoksen muurien purkaminen. 
N:o 15 Merenrannan täysimittainen kunnostus Devesa del Salerissa. Valencia. 
Albuferan luonnonpuiston alueelle kohdistuvan suunnitelman tarkoituksena on 
dyynijonon kunnostaminen, joka vaatii tämänhetkisen kävelykaistan ja läheisten 
rakennusten purkamista, dyynien vakauttamista paikoilleen istuttamalla paikalle 
ominaisia kasvilajeja, kävelypolun ja pyörätien rakentamista dyynijonon taakse, kolmen 
4 0L 
palvelutarkoituksiin varatun alueen järjestämistä alueen ulkopuolelle ja hiekkarannan 
puhdistamista^OOO m.n pituudelta tuomalla siihen 120 000 m3 hiekkaa. 
6. Tavoitteet 
- kunnostaa 1 158 300 m2 dyynejä 
2 864 000 m2 merellistä luontoa 
926 000 m2 muita luonnonalueita 
- istuttaa paikalle ominaisia kasvilajeja ja -muodostumia. 
- elvyttää rannikon luonnon elinvoimaa. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne 
Päätyöt Aloitus 
1.9.1995 Lopetus 
31.111997 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistflnnps-hyfltyflryin 
Suunnitelmia koskeva taloudellinen tutkimus kattaa 20 vuoden jakson. 
Sisäinen kannattavuuden aste vaihtelee suunnitelmakohtaisesti, keskiarvo: 10,3%. 
Huomioon otetut kustannukset: lähtöinvestointi, investointien uusiminen, investointien 
nykyinen arvo ja kunnossapito. 
Huomioon otetut hyödyt: käyttäjien edut (vapaa-ajan käytön sekä kulkuväylien ja 
paikoitusalueiden kannalta), luonnonalueiden kunnostus ja muille taloudellisille tekijöille 
aiheutuvat hyödyt. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Näiden rannikon vaikutusalueisiin kohdistuvien toimenpiteiden tarkoituksena on 
rajoittaa turismin vaikutusta rannikolla ja parantaa ympäristön laatua. 
b) Playa de Xagön (Gozön - Asturia) luonnonympäristön järjestelysuunitelma on 
riippuvainen toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä hoitosuunnitelmalle 
ja kunnostetun alueen käyttösuunnitelmalle. 
Alba - Pontevedran suoalueen laumostussuunnitelma on riippuvainen toimivaltaisten 
viranomaisten saavuttamasta sovitteluratkaisusta puhdistussuunnitelman ja suohon 
päästettyjen kaupunkien poistovesien käsittelyn toteuttamisesta direktiivin ETY 91/271 
mukaisesti. 
10. K^annjfk^f ja tiiki (ft^iinaï 
(1 ecu = 161,255 pta) 
Kokonaistmsuunlukset 42 989 610 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.95 jälkeen) 42 989 610 
Tuen osuus 85% 
Koheesiorahaston tuki 36 541 168 
Tuen erittely: 
1. Peôond'Ifach (Calpe) 1476198 
2. Cabo de Gata (Almeria) 1 581 641 
3. Playa de Xagö (Gozon - Asturia) 790 820 
4. Costa Sto Tomas y San Adeodato 1 054 427 
5. Formenteran rannikko (Baleaarit) 1054 427 
6. Marismas de Sanlucar de Barrameda (Cadix) 6 442 549 
7. Castellonin rannikko 1054 427 
8. S. Pedro Pescadorin rannikko (Gerona) 1 581 641 
9. Estero de la Ribera. Ayamonte (Huelva) 3 163 281 
10. Valdovifion hiekkarannat (La Coruna) 2 388 277 
11. Ribera de Haciadama (La Coruna) 5 272 135 
12. Sta. Cristina Oleiron rannikko (La Coruna) 1 270 585 
13. Marismas de Alba. Pontevedra 790 820 
14. Lagaresin kaislikko. Pontevedra 579 935 
15. Devesa El Saler - Valencia 8 040 005 
Yhteensä 36 541168 
yCO^i 
Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
N:o 95.11.61.003 
1. Hankkeen nimi 
Rannikon suunnittelu - 1995 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. "mift^n tJSyt^ntfifinpannsta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Costas - MOPTMA 
3.2 Osoite: F de la Castellana, 67 - 28071 MADRID 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Kanariansaaret, Cantabria, Katalonia, Galicia, Valencian 
autonominen yhteisö 
5. Kuvaus 
Yhteensä 11 hanketta, joiden tarkoituksena on kyseessä olevien ahieiden 
luonnonarvojen palauttaminen vähentämällä ihmisen toiminnan aiheuttamaa 
rasitusta merenrannalla. 
N:o 1 Benisan (Alicante) niemekkeen luonnonympäristön kumistaminen - 1. vaihe 
Suunnitellut toimet: rantakallion suuntaisen, 750 m:n pituisen kulkuväylän 
uudelleensuunnittelu (kasviaidat ja/tai suojavallit ja näköalatornit), nykyisten 
pysäköintialueiden muuttaminen viheralueiksi ja uusien alueiden (4 500 m2) 
rakentaminen kauemmas, palvelu- ja huoltoalueiden perustaminen suojeltavien 
alueiden ulkopuolelle. 
N:o 2 Rannikkopuisto Jâvean (Alicante) alarinteille 
Suunnitellut toimet: nykyisen tielinjauksen muuttaminen kävelykaduksi ja 
istutusalueeksi, suositeltavan pysäköintialueen (400 paikkaa) sekä Fontanan 
Aosr 
kanaalin ylittävän kävelysillan rakentaminen, joka mahdollistaa jalankulkijoiden 
pääsyh Arenalin uimarannalle. 
N:o 3 Alicantessa sijaitsevien Almadraban ja Albuferan rannikon ympäristön 
uudistaminen 
Suunnitellut toimet: rannoille rakennettujen, yhteensä 1 200 m:n pituisten 
kävelykatujen suunnittelu ja suositeltavien pysäköintialueiden rakentaminen (250 
paikkaa). 
N:o 4 Bareyossa, Cantabnassa sijaitsevien Cuberrisin ja Antuertanuimarantojen katujen 
uudistaminen ja viheralueiden suunnittelu 
Suunnitellut toimet: uimarannan viereisen, 600 m:n pituisen kävelykadun 
suunnittelu; väliaikaisen, puisen jalankulkusillan rakentaminen, ajotien 
muuttaminen kävelykaduksi (300 m), uimarannan huoltoalueiden rajaaminen, 
Cuberrisin rannan veden kanavointi ja 175 pysäköintipaikan rakentaminen 
liikenneruuhkien vähentämiseksi. 
N:o 5 Santa Cruz de Bezanassa, Cantabnassa sijaitsevan San Juan de la Canalin 
luonnonympäristön kunnostaminen. 
Suunnitellut toimet: roskien ja irtoromun siivoaminen sekä jätevesien käsittely, 
niemekkeen suuntaisen kulkuväylän (2 500 m) sekä näköalatornin ja 
jalankulkusillan suunnittelu, alueen alkuperäiskasveilla istutettavien viheralueiden 
suunnittelu, pienen pysäköintialueen (45 paikkaa) rakentaminen alueelle. 
N:o 6 El Perellôssa, Tarragonassa sijaitsevan Santa Lucian uimarannan ranta-alueen 
suunnittelu 
Suunnitellut toimet: rannikon suuntaisen kävelykadun suunnittelu käyttämällä 
paikan päältä saatavia erilaisia irtomateriaaleja, portaiden rakentaminen 
korkeuserojen tasoittamiseksi sekä pienten muurien rakentaminen rantakallioiden 
vaarallisiin kohtiin, luonnonkivistä rakennettujen aallonmurtajien suunnittelu 
rantavallien vahvistamiseksi ja hiekan lisääminen paikoittain uimarantojen 
luonnonkauniiden näkökohtien säilyttämiseksi. 
N:o 7 La Corunassa sijaitsevan Carinon rannan kunnostarninen 
Suunnitellut toimet: hiekkadyyneistä ja vesikasveista koostuvan puiston 
rakentaminen, suositeltavien pysäköintialueiden suunnittelu (100 paikkaa) 
liikenneruuhkien vähentämiseksi, tukivallin purkaminen, 400 m:n laajuisen 
näköalapaikan rakentaminen, joka edistää osaltaan alueen suunnittelua. Hanke 
koskee 23 000 m3:n laajuista aluetta. 
N:o 8 Las Palmasissa, Gran Canarialla sijaitsevan Playa de las Canterasin rannan 
kokonaissuunnittelu 
Hanke käsittää uimarannan huonokuntoisen länsiosan, joka ulottuu 1200 m Calla 
GavuïasTa Muellitosiin. 
Suunnitellut toimet: 800 m:n ranta-alueen suunnittelu ja nykyisen ranta-alueen 
laajentaminen järjestämällä alueen liikennöinti ja maankäyttö uudelleen, 
riittämättömien toimien vuoksi huonokuntoisen uimarannan luonnonnäkökohtien 
kunnostaminen rajaamalla ranta paremmin, merellisen kerrostuman 
puhdistaminen ja parantaminen uimarannan ulkonäön kohentamiseksi, uimarannan 
kunnostaminen 800 m:n alueelta tuomalla sinne 300 000 m3 hiekkaa, palvelujen 
perustaminen ja varusteiden rakentaminen rannikon ylläpitämiseksi ja 
säilyttämiseksi. 
N:o 9 Pontevedrassa, Meaôossa sijaitsevan Seixiâosin rannikkoalueen suunnittelu 
Suunnitellut toimet: rannikkoalueen raivaus ja entistäminen (ympäristöön 
sulautuvat istutukset), kävelykatujen korjaaminen ja Oleirosin ylittävän sillan 
lähellä sijaitsevan puistokadun suunnittelu virkistysalueeksi, 127 paikkaa 
käsittävän suositeltavan pysäköintialueen rakentaminen, vanhan masuunin 
muuttaminen havaintoasemaksi, josta käsin voidaan tarkkailla merilintuja; puisen 
aallonmurtajan i^entammen pääsyn helpottamiseksi Oleirosin rannalle laskuveden 
aikana. 
Hanke toteutetaan kahdessa vaiheessa. 
N:o 10 Cases d'Alcanarissa, Tarragonessa sijaitsevan Playa del Marjalin rannan 
suunnittelu 
Suunnitellut toimet: alueen alkuperäiskasveista koostuvien viheralueiden sekä 
vapaa-ajan alueiden ja huoltoalueiden ja rannan suuntaisen kävelykadun 
rakentaminen. 
N:o 11 Valenciassa sijaitsevan Playa de Pinedon rannan uudistaminen ja 
kunnostaminen 
Suunnitellut toimet: tulevan kuivahiekkarannan ja huoltoalueen paikalla 
sijaitsevien rakennusten purkaminen, Turiajoen uuden uoman suuntaisen eteläisen 
padon jatkaminen 523 metrillä, Acequia del Reyn viemäriputken jatkaminen, jotta 
jätevesiä ei laskettaisi uimarannalle; 200 000 m3:n hiekkamäärän taominen 
alueelle uimarannan paremmaksi huoltamiseksi ja sen ilmeen parantamiseksi 1 
100 m:n matkalla, rannan kaavoittaminen 800 m:n pituiseksi kävelykaduksi. 
6. Tavoitteet 
rantaviivan suunnittelu 4 900 m:n matkalla jalankulkijoiden liikkumisen 
parantamiseksi 
A* + 
uimarannan järkevä käyttö rakentamalla 1 677 suositeltavaa 
pysäköintipaikkaa ja 8 705 metriä jalankulkuväyliä 
uimarannan uudistaminen 1 900 m: n matkalla 
uimarannalle pääsyn järjestäminen niin, että herkästi haavoittuvia alueita 
suojellaan 
rannikon ympäristön parantaminen istuttamalla alueen alkuperäiskasveja 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 7.4.1995 31.12.1997 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen knstannus-hvötvarvio 
Hankkeiden taloudellinen analyysi tehdään 20 vuodeksi. Kaikkien hankkeiden 
sisäisen kannattavuuden aste on 9,8 %. Seuraavat kustannukset otetaan huomioon: 
alku- ja jatkoinvestoinnit, investointien ja ylläpitokustannusten ylijäämäarvo. 
Tuottojen osalta on otettu huomioon uimarannan käyttäjille koituva hyöty 
(uimarannan ja ranta-alueen sekä rannikon kulkureittien virkistyskäyttö, 
pysäköintialueiden käyttö ja luonnonympäristöstä nauttiminen) sekä muille 
talouden toimijoille koituva hyöty. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Uimarantojen järkevän käytön järjestämisellä pyritään poistamaan tai 
lieventämään ihmisen toiminnan aiheuttamaa rasitusta. Ympäristön 
kunnostamistoimilla (alueen alkuperäiskasvien istutukset) on määrä taata 
herkästi turmeltuvien alueiden suojeleminen. Kulkuväylien suunnittelun 
avulla on määrä saada rannikkoalue paremmin käyttöön. 
b) Santa Cruz de Bezanassa, Cantabnassa sijaitsevan San Juan de la Canalin 
ympäristön kunnostamishanke edellyttää toimivaltaisten viranomaisten 
sitoutumista kyseisen alueen puhdistamissuunnitelman toteuttamiseen. 
La Corunassa sijaitsevan Carifion rannan suunnitteluhanke edellyttää 
toimivaltaisten viranomaisten sopimusta siitä, etteivät he toteuta 
suunnitellun alueen ympäristökäytön vastaisia toimia. 
Valenciassa Albuferan kansallispuiston vieressä sijaitsevan Pinedon 
uimarannan uudistushankkeen toteuttaminen edellyttää yksimielisyyttä 
kansallispuistosta vastaavien viranomaisten kanssa. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Ao& 
kokonaiskustannukset: 35 969 100 
92 408 Tukikelpoisuuden hyväksymis­
ajankohtaa edeltävät kustannukset: 
TuftiKelpPJjsel frpkonajs-
Kustannufrset: 35 866 692 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 30 486 688 
T"en JaRflutu™Jnen iijmaranfaq kpfrden; 
ta——s—BBsaaaaaaii 11 ' i^iammmBBammmmsawmaaÊmmmmm wmmmmËauMBaaÊUMÊammmBÊÊm^mmaammmm 
1. Benisa (Alicante) _ 1 413 848 
2. Javea (Alicante) 4 189 178 
3. Playa Almadraba/Albufera (Alicante) 471 283 
4. Playa Cuberros/Antuerta (Cantabria) 507 880 
5. Playa San Juan de la Canal (Cantabria) 1 382 429 
6. Playa de Sta.Lucia (Tarragona) 1 680 908 
7. Carifion ranta (La Coruna) 994 930 I 
8. Playa Las Canteras (Kanariansaaret) 10 472 946 
9. Seixiflos (Pontevedra) 1 120 605 
10. Playa del Marjal (Tarragona) 2 094 589 
11. Playa de Pinedo (Valencia) 6 158 092 
YHTEENSÄ 30 486 688 
X05 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Liite I 
Tunnistuslomake 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/004-1 
1. Hankkeen nimi! Metsänistutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja 
aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien 
uudistaminen Etelä-Espanjan ja Guadalquivirin vesialueilla. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Mmi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön 
General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y DesarroUo Forestal) 
Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2 Mmi: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General de Planificaciön y 
Particiön 
Osoite: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCf A) 
3.3 Mmi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural 
Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalusian ja Castilla-La Manchan itsehallintoalueet 
5. Lvhvt kuvaus hankkeesta 
Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen 
ryhmään: 
AJio 
Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen 
edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Etelä-Espanjan ja Guadalquivirin 
vesialueen luonnolliseen ympäristöön ja vahingoittaa niiden kolmea 
perusrikkautta: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. 
Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: 
biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta 
siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: 
- metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, 
- metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja 
parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden 
kehittymisen välistä tasapainoa, 
infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä 
töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen 
toistuvien tulvien estämiseksi. 
Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat 
metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista 
edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: 
- metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, 
- olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen 
metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. 
Tärkeimmät tavoitteet 
Hankkeiden yleisenä tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, 
veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien 
ekosysteemien uudistaminen. 
Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: 
pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa 
vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, 
varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen 
tuhoamat alueet, 
parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista 
monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä 
luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, 
1AA 
säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen 
parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi-
infrastruktuurien suojelu, 
parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista 
vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä 
tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, 
tasapainoisen elinympäristön, 
saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista 
monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä 
arvoa. 
Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa 
maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia 
toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan 
metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus 
pahentavat. 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.4.1995 31.12.1995 
8. Kustannus-hvötvarvio 
Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava 
sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. 
Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön 
kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, 
veteen, maaperään, ekosysteemiin jne.). 
Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan 
tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen 
perusteella. 
Hyödyiksi on katsottu seuraavat: 
tulvauhkien väheneminen 
metsämaiden häviämisen väheneminen 
vesialueiden suojelu 
metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen 
veden laadun parantaminen 
väestön yleisen hyvinvoinnin lisääntyminen. 
Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen 
kannattavuusaste oli 4,10, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen 
kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; 
tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman 
kaunistuminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja 
suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, 
joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen 
ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka 
voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi 
olla pelkästään hyödyllinen. 
Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa 
negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin 
viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. 
b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 
2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen 
metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan 
metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi 
myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 30 563 124 
Tukikelpoiset menot (7.4.1995 jälkeen): 30 563 124 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 25 978 655 
jn 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.6.006-1 
1. Hankkeen nimi 
Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi 
ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien uudistaminen Guadianan 
vesialueilla. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planification (M.E.H.) 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza 
(nykyisin Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) -
Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin 
Subdirecciön General de Control de la Erosion y DesarroUo Forestal) 
Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2 Nimi: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General de 
Planificaciön y Particiön 
Osoite: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUSIA) 
3.3 Nimi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön 
General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön 
del Medio Natural 
Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA 
- LA MANCHA) 
3.4 Nimi: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direcciön General de 
Estructuras Agrarias 
Osoite: Calle Adriano, 4 - 06800 MERIDA (EXTREMADURA) 
MS 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalusian, Castilla - La Manchan ja Extremaduran autonomiset 
yhteisöt. 
5. Lvhvt kuvaus hankkeesta 
Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen 
ryhmään: 
Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään hidastamaan eroosiota ja 
aavikoitumista, jotka vaikuttavat suoraan Guadianan vesialueen luonnolliseen 
ympäristöön ja vahingoittavat sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, 
maaperää ja vettä. 
Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: 
biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta 
siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: 
- metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, 
- metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja 
parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden 
kehittymisen välistä tasapainoa, 
perusrakenteiden parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä 
töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen 
toistuvien tulvien estämiseksi. 
Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat 
metsäalueet. Tässä yhteydessä toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden 
avulla on mahdollista edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa 
suojakasvillisuutta: 
- metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, 
- olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen 
metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. 
6. Tärkeimmät tavoitta 
Metsänistutukseen ja täydentäviin töihin liittyvien hankkeiden yleisenä 
tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, veden ja veden 
1AC 
kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien 
uudistaminen. 
Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina ovat: 
pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa 
vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, 
varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen 
tuhoamat alueet, 
parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista 
monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä 
luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, 
säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen 
parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi-
infrastruktuurien suojelu, 
parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista 
vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä 
tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, 
tasapainoisen elinympäristön, 
saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista 
monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä 
arvoa. 
Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa 
maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia 
toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan 
metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus 
pahentavat. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.4.1995 31.12.1995 
l4t 
8. Kustannus-hvötvarvio 
Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava 
sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. 
Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön 
kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, 
veteen, maaperään, ekosysteemiin jne.). . 
Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan 
tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen 
perusteella. 
Hyödyiksi on katsottu seuraavat: 
tulvavuhkien väheneminen 
metsämaiden häviämisen väheneminen 
vesialueiden suojelu 
metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen 
veden laadun parantaminen 
väestön yleisen hyvmvoinnin lisääntyminen. 
Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen 
kannattavuusaste oli 9,62, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen 
kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; 
tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman 
kaunistuminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja 
suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, 
joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen 
ilmiö). Toimiin ei liity sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka voivat 
muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi olla 
pelkästään hyödyllinen. 
b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 
2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen 
metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan 
metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi 
myönteisen lausuntonsa 1 päivänä tammikuuta 1994. 
J4Ï 
yUJ? 10. Kiirtmipiiifrfi* 8a tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 
Tukikelnoiset menot: 
(7.4.1995 jSlkeen) 
Tuen psuus: 
Kp^swrajjftS^ tulq: 7 193 232 
7 193 232 
80% 
5 754 585 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Liite I 
Tunnistuslomake 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/009-1 
1. Hankkeen nimi: Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja 
aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien 
uudistaminen Jucar-Levanten vesialueella. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Mmi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön 
General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) 
Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2 Mmi: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes - Direcciön General de 
Estructuras Agrarias - Diputaciön General de Aragön 
Osoite: Po de Maria Agustin, 36 (Edificio Pignatelli) - 50004 ZARAGOZA 
(ARAGÖN) 
3.3 Mmi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural 
Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CAS1TLLA-LA 
MANCHA) 
3.4 Mmi: Consejeria de Medio Ambiente - Direction General de Recursos 
Forestales 
Osoite: Calle Arquitecto Alfaro, 39 - 46011 VALENCIA (VALENCIA) 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Aragonin, Castilla-La Manchan ja Valencian itsehallintoalueet 
5. Lvhvt kuvaus hankkeesta 
Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen 
ryhmään: 
Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen 
edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Jûcar-Levanten vesialueen luonnolliseen 
ympäristöön ja vahingoittaa sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, 
maaperää ja vettä. 
Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: 
biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta 
siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: 
- metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, 
- metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja 
parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden 
kehittymisen välistä tasapainoa, 
infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä 
töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen 
toistuvien tulvien estämiseksi. 
Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat 
metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista 
edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: 
- metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, 
- olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen 
metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. 
Tärkeimmät tavoitteet 
Hankkeiden yleisenä tavoitteena ou varmistaa perusrikkauksien - maaperän, 
veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien 
ekosysteemien uudistaminen. 
Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: 
pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa 
vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, 
varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen 
tuhoamat alueet, 
parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista 
monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä 
luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, 
>l2o 
säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen 
parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi-
infrastruktuurien suojelu, 
parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista 
vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä 
tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, 
tasapainoisen elinympäristön, 
saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista 
monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä 
arvoa. 
Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa 
maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia 
toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan 
metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus 
pahentavat. 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.4.1995 31.12.1995 
8. Kustannus-hvötvarvio 
Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava 
sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. 
Metsanistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön 
kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, 
veteen, maaperään, ekosysteemiin jne.). 
Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan 
tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen 
perusteella. 
Hyödyiksi on katsottu seuraavat: 
tulvauhkien väheneminen 
metsämaiden häviämisen väheneminen 
vesialueiden suojelu 
metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen 
veden laadun parantaminen 
väestön yleisen hyvmvoinnin lisääntyminen. 
Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen 
kannattavuusaste oli 9,37, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen 
kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; 
tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman 
kaunistuminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja 
suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, 
joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen 
ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka 
voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi 
olla pelkästään hyödyllinen. 
Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa 
negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin 
viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. 
b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 
2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen 
metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan 
metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi 
myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
(ecu = 162,323) 
Kokonaiskustannukset: 19 470 537 
Tukikelpoiset menot (7.4.1995 jälkeen): 19 470 537 
Tuen osuus: 80 % 
Koheesiorahaston tuki: 15 576 429 
M^ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti H 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/010-1 
1. Hankk^mi nimi Metsittäminen ja muu täydentävä toiminta eroosion ja aavikoitumisen 
torjumiseksi sekä tulipalojen vahingoittamien ekosysteemien elvyttämiseksi 
Baleaannsaarten vesialueella. 
2. rjakfnuikygfi Tart^Ta fMu 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
T Hankkien täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyinen 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). 
Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyinen 
Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). 
Osoite: Gran Via de S. Francisco, 4 - 28005 Madrid 
3.2 Nimi: Consejeria de Agricultura y Pesca 
Direcciön General de Estructuras Agrarias y Medio Natural 
Osoite: Cl dels Forners, 10 07006 - Palma de Mallorca (Baléares) 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Bateaarien itsehallintoalue. 
5. KttTjJH 
Hanke koostuu metsäalueilla toteutettavista toimista, jotka voidaan jakaa kahteen 
ryhmään; ensimmäisen tarkoituksena on pysäyttää Baleaarinsaarten vesialueen 
ympäristöön vaikuttavat eroosio ja aavikoituminen, jotka vahingoittavat kolmea erittäin 
tärkeää luonnonvaraa: kasvisto, maaperä ja vesi. 
At3> 
Ensimmäiseen ryhmään kuuluva toiminta sisältää seuraavat erityistoimenpiteet: 
Biologinen toiminta, jonka tavoitteena on maaperän riittävään suojaamiseen 
johtavan kasviston peittävyyden parantaminen seuraavilla keinoilla: 
* metsittäminen ympäristön ominaisuuksiin sopivilla lajeilla, 
* olemassa olevat kannat säilyttävät ja niitä parantavat 
metsänhoitomenetehnät sillä tavoin, että maaperän suojaamisen ja 
kasviston kehityshuipun välinen tasapaino säilyy. 
Infrastruktuurin korjaustoimenpiteet, johon sisältyy rinteiden ja joenuomien 
vakauttaminen toistuvien tulvien ehkäisemiseksi pienen mittakaavan vesiteknisillä 
toimilla. 
Toiseen ryhmään kuuluu toimet tulipalojen vahingoittamien metsäalueiden elvyttämiseksi. 
Ensimmäiseen ryhmään kuuluvan toiminnan tarkoituksena on luonnollisen elvytyksen 
edistäminen ja suojaavan kasvipeitteen luominen tulipalojen tuhoamille alueille seuraavien 
biologisten toimien välityksellä: 
metsittämisen ja elvyttämisen lisääminen tulipalojen vahingoittamilla alueilla, 
metsänhoidon parantaminen olemassa olevan kannan osalta metsäpalojen 
ehkäisemiseksi. 
6. Taitteet 
Hankkeiden yleinen tavoite on maaperän, veden ja veden kiertokulun suojaaminen 
elintärkeinä ympäristötekijöinä seki metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien 
elvyttäminen. 
Täsmälliset tavoitteet ovat seuraavat: 
veden ja tuulen aiheuttaman eroosion pysäyttäminen ja valvonta sekä 
vahingoittuneiden alueiden biologisen elpymisen edistäminen, 
metsäpalojen ehkäiseminen ja tulen tuhoamien alueiden elvyttäminen, 
kasvipeitteen lisääminen ja parantaminen sen biologista moninaisuutta edistäen 
maaperän vakauttamiseksi ja suojelemiseksi sekä ilmakehän hiilidioksidin 
absorboimiseksi, 
veden kiertokulun säätäminen: vesivarojen suojaaminen ja niiden laadun 
parantaminen, tulvien riskin ja toistumistiheyden pienentäminen, veteen liittyvien 
infrastruktuurien suojaaminen, 
A2H 
maaseudun metsäalan rakenteiden parantaminen epäsuotuisten tai hylkäämisen 
vaarassa olevien alueiden väestön lisäämiseksi tai säUyttämiseksi varmistamalla 
ympäristön tasapainon luonnollisten ekosysteemien säilyttämisen kanssa 
yhteensopivalla tavalla, 
vaikuttaminen muilla tavoilla, esimerkiksi biologisen monimuotoisuuden 
luomisella ja suojaamisella sekä esteettisten ja vapaa-aikaan liittyvien arvojen 
korostamisella. 
Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhdistetyillä toimilla, joiden yhteydessä kukin 
vesialue muodostaa yhden rjenistoiminta-alueen, sekä koko maan alueen osalta, 
tavoitteena toimintamallin perustaminen luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jonka 
maaperän eroosio tekee vielä vakavammaksi, metsäpaloilta sekä Espanjan metsäkantoja 
vahingoittavalta sitkeältä kuivuudelta. 
7. TMen^kâtajujM 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Toimintavaihe 1.4.1995 31.12.1995 • 
8. Sosioekonominen kiisfflnn^iq-hyffiyarviQ 
Tällaisen vesistöjen ja metsien elvyttämiseen liittyvän työn kannattavuus perustuu pitkän 
aikavälin yhteiskunnallisiin hyötyihin. On hyvin vaikeaa mitata rahassa metsittämisen, 
metsänhoidon ja veteen liittyvien korjaustoimenpiteiden (vaikuttaminen ilmaan, veteen, 
maaperään ja ekosysteemeihin) aineettomat hyödyt ympäristölle. 
Tästä huolimatta kustannukset ja hyödyt on laskettu hyödyntäen tämänlaisille hankkeille 
yleensä käytettyjä viitearvoja ja hintoja. 
Seuraavat hyödyt on otettu huomioon: 
1. tulvan riskin pieneneminen; 
2. metsän maaperän menetyksen pysäyttäminen; 
3. patoaltaiden tuhoutumisen pysäyttäminen; 
4. metsä-alueiden tason parantaminen ja aavikoitumisen pysäyttäminen; 
5. veden laadun parantaminen; 
6. väestön yleisen hyvmvoinnin parantaminen. 
4 tr 
Vertailemalla näitä hyötyjä investointikustannuksiin saatu kustannus-hyötysuhde on 2,78, 
jonka perusteella hankkeiden sosioekonominen ja ympäristöä koskeva kannattavuus on 
taattu. 
On olemassa myös muita vaikutuksia, joita oli kuitenkin liian vaikeaa arvioida, jotka 
olisivat nostaneet kustannus-hyötysuhteen huomattavalla tavalla, kuten esimerkiksi 
kasvihuoneilmiön vähentäminen ja maisemien ehostaminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Kaikkien näihin hankkeisiin kuuluvien toimien tarkoituksena on suojaavan kasvipeitteen 
elvyttäminen ja säUyttäminen, yleisenä tavoitteena perusvarojen, kuten maaperän, veden 
ja veden kiertokulun, suojaaminen, joten hankkeilla on aina myönteinen vaikutus 
ympäristöön, koska missään tapauksessa ei käytetä menetelmiä eikä istuteta lajeja, jotka 
voisivat aiheuttaa alueen luonnollisen tasapainon järkkymistä. 
Istutukset toteutetaan sekä alueilla, joilla on viimeiset viisikymmentä vuotta kasvanut 
samat lajit, jotka istutetaan, tai alueilla, joilla ei esiinny kielteisten ekologisten muutosten 
vaaraa. 
10 KntiWNW*"* ffl *"ki famhMi 
(1 ecu = 162,323 pesetaa) 
Kokonaiskustannukset: 1 445 203 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 jälkeen): 1 445 203 ecua 
Tuen prosenttimäärä: 85 prosenttia 
Koheesiorahaston tuki: 1 228 422 ecua 
JM 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.61.010-2 
1. Hankkeen nimi 
Metsitys ja lisätyöt Kanarian saarten hydrografisessa altaassa tarkoituksena estää 
eroosiota ja aavikoitumista sekä tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien 
elvyttäminen. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön general de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Instituto Nacional para la Consevaciön de la Naturaleza (tämänhetkinen 
Direcciön General para la Consevaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön General de 
Protecciön de la Naturaleza (tämänhetkinen Subdirecciön General de Control de la 
Erosion y Desarrollo Forestal) 
Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 Madrid 
3.2 Nimi: Consejeria de Politica Territorial - Servicio de Planificaciön, Evaluation 
y Seguimiento de Programas 
Osoite: Avenida de Anaga, 35-6a pl. Edf. Servicios Multiples - 38001 Santa Cruz de 
Tenerife 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Kanarian saarten autonominen yhteisö 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa sarja toimenpiteitä metsämaastossa kahden 
päälinjauksen mukaisesti: 
ltV 
Ensimmäisen linjauksen tarkoituksena on jarruttaa eroosio- ja aavikoitumiskehitystä, 
joka vaikuttaa suoraan Kanarian saarten hydrografisen altaan luonnonympäristöön ja 
aiheuttaa haittaa kolmelle sen tärkeimmistä perusluonnonvaroista: kasvillisuus, 
maaperä ja vesistö. 
Tätä varten toteutettavat erityistoimenpiteet ovat seuraavat: 
- biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa päällyskasvillisuutta siten, 
että varmistetaan maaperän tarkoituksenmukainen suojelu: 
- metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia puulajeja, 
- olemassaolevaa kasvillisuutta säilyttävät ja parantavat metsänhoitotoimenpiteet, 
jotka siten säilyttävät tasapainon maaperän suojelun ja kasvillisuuden leviämisen 
välillä, 
- infrastruktuuria korjaavat toimenpiteet: pienikokoisia paikoittaisia vesirakennustöitä, 
joiden tarkoituksena on maaperän ja joenuomien vakauttaminen toistuvien 
tulvimisilmiöiden vaikutusten hallitsemiseksi. 
Toisen linjauksen tarkoituksena on elvyttää tulipalojen vaurioittamia metsäalueita. 
Siihen sisältyy luonnollista elpymistä edistäviä biologisia toimenpiteitä ja suojelevan 
kasvustokerroksen toteuttaminen: 
- metsitys- ja elvytystoimenpiteiden vahvistaminen, 
- olemassaolevan kasvillisuuden metsänhoitotoimenpiteiden vahvistaminen 
tarkoituk-sena ehkäistä ja hallita metsäpaloja, 
- palolinjojen ja turvavyöhykkeiden hakkuu riskialttiilla alueilla ja alueilla, 
joiden kasvillisuus on erityisen tiheää. 
6. Tavoitteet 
Hankkeiden yleinen päämäärä on varmistaa perusluonnonvarojen (maaperän, vesistön 
ja veden kiertokulun) suojelu sekä metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien 
elvyttäminen. 
Niiden on erityisesti pystyttävä: 
- pysäyttämään ja saamaan hallintaansa vesi- ja tuulieroosio sekä palauttamaan 
turmeltujen alueiden biologinen elinvoima, 
- varmistamaan metsäpalojen ehkäisyä ja hallintaa sekä elvyttämään niiden tuhoamat 
alueet, 
A2% 
- parantamaan ja tihentämään päällyskasvillisuutta edistäen sen biologista 
monimuotoisuutta siten, että ilmakehään päässyt hiilidioksidi imeytyy ja maaperän 
vakaus ja suojelu varmistetaan, 
- säätelemään veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadun parantaminen, 
tulvavaaran ja -tiheyden vähentäminen, vedenkierron infrastruktuurien suojelu, 
- parantamaan maatalouden rakennetta suosimalla väestön asettumista ja/tai 
pysyttämistä laman tai väestönkadon uhkaamilla alueilla varmistamalla sen 
elinympäristölle tasapainon, joka on sopusoinnussa luonnollisten ekosysteemien 
säilymisen kanssa, 
- johtamaan muita vaikutuksia, kuten biologisen monimuotoisuuden edistämistä ja 
suojelua tai esteettisen ja vapaa-ajan käytön potentiaalin hyödyntämistä. 
Näitä tavoitteita toteutetaan yhtenäisellä tavalla ja jokainen hydrografmen allas 
muodostaa maantieteellisen toimintayksikön. Lopullinen tavoite on laatia 
luonnonsuojelustrategia aavikoitumiskehitystä vastaan, jota pahentavat maaperän 
eroosio, metsäpalot ja espanjalaisiin metsiin jatkuvasti vaikuttava kuivuus. 
7. TflUjen aikataulu 
Aloitus 
Päätyöt 1.4.1995 Lopetus 
31.12.1995 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Tämänlaisissa vesihuolto- ja metsänhoitotöissä aikaansaatava kannattavuus on 
laskettava niistä pitkällä aikavälillä aiheutuvista hyödyistä yhteiskunnalle. On vaikeaa 
arvioida rahassa metsityksen, metsänhoitokäsittelyjen ja veden kiertokulkujen 
korjaamisen (ilmaan, veteen, maaperään, ekosysteemeihin jms. kohdistuvat 
vaikutukset) avulla toteutettuja ympäristölle suotuisia vaikutuksia. 
Kustannukset ja hyödyt on kuitenkin pystytty laskemaan tämänlaisille hankkeille 
yleensä asetettujen viitearvojen ja kynnyshintojen perusteella. 
Saatavien osalta on otettu huomioon seuraavat osatekijät: 
- tulvavaaran vähennys 
- metsämaakadon vähennys 
- altaiden suojelu 
- metsäalueiden kohentaminen ja aavikoitumiskehityksen peräytyminen 
- veden laadun parannus 
-väestön yleisen elämänlaadun parantaminen. 
^3<3 
Näiden suotuisten tekijöiden vertailu investointikustannuksiin tuottaa sisäisen 
kannattavuuden asteen, jonka arvo on 1,40 ja joka varmistaa hankkeen taloudellisen 
ja ympäristöllisen kannattavuuden. Tiettyjä suotuisia tekijöitä ei kuitenkaan ole voitu 
määrittää luvuiksi. Näitä ovat muun muassa kasvihuoneilmiön heikentäminen ja 
maisema-arvon parantaminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Kaikkien hankkeen sisältämien toimenpiteiden tarkoituksena on palauttaa ja säilyttää 
päällyskasvustoa ja siten suojella perusluonnonvaroja kuten maaperää, vesiä ja vesien 
kiertokulkua (oleellinen ekologinen prosessi). Niihin ei sisälly luonnon tasapainoa 
muuttavia toimintatapoja tai lajeja, eivätkä niiden ympäristövaikutukset näin ollen voi 
olla kuin suotuisia. 
Istutustoimenpiteet koskevat joko maita, joihin ei voi kohdistua ekologisesti 
epäsuotuisia muutoksia tai maita, joilla on ollut samankaltaisia kasvilajeja 
viidenkymmenen vuoden ajan. 
1ft Kwftm'ttfcwt ia *"ki (ffl!ini) 
Kokonaiskustannukset: 4 956 751 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 jälkeen): 4 956 751 ecua 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 4 213 238 ecua 
A^o 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Liite I 
Tunnistuslomake 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/010-3 
1 • Hankkeen nimi; Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja 
aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien 
uudistaminen Seguran vesialueella. 
2. flaXemyJïsesto vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön 
General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y DesarroUo Forestal) 
Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2 Mmi: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General de Planificaciön y 
Partition 
Osoite: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUClA) 
3.3 Nimi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural 
Osoite: Calle Pinter Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
3.4 Mmi; Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General del Medio Natural 
Osoite: Calle Luis Fontes Pagan, 3 - 30071 MURCIA (MURCIA) 
4- Siiainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalusian, Castilla-La Manchan ja Murcian itsehallintoalueet 
5. Lylm kuvaus hankkeesta 
Alx 
Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen 
ryhmään: 
Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen 
edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Seguran vesialueen luonnolliseen 
ympäristöön ja vahingoittaa sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, 
maaperää ja vettä. 
Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: 
biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta 
siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: 
- metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, 
- metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja 
parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden 
kehittymisen välistä tasapainoa, 
infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä 
töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen 
toistuvien tulvien estämiseksi. 
Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat 
metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista 
edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: 
- metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, 
- olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen 
metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. 
Tärkeimmät tavoitteet 
Hankkeiden yleisenä tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, 
veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien 
ekosysteemien uudistaminen. 
Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: 
pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa 
vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, 
varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen 
tuhoamat alueet, 
parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista 
monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä 
luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, 
4S2 
säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen 
parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi-
infrastruktuurien suojelu, 
parantaa rnaaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista 
vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä 
tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, 
tasapainoisen elinympäristön, 
saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista 
monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä 
arvoa. 
Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa 
maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia 
toinuntasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan 
metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus 
pahentavat. 
7. Töiden aitoml» 
Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.4.1995 31.12.1995 
s. Kumnnwg-bYQty^rvjQ 
Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava 
sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. 
Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön 
kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, 
veteen, maaperään, ekosysteemiin jne.). 
Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan 
tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen 
perusteella. 
Hyödyiksi on katsottu seuraavat: 
tulvauhkien väneneminen 
metsämaiden häviämisen väheneminen 
vesialueiden suojelu 
metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen Mdastuminen 
veden laadun parantaminen 
väestön yleisen hyvmvoinnin lisääntyminen. 
Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen 
kannattavuusaste oli 9,73, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen 
kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; 
A^3 . 
tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman 
kaunistuminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja 
suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauk^ia, 
joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen 
ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka 
voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi 
olla pelkästään hyödyllinen. 
Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa 
negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin 
viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. 
b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 
2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen 
metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan 
metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi 
myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 
10. yugtitiinukflct ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 6 566 535 
Tukikelpoiset menot (7.4.1995 jälkeen): 6 566 535 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 5 581 554 
^i>4 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Liite I 
Tunnistuslomake 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/010-4 
1 • Hankkeen nimit Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja 
aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien 
uudistaminen Tagen vesialueella. 
2. tfakem^ksegta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin 
Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön 
General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de 
Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) 
Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2 Nimi: Consejeria de Agricultura, Ganadena y Montes - Direcciön General de 
Estructuras Agrarias - Diputaciön General de Aragön 
Osoite: P* de Maria Agustin, 36 (Edf. Pignatelli) - 50004 ZARAGOZA 
(ARAGON) 
3.3 Nimi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural 
Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
3.4 Nimi: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenaciön del Territorio - Direcciön 
General del Medio Natural 
Osoite: Calle Muro, 9 - 47004 VALLADOUD (CASTILLA Y LEON) 
3.5 Nimi: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direcciön General de 
Estructuras Agrarias 
Osoite: Calle Adriano, 4 - 06800 MERIDA (EXTREMADURA) 
Alf 
3.6 Mmi: Consejeria de Cooperation - Agenda del Medio Ambiente - Servicio de 
Gestion Territorial 
Osoite: Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID (MADRID) 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Aragonin, Castilla-La Manchan, Castilla-Leönin, Extremaduran ja 
Madridin itsehallintoalueet 
5. Lvhvt kuvaus hankkeesta 
Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen 
ryhmään: 
Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen 
edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Tagen vesialueen luonnolliseen 
ympäristöön ja vahingoittaa sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, 
maaperää ja vettä. 
Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: 
biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta 
siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: 
- metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, 
- metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja 
parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden 
kehittymisen välistä tasapainoa, 
infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä 
töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen 
toistuvien tulvien estämiseksi. 
Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat 
metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista 
edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: 
- metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, 
- olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen 
metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. 
6. Tärkeimmät tavoitteet 
Hankkeiden yleisenä tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, 
veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien 
ekosysteemien uudistaminen. 
, i H 
Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: 
pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa 
vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, 
varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen 
tuhoamat alueet, 
parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista 
monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä 
luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, 
säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen 
parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi-
infrastruktuurien suojelu, 
parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista 
vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä 
tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, 
tasapainoisen elinympäristön, 
saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista 
monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä 
arvoa. 
Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa 
maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia 
toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan 
metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus 
pahentavat. 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.4.1995 31.12.1995 
8. Kustannus-hvötvarvio 
Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava 
sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. 
Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön 
kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, 
veteen, maaperään, ekosysteemiin jne.). 
Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan 
tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen 
perusteella. / 
A 3>- ' 
Hyödyiksi on katsottu seuraavat: 
tulvauhkien väheneminen 
metsämaiden häviämisen väheneminen 
vesialueiden suojelu 
metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen 
veden laadun parantaminen 
väestön yleisen hyvinvoinnin lisääntyminen. 
Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen 
kannattavuusaste oli 7,11, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen 
kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; 
tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman 
kaunistuminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja 
suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, 
joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen 
ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka 
voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi 
olla pelkästään hyödyllinen. 
Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa 
negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin 
viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. 
b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 
2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen 
metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan 
metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi 
myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 17 099 973 
Tukikelpoiset menot (7.4.1995 jälkeen): 17 099 973 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 13 679 978 
jvi 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/012 
1. Hankkeen nimi 
Calvian jätevedenpuhdistamo - Baleaarit 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P<> de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 
3.2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Baleaarit 
Baleaarien autonominen alue 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa Palma de Mallorcan lahden jäteveden 
puhdistukseen tarvittavat laitteistot. 
Hanke sisältää seuraavat työt: 
1. SANTA PONS AN PUHDISTAMO 
välppäys 
hiekanerotus, esi-ilmastus ja rasvanpoisto 
virtauksen mittaus 
homogenointiallas 
esilaskeutus ja lietteen poisto 
biologinen käsittely: ilmastusaltaat 
jälkilaskeutus (kaavinaltaat) 
aktivoidun ja ylimääräisen lietteen uudelleenkierrätys 
hapettoman vyöhykkeen uudelleenkierrätys 
klooraus 
esilaskeutuksesta tulevan lietteen pumppaus 
lietteen sakeutus 
anaerobinen mädätys 
lietteen uudelleensakeutus 
lietteen kuivaus 
hajujen poisto 
tyhjennys 
juoma- ja teollisuusvesi 
valvontarakennus 
teollisuuskäyttöön tarkoitettu rakennus 
muuntorakennus 
maisemaan sovittaminen ja aitaus 
2. PAGUERAN PUHDISTAMO 
välppäys 
hiekanerotus, esi-ilmastus ja rasvanpoisto 
virtauksen mittaus 
biologinen käsittely: nitrifikaatio - denitrifikaatio ja aerobinen stabilointi 
jälkilaskeutus ja lietteen erotus 
klooraus 
lietteen sakeutus 
3. BENDINATIN PUHDISTAMO 
välppäys 
hiekanerotus, esi-ilmastus ja rasvanpoisto 
virtauksen mittaus 
biologinen käsittely: nitrifikaatio - denitrifikaatio ja aerobinen stabilointi 
toinen laskeutus ja lietteen erotus 
klooraus 
lietteen sakeutus 
4. PUMPPUASEMAT JA VIEMÄRIT 
Murillon pumppuasema (E.I.58) 
runkoviemäri Son Ferrer - puhdistamo (E.1.8.1) 
Magallufin pumppuasema (E.I.4.2) 
runkoviemäri Magalluf - puhdistamo 
5. MEREEN JOHTAVIEN PURKUTUNNEUEN PIDENTÄMINEN 
Santa Ponsan purkutunneli 1 200 metriin 
A o 
Pagueran purkutunneli 300 metriin 
Palma Novan purkutunneli 500 metriin 
Magallufin purkutunneli 250 metriin 
6. Tavoitteet 
Toteutetaan kolmen puhdistamon työt ja laitteistot, jotka käsittelevät Calvian 
kunnan yleisviemärien kuljettamat vedet. 
Puhdistetaan kyseisen kunnan jätevedet sellaisiksi, että ne voidaan laskea 
purkutunnelien kautta Välimereen. 
Edellä mainittujen puhdistamojen tärkeimmät parametrit ovat seuraavassa 
taulukossa: 
95/11/61/012 
Nykyinen väestö (as.) 
Asukasvastineluku 
Saapuvan veden 
kokonais-BHK 
keskimäärin (mg/l)? 
Lähtevän veden 
kokonais- BHK 
keskimäärin (mg/l) 
Saapuvan veden 
kokonaiskiintoainespi-
toisuus keskimäärin 
(mg/l) 
Lähtevän veden 
kokonaiskiintoainespi-
toisuus keskimäärin 
(mg/l) 
Keskimääräinen 
päivittäinen vesimäärä 
(m3/vrk) Santa Ponsa 
34 000 
118 000 
490 
25 
300 
35 
31000 Paguera 
6 700 
27 300 
575 
25 
300 
35 
3 100 Bendinat 
6 700 
30 000 
475 
25 
300 
35 
7000 Yhteensä 
47 400 
175 300 
7. Töiden aikataulu 
Tvön luonne Aloitus Lopetus 
3SSSSSSSBSSSSS3SSSSSS&SSSSSSSSSSSSS SSSBSSBSSSmaHmgaBSSSBSSBSSBSSSSSESSBSSSt ssssassssssssss i —s-ssass ,a 
Hankkeen suunnittelu 1.6.1993 22.11.1994 
A\ + 
Päätvöt 
Toimintavaihe 5.4.1995 
6.10.1996 5.10.1996 3 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hvfttvarvto 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: 
investointien käyttöikä 20 vuotta; 
käyttö- ja kunnossapitokustannukset; 
jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan 
käyttäjien rahoitusosuuksilla); 
hyötyvaikutukset ympäristön suhteen; 
puhdistetun veden uudelleenkäyttö; 
Sisäinen kannattavuusaste: 15,61 %. 
Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen vaikutus 
alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja paikallisen väestön 
elämänlaadun paranemiseen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeen myönteiset ympäristövaikutukset ovat seuraavat: 
Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen, ansiosta. 
Veden saatavuus paranee ja hajasaasmttaminen loppuu. 
Pohjavesien saastuminen vähenee. 
Riittämättömästi puhdistettujen jätevesien saastuttamia 
meriekosysteemejä parannetaan järjestelmällisesti. 
Direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa 
vaaditaan teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen niiden päästämistä viemäriverkkoon. 
10. Kiistanniika* ja tuki terninä! 
Kokonaiskustannukset 12 162 170 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 12 162 170 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 10 337 845 
A*Z~-
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/013 
1* Hankkien nimi 
Costa del Solin ja Costa de la Luzin (Andalusia) puhdistaminen. 
2. ffakrnmfcytfa Tgstaava dm 
2.1 Nimi: Direction General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 
3. ffaiMriTP fôvttotoonnanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3.2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid. 
4. SiiÄuiti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alueet: Cadiz ja Granada 
Andalusian autonominen alue 
5. Kiuius 
Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa tiettyjen Andalusian rannikon kuntien 
jäteveden puhdistukseen tarvittavat laitteistot. 
Hanke sisältää seuraavat työt: 
Metril-Salobrenan jätevedenpuhdistamo 
Vedenkeruu: seuraavien runkoviemärien asennus: 
Salobrena, La Canaleta ja Lobres (halkaisijaltaan 350 mm) 
Varadero ja Puerto de Motril (halkaisijaltan 600 mm) 
Motril ja Torrenueva (halkaisijaltaan 400 mm) 
(T3 
Vedenkäsittelvlinia: esikäsittely, sekoitus ja hrataloittaminen, esilaskeutus (kolme 
yksikköä), biologinen käsittely biologisella turbimireaktorilla (kolme yksikköä), 
ilmastus ja toinen laskeutus. 
lietteenkäsittelvli^a! primäärilietteen erotus ja pumppaus sakeutukseen, 
ylunääräisen lietteen erotus kuivaukseen, primäärilietteen kierrätys, painovoimalla 
tiivistäminen, anaerobinen mädätys, kuumennus, kuivaus, erotus ja varastointi. 
Almiifiecarin jätevedenpuhdistamo 
Vedenkeruu: seuraavien runkoviemärien asennus: 
Almunecar (halkaisijaltaan 800 mm) 
Velila (halkaisijaltaan 350 mm) 
Vefepkj^ttelvlinia: esikäsittely, esilaskeutus, biologinen käsittely ja 
jälkilaskeutus. 
T ietteenkäsittelvlinia: ylimääräisen biologisen lietteen erotus ja pumppaus 
esilaskeutuksen yhteydessä, esilaskeutuksen sekalietteen erotus ja pumppaus, 
aerobinen mädätys, suoto- kuivaus, kalkkistabilointi ja varastointi. 
Käsitellyn veden poisto: pohjaveden kuljetukseen ja uudelleensyöttöön tarvittava 
laitteisto. 
La Linean jätevedenpuhdistamo 
Vedenkeruu: seuraavien runkoviemärien asennus: 
Playa de la Atunara (halkaisijaltaan 700 mm) 
Campamento (halkaisijaltaan 250 mm). 
Vedenkäsittelvlinia: esikäsittely, esilaskeutus ja desinfiointi (klooraus). 
Lietteenkäsittelvlinia: primäärilietteiden kierrätys, painovoimalla tiivistäminen, 
anaerobinen mädätys, kuivaus ja varastointi. 
6> Tavoitteet 
Toteutetaan Motril-Salobrefian, Almunecarin ja La Linean jätevedenpuhdistamojen 
rakennustyöt ja laitteistot. 
Puhdistetaan kyseisten kuntien jätevedet sellaisiksi, että jätevedet voidaan laskea 
pohjavesiin tai Välimereen purkutunnelien kautta. 
Edellä mainittujen puhdistamojen tärkeimmät parametrit on ilmoitettu seuraavassa 
taulukossa: 
95/11/61/013 
Nykyinen 
väestö (as.) Motril-
Salobreöa 
95 000 Almunecar 
60000 Linea de la 
Conception 
85 000 YHTEENSÄ 
240 000 
<A%lf 
Asukasvastine-
luku 
Saapuvan veden 
kokonais-BHK 
keskimäärin 
(mg/l) 
Lähtevän veden 
kokonais-BHK 
keskimäärin 
(mg/l) 
Saapuvan veden 
kokonaiskiinto-
ainespitoisuus 
keskimäärin 
(mg/l) 
Lähtevän veden 
kokonaiskiinto-
ainespitoisuus 
keskimäärin 
(mg/l) 
Keskimääräinen 
päivittäinen 
vesimäärä 
(m3/vrk) 155 000 
279 
25 
227 
35 
34 000 108 000 
323 
25 
266 
30 
27 000 105 000 
280 
25 
280 
35 
26 250 368 000 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.519.95 31.12.1997 
Toimintavaihe 1.1.1998 
8. Taloudellinen ja, sofljaaltoen KlIfftanimfrtlY^YfflTlO 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: 
investointien käyttöikä 20 vuotta; 
käyttö-ja kunnossapitokustannukset; 
jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan 
käyttäjien rahoitusosuuksilla ) 
hyötyvaikutukset ympäristön suhteen; 
j*<** 
puhdistetun veden uudelleenkäyttö. 
Sisäinen kannattavuusaste: 17,8 % (Motril-Salobrefia: 19,53%, Almunecar: 
12,71%, La Linea de la Conception: 29,52%). 
Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen 
vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja 
paikallisen väestön elämän laadun paranemiseen. 
9. Ympftrirtflvaikutusteu arviointi 
Hankkeen myönteiset ympäristövaikutukset voidaan tiivistää seuraavasti: 
Direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. 
Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen ansiosta. 
Vesivarannot lisääntyvät ja hajasaastottaminen loppuu. 
Pohjavesien saasmttaminen vähenee. 
Riittämättömästi puhdistettujen jätevesien saastuttamia meriekosysteemejä 
parannetaan järjestelmällisesti. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa 
vaaditaan teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen niiden päfistämsitä 
viemäriverkkoon. 
aSUmSBmSBBMSBsSS^BlmXStmJjBm^^ 
Kokonaiskustannukset 19 812 349 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 19 812 349 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 16 840 497 
Kokonaiskustannukset jaetaan seuraavalla tavalla: 
Motril-Salobrefian puhdistamo: 7 175 816 
Almunecarin puhdistamo: 8 618 002 
Concepciönin puhdistamo 4 018 531. 
A 46 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/014 
1. HankKren nimi 
Almeriassa sijaitsevan "Campo de las Daliasin" alueen puhdistustyöt. 
2. HakemMkse^ta vastaaya eijn 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 — 28071 Madrid. 
3. ^ankk^n täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 
3.2 Osoite: P° de la Castellana, 67 — 28071 Madrid. 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Almeria 
Autonominen alue: Andalusia. 
5. Emaiis 
Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa Almeriassa sijaitsevan "Campo de las 
Daliasin" jäteveden puhdistukseen tarvittavat laitteistot. 
Hanke sisältää seuraavat työt: 
a) Roquetas de Marin alueelle suunnitellun El Sölanillon jätevedenpuhdistamon 
rakentaminen ja puhdistetun veden uudelleenkäyttö "Campo de las Daliasin" 
pohjavesien täydentämiseen imeyttämällä vesi maahan sen jälkeen, kun vedelle 
on tehty jälkikäsittely käänteisosmoosiUa. 
b) Edellisen kaltainen toimi, jossa El Ejidon alueelle parhaillaan rakennettavasta 
puhdistamosta tulevalle vedelle tehdään jälkikäsittely käänteisosmoosiUa. Sen 
AH}-
FI/ 
jälkeen vesi imeytetään maahan "Campo de las Daliasin" pohjavesien 
täydentämiseksi tai se käytetään uudelleen. 
Tarkoituksena on myös rakentaa toinen laitteisto parhaillaan toiminnassa olevasta, 
Las Noriasin ja Santa Maria del Aguilan jätevesiä käsittelevästä puhdistamosta 
tulevan veden käänteisosmoosiin perustuvaa tertiääristä puhdistusta varten. 
c) Puhdistamon rakentaminen Balermaan ja sen puhdistaman veden samoin kuin 
jo rakennetun Blanegan puhdistamosta tulevan veden tertiäärinen puhdistus. 
Pohjavesiä täydennetään päivittäin noin 3 000 m3:11a vettä. 
d) Jätevedenpuhdistamon rakentaminen Adran kunnan alueelle sekä laitteistojen 
rakentaminen jätevesien tertiääristä puhdistusta varten. 
e) Jätevedenpuhdistamojen rakentaminen pienten yhdyskuntien, kuten San 
Agustinin, Berjan, Daliasin, Félixin, La Mojoneran, Puebla de Vicarin, Enixin 
ja Penarrodadan, jätevesien puhdistusta varten. 
6. Tavoitteet 
Viidentoista puhdistamon töiden ja laitteistojen toteuttaminen Roquetas de Marin, 
El Ejidon, Adran ja muiden Campo de las Daliasin alueen pikkukylien 
puhdistusverkkojen keräämän veden puhdistusta varten. 
EdeUä mainittujen kuntien (261 765 asukasta) jätevesien saastuneisuuden 
alentaminen tasolle, joka tekee mahdolliseksi jätevesien uudelleenkäytön tai 
pohjavesien täydentämisen. 
EdeUä mainittujen puhdistamojen tärkeimmät parametrit esitetään seuraavassa 
taulukossa: 
95/11/61/014 
Nykyinen väestö 
(as.) 
Asukasvastineluku 
Saapuvan veden 
kokonais-BHK5 
keskimäärin (mg/l) 
Lähtevän veden 
kokonais-BHK5 
keskimäärin (mg/l) 
Saapuvan veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/l) Adra 
19 900 
23 400 
350 
25 
375 Berja 
7000 
9000 
350 
25 
375 Castala 
100 
250 
350 
25 
375 Penarrodada 
250 
350 
350 
25 
375 
iw 
H 
Lähtevän veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/l) 
Päivittäinen 
vesimäärä 
keskimäärin 
(m3/pv) 35 
6 960 35 
2000 35 
60 35 
100 
95/11/61/014 Rio Chico Dallas El Ejido Sta Maria de 
Aguila 
Nykyinen väestö 
(as.) 300 3 930 26 339 14 203 
Asukasvastineluku 350 3 930 26 339 14 203 
Saapuvan veden 
kokonais-BHK5 
keskimäärin (mg/l) 475 475 475 475 
Lähtevän veden 
kokonais-BHK5 
keskimäärin (mg/l) 25 25 25 25 
Saapuvan veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/l) 300 300 300 300 
Lähtevän veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/l) 35 35 35 35 
Päivittäinen 
vesimäärä 
keskimäärin 
(m3/pv) ' 140 880 7 827 4 632 
95/11/61/014 
Nykyinen väestö 
(as.) 
Asukasvastineluku 
Saapuvan veden 
kokonais-BHK5 
keskimäärin (mg/l) Balerma 
4 995 
8 154 
475 San 
Agustin 
1960 
1960 
475 La Mojonera 
5600 
5600 
475 Pueblade 
Vicar 
6 500 
• 
6500 
475 
J^9 
Lähtevän veden 
kokonais-BHK5 
keskhnäärin (mg/l) 
Saapuvan veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/I) 
Lähtevän veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/l) 
Päivittäinen 
vesimäärä 
keskimäärin 
(m3/pv) 25 
300 
35 
2 492 25 
300 
35 
582 25 
300 
35 
1680 25 
300 
35 
1940 
95/11/61/014 
Nykyinen väestö 
(as.) 
Asukasvastineluku 
Saapuvan veden 
kokonais-BHK5 
keskimäärin (mg/l) 
Lähtevän veden 
kokonais-BHK5 
keskimäärin (mg/l) 
Saapuvan veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/l) 
Lähtevän veden 
kokonaiskiintoaineet 
(mg/l) 
Päivittäinen 
vesimäärä 
keskimäärin 
(m3/pv) Solanillo 
75 000 
106 686 
475 
25 
300 
35 
35 263 Felix 
600 
1200 
475 
25 
300 
35 
340 Enix 
250 
600 
475 
25 
300 
35 
160 Yhteensä 
166 927 
208 522 
4S> 
7. Töiden ajtatfauhj 
Työn luonne 
Hankkeen suunnittelu Aloitus 
5.6.93 Lopetus 
7.2.95 
Maanosto 10.4.95 
Päätyöt 31.8.95 31.12.98 
Toimintavaihe I 1.1.99 
8. TalpudelUneq ja. sosjflflHnfll ^Istflmiffff-frY^YMTYlo 
Hankkeesta tehtiin kustannus-hyötyanalyysi seuraavien näkökohtien perusteella: 
investointien käyttöikä, 20 vuotta; 
käyttö- ja kunnossapitokustannukset; 
jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan 
käyttäjien maksuosuuksilla); 
myönteiset ympäristövaikutukset; 
puhdistetun veden uudelleenkäyttö. 
Sisäinen kannattavuuden aste on 8,12 %. 
Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen 
vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja 
paikallisen väestön elämänlaadun paranemiseen. 
9. Ymp^QvaiHutusteq arviointi 
Hankkeen myönteiset ympäristövaikutukset voidaan tiivistää seuraavasti: 
Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen ansiosta. 
Vesivarannot lisääntyvät ja hajasaastuminen loppuu. 
Pohjavesien saastuminen vähenee. 
Riittämättömästi puhdistettujen jätevesien pilaamia meriekosysteemejä 
parannetaan järjestelmällisesti. 
Yhteisön direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön.. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa 
vaaditaan teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen niiden päästämistä 
viemäriverkkoon. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
A5A 
Kokonaiskustannukset 32 594 272 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.95 jälkeen) 32 594 272 
Tuen osuus 85 % 
Koheesiorahaston tuki 27 705 131 
^IS3f 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/015 
1. Hankk^n nimi 
Itä-Murcian jätevesipuhdistamo. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 — 28071 Madrid. 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de Aguas 
3.2 Osoite: P° de la Castellana, 67 — 28071 Madrid. 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Murcia 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa Murcian kunnan jätevesien puhdistukseen 
tarvittavat laitteistot. 
Niihin kuuluu: 
Jätevesien puhdistuslinja, johon sisältyvät esikäsittely, virtauksen mittaus, 
esilaskeutus, biologinen puhdistus, jälkilaskeutus, hiologisen lietteen 
uudelleenkierrätys, jäteveden desinfiointi kloorin, otsonin tai ultraviolettivalon 
avulla sekä reagenssien annostelu esilaskeutuksen yhteydessä. 
Lietteen käsittelylinja, johon sisältyvät primäärisen ja biologisen lietteen sakeutus, 
anaerobinen mädätys, mädätetyn lietteen sääntelysäiliö, kuivaus, varastointi ja 
poisto. 
Kaasujen käsittelylinja, johon sisältyvät mädätyskaasun varastointi vesilukolla 
varustetussa kaasukellossa, painekompressorit, joilla lisätään painetta ennen 
kaasun siirtymistä polttimeen, vedenkuumennukseen käytettävät höyrykattilat sekä 
ylijäämäkaasun polttohormi. 
Hajunpoisto- ja tilojentuuletuslinja, jossa pilaantunut ilma otetaan talteen 
poistolaitteilla, johdetaan hajunpoistojärjestelmään, puhdistetaan kemiallisesti ja 
johdetaan ulos. 
Hajujen poisto koskee tulolaitteistoa, raakaveden pumppausta, esikäsittelyä, 
esilaskeutusta, lietteensakeuttajia, lietteen varastointijärjestelmää, kuivaus- ja 
kuumennustiloja sekä pumppu- ja lietekaivoja. 
6. Tavoitteet 
Murcian kunnan itäisen alueen viemärivesiä käsittelevän puhdistamon 
rakentaminen ja varustaminen. Näin edellä mainitun, asukasvastineluvultaan 875 
000 asukkaan kunnan saasteet voidaan vähentää tasolle, joka mahdollistaa niiden 
päästämisen Segura-jokeen. 
Puhdistamon tärkeimmät parametrit ovat seuraavat: 
95/11/61/015 YHTEENSÄ 
nykyinen väestö (asukasta) 285 015 
ennustettu asukasvastineluku 875 000 
saapuvan veden kokonais-BHK5 350 
keskimäärin (mg/l) 
lähtevän veden kokonais-BHK5 25 
keskimäärin (mg/l) 
saapuvan veden kokonaiskiintoaineet 300 
keskimäärin (mg/l) 
lähtevän veden kokonaiskiintoaineet 25 
keskimäärin (mg/l) 
Keskimääräinen vesimäärä päivittäin 150 000 
(m3/pv) 
7. Tpfden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 15.4.95 31.12.98 
/**(* 
J Toimintavaihe ' 1.1.1999 
8. T^idfrllin^n fr ^daalinen kurtannus-hvötvarvio 
Hankkeesta tehtiin kustannus-hyötyarvio seuraavien näkökohtien perusteella: 
investointien käyttöikä, 20 vuotta; 
käyttö- ja kunnossapitokustannukset; 
jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan 
käyttäjien rahoitusosuuksilla); 
hyödyllisten ympäristövaikutusten huomioon ottaminen; 
puhdistetun veden uudelleenkäyttö. 
Sisäiseksi kannattavuuden asteeksi saatiin 13,03 %. 
Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen 
vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja 
paikallisen väestön elämänlaadun paranemiseen. 
9» Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeen hyödylliset ympäristövaikutukset ovat seuraavat: 
Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen ansiosta. 
Vesivarannot lisääntyvät ja hajasaastuminen loppuu. 
Pohjavesien saastuminen vähenee. 
Riittämättömästi puhdistettujen jätevesien päästöjen pilaamia 
meriekosysteemejä parannetaan järjestelmällisesti. 
Direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa 
vaaditaan teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden päästämistä jäteveden 
poistoverkkoon. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 23 247 476 
Tukikelpoiset kustannukset 23 247 476 
Tuen osuus 85 % 
Koheesiorahaston tuki 19 760 354 
JSS~ 
E Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/017 
1. Hankkeen nimi 
Viemärien rakentaminen ja jätevedenpuhdistamon laajentaminen Alicanten 
Rincön de Leönissa. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid - Espanja 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 67. 28071 Madrid - Espanja 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Maakunta: Alicante 
Autonominen alue: Valencia 
5. Kuvaus 
Hanke koskee Alicanten jätevesien käsittelyssä välttämättömien laitteistojen 
rakentamista. 
Seuraavat työt ovat suunnitteilla: 
1. San Vicenten Alicanteen liittävien yleisviemäreiden korvaaminen 
2. Ostoskeskuksen läntiseen viemäriin liittävän viemärin korvaaminen 
3. San Gabrielin pumppuaseman parannustyöt 
4. San Gabrielin pumppuaseman vesien kuljettaminen puhdistamoon 
5. Barranco de las Ovejasin pumppuasema 
AO> 
Rincön de Léonin jätevesipuhdistamon laajentaminen ja kunnostaminen. 
Erityisesti esikäsittelyyn, etuselkeytykseen, sakeutukseen ja 
anaerobiseen hajoamiseen tarvittavien laitteistojen purkaminen ja 
uudelleenrakentaminen. Jätevedenpuhdistamossa on seuraavat linjat: 
jätevedenpuhdistuslinja: esikäsittely, etuselkeytys, biologinen 
puhdistus (aktiiviliete) ja desinfioiminen. Hajujen poisto 
tapahtuu aktiivihiilen avulla; 
lietteenkäsittelyjärjestelmä: etuselkeytyslietteen 
uudelleenkierrätys, sakeutus laskeuttamalla, anaerobinen 
hajoaminen, lietteenlämmitys ja mekaaninen lietteenkuivatus 
lietelinkoa käyttämällä. 
Viemäri, joka kuljettaa käsitellyt jätevedet puhdistamolta San Gabrielin 
pumppuasemalle ja sieltä vedenalaiseen purkuviemäriin. 
500 metriä pitkä purkuviemäri jätevesien ohjaamiseksi mereen. 
Tasausaltaan rakentaminen (4 hm3/vuosi). 
6. Tavoitteet 
Töiden toteuttaminen ja laitteistojen rakentaminen jätevedenpuhdistamossa, joka 
käsittelee Alicanten kunnan yleisviemänen keräämän jäteveden. Näin jäteveden 
saasteiden määrä edellä mainitussa, 373 000 asukkaan kunnassa voidaan vähentää 
tasolle, jolla jätevesien laskeminen Segura-jokeen tai mereen on sallittua. 
VIEMÄRIT JA ALICANTEN RINCÖN DE LEÖNIN PUHDISTAMON 
LAAJENTAMINEN 
95/11/61/017 YHTEENSÄ 
Väestö (asukasta) 325 000 
Arvioitu 
asukasvastineluku (alv) 373 000 
BOD5:n kokonaismäärä 
keskimäärin 
Tuleva (mg/l) 453 
BOD5:n kokonaismäärä 
keskimäärin 
Poistuva (mg/l) 30 
vr? 
Kiintoaine, kokonais­
määrä keskimäärin 
Tuleva (mg/l) 
Kiintoaine, kokonais­
määrä keskimäärin 
Poistuva (mg/l) 
Päivittäinen veden määrä 
keskimäärin (m3/päivä) 
7. Töiden aikataulu 
•••••••BBBaBIBDgKBI^HB aHDKHOMHMMMH^MHMMMMHMMHni ••••^••^^••••••••••••••••^••a 
Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 
Maan osto 
Päätyöt 31.12.1994 31.12.1997 
Toimintavaihe 1.1.1998 
8. Taloudellinen ja ffnafofflftftii ^^""ir-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien Olettamusten pohjalta: 
- Laitteistojen kestoaika: 20 vuotta 
- käyttö- ja huoltokustannukset 
- maksut jäteveden päästöistä, puhdistuksesta ja vesiin kohdismvat verot 
(käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) 
- ympäristölle koituvan hyödyn huomioon ottaminen 
- veden uudelleenkäyttö. 
Sisäisen kannattavuuden asteeksi saadaan näin 9,62 %. 
Numeeristen tulosten lisäksi huomionarvoista on myös hankkeen mahdollinen 
vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehittymiseen 
sekä paikallisväestön elämän laadun parantumiseen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Arvio vaikutuksista ympäristöön on suotuisa: 
^r& 
- Ympäristön laadun parantuminen jätevesien puhdistamisen myötä 
- hajakuormituksen vähentyminen ja sen myötä veden käytettävyyden 
lisääntyminen 
- pohjavesien saastumisen vähentyminen 
- ilman riittävää valvontaa laskettujen jätevesien saastuttamien meren 
ekosysteemien systemaattinen parantuminen 
- direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpaneminen. 
Hankkeeseen sovelletaan jätteitä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään, 
että teollisuusjätteet esikäsitellään ennen viemäriverkostoon ohjaamista. 
10. Kustannukset ja tuki fccmna) 
Kokonaiskustannukset: 16 886 085 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 jälkeen) 16 886 085 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 14 353 172 
4C9 
>i tus tuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastoa ta annetun asetuksen Nio 1164/94 mukaisesti | 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKB 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/018 
i. ifankfrtt^ p^i 
Keski-Asturian alueen viemärit 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2 .1 Nimi : Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 161 - 28071 Madrid - Espanja 
3. IflBKKiTTl täytäntöönpanosta vastaava elin 
3 .1 Nimi : Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3 .2 Osoite: Paseo de la Castellana, 67 28071 Madrid - Espanja 
4. SHainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Maakunta : Asturia 
Autonominen alue : Asturia 
5. Kuvaus 
Projekti koskee Asturian keskiosissa sijaitsevien El Berrônin, Oviedon, Sieron, 
Allerin ja Mierésin kuntien jätevesien käsittelyssä välttämättömien laitteistojen 
aikaansaamista. 
Seuraavat työt ovat suunnitteilla: 
~JQo 
A) CAUDALIN ALTAASEEN ULOTTUVA YLEINEN KOKOOMAKAIVO-
KOKOOJAVIEMÄRI, SOVILLA-OYANCON VIEMÄRINHAARA 
Pääviemärinhaara, joka on pituudeltaan 6 421 m, on jokseenkin samansuuntainen 
Aller-joen kanssa ja sen putket ovat halkaisijaltaan 300, 500 ja 600 mm. Lisäksi 
suunnitteilla on 14 yhdistävää kokoomakaivoa, jotka yhteensä muodostavat 
9 074 m putkia. 
B) NORENAN YLEINEN KOKOOMAKAIVO-KOKOOJAVIEMÄRI, FRESNEDA-
NORENAN VIEMÄRINHAARA 
Putket ovat kokonaispituudeltaan noin 8 632 m, ja niiden halkaisijat ovat 
1000, 800 ja 600 mm siten, että veden nopeus on aina 0,6 - 3, 0 m/s. Linjan 
maksimi- ja minimikaltevuudet ovat vastaavasti 0,4 prosenttia ja 0,2 prosenttia. 
C) NORAN YLEINEN KOKOOMAKAIVO-KOKOOJAVIEMÄRI, LAS 
LLAMARGASIN - EL BERRON VIEMÄRINHAARA 
Kokoomakaivon putkien pituus on 4 240 m. Putkien halkaisijat ovat 1 000 ja 800 mm 
ja niitä pitkin kulkevat asutuskeskusten jätteet El Berrônin ja Villapérezin välisiltä 
alueilta Villaperezissä sijaitsevaan puhdistamoon. Veden nopeus on 0,6 - 3,0 m/s. 
Maksimi- ja minimikaltevuudet ovat vastaavasti 0,29 prosenttia ja 0,2 prosenttia. 
6. Tavoitteet 
Töiden toteuttaminen j a laitteisto j en aikaansaaminen kolmelle kokoomakaivolle, j otka 
kuljettavat El Berrônin, Oviedon, Sieron, Allerin ja Mierésin kuntien jätevedet 
Villapérezin j a Baifian puhdistamoihin. Näin saasteiden määrää voitaisiin vähentää 
edellä mainituissa kunnissa, joissa on yhteensä 85 000 asukasta. Allaolevassa 
yhteenvedossa on tärkeimmät tiedot kokoomakaivoista: 
KESKI -ASTURIAN ALUEEN KOKOOMAKAIVOT 
95/11/61/03 
Väestö 
(asukkaita) 
Arvioitu 
asukasvasti 
luku (avl) SNoran 
kokoomakaiv 
16 297 
30 000 
ne-Norenan 
Dkokoomakaiv 
18 075 
40 000 Allerin 
Dkokoomaka iv 
13 170 
15 000 YHTEENSÄ 
0 
47 542 
85 000 
Jli 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 20.7.1994 25.1.1995 
Maanosto 6.6.1994 
Päätyöt 21.11.1994 5.12.1996 
Toimintavaihe 21.11.1997 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hyötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien olettamusten pohjalta: 
- laitteistojen kestoikä: 20 vuotta 
- käyttö- ja huoltokustannukset * 
- maksut veden juoksuttamisesta, puhdistamisesta ja vesiin kohdistuvat verot 
(käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) 
- huomioon on otettu hyödyt ympäristölle 
- veden uudelleenkäyttö 
Sisäisen kannattavuuden aste on 23,26 prosenttia. 
Numerotulosten lisäksi huomionarvoista on myös hankkeen mahdollinen vaikutus 
maaseutumatkailun kehittymiseen, ympäristön tilan parantumiseen, kalanviljelyn ja 
muun tuottoisan toiminnan harjoittamisen elpymiseen, jokien tehokkaampaan 
hyödyntämiseen, ympäröivien alueiden arvon nousuun, elämän laadun parantumiseen, 
luonnonsuojeluun ja väestön hyväksyntään. 
9« Ympäristövaikutusten arviointi 
Arvio vaikutuksista ympäristöön on suotuisa: 
- direktiivin 91/271/CEE täytäntöönpaneminen 
- ympäristön laadun parantuminen jätevesien puhdistamisen myötä 
- pohjavesien saastumisen vähentyminen 
- ilman riittävää valvontaa laskettujen jätevesien saastuttamien meren 
ekosysteemien systemaattinen parantuminen 
10. Kustannukset la tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset : 15 483 943 
lé 
Tukikelpoiset kustannukset ( 7.4 .199a5jaLBfâeô£3 
Tuen osuus : 85% 
Koheesiorahaston tuki : 13 161 351 
Tuki jakautuu seuraavalla tavalla: 
Allerin kokoomakaivo 5 938 160 
Norenan kokoomakaivo 5 760 120 
Noran kokoomakaivo 3 785 663 
(Las Llamargasin-El Berronin viemärihaara) 
-163 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNKTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
N:o 95/11/61/019 
1. Hankkeen nimi 
Aviléksen suistoalueen vasemman rannan puhdistaminen 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid - Espanja 
3. Hflnkfreen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas 
3.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 67 - 28071 Madrid - Espanja 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Maakunta: Asturia 
Autonominen alue: Asturia 
5. Kuvaus 
Hanke koskee Aviléksen suistoalueen vasemman rannan kaupunkien jätevesien 
puhdistamisessa välttämättömien laitteistojen aikaansaamista. 
Järjestelmä tulee sisältämään suuren kokoomakaivo-kokoojaviemänn ja useita 
pienempiä kokoomakaivoja, jotka kokoavat kaiken joen vasemmalta rannalta 
peräisin olevan jätteen, mukaan lukien jätteet suuresta osasta Castrillönin kuntaa, 
ja kuljettavat sen satama-altaaseen asti ja sieltä joen toiselle rannalle. 
Yleisen kokoomakaivon pituus on 5 999 m. 
6. Tavoitteet 
Välttämättömien töiden toteuttaminen kokoomakaivojen asentamiseksi 
kuljettamaan Aviléksen kunnan jätevedet tulevaan Nievan puhdistamoon. Näin 
saasteiden määrää voitaisiin vähentää edellä mainituissa kunnissa, joissa on 
yhteensä 140 000 asukasta. Alla olevassa yhteenvedossa on tärkeimmät tiedot: 
AVILÉKSEN SUISTOALUEEN VASEMMAN RANNAN PUHDISTAMINEN 
95/11/61/019 YHTEENSÄ 
Väestö 140 620 
(asukkaita) 
Arvioitu 169 589 
asukasvastine­
luku (avl) 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 
Maan osto 
Päätyöt 1.10.1995 31.12.1997 
Toimintavaihe 1.1.1998 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen k^^^nM^iiY^tY^1^10 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien olettamusten pohjalta: 
- laitteistojen kestoikä: 20 vuotta, 
- käyttö- ja huoltokustannukset, 
- maksut veden juoksuttamisesta, puhdistamisesta ja vesiin kohdismvat verot 
(käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla), 
- huomioon on otettu hyödyt ympäristölle, 
- veden uudelleenkäyttö. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 44,24 prosenttia. 
Numerotulosten lisäksi huomionarvoista on myös hankkeen mahdollinen vaikutus 
maaseutumatkailun kehittymiseen, ympäristön tilan parantumiseen, kalanviljelyn 
ja muun tuottoisan toiminnan harjoittamisen elpymiseen, jokien tehokkaampaan 
1LÇ 
hyödyntämiseen, ympäröivien alueiden arvon nousuun, elämän laadun 
parantumiseen, luonnonsuojeluun ja väestön hyväksyntään. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Arvio vaikutuksista ympäristöön on suotuisa: 
ympäristön laadun parantominen jätevesien puhdistamisen myötä, 
pohjavesien saastumisen vähentyminen, 
ilman riittävää valvontaa laskettujen jätevesien saastuttamien meren 
ekosysteemien systemaattinen parantuminen; 
- direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpaneminen. 
10. KnrtannuK.^ ja tuki fettlflffl) 
Knlfnnak1ni«tanniiksftf 14 015 266 ecua 
TsiKiKglpoi^t KSHrtMimpfcffCts (7.4.95 jälkeen) 14 015 266 ecua 
Tuen osuus: 85 % 
^fllrffforalMtiPn "»Kr 11 912 976 ecua 
<iu 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/020 
1. Hankkeen nimi 
Huelvan jätevedenpuhdistamo 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas ; 
3.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Provinssi: Huelva 
Autonominen alue: Andalusia 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on rakentaa tarvittavat laitteet Huelvan jätevesien 
käsittelyä varten. 
Puhdistamo koostuu seuraavista osista: 
vedenpuhdistusjärjestelmä: esikäsittely, mekaanis-kemiallinen käsittely, 
esiselkeytys, jälkiselkeytys ja desifioinu (klooraus) 
A<A-
lietteenkäsittelyjärjestelmä: lietteen pumppaus, ilmastusallas, 
Iietteenkierrätys, painovoimanien sakeutus, anaerobinen mädätys jossa 
energian talteenotto ja hajunpoisto 
6. Tavoitteet 
Rakentaa puhdistamo, joka käsittelee Huelvan kunnan viemäriverkoston vedet. 
Laitos puhdistaisi 180 000 asukasvastineluvun kunnan jätevedet sellaisiksi että 
ne voidaan vedenalaisia putkia pitkin johtaa Atlanttiin. 
ERITYISTAVOITTEET 
95/11/61/020 
nykyinen asukasluku 144 008 
asukasvastineluku (avl) 180 000 
BOD5, tuleva, 200 
kokonaismäärä 
keskimäärin (mg/l) 
BOD5, poistuva, 25 
kokonaismäärä 
keskimäärin (MG/1) 
kiintoaine, tuleva, 277 
kokonaismäärä 
keskimäärin (mg/l) 
kiintoaine, poistuva, 35 
kokonaismäärä 
keskimäärin (mg/l) 
päivittäinen veden määrä 58 500 
keskimäärin (mVpäivä) 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 
Maan ostaminen 
Päätyöt 1.9.1995 30.6.1998 
Käyttöönotto 1.7.1998 
EBsssESSBassssRSBsaaBaaBssEsasssasaBaaiaannnBaHHaaB^ 
-tie 
8. TaImidriHn»n ja snriaalimm Iq.^nni^-hyftfYarvin 
Kustannus-hyötyarvio perustuu seuraaviin tekijöihin: 
investointien käyttöaika: 20 vuotta 
käyttö- ja huoltokustannukset 
talousjätevero ja vesimaksu ( käyttökustannukset katetaan käyttäjien 
suorittamilla maksuilla) 
ympäristölle koituva hyöty 
käsitellyn veden uudelleenkäyttö 
Hankkeen sisäisen kannattavuuden aste on 11,31 %. Lisäksi hanke edistää 
alueen taloudellista kehitystä ja paikallisten asukkaiden hyvinvointia. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Seuraavat seikat takaavat, että ympäristö hyötyy hankkeesta: 
direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano 
ympäristön laadun parantaminen poistamalla saastuttavia aineita ihmisen 
tuottamista jätevesistä 
saasteiden leviämisen estäminen veden määrää lisäämällä 
pohjavesivarojen saasteiden vähentäminen 
liian likaisista jätevesistä kärsineiden meren ekosysteemien 
järjestelmällinen elvyttäminen. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään 
teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden poistoverkkoon. 
10. Knsfannuksrt ja tuki ftyiiinai 
Kokonaiskustannukset: 22 794 059 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 jälkeen): 22 794 059 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 19 374 950 
^S 
Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
"koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n:o 95.11.61.021A 
i. ffanhKffffli nimi 
Puhdistus - Madridin ympäristön laadun parantamiseen tarkoitetut 
perusrakenteet (1995). 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Ayuntamiento de Madrid 
3.2 Osoite: Barcelö, 6 - 28004 Madrid 
4. SUaJDii 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Madrid 
5. Kuvaus 
Jätevesien hajunpoistoon tähtääviä hankkeita, jotka auttavat osaltaan 
parantamaan Manzanaresin rantojen ympäristön laatua Madridissa 
N:o 1 Madridin jätevedenpuhdistamon tiedonkeruujärjestelmän tekninen 
mukauttaminen 
Nykyisen järjestelmän parantaminen ja muuttaminen asentamalla uusia 
laitteita kunnalliseen valvontakeskukseen sekä kuhunkin seitsemästi 
puhdistamosta. 
Paikallisen Ethernet-verkon perustaminen. 
N:o 2 Viveros de la Villan puhdistamon hajunrttistojärjestelmän 
laajentaminen. 
Järjestelmän soveltaminen välppäykseen, lietteen siivilöintiin ja 
suodatinkammioon; kyseisten kolmen osaston uudelleenjärjestely, jotta 
niistä saataisiin henkilökunnalle tyydyttävä työpaikka heilœntâmâtta 
hajujen poiston tehokkuutta. 
A*o 
N:o 3 Viveros de la Villan puhdistamon tärkeimpien laskeutusaltaiden 
* päällystäminen uudelleen. 
Kyseisten alueiden eristämiseen ja kaasupäästöjen estämiseen 
tarvittavien rakennelmien suunnitteleminen ja rakentaminen. 
Suljettujen tilojen sisäilman poistoon ja käsittelyyn tarvittavien 
laitteistojen suunnittelu ja toteutus. 
N:o 4 Biologisen lietteenerottimen rakentaminen Chinan puhdistamoon. 
Läpimitaltaan 15 metrin kiertoerottimen, lietekaivon ja pumpun 
asentaminen; nykyisten lietepumppujen korvaaminen paremmilla 
laitteistoilla, uuden flotaatiolinjan, huuhtelu- ja avustavan 
paineistusjärjestelmän sekä tarvittavien lietteen 
uudelleenkierrätysjärjestelmän ja sähkölaitteiden asentaminen; 
pumppauksen ja mädätysjärjestelmän sekä apuvälineiden 
mukauttaminen. 
N:o 5 Chinan puhdistamon ympäristöolojen parannustöiden toinen vaihe. 
Varusteet, laitteistot ja/tai laitteet, jodia on tarkoitettu epämiellyttävien 
hajujen poistamiseen osittain tai kokonaan raakaveden esikäsittelyn ja 
lietteen anaerobisen mädätyksen alueilla. 
N:o 6 Butarguen puhdistamon ympäristöolojen parannustöiden ensimmäinen 
vaihe. 
Esikäsittelyalueiden (välppäys, kuljetushihnat ja säiliö-puristin) 
eristäminen rakenteiden avulla ulkopuolelta. Kukin alue varustetaan 
ilmanpoisto- ja ilmankäsittelyjärjestelmällä. 
6. Tifoitteet 
Tiedonkeruujärjestelmän parantaminen ja muuttaminen, jotta saataisiin 
tarkempaa tietoa lyhyemmässä ajassa. 
Puhdistamoista peräisin olevien epämiellyttävien hajujen vääntäminen 
ja päästöjen vähentäminen puhdistamojen ympäristössä. 
Lietteiden parempi käsittely. 
7. Töiden aikataulu 
I Työn luonne Aloitus Lopetus • 
Päätyöt 1.9.1995 31.12.1995 
*U 
8. j^ÊÊOS^n ja snsiaaHncn kiistann^hvötvarvio 
Kunkin hankkeen taloudellinen analyysi tehdään 25 vuodeksi. Sisäisen 
kannattavuuden aste vaihtelee 8 %:n ja 21,9 %:n välillä. 
Kustannuksiin lasketaan investoinnit tie- ja vesirakennustöihin tai kimitin 
hankkeen laitteisiin sekä käyttö- ja ylläpitokustannukset. 
Huomioon otettavat hyödyt ovat ympäristölle koituva hyöty sekä julkisten 
vesivarojen suojeleminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeet ovat luonteeltaan parannustoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on 
parantaa Madridin puhdistamojen ympäristöoloja lieventämällä 
epämiellyttävien hajujen tuotantoa. Tiedonkeruujärjestelmän avulla voidaan 
lyhentää puhdistamojen seisautusaikoja ja vähentää näin ollen vesistöihin 
suoraan laskettavan käsittelemättömän veden määrää. 
KlPftannuKret ja tM fcçpina) 
(1 ecu = 161 225) 
Kokonaiskustannukset 2 013 335 
Tukikelpoiset kustannukset 2 013 335 
Tuen osuus 80 % 
Koheesiorahaston tuki 1 610 668 
Tuen jakautuminen: 
1. Puhdistamojen teknisen tiedonkeruujärjestelmän mukauttaminen 380 090 
2. Hajunkäsittelyjärjestelmän parantaminen 
(Viveros de la Villan puhdistamo) 129 012 
3. Tärkeimpien laskeutusaltaiden päällystäminen uudelleen 
(Viveros de la Villan puhdistamo) 198 480 
4. Biologisen lietteenerottimen rakentaminen 
(Chinan puhdistamo) 277 873 
5. Ympäristöolojen parannustöiden toinen vaihe (Chinan puhdistamo) 277 873 
6. Ympäristöolojen parannustöiden ensimmäinen vaihe (Butarque) 347 341 
YHTEENSÄ 1610 668 
*M-
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
N:o 95.11.61.021 D 
1. Hankkeen nimi 
Madridin kaupungin yhdyskuntajätteet (1995) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2. Osoite: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen toteutuksesta vastaava elin 
3.1. Nimi: Madridin kaupunginhallitus 
3.2. Osoite: Barcelö 6 - 28004 Madrid 
4. Sijainti 
4.1. Jäsenvaltio: Espanja 
4.2. Alue: Madrid 
5. Kuvaus 
Hakemuksen viidestä hankkeesta neljä koskee Valdemingömezin aluetta, jossa 
sijaitsee Madridin kiinteän yhdyskuntajätteen käsittelylaitos. Sen teho on 1 200 
Tm päivässä ja siihen kuuluu yksi kierrätys- ja kompostointiyksikkö sekä energian 
talteenottoyksikkö. Kuudes hanke koskee Migas Calientesin laitosta. 
N°l Valdemingömezin kierrätys- ja kompostointilaitoksen uudistaminen ja 
mukauttaminen siten, että sen tuotantoteho nousee 850 Tm: iin päivässä. 
Tämä yksikkö liitetään nykyisiin laitoksiin, jotka uudistetaan ja mukautetaan 
uutta tehoa vastaaviksi. Siinä otetaan huomioon myös sade- ja lieteveden 
erottelu, uusien lietteenkeräilyaltaiden rakentaminen sekä laitosten 
ulkopuolen parannustyöt ja maisemointi. 
N°2 Madridin kiinteän yhdyskuntajätteen käsittelylaitoksen kompostomtilaitteiden 
kunnostaminen. 
Valdemingömezissa toteutettava hanke koostuu lahotusaltaan laajennus- ja 
automatisointitöistä sekä eräistä kompostin puhdistusjärjestelmän kunnostustöitä, 
AJ2> 
jotka edellyttävät nykyisten laitteiden mukauttamista, laajentamista ja uusien 
laitteistojen asentamista. 
N°3 Madridin kiinteän yhdyskuntajätteen käsittelylaitoksen lastauksen/purkauksen 
automaattinen valvontajärjestelmä. 
Suunnitellun järjestelmän tärkeimpänä tavoitteena on laskea ja tallentaa muistun 
jäteautojen purkamiin lasteihin liittyvät tiedot. Siihen kuuluu 
keskusvalvontayksikkö ja jäteautojen tunnistuslaite. 
N°4 Madridin energiantalteenottolaitoksen palamiskaasujen käsittely aktiivihiilellä. 
Tarkoituksena on liittää palamiskaasujen käsittely-yksikkö Valdemingömezin 
jätteenpolttolaitoksen kaasujen käsittely-yksikköön; palamisessa syntyvien 
kaasujen käsittelyssä käytetään aktiivihiilipölyä. Ensiksi on ratkaistava kahden 
imeytetyn aineen - aktiivihiilen ja sammutetun kalkkijauheen - varastointiin ja 
sekoittamiseen liittyvä ongelma sekä imeytettävä sitten mainittu seos kaasuputkeen 
valvotuissa ja muuttumattomissa olosuhteissa. 
N°5 Kasvijätteen jalostuslaitos, Viveros de Migas Calientes. 
Pinta-alaltaan 15 314 m2: n suuruisen kasvijätteen jalostuslaitoksen rakentaminen, 
johon kuuluu: vastaanotto- ja varastointialueet, käsittelyalue sekä lopputuote- ja 
sekoitusalueet. Käsiteltävä jätemäärä on 9000 Tm vuodessa. 
6. Tavoitteet 
Kierrätyslaitoksen mukauttaminen alkuvaiheessa tapahtuvan valikoivan jätteen 
keruun menetelmiin ja tuotannon kasvuun. 
Kompostointiin kuuluvan kääntämis- ja lahotosjärjestelmän sekä kompostin 
fyysisen ja biologisen laadun parantaminen ja hallinta parhaalla mahdollisella 
tavalla. 
Jäteautojen kulkua ja lasteja koskevaa tietoa kerätään ja valvotaan 
jätteenkäsittelylaitoksessa atk: n avulla. 
Purkausalueen hyötykäyttö. 
Kasvijätteiden hyödyntäminen ja käyttö kompostissa. 
7. Töiden aikataulu 
-^4 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 7.4.1995 31.12.1996 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kn^nn^s-hvövarvio 
Kaikkia hankkeita koskeva talousarvio on laadittu 15 vuodeksi. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 8 - 13 prosenttia. 
Kuluihin sisältyvät pääomahyödykkeet sekä käyttö- ja ylläpitokustannukset. 
Hyödyksi lasketaan: lähiseudun asukkaille aiheutuvien haittojen väheneminen, 
jätteiden hallinnan avulla saatavat säästöt, sivutootteiden myynti (komposti) ja 
ympäristölle koituva hyöty (hajuhaittojen vähentyminen ja kuljetuskustannusten 
alentuminen). 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeiden tavoitteena on poistaa suurin osa jätteiden käsittelyn aiheuttamista 
ilmakehän, maaperän ja pohjaveden saasteista vähentämällä: 
lahoamisessa muodostuvien hajujen leviämistä ympäristöön 
palamisessa syntyvien elohopeadioksidien päästömäärää 
kasvijätteiden päästämistä ympäristöön. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 11 227 167 
Tukikelpoiset kustannukset 11 227 167 
Tuen osuus 80 % 
Koheesiorahaston toki 8 981 733 
Tuen jakaminen: 
N°l Kierrätys- ja kompostointilaitoksen mukauttaminen 2 472 073 
N°2 Kompostomtilaitteiden uudistaminen 4 573 980 
N°3 Lastauksen ja purkauksen automaattinen valvontajärjestelmä 1 174 167 
N° 4 Palamiskaasun aktiivihiilikäsittely .355 280 
N°5 Kasvijätteen jalostuslaitos I 406 233 
YHTEENSÄ 8 981 733 
AfsT 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien jiukaiseminen 
Icoiieesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1 
n:o95.11.61.021E 
L ?W"»n nimi 
Kaupunkiympäristö vuonna 1995 - Madrid. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Madridin kaupunginhallitus 
3.2 Osoite: Barcelö 6, 28004 Madrid 
4. susjnji 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Madrid 
5. Kuvaus 
Suunnitelmaan kuuluu kaksi hanketta: 
1. Akustiikan tutkimuskeskuksen rakentaminen Madridiin. 
Keskukseen kuuluu päärakennus, ajoneuvojen koerata ja 
koneiden yleisten melupäästöjen mittauspaikka. 
Rakennukseen sijoitetaan ajoneuvojen ja koneiden melutason 
mittauslaboratoriot, välineiden huolto- ja kalibrointitilat, kaiuton 
huone ja ATK-kirjasto, johon tallennetaan kerätyt tiedot. 
Tutkimuskeskus varustetaan ääntä eristävillä väliseinillä ja se on 
kaikkien alan direktiivien mukainen. 
Mf> 
2. Huonokuntoisten alueiden kunnostaminen ja ympäristön parannus la 
Casa de Campon puistossa. 
Hankkeeseen sisältyy seuraavat työt: 
saastumisen ehkäisy puistossa (lähteiden, suihkulähteiden ja 
purojen puhdistus), 
puiston rapautuneiden ja kuluneiden alueiden uudelleenistutus 
(salaojaverkon rakentaminen sekä pensaiden ja ruohokasvien 
uudelleenistutus), 
kasviston parantaminen siten, että etusijalla ovat pensas- ja 
ruohokasvivyöhykkeet, 
ruokinta-, haudonta- ja pesintäpaikkojen rakentaminen, 
hedelmäpuiden istuttaminen ja pienten lampien kaivaminen; 
eläinkunnan uudistaminen uudelleenistutuksilla (kalat, jänikset, 
oravat, ankat), 
historiallisen perinnön, ympäristön ja palvelujen uudistaminen; 
luontopolkujen luominen ja näköalapaikan rakentaminen. 
6. TftTQiitteet 
Kummallakin hankkeella on omat tavoitteensa. 
1. Akustiikan tutkimuskeskus: 
autojen, hälyttimien, sireenien sekä rakennustyömailla ja 
julkisissa töissä käytettävien koneiden melupäästöjen valvonta 
melutason vähentämiseksi kaupungissa, 
meluesteiden muodon totkiminen, 
julkisen liikenteen akustisten olosuhteiden tutkimus ja 
parantaminen sen melutason vähentämiseksi. 
2. Huonokuntoisten alueiden kunnostaminen ja ympäristön parannus la 
Casa de Campon puistossa Madridissa: 
lähteiden ja purojen fyysisen, kemiallisen ja biologisen tilan 
parantaminen, 
maaperän hävikin ja eroosion riskien rajoittaminen, 
alkuperäisen kasviston kehittäminen ja ekologiselta kannalta 
arvokkaimpien kasviryhmien säilyttäminen, 
puistoon sisältyvien popularisointi- ja opetusmahdollisuuksien 
edistäminen, 
puhdistustyöt 13 40Q m2:n alueella, 
uudelleenistutus 2 147 5122:n alueella. 
7. Tflfcten aikataulu 
Sf*-
Työn Juonne 
Päätyöt Aloitus 
1.10.1995 31.12.1996 
8. Taloudellinen ja «fnrfaalitiMi kiirtannii^hvfityarvift 
Hankkeiden kustannus-hyötyarvion tarkoituksena on määritellä niiden 
taloudellinen kannattavuus sosiaalisesta näkökulmasta. Arvio perustuu 
oletukseen hankkeiden vaikutuksista 25 vuoden aikana. Kustannuksiin 
sisältyvät toteutuneet investoinnit. Ylläpitokustannuksiksi arvioidaan 5 
prosenttia investoinneista. 
Akustista tutkimuskeskusta koskevasta hankkeesta seuraava hyöty muodostuu 
väestön suojelusta melusaasteen aiheuttamia ongelmia vastaan. 
Valvontakapasiteetti lisääntyy noin viisinkertaiseksi ja melupäästöt vähenevät 
(ympäristöllinen hyöty). 
La Casa de Campon puiston kunnostamisesta seuraavaa hyötyä arvioidaan 
matkakulujen perusteella. Tämän menetelmän periaatteen mukaisesti 
arvioidaan, että tiettyyn paikkaan matkustamiseen uhrattu aika ja/tai raha ovat 
osoitus kyseiselle paikalle annetosta arvosta. Kaikkien kävijöiden osalta kerätyt 
luvut osoittavat yhteiskunnan paikalle antaman arvon. 
Hankkeiden sisäisen kannattavuuden asteiksi arvioidaan 11,5 ja 16,2 
prosenttia. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Tässä päätöksessä tarkoitetuilla hankkeilla on myönteinen vaikutus 
ympäristöön, koska suunniteltoihin töihin sisältyy seuraaviin aloihin keskittyviä 
toimenpiteitä: 
kaupunkiympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen, 
kansanterveyden suojelu, 
luonnonvarojen kohtuullinen ja järkiperäinen käyttö. 
133 
10. KiMtmynkiwt la PM teutoal 
KokQnaislflfflannukret: 4130 652 
Tukikelpoiset kustannukset ( jälkeen) 4 130 652 
Tuen osuus: 80 % 
KQlwffljortfMffton mki: 3304522 
Tuen erittely: 
Akustinen tutkimuskeskus 811 715 
La Casa de Canmon puiston kunnostaminen 2 492 807 
Yhteensä 3 304 522 
4^r 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.61.022 D 
1. Tfonkkeen nimi 
Barcelonan kaupunkijätteet vuonna 1995. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön general de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 
3. Hankfreen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Ayuntamiento de Barcelona 
3.2 Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Katalonia 
s. Kuvaus 
Seitsemän hankkeen muodostama toimenpideryhmä: 
N:o 1 Lähtökohdassa tapahtuvan erottelevan jätehuollon järjestelmä. 
Hankkeen tarkoituksena on asettaa käyttöön 1 500 jätesäiliötä paperia, lasia ja 
pakkausjätteitä varten, varustaa keräykseen tarkoitetut kuorma-autot automaattisella 
säiliöiden punnitosjärjestelmällä, hankkia liikkuvaa kalustoa (neljä kuorma-autoa 
pakkausjätteitä varten ja neljä kuorma-autoa paperia varten), kiinteitä varusteita ja 
valvontavälineistöä sekä tiedonkäsittely ohjelmia ja -päätteitä (neljä yksikköä). 
N:o 2 Del Besosin jätteenpolttolaitoksen kaasujen pesu ja savun suodatus. 
Kyseisen laitoksen kaasupäästöjen vähentäminen yhden vaiheen 
kosteajäijestelmätekniikan ja kaasujen kuumentamisen avulla. Tämä vaatii yhdeksän 
laitteiston rakentamista, sähkömekaanisella välineistöllä varustamista ja tiettyjen 
olemassaolevien välineistöjen muuttamista. 
N:o 3 Kotitalouskeräyksen ulkopuolelle jäävän kaupunkijätteen keräys-, erottelu- ja 
jälleenkuljetuskeskukset. 
Kahdeksan laitoksen rakentaminen: neljä B-tyyppiin kuuluvaa laitosta, kunkin 
laitoksen pinta-alan ollessa 2 400 m2 ja käsittelykapasiteetin 6 3001 jätettä vuodessa 
sekä neljä A-tyyppiin kuuluvaa laitosta, kunkin laitoksen pinta-alan ollessa 4 500 m2 
ja käsittelykapasiteetin 12 600 t jätettä vuodessa. Niiden toimintaan tarvittavat 
lisärakenteet. 
N : o 4 Kiinteän kaupunkijätteen kierrätys- ja haltounottoaseman sopeuttaminen 
ja käyttöönotto. 
Muutostyöt uutta kompostointijärjestelmää varten, aseman kahden erottelulinjan 
sopeuttaminen kerättyjen pakkausjätteiden erotteluun. Suurikokoisten jätteiden 
puristamista ja paalausta varten tarkoitetun linjan asentaminen. Uuden 
haltounottoaseman rakentaminen kiinteään kaupunkijätteeseen kuulumattomia 
kotitalousjätteitä varten. Välineistö muovien pesua varten sekä kahden ajoneuvon 
hankinta pakkausjätteiden keräystä ja kokoonpuristamista varten. 
N:o 5 Montcadan jätteenpolttolaitosta koskevat korjaavat toimenpiteet. 
Hankkeen tarkoituksena on täydentää olemassaolevaa välineistöä seuraavilla 
varusteilla: 
a) kaksi jäähdytystouletoksella, valvonta- ja ohjausjärjestelmällä sekä 
säätöjärjestelmällä varustettua iisäpoltinta (yksi kumpaankin uuniin, kunkin 
enimmäismaäräisen nimellistehon ollessa 2 500 000 kcal/h) sekä asennukseen 
tarvittavat lisävarusteet, 
b) reaktiotornilla, sumutusalustoilla, jäähdytyspiirillä ja säätöjärjestelmällä varustetun 
puolikostean kaasujenpuhdistusjärjestelmän asennus, 
c) kaasuanalyysilaitteistot. 
N:o 6 Kiinteän kaupunkijätteen erottelu-, haltuunotto- ja kauttakuljetoskeskukset. 
Kahdentoista keskuksen rakentaminen, varastaminen ja käyttöönotto, joista seitsemän 
kuuluu B-tyyppiin, pinta-alaltaan 2 275 m2, Barcelonassa, Cerdanyolassa, S.Feliu de 
Llobregatissa, Montcadassa, Sr. Just D:ssä, St Vincens dels H:ssa ja St Andreu de 
la B:ssä. Loput viisi C-tyyppiin (4 500 m2) kuuluvaa keskusta rakennetaan 
Barcelonaan (3), Badalonaan (1) ja Gavaan (1). 
tu 
N:o 7 Pakkausjätteen erotteleva keräys julkisilla paikoilla jätesäiliöiden avulla. 
Iglu-tyyppisten jätesäiliöiden sijoittaminen Barcelonan metropoliselle alueelle 
kotitalousjätteiden keräystä varten. Arvioitu lukumäärä on 2 800 yksikköä. 
Neljän tilavuudeltaan 20 m3 kuorma-auton hankinta pakkausjätteen kuljettamiseksi 
erotteluasemalle. 
6. Tavoitteet 
Tavoitteet eroavat hankekohtaisesti: 
N:o 1 24 000 tm jätettä keräys vuosittain. 
N:o 2 Saastottavien vaikutosaineiden päästöjen ilmakehään sopeuttaminen yhteisön 
normeihin. 
N:o 3 75 600 tm jätettä keräys ja erottelu vuosittain. 
N:o 4 Aseman käsittelykapasiteetin sopeuttaminen 80 000 tm:ään jätettä vuosittain. 
N:o 5 Kaasupäästöjen ja siten alueen saastotostason pienentäminen. 
N:o 6 70 000 tm jätettä käsittely vuosittain. 
N:o 7 35 000 tm pakkausjätettä keräys vuosittain. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 7.4.1995 30.12.1998 
8. Talouflftllinfii jfl gnciaalinen kustannus-hvotyarvip 
Tutkimus kattaa 20 vuoden jakson, lukuun ottamatta lähtökohdassa tapahtovaa 
erottelevaa keräystä, jota käsittelevä tutkimus kattaa 15 vuoden jakson. 
Sisäinen kannattavuuden aste vaihtelee 8,9 %:sta 28 %:iin. 
Kustannuksiin lasketaan ehdotettojen hankkeiden investoinnit sekä käyttö- ja 
kunnossapitokustannukset. 
Tavoitellut hyödyt ovat: saastutuksen vähennys, haltuunotto ja kierrätys (raaka-
aineiden myynti), raaka-aineiden ja energian säästö, elämisen laadun parantaminen, 
laittomien kaatopaikkojen viemän tilan haltuunotto sekä työllistäminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Hankkeet ovat ehkäiseviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on välttää ympäristön 
saastutusta. Ne vaikuttavat kiinteän jätteen huollon ja kierrätyksen parantamiseen. 
ASZ-
b) Besosin jätteenpolttolaitoksen kaasujen pesua ja savun suodatusta sekä Montcadan 
jätteenpolttolaitosta ja siihen sovellettavia korjaavia toimenpiteitä koskevien 
hankkeiden on noudatettava direktiivejä ETY/80/779, ETY/84/360, ETY/85/203, 
ETY/88/609 ja ETY/89/429. 
Kokonaiskustannukset: 
Kustannukset ennen tukikelpoisuuspäivämäärää: 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 jälkeen): 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston toki: 24 202 200 ecua 
155 063 ecua 
24 047 137 ecua 
80 % 
19 237 708 ecua 
Tuen jakautuminen: 
Tuki 
1 Lähtökohdassa tapahtuvan erottelevan keräyksen järjestelmä 347 340 
2 Besosin jätteenpolttolaitoksen kaasujen pesu ja savun suodatus 8 221 554 
3 Kotitalouskeräykseen kuulumattoman kaupunkijätteen keräys-, 1 488 603 
erottelu- ja jälleenkuljetoskeskukset 
4 Kiinteän kaupunkijätteen kierrätys- ja haltounottoaseman 1 985 300 
sopeuttaminen ja käyttöönotto 
5 Montcadan jätteenpolttolaitosta koskevat korjaavat toimenpiteet 2 624 900 
6 Kiinteän kaupunkijätteen erottelu-, haltuunotto- ja 3 108 203 
kauttakuljetoskeskukset 
7 Pakkausjätteen erotteleva keräys (säiliöt julkisilla paikoilla) 1 461 808 
Yhteensä 19 237 708 
i*3 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
"koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
N:o 95.11.61.022E 
1. BtffllMfffu "fr1"' Ciutat Vellan kaupunkiympäristön uudistaminen 1995-1998. 
Case Antic, Barcelona. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 
2.2 Osoite: F de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Ayuntamiento de Barcelona 
3.2 Osoite: Plaça de Sant Miquel, s/n, 3a Planta - 08002 Barcelona 
4. Siiajati 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Katalonia 
5. Kuvaus 
Case Anticin uudistaminen on osa Barcelonan historiallisen keskustan 
elävöittämishanketta, jonka tarkoituksena on uudistaa kaupungin rakennetta ja varmistaa 
asukkaiden uudelleen sijoittaminen uusiin tai uudistettuihin asuntoihin. Hanke sisältää 
neljä erilaista, toisiaan täydentävää toimenpidettä, joihin kuuluvat: 
- Kortteleiden pakkolunastus, evakuointi ja purkaminen (1 078 asuntoa ja 218 
liikehuoneistoa), yhteensä 124 kiinteistöä ja 75 290 m2 rakennettua pinta-alaa. 
- Täydellinen kaupungistaminen, johon sisältyy infrastruktuurien uudistaminen: 
siirtyminen kaupunkikaasusta maakaasuun; siirtyminen sähköverkkoon, jonka jännite on 
220 V; liittyminen kaupungin juomavesiverkkoon; uusi viemäriverkosto, jolla on yhteys 
jätevedenpuhdistamoihin. Puutarhojen ja uusien puistokatojen (yhteensä 28 476 m2) 
kiveäminen ja valaiseminen. 
6. Tasoitteet 
Hankkeella on seuraavat tavoitteet: 
A&f 
- Kaupungin rakenteen keventäminen kaupunkiympäristön uudelleenjärjestämisellä ja 
puutarhoista muodostuvan mosaiikin luomisella. 
- Sisäisen liikkuvuuden parantaminen lisäämällä kävely- ja pyöräteiden määrää. 
- Fyysisten ja visuaalisten esteiden poistaminen luomalla viheralueiden ja kävelyteiden 
verkosto korttelin sydämeen. 
- Kaupungin tungoksen vähentäminen pienentämällä väestön tiheyttä ja maan tasolla 
olevien pysäköintialueiden määrää. 
- Laatoituksen, viemäriverkoston ja infrastruktuurien täydellinen uudistaminen. 
Lopetus 
31.12.1998 
8. TatoutiftHiren ia halinen ku^ajmus-hyftyarvjo 
Hankkeen taloudellinen arvio kattaa 5 vuoden ajanjakson. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 13,1 prosenttia. 
Kulut sisältävät perustustöihin ja kaupungistumiseen liittyvät investoinnit. 
Ympäristölle aiheutova hyöty on lasketto menetelmällä, joka perustou elämänlaatoun 
liittyvään arvoon. 
Käytetty menetelmä perustou Case Anticin ja samanlaisten syrjäisemmillä alueilla 
sijaitsevien kortteleiden asuntojen hintojen vertailuun, eron kuvastaessa ympäristön 
arvoon perustuvaa hintatekijää. Tämä voidaan kertoa kyseisen alueen asuntojen määrällä, 
mikä mahdollistaa toteutetuista toimenpiteistä saadun hyödyn laskemisen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hanke parantaa kaupunkiympäristön laatua. 
Suuren virkistysalueen avaaminen väestölle ja sen käytön varaaminen yksinomaan 
pyöräilijöille ja jalankulkijoille saa aikaan saastepäästöjen ja akustisten haittojen 
häviämistä sekä kaupungin tungoksen vähenemistä liikennettä rajoittamalla. Lisäksi hanke 
AgST 
kaunistaa kaupunkiympäristöä aukioiden ja puutarhojen luomisen ja erilaisten varusteiden 
hankkimisen kautta. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
(1 ecu = 161,225 pesetaa) 
^oKnnais^^annukset- 12 746 780 
Tukikelpoiset kustannnlraet; ( 7.4.95 jälkeen) 12 746 780 
Tuen osuus: 80 % 
Kotoiforah?.^" tukit 10 197 422 
A 86 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.61.023A 
1. Hankfceyn nimi Barcelonan suurkaupunkialueen vedenpuhdistos. 1995 
2 Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana 162-28071-Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Area Metropolitana de Barcelona 
3.2 Osoite: Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 Barcelona 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Katalonia 
5. Kuvaus 
N* 1 Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus plaza de Salvador Allende-
aukion ja calle de Pablo Picasso -kadun välillä. 
Kunta: Sant Boi de Llobregat 
Työt käsittävät 168 metriä pitkän, ulkohalkaisijaltaan 800 mm paksun PVC-putkenja viiden 
A-tyypin tarkastuskaivon asentamisen. 
Al\ 
N° 2 Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus ja päällysteen uusiminen 
calle de Joaquin Auger -kadun ja plaza de Salvador Allende -aukion välillä. 
Kunta: Sant Boi de Llobregat 
Työt käsittävät erityisesti seuraavaa: 
Halkaisijaltaan 80 cm paksun 51 metriä pitkän PVC-viemäriputken asentaminen; 
halkaisijaltaan 300 mm paksun 292 metriä pitkän putken hankinta ja asentaminen; 21 
mitoiltaan 30 x 70 cm vesilukoUa varustetun sadevesikaivon ja kuuden A-tyypin 
tarkastuskaivon rakentaminen. 
N ° 3 Calle de Joan Marti -kadun viemäröinnin kunnostus ja päällysteen uusiminen 
calles de Antoni Gaudi ja Eusebi Guell -katujen välillä. 
Kunta: Sant Boi de Llobregat 
Työt käsittävät: 
Halkaisijaltaan 60 cm paksun 30 metriä pitkän betoniputken hankinta ja asentaminen; 
halkaisijaltaan 800 mm paksun 12 metriä pitkän PVC-putken asentaminen; viiden A-tyypin 
tarkastuskaivon rakentaminen; 12 mitoiltaan 30 x 70 cm vesilukoUa varustetun 
sadevesikaivon rakentaminen. 
N* 4 Calle de Maria Girona -kadun viemäri plaza del Ayuntamiento -aukion ja 
Llobregat-joen välillä. 
Kunta: Sant Boi de Llobregat 
Hanke jakaantuu kahteen erilliseen osaan: 
1) Kanavointijärjestelmä, joka on osa kaupungin viemäriverkkoa ja joUa on tarkoitus 
korvata nykyinen, erittäin huonossa kunnossa oleva viemäri. 
2) Uusi viemäri, joka on tarkoitettu jäteveden poisjohtamiseen liittyvien ongelmien 
ratkaisemiseen siinä osassa kaupunkia, jossa järjestelmä ei vielä ole käytössä. Työ 
käsittää 200 metriä pitkän halkaisijaltaan 60 cm paksun PVC-putken asentamisen. 
m 
N° 5 Plaza de Cataluna-aukiota reunustavien katujen viemäröinnin kunnostaminen 
ja päällysteen uusiminen. 
Kunta: Sant Boi de Llobregat 
Tämän hankkeen tarkoituksena on kerätä vaivattomasti ja tehokkaasti käymälä- ja sadevesi 
ja johtaa ne kunnalliseen viemäriverkkoon, josta ne johdetaan edelleen Viladecansin 
jätevedenpuhdistamoon. Työ suoritetaan Plaza de Cataluna -aukiota reunustavilla kaduilla. 
Työ käsittää sade- ja jäteveden yhteisen kokoojaviemärin, johon hankkeen kattamalta 
alueelta peräisin oleva vesi kerätään. Rakennettavan viemäriosuuden pituus on 1 748 
metriä, ja sen halkaisijat ovat 300, 600, 800 ja 1 000 mm. Lisäksi asennetaan 18 
tarkastuskaivoa (3 A-tyypin ja 15 B-tyypin kaivoa). 
N' 6 Ronda de Sant Ramon -kadun viemärin kunnostus ja päällysteen uusiminen 
calles de Eusebi Guell ja Girona -katujen välillä. 
Kunta: Sant Boi de Llobregat 
Työ käsittää 925 metriä pitkän betoniputken, halkaisijat 30, 40 ja 60 cm, sekä 8 A-tyypin 
tarkastuskaivon, 33 vesilukoUa varustetun A-tyypin sadevesikaivon ja 8 B-tyypin 
sadevesikaivon rakentamisen ja asentamisen. 
N* 7 Calle de Nord -kadun viemäreiden kunnostus ja päällysteen uusiminen. 
Kunta: Sant Boi de Llobregat 
Työ käsittää sade- ja jäteveden yhteisen kokoojaviemärin, johon hankkeen kattamalta 
alueelta peräisin oleva vesi kerätään. Työ käsittää 320 metriä pitkän, halkaisijaltaan 600 
mm viemärin rakentamisen, 194 metriä pitkän, halkaisijaltaan 300 mm betoniputken sekä 
30 vesilukoUa varustetun 70 x 30 cm sadevesikaivon, seitsemän A-tyypin tarkastuskaivon 
ja kahden B-tyypin tarkastuskaivon asentamisen. 
N*8 Calle Canarias -kadun viemäriverkko ja parannustyö . 
483 
Kunta: Santo Coloma de Gramanet. 
Pääviemäri on halkaisijaltaan 80 cm paksu 147 metriä pitkä betoniputki; liittymäviemärit 
sadevesikaivoineen rakennetaan halkaisijaltaan 30 cm betoniputkesta, pituus 80 metriä. 
Tarkastuskaivojen mitat 80 x 80 cm. Sadeveden keräämiseksi asennetaan neljä 70 x 30 cm 
sadevesikaivoa. 
N* 9 Avenida Primavera -kadun viemäriverkko ja parannustyö. 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Pääviemärin kunnon tarkastus; kuuden 80 x 80 cm tarkastuskaivon asentaminen. Lisäksi 
rakennetaan viisi vesilukoUa varustettua umpitiilistä muurattua sadevesikaivoa. 
Yhteensä asennetaan 119 metriä halkaisijaltaan 30 cm tärytetystä betonista tehtyä putkea 
pääviemäriin tulevien liittymien toteuttamiseksi. 
N* 10 Calle Galceran Marquet ja calle Letamendi -katujen viemäriverkko ja 
parannustyö. 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Olemassa olevan viemärin jatkaminen 63 metriä pitkällä halkaisijaltaan 60 cm 
betoniputkeUa. Asennetaan 14 verkkoliittymää halkaisijaltaan 30 cm putkista, 
kokonaispituus 63 metriä. 
N° 11 Calle Dante ja calle Ausias March -katujen viemäriverkko ja parannustyö. 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Calle Roger de Flor -kadun olemassa olevan viemärin jatkaminen 60 metriä pitkällä, 
sisähalkaisijaltaan 60 cm betoniputkeUa calle Dante -kadulla. Calle Ausias March -kadun 
uuden viemäriosuuden pituus on 105 metriä, ja se rakennetaan halkaisijaltaan 50 cm PVC-
putkesta. 
«<9o 
Liittymät yksittäisiin viemäreihin sekä yhdeksään asennettavaan 70 x 30 cm 
sadevesikaivoon tehdään halkaisijaltaan 30 cm teräsbetoniputkista, kokonaispituus 69 
metriä. 
N* 12 Viemäriverkko ja parannustyöt "kaupunginosat 1995" -toimenpiteiden 
yhteydessä (calle Miia ja calle Fontanals). 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Tämä hanke on osa "kaupunginosat -95" -toimenpideohjelmaa, joka käsittää joukon erilaisia 
kunnan katujen kunnostustöitä perusviemäröinnin järjestämiseksi. 
Työt käsittävät sadevesikaivojen ja liittymien muutostyöt niiden yhdistämiseksi yleiseen 
viemäriverkkoon. Asennettavan viemäriosuuden pituus on 6 metriä halkaisijaltaan 30 cm 
betoniputkea, jolla pääverkko yhdistetään neljään vesilukoUa varustettuun sadevesikaivoon. 
Uutta putkistoa asennetaan yhteensä 102 metriä. 
N* 13 Calles Alella, San José y San Silvestre -katujen viemäriverkko ja parannustyö. 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Hanke käsittää sadevesikaivoverkon ja viemäreiden muutostyöt niiden yhdistämiseksi 
yleiseen viemäriverkkoon halkaisijaltaan 30 cm paksulla 8 metrin pituisella esivalmistetulla 
betoniputkeUa. Lisäksi asennetaan 269 metriä 30 x 20 cm putkistoa. 
Sadeveden keräämiseksi rakennetaan kaksi umpitiihstä muurattua sadevesikaivoa ja 
vesilukoUa varustetut kokoojaviemärit. 
N' 14 Calles Beethoven ja Camprodon -katujen viemäriverkko ja parannustyöt. 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Ajoradan laajennustyö edellyttää ehdottomasti sadevesikaivoverkon muuttamista ja 
laajentamista (yhteensä kymmenen 70 x 30 cm kaivon asentaminen) sekä liittymien 
rakentamista kaivojen yhdistämiseksi yleiseen viemäriverkkoon 31 metriä pitkällä 
A§\ 
halkaisijaltaan 30 cm putkella. Lisäksi on tarkoitos asentaa 34,4 metriä halkaisijaltaan 800 
mm uurrettua PVC-putkea. 
N' 15 Calle Aguileras -kadun viemäriverkko ja parannustyöt. 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Ajoradan laajennustyö edellyttää ehdottomasti sadevesikaivoverkon muuttamista ja 
laajentamista (yhteensä seitsemän 70 x 30 cm kaivon asentaminen) sekä liittymien 
rakentamista kaivojen yhdistämiseksi yleiseen viemäriverkkoon 28 metriä pitkällä 
halkaisijaltaan 30 cm putkella. 
N* 16 Kaupunkiympäristön parannus ja kaupunginosien viemäröinti vuonna 1995* 
Kunta: Santa Coloma de Gramanet 
Työ käsittää kahden kaupunkiliikenteen pääväylän, Avenida Anselmo de Rius ja Avenida 
Cataluna -katujen, viemäriputkistojen halkaisijoiden suurentamisen nykyisistä mitoista 150 
cm: iin ja 110 cm:iin. Halkaisijaltaan suurempaa kokoojaviemäriä asennetaan 550 metriä 
ja pienempää 456 metriä, toisin sanoen yhteensä 1.006 metriä uutta viemäriä. 
N* 17 Torrente del Fondon kanavointyärjestelmä. 
Kunta: Viladecans 
Hanke koskee Torrente de del Fondon kanavointijärjestelmää 650 metrin pituisella 
osuudella. 
Hankkeen työt käsittävät uurretusta teräksestä rakennetun holvikanavan, joka yhdistetään 
teräsbetonista rakennettuun kanavaan veden johtamiseksi edeUeen uomaan. Tämä rakenne 
erillään kaupunginosan viemäriverkosta, josta siihen kerätään ainoastaan verkon 
kapasiteetin ylittävä vesikertymä. 
Kokoojaviemärin pituus on 500 metriä ja halkaisija 600 mm. Sen avulla voidaan ratkaista 
kaupungin tulva-alttiiden alueiden sadeveden keräämiseen liittyvät ongelmat. 
m 
N* 18 Torrente de la Fontin kanavointijärjestelmä Badalonässa. 
Kunta: Badalona 
Hanke koskee nykyisen torrente de la Fontin avoimena virtaavan osan kanavointia, siUä 
maanalaisen osan kanavointi on jo järjestetty. Tätä varten on täytynyt muuttaa kaupungin 
viemäriverkon linjausta, joka tällä hetkellä yhtyy mainittuun puroon. 
Kanavointiosuuden pituus on 1048 metriä. Poikkileikkauksen leveys on 6 metriä ja korkeus 
1,5 metriä. Lisäksi on tarkoitos rakentaa myös 40 tarkastuskaivoa. 
N* 19 C-245:n kokoojaviemäri Avenidas Berträn ja Göell -katujen sekä la Riera 
Parets de Gavän välillä. 
Kunta: Gava 
Viemäri rakennetaan halkaisijaltaan 1,25 m PVC-putkista. Yhteensä asennetaan 670 metriä 
putkistoa, mikä edellyttää huomattavia kaivu- ja täyttötöitä sekä asfalttipäällysteen 
purkamista, uusimista ja laajentamista. Hanke käsittää myös kahdeksan tarkastuskaivon 
rakentamisen. 
N° 20 CasteUdefelsin pohjoisosan kanavan purkukanavan rakentaminen. 
Kunta: CasteUdefels 
Hanke käsittää tarvittavat muutos- ja rakennustyöt CasteUdefelsin pohjoisosan kanavan 
purkukanavan rakentamiseksi kokoojaviemäristä alkaen; osuus, joka vastaisuudessa toimii 
tulevan pumppuaseman ohitoskanavana, sekä viisi osuutta mainitulta pumppuasemalta 
mereen. 
Osuus I vastaa 16 metriä pumppuaseman ja moottoritien välillä. Osuus n on moottoritien 
alitus, ja se toteutetaan 10 esivalmisteisen kolme metriä pitkän "in situ" -elementin avulla. 
Osuus m on 464 metrin pituinen. Osuus IV, jonka pituus on 117 metriä, johtaa 
CasteUdefelsin hiekkarannalle. Viimeinen osuus V on kokoojaviemärin pääteosa, ja sen 
pituus on 30 metriä. 
403 
N* 21 Torrent de Vallmajorin kanavointljärjestelmä Badalonassa. 
Kunta: Badalona 
Torrent de Valmayorin uoman veden johtaminen calla Velazquez -kadun suuntaan 400 
metriä pitkää viemäriä pitkin, jonka poikkileikkausmitat ovat 1,5 x 1,5 m2; tarkoituksena 
on toteuttaa yhteinen ratkaisu molempien kanavien osalta. 
Calle Velazquezin kokoojaviemäri korvataan halkaisijaltaan 100 cm putkella, jonka pituus 
on 300 metriä. Lisäksi 250 metriä N-II -tien viemäriä korvataan halkaisijaltaan 120 cm 
putkella. 
N* 22 Paikallisten kokoojaviemäreiden kunnostus. 
Kunta: L'Hospitalet de Llobregat 
Useiden kaupungin eri osissa sijaitsevien viemäreiden muutos- ja kunnostustyöt. 
Kiireellisimpiä toimenpiteitä edellyttävät kohteet ovat: Riera del Frares, Ruera de la Creu, 
C/ Marti Codolar, C/ Barcelona, C/ Casanovas, C/ Castelao, C/ Modern, C/ Natzaret, C/ 
Renclusa, Av. Masnou, C/ Pukos, C/ Vallparda, Cl Sant Josep ja C/ Famés. 
Työt käsittävät noin 36.700 m3 kaivua ja täyttöä sekä yhteensä 5790 asennusmetriä 
halkaisijaltaan erisuuruisia putkia, 204 sadevesikaivoa 70 x 30 cm, teräsbetonista 
rakennetun 2 x 2 m kaksoisviemärin ja 108 tarkastuskaivoa, joiden halkaisija on vähintään 
80 cm. 
N* 23 Pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra, calles Tossa, Lloret, 
Tarragona ja Empuries-katujen viemäröinti ja päällysteen uusiminen. 
Kunta: El Prat de Llobregat 
Hankkeen tarkoituksena on sadevesiviemäröinnin tehostaminen neljällä eri alueella: Pasaje 
del Mercat, caUe Barcelona, Avenida Pompeu Fabra sekä calles Tossa, Lloret, Tarragona 
ja Empûries -kadut. 
^9V 
Pasaje del Mercatin olemassa oleva viemäri uusitaan, koska uuden samansuuntaisen 
kaivannon toteuttaminen on käytännöllisesti katsoen mahdotonta. Cl Barcelona -kadulle 
asennetaan uusi halkaisijaltaan 630 mm keskusviemäri. Av. Pompeu Fabra -kadun 
jalkakäytävän alla sijaitseva viemäri siirretään ajoradan keskelle. 
6. Tavoitteet 
Kaupungin viemäriverkon parantaminen tulvien ehkäisemiseksi. 
17.829,4 putkimetrin asennus. 
7. Töiden aikataulu 
pssassoBmgs&ssssrssEssssssssssssssssspssssgssssssssssssBSgss^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 07/04/1995 31/12/1996 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen knstannns.hv$tYarvio 
Yleensä hankkeiden taloudellinen analyysi tehdään 20 vuoden jaksolle. 
Sisäinen kannattavuuden aste vaihtelee 8,0 ja 14,4 prosentin välillä; tietyissä tapauksissa 
se voi nousta 27,4 prosenttiin. 
Kustannukset sisältävät tarvittavat investoinnit. 
Hyödyn arvioiminen on tehty tarkastelemalla tavoitteita mahdollisimman laajasti ja 
valitsemaUa ne hankkeiden täsmällisyysasteen perusteella. Kunkin hankkeen osalta on 
arvioitu määrälliset aineettomat pääomat ja kuvailtu laadullisesti määrällisesti 
arvioimattomissa oleva saavutettava hyöty. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Kaikkien näiden viemäröintihankkeiden toteuttaminen myötävaikuttaa yhdyskuntajätevesien 
käsittelystä annetun direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpanoon parantamalla useiden 
A9Ç~ 
alueiden viemärömti-infrastruktoureita ja suojaamaUa ympäristöä jätevesien haitallisilta 
vaikutuksilta. 
10- KpstfflimfKret iff fl*l fouinai 
( ecu - 161,225) 
Kokou^i^Kym^nuKset 
yimftnn»frB* ennen tuen hyväksyi^ 
Tukikelpoiset knstqnniufret (7 04 1995 alkaen! 
Tuen OSUUS 
Koheesiorahaston toki 15.828.699 
14 886 
15.813.813 
80% 
12.651.050 
Tuen jakaantuminen-
HANKKEET 
N*l - Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus plaza de 
Salvador Allende -aukion ja calle de Pablo Picasso -kadun välillä. 27 812 
N°2 - Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus ja 
päällysteen uusiminen calle de Joaquin Auger -kadun ja plaza de 
Salvador Allende -aukion välillä. 24 314 
N°3 - Calle de Joan Marti -kadun viemäröinnin kunnostus ja 
päällysteen uusiminen calles de Antoni Gaudf ja Eusebi GueU -
katujen välillä. 18 359 
N*4 - Calle de Maria Girona -kadun viemäri plaza del Ayunta­
miento -aukion ja Llobregat-joen välillä. 466 096 
N*5 • Plaza de Cataluna-aukiota reunustavien katujen 
viemäröinnin kunnostaminen ja päällysteen uusiminen. 168 659 
N*6 - Ronda de Sant Ramon -kadun viemärin kunnostus ja 
päällysteen uusiminen calles de Eusebi GueU ja Girona -katujen 
välillä. 73 388 
N°7 - Calle de Nord -kadun viemäreiden kunnostus ja päällysteen 
uusiminen. 58 398 
N"8 - Calle Canarias -kadun viemäriverkko ja parannustyö. 48 514 
N"9 - Avenida Primavera -kadun viemäriverkko ja parannustyö. 139 869 
m 
N° 10 - CaUe Galceran Marquet ja calle Letamendi -katujen 85 218 
viemäriverkko ja parannustyö. 
N° 11 - Calle Dante ja calle Ausias March -katujen viemäriverkko 87 307 
ja parannustyö. 
N "12 - Viemäriverkko ja parannustyöt "kaupunginosat 1995" - 54 101 
toimenpiteiden yhteydessä (calle Miia ja calle Fontanals). 
N°13 - CaUes Alella, San José y San SUvestre -katujen 92 829 
viemäriverkko ja parannustyö. 
N" 14 - Calles Beethoven ja Camprodon -katujen viemäriverkko 66 243 
ja parannustyöt. 
N°15 - Calle Aguileras -kadun viemäriverkko ja parannustyöt. 32 590 
N°16 - Kaupunkiympäristön parannus ja kaupunginosien 500 543 
viemäröinti vuonna 1995A 
N ° 17 - Torrente del Fondon kanavointyärjestelmä. 331214 
N°18 - Torrente de la Fontin kanavomtyärjestelmä Badalonassa. 1 960 589 
N ° 19 - C-245:n kokoojaviemäri Avenidas Berträn ja GueU - 318 879 
katujen sekä la Riera Parets de Gavàn välillä. 
N°20 - CasteUdefelsin pohjoisosan kanavan purkukanavan 2 159 139 
rakentaminen. 
N°21 - Torrent de Vallmajorin kanavointyärjestelmä 2 046 169 
Badalonassa. 
N°22 - Paikallisten kokoojaviemäreiden kunnostus. 3 438 673 
N*23 - Pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra, 452 147 
calles Tossa, Lloret, Tarragona ja Empùries-katujen viemäröinti 
ja päällysteen uusiminen. 
12 651 050 
YHTEENSÄ 
Jft 
Rahoitustuen myöntäimspäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N;o 1164/94 mukaisesti il 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.61.023E 
1. Hankkffn nimi 
Barcelonan ja sen ympäristökuntien taajama-asutusalueiden ympäristö 1995 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite P° de la CasteUana 162, E-28071 Madrid 
3. Hankki täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi Area MetropoUtana de Barcelona 
3.2 Osoite Carrer 62 n° 16-18, Edificio A, Zona Franca, E-08040 Barcelona 
4. SUâfflti 
4.1 Jäsenvaltio Espanja 
4.2 Alue Katalonia 
5. KuvâMS 
Kyseessä on neljä toisiinsa liittyvää hanketta: 
1) Turo Caritgin puisto (vaiheet 2 ja 3) 
Kaupunki: Badalona 
Hankkeen puitteissa kaupunkiin rakennetaan puisto huonokuntoiseUe alueelle. 
Hanke on kolmivaiheinen: 
Ensimmäinen vaihe on jo toteutettu eikä sille haeta rahoitusta. 
^18 
Toinen vaihe käsittää hankekokonaisuuden korkeimman kohdan Avenida Caritgin 
ja Calle Pere Martell -katojen yhtymäkohdassa, jossa jo ennestään kasvaa metsää. 
Kyseessä on kaupunkilaisten käytössä olevan maa-alueen uudeUeenmetsitys ja 
erittäin huonokuntoisen ympäristön palauttaminen ennalleen. Metsää pyritään 
uudistamaan 9,5 ha:n alalla, jolle istutetaan 6 000 puuta. 
KoiUisessa korkealla merenpinnan yläpuoleUa sijaitsevalla kolmannella alueella 
toteutettavat työt ovat urbaanimpia. Alueelle rakennetaan porrastettuja tasanteita. 
2) Riera Major -joen uoman ja rantojen parannustyöt 
Kunta: Cerdanyola del Vallès 
Hankkeen puitteissa tehdään maansiirtotöitä, istutuksia, pienehköjä 
vesirakennustöitä joen uomassa sekä tyypillisiä puiston kunnostustöitä 
(puutarhatöitä, käytävöintiä, asennetaan puistoon valaistus ja hankitaan 
puistokalusteita). Uudelleenmetsitetään n. 20 ha istottamaUa alueelle eri puu- ja 
pensaslajeja. Lajien biologinen kehitys taataan jättämällä 30 m levyiset 
joenrantakaistaleet vaikeakulkuisiksi. Ranta-alueelle istutetaan 
joenvarsikasvillisuutta ja vesikasveja. 
3) Llobregat-joen kunnostus ja palauttaminen ennalleen Cornelia de Llobregatin 
kunnan alueella 
Kunta: Cornelia de Llobregat 
Hanke käsittää 2 km pituisen jokiosuuden, jonka pinta-ala on n. 16 ha. 
Hanke perustou kahteen toimintaperiaatteeseen: 
a) Pysäytetään ympäristön pilaantuminen, niin luonnon ja maiseman kuin 
kuormituksenkin osalta. 
b) Parannetaan viereisen taajama-alueen asukkaiden pääsyä alueelle ja 
liitetään alue kiinteämmin taajamaan siten, että näin kunnostetut 
virkistysalueet täydentävät taajaman nykyisiä virkistysalueita. 
4) Cornelia de Llobregatin kunnan ylä- ja alaosien yhdistäminen ja niiden välisen 
maaston kaavoitus 
Kunta: Cornelia de Llobregat 
Hankkeen pinta-ala on kaikkiaan 117 799 m2, joskin sen vaikutusalueen 
arvioidaan olevan yli 34 ha. Toteutuessaan hanke muuttaa erään Cornelia de 
. Llobregatin kunnan erittäin huonokuntoisen alueen suureksi viheralueeksi, jota 
myöhemmin täydennetään kuntalaisten yhteiseen käyttöön tarkoitetulla alueella, 
jota varten laaditaan erityinen käyttösuunnitelma. Näin saadaan yhdistetyksi kaksi 
merkittävää aluetta, jotka tähän asti ovat olleet kovin erillään toisistaan. 
A& 
Parannustöitä arvioitaessa alue on jaettu neljään lohkoon. 
Ensimmäinen lohko käsittää 40 788 m2 La Mirandan tornin ympärille kaavoitettua 
aluetta, jolla tehdään lujitus-, parannus- ja laajennustöitä. 
Toinen lohko on pinta-alaltaan 4 224 m2 ja se käsittää uuden suoran yhteyden San 
Ildefonson alueelta asemalle ja Can Mercaderin puistoon sekä rautatien 
alikulkusillan. 
Kolmas lohko on pinta-alaltaan 38 787 m2 ja se käsittää Avenida Salvador 
Allenden jatkeen ja Kehä H:n ja jalkapallostadionin väliin jäävän alueen uuden 
asemakaavan. 
Neljäs lohko käsittää 34 000 m2. Alueella tehdään toimenpiteitä rautatien ja Can 
Mercaderin puiston takareunan väliin jäävällä maakaistaleeUa. 
6. Tavoitteet 
Luonnontilaisten alueiden palauttaminen ennalleen parantamalla ympäristöoloja, 
eliminoimalla olemassa olevia riskejä, poistamaUa näkösällä olevat saasteet ja 
pyrkimällä ylipäätään minimoimaan tietyistä perusrakenteista aiheutuvat haitat. 
Ennalleen palautettavan alueen kokonaispinta-ala on 549 699 m2. 
7. Tflflen aikataulu 
Työn luonne Aloitus 
ÉÉaÙiiÙAÙaÙK 
Päätyöt 15.1.1995 31.12.1999 
8. Taloudellinen ja cn<HftflHnfn kn^nnys-hYÖtYflrvfo 
Hyöty ja kustannukset on lasketto tarkastelemalla erikseen kunkin hankkeen tavoitteita. 
Kustannuksissa on otetto huomioon kussakin hankkeessa ilmoitetot kustannukset, joihin 
on tarvittaessa lisätty ylläpito- ja käyttökustannukset. 
Hyöty on lasketto tarkastelemaUa hankkeen tavoitteita mahdoUisimman laaja-alaisesti ja 
valitsemaUa tarkastelun kohteeksi selvimmin määriteltävissä oleva hyöty. Siten jokaisesta 
hankkeesta esitetään arvioitavissa oleva rahassa mittaamaton hyöty ja kuvaillaan seUaista 
rahassa mittaamatonta hyötyä, jota ei voida arvioida. TaloudeUinen käyttöaika vaihtelee 
hankekohtaisesti. 
Alin sisäinen kannattavuusaste on 9,7 % ja yhden hankkeen osalta yli 50 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
â&€> 
a) Luonnontilaisten alueiden palauttamisella ennalleen on myönteinen vaikutus 
ympäristöön. Hankekokonaisuus noudattelee täysin Taajama-asutusalueiden 
ympäristön vihreässä kirjassa esitettyjä tavoitteita ympäristön parantamiseksi, siUä 
viime kädessä hankkeiden tavoitteena on toisaalta luoda asukasviihtyvyydeltään 
miellyttäviä taajamia ja toisaalta vähentää taajamien osuutta saastehaitoista. 
b) Llobregat-joen parannustöiden, kunnostuksen ja ennaUeenpalauttamisen Cornelia 
de Llobregatin kunnan alueella sekä Riera Major -joen uoman ja rantojen 
parannustöiden ehtona on, että toimivaltaiset viranomaiset sitoutovat säilyttämään 
kunnostetut alueet virkistysalueina eikä niillä saUita rakentamista. 
10. Kustannukset ja luki (ecuina) 
(1 ecu = 162,323 pesetaa) 
Kokonaiskustannukset 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 alkaen) 
Tuen osuus 
Koheesiorahaston tuki 13 896 365 ecua 
13 896 365 ecua 
80% 
11 117 091 ecua 
Tuen jakautuminen 
3SBSWS«IS33eraSSS»! 
1) Turo Caritgin puisto (vaiheet 2 ja 3) 
2) Riera Major -joen uoman ja rantojen kunnostus 
3) Llobregat-joen kunnostus Cornelia de Llobregatin 
kunnan alueella 
4) Cornelia de Llobregatin kunnan ylä- ja alaosien 
yhdistäminen ja niiden välisen alueen kaavoitus 
Yhteensä 4 581 975 
2 612 075 H 
492 844 
3 430 197 
11117 7 091 f 
9oA 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen.Nio 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.61.025-2 
1. HanJ&emnimi 
Kiinteän yhdyskuntajätteen käsittely 1995: Jätteenkierrätys BUbaossa 
2- Ha^emnksesta vastaava elin 
2.1 Nimi Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite P° de la Castellana 162, E-28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi Ayuntamiento de BUbao 
3.2 Osoite Pl. Ernesto Erkoreka, s/n, BUbao 
4. SUaMi 
4.1 Jäsenvaltio Espanja 
4.2 Alue Baskimaa 
5. Kuvaus 
BUbaon kaupungin Arugasin kaatopaikka palvelee 700 000 asukasta. 
Jätteenkierrätyssuunnitelmalla pyritään ensisijaisesti keräämään kaatopaikaUe tuotuja 
materiaaleja hyötykäyttöön. Käytännössä pyritään kierrättämään muoveja, rautaperäisiä 
materiaaleja, paperia ja pahvia. Kierrätys toteutetaan Arugasin kaatopaikan nykyisen 
jätteenkäsittelylaitoksen yhteydessä. Uusi materiaalien kierrätyslaitos yhdistetään 
nykyiseen laitokseen varustamalla kaatopaikalle päätyvä kuljetin poimintajärjestelmäUä. 
Ensimmäisessä vaiheessa sähkömagneetti poimii kuljettuneita ferromagneettiset 
materiaalit. Sen jälkeen pyörivä lajittelurumpu poimii kuljettuneita muut materiaalit. 
Lopuksi talteenotettu materiaalit kuljetetaan omilla kuljettimiUaan syöttökouruun, josta 
9o2^ 
ne syötetään pakkauspuristimeen. Puristimessa materiaalit sidotaan automaattisesti ja ne 
ovat valmiina lähetettäviksi eteen päin. 
Sellainen materiaali, jota ei oteta talteen, palautetaan kaatopaikaUe vievälle kurjettimeUe. 
6. Tavoitteet 
Mahdollisuus kerätä vuosittain hyötykäyttöön 210 000 m muovia, rautaperäisiä 
materiaaleja, paperia ja pahvia. 
Mahdollistaa sellaisten materiaalien uusiokäyttö, joita käyttäjät eivät ole lajitelleet 
valmiiksi. Näin voidaan pidentää kaatopaikan ikää. 
7. Töiden aikataulu 
Työnluonne 
Päätyöt 1.10.1995 
8. Taloudellinen j? ^ajflnwi knstflnniis-hvfttvflrvin 
Hankkeen kustannus-hyötyanalyysi pyrkii määrittelemään hankkeen taloudellisen 
kannattavuuden yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Hankkeen taloudeUiseksi käyttöajaksi 
arvioidaan 15 vuotta. 
Kustannuksiin sisältyvät erinäiset investoinnit (rakennukset, koneet, laitteet jne.). 
Hankkeesta saatava hyöty: jätteiden asianmukainen käsittely vähentää saasteita; maata 
saadaan uudelleen vaihtoehtokäyttöön; jätteiden kierrätys alentaa jätehuoltokustannuksia; 
säästetään raaka-ainetta ja energiaa. Lisäksi hankkeesta koituu sellaista yhteiskunnallista 
hyötyä, joka ei ole numeerisesti laskettavissa. 
Kannattavuusaste: 16,92 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
a) Esitetyllä hankkeeUa on nÉbnteinen vaikutos ympäristöön, sillä toteutettavilla 
toimenpiteillä korjataan ympäristöhaittoja ja parannetaan ympäristön laatua. 
Kaatopaikkajätettä syntyy yhä vähemmän, vesiä ja maaperää suojellaan estettäessä 
niiden saastuminen. Luonnonvaroja pyritään täyttämään järkevästi lajittelemalla 
jätteet ja kierrättämällä mitä. > 
Hankkeen piirun ei kuulu ympäristöherkkiä alueita ja hankkeen toteutuksesta 
mahdollisesti aiheutuvat muut ympäristöhaitat otetaan huomioon jo 
rakennusvaiheessa. 
2oJ> 
b) VastouUisten viranomaisten on toimitettava mahdolliset myrkylliset ja vaaralliset 
jätteet mahdoUisunman pian asianomaiseen jätteenkäsittelylaitokseen. 
10» KwirtanimKffftt la tilki (wrim) 
(1 ecu » 162,323 pesetaa) 
Kokonaiskustannukset 1 169 888 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (7.4.1995 alkaen) 1 169 888 ecua 
Tuen osuus 80 % 
Koheesiorahaston tuki 935 910 ecua 
sm 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/027 
1. Hankien nimi 
Juomaveden johtamiseen liittyvät rakennustyöt 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 
3.2 Osoite: P° de la CasteUana, 67 - 28071 MADRID 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalusia, Aragön, Castilla-La-Mancha ja Murcia 
5. Kuvaus 
Kyseessä on kolmentoista hankkeen ryhmä, jonka tarkoituksena on taata veden 
toimittaminen vakavasta ja pysyvästä kuivuudesta kärsivälle väestönosalle Guadalajaran, 
Huelvan, Murcian, Malagan, Cuencan ja Teruelin maakunnissa. Luettelemme tässä 
jäljempänä kunkin hankkeen pääkohdat: 
1. Veden johtaminen Pezuelaan, Santorcaz el Pozoon, Guadalajaraan ja 
Pioziin 
Rakennettavaksi suunnitellulla osuudella tyydytettäisiin Pezuela de las Torresin 
kiireellinen juomaveden tarve. Kyse on putkien kunnostamisesta 6 496 metrin matkalla. 
Tämä lisää toimitoskapasiteettia 7 l/s. Lisäksi asennetaan ilman- ja vedenpuhdistimia 
vastaavilla suluilla varustettuna. Putkisto päättyy kyseisen alueen väestön käyttämään 
altaaseen. 
2. Veden johtaminen Zalamea la Realiin ja Riotintoon 
5br" 
Huelvan maakunnan eteläosan vedet toimittava Chanza-Piedras -järjestelmä liitetään 
Huelvan kaivosalueen vedet toimittavaan järjestelmään kuivuudesta aiheutuvan 
vedenpuuteongelman ratkaisemiseksi. 
Päähankkeena on toteuttaa kanavointyärjestelmä ja asentaa vastaavat pumppuasemat 
Valverde del Caminosta Riotinton vesien puhdistuslaitokselle asti: 
- kanavointijärjestelmä, jonka halkaisija on 300 mm 8 000 m 
- ilmanpuhdistimia 13 
- sulkuja 7 
3. Veden johtaminen Huelvan kaivosalueelle - pumppuasema 
Putken pumppauskapasiteetin nostaminen Chanza-Piedras -järjestelmästä alkaen 
korvaamalla nykyiset pumput Triguerosin ja Beasin nostoasenuila. 
Uuden pumppuaseman asentaminen Valverde del Caminoon veden toimittamiseksi 
Zalamea la Realiin ja Riotiontoon asti. 
- Triguerosin pumppuasema: pumppuja 3 
virtaus 153 m3/h 
nostokorkeus 120 m 
- Beasin pumppuasema: pumppuja 3 
virtaus 153 m3/h 
nostokorkeus 140 m 
- Valverde del Caminon asema: pumppuja 3 
virtaus 100 m3/h 
nostokorkeus 189 m 
4. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.O.) - Canterasin allas 
-10 000 m3:n pyöreän altaan rakentaminen teräsbetonista 
-Maahan kaivetun nimeUishalkaisijaltaan 400 mm:n suuruisen ja 746,56 m pitkän 
asbestisementtisen putken asentaminen Cartagenan kanaalin ja edellä mainitun 
altaan välille. 
5. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.O.) - La AJjorran 
korkeapainepumppausjärjestelmä 
-kolmen moottoroidun pumppuryhmän (2 - 1) pumppuasema, joka ottaa vettä 
Cartagenan uudesta altaasta; yksittäisen pumpun virtausnopeus on 315 l/s, 
nostokorkeus 65 metriä, ja siinä on 220 hv:n moottori. 
-3,8 km:n pituinen jakeluputki, jonka nimellishalkaisija on 700 mm ja joka 200 
m:n pituista paUografiittivalurautaista osuutta lukuun ottamatta on tehty kokonaan 
asbestisementistä. 
-nelikulmainen teräsbetonista valmistettu 10 000 m3:n suuruinen säätelyallas, joka 
toimii järjestelmän päätepisteenä. 
6. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (F2), pääputket ja jakelujohdot 
2o6 
Seuraavien maahan kaivettujen kanavointijärjestehnien asentaminen: 
-Canterasin altaan La Gufaan yhdistävä 7,95 km pitkä kanava, jonka 
nimellishalkaisija on 500 mm. Kyseessä ovat pääjohdot. 
- 2,14 km:n pitoinen putki, jonka nimeUishalkaisija on 300 mm, ja 5,77 km:n 
pitoinen putki, jonka nimellishaUcaisija on 250 mm, alkavat yleisputken 
uloimmasta päästä ja ovat yhteydessä jakelujohtoon, joka toimittaa veden La 
Palmaan ja La Aparecidaan sekä muodostavat jakelu johdon N:o 1. 
- 3,4 km:n pitoinen putki, jonka nimeUishalkaisija on 450 mm, 4,1 km:n pitoinen 
putki, jonka nimellishalkaisija on 300 mm, 5,33 km:n pitoinen putki, jonka 
nimeUishalkaisija on 250 mm ja 5,12 km: n pitoinen putki, jonka nimellishalkaisija 
on 200 mm, alkavat yleisputken uloimmasta päästä, muodostavat yhteyden La 
Aljorraan ja yhdistymällä jakelujohtoon 1 täydentävät putken, jota pitkin vesi 
johdetaan La Palmaan. Muodostavat iakeluiohdon N:o 2. 
- 0,5 km:n pitoinen putki, jonka nimellishaUcaisija on 100 mm; Putki alkaa 
yleisputkesta ja päättyy La Guiaan. Muotota» jafoclujohdon N:Q 3. 
- 1,25 km.n pitoinen putki, jonka nimeUishalkaisija on 250 mm; putki alkaa 
jakelujohdosta N:o 2 ja päättyy Pozo Estrechoon. Muodostaa iakeluiohdon N:o 
4, 
-Pallografiittivalurautaista 1,15 km: n pituista putkea sekä koteloituja pellistä 
valmistettuja putkia (noin 0,25 km) lukuun ottamatta kaikki putket ovat 
asbestisementtiä. 
7. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.E.). Mar Menorin eteläpuolisen 
alueen putki, Cabezo Beaza Bealin jakelujohto. 
-Kolmen moottoroidun pumppuryhmän (2+1) pumppuasema, joka ottaa vettä 
Cabezo Beazan altaasta, yksittäisen pumpun virtausnopeus on 200 l/s, 
painekorkeus 24 metriä, ja siinä on 100 hv:n moottori. 
-Bealin altaalle ulottuva 13,3 km:n pitoinen asbestisementtiputki, jonka 
nimeUishalkaisija on 600 mm. 
8. Veden johtaminen de Campo Cartagenaan (Z.E.) - La Gufan lapon 
suurentaminen, ensimmäisen laitteiston töiden toteuttaminen 
-Maahan kaivetun 8,99 km:n pituisen teräsbetoniputken, jonka ydin on peltiä ja 
jonka nimeUishalkaisija on 1 000 mm, asentaminen uuden Cartagenan kanaalin 
ja El Cabezo Beazan altaan väliUe. 
9. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.E.) - Cabezo Beazan ja 
Alumbresin altaan välinen yhteys 
-Kolmen moottoroidun pumppuryhmän (2+1) pumppuasema, joka ottaa vettä El 
Cabezo Beazan altaasta; yksittäisen pumpun virtausnopeus on 450 m3/h, 
nostokorkeus 16 m ja siinä on 50 hv:n moottori. 
-5,8 km pitoinen, lähes kokonaan kuitosementistä valmistettu jakeluputki, jonka 
nimellishalkaisija on 600 mm. Jakeluputki päättyy Alumbresin altaaseen ja sitä 
hoitaa Los Canales del Taibillan kuntien yhdistys. 
10. Veden johtaminen eräisiin Malagan maakunnan taajamiin 
Hankkeeseen kuuluvat seuraavat työt: 
-Alozaina. Poraus ja putken asentaminen veden johtamiseksi Joroxiin. 
-Almachar ja el Borge. Benamargosan joen sorasuodatinkaivon syventäminen ja 
laitoksen nykyaikaistaminen. 
-Casabermeja. Puerto de la Pedrizasin alueen vesien kerääminen ja johtaminen. 
-Colmenar. El Hundideron vesien kerääminen ja johtaminen. 
-Jimena de Librar. Veden toimittamisen parantaminen ja suojamuurin 
rakentaminen Guadiaro-joelle. 
-Malaga. Viemärin rakentaminen Conde de Lemos -kadulle. 
11. Suodatusjärjestelmän asentaminen La Vifiuelan avattavalle padolle Costa del 
Sol-Estiin 
-Kyse on La Vifiuelan padolta tulevan raakaveden puhdistamisesta 1 200 l/s 
asentamalla seitsemän hiekkapainesuodatinta, joissa käytetään saostoskemikaaleja, 
jotta voidaan toimittaa vettä la Costa del Sol-Estiin. 
12. Veden kerääminen, putket, juomaveden johtaminen Minglanillaan 
Minglanillan väestön juomavesihuoUon turvaamiseksi on suunniteltu toimenpiteitä, 
joihin kuuluu halkaisijaltaan 400 mm sumuisen ja 300 m syvän kaivon 
rakentaminen sekä 86 hv:n pumpun asentaminen. Pumppu saa virtaa 150 kVA:n 
ryhmältä, joka on varustettu 100 mm:n pituisella keskijännitelinjalla, 96 m:n 
pituisella matalajännitelinjalla ja 160 kVA:n muuntajalla, johon liittyvän kelan 
halkaisija on 200 mm. 
13. Veden kerääminen, täydentävät johdot, veden johtaminen Terueliin 
Kyseessä ovat seuraavat laitteet: 
- veden keräämiseen tarkoitetut laitteet 
- putket, joilla lisätään Teruelin kaupungille toimitettavan veden määrää 
Yksiköt: 
- 4 068 putkia vesien jakeluun 
- 691 m kairauksia koekaivoule ja -porauksille 
- 2 muuntamoa 
- 6 keskipakoispumppua vesien jakeluun 
6. Tavoitteet 
Tähän hankeryhmään liittyvät toimenpiteet sisältyvät Cuencan vesisuunmtelman alustaviin 
hankkeisiin ja kansallisiin vesisuunmtelman alustaviin hankkeisiin. Tämä takaa sen, että 
ne ovat yhdenmukaisia kansallisen vesistrategian kanssa. 
Ryhmään kuuluvien hankkeiden päätavoitteet ovat seuraavat: 
-juomaveden toimittaminen kuivuuden seurauksista kärsivälle 340100 ihmisen väestölle, 
-infrastruktuurin rakentaminen 93 868 nv.stä putkea, erilaisista pumppuasemista ja muista 
niihin liittyvistä laitteista veden toimittamisen varmistamiseksi ja alueen kestävän kasvun 
varmistamiseksi. 
- veden toimittamisen parantaminen kaupunkialueella. 
- veden laadun parantaminen. 
- kyseisten väestönosien terveysolojen ja elämänlaadun parantaminen. 
%o$ 
-käytettävissä olevien varojen lisääminen käyttämällä niitä säästeliäästi ja 
yhteensovitetoUa tavalla. 
-vesihallinnon ja veden toimittamisen parantaminen. 
Ryhmän hankkeiden erityistavoitteet ovat seuraavat: 
KOHDEVÄESTÖ MVPÄIVÄ 
Veden johtaminen Pezuelaan, Santorcaz el 1 500 605 
Pozoon, Guadalajaraan ja Pioziin, 
Guadalajara 
Veden johtaminen Zalamea la Realiin ja 23 000 
Riotintoon, Huelva 
Veden johtaminen Huelvan kaivosalueelle, 22 000 9 744 
pumppuasemalle, Huelva 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.O.) 170 000 250 128 
- Canterasin allas, Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.O.) 
- La Alforran korkeapainepumppaus-
järjestelmä, Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (F2) -
Pääputket ja jakelujohdot, Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.E.) 
- Mar Menorin alueen eteläosan putki, 
Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.E.) 
- La Guîan lapon laajentaminen - ensimmäisen 
laitteiston töiden toteuttaminen, Cartagena 
__________________________________________________ . __--—_____-——___—— 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.E.) 
- Cabezo Béazan ja Alumbresin altaan välinen 
yhteys, Cartagena 
Veden johtaminen tiettyihin Malagan 
maakunnan taajamiin, Malaga 
Suodatusjärjestelmän asentaminen La Vifiuelan 70 000 103 680 
avattavalle padolle, Costa del Sol-Est, Malaga 
x>9 
I II 
Veden kerääminen, putket, juomaveden 3 000 
johtaminen MmglanUlaan, Cuenca 
Veden kerääminen, täydentävät putket veden 35 000 12 960 
johtamiseksi Terueliin, Teruel 
YHTEENSÄ 324 500 377 117 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne 
Päätyöt Aloitus 
1.4.1995 Lopetus 
31.12.1995 
8. Taloudellinen ja «ndaal^n kiirtanniis-hvötvarvio 
Koska taloudellisen ja sosiaalisen kustannus-hyötyarvion tekemiseen tarvittavia tietoja ei 
tämänkaltaisen hankeryhmän osalta aina voida välittömästi selvittää, oli joitakin tietoja 
laskettava väliUisesti tiettyjen edellytysten ja oletusten perusteella. 
Kustannukset on lasketto ottaen huomioon: 
-investointikustannukset, jotka on otetto hankkeiden kuvauksista. 
-käyttökustannukset eli kaikki kustannukset, jotka syntyvät kyseisten infrastmktourien 
käytöstä, sekä kustannukset, jotka liittyvät sellaisiin esineisiin, joiden käyttöikä on 
lyhyempi kuin hankkeen kesto. 
Hyötyjä yksilöitäessä on otetto huomioon vältettyjen vahinkojen ja kustannusten arvo sekä 
hankkeen toteutuksen ansiosta yhteisön käyttöön saatettujen tavaroiden ja palvelujen arvo. 
Seuraavat hyödyt on yksilöity: 
- veden saatavuus, huoltovarmuus 
- veden laadun paraneminen 
- pohjavesikerrosten liikakäytön väheneminen 
Hankkeella saavutettiin 212,66 %:n sisäinen kannattavuusaste (Pezuela: 29,30 %; 
Zalamea: 100,67 %; Huelvan kaivosalue: 100,58 %; Campo de Cartagena: 137,57 %; 
Malagan provinssin taajamat: 182,49 %; Costa del Sol-Est de Malaga: 833,67 %; 
MinglanUla: 22,39 % ja Teruel: 92,28 %). 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
1) Kun otetaan huomioon hankeryhmästä laadittu määritelmä sekä esitetyt tavoitteet, 
hankkeiden havaitaan edistävän: 
- ympäristön laadun säilyttämistä, suojelemista ja parantamista. 
- vesivarojen hallintaa. 
Aio. 
2) Ehdotetun toimenpiteen avulla voidaan vedenpuutteesta kärsiviUe väestönosiUe 
toimittaa tarvittavat inrrastruktourit; näin edistetään päätavoitteen eli väestönosien 
elämänlaadun parantumisen toteutumista. 
3) Kyseisen hankeryhmän tarkoituksena on pääasiassa vähentää viime vuosien 
kuivuuden aiheuttamia tuhoja, joiden vuoksi hallituksen on vastattava tilanteen 
aiheuttamiin välttämättömiin tarpeisiin. Suunniteltujen toimenpiteiden avulla 
voidaan samalla välttää näin vakava vedenpuutteen uusiutuminen. 
4) Hankeryhmään sisältyvien toimenpiteiden on hyödytettävä kotitalouksia. 
Jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatovaatimuksista 
annetun direktiivin 75/440/ETY täytäntöönpano; lisäksi kyseessä oleva hankeryhmä 
noudattaa direktiivien 85/337, 80/778, 75/440 ja 79/869 suuntaviivoja. 
10. Kn^annnk^ ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 14 046 069 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.1995 lähtien) 14 046 069 
Tuen osuus 85 % 
Koheesiorahaston tuki 11 939 158 
Kulujen erittely hankkeittain 
HANKE TUKIKELPOINEN 
KUSTANNUS 
Veden johtaminen Pezuelaan, Santorcaz el Pozoon, 272 449 
Guadalajaraan ja Pioziin, Guadalajara 
Veden johtaminen Zalamea la Realiin ja Riotintoon, Huelva 810 729 
Veden johtaminen Huelvan kaivosalueelle - Pumppuasema, 811 345 
Huelva 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.O.) - Canterasin 461 425 
allas, Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.O.) - La Alforran 1 081 793 
korkeapainepumppausjärjestehnä, Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (F2) - Pääputket ja 1 980 619 
jakelujohdot, Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.E.) - Mar Menorin 1 641 172 I 
eteläpuolisen alueen putki, Cartagena | 
%AA 
Veden toimittaminen Campo Cartagenaan (Z.E.) - La Guian 1 896 835 
lapon suurentaminen - ensimmäisen laitteiston töiden 
toteuttaminen, Cartagena 
Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z.E.) - Cabezo 1 048 526 
Beazan ja Alumbresin välinen yhteys, Cartagena 
Veden johtaminen eräille Malagan maakunnan taajamiin, 271 064 
Malaga 
Suodatusjärjestelmän asentaminen La Vifiuelan avattavaUe 1 811 203 
padolle, Costa del Sol-Est, Malaga 
Veden kerääminen, putket, juomaveden johtaminen 425 078 
Minglanillaan, Cuenca 
Veden kerääminen, täydentävät putket veden johtamiseksi 1 533 978 
Terueliin, Teruel 
UI*-
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n:o 95/11/61/028-1 
1. ffankKren nimi 
VesihuoUon varmistamiseen tähtäävä toiminta kuivuudesta kärsivillä alueiUa 
(Etelä-Espanjan ja Guadalquivirin hydrografiset altaat). 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Obras Hidraulicas (MOPTMA) 
3.2 Osoite: Paseo de la CasteUana, 67 - 28071 Madrid. 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Almeria, Granada, Cördoba, Malaga ja Sevilla. 
ItsehaUintoalue: Andalusia. 
5. Kuvaus 
ETELÄ-ESPANJAN HYDROGRAFIST A ALLASTA KOSKEVAT 
HANKKEET 
Almermn maakuntaa koskevat hankkeet. 
Vesihuollon varmistamiseen tähtäävää toimintaa pidetään kuivuuden jatkumisen 
vuoksi kiireellisenä toimintana niissä asutuskeskuksissa, joihin edeUä kuvatot 
hankkeet liittyvät. 
5.1 Roquetas de Marin vesihuolto 
Almerian rannikon asutuskeskusten (Roquetas de Max ja Aguadulce) 
vesihuolto toimii kaivojen avulla. Ne ovat kuitenkin ehtymässä, sillä 
niitä käytettiin jatkuvasti ennen kuivaa kautta. Tämän vuoksi on tarpeen 
rakentaa vesihuolto-ongelman ratkaisemiseksi vaadittavat 
perusrakenteet. 
Lii 
Hankkeen tarkoituksena on rakentaa: 
10 000 m3:n vetoinen säiliö, joka muodostuu kahdesta mitoUtaan 40 m 
x 30 m x 4,25 m olevasta altaasta, joissa on suorat, H 200-
teräsbetonista valmistetut, 0,35 cm paksut seinämät ja 5 x 5 m:n päässä 
toisistaan olevat 0,30 x 0,30 m:n pilarit, jotka kannattavat 
teräsbetonisista elementtipalkeista tehtyä kantta, ja 
Putki Roquetasista Apiadulceen: kaksi halkaisijaltaan 400 mm olevaa 
haaraa, jotka on valmistettu taipuisasta valuraudasta ja jotka asetetaan 
ojaan, joka täytetään valikoiduilla niaanrakennusmateriaaleUla ja 
peitetään hiekalla. 
1. Ensimmäinen putki on kokonaispituudeltaan 432 m ja yhdistää toisiinsa 
Beninar-Aguadulce -putken päässä olevan säiliön ja Aguadulcen 
tasausaltaan. Siinä on kaksi halkaisijaltaan 300 mm olevaa joustavaa 
venttiiliä Aguadulcen verkostoon yhdistämistä varten. 
2. Toinen putki on kokonaispituudeltaan 6 352 m ja se pidentää olemassa 
olevan johdon toista päätä, joka yhdistää toisiinsa Aguadulcen ja 
Roquetasin tasausaltaat. Töiden yhteydessä rakennetaan kahdeksan, 
aukkoa obitoskanavUle, seitsemän ilmanvaihtokanavUle ja neljä 
viemäreille sekä viisi vedenottopylvästä ja varmistetaan tulevaisuuden 
liitännät paineenalennusventtiilin avuUa. 
5.2 Cabo de Gatan vesihuolto (Almerfa) 
Nykyinen kuivuus on pahentanut Cabo de Gatan kaupungin ennestään 
epävarmaa, pääasiassa kaivoista riippuvaista vesihuoltoa. Tällä 
hankkeella ratkaistaan sen vuoksi vesihuolto-ongelma, joka on hyvin 
vaikea erityisesti kesäisin. 
Työt käsittävät olemassa olevan suolanpoistoaltaan laajentamisen 
asentamaUa siihen uuden käanteisosmoosikäsittelyjäljestelmän, jonka 
lisäkapasiteetti on 500 m3 vuorokaudessa. 
Juomavesilaitoksen rakentamisella ei ole haitallisia vaikutuksia 
ympäristöön. Uudistettu vesihuolto parantaa yleisiä elinoloja ja estää 
jatkuvasti kuivumisuhkan aUa olevien kaivojen liikakäytön. 
5.3 Kolmas käsittelylinja Bajo Almanzoran vesien puhdistamista varten 
(Almerià) 
Kokeiden perusteella on todettu Cuevas de Almanzoran patojärvestä 
johdettujen vesien sulfaattipitoisuuden (937 mg/l) ylittävän EU:n 
lainsäädännössä vyöhykkeen asukkaiden (120 000 asukasta) vesihuoUon 
21ef 
osalta hyväksytyt rajat. Sen vuoksi on syytä rakentaa niahdoUisimman 
pian käsittelylaitos kyseisen veden käsittelyä varten. 
Enimmillään 30 000 m3:n vesimäärän käsittely päivittäin edeUyttää Bajo 
Almanzoran patojärvestä tulevien vesien puhdistamo -hankkeen kahden 
käsittelylinjan täydentämistä kohnanneUa käsittelylinjalla, jossa on 128 
painesäiliötä ja 768 suodatinkalvoa, joiden avuUa voidaan kaskella 
päivittäin 10 000 m3 vettä, jolloin sulfaattipitoisuus (S04) saadaan 
alennettua 937:stä 250:een mg/l ja magnesiumpitoisuus (Mg) 682:sta 
50:een mg/l. 
Työt käsittävät myös raakaveden pumppauslaitteen asentamisen ja 
liittännät sekä sähköasennustyöt, valvontalaitteet ja tarvittavat muut 
kojeet. 
5.4 Vesisäiliö ja -putket Guiraosin ja Guazamaran (Cuevas de 
Almanzoran kunta) alueille (Almeria) 
Nykyinen kuivuus lisää monien kylien vesijohtojärjestelmien toiininnan 
epävarmuutta, koska ne perustuvat kaivojen käyttöön. Suunnitellun 
hankkeen avulla voidaan korjata erityisen tärkeä vesihuoltoon liittyvä 
ongelma. 
Työt käsittävät 1000 m alueelle asennettavat putket ja sisähalkaisijaltaan 
110 ja 60 mm sumuiset PCV-sivuviemärit, jotka asetetaan ojiin. 
Näiden avulla pyritään varmistamaan Cuevas de Almanzoran kunnan 
alueella sijaitsevien Los Guiraosin ja Guazamaran alueiden vedensaanti. 
Töihin kuuluu myös liitokset yleisverkostoon sekä erikoisosat ja 
lisätarvikkeet. 
5.5 Vesisäiliö ja kanavointrjärjestelmä Palomaresin ja Terrerosin 
alueille (Cuevas de Almanzoran kunta) 
Kuivuuden pahentuminen on lisännyt vedensaantiin liittyviä ongelmia 
tietyiUä alueilla. 
Työt käsittävät "Bajo Almanzoran alueen asutuskeskusten yhtenäistä 
vesihuoltoa koskevat työt" -nimisessä hankkeessa suunniteltujen töiden 
loppuun saattamisen. Näihin kuuluvat: 
a) halkaisijaltaan 250 mm oleva Terrerosin säiliöön ulottuva 
valurautaputki (pituus 3 500 m) 
b) 500 m3 vetoinen betonisäiliö, joka säätelee Pozo Esparton ja 
Cala Panizon vedensaantia 
ajr 
c) 3 200 m pituinen taipuisasta valuraudasta tehty Palomaresin 
säihöön ulottuva putki, jonka halkaisija on 150 mm 
d) liitokset yleisverkostoon. 
5.6 Garranchuelon ja Santa Cruzin alueiden vesihuolto (Gadorin 
kunta) 
Suunniteltuihin töihin kuuluvat: 
halkaisijaltaan 90 mm olevista tiheydeltään alhaisesta 
polyetyleenistä tehdyistä putkista rakennetun 
vedenjakeluverkoston rakentaminen, 
vesijohtoliitännät kotitalouksia varten, 
vedenjakelujärjestehnän laajentamistyöt Plaza de la 
Constitociönilta Calle Canalejasin loppupäähän 
ulkohalkaisijaltaan 160 mm olevien taipuisiUa liitoksilla 
varustettujen PCV-putkien avulla, 
27 joustavan venttiilin asentaminen kunnan vesihuoltoverkoston 
kannalta tärkeisiin kohteisiin, 
Plaza de la ConstitociöniUe johdettujen vesijohtoverkostojen 
uudistaminen, ja 
töiden vuoksi keskeytyneiden palvelujen korvaaminen. 
Granadan maakuntaa koskevat hankkeet 
Granadan maakunnassa jatkunut voimakas kuivuus on aiheuttanut 
vesihuoltoon liittyviä suuria vaikeuksia monissa asutuskeskuksissa, 
koska vesivarat ovat ehtyneet. Kyseiset kunnat ovat todellisessa 
hätätilanteessa ja ne tarvitsevat kiireesti apua tämän ongelman 
ratkaisemiseksi, koska vesikaivojen liikakäytön ja pintavesivarojen 
ehtymisen vuoksi asukkaiden vedensaantia ei voida taata edes 
5.7 Izbor - Los Acebuches. VesihuoUon kanavointyärjestelmä 
Acebuchesin kuntiin (Granada) 
Seuraavassa kuvailtava vesihuoltohanke tulee hyödyttämään 1 750 
veden puutteesta kärsivää asukasta: 
Töihin kuuluu: 
uusi kanavointijärjestelmä, joka on halkaisijaltaan 100 mm ja 
yhdistää Beznarin padon pohjavedet Izborin säiliöön, sekä 
Izborista Los Acebuchesiin ulottuvan kamvointijärjestelmän 
parantaminen (halkaisijaltaan 75 mm putket), ja 
tAt> 
sykäyksittäin toimiva pumppu, jonka toimintateho on 10 litraa 
sekunnissa. 
5.8 Barranco del Porqueirassa sijaitsevien kylien CapUeran, Bubion ja 
Pampaneiran kylien vedenjakelun tasausallas 
Jäljempänä kuvailtavien perusrakenteiden ansiosta paremmin toimiva 
vesihuoltojärjestelmä tulee hyödyttämään 6 200 nykyisin veden 
puutteesta kärsivää henkilöä: 
2000 m3 vetoisen teräsbetonista tehdyn tasausaltaan 
rakentaminen "Los LugaresN-nimisen tulokanavan viereen 
CapUeirassa, 
vesihuoltojärjestelmä, joka koostuu 4 km: sta halkaisijaltaan 110 
mm olevista PCV-putkista. 
5.9 Vedenjakelun tasausaUas La Tahaan: Pitres, Capilerilla, Mecina, 
Ferreirola, Atableitar, Portugos (Granada) 
Töiden avulla voidaan taata vedenjakelu 4500 asukkaalle. 
Työt käsittävät: 
- 25 000 m3 vetoisen tasausaltaan rakentamisen Haza del Cerezoon 
(Pitres). 
5.10 Vedenjakelun tasausaUas Busquitarin ja Trevelezin kuntiin 
(Granada) 
1400 asukkaan väestö kolminkertaistuu kesäisin ja ensi kesänä väestön 
vedensaanti tulee olemaan uhattuna. 
Hankkeen tarkoituksena on taata juomaveden saanti Busquitarin ja 
Trevelezin kylissä rakentamaUa veden tasausallas. 
5.11 Velez de BenaudaUan vesialtaan kunnostaminen (Granada) 
Kesäkuukausien aikana vedensaanti on turvattava 5000 asukkaalle. 
Hankkeen tarkoituksena on parantaa Velez de Benaudallan vesihuoltoa 
2,5 km pituisen, halkaisijaltaan 250 mm olevan PVC-
kanavointijärjestelmän sekä lisälaitteiden ja altaan peittämisen avulla, 
jotta veden hyvä laatu voitaisiin taata. 
5.12 Murtosin ja Turönin kuntien vesihuolto (Granada) 
m 
Hanke koskee 1650 asukkaan väestöä, jonka vedensaanti hoidetaan 
nykyisin säiliöautojen avulla. 
Työt käsittävät seuraavat kohdat: 
17 820 m pituisen kanavointijärjestelmän rakentaminen kahden 
veden puutteesta vakavasti kärsivän kunnan vesihuoUon 
järjestämiseksi Trevelezjoen vettä hyödyntäen. Putket koostuvat 
seuraavista osista: 
13 481 m pitoinen valurautainen osa halkaisijaltaan 150 mm, 
3 013 m pitoinen valurautainen osa halkaisijaltaan 80 mm, 
1 326 m pituinen valurautainen osa halkaisijaltaan 60 mm, 
hankkeeseen liittyvät työt: 7 vesipostin rakentanunen lähellä 
sijaitsevia pieniä kyliä varten. 
5.13 Notaezin vesihuolto (Granada) 
Notaez on pieni paikkakunta, joka on täysin Uman vesivaroja ja jonka 
vedensaannista olisi huolehdittava. 
Töihin kuuluu: 
4 450 m pituisen, ulkohalkaisijaltaan 110 mm olevan 
kanavointijärjestelmän rakentaminen, jonka avulla 
paikkakunnalle voidaan johtaa vesi Ahnegijarista, 
liitännäistyöt: kaksi 4 hv sykäyspumppua. 
5.14 TasausaKaat Larolesin ja Castarasin kuntiin 
Hankkeen tarkoituksena on huolehtia 1500 hätätilanteessa olevan 
asukkaan vesihuollosta. 
Altaiden yksikkökapasiteetti on 12 000 m3 ja ne ovat 
betonipinnoitteisia. Altaiden avulla on tarkoitos säännöstellä 
Guadalfeojoen oikeanpuoleisen sivujoella ajoittain esiintyviä tulvia. 
Joesta saatavan veden avulla täydennetään vesivaroja ja ne siirretään 
yhdestä altaasta toiseen ja lopulta vesi johdetaan halkaisijaltaan 200 mm 
ja 125 mm olevien PCV-putkien avulla vedenjakeluun. 
5.15 Veden nostaminen 100 m merenpinnan yläpuolelle Molvizarin 
kunnassa 
Hankkeen tarkoituksena on huolehtia 950 asukkaan väestön 
vesihuollosta. Törnin kuuluvat: 
US 
pumppuasema, jonka avuUa vesi voidaan nostaa Molvizarin 
patojärvestä (korkeus 100 m) Molvizarin ja Itrabaon 
paikkakunnille, 
1300 m pitoinen paineputki veden kuljettamiseksi puhdistamoon, 
vesipyörä. 
Malagan maakuntaa koskevat hankkeet 
Costa del Solin itäosaa koskevat hankkeet 
Costa del Solin itäosassa Malagan ja Granadan maakuntien väliseUä rajalla 
Rincön de la Victorian ja Nerjan välillä sijaitsevien paikkakuntien vedensaanti 
tapahtuu pohjavesikerroksiin ulottuvien kaivojen avulla, joista saatava vesi on 
kuitenkin liian suolaista meriveden vaikutuksesta ja sen käyttö on liiallista. 
Seutu on erityisen tiheästi asutettu kesäkauden aikana (350 000 henkeä) ja 
juomaveden saanti on uhattuna. Sen vuoksi ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan 
pysyviä rakenteita. 
5.16 Vesy Ohtojen yhdistäminen Vinuelan ja Malagan välillä (Velez-
Malagan kunta) (Malaga) 
Halkaisijaltaan 800 mm oleva vesijohto, joka sijoitetaan 28 km pituiseUe 
alueelle Toron altaan (Torre del Mar) ja Jabonerosin altaan (Malaga) väliUe, 
erikoisosat sekä liitännät Costa del Solin itäosan vesijohtoverkostoon. 
Hankkeeseen kuuluu myös maantien sekä sivuteiden kunnostaminen sekä 
korvaavien palveluiden järjestäminen, jos niille aiheutuu haittaa töistä. 
Töiden tarkoituksena on taata Costa del Solin itäosan ja Malagan kaupungin 
juomaveden saanti. 
5.17 Trafichen puhdistamo juomaveden jakelua varten Rincön de la 
Victorian ja Nerjan välisellä rannikolla 
Costa del Solin itäosan vakavan tilanteen vuoksi on tärkeää saada juomaveden 
puhdistamon rakentamishanke etenemään, jotta Vinuelan patojärven vedet 
voitaisiin käsitellä ja vedet saataisiin johdettua nykyisiin vesijohtoverkostoihin. 
Hankkeeseen kuuluu viiden painesuodattimen sekä niissä tarvittavien venttiihen 
liittäminen nykyisiin laitteisiin, ilmanpuhdistos- ja huuhteluveden 
tyhjennysjärjestehnä sekä automaattisesti toimivat laitteet. Lisäksi tarkoituksena 
on kunnostaa koko puhdistamo sekä rakentaa ohjaus- ja valvontayksikkö ja 
asentaa 200 m pitoinen putkisto. 
5.18 Rincön de la Victorian - Torre del Marin vesihuolto 
$A3 
Hankkeeseen kuuluu: 
2 135 m pitoisen halkaisijaltaan 1200 mm olevan teräsputkistoh asentaminen 
Pian Guaron itäisen vesijohtoverkoston alkupäähän sekä 1600 m pituisen 
halkaisijaltaan 400 mm olevan valurautaputkiston asentaminen, jonka avulla 
verkosto liitetään El Romeralin vesisäUiöön ja sieltä Velez-Malagan nykyiseen 
vesijohtoverkostoon. Hanke sisältää myös korvaavien palveluiden 
järjestämisen, sekä tien uudelleenpaallystämisen ja venttiilien asentamisen. 
5.19 Velez-Malaga-Rincön de la Victorian vesihuolto 
Samoin kuin edelliset hankkeet, myös tämän hankkeen tarkoituksena on 
ratkaista Costa del Solin itäosan juomaveden saantiin liittyvä ongelma. 
Työt käsittävät: 
kanavointijärjestelmän erityyppisten ja halkaisijaltaan erisuuruisten 
viallisten osien korvaaminen 4000 m pituudelta Torre del Marin ja 
Rincön de la Victorian väliUä Velez-Malagan kautta, 
viallisten liitosten korjaaminen Vinuelan järjestelmässä (Pian Guaro), 
2000 m3:n vetoisen säännöstelyäkään rakentaminen Rincön de la 
Victoriaan sekä halkaisijaltaan 250 mm olevien liitosputkien 
asentaminen altaan ja vedenjakeluverkoston välille. 
5.20 Vifiuelan suodatuslaitteet 
Tämä hanke täydentää edeUisiä hankkeita sekä edistää osaltaan Costa del Solin 
itäosan juomaveden saantia. 
Hanke käsittää tarvittavat lisätyöt, joiden avuUa voidaan taata nykyisen 
suodatuslaitoksen asianmukainen toiminta (suodattimien paineistaminen, 
laaksoalueen kunnostaminen putkien asennusta varten), sekä kahdeksan 
täyslutoksen tekeminen Velez-Malagan verkostossa (paineenalennusventtuli, 
virtauksen säätelyventtiUi, läppäventtiUi, touletusjärjestelmä, tarkastusaukot 
jne.>. 
Juomaveden saanti useilla paikkakunnilla Malagan maakunnassa 
Espanjan niemimaan eteläosaa on vaivannut Äärimmäisen vakava kuivuus ja 
pienissä asutuskeskuksissa tilanne on lähes sietämätön juomaveden puutteen 
vuoksi. Malagan maakunnan asutuskeskukset ovat pahiten kuivuudesta 
kärsivien alueiden joukossa. 
Ehdotetut vesijohtoverkostoa koskevat työt ovat välttämättömiä, jotta 
asukkaiden juomaveden saanti voitaisiin turvata, veden laatua voitaisiin 
parantaa sekä jotta tulevat kuivuusjaksot kestettäisiin paremmin. 
Jäljempänä kuvaUtojen hankkeiden ainoana tavoitteena on parantaa ja taata 
asukkaiden vedensaanti veden puutteesta kärsivissä asutuskeskuksissa. 
5.21 Casabermejan kunnan alueen vesihuolto (Malaga) 
Hanke koskee 3 700 asukasta. 
10 km pitoisen putken asentaminen juomaveden jakelua varten Casabermejan 
kunnan alueella. 
Erikoisosien (venttiilit, viemärit, viemariaukot, ylikulkutiet jne.). 
5.22 Pizarran ja Cartaman vesihuolto (Malaga) 
Hankkeen tavoitteena on taata juomaveden saanti 14 500 asukkaalle. 
Pumppuaseman sekä liitosputkien (2 300 m) rakentaminen elementtisäUiöön 
sekä sähkölaitteiden asentaminen. 
5.23 Campillosin vesihuolto (Malaga) 
Hanke koskee 7 600 asukasta. 
Työt käsittävät 4 400 m pitoisen vesijohtoverkoston asentamisen Mohedan 
alueelle. 
5.24 Alcaucinin ja Perianan vesihuolto 
Alcaucinin ja Perianan pieniä kyliä koskevien vesijohtotöiden loppuun 
saattaminen yhteensä 1 700 asukasta varten. 
2000 m pitoisen erikoisosia käsittävän vesijohdon asentaminen. 
5.25 Moclinejon ja Macnaraviayan vesihuolto (Malaga) 
Paineputken liittäminen Costa del Solin vedenjakeluverkostoon. 
5.26 Mondan vesihuolto (Malaga) 
Vesijohtotöiden loppuun saattaminen Mondan alueella (1 650 asukasta) 
asentamalla: 
1000 m pitoinen putki, 
pumppulaite, 
sähkömekaaniset laitteet. 
5.27 Cerro Atalayan alueiden vesihuolto (Velez-Malaga) 
&tA 
Hankkeen tarkoituksena on juomaveden saannin turvaaminen Cerro Atalayan 
500 asukkaalle asentamalla: 
15 800 m pitkä putki, 
vesisäiliö, 
tarvittavat laitteet: venttiilit, viemärit, ylikulkutiet jne. 
5.28 Vedenjakeluverkoston korjaustyöt Cohnenarissa (Malaga) 
3200 asukasta palvelevan vesijohtoverkoston korjaus- ja parannustyöt. 
El Realengosta alkavan putken osan korvaaminen uudella, 
vesisäiliö, 
lutännäislaitteet: venttiUit, viemärit, ylikulkutiet jne. 
5.29 Benalavia-Benaldidin verkostoa koskevat liitännät 
Liitos Benalavia-Benaldid -verkostoon 1300 m pituisen viemärin, vesialtaan 
sekä tarvittavien lisälaitteiden avuUa. Liittymän avulla vedensaanti voidaan 
turvata useissa Malagan maakunnassa sijaitsevissa kunnissa. 
GUADALQUIVIRIN HYDROGRAFISTA ALLASTA KOSKEVAT 
HANKKEET 
Cördoban maakuntaa koskevat hankkeet 
5.30 Työt Cördoban kaupungissa. Vesihuolto kelluvien 
vedenottolaitteiden avulla 
Kelluvien vedenottolaitteiden asentaminen veden hankkimiseksi kaupungin 
vesivarantona toimivasta San Rafael de NavaUanan patojärvestä, jotta 
patoaltaan vesivaroja voitaisiin hyödyntää mahdollisimman kattavasti. 
Tämä edeUyttää GuadahneUaton kanavan veden sisäänoton laajentamista sekä 
pumpun asentamista, jonka avulla Cördoban kaupungin vedenjakelussa 
voitaisiin käyttää myös pintavettä käsittelyn jälkeen 144 (54 Hm3) ja 137 (27,5 
Hm3) korkeuksien välUlä. 
Sevillan kaupunkia koskevat hankkeet 
5.31 Sevillan vesijohtoverkostojen liittäminen Ecijan kuntien 
yhteenliittymästä Etelä-Sierraan 
Hankkeen tavoitteena on huolehtia päivittäin 4 054 m3 vesimäärän 
kuljetuksesta Ecijan kuntien yhteenliittymästä Etelä-Sierran kuntainliittoon 
vesijohdon avulla, joUa yhdistetään Osuna El Saucejossa sijaitsevaan Etelä-
£SL% 
Sierran kuntainliiton vedenjakelualtaaseen. Töiden avuUa voidaan toimittaa 
vettä Algamitasin, El Saucejon, Los Corralesin, Martin de la Jaran, Prunan 
sekä Villanueva de San Juanin kuntiin Retortillon patoaltaasta otetun veden 
avulla. 
Töihin kuuluu halkaisijaltaan 300 mm olevan 18 km pitoisen taipuisasta 
valuraudasta tehdyn sisältä sementtUaastiUa muuratun vesijohdon hankkiminen 
ja asentaminen syvyydeltään keskimäärin 1,50 m olevaan laskuojaan, jota 
toetaan 15 cm paksuisen hiekkavallin avulla. Putki on suojattu 
polyetyleenisuojukseUa kohdissa, joissa maa on kalkkipitoinen. 
Vesijohdon kunnollisen toiminnan varmistamiseksi siihen on asennettu 28 
venttnliä, 26 viemäriä sekä vastaavat venttiUivanteet, jotka on sijoitettu 
halkaisijaltaan 1,40 m oleviin tarkastusaukkoihin. 
Suunnitelmiin kuuluu myös töistä kärsivien maatilojen suojaaminen aitauksilla, 
alikulkukäytävän rakentaminen SE-460 -moottoritien aUe sekä betonilla 
suojatut vesivirtojen risteyskohdat. Lisäksi aiotaan kunnostaa karjan 
kuljetukseen käytettävien teiden päällysteet. 
6. Tavoitteet 
Hankkeiden yhdistelmän tavoitteena on ratkaista kuivuudesta aiheutuneet 
ongelmat alueilla, jotka kärsivät eniten juomaveden puutteesta. 
Päätavoitteet: 
Rakentaa riittävät perusrakenteet juomaveden saannin turvaamiseksi veden 
puutteesta kärsiviUä alueilla. 
Parantaa kaupunkien vedenjakeluverkostoa. 
Parantaa veden laatua. 
Vähentää pinta- ja pohjaveden liiallista käyttöä sekä niistä johtuvia haitallisia 
ympäristövaikutuksia. 
Toissijaiset tavoitteet: 
Parantaa väestön terveysoloja sekä elämän laatua: 
Lisätä veden saatavuutta säännöstelytoimenpiteiden sekä veden järkiperäisen ja 
koordinoidun käytön avulla. 
7. Töiden aikataulu 
Tvön luonne AlQfotë LgBS-US 
gMttft 1 15.3.1995 | 31.12.1996 
3£V 
J 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio 
Koska kustannus-hyötyarvion suorittamisessa tarvittavien tietojen saaminen 
suoraan ei ole aina mahdollista tämäntyyppisten hankkeiden osalta, osa 
tiedoista on jouduttu määrittelemään epäsuorasti tiettyjen perusteiden ja 
lähtöolettamusten pohjalta. 
Kustannuslaskennassa on otettu huomioon seuraavat tekijät: 
hankkeiden kuvauksen yhteydessä mainitut 
mvestomtikustannukset, 
käyttökustannukset, joihin sisältyvät kaikki aiheelliset 
perusrakenteiden käytöstä johtuvat kustannukset sekä 
laitteistokustannukset, jos laitteiden käyttöikä on lyhyempi kuin 
hankkeen kesto. 
Hyötytekijöiden kartoittaminen on suoritettu ottamalla huomioon hankkeen 
toteuttamisen avulla vältettyjen vahinkojen ja kustannusten arvo sekä 
asianomaisen yhteisön käyttöön saatettojen hyödykkeiden ja palveluiden arvo. 
Hankkeen edut olivat seuraavat: 
veden saatavuuden ja jakelun takaaminen, 
veden laadun parantaminen, 
pohjavesikerrosten liiallisen käytön vähentäminen. 
Sisäisen kannattavuuden aste kunkin hankkeen osalta vaihtelee 352,87 %:n ja 
5,36 %:n välillä. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeet edistävät ETY:n perustamissopimuksen 130 artiklan r kohdassa 
vahvistettujen tavoitteiden täytäntöönpanoa, koska hankkeiden avulla voidaan 
turvata juomaveden saanti vakavasti veden puutteesta kärsivälle väestölle ja 
asukkaiden elämän laatu voidaan säilyttää. 
10. fK"itf»""ffl"«t ia tiiM fmrifi*) 
Kiimnpi*naM>miFl1nM>? 3°168 245 
T»tiKc1l?9iset lrcstannukfict: 30 168 245 
(11.4.1995 jälkeen) 
&2<\ 
Tuen Qguus: 
ICnfoftsjorflhastnn toki: 85 % 
25 643 008 
ETELA-ESPANJAN HYDROGRAFINEN 27 642 416 
ALLAS 
Roquetas de Marin vesihuolto 1 848 166 
Cabo de Gatan kolmas suolanpoistojärjestelmä, 616 055 
vesihuolto (Almeria) 
Bajo Almanzoran kolmas käsittelylinja (Almeria) 1 232 111 
_«M_«w_-_-w-«--a--w-w_««HM_-_w---««MM_wa^^ *~******>i*m*m*mm**i»-mmÊÊÈm*+^mm^^^mmi^mmm^mim^~*^m^M^m—mmm^^mmmmm 
Vesialtaat ja kunnostostyöt Guiraosin ja Guazamaran 123 211 
alueula (Cuevas de Almanzoran kunta, Almerian 
maakunta) . __ 
Vesialtaat ja kunnostustyöt Palomaresin et 628 378 
Terrerosin alueilla (Cuevas de Almanzoran kunta) 
Garranchuelon ja Santa Cruzin alueiden vesihuolto 154 014 I 
(Gadorin kunta) • [ 
Izborin ja Azabuchesin kuntien vesihuolto (Granada) 184 817 
TasausaUas Barrancon del Porqueiran kylien 308 028 
vesihuoltoa varten (Granada) 
Tasausallas La Tahan vesihuoltoa varten (Granada) 308 028 
Tasausallas Busquistarin ja Trevelezin vesihuoltoa 308 028 
varten 
Velez de Benaudallan kunnan alueella sijaitsevan 92 408 
altaan kunnostaminen (Granada) „„____ • 
Munasin et Turonin kuntien vesihuolto (Granada) 800 872 
Notaezin vesihuolto (Granada) 123 211 
Tasausaltaat Larolesissa ja Castarasissa (Granada) 123 211 
Vedennosto kanavasta 100 m merenpinnan 492 845 
yläpuoleUe Molvizarin kunnassa (Granada) | 
Vinuelan ja Malaga vesijohtoverkostojen 13 676 435 
yhdistäminen 
Trapichen juomavesipuhdistamo vedenjakelua varten 1 724 956 
Costa del Solin itäosaan Rincön de la Victorian ja 
Nerjan välillä 
sar. 
IRincön de la Victorian -Torre del Marin vesihuolto 1 324 520 1 
_ (Malaga) | 
Velez-Malaga-Rincon de la Victorian vesihuolto 616 055 
(Malaga) 
Suodatinlaitteet (Malaga) 800 872 
Casabermejan vesihuolto (Malaga) 757 749 
Pizarran ja Cartaman vesihuolto 400 436 I 
(Malaga) __ I 
I CampUlosin vesijohtoverkostotyöt (Malaga) 400 436 I 
Alcaucin-Perianan alueiden vesihuolto (Malaga) 92 408 I 
Moclinejon ja Macharaviayan vesihuolto (Malaga) 30 803 I 
Mondan vesihuolto (Malaga) 12 321 
Cerro Atalayan alueiden vesihuolto (Velez-Malaga) 308 028 
Korjaustyöt Colmenarissa (Malaga) 123 211 • 
Liitostyöt Benaularia-Benaladidin verkostossa 30 803 
(Malaga) 
GUADALQUIVHUN HYDROGRAFINEN 10 534 551 
ALLAS ] . 
Alaraquen puhdistamon vesijohdot Tharsisin 
lastauslaitorille » . 
Huelvan vesialtaiden liitostyöt sataman laitureihin 
Tioxiden puhdistamon Uitäntä Reina Sofian laituriin • 
Työt Côrdobassa 369 633 
Vesihuolto kelluvien vedenottolaitteiden avulla 
Sevillan vesijohtojärjestelmän yhdistäminen Ecijan 2 156 195 I 
yhtymästä Etelä-Sierran kuntainliittoon | 
4ftC 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien juUtaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/028-2 
l. ffmtfrfrmi n*H 
Vesihuollon varmistamiseen tähtäävä toiminta kuivuudesta kärsivillä alueilla 
(Guadianan, Seguran, Tagen ja Jucarin hydrografiset altaat) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Obras Hidraulicas (MOPTMA) 
3.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Maakunnat: Caceres, Badajoz, Toledo, Ciudad Real, Alicante ja Murcia 
Itsehallintoalueet: Extremadura, Castilla-La Mancha, Murcia ja Valencia 
5. Kuvaus 
SEGURAN HYDROGRAFISTA ALLASTA KOSKEVAT HANKKEET 
Seguran altaassa tällä hetkeUä vaUitsevan suuren kuivuuden vuoksi on jo 
käsiteltyjen jätevesien uudeUeenkäytön mahdollistamiseksi välttämättömät työt 
suoritettava kiireellisesti. Nämä työt mahdollistavat vesivarojen vapauttamisen 
juomavesihuollon parantamiseksi. 
Alicanten maakuntaa koskeva hanke 
5.34 Perdreran keinokasteluveden suolanpoistoasema (murtovedet) 
(Salinasin San Miguelin kunta, Alicante) 
Riegos de Levante Margen Derechan alueen keinokasteltojen maiden 
jätevesiverkon vesi suuntautuu Fayonan laaksoon päivittäisen määrän ollessa 
noin 4000 m3. Arvioitu päivittäinen määrä tulevaisuudessa on 12 000 m3. 
jif ~~ m 
Suunniteltoihin töihin kuuluu: 
a) Perdreran käytetyn keinokasteluveden kerääminen pumppuaseman 
avulla. Asemalla on kaksi moottoripumppua, joiden kapasiteetti on 75 1 
vettä sekunnissa 6 m korkeudeUe. Vesi desinfioidaan, puhdistetaan ja 
suodatetaan. Sen jälkeen tapahtuu käsittely suolanpoistoasemaUa, jossa 
suoritetaan seulonta sekä kloorin ja suolan poisto, 
b) suolaveden poisto nykyisen merenalaisen viemärin kautta Välhnereen, 
c) 3 000 m3 peitetty säiliö suolattoman veden säilömiseen siihen asti, kun 
se nostetaan Kartagenan vesijohtokanavaan, 
d) pumppuasema, joka koostuu kolmesta pumpusta, joiden kapasiteetti on 
50 litraa sekunnissa ja nostokorkeus 100 m, käsiteUyn veden 
pumppaamiseksi San Miguel de Salinasin läheisyydessä sijaitsevaan 
Kartagenan kanavaan asti, 
e) taipuisaa valurautaa oleva putki, jonka ilmanpaineen kesto on 12,5 ja 
pituus 7 500 m ja jonka tarkoitos on Iculjettaa nykyisen jätevesiverkon 
vesimäärä vähäisen kuormituksen tuhteina sekä tulevaisuudessa Riegos 
de Levanten M.D.:n keinokastelualueen normalisoitumisen jälkeen 
arvioitu vesimäärä kaikkina vuorokauden tunteina, ilman, että putkea 
olisi syytä laajentaa, ja 
f) avustavat kunnostustyöt, keskuksen rakentaminen suodatusta, suolan 
poistoa ja käsiteUyn veden pumppausta varten, jonka jälkeen vedet 
lasketaan Kartagenan kanavaan, joka Ibiuhiu Mancomunidad de Canales 
de TaibUlaUe. Teiden kunnostaminen ja haittaa kärsineiden palveluiden 
korvaaminen. 
Kun vedestä on poistetto suola käänteisosmoosikäsittelyllä, se johdetaan 
Kartagenan kanavaan ja käytetään sen jälkeen juomavetenä. 
Hanke mahdoUistaa suolan poiston päivittäin 4000 m3:sta murtovettä 
(suolavesi lasketaan mereen), joka uudeUeenlcäytetään 15 000 asukkaan 
juomavetenä rannikkoalueeUa ja Campo de Cartagenassa. 
Hankkeen avulla estetään jätevesien laskemisen Salinas de Torreviejan ja La 
Matan (Alicante) altaiden ekosysteemeihin. 
Murcian maakuntaa koskevat hankkeet 
5.35 BuUasin aseman (Bullasin kunta, Murcia) jätevesien 
uudelleenkäyttö 
2ZQ 
Epäsuotoisat sääolosuhteet ovat kuivattaneet täysin La Rafan kaivon ja myös 
Osamentan lähde on lähes kuivunut. 
Suunnitellut työt mahdollistavat juomavesihuoUon paiantomisen muista 
lähteistä saatavien vesivarojen käytön avulla 
Sen vuoksi on suoritettava kiireellisesti jätevesien uudelleenkäytön 
mahdollistamiseksi välttämättömät työt. 
Töihin kuuluu: 
607 m korkeudessa olevan pumppuaseman rakentaminen. Se pumppaa 
vettä 150 litraa sekunnissa ja sen manometrinen nostokorkeus on 55 
mvp. Pumppuasemalla on 300 m keskijänniteliinjaa, pumppuhuoneen 
neljälle pumpulle (3 + 1), jotka nostavat 75 litraa sekunnissa mvp.n 
ollessa 55, ja jotka on varustettu voimansäätinullä, voima- ja 
imuputkUla, valvonta- ja suojapaneeleUla sekä 250 k VA. n muuntajalla, 
pitoudeltaan 1 200 m ja halkaisijaltaan 400 mm olevan 
asbestisementtisen poistoputken asentaminen. Se kestää ilmanpainetta 
7.5 - 10, 
kahden patoaltaan rakentaminen maahan. Altaat on peitetty 
vedenpitävällä, 2 mm paksulla hd-polyeteenillä. Niiden kapasiteetit ovat 
100 000 ja 30 000 m3 ja ne ovat 640 m ja 625 m korkeudessa ja 
2 500 m halkaisijaltaan 400 mm olevien asbestisementtisten putkien 
asentaminen, jotka kestävät ilmanpainetta 7.5, patoaltaiden Inttämiseksi 
keinokasteluverkostoon. 
5.36 Torre de CotiUasin (Murcia) puhdistamon jätevesien 
uudeUeenkäyttöön liittyvät kiirelliset työt 
Tomin kuuluu: 
käsiteUyn veden kerääminen pitoudeltaan 2 600 m ja halkaisijaltaan 500 
mm olevan putkiston kautta, 
vesien johtaminen kapasiteeltiltaan 150 000 m3 olevaan patoaltaaseen ja 
sen liittäminen jakeluverkostoon (3 700 m putkia, joiden halkaisija on 
450 mm) ja 
veden nostaminen tasausaltaasta ja yhdistäminen keinokasteluverkkoon 
pumppuaseman avulla, jossa on kaksi pumppua (1 +1) ja 350 metriä 
halkaisijaltaan 350 mm olevia paineputkia. Pumppujen kapasiteetti on 
80 litraa sekunnissa. 
130 
5.37 Alguazasin (Alguazasin kunta) jä tevesien uudeUeenkäyttö 
Kuivuuden aiheuttaman veden puutteen seurauksena Heredamiento de 
Alguazasin keinokasteluverkossa on käytettävissä vähemmin vettä kuin 
tavallisesti. Tämä uhkaa olemassa olevia vUjelmiä. 
Kaupungissa on jätevesipuhdistamo, joka toimii täydellä teholla ja 
laskee käsitellyt jätevedet Mulaan. VUjelmät voitaisiin pelastaa 
keinokastelemalla niitä käyttämällä käsiteltyä vettä uudeUeen. 
On siis syytä suorittaa käsiteUyn jäteveden uudeUeenkäytön osalta 
tarvittavat työt mahdollisimman pian, jotta vesivaroja saataisiin 
vapautettua juomaveden saannin lisäämiseksi. 
Töihin kuuluu: 
Käsitellyn veden kerääminen 500 m pitkän ja halkaisijaltaan 500 
mm olevan putken kautta 
käsiteUyn veden tasausallas, joka on peitetty suodatinkankaan 
päällä olevalla 2 mm paksulla kerroksella hd-polyeteeniä ja 
jonka kapasiteetti on 100 000 m3 
käsitellyn veden tasausallas, joka on nostettu korkeimmalla 
sijaitsevien keinokastelualueiden korkeudeUe ja on peitetty 
suodatinkankaan päällä olevalla 2 mm paksuisella hd-
polyeteemkerroksella, jonka kapasiteetti on 100 000 m3 
pitoudeltaan 5 500 m ja halkaisijaltaan 700 mm ja 
ilmanpaineenkestoltaan 7.5 olevan asbestisementtisen putken 
asentaminen altaan ja keinokasteluverkoston (pääputki) välille 
pituudeltaan 875 m ja halkaisijaltaan 400 mm ja 
ilmanpaineenkestoltaan 7.5 olevan asbestisementtisen putken 
asentaminen. Putki liittää toisiinsa pääputken ja Saladarin 
pumppuaseman 
pituudeltaan 1 200 m ja halkaisijaltaan 350 mm ja 
ilmanpaineenkestoltaan 7.5 olevan asbestisementtisen putken 
asentaminen jätevedenpuhdistamon ja tasausaltaan välille 
3 000 metriä pitkän ja 4 metriä leveän pääputken rinnalla 
kulkevan huoltotien rakentaminen 
150 hv:n yksiköistä koostuva pumppuasema, sähköistys, 
automatisointi, tie- ja vesirakennustyöt, venttiilit ja muut 
lisäosat. 
**t 
5.38 Mulan puhdistamon (Mulan kunta) jätevesien 
uudeUeenkäyttö 
Mulan kaupungin vesihuoltoa uhkaa pohjavesien liikakäyttö ja alueella 
pitkään jatkunut kuivuus. 
Kyseiset työt mahdollistavat vesivarojen vapauttamisen juomaveden 
tarjonnan lisäämiseksi. 
Viljelymaata keinokasteUaan nykyisin La Ciervan patoaltaan sekä 
selvästi ylikuormitettujen kaivojen vedeUä. 
Käsitelty jätevesi lasketaan Mulaan, joka sijaitsee keinokastelualueiden 
alapuolella. Näihin keskeisiin vesivaroihin liittyvät työt olisi kiireesti 
saatava päätökseen, jotta maanvUjelyä voitaisiin jatkaa ja Mulan 
asukkaiden ainoana tulolähteenä olevat työpaikat voitaisiin säilyttää. 
Töihin kuuluu: 
altaan rakentaminen puhdistamosta tulevalle vedeUe ja veden 
nostaminen 80 metrin korkeuteen neljän, teholtaan 80 hv:n 
pumpun (3+1) avuUa, 
250 kilovolttiampeerin muuntaja, 
5 250 m paineputkea, jonka halkaisija on 300 mm ja jonka 
ilmanpaineenkesto on 10, 
maahan tehty tasausaUas, jonka kapasiteetti on 50 000 m3 ja 
joka on peitetty vedenpitävällä kerroksella 2 mm paksua hd-
polyeteeniä ja 
1 000 m pitkä, halkaisijaltaan 400 mm oleva paineputki, joka 
kestää ilmanpainetta 7.5, keinokasteluverkostoon liittämistä 
varten. 
TAGEN HYDROGRAFISEEN ALTAASEEN LIITTYVÄT HANKKEET 
Toledon ja Guadalajaran maakuntien hankkeet 
5.39 Toledon vesihuoUon tehostaminen Las Avesin kanavasta (Castilla-La 
Mancha) 
Pitkien kuivuuskausien aikana El Torcönin ja Guajarazin patoaltaat 
eivät enää pysty toimittamaan tarpeeksi vettä Toledon kaupungin 
tarpeisiin. Sen vuoksi puuttuvat vesivarat on hankittu Tagesta Las 
Avesin kanavan kautta Aranjuezin yläjuoksulta. 
!\1 
Hankkeeseen kuuluu pumppauskapasiteetin lisääminen nykyiseltä 
korkeudelta kanavan päästä, paineputken jatkaminen tasausaltaaseen ja 
putken ensimmäisen osan kaksinkertaistaminen. Ajoittaisten 
vesikatkojen välttämiseksi veden saapuessa pumppuasemalle on 
suunniteltu pienen tasausaltaan rakentamista Algodorjoen läheisyyteen, 
jossa voidaan hyödyntää kanavan ainoaa olemassaolevaa joen 
korkeuseroa. Vesikatkot liittyvät vaikeuteen ylläpitää 
vähinmiäisvirtaamaa 40 km pitkän keinokasteluputken päässä. 
Seuraavat työt ovat suunnitteilla: 
Käyttökapasiteetiltaan 15 000 m3 sumuisen, vedenpitäväksi 
käsitellyn tasausaltaan rakentaminen Las Avesin kanavaan 
pumppuhuoneen laajentaminen ja nykyisistä kahdesta yksiköstä 
tehokkainta vastaavan (teholtaan 486 hv) kolmannen 
moottoripumppuyksikön asentaminen 
800 KVA:n kolmivaihemuuntajan asentaminen 
paineputken ensimmäisen osan kaksinkertaistaminen noin 
3 160 metrillä halkaisijaltaan 500 mm putkea 
noin 4 000 m pitkän ja halkaisijaltaan 400 mm olevan putken 
asentaminen Cerro de los Palosin tasauskanavaan. 
5.40 Talavera de la Reinan ja Entrepefiasin alueella sijaitsevien kolmen kylän 
vesijohtoverkosto, viemäriverkosto ja jätevesipuhdistamon rakentaminen 
Entrepefiasiin (Toledo ja Guadalajara) 
Hankkeen tarkoituksena on toimittaa vettä Talaveran alueen kolmen kylän 10 
000 asukkaaUe. Törnin kuuluu: 
15 000 m pitoisen, käyttöpaineeltaan 6 atm (halkaisijat 300 mm, 
250 mm ja 200 mm)olevan PVC-putken asentaminen, käsiteUyn 
veden verkoston Inttäminen Talavera de la Reinasta Talavera la 
Nuevaan (5 l/s), Albercheen (10 l/s) sekä Calera y Chozasiin 
(15 l/s). Tämä putkisto sijoitetaan 1,5 metriä syvään ojaan, mikä 
edellyttää 30 000 m3 laajuisia maan kaivuu- ja täyttötöitä 
15 vanneventtiilin, 10 ilmaventtnlin ja 5 viemärin asentaminen 
kaivoihin sekä neljän mittarin asentaminen lokeroihin. 
El Olivarin (Entrepenas) vesijohtotöihin kuuluu: 
Nykyisen vedenottojärjestelmän parantaminen, halkaisijaltaan 
450 mm olevan ja 120 rnertiä syvän kaivon rx)raaminen, 
teholtaan 3 l/s olevan moottoripumppuyksikön asentaminen sekä 
uuden, 100 m3 vetoisen altaan rakentaminen, 
155 
nykyisen viemärin jatkaminen 400 metrillä ja 
elementtivalmistetun puhdistusyksikön asentaminen. Siihen 
kuuluu selkeytys, mädätys ja suodatus ja se on tarkoitettu 500 
asukkaaUe. 
5.42 Kiireelliset vesijohtoverkoston laajennustyöt Mancomunidad del 
Algodorissa: haarat I ja H (Toledo) 
Vesihuolto Mancomunidad del Algodorin muodostavassa 26 kylässä hoidettiin 
aikaisemmin vesijohtoverkostolla, johon vesi tuli Finisterren padosta. Kun 
padosta loppui vesi, jakelujärjestelmä muutettiin nykyiseen muotoon, jossa vesi 
nostetaan Tagesta Ocanan kylään asti ja johdetaan siitä eteenpäin 165 l/s 
nopeudella vastakkaiseen suuntaan Temblenqueen asti jakelua varten. Kesällä 
virtaama on liian pieni (nykyisen putkiston sallima suurin mahdollinen 
virtaama). Virtaaman on oltava 250 l/s (162,5 l/s uutta putkea pitkin, loppuosa 
nykyistä putkea pitkin). 
Seuraavat työt ovat suunnitteilla: 
Ensimmäisen putkistonhaaran kanssa samansuuntaisen uuden haaran 
asentaminen (7 700 m). Ensimmäinen haara liittää Ocanan altaat ja 
vanhan putken. Nykyisen tarpeen tyydyttämiseksi haaran kapasiteetti on 
162,5 l/s, mutta tulevaisuuden tarpeisiin se voidaan nostaa 600 
litraan/s. Putkiston riittämättömän paineen vuoksi ensimmäinen haara ei 
kuitenkaan pysty yksin kuljettamaan riittävää määrää vaaditulla 
korkeudella (764 m) Temblequeen veden tointittamiseksi lähistön kyliin 
ensimmäisestä haarasta jatkuvan, 6 600 m pitkän toisen haaran 
asentaminen. Sen tehtävänä on paineen puutteen vähentäminen siten, 
että Ocanan korkeudessa (63 manometriä) vesi voidaan kuljettaa 
Temblequeen alkuperäisessä hankkeessa suunniteUuUa 764 m 
korkeudella, ja varmistaa lähiseudun kylien vedenjakelu nykyisen 
verkoston avulla. 
Lisäksi Castila-La Manchan paikallisten viranomaisten neuvosto aikoo 
laajentaa Tagen rannalla sijaitsevaa nykyistä pumppuasemaa, jotta Ocanan 
altaiden virtaamaksi saataisiin 250 l/s (750 l/s on välttämätön tulevaisuuden 
tarpeita varten). 
Edellä mainitut työt mahdoUistavat vedenjakelun 764 m korkeudella 
Temblequeen 150 l/s virtaamalla. Niiden avulla voidaan myös kattaa ky seisten 
kuntien tulevaisuuden tarpeet, kun Temblequeen saapuvan veden tolovirtaama 
on 600 l/s (uusi ja vanha putkisto). 
Câceresin maakuntaa koskeva hanke 
jm 
5.45 Câceresin ja Malpartida de Plasencian lisätyöt 
Câceres: 
Câceresin töihin kuuluu 44 kV:n ja 15 km:n pituisen sähkölinjan vetäminen jatkuvan 
sähkönjakelun valmistamiseksi Almonten varrella sijaitsevalle pumppuasemalle. Tällä 
hetkeUä asemalla on vain väliaikainen sähkönjakelu. Liitos tehdään 6 km Câceresista 
sijaitsevasta Iberdrolan sähkölinjasta. 
Sähkölinjan voimanjohtopylväät ovat metaUia ja niiden kiinnityskohdat ovat sementtiä. 
Myös 2 000 KVA muuntajakeskuksen asentamista on suunniteltu. 
Malpartida de Plasencia: 
Töihin kuuluu kapasiteetiltaan 60 l/s olevan ohituskanavapadon rakentaminen 
Garganta del Obispoon, josta vesi kuljetetaan painovoimalla nykyiseen 
tasausaltaaseen. Talvella vesi tulee jätevesipuhdistamoon suoraan ja altaat täyttyvät. 
Kesällä altaiden vettä voidaan käyttää, kun vedestä on puutetta. 
Pituudeltaan 4 713 m ja haUcaisijaltaan 300 mm oleva putki sijoitetaan ojaan. Työhön 
kuuluu välttämättömien venttiUivanteiden ja viemäreiden sijoittaminen. 
GUADIANAN HYDROGRAFISEEN ALTAASEEN LIITTYVÄT HANKKEET 
5.41 Kiireelliset vesijohtotyöt vesihuoUon varmistamiseksi Torre de Abrahamin 
patoaltaasta Lucianaan ja muihin paikkakuntiin (Ciudad Real) 
Luncianan kunnassa on talvisin 700 asukasta (kesäisin kaksinkertainen määrä) 
ja se sijaitsee BuUaque- ja Guardianajoen yhtymäkohdassa. Kylän vesi tulee 
nykyisin kaivosta, joka on käytännöllisesti katsoen kuiva. Väestöä kohtaa sen 
vuoksi hyvin pian suuri vesipula. 
Muut paikkakunnat ovat pieniä Porzunan kuntaan kuuluvia kyliä, joissa on 
kussakin vain yksi, kuivumaisillaan oleva kaivo, kuten edellä. 
Ongelma voidaan ratkaista 15 km pituisella ja halkaisijaltaan 160 mm olevalla 
PVC-putkJstolla, joka varmistaa Lucianan veden saannin nykyisten, veden 
Torre de Abrahamin patoaltaasta johtavien putkien avulla. 
Kaikkien Porzunan kylien veden saanti voidaan valmistaa 12 km pituisen ja 
halkaisijaltaan 110 mm olevan PVC-putkiston avulla. 
Näiden paikkakuntien vesihuoltotilanne on äärimmäisen huono. Mikäli ei 
välittömästi ryhdytä toimenpiteisiin, vesi kyseisten paikkakuntien asukkaille on 
toimitettava ensi kesästä lähtien vedenkuljetusautojen avulla. 
Huelvan maakuntaa koskevat hankkeet 
5.42 Läntisen Andévalon alueen vesihuolto (Huelva) 
Läntisen Andevalon alueeseen kuuluu useita paikkakuntia, mm. Puebla de Guzman, 
Tharsis ja Alonso, ja sen asukasluku on talvisin 15 000 (kesäisin kaksinkertainen 
määrä). Alue kärsii vesihuolto-ongelmista Guadianan altaassa vallitsevan kuivuuden 
vuoksi. 
Ongelman ratkaisusuunnitelmassa ohjataan Chanza-Pedrasin järjestelmästä tuleva vesi 
40 km pitkän ja haUcaisijaltaan 300 mm olevan putkiston kautta kyseiselle ahieeUe. 
Vesi on ensin käsitelty Huelvan länsirannalla sijaitsevan Aljaraquen 
vedenkäsittelylaitteistoissa. 
Näillä töiUä voidaan lopullisesti ratkaista vesihuolto-ongelma, josta tämän alueen 
asukkaat kärsivät. 
Badajozin maakunnan hankkeet 
5.43 Los Montesin, CapiUan ja muiden paikkakuntien kiireellinen veden saanti 
(Badajoz) 
La Serenan patoaltaan ranta-aluéiUa Badajozin maakunnassa oh CapiUan, 
Garlitosin ja Tamurejon kunnissa talvisin 7 500 asukasta (kesäisin 
kaksinkertainen määrä). Nämä alueet saavat vetensä Gadalemarin kautta. 
CapUlassa on suoritettu korjaustöitä rakennetun vedenottokohdan ja uuden 
puhdistamon liittämiseksi vanhoihin putkiin. CapiUan vanhat putket ovat hyvin 
huonossa kunnossa, mikä estää veden jakelun väestölle. 
Vaikka kaksi muuta paikkakuntaa ovat lähellä ja voitaisiin helposti Inttää 
verkostoon, töitä niiden liittämiseksi ei ole vielä aloitettu. Näiden 
paikkakuntien vesi tulee sen vuoksi lähteistä, jotka eivät kuivuuden taida pysty 
enää tuottamaan riittävästi tarpeeksi hyvänlaatuista vettä. Kylissä vaUitsee siten 
jatkuva kriisitilanne. 
Kylät ovat erittäin vaikean vesihuoltotUanteen vuoksi vedenkuljetosautojen 
varassa. Tämän vuoksi suunnittellut työt on toteutettava niin pian kuin 
mahdollista. 
Ongelma voidaan ratkaista asentamalla pituudeltaan 17 280 m ja halkaisijaltaan 
200 mm oleva valurautaputki, jossa on välttämättömät viemärit, venttulivanteet 
jne., sekä korvaamalla palvelut, joita työt ovat haitanneet. Hanke mahdollistaa 
veden riittävän saannin kuivuudesta kärsivien kuntien 7 500 asukkaaUe sekä 
15 000 viikonloppu- ja kesäasukkaalle. 
Seuraavat viemärinhaarat rakennetaan: 
Siruelan ja Tamurejon välinen putki (pituus 10 086,52 m) 
SiVo 
Asennetaan Siruelan ja Tamurejon jakelualtaiden väliUe valurautaputki, jonka 
halkaisija on 125 mm. 
Putki Zarza CapUla la Nuevaan (pituus 1 070 m) 
Mancomunidad de Guadalemarin vesijohtoverkostoon liittyvään hankkeeseen 
kuuluu putken rakentaminen Sancti Spiritoksesta Penalsordoon. Uusi putki on 
tarpeen Inttää vain yhdestä kohdasta Zarza CapUla la Nuevan nykyiseen 
putkeen. Valurautaisen putken pituus on 1 070 m ja halkaisija 100 mm. 
Putki Zarza CapUla la Viejään (pituus 381 m) 
Valurautaisen, halkaisijaltaan 100 mm olevan putken rakentaminen Zarza 
CapUla la Viejään asti. Putki alkaa Sancti Spiritoksen Penalsordoon Inttävästä 
putkesta. 
Pefialsördon ja CapiUan välinen putki (pituus 2 771,82 m) 
Putken rakentaminen kahden paikkakunnan väliUe. Putki on samansuuntainen 
kuin nykyinen putki, mutta siinä on 947,23 m pitkä haara, jonka tarkoitus on 
vähentää töiden kaupungiUe aiheuttamia haittoja. Uuden valurautaputken pituus 
on 2 771,82 m ja halkaisija 150 mm. 
La Serenan padolta alkava paineputki 
Koska veden pinta Guadalemarin patoaltaassa on liian alhaalla pumpattavaksi, 
vettä johdetaan la Serenan padosta. Pumppaaminen tapahtuu 100 kva 
imutehoisen pumpun avulla, kun virtaama on 250 l/s 25 m korkeudessa. PVC-
putken halkaisija on 500 mm ja pituus 2 961,83 m. 
5.44 Kiireelliset työt Mancomunidad de Tentudian vesijohtoverkoston 
laajentamiseksi Fuentes de Leeniin ja Bienvenidaan sekä muut lisätyöt 
(Badajoz) 
Fuentes de Leon ja Bienvenida kärsivät vakavista vedensaantiongelmista 
Guadianan altaassa jatkuvan kuivuuden vuoksi. 
Kahta edellä mainittua paikkakuntaa ei liitetty Mancomunidad de Tentudian 
vedenjakeluun, vaikka ne kuuluvat sen piiriin, sillä ne saivat vetensä kaivoista, 
joista vielä suloin sai riittävästi vettä. Nykyisin kaivojen vesi ei riitä eikä 
veden etsintä ole tuottanut tuloksia. 
Ratkaisuehdotuksessa asennetaan Mancomunidad de Tentudian 
vedenjakelujärjestelmästä alkava putken haara. 
Fuentes de Leönissa veden saanti voidaan hoitaa läntisen alueen putkiston 
kautta, josta vesi kulkee La Alamedassa sijaitsevaan altaaseen. Putken pituus 
m 
on 5 500 m ja halkaisija 150 mm. On välttämätöntä mukauttaa allas ja 
nykyiset järjestelyt veden nostamiseksi Fuentes de Léonin tasausaltaaseen 
(sähkömekaaninen järjestelmä ja 2 000 m putkea). 
Bienvenidassa veden otto voidaan hoitaa Montemoliniin menevän kanavan ja 
Fuente de Cantosin altaan välissä olevan pohjoisen vyöhykkeen putkiston 
kautta. Putken halkaisija On 200 mm ja pituus 13 km, ja se kuljettaa veden 
kylän tasausaltaaseen. Yhtä välttämätöntä on myös mukauttaa ja korjata allas ja 
venttiilihuone. 
Töiden avulla voidaan ratkaista edellä mainittujen paikkakuntien asukkaiden 
vedensaantiongehnat. 
JUCARIN HYDROGRAFISEEN ALTAASEEN LIITTÄVÄT HANKKEET 
Alicanten maakunnan hanke 
5.46 Maxina Bajan alueen työt (Alicante) 
Töiden tarkoituksena on juomaveden saannin varmistaminen Marina Bajan 
yhteenliittymän kunnissa (Benidorm, VUlajoyosa, Altea, Finestrat, Polop, La Nucia, 
Alfaz del Pi ja Callosa de Ensarria), joiden vesivarat ovat uhattuina jatkuvan 
kuivuuden vuoksi. Ongelma koskee 300 000 ihmistä. TUanteen tutkimus on 
osoittanut, että vedensaantUaitteiston asentamisella on suuri kiire. Töihin kuuluu: 
nykyisen vedenjakeluputken yhden osan kaksinkertaistaminen, joka liittää 
Gaudalestin padon Marina Bajan yhteenliittymäkuntiin 8 km pituudelta 
valurauta- tai asbestisementtiputken avulla, jonka halkaisija on 700 mm ja 500 
mm ja 
erityisosien asentaminen (30 yksikköä) putken suojaamiseksi. 
6. Tavoitteet 
Näiden hankkeiden tavoitteena on auttaa vesipulasta pahimmin kärsiviä alueita 
ratkaisemaan kuivuudesta aiheutuneet ongelmat. 
Päätavoitteet: 
* Riittävien vesihuoUon perusrakenteiden rakentaminen juomaveden 
saannin turvaamiseksi väestöUe kuivuudesta kärsivillä alueilla 
* kaupunkien vesihuoUon parantaminen 
* veden laadun parantaminen 
* pinta- ja pohjavesien liikakäytön ja siitä aiheutuvien haitallisten 
ympäristövaikutusten estäminen. 
Sivutavoitteet: 
438 
Alueen väestön terveysolojen ja elämän laadun parantaminen 
veden saatavuuden lisääminen säännöstelytoimenpiteiden sekä veden 
järkiperäisen ja koordinoidun käytön avulla. ' 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 15.3.1995 31.12.1996 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistanniis-hvntvarvift 
Kustannus-hyötyarviota laadittaessa tarvittavien tietojen saaminen suoraan ei 
ole aina mahdollista tämäntyyppisten hankkeiden kohdalla. Sen vuoksi osa 
tiedosita on jouduttu määrittelemään epäsuorasti tiettyjen perusteiden ja 
lähtöolettamusten pohjalta. 
Kustannuslaskennassa on otetto huomioon seuraavat tekijät: 
Investointikustannukset, jotka on mainittu hankkeiden kuvauksen 
yhteydessä 
käyttökustannukset, joihin sisältyvät kaikki aiheelliset perusrakenteiden 
käytöstä aiheutuneet kustannukset sekä laitteistokustannukset, jos 
laitteiden käyttöikä on lyhyempi kuin hankkeen kesto. 
Hyötytekijöiden kartoittaminen on suoritettu ottamalla huomioon hankkeen 
toteuttamisen avulla vältettyjen vahinkojen tai kustannusten arvo sekä 
asianomaisen yhteisön käyttöön saatettojen hyödykkeiden ja palvelujen arvo. 
Hankkeen hyödyt olivat seuraavat: 
Veden saatavuuden ja jakelun varmuus 
veden laadun paraneminen 
pohjavesikerrosten liiallisen käytön väheneminen. 
Kunkin hankkeen sisäisen kannattavuuden aste on 569 % - 2,94 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeet edistävät Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 130 
artiklan r kohdassa vahvistettujen tavoitteiden täytäntöön panemista, koska 
hankkeiden avulla voidaan turvata vakavasti veden puutteesta kärsivälle 
igi 
väestöUe juomaveden saanti ja asukkaiden elämän laato voidaan siten säilyttää. 
Kaikkien näiden hankkeiden toimenpiteet liittyvät veden kotitalouskäyttöön. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 
Tukifrelpofoçt Kv^PJMlfflCE 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston toki: 30 476 273 
30 476 273 
85 % 
25 904 832 
SEGURAN HYDRQGRAFINEN ALLAS 12 290 310 1 
Perderan keinokasteluveden suolanpoistoasema 3 634 728 I 
(Alicante) I 
Bullasin puhdistamon jätevesien uudelleenkäyttö 1909 773 I 
(Murcia) 
Torre de CotiUasin puhdistamon jätevesien 2 587 434 
uudelleenkäyttö (Murcia) 
Alguazasin puhdistamon jätevesien uudelleenkäyttö 2 063 786 
(Murcia) 
Mulan puhdistamon jätevesien uudelleenkäyttö 2 094 589 
(Murcia) 
TAGEN HYDRQGRAFINEN ALLAS 8 532 370 
Toledon vesihuollon lisääminen Las Avesin kanavasta 1 971 378 
(CastiUe-La Manche) 
Talavera de la Reinan ja Entrepenasin alueiden 1 324 520 
vesijohtoverkosto ja Entrepenasin puhdistamo 
' *•*——— ——••—•• i 
Mancomunidad del Algodorin vesihuolto: haarat I ja 4 004 361 
II (CastiUe-La Manche) • 
Câceresin jâ Malpartida de Plasencian lisätyöt 1 232 111 
(Estrémadure) 
GUADIANAN HYDRQGRAFINEN ALLAS 8 113 453 
ZUo 
Läntisen Andévalon vesihuolto (Puebla de Guzmanin, 3 696 334 
Tharsisin ja Alonso ä Huelvan kunnat) • 
La Lucianan ja muiden paikkakuntien vesihuoUon 905 601 
vesijohtotyöt Torre de Abrahamin altaalta lähtien 
(Barrio BuUaque, CastiUe-La Manche) 
Los Montosin alueen vesihuollon kiirelliset 1 601 745 
vesijohtoihin luttyvät lisätyöt (Badajoz) : I 
Mancomunidad de Tentudian juomavesiverkoston 1 909 773 I 
laajentaminen Fuentes de Léonin ja Bienvenidan 
kyliin (Extramadura) 
JUCARIN HYDRQGRAFINEN ALLAS 1 540 139 
Marina Bajan vesijohtojen kaksinkertaistaminen 1 540 139 
(Alicante) 
m± 
Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/030 
1. IfmMwrn nimi 
Jaenin jätevedenpuhdistamo 
2. qaJsemutaesta vastaava e)ln 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la CasteUana, 162 - 28071 Madrid. 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava eUn 
3.1 Nimi: Direcciön General de Obras Hidraulicas 
3.2 Osoite: C/Sierpes 41, 41 075 SevUla 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalusia 
5. Kuvaus 
VIEMÄRITYÖ: nykyisen jakajaan päättyvän viemärin laajentaminen. Jakajassa 
on porteUla varustetusta tulva-aukosta lähtevä haarakanava, joka johtaa raakavesien 
kokoomakaivoon. 
ESIKÄSITTELY: 
kiinteiden jätteiden välppäys kolmen välpillä ja seuloiUa varustetun 
kanavan kautta 
hiekan erotus ja rasvanpoisto 
ESILASKEUTUS: Esikäsittelystä vesi johdetaan jakajaan. Laitteistoon kuuluu 
kaksi pyöreää laskeutusaUasta, joiden halkaisija on 30 metriä. Syntyvä Uete poistetaan 
pumr^auslaitteistoihin. 
BIOLOGINEN KÄSITTELY: EsUaskeutuksesta tuleva vesi poistetaan jakajaan, 
joka ohjaa veden eri käsittelyjärjestelmiin. Laskeutetto ja lietteeseen sekoitettu 
vesi johdetaan aktivointialtaisiin, jotka on jaettu 14 x 61 metrin suuruisiin 
2.ZÎ-
osastoihin. Ilmastetussa osassa tehdään sama toimenpide ilmastimien ja upotettujen 
rjotkiirisekoittirnien avuUa^ 
JÄLKILASKEUTUS: koostuu kahdesta imulaskeutusaltaasta, joihin Uete raato. 
Liete kierrätetään upotettojen pumppujen avulla. Vesi desinfioidaan kloorilla ja liete 
seulotaan, sakeutetaan, homogenisoidaan, mädätetään, kuivataan j a 
varastoidaan. 
LIETTEEN KÄSITTELY: seulonta, sakeutus, anaerobinen mädätys, varastointi 
ja kuivaus. 
6. Tayoitteet 
ERITYISTAVOITTEET: 
Nykyinen väestö: 135 000 asukasta 
Asukasvastineluku: 146 000 
Saapuvan veden kokonais- BHK keskimäärin -: 260 mg/l 
Lähtevän veden kokonais- BHK keskhnäärin-: > 90 % 
Saapuvan veden kokonaiskiintoainespitoisuus keskimäärin-: 340 mg/l 
Lähtevän veden kokonaiskiintoainespitoisuus keskimäärin: >90 % 
Keskimääräinen päivittäinen vesimäärä: 33 750 m3/vrk 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus f 
Päätyöt 1.12.1994 , 31.8.1996 1 
_m_n__*_«-_a_m*--_*_-«-*a-*-m*-a*_*_--^ 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiMtannns-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: 
laitteistojen käyttöikä: 20 vuotta 
käyttö- ja kunnossapitokustannukset 
talousjätevero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien 
rahoitusosuuksilla) 
ympäristölle myönteisten vaikutusten huomioon ottaminen 
Sisäinen kannattavuusaste: 10,18 %. Puhdistamon jäännösarvo ei ole tässä 
mukana. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hanke edistää saastottamisen yhtenäistettyä valvontaa ja vesivarojen hoitoa ja 
ehkäisee jätevesien laskemista. 
Euroopan yhteisön direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnaUisia määräyksiä, joissa 
2^3 
vaaditaan teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen miden päästämistä 
viemäriverkkoon. 
10. Kurtanmtot ja tuki (ecuina! 
Kokonaiskustannukset 11628 050 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset (11.4.95 alkaen): 11 628 050 
Tuen osuus: 80% 
Koheesiorahaston toki: 9 302 440 
«H 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/031 
1. ffflmf*k—" ™m{ 
Huescan ja Teruelin jätevedenpuhdistamot 
2. Hakemuksesta vastaava din 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Po de la Castellana, 162, 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: D.G. del Agua. Diputaciön General de Aragön 
3.2 Osoite: P° Maria Agustin, 36 - 50071 Zaragoza 
4. Siiaffitj 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Aragön (Huesca ja Teruel) 
5. Kpvaus 
Hankkeen tarkoituksena on rakentaa viemäreitä ja kaksi puhdistamoa Huescan ja Teruelin 
yhdyskuntajätevesiUe. Hankkeeseen sisältyy jäUtipuhdistos tavanomaisella biologisella 
aktiivUietemenetehnällä. Puhdistuksessa käytetään sekoitusta ja kuivatus tapahtuu 
mekaanisesti. 
6. ïavoiltÊel 
Huescan Isuela-, Flumen-, Acanadre- ja Cinca-jokien sekä Teruelin Turia-joen 
laadun parantaminen nykyisistä laatuluokista C5 ja C4 luokkaan C3. 
Veden säästön ja uudeUeenkäytön edistäminen. 
ERITYISTAVOITTEET 
Zvr 
Vaestd (veden kayttajia) 
Ennustettu asukasvastineluku 
Saapuvan veden kokonais-BHKs 
kcskimaann 
Lahtevan veden kokonais-BHKs 
keskfrn&ann 
Saapuvan veden kokonaiskiintoaineet 
keskim&arin 
L&htevan veden kokonaiskiintoaineet 
keskimiarin 
Keskimaarainen vesimaara paivittain 
Teollisuusveden osuus HUESCA 
13 400 
130 000 
300 mg/1 
£ 25 mg/1 
297 mg/1 
£ 25 mg/1 
25 920 mVvrk 
25 % TERUEL 
8 200 
67 500 
360 mg/1 
£ 25 mg/1 
440 mg/1 
£ 30 mg/1 
11232m3/vrk 
25 % 
7. TftMfii mkatfMil" 
Tydn luonne 
Paatyot Aloitus 
1.10.1995 Lopetus 
31.5.1998 
. 
8. Taloudellinen ia wrâaaHnen kufitannuff-hyfttYarrfp 
Kustannus-hyötyarvio on laadittu seuraavien alkuoletusten perusteella: 
- investointien käyttöikä 20 vuotta; 
- käyttö- ja ylläpitokustannukset; 
- jäte- ja puhtaanapitomaksut sekä veden hinta (käyttökustannukset katetaan 
käyttäjien suorittamilla maksuilla); 
- myönteisten ympäristövaikutusten hyödyntäminen. 
2C^G 
Sisäinen kannattavuusaste on kaiken kaikkiaan 8,93 %; 11,85 % Huescan 
jätevedenpuhdistamon osalta ja 4,57 % Teruelin jätevedenpuhdistamon osalta. 
i 
9. YmpftiirtöyajHutugten arviointi 
- Ympäristön laadun sälyttäminen, suojeleminen ja parantaminen. 
- Luonnonvarojen varovainen ja järkevä käyttö. 
- Vesivarojen hallinta. 
- Ihmisten terveyden suojelu. 
- Direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano asukasvastineluvultaan yli 15 000 asukkaan 
taajamissa, jotka laskevat jätteensä makeaan veteen, alueilla, joita ei ole hiokitelto 
herkiksi. 
- Hankkeeseen sovelletaan jätteitä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edeUytetään 
teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen miden laskua viemäriverkostoon. 
10. Kn^annnkwt fa tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 19 511 952 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.1995 jälkeen) 19 138 631 ecua 
Tuen osuus 80 % 
Koheesiorahaston tuki 15 310 905 ecua 
£^ 
Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LHTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
TUvistehnä hankkeesta 
n:o 95/11/61/032 
l* Hankkeen nfrp 
Cuenca SeUan puhdistus - PUofia 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Ifanklregn tavtantftfinpannrta vartaava elin 
3.1 Nimi: Consejeria de Medio Ambiente y Urbanismo 
3.2 Osoite: • Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Astorias 
5. Kuiaus 
Cangas de Onfsin ja Canon puhdistaminen 
Työt koostuvat kolmesta tarkoin määritellystä osasta: 
a) v Canon viemäriverkko ja sen yhdistäminen Cangas de Onfsin 
viemäriverkkoon. Kokonaispituus 3 452 m. 
b) Cangas de Onfsin sisäisen veikon parantaminen, yhteensä 5 673 m. 
c) Cangas de Onisin sulkimet SeUa-joen molemmille rannoUle. 
Tulevaisuudessa on suunnitteUla, että siitä kohdasta, johon keskitetään 
jätevesien päästö Rio Sella -jokeen» on pumppauksen jälkeen yhteys 
tulevaan puhdistamoon. Tämä edeUyttää sitä, että valmistetaan 2 669 
metriä haUcaisijaltaan erikokoisia ja eri materiaaleista valmistettuja putkia. 
Infieston ja VUlamayorin (PUofia) viemärisulkimet 
Töihin sisältyy viemärisulkimen rakentaminen jätevesipäästöjen keräämiseksi 
PUofia -joen haarasta Pilonan kaupungissa sijaitsevien Infieston ja Sevaresin 
m 
asutuskeskusten väliltä. Sijoitettava putkilonko on 15 686 metrin pituinen ja se on 
valmistettu erilaisista materiaaleista, pääosin hiekkakivestä ja teräsbetonista. 
RibadeseUan puhdistus, ensimmäinen vaihe 
Hankkeen ensimmäinen vaihe käsittää SeUa-joen oikeanpuoleisella rannalla 
sijaitsevien RibadeseUan asutuskeskuksen puhdistusviemärien uudistamisen, Sella-
joen oikeanpuoleisella rannaUa sijaitsevan vesihuoltoverkoston putkien 
uudistamisen sekä puhdistusverkkoja varten suoranaisesti tai välillisesti tarvittavan 
vesihuoltoverkoston uudistamisen. 
Koko hankkeen toteutumisen jälkeen kyseiset viemärit ovat yhteydessä verkoston 
yleisviemäreihin sekä yleisiin puhdistus- ja vedenpoistoja^estelmiin. 
Puhdistosverkosto rakennetaan hiekkakivestä ja teräsbetonista valmistetuista 
putkista, joiden halkaisija vaihtelee 300 ja 1 500 mm:n välillä. 
6. XaiojttÊei 
Rio SeUan veden laadun parantaminen viimeisten 25 km:n matkalla. Tähän 
hankeryhmään kuuluvat toimet ovat ensimmäinen osa suunniteltuja toimia ja ne 
on määrä saada päätökseen lähitulevaisuudessa; kussakin tapauksessa toteutetaan 
sopivat puhdistosjärjestelmät yhteisön standardien täyttämiseksi. 
SuunniteUut toimet koskettavat suoranaisesti 10 496:ta SELLA-PILONAn 
jokilaakson 33 500 asukkaasta, eli 31 :tä prosenttia kaikista seuraavasti jakautuen: 
- Cangas de Onfsin ja Canon puhdistaminen: 3 600 as. 
- Infieston ja VUlamayorin (PUofia) viemärisulkimet: 3 076 as. 
- RibadeseUan puhdistus, ensimmäinen vaihe: 3 820 as. 
ERITYISTAVOITTEET 
- Nykyinen väestö: 10 496 as. 
7. Töfflen aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus I 
Päätyöt 31.08.1995 31.12.1995 
1 I 
8. TalftlfltelUlT*11 f» snriflflliran kiirtannm-hvfitvarvki 
Sisäinen kannattavuusaste on yhteensä 6 %; 6 % RibadeseUan puvustamisen 
osalta, 4 % Infieston osalta, 9 % Cangasin osalta ja 7 % Onfs-Cafion osalta. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
2*°\ 
Ympäristön laadun säUyttäminen, suojeleminen ja parantaminen. 
Ympäristön laadun parantaminen kaupunkikeskuksissa ja suojelualueilla. 
Kansanterveyden parantaminen. 
Direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. 
10. Kufftajipultfet ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 11 125 965 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.1995 jälkeen) 11 125 965 ecua 
Tuen osuus 80 % 
Koheesiorahaston tuki 8 900 772 ecua 
SL&> 
Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/033 
1. ffankkrçn "i""' 
Castille-La-Manchen jätevedenpuhdistamot 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: D.G de Carreteras, obras Hidraulicas y Transportes 
Direcciön General de Carreteras 
3.2 Osoite: P° del Cristo de la Vega, S/N - 45071 Toledo 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Castille-La-Manche 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on viemärien ja kahdeksan jätevedenpuhdistamon 
rakentaminen Castille-La-Manchen autonomisen alueen seuraaviin kuntiin: 
Talavera de la Reina, Tarancön, Madrilejos, VUlacafias, Navalcan ja ParriUas, San 
Pablo de los Montes, Camunas, Mariana, Sotos ja Zarzuela. 
Hanke käsittää biologisen jälkikäsittelyn. 
6. Tavoitteet 
Hankkeen tärkeimpänä tavoitteena on yUä mainittujen kuntien jätevesien 
jälkikäsittelyjärjestelmien toteuttaminen ympäristön saastottamisen välttämiseksi. 
ERITYISTAVOITTEET 
95/11/ 
61/033 
Nykyi­
nen 
väestö 
Asu-
kas-
vas-
tinelu-
ku 
tilapäi­
nen 
väestö 
Saapu­
van 
veden 
kokon. 
BHK 
keski­
määrin 
(mg/l) 
Lähte­
vän 
veden 
kokon. 
BHK 
keski­
määrin 
(mg/l) 
Saapu­
van 
veden 
kokon, 
kiinto-
aines-
pitoi-
suus 
keski­
määrin 
(mg/l) 1 
126 000 
126 500 
e.s 
220 
25 
220 2 
21000 
52 800 
e.s. 
600 
25 
750 3 
10 000 
25 000 
e.s. 
600 
25 
350 4 
14 000 
14 000 
e.s. 
350 
25 
300 5 
8 325 
10 240 
e.s. 
369 
25 
554 6 
2000 
4 858 
2 000 
243 
25 
240 7 
3 200 
4 670 
e.s. 
551 
28 
249 8 
2 750 
2 750 
e.s. 
400 
20 
600 
2S-Î-
Lähte­
vän 
veden 
kokon, 
kiinto-
aines-
pitoi-
suus 
keski­
määrin 
(mg/l) 35 35 35 35 35 35 12 
Päivit­
täinen 
vesi­
määrä 
keski­
määrin 
m3/vrk 34 500 5 280 2 500 2400 1665 1200 510 412,5 
% 
teolli­
suus-
vettä 0% 60 % 60% 0% 20% 30% 30% 0% 
e.s. : lukuja ei ole saatavissa 
1. Talavera de la Reina 
2. Tarancön 
3. Madrilejos 
4. Villacanas 
5. Navaloa ja Parrillas 
6. San Pablo de los Montes 
7. Comuöas 
8. Marianas, Sotos ja Zarzuela 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.3.1995 30.6.1996 
8. Tunnollinen jfl ^iflqlinwi kiis^nniis-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: 
lf3 
laitteistojen käyttöikä: 20 vuotta , 
käyttö- ja kunnossapitokustannukset 
talousjätevero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien 
rahoitusosuuksilla) 
ympäristölle myönteisten vaikutusten huomioon ottaminen 
Sisäinen kannattavuusaste: 5,66 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeet edistävät: 
ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun paranemista 
vesivarojen järkevää hoitoa. 
Näillä toimilla saadaan sopiva jätevedenkäsittelyjärjestelmä useaan kuntaan, 
vähennetään saastottavien jätevesien päästöä vesiin ja parannetaan 
huomattavasti kuntien veden laatua. 
Direktiivi 91/271/ETY kaupunkien jätevesien käsittelystä pannaan täytäntöön. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa 
vaaditaan teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen jätteiden päästämistä 
viemäriverkkoon. 
10. Knsfrnnnkjet ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 18 512 914 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset (11.4.95 alkaen): 18 512 914 
Tuen osuus: 80% 
Koheesiorahaston toki: 14 810 331 
IT4 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/034 
1. Hflnfrk^n "*"•« 
Katalonian rannikon jätevesien poisto- ja käsittelyjärjestelmä 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Junta de Sanejament 
3.2 Osoite: Provença, 204-208 - 08036 Barcelona 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Katalonia 
5. Kuvaus 
Yhdeksän integroidun hankkeen kokonaisuus, joka koostuu puhdistamojen, 
viemäriverkostojen ja purkuputkien rakentamisesta. 
Kaikissa suunnitelluissa käsittelyjärjestelmissä on seuraavat vaiheet: välppäys, 
hiekan ja rasvan erottaminen, virtaaman mittaus, ilmastus ja flokkaus, 
esiselkeytys, biologinen käsittely, jälkiselkeytys, lietteen uudelleenkierrätys ja 
klooraus. 
Lietteenkäsittelyjärjestelmään kuuluu esiselkeytyslietteen erottaminen ja 
poisjohtaminen, sen sakeuttaminen, ilmastus ja lietteen mädätys, mädätetyn 
lietteen varastointi, kuivaus kammiosuodatinpuristimella ja kuivatun lietteen 
varastointi. Yleisintä on lietteen uudelleenkäyttö maataloudessa. 
1. Vilanovan ja la Geltrun järjestelmä: 
ZXT 
Veden käsittelyjärjestelmään kuuluu staattinen välppäys, hiekan ja rasvan 
erottaminen, ilmastus ja flokkaus, esiselkeytys, biologinen käsittely ja 
jälkiselkeytys. Lietteenkäsittelyjärjestelmään kuuluu sakeutos, kuivaus ja kulku 
kanimiosucKlatinpuristimien läpi. Kuivauksen jälkeen liete johdetaan 
lämpökuivaimeen ja käsittelyyn jätteenpolttouunissa. 
Viemärien materiaali on teräsbetonia. 
Viemärien halkaisija on vähintään 600 mm (14 600 m). Järjestelmään kuuluu 
viisi pumppuasemaa. 
2. Cunit-Cubellesin järjestelmä 
Cunit-Cubellesin puhdistamo on ominaisuuksiltaan samanlainen kuin Teian 
puhdistamo, mutta siinä on lisäksi kammiosuodatinpuristimilla tapahtuva 
lietteenkuivaus. 
Cunit-Cubellesin purkuputki on halkaisijaltaan 500 mm. Putken pituus on 
2 267 m ja materiaaliltaan se on asbestisementtiä. 
Osa viemäreistä on jo rakennettu: yhteen viemäriin, jonka halkaisija on 400 
millimetriä ja pituus 400 metriä, tulee Avenida de la Fontista peräisin olevat 
jätevedet halkaisijaltaan 250 millimetriä ja pitoudeltaan 300 metriä olevan 
kaksoisputken kautta. Toiseen viemäriin, jonka halkaisija on 500 millimetriä ja 
pituus 2 600 metriä, tulee Cubellesin pumppuasemalta peräisin olevat 
jätevedet. 
3. Cambrilsin järjestelmä: 
Vedenkäsittelyjärjestelmä: virtausmittari, välppäys, hiekan ja rasvan 
erottaminen, esiselkeytys, biologisen yksikön ohitus, biologinen käsittely, 
jälkiselkeytys ja virtaaman mittaus. 
Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esilietteensakeutos, biologisen ylijäämälietteen 
sakeutos, ilmastus, lietteen pumppaus mädätettäväksi, anaerobinen mädätys, 
varastointi, mekaaninen kuivaus kanimiosuodatinpuristimella. 
Keskimääräisen virtauksen tulisi olla 64 414 m3 päivässä ja 
enimmäisvirtauksen 4 107 m3 tunnissa. 
Rannikon uuteen viemäriin jätevedet tulevat erillisten purkuputkien kautta ja 
siinä on kaksi paineviemäriä, joista ensimmäisen pituus on 1 776 metriä ja 
halkaisija 400 millimetriä ja toisen pituus 2 193 metriä ja halkaisija 630 
millimetriä. 
20> 
Vesien keräyspisteen ja rakennettavan puhdistamon välinen pumppujärjestelmä 
koostuu kahdesta paineviemäristä, joiden halkaisija on 900 millimetriä ja 
pituus 3 675 metriä. 
Jätevesien poisto tapahtuu halkaisijaltaan 900 millimetriä olevan purkuputken 
kautta. 
Vinyolsin kunnan verkostoon liittävän viemärin osuus on pitoudeltaan 986 
metriä ja halkaisijaltaan 400 millimetriä 
4. Altafullan järjestelmä 
Puhdistamon käsittelykapasiteetti on 10 000 ja 40 000 asukasta ja 
virtaamavaihtelu 1-10. Ravintoaineiden vaihtelua ei tapahdu. Puhdistamo 
käsittää esikäsittelyn, kemiallisen saostamisen esiselkeytyksen kanssa suuren 
kulutuksen aikana, aktiivilietteen biologisen käsittelyn täyden hapettamisen 
avulla vähäisen kulutuksen aikana ja perinteisillä menetelmillä suuren 
kulutuksen aikana, jälkiselkeytyksen ja lietteen aerobisen mädätyksen suuren 
kulutuksen aikana ja mahdollisesti tapahtuvan kemiallisen kiinteyttämisen. 
Lietteen käsittelyyn kuuluu sakeutos anaerobisen mädätyksen avulla ja kuivaus 
kammiosuodatinpuristimella (liete voidaan käyttää lannoitusaineena). 
Viemärit ovat halkaisijaltaan 400 millimetriä ja pitoudeltaan 10 000 metriä. 
5. Torredembarran järjestelmä: 
Vedenkäsittelyjärjestelmä: välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, 
esiselkeytys, biologisen yksikön ohitus, biologinen käsittely, jälkiselkeytys ja 
virtaaman mittaus. 
Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esiselkeytyslietteen sakeutos, biologisen 
ylijäämälietteen sakeutos, lietteen ilmastus, pumppaus mädätykseen, 
anaerobinen mädätys, varastointi, mekaaninen kuivaus 
kammiosuodatinpuristimella. 
6. Blanesin järjestelmä: 
Vedenkäsittelyjärjestelmä: virtausmittari, välppäys, hiekan ja rasvan 
erottaminen, esiselkeytys, biologisen yksikön ohitus, biologinen käsittely, 
jälkiselkeytys, virtaaman mittaus, desinfioiminen. 
Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esiselkeytyslietteen sakeutus, biologisen 
ylijäämälietteen sakeutos, lietteen ilmastus, lietteen pumppaus mädätykseen, 
anaerobinen mädätys, varastointi, mekaaninen kuivaus 
kammiosuodatinpuristimella. 
«art 
7. Sitgesin järjestelmä: 
Vedenkäsittelyjärjestelmä: välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, 
esiselkeytys, biologinen käsittely, jälkiselkeytys. 
Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esiselkeytyslietteen sakeutus, biologisen 
ylijäämälietteen sakeutus, lietteen pumppaus mädätykseen, anaerobinen 
mädätys, varastointi, mekaaninen kuivaus. 
8. Matarön järjestelmä: 
Käsittelyvaiheet ovat seuraavat: esikäsittely ja esiselkeytys, biologinen 
käsittely, jälkiselkeytys, klooraus, aktiivilietteen uudelleenkierrätys, lietteen 
sakeutos, lietteen pumppaus, kuiva us ja hajujen poisto. 
9. Teian järjestelmä: 
Asema on suunniteltu yli 40 000 asukkaan väestömäärälle, kun vuodenaikojen 
mukainen virtaamavaihtelu on 1 - 3 (ravinteiden vaihtelua ei tapahdu). 
Vedenpuhdistosvaiheet ovat: esikäsittely, esiselkeytys, aktiivilietteen 
biologinen käsittely, jälkiselkeytys ja mesofiilinen anaerobinen mädätys. 
Kuivatuksen jälkeen liete kuljetetaan kompostoitavaksi. 
Kun otetaan huomioon väestön kasvu ja uuden teollisuuden syntyminen, on 
välttämätöntä kaksinkertaistaa halkaisijaltaan 350-600 millimetriä ja 
pitoudeltaan 20 950 metriä olevat viemärit, jotka ovat materiaaliltaan 
lasikuidulla vahvistettua polyesteriä, sekä rakentaa kahdeksan pumppuasemaa. 
6. Tavoitteet 
Yhteenveto eri osahankkeiden tavoitteista on alla olevassa taulukossa: 
ERITYISTAVOITTEET: 
95/11/ 
61/03 
4 
Nykyi­
nen 
väestö­
määrä 
Arvioitu 
asukas­
vastine­
luku 
(avl) VUla-
novaja 
laGeltiû 
80 000 
80 000 Cubelles 
43 200 
65 000 Cambrils 
171252 
171252 Altafulla 
39 528 
65 000 100194 
106896 Blancs 
89 796 
109989 Sitgcs 
95 000 
60 000 Mataro 
172000 
172000 Teia 
8 240 
8 240 
vto- ^ 
Kesä­
asukkaat 
BODSrn 
koko­
nais­
määrä 
keski­
määrin, 
tuleva 
(mg/1) 
B0D5:n 
koko­
nais­
määrä 
keski­
määrin, 
poistuva 
(mg/l) 
Kiinto­
aine, 
koko­
nais­
määrä 
keski­
määrin, 
tuleva 
(mg/l) 
Kiinto­
aine, 
koko­
nais­
määrä 
keski­
määrin, 
poistuva 
(mg/l) 
Päivit­
täinen 
veden 
määrä 
keski­
määrin 
(m3/ 
päivä) 
Teolli­
suudes­
sa käy­
tettävä 
vesi (%) 30 000 
300 
25 
300 
35 
15 000 
15% 40 000 
375 
25 
300 
35 
16 250 151130 
250 
25 
300 
25 
25 000 25 350 
375 
25 
228 
25 
8 292 
10% 88 600 
250 
25 
300 
25 
33 381 
10% 64 133 
350 
20 
420 
25 
19 296 
10% 75 000 
360 
20 
320 
20 
18 000 35 000 
475 
25 
375 
35 
57 000 
20% 2 826 
400 
20 
600 
20 
2 250 
5% 
7. Töiden aikataulu 
B_B_BB_____BX__a__-_-BH__-aaB-__S_S_3pSS_--S_St-f---8n_S_B^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Rakennustyöt 1.3.1995 31.12.1995 
560 
__SS_________BSaB3=S-8S 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustanniij-hyfttyfrrvin 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien olettamusten pohjalta: 
Laitteistojen kestoaika: 20 vuotta 
käyttö- ja huoltokustannukset 
talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien 
suorittamilla maksuilla) 
ympäristölle koituvan hyödyn huomioon ottaminen. 
Sisäisen kannattavuuden kokonaisasteeksi saadaan näin 8,2 %. 
Asemakohtainen erittely: Cambrils 5,09% 
Mataro 28,5% 
Teia 7,4% 
Cunit-Cubells 2,8% 
Sitges 5,3% 
Vilanova 4,6% 
Blanes 9,1% 
Altafulla 0,2% 
Torredembarra 0,9% 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Rannikkoalueiden ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen on 
keskeinen kysymys alueella, joka on alttiina suurelle turistien tulvalle sekä 
kiinteistöjen lisääntymiselle. 
Myös veden käyttö uimiseen edellyttää asianmukaisia terveysnormeja. 
Merellisen ympäristön vesivarojen tarkoituksenmukainen hallinto edellyttää 
kaikkien sellaisten jätevesien vähentämistä, jotka saattavat 
ravinnekuormituksen kasvun myötä vaikuttaa kielteisesti ympäristöön. Myös 
pohjavesien saastuminen on estettävä. Saastumattoman veden laato on 
säilytettävä ja samanaikaisesti on puhdistettava saastunut vesi 
juomakelpoiseksi. Käsitellylle vedelle asetetut vaatimukset määritellään 
direktiivissä 91/271. 
Sovelletaan kunnallisia jätevesiä koskevia määräyksiä, joissa edellytetään 
teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen viemäriin laskemista. 
10. nTi-fftffi-qikft ja tuki (ecuina) 
IuM 
Kokonaiskustannukset: 73 649 452 
Tukikelpoiset kustannukset Ml 4 1995 jälkeeni 73 649 452 
Tuen osuus: 80% 
Koheesiorahaston toki: 58 919 562 
Kokonaiskustannusten asemakohtainen erittely (ecuina) 
Villanova ja la Geltru 6 751 969 
Cubelles 5 267 275 
Cambrils 931476 
Altafulla 6 480 905 
Toredembarra 13 368 407 
Blanes 9 099 142 
Sitges 9 635 110 
Matarö 8 747 990 
Teia 4 983 890 
' <&£, 
Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
___a__m____-ma_m_B_-ma-_t-___m_a__m___ma 
LrUTJ£ 1 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/035 
1. Iftfflkfcfflt nimf 
Ria de Vigon täydellinen puhdistaminen. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Conselleria de Politica Territorial, Obras Publicas 
et Vivienda (Direcciön Xeral de Obras Publicas) 
3.2 Osoite: Edificios Administratives de SanCaetano 
4. Suajnti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Galicia 
5. Kuvaus 
Lagaresin (Vigo) jätevedenpuhdistamon rakentaminen. 
Puhdistamossa käsitellään suurin osa Vigon kaupungin 
yhdyskuntajätevesistä, jotka tällä hetkellä johdetaan Ria de Vigoon ja 
Lagaresiin ilman minkäänlaista esikäsittelyä. 
Cangas de Morrazon pääviemäreiden ja Cangasin 
jätevedenpuhdistamon rakentaminen niiden yhdyskuntajätevesien 
käsittelyä varten, jotka tällä hetkellä johdetaan vesistöihin ilman 
esikäsittelyä. 
Rantaviemäreiden rakentaminen Vigon alueen täydellistä, 
jätevedenpuhdistusta koskevan erityissuunnitelman - PESIV-
(Cabralin kunta) mukaisesti koko Lagaresin vesialueen 
puhdistamiseksi jatkamalla viemäriverkkoa Cabralin kunnassa 
sijaitsevalle joen alkulähteelle asti siten, että joen rantatöyräät saadaan 
kaupunkikäyttöön. Tämä on tärkeää ottaen huomioon, että Lagares 
kulkee Vigon kaupunkialueen läpi. 
2Jöb 
Rian rantaviemärit, osat 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9 ja 10 sekä esikäsittely, 
poistojärjestelmä ja pumppaus Coruna-kadulta. Nämä PESIV:n 
mukaiset työt muodostuvat kokoojaviemärin rakentamisesta Vigon 
ranta-alueelle Mont de La Guian ja Bouzasin kirkon välille. Näillä 
töillä täydennetään Vigon kunnan viranomaisten jo toteuttamat osuudet, 
joiden tarkoituksena on johtaa Bouzasin jätevedet Lagaresin 
puhdistosasemalle. Tällä hetkellä kunta rakentaa osia 5 ja 6. 
Teisin jätevesiviemärit ja puhdistusaseman rakentaminen (Vigon 
kunta). Viemärien rakentaminen Vigon ja Redondelan kuntien rajalta 
Teisin alueelle asti, jonne rakennetaan puhdistosasema. Tämä 
mahdollistaa kaikkien Mont de La Guian pohjoispuolella tuotettujen 
jätevesien johtamisen Teisin alueelle käsittelyä varten. 
Zamansin jätevesien puhdistusasema. Zamansin alueella (Vigon 
alueen eteläpuolella) tuotettujen jätevesien sekä Vigon yliopistoalueelta 
tulevien jätevesien käsittely. Tämä mahdollistaa Vilazaan (Minor-joen 
sivujoki, joka laskee Ria de Baionaan) johdettujen jätevesien käsittelyn. 
Vigon lahden pohjukan perusteellinen puhdistaminen: viemäreiden 
rakentaminen Vilaboan, Arcaden, Pontesampaion ja muiden ria de 
Vigon pohjukassa sijaitsevien kylien alueelle sekä puhdistusaseman 
rakentaminen jätevesiongelmien ratkaisemiseksi koko alueella, jolle on 
ominaista väestön tiheyden ja asutuskeskusten määrän lisääntyminen 
erityisesti rannikolla. 
Redondelan viemäreiden jatkaminen: vuonna 1992 valmistuneella 
Redondelan jätevesien puhdistosasemalla harjoitetaan biologista 
käsittelyä ja käsitelty vesi johdetaan mereen. Aseman käyttöön oton 
jälkeen on osoittautunut tarpeelliseksi huonokuntoisen viemäriverkon ja 
sen rakentamisvirheiden korjaaminen. On myös tarpeen jatkaa 
viemäriverkkoa, jotta kaikki Vigon kunnan ja pohjoisen alueen 
jätevedet voidaan johtaa Redondelan asemalle. 
Moanan alueen jätevesiviemäri ja puhdistusasema: Moanan 
pääviemäreiden ja sellaisen puhdistusaseman rakentaminen, joka 
kykenee käsittelemään jätevedet, jotka tällä hetkellä johdetaan 
vesistöihin ilman esikäsittelyä. 
Gondomarin ja Minor-joen täydellinen puhdistaminen: Ria de 
Baionan pohjukan ja Minorin puhdistaminen "Ramallosan" kostean 
alueen palauttamiseksi ennalleen. 
Nigränin viemäreiden rakentaminen ja puhdistusaseman 
korjaaminen (biologinen puhdistus). Nigränin kunnalla on 
esikäsittelyjärjestehnä ja laskuviemäri, jota on hiljattain jatkettu. Ottaen 
huomioon asukasvastineluvun (avl) ja kesäajan matkailun vaikutuksista 
2*>y 
johtuvan merkittävän kausittaisen kasvun on tarpeen rakentaa sellainen 
asema, joka turvaa jäteveden biologisen käsittelyn. On myös jatkettava 
viemäriverkkoa useamman asukkaan saamiseksi puhdistosjärjestelmän 
piiriin. 
6. Tavoitteet 
7. Hankkeen pääasiallinen tavoite on yhdyskuntajätevesien käsittelyjärjestelmän 
saaminen Ria de Vigon asutuskeskuksiin. On kysymys 754 000 avl:n vesien 
käsittelystä. Asemilla käsiteltävän veden määrä on keskimäärin noin 8 000 m3 
tunnissa eli noin 192 000 m3 päivässä. 
Hankkeen muita tavoitteita ovat monien Rian rannikkoalueiden saaminen 
takaisin julkiseen ja matkailua palvelevaan käyttöön. 
ERITYISET TAVOITTEET: 
- Nykyinen asukasluku: 400 000 asukasta 
- Odotettavissa oleva asukasvastineluku: 500 000 asukasta 
- BOD5, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin: 231 mg/l 
- BOD5, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: < 25 mg/l 
- Kiintoaine, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin: 
- Kiintoaine, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: < 25 mg/l 
- Käsitellyn veden määrä, päivittäinen keskiarvo: 129 600 m3/päivä, 
Töiden aikataulu 
p_-S9ss-_rs_s_ss_-s_ss3ssss-__&^^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.12.1994 31.12.1998 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistanniis-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio perustou seuraaviin tekijöihin: 
laitteistojen käyttöaika: 20 vuotta 
käyttö- ja huoltokustannukset 
talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien 
suorittamilla maksuilla) 
ympäristölle koituvien hyötyjen huomioon ottaminen. 
Tällä tavoin saatu sisäisen kannattavuuden aste on kokonaisuudessaan 7,4 %, 
eriteltynä seuraavasti: 
Zamansin pudistosasema: 8,9 % 
Cangan puhdistusasema. 8,2 % 
at*-
Teisin puhdistusasema ja viemärit: 7,6 % 
Moanan täydellinen puhdistaminen: 8,3 % 
Ria de Vigo ja Redondela: 7,i % 
Minorin puhdistaminen: 8 % 
Lagaresin vesialueen puhdistaminen: 6,9 % 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen sekä 
kansanterveyden suojelu ja veden järkiperäinen käyttö, 
yhdyskuntajätevesiä koskevan yhteisön direktiivin 91/271/ETY, 
simpukkavesiltä vaadittavaa laatua koskevan yhteisön direktiivin 
79/923/ETY ja uimaveden laatua koskevan yhteisön direktiivin 
76/160/ETY täytäntöönpano. 
jätevesiin sovellettavissa kunnallisissa määräyksissä edellytetään 
teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden 
poistoverkkoon. 
«"• SS_ld-K-k-Gn&5S2£s9ttCJUL«JUn 
Kokonaiskustannukset: 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.95 jälkeen): 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston tuki: 86 198 505 ecua 
85 459 239 ecua 
80% 
68 367 391 ecua 
Tuen hankekohtainen erittely on seuraava: 
E.D.A.R. rio Lagares 
Colector y E.D.A.R. Cangas 
806 
513 
962 Colector Cabrai 
Colector margen ria T. 7 y 8 
Colector margen ria T. 9 y 10 
Pretratamiento, aliviadero y bombeo C/ Coruna 
E.D.A.R. Zamans 
Saneamiento integral de Moana 
Colectores y E.D.A.R. Teis 
Saneamiento fondo ria de Vigo 
Colector margen ria T. 1, 2, 3, y 4 
Ampliaciön coplectores Redondela 
Ampliaciön colectores y E.D.A.R. secundaria Nigran 
Saneamiento integral Gondomar y rio Minor (ecuina) 
1609 735 
4 059 
3 622 407 
2 981 709 
4 688 183 
3 037 154 
2 513 507 
7 540 521 
14 101 
5 797 083 
8 439 
4 189 178 
3 862 668 
4 836 036 
A£6 
Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/036 
1. Hankkeen nimi 
Viemärien ja puhdistamojen rakentaminen Valenciaan. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Entitat publica de Sanejament d'Aigues Residual 
3.2 Osoite: C/ General Eliö 8, 46010 Valencia 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Valencia 
5. Kuvaus 
Kolme puhdistushanketta, joiden tarkoituksena on jäteveden kerääminen 
ja puhdistus käsittelemättömän jäteveden vesistöihin joutumisen 
välttämiseksi. Hankkeet ovat osa Valencian yleistä 
vedenpuhdistussuunnitelmaa. 
lio¥ 
6. Tavoitteet 
ERITYISTAVOITTEET 
95/11/61/036 
nykyinen asukasluku 
asukasvastineluku (avl) 
BOD5, tuleva, 
kokonaismäärä 
keskimäärin (mg/l) 
BOD5, poistuva, 
kokonaismäärä 
keskimäärin 
kiintoaine, tuleva, 
kokonaismäärä 
keskimäärin (mg/l) 
kiintoaine, poistuva, 
kokonaismäärä 
keskimäärin (mg/l) 
päivittäinen veden määrä 
keskimäärin (m3/päivä) 
teollisuudessa käytetyn 
veden osuus (%) Bunol 
Alborache 
12 000 
45 000 
400 
25 
760 
35 
7000 
67,2 % Turia 
95 000 
345 
25 
422 
35 
24 500 
11 % Xativa 
40 000 
325 
20 
250 
20 
7000 
8 % 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne miimmimimmmiiiiiiim't 
Xativa 27.5.95 27.8.96 
Cam del Turia 18.8.95 18.2.97 
Bunol Alborache 
S8S-BBBB-SBBBEBB888BSBBBM-HI 22.2.95 22.4.96 
26* 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen knstanniis-hvotvarvio 
Kustannus-hyötyarvio perustou seuraaviin tekijöihin: 
laitteistojen käyttöaika: 20 vuotta 
käyttö- ja huoltokustannukset 
talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien 
suorittamilla maksuilla) 
ympäristölle koituvien hyötyjen huomioon ottaminen. 
Tällä tavoin saato sisäisen kannattavuuden aste on Bunol Alborachen hankkeen 
osalta 12 %, Camp del Turian hankkeen osalta 10 % ja Xativan hankkeen 
osalta 10 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen 
ympäristön laadun parantaminen kaupunkitaajamissa sekä suojelu­
alueilla 
kansanterveyden parantaminen 
direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään 
teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden poistoverkkoon. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.95 jälkeen): 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston toki: 21 636 538 ecua 
21 636 538 ecua 
80% 
17 309 231 ecua 
Kustannusten erittely 
Campo de Turia 
Xativa 
Bunol Alborache 8 444 390 ecua 
5 717 652 ecua 
7 474 496 ecua 
3é><? 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 3 
LIITE 1 
TUNNKTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/037 
1. fffrnkkeen nimi 
Lorcan jätevesien puhdistaminen (Murcia) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: C.A. de Murcia. C. de Medio Ambiente 
Direcciön General del Agua 
3.2 Osoite: Plaza Santofia S/N, 5° planta - 30071 Murcia 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Murcia 
5. Kuvaus 
Hanke käsittää Lorcan kaupungin jätevesien keräämisen, kuljettamisen ja 
käsittelyn puhdistamossa sekä käsiteltyjen vesien laskemisen julkisella alueella 
sijaitsevaan jokeen. Hanke kattaa myös jätevesien käsittelyn alueella, jossa 
puhdistamo sijaitsee (2000 asukasta). 
Suunnitellut työt: 
a) Viemärit: 
Neljän puhdistamoon ulottuvan viemärihaaran rakentaminen. 
Haara I: parkitsemislaitoksen vesien puhdistamosta sen ja nykyisen Tiatan 
puhdistamon kanavointijärjestelmän välillä olevaan liitäntäkohtaan. 
t?o 
Haara II: Tiatan nykyisestä puhdistamosta sen ja parkitsemislaitoksen vesien 
puhdistamon kamvointijärjestelmän välillä olevaan liitäntäkohtaan. 
Haara. OI: edellisestä lntäntäkohdasta uuteen puhdistamoon. 
Haara IV: Hoyan alueelta uuteen puhdistamoon 
Aikomuksena on asentaa pitoudeltaan yhteensä 7 820 metriä ja halkaisijaltaan 
1000 millimetriä oleva kanavointijärjestelmä gravitaatioveden kuljetusta varten 
sekä pituudeltaan 2300 metriä ja halkaisijaltaan 500 millhnetriä olevat putket 
sykäyksittäin tapahtuvaan kuljetukseen. 
b) Perusratkaisussa ehdotetut puhdistoslaitteistot edellyttävät vähintään kahta 
samanlaista käsittelylinjaa seuraavia toimenpiteitä varten: 
- alkutyöt, suurikokoisen jätteen vastaanottokaivo, yleinen obitoskanava 
- raakavedenpumppaus 
- esikäsittely, johon kuuluvat seuraavat vaiheet: 
* välppäys 
* hiekan- ja rasvaneroitin 
* hiekan erottaminen ja tiivistäminen 
* kelluvan rasvan erottaminen ja tiivistäminen 
- virtausmittari 
- esilaskeutus (reagenssien kanssa tai ilman niitä) 
- aktivoidun lietteen biologinen käsittely 
- jälkilaskeutus 
- biologisen lietteen uudelleenkierrätys 
- jäteveden desinfiointi kloorin, otsonin tai ultraviolettikäsittelyn avulla. 
6. Tavoitteet 
Yleistavoite: 
- vastaanottavan joen veden laadun parantaminen (Guadalentinjöld) 
Erityistavoitteet: 
- nykyinen asukasmäärä: 100 000 asukasta 
- asukasvastineluku: 292 667 asukasta 
- DB05 kokonaismäärä: 878 mg/l -17 560 kg/vrk kotitalousvesissä ja 12 261 
kg/vrk teollisuusvesissä 
- DBO5 jätevesissä: 25 mg/l 
- SS:h kokonaismäärä: 324 mg/l 6860 kg/vrk kotitalousvesissä ja 11 586 
kg/vrk teollisuusvesissä 
- nykyisin käsitellyn veden määrä: 20 000 nrVvrk 
- ominaispiirteet, tyyppi: kromia, sulfideja 
Teollisuusveden prosenttimäärä: 23 % käsitellystä vedestä 
2*H 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.9.95 30.3.97 _^ 
8. Taloudellinen jfl sosfoaljnen l^stannns-hyfttyarvin 
Kustannus/hyötyarvio on tehty seuraavien pohjatietojen perusteella: 
laitteiston käyttöikä: 20 vuotta 
käyttö- ja ylläpitokustannukset 
kotitalousjätevero ja vesimaksu (käyttäjät osallistuvat 
käyttökustannusten maksuun) 
ympäristölle koituvien etujen huomioonottaminen 
vesien käsittelyn kannattavuus. 
Tulokseksi saato sisäisen kannattavuuden aste on 13,662 %. 
Saatuihin tuloksiin voidaan vielä lisätä muita vaikeammin laskettavissa olevia 
tekijöitä, jotka vaikuttavat Guadalentinjokea ja sen pohjavesikerroksia 
koskevan hankkeen tehokkuuteen. 
9. Ymnäristövaikutusten arviointi 
Yhteisön direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. 
Ensisijaisena tavoitteena Lorcan kaupungin joen puhdistaminen, koska 
kaupunki on Murcian alueen kolmanneksi suurin. Hankkeen avulla 
edistetään ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista, 
tarkkaillaan erityisesti saastumista ja vähennetään jätevesien. 
Parkitsemisvesien alustavan käsittelyasteen tulee olla direktiivin 
76/464/ETY mukainen etenkin saastottavien kromipäästöjen suhteen. 
Voidaan myös soveltaa jätevesiin liittyviä kunnallisia määräyksiä, jotka 
edellyttävät teollisuusjätevesien esikäsittelemistä ennen kuin ne 
lasketaan verkostoon. 
â>v 
10. If m^nnnlra* }fl tiilfi fcriifafll 
Knknnflislnistennukset: 11 089 002 ecua 
Tiilrikelpoi.^ Vnknnaklnisftmniifeet- 11 089 002 ecua 
Tuen osuus: 80% 
Koheffwraliafftpn toKI: 8 871 201 ecua 
473 
Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LHTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/038 
1. Hankkeen nimi 
Pamplonan puhdistamo 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Departamento de Administracion Local (NELSA) 
3.2 Osoite: Bias de la Serna 1, Edif. Fuerte principe II 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Navarra 
5. Kuvaus 
Pamplonan alueella on tällä hetkellä vain yksi ensisijainen puhdistamo, joka 
poistaa vain 34 % BOD5:stä. 
Suunnitellulla hankkeella täydennetään olemassa olevia laitteistoja liittämällä niihin 
jätevedenpuhdistuslmjan, lietteenklsittelyjärjestelmän, metaanikaasun valmistuslinjan 
sekä lisälaitteistot. 
Biologinen käsittely on suunnitelto toimivaksi aktiivilietemenetelmällä. 
Hankkeessa on suunnitelto kuuden nousunopeuksisen pyöreän laskeutusaltaan 
rakentamista, joiden keskimääräinen pintakuorma on 0,5 metriä tunnissa. 
t¥f> 
Lietteenkäsittelylmjalla hajoaminen kaksinkertaistou yhdeksän anaerobisen hajottajan 
ansiosta. 
6. Päätavoitteet 
Ratkaista Navarran suurin ympäristöongelma. 
Käsitellä suurin osa Ebron altaan alueella sijaitsevien kaupunkien jätevesistä 
asianmukaisella tavalla ilman biologista käsittelyä. 
Toimeenpanna direktiivit 91/271/ETY ja 78/759/ETY. Nykyisen puhdistamon tolevan 
ja poistuvan jäteveden mitatut arvot ovat vastaavasti 178 mg/l ja 100 mg/l. 
Toissijaiset tavoitteet: 
Jokien ympäristön parantaminen ja ympäristöhaittojen riistäminen 70 
kilometrin pituiselta osuudelta Arga-jokea 
joen kyseessä olevan osuuden käyttäminen perinteisiin 
virkistystarkoituksiin. 
Erityiset tavoitteet: 
Nykyinen väestömäärä: 263 000 asukasta 
Asukasvastineluku (av): 466 000 asukasta 
BOD5, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l): 270 mg/l 
BOD5, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: <L 12 mg/l 
Kiintoaine, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin: 246 mg/l 
Kiintoaine, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: <. 15 mg/l 
Päivittäinen veden määrä keskimäärin: 129 600 mVpäivä, 
teollisuudessa käytetyn veden osuus: 44 %. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Rakennusvaihe 1.7.1995 1.8.1998 
8. Taloudellinen ja sofl'aajfoen kurtannus-hyötyajyiQ 
Kustannus-hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: 
Laitteistojen käyttöaika: 20 vuotta 
käyttö- ja huoltokustannukset 
2?cr 
talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien 
suorittamilla maksuilla) 
ympäristölle koituvan hyödyn huomioon ottaminen. 
Näin saato sisäisen kannattavuuden aste on 9,33 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen 
ympäristön laadun parantaminen kaupunkitaajamissa sekä suojelu­
alueilla 
kansanterveyden parantaminen 
direktiivin 91/271/ETY sekä suojelua ja parantamista edellyttävien 
makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi annetun 
direktiivin 78/659/CEE ja uimaveden laadusta annetun direktiivin 
76/160/ETY toimeenpaneminen. 
Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään 
teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden poistoverkkoon. 
10. Kustannukset ja tuki fegpjna) 
Kokonaiskustannukset: 23 639 577 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.1995 jälkeen) 23 639 577 
Tuen osuus: 80 % 
Koheesiorahaston toki: 18 911662 
*%%> 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julluuseniinen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/039 
l. Hankkffppimi 
Madridin alueen jätevesipuhdistamot 
m% a_U______IUIStE____!___B__B__bb£___Ulx 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen tävtäntöönnanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Madridin alueen ympäristötoimisto 
3.2 Osoite: Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Madrid 
5. Lyhyt talYftlls hankkeesta. 
Hankeryhmä käsittää useita tärkeysjärjestyksessä etusijalla olevia toimenpiteitä, 
jotka kaikki kuuluvat Madridin alueen tervehdyttämis- ja 
puhdistamissuunnitelmaan 1995-2005 (PSD). 
Töihin kuuluu 11 maan päällä kulkevan viemärm tai jätevesien kokoomakaivon 
rakentaminen sekä lisäksi viiden maanpäällisen viemärin rakentaminen, joilla 
on tarkoitus kuljettaa Madridin alueen 24 kunnan jätevedet joko nykyisiin tai 
lähiaikoina rakennettaviin jätevesipuhdistamoihin. 
Kaikki nämä toimenpiteet liittyvät osaltaan yhdyskuntajätevesien käsittelystä 
annetun direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpanoon. 
Näistä toimenpiteistä viisi muodostaa kokoomakaivojen ja viemäreiden 
rakentamisen ensimmäisen vaiheen, johon kuuluu rakennushankkeiden 
Vfr 
toteuttaminen, pakkolunastussopimusten laatiminen sekä tarvittaessa 
ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen toteuttaminen. 
6. TftTQttteet 
Madridin hankeryhmän yleinen strategia vastaa Madridin alueen 
tervehdyttämis-ja puhdistamissuunnitelman 1995-2005 (PSD) strategiaa; 
strategia käsittää Madridin alueen kaikkien jätevesien puhdistamisen, jotta 
tilanne olisi lainsäädännössä ja suunnitteluvaiheessa sekä erityisesti 
direktiivissä 91/271/ETY asetettujen vaatimusten mukainen. 
Madridin hankeryhmän päätavoittena on vesivarojen hallinta. Ehdotettojen 
toimenpiteiden välitavoitteista voidaan mainita seuraavat: 
vesistöjen saastumisen vähentäminen, 
patoaltaiden rehevöitymisen vähentäminen, 
vesistöjen ja patoaltaiden lähistöllä olevan maaperän, kasviston, 
eläimistön ja maiseman loinnostaminen ennalleen, 
juomaveden saannin varmistaminen ja sen laadun parantaminen, 
uudelleenkäytön helpottumisen myötä aikaansaadut veden säästöt, 
jätevesien kansanterveydelle ja ympäristölle haitallisten vaikutusten 
ehkäiseminen ja samalla elämän laadun parantuminen. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus | 
Päätyöt 20.1.1994 1.8.1996 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen knstanniis-hvfttvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien osatekijöiden perusteella: 
investointien tuottava käyttöikä: 20 vuotta, 
käyttö-ja huoltokustannukset, 
puhdistosmaksut (käyttökustannukset on katettava asukkaiden 
suorittamilla maksuilla), 
ympäristölle koituvan hyödyn arvioiminen. 
Sisäisen kannattavuuden kokonaisaste on 14,83 %. Eri töiden osalta sisäisen 
kannattavuuden asteet ovat seuraavat: 
Bruneten viemäri: 11,32 % 
Grinön-Torrejönin viemäri: 13,13 % 
El Älamon viemäri: 10,26 % 
2?* 
Humanesin kokoojakaivot: 31,16 % 
Valle de la Fuenfrian kokoojakaivo Cercedillassa: 19,88 % 
San Agustin de Guadalixin viemäri: 9,78 % 
Valdemancon ja Bustarviejon puhdistamon välinen viemäri: 16,80 % 
Moraleja de Enmedion pohjoisosan kokoojakaivo: 19,73 % 
Braojos-Gascones-La Sernan viemäri: 6,24 % 
Sevilla la Nuevan viemäri: 7,87 % 
Nuevo Baztân-Olmeda-Villar del Olmon viemäri: 10,95 % 
Boadilla n -puhdistamon viemäri: 37,35 % 
Boadillan ja Guadarramà Medion puhdistamon välinen viemäri: 
Navalagamellan viemäri: 8,08 % 
Valdeolomos-Alalpardon viemäri: 11,50 % 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
ympäristön laadun säilyttäminen, suojeleminen ja parantaminen, 
ympäristön panmtmninen asutuskeskuksissa ja suojeltavilla alueilla, 
kansanterveyden parantuminen, 
direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano, 
asiaa koskevien kunnallisten määräysten soveltaminen, joissa 
edellytetään teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden laskemista 
julkisiin vesistöihin. 
10. Kustannukset ja tuki (eyujpa) 
KoKonajs|m^nPUKset: 
Tukikelpoiset kustannukset; 
(11.4.1995 jälkeen) 
Tuen osuus: 
Kofreesjprahaston m^; 4 324 711 
4 324 711 
80% 
3 459 768 
Tuen jakautuminen: 
ecua 
1. Bruneten viemäri 757 748 
2. Grifiön-Torrejonin 462 041 
viemäri ' 
3. ElÄlamon 640 697 
viemäri 
a-ö. 
I 
4. Humanesin 258 743 
kokoojakaivot 
5. Korjattu Valle de 154 013 
la Fuenrrian 
kokoojakaivo 
Cercedillassa 
6. San Agustfn de 437 399 
Guadalixin viemäri 
7. Valdemanconja 505 165 
Bustarviejon aseman 
välinen viemäri 
8. Moraleja de 246 422 
Enmedion 
pohjoisosan 
kokoojakaivo 
9. 43 123 
Braojos-Gascones-La 
Sernan viemäri 
10. Sevilla la 36 963 
Nuevan viemäri 
11. Nuevo Baztân- 43 124 
Olmeda-Villar del 
Olmon viemäri 
12. Boadilla n- 92 408 
puhdistamon viemäri 
13. Boadillanja 92 408 
Guadarrama Medion 
puhdistamon välinen 
viemäri 
14. Navalagamellan 308 027 
viemäri 
15.Valdeolomos- 246 422 
Alalpardon viemäri 
Yhteensä 4 324 711 
2«o 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LUTE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/039-1 
1- Hankkeen njmi 
Jätevesipuhdistamot Baleaareilla 
2. Ifokemnksesfa vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen tävtäntöönnanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Consejeria de Obras Publicas (Instituto Balear de 
Saneamiento) 
3.2 Osoite: Avda. Gabriel Alomar y Villalonga, 33 - Palma de Mallorca 
4. Siiajnii 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Baleaarien autonominen alue 
5. Kuvaus 
Hanke käsittää viiden jätevesipuhdistamon rakentamisen ja laajentamisen 
sekä viemärm asentamisen yhteen näistä puhdistamoista. 
Kuvaus töistä 
1. SON SERVERAN PUHDISTAMO 
Son Serveran nykyisessä puhdistamossa on välppäys-, esiselkeytys- ja 
mädätyslaite, sakeuttaja sekä lietteenpoistolaitteisto. 
2*1 
Mainitun puhdistamon laajentamishankkeen tarkoituksena on käyttää 
edelleen eräitä nykyisistä laitteista ja poistaa muut laitteet: 
uusi esikäsittelylaitteisto, johon sisältyy välppäys, hiekaneroitin ja 
rasvaneroitin, jotka kaikki on sijoitettu hajuja poistavan rakennuksen 
sisäpuolelle, 
nykyisen esiselkeytyslaitteen sekä siihen yhdistetyn 
lietteenmädätyslaitteen korjaaminen, 
kaksinkertainen karusellinmuotoinen, roottoreiden avulla ilmaistoito 
aktivointiallas, jonka kuormitus on alhaisempi talvisin ja 
keskitasoinen kesäisin, 
kaksinkertainen jälkiselkeytyslaite, 
lietteen kuivausrakennuksen sekä sen hajunpoiston kunnostaminen, 
nykyisin käytettävän rakennuksen uudistaminen. 
2. SA RÄPITAN JA S'ESTANYOIiN PUHDISTAMO (TMCAMPOSV 
Sa Räpitan ja S'Estanyolin asutuskeskusten puhdistamo käsittää seuraavat 
työvaiheet ja laitteet: 
putken siivilöinnillä tehtävä välppäys, 
karusellinmuotoinen kaksivaiheinen biologinen käsittely, 
kaksinkertainen jälkiselkeytyslaite, 
lietteen sakeuttaja, 
lietteen kuivaus kaistasuodattimella. 
Sekä välppäys että lietteen kuivaus tapahtuvat rakennuksen sisällä 
mahdollisen hajujen poiston vuoksi. Samassa rakennuksessa on työsali, 
laboratorio ja valvontahalli. 
3. SA RÄPITAN JA S'ESTANYOLIN VIEMÄRIT (T.M.CAMPOSÏ 
Sa Räpitan asutuskeskuksen jätevesipäästöt ovat keskittyneet kahdelle 
alueelle kaupunkivyöhykkeen reuna-alueilla lähellä rannikkoa. Molemmille 
näistä alueista on tarkoitus rakentaa pumppuasema, josta vedet pumpataan 
kolmanteen pääpuhdistamoon, josta ne puolestaan johdetaan 
vedenpuhdistamoon. 
Laitteen kokonaisteho on 13,5 + 7,35 kW. 
4. CAPDEPERA-CALA RATJADAN PUHDISTAMO 
Nykyinen Cala Ratjadan puhdistamo käsittää välppäyslaitteen, hiekan- ja 
rasvaneroittimen, kaksi biologiseen jälkikäsittelyyn tarkoitettua tiivistä 
yksikköä, joissa on pyöreä ilmastoskehä, pyöreä lietteenkaavin-
keskusselkeytyslaite, sekä loppukäsittelyyn tarkoitettu kolmas allas. Lisäksi 
25*. 
laitoksessa on vielä kaksinkertainen lietteen mädätyslaite sekä 
kaksinkertainen sakeuttaja. 
Välppäys tapahtou rakennuksen sisäpuolella. Toisessa rakennuksessa on 
touletinlaitteisto ilmastusta varten sekä kaistasuodatin lietteen kuivausta 
varten. 
Hankkeeseen kuuluvat seuraavat työt: 
nykyisen välppäyslaitteen korvaaminen uudella laitteella, jonka 
kapasiteetti olisi riittävä, 
hajujen poisto rakennuksessa, jossa välppäys tapahtuu, 
uusi hiekaneroitin- ja välppäyslinja, 
täydentävä biologinen käsittely, jonka avulla käsiteltäisiin nykyisin 
käsittelemättä jäävä virtausmäärä, 
uusi jälkiselkeytyslaite, 
tuulettimien korvaaminen uusilla, joilla voitaisiin käsitellä koko 
läpivirtausmäärä, 
kaistasuodattimien korvaaminen kahdella sentrirugilla, joilla 
molemmilla voidaan käsitellä 70 % kokonaisvirtausrnäärästä. 
5. ALCVDIAN PVHPfôTAMQ 
Hanke koskee Alcudian kunnan alueen (Mallorca) jätevesipuhdistamon 
laajentamis- ja kunnostustöiden toteuttamista, jotta sen 
puhdistuskapasiteettia voitaisiin lisätä nykyisten tarpeiden mukaan. 
Laitteistossa on kaksi käsittelylinjaa, jotka on liitetty toisiinsa. 
Lietteen käsittelylinja on tarkoitus uusia ja se olisi molemmille jätteiden 
käsittelylinjoille yhteinen. 
Suunnitelto jätteidenkäsittely tapahtuisi seuraavasti: 
molemmille käsittelylinjoille yhteinen esikäsittely, 
hienojakoinen välppäys siivilällä (nykyisen vaiheen korvaaminen 
uudella), 
jätteiden levytys ja kasaaminen (nykyisen vaiheen täydentäminen), 
hiekan-ja rasvaneroitin, esi-ilmastus (nykyinen). 
A- 1 linia (nvkvinen) 
esiselkeytys, 
typen poisto (nykyisen hapetossäiliön kunnostaminen), 
hapetos/typetys, 
jälkiselkeytys, 
klooraus, 
biologisen lietteen uudelleenkierrätys, 
ylijäämäisen lietteen pumppaus, 
esilietteen pumppaus. 
fi - 2 tmift (\mi laite) 
esiselkeytys, 
typen poisto, 
hapetus, 
jälkiselkeytys, 
klooraus (nykyinen). 
Lietteen lMttelylinja (uusi laite) 
esilietteen esisakeutos (nykyiset sakeuttajat), 
esilietteen anaerobinen mädätys (nykyinen), 
ylijäämäisen biologisen lietteen anaerobinen tasapainotus, 
tasapainotetun ylijäämäisen lietteen sakeutos, 
koko lietteen mekaaninen kuivaus (laajennus). 
6. SAN LORENZON PUHDISTAMO 
Hankkeen tarkoituksena on SANT LLORENC DES CARDASSARin 
kuntien (MALLORCA) jätevesien käsittelylaitoksen kehittämisen totkhninen 
ja suunnittelu. 
Hanke koskee seuraavia käsittelyvaiheita: 
JÄTEVESIEN KÄSITTELYLINJA 
virtausmäärien jakaminen, 
hienojakoinen välppäys (siivilöinti), 
hiekan- ja rasvaneroitos, 
virtausmäärän mittaus, 
esiselkeytys (nykyinen), 
jätevesien biologinen käsittely, 
jälkiselkeytys, 
klooraus. 
LIETTEEN KÄSITTELYLINJA 
biologisen lietteen uudelleenkierrätys, 
: ylijäämäisen biologisen lietteen pumppaus, 
lietteen mädätys, 
lietteen sakeutus, 
lietteen kuivaus, 
lietteen varastointi ja poisvieminen. 
2*4 
6. Tavoitteet 
ERITYISTAVOITTEET 
Väestömäärä 
(asukkaat) 
Suunniteltu 
asukasvastine­
luku (avl) 
BD05 -koko­
naismäärä 
keskimäärin, 
tuleva (mg/l). 
BDOj -koko­
naismäärä 
keskimäärin, 
poistuva(mg/l). 
Kiintoaine -
kokonaismäärä, 
tuleva (mg/l) 
Kiintoaine-
kokonaismäärä, 
poistuva (mg/l) 
Jätevesien 
keskimääräinen 
päivittäinen 
määrä (mg/l) Son Serveran 
PUHDISTAM 
0 
25 000 
450 
25 
450 
25 
6250 Sa Ripitän 
PUHDISTAM 
O 
7000 
300 
30 
350 
35 
1750 Cardeperan 
PUHDISTAM 
O 
28 000 
450 
25 
300 
35 
7000 Alcudian 
PUHDISTAM 
O 
70 000 
25 
35 
18 000 SanLorenzon 1 
PUHDISTA- 1 
MO 
50 000 
25 
35 
12 500 I 
* Hanke käsittää myös viemäreiden rakentamisen. 
7. Töjdfn aflfflfàuftl 
Työn luonne Aloitus Lopetus I 
Päätyöt 11.4.1995 31.12.1996 I 
W>5 
8. Taloudellinen la ivfitvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien osatekijöiden perusteella: 
laitteiden käyttöikä: 20 vuotta, 
käyttö-ja huoltokustannukset, 
puhdisnismaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla 
maksuilla), 
ympäristöllisten etujen huomioon ottaminen. 
Näin saatu sisäisen kannattavuuden aste on 14,64 % eli 11,39 % 
Capdeperan puhdistamon osalta, 8,58 % Son Seryeran puhdistamon osalta, 
23,15 % San Lorenzon puhdistamon osalta, 27,58 % Alcudian puhdistamon 
osalta ja 6,68 % Sa Rapitan puhdistamon osalta. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
ympäristön laadun säilyttäminen, suojeleminen ja parantaminen, 
ympäristön laadun parantuminen asutustaajamissa sekä suojelluilla 
vyöhykkeillä ja alueilla, 
kansanterveyden suojeleminen, 
direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. 
Sovelletaan kunnallisia jätehuoltoon liittyviä määräyksiä, joissa edellytetään 
teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen niiden johtamista verkostoon. 
10. ffrffljwmhlMP-- jfl tuki foniimrt 
Knlfnnflj^^nmikset-
Tukikelpoiset kmtflnnukset (U.4.1995 jälkeen) 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston -ftKJ: 
Tuen jakautuminen: 
Son Servent 
Sa Râpita 
Rapitan viemärit 
Cardeperan puhdistamo 
Alcudian puhdistamo 
San Lorenzo 8 386 982 ecua 
8 386 982 ecua 
80% 
6 709 585 ecua 
1 983 699 ecua 
1 453 892 ecua 
729 409 ecua 
1 626 387 ecua 
1 158 185 ecua 
1 435 410 ecua 
2*6 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
sa_BnsmaH_-B_BBX-BU-__a-n___«-_a_c_-na_w_mBm_w_^ 
LUTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/043-1 
1. Hajfrfreert nimi 
Asturiasin autonomisen alueen jätehuoltoa ja pilaantuneen maaperän 
puhdistamista koskeva hanke 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Medio Ambiente de Asturias 
Consejeria de Medio Ambiente y Urbanismo 
3.2 Osoite: Coronel Aranda s/n, 33005 Oviedo 
4. gyainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Asturias 
5. Kuvaus 
Marpol - Asturias 
Asturiasin rannikon satamissa olevista aluksista peräisin olevan jätteen 
keräilysuunnitelman täytäntöönpano. Tähän kuuluvat seuraavat: 
alustava mtkimus eri satamista kerättävän jäteöljyn määrän määrittämiseksi 
kauppa-, kalastus- ja huvisatamissa suoritettavaan keräilyyn tarvittavan 
infrastrukmurin rakentaminen, joka koosmu 49 keräilyasemasta, joista 17 on 
yksikkökapasiteetiltaan 500 - 30 000 litraa olevia itsenäisiä asemia ja 32 
yksikkökapasiteetiltaan 100 -1000 litraa olevia sivuasemia 
Uh 
kokonaiskapasiteetiltaan on 150 000 litraa ja teholtaan 10 m3 tunnissa olevan 
esikäsittelylaitoksen rakentaminen mainitulle jätteelle, jossa voidaan alle 24 
tunnissa käsitellä 141 250 m3 jätettä. 
Tavoitteet 
Marpol - Asturias 
Meriliikenteestä aiheutuvan satunnaisen jätteen hävittäminen, hiilivetyjen 
talteenotto ja pitoisuudeltaan alle 15 ppm olevan jäteveden keräily. 
Rakennetaan keräilyasemia, joiden kokonaiskapasiteetti vyöhykkeellä I 
(Vegado-Aviles) on itsenäisten asemien osalta 72 000 ja sivuasemien osalta 6 
500 litraa ja vyöhykkeellä n (Llumeros-Busto) itsenäisten asemien osalta 66 
000 ja sivuasemien osalta 7 500 litraa. 
Töiden aikataulu 
ETyön luonne Aloitus Lopetus J 
Rakennustyöt 1.4.1995 31.12.1995 
DEq__m*_m_mm_m__B__-_-un---e-s_-s9-_t£_^^ 
8. Taloudellinen jfl ^if>aH™" lm^nnng-hvfttvarvin 
Marpolin sisäisen kannattavuuden aste on keskimäärin 6 prosenttia, jollei oteta 
huomioon sellaisia ympäristölle aiheutuvia etuja, joita ei voida esittää 
määrällisesti, kuten: 
ympäristöriskien ja ympäristön pilaantumisen väheneminen; 
merivesivarojen suojelu; 
terveydenhuollon ja kansanterveyden paraneminen; 
hankkeen 20 vuoden käyttöikä. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Marpol - Asturias 
Jäteöljyn käsittely vähentää veden saastumista, pysäyttää maiseman 
rappeutumisen ja estää käyttökelpoisen maaperän asettamisen muuhun 
käyttöön. 
10. Kurimukset ia tuki (ecuina) 
2<P? 
yn^nnfliylnistannuk^r 979 528 
Tukikelpoiset kustannuksen (11.4.1995 jälkeenV. 979 528 
Tuen osuus: 80 % 
Kphee?fioratoton ttM: 783 623 
â8S 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti m 
LUTE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/043-2 
1. Hankkeen oton* 
Jätehuoltoon ja saastuneiden maa-alueiden puhdistamiseen liittyvä hanke 
Boecillossa (Valladolid) 
2. Hakemuksesta vastaava etfn 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 
- 28071 Madrid 
3. Hankkii täytäntöönpanna 
vastaava elin 
3.1 Nimi: Consejeria de Memo Ambiente y Ordenaciön del Territorio 
3.2 Osoite: Cl Nicolas Salmerön, 5 
-47071 Valladolid .>' 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Maakunta: Valladolid 
Autonominen 
alue: Castille y Léon 
5. Kiiiaiis 
Teollisuuden jätteiden saasmttamien maa-alueiden puhdistaminen Boecillossa 
(Valladolid), koska kaatopaikka sijaitsee yleisen joen ja taajaman lähellä. 
Hanke jakautuu kolmeen alueeseen, jotka kaikki saavat erityiskäsittelyn: 
alueet n ja HI: jätteiden hautaaminen maahan 
vedenpitävästi sekä salaojitus 
73 o 
alue I: jätteiden poiskuljetus sekä alueen uudelleenkunnostus 
6. Tavoitteet 
Pääasiallinen tavoite on erilaisten teollisuuden jätteiden saastuttaman 
luonnontilaisen alueen puhdistaminen ja muuttaminen virkistysalueeksi. 
Toissijaisina tavoitteina ovat väestön tietoisuuden herättäminen, saastuneen 
alueen ennallistaminen sekä joen rantatörmän uudelleenmetsitys. 
Hanke koskee 150 000 m2:ä jätteitä ja 100 000 m2:ä maata. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.10.95 31.3.96 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kusfamnus-hyffiyarvîp 
Kustannus-hyötyarvio on suoritettu seuraavien tekijöiden perusteella: 
20 vuoden käyttöiän ajaksi tehtävät sijoitukset; 
ylläpitokustannukset 
saastumisriskin poistaminen 
omaisuuden jäännösarvo 
saastumisen vähenemisestä aiheutuva hyöty ympäristölle 
Sisäisen kannattavuuden aste on 61 % 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ympäristön kannalta hyöty on kaksinkertainen: hanke mahdollistaa maaperän 
puhdistamisen ja pohjaveden saastumisriskin poistamisen. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 1 780 401 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.1995 jälkeen) 1 780 401 
Tuen osuus: 80 % 
Koheesiorahaston tuki: 1 424 321 
TPIA 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LHTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/043-3 
1. Hankkeen njmj 
Extremaduran laittomien kaatopaikkojen sulkemista ja puhdistamista koskevat 
hankkeet 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. iftrokftfttn täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Consejeria de Obras Publicas, Urbanismo y Medio Ambiente 
3.2 Osoite: C/Enrique Diez Canedo, s/n Badajoz 
4. Siiajati 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Maakunta: Badajoz 
4.3 Alue: Extremadura 
5. Kuvaus 
Tämän 22:sta keskenään samankaltaisesta toimenpiteestä koostuvan 
hankeryhmän yleiset ominaisuudet voidaan tiivistää seuraavasti: 
Jätteiden siirto 
Jätteet siirretään tarpeen mukaan (kaatopaikan sijaintipaikasta riippuen) 
kuorma-autolla (enintään 15 km) niiden sijoittamiseksi maaperään jollain 
toisella alueella. Entinen kaatopaikka puhdistetaan kaivamalla ja kaivettua maa-
ainesta käsitellään jätteinä. Siirrettävän jätteen kokonaismääräksi arvoidaan 243 
960 m3. 
V\1~ 
Jätteiden siirto ja tiivistäminen 
Jätteet kuljetetaan sijoittamisalueelle tiivistämistä varten. Tämän vaiheen 
aikana jätteet tasoitetaan ympäristön pinnanmuotoa noudattaen. Käsiteltävän 
jätteen kokonaismääräksi arvioidaan 975 848 m3. 
Jätteiden eristäminen geotekstiilien avulla 
Tarvittavan pinta-alan määräksi arvioidaan 4 630 000 m2. 
Peittäminen ja mukauttaminen pinnanmuotoon 
Kun jätteet on tiivistetty ja eristetty, ne peitetään ensin suodatinaineella ja sen 
jälkeen agronomisesti soveltuvalla täytesoralajilla (lopullinen mukauttaminen 
pinnanmuotoon). Lopuksi ne peitetään kerroksella ruokamultaa. Tarvittavan 
täytesoran ja ruokamullan määräksi arvioidaan 4 360 000 m3, joka koosmu 
seuraavista: 0,10 m3 suodatinainetta, 0,60 m3 täytesoraa ja 0,30 m3 
ruokamultaa). 
Luonnonympäristön ennalleen saattaminen 
Metsittäminen alkuperäisillä ruohomaisilla ja puumaisilla lajeilla. Huomioon 
otettava mittayksikkö on hehtaari (463 ha). 
6. Tavoitteet 
Puhdistettavien kaatopaikkojen määrä vaihtelee hankkeesta riippuen, koska kaatopaikat 
on ryhmitelty niiden maantieteellisen läheisyyden perusteella puhdistus- ja 
siirtokulujen vähentämiseksi niin paljon kuin mahdollista. 
Jäljempänä olevassa taulukossa on ilmoitettu kaatopaikkojen sijainti ja kyseinen neliö-
ja kuutiometrimäärä. 
2T3 
HANKE 
BADAJOZ 1 
BADAJOZ 2 
BADAJOZ 3 
BADAJOZ 4 
BADAJOZ 5 
BADAJOZ 6 
BADAJOZ 7 
BADAJOZ 8 
BADAJOZ 9 
BADAJOZ 
10 
BADAJOZ 
11 
CACERES 1 
CACERES2 
CACERES 3 
CACERES 4 
CACERES 5 
CACERES 6 
CACERES 7 
CACERES 8 
CACERES 9 
CACERES 
10 
I CACERES 
11 Siirto 
m3 
6687 
7 638 
29 476 
10 780 
4 316 
14 635 
11765 
21438 
10 314 
21512 
10 096 
8 812 
6 638 
24 069 
7 512 
4 878 
8 100 
9966 
5 356 
4 898 
7 898 
7 196 Siirto ja 
tiivistys 
m3 
26 668 
30 555 
117 904 
43 121 
17265 
58 541 
47 060 
85 751 
41256 
86 048 
40 380 
635 244 
26 553 
96 277 
30 048 
19 512 
32 399 
39 864 
21440 
19 589 
31 593 
28 780 Eristys 
m2 
18 446 
21 135 
81555 
29 827 
11942 
40 493 
32 552 
59 314 
28 537 
59 520 
27 931 
24 379 
18 367 
66 595 
20 784 
13 497 
22 411 
27 574 
14 830 
13 550 
21853 
19 907 Peittämi­
nen 
m3 
18 446 
21 135 
81555 
29 827 
11942 
40 493 
32 552 
59 314 
28 537 
50 520 
27 931 
24 379 
18 367 
66 595 
20 784 
13 497 
22 411 
25 574 
14 830 
13 550 
21 853 
19 907 Metsittä­
minen 
ha 
12,65 
14,50 
55,95 
20,46 
8,19 
27,78 
22,33 
40,69 
19,57 
40,83 
19,16 
16,72 
12,60 
45,68 
14,26 
9,26 
15,37 
18,91 
10,17 
9,29 I 
14,98 
13,65 
w 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Rakennustyöt 1.4.1995 31.12.1995 
:ass_SBS--__ss_3ss_s__s____-__sssssss_a-^^ 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistannns-hvfttyarvin 
Kustannus-hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: 
20 vuoden käyttöiäksi tehdyt investoinnit 
ylläpitokustannukset 
aikaisemmin kaatopaikkoina pidettyjen alueiden ennalleen saattaminen 
sosiaalinen arvo 
kunnostetun maaomaisuuden jäännösarvo 
pilaantumisen vähenemisestä johtuvat ympäristöedut. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 68 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeen myönteiset vaikutukset ympäristöön voidaan tiivistää seuraavasti: 
ympäristön pilaantumisriskin väheneminen 
kansanterveyden ja terveysturvan paraneminen 
sosiaalis-taloudellisesti kestävää kehitystä edistävien hankkeiden edistäminen 
maaseututaajamien elämälaadun paraneminen 
kansalaisten ja teollisuuden kierrätyspotitiikkaa koskevan tietoisuuden 
lisääntyminen. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 
Tukikelpoiset knstannnfret (11.4 JOQ? jjfflffen): 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston tuki: 9 610 468 
9 610 468 
80% 
7 688 374 
isr 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
-aW____B__*_*_«__m*_*-*-*-BaB_W_W_UMH__*_*_tB^^ 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/043-5 
1. Hankkren njmi 
Keräilykeskusten rakentaminen kierrätysjätteitä varten 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Medio Ambiente 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Maakunta: Madrid 
4.3 Alue: Madrid 
5. Kulaus 
Kierrätysjätteen keräilykeskusten rakentaminen Getafeen, Alcobendasiin ja 
Madridiin nykyisen verkoston täydentämiseksi. 
Käyttäjät voivat tuoda keskuksiin ennalta lajittelemiaan kotitalousjätteitä. 
Keskusten palvelut ovat käyttäjille maksuttomia, ja ne ottavat vastaan pahvi-, 
paperi- ja tölkki-, muovi- ja lasijätteet, jäteöljyt, röntgenkuvat, paristot, 
autojen akut, aerosolipakkaukset ja jätemaalit. 
6. Tavoitteet 
Erilaatuisten kotitalousjätteiden erottelu niiden sisältämien raaka-
aineiden kierrättämiseksi. 
VM> 
Kaatopaikoille sijoitettavan jätemäärän pienentäminen ja niiden 
käyttöiän pidentäminen. 
Erittäin myrkyllisten yhdisteiden muodostumisen ehkäiseminen; näitä 
syntyy, kun kotitalousjäte hävitetään yhdessä muiden jätteiden, kuten 
paristojen, röntgenkuvien, lääkkeiden tai maalien kanssa. 
7. Töiden aikataulu 
• 11 =ss=ss ' - m -1 • . saas-aa . , i ssssasssssssssssss 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Rakennustyöt 1.6.1995 31.12.1995 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: 
investoinnit 20 vuoden käyttöiäksi 
ylläpito- ja toimintakustannukset 
talteenotettujen jätteiden kierrätys 
maiden kaatopaikaksi muuttamisesta ja maaperän puhdistuksesta 
aiheutuvat säästöt. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 9,68 prosenttia, mikä tekee hankkeesta 
taloudellisesti ja ympäristön kannalta kannattavan. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Vaikums ympäristöön on suomisa. Tietyntyyppisten jätteiden (kuten paristot, 
röntgenkuvat, maalit) lajittelu vähentää riskejä, joita aiheumu niiden hävittämisestä 
kotitalousjätteen mukana. 
Lisäksi hanke parantaa kansalaisten tietoisuutta jätteiden lajittelusta niiden lähteellä. 
10. Knsfflnnnks^t ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 739 431 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.1995 jälkeen): 739 431 
Tuen osuus: 80% 
Koheesiorahaston tuki: 591 545 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LHTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/11/61/043-7 
1. Hankkeen nimi 
Baskimaan jätehuoltoa ja maaperän puhdistamista koskeva hanke 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Departamento de Urbanismo, Vivienda y Medio Ambiente 
3.2 Osoite: C/Sairieniego,2 - 01008 Vitoria 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Baskimaa 
5. Kuvaus 
Jätteitä ja saastunutta maata varten rakennettavaa turvasäiliötä koskeva 
mtkimus. 
Tarkoituksena on määritellä jätteitä ja H.C.H.-saastunutta maaperää varten 
rakennettavan turvasäiliön perustamisen elinkelpoisuus Nerviön joen 
oikeanpuoleiselle rannalle. 
Hankkeeseen kuuluu: 
H.C.H.-tuholaismyrkyn saastuttaman maan puhdistamiseen liittyvä 
soveltuvuustutkimus alueen kunnissa, jotta voitaisiin määritellä 
jätteiden ja eroteltavan saastuneen maaperän todellinen määrä ja 
varastoida ne säiliöön. 
z%? 
Valitun sijaintipaikan geologisia, hydrogeologisia ja geoteknisiä 
ominaisuuksia koskeva mtkimus, jotta voitaisiin määritellä 
hydrogeologinen vedenpitävyys sekä säiliön kestävyys. 
6. Tavoitteet 
Turvasäiliön rakentamiseen liittyvä mtkimus: 
Hankkeen tavoitteena on ratkaista Nerviön joen vasemmalla rannalla 
olevien suurten laittomien kaatopaikkojen (yli 20) aiheuttamat 
ympäristölle ja kansanterveydelle koimvat ongelmat. Kaatopaikoilla on 
suuri osa Lindanea (HCH) sisältävistä jätteistä, joita on 82 000 tonnia. 
Lopullinen tavoite on näiden kaatopaikkojen hävittäminen ja saasmneen 
maaperän erottaminen sen myrkyllisyyden ihmisille aiheuttamat 
vaikutukset huomioon ottaen. 
Tällä hetkellä turvasäiliön rakentaminen edellämainittujen jätteiden ja 
saasmneen maaperän varastoimiseksi vaikuttaa parhaimmalta 
ratkaisulta. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.1.1995 31.12.1995 
Rakennustyöt 1.1.1995 31.8.1995 
' ' ------m—.-m—-----—--—~mm~--m-m~m~J-—-----~-^m---- • -———--——-j-__———————_-——_——-,———_—__—_____—_______ 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kusfennus-hvötvarvio 
Kustannus/hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: 
20 vuoden käyttöiän edellyttämät investoinnit 
ylläpitokustannukset 
saastumisen vähentäminen 
kierrätyksen ansiosta koimvat raaka-ainesäästöt 
saasmneen maaperän uudelleenkäyttö, 
Turvasäilön sisäisen kannattavuuden aste on 69 prosenttia. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ympäristölle koimvat myönteiset vaikutukset voidaan tiivistää seuraavasti: 
2 Tn 
ympäristöuhkien vähentyminen ekosysteemin paremman suojelemisen 
ansiosta 
terveydenhuollon ja hygienian paraneminen 
kansalaisten ja teollisuuden kierrätyspolitiikkaa koskevan tietoisuuden 
lisääntyminen 
jätehuoltoon liittyvän toimialan luominen 
monien saastuneiden alueiden elpyminen ja uudelleenkäyttö, 
10. Knstpnnnl^s^t ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 4 971 569 
Tukikelpoiset kustannukset (11.4.1995 jälkeen): 4 971 569 
Tuen osuus: 80 % 
Koheesiorahaston tuki: 3 977 255 
3<TD 
ESPANJA 
LIIKENNE 
?}M 
Koheesiorahastofta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätgsten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
TUNNISTUSLOMAKE 
Hankkeen N:o 94.11.6S.002 lyhennelmä 
Rias Bajasin pikaväylä (route-express) (osuus Orense - Porrino) 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: P8 de la Castellana, 67 - Madrid 
3.1 Nimi: Direcciön General de Carreteras 
3.2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - Madrid 
4. Siilin. 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Gmlicia 
>>Ol^ 
Hankkeen tarkoituksena on tehdä tämän hetkisestä Orensen ja Batallanesin välisestä 
kansallisesta tiestä 120 (route nationale) pikaväylä (route-express) noin 59,8 kilometrin 
matkalta. 
Poikittaisleikkaukseii malli muodostuu kahdesta 7 metriä leveästä ajotiestä, 2,5 ja 1 metriä 
leveistä uiko- ja sisäpientareista sekä 11 metriä leveästä keskialueesta. 
Hanke jakaantuu neljään tieosuuteen: 
Orense - Barbantes: arvioitu pituus 13,6 kilometriä; kolmen eritasoliittymän 
(Orense pohjoinen, Mifto etelä ja Mifto pohjoinen), viiden maasillan, 3 
ylikulkusillan ja kymmenen alikulkutien rakentaminen; maan osto; 
Barbantes - Melon: arvioitu pituus 21,7 kilometriä; kahden maasillan (kaksi 
aukkoa yli Abiajoen ja yhdeksän aukkoa yli Brulljoen); seitsemän ylikulkusillan 
ja 21 alikulkutien rakentaminen; maan osto; 
Melon - La Cafliza: arvioitu pituus 9,1 kilometriä; työt ja maan osto; 
La Caffiza - Batallanes: arvioitu pituus 15,5 kilometriä; kolme kilometriä pitkän 
kaksoistunnelin, esijännitetystä betonista tehdyn sillan, jossa kaksi 186 metrin 
jänneväliä yhdistettynä kaapelein 184 metriä korkeaan keskuspilariin; kuuden 
ylikulkusillan ja 11 alikulkutien rakentaminen; maan osto. 
6t Tavojtfeet 
Erittäin syrjäisen alueen vapauttaminen eristyneisyydestä ja vaikeasta pääsystä; tämän hetkinen 
pääsy on pääsy asteikolla 1-7 heikko (6-7); hankkeen toteuduttua aste olisi tasolla 5. 
Parantaa Galician sisäisiä yhteyksiä ja liikenteen sujuvuutta; keskinopeus nousisi 75 
kilometristä tunnissa 108 kilometriin tunnissa kevyillä ajoneuvoilla ja 61 kilometristä tunnissa 
2,03 
81 kilometriin tunnissa raskailla ajoneuvoilla. Näin saatu ajansäästö arvioidaan 25 minuutiksi 
kevyillä ajoneuvoilla ja 26 minuutiksi raskailla ajoneuvoilla. 
Täydentää pikaväylien (route-express) verkostoa 
7. Trirtr- frlnrt-rthata-ln 
Työn laatu Aloittamispäivä Päättymispäivä 
Hankkeen suunnittelu 01.01.1993 31.12.1993 
Maanosto 15.101993 30.06.1997 
Päätyöt 24.09.1993 30.06.1997 
Toiminnallinen vaihe 30.06.1997 
4 
8. T-loiMiellinen ia _o_.--l.i-M. kust-pniis-hvStv-ivio 
Taloudellisen kannattavuuden analyysi osoittaa hankkeen tarpeellisuuden. 
Tärkeimmät käytetyt indikaattorit: 
* 
Diskonttokorko: 6 prosenttia 
Rakenteen käyttöikä: 30 vuotta 
Käyttötiheys: 12 540 ajoneuvoa päivässä vuonna 1997, vuosittainen nousu arvioidaan 2,03 
prosenttiin 
Suhde kevyet/raskaat ajoneuvot: 82/18. 
Kulut vastaavat hankkeen käyttöaikana käytettäviä todellisia varoja; investointi-, ylläpito- ja 
uudistuskulut viidestä osuudesta. 
3D <f 
Eduiksi katsotaan yleisten liikennekulujen muuttuminen hankkeen toteutumisen myötä; 
käyttökulut, matkan keston aiheuttamat kulut, onnettomuuksista aiheutuvat kulut. 
Taloudellisen kannattavuuden kerroin: 9,7 prosenttia 
Diskontattu nettoarvo: 165 miljoonaa ecua 
Kulujen/hyödyn suhde: 1,5 
Tulos osoittaa, että mfrastniktuurin toteuttaminen on suositeltavaa. 
9. Osuus eurooppalaisiin verkostoihin 
Orense - Porriâo-hanke on osa Benavente - Pomoon pikaväylää (route-express\ joka 
muodostaa puuttuvan osuuden euroopanlaajuisesta verkostosta, jonka toteuttaminen 
tasapainottaa sisäistä maantieverkostoa ja yhdistää Galician ja Pohjois-Portugalin linjalla Irun • 
Valladolid. 
fff Knlpt M PM ffffflffH) 
Kokjnff?kulu< Igl »4 m 
^BYtrtart mm» m* ?M*9«84<S 
BMjMW iffitfffl) 
Tten Mims 8$ prosentf » 
Koheesiorahaston tuld 212 839 017 
3or 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ] 
LUTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94.11.65.005 
1. Hankkeen nimi 
Somportin tunneli 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkren täytäntöönpanosta yastaava eUn 
3.1 Nimi: Direcciön General de Carreteras 
3.2 Osoite: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. suaiiiti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Aragön (Huesca) 
5. Kuzays 
Rakennetaan tunnelin perusrakenteet. Tunnelin pituus on 8 597 metriä, josta 
5 850 metriä on Espanjan alueella. 
Tunneli liittää tien N-330 Huesca - Somport Ranskan tiehen RN-134. 
Tunnelin linjaus vastaa Urdos-Ca__rancin linjan rautatietunnelia, joka kulkee 
lähimmillään noin 70 metrin päässä tästä. 
Reunuskäytävien välinen tila on 9 metriä. 
Ajoradan poikkileikkaus: 
- kaksi 3,5 metrin ajokaistaa 
V>6 
- kaksi 0,50 metrin piennarta 
- 1 metrin keskikaista. 
6. Tavoitteet 
Tavoitteena on parantaa liikenneyhteyksiä Ranskaan rakentamalla lisäreitti, jota 
voidaan käyttää Irunin ja La Junqueran kautta kulkevien kansainvälisten 
reittien sijasta. 
Reitti Valencia - Somport - Pariisi on lyhempi kuin reitti Valencia - Barcelona 
- La Junquera - Pariisi. Matka uutta reittiä käyttäen lyhenee edelleen, kun 
rakennetaan Euroopan laajuisiin verkkoihin kuuluva reitti Somport - Sagonte. 
Nykyiset kulkuyhteydet saavat arvosanan 5 asteikolla 1 - 7. Toteuttamalla, 
hanke voidaan saavuttaa taso 3. 
7. Töiden aikataulu 
EagK_t______S__—_________________BBB__________a______o___________;a___—________m_____________—_B 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 1992 
Maan osto 30.6.1993 31.12.1997 
Päätyöt 4.1.1994 31.12.1998 
Toimintavaihe 31.12.1998 
_t__—_B____———_—__————______——_—_—__—_—____—__—__—_______—_—_—_____—_____—____•• 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen Hustanmtfrnriftyajrvfp 
Tärkeimmät osoittimet: 
- Laskentakorko: 5 % 
- Tunnelin käyttöikä: 30 vuotta 
- Keskimääräinen päivittäisliikenne vuodessa (1998) 
Olettamus a): 
5 000 ajoneuvoa päivässä; vuotuinen kasvuennuste 3,03 %. 
Olettamus b): 
4 282 ajoneuvoa päivässä; vuotuinen kasvu 2,03 %. Kevyiden ja raskaiden 
ajoneuvojen suhdeluku 92,8. 
Seuraukset: 
- olettamus a) 
sisäisen kannattavuuden aste: 4,4 % 
20]-
laskennallinen nettoarvo: -5,9 miljoonaa ecua 
kustannus/hyötysuhde: 0,92 
- olettamus b) 
sisäisen kannattavuuden aste: 2,5 % 
laskennallinen nettoarvo: -22,5 miljoonaa ecua 
kustannus/hyötysuhde: 0,70. 
9. Fyysiset osoittimet; 
- maavalli (m3) 
- puhkaistu tunneli (m) 
- teräsbetonipäällyste 
- mutterit (tm) 
- holvikaaret ja aukkorakenteet. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
(1 ecu - 165 197 pesetaa) 
Maanosto 
Rakennukset ja 
rakentaminen 
Asennus ja 
koneet4* 
Muut 
Yhteensä Kokonais­
kustannukset 
587 784 
91 191 728 
15 216 983 
3 315 435 • 
110 311 930 Menot ennen 
esfttämistä 
27 847 
15 216 983 
15 244 830 Tukikelpoiset 
kustannukset 
559 937 
91 191 728 
3 315 435 
95 067 100 
* Tämä kohdan-rahoitus tapahtuu asetuksen (ETY) N:o 3359/90 mukaisesti. 
Tukikelpoiset kustannukset: 95 067 100 ecua. 
Tuen osuus: 85 %. 
Koheesiorahaston tuki: 80 807 033 ecua. 
ZOS 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta 
annetun asetuksen n:o 1164/94 mukaisesti 
IHTEI 
TONNISTOSLOVIAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
mo 95.11.65.001 
1. Hankkeen nimi 
Bajo Llobregatin pikaväylä 
2. Hahgmuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planification (M.E.H) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Hanhteen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Carreteras (M.O.P.T.M.A.) 
3.2 Osoite: F de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Katalonia 
5. Kiivaus 
Hankkeen tarkoituksena on rakentaa kansallisen Il-tien kiertotie Martorellin ja rannikon 
yhdystien välille. 
Pikatien osuus, joka on pituudeltaan 18,2 kilometriä, koostuu kahdesta 10,5 metrin 
ajoväylästä sekä 2,5 metrin ulkopientareesta ja 1 metrin sisäpientareesta. 
Keskialueen leveys vaihtelee mutta on kuitenkin vallintaan 1,5 metriä. 
Ajoväylä koostuu 30 senttimetrin kuumapäällysteestä, joka on levitetty 20 senttimetrin 
sementtikerroksen päälle. 
Tarkoituksena on myös kanavoida Llobraget osuuden kohdalta ja tehdä lukuisia 
rakennustöitä, muun muassa kuusi maasiltaa. 
Näiden töiden lisäksi rakennetaan kaksi tunnelia, yksi 320 metrin pituinen (N II ) ja yksi 
675 metrin pituinen (FC), sekä risteys A2:n ali. 
Lisäksi hankkeeseen sisältyy huoltoa, saneerausta, kastelutöitä, sähkö- ja puhelinlinjojen 
asentamista sekä kaasujohtoja jne. 
6.1)B__0_tt_-t 
RN II:n Martorell-Barcelona -osuuden kiertotien ja Llobregatin oikean rannan 
kanavohtijäYjestelrriän Martorellin ja Sant Vicenç del Hortsin välille rakentaminen 
samanaikaisesti tulvien välttämiseksi (töiden samanaikaisuus mahdollistaa huomattavan 
taloudellisen toiminnan alueeseen rnahdollisimman vähän vaikuttaen). 
Luoda pääsy rannikon yhdystietä pitkin Barcelonaan etelän suunnasta Madridista ja 
Saragossesta, 
Poistaa liikennetukokset Molin-Barcelona osuudeltaja kahdeksan vaarallista ohituspaikkaa 
NII: sta, minkä seurauksena Llobregatin alajuoksun läheisyydessä asuvan väestön elinolot 
paranevat. 
Uuden matkanreitin ansiosta arvioidaan, että kevyet ajoneuvot voittavat aikaa 14 
minuuttia ja raskaat ajoneuvot 16 minuuttia. Näistä er_$imrnäiset voivat ajaa 100 km/h, 
ja viimeksi mainitut 81 km/h 35 km/h sijaan (matkan pituus identtisten pisteiden välillä 
on 17,5 kilometriä N II:n osalta ja 18,2 kilometriä pikaväylän osalta). 
7 TOritn aifcnfe*ialii 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 11.2.1992 30.11.1993 
Maanosto 1.1.1995 31.12.1998 
Päätyöt 4.1995 31.12.1998 
Toimintavaihe 31.12.1998 
*- TaJftimVllinep h ifflflifff1'"*!! fr"*^.^^!™ 
Tärkeimmät käytetyt indikaattorit ovat: 
- rakenteen käyttöikä: 30 vuotta 
- liikennetiheys: 34 830 ajoneuvoa/päivä, arvioitu vuosittainen kasvu 2,03 % 
- kevyiden ja raskaiden ajoneuvojen suhde: 87/13. 
Kulut vastaavat hankkeen kestoajan todellisia kuluja (investointi-, uudistus- ja 
ylläpitokulut). 
Hyödyksi katsotaan yleisten liikenteeseen liittyvien kulujen, toimintakulujen sekä matkan 
kestosta ja onnettomuuksista aiheutuvien kulujen muuttuminen. 
Tulokset (toteutuksen aste: 5%) 
- Sisäinen kannattavuuden aste: 21,5% 
Ho 
- Nykyinen arvo: 440 miljoonaa ecua 
- Kulujen/hyödyn suhde: 4,4 
Analyysin tulos osoittaa taloudellisen edun, jonka hankkeen toteuttaminen tuo. 
9. Ympäiistövaikutigten ajyiointi 
Ennen hankkeen toteuttamista on tehty yhteisön direktiivien mukainen tutkimus 
ympänstövaikutuksista. 
Hankkeen kiistannuksiin sisältyvät korjaavien toimien Joistannukset arvioidaan 8,5 
miljoonaksi ecuksi. 
10. KiBtannuteet ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset 
kustannukset Maan osto 11 271 526 11 271 
526 
Rakennukset ja muut rakennelmat 131 459 878 131 459 878 
Ennakoimattomat kustannukset ja 
hintojen mukauttaminen 7 391 164 7 391 164 
Muut (valvonta ja vartiointi) 2 716 253 2 716 253 
Yhteensä 152 838 821 152 838 821 
Tukikelpoiset kokor_iiskustannukset: 152 838 821 ecua 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 129 912 996 ecua 
SM 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.65.002 
1. Hankkien nimi- Zaragoza ja Huescan välinen moottoritie (Villanueva de Gâllego ja 
Huescan välinen osuus) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava eUn 
3.1 Nimi: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) 
3.2 Osoite: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. SUakiti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Aragön 
5. Kuvaus 
Zaragozan ja Huescan välisen moottoritien tarkoituksena on määrittää N-330 -tien laji, 
josta tulee osa Zaragozan kautta kulkevasta Alicanten ja Ranskan välisestä moottoritiestä, 
josta puolestaan tulee kolmas tieyhteys Ranskaan Somportin tunnelin kautta Irunin ja 
Junqueran lisäksi. 
Kyseiseen hankkeeseen sisältyy kolmen sellaisen moottoritieosuuden rakentaminen, jonka 
mallirakenne koostuu kahdesta seitsemän metriä leveästä tiestä, joihin kuuluu 2,50 metriä 
leveät ulkopientareet ja 1 metri leveät sisäpientareet. Keskikaista on 12-metrinen lukuun 
ottamatta alkuosuutta, jossa se on 8-metrinen. Asianmukaiset ojitus, liikennemerkit ja 
istutukset rakennetaan. _ 
y*-
Tien pinta koosmu 25 senttimetristä kuumasekoitettua bitumia kolmena kerroksena, jonka 
alla on 25 senttimetriä keinotekoista soraa. 
Villanueva de Gällegon (etelä) ja Zueran (pohjoinen) välinen osuus: 17,045 
kilometriä. 
Rakennetaan 7 ylikulkusiltaa, ylikulkuväylää, silta Gällego-joen yli ja 13 
alikulkutunnelia. Yksitoista rakennetta on päällystetty esijännitetyillä 
betonilaatoilla tai esijännitetyillä palkeilla. Muut 11 rakennetta (alikulkutunnelit) 
ovat teräsbetoniholveja. 
Zueran ja Almudévarin välinen osuus: 22,179 kilometriä. 
Rakennetaan 23 erityyppistä rakennetta: esijännitetyllä betonilla päällystettyjä 
siltoja, teräsbetoniholve, katettuja siltoja. 
Almudévarin ja Huescan välinen osuus: 21,67 kilometriä. 
Rakennetaan 4 esijännitetyillä betonilla päällystettyä ylikulkusiltaa, jossa on useita 
jännevälejä, silta Monegrosin kanavan ylitse (sekalainen rakenne - terästä -
betonia), 16 alikulkutunnelia sekä useita tukimuureja. 
6. Tavoitteet 
Aragönin itsehallintoyhteisön sisäisten yhteyksien parantaminen yhdistämällä kaksi 
tärkeää teollisen ja matkailuun liittyvän kehityksen keskusta. 
Espanjan itärannikon tuleva yhdistäminen Ranskaan. 
Rakentaa kolmas tieyhteys Espanjan keski-, itä- ja eteläosista muuhun Eurooppaan. 
Nopeuksien korottaminen 80 kilometristä 120 kilometriin tunnissa kevyille ajoneuvoille 
ja 57 kilometristä 90 kilometriin tunnissa raskaille ajoneuvoille. 
7. Töiden aikataulu 
_m______—___—____••————_______—_•——• —_—___—___—_______—__________B 
Työn luonne Aloitus Lopetus 1 
______________________________ __—__—_—__—__—________•_______ _______________BBB—__H________ 
Hankkeen suunnittelu 1.9.1993 1.2.1995 
Maanostot 17.11.1994 1.10.1996 
Toimintavaihe 1.10.1995 31.12.1998 
_________________B_____________n__S______________—______——__—_—__—__—_B__.—H—«B.H«HHBM——_______i 
8. Sosioekonominen kustannPS-hyftty^rviQ 
Tärkeimmät ilmaisimet: 
3(i 
käyttöaika: 30 vuotta 
keskimääräinen päivittäinen käyttö: 7 970 ajoneuvoa/vuorokausi 
henkilöauto-/raskaan liikenteen osuus 70/30 
'Kustannukset vastaavat hankkeen käyttöajan aikana käytettyjä todellisia varoja: 
investointikustannukset sekä korjaus- ja kunnossapitokustannukset. 
Hyödyt saavutetaan yleisissä liikennekustannuksissa tapahtuneiden muutosten 
seurauksena: toimintakustannukset sekä matkan kestoon ja onnettomuuksiin liittyvät 
kustannukset. 
Tulokset (toteutumisen aste: 
sisäisen kannattavuuden aste 
nykyinen nettoarvo 
kustannushyötysuhde 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 6 prosenttia) 
8,7 prosenttia 
40 miljoonaa ecua 
1,354 
Ympäristövaikutusten arviointi on suoritettu ennen hankkeen toteuttamisen aloittamista 
asiaa koskevien yhteisön direktiivien mukaisesti. 
Korjaavien toimenpiteiden arvioidut kustannukset, jotka on sisällytetty hankkeen 
kokonaiskustannuksiin, on 1,5 miljoonaa ecua kahden tällä hetkellä osoitetun osuuden 
osalta. 
io. JÇM^anniikgçf ja tifkj (ecvipa) 
(1 ecu = 162,323 pesetaa) 
l 
Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset 
kustannukset 
_____—________—__——_____•—_- _________________________•_< ___________________________ 
Maanostot 4 304 997 4 250 783 
Rakennukset ja 113 333 292 112 333 292 
rakentaminen 
4 251400 4 251400 
Muut (turvallisuus, 
hygienia, valvonta) 
YHTEENSÄ I 121 889 689 121 835 475 
Tukikelpoiset kustannukset: 
Tuen prosenttimäärä: 
Koheesiorahaston tuki: 121 835 475 
85 prosenttia 
103 560 152 ecua 
3ÎV 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1 
LHTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.65.003 
1. Hankkeen nimi 
Madrid-Valencia moottoritie 
Motilla del Palancarin ja Minglanillan välinen osuus 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) 
3.2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Castilla - La Mancha 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on liittää Motilla del Palancarin ja Minglanillan välinen tieosuus 
Madrid - Valencia - moottoritiehen, jota täydennetään seuravilla tieosuuksilla: Atalaya 
del Canavete - Motilla del Palancar ja Minglanilla - Candete de las Fuentes. 
Kyseessä oleva hanke muodosmu 27,3 kilometrin pitoisesta moottoritieosuudesta. 
Perusosuus muodosmu kahdesta seitsemän metriä leveästä kaistasta, kaksi ja puoli metriä 
leveästä ulkopientareesta ja yhden metrin levyisestä sisäpientareesta. Keskikaista on 12 
metriä leveä. Tien pinta muodosmu 30 senttimetrin paksuisesta kuumasekoitetusta 
bimmista, jonka alla on 20 sentimetriä paksu keinotekoinen sora-alusta. Rakennetaan viisi 
siltaa ja 14 ylikulkuväylää, joista suurin osa päällystetään esijännitetyllä betonilla. 
Useimmissa silloista on kolme tai neljä jänneväliä. Yhdessä sillassa on on kuusi 
jänneväliä. 
Suunnitelma kattaa neljä liittymää: 
- Motilla del Palancar 
- Castillejo de Iniesta 
VST ' 
- Granja de Iniesta 
- Minglanilla 
Suunniteltu hanke kulkee seuraavien kuntien kautta: Motilla del Palancar, El Peral, 
Iniesta, Castillejo de Iniesta, Granja de Iniesta ja Minglanilla. 
6. Tavoitteet 
Poistaa nykyinen liikenteen pullonkaula, joka muodosmu ilman kyseistä hanketta. 
Täydentää pikateiden muodostamaa Euroopan kattavaa verkostoa, joka on johtavan 
perusrakenteita koskevan suunnitelman osa (P.D.I.). 
Liittää valtaväylällä toisiinsa kaksi tärkeää keskusta (Valencia ja Madrid). 
Saattaa liikenne joustavammaksi: nykyisin henkilöautoliikenteen keskinopeus on 80 km/h 
ja raskaan liikenteen keskinopeus on 65 km/h. Hankkeen toteutuessa nämä nopeudet 
voivat nousta 120 km/h henkilöautoliikenteen ja 90 km/h raskaan liikenteen osalta. 
Tämän rakennemuutoksen arvioidaan säästävän 8 minuuttia henkilöautoliikenteen ja 12 
minuuttia raskaan liikeenteen ajasta. 
7. Töiden aikataulu 
________________________________ _______B—___________________aB__B— 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 30.12.1992 15.1.1994 
Maan osto 1.6.1991 31.12.1996 
Päätyöt 13.12.1994 13.6.1997 . 
Toimintavaihe 13.6.1997 
:__________________D_________———————_______—_——-______________________________________ 
8. Taloudellinen ja ffnsjaaHngn kiirtanniis-hvotvarvin 
Tärkeimmät käytetyt erikoisindikaattorit: 
- Moottoritien käyttöaika: 30 vuotta 
- Keskimääräinen päivittäinen käyttö (1997): 8 922 ajoneuvoa/vuorokausi 
- Henkilöauto-/raskaan liikenteen osuus: 70/30 
Kustannukset vastaavat suunnitelman toteuttamiseen vaadittavia reaalisia käyttövaroja: 
investointikustannukset, uudelleenrakentamisen kustannukset, ylläpitokustannukset. 
Hyödyt saavutetaan yleisten liikennekustannusten seurauksena: toimmtakustannukset, 
matkan kesto sekä onnettomuksien määrän aleneminen. 
Tulokset (toteutumisen aste: 6 %) 
- Sisäinen kannattavuuden aste: 15,45 % 
- Nykyinen arvo: 44,6 miljoonaa ecua 
- Kulujen/hyödyn suhde: 2,174 
îit 
Hanke luo toimeenpanovaiheessa suoraan vähintään 1 155 työpaikkaa ja välillisesti 
vähintään 443 työpaikkaa. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeen toteuttamisen ympäristövaikutuksia on arvioim etukäteen direktiivissä 
85/337/ETY tarkoitetulla tavalla. 
Ympänstövaikumsten korjaamiseen tai ympäristön suojeluun varamt kustannukset 
vastaavat arvion mukaan 4,6 % kokonaiskustannuksista. 
10- Kynnykset j> tnlri ternin^ 
Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset 
kustannukset 
Maan osto 2 046 829 1 303 147 
Rakennukset ja muut 38 412 157 38 381 144 
rakennelmat 
Muut (valvonta ja 1 200 806 1 200 806 
vartiointi) 
Yhteensä 41 659 792 40 885 097 
—————— ________-___-L___-___.—____——___—___________J———_——__-_______—___—___——__. 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 40 885 097 ecua 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 34 752 330 ecua 
317: 
Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.65.005 
1. Hankkeen nimi 
Välimeren rata (nopeuden nostaminen 200/220 km/h) kolmas vaihe 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Infraestmcturas del Transporte 
3.2 Osoite: Ferroviario (MOPTMA) 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Valensian kunta, Katalonia 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on täydentää hanketta, jonka komissio on hyväksynyt 10 päivänä 
joulukuuta 1993 tehdyllä päätöksellä C(93)3592/1 ja 21 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä 
päätöksellä C(94) 3757/5, joka koskee La Encinan ja Barcelonan välistä rataosuutta. 
Fuente la Higueran ja Jätivan välinen osuus 
Hankkeen tarkoituksena on linjaliikenteen ohjauslaitteiston asentaminen (liikenneopasteet, 
turvallisuusjärjestelmät, televiestintä). Linjan keskusohjaamo kauko-ohjaa laitteistoa ja 
takaa 220 km/h kulkeville junille mahdollisuuden liikennöidä turvallisesti ja tehokkaasti. 
Osuuden pituus on 42 kilometriä. 
Castellonin ja Las Palmasin välinen osuus 
Osuuden pituus on 9,5 kilometriä, josta 4,9 kilometriä on levennetyllä laiturialueella, 
jossa on kaksinkertaiset raiteet. Loppuosa, joka on 4,6 kilometriä pitkä ja joka kulkee 
kaupungin asutusalueen läpi kulkee pääasiallisesti maan alla. On suunnitelm myös, että 
SI* 
rakennetaan tunnelin ylittäviä väyliä sekä, että maantieliikenteelle rakennetaan väliaikaisia 
kiertoteitä. 
Las Palmasin ja ja Oropresan välinen osuus 
Kilometripisteiden 77 ja 90,225 välisen radan perusrakenteen toteuttaminen. 
Muita uudistuksia: Rakennetaan neljä tunnelia (3 230 m), neljä katettua kaivantoa (668 
m), 17 ylikulkusiltaa, 11 kaarikäytävää, yksi ylikulkusilta jalankulkijoille ja yksi seisake. 
Alcanarin ja Ametlan välinen osuus 
Kaksoisraiteiden sulkulaitteistoa ja asemien vaihteen asettimia koskevien töiden 
määritteleminen ja toteuttaminen (turvajärjestelmät, viestintäjärjestelmät, junan kulkuun 
liittyvä järjestelmä, energian toimittaminen, ASFA-järjestelmän maa-asemien asennus, 
turvallisuusvarusteiden sijoittaminen). 
Alcanarin ja Camarlesin välinen osuus 
Työt, jotka takaavat junille 200/220 km/h nopeuden kahdella raiteella 39 kilometrin 
matkalla. (Laituri useilla asemilla ja seisakkeilla, raidealustan uusiminen, pintarakenne 
40 kilometrin matkalla, koko osuuden sähköistäminen, useita ylikulkuväyliä ja siltoja, 
Altean aseman rakentaminen ja muiden asemien laiturien rakentaminen, raiteen alusta, 
työt perusrakenteiden yhteensovittamiseksi ympäristöön. 
Ampollan ja Ametlan välinen osuus 
Työt, joiden tarkoituksena on sallia junille 200/220 km/h nopeus kahdella raiteella 25,96 
kilometrin matkalla (kolmen kilometrin laituri, raidealusta, kaksoisraiteet, joissa 60 
kg/metrin VIC-kisko sekä PR-90 tyypin kaksiarvoisesta betonista valmistettuja 
ratapölkkyjä, useita rakenteita, asemalaitureja, koko osuuden sähköistäminen 
ketjuttamalla kakasoisraide. 
Tarragonan ja San Vicente de Calersin välinen osuus 
Turvallisuus- ja viestintälaitteiston sähköistämisen ja asentamisen tekninen ja 
taloudellinen määritteleminen. 
Tarpeellisten kiskojen toimittaminen raiteiden kaksinkertaistamiseksi sekä suunnitelman, 
jonka tarkoituksena on nostaa nopeus 200/220 km /h soveltaminen (UlC-standardi, paino 
on 60 km/m, luonnollinen jänneteräs). 
Automaattinen junien turvajärjestelmä (ATP) täsmällisellä/puolijatkuvalla Välimeren 
radalla jatkuvan nopeuden ja luonnollisen turvallisuuden valvonnan alaisena. 
6. Tavoitteet 
i\°i 
Nopeuden nostaminen 200/220 km/h Encinan ja Barcelonan välisessä liikennöinnissä 
tarkoimksena matkan keston lyhentäminen osuudella saman aikaisesti kuin liikennöinnin 
turvalaitteisto, kapasiteetti, säännöllisyys ja joustavuus, lisäntyvät. 
Matkan kestoksi suunnitellaan 2 tuntia 30 minuuttia vuonna 1992 tarvitun 3 tunnin 48 
minuutin sijaan. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
—————— I I _________________ ___—_n______________________ ____________________________ 
Hankkeen suunnittelu 30.9.1993 30.7.1995 
__—————_——____________—_—____. ^ i i 
Maan osto 30.12.1994 30.121996 
Päätyöt 30.12.1994 30.12.1999 
_______________________B—________s__—_______ssaa____________________________________BBB_| 
fi. Tfllmiriollinqn fa ^iflflljnyn kn^^nni^-hvn^rvin 
30 vuoden arvio hankkeen kannattavuudesta alkaen asennusten käyttöönottamisesta 
(vuonna 2000) perustou töiden tarpeelliseen kokonaiskustannusarvioon (miljardia ecua) 
tavoitteen toteuttamiseksi samoin kuin hankkeesta saataviin hyötyihin. 
Tulokset: 
- Toteutumisen aste: 5% 
- Nykyinen arvo: 13,5 miljoonaa ecua 
- Kulujen/hyödyn suhde: 1,02 
- Sisäinen kannattavuuden aste: 5,1% 
Hankkeen toimeenpanon HI vaiheessa luodaan 5 633 varsinaista ja 2 161 epäsuoraa 
työpaikkaa. 
9. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
(1 ecu = 161,225 Espanjan pesetaa) 
I Kokoiiaiskustannukset Tukikelpoiset 
kustannukset 
Maanosto 8 702 124 8 702 124 . 
Rakennukset ja muut 197 866 336 188 562 565 
rakennelmat 
Muut (valvonta ja 5 873 779 5 873 779 I 
vartiointi) I 
Yhteensä 212 442 239 203 138 468 j 
__________________________—_____•__________________________________________________________m____aU 
32C 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 203 138 468 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 172 667 694 
32-/ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LHTEI 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.65.006 
l- Hankkeen "imi 
Euroopan laajuista verkostoa ja yhdistettyä kuljetusta koskevat työt 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Hankki täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Infraestructuras de Transporte Ferroviario 
3.2 Osoite: Plaza de Sagrados Corazones, 7 - Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alue: Andalisia, Aragon, Castilla - La Mancha, Murcia, Navarra, Baskimaa. 
5. Kuvaus 
Ratauudistus Madridin ja Hendayan välisellä linjalla, erityisesti Cafiadan ja Avilan 
välisellä osuudella. 
Osuuden pituus on' 23,7 kilometriä ja työn tarkoituksena on leventää ja parantaa 
ratapengertä, parantaa nykyistä pitkittäistä ojitusta puhdistamalla poikittaisojitusta, 
vahvistaa kallioleikkauksia ja pengertä suurentamalla tunneleiden kokoa ja laskemalla 
radan runkoa, sekä uudistaa raidetta osuuden toimivuuden palauttamiseksi. 
Madridin ja blinin välinen osuus. Avilan asema. Rautateiden sähköistäminen. 
Tarkoituksena on Avilan aseman sähköisen lukitusjärjestelmän tekninen ja taloudellinen 
määrittely, jonka tarkoituksena on lisätä turvallisuutta ja kapasiteettia rautateitse 
tapahtuvan liikennöinnin lisäännyttyä sekä vähentää käyttöhenkilöstön määrää. 
Asennukset ovat seuraavat: 
vu-
sähköisen lukitosjärjestelmän asentaminen Avilan asemalle 
Äänitaajuuspiirien asentaminen ilman mekaanisia yhteyksiä 
Virtalähteen asentaminen 
Nykyisen sähköjärjestelmän laajentaminen 
Madridin ja Hendayan välinen linja. Kilometripisteiden 174 ja 142 hävittäminen 
Arévalossa (Avilassa) 
Hankkeen tarkoituksena on Madridin ja Hendayan välisellä linjalla sijaitsevien 
kilometripisteiden 174 ja 142 poistaminen ja alikulkukäytävän rakentaminen. 
Madridin ja Hendayan välinen linja. Kilometripisteiden 582 ja 580, jotka sijaitsevat 
Beasainissa (Guipuzcoassa) poistaminen 
Hankkeen tarkoituksena on Madridin ja Hendayan välisellä linjalla sijaitsevan 
kilometripisteen 582/580 hävittäminen ja alikulkukäytävän rakentaminen. 
Castejdnin ja Bilbaon välinen osuus. Ordufiassa (Vizcayassa) sijaitsevan 
tasoristeyksen kilometripisteiden 208 ja 754 kohdalla poistaminen 
Hyväksytty ratkaisu muodostuu Antiguan risteyksen muunnelmasta ja ylikulkuväylän 
rakentamisesta maantieväylän yli. 
Madridin ja Hendayan välinen linja. Valladolidin ja Vitorian välinen osuus. 30 
tasoristeyksen poistaminen 
Hankkeen tarkoituksena on 30 tasoristeyksen poistamisen määritteleminen ja arviointi 
Madridin ja Hendayan linjalla sijaitsevalta Valladolidin ja Vitorian väliseltä osuudelta 
rakentamalla 18 siltarakennelmaa sekä tarpeelliset niitä yhdistävät raiteet. 
Venta de Bafiosin ja La Corunan välinen linja. Venta de Baöosin ja Leenin välinen 
osuus. 17 tasoristeyksen poistaminen 
Hankkeen tarkoituksena on Venta de Bafiosin ja La Corunan välisellä linjalla sijaitsevan 
Venta de Bafiosin ja Leönin välisellä osuudella sijaitsevien 17 tasoristeyksen poistaminen 
rakentamalla 11 ylikulkuväylää ja tarpeelliset niitä yhdistävät raiteet. 
Monforten, Vigo y Guillareyn ja Tuyn väliset linjat. Orensen ja Guillareyn välinen 
osuus. Ratauudistus 
Hankkeen tarkoituksena on ratapenkereen laajentaminen ja parantaminen, ojituksen 
parantaminen, kallioleikkausten vahvistaminen ja radan rungon madaltaminen. Osuuden 
toimivuus saavutetaan radan uudistamisella. 
Casetasin ja Castejönin välinen itsetoimiva lukitusjärjestelmä 
323 
Hankkeen tarkoituksena on Zaragozan ja Alsasuan välisellä linjalla sijaisevän Casetasin 
ja Castejönin välisen osuuden vamstaminen laajennetulla turvajärjestelmällä. Hanke 
muodostuu seuraavista töistä: 
sähköisten ja elektronisten sähköjärjestelmien mukauttaminen 
itsetoimivan lukitusjäijestelmän asentaminen koko osuudelle 
kojelautojen muuttaminen 
FTG -raidejärjestelmän asentaminen koko osuudelle 
tasoristeysten automatisointi 
Casetasin ja Zaragozan välisen osuuden yksinkertaistettu itsetoimiva 
ltikitusjärjestelmä 
Hanke koostuu seuraavasta: 
lukituslaitteiden asentaminen 
itsetoimivan lukituslaitteiston asentaminen yksinkertaistetulla kaksoisraiteella koko 
osuudella 
CIMin (Centro Intermodal de Mercancias) sähköisen lukitusjäijestelmän 
muuttaminen, jotta se voidaan liittää yksinkertaistettuun itsetoimivaan 
lukitusjärjestelmään 
keskitetyn CTC-kauko-ohjauslaitteiston asentaminen Zaragozan - El Portillon 
asemalle 
sähkön jakelu 2 200 voltin välityksellä 
Zaragozan ja Alsasuan välinen linja. Ribaforadassa (Navarrassa) sijaitsevassa 
kilometripisteessä 67/195 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen 
Zaragozan ja Alsasuan välisen linjalla sijaitsevan kilometripisteen alle rakennetaan 
alikulkukäytävä, joka muodostuu seitsemän menin levyisestä ajoväylästä ja puolentoista 
metrin levyisestä jalankulkukäytävästä. 
Zaragozan ja Alsasuan välinen linja. Tafallassa (Navarrassa) sijaisvassa 
kilometripisteessä 139/385 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen 
Hankkeen tarkoituksena rakentaa ajoneuvoille tarkoitettu alikulkuväylä 
kilometripisteeseen 139/385. 
Suunniteltu väylä muodostuu sillan arkusta, jonka vapaa korkeus on kolme ja puoli 
metriä ja sisätilan leveys on seitsemän metriä. 
Työn toteuttamiseksi rakennetaan väliaikainen 4 metriä leveä ja keinotekoisesta sorasta 
rakennettava alusta mukaan lukien 30 senttimetriä korkea sivuraide varsinaisen raiteen 
toiselle puolelle. 
Zaragozan ja Alsasuan välinen linja. Lucenissa (Zaragozassa) sijaitsevassa 
kilometripisteessä 37/316 sijaitsevan tasoristeuksen poistaminen 
32ty 
Suunnitellaan siltaa nykyisten kilometripisteiden 2+320 ja 3+320 välille, joka kulkee 
Zaragozan ja Alsasuan välisen rataosuuden yli kilometripisteessä 36 - 960.Camino de 
Predolan tasoristeyden poistamiseksi suunnitellaan yhteysraidetta nykyisen raiteen 
molemmille puolille. Raiteet yhdistävät nykyisen raiteen risteyksen ylikulkuraiteeseen. 
Madridin esikaupunkialueen C-2 linja. Atochan ja Coslada San fernandon välinen 
osuus. Raideuudistus. 
Hankkeen tarkoituksena on Très Ojosin sillan (M-30 ja kilometripisteen 17 + 200 
risteyksessä) ja Coslada San Fernandon aseman (kilometripisteessä 17 + 581) välisen 
sähköisen radan uudistaminen UIC-54 raiteella, moniarvoisilla PR-90 ratapölkyillä ja A-
tyypin silikonialustalla. Muut työt ovat C-54 tyypin poikkeaman rakentaminen Vallecasin 
ja Vicâlvaron asemilla (yhteensä 32 poikkeamaa) sekä turva-, viestintä- ja 
sähköjärjestelmien uudistaminen. 
Madridin ja Barcelonan välinen linja. Utebossa (Zaragozassa) sijaitsevassa 
kilometripisteessä 330/101 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen 
Rautatien yli rakennetaan silta, jossa on neljä jänneväliä, joiden kantama on 20, 15, 15 
ja 20 metriä. Pinta rakennetaan esijännitetyistä palkeista, jotka on liitetty toisiinsa 20 
senttimetrin paksuisilla ja 10 senttimetrin levyisillä teräsbetonilaatoilla, jotka on 
kiinnitetty vannetetulla neopreenillä kolmeen keskuspilariin ja kahteen kantavaan pilariin. 
Tarragonan ja Ranskan välinen, Barcelonan kautta kulkeva linja. San Feliu de 
Buixalleussa (Geronassa) sijaitsevassa kilometripisteessä 170/013 sijaitsevan 
tasoristeyksen poistaminen 
Hankkeen tarkoituksena on määritellä ja arvioida työt, joiden tarkoituksena on poistaa 
Tarragonan ja Ranskan välisen radalta, joka kulkee Barcelonan kautta kilometripisteessä 
170/013 sijaitseva tasoristeys ja rakentaa siihen alikulkukäytävä. 
Tarragonan ja Ranskan välinen, Barcelonan kautta kulkeva linja.Villajuigan ja 
Portboun välinen osuus. Raideuudistus. 
Hankkeen tarkoituksena on uudistaa nykyinen raide Tarragonasta Ranskaan Barcelonan 
kautta kulkeva rataosuus kilometripisteiden 258/947 ja 273/107 väliseltä osuudelta, jonka 
kokonaispituus on 14/160 kilometriä. 
Työ sijoittuu Geronan provinssiin, erityisesti Villajuigan, Llansan, Coleran ja Portboun 
kuntiin. 
Rata: Molempien raiteiden uudistaminen koko osuudella UIC-54 kiskolla 
Kahden uuden siltarakennelman rakentaminen. Kaivetaan ja puhdistetaan 3 655 
metriä ojaa. 
Tunnelit. Madalletaan ratapengertä, jotta ei menetetä tilaa. 
Turva- ja viestintäjärjestelmien sähköistäminen. Hankkeen tarkoituksena tutkia 
samalla ketjuttamisen säädöksiä. 
US' 
Madridin ja Sevillan välinen linja (Atocha - Alcazar de San Juan). Villacafiasin 
asema. Aseman sähköistäminen 
Hankkeen tarkoituksena on Villacafiasin aseman sähköisen lukitusjäijestelmän tekninen 
ja taloudellinen määrittely, jonka tarkoituksena on tehdä kyseisestä asemasta toimivampi 
ja rationalisempi ja saattaa kaikki toiminnot yhden virkailijan tarkkailtavaksi. 
Tehdään seuraavat asennukset: 
Villacafiasin asemalla sähköisen lukitusjäijestelmän asentaminen itsetoimivan 
nykyisen jatkuvilla reiteillä toimivan sulkulaitteen yhteyteen 
Kuulotaajuusraidevirtapiirin asentaminen ilmsn mekaanista yhteyttä 
Sähkötyöt virran toimittamiseksi 
Toimeenpanoon ja merkinantoon liittyvä puhelintekniikka 
Merkinantojärjestelmä ja itsetoimiva jarnitusjärjestelmä asemalle 
Nykyisen lukitusjäijestelmän laajentaminen 
Linaresin ja Almerian väliset linjat. Gadorissa sijaitsevissa kilometripisteissä 
232/047, 232/974 ja 233/120 sijaitsevien tasoristeysten poistaminen 
Hankkeen tarkoituksena työn, jonka tarkoituksena on poistaa tasoristeyksetLinaresin ja 
Almerian väliseltä linjan seuraavista kilometripisteistä: 232/047, 232/974 ja 233/120 ja 
rakentaa vaihtoehtoinen risteys sekä kunnostaa nykyinen alikulkuväylä. 
Madridin ja ja Alicanten välinen linja. Alcazar de san Juanin ja Encinan välinen 
osuus. Kilometripisteiden 182 ja 190 välisellä osuudella olevan tasoristeyksen 
poistaminen 
Neljä poistettavaa tasoristeystä sijaitsevat Socuéllamosin (Ciudad Realin) kaupunkialueen 
sisäpuolella. 
Suunnitellun hankkeen tarkoituksena on muuttaa radan nykyistä reittiä, koska nykyisten 
tasoristeysten sijainti ei sovi kaupungin seutukaavaan. Hanke sisältää useita käyttöön 
ottoon liittyviä töitä, kuten rautatieliikenteen valvontajärjestelmän säMöistäminen ja 
asentaminen. 
Uudelle reitille suunnitellaan seisaketta Socueillamosin matkustaia ajatellen. 
Chinchillan ja Cartagenan välinen linja. Kilometripisteessä 346/322 sijaitsevan 
tasoristeyksen poistaminen. Calle Paseo del Pino. Hellin (Albacete) 
Hankkeen tarkoituksena on rakentaa ajoneuvoliikenteen ylikulkuväylä, jossa on kolme 
jänneväliä kilometripisteeseen 346/130 Chinchillan ja Cartagenan väliselle rautatielinjalle 
ja poistaa kilometripisteessä 346/322 oleva vartioitu tasoristeys. Rakennetaan jalkakäytävä 
nykyisen tasoristeyksen läheisyyteen. 
Väylien rakentaminen vaikuttaa useisiin palveluihin kuten kunnalliseen puhtaanapito 
verkostoon, lentoliikenteen yhteyksiin, maanalaisen liikenteen yhteyksiin, sähkö- ja 
puhelinlinjoihin. 
Alicanten ja Alquerîasin välinen linja. Orihuelassa (Alicantessa) sijaitsevassa 
kilometripisteessä 50/586 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen 
Hankkeen tarkoituksena on rautatien ylittävä ajoneuvoliikenteen ylikulkuväylä, jossa on 
kahdeksan jänneväliä kilometripisteeseen 51/012 Alicanten ja Alquerîasin väliselle linjalle 
ja poistaa kilometripisteessä 50/586 sijaitseva tasoristeys. 
Rakennetaan liikenneympyrä tulevalle Orihuelan yhteystielle (kuuluu alkuperäiseen 
suunnitelmaan) sekä risteys, joka palvelee nykyisiä rakennuksia alueella 
kilometripisteeseen 0/840. 
Hanke vaikuttaa vaikuttaa useisiin palveluihin kuten kasteluun ja matalajännitesähköön. 
Alquerias - Sanotmera aseman turvajärjestelmien rakentaminen 
Hankkeen tarkoituksena on Alquerias - Santomeran aseman sähköisen lukitusjäijestelmän 
käyttöön ottaminen ja vaihtoraiteiden korvaaminen lisäämällä junien nopeutta asemalla. 
Hanke koosmu seuraavista töistä: 
Sähköisen lukitusjäijestelmän asentaminen 
Puhelinkeskuksen rakentaminen 
Lukitusjäijestelmän lisälaitteiden asentaminen, kuten ASFA, sähköjohtojen 
asentaminen, ojat, toimitilojen rakentaminen jne. 
Yhteyksien rakentaminen releaseman ympäristöön 
Vaihtoraiteiden siirtäminen, jotta Murcian ja Alicanten sekä Chinchillan ja 
Cartagenan välillä liikennöivät junat voivat liikennöidä 60 km/h:n nopeudella. 
6. Tavoitteet 
Suunniteltujen töiden tavoitteena on seuraavaa: 
Turvallisuuden lisääminen poistamalla 63 tasoristeystä rataosuuksien keskeisistä 
kohdista sekä liikennöintiin sopivien turva- ja viestintäjärjestelmien asentaminen 
tietyille osuuksille. 
Töiden ensimmäisen vaiheen toteuttaminen korkealuokkaisesta erityisesti tulevan 
nopean junaliikenteen reiteillä, jotka eivät voi toimia jos radalla on tasoristeyksiä. 
Ajan säästämisestä ja radan parantamisesta koituva hyöty, joka koskee erityisesti 
Espanjan syrjäisiä seutuja ja joka saavutetaan nopeuttamalla perinteistä 
junaliikennettä. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 30.11.1992 30.6.1995 
2)4?' 
I Maan oi 
I Päätyöt 30.12.1993 
30.12.1993 30.9.1995 
30.12.1997 
8. Taloudellinen |ft snriaqlinpn kii^^Wff-^tYflFT^ft 
Yksittäin toteutettavien hankkeiden pohjalta on voitu laskea sisäinen kannattavuuden 
aste, nykyinen nettoarvo sekä kustannusten ja hyödyn suhde hankkeen jokaiselle osalle 
sekä koko hankkeelle. 
- Raideuudistukset (TIR): 15,6% 
- Turvajärjestelmien asentaminen (TIR): 11,82% 
- Tasoristeysten poistaminen (TIR): 6,2 % 
- Hankkeen osat: -Sisäinen kannattavuuden aste (TIR): 10,79% 
- Nykyinen arvo (VAN): 86,7 miljoonaa ecua 
- Kulujen/hyödyn suhde 1,93 
Q l^ystfliii^kset ia tuki (ecuina) 
(1 ecu = 162,323 Espanjan pesetaa) 
Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset 
kustannukset 
Hankkeen suunnittelu 505 165 
Maanosto 9 425 651 9 117 623 _^ 
Rakennukset ja muut 124 350 831 99 708 605 
rakennelmat 
Muut (vartiointi ja 2 063 786 2 063 786 
valvonta) . 
Yhteensä 136 345 433 110 890 014 
____________-_•_____________________________________B_________________M______—__—_0__ 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 110 890 014 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 94 256 510 
m 
Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE 1 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.65.008 
1. Hankkeen nimi 
Katalonian poikittaissuuntainen liikenneakseli: Lérida - Gerona (osuudet Rajadell -
Manresa- Artés). 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M.E.H.) 
2.2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Generalidad de Cataluna 
Dpto. de Politica Territorial; Obras publicas y Gestion de Infraestructuras 
3.2 Osoite: José Tarradelas 20 - 30, 1° planta 
08029 - Barcelona 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: ESPANJA 
4.2 Alue: Katalonia 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on mahdollistaa poikkiakselin avulla kolme yhteyttä 
eurooppalaiseen liikenneverkostoon, Geronan lähellä moottoritie A-7:n kautta, 
Manresan lähellä Euroopan valtatie E-9:n kautta ja Léridan lähellä moottoritie A-2:n 
kautta. 
Päätarkoituksena on Léridan ja Geronan kaupunkien yhdistäminen suoraan 
Keskialangon läpi välttämällä läpikulkua Barcelonan kautta siten, että Kataloman 
tämänhetkistä tähdenmuotoista tieverkostokaavaa oikaistaan (reitin pituus pienenee 
250 km:stä 215 knv.iin, joka vastaa matkan lyhentymistä 14 %:lla) ja että avataan 
suora yhteys pohjoisrannikolle ja Euroopan liikenneakseleihin. 
5& 
Akselin koko tiereitti jakautuu viiteen hyvin erilaiseen osuuteen: Lérida - Cervera, 
Cervera - Manresa, Manresa - Vie, Vie - Olot (akselin pohjoinen päätepiste, jossa se 
liittyy osuuteen Olot - Figueras). 
Tämä päätös koskee osuuksia Rajadell - Manresa, - Artés (Rajadell - Manresa, Ronda 
de Manresa, Manresa - Sant Fmitös, Sant Fmitös - Artés) ja Vie - Manlleu (Xarxa 
arterial de Vie ja Vie - Manlleu). 
Kyseisten osuuksien pituudet ovat seuraavat: 
Rajadell - Manresa 7,10 km 
Ronda de Manresa 1,36 km 
Manresa - Sant Fmitös 5,04 km 
Sant Fmitös - Artés 8,00 km 
Xarxa arterial de Vie 8,11 km 
Vie - Manlleu 3.65 km 
yhteensä 33,26 km 
Osuus Rajadell-Manresa-Artés sisältää seuraavat perusrakenteet: neljä maasiltaa, 
kahdeksan ylityssiltaa, viisitoista alitusaluetta, huoltoalue, yhdeksän eritasoliittymää. 
Osuus Vic-Manlleu sisältää seuraavat perusrakenteet: kuusi eritasoliittymää, yksi 
maasilta, kahdeksan ylityssiltaa, 12 alitussiltaa. 
6. Tavoitteet 
Päätavoitteena on Katalonian sisäalueiden läpi kulkevan Iberian niemimaan ja 
Välimeren rannikon sisämaat tärkeimpiin Euroopan liikenneväyliin yhdistävän 
liikennekäytävän rakentaminen. 
Tämän uuden käytävän vahvistaminen vaikuttaa merkittävästi henkilöiden ja 
tavaroiden liikkuvuuden parantamiseen, jolla puolestaan on suomisa vaikutus yhteisön 
sisäisen kaupan kehitykseen. 
Muita tavoitteita ovat sisämaassa ja Pyreneiden alarinteillä sijaitsevien alueiden 
taloudellinenkehitys, Barcelonan metropolisen alueen liikennerasituksen vähentäminen 
ja lopulta paremman alueidenvälisen tasapainon takaaminen. 
Maatalousalan kannalta poikittaisakseli mahdollistaa maataloustuotteiden paremman 
jakelun ja markkmoinnin vähentämällä kuljetuskustannuksia ja laajentamalla tuotteiden 
potentiaalista markkina-aluetta erityisesti muun Euroopan suuntaan. 
Teollisuuden alan kannalta uusi reitti edistää uusien teollisuuslaitosten asettumista 
seudulle ja helpottaa sekä Barcelonan metropolisen alueen teollisuusalueiden 
rasituksen keventämistä että yrityspalvelujen luomista. 
3%o 
Sekä rakennusala että tertiäärisektori (kuljetus ja varastointi) hyötyvät väestönkasvun 
vaikutuksista. 
Poikittaisakselille asetetut tavoitteet Kataloman tieverkkokaavan yleissuunnitelman 
puitteissa ovat seuraavat: 
- Katalonian sisälueiden liikennekapasiteetin parantaminen ja näiden yhdistäminen 
niemimaan, Välimeren rannikon sekä muun Euroopan suuriin liikenneväyliin. 
- Suora yhteys Lérida-Gerona välttäen kulkua Barcelonan kautta, joka lyhentää 
matkareittiä 250 km:stä noin 215 km:iin, eli 14 %. 
- Uusi tavarankuljetusakseli Ranskan rajan ja Léridan välille La Junqueran kautta. 
- Barcelonan metropolisen alueen liikennerasituksen vähentäminen ja Barcelonan 
alueen tämänhetkisen tieverkoston tähdenmuotoisen kaavan muuttaminen. 
7. Töiden aikataulu 
Osuus Rajadell - Manresa 
- Artés 
Hankkeen suunnittelu Aloitus 
11.1.1993 Lopetus 
31.12.1994 
Maan osto 1.3.1994 1.6.1995 
Päätyöt 1.4.1994 31.12.1995 
Toimintavaihe 31.12.1995 
Osuus Vie - Manlleu 
Hankkeen suunnittelu Aloitus 
1.3.1993 Lopetus 
30.5.1995 
Maan osto 1.4.1995 1.9.1995 
Päätyöt 1.9.1995 31.12.1995 
Toimintavaihe 31.12.1995 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio 
Tärkeimmät käytetyt osoittajat: 
- Tutkimusjakso: 25 vuotta töiden alkamisajankohdasta alkaen 
- KVL Cervera - Manresa 11 900 ajoneuvoa/päivä 
3-YÎ 
Manresa - Vic 13 232 ajoneuvoa/päivä 
Vic - Olot 12 041 ajoneuvoa/päivä 
Talouslaskehnassa on otettu huomioon suorat kustannukset ja hyödyt (suunitelman 
laadintaan liittyvät kulut, rakermustöihin ja kunnossapitoon liittyvät kulut sekä 
matkareitin lyhentämisen, ajoneuvojen onnettomuuksien ja kimnossapitokustannusten 
vähentämisen avulla toteutetut säästöt). 
Diskonttokorko: 6% 
Tutkimustulos: 
- Nykyinen arvo: 375 miljoonaa ecua 
- Sisäinen kannattavuuden aste: 16,6% 
- Kulujen/hyödyn suhde: 2,1 
- Kumuloitujen nettohyötyjen ensimmäinen vuosi: 2004 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ennen hankkeen toteuttamista on yhteisön direktiivin ETY 85/337 mukaisesti tehty 
ympäristövaikutusten arviointi. 
Ympäristövaikutusten korjaamista varten tarvittaviin toimenpiteisiin tai 
ympäristönsuojeluun liittyvä osuus kokonaiskustannuksista on 18%. 
10 Kn^nnyk^ p ^iki frying) 
( 1 ecu = 162,323 pesetaa) 
Kustannukset ja tuki 
(ecuina) 
Hankkeen suunnittelu Kokonaiskustannukset 
1 633 547 Tukikelpoiset kustannukset 
954 886 
Työt 58 605 373 52 949 982 
Yhteensä 60 237 930 53 904 868 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 
Tuen osuus: 
Koheesiorahaston tuki: 53 904 868 
80% 
43 123 894 
UZ* 
ESPANJA 
Tutkimus 
VTS (yhdistetty liikenne/ympäristöhanke) 
?>?>3 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
LIITE I 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.11.15.001 
l. tTankkren njmf 
Merten valvonta ja taistelu merten saastumista vastaan (2) 
2. "^^""kM^fl vayftaaya ejfà| 
2.1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 28071 Madrid 
3. H„pkk«»n taytantftftnpannsta vastaava rfin 
3.1 Nimi: Direcciön General de Marina Mercante 
3.2 Osoite: Cl Ruiz de Alarcön, 1 
28071 Madrid 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Espanja 
4.2 Alueet: Andalusia, Baleaarit, Katalonia, Baskimaa ja Valencia 
5. Kuvaus 
Työt toteutetaan Almeriassa, Bilbaossa, Palma de Mallorcalla, Tarragonassa ja 
Valenciassa. Kyseisten satamien meriliikenteen vuoksi niihin on välttämätöntä 
perustaa valvontakeskukset, jotka parantavat meriturvallisuutta. 
Seuraavat hankkeet ovat suunnitteilla: 
A. Almeria 
1. Almerian alueellisen koordinointi- ja pelastuskeskuksen sekä satamakapteenin 
toimiston rakentaminen 
iii 
Hankkeeseen kuuluu Almerian alueellisen pelastuskeskuksen ja 
satamakapteenin toimiston rakentaminen. 
Valmiin rakennuksen kokonaispinta-ala on 2 361,61 m2. Sataniakapteenin 
toimistossa on kolme kerrosta ja toiminnan edeUyttämät laitteistot. 
Rakennuksen eteläkärjessä on 15-kerroksinen torni, jossa sijaitsee alueellinen 
koordinointikeskus kriisi- ja valvontahuoneilleen sekä lisäpalveluilleen. 
Rakennus sijaitsee Almerian satamassa Muelle de Levantessa (itäinen laituri) ja 
koko kompleksin pinta-ala on 1 881, 94 m2. 
2. Almerian alueellisen koordinointi- ja pelastuskeskuksen sähkölaitteet 
Almerian alueellinen koordinointi- ja pelastuskeskus tarvitsee sähkölaitteita 
sekä itse keskukseen että kahteen etäasemaan, jotka sijaitsevat Castillo de San 
Telmossa ja Cabo de Gatassa. 
Näihin kohteisiin on suunniteltu seuraavien laitteiden asennusta: 
a) Keskus: valvonta ja lähetys, radiosuuntunalaite VHF-taajuuksilla,*VHF-
liikennöinti SMM:ää, SMA:ta ja SMT:tä varten, keskipitkän aaltoalueen 
liikennöinti, liikennöintinauhuri, sääasema, yhteys etäasemiin, atk-järjestelmä, 
murto- ja palohälytin ja sähköistys. 
b) Castillo de San Telmon etäasema: laajennettu totka, yhteys keskukseen, 
murto- ja palohälytin, sähköistys. 
c) Cabo de Gatan etäasema: laajennettu totka, radiosuuntimalaitc VHF-
taajuuksilla, murto- ja palohälytin, sähköistys. 
B. Bilbao 
Seuraavat hankkeet ovat suunnitteilla: 
1. Alueellisen kcK)rdinointi- ja pelastus- sekä meriliikenteen valvontakeskuksen 
rakentaminen Bilbaon itsenäiseen satamaan. Santurcen aallonmurtajat (Biskaja) 
Alueellinen koordinointi- ja pelastuskeskus tulee sijaitsemaan Bilbaon 
itsenäisessä satamassa. Se välittää tietoja valtakunnalliselle kcK>rdinointi- ja 
pelastuskeskukselle ja on vastuussa toimenpiteiden koordmoirmista ja 
johtamisesta omalla vastuualueellaan (tilapäisesti Cabo de Ajosta Ranskan 
rannikolle). Gijön keskuksen kanssa tämä keskus kattaa koko Cantabrian 
rannikkoalueen. 
Rakennuksessa on yhdeksän kerrosta ja sen rakennettu pinta-ala on yhteensä 
3 994,80 m2. Kahdessa ylimmässä kerroksessa (8. ja 9. kerros) on 
radioantennit, tutka, lautasantenni sekä muita vastaanotto- ja lähetyslaitteita. 
&r 
Sataman laajentuminen, jonka ensimmäinen vaihe on käynnissä, tulee 
tekemään siitä tärkeän hermokeskuksen. Nykyinen veden ja laiturialueen pinta-
alasuhde tulee selvästi muuttumaan. 
2. Bilbaon alueellisen meripelastuksen koonlinomtikeskuksen sähkölaitteistot 
Alueellinen meripelastuksen koordinointikeskus tarvitsee sähkölaitteita sekä itse 
keskukseen että kahteen etäasemaan, jotka sijaitsevat Punta Galeassa ja Cabo 
Machichacossa. Näihin kohteisiin on suunnitelto seuraavia laitteita: 
a) keskus: valvonta ja lähetys; VHF-liikennöinti SMM:ää varten, keskipitkän 
aaltoalueen liikennöinti, liikenhöintinauhuri, yhteys etäasemiin, atk-järjestelmä, 
sähköistys. 
b) Punta Galean etäasema: laajennettu tutka, radiosuuntimalaite, VHF-
liikennöinti SMA:ta varten, sääasema, yhteys keskukseen, murto- ja 
palohälytin, sähköistys. 
c) Cabo Ajon etäasema: ramosuuntimalaite VHF-taajuuksilla, murto- ja 
palohälytin, sähköistys. 
C. Palma de Mallorca 
Seuraava hanke on suunnitteilla: 
1. Palma de Mallorcan alueellisen meripelastuksen koordmomtikeskuksen 
sähkölaitteet 
Kuhunkin kohteeseen suunnitellaan seuraavia laitteita: 
a) Keskus: valvonta ja lähetys, VHF-liikennöinti SMM:ää, SMA:ta ja SMTrtä 
varten, keskipitkän alueen liikennöinti, liikennöintinauhuri, sääasema, yhteys 
etäasemiin, atk-järjestelmä, murto- ja palohälytin, sähköistys. 
b) Sierra Alfabian etäasema: radiosuuntimalaite, VHF-liikennöinti SMA:ta ja 
SMT:tä varten, yhteys keskukseen, murto- ja palohälytin, sähköistys. 
c) Cabo Figuerasin etäasema: laajennettu tutka, murto- ja palohälytin, 
sähköistys. 
D. Tarragona 
Seuraava hanke on suunnitteilla: 
1. Tarragonan paikallisen pclastuskoordinointikeskuksen sähkölaitteet -
33£ 
Paikallinen pelastuksen koordinointikeskus tarvitsee sähkölaitteita sekä itse 
kesfokseen että Cabo Saloussa sijaitsevalle etäasemalle. 
Kuhunkin kohteeseen on suunniteltu seuraavien laitteiden hankkimista: 
a) Keskus: valvonta ja lähetys; VHF-liikennöinti SMA:ta, SMT.tä ja osittain 
SMM:ää varten, keskipitkän aaltoalueen liikennöinti, lii-snnöintinauhuri, 
sääasema, yhteys etäasemiin, atk-järjestelmä, sähköistys. 
b) Cabo Saloun etäasema: laajennettu totka, radiosuuntimalaite VHF-
taajuuksilla, osittainen VHF-liikennöinti SMM:ää varten, yhteys keskukseen, 
murto- ja palohälyttimet, sähköistys. 
E. Valencia 
Seuraavat hankkeet ovat suunnitteilla: 
1. Valencian satamakapteenin toimiston ja meriliikenteen valvontakeskuksen 
rakentaminen 
Rakennus muodostou kuutioista, joiden yllä sijaitsee valvontatorm. Kompleksi 
jakautuu kahteen alueeseen, jotka erottuvat toisistaan selkeästi tehtävien 
mukaan: yhtäältä meripelastuksen koordinointi ja toisaalta sataroakapteenin 
toimisto. Näillä kahdella alueella on yhteinen sisääntuloaula. Kummallakin on 
yhtä suuret tilat. Meripelastuksen koordinoinnin tilat käsittävät meriliikenteen 
valvonta- ja pelastustoimien koordinointihuoneen sekä valvontahuoneen ja 
kokoushuoneen, jotka sataman liikenteen paremman näkyvyyden 
varmistamiseksi sijaitsevat i^enmiksen huipulla, noin 40 m korkeudessa, 
muusta rakennuksesta ulkonevassa kuutiossa. Satamakapteenin toimistossa on 
asiakaspalvelutilat. 
2. Valencian alueellisen meripelastuksen koordinointikeskuksen sähkölaitteet 
Meripelastuksen kc<mlinointikeskus tarvitsee sähkölaitteita itse keskukseen 
sekä kolmeen etäasemaan, jotka sijaitsevat satama-alueella, Castellön de la 
Planassa sekä Cabo de la Naossa. 
Kuhunkin kohteeseen suunnitellaan seuraavien laitteiden hankkimista: 
a) keskus: valvonta ja lähetys, VHF-liikennöinti SMM:ää varten, keskipitkän 
aaltoalueen liikennöinti, liikennöintinauhuri, sääasema, yhteys etäasemiin, 
tietokonejärjestelmä ja sähköistys. 
b) etäasema satama-alueella: laajennettu totka, radiosuuntimalaite, VHF-
liikennöinti SMA:ta ja SMTrtä varten, yhteys keskukseen, murto- ja -
palohälytin, sähköistys. 
*ll-
c) Castellön de la Playan ja Cabo de la Naon etäasemat: radiosuuntimalaite, 
\T_F-liikennöinti SMA:ta ja SMT:tä varten, yhteys keskukseen, murto- ja 
palohälytin, sähköistys. 
6. Tavoitteet 
Kansallinen erityispalveluja koskeva suunnitelma ihmiselämän pelastamiseksi 
merellä mainitsee seuraavat meriliikenteen valvontakeskusten verkoston 
erityistehtävät: 
- Valvonta merionnettomuuksien varalta ja niiden estäminen 
- meriliikenteen valvonta ja tarkkailu 
- meripelastuksen koordinointi 
- tarkkailu ja taistelu saastumista vastaan 
- meri- ja satamatoiminnan tarkkailu 
- meriturvallisuudesta kertovien tiedotteiden jakelu 
- meriasioista vastaavan ministeriön avustaminen ja informoiminen. 
Valvontakeskusverkoston luominen mahdollistaa näiden tehtävien suorittamisen 
Espanjan rannikkoalueilla, jotka ovat herkkiä meriliikenteen voiiriakkuuden (Bilbao), 
vaarallisen rahdin kuljetuksen (Tarragona ja sen raakaöljysäiliöt), voimakkaan 
huviveneliikenteen (Palma de Mallorca) tai tuontiin liittyvän transitoliikenteen 
(Valencia ja Murcia) vuoksi. 
Almerian, Bilbaon ja Valencian satamakapteenmtoimistot uusine tiloineen ja 
laitteineen mahdollistavat paremman satamakapteenin valvonnan merellä ja satamassa 
sekä laivojen kulkuun liittyvät hallinnolliset toimet, alusten tark_stuksen ja muut sen 
kaltaiset toimet. 
7. Tftidfn aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.10.1994 31.12.1996 
Toimintavaihe 1.10.1997 ' 
8. Taloudellinen fa «nriaalfagii knrtannn.-hvötvarvio 
Kansallinen erityispalveluja koskeva suunnitelma ihmiselämän pelastamiseksi 
merialueilla ja merten saastumisen eh__usemiseksi hyväksyttiin 13 päivänä maaliskuuta 
1994. Se pyrkii saattamaan voimaan valtion satamista ja kauppalaivastosta annetun 
lain 27/1992 78 artiklan mandaatin. Suunnitelmaa edelsi Hampurin yleissopimuksen 
eli SAR 1979 -yleissopimuksen (vuoden 1979 kansainvälinen yleissopimus etsintä- ja 
pelastuspalveluista merellä) hyväksyminen Espanjan taholta maaliskuussa 1993. 
Kyseinen sopimus luo oikeudellisen ja teknisen perustan kansainväliselle 
suunnitelmalle etsintä- ja pelastuspalveluista. 
Kansallisella suunnitelmalla on rooli myös kansallisessa ja yhteisön politiikassa 
meripelastusta ja merten ekologista suojelua koskevissa asioissa ja yleisellä tasolla 
Euroopan unionin tekemissä sitoumuksissa merten turvallisuutta koskevan ohjelman 
sekä kansainvälisten järjestöjen osalta. 
Sen päätarkoitus on kansallisen etsintä- ja pelastuspalveluorganisaation perustaminen 
ja tukeminen sekä taistelu merten saastumista vastaan. 
Näissä puitteissa on tehty aloite erityyppisten koordinointikeskusten rakentamiseksi ja 
varustamiseksi, jotta voidaan luoda yhtenäiset kriteerit toimintojen ja laitteistojen 
suhteen. 
- Almerian satamassa vuonna 1993 käyneiden alusten kokonaislukumäärä oli 704, 
joista 451 oli lauttoja, jotka kuljettivat yli 300 000 matkustajaa. 
Rahtia käsiteltiin 2 250 000 tonnia. 
Marraskuussa 1994 avattiin Nadorin ja Marokon välinen lauttalinja, jonka odotetaan 
kuljettavan 360 000 matkustajaa vuonna 1995. 
Kalastuslaivastoon kuuluu 100 laivaa, jotka harjoittavat toimintaansa 
Almerianlahdessa. 
- Vuonna 1993 Bilbaon satama otti vastaan yhteensä 3 284 laivaa ja rahtia käsiteltiin 
yhteensä noin 25 miljoonaa tonnia. 
Pakkaamattomien öljytuotteiden tai sivutootteiden kuljetos ylitti 14,5 miljoonan tonnin 
määrän. 
Säännöllisellä laivalinjalla Englantiin kuljetettiin molempiin suuntiin 89 118 
matkustajaa. 
Myös sillä seikalla, että rahtia on kuljetettava proomuissa merenlahtea pitkin tehtaisiin 
ja tuotanto- tai kulutuspisteisiin, on vaikutusta satamaliikenteeseen. 
Liikenteenvaivontakeskuksen perustamisen tekee välttäniättömäksi myös se, että laivat 
joutuvat olemaan ankkurissa sekä sataman sisä- että ulkopuolella odottaessaan pääsyä 
telakalle korjattavaksi. 
Vuonna 1993 Palman satama otti vastaan 2 708 alustaja siellä käsiteltiin 3 169 725 
tonnia rahtia, josta 812 907 tonnia oli pakkamattomia nesteitä, erityisesti öljyn 
sivutuotteita. I^uttamatkustajaliikenne oli 576 450 yksikköä. 
V>9 
Lisäksi on olemassa kalastuslaivasto ja huvivenelaivasto, joista jälkimmäinen jakautuu 
kolmen sataman alueelle, jotka sijaitsevat Palman satamassa ja joissa on yhteensä 
2000 laituripaikkaa. 
- Vuonna 1994 Tarragonan satama vastaanotti 2 227 kauppalaivaa ja siellä käsiteltiin 
23,8 miljoonaa tonnia rahtia, josta 14,5 miljoonaa tonnia oli öljyä ja sivutuotteita, 
jotka käsiteltiin aallonmurtajalla, sekä öljynpuhdistamon tarpeiden mukaan suoritettiin 
erityisasennuksia. Suuri merkitys on myös kuljetettavalla irtotavaralla, jota käsitellään 
6,8 miljoonaa tonnia. 
Kyseisen sataman erityinen ominaispiirre on suuri kalastuslaivasto, jonka satamasta 
lähdöt ja sinne saapumiset tapahtuvat tiettyihin keUoiiaikoihin, jolloin alusten 
ohjaamiseen liittyvien vaaratilanteiden mahdollisuus satamassa on suurempi. 
- Vuonna 1994 Valencian satamassa rekisteröitiin 4 708 kauppa-alusta. Tähän 
määrään on lisättävä 108 kalastusalusta sekä 548 huvivenettä, jotka yhdessä 
aiheuttavat varsin voimakasta päivittäistä liikennettä satamassa ja rannikkoalueilla. 
Vuonna 1994 satamassa käsiteltiin rahtia yhteensä noin 13 miljoonaa tonnia. 
Huomattava osa tästä oli öljy- ja kemiallisia tuotteita, joilla on suurempi 
todennäköisyys aiheuttaa vaaratilanteita onnettomuuden sattuessa. 
Samana ajanjaksona henkilöliikenteen määrä oli 187 173 matkustajaa. 
9. Kufrannukftrt ia tuki (ecuina) 
(1 ECU - 162.323 PTA) 
Ha_&eiyhmä 
Rakennukset ja 
raksntanniistyöt 
Laitteet ja koneet 
ALV 
YHTEENSÄ Kokonais-
kustannukset 
6 481 257 
7 350 074 
2 213 014 
* 16 044 345 Tukikelpoisuu­
den alkua 
varhaJsemniaEt 
kustannukset 
2 617 282 
-
418 764 
3036046 Tukikelpoiset 
kustannukset 
3 863 975 
7 350 074 
1 794 250 
13 006 299 
Hankekohtainen erittely: 
Paikka/työt 
Almeria Rakennukset ja 
rakennustyöt 
863 334 Laitteet ja koneet 
1940 564 Tukikelpoiset 
kustannukset 
3 803 898 
3fc> 
Bilbao 
Palma de 
Mallorca 
Tarragona 
Valencia 
YHTEENSÄ 987 796 
1 631 081 
-
-
4 482 211 1 887 323 
1 804 582 
944 333 
1949 286 
8 526 088 2 875 119 
3 435 663 
944 333 
1949 286 
13 008 299 
Tukikelpoiset loMannifet: 
Koheesiorahaston tuen osuus: 
Koheesiorahaston tuki: 
10. Työaineet 13 008 299 ecua 
85% 
11 057 054 ecua 
Maa- ja vesirakennustyöt Arvioitu välttämätön töiden laajuus 
hankkeen loppuunviemiseksi 
Kaivuutyöt 856 m3 
Betonityöt 4 742 m3 
Lattiat 6 692 m3 
_________________________________________ • • 
Laitteet 
Tutkat/ramosuunninet 7/11 yksikköä 
\TOF/MW-lii_xnnöh__in valvontapöydät 5 yksikköä 
Radioyhteydet ja kauko-ohjaus 4 yksikköä 
Sääasemat 5 yksikköä 
Sähköistys 5 yksikköä 
LAN 5 yksikköä I 
m 
Rahoitustuen nryöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 miikaises-
IJTTEI 
TIJNNIS1USIXÄ1AKE 
Tiivistelmä hankkeesta neo 95.11.15.002 
1. r-Uikteen nimi 
Paikallisyhteisöjen hankkeiden alustava arviointi sekä kustannus-hyöty -analyysi. 
2. tt-kemukses-i vastaava elin 
2.1. Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
2.2. Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Hankkeen tävtftitoonpanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: Direcciön General de Planificaciön 
3.2. Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
4. __j__D_i 
4.1. Jäsenvaltio: Espanja 
4.2. Alue: Aragonia, Baleaarit, Katalonia, Madrid, Navarra, Baskimaa ja 
Rioja 
5. ]_____£ 
Neljä teknistä apua koskevaa tutkimusta yhteisön asetuksissa paikallisyhteisöjen 
esittämiin ympäristöön liittyviin hankkeisiin vuodelle 1995 vaadittujen asiakirjojen 
valmistelemiseksi. Nämä hankkeet voidaan rahoittaa koheesic>rariastosta, ja ne ovat 
seuraavat: kaupunkiympäristön tervehdyttäminen ja puhdstarninen; 
kaupi_-dyrrq3aristön ja perusrakenteiden kohentaminen Madridin ympäristön 
kohentamiseksi; kaupunkijätteiden hallinta sekä ja perusrakenteiden hallinta suur-
Barcelonan ympäristön kohentamiseksi. 
6. Tavoitteet 
Toteuttaa tarvittavat tutkimukset siten, että voidaan yksityiskohtaisesti ennakolta 
arvioida paikallisyhteisöjen hankkeiden konkreettisesta toteutuksesta syntyvät 
tulokset. Nämä tutkimukset koskevat erityisesti olemassa olevien ongelmien 
7. kokonaisvaltaista määrittelyä, hankkeiden analysointia suhteessa strategioihin sekä 
ympäristönsuojelun painopisteitä, hankkeiden vaikutusta ympäristööri, hankkeiden 
toteuttamisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia etuja, joiden avulla voidaan 
tehdä kustannus-hyötyanalyysi sekä hankkeiden hallinnollisen tilanteen, 
rahoitussuurmitelman sekä rahoituskanavien analyysi. 
—________3___________________==_____^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Tutkimus 1.5.1995 31.7.1995 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Ei ole 
9. Oftiius Ruroopan laajuisissa verkoissa 
Ei ole 
10. Kustannukset ja tuki f ecuina) 
Kokonaiskustannukset 
Tukikelpoiset kustannukset 
Tuen osuus 
Koheesiorahaston tuki 182 288. 
182 288. 
100% 
182 288. 
2><f3 
PORTUGALI 
• • YMPÄRISTÖ 
ZHV 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 93/10/61/007 
!• Hankkeen njmj 
Enxoén avattava pato ja vesijohtoverkosto 
2. Batontttaesta vastaava eljq 
2.1 Nimi; Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Osoite: Av, D. Carlos I, 126-7° 1200 Lissabon 
3. HanMgep tWotoonpannsta vastaava elin 
3.1 Nimi.' Instituto da Ägua 
3.2 Osoite: Av. Almirante Gago Countinho, 30 1000 Lissabon 
4. Siiajnti 
4.1 Jäsenvaltio:. Portugali 
4.2 Alue: Alentejo 
5. Ifjivaju 
Hanke koskee Enxoén avattavaa patoa ja siihen liittyviä töitä, vedenkäsittely laitosta, 
nostoasemaa, vesijohtoverkostoa ja veden sisäänottoa. 
Enxoén avattavan padon e__nimäiskorkeus on 20, 5 metriä ja se luo kapasiteetiltaan 10,4 
hm3:n varastoaltaan. Pinta-ala tulvan aikana tulee olemaan 2 km2 täydellä varastolla. 
Avattavaan patoon liittyviä töitä ovat väliaikainen ohimskanava, ylivuodon 
ohitusjärjestelmä, vedenottotorni ja vedenalainen tulva-aukko. 
Yleiseen käyttöön tarkoitetut vedet kootaan varastoaltaaseen, johdetaan painovoiman 
avulla käsittelylaitokseen ja pumpataan vesijohtoverkkoon. 
Vesijohtoverkko koostuu kahdesta itsenäisestä noin 120 km pituisesta järjestelmästä ja 
halkaisijaltaan enintään 300 mm:n maanalaisista putkista. Verkkoon kuuluu myös kaksi 
varastosäiliötä. 
Aiottu veden sisäänoton tulee korvata avattavan padon ja varastoaltaan 
epäkäytännölliseksi tekemää kanavaa. 
3»V 
6.1_ttQ-t__-t 
Hankkeen pääasiallisena tarkoituksena on taata tehokkaasti ja pysyvästi vesihuolto Serpan 
ja Mértoian kunnille ja korjata tätä kautta tällä hetkellä vallitseva vakava puute. 
Nämä kunnat sijaitsevat Alentejon alueella, jonka vesivarat ovat heikot pitkien kuivien 
kausien vuoksi, jolloin on pakko käyttää pintavettä ja luoda Enxoéjoelle suunnitellun 
kaltaisia varastoaltaita. 
Uusi säiliö mahdollistaa vesihuollon piirin kuuluvien henkilöiden määrän kasvattamisen 
erityisesti Mértoian kunnassa, jossa huoltoaste nousee 12 prosentista 50 prosenttiin. 
Järjestelmän toimittaman veden on noudatettava ihmisravinnoksi tarkoitetun veden 
laadusta annetun direktiivin 80/778/ETY laadun mittareiden mukainen. 
Hankkeen tarkoituksena on myös viruusnopeuden säätely siten, että säilytetään 
biologinen kierto ja veden laatu, 
7. IvivCD ajkativi» 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Tutkimukset 1.10.1994 31.12.1997 
_________»______—______«__•____ •*____________________•_______• _____________________________ 
Maan osto 1995 31.12.1995 , 
Päätyöt 15.10.1995 31.12.1997 ' 
Toimintavaihe 1.1.1998 
8. Tato-fcllipep ja 
Sisäinen kannattavuuden aste, joka on 6 %, katsotaan riittäväksi tällaisille mvcstoinneille, 
kun otetaan huomioon hankkeen toteutusyhteys. 
9. YmpäristvYalhui-step arviointi 
Todetut negatiiviset vaikutukset katsotaan eläimistön ja kasviston osalta hyväksyttäviksi 
rakennusvaiheessa ja vältettävissä oleviksi käyttövaiheessa. 
Koska aluetta koettelevat pitkät kuivat kaudet ja sille W ominaista voimakas eroosio, 
voidaan kokonaisvaikutusten odottaa olevan positiivisia, sillä näiden vaikutusten 
optimoimisen keinot on jo selvitetty. 
io. Kustaanukset la tuki fouina) 
2>Q £> 
KQtonaisKustanPUtot 25 656 in 
Tukikelpoiset kustannukset (1.1.93 Jälkeeni 25 527 111 
TttfflQWyg 85 % 
KphcwtoratostQn ttKi 21698 045 
3H-7-
_. ^^KohM-wn-initosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
^jrahoi__-|Rip-_tasten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 94/10/61/015 
1. Hankkeen nimi: Odeleite-Belichen vesirakennustyöt: Odeleiten pato, yhdystunneh, Taviran 
putkijohtoverkko ja kisittelyasema. 
_• •* 
2. Anomuksen tehnvt toimielin 
2.1 Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 
f 
3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin 
3 1 Nimi: Instituto da Agua ; 
3.2. Osoite: Avenida Almirante Gago Coutinho, 30 - 1200 LISSABON 
4. Sijainti 
AI Jäsenvaltio: Portugal 
4.2 Hallinnollinen alue : Algarve 
5. Lvhvt kuvaus t|«nlrlM«gt„ 
Odeleite-Belichen vesilaitos tulee palvelemaan seitsemää Sotaventon kuntaa Algarven 
itäosassa, joiden asukasmäärä noussee 600 000 tai 700 000 hankkeen aikana (2027). 
Guadiana-joen sivujokien Odeleiten ja Belichen vedenottoverkosto rakentuu seuraavasti: 
Beliche- pato (rakennettu) 
Belicha- kftsittelyasema (rakennettu) 
Odelerten pato 
kahden altaan yhdystunneli 
- ' putkijohto Beliche-Tavira 
Tavin, kâsittelyasema 
if? 
^kasteluverkosto 
'kasteluverkoston kuivatusjärjestelmä 
Kaksi ensiksi mainittua työtä, jotka ovat jo valmistuneet, sekä kasteluverkostotyöt eivät kuulu 
tällä päätöksellä hyväksyttyyn hankkeeseen. 
Odeleiten pato, joka rakennetaan maa- ja louhostäytteellä, on enintään 65 metriä korkea. Sen 
tulvakynnys on 12 metriä leveä (55 korkea) ja noin 347 metriä pitkä. 
Padon varastoaltaan nimellinen vetoisuus on 130 hmJ (korkeus 55 metriä ja fulvapinta-ala 720 
hehtaaria) ja hyötyulavuus 117 hm3. 
i 
Odeleiten ja Belichen altaat yhdistetään 3 kilometriä pitkällä tunnelilla, jonka nimellinen 
läpivirtaus on 25 mVsekunnissa; altaitten pinta on samalla tasolla. Tunnelissa on osituslaitteet, 
jotka mahdollistavat molempien altaitten erillisen tyhjentämisen. 
Putkijohtoverkko muodostuu vedenottotomista, putkijohtotunnelista, kahdesta nostoasemasta 
ja kahdesta putkesta, joiden pituus on 28 kilometriä ja läpimitta 2,5 metriä. 
Taviran käsittelyasema jakautuu neljään moduuliin, ja sen teho on 2,2 mVsekunnissa. Tällä 
hetkellä vasta kaksi moduulia on rakenteilla; aseman jatkorakentamiseen tarvitaan uusi 
hakemus. Se käsittää pääteosan, josta vesi lähtee kunnallisiin verkkoihin. 
Tämän käsittelyaseman ensimmäiseen rakennusvaiheeseen myönnettiin Sotavento Algarvio-
toimintaohjelman yhteydessä EAKR.n tukea. Viimeiset tähän ohjelmaan kirjatut menot ovat 
hankkeen mainitun vaiheen päättymisestä 21 päivältä heinäkuuta 1994. 
Qn otettava huomioon, että Taviran aseman rakennusvaiheen tämän hetkinen rahoitus oa $ 
prosenttia tämän päätöksen kattamista kokonaisinvestoinneista. 
W\ 
6. Päätavoitteet>-• 
Hankkeella varmistetaan Algarven itäisten osien juomavesihuolto ja tyydytetään matkailun 
kehityksestä aiheutova kasvava kysyntä. 
Tähän asti veden saanti on tullut pohjavesistä, joiden suuri kulutus aiheuttaa veden laadun 
huonontumista, pohjavesien vähenemistä ja suolaantumista. 
Guadianan kahden sivujoen vesien otto vastaa kahta tarvetta: veden riittävän saannin 
säännöllisyyden ja laadun takaaminen sekä pohjavesien uudelleenmuodostuminen ja 
puhdistuminen. 
Juomaveden osalta verkoston käyttöönotto takaa veden saannin ja nostaa jakeluasteen 50. 
prosentista 65 prosenttiin ja 68 prosentista 80 prosenttiin hiljaisena sekä vilkkaana kautena. 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Aloittamispäivä Päättymispäivä 
Tekniset hankkeet (meneillään) 31.12.1994 
Maanosto (meneillään) 31.12.1995 
Päätyöt (meneillään) 31.12.1996 
Käyttöönotto huhtikuu 1996 
8. Kustannus-hvötvarvio 
Hankkeen sisäinen taloudellisen kannattavuuden kokonaisaste on 9,04 prosenttia ja sisäinen 
kannattavuuden aste 8 prosenttia; lukuja pidetään hyväksyttävinä tämän kaltaiselle hankkeelle 
jr todistavat investoinnin oikeutetuksi. 
Vaihtelut parametreissä eivät vaikuta helposti tuloksiin; jotta sisäinen taloudelliset^ 
kannattavuuden aste laskisi 7,4 prosenttiin, olisi toteutumattomien investointien noustava 15 
prosentilla, ylläpito- ja käyttökulujen 10 prosentilla ja arvioidun hyödyn laskettava 10 
pcosenulla. 
3!TD 
9. Arvio vmpflnjtôvaikutuksista 
£g£H__>-
Odeleite-Belichen laitoksen kahden altaan säätelemien vesivirtojen määränpään analysointi 
osoittaa, että hankkeella on huomattava ekologinen merkitys; itse asiassa 39 prosenttia 
vesivaroista käytetään väestön juomavesihuoltoon, 20 prosenttia korvaa pohjaveden ottoa ja 
5 prosenttia osoitetaan luonnolliseen vesivirtaan. 
Padon rakentamisella on ympäristöön vain vähäinen vaikutus, sillä se ei aiheuta väestön 
muuttoa eikä veden alle jäävän maatalousmaan pinta-ala ole suurempi kuin 40 hehtaaria. 
Vaikutuksia alajuoksulla voidaan ohjata kahden altaan juoksutuksilla kasviston ja eläimistön 
säilyttämiseksi. Näillä juoksutuksilla voidaan myös ehkäistä "hydrologista stressiä" Castro 
Marimin rämeellä, joka on ekologisesti merkittävä alue. 
Vaikutukset Guadianan ja sen suiston ekosysteemeihin jäänevät vähäisiksi. 
Lopuksi, töiden toteuttamisohjelma sisältää vaikutuksia lieventäviä toimenpiteitä ja niiden 
kulut sisältyvät hankkeen kokonaiskuluihin 
10. Kulut 
Hankkeen kokonaiskulut: 154 037 354 ecua 
Edellytykset täyttävät kulut (9.8.1994 jälkeen): 101 679 860 ecua 
Tuen laskemisessa huomioidut kulut (tulot vähennetty): 89 478 277 ecua 
Tuen osuus: 80 prosenttia 
Edellytykset täyttävät kokonaiskulut: 71 582 622 ecua 
ST(. 
Rahoitustuen inyöntänupäätosten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 94/10/61/017 
TONNKTUSIXXVIAME 
1. Hankkeen nimi: Portimäon jätevesien käsittely - kokœmakaivot ja puhdistamo. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direceâft-Geral do Desenvolvmiento Regional 
2.2. Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 -1200 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: Câmara Municipal de Portirnäo 
3.2. Osoite: Largo 1° de Maio - 8500 PORTLMAO 
4. Sijainti 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Hallinnollinen alue: Algarve 
5. Lyhyt kuvaus hankkeesta 
Hankkeen tarkoituksena on jà^evedenpuhdistamon ja sen verkoston rakentarninen 
Portimäoon. 
Jànwederpihdistamo palvelee 135 000 asukasta; jätevesille tehdään esikäsittely, 
toinen (biologinen) käsittelyjä kolmas käsittely (selkeytysallas). 
Verkosto koostuu kahdesta kokoomalaitoksesta ja niiden karavomujärjestelrnistä, 
tulevan veden sekä lähtevän veden viemäreistä. 
Hanke kuuluu Algarven Barlaventon rjerustervehdyttllmis^ verkostoon, joka 
tarjoaa yhdistettyjä ratkaisuja ja joka mahdollistaa asteittaiset säästöt 
Barlaventon verkosto vastaa 80 000 000 ecun suuruusluokan kokonaisinvestointia, 
j onka osalto uudet tukihakemukset ^ 
kuluessa. 
3r2__ 
6. Tarkeirnrnät tavoitteet 
Hankkeen tavoitteena on vähentää Portirnäon käsittelemättömien jätevesien 
laskemista Aradeen ja Ria de Alvoriin ja varmistaa jätevesien lopullinen 
laskeminen siten, että se vastaa vastaanottavan ympäristön suojelua koskevia 
vaatimuksia ja nouclattaa jätevesien käsittelyä koskevan direktiivin 91/271/ETY 
edellytyksiä. 
Sen on säilytettävä erityisen herkät ekosysteemit ja mahcbllistettava alueen 
rantojen käyttö uimiseen ja simpukoiden kasvatukseen. 
Suojellut ja ekologisesti arvokkaat alueet ympäröivän Barlaventon verkoston, 
yleisenä tavoitteena on suojella luonnollista ympäristöä lo_jrjungis1umisen ja 
matkailun kehityksen kasvavalta paineelta. 
7. Töiden aikataulu 
Aloituspäivä Lopetuspäivä 
__ t 
Tekniset hankkeet elokuu 1993 kesäkuu 1994 
Maanosto 
Päätyöt kesäkuu 1994 kesäkuu 1997 
Käyttöönotto 1995 2010 
8. Ympàïistovaikutusten arviointi 
Hanke parantaa huomattavasti veden laatua, ja näin ollen sillä on suotuisat 
vaihÄukset bioottiseen ympäristöön, vesivarojen hyöcryntämiseen liittyvään 
toimintaan sekä vedessä ja sen äärellä tapahtuvaan virldstystoimintaan. 
Hanke toteutetaan sopusoinnussa ympäristön kanssa ja siten, että käsitellyt 
jätevedet voidaan käyttää uudelleen, mikä on omiaan r>arantarnaan vesihallintoa. 
9. Kustannukset ja tuotto 
Hankkeen nettoarvonlisäys on 2 197 000 000 escudoa Itse hankkeen luonne 
oikeuttaa investointiin. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 8 071 855 
Tukikelpoiset kustannukset (3.10.1994 jälkeen): 7 793 855 
Tuen määrä: 85 % 
2, *3 
Koheesiorahaston tuki: 6 624 777 
3£if 
Rahoitosmensniyöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke N:o 94/10/61/025 
l. ^an^p Fijpii 
Almadan/Seixalin/Sesimbran jätehuolto 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direcçào-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 Lisboa 
3. Hankkeen ti^epttqmifu*$a vastova elin 
i 
3.1. Nimi: Câmara Municipal de Seixal 
3.2. Osoite: Rua Fernando de Sousa, 2 - 2840 Seixal 
4. Suajntj 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Alue: Lissabonin suurkaupunkialue/Tagen eteläranta 
5. Hankkeen lvhvt kuvaus 
Hankkeella pyritään ratkaisemaan noin 320 000 asukkaan toottamien kaupungin kiinteiden 
jätteiden käsittelyongelma. 
Hanke koostuu seuraavista osista: kaatopaikka, käyttöönottoon liittyvät työt, rajaaminen, 
lisäasennukset, suojelujärjestelmät ja ulkopuoliset verkostot. 
Kaatopaikan rakentamiseen on päätetty käyttää seuraavaa teknistä ratkaisua: 
- paikallisen maaperän topologiaa noudattavien "kuoppien" järjestäminen; ensinimäisten 
vuosien aikana jätteet sijoitetaan syvänteisiin kunnes ne ovat niitä ympäröivän maan pinnan 
tasolla. 
- myöhemmin jätteet järjestetään päällekkäisiksi kerroksiksi 1 metrin korkuisiksi tasoiksi, 
jotka erotetaan maavallilla puiden istuttamiseksi; ojien avulla nesteet valuvat maaperän 
viemäriverkostoon. 
- kun täyttämisessä on saavutettu lopullinen taso, jokainen täyttökerros sidotaan yhteen. 
3fT 
Hanke on osa eteläisen suur-Lissabonin kiinteiden jätteiden käsittelyverkostoa, joka loppuun 
vietynä käsittää kaksi muuta kunnan sisäistä alaverkostoa ja yhden yksikön, jossa 
loppukäsittely tehdään joko polttamalla tai kompostoimalla. 
Kokonaiskustannusten, joiden osarahoittajana koheesiorahaston olisi jatkettava, on arvioitu 
olevan noin 65*8ÖÖ 000 ecua. 
6. Päätavoitteet 
Hankkeen on varmistettava kokonaisuudessaan kolmen lauman alueen asukkaiden tuottamien 
kiinteiden jätteiden loppukäsittely. 
Hanke on luoto vastaamaan tämän tyyppisten töiden vaatimuksiin, sääntöihin ja käyttöä ja 
toimintaa koskeviin määräyksiin sulautuen samalla maisemaan. 
Hankkeen liittämisen Tage-joen eteläpuolelle ulottuvan Lissabonin suurkaupunkialueen 
tulevaan verkostoon on taattava töiden johdonmukaisuus, tekninenJehokkuus ja kannattavuus. 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus f 
Tekniset hankkeet syyskuu 1992 helmikuu 1995 
Maa-alueiden osto 
Päätyöt syyskuu 1994 kesäkuu 1995 
Käyttöönotto kesäkuu 1995 2006 
8. YmpärHstöyaJKutusten arviointi 
Hanke ottaa huomioon esimtkimuksen tulokset ja sisältää tämänhetkiset ennaltaehkäisevät ja 
ympäristönsuojelutoimet (toimet pesuaineiden läpäisyn estämiseksi, kaasujen 
eristamisjärjestelmät). 
Tehdyn ratkaisun avulla voidaan myös palauttaa maan alkuperäinen muoto ja muuttaa maa 
myöhemmin viheralueeksi. 
Ottaen huomioon hankkeen suunnittelussa tehdyt varotoimet ja sen, että töitä ei tehdä 
ekologisesti herkkien alueiden sisällä eikä läheisyydessä merkittäviä epätoivottuja vaikutuksia 
ei ole odotettavissa. 
9. Kustannusten ja. tuoton tarkastelu 
Hankkeen avulla arvioidaan saavutettavan asetettu tavoite ja täytettävän yhteisön asiaan 
liittyvän lainsäädännön vaatimukset. Näillä edellytyksillä sijoitusta voidaan pitää perusteltuna. 
10. i________u____ 
Hankkeen knknnaislmstannnlcset 8 952 699 ecua 
Hankkeen hyväksymistä edeltäneet kustannukset 30 081 ecua 
Tukeen oikeutet^ fqist„mwlrset ( n jälkeeni 8 922 618 ecua 
Rahoitostoen myö__ämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
_••___-_—_______i______________________________•___•__»_—_ 
Hanke n:o 95/10/61/001-002-005-007 
1. BtaflkKeep nftnj 
Veden toimittaminen Grande Porton eteläalueelle 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Av. D, Carlos I, 126-7 1200 Lissabon 
3. Wa"r%tf? ^Sntfifinpnnnftta v-«t««™ »Un 
3.1. Nimi: Cämara Municipal do Porto 
Osoite: Rua Baräo de Nova Sintra, 285 Porto 
Câmara Municipal de Vale de Cambra 
Av. Camilö de Matos, 3730 Vale de Cambra 
Câmara Municipal de Vila Nova de Gaia 
Rua 14 de Outubro, 343 Vila Nova de Gaia 
Câmara Municipal de Valongo 
Rua 5 de Outubro, 160 4440 Valongo 3.2. Nimi: 
Osoite: 
3.3. Nimi: 
Osoite: 
3.4. Nimi: 
Osoite: 
4. silainä 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Alue: Grande Porton eteläalue 
5. S__2_-_S 
Kyseessä on joukko toteutettavia toimia neljässä kunnassa Porton eteläalueella. 
5.1. Porto 
Porton kunnan. vedenottojäijestehnän vahv_s_u__sty^t nykyisten puutteiden 
poistamiseksi: jälleensyöttökaivot lähellä Leverin vesipostia ja liittäminen Vila 
3r4-
Nova de Gaian vedenxiostojäijestelmä-n ylrjäämäveden saamiseksi. On myös 
suunniteltu, että toteutetaan totidmus r/utoiistusjärjestelmän käyttöönotosta 
vesipostien ympärillä olevilla alueilla. 
5.2. Vale de Cambra 
Caiman vesipostin vahvistamistyöt, uuden vesipostin käyttöönotto Padastros'ssa 
ja seitsemän altaan rakentaminen vesijohtoineen ja vedermostopaikkoineen. 
5.3. Vila Nova de Gaia 
Tuotairtokapasitectin lisääminen kunnan vedenotiolaitoksissa, jotka palvelevat 
myös useita viereisiä kuntia.. Kaksitoista jälleensyöttökaivoa porataan ja 
antivesioinastnekanismia vahvistetaan suuresnman vesimäärän nostamisen 
mahdollistamiseksi. 
5.4. Valongo 
Työt veden kuljetus- ja varastomtikapasiteetin parantamiseksi, mukaan lukien 
kahden uuden altaan, suurikapasiteettisten kokoojaJcanavien ja virtausta 
kiihdyttävän armjärjesteliiiän rakentarmnen. | 
Kaikki nämä toimet täydentävät Grande Poru) eteläosan kuntienvälistä 
suuijäijestelmää, johon kuuluvat suuret vedenotto-, käsittely- ja 
tuJckujakeluinfrastnriauurit ja joka palvelee Porton eteläpuolella olevaa neljäätoista 
kuntaa. Jäijestehnän i-hoitukseen osallistuu myös koheesiorahasto ja siihen 
tarvittava kokonaisinvestointi on noin 200 mi^oonaa ecua. 
6. Jätitte. 
Kaikkien ___den toimien tarkoituksena on taata veden saanti alueille, jotka jo nyt 
ovat kokeneet vedenpuutteetta tai vedenjakelun keskeytyksiä, sekä valmistella 
kuntien veden kuljetus- ja varastointiverkostoja o^-XUtuneeseen yhdistämiseen 
kuntienväliseen järjestelmään, jolla Porton eteläalue varustetaan. 
Jäijestelmän kautta toimitettavan veden on täytettävä _____ravinnoksi tarkoitetun 
veden laadusta annetun direktiivin 80/778/ETY laatovaatimukset. 
7. T-lden -dlmtanhi 
H I U 
I Työn luonne Aloitus Lopetus 
||_____________________—-__•__• _____-__-—_________•_•_•_-—-. _-_______*-—___—______________i 
M Tutkimus 1,8.1994 | 30.6.199S _ 
1 Maanosto, . 1.5.1995 j 30:6.1995 . 
| Päätyöt | 1.5.19?? j 1 31.7.1998 
_VTS 
H/16V95/12630000.P00 (PT) 
mhtf 
J Toimintavaihe 1.8.1998 
8. Taloudellinen, ja sosiaalinen kugt-nnu^-hyötyajyjg 
Todellisten hintojen perusteella, jotka ovat alhaisemmat kuin veden taloudellinen 
hinta, määritettävät sisäiset kannattavuusluvut ovat erittäin matalat. 
Nämä luvut saavuttavat tyydyttävän tason, jos otetaan huomioon veden todellinen 
arvo hankkeiden kohteena olevalle alueelle. 
9. Ymnäristöv-ikiitiM--n arviointi 
Toteutettavat toimet eivät koske ympäristön kannalta herkkiä alueita eikä tällaisten 
lähellä olevia alueita eikä niillä siten ole huomattavia kielteisiä vaikutuksia. 
Yleisesti näillä toimilla on myönteinen vaikutus vesivarojen hallintaan ja niiden 
avulla voidaan parantaa väestön palvelutasoa sekä laadulliselta että määrälliseltä 
riäkökannalta. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kttftanjiujgfl hantotta tohti 
Porto 
Vale de Cambra 
Vila Nova de Gaia 
Valongo 
i 
Tukikelpoiset kustannukset 
Tijen Qsmis 
KohresloraJiasTon tuki Yhteensä 
490 714 
2 705 351 
273 832 
2 658 839 Tukikelpoiset 
490 714 
2 679 351 
273 832 
2 613 539 
6 128 736 
6 057 436 
85 % 
5 148 821 
3V\ 
n______—____________________________________a___---________ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 1 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti || 
Hanke n:o 95/10/61/003 
1. Hankkien nimi 
Grand Porton eteläalueen puhdistaminen - Vale de Cambran alaverkko 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direccào-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 
3. Hankkeen tflytantfttopanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: Câmara Municipal de Vale de Cambra ; 
3.2. Osoite: Av. Vamilo de Matos - 3730 Vale de Cambra 
4. Siiajnii 
4.1. JäsenValtio: Portugali 
4.2. Hallinnollinen arrondissementti: Grande Porto 
5. Lyhyt kuvaus hankkeesta 
Grande Porton eteläalueen ojaverkoston ja jätevesien käsittelyverkon 
rakentaminen edeUyttää, että Porton eteläalueen/Aguas do Douro e Paivan veden 
hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat neljätoista kuntaa toteuttavat yhdessä 
alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. 
Jokainen kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten vesistöalueiden rajojen 
tai rantarajojen mukaisesti ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet 
on valittu kuntienvälinen ratkaisu. 
Kokonaisinvestoinnin määrä, johon neljässätoista kunnassa on suostuttu, on 
200 000 000:n ecun luokkaa. Koheesiorahastosta on jo saatu tukea useisiin 
hankkeisiin, erityisesti Douron altaan ja Lecan altaan eteläalueen ojittamiseen. 
Tässä päätöksessä tarkoitettu Vale de Cambran alaverkko muodostuu seuraavista 
tekijöistä: 
%feo 
Sâo Pedro de Casteläon viemäri,;jonka pituus on 7 500 metriä ja jo|kä 
palvelee noin 21 000 asukasta ja varmistaa liittämisen Osselaan 
rakennettavaan puhdistamoon l \ 
I : i ! 
kaksi puhdistamoa ja niiden vedennostoverkot jätevesien keräämistä! ja 
viemäriin juoksuttamista varten. | | 
i ! ! ' . : ! 
Tavoitteet | 
, ! i '•'• i 
Hankkeen pitäisi kohottaa väestön palvelutasoa jätevesien puhdistuksen osalta ja 
vähentää alueen jokien saastumista. j 
Tämä toimi on myös osa jätevesien puhdistuksesta annetun direktiivin N:o 91/271 
täytäntöönpanoa, ja tämän vuoksi sitä olisi täydennettävä nopeasti Osselan 
puhdistamon rakentamisella. . 
Kokoojaviemäreiden ei kuitenkaan tarvitse toimia ennen kuin puhdistamo on 
toiminnassa. 
Töiden aikataulu 
I ; I • .| i n i —n——'—!—hm 
_ Aloitus; j Lopetus | j 
Tekniset hankkeet 1.7.1994 | 31.5.1995 ! \ 
Rakentaminen 1.6.1995 j 31.12,1997 | 
Käyttöönotto 1.1.1998 ! 
1 ' i ! ! i ' i : 
8. Tildellinen jfl sn^lingn kn^ninns-hvötV-_n|io 
Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen luonteen ja sèn 
yhteensulauttamisen suurisuuntaisempaan | toimeeni sekä ottaen huomioon, että 
kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi jätevesien 
puhdistuksen osalta. i 
On vielä lisättävä, että sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 
Ympäristövaikutusten arviointi 
i ' | 
Hankkeella on myönteinen vaikutus maaperän sekä pinta- ja pohjavesivarastojen 
puhdistamiseen. 
i I 
Hanke sijoittuu kauas ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä 
vaikutuksia ympäristöön. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 9. 
IGÀ 
Hankkeen kokonaiskustannukset: 2 479 919 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (5.5.1995 jälkeen): 2 433 919 ecua 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 2 068 831 ecua 
3<bz_ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
1. 
2. 
2.1 
2.2 Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/10/61/004 
HmMtfeP pipij- Kokonaisratkaisu Ria de Aveiroon laskettujen jätevesien 
keräämiseen ja käsittelyyn - alustavat mtkimukset 
Nimi: Direccäo Gérai do Desenvolvimento Regional 
Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 
3. Hanheen taitantpfomanort. vahaava elin 
3.1 Nimi: AM Ria - Associacäo de Municipios da Ria de Aveiro 
3.2 Osoite: Av. Dr Lourenco Peixinho, Nft 15 - 2 G - 3800 AVEIRO 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2 Alue: KeskirPortugali 
5. SU____L 
Hankkeeseen sisältyy tutkimuksia, jotka muodostavat Ria de Aveiron 
teivehdytt-unishankkeen alustavan vaiheen: 
hallmtomallin totkinûnen 
kuntien välinen suunnitelma 
jätevesien yhdistämisen mtkiminen 
tarjouspyyntömenettelyn laatiminen, jotta kokonaisratkaisuun liittyvät työt 
saadaan toteutettua 
tekninen apu ja seuranta. 
Ensimmäiset tutkimukset, jotka koskevat pääasiassa tilannekatsauksen ja 
täytäntöönpantavien ratkaisujen ympäristövaikutusten arviointia, ovat jo saaneet. 
EAKR:n tukea EOWIREG-ohjelman yhteydessä. 
6. Tärkeimmät tavoitteet 
G3 
Kokonaisuudessaan tutkimuksissa on määriteltävä Ria de Alveroon, joka on 
ekologisesti huomattavan arvokas kostea ra___kkoalue, tervehdyttaniisharikkeen 
yhteydessä sovellettavat ratkaisut ja määritettävä eri toimien ympäristövaikutukset. 
7. TSflm aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Tutkimukset ja hankkeet 1.3.1992 31.12.1997 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 1 180 849 
Tukikelpoiset kustannukset: 670 267 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 569729 
3^V 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 95/10/61/006 
1. Hankkeen njmj; 
Grande Porton eteläosan jätevesien puhdistaminen - Valongon alaverkko 
2. HfiftemufoCgta vastaaja eljn 
2.1 Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Osoite: Rua de Säo-Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Câmara Municipal dc Valongo 
3.2 Osoite: Av. 5 de Outubro, 160 - 4440 Valongo 
4. Sjiainti 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2 Alue: Grande Porto 
5. Lvhvt kuvaus hankkeesta: 
Grande Porton eteläosan ojaverkoston ja jätevesien kasittelyverkon rakentaminen 
edellyttää, että Porton eteläalueen/ Aguas do Douro e Paivan vesihuoltoverkon 
palvelualueella sijaitsevat neljätoista kuntaa toteuttavat yhdessä alaverkon mukaan 
ryhmitellyt hankkeet. 
Kukin kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten hydrografisten altaiden rajojen 
tai rantaviivan mukaisesti, ja aina kun vuoriston asettamat edellytykset ovat sallioeet, 
on valittu kuntienvälinen ratkaisu. 
Kokonaismvestoinnin määrä, johon neljässätoista kunnassa on suostuttu, on 
200 000 000 ecun luokkaa. 
Tässä päätöksessä tarkoitettu Valongon alaverkko kattaa Leça- ja Ferreirajokien altaat 
ja muodostuu seuraavista osista: 
Ferreira 
- kokonaispimudeltaan noin 120 000 metrin pituinen keskusviemäri, joka muodostuu 
kolmesta viemäristä ja on yhteydessä Valongon käsittelylaitokseen. 
Leça 
- Valongon käsittelylaitos, joka on alunperin suunnitelm vastaamaan 30 000 asukkaan 
tarpeita, 
• kokonaispituudeltaan noin 5000 metrin pituinen keskusviemäri, joka muodosmu 
kahdesta viemäristä ja on yhteydessä Ermesinden käsittelylaitokseen ja 
- Ermesinden käsittelylaitos, joka on alunperin suunnitelto vastaamaan 50 000 
asukkaan tarpeita. 
Tämä hanke täydentää muita Leçan allasta koskevia Koheesiorahaston päätösten N:o 
C(93) 3977 ja C (94) 3603 mukaisesti yhteisrahoinami* hankkeita. 
6. Päätavoitteet 
Hankkeen tarkoituksena on poistaa käsittelemättömät jätevedet Valongon kunnassa 
sijaitsevista altaista sekä parantaa pinta- ja pohjavesien laatua. 
Hankkeella nostetaan huomattavasti väestön palveluastetxa ja edistetään lopullisen 
jäteveden laatua koskevan direktiivin N:o 91/271 säännösten soveltamista. 
7. TvtdvQ 3Jk-tqulu 
Aloitus Lopetus 
Tekniset bankkeet 1.4.1995 31.7.1995 
Maanosto 1.5.1995 31.11.1995 
Rakentaminen 1.5.1995 30.11.1997 
Käyttöönotto 1.12.1996 
3>W 
8. T,M-ïllir»n In *nria-«™n k.igtanmis-hvntvflrvin 
Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen luonteen ja sen sulautumisen 
suurempaan hankekokonaisuuteen sekä ottaen huomioon, että kyseessä on tarpeellinen 
toimi yhteisön jätevesien käsittelyä koskevan lainsäädännön soveltamiseksi. 
On vielä lisättävä, että sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 
9. Ymn-ristöv-dkiitusten arviointi 
Hanke vaikuttaa myönteisesti varmistaen saastumisen yhdentyneen hallinpa" ja 
parantaen merkittävästi veden laatua. 
Hanke sijaitsee kaukana ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä 
vaikutuksia ympäristöön. 
10. Kusti^nukp* 
Hankkeen kokonaiskustannukset: 8 674 450 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (24.5.1995 jälkeen): 8 622 450 ecua 
Tuen määrä: 85 % 
Koheesirahaston tuki: 7 329 083 ecua . 
3 6?- , 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 95/10/61/009 
1. HaflKke^Bnimi 
Grand Porton pohjoisalueen kuntien yhteinen vesihuoltojärjestelmä. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direccäo Geral do DesenvoMrnento Regional 
2.2 Osoite: Av. D. Carlos I, 126 - 7°, 1200 Lissabon 
3.1. Nimi: Âguas do Càvado, SA 
3.2. Osoite: R. Elias Garcia, 245 - 1° 4750 Barcelos 
4. Siiajnij 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Alue: , Grand Porto 
5. Kyj__us 
Grand Poiton pohjoisalueen kuntien yhteisen vesihuoltojärjestelmän 
tarkoituksena on toimittaa juomavettä seitsemälle kunnalle, joissa on 
yhteensä 600 000 asukasta ja veden vuosikulums 35 miljoonaa m3, 
Kyseessä on vesihuoltojärjestelmä, jonka avulla vettä voidaan varastoida ja 
käsitellä sekä turvata juomaveden päätyminen kunkin kuluttajien jakeluverkosta 
vastuussa olevan kunnan vesisätiiöihin. 
Koheesiorahaston kokonaisuudessaan rahoittama yhtenäisesti suunniteltu ja 
toteutettu järjestelmä koostuu seuraavista osista: 
Càvadon pintaveden keruuallas; 
Areias de Vilarin käsittelyasema, jonka teho on 230 000 m3/ päivä ; 
varastosäiliö; 
56? 
112 km:n pituinen, halkaisijaltaan jopa 1 400 mm:n suuruisen vesiputken 
muodostama jakeluverkko (pääpiirteissään); 
kolme säätelysäiliötä; 
viisi pumppuasemaa. 
Tämä päätös koskee töiden ensimmäistä vaihetta, johon kuuluu: 
padotusaltaan läheisyyteen rakennettava tilavuudeltaan 20 000 m3:n 
suuruinen varastosäiliö; 
nimellisteholtaan 50 m3/h suuniinen koekäsittelyasema, jossa testataan 
Areias de Vilarin käsittelyaseman todennäköisesti monimutkaisia 
kjisittelymenetelmiä; 
vesijohtoverkko, joka syöttää vettä neljän kunnan tulovesisäiliöihin (Pövoa 
do Varzim, Vila do Conde, Maia Nord ja St Tirso) ja niiden yhteydessä 
olevat kaksi säätelyallasta, neljä pumppuasemaa ja 77 km gravitaatio- ja 
nostoputkia, joiden halkaisija vaihtelee 1 400 mm:stä 300 mm:iin. 
Kuntien yhteiseen järjestelmään kuuluvien pumppuasemien ja käsittelyaseman 
sähkömekaanisten laitteiden toteumksesssa otetaan huomioon kysynnän kehitys ja 
laitteiden elinikä. 
6. I_r___t____ 
Hankkeella pyritään ratkaisemaan yleisellä ja yhtenäisellä tavalla tiheään asuttujen 
alueiden veden saanti ja tuottamaan jatkuvasti korkealaatuista vettä. 
Kuntien yhteisen järjestelmän valinta mahdollistaa laajamittaiset säästöt 
raakaveden tuotannossa ja käsittelyssä, olemassa olevien keinojen järkeistämisen 
jä voimavarojen hallinnan parhaalla mahdollisella tavalla. 
Veden laatua koskevat parannukset ovat huomattavia, koska julkisen 
vesihuoltoverkon parantaminen vähentää valvomattomista lähteistä peräisin olevan 
vedenkäyttöä. 
Järjestelmän tuottaman veden on oltava juomaveden laatua koskevassa 
direktiivissä 80/778/ETY säädettyjen laatoominaisuuksien mukaista. Täten 
on välttämätöntä toteuttaa tutkimus, jossa määritellään veden laadun tarkkailua 
koskevat perusedellytykset järjestelmin alkuvaiheissa. 
3é_ 
7. Taiten aitotavlu 
Tyttn luonne 
Maan osto 
Paity6t 
Toimintavaihc Aloitus 
1.2.96 
1.9.95 
1.6.97 Lopetus 
31.12.96 
31.3.97 
31.12.2020 
8. TriwfcUfaKD ia gogtaflnffl kwtapou>ftyfftyjn1o 
Vedenkulutuksen arvioidaan seuraavan 30 vuoden aikana kasvavan noin 85 % 
tämänhetkisestä 35 miljoonasta m3:stä. 
Käsitellyn veden toimitushinta on 50 escudoa/m3 (vuoden 1994 hinta) ; tämä hinta 
kattaa toiminta- ja ylläpitokustannukset. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 12,3 % ja kustannus-hyöty-suhde 1,38, 
9. YmpäriflyvqiKuWffl axvjptoitf 
Toteutettavat työt eivät tapahdu ympäristön eivätkä lähialueen kannalta herkällä 
alueella, eikä niillä ole kielteistä vaikutusta ympäristöön. 
Hanke vaikuttaa myönteisesti jakeluveden laatuun ja vähentää pohjavesikerroksen 
nykyisin havaittavaa liikakäyttöä. 
io. KvrtaMHfafl ia tuM taufra) 
TuVftçlPojffqt kustannukset (24.5.95 jälkeen) 37 227 275 
TttCT QflW 84% 
KgtosiQfaiJ^PQ Wlfl 31270 910 
3?D 
Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 95/10/61/010 
i. HfunttttB nimi 
Sotavento Algarvion kuntien yhteinen vesihuoltojärjestelmä 
2.1. Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Av. D. Carlos I, 126 - 7° 1200 Lissabon 
3. Hankkeen toteutuksetta vastaava elin 
3.1. Nimi: Aguas do Sotavento, SA 
3.2 Osoite: R. Cändido Guerreiro, 43 - 4°, 8000 Faro 
4. SUakiti 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2 Alue: Algarve 
5. ________ 
Sotavento Algarvion kuntien yhteisen vesihuoltojärjestelmän tarkoituksena on 
toimittaa juomavettä Algarven itäosassa sijaitsevan seitsemän kunnan 
rannikkoalueelle. 
Alueella on 177 000 asukasta; koska turismi on alueen pääelinkeino, asukasluku 
kohoaa huippusesongin aikana 468 000 asukkaaseen. 
Vuosikulun» on 21 miljoonaa m3, mutta töiden päättymisen jälkeen järjestelmä 
pystyy vastaamaan päivittäin arviolta 218 000 m3:n suuruisesta kulutuksesta 
huippusesongin aikana. 
Kysymyksessä on vesihuoltojärjestelmä, jonka avulla vettä voidaan varastoida ja 
käsitellä sekä turvata juomaveden päätyminen kunkin kuluttajien jakeluverkosta 
vastuussa olevan kunnan vesisäiliöön. 
Yhtenäisesti suunnitelm ja toteutettu järjestelmä koostuu seuraavista osista: 

7. TflMcji gikataulv 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Maanosto 1.6.95 31,3.98 
Päätyöt 1.9.95 31.10.98 
Toimintavaihe 1,1.98 2024 
8. Taloudellinen ia sosi-alinen |cMs^Bp_^hYfttY„rv|ft 
Vedenkulutuksen arvioidaan seuraavan 30 vuoden aikana kasvavan noin 80 % 
tiniänhetlrisestä 21 miljoonasta m3 :stä. 
Käsitellyn veden toimitushinta on 54 escudoa/m3 (vuoden 1994 hinta); tämä hinta kattaa 
touiimui-ja ylläpitokustannukset. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 13,6 % ja hinta-hyöty-suhde 1,49. 
9. Ymp_r_ngvalkutu3tçn aniointi 
Toteutettavat työt eivät upahdu ympäristön eivätkä lähialueen kannalta herkällä alueella 
eikä niillä ole kielteisiä heijastusvaikutuksia ympäristöön. 
Järjestelmän käyttöönoton ansiosta on mahdollista luopua valvomattomista lähteistä 
peräisin olevan veden käytöstä, välttää näin jo hyvin kloridipitoisen pohjavesikerroksen 
liikakäyttö ja taata parempi veden laatu. 
io. Kiiirtmniifciift ia tuki (wuin_) 
KO-TffîlhlnfSfinnVk^ 49 246 542 
TuK&clpoisrt kusujnnu^t C24,S,9S laiton) 49 246 542 
Tuen osuus 84 % 
Kohttsigriltf swa tufa 41367 095 
-73 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/10/61/011-014 
1. Tfflnjftlfregn nimj! Grande Porton pohjoisosan vesihuolto 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Osoite: Av. D. Carlos I, 126-7, 1200 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Câmara Municipal de Esposende 
Osoite: Praca do Municfpio, 4740 ESPOSENDE 
3.1 Nimi: Câmara Municipal de Fafe 
3.2 Osoite: Av. 5 de Outubro, 4820 FAFE 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2 Alue: Grande Porton pohjoisosa 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on saattaa työt loppuun kahdessa Porto-Norten alueen 
kunnassa. 
Esposende 
Rakennetaan 14 kilometrin pituiset gravitaatioputket, joiden avulla vesijohdot 
voidaan liittää Grande Porton pohjoisosan kuntien välisen järjestelmän 
pääjohtoon. 
Fafe 
Rakennetaan vedenottotorni Queimadelan varastoaltaaseen, nostoasema ja 
sellainen käsittelylaitos, jossa veden virtaus on 280 l/s, 12 kilometrin pitoinen 
gravitaatioputki sekä neljä keruu- ja tasausallasta. 
Kunnan yhden osan syrjäinen sijainti edellyttää osittaisen itsenäisen järjestelmän 
säilyttämistä suhteessa kuntien väliseen järjestelmään. 
ihi 
Kaikilla näillä toimilla täydennetään Grande Porton pohjoisosan kuntien välistä 
kokonaisjärjestelmää, joihin sisältyy suuria keruu-, käsittely- ja 
jakeluinfrastruktuureja ja joka palvelee seitsemää Porton pohjoisella 
esikaupunkialueella sijaitsevaa kuntaa. Myös Koheesiorahasto osallistuu tämän 
järjestelmän rahoitukseen, jonka kokonaisinvestoinnit ovat yli 60 miljoonaa ecua. 
6. Tavoitteet 
Esposende 
Hankkeen tarkoituksena on parantaa veden laatua, kun liittyminen kuntien 
väliseen pääjohtoon korvaa vedenottotornit, joissa on havaittavissa jo tietynasteista 
pilaantumista. 
Fafe 
Hankkeen tarkoituksena on pääasiassa järkeistää olemassa oleva erittäin 
hajanainen järjestelmä ja varmistaa vedenjakelu 95 prosentille väestöstä. 
Kummassakin tapauksessa on myös valmistettava kuntien liikenneverkostojen ja 
veden varastoinnin onnistunut integrointi Porto-Norten alueen kuntien väliseen 
järjestelmään 
Järjestelmän avulla jaellun veden on oltava juomaveden laadusta annetun 
direktiivin 80/778/ETY laatuvaatimusten mukaista. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 1.7.1995 31.12.1996 
Maanosto 1.10.1995 31.12.1996 
Päätyöt 1.8.1995 31.12.1998 
Toimintavaihe 1.1.1999 
8. Taloudellinen h «ffl^fl1"™" kii^flifnn^hvötvarvio 
Veden taloudellisia hintoja alempien tosiasiallisten hintojen perusteella määritelty 
sisäisen kannattavuuden aste on alhainen. 
Lukuja voidaan pitää tyydyttävinä, jos otetaan huomioon veden tosiasiallinen arvo 
hankkeiden kohdealueella. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
VK 
Toteutettavat toimet eivät koske ympäristön kannalta herkkiä alueita tai niiden 
viereisiä alueita eikä niillä siten ole kielteisiä ympäristövaikutuksia. 
Kyseisillä toimilla on sitä vastoin myönteinen vaikutos vesivarojen hallintaan, ja 
niiden avulla vedenjakelu helpottuu ja veden laatu paranee. 
10. Kustannukset ia tnki tamoa) 
Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset 
kustannukset 
Kustannukset franKekPfàajsesti 
Esposende 1030 371 1030 371 
Fafe 5 259164 5 259 164 
KoKon^isKymonnKset 6 289 535 
Tiikikelpoiset kustannukset (13.7.1995 Jälkeen) 6 289 535 
Tuen osuus 85 % 
KnfrçesiorahflStOn toki 5 346 105 
3 Tl 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n 
Hanke n:o 95/10/61/012 
1. Hankkeen nimi 
Grand Porton pohjoisalueen puhdistaminen - Maian alaverkko 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional . 
2.2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: Câmara Municipal da Maia 
Osoite: Praça do Municipio - 4470 MAIA 
4. Sijainti 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Hallinnollinen arrondissementti: Grand Porto 
5. Lvhvt kuvaus hankkeesta 
Grand Porton pohjoisalueen kuivatusojaston ja jätevesien käsittelyverkon 
rakentaminen edellyttää, että Porton pohjoisalueen/Aguas do Càvadon veden 
hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat seitsemän kuntaa toteuttavat yhdessä 
alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. 
Jokainen kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten vesistöalueiden rajojen 
tai rantarajojen mukaisesti, ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet, 
on valittu kuntienvälinen ratkaisu. 
Kokonaisinvestoinnin määrä, johon seitsemässä kunnassa on suostuttu, on 150 000 
000 ecun luokkaa. 
Tässä päätöksessä tarkoitettu Maian alaverkko muodostuu seuraavista tekijöistä: 
Leandron viemäri, jonka pituus on 6 km ja joka palvelee noin 15.000 
asukasta, 
yn-
Arquinhon viemärin loppuosuus, jonka pituus on 5 km ja joka palvelee 10 
000 asukasta, 
Silva Escuran viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 12 000 
asukasta, 
Avioson viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 20 000 asukasta, 
Barcan viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 15 000 asukasta, 
Milheirösin viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 18 000 
asukasta, 
Leçan viemäri, jonka pituus on 6 km ja joka palvelee 12 000 asukasta. 
Nämä kaikki viemärit mahdollistavat käsittelemättömien jätevesien johtamisen 
kahteen vedenkäsittelylaitokseen, joista toinen on jo toiminnassa ja toinen 
rakenteilla. 
6. Tavoitteet 
Hankkeen tarkoituksena on varmistaa Maian kunnan jätevesien puhdistaminen 
lähes kokonaisuudessaan ja kohottaa asukasvastineluku 55 prosentista 95 
prosenttiin. 
Hanke kuuluu osana laajempiin toimenpiteisiin, jotka käsittävät Leçan altaan ja 
täydentävät näin Koheesiorahaston jo rahoittamia hankkeita (päätökset C(93) 3977 
ja C(93) 3603). 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Tekniset hankkeet 1.6.1995 31.12.1995 
Maanosto 1.10.1995 31.12.1997 
Rakentaminen 1.11.1995 31.12.1999 
Käyttöönotto 1.1.2000 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistanims.h¥ftty„rvin 
Hanke on oikeutettu ottaen huomioon sen luonteen ja kuulumisen laajempiin 
toimenpiteisiin sekä sen, että kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön jätevesien 
puhdistusta koskevan lainsäädännön soveltamiseksi. 
Lisäksi sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 
2>te 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeella vaikutetaan suuresti Leçan puhdistukseen ja muiden käynnissä olevien 
toimien kanssa sen oman puhdistuskapasiteetin sekä ekosysteemin tasapainon 
palauttamiseen. 
Hanke on myös osa jätevesin puhdistamisesta annetun direktiivin N:o 91/271 
soveltamista, ja koska sitä ei toteuteta ekologisesti herkillä alueilla, sillä ei ole 
kielteistä vaikutusta ympäristöön. 
10. KUiStanuukset ja toHi (ecuina) 
Hankkeen kokonaiskustannukset: 9 328 261 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (13.7.1995 jälkeen): 9 328 261 ecua 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 7 929 022 ecua 
ft*) 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 95/10/61/013 
1. ffofftfretn njgi- Ria de Aveiroon laskettujen jätevesien kerääminen ja käsittely 
- ensimmäinen vaihe 
2.1 
2.2 Hakemuksesta vastaava elin 
Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 
Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: AM Ria - Associaçâo de Municfpios da Ria de Aveiro 
3.2 Osoite: Av, Dr Lourenco Peixinho no 15 2o G 3800 Aveiro 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2 Alue: Kesld-Portugali 
5. Kuvaja 
Ria de Aveiroon laskettujen jätevesien keräämiseen, käsittelemiseen ja 
lopulliseen laskemiseen tarkoitettu yhdistetty verkko muodostuu seuraavista 
osatekijöistä: 
kolmesta käsittelemättömien jätevesien viemäristä ja yhdestä käsiteltyjen 
jätevesien viemäristä muodostuva keruu verkosto, johon on yhdistetty 
vedenalainen viemäri, 
kaksi jätevesipuhdistamoa jälkikäsittelyä varten, 
3 000 metrin pituinen vedenalainen viemäri käsiteltyjen jätevesien 
laskemiseksi mereen. 
Verkon on tarkoitus turvata 300 000 asukkaan väestön ja 
700 000 yksikön asukasekvivalentin tarpeet, 
Tämä päätös on osoitettu jäljempänä esitetylle hankeryhmälle: 
5.1 pituudeltaan 3 000 metriä ja halkaisijaltaan 1 600 millimetriä oleva 
vedenalainen viemäri, joka päättyy 20 metrin syvyydessä sijaitsevaan 
300 metriä pitkään diffuusoriin, 
^fro 
5.2 "Yleisviemäri" käsittää yleisen ja täydentävän vieni_rin, "Torreiran 
viemärin". 
Yleisv^cmäri. jota pitkin kulkevat jo toisella tasolla käsitellyt jätevedet, 
muodostuu pääasiallisesta haarasta, joka alkaa pohjoiselta puhdistamolta 
ja päättyy vedenalaiseen viemäriin, sekä toissijaisesta haarasta 
nimeltään "eteläisen puhdistamon putki", joka yhdistää pääasiallisen 
haaran Gafanhasin alueelle. 
PttftMltgrn haflf?, muodostuu: 
ensimmäisestä maanalaisesta, pituudeltaan 12 000 kilometriä ja 
halkaisijaltaan 1 400 millimetriä olevasta putkesta, joka kulkee 
IP5 -päätien sivulla, 
toisesta maanalaisesta, pituudeltaan 5 000 metriä ja 
halkaisijaltaan 1 600 millimetriä olevasta putkesta, joka sijaitsee • 
Aveiron satama-alueella, 
kolmannesta maanalaisesta, pituudeltaan 2 000 metriä ja 
halkaisijaltaan 1 600 millimetriä olevasta putkesta, joka sijaitsee 
S. Jacinton tukikohdan viereisellä alueella. 
Toissijainen haara muodosmu maanalaisesta, pituudeltaan noin 4 600 
metriä ja halkaisijaltaan 1 000 millimetriä olevasta putkesta, joka 
kulkee Gafanha da Nazaren kaupungin tienvartta. 
Torreiran viemäri muodostuu maanalaisesta, pitoudeltaan 6 200 metriä 
ja halkaisijaltaan 250 - 350 millimetriä olevasta putkesta, joka kulkee 
EN 327 -tien varrella alueella, jonka rakennuksista jo 50 prosenttia on 
tarkoitettu matkailijoille. 
5.3 keskisen ja eteläisen alueen (ETAR-SUL) puhdistamo, joka palvelee 
220 000 asukasta ja varmistaa jälkikäsittelyn lietteiden aktivoinnilla; 
lietteet käsitellään sen jälkeen maatalouden tarpeisiin, 
joukko viemäreitä ja niitä täydentäviä laitteita, joilla varmistetaan 
erilaisten olemassa olevien alaverkkojen yhteenliittäminen. 
T_rKeilI_TlfimvQineet 
Hankkeen tarkoituksena on koota kokonaisuudessaan Ria de Aveirostt kaikki 
kotiulouksien ja teollisuuden jätevedet ja käsitellä ne laadullisesti riittävästi, 
jotta ne voidaan laskea mereen. 
W 
Kun valitaan yhdistetty kuntien välinen ratkaisu, voidaan toteuttaa huomattavia 
säästöjä ja varmistaa yhtenäinen ja yhdenmukainen lähestymistapa, joka 
noudattaa yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti direktiivissä N:o 91/271/ETY 
vahvistettuja vaatimuksia. 
Hankkeen tarkoituksena on myös Ria de Aveiron suojelu vesilinnuille 
tarpeellisena kosteana alueena, sillä kyse on luonnonvaraisten lintujen 
suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY mukaisesta suojelualueesta. 
Hankkeen myönteisten vaikutusten avulla on mahdollista parantaa Rian 
biologista monimuotoisuutta ja voimistaa, suojella ja hyödyntää sen 
ekosysteemiä elinympäristöjen suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY 
tavoitteiden mukaisesti. 
7. TMfcP aitettauto 
Aloitus Lopetus 
Maan osto 1.6.1995 1.12.1995 
Rakentaminen 1.9.1995 31.12.1998 
Käyttöönotto 1.1.1999 
8. ^st^mu^-hYötYajvio 
i 
Investointi on oikeutettu kun otetaan huomioon hankkeen luonne ja sen 
liittyminen suurisuuntaisempaan toimintaan sekä kyseisen toimen tarpeellisuus 
jätevesien puhdistamista koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi. 
Sovellettavien maksujen avulla on mahdollista kattaa käyttölmstaimukset. 
9. Ymptotövatotustcn arviointi 
i 
Hankkeen ympäristövaikutukset ovat kaiken kaikkiaan selvästi positiivisia. 
Järjestelmä parantaa merkittävästi Ria de Aveiron ja Vougan altaan veden 
laatua. 
Koska hanke toteutetaan erityisellä lintujen suojelualueella, on määriteltävä 
yksityiskohtaisesti ne negatiiviset vaikutukset, joita voi ilmetä erityisesti 
rakentamisvaiheen aikana, ja panna täytäntöön tarvittavat korjaavat 
toimenpiteet. 
3rL 
Herkimpiin alueisiin kohdistovia vaikutuksia on vielä tutkittava ja kyseisen 
totkimuksen tulokset vaikuttavat tiettyihin, tällä päätöksellä aloitettuihin töihin 
ja valmisteltavana olevan hankkeen toiseen vaiheeseen (katso 5 artiklan 2 kohta 
ja liitteessä td oleva 5 kohta). 
Portugalin viranomaiset ja erityisesti ympäristöstä vastuussa olevat 
viranomaiset valvovat kyseisistä mtkimuksista johtuvien toimenpiteiden 
täytäntöönpanoa ja laativat siitä säännöllisesti kertomuksia komissiolle. 
10. Kustannukset ia tuki (caiinaï 
Kokonaiskustannukset: 68 731 337 
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 68 731 337 
Tuen osuus; 85% 
Koheesiorahaston tuki: 58 421 636 
323 
Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 95/10/61/015 
1. Hankkeen nimi 
Grande Porton pohjoisosan puhdistus - Esposenden alaverkko 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direceäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Rua de Sao Juliäo, 63-1100 LISSABON 
3. Hankkeen tävtäntöönnanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: Câmara Municipal de Esposende 
Osoite: Praça do Municipio - 4740 ESPOSENDE 
4. Sijainti 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Hallinnollinen arfondissementti: Grande Porto 
5. Lvhvt kuvaus h^nkke^t^ 
Grande Porton pohjoisalueen ojaverkoston ja jätevesien käsittelyverkon 
rakentaminen edeUyttää, että Porton pohjoisalueen/Aguas do Cävadon veden 
hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat seitsemän kuntaa toteuttavat yhdessä 
alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. 
Jokainen kunnallinen alaverkko on suunnitelto paikallisten vesistöalueiden rajojen 
tai rantarajojen mukaisesti, ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet, 
on valittu kuntienvälinen ratkaisu. 
Kokonaismvestoinnin määrä, johon seitsemässä kunnassa on suostuttu, on 
150 000 000:n ecun luokkaa. Koheesiorahastosta on jo saato tukea useisiin 
hankkeisiin, erityisesti Aven altaan ojittamiseen ja Barcelosin jätevesien 
käsittelyyn. 
Tässä päätöksessä tarkoitettu Esposenden alaverkko muodostuu seuraavista 
tekijöistä: 
Marinhasin puhdistamo, joka varmistaa sekundäärisen käsittelyn 
aktivoidulla lietteellä ja palvelee noin 14.000 asukasta, 
zn 
Antasin puhdistamo Neivan altaalla, joka palvelee noin 2 800 asukasta, 
Esposenden sekuncUiäripuhdistamon laajennus, joka palvelee noin 20 000 
asukasta, 
useiden puhdistamojen tuottaman lietteen käsittelylaitos, jonka 
tarkoituksena on palvella noin 70 000 asukasta, 
halkaisijaltaan eri mittaisia olevat väli- ja nostoputket, joiden 
kokonaispituus on noin 20 000 metriä, 
kuusi vedennostokohtaa, jotka on varustettu sähkömekaanisella 
laitteistolla. 
6. Tavoitteet 
Hankkeen tarkoituksena onpuhdistaaa Esposenden kunnan pohjoinen nuinikkoalue 
ja nostaa palveluaste 50 %:sta 75 %:iin kotitalouksien osalta ja 32 %:sta 90 %:iin 
pienten kaupunkialueelle sijoittuneiden teoUisuusyksikköjen osalta. 
7. Tflden ajkstaulu 
Aloitus Lopetus 
Maanhankinta 
Rakennus 
Käyttöönotto 1.6.1995 
1.10.1995 
1.1.1996 31.12.1995 
31.12.1995 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen luonteen ja sen 
yhteensulauttamisen suurisuuntaisenkaan toimeen sekä ottaen huomioon, että 
kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi jätevesien 
käsittelyn osalta. 
On vielä lisättävä, että sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 
9. Ymp-ristövaikutusten arviointi 
Hanke sijoittuu kauas ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä 
vaikutuksia ympäristöön. 
Verkoston käyttöönotto On osa jätevesien käsittelystä annetun direktiivin N:o 
91/271 soveltamista. 
10. Kustannukset is tuki (ecuina) -%6 
Hankkeen kokonaiskustannukset: 4 121 481 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (13.7.1995 jälkeen): 4 121 481 ecua 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 3 503 259 ecua 
3«£ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 95/10/61/017 
1* H&mjdfeen nimi 
Grande Porton eteläosan puhdistus - Gondomarin alaverkko 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: Câmara Municipal de Gondomar 
Osoite: Praça do Municipio - 4420 S. COSME DE GONDOMAR 
4. Sijainti 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Hallinnollinen arrondissementti: Grande Porto 
5. Lvhvt kuvaus hankkeesta 
Grande Porton eteläalueen kuivausojaston ja jätevesien käsittelyverkon 
rakentaminen edellyttää, että Porton eteläalueen/Aguas do Douro e Paivan veden 
hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat neljätoista kuntaa toteuttavat yhdessä 
alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. 
Jokainen kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten vesistöalueiden rajojen 
tai rantarajojen mukaisesti, ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet, 
on valittu kuntienvälinen ratkaisu. 
Kokonaisinvestoinnin määrä, johon neljässätoista laumassa on suostuttu, on 200 
000 000 ecun luokkaa. 
Tässä päätöksessä tarkoitettu Gondomarin alaverkko muodostuu seuraavista 
tekijöistä: 
Jovimin viemäri, jonka pituus on noin 5 000 m ja sen Inttäminen 
Valbomin vedenpuhdistamoon, 
%*3-
Tortojoen varrelle asennettu 8 000 metrin pitoinen viemän, joka varmistaa 
liittämisen Freixon ja Ferreiran vedenpuhdistamoihin, 
Ferreiran viemäri, joka ottaa vastaan Ferreiran altaan jätevedet ja johtaa 
ne puhdistamoon, 
Paradan rannan viemäri, jonka pituus on 5 000 m ja joka varmistaa 
liittämisen Ferreiran puhdistamoon, 
Ferreiran vedenpuhdistamo, jonka tämän hetkinen 35 000 asukkaan 
palvelukapasiteetti voidaan nostaa 55 000 asukkaaseen ja joka varmistaa 
jätevesien jälkipuhdistuksen. 
6. Tavoitteet 
Hankkeen tarkoituksena on puhdistaa kunnan neljä hydrografista allasta ja poistaa 
jäämät puhdistamattomasta vedestä. 
Hankkeen tarkoituksena on kohottaa asukasvastineluku 40 - 50 prosentista 85 -
95 prosenttiin ja osallistoa merkittävällä tavalla jätevesien puhdistuksesta annetun 
direktiivin N:o 91/271 täytäntöönpanoon soveltamalla jäteveden lopullisesta 
laadusta säädettyjä parametrejä. 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Tekniset hankkeet 
Maan osto 
Rakentaminen 
Käyttöönotto 
8. Kustannus-hvötvarvio 1.1.1996 
1.8.1995 
1.12.1995 
1.1.2000 30.6.1996 
30.6.1999 
31.12.1999 
Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen luonteen ja sen liittyminen 
laajempiin toimiin sekä ottaen huomioon, että kyseessä on tarpeellinen toimi 
yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi jätevesien puhdistamisen osalta. 
Lisäksi sovellettavilla tariffeilla on mahdollistä kattaa käyttökustannukset. 
Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeella on positiivinen vaikutos pinta- ja pohjavesivarojen puhdistukseen. 
Hanke sijoittuu kauas ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä 
vaikutuksia ympäristöön. 
?>n 
10. Kustannukset ja frjfri (ecuina) 
Hankkeen kokonaiskustannukset: 12 879 627 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (13.7.1995 jälkeen): 12 879 627ecua 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 10 947 683 ecua 
3 H 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 95/10/61/019 
1. Hankkeen nimi 
Lagoan jätevesien kerääminen ja puhdistaminen (Barlavento Algarvio) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: Câmara Municipal de Lagoa 
Osoite: Largo do Municipio - 8400 Lagoa 
4. Sijainti 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Alue: Algarve 
5. Kuvaus 
Barlaventon ojaverkoston ja jätevesien käsittelyverkon rakentaminen edellyttää 
veden hankintaverkon palvelualueella sijaitsevan kahdeksan kunnan yhteistä 
hankkeiden toteuttamista ja noin 60 000 000 ecun kokonaisinvestointia. 
Koheesiorahasto on jo rahoittanut hankkeeseen kuuluvia valmistelevia totkimuksia 
sekä Portimäon jätevesipuhdistamon rakentamista. 
Tähän päätökseen, joka koskee Lagoan kunnan toimia, kuuluvat seuraavat tekijät: 
tekniset hankkeet Carvoeiron viemäriverkon ja puhdistamon 
rakentamiseksi, 
tekniset hankkeet Alporchinhos/Porchesin viemäriverkon rakentamiseksi, 
Ferragudon verkko: tekniset hankkeet sekä gravitaatio viemärin, 
nostoputken ja viiden nostopaikan muodostaman kokonaisuuden 
rakentaminen ja liittäminen Portimäon puhdistamoon. 
VW 
Edellä mainittuihin teknisiin hankkeisiin liittyvistä töistä on tehtävä uusi 
tukihakemus Koheesiorahastolle. 
6. Tavoitteet 
Näiden hankkeiden tarkoituksena on kohottaa asukasvastinelukua ja varmistaa 
jätevesien puhdistaminen nämä jätevedet vastaanottavalla alueella eli Lagoan 
rannikolla ja Araden altaalla. 
Barlaventon alueelle suunnitellut toimet mahdollistavat jätevesien puhdistamisesta 
annetun direktiivin N:o 91/271/ETY säännösten soveltamisen. 
7. Tfflflen aikataulu 
Aloitus Lopetus 
Tekniset hankkeet 1.6.1995 31.12.1996 
Rakentaminen 1.3.1996 31.12.1997 
Käyttöönotto 1.1.1998 
8. KMstftnnps-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio koskee koko Barlaventon aluetta ja perustou veden laadun 
parantumisen vaikutukseen paikallisen talouden toimintaan. Tämä vaikutus on 
arvioitu pääasiassa kustannusten perusteella. 
Hankkeen sisäisen kannattavuuden aste on 28 prosenttia ja kustannus-hyötysuhde 
on luokkaa 2,28. 
9. Ympäristövaikntusten arviointi 
Hankkeella on merkittävä osuus taistelussa saastumista vastaan ja alueen pinto­
ja uimavesien hyödyntämisessä erityisesti Aradessa, joka tällä hetkellä ottaa 
vastaan puhdistamattomien jätevesien jäämät. 
Hanke toteutetaan kaukana ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä 
vaikutuksia ympäristöön. 
10. Kannuksetia tuki (ecuina! 
Kokonaiskustannukset: 2 081 880 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (26.7.1995 jälkeen): 2 081 880 ecua 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston toki: 1 769 598 ecua 
3rn 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
h:o 95/10/61/025 
1. Hankkeen nimi: hydrograftsia altaita koskevat suunnitelmat ja kansallinen 
vesisuunnitelma 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Direccao-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Osoite: Rua de Sao Julilo, 63-1100 LISBOA 
3. Hankkeen tavtijntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Instituto da Agua 
3.2 Osoite: Av, Almirante Gago Coutinho, 30 - 1000 LISBOA 
4. SiiaiDii 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2 Alue: kaikki 
5. Kirvjgis 
On kyse kokonaisuudesta, johon kuuluvat kansallisen vesisuunmtelman laatimiseen 
tähtäävät 16 totkimushanketta sekä 15 hydrograftsia altaita koskevaa suunnitelmaa eli 4 
kansainvälisiä altaita koskevaa suunnitelmaa (Minho, Douro, Tage, Guadiana) ja 11 
tärkeimpiä kansallisia altaita koskevaa suunnitelmaa (Lima, Câvado, Ave, Leça, Vouga, 
Mondago, Lis, Ribeiras do Oeste, Sado, Mira, Ribeiras do Algarve). 
Hydrografisten altaiden vesivaroja koskeviin suuimitelmiin liittyvät mtkimukset ovat 
samantyyppisiä, ja niiden tulisi tuottaa joukko kansalliseen ^esisuunnitelmaan liittyviä 
tuloksia. 
6. Pääasialliset tavoitteet 
Tutkimuksissa tulee määritellä painopisteet ja tavoitteet hydraulisiin perusrakenteisiin 
kohdistuville investoinneille, vesivarojen puhdistamiselle ja hyödyntämiselle sekä 
palautumiselle ja veden laadulle. 
2>1U 
Mahdollistaessaan sellaisten hydrograafisia altaita koskevien suunnitelmien 
valmistamisen, joissa otetaan huomioon kurdein vesistön erityislaatu ja kunkin maan 
alueen dynamiikka ja kehitys, nämä tutkimukset ovat osaltaan erottamaton osa kansallista 
vesisuunnitelmaa. Tämän tulisi osaltaan varmistaa kaikkien näiden altaiu koskevien 
suunnitelmien yhdenmukaisuus. 
A_____A Lopetus 
1.10.1995 31.12.1997 
10. Kwtt-mnukwt ia tuki 
Kokonaiskustannukset: 8 830 961 ecua 
Tukikelpoiset kustannukset (23.10.1995 jälkeen): 8 830 961 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston toki: 7 506 317 ecua 
y*& 
PORTUGALI 
LIIKENNE 
W 
Rahoitostoen myöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta 
äav"" annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke N:o 94/10/65/004 
1. Hankren niPii 
Moottoritieosuus Porto-Aguas Santas 
2. Hakemuksesta vastaava e»n 
2.1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 Lisboa 
3. Hankkeen tfltflFttflF"fäes-» vastaava elin * 
3.1. Nimi: BRISA - Autoestradas de Portugal, s.a. 
3.2. Osoite: Av. Fontes Pereira de Melo, 6-3* - 1000 Lisboa 
4. __i__Q_! 
4.1. Jäsenvaltio: Portugali 
4.2. Hallinnollinen yksikkö: Porto, pohjoinen 
5. Hankkeen lyhyt ftpvaiK 
Porto-Aguas Santas 3,5 kilometrin pituisen moottoritieosuuden laajentaminen, jonka 
laajuudeksi tulee neljä 3,5 metrin levyistä ajotietä. 
Hanke on yksi vaihe Porto-Valence moottoritiehen suunnitelluista sijoituksista ja siihen 
kuuluvat myös: 
- Cruz-Braga tieosuus, joka on saanut koheesion rahoitusvälineestä tukea noin 26 700 000 
ecua, ja 
-180 000 000 ecun sijoituksen vaativa Braga-Valence tieosuus, jonka pitäisi valmistua 1996-
1997 ja johon haetaan koheesiorahaston tukea. 
6. PMtivojtlÊêt 
Tämän tieosuuden laajentaminen parantaa huomattavasti turvallisuutta ja liikenteen sujuvuutta, 
kun liikenne oli jo vuonna 1993 keskimäärin enemmän kuin 52 000 ajoneuvoa päivässä. 
Tieosuus, joka on osa IPl-pohjoista moottoritietä, tekee mahdolliseksi hittymisen Porto-
Wsr~ 
Amarante moottoritiehen Aguas Santas eritasoliittymän kautta. 
7. Tfflrtfn ail.a.anl„ 
*».•-• Aloitus Lopetus 
tammikuu 1993 maaliskuu 1995 
fi. Kuitannet) jfl tnnfnn arviointi 
Tällä moottoritieosuudella liikkuu 49 prosenttia TIR-liikenteestä. 
9. Apu Enropptm toahiMf «irtmMIff 
Porto-Aguas Santas tieosuus luttyy yhtenäisenä osana koko Euroopan laajuiseen tieverkostoon. 
io. ftHfftann.frjifrt 
fflflnRRgfn KoKonaifflniffffmi^^t 3 595 ooo ecua 
Hankkeen hyväksymistä edeltäneet kustannukset 150 000 ecua 
Tukeen oikeutem hffltfflllfflH 3 445 000 ecua t 
S*fc 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N: o 1164/94 
"mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien 
kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 94/10/65/007 
TUNNISTUSLOMAKE 
1. Hankkeen nimi: Beira Alta-III rautatielinjan 
uudenaikaistaminen 
f 2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: Direcçào-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2 Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 
3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Caminhos de Ferro Portugueses, EP 
3.2 Osoite: Calçada do Duque, 20 - 1200 LISSABON 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Portugali 
4.2 Hallinnollinen alue: Däo, LafÖes, Baixo Vouga, Serra da 
Estrela, Beira 
5. Lyhyt kuvaus hankkeesta 
Hankkeeseen liittyvät sähköistystyöt, tietoliijcennetyöt sekä 
automaattisen nopeuden valvonnan (CONVEL) työt. 
Sähköistys (toinen vaihe) 
Kahden sähkövedon liikennesyöttöaseman rakentaminen 
in 
-Gouveiaan (144,20*8 km) ja Sobraliin (199,600 km). 
Kahden ajojöhdon rakentaminen Öliveirinhaan (102,358 
km) ja Vila Franca das Navesiin (181,827 km). 
Ajojöhdon asentaminen osuudelle Pampilhosa - Vilar 
Formoso (202 km) ; olemassa olevien tunneleiden 
suunnittelu- ja korjaustyöt. 
Tietoliikenne 
Sellaisen tietoliikenneverkoston perustaminen, johon kuuluu: 
- järjestelmät ja laitteistot suoraan rautatieliikenteeseen jaf 
liikenteen ohjaukseen/valvontaan liittyvien viestintäyhteyksien 
takaamiseksi; 
- CP:n (Caminhos de Ferro Portugueses) tietoliikenneverkostoon, 
jota kutsutaan "hallintoverkoksi", kuuluvien intermodaalisen 
liittymän piirien ja opasteiden yhdistäminen; 
- ajastin- ja tahdistusmekanismien sekä verkoston teknisen 
valvonnan järjestelmän asentaminen; 
- kaikkien järjestelmien ja laitteistojen sähkönsyöttöverkoston 
asentaminen; 
- tietoliikenneverkostoon ja viestintäyhteyksiin tarkoitettujen 
tiedonsiirtolaitteiden asentaminen osana merkinantojärjestelmää 
ja CTC:tä; 
- videovalvonta- ja tiedotusverkoston asentaminen. 
m 
Automaattinen nopeuden valvonta (CONVEL) 
CONVEL-jäfjestelmän asentaminen, mikä käsittää pitkin linjaa ja 
asemien päälinjoja asennettavat tiedotus- ja merkinantoasemat, 
jotka välittävät vetoyksiköille tiedon jokaisella rataosuudella 
sallituista enimmäisnopeuksista. 
6. Päätavoitteet 
Suunnitellut investoinnit ovat olennainen osa Beira Aitan radan 
uudenaikaistamishanketta, joka mahdollistaa liikenteen 
kapasiteetin nostamisen ja laadun parantamisen, Lissabonin, 
Porton ja Vilar Formoson välisen matkan lyhentämisen sekä 
liikenteen turvallisuuden ja järjestelmän luotettavuuden 
parantamisen linjalla, joka on pääasiallinen rautatieyhteys 
Portugalin ja Keski-Euroopan välillä. 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Töiden aloitus: 1988 
Töiden päättyminen: marraskuu 1996. 
8. Kustannus-hyötyarvio 
Hankkeen sisäinen taloudellisen kannattavuuden astë on 12 
prosenttia. 
9. Kulut 
Hankkeen kokonaiskulut: 55 296 000 ecua 
Kulut kelpoisuusaikaa edeltävältä ajalta: -
Edellytykset täyttävät kokonaiskulut: 55 296 000 ecua 
3^7 
KREIKKA 
YMPÄRISTÖ 
C(oo 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
nro 94.09.61.005 
1. Hankkeen nimi 
Ihessalonikin vesihuolto Aliâkmonjoesta 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Julkisten töiden, aluesuunnittelu-ja ymr>äristörnmisteriö 
3.2 Osoite: Fanarioton 9, 10178 Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2 Alue: Keski-Makedonia 
5. ]_uy_t__ 
Tutkimukset ja konsulttipalkkiot 
Putken %dentän_nen Aksiosjoesta Sindoksen rjumppuasemaHe 
Suljetun ortogonaalisen betoniputken rakentaminen, jonka sisämitat ovat 3.0 x 3.5 m, 
kokonaispituus 56 m, virtaus 660 000 rrrVpäivä (I ja II vaihe) ja jossa välillä 
rx>ikkiliittymiä. 
Vahingoista paikan päällä, lunastuksista ja muista aiheutuneiden kustannusten 
korvaamiseen tarvittava rahamäärä. 
Suodattimien rakentaminen I yksikköön 
Virtaus 150 000 mVpäivä (I vaiheen I jakso) 
Putket juomaveden johtamiseksi D3-säiliöstä Divatan rjumppuaseman Langadasin 
tienikennustyömaalle sekä D3- ja D4-säiliöön. . 
Teräsputkien asentaminen: 
a) poikkileikkaus D 1700, pituus 3840 m, D3-säiliöstä Divatan pumrjpiiasernalle välillä 
olevin rx)ikkiliittyrnin 
b) poikkileikkaus D 1500, pituus 2750 m, Divatan pumppuasemalta D4-säiliöön 
c) poikkileikkaus D 1500 - D 1300, kokonaispituus 6050 m, D4-säiliöstä Langadasin 
tielle. 
Näiden putkien virtaus on 300 000 nrVpäivä; kaikki ovat osa I vaihetta. 
- Teräsputkiston asentaminen: vahingoista paikan päällä, lunastuksista ja muista 
aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen tarvittava rahamäärä. 
- Diavatan pumppuaseman todellinen rakenne sekä sähkömekaaniset laitteet ovat osa I 
vaihetta. 
- Maa-alue Diavatan pumppuaseman rakentamiseen on lunastettu. 
- D3-puhdasvesisäiliö rakennetaan suodattimia varten lunastetulle maalle, ja se tulee 
olemaan osa I vaihetta. 
- Poisto/ylivuotoputki D2- ja D3-säiliölle tullaan rakentamaan sementistä, putkien 
läpimitta on 1000, pituus 800 m 
- D4-säiliö tulee olemaan osa I vaihetta. Sen on suunniteltu lopettavan rnaanlimastuksen 
D4-säiliön rakentamiseksi lähitulevaisuudessa. 
Aliakmonin vesijohdon liittäminen eri rakennelmiin (Diavatan säiliö, D2:n länsialueet; 
Neapolis, Kallimea sekä Touban ja D5-säiIiöt) 
- Teknisiä tutkimuksia koskeva tarjouspyyntö on julkaistu. 
Yhteysputken und-staminen/koijaus 
Aliakmon-Axios-putken AO-, 6A- ja 9A-osuuden korjaarninen ja uudelleen vetäminen, 
kokonaispituus 8 000 + 9 800 + 7 400 = 25 220 m 
6. TimûflÊÊt 
Varmistaa miljoonan asukkaan Thessalonikille 660 000 m3/päivä vesihuolto, joka tällä 
hetkellä hoidetaan porakaivojen kautta, mikä on johtanut vakaviin ongelmiin: 
a) kuivuus on kuluttanut loppuun maanalaisia vesivarastoja vaikuttaen hälyttävästi 
vesivaroihin ja kasteluun 
b) liiallinen pumppaus aiheuttaa vajoamia porakaivoalueilla. 
Cfo2 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Impetus 
Tutkimukset miltei lopussa, jäljellä vain 
yksi jo aloitettu 30.9.1996 
Päätyöt 1.9.1995 31.12.1998 
Toimintavaihe 1.8.1998 -
8. Taloudellinen ja sosiaalinen taBtannus-hyötyarvIo 
Kustannus-hyötyarvion suhde on >1. Herldcyysmenetelmän soveltaminen näihin arvioihin 
saa sekin aikaan positiivisen tuloksen. Kannattavuuskerroin 6 %:n ja 8 %:n korkoasteelle 
vaihtelee näiden kahden arvion kohdalla 0,91 :stä l,47:ään. 
Sisäisen kannattavuuden aste on 10.08 % arviolle a) ja 7.05 % arviolle b). 
Täytäntöönpanovaiheessa luodaan ensimmäisenä vuonna suoraan 250 työpaikkaa ja 
täytäntöönpanovaiheessa välillisesti 200. Suoraan toirnmtavameessaluomjentyör>aikkojen 
määrä on 50. 
9. Ympärislfivail-itifiten arviointi 
- Kyseisen alueen vesivarojen kohentaminen 
- Hankkeella on myös laajempi vaikutus: 
a) Kalokhorin alueella, joka vajoaa porakaivoista pumppaamisen vuoksi ja on vaarassa 
jäädä meren alle. Pintavesikerros on todettu suolaiseksi, ja alue on muuttumassa 
suolaiseksi suomaaksi. 
b) Aravison alueella lähdeveden puhdistaminen tulee mahdollistamaan hävinneiden 
kasvien ja eläinten korvaamisen. 
c) Thessalonikissa riittävät vesivarat mahdollistavat ympäristön kohentamisen kasviston 
määrää lisäämällä. 
10. Julkisten hankintojen järjestelmä 
Putken rakentaminen joelta Sindoksen pumppuasemalle 
Yksikköhintajärjestelmä 
Ho3 
Suodattimien rakentaminen I yksikköön: 
Kertaeräjärjestelmä, tutkimus, rakentaminen ja tarjousten arviointi 
Putket juomaveden johtamiseksi D3-säiliöstä Divatan pumppuaseman Langadasin 
tierakennusryömaalle sekä D3- ja D4-säiliöön: 
Kertaeräjärjestelmä 
Aliakmonin vesijohdon Uittaminen eri rakennelmiin (Diavatan säiliö, D2:n Länsialueet; 
Neapolis, Kallithea sekä Touban ja D5-säiliöt) 
Kertaeräjärjestelmä 
Yhteysputken uudistaminen/korjaus 
Kertaeräjärjestelmä. 
11. Kustannukset ja tuki (ecuina! 
Kokonaiskustannukset 95 127 000 
Tukikelpoiset kustannukset 95 127 000 
Tuen osuus 85 % 
Koheesiorahaiston tuki 80 857 950 
12. Tulot ja hintapolitiikka 
Koheesiorahasto seuraaja tutkii kaikkia hankkeesta suoraan johtuvia tuloja sekä hanketta 
koskevaa hintapolitiikkaa tulevaisuudessa. 
Koheesiorahasto tulee tarkastelemaan, käyttääkö hankkeen alullepanija kyseisen hankkeen 
yhteisön rahoituksella rakentamisesta aiheutunutta rahallista voittoa 
Hankkeeseen tulee liittää ajantasaistettu yleissuunnitelma Thessalonikin suuralueen 
vedenkäytöstä. 
Koheesiorahasto tulee seuraamaan tarkasti valvontaa ja vesivuotojen vähentämistä 
koskevien ohjelmien täytäntöönpanoa sekä Kreikan viranomaisten alueella suorittamia 
verkkotutkimuksia. 
Kreikan viranomaisten on tehtävä korkealuokkainen arviointi olemassa olevien hankkeiden 
tilasta ja tarvittavasta ylläpidosta. 
Cfo4 
Kreikan viranomaisten on asennettava kansainvälisten standardien mukainen 
valvontajärjestelmä suodattimista tulevia liete- ja jätepäästöjä varten. 
^5 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
nro 94/09/61/010 
1. Hankkeen nimi 
Thessalonikin jätevedenkäsittelylaitosten laajentaminen ja täydentäminen, toinen vaihe 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Pl Syntagmatos 10180 ATEENA 
*- F-UiM-ttn ffly1nn1^rMn™<n vasfaflVfl »'m 
3.1 Nimi: Julkisten töiden, aluesuunnittelu-ja ynpäristöministeriö 
3.2 Osoite: Amaliados 17, 11523 Ateena. 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2 Alue: Keski-Makedonia 
5. Kiivjtifi 
Thessalonikin jätevedenkäsittelylaitosten toinen vaihe 
Tähän mennessä toteutetut laitokset (ensinimäinen vaihe) ovat syöttöpumppuasema, 
välppäys, hiekan erotin, ensimmäisen vaiheen laskeutus- ja lietteenkäsittelylinja sekä 
desinfiointi. 
- Tutkimukset 
- Thessalonikin lahden ja pohjasedimenttien laadunvalvonnan tutkimusohjelma, joka 
kattaa myös lietteen mahdollisen käytön maaduttamalla 
- Tekninen konsultointi 
- jo toimivia yksiköitä täydentävien yksiköiden rakentaminen ja käsittelyn jäteveden 
mereen laskemisen mahdollistaminen. 
Käsittelyn lisälaitos (toinen vaihe): 
olemassa olevien laitosten laajentaminen 
ilmastusaltaat 
välipumppuasemat 
lopulliset laskeutusaltaat 
putki käsiteltyjen jätevesien laskemiseen Thessalonikin lahteen. 
- Putken maaosuus, kokonaispituus noin 7 920 m, olemassa olevasta laskualtaasta 
merenalaisen osan laskuun; kyseessä olisi kaksoisputki, poikkileikkaukseltaan 1 500 tai 
1 600 mm rakennusaineen mukaan; 
- Putken merenalainen osa, koostuu kahdesta haarasta, kurnmankin kokonaispituus 2 600 
m (mukaan lukien difruusorit); suurin osa putkesta tulee olemaan poikkileikkaukseltaan 
1 600 tai 1 500 mm rakennusaineen mukaan; diffiiusorit tulevat olemaan 
poikkileikkaukseltaan asteittain suippenevia. 
6. Tavoitteet 
Thessalonikin jätevedenkäsittely. Käsittelystä tuleva jäte lasketaan Thessalonikin lahteen. 
Tällä hetkellä käsitellään ainoastaan pieni osa alueen jätevesistä ja altaiden jätevesistä. 
7 Toi(fru qitatmil" 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1996 1999 
Toimintavaihe 1999 2000 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyaivio 
Investointien toteuttaminen tulee olemaan hyödyllistä. Se tulee tuomaan huomattavia 
välittömiä etuja ja suuren hyödyn. Investoinnin toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi 
vastaavasti poikkeuksellisen vakavia ongelmia 
Luodut suorat työpaikat: toteutusvaiheessa 100 vuodessa, toimintavaiheessa 5. 
Luodut välilliset työpaikat: toteutusvaiheessa 10 vuodessa, toimintavaiheessa 2. 
9. Ympärisfövaikutusten arviointi 
Tällä hetkellä on olemassa neljänlaisia saastelähteitä: 
a) kaupunkien jätevedet ja altaiden jätevedet 
b) teollisuusjätteet 
c) juoksutusojat - pumppuasemat 
d)joet. 
Teollisuusjätteet tulevat pääosin neljältä teollisuusalueelta: 
a) Ladagas 
b) Diavata/EKO 
c) VIPETH/Gallikos 
d) Axios. 
Juoksutusojista Sindos laskee suoraan Thessalonikin lahteen. Muut päätyvät neljälle 
pumppuasemalle: Itä-Khalastraan, Länsi-Khalastraan, Kleidokseen ja Malgaraan. Kolme 
pääjokea ovat Axios, Loudias ja Aliakmon. Lukuun ottamatta Aliakmonin-Loudiaksen-
Axioksen suiston vesibiotooppia ei alue ole eläimistöltään yleisesti kiinnostava. Kasviston 
mielenkiintoisia elementtejä ovat erityyppiset kasviplanktonit. Saastepäästöjen 
vähentyminen tulee vaikuttamaan seuraavilla tavoilla ympäristöön: 
1) Thessalonikin lahden ja rannikkoalueen laatu paranee merkittävästi 
2) Thessalonikin lahden keskeiset osat kohentuvat rehevöitymisen osalta 
3) myrkyllisten jätteiden keruu tehostuu. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaisloistannukset 66 080 000 
Tukikelpoiset kustannukset (11.7.1994 jälkeeni 66 080 000 
Tuen OSUUS 85 % 
Koheesiorahaston tuki 56 168 000 
11. Erityisehdot 
Kreikan viranomaiset huolehtivat Thessalonikin lahden sisä- ja keskiosien veden laadun 
tarkasta valvonnasta. Ne tulevat ryhtymään tarvittaviin toimiin laajentaakseen 
viemäriverkostoa ja pyrkivät liittämään teollisuusalueen siihen ja valvomaan 
teollisuuspäästöjen laatua. 
Ne tulevat varmistamaan, että toiminta-ja ylläpitokustannukset katetaan asiaankuuluvista 
tuloista. 
<K>8 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94.09.61.11-8 
1. Hankkeen nimi 
Kitheronaksen tunnelin yläjuoksulla olevan Momoksen vesijohdon tukeminen pilarein 
2. tfatemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Pl Sintagmatos - 10 180 Ateena 
3. Hankkeen tayläntoonpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Ateenan vesihuolto- ja viemäriyhtiö 
3.2 Osoite: Oropou 156 111 - 46 Galatsi 
4. Syainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Keski- Kreikka 
5.1_uyj_£ 
Hanke, jonka tarkoituksena on Momoksen avovesijohdon tukeminen pilarein ja vahvistus 
siten, että se vastaa suhteessa olemassa olevaa poikkileikkausta, kostuu seuraavista 
kahdesta osiosta: 
1. esijännitettyjen pilareiden sijoittaminen 0,8 metrin välein 9 550 metrin pituudelle 
2. esijännitettyjen pilareiden sijoittaminen 0,7 metrin välein noin 14 800 metrin pituudelle. 
Sijainti suhteessa vesijohtoon, jolla työt suoritetaan, on seuraava: 
Sijainti Kokonaispituus Kyseinen välimatka 
(metreinä) (metreinä) 
Khrissoksen kanava 3 600 3 150 
Delfi B:n kanava 1 900 1 900 
V^7 
Kyriakionin kanava 2 100 2 000 
Elikonaksen kanava 1 060 1000 
Elikonas B:n kanava 1 530 1 500 
Thisvis 
- Ellopian kanava 14 800 14 800 
Yhteensä 24 990 24 350 
6. Tavoitteet 
Vähentää kanavan vuodot 25 prosentilla (8 prosentista 6 prosenttiin). 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1995 31.12.1997 • 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio 
Saavutettu hävikin väheneminen tulee säästämään vuosittain suuria määriä vettä, joka 
muuten hankittaisiin pumppaamalla Uikin vesijohdosta, mikä kattaa sähkövoimaan 
vaaditut kustannukset. 
Q YffîpÉifftiifraikÉKten »™™nti 
Kitheronaksen tunnelin yläjuoksulla olevan Momoksen vesijohdon kanavan seinämien 
tukemisella pilarein ja yleisellä vahvistuksella ei tule olemaan ylimääräistä valloitusta 
ympäristöön. Työ kohdistuu olemassa olevaan rakennelmaan eikä vaikuta uusiin alueisiin. 
10. r-jstannuteet ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 13 845 000 
Tukikelpoiset kustannukset: 13 845 000 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 11 768 250 
11. Erityislausekkeet 
Kreikan viranomaiset sitoutuvat laatimaan ja toimittamaan Euroopan komissiolle Ateenan 
vesihuollon pääsuunnitelman ja riirnittämään projektipäällikön Koheesiorahastosta 
rahoitetuille Ateenan vesihuolto- ja viemäriyhtiön hankkeille. 
*tl6 
Koheesiorahasto varaa oikeuden tarkastaa työt varmentaakseen niiden yhdenmukaisuuden 
teknisten määritysten sekä Koheesiorahaston konsulttien antamien teknisten suositusten 
toteuttamisen kanssa. 
ku 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien jullcaiseminen 
KoheesiorabastosU annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n:o 94/09/61/015-2 
i. Hankkeen aintl 
Kreikan Skydran biologinen puhdistamo ja viemäriverkko 
2. Hakemuksestfl vastaava Sllf 
2.1 Nimi: Kansantalousooinisteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. ffapM«*n tMvtäntöönpaiiosta vastaava elin 
3.1 Nimi: DEYA Skydras 
3.2 Osoite: Sisärninisteriö - Stadiou 27, Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Makedonia 
5. Kuvaus 
1) Viemäriverkon valnûsniminen 
a) Ympäristön kunnostus 
b) Reunusten kunnostus 
c) Katukäytävien kunnostus 
d) Viemärien tuloväylät rauutiekiskoilla 
2) Biologinen puhdistamo 
13 652 m2 Maan ostaminen 
Tutkimus 
Pumppuasemat 
Kaupunkiviemärien tulokaivot 
Jätevedenpumppaus 
VicmäriyksikkÖ 
Välppä 
Hiekanerotin 
Syötön mittaus 2 500m2 
5 000m2 
2000 m2 
1 
100% 
100% 
3 
1 
1 
1 
2 
2 
1 
Syöttömittari 
Ilmastus - typerys - typen poisto 
Saostus, toinen taso 
Lietteen pumppuasema 
Pumppuasema - sekoitus 
Veden puhdistus kloorilla 
Lietteensakeutus 
Lietteen kuivaus 
Pumppuasema 
Automatisointi 
Muut laitteita koskevat työt 
Laitosten koekäyttö 18 kk 00% 
6. Tavoitteet 
7. Hankkeen tällä vaiheella pyritään saattamaan loppuun jätevedenpoistoverkko 
sekä rakentamaan biologinen puhdistamo (maan ostaminen, tutkimus ja 
jäteveden käsittelylaitos). 
Töiden aikataulu 
___m____s_a_____________saaB^^^mammmKammmBmmmMËiBimmm^^amÊmUÊMmÊÊmmmÊmËmmmËmÊammmmammBmmÊmmt 
Työn luonne Aloitus Lopetus | 
Päätyöt 1. taroinikmita 1995 _ 31. joulukuuta 1997 I 1 11 i 
8. Taloudeninen ia sosiaalinen kiistannas-hvtttvarvio 
Yhteiskunnallinen hyöty. Asukkaiden elämä-laadun ja kansanterveyden yleinen 
parantuminen. Ajan mittaan taloudellisen kehityksen ja hajauttamisen 
edistäminen, 
*H5 
9. Vmn-rirtgy-itaitusten arviointi 
Hanke olisi direktiivin 91/271/EY mukainen, sillä viemärit laskevat 
Loudiajokeen. Hankkeen tulee täyttää tanunikuussa 1994 annetussa ympäristö-, 
aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa N:o 91446 määrätyt 
edellytykset. 
10. _fn_t_«ntiil__-t ia tuki feciiinai 
1830 000 
Tuen Mira: 85% 
Kfth^frrahaifflm tt1^ i555 50° 
V/<f 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94/09/61/017 
*. HanRtoen rumt 
Kreikassa sijaitsevan Kavalan Palion jätevesien poistojärjestelmä ja biologinen 
puhdistamo 
2. Haktamilaasta vastaava elin 
2.1 Nimi: K___antalousn__iisteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 
3. Hanjfteen t_rtäntw.p_nosta vahaava sUtt 
3.1 Nimi: DEYAKavalas 
3.2 Osoite; Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 
Ateena 
4. SHainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4;2 Alue: Makedonia 
5. Kuvaus 
1. Poistoviemäri 2 930 m 
2. Poistopumppuasemat: 
(a) Pääasemat 2 yksikköä 
(b) Sivuasemac 10 yksikköä 
3. Merenalainen poistoviemäri 400 m 
4. kapasiteetiltaan 20 000 ihmistä palvelevan biologinen puhdistamo 
5. Fosforin poistoyksikkö Kavalan kaupungin laitoksessa 1 yksikkö 
6. Käsiteltyjen jätevesien poistoputki Kavalan kaupungin 
sisäisessä verkossa 3 000 m 
6. laiidîtÊo 
Hankkeen toisen vaiheen tarkoituksena on Kavalan Palion jäteveden poistojäxjestelmän 
rakentamisen loppuun saattarninen, Jätevedet johdetaan puhdistamoon, joka rakennetaan 
samanaikaisesti poistojärjestelmän kanssa. 
7. Taidan aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.1.1995 31.12.1997 
8. T-londeillntn la ff"dH8n«" kiiBfflnuuj-hvfttY-r^ft 
Palio sijaitsee 8 km lounaaseen Kavalan kaupungista, ja sen väestömäärä nelinkertaistuu 
kesäisin turismin takia. Hankkeen tarkoituksena on Palion väestön elämänlaadun ja 
kansanterveyden parantuminen, mikä puolestaan kehittää alueen taloutta ja 
perusrakenteita, ja pitkällä aikavälillä hajasyoitt_n_j_en. 
9. Ymp-rifitövflilcirtMten arviointi 
Pallossa ei ole jäteveden poistojärjestehnää. Jätevedet kerätään piilokaivoihin, mikä 
saastuttaa pohjavesikerroksia. Lisäksi biologisen käsittelylaitoksen toirninta puhdistaa 
osaltaan merta, johon jätevedet lasketaan. Tämän vuoksi hanke olisi direktiivin 
91/271/EY mukainen. Hankkeen tulee täyttää 2. joulukuuta 1993 annetussa ympäristö-, 
aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa n:o 66717 määrätyt edellytykset. 
10. Kustannukset ia tuki (ecninaï 
KoKon-iisK-Siammteff: i 
TMCÛ OSUUS' 
KotosionhMtoTi tuki: 5 146 000 
85 % 
4 374 100 
*/6 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
no 94/09/61/026 
i. Hankkeen nimi 
Toissijaisen jäteveden poistoverkon rakentaminen Kreikan loanninaan. 
2. Haten"1"^ *aiftaava elin 
2.1 Nirni: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Plana Syntagmatos -101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: DEYA Ioannina 
3.2 Osoite: Sisäasiaixmiinisteriö - Stadiou 27, Ateena 
4. suataii 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Epiroksen alue 
5. ________ 
Jäteveden puistoverkko 38 000 m 
Sadeveden poistoverkko 18 500 m 
Kaivot 5 800 yksikköä 
Sähkönjakelukeskus 100 % 
Loka-auton osto 100 % 
Sähköntuotantovälineet 100 % 
6. Tavoitteet 
Hankkeen vaiheen tarkoituksena on saattaa loppuun erillisen jäteveden ja 
sadeveden poistoverkon rakentaminen. 
Ufr 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt l. t«mnitanita 1995 31. joulukuuta 1998 I 
8. T^rnhl"nrn la tffîBla-liT,*n k»*«»™*^^t™fo 
Sosiaalinen hyöty loanninan 56 500 asukkaan kaupungille, joka on Luoteis-
Kreikan alueen suurin kaupunki. Asukkaiden elämänlaadun paranmminen ja 
suuralueen taloudellisten kehitysrnahdollisuuksien kasvu. 
9. Ymnäristövaikutusten arviointi 
Hankkeen tarkoituksena on saastumisen vähentäminen, koska aivan äskettäin 
jätevedet poistettiin Ioanninassa piilokaivojen avulla, jotka saastuttivat 
pohjavesiä ja aiheuttivat merkittäviä saasteongelmia Ioanninajärvessä. 
io. K«itfannilta* ia tuki tavina) 
Kol.omiTtosMnift-taçt; 
Turn osuus; 
Kohmtorghfffltf>n mki' 8940 000 
85% 
7 599 000 
UtS 
Rahoitustuen myöntämis päätöksen tärkeimpien kohtien jnlkalseininen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n:o 94/09/61/028 
l. Hankkgffl nimi 
Kreikassa sijaitsevan Korfun jätevesien poistojäijestelmä ja biologinen puhdistamo 
* Ha^jikMffta vaafraiva ftl<f> 
2.1 Nimi: 1___nsantalousmmisteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 
3. Hanktfeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: DEYA Corfu 
3.2 Osoite: Sisäasiaiiiministeriö - Stadiou 27 
Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue/Joonian saaret 
5. Kuvani 
Jäteveden poistoi-riestelmä 
1. 160 - 800 viemärit 14 250 m 
2. Tzavroun 1 pumppuasema 100 % 
3. Kontokalioun 1 pumppuasema 100 % 
4. Alikon Potamon 2 pumppuasemaa 100 % 
5. Vedenalainen poistoviemäri 1 700 m 
6. Viemärin pumppuasema 100 % 
7. Vedenalaisen viemärin kaivo 100 % ' 
Biologinen pyfrJfrttmQ 
1. Pengerrys 62 % 
2. Tie- ja vesirakennustyöt 73 % 
3. Sähkömekaaniset työt 78 % 
6. i____£t§_i 
U4^ 
Tämän hankkeen toisen vaiheen tarkoituksena on Korfun kaupungin pohjoispuolella 
sijaitsevien esikaupunkien poistoverkosto valmisturninen, jolloin sadevedet johdetaan 
mereen ja jätevedet valmisteilla olevaan biologiseen puhdistamoon, 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
m—*~mmm——*m^*ÈËËÉam^i*ÊÊm^^^^^ÊÈÊÈÊÊ^miÊÊmÊammÊÊm^mmmmm w»~^*—**i***i^*^^^^^^*^*i^^**———»i^^mmmÉÈÉÈmÊÊmmimm •M__-«-___M_--__^------«_-M--MMI«II »II» « - « m ••» 
Päätyöt 1.6,1995 31.12.1997 
* Taimi-frllftw ia -Y_.--_l.Kn n^""™-^^»1"^ 
SogiaaiiTft- ftyötv- Korfun tärkeimpiin kuuluvan turistialueen 36 900 asukkaan elämän 
laadunjakaiisanteiTcydenparanturninen. Pitkällä aikavälillä jätevesien poismjärjestelmän 
ja biologisen puhdistamon valmistuminen edesauttaa taloudellista kehitystä ja 
väestönkasvun edeUyttäznää hajasyoittamista. 
9. Ymn-ri-t-^aikiinisten arviointi 
Hankkeen tulee täyttää 1. kesäkuuta 1993 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten 
töiden ministeriön asetuksessa n:o 16125 määrätyt edellytykset. 
10. Kustannukset ja tuki («ulna) 
KoKonalfflniimTiTmkset: 
Tuan osuus: 
Kfftewtorahastftn mki: 9 345 000 
85 % 
7 943 250 
^2o 
Rahoitustuen irryöntömispffitöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 93/09/61/029-2 9_/ 
1. Hankkeen nimi 
Agrinionin suuralueen jätevederqjuhdistamo 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kartsantalousrninisteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntogmatos - 101 80 Ateena 
*- Hankkeen In^ntööF1!»"1^1 vfflfo»1™ eMn 
3.1 Nimi: DEYAAgriniou 
3.2 Osoite: Sisteiainrninisteriö - Stadiou 27 
Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Länsi-Kreikka 
5. ________ 
Agrinionin suuralueen kapasiteetiltaan 60 000 asukasta palvelevan jätevea^uhdistamon 
rakentaminen 
(a) EsikUsittelvlaitteisto 
Sisääntulon perusrakenteet ja elektromekaaninen laitteisto (nostopimippuasema, välppä -
hiekan eroitin, päävirtausmittari, välppälaitteisto jne.) 
(b) Biologisen käsittelyn laitteisto 
Biologisen käsittelyn kahden täydellisen linjan perusrakenteet ja elektromekaaninen 
laitteisto (esivalintakaivot, ilmastusallas, laskeutusallas, uiidelle*nkierrätyksen 
pumppuasema ja lietteen lisäpumppuasema) 
(c) Desinfiointilaitteisto 
Perusrakenteet ja elektromekaaninen laitteisto laskeutusaltaista biologisen puhdistamon 
poistoputkeen (desinfiointiallas, virtausmittari, ohituslaitteisto, desinfiointitila ja 
desinfiointilaitteet) 
(d) Lietteenkäsittelylaitteisto 
UU 
Perusrakenteet ja elektromekaaninen laitteisto lietteen lisäpumppulaitos kuivalietesäiliöon 
(lietteensakeutuslaitteisto, lietteenkuivauslaitteisto, rakennelmat, suodatusverkosto jne.) 
(e) Hallintorakennus 
(f) Sähköenergialaitteisto 
(g) Muut laitteistonhuoltotyöt, ympäristön kunnostus, tienrakennus, sulkeminen, 
vesihuolto, poisto, puiden istuttaminen) 
(h) Mittaus- ja automatiikanvalvontajärjestelmä 
(i) Laitteistontestaus (12 kk). 
6. I&oJtteÊÎ 
Hankkeen tarkoituksena on rakentaa ja saattaa käyttökuntoon laitteisto, joka on kuvattu 
tämän liitteen 5 kohdassa ja josta hyötyvät kyseisen kaupungin 40 000 valdtuista asukasta. 
7 Tftifkn aikatan!1! 
_____________________—______=——______________:SBSs____________a______________________—_______ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.1.1995 31.12.1996 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen l_us--inus-liyötyaryiQ 
Julkinen hyöty 
40 000 asukkaan elämänlaadun parantuminen 
pitkällä aikavälillä alueen asukasmäärän ennustettu kasvu 
mahdollisuus hajautukseen. 
9. Ympfin-tövaikinlBten arviointi 
Hankkeen taricoituksena on saada aikaan parempi tuotto jätevesien keräämiselle, 
käsittelylle ja poistamiselle. Näin ehkäistään ympäristön saastuminen ja erityisesti 
biotooppina merkittävän Trihonidasjärven saastuminen. Hanke olisi direktiivin 271/91 
mukainen, sillä käsittelyn läpikäyneet jätevedet lasketaan Acheloosjokeen. 
Hankkeen tulee täyttää 29. heinäkuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys-ja julkisten 
töiden ministeriön asetuksessa n:o 342480 määrätyt edellytykset 
10. KiBtannutaet ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 4.675.410 
V22U 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 3.974.099 
<413 
Rahoitustuen nryöntanisrjäätöksen tärkeimpien kohtien jidkateeninen 
foheesioiahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 nrinisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 93/09/61/029-3 
1. H-nfcfceen nimi 
Pygroksen jätevesien poistojärjestelmä ja biologinen puhdistamo 
2. Hatermiksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousrninisteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 
X Hankkeen tgytantftönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: DEYAPYRGOU 
3.2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 
Ateena 
4. Syainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Länsi-Kreikka 
5. __!_¥___ 
1. Pituudeltaan 3 000 metrin jäteveden sisäinen poistosäiliö 
2. Pituudeltaan 3 000 metrin keskusrx>istorjutki 
3. Kapasiteetiltaan 50 000 ihmistä palvelevan puhdistamo, joka koostuu seuraavista: 
3.1 Sisääntuloviemäri 
3.2 Sisääntulokaivo 
3.3 Nostolaitteisto 
3.4 Esikäsittely, virtausmittari 
3.5 Ilmastusaltaat 
3.6 Laskeutusaltaat 
3.7 Kloorausaltaat 
3.8 Lietteensakeutus 
3.9 Lietteen kuivaus 
3.10 Lietteen uudelleenkierrätyksen pumppuasema 
3.11 Hallintorakennus 
3.12 Käsittelyputkisto 
3.13 Ympäristön kunnostus 
3.14 Irutetn_«tuuriverkosto 
3.15 Sär_cölaitteet: 
3.16 Mttauslaitteet ja työlaitteisto 
4. Pituudeltaan 1 000 metrinen käsiteltyjen jätevesien poistoputki. 
6. T__3_i_____ 
Hankkeen tarkoituksena on (a) laajentaa kaupungissa olemassa olevaa rxnstojärjestelmää 
ja rakentaa jätevedet puhdistamoon johtava keskuspoistoputki, josta ne johdetaan 
Alfiosjokeen poistoputkea pitkin, sekä (b) rakentaa Pyrgoksen jätevesipuhdistamo, joka 
on kapasiteetiltaan 50 000 ihmistä palveleva 
7. Ii_____l___J__l__li_U 
Työn luonne Aloitus l^Detus 
Päätyöt 1.1.1995 31.12.1998 ; 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyörvaivio 
Julkinen hyöty ilmenee vuosina 1981- 1991 voimakkaasti väestöltään kasvaneen 
kaupungin 30 000 vakituisen asukkaan elämänlaadun parantumisena. Ehdotetut työt 
tulevat parantamaan kaupungin asukkaiden elämänlaatua ja vahvistamaan sen asemaa 
suuralueen maataloustuotantoa täydentävien toimintojen keskuksena. 
9. VmpäHstfivflikiitiKten arviointi 
Hankkeen tarkoituksena on luoda paremmat edellytykset jätevesien keräämiselle, 
käsittelylle ja poistamiselle. Näin ehkäistään tehokkaasti saastuminen, joka johtuu 
kaupungin ja suuralueen kasvavasta talouden ja matkailun kehityksestä sekä lannoitteiden 
merkittävästä käytöstä maatalouden hallitsemalla alueella 
Hanke olisi direktiivin 271/91 mukainen, sillä käsittelyn läpikäyneet jätevedet lasketaan 
Alfiosjokeen. 
Hankkeen tulee täyttää 12. tammikuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja 
julkisten töiden ministeriön asetuksessa n:o 342480 rnäärätyt edellytykset. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
V2T 
Kokor-uskustannukset: 5.885.000 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 5.002.250 
w 
_MK_w 
Rahoitustuen niyöntannspäätöksen tänVeimpien kohtien juu\a_sen___9n 
Koheesioiahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 93/09/61/030 
l. Hanl-ton nimi 
Thivan kaupungin vesihuolto, poistojärjestelmä ja biologinen käsittely 
2. Ifaken-iksgsta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 10180 Ateena 
X Hankkeen fayfantflanpannsta vastaava elin 
3.1 Nirri: DEYA1MVA 
3.2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 - Ateena 
4. __jainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Sterea Ellada 
5. _______ 
Thivan vesihuolto - poistojärjestelmä - biologinen käsittely 
(a) Pituudeltaan 26 000 metrin vesihuoltoverkoston rakentarninen 
(b) Poistojärjestelmän rakentaminen pituudeltaan 47 400 metrin PVC S41 -putket) 
(c) Kokonaispituudeltaan 2 000 metrin keskuspoistoputki 
(d) Kapasiteetiltaan 40 000 asukasta palveleva jäteveo^enpuklistarno, joka koostuu 
seuraavista: 
•v 
dl. sisäanpurnppausasema 
d2. esikäsittely: 
(a) vienréfoeiden sisääntulo ja esikäsittely 
(b) välppä 
(c) hiekan erokin sekä vaahdon ja muiden kelluvien aineiden eroitin 
d3. viemäri- ja välprjärakennuksen ilmastus ja hajujen poisto 
d4. jäteveden biologinen käsittely 
(a) iLrnastusaltaat jakava säiliö 
H n-
<b) H „ 
d5. vajoti^ajtgat, toinen taso 
d6. lietteeriuiKtelleerikierrärys 
d7. pyörivät filtterit 
d8. jätevesien desinfiointi 
d9. lietteenkäsittely (tiivistys - kuivaus). 
&lta_)_j__t 
Tämän hankkeen tarkoituksena on: 
(a) vesmuoltojärjestelrnän järidperäinen hallinta ja vuotojen vähentärninen tiettyjen 
olemassa olevan verkon parannusten, kcrvausten ja laajennusten avulla 
(b) rakentaa jäteveden poistojärjestelmä, joka laskee jätevedet rjuheltetarnoon johtavaan 
kesloispoistoputkeen. 
i • ifrifiCrH MH-MI11'11 
Työn luonne Aloitus lopetus I 
Päätyöt 1.1.1993 31,12.1998 I 
fL TalnimVIHnMi ja «naia-Hnen la-rtni^it-hvftlyaivin 
Sosiaalinen hyöty - Thivan suuralueen vakituisten asukkaiden elämänlaadun 
pararOurninea Asukasluvun kasvujani 
Q. Vn^ri«*Bv_ik_-Mgten arviointi 
Hankkeen taricoituksena on luoda parempi järjestelmä poistovesien ja sadeveden 
keräämiselle ja poistamiselle, mikä johtaa ympäristön saastumisen tehokta__iyaan 
valvontaan, lïanke on yhteisön direktiivin 271/91 mukainen, sillft käsittelyn läpikäyneet 
jätevedet johdetaan lopuksi Ylikijärveea 
Hankkeen tulee täyttää 25. toukokuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja 
julkisten töiden rninisteriön asetuksessa määrätyt edellytykset 
ia _________JaJiIdi___0 
((21 
Kokonaiskwtenniilffffîr: 17.228.000 
Then orani*** 85% 
Koheesiorahaston tuki: 14.634.800 
ms 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen Nio 1164/94 mukaisesti 
1. 
2. 
2.1 
2.2 
3. 
3.1 
3.2 
4. 
4.1 
4.2 
5. no 94/09/61/031-1 
H-wlflfffT frteni 
Jätevesien poistojärjestelmä Ksylokastrossa 
HaKW1lkMgta vastaava elin 
Nimi: KarisantalousministeriÖ 
Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena' 
Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
Nimi: Ksylokastron kaupunginvaltuusto 
Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadion 27, Ateena 
Sijainti 
Jäsenvaltio: Kreikka 
Alue: Peloponnesos 
I_U__J"_I 
1980 m 
45% 
45 % Paineviemäri 
• Keskuspumppuasema 
Välipumppuasema 
Keskuspumppuaseman 
mekaaniset laitteet 
Välipumppuaseman 
mekaaniset laitteet 
Neljän kaivon mekaaniset laitteet 30 % 
Poistoverkko 2 500 m 
Putkien hankinu 2 500 m 
liittymät - tarvikkeet 1 000 yksikköä 
Asfalttipäällyste 15 000 m2 30%, 
30% 
6. Ia___itÊ£_ 
Hankkeella pyritään saamaan valmiiksi jätevesien poistoverkko, jota pitkin 
vedet kanavoidaan Enviregin rahoittamaan kaupungin biologiseen 
puhdistamoon. . 
7. Tvldep aikatavJu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.1.1995 31.12,1996 1 1 — 
8. Taloudellinen li snsMinqi Kuirtannw-liY^-Yaryto 
Ksylokastro sijaitsee lähellä merta, ja se on matkailijoiden suosiossa 
kesäkuukausina. Kaupungin vakituinen 6 000 asukkaan lukumäärä 
viisinkertaistuu kesäisin. HankkeeUa pyritään parantamaan kaupungin 
infrastruktuureita ja sen asukkaiden ja matkailijoiden terveyttä. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Jokin aika sitten alueella ei ollut minkäänlaista jätevesien poistoverkkoa. 
Jätevedet laskettiin pieniin yksityisiin piilokaivoihin, jotka saastuttivat 
rannikkoaluetta. Alueen ympäristöongelmat ratkaistaan rakentamalla 
poistoverkko, johon Intetään puhdistamo. 
10. KiyJM»akMt ja tuki fecuinai 
KoKrniai-ta«fttnwK.et: 447 000 
Tuen OSUUg: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 379 950 
*H 
Rahoitustuen myöntäinispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
1. 
2. 
2.1 
2.2 
3. 
3.1 
3.2 
4. 
4.1 
4.2 
5. 
6. n:o 94/09/61/031-2 
ffankRyn nimi 
Kre-kassa sijaitsevan Kiatönin kaupungin vesihuolto ja jätevesien 
poistojärjestelmä 
W-lrgmiiltffi|ft- v-<fiflvg j[n 
Nimi: Kansan_Uou5_ai_isteriö 
Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 
ff„nklri*n täytäntöönpanosta vastaava alin 
Nimi: Kiatönin kaupunki 
Osoite: Sisäministeriö - Stadien 27 Ateena 
Sijainti 
Jäsenvaltio: Kreikka 
Alue: Peloponnesos 
Kuvaus 
1) Jätevedenpoistoverkko: 
- Poismviemärin rakentaminen 3 000 m 
- Pumppuasema 40 % 
2) Vesihuoltoverkosto 
- Vedenkeruuviemärin r-to__aminen 23 000 m 
• Vedenkeruuallas 1 yksikkö 
:i_B___t___ 
Koheesion rahoitusvälineen myöntämällä yhteisöavustuksella on rakennetm 
keskusviemäri ja jätevesien lisäpoistoverkko. Tässä valheessa hankknen 
tavoitteena on rakentaa toinen viemäri, jonka kautta jätevedet johdetaan 
V32. 
Enviregin rahoittamaan biologiseen puhdistamoon, sekä laajentaa kaupungin 
vesihuoltojärjestelmän parantamiseksi tarvittavaa vesihuoltoverkostoa. 
7. Widen aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1. tammikuuta 1995 31. joulukuuta 1996 
_______B__B_S_SB———s_-_s__-_amamàmi*^B^Mmasssa^mmB^a*mmim^mmÊi^Bac^MaÊÊia*ÊamimÊÊKmmmmmm^mmam 
8. Taloudellinen la sosiaalinen ta 
Kiatönin kaupunki sijaitsee lähellä merta, ja siellä käy paljon matkailijoita 
kesäkuukausien ailcanä. Kaupungin asukasluku (9 000) viisinkertaistuu 
kesäisin. Hankkeella pyritään parantamaan perusrakenteita sekä edistämään 
alueen asukkaiden ja matkailijoiden terveyttä, 
9. Ympfir-n^vaikut-sten arviointi 
Alueella ei vielä vähän aikaa sitten ollut minkäänlaista jäteveden 
poistoverkkoa. Jätevesien poisto tapahmi piilokaivojen kautta, jotka saastuttivat 
alueen ja rannikkoalueen pohjavesiä. Hankkeella pyritään ratkaisemaan 
ympäristöongelmat. 
10. Kustannukset la tuki (ecuina) 
KoK9na^sh^sîTTln^lfggt• 
TUffl Qg-Us: 
Koheesiorahaston tulri: 1 663 628 
85% 
1 414 084 
433 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
________________________________ 
N:o 94/09/61/032 
1. ffflilKkeen nimi 
Jäte- ja sadeveden poistaminen Veriassa Kreikassa. 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2. Osoite: Platia Syntagmatos - 10180 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: DEYA Veriä 
3.2. Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, Ateena 
4. Sijainti 
4.1. Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2. Alue: Makedonia 
5. Kuvaus 
Jäte- ja sadeveden poistoverkko, jonka pituus on 47 000 metriä. 
6. Tavoitteet 
Tämän hankkeen osan tarkoituksena on (a) kerätä kaupungin jätevedet 
keskusviemäriin ja siirtää ne jätevesipuhdistamoon, (b) kehittää nykyistä jäte- ja 
sadeveden poistoverkkoa korvaamalla sen tietyt osat sekä laajentamalla tätä 
verkkoa kaupungin niille alueille, joilla sitä ei vielä ole. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne 
____•_?_______! Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1 päivä tammikuuta 1995 31 päivä joulukuuta 1999 
IfiVf 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiistonnn^hvotvarvio 
Veriä on Tessalonikin jälkeen toinen kaupunki, jolla on suurta merkitystä 
Makedonian alueen taloudelliselle ja hallinnolliselle kehittymiselle. Verian 
alueella on (maataloustuotteiden) teollisuutta, joka työllistää melko suuren määrän 
asukkaita etenkin kesällä. Hankkeesta on selvää yhteiskunnallista hyötyä, koska 
sen tarkoituksena on parantaa 39 619:n asukkaan elämänlaatua ja kansanterveyttä 
ja pitkällä aikavälillä alueen taloudellista ja rakenteellista kehittymistä. 
9. Ymp-ristövaikutusten arviointi 
Kaupungin sadevedet johdetaan Tripotamos-jokeen ja sieltä T66-ojaa pitkin 
Aliakmonas-jokeen ja sen jälkeen mereen Kiidin alueella, jota on suojelm 
vuodesta 1989 RAMSAR-sopimuksella. Tämän vuoksi hankkeen olisi oltava 
direktiivin 91/271 mukainen. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 4 245 033 
Tuen osuus 85 % 
Koheftsjorafraston tuki 3 608 278 
&r 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
_________________________________E_B__B_____a_BBHBBBBBH-•nBamMHBSHB—_•OHM 
n:o 94/09/61/033-1 
1. Hankin nimi 
Jätevesien poistojärjestelmä Parraksessa Kreikassa 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: DEYA Parras 
3.2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Peloponnesos 
5. Kuvaus 
Jäteveden poistoverkko 56 140 m 
Sadeveden poistoverkko 37 450 m 
Viemärit 13 820 m 
Vedenpoistokaivojen rakentaminen 710 yksikköä 
Vedenpoistokaivojen puhdistaminen 7 900 yksikköä 
Pumppuasemat 10 yksikköä 
6. Tavoitteet 
Hankkeella pyritään saamaan valmiiksi jäte- ja sadeveden poistojärjestelmä 
Patxaksen kaupungissa. 
w 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
1.4.1995 31.12.1999 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen knstannus-hvötvarvio 
Hankkeella pyritään parantamaan asukkaiden elämänlaatua kaupungissa, joka 
on Länsi-Kreikan kulttuurillinen ja yliopistollinen keskus. Kaupungin 
rannikkoaluetta kehitettyy lisäksi nopeasti, mikä johtaa alueen taloudelliseen 
kehittymiseen kauppa- ja matkailutoiminnan lisääntyessä. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hanke on direktiivin 91/271 mukainen, sillä se vähentää Parraksen lahden jo 
melko vakavaa saastumista. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokoimiskustannukset: 
Tuen osuus: 85% 
Knhffgjnrflfrayfnn tu)ri: 32 100 000 
27 285 000 
m 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
1. 
2.1 
2.2 
3. 
3.1 
3.2 
4. 
4.1 
4.2 
5. Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94/09/61/037-2 
*f .Iflfrftftt" nimi' Kreikassa sijaitsevan Xanthin viemäriverkkoon liittyvien töiden 
loppuun saattaminen 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
Nimi: Karisantalousrninisteriö 
Osoite: Platia Syntagmatos • 10180 ATEENA 
Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
Nimi: DEYA Xanthi 
Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, ATEENA 
Siiaintj 
Jäsenvaltio: Kreikka 
Alue: Traakia 
Kuvaus 
Poistoviemärit 
Valvontakaivot 
Vesihuoltoverkostot 
Sadevesiverkostot 
Vesihuoltokaivot 
Päällystys asfaltilla 
Kaoikiveys 19 500 m 
220 yksikköä 
19 000 m 
4000m 
100 yksikköä 
75 000 m2 
2 700 m2 
6. T.vQfttect 
Hankkeen tarkoituksena on rakentaa osa poistojäijestedmää Xanthin kaupungin 
esikaupunkialueille. Hanke on erikoislaaniinen, koska sen tarkoituksena on 
laajentaa hieman melko kapeiden katujen poistoveikkoja ja sen jälkeen tarvittaessa 
muuttaa jonkin verran vesihuoltoa ja sadevesien poismjäxjestelmää ottaen 
huomioon, että katujen kapeuden vuoksi on mahdollista rakentaa vain yksi kaivo 
veden poistoa ja vesihuoltoa varten. Tämä hanke on jatkoa (toinen vaihe) jo 
vuonna 1993 aloitetulle hankkeelle. Sen tarpeellisuus on ilmeinen, jotta 
viemäröiritijärjestclmä toimisi täydellisesti ja moitteettomasti. 
uw 
7. Tffidun aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1. tammikuuta 1995 31. joulukuuta 1995 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiistannus-hvötvarvio 
Xanthi on Xanthis-nomoksen hallinnollinen ja talouddlinen keskus, jolla on hyvät 
mahdollisuudet kehittyä taloudellisesti ja teollisesti. Kaupungin poismjäijestelmän 
valnustuminen parantaa i__rastruktuuria ja esikaupunkien 40 000 asukkaan 
elämänlaatua sekä väestön ja työvoiman pysymistä alueella, mikä vaikuttaa 
myönteisesti alueen kehittyrniseen. 
9. YmPfri$tvY_-Kutu,3ten grvjototi 
Hankkeen tarkoituksena on kaupungin viemärö__tijärjestelmään liittyvien töiden 
loppuun saattaminen ja järjestelmän Inttäminen jo toimivaan puhdistamoon sekä 
Xanthin vesihuollon parantaminen. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
KoKonaisK-Sttnnukset: 1993 355 
Tuen osuus: 85 % 
folieesioratoslon.tuM; 1 694 352 
m°\ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94.09.61.039 
1. Hankkeen nimi 
Uuden kaatopaikan rakentamisen loppuun saattaminen Patraksessa 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Patraksen kunta 
3.2 Osoite: Sisäasiainministeriö, Stadiou 27, 101 83 Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Länsi-Kreikka 
5. _______ 
Uuden kaatopaikan rakentamisen loppuun saattaminen 42 % 
Vanhan kaatopaikan kunnostus 100 % 
6. Tavoitteet 
Ympäristönsuojelu. Jätteiden valvomattoman hautaamisen ongelman 
ratkaiseminen. 
,mw 
7. TflWtn flftMflff1" 
Tydn luonne 
Paatyot Aloitus 
01.01.1995 Lopetus 
31.12.1997 
8. Taloudellinep ia sosiaalinen kii^flnni^hvötvaryio 
Toimintakulujen korvautuminen saaduilla tuloilla. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ympäristön ja väestön terveyden suojelu jätteiden valvomattoman 
hävittämisen aiheuttamilta haitoilta. Elämänlaadun huomattava parantuminen. 
10. KJIFrtflHlUPfc** ja tuki (ecuina) 
Kokonaisku^nfiukset: 2 576 000 
Tukikelpoiset fogtgnmftset (27.07.1994 jälkeen): 2 576 000 
Tuen osuus: 85 % 
^frjTfffrrnfrti™1 TOM- 2 180 600 
VM 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94/09/61/043 
!• Hflnlckfl>n ni*"i 
Jäteveden puhdismslaitoksen rakentamisen loppuun saattaminen Thessalonikin 
turistialueella 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Thessalonikin viemäröintijärjestö 
3.2 Osoite: Tsimiski 98 - 546 22 THESSALONKI 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: KESKI-MAKEDONIA 
5. Kuvaus 
Jäteveden puhdismslaitoksen rakentamisen loppuun saattaminen. 
Allasviemäröinti 21 % 
Tulovirtaus 46 % 
Erottelukammio 16 % 
Ensimmäisen vaiheen saostusallas 5 % 
Ilmastusallas 2 % 
Kokoojat, joilla säädellään virtausta toisen 
asteen saostukseen 74 % 
Toisen vaiheen saostusallas 9 % 
Desirifiointilaitteisto 29 % 
Lietteen uudelleenkierrätyksen 
pumppuasema 18 % 
Lietteen sakeutos 32 % 
Sakeutetun lietteen pumppuasema 18 % 
^2-
Lietteen mädättämö 29 % 
Kuivatus 25 % 
Siiviläpumppuyksikkö 10 % 
Hallintorakennus 5 % 
Työskentelytila, konetila 2 % 
Ala-asema, pari 73 % 
Käsittely ja siiviläputkisto 38 % 
Vedenhankinta ja kastelujärjestelmät 95 % 
Tien päällystys, maisemointi, aidoitos, 
sadeveden keruu 76 % 
Apulaitteet ja laboratorio 58 % 
Ulkovalot, valaistosjohdot 20 % 
Yleiset maatyöt, täyttömaa 13 % 
Valvontakeskus ja välineet 76 % 
Koekäyttö 100 % 
Toiminta 100 % 
Poistoputki 2 % 
Alueen istutukset 100 % 
Lisävarusteet 100 % 
6. Tavoitteet 
Yhdentoista kunnan kaupunkijätteen käsittely, alueen puhdistaminen ja Thessalonikin 
lahden suojelu. 
7. Töiden aikataulu 
I Työn luonne Aloitus Lopetus 
I Työt 1.1.1995 31.12.1996 
8. Taloudellinen ia sosiaaijnen kii^nnus-hvötvarvio 
Koko hankkeen työllistävä vaikutus: 
Hankkeen aikana: suoraan 8 henkeä 
välillisesti 2-3 henkeä 
Täytäntöönpanon aikana: suoraan 135 miestyövuotta 
välillisesti 45 miestyövuotta. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
¥13 
Ympäristönsuojelu ja kansanterveys. Thessalonikin lahden suojelu. Hankkeen on oltava 
ympäristöministeriön päätöksessä 13059/19.11.1992 määrättyjen ympäristöä koskevien 
edellytysten mukainen. 
10 ^»ittfflmntfKffrt to tffM f«*njnfli 
Kokonaiskustannukset: 2 743 000 
Tiikikelpoiset kustannukset (27.7.1994 Jälkeen) 2 743 000 
Tuen osuus: 85 % 
ftofieesioraMston tuki: 2 331 550 
*m 
Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o. 1164/94 mukaisesti 
Hanke n:o 94/09/61/046 
1* "flUF^frll HIHII 
Rhodoksen kaupungin jätevesipuhdistamo. 
2. ffrömvfrststa vastaava, ebn 
2.1. Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2. Osoite: Platia Syntagmatos, 10180 Ateena, Kreikka 
3. Hankin täytäntöönpanosta vastaava alin 
3.1. Nimi: DEYA RHODOS 
Osoite: Stadiou 27, Ateena, Kreikka - Sisäasiainministeriö 
4. Sijâfflîi 
4.1. Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2. Alue: Aigeianmeri - Dodekanissan "nomos" 
5. _______ 
Kaupungin jätevesipuhdistamon rakentaminen. Toteutettavat työt 1 päivän 
tammikuuta 1995 jälkeen ovat seuraavat: 
maansiirtotyöt 6 
sisäänmenokaivo 3 
biologinen asteikko 77 
maapohjan lopullinen laskeutuminen 74 
desinfiointi 75 
pumppauslaitos 13 
esikäsittely 57.12 
laskeutuminen/ilmastus 41.69 
poistotyöt 45.19 
lietteen käsittely 97 
veden poistaminen 98.36 
automatisointi 100 
tilojen kunnostaminen 100 
rakennus 98.03 
koulutus 100 
laitteet 46.35 
^ 
6. Tavoitteet 
Veden poistoverkon ja kaupungin jätevesipuhdistamon rakentaminen. 
7. Töiden aikataulu 
Aloitus Lopetus 
1 pnä tammikuuta 1995 31 pnä joulukuuta 1996 
Tflto"#Wn<?n jft yWPffaHfffî kn^nnn^hY^tYflnîO 
Yleishyödyllinen - kansanterveyden parantaminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Saastumisen vähentyminen. 
Hankkeen vaiheiden on täytettävä alueiden muutoksista ja julkisista töistä 15 
päivänä helmikuuta 1994 tehdyssä ympäristöministeriön päätöksessä N:o 68625 
määrätyt vaatimukset. 
10. ^"^nnnkggt ja tuki (tuhatta ecua! 
Kokonaiskustannukset: 7 770 000 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 6 604 500 
ty*6 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
___•_—•____—__—__•—__—___—_——___——_—_____——___•_——_____—_—_____——______•_________ 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94.09.61.047 
!• Hjykjfe^p nimj 
Zakynthoksen jätehuollon jäljestäminen 
2. rTifcnmikiwarta vastin* elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 
3. Hankkeen tfYttBtiKfqpMiO-ta •aflMYa elin 
3.1 Nimi: Zakynthoksen hallintoalueiden ja kuntien jätehuoltopalvelujen 
liitto 
3.2 Osoite: Sisäministeriö Stadiou 27, 101 83 Ateena 
4. safaiaä 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Joonian saaret 
5. ________ 
I_-päisemättöxnien kalvojen asettaminen 
Pengerrystyöt kalvon suojakerrosta varten 
Biokaasun poistoputkien ja lauhteen kokoojaputken käyttöön ottaminen 
Lauhteen tiivistämiseen liittyvän k___ivointij_ijestelmän käyttöön ottaminen 
Lauhdepumpun hankkiminen ja ascntaminen 
Siltavaa'an hankkiminen ja asenuuninen 
Kulkutien kunnostus 
Kulkutien asfaltointi 2 km:n pituudelta 
Jätteiden peittäminen 
Ympäristöön sukuttaminen 
Päällyksen tiivistäminen» täyttö ja istutukset 
Lauhteiden ja biokaasun hallintaan liittyvät työt 
Aikaisemniin jätteiden polttamiseen käytetyn jätteiterjpolttouunin entisen 
sijoituspaikan suunnittelu ja ympäristön suunnittelu 
20 miljoonaa drakhmaa maksavan säiliöauton hankkiminen 
Läpäisemättömyyden kokonaislaadun valvonta 
Q4V 
6. I___3it__ei 
Ympäristön, suojelu luvatonta jätteiden levittämistä vastaan Zakynthoksessa. 
7. Tvid.n ajfeatwrfu 
H__________B-_-___*-__—•——«aiwmKmamEa**aailKÊniaiÊ*Ê*m*W99mÊKmu*a*ammm^mUÊWmmam^^mama^mmm**mEZA 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.1.1995 31.12.1996 
8. Taloudellinen la wriaallnen hnstagnu>hvftY_n1o 
Tulojen ja tounintakustannusten välinen hyvitys 
Työpaikkojen luominen välittömästi täytäntöönpanovaiheen aikana: 22 
miestyövuotta 
Työpaikkojen luominen välittömästi toimintavaiheen aikana: 4 työpaikkaa 
Työpaikkojen luominen välillisesti: 
- täytäntöönpano vaihe: 6 
- toimintavaihe: 2 
9. Ympärlst<fr-j-^ustep arviointi 
Ympäristön suojelu ja kiinteistä jätteistä aiheutuvan saastumisen vähentäminen. 
Uudet huoltomenetclmät. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
KotoP^tasAaniittKsct: 1 060 000 
Tukikelpoiset tais_.TMuJcsct (27.7.1994 jälkeen): 1060 000 
]__a__£_-tti: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 901000 
SW 
Rahoitostoen myöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke N:o 94/09/61/048 
a-___-_-___-—-__-_-___k_--H-_L 
Igumemtsan kaupungin viemäröinti ja biologinen puhdistos 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Ministry of National Economy 
2.2. Osoite: Pl. Syntagmatos, 10180 Athens 
3. Hankki n toteuttamisesta vastaava elin 
3.1. Nimi: Ministry of the Interior / Municipality of Igoumenitsa 
3.2. Osoite: Stadiou 27, Athens 
4. SiiaMi 
4.1. Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2. Alue: EPIRUS 
5. Kuvaus 
1. Hanke 94/09/61/048: Igumemtsan kaupungin viemäröinti ja biologinen puhdistos 
- Viemäriputkiston rakentaminen: 
- gravitatiivinen: pituus 2150 metriä 
- poisto: pituus 2160 metriä 
Kaksi pumppausyksikköä, joiden teho on 2x25+50 kW 
Jäteveden puhdistamoja 27 000 asukkaan tarpeeksi 
Vedenalainen poistoputki (pituus: 225 metriä) 
Viemäriverkosto (toinen): 48 kilometriä 
Vuoden 1994 määrärahat käytetään viemäriverkoston ja ulkoisen viemäriputken rakentamisen 
aloittamiseen. 
m<\ 
6. Tavoitteet 
Jätevesien yhtenäinen hallinta. Viemäriverkoston ja jätenveden puhdistamon laajentaminen. 
7. Töiden aikataulu 
Töiden luokitus Aloitus Lopetus 
Päätyö 1 tarnmikuuta 1993 31 joulukuuta 1997 
8. Taloudellisten ja sosiaalisten kustannusten ja hyötyjen arviointi 
Yleinen merkitys; elämän laadun parantaminen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ympäristön suojelu jäteveden keräämisen avulla. Terveyden suojeleminen. Tämä on erityisen 
tärkeää, koska Igumenitsasta on kaavailto yhtä tärkeimmistä kauttakulkukaupungeista tultaessa 
Kreikkaan tai poistuttaessa sieltä. 
10. Kuftflnnukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 11 099 
Tukeen oikeutetut kustannukset ( :n jälkeen) 
Tuen määrä 
Koheesiorahaston tuki 9.43 
[Jos on kysymys tuottavista investoinneista: 
Kokonaiskustannukset 
Tukeen oikeutetut kustannukset ( :n jälkeen) 
Tuen laskemiseksi huomioon otettavat kustannukset (tulojen vähentämisen jälkeen) 
Tuen määrä 
Tukil 
hm 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n;o 94/09/61/049 
l. Hin____e_a___mi 
Skiathoksen jätevesien poistojäijestelmä 
2.1 Nimi: K___san__lousmi_isteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 
3.1 Nimi: DEYA Skiathou 
3.2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 
Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Magnisiasin nomos 
5. Kuusia 
Jätevesien poistoverkosto . 
Sadevesien poistoverkosto 
Valvontakaivot 
6. l_____t_fit 6 100 m 
2 850 m 
195 kappaletta 
Hankkeen, josu on käynnissä sen toinen vaihe, on yleisesti tarkoitus saada rakennettua 
Skiathoksen Icaupunkiin jäte- ja sadeveden sisäinen poistojärjestelmä. lisäksi 
tarkoituksena on rakentaa jätevesiveikkoon liittymiä, jotta tietyt kaupunginosat voidaan 
yhdistää jätevesien poistojäijestelmään. 
7. TWtll -"--*-""' 
tm—mmmmmmaawmWÊWÊWmÊm————••___________p______________w__-----_______|__P___^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
______ __——_——_——_ 1 —————i i ————— —» -—»—_•_«——«_• _____________i 
Päätyöt 1.1.1995. 31.12.1997 
____________«_—-----_-_—_—___P—H—~H^ 
vri 
g T-lniin»1Hn*n fr «-d--hn«n kii«t-nnn^hyftfvar-in 
Sosiaalinen hyöty kaupungin 22 000 hengen väestölle (elämänlaadun ja kansanterveyden 
paranmminen) Lisäksi hankeen tulee osaltaan edistämään biologisen puhdistamon 
asetettujen kriteereiden mukaista järkiperäistä toiinintaa, sillä sinne johdetaan tällä 
hetkellä erittäin saastunutta jätevettä. 
9. Ympftr_rtöY_-kytWffl arvjojnti 
Kyseisen hankkeen töiden ympäristövaikutukset ovat positiivisia, sillä ne edistävät 
osaltaan alueen vedenalaisten kaivojen saastottarnan pohjavesikerroksen puhdistumista 
sekä. alueen merellisen ympäristön suojelua. 
10. KiirtaniifinKt ia tuki (ecuina) 
2 354 000 
Koh-wiorahaffton tuki: 2000900 
ikCi 
Rahoitustuen niyöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n:o 94/09/61/049-1 
1. Wankkg»n nimi 
Jätevesien poistojärjestelmä Karditsassa Kreikassa. 
2. l-ak-muks-sta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kaiisantalousrriinisteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -10180 Ateena 
3. T¥.nkka*n täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: DEYA Kaidhsa 
3.2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Thessalia 
5. Kuvaus 
Jäteveden poistoverkko 62 000 m 
Sadeveden poistoverkko 22 000 m 
Jäteveden pumppuasema B! 1 
Pumppuaseman A! laajentaminen - ajanmukaistaminen 1 
Mekaanisten varusteiden hankinta 2 yksikköä 
Poistomenetelmää koskeva tutkimus 100 % 
Vx3 
6. Tavoitteet 
Kyseisen hankkeen toisessa vaiheessa pyritään saattamaan päätökseen (a) 
jäteveden poistoverkko ja (b) sadeveden poistoverkko sekä rakentamaan 
pumppuasemat ja miden xziekaaniset varusteet» jotta nykyisen biologisen 
puhdistamon toiminta olisi tehokasta jä tarkoiti__se_muk_ista. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus I 
Päätyöt 1.1.1995 ' 31.12.1997 1 
8. Taloudellinen la sosiaalinen kiistannus-hvatvarvio 
Kaupungin väestö lisääntyy erittäin nopeasti ja ennusteiden mukaan ennen 
vuotta 2000 asukasmäärä on 51 000, josta 46 000 on kaupungin vakituisia 
asukkaita. Hankkeella edistetään kansanterveyden paranemista sekä pitkällä 
aikavälillä alueen taloudellista kehittymistä sekä hajauttamista. 
9. Ymn_ristov_dkutusten arviointi 
Hankkeella pyritään saattamaan päätökseen erilliset jätevesien ja sadevesien 
poistojärjestelmät, jotta Mega- ja Pinios-joen saastuminen pysähtyisi. Tältä 
osin hanke olisi direktiivin 91/271/EY mukainen. Hankkeella pyritään myös 
poistamaan suuren väestönosan käyttämät piilokaivot; jotka saastuttavat 
pohjavesiä. 
10. 
MffP»?»^^nnillrset! 4 300 000 
Tuen osuus: 85% 
Kohccsiorahaitton tuki: 3 655 ooo 
*rY 
Rahoitustuen myöntämif päätöksen tärkeimpien kohtien julkaisemin 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ien I I 
n:o 94/09/61/054-1 
1. W»nkk*«i nimi 
Jätevesien poistojärjestelmä ja biologinen puhdistus Kozanissa 
2. Hakumnksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: K___s____lou_ministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 
a. HanKftffin -flvffintWnp anosta •artaaya elin 
3.1 Nimi: DEYA Kozani 
3.2 Osoite: Sisäministeriö - Stadion 27 Ateena 
4. suaioti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Makedonia 
5. Kuvaus 
Vesihuolto - Jätevesien poistnfarjffifg|ffl*j 
- Jäteveden poistoverkko 53 520 m 
- Vesihuoltoverkko 46 140 m 
- Keslcuspoistoviemäri 18 000 m 
- Vedenkeruiiallas 2 500 m5 
- Pumppuyksiköt 2 yksikköä 
- Kaukovalvonta-
Veden johtamiseen käytetyn purnprjuaseman 
viestintäjärjestelmä 1 yksikkö 
^sf 
Biologinen, p_h_ifl_m,Q 
- Veden sisääntulo 
- Vesivoimala 
- Hallintorakennus 
- Fosforinpoisto 
- Sisäiset viemärit 
- Kaivot 
- Autom. jälkiasema 
- Ilmastus - typen poisto 
- Pemsrakennetyöt ja -laitteisto 1 yksikkö 
1 yksikkö 
1 yksikkö 
1 yksikkö 
1 yksikkö 
1 yksikkö 
- JäUrisaostus 
- Alueen kunnostus 
- Lietteen uudeUeenkierrätyksen ja poiston pumppuasemat 
- Lietteen tuvistäminen - kuivaus 
- Desinfiointi 
- Koekäyttö 24 kk 
6. Tsï_it_e__ 
Tämän vaiheen tavoitteena on Kozanin kaupungin vesihuoltoverkon ja 
jäteveden poistoverkon valmistuminen sekä biologisen puhdistamon 
rakentaminen. 
7. Ttttöffl ajkataul. 
Työn luonne Aloitus Lopetus I 
Päätyöt 1. tarnjnikuuta 1995 , 31. joulukuuta 1997 
8. Taloudellinen ia soriaalfnen knsfannus-hvötvarvk) 
•Kozani on IJinsi-Makedonian suuralueen keskus. Kaupungin syaôntialueella on 
runsaasti îuskohMesiintymia, minkä vuoksi alueen taloudellinen kehitys on 
ollut erittäin nopeata. Hankkeen tarkoituksena on parantaa asukkaiden 
elämänlaatua sekä perusrakenteita, jotta hajautus olisi tulevaisuudessa 
mahdollista. 
tf-r^ 
9. YmpärtrtflYa-Kutttrtffl arrtolntl 
Hanke olisi direktiivin 9./271/EY mukaineh, sillä kaupunkiviemärit 
tyhjentyivät Polyfitoujärveen ja Aliakmonajokeen. Hankkeen tulee täyttää 31 
päivänä tammikuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden 
ministeriön asetuksessa N:o 66630 määrätyt edellytykset. 
10. Kustannukset ta ftikl fwuina) 
^WN8^^ 13 890 000 
Tufinosuuj: 85% 
KoheçgJOPteStoft t__j: 11 806 500 
afff 
Rahoitustuen nryöntän__pä_ttöksen tärkeimpien kohtien juikaiseninen 
I-oheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 nutaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o ^09/61/055-3 
1. Hankkeen nimi 
Yiannitsän jätevesien poistojärjestelmä ja puhdistamo 
2. HatemuJgesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousrninisteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntogmatos -10180 Ateena 
X Hankkeen •äyröntftftnpannsta vastaava riin 
3.1 Nimi: DEYA YIANNITSON 
3.2 Osoite: Sisäasiainniinisteriö - Stadiou 27 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Makedonia 
5. __jy__fi 
1. Pituudeltaan 880 metrin keskusputken rakentaminen. 
2. Pituudeltaan 2 100 metrin jäteveden poistosäiliön (tulvien ehkäisy) rakentarninen. 
3. Kapasiteetiltaan 35 000 ihmistä palvelevan biologisen puhdistamon rakentarninen. 
Puhdistamo koostuu seuraavista: 
3.1 Esikäsittelylaitteisto 
3.2 Biologisen käsittelyn laitteisto 
3.3 Desinfiointilaitteisto 
3.4 Lietteenkäsittelylaitteisto 
3.5 Hallintorakennus 
3.6 Sähköenergiarakennus 
3.7 Nfuut työt 
3.8 Mittaus- ja valvontajärjestelmät, automatisaatio 
3.9 Toiminta 12 kuukauden ajalta. 
6.1____tt__t 
Hankkeen tarkoituksena on jäteveden poistoverkoston i_kentaminen sekä 
jätevedenpuhdistamon saartaminen toimintakuntoon 5 kohdassa kuvatulla tavalla 
Poistojärjestelmä jaetaan kahtia siten, että sadevedet ohjautuvat (tulvien ehkäisy) ja 
lasketaan Louviasjokeen, kun taas jätevedet ohjautuvat keskusviernärin kautta 
jätevedenpuhdistamoon. 
7. ________a_a_-iihi 
Työn luonne Aloitus l^rjetus 
Päätyöt 1.1.1995 31.12.1998 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen l_«(ajmug-hyötyaivio 
Tämän hankkeen tuoma julkinen hyöty, sekä keskipitkällä aikavälillä 25 000 Yiannitsén 
kaupungin vakituisen asukkaan elämänlaadun parantuessa että pitkällä aikavälillä talouden 
kehittyessä ja hajauttamisessa, on erittäin tärkeää. 
9. Ymrtiristövajtaiftpfcn arviointi 
Hankkeen tarkoituksena on luoda paremmat edellytykset jätevesien keräämiselle, 
käsittelylle ja poistamiselle saastumisen tehokkaasti ehkäisemiseksi. Hanke olisi yhteisön 
direktiivin 271/91 mukainen, sillä käsittelyn läpikäyneet jätevedet johdetaan Yannitsan 
altaaseen, josta ne lasketaan Loudiasjokeen. 
Hankkeen tulee täyttää 14. marraskuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja 
julkisten töiden ministeriön asetuksessa määrätyt edellytykset. 
10. r_js-uinuteet ja tuki (ecuina) 
KokonaislftlStanriuto 3.703.000 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 3.147.550 
VJ*) 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien jullcaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n:o 94/09/61/064 
1. ffa^^y1 fllfwl 
Kreikassa sijaitsevan Livadian vesihuolto ja jätevesien poistojäijestelmä 
1 Hakttn«k«i?ffta ^«frara filin 
2.1 Nimi: Kansaxttalousm__isteriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos -10180 Ateena 
3. ffankKfoi t_Yt_ntvvnp-po6ta vastaava elin 
3.1 Nimi: DEYA Livadia 
3.2 Osoite: Sisäasianministeriö - Stadien 27 - Ateena 
4. stains! 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2,Alue: Sterea EUada 
5. Kuvaus 
i. Vç-ita-ote 
a) viemärit 21 000 m 
b) altaat 640 m3 1 osa 
c) Chilian alueen pumppuaseman uudelleenrakentaminen 
ja uudena&aistaminen 1 osa 
d) Odlian pumppuaseman porakaivot 1 osa 
2. Jätevesien poiflQi-lie.teLmft 
a) jätevesiviemärit 45 000 m 
b) liittymät 2 000 osaa 
c) sadevesiviemärit 15 000 m 
d) järjestelyt vastaanottavassa joessa 450 m 
6. lavoittttl 
Tämän hankkeen tarkoituksena on kaupungin vesihuoltoverkoston ja jätevesien 
poistojärjestelmän valmiiksi saattaminen sekä sadvesien johtamisen joen tätä varten 
kunnostettuun osaan, jotta vältetään tulvat kaupungissa ja sen suuraluella. 
7. Töiden fljjf?fr-»i" 
••••••_-_----_______________BI____H____----_^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Päätyöt 1.1.1993 31.12.1999 
8. Taloudellinen la sosiaalinen knstannns-hvörvarvio 
Sosiaalinen hyöty -19 000 Livadian vakituisen asukkaan elämänlaadun parantuminen ja 
mahdollisuus kehittää pidemmälle hallinnollisia ja matkailuun liittyviä perusrakenteita, 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeen tarkoituksena on vesijohtoverkoston ja sadevesien sekä jätevesien 
poistojärjestelmän hyödyntäminen, minkä seurauksena alueen juomaveden laatu paranee 
sekä Livadian asukkaiden elämänlaatu kohenee. Ajanjaksona 1981 - 1991 kaupungin 
väestömäärä kasvaa 6,3 prosentilla, koska Livadia on alueen hallinnon, maatalouden ja 
kaupan keskus ja turistien matkallaan turistikohteisiin kuten Delfiin käyttämä 
läpuoilkupaikka. 
111 Kqfrflnniilfm i? tuKi fmlna) 
Kokonai-cust-mniksct: 
________*_w_>* 
Kohccsioraliaston tuki; 9400 000 
85 % 
7990 000 
Ui 
Rahoitustuen myöntän_kp_ätösten tärkeimpien kohtien Julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n: 94/09/61/066 
1. ff anhKnn nimi 
Tyrnavosin viemäriverkko Ja sadeveden keräilyverkko Kreikassa. 
2. HffkgmilkMfflta vastaava elin 
2.1. Nimi: Valtiovarainministeriö 
2.2. Osoite: Platia Syntagmatos -10180 Ateena 
3.1 Nimi: DEYA Tyrnavou 
3.2 Osoite: Sisäministeriö - Stadiou 27, Ateena 
4. Sjiainä 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Thessalia 
5. ________ 
Jätevesien viemäriverkko 
31 500 
Sadeveden viemäriverkko 
10 000 
Valvontakaivoja 
Liittymiä 
Kahden pumppuaseman rakenne 
Punmpuasemien sähkömekaaninen laitteisto 
Sulkulaitteisto 
6. Igvo_____ 900 yksikköä 
2 340 yksikköä 
2 yksikköä 
2 yksikköä 
1 yksikkö 
Hankkeen tämän vaiheen tavoitteena on rakentaa koko Tyrnavosin kaupungin tarpeet 
tyydyttävä jäte- ja sadeveden viemäriverkko. 
7. Töiden alkataiilu 
Hi^ . 
Työn luonne Aloitus Lopetas 
Päätyöt l. tanunitaiuta 1995 31. joulukuuta 1998 
8. Taloudellinen la soriaallnen kusfanniM-hvötvarvio 
Sosiaalinen hyöty on melko huomattava, koska hankkeen avulla varmistetaan alueen 12 
000 asukkaan dämänlaadun ja kansanterveyden parantaminen, mutta sillä edistetään myös 
perusrakenteiden tasapainoista ketattämistä ja pitkällä tähtäimellä myös taloudellista 
kehitystä ja hajauttamista. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Tyrnavosin kaupungilla ei ole tähän mennessä ollut jäte- ja sadeveden 
viemärijärjestelmää. Viemäreinä toimivat syrjäiset kaivot, jotka ovat saastuttaneet 
pohjavesikerrosta. Lisäksi saastuminen uhkaa yhä vakavammin kaupungin keskustaa, 
joka on melko tiheään asutm. Koska kaupunki lisäksi sijaitsee tasaisella alueella, 
sadeveden viemäröinti on vaikeaa, minkä vuoksi kaupunki on jäänyt kaksi kertaa tulvan 
alle, vuosina 1935 ja 1972. Tähän hankkeeseen kuuluvat työt edistävät osaltaan näiden 
ongelmien ratkaisua. 
10. g"Mr"llll"c* fft tMteg f-*----» 
KoKoTMiffKustannulfflct 
Tuenpsuu. 
Kohcesioratoion p_tt 6 785 000 
85 % 
5 767 250 
«TÉ3 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kestien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.09.61.003 
1. _________L__mi 
Khanian vesihuolto 
2. H-kcn-t-ksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 ATEENA 
3. Hanld-een tflytfintfiftnpanngta vastaava din 
3.1 Nimi: Khanian vesihuollon ja puhdistuksen kunnallisyritys 
3.2 Osoite: AV. de Kydonias, Khania 73100 
4. Sjj-inti 
4.1 Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2 Alue: KREETA 
5. _______ 
A, TOTEAMUKSET 
1. Pienikokoisiin säiliöihin liittyvät mtkimukset 
2. Olemassa oleviin laitoksiin liittyviä muutoksia koskevat tutkimukset ja 
tarjouspyyntöasiakirjat (pumppuasemat, säiliöt ja verkostot (suuret rakenteet + 
sal-cörnekaaninen laitteisto) verkon automatisoinnin, laajennusten ja paremman valvonnan 
mahdollistamiseksi 
3. Verkon laajennusta ja putkien korvaamista koskevat tuddmukset ja 
tarjouspyyntöasiakirjat 
4. Laitosten valvomoita koskevat tutkimukset ja tarjouspyyntöasiakirjat. 
B. TYÖT 
<#>? 
- Vesijohtoverkoston uudenaikaistamiseen ja järkiperäiseen hallintaan tähtäävät välineet 
(virtausmittarit, kloorijaamien mittaamisen käytettävät laadullisten parametrien mittarit, 
painemittari, paineenmittausvälineet,...) 
- D.E.Y.ACH:n osuus tietokoneissa ja ohjelmistoissa (verkot, AUTO CAD, project, 
Coreldrawjne.) 
- Jakelujärjestelmän automatisointi SCADA-järjestelmän asennuksella (keskusasema, 
paikallisasemat, yhteydet, automatisointivälineet, olemassa olevien perusrakenteiden 
muutokset, lisämateriaali, pumppuasemien ja säiliöiden laitteisto, autorr^isoirnattoman 
laitteiston korvaaminen), sähkömekaanisten laitteiden parantaminen, valvomoiden 
rakentaminen keskusaseman käyttöön ottamiseksi 
Pituudeltaan 14 000 metrin olemassa olevan verkon korvaaminen tai uudistaminen 
Venttiilien ja kokoojakaivojen asentaminen tai uudistaminen verkon toiminnan 
parantamiseksi. 
Pituudeltaan 10 000 metrin pääverkon asentaminen 
Pituudeltaan 32 000 metrin sivuverkon asentarninen 
Kahden tilavuudeltaan 6 500 m3 säiliön rakentarninen lisälaitteineen (venttiilit, putket, 
klooraus, klooraus- ja valvontalaitteisto) 
Tilavuudeltaan 2 000 m3 säiliön rakentarninen lisälaitteineen 
Tilavuudeltaan 1 000 m3 säiliön l^entarninen lisälaitteineen 
1 000 m3 tilavuuden lisääminen yhteen säiliöön 
Ayan pumppuaseman ja Vanten säiliöt yhdistävän 8 000 metrin putki lisälaitteineen ja 
muutoksineen (venttiilit, kokoojakaivot jne.) niiden yhdistämiseksi olemassa olevaan 
verkostoon 
Toisesta järjestelmästä saadun veden mekaaninen suodatus. 
6.I_Q_____t 
Tämän hankkeen tarkoituksena on olla taloudellinen ja hallinnoida vesivaroja 
järkiperäisesti liittyen juomaveden laadun ominaispiirteiden parantamiseen. 
Päätavoitteena on juomaveteen liittyvän määrällisen ja laadullisen ongelman sekä jakeluun 
liittyvän ongelman ratkaisu. 
Khanian vesihuollon ja puhdistuksen kunnallisyrityksen tietojen mukaan kaupunki kärsii 
lomakuukausien aikana 30 % alijäämästä, joka kasvaa yhä. 
tktr 
7 Tftiften aikatauli1 
Työn luonne Aloitus opetus 
Tutkimukset 1.1.1996 31.12.1996 
Päätyöt 1.1.1996 31.12.1999 
K Taloudellinen ja sosiaalinen kustannns-hyörvaivio 
Tutkimuksen aikana luodut työpaikat: 
suoraan 18 
välillisesti 80 
Täytäntöönpanon aikana luodut työpaikat: 
suoraan 2 
välillisesti 10. 
Vesijohtoihin liittyvät investoinnit takaavat riittävän vedenjakelun Khanian kaupungin 
väestölle ja riittävät palvelut matkailun vedentarpeisiin. Kaudelle 1999 - 2014 arvioidut 
vesivarasäästöt ovat 13 414 992 m3 juomavettä. 
9. Ymnäristnvaikiitusten arviointi 
Vesijohtoverkon vahvistaminen ja vuotojen pysyvä valvonta johtavat kaudella 1999 -
2015 13 414 992 m3:n vesivarasäästöihin. 
Tältä kannalta ehdotettu hanke on Euroopan unionin vesivarojen säästämisen ja 
järkiperäisen hallinnan tavoitteiden mukainen. 
Kyseinen hanke säästää myös osaltaan vesivaroja Khanian alueella, joka on kohdannut 
myös sateiden vähenemiseen liittyviä vakavia ongelmia 
Veden laatu tulee parantumaan. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaisloistannukset 5 524 000 
Tukikelpoiset kustannukset n.3.1995 jälkeeni 5 524 000 
Tuen osuus 85 % 
Koheesiorahaston tuki 4 695 400 
MM~ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95.09.61.11-10 
l. ffankton nimi 
Ag. Dimitrios -pato - rakenteiden sähkömekaaniset laitteet 
Evinos-Mornos-tunneli - sähkömekaaniset laitteet 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 ATEENA 
3. Hankkien täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Julkisten töiden ministeriö 
3.2 Osoite: Amaliados 17 115 23 ATEENA 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Länsi-Kreikka 
5. Kuvaus 
Laitteet, jotka asennetaan Ag. Dimitrios -padon alatason poistoaukolle, 
erityisesti: 
a) laitteet alatason poistoaukon tunnelia varten 
h) laitteet alatason poistoaukon sulkuportin kammiota varten 
c) laitteet 1 m3/s juoksutusta varten 
d) laitteet padon valvontarakennusta varten 
e) tulevaisuudessa pieni vesivoimala « 
6. Tavoitteet 
Tämä hanke mahdollistaa Ag. Dimitrios -padon sekä Evmos-Momos-tunnelin 
toiminnan. 
m 
7. Töiden aikataulu 
_______________________________________________________________________________ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Tutkimukset marraskuu 1995 huhtikuu 1996 
Päätyöt kesäkuu 1996 lokakuu 1997 
Toiminta marraskuu 1997 tai joulukuu 1997 
S. Taloudellinen fo «osi^ncn kngtannns-hvotvarvio 
Kustannus-hyötysuhde on 1. 
Hankkeen luomat työpaikat: suoraan täytäntöönpanovaiheessa: 40/vuosi 
välillisesti täytäntöönpanovaiheessa: 10/vuosi 
suoraan toimintavaiheessa: 15 
välillisesti toimintavaiheessa: 12 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina) 
Knkn^islni^nnuk-set: 9 300 000 
TuMwiset JmstanmiKsef (264Q.19?? jafteen) 9300000 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 7 905 000 
11. ErityisedeUytykset 
Kokonaiskustannuksia voidaan muuttaa ainoastaan neuvoa-antavan ja 
koordinointikomitean käsityksen mukaan tai myönnetyn sopimuksen perusteella. 
Sähkömekaanisia laitteita koskeva sopimus lähetetään koheesiorahastolle. 
*b«l 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
nro 95/09/61/043 
1. __U_____IJ____ 
Thessalonikin turistialueen puhdistaminen, toinen vaihe 
2. Haken-Asesta vastaava elin 
2.1 Nimi: YPETHO 
2.2 Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 ATEENA 
3. rfankteen ttyffint^npanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: THESSAIX)NIK1N PUHDISTOSJÄRJESTÖ 
3.2 Osoite: Tsimiski 98 - 546 22 THESSALONIKI 
4.__j_i__i 
4.1 Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2 Alue: Keski-Makedonia 
5. __uy____ 
28 000 metrin viemäreiden ja 6 pumppuaseman rakentarninen Thessalonikin 
turistialueelle. 
**• ____B______U__-___-t 
Puhdistus- ja biologisen käsittelyn töiden täydentäminen Thessalonikin turistialueella 
kokonaistoimivuuden takaamiseksi 
- alueen puhdistaminen 
- Thessalonikin lahden kohentaminen 
- matkailun tehostaminen 
- viljelyn ja kalastuksen tehostaminen. 
<ffc 
7. Töiden aikataulu 
___________________—_________=____—__________________ 
Työn luonne Aloitus Lonetus 
Päätyöt 1.1.1996 31.12.1998 
_________=B=mSSS___—=-___-——__BSS=______!S____________________________________________•• 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio 
Vaikutus työllisyyteen: rakennusvaiheessa: luodaan 150 suoraa ja 20 välillistä 
työpaikkaa 
toimintavaiheessa: luodaan 4 suoraa ja 500 välillistä 
työpaikkaa. 
Sisäisen karinattavuuden aste: 5,2%, kulujen/hyödyn suhde: 1,046. 
9. Ynyäri-tövaikiiMPtfn arviointi 
- Alueen puhdistaminen 
- Thessalonikin lahden kohentaminen 
- Yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271 ja 
pintavesien laadusta annetun direktiivin 75/440 kanssa. Hankkeen rakentamisvaiheen 
aikana on noudatettava ympänstöministeriön päätöksen 13059/19.11.1992 
yrnpäristörajoituksia. 
10. Kustannukset ja tnld (ecuina) 
Kokonaiskustannukset 8 696 000 
Tukikelpoiset kustannukset (1.9.1995 jälkeen) 8 696 000 
Tuen osuus 85 % 
Kohmiorahaston tuki 7 391 600 
VH 
KRËJXKKA 
T T X W\TMT7 IiXXlvCiNNË 
Uïl-
Rahoitustuen myöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseniinen koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
I. HANKE IN:o 93/09/65/001 
94/09/65/021,025,026 
Lentoliikenteen nykyaikaistaminen. 
TAVOITTEET JA KUVAUS: 
n ) Kahden tutkayksikön hankinta ja asentaminen Thessalonikin ja Rodoksen 
kansainvälisille lentokentille. 
Kahden tutkayksikön hankinta ja asentaminen Iraklionin ja Korfun 
kansainvälisille lentokentille. 
Kolmen pitkän kantaman tutkan (SSR) hankinta ja asentaminen. 
n i eruoliikenteeseen liittyvien tietojen keräämiseen, käsittelyyn ja 
jakamiseen tarkoitetun järjestelmän aikaansaaminen. 
JÄSENVALTIO: Kreikka 
HANKKEEN TOTEUTTAMISESTA VASTAAVA ELIN: 
'..i'keiirieministerio - siviili-ilmailuliikenne 
> SUA IN H: Attiki, Kreeta, Thessaloniki, Rodos, Korfu 
«v* ESTOIN riKLSlANNDKSET: 
-< ^...»naiskustannukset: 38 387 550 
äkeen oikeutetut kustannukset: 32 387 550 
•"JIDEN -*.lk* I Al.i LU: -Aloitus: 1.7.1994 
- Lopetus: 31.12.1998 
i f N N E-1TV Tli Kl: (85 prosenttia) 
•t HEI .LISTEN JA SOSIAALISTEN HYÖTYJEN ARVIOINTI: 
•f : -H uv lavissa oleva 
tili 
<3 m KANNATTAVUUS: 
Taloudellinen kannattavuus: Hanke on EUROCONTROLin vahvistamien 
vaatimusten mukainen. 
*></ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 93.09.65.004 
1. Hankkeen nimi 
"IGOUMENITSAN UUSI SATAMA" 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: YPECHODE 
3.2 Osoite: Char. Trikoupo 182, Ateena 
~« £2^J£B___9_I 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Ipiros 
5. ________ 
Igoumenitsan suunniteltujen rakennustöiden tarkoituksena on tarjota 
nykyaikainen satama, joka kykenee palvelemaan maan luoteisväylää käyttäviä 
matkustajia ja aluksia vuoteen 2020 asti. Uutta satamaa käytetään 
ulkomaanliikenteeseen. 
Työ sisältää seuraavat osa-alueet: 
a) Rakennetaan noin 760 m:n pituinen satamalaituri ajoneuvoja 
kuljettavien alusten laituriin kiinnittymistä varten. 
Satamalaituri rakennetaan nykyisestä satamasta etelään. Uusi ja vanha satama 
sijaitsevat noin 300 m: n päässä toisistaan. Rakennetaan viisi aluetta, jotka 
voivat palvella aluksia samanaikaisesti. Kukin kolmesta ensimmäisestä alueesta 
palvelee yhtä alusta. Seuraavat kaksi aluetta palvelevat kahdesta neljään alusta 
niiden koon mukaan. Kaikki alueet voivat palvella yhtä aikaa enintään 
seitsemää alusta. 
Ml* 
Kiinnitrymislaituri rakennetaan solukkoisista nostoponttoneista. Alueen 
maakerrosten pehmeyden vuoksi laitetaan ponttonien perustusta varten 
halkaisijaltaan 600:n puristettuja sepelipaaluja eri ristikkoihin ja tehdään 
keinotekoinen maankuivatuskanava painumisen nopeuttamiseksi. 
Uusien rakennustöiden eteläpuolelle on varattu tila tulevia junalauttarakennelmia 
varten. 
b) Luodaan uusi maa-alue satamalaiturin taakse. Alue on kokonaisuudessaan 20,5 
hehtaaria, josta 13 hehtaaria kuuluu satama-alueeseen (valvottu ja aidattu alue), 
ja sen ulkopuolelle jäävät 7,5 hehtaaria varataan ajoneuvojen pysäköintiin ja 
teitä varten. 
Tarvitaan seuraavat infrastraktuureihin liittyvät työt: 
vierriärijärjestelmä ja yhteys olemassa oleviin viemäritienimpuihin 
veden- ja sähkönjakelu, puhelinlinjat jne. alusten kiinnittymislaitureille ja 
kaikkiin maalla sijaitseviin rakennuksiin 
sisäiset tiet; alueet, jotka palvelevat monia tarkoituksia maanpuoleisella 
satama-alueella; sataman sisääntuloväylät 
sähkövalaistus ja palonsammutus. 
c) Rakennetaan sataman toimintaa varten tarvittava rakennus, toisin sanoen 
rakennukset matkustajien palvelemista varten, katetut tarkastusalueet, toimistot ja 
pienet sivu/varastoalueet satama-alueen pääsisäänkäyntien yhteyteen. 
Matkustajien palvelemiseen tarkoitetun päärakennuksen ala on 4 000 m2, ja sataman 
kahden portin luona sijaitsevien katettujen tarkastusalueiden ala on 5 000 m2. 
d) Hankkeen ensimmäinen vaihe sisältää 100 metrin pituisen ja 12 metrin levyisen 
satamalaiturin rakentamisen. 
e) Hankkeen toinen vaihe sisältää kaikki a, b ja c kohdassa tarkoitetut työt, lukuun 
ottamatta d kohdassa tarkoitettuja töitä. 
6. Tavoitteet 
Kreikan ja EU:n välisen, Italian kautta tapahtuvan meriliikenteen ja yhdistetyn 
liikenteen kehuttaminen 
Tämä hanke liittyy "VIA EGNATLAn rakentamiseen", joka tulee 
muodostamaan maan itä-lä__i-kulkuyhteyden. 
H%i 
•_-_---______---__Bt_-----__a__l-____t 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt Tammikuu 1993 Lokakuu 1995 
Maanosto Tammikuu 1993 Joulukuu 1996 
Päätyöt Tammikuu 1993 Joulukuu 1999 
Toiminnallinen vaihe osittain joulukuusta 1998 
alkaen 
8. Taloudellinen jfl «-vHpalin^ k^pnnn^hvtttvarvin 
Sisäinen kannattavuuden aste on 3,66 %. Sosiaalis-taloudellinen tuottoaste on 
21,5 %. 
9. Ympftrist^yaikutu^ep anlpfatf 
Hankkeella on ympäristövaikutuksia. Ministeriön päätöksessä N:o 
66586/5.11.1993 vahvistetut ympäristöä koskevat edellytykset muodostavat 
osan hankkeen tavoitteista. 
10. Kiistanmikwt ia tuki (ecuina) 
Kn|fOi-ti„taM-ifinnhet? 
Tukikelpoiset knstannn-set M. 1.1003 jällreeirt 
(6.7.1995 jälkeen) 
YHTEENSÄ 
Tuen Mtemfoesga, hwmiQQn 9t?tut Jrosfännyfrset 
(tulojen vtotëmisen jfillfeen): 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 52 110 000 
3 682 000 
48 428 000 
52 110 000 
41 688 000 
35 434 800 
tfl* 
Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julludseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke N:o 93.09.65.009 ja 94.09.65.009 
1, Hankkeen nimi 
KAKSIRAITEISEN RAUTATIELINJAN RAKENTAMINEN EVAGELISMOSIN JA 
LEPTOKARYAN VÄLISELLE RATAOSUUDELLE 
2. Hakemuksesta vastaava toimielin 
2.1 Nimi: Ministry of National Economy 
2.2 Osoite: Syntagma squ., Ateena 
3t Hankkeen tflytantöttnpanpsta vastuussa oleva toimielin 
3.1 Nimi: OSE 
3.2 Osoite: Karolou 1-3, Ateena 
4, Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2 Alue: LARISA-PIERIA 
5. Kuvaus 
1.Uuden kaksiraiteisen nopeakulkuisten junien rautatielinjan rakentaminen 
rataosuudelle EVAGELISMOS - N.PORON, pituudeltaan noin 24 km. 
Aloituskohta on km 375, lähellä Evagelismosin pysäkin paikkaa olemassa olevalla linjalla. 
Uusi linja kulkee olemassa olevan linjan länsipuolella ylittäen uuden Ateena-Thessaloniki-
valtatien (300 metrin silta) ja Piniosjoen (250 metrin silta) ja seuraa Tempilaakson 
pohjoispuolta olemassa olevan rautatielinjan yläpuoleUa ja yhtyy olemassa olevaan linjaan 
Rapsanin asemalla (km 387). 
Tätä yhteensä 12,1 km pitkää osuutta koskeva työaikataulu sisältää maanrakennustöiden lisäksi 
vähäisiä teknisiä yksityiskohtia ja (edellä mainitut) kaksi suurta siltaa (valtatien ja Piniosin 
ylittävät sillat), 4 km pitkän Tempin tunnelin, neljä pienempää tunnelia (jotka rakennetaan 
louhimalla ja kattamalla) yhteensä 1 km, neljä yli 20 m pitkää rautatiesiltaa ja kaksi 
ylikulkuväylää. Paikallisteiden korjaustyöt on myös luettu mukaan. 
im 
! ätä i tao.suutta koskevat suunnittelun yksityiskohdat: kaarevuussäde on vähintään 4000 m 
ia kaltevuuskulma enintään 1,4 prosenttia. 
Uusi linja kulkee Rapsanin asemalta (km 387) km 399:ään tasaisella maalla ja maanrakennus­
töiden tarve on vähäinen. Näiden töiden ja vähäisten teknisten yksityiskohtien lisäksi aikataulu 
sisältää Kaksi yli 20 m pitkää rautatiesiltaa, neljä ylikulkuväylää paikallisteille sekä 
paikallisteiden korjaustöitä. On syytä huomata, että osuutta km 387 - km 393 koskevat 
-autatielinjojen perusrakennetyöt on jo toteutettu vuosien 1989 - 1993 tukikehyksestä. 
Suunnittelun yksityiskohdat tälle km 387:n km 399:n väliselle osuudelle: vaakatasoinen 
kaarevuussäde on vähintään 3000 m ja kaltevuuskulma enintään 1,4 prosenttia. 
Hankkeeseen sisältyy myös kaltevuuksista, erillisistä risteyksistä ja tieverkon jälleenrakenta-
nisest* sekä tarpeellisista pakkolunastuksista tehtävät mtkimukset. 
,. Iiuden kaksiraiteisen nopeakulkuisten junien rautatielinjan rakentaminen 
rataosuudelle Nea Poron-Leptokaria, pituudeltaan noin 11 km. 
Y v H/nuadi< olemassa olevan rautatielinjan km 399:stä, johon tätä edeltävät kaksiraiteisen 
insai- ^Remiustyöi päättyvät. 
Uusi "UJ.H kulkee tiheään rakennettujen ja asutettujen Platamonasin ja Ag. Pantelemonasin 
• «lueidm läpi 4,5 km pitkässä tunnelissa (km 0+900:sta km 5+400:aan). 
\ miiiM M Kt;ia se iculkee tasaisella maaperällä olemassa olevalle Leptokarian asemalle, johon 
tr,.-Mn- päättyy <km 11+350). Uusi tunnelin päästä alkava, rautatielinjan kanssa 
•',.1-IM •Iinamen tie rakennetaan lähes rataosuuden koko matkalta (yhteensä 9 km) tieverkon 
«••*nausce^ vnteydessä. 
.aikatauluun sisältyy myös seitsemän yiikulkuväylän rakentaminen rataa risteäviä teitä varten 
ana rakennetaan yhteensä 5,5 km) alueen yhteyksien säilyttämiseksi merenrantaan, sillä 
«.y.scosä »n erittäin suosittu matkailukohde. 
Kok< rataosuudella rakennetaan seitsemän tieliikennesiltaa ja kuusi rautatiesiltaa sekä uusi 
Platamonasin asema rataosuuden aloituskohtaan. 
Hanke käsittää myös kaikki tarpeelliset mtkimukset ja pakkolunastusten loppuunviemisen. 
3 Bnsmimäinen vaihe kattaa kaikki 16 päivänä joulukuuta 1993 tehdyssä ministeriön 
päätöksessä N:o C(°3)3980/2 tarkoitetut työt, jotka ovat: 
! • 1 utKiniukset 
RATAOSUUS KM 399 - KM 410 (PLATAMONASIN ALUE) 
* MIHÎ mksia vhteensä 250 000 ecun arvosta. 
m 
2. Perusrakenteet 
RATAOSUUS KM 375 - KM 381,4 
Maanrakennus- ja rakennetöitä yhteensä 1 650 000 ecun arvosta. 
RATAOSUUS KM 381,4 - KM 387 (TEMPIN ALUE) 
Maanrakennus- ja rakennetöitä yhteensä 7 000 000 ecun arvosta. 
4. Toinen vaihe kattaa kaikki a ja h kohdassa esitetyt työt c kohdassa esitettyjä poikkeuksia 
lukuun ottamatta. 
6. Tavoitteet 
ATEENAN JA THESSALONIKIN välisen rautatielinjan uudenaikaistaminen 
ja matkaan kuluvan ajan vähentäminen 2-3 tunnilla. 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 1993 1996 
Maan osto 1994 1997 
Päätyöt 1996 1999 
Toiminnallinen vaihe 2000 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Hanke on kannattava. Sisäisen kannattavuuden aste = 7,5 prosenttia. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeella ei ole merkittäviä ympäristövaikutuksia. Ministeriön päätöksellä 
N:o 91336/19/11/1993 asetetut ympäristöä koskevat ehdot kuuluvat hankkeen tavoitteisiin. 
10. Kustannukset ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskulut 251 400 000 
Tukikelpoiset kustannukset (1.1.1993 jälkeen) 11 400 000 
(13.7.1994 jälkeen) 240 000 000 
YHTEENSÄ 251 400 000 
Tuen osuus 85 % 
Koheesiorahaston tuki 213 690 000 
t{W 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
1. Hanke N:o: 93/09/65/032 
94/09/65/032 
Inddionin sataman IV+V terminaalin töiden loppuunsaattaminen 
Luonne ja lyhyt kuvaus: 
Iraklionin sataman IV+V terminaalin töiden loppuunsaattaminen. 
Seuraavat työt on suunniteltu: 
I Selvitykset 
II Satamatvöt 
a) 130 metriä pitkän laiturin päällysrakenne 
b) uudet pituudeltaan 720 metrin ja syvyydeltään -15 metrin mittaiset laiturit terminaalin 
ympärillä 
c) terminaalin maalla täyttäminen 87 000 m2 
d) sataman tiettyjen sisäosien ruoppaus 
Edellä mainitut työt vastaavat määrällisesti noin 990 000 m3 kaivauksia, kaikkiaan 589 000 
m3 täyttömaata, 96 000 m3 erilaista louhostäytettä, 780 000 m3 teräsbetonielementtiä sekä 
pienempiä töitä. 
2. Edunsaajajäsenvaltio: 
Kreikka 
i/U 
3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin: 
Ympäristöministeriö 
4. Sijainti: 
Kreeta 
5. Investointikulut: 
- Yhteensä: 24 138 000 
- Rahaston tuen laskemisessa käytetty (edellytykset täyttävä) perusta: 18 344 880 
6. Töiden toteutusaikataulu: 
- Aloitus: 1.1.1993 
- Lopetus: 31.1.1998 
7. Myönnetty tuki: 
(85 prosenttia) 
<9 Taloudellis-sosiaalisen hyödyn kuvaus: 
Termi inituottoaste: 12 prosenttia 
Ajankohtaistettu nettoarvo: 3 856 miljoonaa GRD 
Kulujen/hyödyn suhde: 1,7 
Lfbb 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
____—__—i 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94.09.65.005 
1. wan^^n "imi 
N.Ikonion konttiterminaalin laiturin n:o II rakentaminen 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Pireuksen satamalaitos 
2.2 Osoite: 2. Merarchias 2 - Pireus 
3. Hankkeen täytöntffinpanosta vastaava eUn 
3.1 Nimi: Pireuksen satamalaitos 
3.2 Osoite: 2. Merarchias 2 - Pireus 
4. ftrjajftfi 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Attika 
5. Hankkeen kuvaus 
Sellaisten laitureiden ja maa-alueiden rakentaminen, joissa on kaikki konttien 
käsittelyyn tarvittavat perusrakenteet ja välineet. 
Hankkeen tarkoituksena on myös terminaalin laiturin n.o n sälikömekaanisten 
laitteiden asennuksen päätökseen saattaminen. 
Suunnitelmissa on: 
a) 908 m pitkien ja 14 -16,5 m syvien laiturien rakentaminen. 
b) neljän konttien nostamiseen tarkoitetun laitteen ja neljänkymmenen 
lukkitrukin (straddle carrier) ostaminen. Näitä laitteita ei saa siirtää 
Ikonion satamasta ilman komission etukäteissuostumusta. 
c) hankkeeseen sisältyy myös kolmenkymmenen traktorin ja kahdeksan 
haarukkatrukin (fork lirit) ostaminen. Nämä laitteet eivät sisälly 
koheesiorahaston tuen laskentaperusteisiin. 
6. Tavoitteet 
a) konttien käsittelykapasiteetin lisääminen 1 500 000 konttiin vuodessa 
nykyisestä 667 000 kontin vuosittaisesta kapasiteetista. 
b) kaupallisen toiminnan erottaminen Pireuksen satama-alueen 
matkustajaliikenteestä ja kaiken konttien käsittelyn siirtäminen 
N.Ikonion alueelle. 
7. Töiden aikataulu 
I Tyo^îuonne Aioitits Lopetus 
Päätyöt 01.04.1994 31.12.1998 
Toiminnallinen vaihe vuodesta 1995 alkaen vuoteen 1999 asti 
_________________________________________•_________________________________•__ 
8. Taloudellinen \* snriaalinMi k^finn^hvft^rvin 
Hanke on toteuttamiskelpoinen. Sisäinen kannattavuusaste on erityisen korkea 
(IRR = 28,6), kustannus-hyötysuhde on 4,5 ja nykyinen nettoarvo on 7,7 
miljardia drakmaa. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia ympäristöön. 
10. Knrtannnkfirt ia tuki (ecuina) 
Kokonaiskustannukset: 67 115 600 
Tukikelpoiset kustannukset (14.6 jälkeen) 67 085 600 
Tukikelpoiset kustannukset traktoreista ja haanikkatrukeista 
aiheutuneiden kustannusten vähentämisen jälkeen 62 529 300 
Tuen laskemiseksi huomioon otettavat kustannukset 
(tulojen vähentämisen jälkeen) 18 758 790 
Tuen osuus: 80 % 
Koheesiorahaston tuki: 15 007 032 
<(W 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
—__-____________—____•________________•____________________•____ 
N:o 94.09.65.016-b 
1. H^nlfk^n nimi 
VIA EGNATIA, osuus LYKOPODI-MAKRYCHORA 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Karisantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: YPECHODE 
3.2 Osoite: Char. Trikoupi 182, Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Thesprotia 
5. ________ 
a) Rakennetaan moottoritie, jonka kokonaisleveys on 22,0 m ja jossa on kaksi 
pääkaistaa ja yksi lisäkaista suuntaa kohti. Ajoradat erotetaan toisistaan 
keskiviivalla ja turvapientareilla. Laajojen teknisten töiden väliin suunnitellaan 
tunneleita, maasiltoja ja eritasoliittymiä. Huomautetaan, että tietyt laajat työt, 
kuten tunnelit, rakennetaan ainoastaan moottoritien yhtä ajorataa varten. 
Hankkeen tämä vaihe sisältää seuraavat työt: 
Kaikki maatyöt, päällystystyöt, asfalttityöt ja merkkien asentaminen koko 
poikkileikkauksen osalta (2 kaistaa suuntaa kohti ja hätäkaistat) 5,0 kilometrin 
pituudelta (k.p. 8+000:sta 13+000:aan). Osuudella k.p. 8+000:sta k.p. 
8+500:aan vaaditut sähkö- ja mekaaniset laitteet rakennetaan tunneliin ja 
ainoastaan toiseen ajoradoista. 
Töihin ei sisälly asemassa k.p. 11 + 120 oleva maasilta. 
LfM 
h) Hankkeen ensimmäiseen vaiheeseen sisältyy 16 päivänä joulukuuta 1993 
tehdyssä päätöksessä N:o 3980/8 hyväksytyt työt, joita muutetaan seuraavasti: 
1 211 00 m3:n kaivaukset, 400 000 m3:n pengerrykset, maan osto, rakenteet ja 
muut tekniset työt. 
c) Hankkeen toiseen vaiheeseen sisältyy a kohdassa kuvatut työt, lukuun 
ottamatta b kohdassa tarkoitettuja töitä. 
6. Tavoitteet 
Ipiroksen ja Makedonian alueiden kehittäminen 
Kreikan liittäminen EU.hun Italian kautta 
7. Tflden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1994 1996 _J 
Maan osto 1995 1996 
Päätyöt 1994 1997 
Toiminnallinen vaihe 1998 
8. Taloudellinen \a mMfnfn hTI^TMIlT^hvötvajyio 
Hanke on toteutettavissa. Hyöty /kustannus = 1,55; sisäisen kannattavuuden 
aste = 8.8 % 
9. YmDäristövaikutusten arviointi 
Ministeriön päätöksessä N:o 91337/19/11/1993 vahvistetut ympäristöä 
koskevat edellytykset muodostavat osan hankkeen tavoitteista. 
W 
10. Kustannukset ja tsiKI femina) 
Kokonaiskustannukset! 13 933 000 
Tukikelpoiset kustannukset (1.1.1993 jälkeen) 6 654 000 
(13.7.1994 jälkeen) 7 279 000 
YHTEENSÄ 13 933 000 
Tuen osuus: 85 % 
Koheesforalyiston tuki- U 843 050 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hanke synnytä 
tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän 
tarkistuksen. 
k Sr-
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
n:o 94.09.65.016-e 
1. Hankkeen nimi 
"EGNATIAN TIE, tieosuus: MAKRYCHORA-KRYSTALOPIGI" 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: YPECHODE 
3.2 Osoite: Char. Trikoupi 182, Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Thesprotia 
5. Kuvaus 
Hanke kattaa kaikki maanrakennustyöt ja pohjustuksen, 
asfaltoinnin ja opasteiden asennuksen kokonaispituudeltaan 6,5 
km (MR 18 + 500 - 25 + 000) olevan tieosuuden koko 
leveydeltä (kaksi ajokaistaa molempiin suuntiin sekä lisäkaistat). 
Asemassa MR 25 + 000 sijaitsevan tunneliin (pituus 500 m) 
rakennetaan ainoastaan yksi ajorata sekä tarvittavat 
sähkömagneettiset laitteistot. Tähän eivät sisälly Neokhorion 
liittymä tuloteineen tai Neokhorion maasilta. 
6. Tavoitteet 
- Thesporatian alueen kehittäminen 
- Liitetään Kreikka EU:hun Italian kautta 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus m 
v« 
Suunnittelutyöt 1995 1997 
Maan hankinta 1995 1996 
Päätyöt 1995 1997 
Toimintavaihe 1998 
________________•_________i____B_____awmmmwmmmwmmmmÊmwmmmmmmmmmmmmmmmmwmwmmmwmmmmmmwmWÊmmwa 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Hanke on toteutettavissa. Hyödyn ja kulujen suhde on 1,55, sisäisen 
kannattavuuden aste 8,8 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ministeriön päätöksessä n:o 1337/19.11.93 vahvistetut 
ympäristöehdot muodostavat osan hankkeen tavoitteista. 
10. Kustannukset ia tuki (ecuina! 
Kokonaiskustannukset: 11 231 000 
Tukikelpoiset kustannukset (13.7.1994 jälkeen) 11 231 000 
Tuen osuus: 85% 
Koheesiorahaston tuki: 9 546 35Q 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu siihen oletukseen, että hanke ei 
tuota tuloa. Tämän oletuksen muuttuessa komissio arvioi tuen uudelleen. 
M Pf 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
N:o 94.09.65.016-h 
1. Hflnfrkgftn nimi 
EGNATIAN TIE, tieosuus PHSYLORACHI - AG. NKOLAOS 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2. Osoite: Platia Syntagmatos, 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1. Nimi: YPECHODE 
3.2. Osoite: Char. Trikoup 182, Ateena 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2 Alue: IPIROS 
5. Kuvaus 
a) Hanke sisältää: 
Kaikki 7,5 kilometrin pituisen moottoritieosuuden rakentamisen koko 
leveydessään edellyttämät työt, toisin sanoen kaksi ajokaistaa sekä yksi 
lisäkaista kumpaankin suuntaan Egnatialle määritellyn kaistajärjestelyn 
mukaisesti. Hankkeeseen kuuluvat myös maanrakennustyöt. Kaikki 
suunnitelmassa määritellyt suuret ja pienet tekniset yksityiskohdat samoin kuin 
muut työn aikana tarpeellisiksi osoittautuvat seikat rakennetaan, tie 
pohjustetaan, asfaltoidaan ja viemäröidään ja opasteet asennetaan paikoilleen. 
h) Ensimmäinen vaihe sisältää kaikki 17 päivänä toukokuuta 1994 tehdyssä 
päätöksessä hyväksytyt työt, joita muutetaan seuraavasti: 
Kaivaustyöt 1 800 000 m3, pengerrystyöt 1 550 000 m3, maan lunastus ja muut 
rakenteet. 
c) Toinen vaihe sisältää kaikki a kohdassa kuvatut työt lukuun ottamatta b 
kohdassa kuvattuja töitä. 
<*% 
Tavoitteet 
- IPIROKSEN alueen kerrittäminen 
- Liitetään KREIKKA EU:hun ITALIAN kautta. 
Töiden aikataulu 
_________________________;p________________________B__ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1995 1997 
Maanhankinta 1995 1996 
Päätyöt 1995 1997 
Toimintavaihe 1998 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kn^nnn^hvötvarvio 
Hanke on toteutettavissa. Hyödyn/kulujen suhde on 1,55, sisäisen 
kannattavuuden aste on 8,8 % 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Ministeriön päätöksessä n:o 67240/18.2.94 vahvistetut ympäristöehdot 
muodostavat osan hankkeen tavoitteista. 
10. Kustannukset fo W (ecuina) 
KoKonais^tann^s^t; 
Tukikelpoiset kustanni^set; 
YHTEENSÄ 
Tuen osuus; 85% 
Koheesiorahaston tuki; (1.1.1993 jälkeen) 
(13.7.1994 jälkeen) 22 288 000 
5 198 000 
17 090 000 
22 288 000 
18 944 800 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu siihen oletukseen, että hanke ei 
tuota tuloa. Tämän oletuksen muuttuessa komissio arvioi tuen uudelleen. 
tfM 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
N:o 94.09.65.020-a 
1. Hankkeen nimi H 
"VIA EGNATIA, osuus: KA VAL AN OHIKULKUTIE AGHIOS 
ANDREAKSEN ERITASOLIITTYMÄSTÄ KM 4+937:ÄÄN ASTI" 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos, 101 80 Ateena 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: YPECHODE 
3.2 Osoite: Char. Trikoupo 182, Ateena 
4. Siiajaii 
4.1 Jäsenvaltio: KREIKKA 
4.2 Alue: Itä-Makedonia - Traakia 
5. Kuvaus 
a) Rakennetaan tieosuus MR 0 + 796,22: sta (Ag Andreaksen risteyksen paikalta) 
MR 4 + 932,89:ään (Palioksen liittymään), pituus 4,1 km, moottoritien 
risteys, tien kokonaisleveys 2 x 9,75 m, ja Ag Andreaksen eritasoristeys. 
Työhön sisältyy: 
1) maanrakennustöitä koko pituudelta; 
2) kymmenen pienen teknisen yksityiskohdan rakentaminen (mm. kaaret), 
aukot 1 - 4 m; 
3) sillan rakentaminen rotkon yli MR 4 + 073:een, kokonaispituus 13,2 
m (2 x 25 + 30• + 2 x 25); 
4) sillan rakentaminen rotkon yli MR 4 + 888:aan, kokonaispituus 100,15 
m (4 x 25); 
5) teiden pohjustaminen; 
6) asfaltointi ja liukumista estävä pinnoite; 
7) liikennemerkit, ajokaistojen merkitseminen ja turvamerkinnät; 
8) siltojen valaistus; 
<^_-
9) Ag Andreaksen risteyksen rakentaminen kokonaisuudessaan. 
b) Hankkeen ensimmäinen vaihe sisältää kaikki 16 päivänä joulukuuta 1993 
tehdyssä päätöksessä C(93)3980/5 hyväksytyt työt, joita muutetaan seuraavasti: 
kaivaustyöt 1 300 000 m3, pengerrystyöt 660 000 m3, maan lunastus, 
rakenteet, teiden pohjustaminen, asfaltointi ja muut kustannukset. 
c) Hankkeen toinen vaihe sisältää kaikki a kohdassa kuvatut työt lukuun ottamatta 
b kohdassa tarkoitettuja töitä. 
6. Tavoitteet 
- Itä-Makedonian ja Traakian alueen kehittäminen. 
- Liitetään KREIKKA EU:hun ITALIAN kautta. 
7. Tflnjen aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1994 1996 
Maan osto 1994 1996 
Päätyöt 1994 1996 
Toimintavaihe 1997 
' in'iii —————_—__——•——•———g______jsssssaessxsms^sssxmssasMJmsBammmmBmmmmsmmmsmmsmmmmmwmmwmmmmmmmmmi 
8. Taloudellinen \a «^alinen kiistanniis-hvötvarvio 
Hanke on toteuttamiskelpoinen. Kustannus-hyötysuhde = 2,1; sisäisen 
kannattavuuden aste = 11,8 prosenttia. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia ympäristöön. 
10. ynstanni|frsi* )a tuki fceiiinnl 
KokonaisloistftnnuKset: 
Tukikelpoiset kustannukset: (1.1.1993 jälkeen) 
(13.7.1994 jälkeen) 10 711000 
9 394 000 
1 317 000 
M M 
YHTEENSÄ 10 711000 
Tpen QSWJS: 85 % 
Koheesiorahaston tuki: 9 104 350 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta 
seuraa tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen 
määrän tarkistuksen. 
1(9 If 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti J 
n.o 94.09.65.020-c 
___-__B_-_-__-____K---__----js__B 
VIA EGNATIA, osuus: VIA EGNATLA, osuus: KAVALAn ohilculkutie 
km 9+400:sta km 13+780:een 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansantalousministeriö 
2.2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 
3. Hankkeen tftyffintffinpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: YPECHODE 
3.2 Osoite: Char. Trikoupi 182, Ateena 
4. SMatott 
4.1 Jäsenvaltio: Kreikka 
4.2 Alue: Itä-Makedonia - Traakia 
5. Kuvaus 
4,4 km:n pituisen osuuden rakentaminen MR 9+400:sta (Palioksen ulosajotie) 
MR 13+780:een (alkaen Ag. Syllan liittymästä), moottoritien risteys, tien 
kokonaisleveys 2 x 9,75 m. 
Töihin sisältyy: 
1) maanrakennustöitä koko pituudelta 
2) 13 pienen teknisen yksityiskohdan rakentaminen 
3) P7-tien ylikulkutie MR 9+806:ssa 
4) P8-tien alikulkutie MR 11 +688:ssa, leveys 17,50 m 
5) P9-tien alikulkutie MR 12+014:ssä, leveys 8 m 
6) teiden pohjustaminen 
7) asfaltointi ja liukumista estävä pinnoite 
8) pystysuorat ja vaakasuorat liikennemerkit ja turvamerkinnät 
9) valaistus ja tieyhteys DEPOSin paikkakuntaan. 
Tavoitteet 
Itä-Makedonian ja Traakian alueen kehittäminen 
Tieyhteys Kreikasta Euroopan unioniin Italian kautta. 
Töiden aikataulu 
j Työn luonne Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1993 1997 
Maan osto 1995 1996 
Päätyöt 1995 1998 
Toimintavaihe 1999 
mmmmwmmmmwmmmmmmmwmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmimmmmmmwÊÊÊmmmmmmmmmmi ______________________________ 
8. Tfllmirf«IHn«i ja «reiaalinpn knsfainhiijB-hvÖtvarvio 
Hanke on toteuttamiskelpoinen. Kustannus-hyötysuhde =2,1; sisäisen 
kannattavuuden aste = 11,8 % 
9. Ympäristövaikutusten ^0^ 
Hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia ympäristöön. 
10. Kurtannukret ja tuki (ecuina) 
Kokonaiskustaimiikset: 11 013 000 
TufcMwiset taistannujcset f1?T7,1994 jftltoen): 11 013 000 
Tuen osuus: 85% 
lfoh^sioph^tnn tuki: 9 361050 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta 
saada tuloja. Tämän olettamuksen muuttuessa komissio tarkistaa tuen määrän. 
*% 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 
mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien 
kohtien julkaiseminen 
1. Hanke N:o: 95/09/65/034 
Uuden OLP:n konttiterminaalin N.Ikoniossa sekä tulevan 
Thriassio Pedion rautatierakennelman välisen 
rautatieyhteyshankkeen teknisten selvitysten toisen vaiheen 
valmistelu. 
Luonne ja lyhyt kuvaus: 
- alustava selvitys ja valitun reitin lopullinen selvitys 
- tekniset rakenteet 
- rekisteri 
- geologiset ja geotekniset selvitykset 
ensimmäisessä vaiheessa toteutettavan alustavan 
ympäristöselvityksen jatkona täydellinen ympäristövaikutusten 
selvitys. 
2. Edunsaajajäsenvaltio: 
Kreikka 
3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin : 
Kreikan rautatietoimielin (OSE) 
4. Sijainti: 
Attika 
5. Investointikulut: 
- Yhteensä: 1 300 000 
- Rahaston tuen laskemisessa käytetty (edellytykset täyttävä) 
perusta: 1 300 000 
W 
6. Töiden toteutusaikataulu: 
- Aloitus: 1 päivänä marraskuuta 1995 
- Lopetus: 31 päivänä joulukuuta 1996 
7. Myönnetty tuki: 
(100 prosenttia) 
8. Rahoitussuunnitelma: 
(katso liite) 
9. Taloudellis-sosiaalisen hyödyn kuvaus: 
Yhteys takaa Pireuksen sataman Thriassion rautatierakennelmien ja maan muun rautatiever­
koston tehokkaan palvelun. Yhteys mahdollistaa myös Pireuksen sataman kuorma-autoliiken­
teen huomattavan vähenemisen. 
*?« 
IRLANTI 
• • • • YMPÄRISTÖ 
HV\ 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 1164/94 mukaisen 
tukipäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Hankkeen numero: 93/07/61/010/022/026 
1. Hankkeen nimi: Barrow-joen veden laadun parantamissuunnitelma 
2. Soveltamisesta vastuussa oleva järjestö 
2.1 Nimi: Department of the Environment 
2.2 Osoite: O'Çonnell Bridge House 
Dublin 2, Ireland 
3, Hankkeen täytäntöönpanosta vastuussa oleva järjestö 
3.1 Nimi: Carlow Co. 
Council Athy Urban 
Distr. Council New Ross 
Urban Distr 
Council 
3.2 Osoite: County Offices 
Carlow 
Ireland Rathstewart 
Athy, Co. Kildare 
Ireland The Tholsel 
New Ross, Co 
Wexford 
Ireland 
4. Hankkeen sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Maakunta: Co. Carlow, Kildare ja Wexford, Irlanti 
y^&o 
5. Hankkeen kuvaus 
Tämä päätös kattaa kolme viemäröintisuunnitelmaa Athyssa, 
Muinebheagissa ja New Rossissa, joiden kaikkien tarkoituksena on 
parantaa huomattavasti Barrow-joen veden laatua. 
a) Athy 
Päätös kattaa kaksi ensimmäistä vaihetta tästä hankkeesta, johon 
sisältyy olemassa olevan putkiverkoston korvaaminen sekä uuden 
jälkikäsittelylaitoksen ja kahden uuden pumppuaseman 
toimittaminen. Tämä päätös sisältää ennakkoraportin, kustannus­
hyötyanalyysin ja yksityiskohtaisen suunnittelun. Toinen -
rakentamista koskeva - vaihe käsittää laitosten tuloliitännät, 
kaksi ilmastusallasta, kolme sirkulaariselkeytintä, kaksi 
sadevesiallasta, liejupumppuaseman ja virtaaman jakokaivot, 
lietteen puristinrakennuksen sekä viipymäaltaan ja hallinto- ja 
valvontarakennuksen. Lisäksi mukaan kuuluva mekaaninen 
urakkasopimus sisältää vedenottokohdan jälkeiset osat ja 
ilmastusaltaat. 
b) Muinebheag 
Tämä hanke koostuu jälkikäsittelylaitteiden toimittamisesta ja 
kolmen pumppuaseman, lika- ja sadevesiviemäreiden ja 
paineenkorotusasemien rakentamisesta Muinebheagin kaupunkiin. 
Käsittelylaitokset on suunniteltu palvelemaan 4 000 henkilöä 
vaiheessa 1. Hankkeen yhteydessä asennetaan noin neljä 
kilometriä 225 mm - 600 mm halkaisijaltaan olevia viemäreitä, 
mukaan lukien lyhyet 150 mm halkaisijaltaan olevat painejohdot 
ja kolme uppopumppuasemaa. 
c) New Ross 
Päätös kattaa New Rossin pääviemäröintisuunnitelman rakentamisen 
alkuvaiheen, johon sisältyy jakelu- ja kokoojaverkoston 
?°A 
kehittäminen. Kokonaisuuteen sisältyy pumppuasemien, 
putkiverkoston ja käsittelylaitoksen rakentaminen. 
Käsittelylaitteisiin sisältyy biologinen jälkikäsittely, 
seisotusaltaat ja lietteen käsittelylaitokset, jotka 
käsittelevät New Rossin ja West Wexfordin alueelta tulevan 
liejun. 
6. Tavoitteet 
Koko hankkeen tärkeimpinä tavoitteina on: 
- yhdenmukaisuus yhdyskuntajätevesien käsittelystä 
annetun direktiivin (91/271/ETY) kanssa 
olemassa olevien käsittelemättömien 
jätevesipäästöjen poistaminen 
- veden laadun parantaminen Barrow-joen suulla 
- kausittaisten tietulvien poistaminen 
saasteiden vähentäminen kylpemisessä ja 
virkistyslaitoksissa käytetystä vedestä 
- kansanterveyden turvaaminen 
- vesieliöstön ja kalakantojen suojelu 
- parannukset alueen matkailun, teollisuuden ja kaupan 
kehittämisessä 
7. Aikataulu 
ALOITTAMISPÄIVÄ PÄÄTTYMISPÄIVÄ 
Suunnittelututkimukset Helmikuu 1978 1995 
Maa-alueen hankinta 1964 1995 
Tärkeimmät laitokset Maaliskuu 1993 1997 
Toiminnallinen vaihe 1997 jälkeen 
<Çot, 
8. Kustannus-hyötyanalyysi 
Kustannus-hyötyanalyysi osoittaa hankkeen sisäisen tuottavuuden 
olevan 8,9 prosenttia (Athy), 6,7 prosenttia (New Ross) ja 6,3 
prosenttia (Muinebheag). Arvioinnin mukaisesti merkittävää 
edistymistä on odotettavissa terveyden ja turvallisuuden, 
matkailun ja virkistysalueiden parantamisen alalla, 
asuntoalalla, teollisessa ja kaupallisessa kehittymisessä, ja 
hankkeen täytäntöönpano aiheuttaa New Rossin satamalle 
liitännäishyötyä, hyödyttää kalastusta ja tuottaa suoranaista 
voittoa. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Euroopan yhteisöjen (ympäristövaikutusten arviointia koskevien) 
vuonna 1989 annettujen, direktiivin 85/337/ETY Irlannissa 
täytäntöönpanevien asetusten mukaisesti suunnitelman kolmen osan 
ympäristövaikutusten arviointia ei vaadita tässä vaiheessa 
suunnitelman. Irlannin viranomaiset toteuttivat kuitenkin 
ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen New Ross -'•hankkeen 
käsittelylaitteiden osa-alaa varten. 
Laitosten käytön on lisäksi oltava yhdenmukaista direktiivin 
91/271/ETY 12 artiklan kanssa, erityisesti sääntelyn ja/tai 
erityisten päästöjä koskevien lupien osalta. Käsittelylaitosten 
käytön on oltava myös neuvoston direktiivissä 76/464/ETY olevien 
laatutavoitteiden mukaista. ' 
10. Kokonaiskustannukset (miljoona ecua) 
Total costs = Kokonaiskustannukset 
Expenditure before Kulut ennen 
eligible date = määräpäivää* 
Total eligible Tukeen oikeuttavat 
costs = kokonaiskustannukset 
soz 
Cohesion Fund grant = Koheesiorahaston, tuki 
* 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen aiheutuneet kulut oikeuttavat 
tukeen 
so «/ 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
1. 
2. 
2.1 
2.2 
3. 
3:1 
3.2 
4. 
4.1 
4.2 Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94/07/61/007 
HanK ton nimi 
Lough Dergin veden laadunparannus 
flakemuMsta •astay» dta 
Nimi: Ympäristöosasto 
Osoite: O'Connell Bridge House 
Dublin 2 
flankfrren tëYtitatWnpfflQrtà •artam f Iin 
Nimi: 
Osoite: 
Nimi: 
Osoite: 
Nimi: Offaiy County Council Tipperary County Council 
3ila___i 
Jäsenvaltio: 
Alueet: Courthouse 
Tullamore 
Co Offaiy 
Clare County Council 
New Road 
Ennis 
Co Clare 
Galway County Council 
Prospect Hill 
Galway 
Irlanti Courthouse 
Nenagh 
Co Tipperary 
Westmeath County Council 
County Buildings 
Mullingar 
Co Westmeath 
Roscommon County Council 
Courthouse 
Roscommon 
Kreivikunnat Galway, Clare, Roscommon, 
Tipperary, Offaiy ja Wèstmeâth 
5. Kuxaiö 
Lough Derg on suurin järvi Shannonin jotstossa, joka ulottuu laajalle 
Irlannin länsi- ja sisäosiin. Järven pituus on 40 km sen leveimmän 
kohdan ollessa 13 km. Lough Dergin liiketaloudellinen arvo perustuu 
pääasiallisesti sen tämänhetkiseen merkitykseen matkailuteoUisuudclle 
sekä tähän liittyviin mahdollisuuksiin, sillä se kuuluu Shannonin 
vesistöön, joka on Irlannin laajin yksittäinen muualla kuin rannikolla 
sijaitseva virkistysalue. Näitä mahdollisuuksia uhkaa veden laadun 
heikkeneminen, erityisesti hyvin rehevöityneelle järvelle ominainen 
korkea fosforipitoisuus ja runsas levänkasvu. 
Lough Derg luokitellaan 'herkäksi vesistöksi' ja kaupunkien jätevesiä 
koskevan direktiivin mukaan suuremmista kuin 10 000 asukkaan 
taajamista tuleville jätevesille on vuoden 1998 loppuun mennessä 
järjestettävä jälkikäsittelyä perusteellisempi käsittely. 
Hankkeen tavoitteena on panna järveä varten täytäntöön 
valvontajärjestelmä, suunnitella ja rakentaa tai kunnostaa 
vedenkäsittelylaitoksia järveä ympäröivillä kuudella suurimmalla 
kaupunkialueella sekä suunnitella tulevia rakennustöitä muilla 
pienemmillä paikkakunnilla. 
Toimenpiteisiin kuuluu: 
Arviointiohjelma veden laaduntarkkailun hoitamiseksi tulevaisuudessa, 
mukaan lukien hydrodynaamisen mallin kehittäminen vesistöalueelle 
sekä laaja tiedonkeruu; 
Viemäri-, jälkikäsittely- ja fosforinpoistolaitteistojen käyttöönotto tai 
kunnostus Nenaghin, Birrin, Ballinasloen, TuUamoren, Roscrean ja 
Athlonen kaupungeissa; 
Tulevien laitteistojen suunnittelu ja kehittely Poitamnassa, Clarassa ja 
Moatessa. 
î_vûiî___t 
Lough Dergin vesivarojen suojelu ja kartuttaminen pysäyttämällä järven 
rehevöityminen ja kääntämällä se laskuun; 
veden laadun parantaminen vesialueen sivujoissa; 
veden laaduntarkkaUujärjestelmän perustaminen Lough Dergia varten; 
kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin täytäntöönpano; 
osallistuminen direktiivin 76/464/ETY mukaisen fosibripäästöjen 
vähentämisohjelman täytäntöönpanoon (erityisesti fosforia koskevaan 
laatutavoitteeseen pääseminen) Lough Dergissä. 
TO _ffl aikataulu 
_____a_____w_____—____••—_—__—!____•______—_____•_____•__—•_•••—___•————_•______—_—•_••_—___P 
. Työn luonne Aloitus Lopetus ' 
Suunnittelutyöt 1.1.1991 31.12.1997 
Sb£ 
Maan hankinta 1,1.1995 31.12.1996 
Päätyöt 1.1.1995 31.12.1998 • 
Toimintavaihe 1.1.1999 
8. T_lQU-eHin_n ia halinen Ky?^njug-iiv^y _r^o 
Lough Derg -hankeryhmän arvioinnin suorittivat Euroopan komission 
nimeämät asiantuntijat. Tutkimuksen tarkoituksena oli määrittää 
hankkeista saatava suora hyöty selvittämällä kunkin hankkeen osuus 
järven biokemiallisen hapentarpeen ja fosforipitoisuuden 
alentamistavoitteen saavuttamisessa sekä kunkin hankkeen 
kustannustehokkuus. 
Hankkeista koituva, matkailun ylläpitämistä ja edistämistä alueella 
koskeva välillinen hyöty arvioitiin, kuten myös se, miltä osin 
vedenkäsittelylaitosten puute haittaa asuma-alueen kehitystä sekä 
teollista ja kaupallista kehitystä. Ensisijaisten hankkeiden valinta 
perustui kuitenkin suurelta osin kustannustehokkuuden ja 
ympäristövaikutusten arviointiin ottaen huomioon, että riittäviä tietoja 
välillisen hyödyn määrittämiseksi ei ollut saatavilla. Valitut hankkeet 
ovat tässä arvioinnissa yksilöidyt ensisijaiset hankkeet. 
9. ?n arvjoiati 
Ympäristövaikutusten arviointia ei vaadita missään tähän hankeryhmään 
kuuluvista yksittäisistä hankkeista. 
10. Kitftam utact ia tuki (Mwyina) 
Kokonaiskus­
tannukset 
13,098 Kustannukset 
ennen kelpoi* 
suuspäivää* 
-' Tukikelpoiset 
kustamiukset 
yhteensä 
13,098 Koheesio­
rahaston tuki 
11,133 Tuen osuus 
85 % 
Tukikelpoisia ovat hankkeen esittämispäivän, joka on 13 päivä 
lokakuuta 1994, jälkeiset kustannukset. 
So 7-
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94/07/61/009 
1. HflfilckAMi nimi- Traleen vieinäröintijärjestelmä 
2. Hakemuksesta vastaava clip 
2.1 Nimi: Ympäristöosasto 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2 
X Hankk^n täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Kerry County Council 
3.2 Osoite: County Buildings, Tralee, Kerry 
4. suajnii 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: County Kerry 
5. _____U1_ 
Traleen viemäröintijärjestelmä koostuu viemäröintijärjestelmän laatimista Traleen 
kaupungille ja sitä ympäröivälle alueelle, mihin kuuluu alitehoisten viemärien 
kunnostaminen, eri osastoja lika-/huleveden erotteluun, uudet lika- ja huleveden 
pumppuasemat sekä uuden jäteveden käsittelylaitoksen ja poistoputken rakentaminen 
Traleenlahteen, Käsittelylaitoksen biologinen kuormitus tulee olemaan 25 400 
asukasvastinetta. 
Ultraviolettidesinfiointi on tarpeen käsittelylaitoksessa uimavettä koskevan direktiivin 
noudattamiseksi. 
Lika- ja hulevesiviemäreiden asentamista sekä viallisten viemäreiden kunnostamista 
tuettiin ENVIREG-ohjelmasta. Tämä päätös kattaa hankkeen jäljelle jäävät osiot ja 
seuraavat työt: 
- kuusi pumppuasemaa 
- pääpumppaamo, jossa on lika- ja huleveden pumppuyksiköt 
SV? 
- viemäröinnin käsittelylaitteiden rakentaminen, johon kuuluvat seuraavat: 
- sisääntulolaitteisto, johon kuuluvat seulonta, huleveden ylivuodon ja virtauksen mittaus 
- saostus kahdessa halkaisijaltaan 22 metrin säiliössä 
- pikabiosuodattimet 
- aktiivilietereaktorit 
- jälkisaostus kolmessa halkaisijaltaan 19,4 metrin säiliössä 
- UV-säteilyä käyttävä desinfiointilaitteisto 
- poistoputki, jossa on virtausmittari 
- huleveden tasaussäiliö 
- lietteenkäsittelyalue (jossa on lietteen sakeutus, mädätys, säilytys ja kuivaus) sekä 
yhdistetty lämpö- ja energiayksikkö 
- valvontarakennus, kuivaamo, puristamo ja lietteenvalvontarakennus. 
6. iMOitt-St 
- yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa 
- yhdenmukaisuus uimavettä, simpukkavettä ja jätevesien lietteitä koskevien direktiivien 
kanssa 
- matkailun, teollisuuden, kaupan ja asumisympäristön kehittäminen. 
7. Töiden aikataulu 
Lopetus Työn luonne 
Päätyöt Aloitus 
01/01/95 31/12/97 
_______ Toimintavaihe 01/01/98 
g. Taloudenhan |ff snsiaalinfrn knstannii^hvrttvar-4n 
Hankkeen taloudellisesta arvioinnista käy ilmi, että käsittelemättömien jätevesien 
laskemien vesiin johtaa Leejoen estuaarin saastumiseen fyysisesuVkemikaalisesti ja 
bakteriologisesti. Esimerkiksi simpukkavesien saasteiden lakisääteiset enimmäisrajat on 
ylitetty. Jälkikäsittelyn jäljestäminen johtaa teollisuuden ja alueen pääasiallisen 
tulonlähteen, matkailun, nopeampaan kasvuun sekä teollisuuden ja kaupan kehittymiseen. 
Jälkikäsittely tulee järjestää Traleessa vuoteen 2000 mennessä kaupunkien vesiä koskevan 
direktiivin mukaisesti. 
Kustannustehokkuuden arviosta käy ilmi, että laitosta ei ole suunniteltu liian suureksi, 
kun otetaan huomioon väestön ja teollisuuden kohtuullinen kasvu. Hankkeen 
yksikkökustannukset ovat matalammat kuin kuuden vastaavankokoisen ja samalaista 
käsittelytekniikka käyttävän hankkeen. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin sai päätökseen ja varmensi 
ympäristöministeriö elokuussa 1992. 
1ft l-iifftannyKffftf k ftft1 fmm^ 
I Kokonaiskus-
1 tannukset 
10,868 Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää* 
0 Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset 
10,868 Koheesiora­
haston tuki 
9,238 Tuen osuus 
(%) 
85 
#-" 
Slo 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
: 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94/07/61/016 
1. HflnUcfregff "inffl- Sligon pääviemäröintijärjestelmä (I vaihe) 
2. Hakemuksesta vastaava elin, 
2.1 Nimi: Ympäristöosasto 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Sligo Corporation 
3.2 Osoite: Town Hall, Sligo 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Sligo 
5. Kuvaus 
Hanke koskee Sligon kaupungin jäteveden keruu- ja käsittelyjärjestelmän suunnittelu- ja 
laadintavaihetta, joka tulisi saada aikaan vuoteen 2000 mennessä kaupunkien jätevesiä 
koskevan direktiivin mukaisesti. 
Tällä hetkellä poistovedet kerätään ja lasketaan käsittelemättömänä Shgonlahden 
estuaarivesiin. Tarkoituksena on rakentaa uusi viemäri uuteen poistovesien 
käsittelylaitokseen, joka sijaitsee 800 metriä olemassa olevasta jätevesien keruupisteestä. 
Käsittelylaitoksessa vedet tullaan käsittelemään toisen kerran ennen pois laskemista. 
Sligon kaupungin on myös tarkoitus toimia keskuksena, joka tarjoaa mahdollisuudet 
kaupungin ja sitä ympäröivän alueen lietteenkäsittely ja sijoittamiselle. 
6. :__________ 
- yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa 
- ympäristön suojelu käsittelemättömien jätevesien vaikutuksilta 
SH 
- Sligoa ja sen ympäristöä palvelevan lietteenkäsittelyn mahdoUistaminen 
- Shgonlahden ympäristön suojelu 
- kansanterveyden suojelu estämällä jäteveden tulviminen kaduille. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus I 
Hankkeen suunnittelu 1972 1997 I 
| Toimintavaihe 1998 [ 
8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Sosiaalis-taloudellisten etujen arviointi suoritetaan osana hankkeen I vaihetta. 
Koheesiorahaston mahdollinen tuki tulee riippumaan tästä ja ympäristövaikutusten 
arvioinnista (katso alla). 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Hanke edellyttää ympäristövaikutusten arviointia, joka tullaan toteuttamaan osana I 
vaihetta 
Tämä päätös ei mle rajoittamaan kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 
määräysten IV osan mukaisia menettelyjä. 
10. Kustannukret ia UM (jmecujna) 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää41 Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
(%) 
2,035 2,053 1,730 85 
TuTSeTpömäovan^ 
57Z-
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N: o 1164/94 
mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien 
kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 94/07/61/019 
1. Hankkeen nimi: Lough Maskin alueellinen vedenjakelu 
2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: Department of the Environment 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Mayo County Council 
3.2 Osoite: Aras an Chontae, Castlebar, Co. Mayo 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Mayo 
5. Kuvaus 
Anomus kattaa Lough Maskin alueellisen vedenjakelun suunnitelman 
(Ballinrobe/Claremorris), hanke N:o 93/07/61/038, rakennustöiden 
loppuunsaattamisen sekä projektin jäljellä olevien osien 
suunnittelun loppuunsaattamisen. 
Komissio hyväksyi 15 päivänä marraskuuta 1993 päätöksellään N:o 
C(93) 3257/13 kulut säiliön ja keskusrakennuksen suunnittelusta 
ja rakentamisen käynnistämisestä rakentamisen ensimmäisessä 
vaiheessa, Claremorrisin pääjohdon vetämisestä ja yhteyksistä 
Çi_ 
olemassa oleviin jakeluverkkoihin. Nyt pyydetään hyväksyntää 
näiden rakentamisen loppuunsaattamiseen sekä jakeluverkkojen 
lisälaajennusten suunnitteluun. 
Knockiin ja Ballyhaunisiin, kahteen pääasialliseen 
asutuskeskukseen ja taloudellisen toiminnan alueelle 
Claremorrisin itäpuolella toimitetaan vesi pienistä julkisista 
vedenjakelujärjestelmistä, joiden tuotantokyky ei ole riittävä ja 
joiden laatu vaihtelee. Lisäksi 15 yksityistä vedenjakeluryhmää 
toimittaa vettä maaseudun väestölle. Monissa näistä vesi tulee 
huonolaatuisista yksityisistä lähteistä. Niistä puuttuu 
peruskäsittelylaitokset, eivätkä ne pysty tuottamaan juomaveden 
laatuvaatimusten mukaista vettä. 
Claremorrisin kaupunki on viimeinen suuri asutuskeskus Lough 
Maskin vedensaannossa, joka poistaa huonolaatuista jätevettä 
vedensaannon pintavesiin. Lough Maskin, joka on Lough Maskin 
alueellisen vedenjakelun lähde, veden laadun suojelemiseksi ja 
parantamiseksi ehdotetaan myös Claremorrisin viemärilaitoksen 
parannustöitä, ja tämä anomus sisältää myös ehdotuksen laitoksen 
suunnittelun loppuunsaattamisesta. 
6. Tavoitteet 
käsitellyn veden jakelun järjestäminen koko alueella 
juomavedestä annetun direktiivin 80/778/ETY mukaisesti; 
Claremorrisin kaupungin jätevedenkäsittelylaitosten 
järjestäminen; 
Lough Maskiin virtaavan River Roben vesiympäristön 
suojeleminen. 
&f 
7. Töiden toteutusaikataulu 
~--—~-*—*~~mm-mmmmmr~mmm~~—~~--, i __——__ ,,-——— ______________________ 
Työt Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 5/1/88 31/12/97 
Maan osto 1/1/95 31/12/97 
Päätyöt 1/9/94 31/12/97 
Toiminnallinen 1/1/97 
vaihe 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio 
Hankkeen ensisijainen peruste on laatuvaatimukset alittavien 
vesilähteiden korvaaminen uudella lähteellä, joka täyttää 
laatuvaatimukset, sekä Lough Maskin saastumisen vähentäminen. 
Hankkeen vaiheessa I (jota avusti koheesion rahoitusväline) 
toteutettu kustannus-hyötyarvio osoitti, että hankkeesta seuraa 
taloudellista hyötyä pääasiassa lisääntyneen matkailun sekä 
nopeamman teollisen, kaupallisen ja maatalouden toiminnan 
osalta. 
9. Arvio ympäristövaikutuksista 
Hankkeelta ei vaadita ympäristövaikutuksia koskevaa selvitystä. 
57r-
10. Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) 
Kokonaisku 
lut 
17,686 Menot 
ennen 
kelpoisuus 
ajan alkua 
-Edellytyks 
et 
täyttävät 
koko­
naiskulut 
17,686 Koheesiora 
haston 
tuki 
15,033 Tuen aste 
(%) 
85 
r/6" 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 94/07/61/022 
1. Hankkeen nimi: Wexfordin pääviemäri (Vaihe II) 
2. Anomuksen tehnvt toimiehn 
2.1 Nimi: Department of the Environment 
2.2 Osoite: 0'Connel Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Wexford Corporation 
3.2 Osoite: Municipal Buildings, Wexford 
4_Sijai!__ 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Wexford 
5. Kuvaus 
Tällä hetkellä Wexfordin kaupungin likavesi tyhjennetään käsittelemättömänä yli kahdesta­
kymmenestä laskuojasta Slaneyn joensuuhun ja Wexfordin satamaan. Tästä seuraa satama-
alueen saastuneisuus ja este alueen teollisuuden, kaupan ja matkailun mahdollisuuksien 
kehitykselle. 
5"/1-
Suunnitelma käsittää seuraavat rakennustyöt: 
kaupungin ja ympäristön laaja uudenaikainen viemäriverkosto sekä siihen 
liittyvät pumppausasemat; 
kokoomaviemäri pitkin laituria ja pääasiallinen pumppuasema. Tähän sisältyy 
olemassa olevan puisen laituri/jalkakäytävän sekä leveydeltään 15 ja 25 metrin 
vaihtelun täyttömaan purkaminen; 
käsittelylaitos, johon kuuluu esikäsittely-yksiköt, ensimmäiset seisotussäiliöt, 
toisen biologisen käsittelyn yksiköt, toiset seisotussäiliöt sekä liejunkäsittelylait­
teet liejunpoistoputkella poistoaukkoon sataman pääkanavaan. 
6. Tavoitteet 
mukautuminen yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettuun direktiiviin 
91/271/ETY; 
mukautuminen uimaveden laadusta annettuun direktiiviin 76/166/ETY, 
simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta annettuun direktiiviin 79/923/ETY sekä 
makeiden vesien laadusta annettuun direktiiviin 78/659/ETY; 
Slaneyn joensuun veden laadun parantaminen sisältäen näkyvän saasteen ja 
hajujen poistamisen; 
matkailun, kalastuksen ja simpukan viljely n kehityksen edistäminen; 
kaupallisen, teollisen ja asumista koskevan laajenemisen esteiden poistaminen. 
Ç7S 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Työt Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1 /7/93 31/12/96 
Maan osto 1/7/93 1/4/97 
Päätyöt 1/1/95 31/12/98 
Toiminnallinen vaihe 1/1/99 
8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio toteutettiin hankkeen vaiheessa I, jolle myönnettiin tukea koheesion 
rahoitusvälineestä. 
Arviossa todettiin matkailun nopea kehitys hankkeen pääasiallisena taloudellisena hyötynä, 
sekä hyöty paikalliselle kalastukselle ja teollisuuden ja kaupan kehitykselle. 
9. Arvio ympäristövaikutuksista 
Hankkeelta vaadittiin ympäristövaikutuksia koskeva selvitys, sellainen toteutettiin ja 
ympäristöministeriö antoi sille hyväksymistodistuksen marraskuussa 1992. 
10. Kulut ia tuki (miljoonaa ecua) 
Kokonaiskulut 
36,750 Menot ennen 
kelpoi suusaj an 
alkua 
0,500 Edellytykset 
täyttävät koko­
naiskulut 
36,250 Koheesiorahas­
ton tuki 
30,813 Tuen aste (%) 
85 
&°) 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 
mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien 
kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 94/07/61/024 
1. Hankkeen nimi: Monaghanin veden toimittaminen 
2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: Department of the Environment 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Monaghan County Council 
3.2 Osoite: County Offices, the Glen, Monaghan 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue : Co. Monaghan 
5. Kuvaus 
Nykyinen veden toimittaminen Monaghanin kaupunkiin on peräisin 
kolmesta lähteestä: 
Rooskeyn porausreiästä, joka tuottaa noin 1000 m6 
päivässä, sisältäen liiallisia määriä ammoniakkia, 
sulfaattia, rautaa ja korkean kovuusasteen; 
E3o 
Lamb's Laken pintavesi, noin 1000 m3 päivässä* A2 luokan 
vettä joka ainoastaan kloorataan, sisältäen liiallisia 
määriä trihalometaania ja kloroformia; 
Toganin käsittelylaitoksesta noin 200 m3 käsiteltyä 
vettä päivässä, pohjaanpainuma ja nopea 
omapainosuodatus. Käsittelylaitos on asianmukainen ja 
säilytettävä. 
Ongelmana on vesivarojen kapasiteetti, joka kesäaikaan johtaa 
säännöstelyyn. Juomavedessä on osoitettavissa liiallisia määriä 
alumiinia, kolibakteereja, väriä, kuparia, fluoridia, rautaa, 
kjeldahltyppeä, hajua, sulfaatteja ja sameutta. 
Yleinen hanke käsittää kunnollisen vesikapasiteetin perustamisen. 
Tavoite saavutetaan kaivojen porauksella ja testaamisella. 
Alustavassa vaiheessa, kun kapasiteetti on saavuttanut arvioidun 
enimmäistarpeen 9100 m3 päivässä, rakennetaan Monaghanin 
kaupungin tarvitseman 4550 m3 päivässä tuottava laitos. 
Hanke käsittää seuraavat tekijät: 
hankkeen suunnittelu kokonaisuudessaan; 
testaus- ja tuotantokaivojen perustaminen; 
ympäristöä koskeva selvitys ja kustannus-hyötyarvio; 
käsittelylaitoksen, pääjohtojen, vesitornin ja puhtaan 
veden säiliöiden rakentaminen sekä kaukomit­
taus järjestelmän ja pumppulaitteiden hankinta. 
6. Tavoitteet 
mukautuminen juomavedestä annettuun direktiiviin; 
toimituskapasiteetin lisääminen kesäajan kysyntään ja 
kesäajan veden säännöstelyn lopettaminen; 
alueen tulevaisuuden kehityksen mahdollistaminen. 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Työt Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1985 1995 
Maan osto 1993 1994 
Päätyöt 1996 1998 
Toiminnallinen 1998 
vaihe 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio 
Veden laadun paranemisen ja tuotantokapasiteetin kasvun 
taloudellisen hyödyn arviossa todettiin kustannus-hyötyasteeksi 
1.6:1. 
9. Arvio ympäristövaikutuksista 
Hankkeelta vaaditaan ympäristövaikutuksia koskeva selvitys 
Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 asetusten (ympäristövaikutusten 
arviointi) säädösten mukaisesti, jotka sisällyttävät EY:n 
direktiivin 857/337/ETY osaksi Irlannin kansallista 
lainsäädäntöä. Tämä toteutetaan osana hankkeen 
suunnitteluvaihetta. 
10. Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) 
Kokonaisku 
lut 
7,219 Menot 
ennen 
kelpoisuus 
ajan alkua 
-Edellytyks 
et 
täyttävät 
koko­
naiskulut 
7,219 Koheesiora 
haston 
tuki 
6,136 Tuen aste 
(%) 
85 
EH 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/07/61/001 
1. Hflnkkyen nimi: Boynejoen vesistöalueen suojeluohjelma (I vaihe) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Ympäristöosasto 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Meath County Council 
3.2 Osoite: County Hall, Navan, Co Meath 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Cavanin ja Meathin piirikunnat 
5. Kuvaus 
Tämä päätös koskee ensimäistä vaihetta joukolle hankkeita, joiden tarkoituksena on 
parantaa herkäksi vesistöalueeksi luokitellun Boynejoen veden laatua. 
I vaiheeseen kuuluu käsittelylaitosten suunnitteluja laatiminen Navaniinja Trimiin, jotka 
ovat Boynen yläjuoksun suurimpia kaupunkeja, sekä hallinta- ja valvontajärjestelmän 
luominen vesistöalueen veden laadun ylläpitämisen varmistamiseksi. 
6. TavoJÖEÖ 
- yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa (toimia on edellytetty 
vuoteen 1998 mennessä) 
- veden laadun ylläpitäminen vesistöalueella. 
S13 
7. Töiden aikataulu 
-_---________-_---mn__--___--n----_--__^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 1986 31/12/1997 
i ________________________________ _______________________________ 
Maan osto 
Päätyöt - -
Toimintavaihe 01/01/1998 
________•_•—•_——_________•__mmmmmmmmmmmmmmmwÊÊmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmm 
Näiden hankkeiden tuoman hyöty arvioidaan osana I vaihetta. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Navanin käsittelylaitokset edellyttävät ympäristövaikutusten arviointia, joka tullaan 
tekemään osana hankkeen I vaihetta. Trimin hanke ei edellytä ympäristövaikutusten 
arviointia. 
10. Ylikannukset ja tuki (mecuina) 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää* Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
(%) 
2,877 
* Tukikelpoisia ovat laistannukset 2,877 2,446 85 
œen jättämispäivän, 15. tami_dki]ùTâ^9SjSÏÏSën 
ny 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/07/61/005 
1. Hankkeen nimi: Maantieteellinen tietojärjestelmä 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Ympäristöosasto 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2 
X Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Local Government Computer Services Board 
3.2 Osoite: Phoenix House 
Conyngham Road, Dublin 8 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: koko maa 
5. Kuvaus ' 
Tämä teknisen avun hanke koskee sellaisen graafisessa muodossa esitettävän tietokannan 
luomista, johon kerätään, tallennetaan ja jossa esitetään tietoa vesiteiden ympäristöllisestä 
tilasta Irlannissa. Seuraavia tietoluokkia esitetään graafisesti: 
Yleistieto: piirikuntien rajat ja tärkeimmät kaupungit mukaan lukien väestömäärät, 
asukasvastineluvut, teollisuuden kuormitus ja teollisuusluvat. 
Vesitiet: hydrometriset alueiden rajat, jokien näytteenottopisteet ja jokiosuudet sekä 
niiden veden laatu. 
Perusrakenteet: jäteveden käsittelylaitteet ja kaatopaikat sekä niiden käsittelyjen, 
kapasiteetin ja kuormituksen laatu. 
rir 
Muut: jätevesilietteelle varatut alueet sekä olemassa olevat ja ehdotetut alueelliset 
vesihuoltosuunnitelmat sekä pohjavesialueet. Mukaan liitetään myös jätevesilietteen 
käsittelyn ja poiston menetelmät ja määrät. 
Tarkoituksena on, että tietoluokat digitoidaan ja että tietoon pääsevät käsiksi sekä suuri 
yleisö että keskus- ja paikallishallinto. 
6. Tavoitteet 
- varmistetaan yhdenmukainen lähestymistapa yksityiskohtaisten valvonta- ja 
hallintajärjestelmien kehittelylle koheesiorahaston ja muiden rahoitusvälineiden 
rahoittamissa hankkeissa 
- parannetaan päätöksenteon laatua paikallisella ja kansallisella tasolla 
- parannetaan ympäristön kehittämishankkeiden kuluja ja sujumista koskevaa raportointia 
- tarjotaan yleisölle pääsy tietoihin, jotka koskevat Irlannin vesihuolto-ohjelmaa ja 
herätetään tätä kautta kiinnostusta sitä kohtaan. 
7. Tpiden aikataulu 
Työn luonne 
Päätyöt Aloitus 
1/7/95 Lopetus 
31/12/97 
Toimintavaihe 1/1/98 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Hankkeen luonteen ja pienen koon vuoksi siitä ei ole tarpeen tehdä perinteistä 
taloudellista arvioita. Hankkeen tuoma hyöty tulee liittymään suurelta osin laadittavaan, 
ympäristön varoja ja perusrakenteita koskevaan koordinoituun kansalliseen rekisteriin. 
Hyödyksi mlisi katsoa myös suuren yleisön pääsy vesivaroja ja niiden hallintaa koskevaan 
järjestelmään, vaikka sitä ei voida mitata. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Tämä hanke ei edellytä ympäristövaikutusten arviointia. 
Tämä päätös ei mle rajoittamaan kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 
määräysten IV osan mukaisia menettelyjä. 
10. Kustannukset ja tuki (mecuina) 
m 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää* Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
0,178 0,152 0,178 
ltapMI_P_M__)__^__B__3S__St_W 
* Tukikelpoisia ovat kustannukset hankkeen jättämispäivän, 2. toukokuuta 85 
Wth 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/07/61/008 
1. ffflnfrfreen nimi! Lough Swillyn veden laadun parantaminen (I vaihe) 
2 Hftfremntflftfftf» ^ffta-wra elin 
2.1 Nimi: Ympäristöosasto 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2 
* ^"fr1"*" tävtäntfifinpannsta vastaava elin 
3.1 Nimi: Donegal County Council 
3.2 Osoite: County House, Lifford, Co. Donegal 
4. Siiajnii 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Donegal 
5. Kuvaus 
Tämä päätös koskee Letterkennyn kaupungin olemassa olevan toisen käsittelylaitoksen 
laajentamisen ja kunnostamisen suunnittelu- ja laadintavaihetta. Se sisältää myös veden 
laadun valvontajärjestelmän laatimisen Lough Swillyn vesistöalueelle, jonka suurin 
kaupunki Letterkenny on. 
6. Tavoitteet 
- Lough Swillyn ympäristön ja vesivarojen arvon sälyttäminen vähentämällä 
saastepäästöjä 
- yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa (Letterkennyn 
jälkikäsittelyä edellytetään vuoteen 2000 mennessä) 
- veden laadun valvontajärjestelmän laatiminen Lough Swillyn vesistöalueelle. 
fte 
7. Töiden aikataulu 
_______a______________—___——_-s ___________B__________a_______a______a__________i_____^ 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 2/6/95 31/12/97 | 
Toimintavaihe 2/1/98 
8. TfllpHflçlHnen ja snsiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Taloudellisten etujen arviointi suoritetaan osana hankkeen I vaihetta. 
9. Ympäristövaikutusten arviomti 
Ympäristövaikutusten arviointi mllaan toteuttamaan osana I vaihetta 
Tämä päätös ei mle rajoittamaan kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 
määräysten IV osan mukaisia menettelyjä. 
10. Kustannukset ia tuki (mecuina) 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää'" Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
(%) 
1,035 0,880 85 
uta 1995 jälkeen 
n«). 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
_BS__B______•__•____•__•_—•____—*_____-_—__B_—_—________3_______S——«_—___——^ 
Tiivistelmä hankkeesta 
u:o 95/07/61/010 
1. Hankkeen nimi 
Jätevesien käsittely Dublinin alueella (II vaihe) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Ympäristöosasto 
2.2 Osoite: 0'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Hankkeen, tärtäm^qpanosta vastaava clip 
3.1 Nimi: Dublin Corporation Dun Laoghaire/Rathdown County Council 
3.2 Osoite: Civil Offices, Dublin 8 Town Hall, Dun Laoghaire, Co Dublin 
4. sii-Jfi-i 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Dublinin kaupunki ja kreivikunta 
5. Kiilaus 
Dublinin alueen jätevesien käsittelysuunnitelma on tärkein Suur-Dublinin jätevesien 
keruu-, käsittely- ja poistojärjestelmä (mukaan lukien lietteenkäsitcely). Tällä hetkellä 
meneillään olevien alustavien tutkimusten tulokset osoittavat, että alueen jätevedet 
olisi käsiteltävä yhdessä laajennetussa laitoksessa Ringsendissä Dublinin satama-
alueella. Tehdyssä päätöksessä oletetaan tämän vaihtoehdon toteutuvan. 
Kokonaishaxikkeeseen kuuluu jäljestää Ringsendiin Dublinin alueen 
jälkikäsittelymahdollisuudet, jolla pystyttäisiin kattamaan 1,6 miljoonan asukkaan 
väestö. 
Suunnitelmaan sisältyy myös kokoojaviemänen ja pumppuasemien rakentaminen, jotta 
kaikki jätevedet voitaisiin johtaa Dun Laoghairen alueelta kaupungin kaakkoispuolelta 
Ringsendin laitokseen. Suuria viemäreitä rakennetaan myös kaupungin 
pohjoispuolelle, jotta käsittelemätön jätevesi ei enää virtaisi Howthiin (nykyinen 
kuormitus 333 000 avl) ja jotta kyseiset jätevedet voitaisiin ohjata Ringsendiin 
käsittelyä varten. 
Hankkeen I vaiheeseen sisältyi Dublinia varten tehty jälkikasittelysuunnitelma, 
suunnitelma jätevesien ohjaamisesta pois Dun Laoghairesta sekä lietteen käsittelyä ja 
hävittämistä koskeva suunnitelma. Koheesiorahaston tuki tämän vaiheen eri osille 
myönnettiin komission päätöksillä C(93) 2798/2, C(93) 3257/2, C(93) 2798/4 ja 
C(93) 3257/10. 
Tämän päätöksen piiriin kuuluva II vaihe koskee seuraavia töitä: 
nykyisen kulvertin puhdistus, tarkastus ja uudelleen vuoraus Dun Laoghairen 
alueella 
rantapengerrys ja rannikon suojelu kivisuojalla 
1,8 km:n pituisen tunneliviemärin sekä lisäviemärien ja kulverttien 
rakentarninen 
nykyisen välppälaitoksen purkaminen Bullock Harbourissa ja uuden 
pumppuaseman hankkiminen mukaan lukien kaikkien mekaanisten ja 
sähkötöiden suunnittelu, toimitukset ja asennus 
lisärakennusvaiheiden suunnittelu Dun Laoghairen alueella 
lietteenkäsittelyn pääjärjestelmän suunnittelu ja rakentaminen Dublinin alueelle. 
Tähän kuuluu Ringsendissä vuosittain tuotetun kuiva-aineen sakeuttaminen, 
välppäys ja kuivaus 12 000 tonnin painoiseksi kakuksi. Sen jälkeen suoritetaan 
alkalinen stabilointi sijoituspaikalla käsitellyn lietteen tuottamiseksi; 
täsmällinen stabilointiprosessi valitaan sijoituspaikalla tehtyjen kokeiden 
jälkeen. 
Ehdotetaan laadittavaksi toimintasuunnitelma kuivatun mädätyslietteen käyttämisestä 
maantäyttöön, jolloin seurattaisiin maatalouden päästöjen kellitystä. 
Tavpjjtfret 
yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa 
(yhdenmukaisuutta on edellytetty vuoteen 2000 mennessä ja vuoteen 1998 
mennessä, jos lietettä kaadetaan mereen) 
käsittelemättömien jätevesien laskun lopettaminen 
saastumisen vähentäminen uinti- ja virkistysalueilta 
vedessä olevan elämän ja kalakantojen suojeleminen 
matkailun sekä teollisen ja kaupallisen kehityksen edistäminen Dublininlahdella 
Tpiden ajkataylu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1995 1997 
Maan osto 1995 1997 . 
S"3| 
Päätyöt 1995 1998 
>-_-_«__^_M_MW-««_--_____-___a_--_-_---__-l__*-W__M__M__M_- «----_________•—«_---___^_^W_«-----Ä-_Ä__W_-__-«--l__-______1 M_-»«-»ii^--_---_____-w--_------_____-_-aH _-•_____•_•_. 
Toimintavaihe 1998 __ 
8. Taloudellinen ja sjsjaaltaen, kus^pys-hyftvanlo 
Taloudellisen hyödyn arviointi suoritettiin osana hankkeen I vaihetta. Pidettiin 
selvänä, että hankkeen yh 25 vuoden taloudellisen käyttöajan aikana saadaan 
huomattavaa hyötyä seuraavilla aloilla: terveys ja turvallisuus» matkailu ja 
virkistys, asunnonvälitys, teollisuus ja kauppa sekä kalastus. CBA arvioi 
tuotoksi 8-9prosenttia. 
9. Ympärirtöv-ilaitust-n arviointi 
Hankkeen tämä vaihe ei edellytä ympäristövaikutusten arviointia. 
10. 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää* Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
(%) 
31,784 31,784 27,016 85 
Tukikelpoisia ovat kustannukset hanTSceenj-Smispaivän, 2. kesäkuuta 1995 jälkeen 
T3Z~ 
IRLANTI 
LIIKENNE 
533 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 93/07/65/014 
1. Hankkeen nimi: Dublinin sataman lo-lo-terminaali I 
2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: Department of the Marine 
2.2 Osoite: Leeson Lane, Dublin 2 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Dublin Port and Docks Board 
3.2 Osoite: Port Centre, Alexandra Road, Dublin 1 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Dublin 
5. Kuvaus 
Hanke käsittää yhden Dublinin sataman kolmesta konttiterminaalista parannustyöt seuraavan 
investointisuunnitelman mukaisesti: 
Yleiset rakennustyöt Kulut (miljoonaa ecua) 
SIV 
! Nosturin tyhjenny sal ueen laajentaminen 15 metrillä 
2 Nosturin kiskojen ja perustuksen laajentaminen 15 metrillä 
3. Olemassa olevan laiturin ja nosturin tyhjenny sai ueen kivisuojaus ja täydennysrakentaminen 
4. Olemassa olevan 1,6 hehtaarin alueen päällystys 
5. Kiinnityspaikat, suojukset jne. 
Kulut 1,1 
Mekaaniset työt Kulut (miljoonaa ecua) 
1. Purkunosturin hankkiminen 
2. Kahden (2) lukin hankkiminen 
3. Käytetyn ja kunnostetun haarukkatrukin hankkiminen 
4. Olemassa olevan nosturin kunnostaminen 
Kulut 4,9 
Hankkeen kokonaiskulut 5,9 
(ilman alv:tä ja ennakoimattomia menoja) 
6. Tavoitteet 
nopeampi ja luotettavampi palvelu; 
Dublinin sataman kautta kulkevan liikenteen kasvun mahdollistaminen; 
teollisuuden kulujen vähentäminen. 
Sir 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 5/93 7/93 
Maan osto 
Päätyöt 1/1/95 31/12/96 
Toiminnallinen vaihe 1/1/97 
8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hyötyarvio 
Hankkeen mukana esitetyssä kustannus-hyötyarviossa esitetään kolmen tyyppisiä etuja, jotka 
seuraavat hankkeesta, laajenemisen jälkeen satamamaksut alenevat, paikalliset kulut nousevat 
ja työllisyys lisääntyy satamassa liikenteen lisääntymisen ja lastaus- ja purkutoiminnan 
tehostumisen, suurtuotannon, sataman palkkakustannusten laskun ja paremman kilpailukyvyn 
myötä muiden lo-lo-terminaalien kanssa. Komissio ei ole samaa mieltä kaikista esitetyistä 
eduista, mutta taloudellinen hyöty on riittävän suuri menettelyn perusteeksi. Esimerkiksi 
pelkästään suuremman toimintatehokkuuden sisäinen kannattavuuden aste arvioidaan 11 
prosentiksi. 
9. Arvio ympäristö vaikutuksista 
Hankkeelta ei vaadita ympäristövaikutuksia koskevaa selvitystä. 
10. Päasv satamalaitokseen 
Mikään vuokrasopimus, toimintasopimus tai ahtaussopimus ei myönnä yksinoikeuksia 
laitokseen millekään toimijalle. Dublin Port and Docks Board antaa muiden toimijoiden 
alukselle tai aluksille luvan kiinnittyä terminaalin laituriin kun se on mahdollista. 
11. Omaisuuden valvonta 
Mitään omaisuutta ei saa myydä tai muuten poistaa ilman Euroopan komission suostumusta. 
Kaikki tulot omaisuuden poistamisesta voidaan ottaa huomioon hankkeelle myönnettävän tuen 
määrää laskettaessa. 
12. Kulut ia tuki (miljoonaa ecua) 
Kokonaiskulut 
5,906 Arvioitu tuotto 
1,737 Edellytykset 
täyttävät koko­
naiskulut 
4,169 Koheesiorahas­
ton tuki (85 % 
edellytykset 
täyttävistä 
kuluista) 
3,544 Tuen aste 
(tuen osuus 
kokonaisku­
luista prosent­
teina) 
60% 
* Kulut, jotka ilmenevät 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen, ovat korvauskelpoisia. 
Arvioitu tuotto otettiin huomioon ennen koheesiorahaston tuen määrittämistä. Merkittävä 
mutitos arvioitua tuottoa koskevissa olettamuksissa aiheuttaa komission tuen määrän 
tarkistuksen. 
ra-
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 93/07/65/029 
1. Hankkeen nimi: Balbrigganin ohikulkutie (Vaihe II) 
2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: National Roads Authority 
2.2 Osoite: O'Connel Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
.3.1 Nimi: Fingal County Council 
3.2 Osoite: 46/49 Upper, O'Connel Street, Dublin 1 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Dublin 
5. Kuvaus 
Tämä päätös kattaa Balbrigganin ohikulkutien rakennusvaiheen. Aikaisemmalla komission 
päätöksellä (C(93)2243/9, 29.7.1993) myönnettiin tukea koheesion rahoitusvälineestä 
suunnitteluvaiheeseen. 
Balbrigganin ohikulkutie on osa Rosslaren ja Larnen yhdistävää EOI-tietä. EOI tarjoaa 
yhteyden pohjoisen ja eteläisen Irlannin välille, mikä on ensisijaisen tärkeää Euroopan 
m 
yhteismarkkinoille, sekä yhteydet tärkeimpien kansainvälisten Rossiaren, Dublinin, Belfastin 
ja Larnen satamien sekä Dublinin ja Belfastin lentokenttien välille. 
Alueellisella tasolla suunniteltu tie on osa Ml tietä Dublinista Belfastiin, joka lyhentää 
matkustusaikaa ja liikenteen turvallisuutta näiden kahden kaupunkikeskuksen välillä sekä 
parantaa pääsymahdollisuuksia kaupunkeihin niiden välillä, kuten Swords, Drogheda, Dundalk 
ja Newry. 
Paikallisella tasolla suunniteltu tie on ohikulkutie Balbrigganille, joka on kärsinyt kaupungin 
läpi kulkevan Nl tien liikenteen vaikutuksista, ja se tukee kaupungin taloudellista elpymistä. 
Ohikulkutien pituus on arviolta 12,5 kilometriä. Tavanomainen poikkileikkauksen leveys on 
vähintään 46 metriä. Tämä muodostuu kahdesta 7,5 metriä leveästä kaksikaistaisesta ajoradasta 
ja niihin liittyvistä 3 metriä leveistä päällystetyistä ja päällystämättömistä pientareista, niiden 
ulkopuolisista 5 metriä leveistä työtiloista ja metrin levyisestä päällystetystä pientareesta 
molemmin puolin 7 metriä leveää keskialuetta. 
Yhdystiet: Suunnitelman moottoritieosuuden lisäksi ehdotetaan yhdysteitä pohjoiseen ja etelään 
olemassaolevalle Nl tielle. Pohjoinen yhdystie käsittää yksi-ja kaksikaistaisen ajoradan sekä 
lyhyen osuuden olemassa olevan Nl tien parannustyöt. Yhdysteiden kaksikaistaiset 
ajorataosuudet ovat poikkileikkaukseltaan samanlaisia kuin moottoritie ja yksikaistaisen tien 
leveys on 7,5 metriä, käsittäen molemmin puolin 2 metriä leveät päällystetyt pientareet ja 3 
metriä leveät päällystämättömät pientareet, jotka rajoittuvat eri levyisiin penkereisiin. 
Eritasoliittymät: Ohikulkutien pohjoispään eritasoliittymän lisäksi rakennetaan eritasoliittymät 
Naul Roadin ja moottoritien risteykseen. Niistä toinen on yhteys Balbrigganiin ja North 
County Dublinin länsiosaan ja toinen Balbrigganin eteläosaan ja Balrotheryyn olemassa olevan 
Nl tien kautta. 
531 
6. Tavoitteet 
Hanke on osa Irlannin ja Euroopan laajuisen tieverkoston kehittämistä. Se 
lyhentää matkustusaikaa Dublinin ja Belfastin välillä; 
Se siirtää merkittävän osan pitkän matkan liikenteestä pois Balbrigganin 
kaupungista; 
Se parantaa pääsyä North Co. Dublinin ja Co. Loughin alueille. 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 4/1987 12/1994 
Maan osto 1994 1996 
Päätyöt 1995 1999 
Toiminnallinen vaihe 1999 
8. TaloudeHis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvion mukaan hankkeen sisäinen kannattavuuden aste on 20 prosenttia. 
9. Arvio ympäristövaikutuksista 
Dublinin kunnan neuvosto toteutti ympäristövaikutuksia koskevan selvityksen ja ympäristö­
ministeriö hyväksyi sen 20 päivänä huhtikuuta 1993. 
SUo 
10. Kulut ia tuki (miljoonaa ecuai 
Kokonaiskulut 
44,723 Menot ennen ja 
jälkeen kelpoi -
suusajan* 
4,353 Edellytykset 
täyttävät koko­
naiskulut 
40,370 Koheesiorahas­
ton tuki 
34,315 Tuen osuus 
85 prosenttia 
* Kulut, jotka ilmenivät hankkeen esittämisen jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat 
körvauskelpoisia. 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa 
tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. 
r4/l 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
N:o 93/07/65/034 
1. Hankkeen nimi: N4 Curlews'n ohikulkutie 
2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: National Roads Authority 
2.2 Osoite: Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Roscommon County Council 
3.2 Osoite: Courthouse, Roscommon, County Roscommon 
4. Siiainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Roscommon 
5. Kuvaus 
Hanke sijaitsee N4 Dublin - Sligo tiellä noin 25 kilometriä kaakkoon Sligon kaupungista 
Boylen ja Collooneyn kaupunkien välissä. 
Olemassa oleva N4 tie, joka ylittää Curlevv-vuoret on heikosti linjattu ja siinä on useita erittäin 
jyrkkiä mutkia. Olemassa oleva tie on suljettava ajoittain talvisin jäätymisen vuoksi. Tätä ei 
pidetä hyväksyttävänä päätiellä, ja se onkin luultavasti ainoa osuus Irlannin pääteistä, jota 
ongelma koskee. Suunniteltu ohikulkutie käsittää 16,5 kilometriä ajotietä Curlevv-vuorten 
ympäri Lough Key Parkista Ballinafadin länsipuolelle ohittaen myös Boylen kaupungin sekä 
parannukset olemassa olevaan tiehen Ballinafadin länsipuolelta Castlebaldwiniin. Suunnitel­
maan kuuluu myös 1,5 kilometrin mittainen yhdystie uudelta tieltä Boylen kaupunkiin. 
6. Tavoitteet 
olennaisen infrastruktuurin luominen talouden kehityksen tukemiseksi 
(erityisesti teollisuus ja matkailu) parantamalla pääsyä satamiin , lentokentille 
ja kotimaan pääasiallisille markkinoille; 
osa-alueille pääsyn parantaminen (erityisesti luoteessa ja lännessä) korostaen 
näin niiden houkuttelevuutta investointeihin ja taloudelliseen kehitykseen; 
lyhentää ajoaikaa ja parantaa yhteyksiä Sligon ja Dublinin välillä. Molemmilla 
kaupungeilla on merkittäviä kaupallisia ja taloudellisia yhteyksiä, joita parannus 
vahvistaa. Myös pääsy vähittäiskaupan keskuksiin paranee reitin varrella: Sligo, 
Longford, Mullingar, Kinnegad, Dublin; 
Dublin - Sligo-tien läpikulkuliikenteen poistaminen Boylen kaupungista; 
turvallisuuden parantaminen N4 tien tällä osuudella. 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 1988 1996 
Maan osto 1993 1997 
Päätyöt 1996 1998 
Toiminnallinen vaihe 1999 
fV3 
8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvion mukaan sisäinen kannattavuuden aste on 12 prosenttia. 
9. Arvio ympäristö vai kutuksi s ta 
Ympäristövaikutuksia koskeva selvitys toteutettiin paikallisen hallituksen vuoden 1972 säädök­
sen (Tiet ja moottoritiet) mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan yhteisöjen 
vuoden 1988 asetuksilla (ympäristövaikutusten arviointi), jotka sisällyttävät EY:n direktiivin 
85/337 Irlannin kansalliseen lainsäädäntöön. 
10. Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) 
Kokonaiskulut 
22,893 Menot ennen ja 
jälkeen kelpoisuusa-
jan* 
1,099 Edellytykset täyttä­
vät kokonaiskulut 
21,794 Koheesiorahaston 
tuki 
18,525 
* Kulut, jotka ilmenevät 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen ovat korvauskelpoisia. 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa 
tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. 
ÇttV 
Rahoitustuen myöntämispäätösten olennaisten kohtien ju__ai_eminen koheesiorahastosta 
annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Hanke N:o 94/07/65/002 
1* Hflnkeei| n^m| 
N2 Ardee - Aclint Road 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1. Nimi: National Roads Authority 
2.2. Osoite: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Ireland 
3. hankkeen toteimamiretfa vastaava elin 
3.1. Nimi: Louth County Council 
3.2. Osoite: County Offices, Dundalk, Co. Louth 
4. SiiaJBti 
4.1. Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2. Alue: Co. Louth 
5. Kuvaus 
Hanke koskee Dublinin ja Pobjois-Irlannin Pohjois-Donegalissa sijaitsevan Derryn välistä 
päätietä, joka kuuluu Euroopan kattavaan tieverkostoon. Jotta verkostoa voitaisiin kehittää 
muualla, verkostoa ei esitetä kehitettäväksi kokonaisuudessaan, vaan esitetään N2-tien 
liittämistä Ardeesta Nl:n Dublin-Belfast -tiehen Dunleerin pohjoispuolella. Esitetty hanke on 
suunnitellun liittymätien laajentaminen Nl-tieltä Ardeehen, ja se sisältää tien oikaisuja 
pitkittäis- ja poikittaissuunnassa 6,5 kilometrin niatkalla sekä 7,5 metriä levein ajoväylän 
rakentamisen, jossa on kolme metriä leveät kivetyt pientareet ja kaksi metriä leveät 
nurmireunat. Tienpäälryste suunnitellaan kestämään suunnitellun liikenteen määrä. 
6. laiojöfiel 
- korvata nykyinen tie, joka ei täytä normeja; 
- antaa taloudellista kehitystä varten inrrastrukluurinikea parantamalla, pääsyä satamiin, 
lentokentille ja tärkeimmille kotimaan markkinoille; 
fM-r 
- parantaa pääsyä eri alueille erityisesti luoteeseen ja Pohjois-Iriannin länsiosiin; 
- parantaa liikenneturvallisuutta oikaisemalla nykyistä tietä; 
- mahdollistaa lisääntyneet ajoneuvojen painot. 
7. Tfti .en aikataulu 
Aloitus Lcnts 
Suunnittelutyöt 1992 1997 
Maanhankinta 1994 1997 
Päätyöt 1997 1999 
Käyttöönotto 1999 
ft. Knatannnuhvliivanahrind 
Kustannus-hyöty -analyysin mukaan sisäinen kannattavuusprosentti on 10 prosenttia. 
9. Ympäristövaikutusten aryfoL-ti 
Euroopan yhteisön (ympäristövaikutusten arviointia koskevien) asetusten säännösten' 
mukaisesti vuonna 1989, jolloin arjnettiin Irlannin kansallisia muita tiehankkeita kuin 
moottoriteitä koskevia lakeja EY:n direktiivin 85/337 täytäntöönpanemiseksi, tämän hankkeen 
ympäristövaikutusten arviointi ei ole tarpeellista. Irlannin viranomaiset toteavat kuitenkin, että 
ympäristöseikat otetaan huomioon ja suunnitelma vaikutusten niinimoimiseksi paikalliseen 
ympäristöön laaditaan. 
KokomiffhUlfflHimikifcr 7,424 miljoonaa 
Hannan hyväksymistä cdelffinwt fr ften MlkffM lffllffif,Tnillra<ff 0,250 miljoonaa 
^teffffîmhaffton twhi *•<** ™«}™™« 
* Hankkeen luovuttamispäivän, 10 päivän toukokuuta 1994, jälkeiset kustannukset oikeutetaan 
tukeen 
Koheesiorahastosta myönnetty tuki edellyttää, että hankkesta ei saada tuottoa. Kaikkien tähän 
edellytykseen tulleiden muutosten perusteella komissio voi tarkistaa tukisummaa. 
W(* 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
N:o 94/07/65/004 
1. Hankkeen nimi: N4 Collooney - Sligo-tie 
2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: National Roads Authority 
2.2 Osoite: O'Connel Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Sligo County Council 
3.2 Osoite: Riverside, Sligo 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Sligo 
5. Kuvaus 
Hanke käsittää 8,8 kilometrin kaksikaistaisen ajotien rakentamisen Collooneyn vuonna 1992 
valmistuneen ohikulkutien ja Sligon kaupungin välille. Hanke on osa Dublin - Sligo tietä sekä 
Galway - Sligo-tietä ja kuuluu Euroopan laajuiseen verkkoon. Suunnitelmaan sisältyy kaksi 
eritasoliittymää ja kolme siltaa. Aikaisemmin toteutetut maatyöt ja päätöiden suunnitelma-
asteet eivät sisälly hankkeen soveltamisalaan. 
5^V 
6. Tavoitteet 
Hanke kuuluu kansalliseen päätieverkkoon, jonka kehittäminen on erittäin tärkeää syrjäisen 
sijainnin vaikutusten vähentämiseksi Irlannin taloudessa. Uuden 8,8 kilometrin mittaisen 
kaksikaistaisen ajotien liittäminen kansalliseen päätiehen N4 parantaa pääsyä Collooneyn ja 
Sligon välillä ja sillä on tarkoitus olla merkittävä vaikutus läpikulkuliikenteeseen, erityisesti 
ammattikäyttäjien osalta N4 tiellä, joka on pääasiallinen itäisen ja luoteisen alueen yhdistävä 
tie. 
Tämän tieosuuden parantamisesta seuraa kansallisen päätien N4 käyttäjille huomattavaa ajan 
säästöä ja se vähentää matkan keston vaihtelua (matkan keston vaihtelu on todettu 
merkittäväksi tekijäksi Irlannin talouselämän liikenteestä aiheutuvissa vaikeuksissa). 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt* 1990 1992 
Maan osto 1993 1994 
Päätyöt 1994 1998 
Toiminnallinen vaihe 1999 
Tiedoksi: Nämä eivät sisälly hankkeen soveltamisalaan. 
8. Taloudellis-sosiaalinen kustaniuis-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarviossa hankkeen sisäiseksi kannattavuuden asteeksi on laskettu 18 prosenttia. 
SK 
9. Arvio ympäristövaikutuksista 
Hankkeelta vaadittiin ympäristövaikutuksia koskeva selvitys Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 
asetusten (ympäristövaikutusten arviointi) säädösten mukaisesti, jotka sisällyttävät EY n 
direktiivin 85/337 osaksi Irlannin kansallista lainsäädäntöä muiden tiehankkeiden kuin 
moottoriteiden osalta. Sligon kunnan neuvosto esitti ympäristövaikutuksia koskevan selvityksen 
ympäristöministeriölle, joka antoi 10 päivänä helmikuuta 1992 suunnitelmalle 
hyväksymistodistuksen, jossa oli lukuisia ehtoja. Ympäristövaikutuksia koskeva selvitys osoitti, 
että hankkeen yleinen vaikutus on myönteinen ja että paikallisia vaikutuksia fyysiseen 
ympäristöön voidaan suuressa määrin lieventää suunnittelu- ja rakennusvaiheessa. 
Tie kulkee halki maaseudun ja siihen kuuluu kaksi joen ylittävää siltaa. Siltä on näkymät 
Union VVoodiin, joka on ekologisesti merkittävä alue, kuitenkaan suoraan koskettamatta sitä. 
Pollanima Loughin kiertäminen on otettu huolellisesti huomioon, ja vaikka tie kulkee useiden 
tunnettujen arkeologisten paikkojen halki, ei yksikään niistä ole merkitykseltään ainutlaatuinen 
ja niiden kaivaukset saadaan loppuun suoritetuiksi ennen töiden aloittamista. Melutaso tien 
läheisyydessä jää sallitulle tasolle ja melutaso laskee ohitetuissa kylissä. Ilman laatu tien 
varrella on hyvä eikä ilmansaasteen taso ylitä kymmenesosaa suositellusta tasosta. 
10. Kokonaiskulut (miljoonaa ecua) 
Kokonaiskulut 
40,557 Menot ennen ja 
jälkeen kelpoisuusa-
jan* 
3,544 Edellytykset täyttä­
vät kokonaiskulut 
37,013 Koheesiorahaston 
tuki 
31,461 
* Kulut, jotka ilmenivät vielä hankkeen esittelyn jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat 
korvauskelpoisia. 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa 
tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. 
Wi 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen 
rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 94/07/65/005 
1. Hankkeen nimi: N8 itäinen Galwayn lähestymistie 
2. Anomuksen tehnyt toimielin: 
2.1 Nimi: National Roads Authority 
2.2 Osoite: O'Connel Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin: 
3.1 Nimi: Galway Corporation 
3.2 Osoite: City Hall, College Road, Galway 
4. Sijainti: 
4.1 Jäsenvaltio. Irlanti 
4.2 Alue: Co. Galway 
5. Kuvaus: 
Hanke käsittää viimeisen osuuden lähestymistiestä Oranmoresta Galwayn kaupunkiin. 
Siihen kuuluu 3,5 kilometrin mittaisen kaksikaistaisen ajotien rakentaminen olemassaolevien 
Oranmore/Merlin Park kaksikaistaisen ajotien ja Ballybanesta Corrib Bridgeen menevän 
nelikaistaisen ajotien välille. 
5TD 
6 Tavoitteet: 
Hanke kuuluu kansalliseen päätieverkkoon, jonka kehittäminen on erittäin tärkeää syrjäisen 
sijainnin vaikutusten vähentämiseksi Irlannin taloudessa. Tämän N6 osuuden rakentaminen 
parantaa Dublinin ja Galwayn kaupungin sekä Irlannin länsiosien välisiä yhteyksiä. 
Olemassa oleva tie on turvallisuuden ja linjauksen osalta puutteellinen ja sen liikenteen määrä 
ylittää kapasiteetin aiheuttaen tien käyttäjille merkittävää viivästymistä erityisesti ruuhkahuip­
pujen aikaan. Olemassa olevaa tietä ei voida parantaa, ja siksi ehdotetaan uuden kaksikaistai­
sen ajotien rakentamista eri linjaukselle. 
Uusi linjaus kulkee osittain pitkin rakentamatonta maata ja osittain halki alueiden, joiden 
maankäyttö vaihtelee, ja joilla on myös suuria teollisuus- ja yritysalueita. Se on suunniteltu 
tarjoamaan pääsy Galwayn kaupunkiin, toimimaan liikenteen kehätienä ohittaen kaupungin 
Salthilliin sekä läntiseen Galwayhin ja palvelemaan kaupungin läheisiä suuria teollisuus- ja 
yritysalueita. 
Uuden tien avaamisen odotetaan vähentävän huomattavasti onnettomuuksia. Uusi tie ei kulje 
suoraan asutusten läpi, ja kaikki sen pääliittymät ovat kiertoliittymiä. 
7 Töiden toteutusaikataulu: 
Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt 04/1992 12/1994 
Maanosto 1994 11/1995 
Päätyöt 03/1995 12/1996 
Toiminnallinen vaihe 01/1997 
çn 
8. Taloudellis-sosiaalincn kustannus-hvötvarvio: 
Kustannus-hyöty arviossa hankkeen sisäiseksi kannattavuuden asteeksi on laskettu 17 prosenttia. 
9. Arvio ympäristövaikutuksista: 
Kehitys vahvistettiin 30/9/1993 Galwayn kaupunginvaltuuston ja ympäristöministeriön 
valmistelemalla ympäristövaikutuksia koskevalla selvityksellä (EIS), joka toteutettiin Euroopan 
yhteisöjen vuoden 1989 asetusten (ympäristövaikutusten arviointi) säännösten mukaisesti, jotka 
sisällyttävät EYn direktiivin 85/337 Irlannin kansalliseen lainsäädäntöön muiden tiehankkeiden 
kuin moottoriteiden osalta. 
10 Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) 
Kokonaiskulut 
8750 Menot ennen ja 
jälkeen kelpoisuusa-
jan* 
0.375 Edellytykset täyttä­
vät kokonaiskulut 
8.375 Koheesiorahaston 
tuki 
7.119 
* Kulut, jotka ilmenivät vielä hankkeen esittelyn jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat 
korvauskelpoisia. 
Koheesiorahaston myöntämä tuki perustuu siihen olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa tuloja. 
Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. 
£S"Z 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoi­
tusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Hanke N:o 94/07/65/008 
1. Hankkeen nimi: Nl 1 Kilmacanogue/Glen of the Downs tie 
2. Anomuksen tehnyt toimielin 
2.1 Nimi: National Roads Authority 
2.2 Osoite: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irlanti 
3. Täytäntöönpaneva toimielin 
3.1 Nimi: Wicklow County Council 
3.2 Osoite: Council Offices, Wicklow, Co. Wicklow 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Wicklow 
5. Kuvaus 
Hanke sijaitsee Nil tiellä Dublinista Rossiareen, 25 kilometriä Dublinista. Sen on tarkoitus 
yhdistää olemassa oleva yhtäjaksoinen moottoritie/kaksikaistainen ajorata Dublinin eteläisestä 
lähiöstä Donnybrookista ja Newtownmountkennedyn ohitustie 35 kilometrin päässä Dublinista 
osana Nl 1 tien parannustöitä Wicklown kunnassa kaksikaistaisen ajoradan standardien 
mukaisesti. Hankkeeseen kuuluu 6 kilometrin mittaisen olemassa olevan tien muutostyöt 
5Ö 
tavallisesta kaksikaistaisesta tiestä kaksikaistaisen ajoradan standardien mukaiseksi. Siihen 
kuuluu myös kahden eritasoliittymän ja yhden jalankulkusillan rakentaminen. 
6. Tavoitteet 
Ajoajan lyhentäminen Nil tiellä Dublinin sekä Rosslaren ja Waterfordin 
satamien välillä; 
Paremman pääsyn takaaminen ja itäisten ja kaakkoisten alueiden kehitystä 
tukeva olennainen infrastruktuuri. 
7. Töiden toteutusaikataulu 
Aloitus Lopetus 
Suunnittelutyöt* 1989 1995 
Maan osto 1995 1996 
Päätyöt 1996 1999 
Toiminnallinen vaihe 2000 
8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kilmacanogue/Glen O'Downs-hankkeen sisäiseksi kannattavuuden asteeksi on arvioitu 9 
prosenttia. 
9. Arvio ympäristövaikutuksista 
Hankkeelta ei vaadittu ympäristövaikutuksia koskevaa selvitystä Euroopan yhteisöjen vuoden 
1989 asetusten (ympäristövaikutusten arviointi) säännösten mukaisesti, jotka sisällyttävät EY:n 
direktiivin 85/337 Irlannin kansalliseen lainsäädäntöön muiden tiehankkeiden kuin 
moottoriteiden osalta, mutta ottaen huomioon, että tie kulkee sellaisen alueen halki, jonka 
fry 
ympäristöä suojellaan, Wiclowin kunnan neuvosto esitti ympäristövaikutuksia koskevan 
selvityksen ympäristöministeriölle, joka antoi 20 päivänä joulukuuta 1993 suunnitelmalle 
hyväksymistodistuksen, jossa oli lukuisia ehtoja. Ympäristövaikutuksia koskeva selvitys osoitti, 
ettei ehdotetulla kehityksellä ole merkittäviä haitallisia vaikutuksia ympäristöön. 
Suunnitelmassa käytetään parhaita mahdollisia keinoja haitallisten ympäristövaikutusten 
rajoittamiseksi. 
10. Kulut ia tuki (miljoonaa ecua) 
Kokonaiskulut 
16,984 Menot ennen ja 
jälkeen kelpoisuusa-
jan * 
1,560 Edellytykset täyttä­
vät kokonaiskulut 
15,424 Koheesiorahaston 
tuki 
13,110 
* Kulut, jotka ilmenivät vielä hankkeen esittelyn jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat 
korvauskelpoisia. 
Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa 
tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. 
SET 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ' 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 94/07/65/009 
1. Hankkeen nimi: Newmarket-on-Fergusin N18-ohitustie (I vaihe) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansallinen tielaitos 
2.2 Osoite: St Martin's House 
Waterloo Road, Dublin 4 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Clare County Council 
3.2 Osoite: County Buildings, Ennis, Co. Clare 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Clare 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on suunnitella ja laatia merkittävä tienparannussuunnitelma 
Limerickin-Galwayn N18-tielle, mikä mlee sisältämään uuden 14,5 kilometrin 
kaksoisajoväylän rakentamisen Shannonin lentokentän läheltä Hurlers Crossista 
pohjoiseen Newmarket-on-Fergusiin itse kaupungin ohittaen. Se mlee myös sisältämään 
uuden liittymän N18-tieltä Shannonin lentokentälle. 
I vaiheeseen kuuluvat tien valinta, alustava suunnittelu, ympäristövaikutusten arviointi, 
joita seuraavat julkinen kysely, yksityiskohtainen tutkimustyö, yksityiskohtainen 
suunnittelu sekä sopimusasiakirjojen valmistelu. 
6. Tavoitteet 
- kulkuyhteyksien parantaminen Limerickistä Shannonin lentokentälle, Ennisiin ja 
pohjoisen Clareen 
- läpikulkuliikenteen vähentäminen merkittävästi Newmarket-on-Fergusissa (tällä hetkellä 
12 000 ajoneuvoa päivässä) ja täten saasteiden, melun ja häiriöiden vähentäminen 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 01/01/92 31/12/96 
Toimintavaihe 01/01/97 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on tehty. Hankkeen motoksi arvioidaan 12 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Tämä hanke edellyttää ympänstövaikumsten arviointia Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 
määräysten (ympänstövaikumsten arviointi) mukaisesti, jolla saatettiin direktiivi 
85/337/ETY osaksi Irlannin lainsäädäntöä. Tämä päätös ei mle rajoittamaan 
kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 määräyksissä, S.I. 25, tällaisia 
hankkeita koskevia ympänstövaikumsten arvioinnin menettelyjä. 
10. Kustannukset ia tuki (mecuina) 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää* Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
2,913 0,563 2,350 1,998 85 
* Tukikelpoisia ovat kustannukset hankkeen jättämispäivän, 10. toukokuuta 1994 jälkeen 
SVf-
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/07/65/006 
1. Hankkeen nimi: Dublinin satamaan johtava tie (I vaihe) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansallinen tielaitos 
2.2 Osoite: St Martin's House 
Waterloo Road, Dublin 8 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Dublin Corporation 
3.2 Osoite: Civic Offices 
Wood Quay, Dublin 8 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Dublin City 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on suunnitella ja rakentaa moottoritien liittymä Dublinin 
pohjoisella esikaupunkialueella sijaitsevasta Whitehallista Dublinin-Belfastin N1-tietä 
Dublinin satamaan. Liittymä on tarkoitus rakentaa lähinnä tunnelein, joihin kuuluvat 
kaksoistunnelit kaksine kumpaankin suuntaan kulkevine väylineen. Hanke mlee 
yhdistämään Dublinin sataman kansallisen päätieverkkoon ja Dublinin kehätiehen. 
I vaiheeseen kuuluvat ja tämän päätöksen kattamat osa-alueet ovat ympänstövaikumsten 
arvioinnin valmistelu, mtkimukset paikan päällä, julkinen kuuleminen, 
moottoritiesuunnitelman valmistelu, julkinen kysely, pääurakoitsijan valinta sekä 
erottamattoman osan tästä hankkeesta muodostavat raskaan liikenteen järjestelyt. 
6. Tavoitteet 
- hankkeen on tarkoitus vähentää kokonaisuudessaan raskaan tavarakuljetuksen 
ympäristövaikutuksia Dublinin kaupungissa 
IP 
- Dublinin sataman tulevan kehittämisen mahdollistaminen parempien kulkuyhteyksien 
avulla 
- kaupungin keskustan läpikulkuliikenteen vähentäminen 12 prosentilla ja liikenteen 
mukaan lukien julkisen liikenteen nopeuttaminen 
- Dublinin sataman käyttäjien ajansäästö. 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 1995 1997 
Toimintavaihe 1998 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio mllaan tekemään osana hankkeen tätä vaihetta. Koheesiorahaston 
lisämki mlee riippumaan kustannus-hyötyarvion ja ympäristövaikumsten arvioinnin 
tuloksista (katso jäljempänä). 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Tämä hanke edellyttää ympäristövaikumsten arviointia, ja se mllaan tekemään osana 
hankkeen I vaihetta. 
Tämä päätös ei mle rajoittamaan aluehallinnon (suunnittelu ja kehittely) vuoden 1990 
määräysten IV osan mukaisten menettelyjen tuloksia. 
10. Kustannukset ja tuki (mecuina) 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää* Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
(%) 
3,750 3,750 3,188 85 
hankkeen jättämispäivän, 9. kesäkuuta 1995 jälkeen Tukikelpoisia ovat kustannukset 
4 5°> 
Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 
TUNNISTUSLOMAKE 
Tiivistelmä hankkeesta 
n:o 95/07/65/009 
1. Hankkeen nimi: Cloghranin-Lissenhallin Nl-tie (I vaihe) 
2. Hakemuksesta vastaava elin 
2.1 Nimi: Kansallinen tielaitos 
2.2 Osoite: St Martin's House 
Waterloo Road, Dublin 4 
3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 
3.1 Nimi: Fingal County Council 
3.2 Osoite: 46/49 Upper O'Connell Street, Dublin 1 
4. Sijainti 
4.1 Jäsenvaltio: Irlanti 
4.2 Alue: Co. Dublin 
5. Kuvaus 
Hankkeen tarkoituksena on suunnitella ja laatia Dublinin-Belfastin N1-moottoritien 6,6 
kilometriä pitkä osuus, joka yhdistää olemassa olevan Dublinin lentokentän Nl-
moottoritien olemassa olevaan Lissenhallin kaksiväyläiseen ajotiehen pohjoisen suuntaan. 
Tämä vaihe sisältää hankkeen alustavan ja yksityiskohtaisen suunnittelun, mtkimukset 
paikan päällä, ympäristövaikumsten arvioinnin, julkisen kuulemisen sekä 
sopimusasiakirjojen valmistelun. 
6. Tavoitteet 
Koko hankkeen tarkoituksena on vähentää matkusmsaikaa Dublinin-Belfastin tiellä, mihin 
liittyy välillä oleviin keskuksiin pääsyn parantaminen ja taloudellisen kehityksen 
tukeminen tähän tarvittavin perusrakentein satamiin, lentokentille ja pääasiallisiin kaupan 
keskuksiin pääsyä parantamalla. 
n>< o 
7. Töiden aikataulu 
Työn luonne Aloitus Lopetus 
Hankkeen suunnittelu 01/01/95 31/12/98 
Toimintavaihe 01/01/99 
8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio 
Kustannus-hyötyarvio on jo tehty koko hankkeelle. Sisäisen moton asteen arvioidaan 
olevan 17 %. 
9. Ympäristövaikutusten arviointi 
Tämä hanke edellyttää ympäristövaikumsten arviointia Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 
määräysten (ympäristövaikumsten arviointi) mukaisesti, joilla saatettiin direktiivi 
85/337/ETY osaksi Irlannin lainsäädäntöä. Tämä päätös ei mle rajoittamaan 
kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 määräyksissä, S.I. 25, tällaisia 
hankkeita koskevia ympäristövaikumsten arviomnin menettelyjä. 
10. Kustannukset ia tuki (mecuina) 
Kokonaiskus­
tannukset Kustannukset 
ennen 
tukikelpoisuu­
den 
määräpäivää* Tukikelpoiset 
kokonaiskus­
tannukset Koheesiora­
haston tuki Tuen osuus 
2,526 0,625 1,901 1,616 85 
* Tukikelpoisia ovat kustannukset hankkeen jättämispäivän, 31. elokuuta 1993 jälkeen 
Ui 
XJXXTEJ 2 
Taulukot ja kaaviokuvat 
n^ 
TAYTAANTONPANON TULOKSET 
KOHEESIORAHASTO 1993 - 1994 - 1995 
Maksusitoumukset ecuina jäsenvaltioittain 
äristö - • - * ^%^^ggm| 
1.340.095.864 
601.500.802 
220.918.380 
403.641.806 
Ympäristö 
1993+1994+1995 
PORTUGA­
LI 16 % 
IRLANTI 
9% 
KREIKKA 
23% riai& S'A»! 
44 
60 
44 
40 
2.566.156.852 46 
ESPANJ; 
52% : 1.721.010.752 56 
398.901.387 40 
279.187.240 56 
601.431.305 60 
3.000.530.684 54 3.061.106.616 55 
1.000.402.189 18 
500.105.620 9 
1.005.073.111 18 
886.067 
5.567.573.603 100 
PORTUGA­
LI 20 % Liikenne 
1993+1994+1995 
IRLANTI 
9% 
KREIKKA 
13% ESPANJA 
58% 
Sbi 
TàytMnpanon tulokset 
Koheesiorahasto 1993-1994-1995 
Maksusitoumukset aloittain 
Maantiet 2.116.369.048 
Rautatiet 618.510.005 
Satamat 115.176.009 
, ^ 
n^riliijkennepalvelujärjestelmä (VTS) 15.606.579 
Egfeokentät 115:4ff&7*2 
yadön toimittaminen 815.384.687 
Teollisuuden saasteet 43.823.401 
Biologinen käsittely + jätevedet 808.886.327 
Jätehuolto 92.204.794 
Luonnonsuojelu 344.323.407 
Padot 18.080.536 
Rannikkoalueet 165.855.269 
Muu 111.023.208 
Veden puhdistus 107.972.157 
Vesihuolto 7.506.317 
Uudelleenmetsitys 5.422.822 
YHTEENSÄ " 5.501.614.308 Ympäristö 
Liikanne 2.520.482.925 
2.981.131.383 46% 
54% 
Liikenne 93 - 95 Ympäristö 93 - 95 
Rannikkoalueet 
7% 
Padot 1% 
Luonnonsuojelu 
14% Veden 
toimittaminen 
32% 
&>H 
KOHEESIORAHASTO 
Ympäristö ja liikenne 
Vuonna 1995 tehdyt maksusitoumukset (ecuina) 
k^lâM^^^r/ -. i^^foi 
YHTEEfiSÄ 568.697.297 48 
228.184.641 59 
93.179.175 49 
146.648.564 38 
1.036.709.677 48 
Ympäristö 1995 
PORTUGA 
IRLANTI LI 14 % 
9% 
KREIKKA 
22% ESPANJA 
55% 615.735.381 52 
159.729.130 61 
97.182.548 51 
240.472.848 62 
1.113.119.907 52 1.184.432.678 55 
387.913.771 18 
190.361.723 9 
387.121.412 18 
1.845.997 
2.151.675.581 100 
Liikenne 1995 
PORTUGALI 
22% 
IRLANT] 
9% 
KREIKKA 
14% ESPANJA 
55% 
a$ 
KOHEESIORAHASTO: ESPANJA 1995 
Ympäristö Liikenne 
hyväksytyt hankkeet 
Rautatiet 11 t9.8tf.§J2 
Maantiet 484.8^.43*5 
Padot 72.Qt2.862 
Veden toimittaminen 63.48^.998 
Vesihuolto ~31.227.730 
Jätevedet 276.727.699 
Rannikkoalueet 100.436.552 
Muut ~~11.243.032 
Teollisuuden saasteet 24.619.035 
YHTEENSÄ ########## 
Ympäristö 
Liikenne 579.753.908 
604.678.327 
Liikenn 
49% Rannikkoalueet 
8% Teollisuuden 
saasteet 
2% 
Muut 
1% Rautatiet 
10% 
Jätevedet 
23% 
Vesihuolto 
3% Maantiet 
42% 
Veden 
toimittaminen 
5% Padot 
6% 
SJ^ 
KOHEESIORAHASTO 
ESPANJA 
Maksusitoumukset ja maksut 
1993-1994-1995 (ecuina) 
Ympäristö 
252.083.242 
519.315.325 
568.697.297 
1.340.095.864 % 
29 
51 
48 
44 Liikenne 
606.367.461 
498.907.910 
615.735.381 
1.721.010.752 % 
71 
49 
52 
56 Ympäristö 
119.120.124 
136.688.294 
358.421.236 
614.229.654 % 
28 
32 
32 
32 Liikenne 
301.660.389 
286.088.122 
746.857.276 
1.334.605.787 % 
72 
68 
68 
68 
ar 
KOHEESIORAHASTO PORTUGALI 1995 
Ympäristö Liikenne 
hyväksytyt hankkeet 
Rautatiet 
Maantiet 
Veden puhdistus 
Jätehuolto 281595.200 
£1^877.648 
57.977.124 
7.584.225 
Veden toimittaminen 73.580.898 
Vesihuolto 
Ympäristö 
Liikenne 
Liikenne 
60% 7.506.317 
YHTEENSÄ [387.121.412 
146.648.564 
240.472.848 
Ympäris­
tö 40% Veden toimittaminen 
19% 
Veden puhdistus 
15% Vesihuolto 
2% Rautatiet 
7% 
Maantiet 
55% 
fbX 
KOHEESIORAHASTO 
PORTUGALI 
Maksusitoumukset ja maksut 
1993-1994-1995 (ecuina) 
Ympäristö 
122.794.100 
134.199.142 
146.648.564 
403.641.806 % 
43 
40 
38 
40 Liikenne 
160.774.600 
200.183.857 
240.472.848 
601.431.305 % 
57 
60 
62 
60 Ympäristö 
31.513.629 
54.539.242 
97.052.060 
183.104.931 % 
34 
22 
26 
26 Liikenne 
62.496.918 
193.767.974 
272.152.257 
528.417.149 % 
66 
78 
74 
74 
rb*) 
KOHEESIORAHASTO: KREIKKA 1995 
Ympäristö Liikenne 
hyväksytyt hankkeet 
Rautatiet | 8.355. ÖÖÖ 
Maantiet I 64.746,200 
Lentokentät " [ 23.722.650 
Satamat 62.905.280 
Veden toimittaminen 32.909.652 
Biologinen käsittely 156.678.466 
Jätevedet 22.701.673 
Jätehuolto 3.090.600 
Muut 12.804.250 
YHTEENSÄ 387.913.771 
Ympäristö 
Liikenne 
Liikenne 
41% 228.184.641 
159.729.130 
Ympäristö i 
59% I Jätehuolto 
1% 
Jätevedet 
6% Rautatiet 
Muut 2% 
3% Maantiet 
17% 
Lentokentät 
6% 
Satamat 
16% 
Biologinen 
käsittely 
41% Veden 
toimittaminen 
8% 
r^a 
KOHEESIORAHASTO 
KREIKKA 
Maksusitoumukset ja maksut 
1993-1994-1995 (ecuina) 
Ympäristö 
175.222.400 
198.093.761 
228.184.641 
601.500.802 % 
62 
60 
59 
60 Liikenne 
105.141.600 
134.030.657 
159.729.130 
398.901.387 % 
38 
40 
41 
40 Ympäristö 
99.067.294 
141.769.862 
76.977.597 
317.814.753 % 
67 
90 
85 
80 Liikenne 
49.048.861 
15.912.389 
13.523.230 
78.484.480 % 
33 
10 
15 
20 
rh 
KOHEESIORAHASTO: IRLANTI 1995 
Ympäristö Liikenne 
hyväksytyt hankkeet (ecuina) 
Rautatiet fl 21,645.859| 
Maantiet ~~ 71.010.708 
Satamat 4.535.981 
Jäteveden puhdistus 49.995.033 
Veden toimittaminen 41.853.147 
Kiinteä jäte 1.174.700 
Tekninen tuki 156.295 
YHTEENSÄ = ######### 
Ympäristö 
Liikenne 
Liikenne 
52% 93.022,880 
97.192,548 
Ympäris­
tö 48% Veden 
toimittaminen 
22% 
Tekninen tuki 
0% 
Jäteveden 
puhdistus 
26% Kiinteä jäte 
1% Rautatiet 
11% 
Maantiet 
38% 
Satamat 
2% 
rt^ 
KOHEESIORAHASTO 
IRLANTI 
Maksusitoumukset ja maksut 
1993-1994-1995 (ecuina) 
Ympäristö 
55.917.250 
71.821.955 
93.179.175 
220.918.380 % 
39 
43 
49 
44 Liikenne 
85.969.850 
96.034.842 
97.182.548 
279.187.240 % 
61 
57 
51 
56 Ympäristö 
28.845.009 
23.249.556 
51.669.204 
103.763.769 % 
43 
27 
39 
36 Liikenne 
38.828.602 
63.778.344 
81.988.686 
184.595.632 % 
57 
73 
61 
64 
r*3 
LIITE 3 
Kartta rautatie- ja tieverkostosta 
SV* 
SPAIN 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund Barcelona 
r^r 
SPAIN 
Trans European 
Rail Network 
Cohesion Fund Barcelona 
m 
PORTUGAL 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund Coimbra 
Lisboa 
DV 
PORTUGAL 
Porto 
Trans-European 
Rail Network 
Cohesion Fund Coimbra 
Lisboa 
tf* 
GREECE 
Trans-European 
Road network 
Igoumenitsa 
Cohesion Fund 
Patra h^Saioniki AIexan-
droupolis 
Athina 
rrg 
GREECE 
Trans-European 
Rail network 
Igoumenitsa 
Cohesion Fund Alexan-
droupolis 
Athina 
rso 
IRELAND 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund 
Rosslare 
rs 
IRELAND 
Trans-European 
Rail network 
Cohesion Fund 
Rosslare 
rs2-


ISSN 1024-4492 
KOM(96) 388 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 13 14 07 
Luettelonumero : CB-CO-96-386-FÏ-C 
ISBN 92-78-07418-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg