FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Koordinoidut toimet tutkijoiden uranäkymien ja liikkuvuuden edistämiseksi Euroopan unionissa” (oma-aloitteinen lausunto)

(2010/C 255/03)

Ainoa esittelijä: Pedro ALMEIDA FREIRE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. heinäkuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Koordinoidut toimet tutkijoiden uranäkymien ja liikkuvuuden edistämiseksi Euroopan unionissa.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. marraskuuta 2009. Ainoa esittelijä oli Pedro Almeida Freire.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 174 puolesta 8:n pidättyessä äänestämästä.

1. Suositukset

— Tieteen ja teknologian henkilöresurssien vahvistaminen Euroopan unionissa sekä liikkuvuuden edistäminen ovat keskeisiä tekijöitä, jotta eurooppalainen tutkimusalue toteutuisi käytännössä ja jotta EU säilyttäisi maailmanlaajuisen kilpailukykynsä ja pystyisi vastaamaan merkittävimpiin tulevaisuuden haasteisiin.

— Tarvitaan kiireellisiä toimia koordinoinnin helpottamiseksi koulutus-, tutkimus-, työllisyys- ja sosiaaliturvapolitiikkojen välillä, jotta varmistetaan koulutus-, tiede- ja sosiaalipoliittisten välineiden koordinoitu kehittäminen siten, että EU kykenee saavuttamaan tavoitteensa tällä alalla.

— Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa, että nykyisiä henkilöresurssi- ja liikkuvuuden edistämisohjelmia vahvistetaan ja niiden koordinointia lisätään. Erityisesti on hyödynnettävä mahdollisuutta, jonka EU:n kahdeksannesta tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevasta puiteohjelmasta käytävä keskustelu tarjoaa, jotta muiden toimenpiteiden ohella vahvistetaan henkisen pääoman lohkoa ja edistetään sitä, että tutkimustoiminnan yhteydessä luodaan ponnahduslauta korkea-asteen koulutukseen.

— ETSK ehdottaa myös, että perustetaan tieteen ja teknologian henkilöresurssien eurooppalainen seurantakeskus, jolla on valmiudet kerätä, analysoida ja tarjota johdonmukaisia ja vertailukelpoisia tietoja alan kehityksestä sekä kansallisista henkilöresurssipolitiikoista sekä unionissa että maailmanlaajuisesti.

— ETSK kehottaa ryhtymään koordinoituihin toimiin tutkijoiden työuran ja liikkuvuuden vahvistamiseksi EU:ssa työehtojen ja urakehityksen osalta erityisesti, kun kyse on rekrytoinnista, uralla etenemisestä ja sosiaalisista oikeuksista.

— Lisäksi ETSK kehottaa kiinnittämään uudessa Euroopan innovaatiosopimuksessa, jonka laatimista EU valmistelee, ja Lissabonin strategian tulevassa tarkistuksessa asianmukaista huomiota tieteen ja teknologian henkilöresurssien lisäämisen ja pätevyyden merkitykseen.

2. Johdanto

2.1 Tutkimus-, teknologian kehittämis- ja innovointipolitiikoilla on yhä merkittävämpi asema Lissabonin strategiassa sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla.

2.2 Eurooppalaiselle tutkimusalueelle ja näin ollen henkisen pääoman kehittämiselle unionin kilpailukyky-, kasvu- ja työllisyysstrategiassa annettu uusi sysäys on osoitus siitä, että tieteen ja teknologian henkilöresurssien vahvistaminen unionissa sekä liikkuvuus ovat strategian onnistumisen kannalta keskeisessä asemassa.

2.3 Euroopan unioni valmistautuu määrittelemään uuden, aiempaa yhdennetymmän ja sosiaalisemman innovointistrategian, jossa keskitytään ennen kaikkea osaamiskolmioon. Ihmiset ovat tässä suhteessa ratkaisevassa asemassa, jotta varmistetaan, että EU säilyttää kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti ja että sillä on valmiudet vastata seuraavien vuosikymmenten suurimpiin haasteisiin.

2.4 Valtion- ja hallitusten päämiehet ovat päätyneet toteamaan, että tiedon vapaa kulku ja liikkuvuus ovat ratkaisevia tekijöitä EU:n koulutus- ja tutkimuspolitiikkoja sekä eurooppalaista yhteistyötä ajatellen. On monia eurooppalaisia ohjelmia, joiden avulla pyritään – kussakin omalla toiminta-alallaan – vastaamaan näihin haasteisiin. Niistä voidaan erityisesti mainita seuraavat: – nuorten liikkuvuuden edistämiseen korkea-asteen koulutuksessa tähtäävä Erasmus-ohjelma, – Erasmus Mundus -ohjelma, jolla pyritään lisäämään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa yhteisten master- ja tohtorinkoulutusohjelmien avulla sekä luomalla korkeakoulujen välisiä kumppanuuksia, – tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma, jonka yhteydessä tutkijoiden liikkuvuuden edistämiseen tähtäävällä ”Ihmiset”-erityisohjelmalla (joka tunnetaan parhaiten Marie Curie -toimista) on keskeinen asema. Korkea-asteen koulutuksen alan Bolognan prosessin tavoitteena on edistää korkeakoulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta, liikkuvuutta ja yhteistyötä. Nykyisistä ohjelmista ja toteutetuista toimista huolimatta yleisesti kuitenkin myönnetään, että paljon on vielä tekemättä.

2.5 Jatkona lausunnolle, joka käsittelee komission tiedonantoa aiheesta ”Paremmat uranäkymät ja suurempi liikkuvuus: eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten” (1), Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti laatia käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon antaakseen jälleen kerran panoksensa strategiaan henkisen pääoman vahvistamiseksi Euroopan unionissa ja tukeakseen uutta tutkimuspolitiikkaa ja uutta innovointistrategiaa, joissa henkilöresurssit otetaan huomioon kotouttamispolitiikkojen näkökulmasta – mitä komitea on aina kannattanut – sekä sosiaalipoliittisen ohjelman yhteydessä.

2.6 Vuonna 2010 on tarkoitus uudistaa Lissabonin strategia ja käynnistää uusi eurooppalainen innovointisuunnitelma samalla kun uudistetaan eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaa, vuoteen 2020 ulottuvaa visiota.

2.7 Talouskriisin tilanteessa panostaminen tutkimukseen ja kehitykseen tehtävien julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseen sekä tieteen ja teknologian henkilöresurssien vahvistaminen on pidettävä etusijalla jäsenvaltioiden ja EU:n poliittisilla asialistoilla.

2.8 Onkin kiireellisesti määriteltävä yhteiset EU:n laajuiset tavoitteet sekä kannustettava toimiin, joilla saavutetaan sellainen henkilöresurssien taso tutkimus- ja kehittämistoiminnassa, joka on välttämätön, jotta päästään EU:n itselleen asettamiin kunnianhimoisiin päämääriin.

2.9 Edellä mainituista tavoitteista mainittakoon seuraavat: varmistetaan tieteitä ja tekniikkaa (matematiikasta luonnontieteisiin ja insinööritieteistä yhteiskunta- ja humanistisiin tieteisiin) opiskelevien nuorten lukumäärän sekä kyseisten alojen tohtorintutkintojen lukumäärän jatkuva kasvu edistämällä naistutkijoiden osuuden kasvua sekä varmistetaan olosuhteet, jotka takaavat Euroopan houkuttelevuuden, sekä tieteen ja teknologian alalla pätevöityneiden henkilöiden jääminen Eurooppaan, jotta tasapainotetaan transatlanttisissa suhteissa syntynyttä nykyistä vajetta ja varmistetaan positiivinen tutkijoiden virta unionin suhteissa muun maailman kanssa. Kyse on uusista tavoitteista, joiden pohjalta Lissabonin toimintaohjelmaa tulee tältä osin uudistaa.

2.10 Tavoitteiden toteutuminen edellyttää, että EU:ssa luodaan maailmanlaajuisesti katsoen poikkeuksellisia osaamiskeskuksia ja -verkostoja, jotka kykenevät houkuttelemaan parhaimmat kansainvälisen tason lahjakkuudet sekä laajentamaan koulutuksen ja tiede- ja teknologiakulttuurin sosiaalista perustaa, mikä on välttämätöntä.

3. Tarvitaan tieteen ja teknologian henkilöresursseja koskeva vahva politiikka jäsenvaltioiden ja unionin tasolla

3.1 ETSK myöntää mahdollisuuden, joka liittyy eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaan vihreään kirjaan (2) sekä jo edellä mainittuun komission tiedonantoon, josta komitea on antanut lausunnon. Vihreässä kirjassa todetaan, että yksi eurooppalaisen tutkimusalueen keskeisistä painopisteistä on tutkijoiden eurooppalainen kumppanuus, jonka avulla voidaan parantaa työuria ja lisätä liikkuvuutta. Käsillä olevassa lausunnossa ETSK:n tarkoituksena on mennä pidemmälle ja tukea ehdotuksia, jotka esitetään aihetta ”Eurooppalainen kumppanuus tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvien urien houkuttelevuuden ja tutkijoiden liikkuvuusedellytysten parantamiseksi Euroopassa – Ehdotetut ensisijaiset toimet” (3) käsittelevässä asiakirjassa, jonka ovat laatineet Portugalin ministeri José Mariano Gago ja Luxemburgin ministeri François Biltgen yhteistyössä ministerikollegoidensa kanssa ja joka julkistettiin 30. huhtikuuta 2009, antamalla näin oman panoksensa tieteen ja teknologian henkilöresursseja koskevan EU:n politiikan edistämiseksi konkreettisin toimin.

3.2 ETSK antaa tunnustuksen merkittävälle työlle, jota EU:n tasolla on tehty tarkasteltavana olevalla alalla. Myös ETSK on laatinut useita oma-aloitteisia lausuntoja tähän aihepiiriin liittyvistä teemoista.

3.3 Tieteen ja teknologian henkilöresurssit ovat olleet oleellinen osa EU:n strategiaa maaliskuusta 2000 lähtien. Vuonna 2002 pidetyssä Barcelonan huippukokouksessa määriteltiin eurooppalainen tavoite nostaa tutkimuksen ja kehityksen (t&k) BKT-osuus kolmeen prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Tähän tavoitteeseen liittyvä henkilöresurssien kasvu arvioitiin noin puoleksi miljoonaksi uudeksi tutkijapaikaksi. (4)

3.4 Alalla tarvitaan siis perustellusti yhteistä eurooppalaista politiikkaa, jossa mennään huomattavasti kansallisiin politiikkoihin sovellettavaa niin kutsuttua avointa koordinointimenetelmää pidemmälle ja jolla lisäksi muutetaan tutkijoiden – nuoret tutkijat mukaan luettuina – työehtoja ja urakehitystä rekrytoinnin, uralla etenemisen ja sosiaalisten oikeuksien osalta.

3.5 Vaikka tutkimukseen ja kehittämiseen tehtäviä investointeja koskeva tavoite edellyttää, että kolmen prosentin BKT-osuudesta yksityisen sektorin osuus on kaksi prosenttiyksikköä, elinkeinoelämä ei kykene tähän ponnistukseen yksin, ja hallitusten vastuu näin ollen kasvaa. Koska elinkeinoelämä tarjoaa valtaosan tutkijoiden työllistymismahdollisuuksista, unionissa on luotava nykyistä paremmat edellytykset tutkimuksen harjoittamiselle yksityisellä sektorilla – pienet ja keskisuuret yritykset mukaan luettuina – asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi esimerkiksi kannustamalla luomaan yritysverkostoja ja -klustereita Euroopan talouden kannalta keskeisillä aloilla.

3.6 Julkisen rahoituksen osuus tutkijaa kohti on EU:ssa vielä huomattavasti pienempi kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa. Julkisen sektorin tarjoamien työehtojen ja työllistymisnäköalojen tulisi näin ollen olla olennainen osa eurooppalaisten hallitusten tiedepolitiikan tavoitteita. Tarkasteltaessa lisäksi tutkijoiden osuutta koko väestöstä havaitaan merkittävä epäsuhta Yhdysvaltoihin ja Japaniin verrattuna: tuhatta asukasta kohti EU:ssa on noin kuusi tutkijaa ja vastaavasti Japanissa ja Yhdysvalloissa 9–10 tutkijaa.

3.7 Korkeakoulujen on pääasiallisina tutkijoiden koulutuksesta vastaavina tahoina löydettävä uusia tapoja yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen nivomiseksi opintokokonaisuuksiin aiempaa tehokkaammin sekä elinkeinoelämän kanssa tehtävän yhteistyön parantamiseksi elinikäisen oppimisen pohjalta. Korkeakoulujen onkin muutettava lähestymistapaansa ja asennettaan tarkasteltavana olevaan kysymykseen kouluttaessaan henkilöresursseja osaamisyhteiskuntaa varten; niiden on muutettava opetusohjelmia, panostettava koulutukseen, jossa tutkimus- ja kehittämistoimia toteutetaan yhdessä elinkeinoelämän kanssa, tarjottava uusia mahdollisuuksia myös niille, jotka aloittavat tutkijanuran myöhemmin, sekä parannettava naisten, etnisten vähemmistöjen ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien pääsyä koulutukseen, mukaan luettuina kansalaiset, joilla on erityistarpeita ja jotka saattavat nähdä tutkimuksen ja osaamisen antavan mahdollisuuden sosiaaliseen nousuun ja henkilökohtaiseen kehittymiseen modernissa yhteiskunnassa.

3.8 Opiskelijat – jatko-opiskelijoiden lisäksi myös alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa suorittavat – osallistuvat vielä erittäin vähän tutkimustoimiin tavanomaisen opetusohjelman puitteissa. Näin on myös yksityisellä sektorilla. Heidän osallistumistaan tutkimustoimiin on edistettävä.

3.9 Tarvitaan lisäksi toimenpiteitä, joiden avulla tieteen, insinööritieteiden ja teknologian alojen työurista tehdään nuorille nykyistä houkuttelevampia sosiaali- ja humanistisia tieteitä unohtamatta. Ero työurien välillä elinkeinoelämässä ja yliopistossa tai julkisella sektorilla on suuri, mutta jäsenvaltioiden hallituksilla ja Euroopan komissiolla on oltava keskeinen, koordinaatioon perustuva rooli tällä alalla. Kyse on eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisen sekä EU:n tulevan vaurauden ja kilpailukyvyn kannalta keskeisestä tekijästä.

3.10 Tieteen käsittely yleissivistävässä koulutuksessa on toinen olennainen tekijä, sillä sen avulla voidaan herättää lasten ja nuorten uteliaisuus ja kiinnostus tiedeuria kohtaan. Jotta eurooppalainen tutkimusalue toteutuisi onnistuneesti, on ensisijaisen tärkeää panostaa perus- ja keskiasteen koulutuksesta lähtien ammattitaitoon ja koulutuksen laatuun tekemällä kokeellista työtä ja luomalla yhteyksiä tiedemaailmaan ja elinkeinoelämään sekä panostamalla myös opettajien pätevyyteen. (5)

3.11 Tieteen kansantajuistamiseen ja tieteellisten tietojen levittämiseen tähtäävien strategioiden on jo todettu olevan olennaisia, jotta tiede olisi ymmärrettävää suurelle yleisölle ja jotta se tuotaisiin lähemmäksi yhteiskuntaa ja ennen kaikkea nuoria. Strategioita on kuitenkin jatkuvasti edistettävä myös unionin tasolla tukemalla yhteisesti kiinnostavia hankkeita, sillä ne ovat tähdellisiä erityisesti globaalissa maailmassa, jossa tarve yhtäältä ymmärtää kiistanalaisia kysymyksiä ja toisaalta viestiä tieteen saavutuksista on olennaisen tärkeää.

3.12 Kysymys naisten asemasta tieteessä on toinen huomattavan tärkeä tekijä. Vaikka nykyiset tilastoluvut poikkeavat merkittävästi 20 vuoden takaisista luvuista, naiset ovat edelleen aliedustettuina monilla tieteellisen tutkimuksen aloilla monissa maissa, eikä heitä ennen kaikkea ole johtotehtävissä. Euroopan komissio ja eräät jäsenvaltiot ovat toteuttaneet merkittäviä toimia tällä alalla, mutta paljon on vielä tekemättä. Naiset ovat edelleen ilmeisin reservi tieteen ja teknologian henkilöresurssien lisäämiseksi unionissa, vaikka kannustustoimenpiteissä tiedepolitiikkojen ja naisten tukemiseen tähtäävien sosiaali- ja talouspolitiikkojen välillä ei ole tiivistä yhteyttä.

3.13 Eurooppalaisen tutkimusalueen kansainvälistä ulottuvuutta ei voida jättää huomiotta tieteen ja teknologian henkilöresurssien yhteydessä. (6) EU:n on kilpailtava maailmanlaajuisesti houkutellakseen pätevimmät henkilöresurssit ja varmistettava olosuhteet, joissa kyseiset henkilöt jäävät Eurooppaan, parantamalla kansallisten ja yhteisön politiikkojen välistä koordinointia. Toimien lähtökohdaksi on kuitenkin asetettava yhteistyö siten, että pyritään lisäämään tiedonkulkua ja -siirtoa sekä liikkuvuutta vastavuoroisuuden pohjalta. Erityisesti kehitysmaiden tutkijoiden osalta toimilla on samalla pyrittävä nostamaan pätevyystasoa heidän lähtömaissaan.

4. Tarvitaan konkreettisia poliittisia toimia välittömän edistymisen aikaansaamiseksi tieteen ja teknologian henkilöresursseja koskevassa Euroopan toimintasuunnitelmassa

4.1 Komitea painottaa yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan merkitystä sekä konkreettisia poliittisia toimia, joilla unionissa pyritään aikaansaamaan välitöntä edistymistä tieteen ja teknologian henkilöresurssien alalla.

Komitea viittaa tutkijoiden eurooppalaista kumppanuutta koskevasta komission tiedonannosta antamaansa lausuntoon erityisesti tutkijoiden rekrytoinnin ja siihen liittyvien työehtojen osalta. Komitea pitää toivottavana ja realistisena yhtämittaista ja jatkuvaa kehitystä EU:ssa niin, että se vastaisi keskimäärin noin viiden prosentin vuosikasvua kymmenen lähivuoden aikana. Näin olisi mahdollista lisätä tieteen ja teknologian henkilöresursseja nykytasosta yli 50 prosenttia yhden vuosikymmenen aikana. Komitea ehdottaa, että toimia toteutettaisiin erityisesti seuraavilla aloilla:

4.2.1 Lisätään niiden nuorten lukumäärää ja osuutta, jotka ryhtyvät opiskelemaan tieteeseen ja teknologiaan liittyviä aloja.

4.2.2 Lisätään niiden tutkinnon suorittaneiden lukumäärää ja osuutta, jotka kirjoittautuvat tohtorinkoulutusohjelmiin, sekä monipuolistetaan tohtorinkoulutusohjelmien profiileja ja vahvistetaan laadunvarmistusmekanismeja.

4.2.3 Houkutellaan eurooppalaisiin oppilaitoksiin entistä suurempi prosenttiosuus Euroopasta ja muualta maailmasta peräisin olevia tieteen ja teknologian alan opiskelijoita ja tutkijoita ja saadaan heidät pysymään niissä sekä kaksinkertaistetaan lähtömaan ulkopuolella suoritettujen tohtorintutkintojen lukumäärä.

4.2.4 Muistutetaan oikeudellisten, hallinnollisten ja rahoituksellisten puitteiden varmistamisen tärkeydestä edellä mainittujen toimien toteuttamisen kannustamiseksi tutkimus- sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikkoja koordinoitaessa.

4.3 Niiden nuorten lukumäärä, jotka ryhtyvät opiskelemaan tieteisiin ja teknologiaan liittyviä aloja, on itse asiassa kasvanut useimmissa Euroopan maissa, vaikkakaan heidän osuutensa opiskelijoiden kokonaismäärästä ei ole lisääntynyt. Mahdollisia toimia nuorten houkuttelemiseksi tieteiden ja teknologian pariin on monia, esimerkiksi seuraavat: — Parannetaan tieteen ja teknologian opetusta sekä edistetään koulujen, tieteiden opettajien ja tutkijoiden muodostamien tiedeverkostojen luomista kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. — Tuetaan tiedekulttuuria edistäviä toimia ja laajennetaan tieteellisen ja teknologisen kehityksen sosiaalista perustaa erityisesti tiedekeskusten ja -museoiden avulla. — Tarjotaan tietopalveluita sekä opintoihin ja ammattiin liittyviä neuvontapalveluita, joiden avulla on mahdollista vastata tieteen ja teknologian alan koulutusta koskeviin sosiaalisiin tarpeisiin.

4.4 Laadunvarmistusta unohtamatta toisena välittömänä tavoitteena on oltava se, että luodaan kannustimia tohtorintutkintojen lukumäärän lisäämiseksi ja niiden profiilien monipuolistamiseksi ottamalla elinkeinoelämä tarvittaessa mukaan toimintaan. Tämän tavoitteen pohjalta voidaan edistää seuraavia toimia: – Lisätään sellaisten tohtorintutkinnon suorittamiseen tarkoitettujen apurahojen osuutta, jotka myönnetään valtakunnallisten tai kansainvälisten avointen kilpailujen perusteella. – Houkutellaan kolmansissa maissa tutkintonsa suorittaneita Eurooppaan tohtorinkoulutusohjelmiin. – Tehdään tunnetuksi sitä, että tohtorintutkinnosta on tullut erittäin merkittävä korkean ammatillisen pätevyystason saavuttamiseksi useilla eri aloilla eikä yksinomaan tutkijanuralla.

4.5 Kansainvälisen houkuttelevuuden on oltava yksi tavoitteista, ja se edellyttää seuraavia seikkoja: – Parannetaan ja tuetaan opiskelijoiden, tutkijoiden ja opettajien liikkuvuutta oppilaitosten, alojen ja maiden sekä erityisesti korkeakoulumaailman ja elinkeinoelämän välillä. – Edistetään tutkijoiden avointa, kilpailuun perustuvaa ja läpinäkyvää rekrytoimista. – Parannetaan tutkijoiden perheiden elinolosuhteita ja helpotetaan tutkijoiden kumppaneiden pääsyä työmarkkinoille. – Vähennetään merkittävästi tutkimuksen julkiseen rahoittamiseen liittyvää byrokratiaa.

4.6 Tutkijoiden työolojen ja -ehtojen parantaminen on asianmukaisen sosiaaliturvan ohella kriittinen tekijä liikkuvuuden ja tieteellisen uran kiinnostavuuden lisäämiseksi sekä naisten osuuden lisäämiseksi tutkimustyössä. Työurien kilpailukykyisyyteen ja houkuttelevuuteen tähtäävien työsopimusten vähittäinen yleistyminen ja asianmukaisten työehtojen – äitiysloma ja vanhempainvapaa mukaan luettuina – tarjoaminen miehille ja naisille sekä muut tutkijoiden liikkumista edistävät sosiaaliturvaa koskevat toimenpiteet ovat kaikkien tutkimus- ja innovointipolitiikkojen onnistumisen kannalta ratkaisevia tekijöitä.

4.7 ETSK tukee jäsenvaltioiden toimia, joilla pyritään selvittämään mahdollisuutta toteuttaa toimenpiteitä liikkuvien tutkijoiden eläkeoikeuksien siirrettävyyden helpottamiseksi hyödyntämällä nykyisiä oikeuspuitteita ja solmimalla kahden- ja monenvälisiä sopimuksia. Komitea odottaa innolla tuloksia EU:n tutkijoiden mahdollista yhteiseurooppalaista eläkerahastoa koskevasta toteutettavuustutkimuksesta, jota laaditaan parhaillaan yhteisön rahoituksen turvin, ja antaa tukensa kaikille toimenpiteille – joita se pitää kiireellisinä – tutkijoiden lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden helpottamiseksi.

4.8 ETSK myös tukee ja kannattaa kiireellisiä toimia koordinoinnin helpottamiseksi koulutus-, tutkimus-, työllisyys- ja sosiaaliturvapolitiikkojen välillä, jotta varmistetaan koulutus-, tiede- ja sosiaalipoliittisten välineiden koordinoitu kehittäminen siten, että EU kykenee saavuttamaan tavoitteensa tieteen ja teknologian henkilöresurssien alalla.

Konkreettisina EU:n laajuisina toimenpiteinä edellä mainittujen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi ETSK haluaisi

4.9.1 varmistaa tulevasta EU:n kahdeksannesta tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevasta puiteohjelmasta lähiaikoina käynnistyvän keskustelun yhteydessä, että kyseisestä ohjelmasta tuettavat tutkimustoimet muodostavat automaattisesti ponnahduslaudan korkean tason koulutukseen, erityisesti tohtorinkoulutusohjelmiin, kaikista maista lähtöisin oleville opiskelijoille avoimien kilpailujen pohjalta.

4.9.2 ehdottaa, että perustetaan tieteen ja teknologian henkilöresurssien eurooppalainen seurantakeskus, joka tarjoaa johdonmukaisia ja vertailukelpoisia tietoja alan kehityksestä sekä alaa koskevista kansallisista politiikoista sekä unionissa että maailmanlaajuisesti. (7)

4.9.3 laajentaa kahdeksannen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan uuden puiteohjelman yhteydessä tutkijoiden liikkuvuuden tukemiseen tähtääviä Marie Curie -toimia oheistoimineen sekä vahvistaa kansainvälisen yhteistyön ulottuvuutta henkilöresurssien alalla; vahvistaa Erasmus Mundus -ohjelmaa keinona kannustaa yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa korkea-asteen koulutuksen alalla.

4.10 Lisäksi ETSK kehottaa kiinnittämään tulevassa Lissabonin strategian tarkistuksessa asianmukaista huomiota tieteen ja teknologian henkilöresurssien lisäämisen ja pätevyyden merkitykseen sekä siihen, että varmistetaan alaa koskevan yhteisen politiikan jatkuva kehittäminen Euroopan unionin tasolla.

Bryssel 16. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) EUVL C 175, 28.7.2009, s. 81.

(2) Vihreä kirja ”Eurooppalainen tutkimusalue: uudet näköalat”, KOM(2007) 161 lopullinen, 4. huhtikuuta 2007.

(3) Neuvoston asiakirja 10003/09, 18. toukokuuta 2009.

(4) Ks. Report by the High Level Group on Increasing Human Resources for Science and Technology in Europe 2004 (korkean tason ryhmän vuonna 2004 laatima selonteko tieteen ja teknologian alan henkilöresurssien lisäämisestä Euroopassa), Euroopan yhteisöt, 2004.

(5) Ks. julkaisut Encouraging Student Interest in Science and Technology Studies, Global Science Forum, OECD 2008 ja Mathematics, Science & Technology Education Report – The Case for a European Coordinating Body, European Roundtable of Industrialists (ERT), elokuu 2009.

(6) ETSK:n 11. kesäkuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Eurooppalainen strategiakehys kansainvälistä tiede- ja teknologiayhteistyötä varten”, esittelijä: Gerd Wolf (EUVL C 306, 16.12.2009, s. 13).

(7) Kyseessä on ehdotus, jonka High Level Group on Human Resources for Science and Technology in Europe esitti jo vuonna 2004 (ks. alaviite 4).