Ehdotus: neuvoston päätös täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle /* KOM/99/0404 lopull. - CNS 99/0166 */



Virallinen lehti nro C 307 E , 26/10/1999 s. 0043 - 0045



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO Entisen Jugoslavian liittotasavallan hajoamisen ja kauppa- ja passitussanktioiden määräämisen jälkeen entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia joutui vaikeaan talous- ja rahoituskriisiin. Tilanteen ratkaisemiseksi viranomaiset ryhtyivät tarmokkaisiin vakauttamistoimiin ja rakenneuudistuksiin, joita toteutettiin erityisesti vuodesta 1994 alkaen. Sekä Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) että Maailmanpankki tukivat näitä toimia erilaisin järjestelyin. Huhtikuussa 1997 viranomaiset sopivat IMF:n kanssa keskipitkän aikavälin talousohjelmasta (1997-1999), jota tuetaan tehostetun rakennesopeutusohjelman (ESAF) nojalla enintään 75 miljoonalla dollarilla. Ensimmäinen vuosittainen järjestely toteutettiin täysin ja myös Maailmanpankki tuki sitä toukokuussa 1997 hyväksytyllä rakennesopeutuslainalla. Euroopan yhteisö tuki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian uudistuspyrkimyksiä tämän ohjelman nojalla. Erityisesti voidaan mainita yhteisön enintään 40 miljoonan ecun makrotaloudellinen laina (22 päivänä heinäkuuta 1997 tehty neuvoston päätös N:o 97/471/EY), jonka laina-aika on 15 vuotta. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja yhteisön ja Euroopan investointipankin rahoitussuhteiden normalisoinnin jälkeen lainan ensimmäinen, 25 miljoonan ecun suuruinen erä maksettiin syyskuussa 1997. Toinen erä, jonka suuruus oli 15 miljoonaa ecua, maksettiin vuoden 1998 alussa, jolloin lainaan liitetyissä talouspoliittisissa ehdoissa oli edistytty tyydyttävästi. Lisäksi Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kahdenväliset suhteet ovat jatkuvasti parantuneet. Tämä ilmenee vuonna 1997 tehdyistä yhteistyö- ja kuljetussopimuksista. Se näkyy myös taannoisena neuvoston pyyntönä komissiolle toimittaa kiireellisesti kannattavuustutkimus vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta, joka parantaisi EU:n suhteita entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan. Kesäkuussa 1998 IMF:n johtokunta hyväksyi toisen vuosittaisen ESAF-järjestelyn tarkistetun poliittisen puiteohjelman (1998-2000) tueksi. Kosovon kriisin vuoksi, joka vaikutti vakavasti entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan, ja niiden vaikeuksien valossa, joita oli sovittaessa tarkoituksenmukaisesta keskipitkän aikavälin uudistusohjelmasta, maan keskipitkän aikavälin talousohjelma on nyt tarkoitus korvata 12 kuukauden talousohjelmalla, jota tuetaan valmiusluottojärjestelyllä. Ohjelman tukena on lisäksi Maailmanpankin toinen 40 miljoonan dollarin FESAL-laina (Financial and Enterprise Structural Adjustment Loan), jolla tuetaan erityisesti pankkialan rakenneuudistuksia. Näin ollen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset kirjoittivat komission jäsen Yves-Thibault de Silguylle 1 päivänä toukokuuta 1999 ja pyysivät uutta, täydentävää makrotaloudellista apua Euroopan yhteisöltä. Hätäkokouksessa, joka järjestettiin 24 teollistuneen maan ja neuvoa-antavan ryhmän välillä 5 päivänä toukokuuta 1999 entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian tilanteesta, yhteisö lupasi 25 miljoonaa euroa poikkeuksellista talousarviotukea auttaakseen maata selviytymään Kosovon pakolaisten aiheuttamista kustannuksista ja ilmaisi olevansa kiinnostunut harkitsemaan myös makrotaloudellista lisäapua. 2. VIIMEAIKAINEN TALOUSKEHITYS JA UUDISTUSTEN ETENEMINEN 2.1. Talouskehitys Talouden vakauttaminen onnistui vuonna 1995, mikä johtui pääasiassa päätöksestä kiinnittää maan valuutta Saksan markkaan, ja kokonaistuotanto kääntyi sen jälkeen kasvuun vuonna 1996. Investointitoiminta, ml. ulkomaiset suorat sijoitukset, oli kuitenkin vähäistä ja yritys- ja rahoitussektorin rakenneuudistuksissa edistyttiin hitaasti, minkä vuoksi maksutase oli hyvin häiriöaltis. Heinäkuussa 1997 dinaari devalvoitiin 14 prosenttia, kun asiassa oli kuultu IMF:ää. Tähän liittyi ohjelman sopeutus, jolla kiristettiin finanssipolitiikkaa ja tiivistettiin ponnisteluja rakenneongelmien ratkaisemiseksi. Strategia toimi hyvin. Vuonna 1998 viennin kasvu vauhdittui, mikä elvytti teollisuustuotantoa. BKT:n määrä kasvoi 2,9 prosenttiin, mikä auttoi vähentämään suurtyöttömyyttä 34,5 prosenttiin, kun se vielä vuonna 1997 oli ollut 36 prosenttia. Samaan aikaan viranomaiset jatkoivat tiukkaa finanssi- ja rahapolitiikkaa, mikä tuki pyrkimystä parantaa vientikilpailukykyä, säilyttää valuuttakurssiankkuri ja houkutella lisää ulkomaisia suoria sijoituksia. Jo entuudestaan hidas inflaatiovauhti hidastui nollaan. Vaikka viennin kasvu ylitti tuonnin kasvun vuonna 1998 ensimmäisen kerran, vaihtotaseen vaje kasvoi sekä dollarimääräisesti (290 miljoonaan dollariin) että suhteessa BKT:hen. Kilpailukyvyn paranemisen odotettiin jatkuvan vuoden 1999 alussa (erityisesti maltillisen palkkakehityksen ja erittäin hitaan inflaation ansiosta) ja myötävaikuttavan vaihtotaseen alijäämän supistumiseen. 2.2. Rakenneuudistukset Itsenäistymisensä jälkeen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yritys-, maatalous- ja rahoitussektorit olivat erittäin heikot. Myös markkinatalouden toiminnan tukemiseksi tarvittavat instituutiot olivat heikkoja tai peräti olemattomia. Viime vuosina on annettu tärkeitä uusia lakeja, jotka koskevat omistusoikeuksia ja markkinatalouden perusinstituutioita (laki julkisista yrityksistä ja uusi kauppalaki vuonna 1996, vararikkolaki ja irtainta vakuutta koskeva laki vuonna 1998). Yksityistäminen on edistynyt vaihtelevasti. Vaikka yli 80 prosenttia yrityksistä on yksityisomistuksessa vuonna 1995 käynnistetyn kunnianhimoisen yksityistämisohjelman ansiosta, yritysjohdon valvonta ei ole parantunut riittävästi, mikä johtuu käytetyistä yksityistämismenettelyistä (yleensä myynti johdolle ja työntekijöille). Lisäksi tärkeimpien tappiollisten yritysten ongelmiin on puututtu hitaasti. Rahoitussektori on edelleen heikko, vaikka maassa on ryhdytty merkittäviin rakenneuudistustoimenpiteisiin mm. ESAFin tukeman ohjelman puitteissa. Vuonna 1995 viranomaiset suorittivat valtavan pääomarakenteen vahvistamiseen tähtäävän toimenpiteen, jossa siirrettiin 25 velkaantuneimman yrityksen ongelmavarallisuus pankkien tervehdyttämistä hoitavaan toimistoon. Pankkien taseissa on edelleen runsaasti järjestämättömiä varallisuuseriä, mikä johtuu erityisesti suurasiakkaiden luottojen ja niihin liittyvien riskikeskittymien yhdistelmästä. Keskuspankin valvontakapasiteettia on jo vahvistettu, mutta ei vielä riittävästi. Vuonna 1996 viranomaiset poistivat useimmat tuontilisämaksut ja -palkkiot, vienti- ja tuontikiintiöt ja alensivat tulleja, minkä ansiosta kauppajärjestelmä on melko vapaa. Kosovon kriisin vuoksi viranomaiset ottivat kuitenkin käyttöön väliaikaisia suojatoimia ja tuontilupajärjestelmän kriisitilanteesta selviämiseksi. IMF:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti viranomaiset ovat laatineet aikataulun, jossa lähes kaikki suojatoimet puretaan täysin ennen syyskuun loppua. 2.3. Kosovon kriisin vaikutus Vaikka Kosovon kriisin taloudellisen vaikutuksen arviointiin liittyy paljon epävarmuutta, on selvää, että kriisi on vaikuttanut haitallisesti entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan monin tavoin, ml. maahan saapuneet pakolaisvirrat, kauppasuhteiden katkeaminen ja sijoitusvirtojen väheneminen. Arvioiden mukaan entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan oli majoitettu kesäkuun puoliväliin mennessä noin 245 000 pakolaista, joka vastaa noin 11 prosenttia koko väestöstä. Näiden lisäksi maasta oli jo evakuoitu noin 87 000 pakolaista. Vaikka tällä on poliittisia vaikutuksia maan herkkään etniseen tasapainoon, erittäin suuri pakolaismäärä on vaikuttanut vakavasti myös sosiaalisiin oloihin. Se on vaikuttanut myös erittäin voimakkaasti kauppa- ja sijoitusvirtoihin. Vuonna 1998 Jugoslavian liittotasavalta oli maan toiseksi tärkein kauppakumppani heti Saksan jälkeen. Kauppa Jugoslavian tasavallan kanssa edusti 18,2 prosenttia entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viennistä (yhteensä 1,3 miljardia dollaria) ja 12,6 prosenttia sen tuonnista (yhteensä 1,7 miljardia dollaria). Lisäksi arvioidaan, että lähes 50 prosenttia koko viennistä ja 38 prosenttia koko tuonnista kulki Jugoslavian liittotasavallan kautta. Kosovon kriisin vuoksi kauppa on vähentynyt jyrkästi. Sopimuksia sekä Jugoslavian liittotasavallan että muiden markkinoiden kanssa on menetetty kohonneiden passituskustannusten, lisääntyneen epävarmuuden ja tärkeiden vientituotteiden väliaikaisen puutteen vuoksi. Joitakin menetettyjä sopimuksia ei ehkä saada takaisin konfliktin päätyttyä. Sijoitukset maahan ovat todennäköisesti laskeneet jyrkästi, erityisesti sen vuoksi, että suuremmat taloudelliset ja poliittiset riskit ovat vaikuttaneet sijoittajien näkemyksiin ja ulkomaisten lainojen ja kaupankäynnin rahoittaminen on muuttunut vaikeammaksi. Ulkomaisten suorien sijoitusten väheneminen vaikuttaa kielteisesti talouden nykyaikaistamiseen. Kielteinen vaikutus kauppaan ja investointeihin johtaa maan ulkoisen epätasapainon huomattavaan heikkenemiseen. Nykyisissä olosuhteissa on erittäin vaikea arvioida sitä tarkasti. Kansainvälinen valuuttarahasto arvelee vaihtotaseen vajeen kasvavan noin 230 miljoonaa dollaria 520 miljoonaan dollariin vuonna 1999 eli 14,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen (kun taas ennen kriisiä vajeen odotettiin vähenevän 250 miljoonaan dollariin). Valuuttavaranto on edelleen melko pieni ja vastaa 2,3 kuukauden tuontia. Vaikka tuonnin väheneminen paikkaa osin ulkoisen kysynnän äkillistä laskua, ulkoisen kysynnän lasku vaikuttaa erittäin kielteisesti kokonaistuotannon kasvuun. IMF arvioi, että vaikka ulkoista rahoitusta saataisiinkin tarvittava määrä, BKT supistuu ainakin 8 prosenttia vuonna 1999, kun sen aiemmin oli arvioitu kasvavan 5 prosenttia. Kaikki nämä tekijät vaikuttavat merkittävällä tavalla julkiseen talouteen. Julkisen talouden menot kasvavat, erityisesti ne, jotka liittyvät pakolaisiin (IMF:n mukaan ne nousevat 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja sosiaalirahastoihin (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tuontitullit (17 prosenttia kaikista julkisen talouden tuloista vuonna 1998) vähenevät tuonnin vähenemisen myötä ja kokonaistuotannon supistuminen tarkoittaa verotulojen vähenemistä. Kaiken kaikkiaan julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan suunnitellusta 0,2 prosentista suhteessa BKT:hen 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 1999. 3. UUSI TALOUSOHJELMA JA ULKOISEN RAHOITUKSEN TARVE Kosovon kriisin seurausten aiheuttamassa uudessa tilanteessa hallitus ja kansainväliset rahoituslaitokset ovat keskustelleet tiiviisti uudesta talousohjelmasta, jota tuetaan IMF:n 12 kuukauden pituisella 32,2 miljoonan dollarin valmiusluottojärjestelyllä (SBA) ja Maailmanpankin 40 miljoonan dollarin FESAL-lainalla (Financial and Enterprise Structural Adjustment Loan). Sekä IMF:n että Maailmanpankin johtokuntien on vielä viimeisteltävä operaatiot ja sovittava niistä virallisesti. Jotta entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia voisi kattaa sillä aikaa Kosovon kriisin aiheuttamasta viennin vähenemisestä johtuvat kiireelliset ulkoiset rahoitustarpeensa, maan odotetaan saavan ensimmäisen erän (18,5 miljoonaa dollaria) IMF:n CCFF-järjestelyn (Compensatory and Contingency Financing Facility) nojalla. Järjestelyn kokonaismäärä on 32,3 miljoonaa dollaria. Uuden talousohjelman, josta on keskusteltu IMF:n ja Maailmanpankin kanssa, tavoitteena on rajoittaa niitä haittavaikutuksia, joita kriisillä on talouden vakauteen, ja säilyttää viranomaisten sitoutuminen erityisesti rahoitussektorin rakenneuudistuksiin. Talouden uudistamisstrategia perustuu tiukkaan rahapolitiikkaan ja sellaiseen finanssipolitiikkaan, jolla pyritään säilyttämään kriisiä edeltänyt julkisen talouden rahoitusasema, erityisesti jäädyttämällä valtion palkat ja leikkaamalla joitakin menoja. Tämän talouden strategian onnistuminen edellyttää sitä, että rakenneuudistuksissa - erityisesti rahoitussektorin ja suurten julkisten yritysten rakenneuudistuksissa - edistytään huomattavasti. Viranomaiset ovat ryhtyneet valmisteluihin 12 tappiollisen yrityksen myymiseksi tai asettamiseksi selvitystilaan vuoden 1999 loppupuolella. Viranomaiset ovat ryhtyneet myös merkittäviin toimiin yksityistämisen laajentamiseksi aiemmin yhteiskunnan omistamiin maatalousyrityksiin. Lisäksi tarkoituksena on poistaa taannoiset toimenpiteet, jotka aiheuttivat vääristäviä kaupan ja maksujen rajoituksia. Samalla hallituksen tukea yrityksille seurataan tarkkaan valmiusluottojärjestelyn tukemalla ohjelmalla, samalla kun vältetään verorästien kasvattamista ja muita välillisiä ja välittömiä tukia. FESAL-lainan lisäksi Maailmanpankki valmistelee 10 miljoonan dollarin Labour Redeployment and Social Fund -lainaa Kosovon kriisiin liittyvien yhteiskunnallisten kustannusten helpottamiseksi ja maan sosiaalisen turvaverkon vahvistamiseksi, mikä tukee viranomaisten rakenneuudistuksia. 4. YHTEISÖN MAHDOLLINEN MAKROTALOUDELLINEN LISÄAPU JA AVUN TÄRKEIMMÄT PIIRTEET IMF:n maksutase-ennusteiden mukaan, jotka esitettiin 24 teollistuneen maan ja neuvoa-antavan ryhmän yhteisessä hätäkokouksessa 5 päivänä toukokuuta 1999, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian jäljellä oleva ulkoisen rahoituksen tarve vuonna 1999 on 372 miljoonaa dollaria, kun IMF:n (SBA) ja Maailmanpankin (FESAL) vuodelle 1999 tarkoitetut rahoitustuet on otettu huomioon. Yhteisö ilmoitti kokouksessa myöntävänsä 25 miljoonan euron avustuksen talousarviotueksi ja että sen tarkoituksena on myöntää lisää makrotaloudellista rahoitusapua. EU:n jäsenvaltiot lupasivat myös tukea, jonka määrä on 32,9 miljoonaa dollaria. Lisäksi muut rahoittajat sitoutuivat myöntämään tukea erittäin edullisin ehdoin, ja luvatun kahdenvälisen tuen määrä onkin yhteensä 130 miljoonaa dollaria (ml. EU:n talousarviotuki). Siten, vaikka IMF:n CCFF:n nojalla myöntämä tuki otetaankin huomioon, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ohjelman rahoituksessa on edelleen suuria puutteita. On olemassa vaara, että jos maalle ei myönnetä lisää virallista rahoitusta, talous supistuisi vielä arvioitua enemmän, millä olisi haitallinen vaikutus elintasoon, julkiseen talouteen ja työttömyyteen. Jos näin kävisi, rakennemuutospolitiikassa tapahtuisi luultavasti täyskäännös, kuten uudet kauppaan ja maksuihin kohdistuvat toimet ovat jo osoittaneet. Tässä tilanteessa yhteisön myöntämä makrotaloudellinen lisärahoitusapu auttaisi vahvistamaan maan taloudellista, sosiaalista ja poliittista vakautta sekä säilyttämään sen tärkeän aseman vakauttavana tekijänä alueella. Se osoittaisi, että EU tukee entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa erittäin vaikealla hetkellä, mikä todennäköisesti vahvistaisi maan kanssa solmittuja sopimussuhteita. Arvioitu ulkoisen rahoituksen vaje vuodelle 1999 on huomattava ja odotettavissa on, että lisärahoitustarpeita ilmaantuu tulevan vuoden aikana. Niinpä komissio katsoo, että uusi yhteisön myöntämä enintään 80 miljoonan euron makrotaloudellinen rahoitusapu tai noin 84 miljoonan dollarin tuki valmiusluottojärjestelylle olisi asianmukainen. Tämä täydentäisi yhteisön myöntämää 25 miljoonan euron talousarviotukea, joka tarkoituksestaan huolimatta helpottaa maksutaseen rahoitusta. Muut rahoittajat voisivat luvata lisää rahoitusta myöhemmin, erityisesti seuraavassa 24 teollistuneen maan ja neuvoa-antavan ryhmän kokouksessa, jonka komissio ja Maailmanpankki aikovat järjestää myöhemmin vuonna 1999. Rahoitusapu maksetaan vähintään kahdessa erässä ja sen ehtona on asianmukaiset kokonaistaloutta ja rakennesopeutusta koskevat edellytykset, joihin sisältyy äskettäin käyttöönotettujen ulkoista kauppaa ja maksuja koskevien vääristävien toimien purkaminen asteittain. Vallitsevien erityisolosuhteiden vuoksi, jotka vaikuttavat entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian julkiseen talouteen ja maksutaseeseen ja ottaen huomioon maan kehitys- ja velkatason, ehdotettuun yhteisön makrotaloudelliseen rahoitusapuun sisältyy enintään 30 miljoonan euron avustusosuus. Talousarviorajoitteiden vuoksi tämä voitaisiin kuitenkin toteuttaa ainoastaan rahoitusnäkymien 4 otsakkeen nojalla myönnettävien rahoitusvarojen asianmukaisen sopeutuksen yhteydessä, joka olisi tarpeen Balkanin tilanteesta selviämiseksi. Rahoitusavun lainaosuus noudattaisi tavanomaisia kolmansille maille annettavan makrotaloudellisen luotonannon muotoja ja ehtoja. Yhteisö hankkisi varat lainaamalla ne markkinoilta yleisestä talousarviosta myönnettävän takauksen turvin. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia lainaa varat sen jälkeen yhteisöltä. Varainhankinta ja luotonanto vastaisivat täysin toisiaan, eikä toimenpiteestä aiheudu liiketoiminnallista riskiä Euroopan yhteisölle. Takuurahastomekanismin mukaan entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle varattavan enintään 50 miljoonan euron avun myöntämispäätöksen talousarviovaikutukset merkitsisivät 7 miljoonan euron varausta rahastosta. Neuvostoa pyydetään tästä syystä hyväksymään liitteenä oleva luonnos täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EYVL sekä katsoo, että (1) komissio on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa ennen ehdotuksensa jättämistä, (2) entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia toteuttaa perustavanlaatuisia talousuudistuksia ja pyrkii huomattavin ponnistuksin luomaan toimivan markkinatalouden, (3) entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle on koitunut erittäin suuria kustannuksia Kosovon kriisin välittömänä seurauksena, ja vakavista sosiaalisista ja taloudellisista rajoitteista huolimatta se on tehnyt poikkeuksellisen paljon huolehtiakseen suuresta pakolaismäärästä, (4) entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Euroopan yhteisö ovat allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998, (5) neuvosto suhtautui myönteisesti 26 päivänä huhtikuuta 1999 suunnitelmaan kannattavuustutkimuksen laatimisesta sopimusperusteisten suhteiden parantamiseksi Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välillä (6) entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on tehnyt alustavan sopimuksen Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) hätärahoitusjärjestelyn (Compensatory and Contingency Financing Facility) nojalla ja näiden kahden väliset keskustelut ovat edenneet pitkälle valmiusluottojärjestelystä (SBA), joilla tuetaan viranomaisten sopeutus- ja uudistusohjelmaa, (7) Maailmanpankki on laatimassa uutta FESAL-lainaa, joka sisältää huomattavaa sopeutus- ja investointirahoitusta, jolla tuetaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian uudistuspyrkimyksiä yritys- ja rahoitussektorilla, (8) entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset ovat pyytäneet rahoitusapua kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, yhteisöltä ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta; sen arvioidun rahoituksen lisäksi, jonka Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki voivat tarjota, on vielä katettava jäljellä oleva suuri rahoitusvaje vuosina 1999 ja 2000, jotta vahvistettaisiin maan varantoasemaa ja tuettaisiin hallituksen uudistusohjelmaan liittyviä talouspoliittisia tavoitteita, (9) yhteisön rahoitusapu, joka muodostuu pitkäaikaisesta lainasta ja varsinaisesta avustuksesta entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, on sopiva toimenpide maan maksutaseen tukemiseksi ja ulkoisten rahoitusrajoitteiden lievittämiseksi nykyisissä poikkeuksellisen vaikeissa olosuhteissa, (10) rahoitusapuun liitettävä avustusosuus ei vaikuta budjettivallan käyttäjän toimivaltaan, (11) tämän rahoitusavun hoitaminen on annettava komission tehtäväksi, ja (12) perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Yhteisö antaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian käyttöön makrotaloudellista rahoitusapua pitkäaikaisen lainan ja varsinaisten avustusten muodossa, joilla varmistetaan kestävä maksutasetilanne, tuetaan rakenneuudistusten toteuttamista ja helpotetaan Kosovon konfliktin aiheuttamien taloudellisten häiriöiden sosiaalisia seurauksia. 2. Rahoitusapuun sisältyvän lainaosuuden pääoma on enintään 50 miljoonaa euroa ja sen pisin mahdollinen laina-aika 15 vuotta, johon sisältyy 10 vapaavuotta. Tätä tarkoitusta varten komissiolle annetaan valtuudet lainata Euroopan yhteisön puolesta tarvittavat varat, jotka annetaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian käyttöön lainan muodossa. 3. Rahoitusavun avustusosuus on enintään 30 miljoonaa euroa vuosina 1999-2000. 4. Yhteisön rahoitusapua hallinnoi komissio neuvotellen tiiviisti talous- ja rahoituskomitean kanssa ja tavalla, joka on kaikkien Kansainvälisen valuuttarahaston ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välillä tehtyjen sopimusten mukainen. 2 artikla 1. Komissiolla on talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan valtuudet sopia entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisten kanssa yhteisön makrotaloudelliseen rahoitusapuun liitettävistä talouspoliittisista ehdoista. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 4 kohdassa mainittujen sopimusten mukaiset. 2. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa ja sovittaen toimintansa yhteen Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talouspolitiikka on tämän makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sen ehdot täytetään. 3 artikla 1. Rahoitusavun laina- ja avustusosuudet annetaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian käyttöön ainakin kahdessa erässä. Jollei 2 artiklan säännöksistä muuta johdu, ensimmäinen erä maksetaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sovitun talousohjelman perusteella, jota tuetaan ylemmällä luotto-osuusjärjestelyllä. 2. Jollei 2 artiklan säännöksistä muuta johdu, toinen ja sitä seuraavat erät maksetaan, jos entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopeutus- ja uudistusohjelma etenee tyydyttävästi, ja aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta. 3. Varat maksetaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian keskuspankille. 4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetuissa varainhankinta- ja luotonantotoimissa käytetään samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua yhteisölle maturiteettitransformaatioita, valuuttakurssi- tai korkoriskiä tai muuta liiketoiminnallista riskiä. 2. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian pyynnöstä komissio toteuttaa tarpeelliset toimet varmistaakseen, että lainaehtoihin sisällytetään aikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja että sitä voidaan myös käyttää. 3. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian pyynnöstä, ja kun olosuhteet sallivat lainojen korkojen tarkistamisen, komissio voi jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset luottonsa tai osan niistä tai järjestellä uudelleen vastaavat rahoitusehdot. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimet toteutetaan 1 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti, eivätkä ne saa johtaa kohteena olevan luoton keskimääräisen laina-ajan pidentymiseen eivätkä korottaa jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn toteutuspäivänä jäljellä olevaa, senhetkisen valuuttakurssin mukaista lainapääomaa. 4. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia vastaa kaikista tähän päätökseen perustuvan toimen tekemisestä ja täytäntöönpanosta yhteisölle aiheutuvista kuluista. 5. Talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa mainituissa toimissa tapahtuneesta kehityksestä vähintään kerran vuodessa. 5 artikla Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kerran vuodessa kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE TAKUURAHASTON VAROJEN HANKKIMISEKSI TARVITTAVAT TALOUSARVIOVARAT VUONNA 1999 JA LAINAVARAUKSEN MARGINAALI JA LAINATAKAUKSET YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN HYVÄKSI (miljoonaa euroa) Toimenpiteet // Laskenta- perusteet [3] // Rahaston varojen hankkiminen [4] // Varauksen sisältämä marginaali [3] Varojen hankkimisen perusta lasketaan käyttämällä asiaankuuluvaa takuun kateprosenttia, joka on 70 prosenttia (EIP:n lainojen uudet valtuutukset), 75 prosenttia (EIP:n lainojen vanhat pöytäkirjat) tai 100 prosenttia (makrotaloudellisen avun lainat). [4] 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728/94 säädettyjen rahaston varojen hankkimista koskevien sääntöjen mukaisesti. Koska rahasto saavutti tavoitemääränsä 31 päivänä joulukuuta 1997, uusien toimenpiteiden varausaste on alennettu 14 prosenttiin. // // // // 346,0 [5] [5] Kolmansien maiden lainavarauksen ja lainatakuiden määrä vuonna 1999 rahoitusnäkymien mukaan. Päätetyt toimenpiteet // // // // // EIP/Uudet valtuutukset [6] // // // [6] Vuonna 1999 allekirjoitettavaksi suunniteltujen lainojen vuosittaiset määrät ja rahastoon jo hankittujen määrien korjaukset varsinaisten allekirjoitusten huomioimiseksi vuoden 1998 lopussa: siirto 5/99 takuurahastoon. // // // // // KIE // 872,9 // 122,2 // 223,8 // Aasian ja Lat. Amerikan kehitysmaat // 218,1 // 30,5 // 193,3 // Etelä-Afrikka // 143,5 // 20,1 // 173,2 // Välimeren maat // 351,4 // 49,2 // 124,0 // EJTM // 38,5 // 5,4 // 118,6 // Bosnia // 42,0 // 5,9 // 112,7 // EIP/Aiemmat pöytäkirjat 6 // // // // Syyria // -30 // -4,2 // 116,9 // // // // // Makrotaloudellinen rahoitusapu // // // // // // // // Albania III // 20 // 2,8 // 114,1 // Bosnia I // 20 // 2,8 // 111,3 // // // // Ehdotetut toimenpiteet // // // // // EIP/Turkki [7] // 105 // 14,7 // 96,6 [7] Ehdotus neuvoston asetukseksi rahoitusyhteistyötä koskevan erityistoimen täytäntöönpanosta Turkin hyväksi (KOM (95)389/3). // EIP/Kroatia [8] // 35 // 4,9 // 91,7 [8] Euroopan yhteisön ja Kroatian välinen yhteistyösopimus (SEC(95) 180/lopullinen). // // // // // Makrotaloudellinen rahoitusapu // // // // // // // // Bulgaria IV [9] // 100 // 14,0 // 77,7 [9] Komission ehdotus. // Romania IV 9 // 200 // 28,0 // 49,7 RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntäminen entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. 2. Budjettikohdat Rahoitusavun avustusosuus B7-5320: Makrotaloudellinen apu Länsi-Balkanin maiden hyväksi (nimetään uudelleen vuonna 1999 korjaavassa ja täydentävässä talousarviossa). Rahoitusavun lainaosuus BO-211 Euroopan yhteisön takuu yhteisön sopimille lainaohjelmille rahoitusavun myöntämiseksi Keski- ja Itä-Euroopan kolmansille maille. 3. Oikeusperusta Perustamissopimuksen 308 artikla. 4. Toimenpiteen kuvaus ja perustelu a) Toimenpiteen kuvaus Enintään 50 miljoonan euron suuruinen yhteisön laina (joka rahoitetaan yhteisön varainhankinnalla kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta) ja enintään 30 miljoonan euron suuruinen yhteisön avustus (joka rahoitetaan yleisestä talousarviosta) entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle viranomaisten uudistuspyrkimysten tukemiseksi ja Kosovon konfliktin aiheuttamien talouden häiriöiden seurausten helpottamiseksi. b) Toimenpiteen perustelu Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ulkoisen rahoitusaseman kestävyys riippuu julkisista lähteistä saatavasta ulkopuolisesta rahoitusavusta. 5. Menoluokitus Avustusosuus: ei-pakolliset menot, jaksotettu. Lainaosuus: pakollinen. 6. Menolaji Varsinaiset avustukset (tuen osuus 100 prosenttia), jotka suoritetaan vähintään kahdessa peräkkäisessä erässä. Talousarviotakuun mahdollinen käyttöönotto yhteisön ottamalle lainalle, jolla entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian laina rahoitetaan. 7. Rahoitusvaikutus a) Laskentamenetelmä Tarpeelliseksi katsotun avun määrän arviointi perustuu nykyisiin arvioihin tuensaajamaan jäljellä olevista ulkoisista rahoitustarpeista. Avun lainaosuuden osalta ehdotetaan laskennallisen tilierän käyttämistä, koska tämän talousarviokohdan todellisen tarpeen määrää ja ajoitusta ei voida laskea etukäteen ja koska on odotettavissa, että tätä talousarviotakuuta ei vaadita maksettavaksi. b) Toimenpiteen vaikutus interventioluottoihin Talousarvioon varataan tuen avustusosuutta vastaava summa, joka on nostettavissa vain, jos entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisten kanssa sovitut ehdot täyttyvät. Rahoitusavun lainaosuuden talousarviotakuuta vastaava erä otetaan käyttöön ainoastaan, jos takuun maksua todella vaaditaan. c) Interventiomenojen rahoitus (i) Avustukset - Menojen rahoitus varmistetaan sopeuttamalla rahoitusnäkymien 4 otsakkeen nojalla saatavissa olevia rahoitusvaroja. - Määrärahoille ehdotetaan seuraavaa aikataulua (käypää miljoonaa euroa): >TAULUKON PAIKKA> (ii) Mikäli budjettitakuuta vaaditaan maksettavaksi: - Turvaudutaan takuurahastoon, joka perustettiin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (ETY, EURATOM) N:o 2728. - Mikäli takuurahastossa ei ole riittävästi varoja, lisämaksut suoritetaan siirtämällä talousarviosta * takuuvarauksessa jäljellä olevia varoja * talousarvioon myöhään tulleita maksuja, joiden osalta budjettitakuu on aktivoitu (varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdan nojalla) * käytettävissä oleva marginaali rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen enimmäismäärän tai siihen sisältyvän siirtomäärärahan puitteissa. - Täyttääkseen velvoitteensa komissio voi väliaikaisesti varmistaa velanhoidon omasta kassastaan saatavilla varoilla. Siinä tapauksessa sovelletaan 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, EURATOM) N:o 1552/89 12 artiklaa. 8. Petostenvastaiset toimenpiteet Varat maksetaan suoraan tuensaajamaan keskuspankille vasta kun komissio on talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan ja oltuaan yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon (IMF) ja Maailmanpankkiin varmistanut, että entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettu talouspolitiikka on tyydyttävää ja että avun myöntämiseen liittyvät ehdot täyttyvät. 9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi a) Toimenpiteen perusteet ja erityistavoitteet Tukemalla entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian taloudellisia uudistuspyrkimyksiä ja täydentämällä kansainvälisen yhteisön Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sovitun ohjelman yhteydessä myöntämää rahoitusta tämä apu lieventää maan ulkoisen rahoituksen rajoitteita, parantaa sen kasvumahdollisuuksia ja auttaa sitä selviytymään Kosovon konfliktin vaikeista taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista. b) Seuranta ja arviointi Apu on luonteeltaan makrotaloudellista, ja sen valvonta ja arviointi tapahtuu Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman sopeuttamis- ja uudistusohjelman yhteydessä, jota entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia toteuttaa. Komission yksiköt valvovat toimintaa tuensaajamaan viranomaisten kanssa sovittavan makrotalouden ja rakennepolitiikan tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Ne ovat myös tiiviissä yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin ja käyttävät niiden tekemiä arvioita entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian uudistuksissa saavutetusta edistyksestä. Ehdotetussa neuvoston päätöksessä määrätään vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän toimenpiteen täytäntöönpanosta. 10. Hallintomenot Toimenpide on luonteeltaan poikkeuksellinen eikä edellytä komission henkilöstömäärän lisäämistä.