C 150/18

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti

(2020/C 150/06)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Pays d’Oc”

PGI-FR-A1367-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 23.1.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Viiniköynnöslajikkeet

Suojatun maantieteellinen merkinnän ”Pays d’Oc” tuote-eritelmän I luvussa rypälelajikkeita koskevaa 5 kohtaa on täydennetty lisäämällä seuraavat toissijaiset lajikkeet:

Puna- ja roseeviinit: lisätään Cabernet cortis N.

Valkoviinit: lisätään lajikkeet Cabernet blanc B, Muscaris B, Soreli B ja Souvignier gris B.

Nämä viisi lajiketta ovat niiden 16 lajikkeen joukossa, jotka ovat vastustuskykyisiä viininlehtihomeelle ja viiniköynnöksen härmälle ja jotka tutkimusten ja kokeilujen jälkeen lisättiin rypälelajikkeiden viralliseen luetteloon vuosina 2017 ja 2018. Lajikkeet lisätään tuote-eritelmään niin sanottuina innovatiivisina toissijaisina lajikkeina. Niiden osuus rypälesekoituksesta saa olla enintään 15 prosenttia suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Pays d’Oc” valmistetun viinin määrästä. Näillä lajikkeilla on polygeeninen vastustuskyky, joten niiden avulla voidaan aiempaa paremmin taata pitkällä aikavälillä vastustuskyky viininlehtihomeelle ja viiniköynnöksen härmälle. Viininlehtihome ja viiniköynnöksen härmä ovat sienitauteja, joita polygeeninen vastustuskyky torjuu erittäin hyvin.

Näiden lajikkeiden avulla on mahdollista vähentää synteettisiin kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja samalla säilyttää suojatun maantieteellisen merkinnän viinien aistinvaraiset ominaisuudet.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

”Pays d’Oc”

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

5. Laatukuohuviini

16. Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4. Viini(e)n kuvaus

Yleistä

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Pays d’Oc” on varattu hiilihapottomille viineille, laatukuohuviineille ja ylikypsistä rypäleistä valmistetuille viineille, jotka ovat väriltään puna-, rosee-, valko-, gris- ja gris de gris -viinejä.

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Pays d’Oc” kattaa suuren valikoiman tuotteita, joiden määrästä yli 90 prosenttia on rypälelajikeviinejä. Välimerellisiä lajikkeita, joita ovat muun muassa Grenache, Cinsault ja Syrah, käytetään etupäässä hedelmäisten ja kevyiden gris- ja roseeviinien valmistamiseen. Ryhdikkäitä punaviinejä tuotetaan muun muassa viime aikoina istutetuista Merlot-, Cabernet-Sauvignon- ja Pinot Noir -lajikkeista, jotka antavat viineille punaisten marjojen aromeja.

Jos analyyttisiä parametreja ei täsmennetä jäljempänä, niiden on oltava yleisen sääntelyn mukaisia.

Hiilihapottomien viinien kuvaus

Esimerkiksi Viognier-, Sauvignon- ja Chardonnay-lajikkeista saatavat sävyltään keltaiset valkoviinit, joissa on vihreästä kullankeltaiseen vaihtelevia vivahteita, ovat selvästi mineraalisia. Yleisemmin näissä eloisissa ja aromaattisissa valkoviineissä on tiettyä aromaattista voimaa, joka vaihtelee sitrushedelmistä kukkaissävyihin (valkoisia kukkia, orvokkeja) ja jota hitunen eloisuutta korostaa.

Roseeviinit, joiden sävy vaihtelee violetista vaaleanpunaiseen (gris- ja gris de gris -viinit), ovat luonteeltaan raikkaita ja kevyitä sekä hienostuneita, ja niissä on sopusointuisia marjojen (viinimarja, mansikka) ja kukkien vivahteita. Erityisesti Cinsaut-, Grenache- ja Syrah-lajikkeet tuovat esiin laadullisia ominaisuuksia.

Punaviinit ovat sävyltään yleensä enemmän tai vähemmän voimakkaan granaatinpunaisia, ja niiden aromivalikoima vaihtelee vahvasta miedompaan. Niissä voi havaita punaisten marjojen (viinimarja, vadelma, kirsikka...) sävyjä tai voimakkaampia mausteiden, lakritsan tai kaakaon aromeja. Erinomaisen kypsymisen ansiosta niissä on paljon pehmeitä tanniineja ja väriaineita. Tietyt cuvéet kypsytetään pääasiassa sekoituksina, joissa jokainen rypälelajike tuo sekoitukseen oman makunsa (nahka, puuastia), väri-intensiteettinsä (voimakas punainen, purppuranvioletti) ja tanniinirakenteensa nykyaikaisten viiniytysmenetelmien ansiosta.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Laatukuohuviinien kuvaus

Valikoima laatukuohuviinejä kehittyi 1990-luvulla rypälelajikeviineiksi, ja niitä ryhdyttiin pitämään kaupan rypälelajikemerkinnällä. Laatukuohuviineillä on samat värisävyt ja aromaattiset ominaisuudet kuin hiilihapottomilla viineillä. Ne ovat raikkaita ja aromaattisen hienostuneita, eli niillä on Pays d’Ocin alueeseen parhaiten sopeutuneiden rypälelajikkeiden ominaisuuksia. Näistä lajikkeista tärkeimpiä ovat Chardonnay, Sauvignon, Pinot Noir, Syrah, Viognier ja Muscat à Petits Grains. Laatukuohuviinien kuplat ovat pieniä ja hienostuneita, ja viineissä on joko kukkaisia tai hedelmäisiä aromeja cuvéessä käytettyjen rypälelajikkeiden mukaan. Mukautettujen viiniytysmenetelmien käytön ansiosta rypälelajikkeiden luontaiset ominaisuudet voidaan säilyttää, varsinkin primaariset tuoreiden marjojen aromit sekä eloisuus. Alan taloudellisten rakenteiden muutoksen vuoksi kuohuviinien valmistus tapahtuu yhä useammin asiakkaan toiveiden mukaisena ulkopuolisena palveluntarjontana.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien kuvaus

Viiniä valmistetaan myös vähäisemmässä määrin ylikypsinä tai jalohomeen (Botrytis cinerea) peitossa poimituista rypäleistä, joissa on paljon sokeria ja monivivahteisia aromeja.

Muistona menneistä ajoista, jolloin Languedocissa tuotettiin väkeviä viinejä, koska ne kestivät ainoina säilytystä ja kuljetusta, tuotantoalueella valmistetaan edelleen vähäisiä määriä viinejä ylikypsistä rypäleistä. Näissä suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” viineissä on oljenkeltaisesta ruskeaan vaihtelevia värisävyjä, päärynän ja keltaisten hedelmien aromeja, ja ne valmistetaan rypäleistä, jotka ovat rusinoituneet ja/tai joissa on jalohometta.

Valkoviinit valmistetaan ylikypsinä tai jalohomeen peitossa poimituista rypäleistä väkevöimättä. Niiden käymiskykyisten sokereiden pitoisuus (glukoosi + fruktoosi) on vähintään 45 g/l, ja haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 24,48 milliekvivalenttia litraa kohden (mEq/l).

Muut analyyttiset parametrit ovat yleisen sääntelyn mukaisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Pääasiallisten rypälelajikkeiden osuuden on oltava yli 50 prosenttia ilmoitetun viinin määrästä. Toissijaisten rypälelajikkeiden osuuden on oltava alle 50 prosenttia ilmoitetun viinin määrästä. Innovatiivisten rypälelajikkeiden osuus saa olla enintään 15 prosenttia ilmoitetun viinin määrästä.

Suojattua maantieteellistä merkintää saa seuraavin edellytyksin täydentää mainitsemalla yhden rypälelajikkeen nimi:

— Rypälelajike on sisällytetty pääasiallisten rypälelajikkeiden luetteloon.

— Viinille haetaan suojattua maantieteellistä merkintää kyseisen rypälelajikkeen nimen kanssa.

— Viinistä vähintään 85 prosenttia on saatu kyseisestä rypälelajikkeesta.

Suojattua maantieteellistä merkintää saa seuraavin edellytyksin täydentää mainitsemalla kahden tai useamman rypälelajikkeen nimi:

— Rypälelajikkeet on sisällytetty pääasiallisten rypälelajikkeiden luetteloon.

— Viinille haetaan suojattua maantieteellistä merkintää mainitsemalla kyseiset rypälelajikkeet sekoituksena tai muutoin.

— Jokaisen rypälelajikkeen osuus sekoituksesta on vähintään 15 prosenttia sekoiteviinin määrästä.

Pääasiallisten rypälelajikkeiden tai innovatiivisten rypälelajikkeiden luetteloon sisällytetty valkoinen rypälelajike voidaan ottaa mukaan puna- tai roseeviinin koostumukseen seuraavin edellytyksin:

— rypälelajikkeista saatava rypälemehu viiniytetään yhdessä, ja

— pääasiallisten rypälelajikkeiden luetteloon sisällytetystä valkoisesta rypälelajikkeesta saatavan rypälemehun osuus on enintään 20 prosenttia ilmoitetun viinin määrästä, tai

— innovatiivisten rypälelajikkeiden luetteloon sisällytetystä valkoisesta rypälelajikkeesta saatavan rypälemehun osuus on enintään 15 prosenttia ilmoitetun viinin määrästä.

Punaviinien malolaktinen käyminen saatetaan päätökseen ensimmäisen aistinvaraisen maistelun yhteydessä lukuun ottamatta punaviinejä, joilla on merkintä ”primeur” tai ”nouveau”, ja ylikypsistä rypäleistä valmistettuja punaviinejä.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Ylikypsistä rypäleistä valmistettuun viiniin saa käyttää yksinomaan ilmoitetun satokauden rypäleitä.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettua suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” viiniä on kypsytettävä vähintään kuuden kuukauden ajan sadonkorjuusta lähtien.

Viinejä, joiden suojattua maantieteellistä merkintää ”Pays d’Oc” täydennetään merkinnällä ”sur lie”, pidetään sammiossa tai tynnyrissä vain yhden talven, ja pullotushetkellä viini on hienojakoisen sakan päällä. Viinit, joiden suojattua maantieteellistä merkintää ”Pays d’Oc” täydennetään merkinnällä ”sur lie”, saa pullottaa vasta sadonkorjuuvuotta seuraavasta maaliskuun 21. päivästä alkaen.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” punaviinien malolaktinen käyminen saatetaan päätökseen ensimmäisen aistinvaraisen maistelun yhteydessä lukuun ottamatta punaviinejä, joilla on merkintä ”primeur” tai ”nouveau”, ja ylikypsistä rypäleistä valmistettuja punaviinejä.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b. Enimmäistuotokset

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” puna- ja valkoviinit

90 hehtolitraa hehtaaria kohden

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” rosee-, gris- ja gris de gris -viinit

100 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” hiilihapottomiin viineihin, myös ylikypsistä rypäleistä valmistettuihin, tarkoitetut rypäleet korjataan ja viiniytetään ja viinit valmistetaan Auden, Gardin, Hérault’n ja Pyrénées-Orientalesin departementeissa sekä seuraavissa Lozèren departementin kunnissa: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène ja Les Vignes.

Laatukuohuviineihin tarkoitetut rypäleet korjataan ja viiniytetään ja viinit valmistetaan Gardin, Hérault’n ja Pyrénées-Orientalesin departementeissa sekä tietyissä Lozèren ja Auden departementin kunnissa:

Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène ja Les Vignes.

Aude: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de- Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls ja Vinassan.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Alicante Henri Bouschet N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Carignan N

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – Malbec

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvèdre N – Monastrell

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Portan N

Riesling B

Roussanne B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Vermentino B – Rolle

Viognier B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteelliseen tuotantoalueeseen kuuluvat seuraavat departementit kokonaisuudessaan: Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault ja Pyrénées-Orientales, ja sen lisäksi kuusi Lozèren kuntaa.

Alue on muodoltaan kuin laaja amfiteatteri, jonka taustalla pohjoisessa on peräkkäisiä vuorijonoja Pyreneiltä Cévennesiin ja joka laskeutuu Välimereen erilaisten, paleotsooiselta kaudelta kvartäärikaudelle sijoittuvien geologisten muodostumien halki. Maaperä soveltuu geologisesta alkuperästään riippumatta viininviljelyyn tiettyjen yhteisten piirteiden ansiosta: maaperä on kuivaa, enimmäkseen kivistä, karua ja vettä hyvin läpäisevää sekä mahdollistaa syvän juurtumisen.

Koska oli keskusteltu paljon siitä, miten ranskalaiset viinialan tuotteet pystyttäisiin erottamaan toisistaan, vuonna 1979 otettiin käyttöön ns. maaviinien luokka (”Vin de Pays”). Lokakuun 10 päivänä 1987 annettiin asetus, jolla luotiin alueellinen maaviini ”Vin de Pays d’Oc”.

Välimerellä on aina käyty paljon kauppaa, myös viiniköynnöslajikkeilla, ja suojattu maantieteellinen merkintä ”Pays d’Oc” perustuukin Languedocin perinteisten lajikkeiden lisäksi myös alueen ulkopuolisiin lajikkeisiin.

Tuotteen erityisyys

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” tuotantoon hyväksytään nykyisin 63 rypälelajiketta. Välimerellisten lajikkeiden, kuten Carignan, Grenache, Cinsault ja Syrah, ohella on viime aikoina ryhdytty viljelemään kansainvälisesti tunnettuja ranskalaisia lajikkeita, joista tärkeimpiä ovat Merlot, Cabernet-Sauvignon, Pinot Noir ja Caladoc punaviineissä sekä Chardonnay, Sauvignon, Viognier ja Alvarinho valkoviineissä.

Nämä rypälelajikkeet, joilla on omat erityiset piirteensä mutta jotka myös täydentävät toisiaan, soveltuvat suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” tuotantoalueen ilmasto-olosuhteisiin täydellisesti, erityisesti nykyisin, kun ilmastonmuutoksen vaikutukset rupeavat tuntumaan alueella. Eri lajikkeiden ansiosta viininviljelijät myös pääsevät käyttämään luovuuttaan autenttisten cuvéiden valmistuksessa. Esimerkiksi rypälelajike Petit Verdot kypsyy riittävän aikaisin, jotta siitä voidaan valmistaa yhden rypälelajikkeen viiniä.

Välimerellisiä rypälelajikkeita käytetään ensisijaisesti roseeviinien valmistukseen. Carignan-rypälelajikkeesta puolestaan valmistetaan harmonisia tummia punaviinejä, ja sekoituksissa sitä voidaan käyttää erityisesti Merlot-lajikkeen kanssa.

Näiden eri rypälelajikkeiden käyttöä viininvalmistuksessa kehitetään koko ajan. Tuotantomäärät jakautuvat yleensä niin, että puolet on punaviiniä, neljännes roseeviiniä ja neljännes valkoviiniä.

Tuotetuista määristä 95 prosenttia pidetään kaupan siten, että merkinnöissä mainitaan yksi tai useampi rypälelajike, mikä tekee suojatusta maantieteellisestä merkinnästä ”Pays d’Oc” rypälelajikeviinien johtajan Euroopassa.

Tuotanto-olosuhteet ja analyyttiset parametrit on määritelty tiukasti, ja kaikkia viinieriä maistellaan järjestelmällisesti tuotteiden parhaan mahdollisen laadun varmistamiseksi.

Alueen ainutlaatuiset välimerelliset olosuhteet mahdollistavat viinien tuottamisen suurimmalta osin yhdestä rypälelajikkeesta.

Tätä taustaa vasten on vuosisadan alun jälkeen kehittynyt laajemmassa mittakaavassa valikoima laatukuohuviinejä, onhan alueella pitkät kuohuvien viinien valmistusperinteet.

Viininviljely aloitettiin Languedocissa roomalaisajalla, ja kuohuvia viinejä valmistettiin rei’itetyissä amforissa käymisteitse rypälemehusta.

Ensimmäiset kuohuvat viinit valmistettiin vuonna 1531 Saint Hilairen benediktiiniluostarissa Audessa, ja sitä kautta avautui mahdollisuus kuohuviinintuotantoon koko sillä alueella, joka nykyisin muodostaa suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” tuotantoalueen. Gardissa sijaitseva Domaine Royal de Jarras oli Psalmodien benediktiinimunkkien omaisuutta, kunnes Ludvig IX (Pyhä) osti sen takaisin vuonna 1244, ja vuonna 1883 siellä aloitettiin Compagnie des Salins du Midin välityksellä mittava viinintuotanto, joka perustui ”nykyaikaisen maaseudun” käsitteeseen ja johon kuului myös kuohuviinien valmistus.

Koska kuohuviinintuotanto lisääntyi, tarvittiin myös teknologista kehitystä. Agronomi Jean-Eugène Charmat hankki Montpellier’ssä vuonna 1907 paikallisessa maataloustieteiden korkeakoulussa patentin innovaatiolleen, joka koski käymistekniikkaa ja toista käymistä suljetussa sammiossa. (Oppilaitos oli tuolloin nimeltään Ecole Supérieure Agronomique de Montpellier, ja vuonna 1946 siitä tuli Montpellier SupAgro.) Menetelmä, jota alettiin kutsua Charmat-menetelmäksi, on osoitus kuohuviinien tuotannon taloudellisesta merkityksestä Languedoc-Roussillonin viininviljelyalueella ja valmistukseen liittyvän taitotiedon kehityksestä.

Tuotanto kehittyi 1900-luvun alusta lähtien voimakkaasti kaikissa Languedoc-Roussillonin departementeissa, mistä oli kiittäminen niin alueella harjoitetun viininviljelyn taloudellista kukoistusta kuin viinitarhojen soveltuvuutta tähän erityiseen tuotantosuuntaan.

Viineille on luonteenomaista niiden väri, raikkaus ja aromaattinen hienostuneisuus. Viinien erityisyys johtuu olosuhteisiin hyvin sopeutuneiden rypälelajikkeiden viljelystä mailla, joilla on hyvät vesivarat ja joilla sato kypsyy myöhään. Alueella voidaankin tuottaa laadukkaita kuohuvia puna-, valko- ja roseeviinejä. Tuotannossa käytetään etupäässä seuraavia lajikkeita: Chardonnay, Sauvignon, Pinot Noir, Syrah, Viognier ja Muscat à Petits Grains.

Muistona menneistä ajoista, jolloin Languedocissa tuotettiin väkeviä viinejä, koska ne kestivät ainoina säilytystä ja kuljetusta, tuotantoalueella valmistetaan edelleen vähäisiä määriä viinejä ylikypsistä rypäleistä. Näissä suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” viineissä on oljenkeltaisesta ruskeaan vaihtelevia värisävyjä, päärynän ja keltaisten hedelmien aromeja, ja ne valmistetaan rypäleistä, jotka ovat rusinoituneet ja/tai joissa on jalohometta.

Merkinnällä ”sur lie” varustettujen viinien osalta tuote-eritelmään on sisällytetty erityissääntö, jonka mukaan viinit on pakattava maantieteellisellä alueella tai välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla alueella. Toimijat ovat hankkineet viiniytystä ja kypsytystä koskevaa osaamista tuotteiden aistinvaraisten ominaisuuksien kehittämiseksi, ja säännön tarkoituksena on säilyttää viinien luontaiset ominaisuudet, jotka perustuvat luonnonympäristön piirteiden ja toimijoiden taitotiedon keskinäiseen vuorovaikutukseen.

Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen erityisluonteen ja tuotteen erityisluonteen välillä

Alueella valitsee tyypillinen Välimeren ilmasto ja maaperä on suhteellisen kuivaa, karua ja vettä hyvin läpäisevää sekä mahdollistaa syvän juurtumisen. Näiden seikkojen ansiosta voidaan istuttaa eri rypälelajikkeita ja hyödyntää maatalouden tuotantopotentiaali parhaalla mahdollisella tavalla. Näiden eri lajikkeiden ominaispiirteet pääsevät esille tällä alueella, jolla näkyy eteläisen ilmaston vaikutus, mikä tekee suojatusta maantieteellisestä merkinnästä ”Pays d’Oc” erityisen.

Laatukuohuviinien valmistuksella on alueella satavuotinen perinne, viininviljelijöillä on kokemusta ja taitotietoa, ja apuna käytetään suorituskykyisiä teknisiä laitteita. Viinit ovatkin laadukkaita ja persoonallisia. Rypälelajikeviineillä on alueelle luontaisesti sopeutuneiden rypälelajikkeiden ansiosta oma erityinen paikkansa laatukuohuviinien luokassa.

Merituulten vaikutus näkyy koko tuotantoalueella ja antaa varhain korjatuille rypäleille intensiivisiä primaarisia aromeja, jotka soveltuvat täydellisesti laatukuohuviinien tuotantoon.

Languedoc-Roussillonin alueen kuohuviiniperinne perustuu useiden eri tekijöiden yhdistelmään, kuten maaperään, jonka vesivarat ovat hyvät ja jolla sato kypsyy myöhään, erityisen aurinkoiseen välimerelliseen ilmastoon, jota merituulten vaikutus viilentää, sekä viininviljelijöiden taitotietoon, eli tekijöihin, jotka ovat tämän tuotannon kannalta erityisen suotuisia.

Näiden tekijöiden yhdistelmä (maaperä, ilmasto, tuulten vaikutus), viininviljelijöiden hallitsema tekniikka ja rajallinen valikoima aromaattisia, ympäristöön sopeutuneita rypälelajikkeita mahdollistavat sienitaudeille vastustuskykyisen tuotannon. Sienitautien hallinta on osoittautunut erittäin myönteiseksi tekijäksi: viinitarha pysyy terveenä, eikä sille aiheudu merkittäviä vaurioita, minkä ansiosta sato voidaan korjata tekniseltä kannalta varhain. Tällöin sadosta pystytään erityisen hyvin valmistamaan laatukuohuviinejä, joiden kuplat ovat erittäin pieniä ja kuohu säilyy pitkään.

Kuohuvilla viineillä on Pays d’Ocissa luja jalansija. Tuotantomäärät ovat suuria ja arvonlisäys huomattavaa. Alueella toimii jopa 150 osuuskunnallista viinikellaria ja 1 000 yksityistä viinikellaria, joiden tuottamat määrät myydään sekä Ranskan markkinoille että ulkomaille.

Tämä kiistaton menestys on mahdollista vain pitkän tuotantoperinteen ja esi-isiltä perityn taitotiedon ansiosta ja siksi, että rypälelajikkeet ovat täysin sopeutuneita suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” tuotantoalueen maaperään ja ilmastoon.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” monipuolinen rypälelajiketuotanto ja toisiaan täydentävien laadukkaiden tuotteiden valikoima on selkeä osoitus nykyaikaisesta optimoidusta ja alueeseen sopeutuneesta viininviljelystä, jonka yhteydessä samalla huolehditaan perinteistä ja kunnioitetaan niitä.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” tuotantoon ja markkinoille saattamiseen osallistuu lähes 2 000 taloudellista yksikköä, 200 osuuskunnallista viinikellaria, 1 200 yksityistä viinikellaria, 65 tukkukauppiaina toimivaa viininvalmistajaa ja 450 tukkukauppiasta.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” tuotantoon tarkoitettuja rypäleitä viljellään vuosittain lähes 115 000 hehtaarin alueella Languedoc-Roussillonin 240 000 hehtaarin viininviljelyalasta.

Lähes 40 vuotta sitten käynnistyi rakenneuudistus, joka koski sekä viininvalmistustekniikkaa että lajikkeiden kehittämistä. Siinä hyödynnettiin viinialan korkea-asteen koulutuksen sekä tieteellisen ja soveltavan tutkimuksen alueellisia keskuksia. Näitä ovat Gardin departementissa sijaitseva ENTAV, jossa säilytetään kaikkia ranskalaisten viiniköynnösten lajikkeita ja klooneja, Montpellier’ssä sijaitseva Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin sekä Auden departementissa sijaitseva INRAn Pech Rouge teknologinen koeasema.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” hiilihapottomat viinit, laatukuohuviinit ja ylikypsistä rypäleistä valmistetut viinit ovat erityisen rypälelajikevalikoimansa ansiosta onnistuneet saavuttamaan menestystä ja arvostusta paitsi Euroopan myös maailman markkinoilla.

Niitä myydään 170 maassa, ja myynnistä suuntautuu lähes 75 prosenttia Pohjois-Eurooppaan, 9 prosenttia Pohjois-Amerikkaan ja 7 prosenttia Kiinaan.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Pays d’Oc” jatketaan siis pitkää viininvalmistusperinnettä nykyaikaisessa kontekstissa, minkä ansiosta kuluttajat on helpompi saavuttaa ja merkinnän tunnettuus kasvaa.

Koko viinivuoden ajan sadonkorjuusta vuosikerran maisteluun järjestetään lukuisia tiedotustoimia sekä itse alueella että ulkomailla kansainvälisillä messuilla. Lisäksi alue houkuttelee matkailijoita, joista hyvin monet tutustuvat viinitarhoihin ajoneuvoin tai jalkaisin järjestettävillä kierroksilla. He pääsevät viininviljelijöiden viinikellareihin, tutustuvat heidän viineihinsä ja saavat ihailla viininviljelyn arkkitehtonista perintöä. Kaikilla näillä toimilla edistetään suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” kehitystä ja mainetta.

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Pays d’Oc” on siten luomisestaan lähtien kiistatta ollut keskeisessä asemassa Languedoc-Roussillonin viininviljelyalueen uudistamisessa, ja merkinnällä edistetään viininviljelyn – alueen kylien elämää ja maankäyttöä jäsentävän perustekijän – jatkumista alueella.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue, joka määritellään suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Pays d’Oc” oikeutettujen hiilihapottomien viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti, muodostuu seuraavista Auden, Gardin, Hérault’n ja Pyrénées-Orientalesin departementtien rajanaapureina olevista kantoneista:

Anglès, Arles, Avignon (nro 1, 2 ja 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (Le Pontet’n ja Vedénen kunnat), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (Camaret-sur-Aigues’n, Travaillanin ja Violèsin kunnat), Villefort ja Villefranche-de-Lauragais.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue, joka määritellään suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Pays d’Oc” oikeutettujen laatukuohuviinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti, muodostuu seuraavista departementeista: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn ja Vaucluse.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viinit, joiden suojattua maantieteellistä merkintää ”Pays d’Oc” täydennetään merkinnällä ”sur lie”, pullotetaan maantieteellisellä alueella tai välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla alueella olevissa laitoksissa. Tavoitteena on säilyttää viinien luontaiset ominaisuudet ja niitä luonnehtiva kevyt kuplinta minimisoimalla endogeenisen hiilidioksidin hävikki.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Pays d’Oc” voidaan täydentää yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä tuote-eritelmässä vahvistetuin edellytyksin.

Lajikke(id)en nimen on oltava samassa visuaalisessa kentässä kuin suojattu maantieteellinen merkintä ”Pays d’Oc”.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Pays d’Oc” voidaan täydentää merkinnällä ”primeur” tai ”nouveau”. Merkinnät ”primeur” tai ”nouveau” on varattu hiilihapottomille viineille.

Hiilihapottomien rosee- ja valkoviinien suojattua maantieteellistä merkintää ”Pays d’Oc” voidaan täydentää merkinnällä ”sur lie”. Merkintään ”sur lie” on tuotteen merkinnöissä liitettävä satovuosi.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays d’Oc” viineihin, jotka on valmistettu ylikypsistä rypäleistä, on merkittävä satovuosi.

Merkinnöissä on oltava Euroopan unionin SMM-tunnus, jos maininta suojatusta maantieteellisestä merkinnästä (”Indication géographique protégée”) korvataan perinteisellä maininnalla ”Vin de Pays”.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.