4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Ranska on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(56)Ranska on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Ranskan saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(51)Valtiovarainministeriön koordinoimaan kuulemismenettelyyn osallistui asiaankuuluvia sidosryhmiä, kuten työnantajajärjestöjä, ammattijärjestöjä, yrityksiä, talousasiantuntijoita, valtiosta riippumattomia organisaatioita ja ajatushautomoja. Ranskan kansalliskokous osallistui suunnitelman laatimiseen, kun taas alue- ja paikallisviranomaisia kuultiin erityisten komiteoiden välityksellä. Työmarkkinaosapuolia kuultiin suunnitelman osalta neljään otteeseen talous-, sosiaali- ja ympäristöasioiden neuvostossa (Conseil économique, social et environnemental, CESE). Asianomaisten toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kaikki asianomaiset paikallisviranomaiset ja sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoon niiden koko toteutuksen ajan.

(50)Ranska osallistuu rajatylittäviin ja useita maita koskeviin hankkeisiin kolmella eri alalla. Ranska edistää vetyteknologiaa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa osallistumalla suunniteltuun Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen (IPCEI) , jolla tuetaan uusiutuvan ja vähähiilisen vedyn tuotantoa ja käyttöä. Toinen suunnitteilla oleva Euroopan yhteistä etua koskeva tärkeä hanke koskee seuraavan sukupolven pilvipalveluja ja reunalaskentaa. Tavoitteena on parantaa EU:n digitaalista johtoasemaa tulevaisuuden datankäsittelyssä ja kehittää eurooppalaisen infrastruktuurin ja pilvipalvelujen tarjontaa. Kolmas Euroopan yhteistä etua koskeva tärkeä hanke liittyy mikroelektroniikkaan ja viestintäteknologioihin (ml. 5G/6G). Tavoitteena on vahvistaa Euroopan teollista perustaa ja innovatiivisia teknologioita tällä alalla.

(45)Kansallisessa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kuvataan asianmukaisella tavalla sen toteuttamista Ranskassa koskevat järjestelyt. Kansallinen sääntelykehys muodostaa vankan sisäisen seurantajärjestelmän, jossa toimivaltaisille toimijoille jaetaan selkeät tehtävät ja vastuut. Keskushallinnon tasolla suunnitelmasta vastaa valtiovarainministeri Eurooppa-asioiden pääsihteeristöä kuullen. Suunnitelmaa valvoo pääministerin ja valtiovarainministerin alaisuudessa toimiva elpymisestä vastaava yksikkö (Secrétariat Général France Relance). Varsinainen täytäntöönpano on delegoitu eri ministeriöille hallinnointisopimusten ja hallintokaavioiden nojalla (conventions de délégation de gestion, chartes de gestion). Erityisesti välitavoitteiden ja tavoitteiden seuranta on delegoitu asianomaisista komponenteista vastaaville ministeriöille hallinnointisopimusten (convention de délégation de gestion) nojalla. Pääministerin on tarkoitus allekirjoittaa ennen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä kiertokirje, jossa käsitellään i) järjestelmän organisointia ja kunkin rakenteen velvoitteita tietojen luotettavuuden ja niiden valvonnan varmistamiseksi; ii) seurantaindikaattoreita koskevien tietojen keräämistä ja säilyttämistä koskevia menettelyjä. Kaikki asetuksen 22 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen standardoitujen luokkien data kerätään. Sisäisen seurantajärjestelmän osalta elpymis- ja palautumissuunnitelmasta vastaavien viranomaisten olisi tukeuduttava Ranskan kansalliseen talousarvion valvontajärjestelmään. Kansalliseksi tarkastus- ja valvontakoordinaattoriksi on nimitetty ministeriöiden välinen valvonnan koordinointikomitea (Commission interministérielle de Coordination des Contrôles, CICC) Sen tehtävänä on suojata unionin taloudellisia etuja Ranskassa. Se huolehtii oman valvontavaltansa puitteissa siitä, että EU:n varoja käytetään unionin ja kansallisten sääntöjen mukaisesti. Sen tehtäviin kuuluu myös petosten ehkäiseminen ja niistä johtuvien seuraamusten määrääminen. Näiden järjestelmien tuloksellisuus olisi varmistettava todentamisten, tarkastusten ja tarkastuskäyntien avulla, jotta voidaan valvoa tärkeimpien toimenpiteiden osalta toimitettujen tietojen laatua. CICC hyväksyi jo vuonna 2016 kansallisen strategian EU:n varoihin kohdistuvien petosten torjumiseksi, ja sillä on käytettävissään useita toimijoita petostentorjunnan alalla. Ranska on ottanut käyttöön riittävät järjestelyt, jotta voidaan välttää päällekkäisen rahoituksen myöntäminen asetuksen (EU) 2021/241 ja muiden unionin ohjelmien nojalla.

(43)Ranska on yleensä toimittanut toimenpiteistä kustannuserittelyn, jossa kustannukset on perusteltu viittaamalla vastaaviin aiempiin hankkeisiin tai tutkimuksiin ja jossa annetaan asianmukaiset selvitykset kokonaiskustannusten määrittämisessä käytetystä menetelmästä. Niiden eri toimenpiteiden osalta, joiden kustannuksia ei ole mahdollista määrittää yksityiskohtaisesti etukäteen, koska hankkeet valitaan kilpailuun perustuvilla menettelyillä, kuten ehdotuspyynnöillä, elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään yleensä aiempiin kokemuksiin perustuvat perustelut, joiden mukaan kustannukset eivät ole suhteettomia toimenpiteen tavoitteisiin nähden. Kustannusarvioiden ja niiden perustana olevien asiakirjojen arviointi osoittaa, että suurin osa kustannuksista on kohtuullisia ja uskottavia. Kustannusten arvioinnissa käytettyä menetelmää ei kuitenkaan ole kaikissa tapauksissa selitetty riittävän hyvin eikä perustelujen yhteys kustannuksiin ole täysin selvä, minkä vuoksi tästä arviointikriteeristä ei voida antaa arvosanaa ”luokitus A”. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat kustannustehokkuusperiaatteen mukaisia ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(38)Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman seurannasta ja täytäntöönpanosta vastaa valtiovarainministeriö (Ministère de l'Économie et des Finances et de la Relance) yhdessä Eurooppa-asioiden pääsihteeristön (Secrétariat général des affaires européennes) kanssa. Välitavoitteet ja tavoitteet ovat selkeitä ja realistisia ja soveltuvat hyvin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon edistymisen seurantaan kaikki suunnitelman uudistukset ja investoinnit kattavien asianmukaisten, hyväksyttävien ja luotettavien indikaattorien perusteella.

(35)Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavailtujen investointien ja uudistusten täytäntöönpanolla odotetaan olevan pysyviä vaikutuksia maan taloudelliseen, sosiaaliseen ja institutionaaliseen palautumiskykyyn. Suunnitelmaan sisältyvillä investoinneilla teknologiaan ja innovointiin, kuten vihreisiin teknologioihin, digitalisaatioon, terveydenhuoltoon sekä osaamiseen ja digitaaliseen muutokseen odotetaan olevan vaikutuksia tuottavuuteen ja siten Ranskan talouden potentiaaliseen kasvuun. Erityisesti nuorten työllistettävyyden parantamiseen tähtäävillä toimenpiteillä odotetaan niin ikään olevan myönteisiä vaikutuksia potentiaaliseen kasvuun pitkällä aikavälillä. Suunnitelmaan sisältyvän nuorisotyöllisyyspolitiikan soveltamisala on innovatiivinen, ja sen odotetaan tuovan pysyviä vaikutuksia työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen. Terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä, tehokkuutta ja saatavuutta on tarkoitus parantaa kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän uudistusstrategian, infrastruktuurin nykyaikaistamisen ja terveydenhuollon digitalisaation avulla. Tämän odotetaan parantavan tiettyjen terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta alueilla, joilla niistä on pulaa, kuten maaseutualueilla ja syrjäisimmillä alueilla. Ekologista siirtymää tuetaan useilla tähän liittyvillä uudistuksilla, myös ilmastotoimia ja palautumiskykyä koskevan lain ja liikkuvuutta koskevan lain avulla. Tutkimusalan uudistuksen ja siihen liittyvien investointien avulla Ranskan odotetaan etenevän jonkin verran kohti tavoitetta, jonka mukaan T&K-menojen olisi oltava 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun T&K-toimien julkista rahoitusta asteittain lisätään ja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä lujitetaan. Korkea-asteen oppilaitosten uudistamiseen liittyvillä investoinneilla odotetaan olevan suuret kerrannaisvaikutukset, jotka hyödyttävät taloutta ja yhteiskuntaa laajemmin (kun näitä laitoksia kannustetaan kehittämään osaamistaan, monipuolistetaan resursseja ja lujitetaan niiden asemaa innovointiketjussa, odotetaan saatavan aikaan pysyviä vaikutuksia). Suunnitelmassa esitettyjen erityistoimenpiteiden odotetaan myös edistävän julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevaa tavoitetta.

(32)Elpymis- ja palautumissuunnitelman investoinnit digitaaliseen muutokseen auttavat vastaamaan Ranskan haasteisiin esimerkiksi parantamalla yhteyksiä ja edistämällä yritysten digitalisaatiota ja parantamalla digitaalista koulutusta ja osaamista. Digitaaliyhteyksiin tehtävien investointien, kuten ultranopeaa laajakaistaa koskevan suunnitelman, odotetaan tuovan pysyviä vaikutuksia, joilla voidaan puuttua sekä rakenteellisiin heikkouksiin että parantaa teknistä kestävyyttä samalla kun lisätään yhteenkuuluvuutta koko maassa, myös maaseutualueilla. Elpymis- ja palautumissuunnitelma perustuu olemassa oleviin aloitteisiin, kuten ”France Num” -aloitteeseen, jonka avulla on tarkoitus edistää 200 000 pk-yrityksen digitalisaatiota vuoteen 2024 mennessä ja tarjota työntekijöille tukea, jota he tarvitsevat voidakseen siirtyä käyttämään digitaaliteknologioita. Suunnitelmaan sisältyy myös investointeja koulutuksen ja työllisyyden tukemiseen, mukaan lukien erityistoimet digitaalisten taitojen kehittämiseksi, kuten lisämäärärahat henkilökohtaisten oppimistilien täydentämiseksi ”tulevaisuuden työpaikkoihin” liittyvällä koulutuksella, jonka myötä 25 000 henkilölle tarjotaan koulutusta digitaalialan ammatteihin. Näillä investoinneilla tuetaan koulutuksen digitalisointia koskevan kattavan strategian toteuttamista erityisesti perus- ja keskiasteen kouluissa. Erityisesti digitaalisten taitojen parantamiseen tähtäävillä toimenpiteillä on keskeinen merkitys tähän liittyvien rakenteellisten ongelmien korjaamiseksi Ranskassa, sillä vuonna 2019 ranskalaisten digitaaliset taidot olivat unionin keskitasoa heikompia. Toimenpiteillä edistetään myös Euroopan digitaalisen vuosikymmenen tavoitetta, jonka mukaan 80 prosentilla EU:n kansalaisista olisi oltava digitaaliset perustaidot vuoteen 2030 mennessä ja EU:ssa olisi oltava 20 000 000 tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijaa.

(30)Uudistusten ja investointien odotetaan edistävän merkittävästi hiilestä irtautumista ja ilmastotoimia koskevia Ranskan tavoitteita. Tavoitteet on asetettu Ranskan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa ja hiilestä irtautumista koskevassa kansallisessa strategiassa (Stratégie Nationale Bas Carbone), jonka vuoden 2020 tarkistuksessa esitetään etenemissuunnitelma hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään pääasiassa energiatehokkuustoimenpiteisiin, erityisesti rakennusalalla ja teollisuudessa, ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Uusiutuvaan energiaan liittyviä painopisteitä ovat uusiutuvan ja vähähiilisen vedyn tuotanto sekä muut sähköistämiseen liittyvät toimenpiteet esimerkiksi liikennealalla. Tämän odotetaan lisäävän uusiutuvan sähkön kulutusta siltä osin kuin kasvavaan sähkön kysyntään vastataan lisäämällä uusiutuvan sähkön tuotantoa. Lisäksi uusiutuvaan energiaan tehtävien investointien käyttöönottoon liittyviä hallinnollisia vaatimuksia on tarkoitus keventää julkishallinnon nopeuttamista ja yksinkertaistamista koskevalla ASAP-lailla (Accélération et simplification de l’action publique), mikä voi osaltaan edistää uusiutuvista energialähteistä tuotettavan sähkön tuotantokapasiteetin kehittämistä. Näin ollen Ranskan suunnitelman odotetaan edistävän vuoteen 2030 ulottuvia unionin energia- ja ilmastotavoitteita ja EU:n ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä.

(28)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, jotka suuressa määrin (luokitus A) edistävät vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 46,0 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuosien 2021–2030 kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(20)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä sekä Ranskassa, kun toteutetaan investointeja vähemmän kehittyneille alueille (mm. syrjäisimmät alueet) että unionissa.

(16)Merkittävä osa Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä investoinneista on suunnattu vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, terveydenhuoltoon ja tutkimukseen ja kehitykseen, jotta voidaan parantaa Ranskan yritysten kilpailukykyä. Ennen kriisiä havaitun heikon tuottavuuden kasvun odotetaan kohenevan, kun inhimilliseen pääomaan on määrä tehdä investointeja useilla toimenpiteillä, joilla tuetaan erityisesti digitaalista osaamista ja yritysten digitalisaatiota sekä investoimista innovointiin.

(15)Suunnitelmaan sisältyy laaja joukko toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka auttavat vastaamaan tuloksellisesti kaikkiin tai merkittävään osaan neuvoston Ranskalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa esitetyistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista erityisesti seuraavilla osa-alueilla: i) julkinen talous (julkisen velan kestävyys, menosäästöt ja tehokkuuden lisääminen), ii) yritysten tukeminen (rahoituksen saanti, kilpailukyky, hallinnollisen rasituksen vähentäminen sekä tutkimuksen ja kehittämisen ekosysteemin kehittäminen), iii) työmarkkinapolitiikat (puuttuminen työttömyyteen, työmarkkinoille integroitumiseen ja osaamisen kohtaanto-ongelmiin, muita heikommassa asemassa olevien ryhmien koulutuksen turvaaminen), iv) terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyky (hoivatyön uudistaminen ja koordinointi, sähköiset terveydenhuoltopalvelut, ehkäisevä terveydenhuolto), v) vihreä siirtymä (kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen pitkällä aikavälillä, liikenteen päästöjen vähentäminen ja energiatehokkuuden parantaminen), ja vi) digitaalinen muutos (yhteyksien ja väestön digitaalisten taitojen parantaminen, yritysten digitalisaation edistäminen). Sen jälkeen kun suunnitelman mukaiset uudistukset ja investoinnit on saatu tuloksekkaasti päätökseen, odotuksena on, että taustalla oleviin haasteisiin ja pullonkauloihin on puututtu merkittävässä määrin.

(14)Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että Ranska on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti. Suositus edistyä riittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa vuonna 2020 ei myöskään ole enää merkityksellinen, koska kyseinen budjettikausi on päättynyt ja aktivoitiin vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke maaliskuussa 2020 pandemiakriisin yhteydessä.

(12)Kolmannes suunnitelmasta edistää terveydenhuollon, talouden, sosiaalialan ja instituutioiden selviytymiskykyä ja siten taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä sekä Ranskassa että koko unionissa. Terveydenhuoltojärjestelmän vahvistaminen on otettu suunnitelmassa hyvin huomioon infrastruktuuriin ja digitalisaatioon tehtävien investointien muodossa. Suunnitteilla on merkittäviä finanssipoliittisia uudistuksia, joiden odotetaan parantavan julkisen talouden ohjausjärjestelmän vaikuttavuutta ja joiden myötä julkisten menojen laadun arvioinnista tulee säännöllinen käytäntö. Tämä edistää velkasuhteen vakauttamista ja alentamista koskevien tavoitteiden saavuttamista. Valtion talousarvion ympäristövaikutusten arvioinnin (ns. vihreä budjetointi) avulla pyritään varmistamaan, että julkiset menot suunnataan osallistavaan ja vihreään kasvuun. Seuraavalle sukupolvelle suunnatut toimintapolitiikat tulevat katetuiksi useissa toimenpiteissä, jotka vaikuttavat suoraan nuoriin. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa koulutustulosten tukeminen ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevien lasten koulutuksen sekä oppisopimus- ja ammattikoulutuksen edistäminen, nuorisotyöllisyyden tukeminen ja nuorten ura- ja palkkanäkymien parantaminen. Tätä tuetaan toimenpiteellä, joka koskee koulutuksen digitalisaatiota.

(11)Suunnitelma kattaa laajasti kolmannen pilarin, joka muodostuu älykkäästä, kestävästä ja osallistavasta kasvusta, ja yksi kolmasosa suunnitelman komponenteista tukee suoraan tätä pilaria. Taloudellinen yhteenkuuluvuus, tuottavuus ja kilpailukyky tulevat suoraan katetuiksi useissa suunnitelman komponenteissa. Suunnitelma sisältää useita toimenpiteitä, joilla edistetään innovointia keskeisissä teknologioissa, kuten kyberturvallisuus, kvanttilaskenta ja pilvipalvelut, jotta voidaan parantaa Ranskan talouden kilpailukykyä ja lisätä digitaalisten ratkaisujen käyttöä koulutuksessa, kulttuurialalla ja talouden viherryttämisessä. Uudistuksilla olisi edelleen yksinkertaistettava yritysten hallinnollisia menettelyjä. Kaksi komponenttia liittyy sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Suunnitelmalla tuetaan liikenteen ja terveydenhuollon infrastruktuureja koko maassa, myös maaseudulla, sekä vähemmän kehittyneillä ja syrjäisimmillä alueilla. Suunnitelmaan sisältyy työpaikkojen säilyttämistä tukevia toimenpiteitä, joissa on tarkoitus keskittyä erityisesti nuoriin ja vammaisiin, minkä lisäksi tekeillä on kansallisen työvoimapalvelun ja työttömyysvakuutuksen uudistus.

(4)Euroalueen talouspolitiikasta annetussa neuvoston suosituksessa euroalueen jäsenvaltioille suositettiin, että ne toteuttaisivat, osin elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta, toimia muun muassa sen varmistamiseksi, että politiikan viritys tukee elpymistä, ja edistäisivät edelleen lähentymistä, palautumiskykyä sekä kestävää ja osallistavaa kasvua. Neuvoston suosituksessa kehotettiin myös vahvistamaan kansallisia institutionaalisia kehyksiä, varmistamaan makrotalouden vakaus, saattamaan valmiiksi talous- ja rahaliitto ja vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa. [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove this recital]

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Ranskaa koskevan perusteellisen tarkastelun. Tekemänsä analyysin perusteella komissio päätteli, että Ranskan makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan, heikkoon kilpailukykyyn ja tuottavuuden alhaiseen kasvuun, ja katsoi tällä olevan valtioiden rajat ylittävää merkitystä.

(2)Neuvosto antoi Ranskalle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti julkisen talouden kestävyyden parantamista, talouden tukemista kriisin ja sitä seuraavan elpymisen aikana sekä terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn vahvistamista. Ranskalle annetut suositukset koskivat myös työmarkkinoille integroitumisen parantamista, yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamista kiinnittämällä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, osaamisvajeiden ja osaamisen kohtaanto-ongelmien ratkaisemista sekä työllisyyden tukemista kriisin aikana. Neuvosto suositti myös, että Ranska varmistaa yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten maksuvalmiutta tukevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon, aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi. Lisäksi Ranskalle suositettiin investoimista keskeisille aloille, kuten vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. Erityisesti vihreän siirtymän osalta neuvosto suositti, että Ranska investoi kestävään liikenteeseen, uusiutuviin energialähteisiin, energiaverkkoyhteyksiin ja energiainfrastruktuuriin sekä puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön. Neuvosto suositti myös, että Ranska investoi tutkimukseen ja innovointiin ja parantaa samalla julkisten tukijärjestelmien tehokkuutta. Lisäksi neuvosto suositti, että Ranska parantaa liiketoimintaympäristöään yksinkertaistamalla verojärjestelmää, vähentämällä hallinnollista rasitusta, tukemalla yritysten kasvua ja poistamalla kilpailun esteitä palvelualalla. Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositus, jonka mukaan Ranskan olisi toteutettava toimenpiteitä yritysten kasvun tukemiseksi (maakohtainen suositus 2019.4.3), on pantu kaikilta osin täytäntöön. Merkittävää edistystä on tapahtunut niiden suositusten toteuttamisessa, jotka koskevat verojärjestelmän yksinkertaistamista ja erityisesti tuotantoverojen vähentämistä (maakohtaiset suositukset 2019.4.1 ja 2020.4.3), kaikkien tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi (maakohtainen suositus 2020.1.1), kriisin työllisyysvaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämistä (maakohtainen suositus 2020.2.1) sekä yritysten, erityisesti pk-yritysten, maksuvalmiutta tukevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon varmistamista (maakohtainen suositus 2020.3.1).

(1)Covid-19-pandemia on vaikuttanut vahingollisesti Ranskan talouteen. Vuonna 2019 Ranskan bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti oli 115 prosenttia EU:n keskiarvosta. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan Ranskan reaalinen BKT supistui 8,1 prosenttia vuonna 2020, ja kumulatiivisen supistuman odotetaan olevan 2,9 prosenttia vuosina 2020 ja 2021. Keskipitkän aikavälin taloudelliseen suorituskykyyn vaikuttavia pidemmän aikavälin näkökohtia ovat erityisesti suuri julkinen velka, heikko kilpailukyky tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on alhainen, rajoittava sääntely palvelualalla ja suuri hallinnollinen rasitus sekä T&K-investointien vähäisyys ja tehottomuus.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.6.2021 COM(2021) 351 final LIITE

asiakirjaan ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätös Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 173 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1: Rakennusten kunnostus Kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa mukaan ja saavuttaakseen energiankulutuksen 20 prosentin vähennyksen vuoteen 2030 mennessä (verrattuna vuoteen 2012, mikä on vuodeksi 2030 asetettu kansallinen tavoite) Ranskan on investoitava vuoteen 2030 asti vuosittain 15–25 miljardia euroa rakennusten kunnostamiseen lisäämällä sekä peruskorjausastetta että kunnostusten perusteellisuutta. Tämä Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti koskee investointeja ja uudistuksia, joilla pyritään parantamaan kaikentyyppisten rakennusten energiatehokkuutta: julkiset ja yksityiset rakennukset, mukaan lukien yksityiset ja sosiaaliset asunnot sekä yrityksille kuuluvat rakennukset. Investointeja tukevilla uudistuksilla i) täydennetään asuntopolitiikan uudistusta, joka käynnistettiin vuonna 2018 julkisten menojen tehostamiseksi annetulla ELAN-lailla tarkistamalla kolmea olemassa olevaa järjestelmää (APL, Pinel ja PTZ ) ja ii) hyväksytään tarkistettu uusien rakennusten lämmönsäätelystä annettu asetus (RE2020). Tämän komponentin investoinnit ovat keskeisiä energiatehokkuustavoitteen saavuttamisen kannalta, sillä rakennuskannan osuus Ranskan kasvihuonekaasupäästöistä on noin 25 prosenttia ja energian loppukulutuksesta 45 prosenttia. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla edistetään Ranskalle kahden viime vuoden aikana osoitettuja maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat tarvetta ”keskittää investointeihin liittyvä politiikka [...] energiatehokkuuteen” (maakohtainen suositus 3, 2019) ja ”keskittää investoinnit vihreään [...] siirtymään, erityisesti [...] puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön” (maakohtainen suositus 3, 2020). Mistään tämän komponentin toimenpiteistä ei odoteta aiheutuvan ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa, kun otetaan huomioon toimenpiteiden kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti esitetyt lieventävät toimenpiteet. A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (C1.R1): Asuntopolitiikka Toimenpiteellä on kaksi erillistä tavoitetta, jotka pannaan täytäntöön kahdessa vaiheessa. asumistuen laskentasääntöjen tarkistaminen (”aides personnelles au logement”): tuen määrä lasketaan 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen edunsaajakotitalouden nykyisten tulojen perusteella toiseksi viimeisen vuoden tulojen sijasta. Tällaisen tarkistuksen ansiosta järjestelmä voi mukautua nopeammin edunsaajien tulovaihteluihin sosiaalisen oikeudenmukaisuuden parantamiseksi. Lisäksi tuen määrä on laskettava uudelleen neljännesvuosittain, jotta voidaan ottaa asteittain huomioon viimeaikaiset tulomuutokset. Pinel-järjestelmä on tuloverohyvitysjärjestelmä omistajille, jotka investoivat uusiin tai kunnostettuihin asuntoihin vuokratakseen niitä. Päätös Pinel-järjestelmän lakkauttamisesta vuoden 2024 loppuun mennessä olisi tehtävä vuonna 2023 – Pinel-järjestelmä korvattaisiin myöhemmin uusilla säännöksillä, joilla edistetään yhteisösijoittajien rahoittamia keskihintaisia asuntoja, jotta voidaan parantaa sen vaikutusta asuntotarjontaan siellä, missä tarpeet ovat suurimmat, esimerkiksi vähentämällä kannustimia uusiin rakennuksiin alueilla, joilla asuntomarkkinoihin ei kohdistu paineita. Tätä täydennetään muuttamalla tapaa, jolla ns. nollakorkoisia lainoja myönnetään, ja erityisesti hakijoiden tukikelpoisuutta arvioidaan nykyisten tulojen perusteella, jotta voidaan rajoittaa tällä hetkellä esiintyviä satunnaisvaikutuksia.

Uudistus 2 (C1.R2): Tarkistettu rakennusten lämmönsäätelyä koskeva asetus RE2020 Tarkistettu uusien rakennusten lämmönsääntelyä koskeva asetus korvaa 1. tammikuuta 2022 alkaen nykyisen, vuonna 2012 voimaan tulleen rakennusten lämmönsäätelyä koskevan asetuksen (RE 2012). Uusien rakennusten lämmönsääntelyä koskevien sääntöjen tarkistamisen päätavoitteet ovat seuraavat: ·niukan energiankäytön parantaminen ja kulutetun energian hiilestä irtautuminen: otetaan käyttöön tiukemmat raja-arvot, jotka koskevat i) asuntojen bioilmastollista tarvetta (ylärajaa alennetaan 30 prosenttia nykyiseen asetukseen RT 2012 verrattuna), ii) uusiutumattoman primäärienergian kulutusta ja iii) energiankulutuksesta peräisin olevia kasvihuonekaasuja (4 kgCO2/m² vuodessa yhden perheen talon osalta ja 14 kgCO2/m² vuodessa yhteisasunnoissa vuoteen 2024 saakka ja 6,5 kg vuoden 2024 jälkeen). ·Uuden rakennuksen hiilivaikutuksen vähentäminen: hiilivaikutuksissa on otettava huomioon rakennuksen koko elinkaari rakentamisesta purkamiseen, jotka muodostavat 60–90 prosenttia rakennuksen hiilivaikutuksesta 50 vuoden aikana. Tällaisten näkökohtien odotetaan johtavan hiilineutraalimpien rakennusmateriaalien, kuten puun ja biopohjaisten rakennusmateriaalien, käytön lisäämiseen (eli sellaisten materiaalien, jotka varastoivat hiiltä ja joiden tuotanto aiheuttaa hyvin vähän päästöjä). ·Uusien rakennusten sopeuttaminen ilmastonmuutokseen: uuden asetuksen RE2020 mukaan i) rakennuksen energiatarpeen laskennassa otetaan huomioon myös jäähdytys, ii) esitetään rakennuksen suunnittelun yhteydessä laskettu kesäkauden lämpöviihtyvyyttä ilmaiseva indikaattori ja iii) asetetaan lämpöviihtyvyydelle korkea yläraja 1250 DH (degrés-heures; kuinka monen asteen ja tunnin verran vuoden aikana asukas kokee lämmöstä johtuvaa epämukavuutta) ja matala alaraja 350 DH, jotka johtavat seuraamusten määräämiseen energiatehokkuuden laskennassa. Investointi 1 (C1.I1): Yksityisasuntojen energiaperuskorjaus, mukaan lukien energiaseulat Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetaan MaPrimeRenov-avustusohjelmaa (MPR), joka myönnetään omistajille, jotta voidaan rahoittaa yhden perheen asunnon tai yhteisöasuntojen yksittäisten asuntojen eristys-, lämmitys-, ilmanvaihto- tai energiakatselmuksia. Kaikista elpymis- ja palautumisohjelmasta rahoitettavista MPR-toimista ilmoitetaan omistajille, jotta nämä voivat tehdä hakemuksen tukikelpoisista peruskorjaushankkeista ennen vuoden 2022 loppua. Tuettujen peruskorjaustöiden laatuvaatimusten takaamiseksi niiden toteuttamisesta vastaavat yritykset, joilla on ympäristötakuumerkki RGE (”Reconnu Garant de l'Environnement”). Palkkion määrä vaihtelee tukikelpoisten materiaalien, laitteiden ja töiden mukaan enintään 20 000 euroon asti enintään viiden vuoden ajan. Lokakuusta 2020 lähtien MPR-ohjelma on ollut avoin kaikille omistajille heidän tuloistaan riippumatta. Tuki-intensiteetti vaihtelee kuitenkin kotitalouksien tulojen mukaan (vähätuloisten kotitalouksien osalta tuki voi olla jopa 90 prosenttia arvioiduista kustannuksista). Lisäksi MPR-toimia voivat hyödyntää myös omistajat, jotka vuokraavat asunnon tai talon vuokralaiselle. Avustuksella voidaan tukea myös rakennusurakoita, jotka toteutetaan asunto-osakeyhtiöiden yhteisillä alueilla (”MPR copropriétés”): kyseessä on asunto-osakeyhtiöille maksettava kertaluonteinen tuki, joka on tarkoitettu peruskorjaustöiden rahoittamiseen siten, että energiahyöty on vähintään 35 prosenttia. Kaikki asunto-osakeyhtiöt, joista vähintään 75 prosenttia on asuntoja (eli ei yrityksiä) ovat oikeutettuja tähän MPR-tukeen. Enimmäismäärä on 3 750 euroa asuntoa kohti. Tämän lisäksi voidaan myöntää bonus energiamerkinnällä F tai G varustetuille asunto-osakeyhtiöille (enintään 500 euroa asuntoa kohti) sekä asunto-osakeyhtiöille, jotka ovat ”muita heikommassa asemassa” tai jotka sijaitsevat uudistettavalla kaupunkialueella (enintään 3 000 euroa asuntoa kohti). Tuen taso vaihtelee kunnostustöiden aikaansaaman energiansäästön mukaan. Jotta voidaan tukea energiaintensiivisimpiä asuntoja vuonna 2019 hyväksytyssä energia- ja ilmastolaissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, MPR-lisäbonus hyödyttää omistajia, jotka toteuttavat kunnostustöitä kotinsa nostamiseksi pois energiaseulojen kategoriasta (energiamerkinnät F ja G). Toinen bonus jaetaan omistajille, jotka toteuttavat korjauksia, joiden ansiosta asunto voi saavuttaa tehokkaimmat energiamerkinnät (A tai B). Nämä bonukset ovat 1 500 euroa köyhimmille kotitalouksille, 1 000 euroa keskituloisille kotitalouksille ja 500 euroa varakkaimmille kotitalouksille. Jotta voidaan lisäksi kannustaa tehokkaampaan energiaperuskorjaukseen (eli pelkkien muodon vuoksi tehtävien peruskorjausten lisäksi), toimenpiteellä otetaan käyttöön yleinen peruskorjaustuki, jonka edellytyksenä on vähintään 55 prosentin energiansäästöjen saavuttaminen: määräraha on keskituloisten ja korkean tulotason kotitalouksien osalta 3 500–7 000 euroa. Yksityisasunnoissa toteutettavien energiaperuskorjaustöiden yleisenä tavoitteena on saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. Investointi 2 (C1.I2): Energiaperuskorjaus ja sosiaalisen asuntotarjonnan laajamittainen kunnostaminen Tähän toimenpiteeseen kuuluu tuen myöntäminen sosiaalisen asuntotuotannon organisaatioille (HLM-toimistot (Habitation à Loyer modéré) ovat pienituloisille tarkoitetuista asunnoista vastaavia toimistoja) ja sosiaalista asuntotarjontaa ylläpitäville paikallisviranomaisille rakennusten perusteellisen kunnostamisen tukemiseksi. Tavoitteena on saavuttaa korkeimmat standardit, kuten BBC-peruskorjausmerkki , ja poistaa asteittain energiaseulat. Avustus myönnetään sillä edellytyksellä, että olemassa olevat järjestelmät (kuten écoPLS ja CEE ), jotka voidaan yhdistää tähän uuteen tukeen, eivät riitä kunnostustoimien rahoittamiseen. Toimenpiteellä on myös tarkoitus ottaa käyttöön teollisia ratkaisuja sosiaalisten asuntojen energiaperuskorjauksiin nollaenergiakulutuksen tai positiivisen nettoenergiataseen saavuttamiseksi. Ensimmäisten toimien odotetaan alkavan vuoden 2021 toisella neljänneksellä, ja rahoituspuitteet jaetaan valtion alue- ja paikallistason yksiköittäin tarvekartoitustutkimuksen perusteella. Hankkeet valitaan joko vuonna 2020 käynnistetyn ehdotuspyynnön kautta tai valtion hajautettujen yksiköiden tai paikallisviranomaisten hallinnoimien tukien kautta. Toimista on tarkoitus tehdä sitoumukset vuosina 2021 ja 2022, ja ne on määrä saattaa päätökseen vuoden 2024 loppuun mennessä. Investointi 3 (C1.I3): Julkisten rakennusten lämpökorjaus

Julkisten rakennusten peruskorjaustöissä on noudatettava ELAN-lain 175 §:n nojalla annettua asetusta, jossa säädetään, että palvelualojen rakennusten energiankulutusta on vähennettävä 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (verrattuna vuoteen 2010). Valtion omistamista julkisista rakennuksista järjestettiin kahdentyyppisiä hankepyyntöjä: ·Toinen koskee korkea-asteen koulutus- ja tutkimusrakennuksia ja yliopistoja, ja sen on käynnistänyt ja sitä valvoo korkeakoulu-, tutkimus- ja innovaatioministeriö; ·Toinen koskee kaikkia muita valtion tai sen toiminnanharjoittajien omistamia rakennuksia, ja sen on käynnistänyt ja sitä valvoo pääasiassa valtion kiinteistöhallinnosta vastaava virasto DIE (Direction de l’Immobilier de l’Etat). Ensimmäiset kaksi ehdotuspyyntöä käynnistettiin syksyllä 2020, ja joulukuussa 2020 valittuja hankkeita on yli 4 000. Paikallis- ja alueviranomaisille kuuluvia rakennuksia varten on käytössä erityisiä mekanismeja: ·Alueviranomaisten (lähinnä korkea-asteen oppilaitosten) omistamien tai käyttämien rakennusten osalta valtio myöntää ns. ”luottovaltuutuksia” ja alueet vastaavat hankkeiden valinnasta; ·Aluetasoa alempien hallintotasojen viranomaisten (pääasiassa koulut ja alemman perusasteen oppilaitokset) omistamien rakennusten osalta valtio myöntää investointiavustukset. Hankkeet valitaan kahden pääkriteerin perusteella: valmiusaste (ja nopea täytäntöönpano) sekä energiatehokkuuteen ja energiankulutukseen kohdistuva vaikutus pyrkien saavuttamaan keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. Kaikkien julkisten rakennusten osalta tavoitteena on, että kaikista sopimuksista ilmoitetaan vuoden 2021 loppuun mennessä ja että ne saadaan päätökseen vuoden 2024 loppuun mennessä. Investointi 4 (C1.I4): Erittäin pienten yritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) energiaperuskorjaus Tämä investointi on osa hallituksen kesäkuussa 2020 käynnistämää suunnitelmaa, jolla tuetaan erittäin pieniä ja keskisuuria yrityksiä ekologisessa siirtymässä. Näiden investointien yhteydessä on käytössä kaksi tukimekanismia rakennusten lämpökorjausten tukemiseksi: Tärkein tukijärjestelmä on verohyvitys, jonka suuruus on 30 prosenttia tukikelpoisten toimien kustannuksista (kuten kattojen, ullakoiden ja seinien eristäminen; Aurinkovoimalla toimivat yhteiset vedenlämmittimet ja lämpöpumput ) ja enintään 25 000 euroa yritystä kohden. Järjestelmää sovelletaan 1 päivänä lokakuuta 2020 ja 31 päivänä joulukuuta 2021 välisenä aikana aiheutuneisiin menoihin. Verohyvitys vähennetään tuloverosta tai yhteisöverosta, joka verovelvollisen on maksettava siltä kalenterivuodelta, jona tukikelpoiset menot syntyivät (ts. 2020 tai 2021). Toisesta tukijärjestelmästä rahoitetaan liitännäistoimenpiteitä, joilla tuetaan käsityöläisiä, pieniä kauppiaita ja itsenäisiä ammatinharjoittajia niiden peruskorjaustöiden yhteydessä. Määrärahat käytetään ammatti- ja käsiteollisuuskamarien (CMA) sekä kauppa- ja teollisuuskamarien (CCI) kautta neljässä vaiheessa: ·Tietoisuus: tämän toimen tarkoituksena on saada yritysjohtajat tietoisiksi rakennusten energiaperuskorjausten haasteista ekologisen siirtymän yhteydessä; tähän toimeen sisältyy kansallinen tiedotuskampanja ja paikallisia toimia yhdessä paikallisviranomaisten ja ammattialajärjestöjen kanssa. ·Diagnoosi: energiakatselmuksen suorittaa CMA:n tai CCI:n neuvonantaja laatiakseen toimintasuunnitelman peruskorjaustöiden aloittamiseksi kunkin yrityksen ekologisen valmiusasteen perusteella. ·Täytäntöönpano: asiantuntija avustaa toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa teknisellä ja taloudellisella tuella (esim. suurten sovellusten perustaminen). ·Tiedotus: yritysten rakennusten kunnostamisen alalla toteuttamista toimista tiedotetaan eri kohderyhmille, kuten kuluttajille, yrityksille ja paikallisviranomaisille. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 1-1 C1.R1 Asuntopolitiikka Välitavoite Asumistuen uudistaminen (”aides personnelles au logement”) Voimaantulo Q1 2021 Voimaan tulevat lainsäädäntömuutokset, joilla tarkistetaan asumistuen laskentatapoja kotitalouksien nykyisten tulojen huomioon ottamiseksi. 1-2 C1.R1 Asuntopolitiikka Välitavoite Pinel/PTZ-järjestelmien uudistaminen Voimaantulo Q1 2023 Pinel-verohyvitystä koskevien lainsäädännöllisten muutosten voimaantulo sen tehokkuuden parantamiseksi asuntotarjonnan lisäämiseksi alueilla, joilla markkinat ovat paineen alla, sekä PTZ-järjestelmään tehtyjen lainsäädännöllisten muutosten hyväksyminen ja voimaantulo. 1-3 C1.R2 Tarkistettu rakennusten lämmönsäätelyä koskeva asetus RE2020 Välitavoite Tarkistettu rakennusten lämmönsäätelyä koskeva asetus RE2020 Voimaantulo Q1 2022 Uuteen RE2020-asetukseen sisältyvien lainsäädäntömuutosten voimaantulo uusien rakennusten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, uusien rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi ja uusien rakennusten mukauttamiseksi ilmastonmuutokseen. 1-4 C1.I1 Yksityisten rakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Hyväksyttyjen MPR-hakemusten määrä Määrä 0 400000 Q4 2021 Niiden kotitalouksien lukumäärä, joille on myönnetty MPR-tukea. 1-5 C1.I1 Yksityisten rakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Hyväksyttyjen MPR-hakemusten määrä Määrä 400000 700000 Q4 2022 Niiden kotitalouksien lukumäärä, joille on myönnetty MPR-tukea. 1-6 C1.I2 Sosiaalisen asuntotuotannon energiaperuskorjaus Tavoite Peruskorjaustukea saavien sosiaaliseen asuntotuotantoon kuuluvien asuntojen lukumäärä Määrä 0 20 000 Q4 2021 Niiden sosiaaliseen asuntotuotantoon kuuluvien asuntojen lukumäärä, jotka saavat tukea peruskorjaukseen, tavoitteena on saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. 1-7 C1.I2 Sosiaalisen asuntotuotannon energiaperuskorjaus Tavoite Peruskorjaustukea saavien sosiaaliseen asuntotuotantoon kuuluvien asuntojen lukumäärä Määrä 20000 40000 Q4 2022 Niiden sosiaaliseen asuntotuotantoon kuuluvien asuntojen lukumäärä, jotka saavat tukea peruskorjaukseen, tavoitteena on saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. 1-8 C1.I3 Julkisten rakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Niiden valtion omistamien julkisten kohteiden korjaushankkeiden lukumäärä, joiden osalta kunnostusurakkaa koskeva sopimus on ilmoitettu Hankkeiden määrä 0 2900 Q4 2021 Niiden valtion omistamien julkisten laitosten korjaushankkeiden lukumäärä, joista on ilmoitettu vähintään yksi korjaustöitä koskeva sopimus, tavoitteena on saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. 1-9 C1.I3 Julkisten rakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Niiden paikallis- ja alueviranomaisten julkisten rakennusten lukumäärä, joista valtio tai alueneuvosto on tehnyt energiaperuskorjaustöitä koskevan tuki-ilmoituksen Tuettujen rakennusten lukumäärä 0 1954 Q2 2022 Niiden paikallis- ja alueviranomaisten (kunnat ja kuntayhtymät mukaan luettuina) julkisten rakennusten määrä, joista valtio tai alueneuvosto on tehnyt energiaperuskorjaustöitä koskevan tuki-ilmoituksen, jonka tavoitteena on saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. 1-10 C1.I3 Julkisten rakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Niiden valtiolle kuuluvien julkisten tilojen kerrosneliömetrimäärä, jossa energiaperuskorjaustyöt on saatu päätökseen (Miljoonaa) neliömetriä 0 20 Q4 2023 Energiaperuskorjaukset päätökseen saatujen, valtiolle kuuluvien julkisten tilojen kerrosneliömetrimäärä, tavoitteena on saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. 1-11 C1.I3 Julkisten rakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Niiden valtiolle kuuluvien julkisten tilojen kerrosten neliömetrimäärä, jossa energiaperuskorjaustyöt on saatu päätökseen (Miljoonaa) neliömetriä 20 28,75 Q4 2024 Energiaperuskorjaukset päätökseen saatujen, valtiolle kuuluvien julkisten tilojen kerrosneliömetrimäärä, tavoitteena on saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. 1-12 C1.I3 Julkisten rakennusten lämpökorjaus Tavoite Niiden koulujen, oppilaitosten tai korkea-asteen koulujen lukumäärä, joissa energiaperuskorjaustyöt on saatettu päätökseen Määrä 0 681 Q4 2024 Niiden koulujen, oppilaitosten tai korkea-asteen koulujen lukumäärä, joissa energiaperuskorjaus on saatu päätökseen, tavoitteena saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin energiansäästöt. 1-13 C1.I4 Hyvin pienten yritysten ja pk-yritysten energiaperuskorjaus Tavoite Verohyvityksestä ja tukijärjestelmistä hyötyvien yritysten lukumäärä Määrä 0 5000 Q4 2023 Niiden yritysten lukumäärä, jotka saavat verohyvitystä palvelusektorin käytössä olevien hyvin pienten yritysten ja pk-yritysten rakennusten energiaperuskorjausta varten ja/tai kauppa- ja teollisuuskamareiden (CMA) ja kauppa- ja teollisuuskamarien (CCI) tukea.

B. KOMPONENTTI 2: Ekologia ja biologinen monimuotoisuus Ranskalla on tulevina vuosina huomattavia investointitarpeita kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti biologisen monimuotoisuuden, veden laadun ja kiertotalouden osalta. Lainsäädäntökehys on yleisesti ottaen valmis siirtymään vihreämpään ja kestävämpään talouteen, mutta Ranskan on pantava se täytäntöön erityisesti tukemalla investointeja, joilla lisätään biologista monimuotoisuutta, vähennetään maaperän pilaantumista ja keinotekoistamista sekä parannetaan materiaalien ja resurssien kierrätystä ja uudelleenkäyttöä. Tässä yhteydessä Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin 2 suunnitelluilla investoinneilla pyritään vähentämään nykyisten tuotanto- ja kulutustapojen ekologisia vaikutuksia säilyttämällä luonnon monimuotoisuus, vähentämällä teollisuuden tuotantoprosessien hiilipäästöjä, kehittämällä kiertotaloutta ja nopeuttamalla maatalouden siirtymää. Tällaisia investointeja tuetaan ilmastosopimukseen perustuvalla ”Ilmastotoimia ja palautumiskykyä” koskevalla lailla tehtävällä uudistuksella, jonka tavoitteena on edistää vuodelle 2030 asetettua kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitetta. Lisäksi vuonna 2020 annetut kiertotaloutta koskevan lain täytäntöönpanoasetukset tulevat voimaan vuonna 2022. Tämä osa liittyy pääasiassa suositukseen (maakohtainen suositus 3, 2020) investointien keskittämisestä vihreään siirtymään ja vähäisemmässä määrin energiatehokkuutta koskevaan suositukseen (maakohtainen suositus 3, 2019). Tällä komponentilla edistetään ympäristön suojelua ja ilmastonmuutokseen sopeutumista ja vahvistetaan siten ekologista, sosiaalista ja taloudellista selviytymiskykyä. Mistään tämän komponentin toimenpiteistä ei odoteta aiheutuvan ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa, kun otetaan huomioon toimenpiteiden kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti esitetyt lieventävät toimenpiteet. B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (C2.R1): Ilmasto ja palautumiskyky -laki Ilmasto- ja palautumiskyky -laki on saatettava voimaan vuoden 2022 alkuun mennessä. Jotkin toimenpiteet, joilla on välitön sovellettavuus, tulevat voimaan välittömästi niiden vahvistamisen jälkeen, kun taas toisten toimenpiteiden odotetaan tulevan voimaan viivästetyllä tavalla lainsäätäjän asettamassa määräajassa. Laissa säädetään ilmastosopimukseen perustuvien kansalaisehdotusten perusteella ilmasto- ja ympäristötoimenpiteistä, joilla edistetään vuodeksi 2030 asetetun kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen saavuttamista. Lain odotetaan myötävaikuttavan siihen, että saavutetaan puolet tai kaksi kolmasosaa vuoden 2019 päästöjen ja vuodeksi 2030 asetetun tavoitteen välisestä päästömäärästä, kun päästöjen kokonaisvähennys on arviolta 56–74 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Laki kattaa seuraavat kuusi osatekijää, jotka kattavat kaikki talouden alat: ·”Kulutus”: Laki sisältää toimenpiteitä, joilla muutetaan kulutustottumuksia tiedottamalla ja ottamalla käyttöön vähemmän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia tuotteita ja palveluja sekä kannustetaan vähentämään ylikulutusta mainonnan avulla. ·”Tuotanto ja työskentely”: Laki sisältää toimenpiteitä, joilla tuetaan teollisuuden ja energian tuotantomallien siirtymistä kohti vähähiilisiä ratkaisuja, vahvistetaan ekosysteemien suojelua teollisen toiminnan paremman valvonnan avulla ja ennakoidaan muutoksia työskentelytavoissa. ·”Liikkuminen”: Laki sisältää toimenpiteitä, joilla vähennetään kaikista liikennemuodoista aiheutuvia päästöjä kannustimilla ja taloudellisella tuella kyseisille aloille sekä määrittelemällä vakaa sääntelykehys. ·”Asuminen”: Laki sisältää toimenpiteitä, joilla muutetaan kaupunkisuunnittelua ja elämäntapaa kaupungeissa. Se sisältää toimenpiteitä lämpöseulojen kunnostamisen nopeuttamiseksi sekä toimenpiteitä maaperän keinotekoistumisen puolittamiseksi. ·’Ravinto’: laki sisältää toimenpiteitä, joilla tuetaan maatalouden viherryttämistä ja uusien ruokailutottumusten ja maatalouskäytäntöjen kehittämistä, jotta voidaan vähentää sen vaikutusta kasvihuonekaasupäästöihin. ·”Ympäristön oikeudellisen suojelun vahvistaminen”: Laki sisältää toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja rangaistaan ankarammin ja tehokkaammin ympäristölle aiheutettuja vahinkoja. Vuonna 2025 tulee voimaan täytäntöönpanoasetus vähäpäästöisten alueiden luomiseksi yli 150 000 asukkaan taajamiin kieltämällä sellaisten ajoneuvojen käyttö, joissa on Crit’Air-tarrat 3, 4 ja 5. Näin parannetaan kaupunkien ilmanlaatua ja edistetään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Uudistus 2 (C2.R2): Kiertotaloutta koskeva laki

Helmikuun 10. päivänä 2020 annetulla lailla, jolla puututaan jätteisiin ja edistetään kiertotaloutta, pyritään muuttamaan mallia siten, että määritellään uusi taloudellinen kehys, joka helpottaa jätteen hyödyntämistä hävittämisen sijaan, ja luodaan edellytykset lähes 100 prosentin kierrätettävän jätteen keräämiselle. Uudistus koskee täytäntöönpanosäädösten, jäljempänä ’asetukset’, hyväksymistä vuoden 2020 lain perusteella; laki tulee voimaan vuonna 2022: ·Asetus rakennus- ja rakennusjätettä koskevan laajennetun tuottajavastuujärjestelmän perustamisesta ·Asetus tiettyihin tuotteisiin ennen markkinoille saattamista sisällytettävien kierrätysraaka-aineiden vähimmäismääristä, jotta voidaan lisätä kierrätystä ja saavuttaa laissa asetetut tavoitteet (61 §) ·Asetus vuosittain markkinoille saatettavien uudelleenkäytettyjen pakkausten osuudesta, jotta voidaan lisätä uudelleenkäytettyjen pakkausten osuutta markkinoilla kertakäyttöisiin pakkauksiin verrattuna ja siten rajoittaa jätettä (lain 67 §). Investointi 1 (C2.I1): Teollisuuden hiilestä irtautuminen Tämän investoinnin tavoitteena on edistää hiilestä irtautumista teollisuusalalla, jonka osuus Ranskan kasvihuonekaasupäästöistä on noin 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumistukivälinettä käytetään teollisuusyritysten (myös energiaintensiivisten teollisuudenalojen) energiankulutuksen vähentämiseen ja/tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtääviin investointeihin. Varat jaetaan kahdella tavalla: ·Avustuksia myönnetään ADEMEn (ekologisesta siirtymästä vastaava virasto) toteuttamien ehdotuspyyntöjen perusteella suuriin hankkeisiin, joiden investointi on yli 3 000 000 euroa. Näillä hankkeilla on määrä kattaa joko energiatehokkuusinvestointeja tai investointeja teollisten prosessien parantamiseksi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Näiden kahden hanketyypin välillä ei ole ennalta määritettyjä määrärahoja, koska valinta tehdään erilaisten kriteerien, kuten kasvihuonekaasupäästöjen osalta, perusteella haettuun tukeen verrattuna. ·Näitä hankepyyntöjä täydennetään palveluista ja maksuista vastaavan ASP-viraston (Agence de Services et de Paiement) antamalla keskitetyllä tuella pienemmille ja standardoidummille energiatehokkuuden parantamishankkeille (joiden investointimäärä on alle 3 000 000 euroa) asetuksessa määritellyn tukikelpoisten laitteiden luettelon perusteella. Tulevia hankepyyntöjä koskevissa ehdoissa on edellytettävä, että EU:n päästökauppajärjestelmään (ETS) kuuluvissa laitoksissa tehtyjen investointien avulla hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää alle päästökauppadirektiivin vertailuarvon siten, että varmistetaan, että toimenpide on asetuksen (EU) 2021/241 ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukainen. Investointi 2 (C2.I2): Taajama-alueiden tiivistäminen: kestävä rakentaminen Toimenpiteen tarkoituksena on auttaa kuntia lisäämään asumistiheyttä alueilla, joilla on asuntopulaa. Tiheään asumiseen suunnatulla tuella on edistettävä kaupunkien leviämisen rajoittamista ja biologisen monimuotoisuuden ja maatalousmaan säilyttämistä. Lisäksi näihin toimiin sovelletaan uutta lämmitysasetusta (RE2020) (vrt. tämän komponentin uudistus 2), jonka tavoitteena on vähentää uusien rakennusten hiilivaikutuksia ja parantaa niiden energiatehokkuutta. Kiinteämääräinen tuki myönnetään kunnallisille viranomaisille, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: i) vuonna 2000 annetussa yhteisvastuuta ja kaupunkien uudistamista koskevassa laissa asetettujen velvoitteiden noudattaminen, jonka mukaan sosiaalisen asuntotuotannon osuuden on oltava 20 prosenttia asuntokannasta; ii) rakennusohjelmaan on sisällyttävä vähintään kaksi asuinaluetta, jotka ylittävät tietyt tiheysrajat ja jotka edellyttävät aikaisempaa kaupunkirakentamislupaa. Asuntotiheyden raja-arvot, jotka ilmaistaan kerrosneliömetreinä tonttimaan pinta-alojen neliömetriä kohti, perustuvat ristianalyyseihin, joissa yhdistyvät väestökriteerit (kunnan tai kuntayhtymän koko ja asukastiheys) ja asuntokannan typologia (kuten rakennettu asuntotiheys, vapaana olevat asunnot, sosiaalisten asuntojen ja vapaa-ajan asuntojen osuus ja kotitalouksien keskimääräinen koko). Investointi 3 (C2.I3): Taajama-alueiden tiivistäminen: ympäristövaurioalueet Tämän toimenpiteen tavoitteena on kunnostaa ja kierrättää ympäristövaurioalueita ja joutomaita, jotka muodostavat merkittävän tonttimaan lähteen, jotta voidaan edistää Ranskan hallituksen vuoteen 2050 asettamaa ”nollakeinotekoistamisen” tavoitetta. Tavoitteena on hillitä kaupunkirakenteen hajautumista ja tukea kaupunkien elvyttämistä ja siten rajoittaa luonnonalueiden kulutusta.

”Ympäristövaurioalue” -rahaston edunsaajien on oltava alueen omistajia: ne voivat olla kuntia, paikallisviranomaisten nimeämiä paikallisia julkisia laitoksia, valtion julkisia toimijoita, paikallisia julkisia yrityksiä, kuten SEM-yhtiöitä (’sociétés d’économie mixte’), sosiaalisia vuokranantajia tai yksityisiä yrityksiä toimivaltaisen kaupunkisuunnitteluviranomaisen suostumuksella. Valtio valitsee hankkeet alueellisten tarjouskilpailujen kautta teknisten yksiköiden avustuksella (sekä kansallisella että alueellisella tasolla). Kun hanke on hyväksytty, valtio ja tuensaaja allekirjoittavat avustussopimuksen. Ympäristövaurioalueita koskevasta rahastosta voidaan tukea kahdentyyppisiä hankkeita: ·Ympäristövaurioalueiden kierrätys: teolliset (ilman puhdistustoimia), kaupalliset, hallinnolliset ympäristövaurioalueet ja vanhat huonontuneet joutomaat kaupunkien uudistamisen tai tuotantotoiminnan uudelleenkohdentamisen yhteydessä; ·Kaupungistuneen maan kierrätys: vanhojen asunto- ja kauppa-alueiden uudistaminen, talousvyöhykkeiden elvyttäminen tai muuttaminen kaupunkien sisääntuloväylillä, asuinalueiden kunnostaminen tai monipuolistaminen sekä kauppojen kunnostaminen. Lisäksi on varattava määrärahat maata koskevan tietämyksen välineiden kehittämiseen paikallisviranomaisten tukemiseksi joutomaiden inventaariossa ja kierrätystoimien operatiivisessa täytäntöönpanossa. Investointi 4 (C2.I4): Luonnon monimuotoisuus Toimenpiteen tarkoituksena on tukea paikallisviranomaisia, yhdistyksiä ja muita luonnonhoitoviranomaisia investoimaan biologisen monimuotoisuuden suojelu- ja ennallistamishankkeisiin, joissa ekosysteemit ovat vaarassa. Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa rahoitetaan kahdentyyppisiä toimenpiteitä: ·Ekologista ennallistamista tuetaan neljäntyyppisillä investoinneilla: oKuuden vesiviraston on toteutettava hankkeita, joiden tavoitteena on vesivarojen säilyttäminen, luonnon monimuotoisuuden ja vesiympäristön ekologisen jatkuvuuden palauttaminen sekä ekosysteemien säilyttäminen; varat jaetaan joko hankepyyntöjen kautta tai yhden luukun periaatteen mukaisesti viraston hallintoneuvoston vahvistamassa kehyksessä ja ekologisesta siirtymästä vastaavan ministeriön kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. oKalakantojen ekologinen jatkuvuus Rhinaun ja Marckholsteimin padoilla Reinissä (kalatikkaat). Tämä investointi on insinööri- ja infrastruktuurihanke, joka toteutetaan yhteistyössä EDF:n (Electricité de France, Ranskan sähkölaitos), paikallisviranomaisten, kansallisten asiantuntijoiden, Reinin ja Meusen vesiviraston ja Ranskan biologista monimuotoisuutta käsittelevän viraston kanssa. Kyseessä on yhteistyöhanke Reiniin rajoittuvien maiden kanssa. oRanskan biologista monimuotoisuutta käsittelevä toimisto (OFB) hallinnoi erityyppisiä hankkeita: luonnon monimuotoisuuden kartta kuntatasolla, toimet biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja ennallistamiseksi tarjouskilpailujen perusteella valittujen hankkeiden vetäjien toimesta. oValtio toteuttaa ekologisen ennallistamisen pilottitoimia Ranskan emämaalla ja merentakaisissa departementeissa (”Départements d’Outre Mer”, DOM). Hankkeet valitaan joko hanke-ehdotuspyynnöillä tai yhden luukun periaatteella ekologisen siirtymän ministeriön vahvistamien puitteiden mukaisesti. ·Suojelualueiden tukeminen: oValtio toteuttaa Ranskan emämaan ja merentakaisten departementtien suojelualueita koskevia pilottitoimia. Hankkeet valitaan joko hanke-ehdotuspyynnöillä tai yhden luukun periaatteella ekologisen siirtymän ministeriön vahvistamien puitteiden mukaisesti. oRanskan biologista monimuotoisuutta käsittelevä virasto (OFB) tukee luonnonmeripuistojen suojelualueita. oRanskassa sijaitsevat 11 kansallispuistoa investoivat luonnon-, kulttuuri- ja maisemaperinnön säilyttämiseen, biologista monimuotoisuutta koskevan tietämyksen kehittämiseen sekä ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaan koulutukseen. Vuosina 2021 ja 2022 ekologiseen ennallistamiseen ja suojelualueisiin liittyvät hankkeet yksilöidään joko toimijoiden (kuten vesivirastot, OFC jne.) järjestämien tarjouspyyntöjen perusteella, ja ensimmäiset sitoumukset on aloitettava ennen 31 päivää joulukuuta 2021. Vähintään 700 tähän komponenttiin kuuluvaa hanketta on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.

Investointi 5 (C2.I5): Maanjäristysriskien ehkäiseminen merentakaisissa departementeissa (Antillit) Toimenpiteen tarkoituksena on toteuttaa maanjäristyksille vastustuskykyisiä ensisijaisia julkisia rakennuksia Antilleilla (esim. Martinique ja Guadeloupe) ja ottaa huomioon myös syklonienkestävyys. Kohteena on kolmentyyppisiä julkisia rakennuksia: ·Kriisinhallintarakennukset, prefektuurit ja niitä alemmat hallintorakennukset; ·Ensisijaiset sairaalat; ·Koulut, korkea-asteen oppilaitokset ja korkeakoulut. Valtio valitsee rakennukset sen jälkeen, kun hakemusasiakirjat on toimitettu 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. Oikeudellinen sitoumus on saatava valmiiksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021, ja rakennustyöt on aloitettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 vähintään 15 rakennuksen osalta. Investointi 6 (C2.I6): Turvalliset vesiverkot Toimenpiteen tavoitteena on 450 kilometrin mittaisten verkkojen kunnostaminen ja kunnostaminen Ranskassa, DOM mukaan luettuna, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Tästä toimenpiteestä rahoitetaan seuraavat kolme alatoimenpidettä (kaksi ensimmäistä on toteutettava Manner-Ranskassa ja viimeinen niistä koskee ainoastaan merentakaisia departementteja): ·Vesivirastot tukevat investointeja puhtaan veden ja sanitaation jakeluverkostojen nykyaikaistamiseen. Niiden on myös investoitava jätevedenpuhdistamojen parantamiseen ja sadevesipäästöjen irrottamiseen verkosta. ·Investoinnit yli 35 000 tonnin puhdistamolietteen puhdistamiseen levittämisen mahdollistamiseksi. ·Ensisijaiset investoinnit vesi- ja sanitaatioverkostojen parantamiseksi DOM:n vesialan toimintasuunnitelman puitteissa. Kahden ensimmäisen alatoimenpiteen osalta kuusi vesivirastoa valitsee hankkeet joko aihekohtaisten ehdotuspyyntöjen kautta tai yhden luukun periaatteella viraston johtokunnan vahvistamissa puitteissa. Virastot vastaavat myös hankkeiden operatiivisesta täytäntöönpanosta. Niiden paikallisviranomaisten, jotka eivät voi levittää jätevedenpuhdistamoista peräisin olevaa lietettä, on haettava apua ja taloudellista tukea virastolta, jonka alaisuuteen ne kuuluvat. Merentakaisissa departementeissa määrärahat jaetaan valtion ympäristö-, suunnittelu- ja asumisosastojen (erityisesti Guadeloupen ja Martiniquen alustavat tutkimukset ja tekninen apu) ja Ranskan biologista monimuotoisuutta käsittelevän toimiston (OFB) kesken, joka vastaa DOM:n vesitoimintasuunnitelman rahoittamisesta. Hankkeet valitaan tämän suunnitelman mukaisesti. Investointi 7 (C2.I7): Lajittelukeskusten nykyaikaistaminen Jätteiden lajittelu ja kierrätys on vuonna 2015 hyväksytyn energiasiirtymää ja vihreää kasvua koskevan lain (LTECV) keskeinen tavoite. Lailla pyritään vähentämään kaatopaikkajätteen määrää 50 prosentilla vuoteen 2025 mennessä. Tällä toimenpiteellä puututaan kaikentyyppisten jätteiden, erityisesti kotitalous- ja sairaalajätteiden, lajitteluun ja kierrätykseen liittyviin haasteisiin. Investointituki myönnetään seuraaviin tarkoituksiin: •Jätteen kierrätyksen edistäminen myöntämällä investointitukea paikallisviranomaisille tai yleisölle avoimille laitoksille, jotta voidaan nykyaikaistaa (julkisia ja yksityisiä) lajittelukeskuksia ja ottaa käyttöön lajittelulaitoksia julkisilla alueilla;

•Laitteiden hankinta biojätteen ja kotitalousjätteen (esim. uusiutuvaksi biokaasuksi tai laadukkaaksi lannoitteeksi) lajittelun, keräämisen ja hyödyntämisen nopeuttamiseksi sen syntypaikalla varmistaen samalla, ettei tämä edistä mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia; •Tartuntavaarallisen jätteen käsittelyn parantaminen sairaaloissa. Tämä toimenpide toteutetaan hanke-ehdotuspyynnöillä tai ADEME:n (ekologisesta siirtymästä vastaava virasto) perustamalla rahoituksella. Tavoitteena on nykyaikaistaa 32 lajittelukeskusta vuoteen 2026 mennessä. Muita biojätettä/kotitalousjätettä ja sairaalajätteen käsittelyä koskevia investointeja ei ole vielä kvantifioitu. Investoinneista tehdään sitoumukset vuosina 2021 ja 2022, ja ne on saatettava päätökseen vuoden 2024 loppuun mennessä. Investointi 8 (C2.I8): Kierrätys ja uudelleenkäyttö Tällä toimenpiteellä on seuraavat kolme tavoitetta: i) tuetaan muovin käytön vähentämistä (erityisesti kertakäyttöistä käyttöä), ii) edistetään kierrätysmuovin käyttöä ja iii) nopeutetaan (muovien) korjaamisen ja uudelleenkäytön kehittämistä vuonna 2020 hyväksytyn kiertotaloutta koskevan jätelainsäädännön mukaisesti. Tukea myönnetään kahdelle tukitoimityypille: ·Tuki muovituotteiden tai muiden tuotteiden uudelleenkäytölle tai korjaamiselle ja toimet muovipakkausten vähentämiseksi: oKierrätyslaitosten kehittäminen ja nykyaikaistaminen (”kierrätyslaitokset”) oYritysten tukeminen muovipakkausten korvaamiseksi (pakkausala itse mukaan luettuna) oUudelleenkäytettävien ja kierrätettävien pakkausratkaisujen teollistaminen; oVaihtoehtoisten ratkaisujen hankinta muovin käytölle (erityisesti kertakäyttöisille) tai niiden käyttöön mukautumiselle (pesuvälineet, tuotantovälineiden mukauttaminen), esimerkiksi kollektiivisessa ateriapalvelussa; oKokeiluhankkeiden kokeilu kertakäyttöisten muovien vaihtoehtoisista ratkaisuista. ·Muovin kierrätyksen tukeminen: oKierrätetyn muovin valmistelua, kierrätystä tai liittämistä koskevat toteutettavuustutkimukset ja -testit, erityisesti yrityksille, jotka eivät vielä käytä niitä; oInvestoinnit yritysten laitteiden mukauttamiseen valmistelemaan, kierrättämään tai integroimaan kierrätettyjä muoveja prosesseihinsa; oTuki kierrätysmuovimateriaalin toimittamiseen tarjoamalla suoraa rahoitusta muovinjalostusyrityksille kysynnän tukemiseksi. Tukea hallinnoi ekologista siirtymää käsittelevä virasto (ADEME) ”kiertotalousrahaston” ja ”teollisuuden hiilestä irtautumista koskevan rahaston” kautta toimenpiteisiin, jotka liittyvät kierrätetyn muovin sisällyttämiseen yritysten prosesseihin, ja tuettavat hankkeet valitaan hanke-ehdotuspyynnöillä tai vastaavalla ADEME:n rahoituksella. Toimenpiteen avulla olisi voitava välttää yhteensä 275 000 tonnin muovin tuotanto. Näistä investoinneista on tehtävä sitoumukset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022, ja ne on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024.

Investointi 9 (C2.I9): Kasviproteiinisuunnitelma Tämä toimenpide on osa kasviproteiineja koskevaa kokonaissuunnitelmaa, jonka tavoitteena on vähentää maatalouden riippuvuutta kolmansista maista tuoduista tuotantopanoksista (eläinrehu, typpilannoitteet). Se tarjoaa investointitukea maatiloille ja tuotantoketjun loppupään rakenteille erityisesti kasviproteiineille omistettujen uusien maatalouden toimitusketjujen vahvistamiseksi ja edistämiseksi. Toimenpiteestä myönnetään investointitukea seuraaviin tarkoituksiin: ·Proteiinipitoisia kasveja tuottavien maatilojen varustaminen; ·kasviproteiinin toimitusketjun rakenneuudistus, mukaan lukien investoinnit kasviproteiinin keruu- ja jalostusyrityksiin (kuten siiloihin, varastointiyksiköihin, siementen puristusyksiköihin, sinimailaskuivaimiin ja optisiin lajittelijoihin). Maatalous- ja kalastusalan kansallinen maksajavirasto FranceAgriMer käynnisti tammikuussa 2021 ensimmäiset hankepyynnöt. Viimeiset rahoitussitoumukset on tehtävä 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä vähintään 1 200 hankkeelle. Investointi 10 (C2.I10): Metsät Ranskan metsä- ja puualalla voidaan kompensoida noin 20 prosenttia Ranskan hiilidioksidipäästöistä varastoimalla hiiltä metsiin ja puutuotteisiin ja korvaamalla fossiilisia polttoaineita ja energiaintensiivisiä materiaaleja. Ilmastonmuutos vaikuttaa kuitenkin Ranskan metsäalueisiin, jotka ovat heikentyneet tai altistuneet tuholaisille, kuivuudelle ja metsäpaloille. Jotta voidaan säilyttää metsien tarjoamat lukuisat ympäristöpalvelut, varmistaa niiden monimuotoisuus ja kestävyys sekä taata toimitukset Ranskan metsäteollisuudelle, tämän toimenpiteen tarkoituksena on hankkia rahoitusta julkisille ja yksityisille metsänomistajille dynaamisen ja kestävän metsänhoidon toteuttamiseksi. Se kattaa kolme tukityyppiä: ·Taloudellisesti ja ympäristön kannalta heikkolaatuisten metsäalueiden parantaminen; ·Itä-Ranskassa (pääasiassa Grand-Est- ja Bourgogne-Franche-Comté) pahoin vaurioituneiden tai tuhoutuneiden metsien ennallistaminen; ·Ilmastonmuutoksen vaikutuksille alttiiden metsäalueiden sopeuttaminen. Toimenpiteen on tarkoitus kattaa vähintään 30 000 hehtaaria vuoden 2023 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä. Tukihakemuksia on voitu jättää 19 päivästä helmikuuta 2021 alkaen. Maksuja suoritetaan 31 päivään joulukuuta 2024 saakka. B.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin



Numero Toimenpide Välitavoite/ Tavoite Nimi Välitavoitteiden laadullinen indikaattori Tavoitteen kvantitatiivinen indikaattori Aika Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 2-1 C2.R1 Ilmasto ja palautumiskyky -laki Välitavoite Ilmasto ja palautumiskyky -laki Lain antaminen ja välittömästi sovellettavien säännösten voimaantulo Q2 2022 Lain antaminen ja niiden säännösten voimaantulo, joita sovelletaan suoraan kansalaisten ilmastosopimuksen suositusten saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä seuraavilla kuudella alalla: kulutus, tuotanto ja työskentely, liikkuminen, asuminen, ravinto ja ympäristön oikeudellisen suojelun vahvistaminen. 2-2 C2.R1 Ilmasto ja palautumiskyky -laki Välitavoite Ilmasto ja palautumiskyky -laki – täytäntöönpanosäädös Voimaantulo Q4 2025 Asetus, jolla perustetaan vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavia alueita yli 150 000 asukkaan kaupungeissa, tulee voimaan. 2-3 C2.R2 Kiertotaloutta koskeva laki Välitavoite Jätteentorjuntaa ja kiertotaloutta koskevan lain täytäntöönpanoasetukset Voimaantulo Q1 2022 Seuraavien asetusten ja päätösten voimaantulo: Päätös rakennusjäte- ja rakennusmateriaaliteollisuuden perustamisesta 1 päivänä tammikuuta 2022 Asetus kierrätysraaka-aineiden lisäämisen vähimmäismääristä (AGEC-lain 61 §) Asetus markkinoille saatettavien uudelleen käytettyjen pakkausten osuudesta (AGEC-lain 67 §) 2-4 C2.I1 Teollisuuden hiilestä irtautuminen Tavoite Vältetyt kasvihuonekaasupäästöt MtCO2eq (Miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia ) 0 3,5 Q2 2021 Hankkeen koko elinkaaren aikana vältetyt kasvihuonekaasupäästöt, jotka on laskettu vertaamalla tilannetta ennen investointia ja jotka toiminnanharjoittaja on määritellyt tarjouskilpailuun antamassaan vastauksessa. Tavoitteena on, että päästökauppajärjestelmään kuuluvissa laitoksissa tehtyjen investointien avulla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä alle päästökauppadirektiivin mukaisen vertailuarvon. 2-5 C2.I1 Teollisuuden hiilestä irtautuminen Tavoite Vältetyt kasvihuonekaasupäästöt MtCO2eq (miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia) 3,5 5 Q4 2022 Hankkeen koko elinkaaren aikana vältetyt kasvihuonekaasupäästöt, jotka on laskettu vertaamalla tilannetta ennen investointia ja jotka toiminnanharjoittaja on määritellyt tarjouskilpailuun antamassaan vastauksessa. Tavoitteena on, että päästökauppajärjestelmään kuuluvissa laitoksissa tehtyjen investointien avulla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä alle päästökauppadirektiivin mukaisen vertailuarvon. 2-6 C2.I2 Taajama-alueiden tiivistäminen: kestävä rakentaminen Tavoite Tukea saavien kuntien lukumäärä Määrä 0 1200 Q4 2021 Niiden kuntien lukumäärä, jotka saavat tukea kestävään rakentamiseen kaupunkialueilla. 2-7 C2.I3 Taajama-alueiden tiivistäminen: ympäristövaurioalueet Tavoite Niiden hankkeiden lukumäärä, joille on myönnetty avustus joutomaiden tai kaupungistuneiden alueiden kierrätystoimiin Määrä 0 90 Q1 2022 Niiden hankkeiden lukumäärä, joiden osalta on allekirjoitettu avustussopimus joko joutomaan kierrätystä tai kaupungistuneen maan kierrätystä varten. 2-8 C2.I3 Taajama-alueiden tiivistäminen: ympäristövaurioalueet Tavoite Niiden hankkeiden lukumäärä, joille on myönnetty avustus joutomaiden tai kaupungistuneiden alueiden kierrätystoimiin Määrä 90 200 Q1 2023 Niiden hankkeiden lukumäärä, joiden osalta on allekirjoitettu avustussopimus joko joutomaan kierrätystä tai kaupungistuneen maan kierrätystä varten. 2-9 C2.I4 Luonnon monimuotoisuus Tavoite Ekologista ennallistamista ja suojelualueita koskevien tuettujen hankkeiden lukumäärä Määrä 0 700 Q4 2022 Niiden hankkeiden lukumäärä, jotka liittyvät ekologiseen ennallistamiseen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen suojelualueilla. 2-10 C2.I5 Maanjäristysriskien ehkäiseminen merentakaisissa departementeissa Tavoite Kyseessä olevien rakennusten lukumäärä – maanjäristysriskit merentakaisissa departementeissa Määrä 0 15 Q4 2023 Sellaisten merentakaisissa departementissa sijaitsevien julkisten rakennusten (kuten kriisinhallintarakennukset, prefektuurit ja alaprefektuurit, ensisijaiset sairaalat tai koulut, korkea-asteen oppilaitokset ja oppilaitokset) lukumäärä, joissa on aloitettu maanjäristyskestävyyden parantamiseen liittyviä töitä. 2-11 C2.I6 Turvalliset vesiverkot Tavoite Tuettujen juomavesiverkkojen ja sanitaatioverkostojen lineaaristen kilometrien määrä Km 0 450 Q4 2022 Niiden juomavesi- tai sanitaatioverkkojen kilometrimäärä, joiden kunnostustyöt on aloitettu. 2-12 C2.I7 Lajittelukeskusten nykyaikaistaminen Tavoite Lajittelukeskusten nykyaikaistamista koskevien sopimusten lukumäärä Määrä 0 32 Q4 2022 Lajittelukeskusten nykyaikaistamista koskevien sopimusten määrä. 2-13 C2.I7 Lajittelukeskusten nykyaikaistaminen Välitavoite Investoinnit jätteiden lajitteluun ja keräykseen sekä sairaanhoidon jätteiden käsittelyyn Tuensaajia koskevan luettelon toimittaminen Q4 2022 Ehdotuspyynnön ja tukijärjestelmien viimeistely ja edunsaajien valinta seuraavien ohjelmien osalta: ·tuetaan investointeja jätteen lajitteluun ja keräämiseen muualla kuin kotitalouksissa; ·biojätteen lajittelun, keräämisen ja hyödyntämisen tukeminen; ·tuetaan investointeja tartuntavaarallisen sairaalajätteen desinfiointilaitteisiin. 2-14 C2.I7 Lajittelukeskusten nykyaikaistaminen Tavoite Nykyaikaistettujen lajittelukeskusten lukumäärä Määrä 0 32 Q4 2025 Niiden olemassa olevien julkisten ja yksityisten lajittelukeskusten lukumäärä, jotka ovat saaneet päätökseen nykyaikaistamistyönsä. 2-15 C2.I8 Kierrätys ja uudelleenkäyttö Tavoite Vältettyjen muovimateriaalien määrä Tonnia 0 275000 Q4 2025 Muovimateriaalien kumulatiivinen tosiasiallinen määrä, joka vältetään kierrättämällä tai integroimalla se teollisiin prosesseihin. 2-16 C2.I9 Kasviproteiinisuunnitelma Tavoite Niiden hankkeiden lukumäärä, jotka saavat rahoitusta valkuaisainesuunnitelmasta valkuaiskasvien tuotantoon investoimista varten Määrä 0 1200 Q1 2022 Niiden hankkeiden lukumäärä, jotka saavat rahoitusta valkuaisainesuunnitelmasta valkuaiskasvien tuotantoon investoimista varten tarjouspyyntöjen perusteella tehdyn valinnan jälkeen. 2-17 C2.I10 Metsät Tavoite Metsien pinta-ala, jolle on myönnetty avustus metsän parantamiseksi, mukauttamiseksi, elvyttämiseksi tai palauttamiseksi Hehtaari 0 30000 Q1 2023 Metsien pinta-ala, jolle on myönnetty avustus metsän parantamiseksi, mukauttamiseksi, elvyttämiseksi tai palauttamiseksi.

C. KOMPONENTTI 3: Infrastruktuuri ja vihreä liikkuvuus Liikenneala on yksi suurimmista hiilidioksidipäästöjen aiheuttajista Ranskassa, ja sen osuus kokonaispäästöistä vuonna 2017 oli 38 prosenttia. Tieliikenteen osuus näistä päästöistä on 96 prosenttia, joista yli puolet on peräisin yksityisajoneuvoista. Liikenneinfrastruktuurit ovat keskeisessä asemassa vihreän siirtymän tehokkaassa täytäntöönpanossa. Niiden ylläpidon ja kehittämisen avulla käyttäjien saataville voidaan tuoda ekologisia vaihtoehtoja hiilipäästöjä aiheuttaville käytännöille. Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tähän komponenttiin kuuluvissa toimenpiteissä keskitytään julkisen liikenteen (metro, raitiovaunu, linja-autot) kehittämiseen sekä matkustaja- ja tavaraliikenteen kansallisen rautatieverkon kunnostamiseen ja parantamiseen. Komponenttiin sisältyy myös toimenpiteitä, joilla uudistetaan hallinnon autokantaa sähkö- tai hybridiajoneuvoilla, parannetaan satamien kestävyyttä ja helpotetaan vihreää siirtymää maaseutualueilla. Komponentti kattaa myös kaksi liikkuvuuteen ja vihreään budjetointiin liittyvää uudistusta, joilla lisätään kansallisen talousarvion ympäristövaikutuksiin liittyvää läpinäkyvyyttä. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla edistetään niiden Ranskalle kahden viime vuoden aikana annettujen maakohtaisten suositusten noudattamista, jotka koskevat tarvetta ”keskittää investointeihin liittyvä politiikka [...] uusiutuvaan energiaan, energiatehokkuuteen ja verkkojen yhdistämiseen muuhun unioniin” (maakohtainen suositus 3, 2019) ja ”varmistaa yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, maksuvalmiutta tukevien toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano. […] Keskittää investoinnit vihreään siirtymään […], erityisesti kestävään liikenteeseen, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, energia- ja digitaali-infrastruktuureihin sekä tutkimukseen ja innovointiin.” (CSR 3, 2020). Mistään tämän komponentin toimenpiteistä ei odoteta aiheutuvan ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa, kun otetaan huomioon toimenpiteiden kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti esitetyt lieventävät toimenpiteet. C.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (C3.R1): Liikkuvuutta koskeva laki (Loi d’Orientation des Mobilités) Liikkuvuutta koskevan lain tavoitteena on liikenteen ja liikkuvuuden perusteellinen muutos, jonka tavoitteena on parantaa päivittäistä palvelua, vastata koko väestön tarpeisiin ja nopeuttaa alan hiilestä irtautumista. Laki sisältää kattavan paketin ohjaus-, sääntely- ja investointisuunnitelmia koskevia toimintapoliittisia välineitä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman toteutusaikana pannaan täytäntöön useita liikkuvuutta koskevaan lakiin perustuvia säännöksiä. Ensinnäkin vuonna 2020 tuli voimaan asetus, jossa asetettujen edellytysten täyttyessä voidaan myöntää rahakorvaus autojen yhteiskäyttöä tarjoaville kuljettajille silloin, kun matkustajia ei ole. Toiseksi asetuksia on tarkoitus muuttaa vuonna 2021 siten, että paikallisen rautatieverkon hallinnointi voidaan siirtää alueille. Kolmanneksi hallituksen on tarkistettava ja päivitettävä valtion liikenneinfrastruktuuriin tekemien investointien rahoitus- ja toimintasuunnitelma viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 lain mukaisesti. Uudistus 2 (C3.R2): Vihreä budjetointi Vihreän talousarvion julkaisemisen tavoitteena on luoda standardoitu ja kattava tiedotuskehys, joka on suunnattu parlamentille ja kansalaisyhteiskunnalle valtion talousarvion ympäristövaikutuksista. Ranska julkaisi vuoden 2021 talousarviolakinsa ohella vihreää budjetointia koskevan menetelmän, jossa jokainen valtion talousarvion meno luokitellaan sen mukaan, miten se vaikuttaa kuhunkin asetuksessa (EU) 2020/852 , jäljempänä ’luokitusjärjestelmäasetus’, määriteltyihin kuuteen tavoitteeseen: ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja meriluonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, siirtyminen kiertotalouteen, pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Tulot luokitellaan ympäristöveroiksi Eurostatin määritelmän mukaan; ympäristöverolla tarkoitetaan ”veroa, jonka peruste on fyysinen määrä (tai tätä korvaava muu fyysinen yksikkö) jotakin sellaista, jolla on todistetusti kielteinen vaikutus ympäristöön.” Vuoden 2022 talousarviosta julkaistaan uusi vihreä talousarvio. Siinä on tarkoitus hyödyntää jo vakiintuneita käytäntöjä ja parantaa niitä ottamalla käyttöön uusi menetelmä toimintamenojen huomioon ottamiseksi. Investointi 1 (C3.I1): Rautatiealan tukeminen Saavuttaakseen hiilineutraaliuden tavoitteen vuoteen 2050 mennessä Ranska pyrkii lisäämään rautateiden käyttöä vaihtoehtona maantieliikenteelle. Toimenpiteellä pyritään parantamaan ja nykyaikaistamaan rautatieverkkoa. Ensimmäisen osan investoinneista tekee virasto, joka vastaa investoinneista liikenneinfrastruktuuriin (AFITF). Valtio on valtuuttanut tämän viraston investoimaan ennalta valittuihin liikenneinfrastruktuurihankkeisiin. Toimenpiteellä rahoitetaan yhteistyössä valtion ja alueiden kanssa toteutettava paikallisten rautateiden kunnostus. Sillä edistetään myös tavaraliikennelinjojen ja sulautettujen logististen alustojen kunnostamista. Investoinnit tehdään pääasiassa vuosina 2021 ja 2022.

Investoinnin toinen osa käytetään Ranskan kansallisen rautatieyhtiön SNCF:n pääomapohjan vahvistamiseen. Varat siirretään suoraan SNCF Réseaulle, joka on SNCF-konserniin kuuluva verkko-operaattori. Toimenpiteen täytäntöönpanossa on esitettävä, miten läpinäkyvyysvaatimusten ja valtiontukisääntöjen noudattaminen varmistetaan, erityisesti kirjanpidon eriyttämisen osalta, jotta vältetään ristikkäistuet SNCF Réseaun taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan välillä. Vuosina 2021-2023 toteutetut investoinnit jaetaan kolmeen toimenpiteeseen. Ensimmäisen toimenpiteen tavoitteena on uudistaa kansallista rautatieverkkoa investoimalla merkittäviä määriä ratojen, tasoristeyspuomien ja raidesepelin korvaamiseen. Lisäksi on investoitava kytkimien, ajojohtimien ja merkinantomerkkien korvaamiseen. Toisen toimenpiteen tarkoituksena on parantaa verkon turvallisuutta ja luotettavuutta. Siitä rahoitetaan tutkimusta ja kehittämistä sekä tuotteita ja laitteita glyfosaattia sisältävien torjunta-aineiden korvaamiseksi vaihtoehtoisilla tuotteilla, jotka ovat ympäristölle vähemmän haitallisia. Lisäksi toimenpiteellä rahoitetaan tunnelien kunnostaminen. Kolmannella toimenpiteellä rahoitetaan paikallisten rautateiden (kuten raiteiden, kiskojen, sepelin ja raidelaitteiden) täydellinen kunnostaminen. Investointi 2 (C3.I2): Puhtaiden ajoneuvojen kysynnän tukeminen (autosuunnitelma) Investoinnilla pyritään tukemaan puhtaiden ajoneuvojen kysyntää pääasiassa kotitalouksissa. Toimenpiteeseen sisältyy kevyille ajoneuvoille myönnettävä ”ekologinen bonus”, jolla tuetaan sellaisen sähkö-, vety- tai ladattavan hybridiajoneuvon ostoa, jonka hiilidioksidipäästöt ovat enintään 50 g/km. Bonuksen suuruus riippuu ajoneuvotyypistä (sähköinen, ladattava hybridi, vety), edunsaajan tyypistä (kotitalous tai yritys) ja ajoneuvon hinnasta (korkeampi bonus halvemmista autoista). Bonuksen tasoa alennetaan asteittain heinäkuusta 2021 alkaen, kun näiden ajoneuvojen kilpailukyky paranee niiden lämpövaihtoehtoihin verrattuna. Toimenpiteeseen sisältyy myös samantyyppinen bonus raskaille hyötyajoneuvoille: tammikuusta 2021 alkaen otetaan käyttöön 50 000 euron ostohyvitys kuorma-autoille ja 30 000 euron ostohyvitys sähkö- ja vetylinja-autoille. Investointi 3 (C3.I3): Päivittäinen liikkuvuus: julkisen liikenteen kehittäminen Toimenpiteellä pyritään rahoittamaan rautatieinfrastruktuurin kehittämistä päivittäistä liikkuvuutta varten kaupunkialueilla niiden houkuttelevuuden lisäämiseksi. Toimenpiteessä keskitytään Pariisin ympärillä sijaitsevaan Ile de France -alueeseen ruuhkautumiseen liittyvien toistuvien ongelmien ratkaisemiseksi. Lisäksi osallistutaan uusien metrolinjojen luomiseen eri alueilla sijaitsevissa suurissa kaupungeissa. Tukikelpoiset hankkeet perustuvat pääasiassa sähkövoimaan, mikä edistää liikenteen hiilestä irtautumista. Toimenpiteellä tuetaan menettelyn eri vaiheita tarvittavista ennakkotutkimuksista varsinaisiin töihin. Toimenpiteellä rahoitetaan erityisesti kaupunkijunayhteyksien (RER E, B ja D), raitiovaunulinjojen (T3, T1) ja korkean tason linja-autojen (TZ 2 ja 3) parantamista. Maan eri alueilla toimenpiteellä tuetaan uuden metrolinjan perustamista Toulouseen. Investointi toteutetaan vuosina 2021-2026. Investointi 4 (C3.I4): Liikenneinfrastruktuuria koskevan työn nopeuttaminen Toimenpiteen tarkoituksena on nykyaikaistaa nykyistä liikenneinfrastruktuuria sen mukauttamiseksi uusiin liikennemuotoihin, paikallisiin tarpeisiin ja vihreään siirtymään. Sillä helpotetaan autojen yhteiskäyttö- ja sähköajoneuvojen integrointia vaihtoehtona henkilöautoille. Sillä on myös tarkoitus lisätä joki-infrastruktuurin toimintaa ja valvontaa koskevien uusien teknologioiden digitalisointia ja integrointia, jotta siitä tulisi uskottava vaihtoehto maanteiden tavaraliikenteelle. Toimenpide toteutetaan pääasiassa Ranskan liikenneinfrastruktuurien rahoitusviraston (AFITF) kautta. Kyseessä on julkinen virasto, jonka hallitus on valtuuttanut investoimaan ennalta valittuihin liikenneinfrastruktuurihankkeisiin. Investoinnit koskevat useita hankkeita. Siitä rahoitetaan uusien sähkölatauspisteiden asentamista kansallisille teille ja nopeille teille. Etusijalle asetetaan julkinen liikenne ja autojen yhteiskäyttö, johon kuuluu varattujen kaistojen rakentaminen ja niiden hallintaan tarkoitettujen laitteiden asentaminen sekä vähäpäästöisten vyöhykkeiden luominen. Lisäksi on tarkoitus uudistaa jokiverkostoja, erityisesti sulkuja ja patoja, sekä nykyaikaistaa meriasioiden digitaalista hallintajärjestelmää ja CROSS-verkkoa (valvonta- ja pelastustoiminnan alueelliset toimintakeskukset). Investointi 5 (C3.I5): Valtion aluskannan viherryttäminen Toimenpiteen tarkoituksena on uudistaa kolmen viranomaisen autokanta: poliisi ja santarmilaitos (sisäministeriö), tulliasioiden pääosasto (veroministeriö) ja vankeinhoitolaitos (oikeusministeriö). Näiden kolmen elimen ajoneuvot muodostavat suurimman osan valtion ajoneuvokannasta, mutta niiden ongelmia ovat vanhuus, korkea ajokilometrimäärä ja alhainen uusimisaste. Vuosia 2021 ja 2022 koskevassa ajoneuvokannan viherryttämissuunnitelmassa asetetaan etusijalle puhtaiden ajoneuvojen (sähköisten tai ladattavien hybridiajoneuvojen) hankinta. Investoinnilla autetaan ostamaan yhteensä 3833 saastuttamatonta ajoneuvoa sisäasiainministeriöön, 570 tullin käyttöön ja 530 oikeushallintoon. Toimenpiteellä tuetaan myös latausasemien hankintaa.

Investointi 6 (C3.I6): Satamien viherryttäminen Satamat ovat Ranskan talouden avaintekijöitä. Toimenpiteen on määrä mahdollistaa ilmastosiirtymää koskevan vaatimuksen mukaiset lisäinvestoinnit tukemalla vaihtoehtoisia polttoaineita ja puhtaampia aluksia. Toimenpide jakautuu kahteen alatoimenpiteeseen. Siitä rahoitetaan yhdeksän uuden sähköliitännän asentaminen vaihtoehtoisen polttoaineen tarjoamiseksi telakoille Havre-Rouen-Pariisin satamaverkkoa käyttäville risteilyaluksille, matkustaja-aluksille ja konttialuksille Marseillessa sijaitsevia satama-aluksia käyttäen ja Pointe des grives -satamaa käyttäville konttialuksille Martiniquen satamassa vuoteen 2023 mennessä. Lisäksi siitä rahoitetaan ekologiaministeriön meriasioista vastaavan osaston aluskantaan uusia aluksia, joista aiheutuu vähemmän päästöjä. Investointi 7 (C3.I7): Sähköverkkojen häiriönsietokyvyn ja energiakäänteen vahvistaminen maaseutualueilla Tällä toimenpiteellä pyritään parantamaan sähköverkkojen häiriönsietokykyä keskittyen maaseutualueisiin. Toimenpiteen on määrä parantaa sähkönjakeluverkon laatua alueilla, joilla uusiutuvia energialähteitä kehitetään eniten ja sähköinen liikkuvuus on keskeinen haaste. Toimenpiteen edunsaajia ovat julkisen sähkönjakelun järjestävät viranomaiset. Investoinnilla lisätään määrärahoja maaseudun sähköistämistä koskevan rahoituslain (loi de finance) budjettikohtaan. Toimenpiteellä rahoitetaan eri alaohjelmia vuoteen 2023 mennessä. Ensimmäisellä osaohjelmalla ”energiasiirtymä” ja ”innovatiivisten ratkaisujen kehittäminen” rahoitetaan energiakäännettä maaseutualueilla edistämällä uusiutuvien energialähteiden integrointia verkkoon, rakentamalla varastointimahdollisuuksia ja sähkölatausinfrastruktuuria. Tarkoituksena on myös nopeuttaa älykkäiden mittareiden käyttöönottoa. Toisessa alaohjelmassa ”Ilmastotapahtumat” rahoitetaan äärimmäisten sääolosuhteiden vahingoittamien sähköverkon osien korjaustöitä. Loput investoinnit kohdennetaan vanhojen sähkökaapeleiden ja -laitteistojen uudistamiseen ja verkon turvallisuuden parantamiseen, mitä maaseudulla ei tällä hetkellä ole. C.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Juokseva numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/ Tavoite Nimi Välitavoitteiden laadullinen indikaattori Tavoitteen kvantitatiivinen indikaattori Aika Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 3-1 C3.R1 Liikkuvuudesta annettu laki Välitavoite Liikkuvuudesta 24 päivänä joulukuuta 2019 annetun lain nro 2019-1428 35 §:n 2 momentti Voimaantulo Q3 2020 Voimaan tulee liikkuvuudesta annetun lain täytäntöönpanoasetus, joka kattaa edellytykset, joiden täyttyessä voidaan myöntää rahaa autojen yhteiskäyttöä tarjoaville kuljettajille silloin, kun matkustajia ei ole (liikkuvuudesta annetun lain 35 §:n 2 momentti). 3-2 C3.R1 Liikkuvuudesta annettu laki Välitavoite Liikkuvuudesta 24 päivänä joulukuuta 2019 annetun lain nro 2019-1428 172 § Voimaantulo Q2 2021 Toimenpiteet, joilla mukautetaan sääntöjä sen varmistamiseksi, että hallintoa siirretään paikallisen edun mukaisen rautatieverkon alueille, tulevat voimaan liikkuvuudesta 24 päivänä joulukuuta 2019 annetun lain nro 2019-1428 172 §:n mukaisesti. 3-3 C3.R1 Liikkuvuudesta annettu laki Välitavoite 24. joulukuuta 2019 annetun lain nro 2019-1428 3 § Päivityksen laatiminen Q4 2023 Sellaisen tarkistetun lainsäädännön laatiminen, jolla saatetaan ajan tasalle valtion liikenneinvestointien rahoitus- ja toimintasuunnitelma, sellaisena kuin siitä säädetään liikkuvuudesta 24 päivänä joulukuuta 2019 annetussa laissa nro 2019-1428 kyseisen lain 3 §:n mukaisesti, ennen 30 päivää kesäkuuta 2023. 3-4 C3.R2 Vihreä talousarvio Välitavoite Vihreä talousarvio ja rahoituslaki Hallituksen julkaisemat tiedot Q4 2021 Vihreän talousarvion julkaiseminen yhdessä vuoden 2022 alustavan talousarviolain kanssa, mukaan lukien paremmat menetelmät toimintamenojen huomioon ottamiseksi. 3-5 C3.I1 Tuki rautateille Välitavoite Rahoitussopimusten tekeminen Hyväksyminen AFITF:n hallituksessa Q3 2021 Rahoitussopimusten hyväksyminen AFITF:n hallituksessa. 3-6 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Kytkimet Määrä 0 272 Q1 2022 Asennettujen uusien kytkimien määrä (yhteensä). 3-7 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Ajojohtimet Km 0 182 Q1 2022 Uusien asennettujen ajojohtimien kilometrimäärä (yhteensä). 3-8 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Uudistetut rautatiet Km 0 863 Q4 2022 Uudistetut ratakilometrit (yhteensä) 3-9 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Tunnelit Metrit 0 3305 Q4 2022 Metriä vahvistettuja tunneleita (yhteensä) 3-10 C3.I1 Tuki rautateille Välitavoite Rautateiden ympäristökohtelu Tiedot, jotka SNCF Réseaun on toimitettava Q4 2022 Glyfosaatin käytön korvaaminen ympäristöystävällisemmällä vaihtoehdolla. 3-11 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Paikalliset rautatiet Km 0 500 Q4 2023 Kunnostettujen pienten paikallisten linjojen kilometrit (yhteensä). 3-12 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Kunnostetut tavaraliikenteen radat Km 0 150 Q4 2023 Kunnostettujen rahtilinjojen kilometrit (yhteensä). 3-13 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Paikalliset rautatiet Km 500 827 Q4 2025 Kunnostettujen pienten paikallisten linjojen kilometrit (yhteensä). 3-14 C3.I1 Tuki rautateille Tavoite Kunnostetut tavaraliikenteen radat Km 150 330 Q4 2025 Kunnostettujen rahtilinjojen kilometrit (yhteensä). 3-15 C3.I2 Puhtaiden ajoneuvojen hankintaan myönnettävä tuki Tavoite Ekologiset bonukset Määrä 0 85000 Q1 2021 Kevyille ajoneuvoille kesäkuun 2020 jälkeen myönnettyjen ekologisten bonusten määrä. 3-16 C3.I2 Puhtaiden ajoneuvojen hankintaan myönnettävä tuki Tavoite Ekologiset bonukset Määrä 0 127000 Q1 2022 Kevyille ajoneuvoille myönnettyjen ekologisten bonusten määrä vuonna 2021. 3-17 C3.I2 Puhtaiden ajoneuvojen hankintaan myönnettävä tuki Tavoite Ekologiset bonukset Määrä 0 1700 Q1 2022 Raskaille ajoneuvoille ympäristöbonusohjelman alkamisen (2018) jälkeen myönnettyjen ekologisten bonusten määrä. 3-18 C3.I3 Päivittäinen liikkuvuus Välitavoite AFITF:n rahoitussopimukset Hyväksyminen AFITF:n hallituksessa Q1 2021 Rahoitussopimusten hyväksyminen AFITF:n hallituksessa. 3-19 C3.I3 Päivittäinen liikkuvuus Tavoite Julkiselle liikenteelle varatut kaistat Km 0 20 Q4 2024 Uusien julkiselle liikenteelle varattujen kaistojen kunnostettujen kilometrien määrä. 3-20 C3.I3 Päivittäinen liikkuvuus Tavoite Julkiselle liikenteelle varatut kaistat Km 20 100 Q2 2026 Uusien julkiselle liikenteelle varattujen kaistojen kunnostettujen kilometrien määrä. 3-21 C3.I4 Liikenteen infrastruktuuritöiden nopeuttaminen Välitavoite AFITF:n rahoitussopimukset Hyväksyminen AFITF:n hallituksessa Q1 2021 Rahoitussopimuksen hyväksyminen AFITF:n hallituksessa. 3-22 C3.I4 Liikenteen infrastruktuuritöiden nopeuttaminen Välitavoite ASP (Agence de Services et de Paiement) allekirjoittaa uusia latausasemia koskevan rahoitussopimuksen ASP:n rahoitussopimusten hyväksyminen Q4 2021 ASP (Agence de Services et de Paiement) allekirjoittaa uusia latausasemia koskevan rahoitussopimuksen. 3-23 C3.I4 Liikenteen infrastruktuuritöiden nopeuttaminen Tavoite Latausasemat Määrä 0 1500 Q2 2023 Yleisölle avointen latausasemien määrä. 3-24 C3.I4 Liikenteen infrastruktuuritöiden nopeuttaminen Tavoite Varattujen kaistojen valmiit kilometrit Km 0 20 Q2 2023 Julkiselle liikenteelle tai autojen yhteiskäyttöön varattujen kaistojen valmiit kilometrit. 3-25 C3.I4 Liikenteen infrastruktuuritöiden nopeuttaminen Tavoite Vesiväylillä toteutetut hankkeet Määrä 0 100 Q4 2024 Vesiväylien, myös sulkujen ja patojen, kunnostus- ja nykyaikaistamishankkeiden loppuun saattaminen. 3-26 C3.I4 Liikenteen infrastruktuuritöiden nopeuttaminen Välitavoite CROSS-verkoston ja meriasioiden numeerisen järjestelmän nykyaikaistaminen Selvitys töiden päätökseen saattamisesta Q2 2023 CROSS-verkoston ja meriasioiden numeerisen järjestelmän nykyaikaistamisen loppuun saattaminen. 3-27 C3.I5 Valtion autokannan viherryttäminen Tavoite Ranskan viranomaisten ostamien sähkö- ja ladattavien hybridiajoneuvojen lukumäärä Määrä 0 1291 Q2 2021 Sähkökäyttöiset ja ladattavat hybridiajoneuvot yhteensä sisäasiainministeriön, tulli- ja valmisteveroasioiden pääosaston ja oikeusministeriön osalta (kumulatiivinen). 3-28 C3.I5 Valtion autokannan viherryttäminen Tavoite Ranskan viranomaisten ostamien sähkö- ja ladattavien hybridiajoneuvojen lukumäärä Määrä 1291 4200 Q3 2023 Sähkökäyttöiset ja ladattavat hybridiajoneuvot yhteensä sisäasiainministeriön, tulli- ja valmisteveroasioiden pääosaston ja oikeusministeriön osalta (kumulatiivinen). 3-29 C3.I6 Satamien viherryttäminen Välitavoite AFITF:n rahoitussopimukset Hyväksyminen AFITF:n hallituksessa Q1 2021 Rahoitussopimusten hyväksyminen AFITF:n hallituksessa. 3-30 C3.I6 Satamien viherryttäminen Tavoite Uudet sähköliitännät telakoilla Määrä 0 9 Q4 2022 Uuden sähköyhteyden valmiiksi saattaminen Havre-Rouen-Pariisin satamaverkostoon, Marseillen satamaan ja Pointe des grives -telakalle Martiniquen satamaan. 3-31 C3.I6 Satamien viherryttäminen Välitavoite Alusten hankinta Hankinnan todistava raportti Q2 2023 Alushankintojen loppuun saattaminen meriasioiden palveluja varten. 3-32 C3.I7 Sähköverkkojen häiriönsietokyvyn vahvistaminen Välitavoite Hankkeiden aloitus Raportti, josta käy ilmi hankkeen loppuun saattaminen Q4 2023 Maaseutualueiden sähköverkkoja koskevien hankkeiden käynnistäminen. D. KOMPONENTTI 4: Vihreät energialähteet ja teknologiat Ranska on asettanut tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna ja saavuttaa ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää tutkimuksen ja innovoinnin nopeuttamista vihreän teknologian kehittämiseksi. Investoimalla keskeisiin kestäviin teknologioihin edistetään Ranskan teollisuuden myönteistä asemaa kehittyviin vihreisiin markkinoihin nähden. Tässä yhteydessä Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tähän komponenttiin sisältyy investointeja, joilla tuetaan vihreään teknologiaan liittyvää innovointia neljänteen tulevaisuuden investointeja koskevaan ohjelmaan (”Investissements d’avenir”, PIA4), määrittelemällä strategioita vihreään siirtymään liittyvillä keskeisillä valituilla aloilla ja tukemalla teollisuutta näiden strategioiden täytäntöönpanossa. Tätä täydennetään PIA-ohjelman hallinnon uudistuksella sen tehokkuuden lisäämiseksi. Tämän odotetaan tuovan hyötyjä paitsi PIA4-ohjelman vihreään innovointiin liittyville toimille myös muilla aloilla (esim. digitaalinen innovointi, innovatiiviset yritykset sekä koulutuksen, tutkimuksen ja innovaatioekosysteemien tukeminen – ks. toimenpiteet komponenteissa 6 ja 9). Tämä komponentti sisältää myös kaksi kohdennetumpaa investointitoimenpidettä: i) edistetään uusiutuvan ja vähähiilisen vedyn kehittämistä keinona tukea vähähiiliseen talouteen siirtymistä ja ii) tuetaan ilmailuteollisuutta nykyisten taloudellisten vaikeuksien voittamisessa ja vähähiiliseen teollisuuteen siirtymisessä. Näillä toimenpiteillä edistetään vihreän siirtymän tavoitetta ja ilmastotavoitteen saavuttamista. Ne edistävät myös niiden Ranskalle osoitettujen maakohtaisten suositusten noudattamista, joiden mukaan investointeihin liittyvä politiikka on keskitettävä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti kestävään liikenteeseen, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä tutkimukseen ja innovointiin (CSR3, 2019 ja CSR 3, 2020).

Mistään tämän komponentin toimenpiteistä ei odoteta aiheutuvan ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa, kun otetaan huomioon toimenpiteiden kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa teknisten ohjeiden ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01) mukaisesti esitetyt lieventävät toimenpiteet. D.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (C4R1): Tulevaisuuden investointeja koskevan ohjelman (Programme d’investissements d’avenir, PIA) hallinnointi Uudistuksen tavoitteena on parantaa ”Programme d’Investissement d’Avenir” -ohjelman hallinnointia hyödyntämällä aiemmista ohjelmista saatuja kokemuksia. Ranska käynnisti vuonna 2010 PIA-ohjelmat, joiden tavoitteena on edistää ja rahoittaa innovointia strategisilla aloilla aina ideoiden kehittymisestä uusien palvelujen ja tuotteiden levittämiseen markkinoilla. Ranska on nyt toteuttamassa neljättä ”Programme d’Investissement d’Avenir” -ohjelmaa (PIA4), joka kattaa viisivuotiskauden 2021-2025. Tavoitteena on vaikuttaa Ranskan tulevaisuuden muovaamiseen vuoden 2030 aikajänteellä. PIA4-ohjelma jakautuu kahteen osaan: ”suora innovointi” -lohko (volet dirigé), josta rahoitetaan poikkeuksellisia investointeja ensisijaisiin aloihin ja keskeisiin teknologioihin tulevaisuutta varten; ja ”rakenteellinen” lohko (volet structurel), josta rahoitetaan korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen ekosysteemeihin tehtäviä rakenteellisia investointeja ja innovointia. Osana tätä uudistusta PIA4-ohjelma hyötyy selvemmästä strategisesta ohjauksesta, joka perustuu ohjelman seurantakomitean (Comité de surveillance des investissements d’avenir) suosituksiin ja jossa perustetaan ministeriöiden yhteinen innovaationeuvosto (Conseil interministériel de l’innovation), joka kokoaa yhteen pääministerin johdolla kokoontuvat ministerit päättämään innovaatiopolitiikan suuntaviivoista ja prioriteeteista. Seurantakomitean tehtäviä laajennetaan siten, että niillä on neuvoa-antava rooli innovaatiopolitiikan kehittämisessä ja uusien investointiprioriteettien määrittämisessä. Innovointia edistetään ”kiihdyttämisstrategioilla”, joita kehitetään tieteellisten asiantuntijoiden kanssa erikoistuneissa työryhmissä, jotka käsittelevät keskeisiä ensisijaisia teknologioita ja markkinoita, joilla on suuri kasvupotentiaali. Kun ”kiihdytysstrategiat” on validoitu, käynnistetään kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja/tai ehdotuspyynnöt, jotka on räätälöity kunkin strategian erityistarpeisiin. Tämän jälkeen hankkeet valitaan kilpailuun perustuvilla menettelyillä. Varat sidotaan, kun hankepyynnöt käynnistetään ja hankkeet valitaan. Osana tätä uudistusta ”nopeuttamisstrategioiden” kehittämis- ja täytäntöönpanoprosesseja virtaviivaistetaan, jotta varmistetaan, että havaittuihin ongelmiin sovelletaan kohdennetumpaa ja yhtenäisempää lähestymistapaa (sääntelyä, verotusta, tukitoimia jne.) ja jotta voidaan parantaa investointien laatua tiukoilla valinta-, seuranta- ja arviointimenettelyillä. Ranska on sisällyttänyt elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa useita PIA4-aiheisiin liittyviä toimenpiteitä, ja uudistuksen tavoitteena on tuoda hyötyjä näille toimenpiteille – ei ainoastaan vihreään innovointiin tässä komponentissa tehtävän investoinnin 1 osalta vaan myös muilla aloilla (digitaalinen innovointi, innovatiiviset yritykset sekä opetuksen, tutkimuksen, edistämisen ja innovoinnin ekosysteemien tukeminen – ks. toimenpiteet komponenteissa 6 ja 9). Investointi 1 (C4I1): Innovoiminen vihreää siirtymää varten Tämän investoinnin tavoitteena on nopeuttaa ja lisätä investointeja vihreään siirtymään liittyvään edistyneeseen teknologiaan neljännen investointiohjelman (PIA4) puitteissa. Tällä investoinnilla rahoitetaan innovaatiohankkeita, jotka perustuvat vihreään siirtymään liittyviin seitsemään ”kiihdyttämisstrategiaan”, jotka on kehitetty PIA4-ohjelman puitteissa (volet dirigé). Ensimmäisessä näistä ”kiihdytysstrategioista” keskitytään hiilettömään vetyyn. Se validoitiin jo syyskuussa 2020, ja se johtaa operatiivisiin toimiin, i) hankepyyntöön ”Briques technologiques et démonstrateurs”, jolla pyritään kehittämään tai parantamaan vedyn tuotantoon, kuljetukseen ja käyttöön liittyviä komponentteja ja järjestelmiä ja tukemaan demonstrointihankkeita, ja ii) vetyyn liittyvien Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI) rakentamiseen (vrt. Investointi 2), jota PIA4-kehys tukee. Käyttöön otetaan seuraavat kuusi muuta ”kiihdytysstrategiaa”: ·Teollisuuden hiilestä irtautuminen, jolla pyritään lisäämään ja ottamaan käyttöön olemassa olevia teknologiaratkaisuja sekä nopeasti kehittyviä teknologioita, joissa haasteena on demonstrointitoimen, patentin ja innovatiivisen ratkaisun saattaminen teolliseksi. Strategiassa keskitytään erityisesti prosessien energiatehokkuuden parantamiseen, teollisuuden energialähteiden (erityisesti lämmön) hiilestä irtautumiseen, hiilettömien prosessien käyttöönottoon sekä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin tai käyttöön. ·Kestävät maatalousjärjestelmät, joilla tuetaan myös vihreää siirtymää edistäviä maatalouskoneita mahdollistamalla siirtyminen mekaanisista älykkäisiin ja verkottuneisiin maatalouskoneisiin, korvaamalla tai rajoittamalla fossiilisten tai synteettisten tuotantopanosten käyttöä ja kehittämällä monitehoisten ja selviytymiskykyisten eläin- ja kasvipopulaatioiden valintaa. ·Kierrätysmateriaalien kierrätys ja uudelleen käyttöön ottaminen tavoitteena sellaisen kierrätettyihin raaka-aineisiin perustuvan mallin kehittäminen, jolla ensiömateriaalit korvataan johdonmukaisen ja yhdennetyn kierrätyksen arvoketjun avulla. Tässä vaiheessa painopisteiksi on määritelty viisi materiaalia: strategiset metallit, muovit, komposiitit, paperi/kartonki ja tekstiilit. ·Kestävät kaupungit ja innovatiiviset rakennukset. Tällä strategialla pyritään vähentämään kaupunkien hajautumista maatalousmaan ja luonnonalueiden vahingoksi ja tekemään kaupungeista resurssiteh