[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 2.2.2005

SEK(2005) 145 lopullinen

Suositus:

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2004–2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että osallistuvien jäsenvaltioiden eli jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet yhtenäisvaluutan käyttöön, on esitettävä neuvostolle ja komissiolle vakausohjelmat 1 päivään maaliskuuta 1999 mennessä. Asetuksen 5 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin vakausohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitean) arvioiden perusteella. Tämän jälkeen se antaa komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan ohjelmasta lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut vakausohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Komissio aloitti 19 päivänä marraskuuta 2002 Saksan osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn. Neuvosto päätti 21 päivänä tammikuuta 2003, että Saksalla oli liiallinen alijäämä, ja antoi samaan aikaan Saksalle suositukset julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2004 mennessä. Komissio antoi 25 päivänä marraskuuta 2003 annettujen neuvoston päätelmien ja 13 päivänä heinäkuuta 2004 annetun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion mukaisesti 14 päivänä joulukuuta 2004 neuvostolle tiedonannon[2], jonka päätelmissä se totesi, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettuna määräaikana olisi pidettävä vuotta 2005. Komissio päättelee tiedonannossa myös, että Saksan viranomaisten toteuttamat toimet näyttivät vastaavan suurelta osin liiallisen alijäämän korjaamista vuoteen 2005 mennessä eikä liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tarvittu lisätoimenpiteitä. Komissio huomautti kuitenkin, että jos myöhemmässä vaiheessa ilmenee, ettei suunniteltuja korjaustoimenpiteitä ole toteutettu, komission on suositeltava neuvostolle julkisen talouden valvonnan lisäämistä sekä EY:n perustamissopimuksen ja kasvu- ja vakaussopimuksen määräysten mukaisten tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista. Tämä kanta vahvistettiin 18 päivänä tammikuuta 2005 pidetyn Ecofin-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä. Saksa vakuutti Ecofin-neuvoston kokouksessa jälleen sitoutuvansa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet alijäämänsä pienentämiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja pitämään sen alle 3 prosentissa vuonna 2006.

- Saksa toimitti 4 päivänä tammikuuta 1999 ensimmäisen vakausohjelmansa, joka kattoi vuodet 1998–2002. Neuvosto antoi lausunnon ohjelmasta 15 päivänä maaliskuuta 1999.[3] Saksa on sen jälkeen tarkistanut ohjelmaa vuosittain. Saksa toimitti uusimman tarkistetun vakausohjelmansa 1 päivänä joulukuuta 2004. Komission yksiköt ovat laatineet tarkistuksesta teknisen arvion, joka perustuu komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteisiin, käytännesääntöihin[4], tuotantopotentiaalia ja suhdannetasoitettuja rahoitusasemia koskevien arvioiden muodostamisessa käytettyihin yleisesti hyväksyttyihin menetelmiin, talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuosiksi 2003–2005 annettuihin suosituksiin sekä periaatteisiin, jotka määritetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa[5] neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa.

- Saksan hallitus hyväksyi Saksan tarkistetun vakausohjelman 1 päivänä joulukuuta 2004. Tarkistus kattaa vuodet 2004–2008 ja noudattaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia. Puutteet liittyivät seuraaviin kohtiin: i) ulkoisia oletuksia koskevat tiedot; ii) yhteensopimattomien tietojen yhdistäminen toisiinsa (toimenpiteiden vaikutuksia verrataan toisinaan lukijalle tuntemattomaan viiteajankohtaan ja toisinaan vuoteen 2004); iii) joidenkin avainlukujen esittäminen pyöristettyinä. Joitakin yksityiskohtia on kuitenkin parannettu, esimerkiksi makrotalouden skenaariota koskevien osien ja julkista taloutta koskevien ennusteiden tilastoissa käytetään johdonmukaisesti EKT 95:ttä.

- Ohjelma perustuu makrotalouden skenaarioon, jonka mukaan kokonaistuotannon kasvu on 1,7 prosenttia vuonna 2005 eli pysyy käytännöllisesti katsoen muuttumattomana verrattuna vuoden 2004 skenaarion mukaiseen 1,8 prosenttiin. Merkittäviin aikatekijöihin sopeutetut luvut osoittavat kasvun kiihtyvän ¾ prosenttiyksikköä vuonna 2005. Ohjelmakauden kolmen viimeisen vuoden aikana vuotuisen kasvun odotetaan pysyvän ennallaan 2 prosentissa. Yhteisesti sovittuihin menetelmiin ja ohjelmassa esitettyihin lukuihin perustuvien komission yksiköiden laskelmien mukaan kokonaistuotannon voidaan odottaa kasvavan hieman kaudella 2004–2008 keskimäärin 1 ½ prosentiksi arvioitua potentiaalista kasvuaan nopeammin. Tuotantokuilu pysynee kuitenkin negatiivisena vuoteen 2008. Vuotta 2005 koskevat komission yksiköiden ennusteet eivät ohjelman ennusteisiin verrattuna ole aivan yhtä suotuisat. Komission yksiköt arvioivat talouskasvun hidastumiseen liittyvien riskien kasvaneen suhteessa komission syksyn talousennusteeseen. Vaikka tarkistetussa ohjelmassa esitetyt kokonaistuotannon kasvuennusteet saattavat olla vuoden 2005 osalta hieman yliarvioidut, muita ohjelman kattamia vuosia koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Ennusteiden perustana käytetty BKT-deflaattori näyttäisi kuitenkaan hieman liian suurelta, ja onkin mahdollista, että ohjelmakauden lopun verotulot on arvioitu liian suuriksi.

- Kuten aiemmissa tarkistetuissa ohjelmissa, keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian tarkoituksena on jälleen löytää tasapaino rakenteellisten uudistusten, julkisen talouden vakauttamisen ja suhdannevakautuksen välille. Ohjelman tavoitteena on pienentää julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja varmistaa tämän laskusuunnan jatkuminen seuraavien vuosien aikana. Alijäämän ennustetaan pienenevän 3,7 prosentista 2,9 prosenttiin vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana ja sen jälkeen vuosittain tasaisesti ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli 1½ prosenttiin vuoteen 2008 mennessä. Uusin tarkistettu ohjelma sisältää lähes samat sopeutukset kuin edellinen ohjelma. Sopeutusten toteutusta lykätään kuitenkin vuodella hieman heikentyneen kasvuskenaarion perusteella. Perusjäämän odotetaan paranevan vuosien 2004 ja 2008 välisenä aikana ½ prosentin alijäämästä 2 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa esitettyihin ennusteisiin ja yhteisesti sovittuihin menetelmiin perustuvien komission yksiköiden laskelmien mukaan myös suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema vahvistunee 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2005, vaikkakin vain 0,3 prosenttiyksikköä vuodessa vuosina 2007 ja 2008, ja saavuttaa -1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan ei sen vuoksi päästä ohjelmakaudella.

- Tämänhetkisten tietojen perusteella näyttäisi siltä, että Saksan viranomaisten marraskuussa 2004 ilmoittamat toimenpiteet ovat riittäviä alijäämän supistamiseksi 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kun lokakuussa 2004 laaditun komission yksiköiden talousennusteen mukainen alijäämäennuste on 3,4 prosenttia. Tilanteeseen liittyy kuitenkin kaksi merkittävää riskiä. Ensiksikin kasvu voi jäädä odotettua heikommaksi. Toiseksi tulonsiirtoihin liittyvät menot voivat osoittautua odotettua suuremmiksi myös muista syistä kuin odotettua heikomman kasvun vuoksi. Lisäksi Eurostat ei ole vielä tehnyt päätöstä tärkeimmästä kertaluonteisesta toimenpiteestä alijäämän pienentämiseksi. Vuoden 2005 jälkeisinä vuosina julkisen talouden rahoitusasema pysyy edelleen haavoittuvana, vaikka julkisen talouden alijäämä jää todennäköisesti edelleen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tarkistetun ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei näytä riittävän varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan. Tarkistetussa ohjelmassa ennustettu sopeuttaminen on melko vähäistä huolimatta Saksan toteuttamista tuntuvista rakenneuudistuksista, joiden odotetaan supistavan keskipitkän aikavälin menoja, sillä suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema vahvistuu ohjelmakauden lopulla vain alle 0,5 prosenttiyksikköä. Julkisen talouden sopeuttamistoimiin liittyvät odotukset näyttävät ohjelmakauden lopulla lisäksi melko optimistisilta erityisesti sosiaaliturvajärjestelmän ylijäämäodotusten osalta. Näyttää myös siltä, että verotulot on arvioitu hiukan liian suuriksi vuodesta 2006 alkaen. On huomattava, että marraskuussa 2004 toteutetut kertaluonteiset toimenpiteet alijäämän pienentämiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 heikentävät jossain määrin julkisen talouden rahoitusasemaa ohjelmakauden lopulla ja sen jälkeen. Ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys ei tämän riskiarvioinnin perusteella ehkä tarjoa ennen vuotta 2008 riittävää varmuusmarginaalia, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä talouden suhdannevaihteluiden pysyessä tavanomaisina.

- Velkasuhteen ennustetaan olevan koko ohjelmakauden ajan yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen, joka kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuosina 2001–2004 65 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 65 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Velan kehitysennusteeseen liittyy samoja riskejä kuin alijäämän kehitysennusteeseen, sillä mahdolliset häiriöt alijäämän pienentämiseen tähtäävässä kehityksessä viivästyttäisivät velkasuhteen pienentymistä vuodesta 2007.

- Tarkistetussa ohjelmassa tarkastellaan myös keskeisiä rakenneuudistustoimenpiteitä, joita on toteutettu Agenda 2010 -paketin puitteissa työmarkkinoilla sekä julkisessa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmässä. Kyseiset uudistukset ovat tärkein syy siihen, että rahansiirtojen ennustetaan vähenevän 2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisyhteisöjen kulutuksen 1 ½ prosenttiyksikköä vuosina 2004–2008. Vuonna 2005 otetaan käyttöön uusi sosiaalietuusjärjestelmä, jolla työttömiä kannustetaan aiempaa tehokkaammin työnhakuun. Uusi järjestelmä ei kuitenkaan poista matalapalkkaisiin työpaikkoihin liittyvää työttömyysloukkua vero- ja etuusjärjestelmästä. Julkisen eläkejärjestelmän kestävyyttä vahvistettiin sitomalla eläkkeet ja eläkejärjestelmän maksuprosentti demografiseen kehitykseen. Erityisesti kannustimia eläkkeelle siirtymisen lykkäämiseen vahvistettiin osittain ja lisäeläkejärjestelmien siirrettävyyttä parannettiin. Terveydenhuoltoalan menot supistuivat vuonna 2004 huomattavasti alalla toteutettujen uudistusten myötä. Uudistukset lieventävät kuitenkin tulevia menopaineita vain osittain.

- Saksa näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa tarkasteltaessa julkisen talouden pitkäaikaista kestävyyttä, johon muun muassa väestön ikääntymisestä aiheutuvilla julkisilla menoilla on erittäin suuri vaikutus. Ratkaisevassa asemassa julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden kannalta on kuitenkin se, kuinka hyvin keskipitkän aikavälin vakauttamissuunnitelmat saadaan toteutettua. Jo annettuun lainsäädäntöön perustuvien rakenneuudistusten ja erityisesti eläkeuudistuksen odotetaan lieventävän vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkiseen talouteen. Meneillään olevien uudistusten myönteiset vaikutukset julkiseen talouteen ovat kuitenkin erittäin epävarmalla pohjalla. Tarkistetussa ohjelmassa myönnetäänkin, että erityisesti terveydenhuoltomenojen hallinta edellyttää lisätoimenpiteitä.

- Kokonaisuutena tarkasteltuna vuoden 2004 tarkistuksessa kuvailtu talouspolitiikka on osittain johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Suhdannetasoitettu alijäämä ei kuitenkaan supistunut lainkaan vuonna 2004. Suhdannetasoitettuun rahoitusasemaan vuodesta 2007 alkaen tehtäväksi suunniteltu keskipitkän aikavälin sopeutus on alle ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska sopeutukseen liittyy riskejä, sen myötä ei päästä lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan ohjelmakauden aikana. Näin on huolimatta Saksan toteuttamista merkittävistä rakenneuudistuksista, jotka liittyvät erityisesti työmarkkinoihin ja eläkejärjestelmiin ja jotka parantavat joka tapauksessa Saksan valmiuksia kohdata väestön ikääntymisen vaikutukset. Saksan kannalta on edelleen ratkaisevan tärkeää, että se onnistuu parantamaan todellista ja potentiaalista talouskasvua mobilisoimalla alikäytettyjä työvoimaresurssejaan.

- Edellä esitetyn arvion perusteella Saksan olisi aiheellista (i) toteuttaa tarvittavat toimenpiteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuonna 2005; (ii) sopeuttaa julkista taloutta vuoden 2005 jälkeisinä vuosina lähellä tasapainoa olevan rahoitusaseman saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuun mennessä; ja (iii) jatkaa erityisesti terveydenhuoltojärjestelmään liittyviä rakenneuudistuksia, joilla parannetaan edelleen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.

* * *

Komissio on tämän arvion perusteella hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus:

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2004–2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[6] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tarkasteli [17 päivänä helmikuuta 2005] Saksan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2008. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien tarkistettujen käytännesääntöjen tietovaatimuksia. Ohjelmassa käytetään pääasiassa pyöristettyjä lukuja, yhdistetään toisiinsa yhteensopimattomia tietoja ja annetaan riittämättömästi tietoja ulkoisiin seikkoihin perustuvista oletuksista. Saksaa kehotetaan sen vuoksi noudattamaan tietovaatimuksia.

2. Ohjelma perustuu makrotalouden skenaarioon, jonka mukaan kokonaistuotannon kasvu on 1,7 prosenttia vuonna 2005 eli pysyy käytännöllisesti katsoen muuttumattomana verrattuna vuoden 2004 skenaarion mukaiseen 1,8 prosenttiin. Merkittäviin aikatekijöihin sopeutetut luvut osoittavat kasvun kiihtyvän ¾ prosenttiyksikköä vuonna 2005. Ohjelmakauden kolmen viimeisen vuoden aikana vuotuisen kasvun odotetaan pysyvän ennallaan 2 prosentissa. Tämä skenaario vaikuttaa tämänhetkisten tietojen perusteella realistiselta, vaikkakin vuotta 2005 koskeva kasvuennuste saattaa olla hieman yliarvioitu. Myös ohjelman inflaatioennusteiden katsotaan olevan liian korkeita.

3. Neuvosto päätti 21 päivänä tammikuuta 2003, että Saksalla oli liiallinen julkisen talouden alijäämä, ja antoi Saksalle suositukset tilanteen korjaamiseksi vuoteen 2004 mennessä. Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen 14 päivänä joulukuuta 2004 neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa[7] komissio päätteli kuitenkin, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettuna määräaikana olisi pidettävä vuotta 2005, sillä marraskuussa 2003 annetuilla neuvoston päätelmillä oli ollut oikeusvaikutuksia, kunnes yhteisöjen tuomioistuin kumosi päätelmät. Kyseisen tiedonannon mukaisesti ohjelman julkisen talouden strategian ensisijaisena tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Ohjelman tavoitteena on myös, että julkisen talouden liiallisen alijäämän supistuminen jatkuisi edelleen vuoden 2005 jälkeen. Alijäämän ennustetaan supistuvan vuodesta 2005 tasaisesti ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuotta kohden ja pienenevän vuonna 2008 pyöreästi arvioiden 1 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa esitettyihin ennusteisiin ja yhteisesti sovittuihin menetelmiin perustuvien komission laskelmien mukaan suhdannetasoitettu alijäämä supistuu vuodesta 2005 alkaen hieman alle ½ prosenttiyksikköä ja pienenee vuonna 2008 noin 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kuten aiemmissa tarkistuksissa, julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiassa pyritään jälleen löytämään tasapaino rakenneuudistusten, julkisen talouden vakauttamisen ja suhdannevakautuksen välille.

4. Tämänhetkisten tietojen perusteella näyttäisi siltä, että Saksan viranomaisten marraskuussa 2004 ilmoittamien toimenpiteiden pitäisi olla riittäviä alijäämän supistamiseksi 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kun lokakuussa 2004 laaditun komission yksiköiden talousennusteen mukainen alijäämäennuste on 3,4 prosenttia. Julkisen talouden rahoitusasema pysyy edelleen haavoittuvana. Liiallisen alijäämän korjaaminen edellyttää kaikkien suunniteltujen toimenpiteiden täysipainoista toteuttamista ja myös lisätoimenpiteitä, jos ilmenee haittatekijöitä, jotka voisivat vaarantaa alijäämän supistumisen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Julkisen talouden toteutuma vuoden 2005 jälkeisinä vuosina voi olla ohjelmassa ennustettua huonompi, vaikka julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyttelevän edelleen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Tarkistetussa ohjelmassa ennustettu sopeuttaminen on vähäistä huolimatta Saksan toteuttamista tuntuvista rakenneuudistuksista, joiden odotetaan pienentävän keskipitkän aikavälin menoja, sillä suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema vahvistuu ohjelmakauden lopulla vain alle 0,5 prosenttiyksikköä. Julkisen talouden sopeuttamistoimiin liittyvät odotukset näyttävät ohjelmakauden lopulla lisäksi melko optimistisilta. Marraskuussa 2004 julkistetut kertaluontoiset toimenpiteet, joilla on tarkoitus supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, heikentävät lisäksi jossain määrin julkisen talouden rahoitusasemaa ohjelmakauden lopulla ja sen jälkeen.

5. Tarkistetun ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riskiarvioinnin perusteella näytä tarjoavan ennen vuotta 2008 riittävää varmuusmarginaalia sen takaamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden suhdannevaihteluiden pysyessä tavanomaisina; se ei myöskään vaikuta riittävältä varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan ohjelmakaudella.

6. Velkasuhteen arvioidaan kasvaneen 65½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen olevan 66 prosenttia vuosina 2005 ja 2006 ja pienenevän vuodesta 2007 alkaen siten, että se on 65 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan edellä mainittujen rahoitusasematavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi.

7. Saksa näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa tarkasteltaessa sen julkisen talouden pitkäaikaista kestävyyttä, vaikka väestön ikääntymisen ennustetaan aiheuttavan huomattavia julkisia menoja. Julkisen talouden pitkäaikainen kestävyys riippuu kuitenkin ratkaisevasti siitä, kuinka hyvin keskipitkän aikavälin vakauttamissuunnitelmat saadaan toteutettua. Agenda 2010 -ohjelman mukaisten, jo annettuun lainsäädäntöön perustuvien rakenneuudistusten ja erityisesti eläkeuudistuksen odotetaan lieventävän vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkiseen talouteen. Meneillään olevien uudistusten ja erityisesti terveydenhuoltoalan uudistusten kustannuksia vähentävät vaikutukset ovat kuitenkin erittäin epävarmalla pohjalla.

8. Kokonaisuutena tarkasteltuna vuoden 2004 tarkistuksessa kuvailtu talouspolitiikka on osittain johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Suhdannetasoitettu alijäämä ei kuitenkaan supistunut lainkaan vuonna 2004. Lisäksi suhdannetasoitettuun rahoitusasemaan vuodesta 2007 alkaen tehtäväksi suunniteltu keskipitkän aikavälin sopeutus on alle ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska sopeutukseen liittyy riskejä, sen myötä ei päästä lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan ohjelmakauden aikana. Näin on huolimatta Saksan toteuttamista merkittävistä rakenneuudistuksista, jotka liittyvät erityisesti työmarkkinoihin ja eläkejärjestelmiin ja jotka parantavat joka tapauksessa Saksan valmiuksia kohdata väestön ikääntymisen vaikutukset. Saksan kannalta on edelleen ratkaisevan tärkeää, että se onnistuu parantamaan todellista ja potentiaalista talouskasvua mobilisoimalla alikäytettyjä työvoimaresurssejaan.

* * *

Neuvosto katsoo edellä olevan arvion perusteella, että Saksan olisi:

(i) toteutettava tarvittavat toimenpiteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuonna 2005;

(ii) sopeutettava julkista taloutta vuoden 2005 jälkeisinä vuosina lähellä tasapainoa olevan rahoitusaseman saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuun mennessä; ja

(iii) jatkettava erityisesti terveydenhuoltojärjestelmään liittyviä rakenneuudistuksia, joilla edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.

Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (muutos, %) | VO joulukuu 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |

KOM lokakuu 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |

VO tammikuu 2004 | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |

YKHI-inflaatio (%) | VO joulukuu 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |

KOM lokakuu 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |

VO tammikuu 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2004 | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

KOM lokakuu 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |

VO tammikuu 2004 | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2004 | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |

KOM lokakuu 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |

VO tammikuu 2004 | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |

KOM lokakuu 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |

VO tammikuu 20041 | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | -- |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2004 | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |

KOM lokakuu 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |

VO tammikuu 2004 | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |

Huomautus: 1 Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelman tietoihin. Lähteet: Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (KOM), joita on mukautettu marraskuussa esitetyn lisätalousarviopaketin perusteella, vrt. 14 päivänä joulukuuta 2004 annettu komission tiedonanto neuvostolle ”Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen”, KOM(2004) 813; komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Asiakirja KOM(2004) 813, 14.12.2004.

[3] EYVL C 124, 5.5.1999.

[4] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[5] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[6] EYVL L 209, 2.8.1997. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Asiakirja KOM(2004) 813, 14.12.2004.