Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja radiotaajuuspolitiikasta Radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t& k-politiikassa"



Virallinen lehti nro C 169 , 16/06/1999 s. 0003 - 0006



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja radiotaajuuspolitiikasta Radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t& k-politiikassa" (1999/C 169/02) Euroopan komissio päätti 15. joulukuuta 1998 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Vihreä kirja radiotaajuuspolitiikasta - Radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t& k-politiikassa". Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 13. huhtikuuta 1999. Esittelijä oli Yvonne Thompson. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. huhtikuuta 1999 pitämässään 363. täysistunnossa (huhtikuun 28. päivän istunnossa) seuraavan lausunnon äänin 66 puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymistä koskevassa vihreässä kirjassa(1) ja muissa yhteisön asiakirjoissa on viime vuosina käsitelty erityisesti radiotaajuuksien käyttöä sekä tällä talouden ja yhteiskunnan kannalta tärkeällä alalla tapahtuvaa monimutkaista päätöksentekoa. Alalla tapahtuu huomattavaa laajentumista ja taloudellista toimintaa ja siksi sitä on tarpeen tarkastella uudelleen. 1.2. Valtiot koordinoivat radiotaajuuksien käyttöä perinteisesti kansainvälisessä teleliitossa ITU:ssa (International Telecommunication Union), joka on Yhdistyneiden kansakuntien erityiselin. ITU:n järjestämissä maailman radiohallintojen konferensseissa (WRC, World Radiocommunications Conference) 186 maata päättää joka toinen vuosi kansainväliseen yhdenmukaistamiseen tähtäävistä toimista. Euroopassa 43 maata, joihin sisältyvät myös EU:n jäsenvaltiot, koordinoivat radiotaajuuksien käyttöä Euroopan radio-, tele-, ja postihallintojen yhteistyökonferenssissa (CEPT) ja sen alakomiteassa Euroopan radioviestintäkomiteassa (ERC). 1.3. Seuraavien kahden vuoden aikana tullaan käymään merkittävää poliittista keskustelua toisaalta televiestintäalan "vuoden 1999 selonteosta", joka on liikennealalla valmisteilla oleva huomattava tarkistustyö, ja toisaalta tulevasta maailman radiohallintojen konferenssistaWRC-2000:sta. 1.4. Taajuuksien käytöstä on tullut hyvin tärkeä asia jäsenvaltioissa, EU:ssa, EU:n ulkopuolisessa Euroopassa ja koko maailmassa. Taajuudet ovat teknisen kehityksen sekä liikealan ja kuluttajien vaatimusten myötä käyneet viime vuosina hyvin rajalliseksi resurssiksi. Erilaisia säännösmalleja ja käytäntöjä on väistämättä kehittynyt sekä valtiotasolla että kansainvälisesti. CEPT on onnistunut takaamaan Euroopassa asianmukaisen käytön ja vähentämään teknisiä ongelmia. Nykytilanteen objektiivinen tarkastelu osoittaa, että taajuuksista tehtäviin päätöksiin sisältyy poliittisia, sosiaalisia, taloudellisia ja teknisiä näkökohtia. 1.5. Euroopan yhteisöllä on painavia syitä kehittää johdonmukaista radiotaajuuspolitiikkaa, sillä radiotaajuudet muodostavat monentyyppisen teollisen toiminnan selkärangan esimerkiksi televiestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen, tutkimuksen ja kehityksen (t& k) ja yleistä etua koskevien palvelujen alalla. 1.6. Vihreän kirjan tavoite on selvittää, mistä lähtökohdista taajuuspolitiikkaa voidaan parhaiten suunnitella ja toteuttaa yhteisön tasolla. 1.7. Radiotaajuuspolitiikan ympäristön muuttumisen johdosta Eurooppa kohtaa uusia haasteita: - Sekä kaupallisten että ei-kaupallisten uusien järjestelmien määrä lisääntyy. - Maailmanlaajuistumisen seurauksena tarvitaan yhä enemmän kansainvälistä yhteistyötä. 2. Komission vihreä kirja 2.1. EU ja radiotaajuudet 2.1.1. Kullekin palvelulle allokoitujen radiotaajuuksien sijainti ja määrä saattavat vaihdella eri maissa, ja vain pieni osa radiotaajuuksien käytöstä on yhdenmukaistettu maiden kesken. 2.1.2. Radiotaajuuksia koskevat EU-toimet vaihtelevat huomattavasti aloittain kuten seuraavista esimerkeistä ilmenee: 2.1.2.1. Televiestinnän alan radiotaajuuksien hakijoiden määrä on lisääntynyt teknisten innovaatioiden ja televiestintämarkkinoiden maailmanlaajuisen avautumisen seurauksena. 2.1.2.2. Radiotaajuuksien saatavuutta yleisradiotoimintaan ei sitä vastoin ole lukuun ottamatta neuvoston päätöslauselmaa julkisesta yleisradiotoiminnasta(2) toistaiseksi käsitelty Euroopan yhteisössä asiana, joka vaatii poliittisia tai lainsäädännöllisiä toimia. 2.1.2.3. Liikennepolitiikat puolestaan hyötyvät siitä, että näillä aloilla radiotaajuuksia jaetaan lähes yksinoikeudella ja kansainvälisesti. 2.1.2.4. Vaikka kaukokartoitukseen ja radioastronomiaan on ohjattu huomattava määrä EU-rahoitusta, niihin käytettäviin radiotaajuuksiin kohdistuu paineita. 2.2. EU:n radiotaajuuspolitiikka - kannanottojen aiheita 2.2.1. Euroopan komissio pyytää kannanottoja viidestä avainaiheesta: - radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu, - radiotaajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen, - radiotaajuuksien antaminen ja toimiluvat, - radiolaitteet ja standardit, - radiotaajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys. 2.3. Vihreän kirjan liitteessä I esitetään yleiskatsaus radiotaajuuksiin vaikuttavista Euroopan yhteisöjen politiikoista. 3. Yleishuomautuksia 3.1. Komitea on tyytyväinen komission vihreän kirjan julkaisemiseen ja katsoo komission tavoin, että taajuuksien käytöstä on syytä käydä laajaa keskustelua. 3.2. Koska kohdassa 2.2.1 mainitut viisi aihetta ovat merkittäviä useiden EU:n toimintalinjojen kannalta, on tärkeää, että EU:lla on huomattava rooli taajuuspolitiikassa, jota tulee tehdä erityisesti CEPT:n ja sen alakomiteoiden jo aloittaman tuloksekkaan työn pohjalta. 3.3. On tutkittava, miten taajuuksia koskevat päätökset syntyvät nykyisin ITU:ssa, WRC:ssä ja CEPT/ERC:ssä. Lisäksi on olemassa painavia perusteita sille, että EU osallistuu entistä suoremmin radiotaajuusstrategioiden kehittämiseen. Nykyinen menettely on esitetty selkeästi vihreässä kirjassa. 3.4. Tämän rajallisen resurssin osalta on löydettävä tasapaino nykyisen teknisen arviointimenetelmän ja mahdollisten tulevien, entistä poliittisempien, taloudellisempien ja sosiaalisempien menetelmien välillä. 3.5. Nykyisessä taajuuspolitiikassa radiotaajuuden arvo ei ole tärkein tavallisesti huomioon otettava tekijä, vaikka asiaankuuluvat viranomaiset enenevässä määrin huutokauppaavat ja myyvät määriteltyjä, säänneltyjä lupia taajuuksien käyttöön. Komitea varoittaa kuitenkin, että tämä seikka voi vaikuttaa haitallisesti työllisyyteen tai johtaa kuluttajahintojen nousuun. 3.6. Eräät vihreässä kirjassa luetellut avainaiheet ovat keskenään ristiriitaisia. Ei esimerkiksi ole aina mahdollista ottaa huomioon radiotaajuuksien taloudellista arvoa ja samalla taata riittävää taajuusmäärää yleishyödylliseen käyttöön, vaikka onkin ilmeistä, että radiotaajuuksia käyttävät palvelut tulevat lähentymään toisiaan yhä enenevässä määrin. 3.7. Tällä alalla tehtävät päätökset ovat äärettömän tärkeitä. Toisinaan päätökset ovat luonteeltaan taloudellisia ja koskevat miljoonia euroja ja toisinaan niiden merkitys on sosiaalinen, kuten silloin kun kyseessä ovat vanhusten hälytyslaitteet tai radiotaajuuksien käyttö pienimuotoiseen paikallisradiotoimintaan. 3.8. On hyvin ilmeistä, että EU:n tavoitteita ei voida aina saavuttaa nykyisten säännösten puitteissa. 3.9. Huomioitavia seikkoja ovat erityisesti - uudet kehityssuunnat ja kilpailu, - selkeiden lainsäädännöllisten puitteiden laatiminen, - jäsenvaltioiden ja Euroopan tarpeiden tasapainottaminen, - EU:n roolin vahvistaminen maailmanlaajuisesti, - tekniset standardit ja yhtenäistäminen. 3.10. On selvää, että EU:n mahdollisuudet vaikuttaa eri aloihin vaihtelevat, jos se jakaa taajuuksien käytön viiteen alaan, joihin tutkimuksella on voimakas vaikutus(3): - televiestintä, - yleisradiolähetykset, - liikenne, - hallinto (puolustus, laki ja järjestys), - t& k. 3.11. Komitean mielestä olisi luotava mekanismi, joka tarjoaa EU:lle entistä merkittävämmän roolin taajuuspolitiikassa. Ala on niin laaja ja monimutkainen, että EU:n ei pidä ottaa hoitaakseen yksityiskohtaista johtamistehtävää, jota CEPT/ERC ja jäsenvaltioiden hallitukset itse usein hoitavat kyvykkäästi. EU:n tärkeä tehtävä sen sijaan olisi tuoda keskusteluun mukaan taloudellisten, poliittisten ja sosiaalisten näkökohtien muodostamat tärkeät ulottuvuudet. Tämän tehtävän myötä voidaan myös tehostaa yhtenäismarkkinoita, kilpailukykyä ja Euroopan asemaa maailmanmarkkinoilla sekä vahvistaa EU:n asemaa asianomaisilla kansainvälisillä foorumeilla. 3.12. Komitea kannattaa mekanismeja, joihin sisältyy tällainen menetelmä, mutta haluaa kuitenkin varmistaa, että minkä tahansa uuden tehtävän EU tällä alalla ottaakin hoitaakseen, siinä otetaan täysin huomioon jäsenvaltioiden toiminta ja nykyiset mekanismit. 3.13. Komitea edellyttää tällaisen mekanismin olevan selkeä ja avoin syrjimättömyyden takaamiseksi. Myös nykyiset mekanismit on muutettava entistä avoimemmiksi, jotta taajuusalueiden käyttöä anovilla on asiasta selkeä käsitys. Se auttaa myös näkemään, miten taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat otetaan huomioon. 3.14. Komitean mielestä on tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat samoja hyviä käytänteitä radiotaajuuksien hallinnossa, ja sen mielestä EU:n tulisi edesauttaa asiaa. Esimerkiksi radiotoimilupia allokoitaessa on tärkeää kehittää sekä sosiaalista että taloudellista kontekstia. Yhteiskunnan näkökulmasta katsoen on sitouduttava moninaisuuteen, joka ulottuu kulttuurista ohjelmamuotoihin ja omistussuhteisiin(4). 4. Erityishuomautuksia 4.1. Vihreässä kirjassa aliarvioidaan jäsenvaltioiden hallitusten mahdollinen huoli muutoksista taajuuksien allokoinnissa, sillä taajuuksien allokointia on käytetty enenevässä määrin valtion tulojen kasvattamiseen. 4.2. Olisi syytä harkita mahdollisuutta, että asiaankuuluvien viranomaisten myydessä tai huutokaupatessa lupia taajuuksien käyttöön huomattava osuus näin saaduista varoista korvamerkitään johonkin erityiseen toimintaan, esimerkiksi t& k-toimintaan sen sijaan että varat menevät pelkästään valtionkassoihin. 4.3. Uudelleensijoittamista koskevien ehdotusten tulisi olla pääasiallisesti markkinakeskeisiä. Mahdollisten muiden ehdotusten tulee vakuuttaa täysin nykyiset käyttäjät taajuuden vaihtamisen tuomasta taloudellisesta hyödystä, mikäli vaihto aiheuttaa heille suoraan lisäkustannuksia. 4.4. Aloilla, joilla saavutetaan taajuuksien käytön yhdenmukaistamista, taloudellinen hyöty kasvaa. Standardointi edistäisi EU:n asemaa, mutta on huomattava, että suora taloudellinen hyöty olisi marginaalinen. Radiotaajuuksien yhdenmukaistaminen ja laitestandardit voivat tuottaa huomattavaa hyötyä loppukäyttäjälle. Tämä hyöty voi joissakin tapauksissa olla myös taloudellista. Standardien kehittämisen tulisi olla suurelta osin markkinajohteista. 4.5. Vihreässä kirjassa ei ilmaista täysin sitä hyödyn määrää, joka voitaisiin saada digitaalitekniikan käytöstä. Mitkä taajuuskaistat vapautetaan ja miten niitä käytetään tulevaisuudessa? 4.5.1. Kaikki parannellut puitteet tulee voida sopeuttaa tekniikan hyvin nopeaan kehitykseen. Vaikka onkin hyvin vaikeaa ennustaa minkään asteen varmuudella alan tulevaa kehitystä, tehtävä sopii EU:lle. 4.6. Komitea haluaa varmistaa suojelun ja kansanterveyden mahdollisimman korkean tason. Se on tietoinen tutkimuksista, joita tehdään elektromagneettisten kenttien terveysvaikutuksista (5), ja odottaa vankkoja ja selkeitä toimintalinjoja sekä alan jatkuvaa tarkkailua ja tutkimusta. 4.7. Nykyiseen päätöksentekoprosessiin tehtävien muutosten tulee noudattaa EU:n läheisyysperiaatetta. 5. Päätelmät 5.1. Radiotaajuudet muodostavat monentyyppisen tärkeän teollisen toiminnan selkärangan. Päätökset tehdään nykyään pääasiassa teknisin perustein. Komitea katsoo, että tulevissa päätöksissä tulee ottaa huomioon myös taajuuksien käytön taloudelliset, yhteiskunnalliset ja poliittiset näkökohdat. 5.2. Komitea katsoo, että olisi perustettava rahasto erityistoimintaa varten, kuten t& k-toiminta, ja että kyseinen rahasto tulisi rahoittaa varaamalla tarkoitukseen osa tuloista, jotka viranomaiset saavat taajuuksien käyttölupien myynnistä tai huutokauppaamisesta. 5.3. Nykyisiin päätöksentekoprosesseihin tehtävissä muutoksissa tulee ottaa huomioon CEPT:n ja ERC:n rooli sekä pyrkiä välttämään EU:n joutumista osalliseksi taajuuksien hallinnan lukuisista yksityiskohdista. EU:n tehtävä televiestintäalalla on yhdenmukaistaa radiotaajuuksien saatavuus. 5.4. Komitea katsoo, että EU:lla tulisi olla taajuuspolitiikassa entistä suurempi ja paremmin koordinoitu rooli ja että sen tulisi luoda avoimet puitteet, joissa korostetaan taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia näkökohtia. Myös teknologia on integroitava kyseisiin suunnittelupuitteisiin, jotta niissä otettaisiin huomioon tekniikan viimeisin kehitys. Toisinaan niiden avulla tulee voida myös ennustaa tulevaa teknistä kehitystä. Bryssel 28. huhtikuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI (1) KOM(97) 623 lopull. - TSK:n lausunto, EYVL C 214, 10.7.1998, s. 79. (2) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 25.1.1999, julkisesta yleisradiotoiminnasta, EYVL C 30, 5.2.1999, s. 1. (3) Katso Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskeva viides puiteohjelma (1998-2002), EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1; TSK:n lausunto aiheesta "Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva Euroopan yhteisön viides puiteohjelma (1998-2002) - erityisohjelmat", EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123; TSK:n lausunto aiheesta "Kohti viidettä puiteohjelmaa (1998-2002): tieteelliset ja teknologiset tavoitteet", EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38. (4) TSK valmistelee parhaillaan oma-aloitteista lausuntoa aiheesta "Moniarvoisuus ja tiedotusvälineiden keskittyminen". (5) KOM(1998) 268 lopull. "Ehdotus neuvoston suositukseksi väestön altistumisen rajoittamisesta taajuudeltaan 0 Hz-300 GHz oleville sähkömagneettisille kentille".