FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 6.4.2011 
KOM(2011) 180 lopullinen 
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAAL IKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Euroopan unionin poliittinen lähestymis tapa ITU:n järjestämässä maailman 
radioviestintäkonferenssissa 2012 
(WRC-12) 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)  
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Radiotaajuuspolitiikan eurooppala inen ja globaali ulottuvuus .................................... 3 
2. Euroopan valmistautuminen WRC-12:een................................................................... 4 3. Ehdotetut poliittiset suun taviivat WRC-12:a varten .................................................... 4 
4. Jäsenvaltioiden ja EU:n toimien yhtenäisyys............................................................. 10 5. Päätelmä .................................................................................................................... . 11 
FI 3   FI 1. RADIOTAAJUUSPOLITIIKAN EUROOPPALA INEN JA GLOBAALI ULOTTUVUUS  
Tämän tiedonannon tarkoituksena on tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle piakkoin 
pidettävän maailman radioviestintäkonferen ssin (WRC-12) asialistan kohdista, joilla on 
merkitystä Euroopan unionin politiikan eri os a-alueille. Tiedonannossa annetaan myös 
ehdotuksia yhteisiksi pol iittisiksi tavoitteiksi. 
Strategisella ja johdonmukaisella  taajuuspolitiikalla tuetaan n ykyaikaista tietoyhteiskuntaa ja 
edistetään monia erilaisia poliittisia tavoitteita. Eu roopan digitaalistrategiassa1, joka on yksi 
Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista, lin jattiin, että koordino itu taajuuspolitiikka 
on keskeisen tärkeä tek ijä EU:n taloudellista kasvua ja  innovointia koskevien tavoitteiden 
saavuttamisessa, sillä strategian tavoitteena on saada nopea laajakaistayhteys kaikkialle 
Eurooppaan. 
Radiotaajuuksien keskeisen merkityksen vuoksi Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 7. 
maaliskuuta 2002 direktiivin 2002/21/EY sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä
2 (jäljempänä ’puitedirektiivi’), jossa säädetään, että komissio 
ehdottaa radiotaajuuspo liittista ohjelmaa Euroopan unionin  taajuuspoliittisen kehityksen 
suuntaamiseksi3. Direktiivissä säädetään myös, että kansainvälisen teleliiton (ITU) radio-
ohjesääntöä on noudatettava4. Tämän vuoksi EU:lle on etujensa ajamiseksi tärkeää toimia 
kansainvälisillä taajuusasioita käsittelevillä  foorumeilla mahdollisimman koordinoidusti. 
Maailman radioviestintäkonf erenssi on foorumi, jonka puitteissa radio-ohjesääntöä 
muokataan. Radio-ohjesäännössä säännellään rajat ylittäviä radi otaajuuksien käytön 
näkökohtia ja määritellään, mitkä käyttö tarkoitukset on muka utettava toisiin 
käyttötarkoituksiin kansainvälisillä rajoilla. Kaik ki EU:n jäsenvaltiot ovat myös ITU:n jäseniä 
ja aktiivisesti mukana radio-ohjesäännön muokkaamisessa. Euroopan unioni on ns. 
sektorijäsen, mikä vastaa toimialajärjestö jen asemaa. Seuraava konferenssi pidetään 
Genevessä 23.1.–17.2.2012.  
Komissio on aiempia WRC:itä varten antanut Euroopan parlamentille ja EU:n neuvostolle 
tiedonannon5, jossa on määritelty EU:n poliittiset  intressit tietyissä  asialistan kohdissa. 
WRC-12 perustuu usean vuoden valmistelutyöhön, ja siinä on tarkoitus hyväksyä ITU:n 
radio-ohjesääntöön tehtävät muutokset. Kussa kin konferenssissa on mahdollista käydä läpi 
vain pieni osa radio-ohjesäännöstä . Konferenssia varten valitaan käsiteltävät taajuusalueet ja 
määritellään mahdolliset lopputulokset. Asialista määritellään edellisessä radioviestintäkonferenssissa. Useat asia listan kohdista ovat tä rkeitä Euroopan 
digitaalistrategialle, esimerkiksi taajuus ylijäämää koskeva 1.17, innov oinnille avoimempaa 
sääntelyjärjestelmää koskevat 1.2 ja 1.19 ja elektronisia uutisoi ntijärjestelmiä koskeva 1.5, 
mutta epäsuoria vaikutuksia on muillakin asialistan kohdilla. Lopullisen asiakirjan 
allekirjoittavat EU:n jäsenvaltiot, ja jäsenvaltiot myös antavat WRC:n päätösasiakirjaan liitettäväksi yhteisen julistuksen, jonka muk aan ne soveltavat konferenssissa hyväksyttyä 
                                                
 
1 KOM(2010) 245, Euroopan digitaalistrategia. 
2 EYVL L 108, 24.4.2002; direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/140/EY, EUVL 
L 337, 18.12.2009. 
3 Direktiivin 8 a artiklan 3 kohta. 
4 Direktiivin 9 artiklan 1 kohta. 
5 Edellinen WRC: ks. KOM(2007) 371, ITU:n järjestämä maailman radioviestintäkonferenssi 2007. 
FI 4   FI ITU:n radio-ohjesäännön muutettua versiota niiden velvoitteiden mukaisesti, jotka 
jäsenvaltioille on asetettu Euroopan unionist a ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyissä 
sopimuksissa. 
Tätä taustaa vasten on välttämätöntä lähent ää edelleen EU:n yhä enenevässä määrin 
strategista ja politiikkalähtöist ä taajuuspolitiikkaa ja WRC:ssä käytäviä teknis-sääntelyllisiä 
neuvotteluja. Samalla on kuitenk in ymmärrettävä, että neuvo ttelukumppaneidemme tekniset 
kannanotot saattavat hyvinkin ilmaista poliittis ia tavoitteita, teollisuuspolitiikkaa tai muita 
intressejä. On ehdottomasti Euroopan unionin etujen muka ista, että kansainvälinen 
sääntelyjärjestelmä olisi mahdollisimma n innovaatiohenkinen ja joustava.  
2. EUROOPAN VALMISTAUTUMINEN WRC-12: EEN 
EU:n jäsenvaltiot neuvottelevat ITU:ssa riippumattomina järjes tön jäseninä. Käytännössä ne 
ovat ensin päättäneet yhdessä teknisist ä kannoistaan Euroopan telehallintojen 
neuvottelukunnassa (CEPT)6, minkä jälkeen ne neuvottelevat yhteiseurooppalaisten kantojen 
(”yhteiseurooppalaiset ehdot ukset”) pohjalta muun maailman kanssa. CEPT pystyy 
tehokkaasti laatimaan Euroopalle yksityiskohta isia neuvottelukantoja WRC:n kaltaiseen 
teknis-sääntelylliseen konferenssiin , mutta on syytä muistaa, että jäsenvaltioita sitovat myös 
EU:n perussopimusten ja yhteisön säännöstön velvoitteet.  
CEPT:n laatimia teknisiä kysymyksiä koskevi a kantoja on tämän vuoksi täydennettävä 
ottamalla neuvotteluissa huomioon EU:n ylei siä etuja koskevia näkökohtia. Komissio on 
tämän vuoksi ja puitedirektiivin säännösten mukaisesti pyytänyt radiotaajuuspolitiikkaa 
käsittelevältä ryhmältä (RSPG), joka on jäse nmaita edustava korkean tason neuvoa-antava 
elin, lausunnon siitä, mitkä EU:n  poliittiset edut konferenssi ssa ovat kyseessä. RSPG antoi 
lausuntonsa 10. helmikuuta 2011. CEPT ja komi ssio järjestivät lisäksi Brysselissä 10. 
kesäkuuta 2010 seminaarin7, johon osallistui runsaasti er i sidosryhmien edustajia.  
Jäsenvaltioiden on sovittava yhteisestä toimi nnasta ja toimittava tiiviisti yhteistyössä koko 
neuvotteluprosessin ajan, jotta tehtävät päätökset  tukisivat EU:n politii kkoja ja aloitteita.  
Tämän vuoksi komissio tukee poliittisten lähest ymistapojen yhteensovittamista niiden EU:n 
poliittisten tavoitteiden pohjalta , jotka parlamentti ja neuvosto  ovat vahvistaneet ennen WRC-
12:ta, ja valvoo Euroopan os allistumista prosessiin. 
3. EHDOTETUT POLIITTISET SUUNTAVIIVAT WRC-12: A VARTEN  
Asialistalla on 25 erillistä, merkitykseltään vaih televaa kohtaa, jotka käsittelevät esimerkiksi 
taajuusylijäämän koordinointivaa timuksia rajat ylittävissä tilanteissa (1.17), Galileo-
järjestelmän kehittämiselle varattuja taajuuksia (1.4 ja 1.18) ja suurten korkeuksien viestintäpallojen käyttöönotto a koskevaa hanketta (1.20). Se uraavassa asia listan kohdat on 
pyritty jakamaan ryhmiin aihepiirin mukaan ja liittämään ne EU:n poliittisiin tavoitteisiin 
niin, että myös RSPG:n anta ma lausunto otetaan huomioon.  
A
SIALISTAN KOHDAT JA NIIDEN MERKITYS EU: N POLITIIKOILLE  
                                                 
6 CEPT on 48 posti- ja telehallinnon muodostama järjestö, jonka toiminta liittyy etenkin taajuusasioihin. 
7 http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/
index_en.htm#ws_wrc12. 
FI 5   FI Kohta 1.17: taajuusylijäämä / poli tiikan ala: sisämarkkinat  
Tämä asialistan kohta koskee taajuusylijä ämän ylätaajuuksien (790–862 MHz) käytön 
koordinointia rajat ylittävissä ti lanteissa. Asialla on erityisen paljon merkitystä siellä, missä 
taajuuskaistaa ei käytetä maanpäällisiin te levisiolähetyksiin rajan kummallakaan puolella, 
koska digitaalisia televisiolähetyksiä suoj ataan jo ITU:n Geneven vuoden 2006 sopimuksella. 
Kyseisen taajuusalueen käyttö on EU:ssa  teknisesti yhdenmukaistettu langattoman 
laajakaistan tarjoamista varten, ja sillä on ratk aiseva merkitys kyseisten  palvelujen laajalle 
kustannustehokkaalle toteuttamiselle. Yhdenm ukaistaminen astuu voimaan heti, kun 
jäsenvaltio päättää lopettaa suuritehoiset te levisiolähetykset kysei sellä taajuusalueella. 
Radiotaajuuspoliittista ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa8 ehdotetaan myös päivää, jolloin 
yhdenmukaistaminen on määrä saattaa päätökseen kaikissa jäsenvaltiois sa. Taajuusylijäämän 
tehokasta käyttöä EU:n itärajan tuntumassa kuite nkin haittaa se, että sa malla taajuusalueella 
on käytössä vanhentunut lentonavigo intijärjestelmä toisella puolen  rajaa. Kyseinen järjestelmä 
on lähestymässä elinkaarensa loppua, ja EU:n  olisi pyrittävä tasa puolisuuteen taajuuksien 
tulevassa käytössä molemmilla puolin rajoja , jotta 790–862 MHz:n taaj uusaluetta voitaisiin 
hyödyntää täysipainoisesti langattomiin l aajakaistapalveluihin koko EU:ssa. 
EU:n poliittinen tavoite  
EU:n olisi unionin itärajalla tuettava sääntely ä, jolla pyritään langattoman laajakaistan ja 
poistumassa olevien lentonavigointijärjestelmie n tasapainoon siten, että  langaton laajakaista 
tuotaisiin todellisuudessa saataville koko EU:n alueella . Kaikki Geneven vuoden 2006 
sopimuksen velvoitteet digitaalisten televisiolähetysten suojaamiseksi olisi pidettävä 
voimassa, eikä konferenssissa tulisi hyväksyä enää uusia velvoitteita. 
Kohdat 1.4 ja 1.18: Galileo-järjestelmä / politiikka: Euroopan laajuiset verkot  
Eurooppalaisen Galileo-ohjelman tarkoituks ena on luoda huippuluokan maailmanlaajuinen 
satelliittinavigointijärjestelmä, joka tarjoaa erittäin tarkkoja ja luotettavia globaaleja 
paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalve luja. Järjestelmällä tuetaan elintärkeitä 
infrastruktuureja ja keskeisiä julkisia palvel uja, kuten etsintä- ja  pelastustointa, sekä 
kaupallista käyttöä ja kuluttajamarkkinoille tar koitettuja satelliittinavigointivastaanottimia. 
Galileon on tarkoitus käyttää useita taajuusal ueita, ja asialistan kohdista kaksi koskee sitä 
suoraan. Kohdassa 1.18 tavoitteen a on varata kaikkialla maa ilmassa taajuudet 2 483,5–2 500 
MHz ensisijaisesti satelliittinavigointijär jestelmille, kun taajuudet on nykyisin jaettu 
vaihtelevasti alueesta riippuen en si- ja toissijaisina varauksina.  Tutkimukset osoittavat, että 
Galileon kaltaiset järjestelmät voivat käyttää samaa taajuusaluetta muiden järjestelmien kanssa aiheuttamatta häiriöitä olemassa olev ille, mahdollisesti herkille tutkajärjestelmille, 
joihin sovelletaan häiriöttömyyden ja s uojaamattomuuden periaatetta. Kohdassa 1.4 
jäljempänä on lisätietoa 5 000–5 030 MHz:n taajuusalueesta, joka  on jo varattu 
satelliittinavigointijärjestelmille ja jota Galileo- järjestelmän syöttölinkki maasta satelliittiin 
päin käyttää. 
EU:n poliittinen tavoite 
                                                 
8 Ehdotusta käsitellään parhaillaan tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä. 
FI 6   FI Galileo on tärkeä eurooppalainen hanke, ja EU :n on suojattava sen toiminnalle tärkeät 
taajuudet muiden radioviestintäpalvelujen aiheuttamilta häiriöiltä. EU:n olisi myös tuettava 
2 483,5–2 500 MHz:n lisätaajuusalueen käyttöä laaj ennettuihin palvelui hin tulevaisuudessa. 
Kohdat 1.4/1.7: SESAR (eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan 
nykyaikaistamishanke) / politiikan alat: liikenne- ja avaruuspolitiikka  
Euroopan ilmatila on yksi maailman tihe immin liikennöidyistä. EU :n eurooppalaisen 
ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkee lla (SESAR) pyritään kehittämään seuraavan 
sukupolven lentoliikenteen hallintajärjestelmä,  jolla voidaan varmistaa lentoliikenteen 
turvallisuus ja sujuvuus kaikkialla maailma ssa seuraavat 30 vuotta. Taajuuksien näkökulmasta 
EU:n tavoitteena on, että ohjelmassa suunnitellu t järjestelmät voitaisiin ottaa sujuvasti 
käyttöön. Hanke on tällä hetkellä kehitysvaihee ssa, ja toteutuksen on tarkoitus alkaa vuosina 
2014–2020. 
Asialistan kohta 1.4 koskee aiempaa uudena ikaisempien lentoturvallisuuden 
viestintäjärjestelmien käyttöönottoa. Kyseise ssä kohdassa käsitellään ilmailukäyttöä varten 
960–1 164 MHz:n taajuusalue ella tarvittavia m ääräyksiä, joiden ta rkoituksena on tukea 
dataintensiivisten lentoliikenteen hallintasovellusten käyttöönottoa turvallisuuden kannalta oleellisen tiedonsiirron mahdollista miseksi. On kuitenkin vielä varmistettava kansainvälisen 
siviili-ilmailujärjestön (ICAO) standard ien avulla, että kyseiset 960–1 164 MHz:n 
taajuuskaistalla käytettäväksi ehdotetut järj estelmät ovat yhteensopi via ICAO:n standardien 
mukaisten järjestelmien kanssa. Sekä nämä järj estelmät että alle 960 MHz:n GSM- ja UMTS-
yhteydet (ja muut suunnitellut järjestelmät) vaativ at riittävää suojausta.  Lentoliikennekäyttöä 
koskevilla rajoituksilla olisi myös varmistetta va suoja satelliittinavigointivastaanottimille 
1 164–1 215 MHz:n taajuusalueella, joka on GPS-, Galileo- ja Venäjän GLONASS-
järjestelmissä varattu ihmishengen tu rvaamiseen liittyville sovelluksille.  
Ilmailualalla kehitetään parhaillaan 5 091–5 150 MHz:n taajuusa lueelle langatonta 
lähiverkkojärjestelmää käytettäväksi maanpäällis issä sovelluksissa lentokentillä. Järjestelmää 
ollaan standardoimassa useilla kansainvälisillä foorumeilla, sitä tuetaan SESAR-hankkeesta ja 
järjestelmän on määrä valmistua viimeistään vuonna 2013. Myös ehdotettu 5 000–5 030 MHz:n taajuusalueen varaus ilma ilualalle sisältyisi hankkeeseen. 
Ilmailualalle tehtävää varausta  5 000–5 010 MHz:n taajuusalueelta  tulisi kuitenkin harkita 
ainoastaan, jos 5 091–5 150 MHz:n taajuusalue ei ol e kyseisille järjestelm ille riittävä ja jos 
varauksesta ei aiheudu häiriö itä Galileo-järjestelmälle 5 000–5 030 MHz:n taajuusalueella 
(huom. erityisesti Galileon kriittinen maa-sate lliittiyhteys) eikä radi oastronomialiikenteelle 
4 990–5 000 MHz:n taajuusalueella. Galileo-vastaan ottimien tulosignaalien suojaamiseksi 
5 010–5 030 MHz:n taajuusalueelle ei tulisi ehdo ttaa uutta ilmailualalle tehtävää varausta, 
koska tutkimusten mukaan yhteensovittaminen ei ole kyseisellä taajuusalueella mahdollista.  
Asialistan kohta 1.7 koskee satel liittipalvelujen nykyistä ja suunn iteltua käyttöä ja erityisesti 
tarvetta jakaa 1 525–1 559/1 626,5–1 660,5 MHz:n taaj uusalue avoimesti ja tasapuolisesti, 
jotta voitaisiin varmistaa taajuuks ien saatavuus ilmailussa käytet täville satelliittipalveluille 
pitkällä aikavälillä. 
EU:n poliittinen tavoite 
EU:n olisi WRC-12-neuvotteluissa säilytettäv ä EU:n kyky kehittää ja toteuttaa SESARia 
tehokkaasti ja avoimesti. Tämän tavoitteen o lisi ohjattava EU:n pol itiikkaa myös SESAR-
FI 7   FI hankkeen satelliittikäyttöä koskevassa asialist an kohdassa 1.7 ja varmistettava, että SESAR-
hankkeen satelliittiosuus onnistuu halutulla tavalla.  
Kohdat 1.7/1.13/1.25/7: viestint äsatelliitit / politiikan  alat: sisämarkkinat ja 
avaruuspolitiikka  
Eurooppalaiset yritykset ovat sate lliittiviestintäpalveluissa m aailman kärkeä: TV-lähetykset, 
kiinteät satelliittiyhteydet ja si irtyvän liikenteen satelliittipalvelut ovat kaikki tärkeitä 
palveluja useilla talouden ja yhteiskunnan al ueilla. Näiden palvelujen toimintakyky on 
pidettävä nykyisellä tasolla, mutta samalla on huolehdittava myös taajuuksien tehokkaasta 
käytöstä.  
EU:n poliittinen tavoite  
EU:n olisi vastustettava 21,4–22 GHz:n taajuusalueen  ja siihen liittyvien  kiertoratapaikkojen 
pilkkomista kansallisiksi ITU:n jäsenvaltiovarauk siksi, koska tällaiset varaukset rajoittaisivat 
taajuusalueen käytettävyyttä. Kuten edellä on todettu, EU:n olisi puolustettava kantaa, jonka 
mukaan siirtyvän liikenteen satelliittipalveluille varataan  taajuudet, joita Euroopan 
lentoliikenteen hallinnan palvelujen tarjoamiseen tarvitaan. 
Kohta 1.3: miehittämättömä t ilma-alusjärjestelmät  
Vaikka sotilaallinen käyttö on luultavas ti paremmin tunnettua, ITU:ssa käsitellään 
miehittämättömien ilma-alusten käyttöä ilmatil assa, jossa miehitetyt ja miehittämättömät 
ilma-alukset toimivat samanaikaisesti. Miehi ttämättömillä ilma-aluksilla voi olla tärkeitä 
tehtäviä siviilioper aatioissa tai väestön suojelussa : niitä voidaan hyödyntää esimerkiksi 
palojen sammutuksessa, maatalouden seurantatehtävissä ja raja- ja merivalvonnassa, ja niistä 
voi olla apua myös muissa hätäapua vaativ issa tilanteissa maailmanlaajuisesti (esim. 
muuttovirtojen paikantaminen kuivuuden tai tulvan sattuessa).  Koska näissä tapauksissa 
miehittämättömien ilma-alusten on lennettävä samassa ilmatilassa kuin perinteisten lentokoneiden, on tärkeää, että ne toimivat turvallisesti ja lent oliikenteen hallinnan sääntöjä 
noudattaen. On kuitenkin esitetty hu olta siitä, että jotkin miehittämättömien ilma-alusten maa-
asemille harkitut taajuudet estäisivät joillain  alueilla suunniteltujen Galileo-vastaanottimien 
käytön 5 010–5 030 MHz:n taajuusalueella tai ai heuttaisivat häiriöitä Galileon kriittiseen 
maa-satelliittiyhteyteen 5 000–5 010 MHz:n taajuusal ueella, mikä olisi vi elä haitallisempaa.  
EU:n poliittinen tavoite 
EU:n olisi edistettävä niiden taajuuksien tunnistamista, joiden  avulla miehittämättömät ilma-
alukset voivat toimia turvallisesti erot telemattomassa ilmatilassa. Tämän vuoksi EU:n 
näkökulmasta on suositeltavaa varata miehittä mättömien ilma-alusten taajuudet 5 000–5 030 
MHz:n kaistan ulkopuolelta.  
Kohta 1.2: kansainvälisen sääntelyjärjestelmän  joustavuus / politiikka: sisämarkkinat; 
kohta 1.19: ohjelmistotekninen radio ja kognitiivinen radio / politiikka: sisämarkkinat  
WRC:ssä tehtävillä päätöksillä voi olla er ittäin kauaskantoisia vaikutuksia. Jos 
kansainvälisestä sääntelyjärjestelmästä tulee liian jäykkä, Euroopassa  voi olla vaikeampi 
tuoda markkinoille yhtä tehokkaasti uusia innovatiivisia palvel uita ja joustavia 
valtuutusjärjestelmiä, esimerkiksi yhteisk äyttöjärjestelyjä. EU on taajuushallinnon 
uudenaikaistamisen edelläkävijä, joten ITU: n säännösten tulevan soveltamiskelpoisuuden 
FI 8   FI vuoksi säännöksiin on syytä jättää mahdollisuuks ien mukaan liikkumavaraa esimerkiksi 
sallimalla solukkopohjaisissa järjestelmissä  kiinteiden ja matk aviestintäverkkojen 
yhdistelmien käyttö.  
Ohjelmistotekniset radiosovellukset perustuva t radiolähettimeen, joka voi ohjelmistoa 
käyttämällä muuttaa oman signaalinsa ominaisu uksia. Tällaisen ohjelmistoradion on oltava 
palveluun ja sen käyttämään taajuusalueeseen  sovellettavan säännöstön mukainen, ja on 
ilmeisesti yleisesti hyväksyttyä, ettei tähän ta rvita globaalia sääntelyä. Kognitiivisissa 
radiojärjestelmissä taas tunnist etaan muihin tarkoituksiin varattuja mutta käyttämättä olevia 
taajuuksia ja otetaan tällaisia vapaita taajuuks ia käyttöön ohjelmistoradiotekniikan avulla. 
Näiden järjestelmien tapaus on monimutkaise mpi, ja niiden on myös epäilty saattavan 
aiheuttaa häiriöitä. Vaikka onkin tärkeää, että tällaisten teknii koiden toteuttaminen sallitaan, 
kognitiivisten radiojärjestelmien käyttööno tto ei saa kohtuuttoma sti estää kyseisten 
taajuuksien ensisijaista käyttöä.  Radio-ohjesääntö ei näyttäisi ol evan sopiva väline tällaisten 
ongelmien ratkaisemiseen.  
EU:n poliittinen tavoite, jota sovelletaan molempiin kohtiin 
EU:n olisi säilytettävä kykynsä uudenaikaistaa Euroopan taajuushallin toa ja tukea ITU:n 
pyrkimyksiä kohti joustavampia toimintatapoja. Ohjelmistoradio ja kognitiivinen radio eivät 
näytä edellyttävän muutos ta radio-ohjesääntöön. 
Kohta 1.22: lyhyen kantaman radiolaitteide n lähetykset / polit iikka: sisämarkkinat  
Lyhyen kantaman radiolaitteet (SDR) ovat radiol ähettimiä, joiden kantomatka on kilometrien 
sijaan metrejä. Kyseisiä laitteita käytetään us eilla taajuusalueilla, ja näistä taajuusalueista 
useiden käyttö on Euroopan unionissa yhdenmukaistettu. Lyhyen kantaman laitteita on monenlaisia, esimerkiksi au ton kaukolukitusjärjestelmiä ja  toisaalta monimutkaisia 
lääketieteellisiä laitteita. Yhdessä näillä laitteil la on erittäin tärkeä merk itys EU:n taloudelle ja 
yhteiskunnalle. Lyhyen kantaman  laitteilla on luonno llisesti vain vähä n merkitystä rajat 
ylittävien häiriöiden aiheutta jina, eikä radio-ohjesääntö siksi sovellu sääntelemättömien 
maahantuotujen laitteiden mahdollisesti aiheut tamien häiriöiden sääntelyvälineeksi.  
EU:n poliittinen tavoite 
EU:n olisi vastustettava lyhyen kantaman laitteit a koskevien lisärajoitusten liittämistä radio-
ohjesääntöön, koska näiden laitt eiden rajat ylittävä merkitys on vähäinen ja koska EU:n 
lainsäädäntö antaa riittävästi liikkumavaraa SRD-parametrien määrittämiseen. EU:n olisi 
kannustettava muita EU:n ulkopuolisia IT U-jäseniä vastaavaan taajuuksien käyttöön 
mittakaavaetujen lisäämiseksi. 
Tieteelliseen tutkimukseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvät kohdat  
Useilla asialistan kohdilla on merkitystä EU:n  tutkimus- ja ilmastonmuutospolitiikoille. 
Näihin kuuluvat 275–3 000 GHz:n taajuusalueen pa ssiivisia tiedepalvel uja koskeva kohta 1.6; 
22,55–23,15 GHz:n taajuusalueella tehtävää avaruustu tkimusta koskeva kohta 1.11; 37 GHz:n 
taajuusalueen avaruustutkimuspalvelua kos keva kohta 1.12; salamoiden havaitsemista 
koskeva kohta 1.16; sääsatelli itteja koskeva kohta 1.24; ja  3–50 MHz:n taajuusalueella 
toimivia merenkulkututkia koskeva kohta 1.15.  
FI 9   FI Kohdassa 1.6 tarkoite ttu taajuusalue on viestintä än käytettävien taajuuksien yläpuolella, ja sen 
käyttötarkoitukseksi katsotaan yleensä tieteellinen tutkimus. Kohdissa 1.6 ja 1.24 tarkoitettuja 
passiivisia tiedepalveluja voidaan käyttää esimerkiksi maapallon havainnointiin, mikä on 
erittäin tärkeää torjuttaessa ilmastonmuutosta ja  suojeltaessa eurooppal aisten turvallisuutta 
etenkin EU:n ympäristön ja turvallisuuden m aailmanlaajuisessa seurantaohjelmassa (GMES). 
Nämä taajuudet ovat yleensä varsin herkkiä muu lle käytölle, ja ne voi vat tarvita erityistä 
suojaa muun käytön aiheuttamilta häiriöiltä. Mu issa asialistan kohdissa tarkoitetut palvelut 
eivät ole yhtä herkkiä, mutta nekin pitää suojata asianmukaisesti muiden käyttäjien 
aiheuttamilta häiriöiltä. 
WRC-12 voi myös auttaa EU:n neuvottelukum ppaneita ymmärtämään mainittuja tarpeita 
paremmin, jotta kyseessä olevista, myös sääe nnusteiden ja katastro fien ennakoinnin ja 
rajoittamisen kannalta tärkeistä palveluista ymmärrettäisiin laajemmi n olevan hyötyä myös 
Euroopan ulkopuolella. 
EU:n poliittinen tavoite 
EU:n olisi tuettava tarvittavien uusien taaj uuksien varaamista ja suojattava kyseisillä 
taajuusalueilla tarjottavia tieteellisiä pa lveluita. Etenkin ilmastonmuutoksen torjuntaa 
helpottavia ja eurooppalaiste n turvallisuutta edistäviä pa lveluja olisi suojattava. 
Kohta 1.5: elektronisten uutisoi ntijärjestelmien viritysalueet  
On erittäin tärkeää pyrkiä siih en, että taajuuksia olisi saatav illa uutisten välittämistä varten 
tilanteen niin vaatiessa. Tämä tarve kuitenk in vaihtelee huomattavasti ajallisesti ja 
paikallisesti. Komissio on RSPG:n kanssa samaa mi eltä siitä, että ITU:n radioviestintäsektorin 
antama suositus, jossa luetellaan mahdolliset virity salueet, tarjoaa laitevalmistajille ohjeita ja 
taajuuksien hallinnoijille riit tävästi liikkumavaraa, jotta ta ajuudet voidaan saada lyhyellä 
varoitusajalla käyttöön. Komissio on myös samaa mieltä siitä, ettei WRC:ssä tarvitse varata 
tätä varten taajuuksia. 
EU:n poliittinen tavoite 
EU:n olisi pidettävä kiinni siitä, ettei radio- ohjesääntöä muutettaisi tässä asialistan kohdassa, 
vaan sen olisi tuettava ITU:n radioviestintäsektorin suosituksillaan tekemää työtä 
viritysalueiden yksilöimiseksi, mikä johtaisi to siasiallisesti laajempaan yhdenmukaistamiseen. 
Seuraavissa kohdissa neuvottelujen tu loksilla ei ole juurikaan vai kutusta yleisten poliittisten 
tavoitteiden saavuttamiseen. 
Kohta 1.9: siirtyvä merira dioliikenne ja kohta 1.10: laivojen ja satamien 
turvajärjestelmät  
Näissä kahdessa kohdassa on kyse nykyisen meriradioliikent een kanavointijärjestelyjen 
muuttamisesta niin, että voidaan ottaa käyt töön uusi digitaalitekni ikka. Tämä tarkoittaa 
maailmanlaajuisen sääntelyjärjestelmän uudistamis ta niin, että siinä huomioidaan jo käynnissä 
oleva kehitys. 
Kohta 1.23: radioamatööriliikenne ja  kohta 1.20: stratosfääriasemat  
Nämä kohdat eivät vaikuta EU:n intresseihin. 
FI 10   FI Kohta 1.21: 15,4–15,7 GHz:n taajuusalueen tutkat  
Tämä taajuusalue sivuaa tärkeitä radioa stronomialle varattuja taajuuksia, joten 
käyttötarkoituksen muutokset v aativat aina huolellista harkint aa. Tutkimuksia jatketaan vielä 
ennen konferenssia.  
Kohta 8.2: seuraavan WRC-konferenssin asialista  
Jokaisessa maailman radioviestintäkonferenssiss a laaditaan asialista seuraavaa konferenssia 
varten. Tällä on erittäin suuri merkitys EU:n politiikan ja etenkin laajakaistapolitiikan 
kannalta. On EU:n etujen mukaista tukea ti ettyihin EU:n politiikkoi hin suoraan liittyviä 
tulevien WRC-konferenssien aloitteita. 
Komissio aikoo WRC-15:tä valmistellessaan te hdä yhteistyötä kaikkien asianomaisten 
sidosryhmien kanssa, jotta kysei sten politiikan alojen taajuus tarpeet saadaan konferenssia 
varten selvitettyä. 
Komission näkemyksen mukaan langatonta laajakai staa käsittelevää asialistan kohtaa ei tulisi 
rajoittaa koskemaan vain tietty jä taajuuksia. EU:n WRC-15-st rategian tulisi perustua 
huolelliseen arvioon siitä, miten tehokkaasti langa ttomien laajakaistapal velujen tarjoajat ovat 
hyödyntäneet EU:n lainsäädännön sallimia varsin l aajoja taajuusalueita, sekä siitä, millaisia 
yhteiskunnallisia ja/tai taloude llisia arvoja nykyisillä kysei siä taajuuksia käyttävillä 
palveluilla on, kun otetaan huomioon niiden kä yttämien taajuuksien m äärä. Tässä yhteydessä 
on merkitystä radiotaajuuspoliitt isessa ohjelmassa suunnitellulla  taajuuskartoituksella, koska 
se selventää taajuuksien käyttöä myös sä hköisen viestinnän ulkopuo lisiin tarkoituksiin. 
EU:n poliittinen tavoite 
WRC-15:n asialistalla, joka laaditaan vuonn a 2012, olisi käsiteltävä EU:n keskeisistä 
politiikoista mahdollisesti johtuvia taajuustarpeita. Aivan erityisesti asialistalla tulisi olla 
Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden mukaisesti kohta,  jossa pyritään reagoimaan 
mahdollisiin langattoman laajakaistan tarjoa mista estäviin kapasiteettirajoitteisiin. 
4. JÄSENVALTIOIDEN JA EU: N TOIMIEN YHTENÄISYYS  
Radiotaajuuksilla on vahva EU-poliittinen ulot tuvuus, koska ne vaikut tavat sisämarkkinoihin 
yleisesti ja tutkimukseen, l iikenteeseen, ilmastonmuutokseen  ja Euroopan laajuisiin 
verkkoihin, jotka ovat jaetun tai pä ällekkäisen toimivallan alueit a. Kaikilla näillä alueilla 
saattaa kuitenkin esiintyä myös EU:n yksinom aisen toimivallan tilanteita etenkin EU:n 
säännöksiin vaikuttavissa ta pauksissa, kuten mahdollises ti tässä tapauksessa radio-
ohjesäännön sitovan vaikutuksen vuoksi. WRC- 12:ssa tällainen tilann e voi olla ainakin 
kahdessa asialistan kohdassa, ta ajuusylijäämää koskevassa kohdassa  1.17 ja lyhyen kantaman 
radiolaitteita koskevassa kohdassa 1.22, koska kyse isistä taajuusalueista on voimassa olevaa 
EU-lainsäädäntöä ja radio- ohjesäännön muutokset saattais ivat vaikuttaa suoraan sen 
soveltamisalaan. Tämän lisäksi ja yleisemmällä tasolla tarvitaan koordinointia EU:n ja jäsenvaltioiden toimien yht enäisyyden, johdonmukaisuuden ja  tehokkuuden varmistamiseksi 
kaikissa sellaisissa asioissa ja  asialistan kohdissa, joilla voi olla vaikutusta EU:n etuihin. 
Tältä kannalta vuoden 2012 konferenssissa on tärkeää va rmistaa, että jäsenva ltiot edistävät ja 
puolustavat sovittuja poliittisia tavoitteita ja to imivat tarvittaessa EU:n nimissä. Tämän vuoksi 
ja ottaen huomioon EU:n nykyisen aseman ITU: ssa voisi sopiva ratkaisu olla se, että 
FI 11   FI neuvoston puheenjohtajana toimiva jäsenvaltio sovittai si konferenssissa as ialistan keskeiset 
kannat yhteen tiiviissä yhteistyössä komission ka nssa ja että puheenjohtajana toimivan 
jäsenvaltion edustaja myös käy ttäisi tarvittaessa EU:n puhevalt aa. Tämä ei kuitenkaan millään 
tavoin rajoittaisi komission mahdollisuutta tehd ä tarvittaessa neuvostolle ehdotus EU:n 
kannan vahvistamiseksi SEUT-sopimuksen  218 artiklan 9 kohdan mukaisesti. 
Myöhemmin EU:n asemaa ja roolia ITU:ssa voidaan mahdollisesti myös arvioida uudelleen. 
Tämä voisi olla asialistalla seuraavassa ITU: n täysistunnossa, joka on tarkoitus järjestää 
vuonna 2014. 
5. PÄÄTELMÄ  
Euroopan parlamenttia ja neuvostoa pyydetään tuke maan tässä tiedonanno ssa esitettyjä EU:n 
yhteisiä poliittisia tavoitteita maailm an radioviestintäkonferenssissa 2012.