ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

Kestävien kaupunkien edistämiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jonka avulla voidaan ratkaista niin ympäristönsuojeluun liittyviä kysymyksiä kuin kaupunkien sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia ja vaikuttaa siihen, miten kaupungit voivat kehittää kykyään selviytyä katastrofeista. Kestävän kaupungin käsitettä ei saa rajoittaa koskemaan vain ympäristönsuojelua. Haasteena on varmistaa, että sovellettavat kriteerit perustuvat asianmukaiseen tietoon eri aihealoilta ja että ne ovat oleellisia erilaisille kaupungeille koko EU:ssa. Tämä on tärkeää sen varmistamiseksi, että kriteereitä voidaan käyttää helposti missä tahansa kaupungissa, jossa halutaan edetä kohti kestävää kehitystä ja edistää yleistä sitoutumista prosessiin. Kokonaisvaltainen ja kestäväpohjainen lähestymistapa on tulevan kaupunkikehityksen edellytys. Muiden kaupunkipolitiikkaa ja selviytymistoimia koskevien ehdotusten osalta AK viittaa lausuntoihinsa kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta ja selviytymiskyvyn saavuttamiseen tähtäävästä riskien hallinnasta. (2)
27.

korostaa, että tämä edellyttää lisämäärärahojen osoittamista hajauttamista ja paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen vaikutusvallan lisäämistä edistäviin toimiin. Tämän aika on nyt, uuden rahoituskauden alussa. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi nimenomaisesti voitava käyttää kaikkia Globaali Eurooppa -paketin välineitä. Tarvitaan myös merkittävää muutosta Euroopan kehitysrahastossa. Helmikuussa 2012 julkaistusta arviointiasiakirjasta Thematic global evaluation of the Commission support to decentralisation processes (3) selviää, että hajauttamisperiaatteen tukemiseen suunnattujen suorien maksujen osuus oli vuosina 2000–2004 vain 1 prosentti kaikesta komission antamasta rahoitustuesta (kaikki alat ja maat mukaan luettuna), vuosina 2004–2008 vain noin 2,5 prosenttia ja arviointikauden viimeisinä vuosina (2008–2009) taas paljon vähemmän. Paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi ansaitsee enemmän tukea.
1.

EU:ssa autoteollisuuteen on välittömästi tai välillisesti sidoksissa 12 miljoonaa työpaikkaa, ja alan tutkimukseen ja kehittämiseen on investoitu 28 miljardia euroa (2009). Autoteollisuus on talouskasvun edistäjä, jonka myönteinen vaikutus EU:n kauppataseeseen on varteenotettava.
29.

kehottaa paikallistasoa osallistumaan nykyistä enemmän monitasoiseen hallintoon, mikä on yhdenmukaisen, perusoikeuksia kunnioittavan sekä kohdeyhteisöjen ja maahanmuuttajien hyvinvointia edistävän maahanmuuttopolitiikan ehdoton edellytys. Monilla Euroopan alueilla ja useissa paikallisyhteisöissä on saatu esimerkillisiä kokemuksia kotouttamisesta, ja paikalliselinten käytännön kokemusten ansiosta on usein ratkaistu onnistuneesti kansallisen lainsäädännön moniselitteisyyttä tulkittaessa direktiiviä käytännössä. Alueiden komitea korostaa, että aiheesta on saatava mahdollisimman paljon tietoa, ja tarjoutuu tekemään täysimääräisesti yhteistyötä jäsenvaltioiden ja EU:n muiden toimielinten kanssa sekä keräämään ja levittämään tietoa ja hyviä käytänteitä silloin, kun niitä on saatavilla alue- tai paikallistasolla.
6.

katsoo, että kaupungistuminen olisi Rio+20-huippukokouksessa erikseen tunnustettava yhdeksi suurimmista nousevista haasteista, joihin maailman on vastattava. Kaupungistuminen on erityisen merkityksellinen asia valtiotasoa alemmille hallintotahoille ja paikallisviranomaisille, sillä ne ovat eturintamassa käsittelemässä sen tuomia haasteita ja mahdollisuuksia. Vuosisadan alusta lähtien suurin osa maailman seitsemästä miljardista ihmisestä on asunut kaupungeissa. Maailman väkiluku saattaa nousta vuoteen 2050 mennessä nykyisestä seitsemästä miljardista yhdeksään, ja eräiden ennusteiden mukaan 60 prosenttia tästä väestöstä asuu kaupungeissa vuoteen 2030 mennessä. Tämä suuntaus on erityisen selvä kehitysmaissa tai nopeasti kehittyvissä maissa. Kestävä kaupunkikehitys edellyttää kokonaisvaltaista ja yhdennettyä lähestymistapaa kehityksen taloudelliseen, ekologiseen ja sosiokulttuuriseen ulottuvuuteen alueellisissa ja fyysisissä puitteissa. AK suosittelee, että toimia kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi ja tukemiseksi tehostetaan.
24.

Alueiden komitean mielestä tilastollisia välineitä on syytä kehittää ja optimoida. Tilastotietojen harmonisointia Euroopan tasolla on edistettävä jatkamalla ETHOS-luokittelun yhteydessä aloitettuja toimia ja yleisemmin tukemalla eri jäsenvaltioiden keskinäisiä vertailevia lähestymistapoja. Lisäksi on edistettävä nykyisten välineiden uudistamista yksilöllisiin elämänvaiheisiin perustuvien lähestymistapojen hyväksi, jotta voidaan ottaa huomioon asunnottomuuteen ja sen toistumiseen johtaneet syyt sekä tekijät, joiden ansiosta kierre on saatu lopullisesti katkaistua.
3.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio edistää ajatusta metsien biomassan hyödyntämisestä energiantuotantoon ja että pysyvä metsäkomitea pyrkii tukemaan kyseistä toimintaa. Tämä on lisännyt kyseisen polttoaineen osuutta uusiutuvana energialähteenä, vaikkakin vielä liian vähän. Komitea kiinnittää samalla huomiota siihen, että osa EU:ssa hyödynnettävästä biomassasta on pensastoa sekä puiden havuja ja lehvistöä, mikä muodostaa lähes 90 % kasvien yhteyttämisprosessissa ja puumassan kasvun yhteydessä ottamista hivenaineista. Liian suuri osuus saattaa johtaa kyseisen kasvuympäristön köyhtymiseen. Tämä on otettava huomioon myös puunkorjuumenetelmiä valittaessa. Kriittisillä, eli jo ennestään niukkaravinteisilla metsäaloilla oksat ja latvukset olisi jätettävä hakkuupaikalle tai metsään.
29.

on vakuuttunut, että kaupunkidiplomatiaan osallistuvien toimijoiden on ymmärrettävä, että kyseessä on monimutkainen prosessi, joka täydentää aina muita pyrkimyksiä. Lisäksi niiden on tunnettava hyvin konfliktialueen erityistilanne sekä kiistan historiallinen tausta, ja niiden on saatava asianomaisten paikallisviranomaisten hyväksyntä kaikille suunnittelemilleen aloitteille ja toimenpiteille.
2.2

korostaa, että koska vasta vain hyvin pieni osa eurooppalaisesta kulttuuriperinnöstä on digitoitu ja edessä oleva työmäärä on valtava, on kehitettävä uusia tulorahoitteisia toimintamalleja yhteistyössä myös yksityisen sektorin toimijoiden kanssa.
2.1

suosittaa, että hajautetun yhteistyön asemaa tarkastellaan seuraavien periaatteiden mukaisesti: a) Torjuttaessa köyhyyttä maailmanlaajuisesti ja pyrittäessä YK:n vuosituhattavoitteisiin on puutteiden ja niiden korjaamisen paikallisulottuvuuden merkitys tunnustettava kiistattomasti. b) On siis tärkeää myöntää, että muiden toimijoiden rinnalla alue- ja paikallisyhteisöillä on asiantuntemusta ja erityiskokemusta, koska niillä on hallintoalueensa väestöön liittyvää toimivaltaa ja vastuuta. c) Vaikutustensa parantamiseksi unionin kehitysyhteistyöpolitiikan strategioihin on sisällytettävä sellaisten toimijoiden panos, jotka sekä vaalivat demokratiaa ja kehitystä että noudattavat samoja kumppanuus- ja vastuunottoperiaatteita kuin unioni. d) Kansainvälinen kehitys on kaksisuuntainen prosessi. Sen lisäksi, että se edistää huomattavasti ajatusten ja parhaiden käytäntöjen kehittämistä, EU:n alue- ja paikallisviranomaiset hyötyvät myös vuorovaikutuksen lisääntymisestä maailman eri maiden hallitusten, paikallisviranomaisten ja paikallisyhteisöjen kanssa ja oppivat niiden työstä ja kokemuksista. e) Hallinnon parantaminen on keskeinen tekijä menestyksekkäässä kehitysyhteistyöpolitiikassa, ja hyvän hallinnon kannalta on tärkeää tunnustaa, että päätökset tehdään parhaiten niin lähellä asianosaisia kansalaisia kuin mahdollista.
i) sillä on oltava sille annettujen virallisen valvonnan tehtävien suorittamiseen vaadittava asiantuntemus, välineet ja infrastruktuuri; ii) sillä on oltava riittävästi henkilöstöä, jolla on soveltuva pätevyys ja kokemus; iii) sen on oltava puolueeton eikä sillä saa olla eturistiriitoja eikä se etenkään saa olla tilanteessa, joka suoraan tai epäsuorasti voisi vaikuttaa sen ammattimaisen käytöksen puolueettomuuteen sille annettujen viralliseen valvontaan kuuluvien tehtävien suorittamisessa; ja iv) sillä on riittävät valtuudet sille annettujen viralliseen valvontaan kuuluvien tehtävien suorittamiseksi; ja

i) tällä on oltava sille annettujen virallisen valvonnan tehtävien suorittamiseen vaadittava asiantuntemus, välineet ja infrastruktuuri; ii) tällä on oltava riittävästi henkilöstöä, jolla on soveltuva pätevyys ja kokemus , myös yrityskirjanpitoa varten ; iii) tämän on oltava puolueeton eikä tällä saa olla eturistiriitoja eikä tämä etenkään saa olla tilanteessa, joka suoraan tai epäsuorasti voisi vaikuttaa tämän ammattimaisen käytöksen puolueettomuuteen tälle annettujen viralliseen valvontaan kuuluvien tehtävien suorittamisessa; ja iv) tällä on riittävät valtuudet tälle annettujen viralliseen valvontaan kuuluvien tehtävien suorittamiseksi;
5. Sanotun rajoittamatta jäsenvaltioiden omaisuus- ja vuokralainsäädännön perusperiaatteita, jäsenvaltioiden on toteutettava energiatehokkuuden sääntelyä koskevien ja muiden esteiden poistamiseksi tarpeellisia toimenpiteitä, jotka koskevat ristiriitaisia kannustimia rakennuksen tai rakennuksen osan omistajien ja vuokralaisten välillä tai sen omistajien kesken; toimenpiteillä olisi pyrittävä varmistamaan, etteivät osapuolet jätä tekemättä energiatehokkuutta parantavia investointeja, jotka he olisivat muutoin tehneet, siitä syystä, etteivät he saa niistä täyttä yksilökohtaista hyötyä, tai siksi, ettei ole olemassa sääntöjä kustannusten ja hyötyjen jakamisesta osapuolten kesken. Tällaisten esteiden poistamiseen tähtääviin toimenpiteisiin voi sisältyä kannustimien tarjoamista, oikeudellisten säännösten tai hallinnollisten määräysten kumoamista tai muuttamista taikka suuntaviivojen ja tulkitsevien tiedonantojen antamista tai hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista, mukaan lukien usean omistajan kiinteistöjen päätöksentekomenettelyjä sääntelevät kansalliset säännöt ja toimenpiteet. Toimenpiteet voidaan yhdistää energiatehokkuutta koskevan koulutuksen ja erityisen tiedotuksen ja teknisen avun tarjoamiseen 1 kohdassa mainittujen kaltaisille markkinatoimijoille.

5. Sanotun rajoittamatta jäsenvaltioiden omaisuus- ja vuokralainsäädännön perusperiaatteita, jäsenvaltioiden on toteutettava energiatehokkuuden sääntelyä koskevien ja muiden esteiden poistamiseksi tarpeellisia toimenpiteitä, jotka koskevat ristiriitaisia kannustimia rakennuksen tai rakennuksen osan omistajien ja vuokralaisten välillä tai sen omistajien kesken; toimenpiteillä olisi pyrittävä varmistamaan, etteivät osapuolet jätä tekemättä energiatehokkuutta parantavia investointeja, jotka he olisivat muutoin tehneet, siitä syystä, etteivät he saa niistä täyttä yksilökohtaista hyötyä, tai siksi, ettei ole olemassa sääntöjä kustannusten ja hyötyjen jakamisesta osapuolten kesken. Tällaisten esteiden poistamiseen tähtääviin toimenpiteisiin voi sisältyä kannustimien tarjoamista, oikeudellisten säännösten tai hallinnollisten määräysten kumoamista tai muuttamista, kuten nopeiden lupamenettelyjen käyttöönotto, taikka suuntaviivojen ja tulkitsevien tiedonantojen antamista tai hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista, mukaan lukien usean omistajan kiinteistöjen päätöksentekomenettelyjä sääntelevät kansalliset säännöt ja toimenpiteet. Nämä toimenpiteet on suunniteltava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja ne voidaan yhdistää energiatehokkuutta koskevan koulutuksen ja erityisen tiedotuksen ja teknisen avun tarjoamiseen 1 kohdassa mainittujen kaltaisille markkinatoimijoille.
4.

toistaa sitoumuksensa pitää Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamia 17:ää kestävän kehityksen tavoitetta olennaisena osana vihreän kehityksen ohjelmaa ja on näin ollen YK:n kanssa samoilla linjoilla siinä, että sosiaalinen ulottuvuus on ilmasto- ja luonnonsuojelupolitiikan rinnalla keskeinen osa kestävyyttä. Sosiaalisen osallisuuden mahdollisuus on taattava koko Euroopan väestölle. Sosiaaliturvan lisäksi tähän sisältyvät erityisesti sukupuolten tasa-arvo, laadukkaan koulutuksen saatavuus ja terveen elämän varmistaminen kaikenikäisille. Samalla on korostettava, että sitoutuminen 17:ään kestävän kehityksen tavoitteeseen käsittää yhteistyön EU:n ulkopuolisten kumppanien kanssa näiden samojen arvojen pohjalta.
29.

on tyytyväinen siihen, että uudessa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säilytetään nykyinen rakenne, jossa on kolmenlaisia alueita (vähemmän kehittyneet alueet, siirtymäalueet ja kehittyneemmät alueet) NUTS 2 -tasolla, ja kannattaa siirtymäalueiden ja kehittyneempien alueiden välisen kynnysarvon nostamista 90 prosentista 100 prosenttiin suhteessa asukaskohtaiseen BKT:n keskiarvoon, sillä tämä heijastaa seitsemännessä koheesiokertomuksessa esitettyjä havaintoja alueista, joiden asukaskohtainen BKT on lähellä EU:n keskiarvoa ja jotka näyttävät juuttuneen ”keskituloloukkuun” eli niiden kasvu on selvästi EU:n keskiarvoa hitaampaa.
(17)

Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Ilmanlaadun parantamiseksi toteutettavien toimien tulee olla johdonmukaisia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien vaatimusten kanssa sekä sen kanssa, että Euroopan koko taloudesta on pitkällä aikavälillä tehtävä hiilivapaa ja samalla on korvattava fossiilisiin lähteisiin perustuva energiainfrastruktuuri uusiutuviin lähteisiin perustuvalla infrastruktuurilla silloin, kun se on teknisesti ja taloudellisesti mahdollista.
17.

yhtyy seuraavaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (SWD(2017) 128 final) esitettyyn huomioon: Yleisesti vaikuttaa siltä, että näiden rahastojen toimenpideohjelmissa on korvamerkitty suhteellisen vähän rahoitusta nimenomaan Atlantin strategian painopisteille, kun taas merkittävää rahoitusta saattaa olla saatavilla sellaisiin toimiin ja painopisteisiin, jotka eivät ole merialalle ominaisia. Tämä muodostaa merkittävän haasteen valtiollisille ja alueellisille hallintoviranomaisille. Sen sijaan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston rahoitusta on kohdistettu Atlantin strategian tavoitteeseen.
11.

ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä Amsterdamin julkilausuman aikaansaamisesta tähtäimenä EU:n kaupunkiagendan konkreettinen toteuttaminen, koska sääntelyn parantaminen on tärkeä näkökohta temaattisissa kumppanuuksissa. Tässä yhteydessä on myös laadittu otsikolla Bridge! Better EU regulation for local and regional authorities selvitys, jossa on esimerkkejä konkreettisista tilanteista, joissa paikallis- ja aluetason todellisuus on joutunut hankaukseen EU:n säännöstön kanssa.
1.

toteaa, että ensimmäistä kertaa peruslaajakaistayhteys luetaan yleispalveluihin. Euroopan kansalaisilla on oikeus kohtuuhintaiseen internetin tarkoituksenmukaisen käytön mahdollisuuteen, jonka ansiosta he voivat osallistua täysimääräisesti digitaalitalouteen ja -yhteiskuntaan koko Euroopan unionin alueella. Kyse on erittäin myönteisestä askeleesta kohti digitaalista osallisuutta, johon liittyy tarve tarjota kansalaisille, joilla on erityistarpeita, erityisiä tariffivaihtoehtoja tai palveluseteleitä (vouchereita), sekä kuntien ja kaupunkien tehtävä tarjota julkisia ja ilmaisia WiFi-yhteyspisteitä.
18.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisten, sidosryhmien tai kansalaisten osallistuminen kuulemismenettelyihin edustajiensa, kuten AK:n tai ETSK:n – jotka on erotettava selkeästi muista sidosryhmistä –, välityksellä, edistää tavoitetta parantaa sääntelyä etenkin siksi, että tällöin käsittelyaika on usein rajallinen ja vastausten saaminen on helpompaa näiltä elimiltä, joilla on käytettävissään mittavat verkostot. Niiden aktiivinen ja konkreettinen osallistuminen hyvän lainsäädäntötavan kehittämiseen on välttämätön edellytys laadukkaan lopputuloksen saavuttamiseksi.
20.

katsoo lisäksi, että pidättyväisyys rikkomusmenettelyiden toimeenpanossa on tärkeää, sillä rikkomusmenettelyistä voi seurata sakkoja ja useissa jäsenvaltioissa on (valmisteilla) lainsäädäntöä, jonka perusteella sen kaltaiset sakot voidaan periä paikallis- alueviranomaisilta. Vuoden 2012 lausunnossaan alueiden komitea ilmaisee pitävänsä kaiken tyyppistä sakkojen siirtämistä paikallis- ja alueviranomaisille epäoikeudenmukaisena. Ilmanlaatua koskevissa kysymyksissä eri hallintotasojen välisessä vastuunjaossa on noudatettava vahvaa vastavuoroisuutta. On epäoikeudenmukaista asettaa vastuuseen vain yksi hallintotaso ja määrätä sakkoja vain yhdelle julkishallinnon tasolle. Ei myöskään ole perusteltua, että vastuullisena pidetään juuri sitä hallintotasoa, jonka vaikutusvalta on vähäisin, kun monissa jäsenvaltioissa periaatteelliset valinnat tehdään valtakunnallisella tasolla.
1. Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on vahvistettava toiminnalliset vaiheet, joilla saavutetaan 5 artiklassa säädetyt tavoitteet ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat toiminnot ja niihin sovellettavat toimenpiteet. 2. Tätä varten merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset: (a) ne on sovitettava yhteen, jos niitä ei ole yhdistetty; (b) on varmistettava tuloksellinen rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisten viranomaisten ja alakohtaisten eri politiikkojen sidosryhmien välillä; (c) on yksilöitävä merten aluesuunnitelmista ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioista aiheutuvat rajat ylittävät vaikutukset kolmansien maiden suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluviin merivesiin ja rannikkoalueisiin samalla merialueella tai sen osa-alueella ja siihen liittyvällä rannikkoalueella sekä käsiteltävä niitä yhteistyössä kyseisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa 12 ja 13 artiklan mukaisesti. 3. Merten aluesuunnitelmia ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita on tarkasteltava uudelleen vähintään kuuden vuoden välein.

1. Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on vahvistettava toiminnalliset vaiheet, joilla saavutetaan 5 artiklassa säädetyt tavoitteet ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat toiminnot ja niihin sovellettavat toimenpiteet. 2. Tätä varten merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset: (a) ne on sovitettava yhteen, jos niitä ei ole yhdistetty; (b) on varmistettava tuloksellinen rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisten viranomaisten ja alakohtaisten eri politiikkojen sidosryhmien välillä; (c) on yksilöitävä merten aluesuunnitelmista ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioista aiheutuvat rajat ylittävät vaikutukset kolmansien maiden suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluviin merivesiin ja rannikkoalueisiin samalla merialueella tai sen osa-alueella ja siihen liittyvällä rannikkoalueella sekä käsiteltävä niitä yhteistyössä kyseisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa 12 ja 13 artiklan mukaisesti. 3. Merten aluesuunnitelmia ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita on tarkasteltava uudelleen kansallisten suunnitelmien tarkistussyklin mukaisesti vähintään kuuden vuoden välein.
18.

yhtyy lähtökohtaisesti komission kantaan, jonka mukaan pienten yritysten edut on otettava huomioon hinnaston määrittelyssä. Ehdotukseen sisältyvä sääntö, jonka mukaan maksuista vapautettaisiin yleisesti kaikki yritykset, joissa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja joiden liikevaihto tai tase on enintään 2 miljoonaa euroa, on kuitenkin ristiriidassa 76 artiklan periaatteiden kanssa, joilla on tarkoitus varmistaa, että käytettävissä on riittävät varat henkilöstön ja muiden resurssien hankkimiseksi. Komitea ehdottaa, että uuteen säädökseen kulujen korvaamisesta sisällytettäisiin asetuksen (EY) N:o 882/2004 27 artiklan 6 kohtaa vastaava sääntö, jotta jäsenvaltioilla on mahdollisuus päättää itse poikkeuksien laadusta ja laajuudesta.
21.

huomauttaa, että mikäli EU haluaa parantaa hallinnon valmiuksia Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa – olennainen seikka useimmille niistä –, paikallis- ja alueyhteisöt on kutsuttava mukaan kyseiseen politiikkaan. Keskeinen seikka tässä asiassa on siirtymävaiheessa olevien valtioiden paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantaminen, koska poliitikot ja paikallis- ja aluehallinnon edustajat kykenevät toteuttamaan tuloksekasta, avointa ja läpinäkyvää hallintoa, kun heidän osaamisensa ja tietämyksensä on kehittynyt.
5.

painottaa, että on tärkeää saada kansalaiset mukaan Euroopan yhdentymisprosessiin, sillä näin EU:n kansalaisuus edistää osaltaan unionin demokratian kehittämistä. Sen vuoksi on Euroopan unionin kansalaisten edun mukaista, että Euroopassa taataan edustuksellisen demokratian toimivuus. Valtioiden rajat ylittävällä tasolla toimivilla eurooppalaisilla poliittisilla puolueilla ja säätiöillä on keskeinen rooli toimia Euroopan tasolla kansalaisten äänitorvena unionin lainsäädäntöprosessissa.
12.

on samaa mieltä siitä, että ammatillisen koulutuksen ja erityisesti kaksiosaisen järjestelmän (duaalijärjestelmän), johon sisältyy työssäoppimista, tulee olla arvostettu ja keskeinen osa koulutusjärjestelmää. Nuorisotyöttömyys on usein alhaisempaa maissa, joissa on pitkälle kehittyneet kaksiosaiset koulutusjärjestelmät. Silti yli puolessa jäsenvaltioista alle 50 prosenttia oppijoista on ammatillisessa koulutuksessa. Jäsenvaltioita kehotetaankin kehittämään huippuosaamista ammatillisessa koulutuksessa ja pitämään huolta siitä, että tarjonta vastaa paikallisten työmarkkinoiden tarpeita, sekä ottamaan yritykset tähän tiiviisti mukaan. Esimerkiksi lyhyet tutkinnot aloilla, joilla on osaamisvajetta, voivat korjata ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan epäsuhtaa ja saada aikaan todellisia työllisyysvaikutuksia. AK korostaa, että maa- ja aluekohtaiset olosuhteet ja tarpeet on otettava huomioon korkealaatuisia ammatillisen koulutuksen kaksoisjärjestelmiä kehitettäessä. Komitea ehdottaa myös koeohjelmien käynnistämistä edistämään oppisopimuskoulutusta ja parantamaan ammatillisen koulutuksen yhteyttä työelämään niiden valtioiden koulutusjärjestelmissä, joissa duaalijärjestelmät ovat kehittymättömiä.
18.

haluaa tuoda esiin, että Venäjä on hyväksynyt federaatiotasolla vuonna 2011 Itämeren alueeseen rajautuvaa Luoteis-Venäjän aluetta koskevan strategian (Strategy on social and economic development of the North-West Federal District until 2020). Luoteis-Venäjää koskevassa strategiassa esitetään alueen talouden, infrastruktuurin ja logistiikan alan tavoitteita. Luoteis-Venäjää koskevan strategian toivotaan edistävän tiiviimpää strategista yhteistyötä EU:n Itämeren alueen ja Venäjän välillä erityisesti ympäristön, talouden, liikenteen, energian, matkailun ja pelastuspalvelun aloilla.