Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista:

- "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Kohti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (2001-2005)", ja

- "Ehdotus neuvoston päätökseksi sukupuolten tasa-arvoa koskevaan yhteisön puitestrategiaan (2001-2005) liittyvästä ohjelmasta"

(2001/C 116/17)

Neuvosto päätti 24. heinäkuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 14. marraskuuta 2000. Esittelijä oli Christina Wahrolin.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29.-30. marraskuuta 2000 pitämässään 377. täysistunnossa (marraskuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 70 puolesta ja 1 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Euroopan komissio esitti 7. kesäkuuta 2000 ehdotuksen yhteisön tasa-arvotoimien puitestrategiaksi vuosiksi 2001-2005. Komissio on pyrkinyt lisäämään sukupuolten välistä tasa-arvoa yhteisössä pitkäjänteisesti aina siitä lähtien, kun periaate "sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä" vahvistettiin Rooman sopimuksen 119 artiklassa. Lisäksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen lukuisissa tasa-arvotapauksissa antamien tuomioiden pohjalta on vuosien kuluessa kehittynyt kattava oikeuskäytäntö. Vuodesta 1981 Euroopan unioni on myös toteuttanut erityisiä tasa-arvo-ohjelmia. Nykyinen ohjelma päättyy joulukuussa 2000.

1.2. Komission ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohtaan.

1.3. Ehdotettu strategia koskee viittä tasa-arvopolitiikan kannalta keskeistä alaa:

- talouselämää

- tasa-arvoista osallistumista ja edustusta

- sosiaalisia oikeuksia

- jokapäiväistä elämää

- sukupuolirooleja ja stereotypioita.

1.4. Strategia on kaksitahoinen ja perustuu yhtäältä ennakoivaan politiikkaan (tasa-arvon valtavirtaistaminen eli tasaarvonäkökohtien sisällyttäminen osaksi kaikkia politiikan aloja) ja toisaalta vastatoimiin (myönteiset toimet). Lisäksi se sisältää ehdotuksen erityisestä tukiohjelmasta, jolla pyritään parantamaan tasa-arvoon liittyvien politiikan alojen yhteensovittamista. Strategiassa kiinnitetään huomiota myös unionin laajentumiseen sekä kehitysyhteisöpolitiikan tasa-arvonäkökohtiin.

1.5. Komissio ehdottaa, että tukiohjelma rahoitetaan budjettikohdasta B3-4012.

2. Yleistä

2.1. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission ehdotukseen ja korostaa erityisesti valtavirtaistamisen ja aktiivisten toimien yhdistämisen tuomia etuja.

2.2. Komitea kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan tukiohjelmalle luodaan erityinen budjettikohta ja sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon sekä laajentumisen että kehitysyhteistyötoimien yhteydessä. Komitea pitää myönteisenä myös sitä, että valtioista riippumattomille järjestöille myönnettävän tuen osuus voi olla jopa 80 prosenttia. TSK suhtautuu kuitenkin kriittisesti esitettyjen määrärahojen suuruuteen. Vaikka budjettikohta koskee ainoastaan tasa-arvotoimien yhteensovittamista, näin tärkeälle ohjelmalle olisi osoitettava enemmän resursseja mitattavien vaikutusten aikaansaamiseksi.

2.3. Komitean mielestä sekä lainsäädäntö että tiedotus ovat keskeisiä välineitä tavoitteiden saavuttamisessa. Alaa koskevaa lainsäädäntöä olisi arvioitava ja tarkistettava, jotta se vastaisi nykypäivän tarpeita.

2.4. Komitean näkemykset on seuraavassa ryhmitelty komission asiakirjassa käytettyjen otsikoiden mukaisesti.

3. Erityistä

3.1. Sukupuolten tasa-arvon edistäminen talouselämässä

3.1.1. Yhtäläiset mahdollisuudet työhön ja toimeentuloon ovat keskeinen tekijä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi. Tämä näkemys on täysin sekä Euroopan työllisyysstrategian että Lissabonin huippukokouksen päätelmien mukainen. Lissabonin huippukokouksessa yhteisön tavoitteeksi asetettiin naisten työllisyyden lisääminen nykyisestä keskimäärin 51 %:sta yli 60 %:iin vuoteen 2010 mennessä. Tasa-arvo on myös yksi Euroopan työllisyysstrategian neljästä pilarista, ja Lissabonissa vahvistettujen päämäärien seuraamiseksi järjestettävien vuosittaisten huippukokousten ansiosta aihe "naiset ja ansiotyö" kuuluu ehdottomasti poliittiselle asialistalle. Komission tavoin TSK korostaa tasa-arvon edistämisen merkitystä talouselämässä ja katsoo, että tasa-arvoa on pidettävä tuottavana tekijänä. Naisten työssäkäynti on edellytys sille, että EU:n talous kasvaa riittävästi, jotta sosiaaliturvajärjestelmiä, erityisesti eläkejärjestelmiä voidaan ylläpitää tulevaisuudessa. Tasa-arvolla on olennainen merkitys Euroopan tuottavuudelle, sillä ikääntyneiden osuus väestöstä kasvaa jatkuvasti. Jotta sosiaaliturvan nykyinen taso voidaan Euroopassa säilyttää, naisille on annettava mahdollisuus edistää talouskasvua ansiotyön avulla.

3.1.1.1. Komitea korostaa Lissabonin päätelmiä erityisesti tarkasteltaessa työ- ja perhe-elämän yhdistämisen helpottamista. Naisten työssäkäynti edellyttää ensinnäkin sitä, että miehet jakavat vastuun kodista, lapsista ja vanhuksista, ja toiseksi sitä, että lasten- ja vanhustenhoitopalveluita parannetaan ja oikeutta joustavaan vanhempainlomaan kehitetään. Yhteiskunnan tehtävä on myös huolehtia siitä, että sekä naiset että miehet voivat yhdistää vanhemmuuden ja ansiotyön.

3.1.2. TSK katsoo niin ikään tarpeelliseksi huomauttaa, että vammaiset naiset ovat aliedustettuina työelämässä ja että heidän työllisyyttään on lisättävä asianmukaisin toimin.

3.1.3. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen verotus- ja etuusjärjestelmien (tax benefit systems) tarkistamisesta esteiden poistamiseksi naisten osallistumiselta työmarkkinoille.

3.1.4. Lisäksi on erittäin tärkeää tukea elinikäistä oppimista sekä sellaisia toimenpiteitä, joilla edistetään naisten aktiivista panosta työmarkkinoilla. Tämä pätee erityisesti tietotekniikka-alaan, joka kasvaa jatkuvasti. Komitea kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan ammatinvalinnanohjausta ja parantamaan erityisesti työelämään palaaville naisille tarkoitettua aikuiskoulutusta.

3.1.5. Luotettavan tilastotiedon saannilla on keskeinen merkitys tasa-arvon edistämiselle. Siksi komitea suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotukseen lisätä yhteistyötä ja kehittää jäsenvaltioiden tilastojärjestelmiä, jotta on mahdollista vertailla olennaisia tietoja ja valvoa Euroopan työllisyysstrategian mukaisten tavoitteiden saavuttamista.

3.1.6. Komitea panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen rakennerahastojen käytön tehostamisesta tasa-arvon edistämiseksi.

3.1.7. Komitea pitää erittäin tärkeänä komission esittämää toiminnallista tavoitetta kehittää strategioita sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi kaikilla politiikan aloilla, joilla on vaikutusta naisten asemaan talouselämässä, esimerkiksi vero-, finanssi-, talous-, koulutus-, liikenne-, tutkimus- ja sosiaalipolitiikassa. TSK odottaa kiinnostuneena tavoitteen toteutumista.

3.1.8. TSK tukee myös komission tekemää erinomaista ehdotusta yritysten kanssa käytävästä vuoropuhelusta, joka toteutetaan nimenomaan yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa.

3.1.9. Komitea katsoo, että tarvitaan konkreettisempia toimintasuunnitelmaehdotuksia sellaisten menetelmien kehittämiseksi, joilla voidaan mitata ja seurata esimerkiksi vero-, talous- ja finanssipolitiikkaan liittyvien päätösten vaikutusta naisten työssäkäyntiin. Lisäksi on tärkeää tutkia, miten lainsäädäntöä, erityisesti samapalkkaisuutta ja yhtäläisiä työnsaantimahdollisuuksia koskevia säädöksiä sovelletaan, ja huolehtia komission tasa-arvotoimia koskevan tiedon levittämisestä yksittäisissä jäsenvaltioissa.

3.2. Tasa-arvoisen osallistumisen ja edustuksen edistäminen

3.2.1. Komission ehdottama toimintasuunnitelma sukupuolten välisen tasapainon edistämiseksi poliittisessa päätöksenteossa on erittäin merkittävä. Ehdotus vastaa täysin Euroopan yhteisön toimielinten harjoittamaa politiikkaa, jolla pyritään lisäämään naisten osallistumista päätöksentekoon.

3.2.2. Komitea kannattaa sukupuolten välisen tasapainon parantamista taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa päätöksenteossa ja tukee komission ehdottamia toimia, erityisesti sellaisten tilastollisten menetelmien kehittämistä, joilla voidaan mitata naisten osallistumista kyseisten alojen päätöksentekoon. Kuten TSK jo aiemmin antamassaan lausunnossa(1) toteaa, tilastoja tarvitaan erityisesti yksityisyrityksistä. Jäsenvaltioita olisi kehotettava keräämään tämäntyyppistä tietoa.

3.2.3. Komitea katsoo, että erilaisilla tukiohjelmilla voi olla suuri merkitys naisten edustuksen lisäämisessä.

3.2.4. Komitea on tyytyväinen erityisesti komission ehdottamaan tukiohjelmaan, jonka avulla pyritään lisäämään kehitysmaiden institutionaalisia ja toiminnallisia valmiuksia, ja kannattaa täysin sukupuoliulottuvuuden sisällyttämistä kehitysyhteistyöpolitiikkaan sekä suhteisiin ehdokasmaiden kanssa.

3.2.5. Komitean mielestä sukupuolten välistä tasapainoa ei tule parantaa ainoastaan komissiossa vaan kaikissa yhteisön toimielimissä.

3.3. Naisten ja miesten yhtäläiset sosiaaliset oikeudet ja täysimääräinen oikeuksista nauttiminen

3.3.1. Komitea katsoo, että sekä sosiaalialan sopimuksilla että sosiaalilainsäädännöllä, kuten vanhempainlomaa, äitiyslomaa, työaikaa sekä osa-aikaisia ja määräaikaisia työsopimuksia koskevilla säädöksillä, on keskeinen merkitys tasa-arvon kannalta. Tämän vuoksi on tärkeää seurata, miten alaa koskevat yhteisön päätökset pannaan jäsenvaltioissa täytäntöön.

3.3.2 Komitean mielestä sekä oikeusvarmuutta lisäävät direktiivit että tiedotustoimet ja kansalaisten tietoisuuden lisääminen ovat tarpeen. Eri mailla, alueilla ja sukupolvilla on omat näkemyksensä, ja asenteiden muokkaaminen edellyttää toisiaan tukevia lainsäädäntö- ja tiedotustoimia. Myös työmarkkinaosapuolilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli.

3.3.3. Komitea pitää myönteisenä komission aloitetta tehdä perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuva direktiiviehdotus, joka koskee tasa-arvoa myös muissa kuin työmarkkina-asioissa. TSK esitti tällaisen ehdotuksen tekemistä jo rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän vastaista direktiiviä käsittelevässä lausunnossaan(2).

3.3.4. Komitea pitää erityisen tervetulleena ehdotusta tasa-arvon valtavirtaistamisesta sosiaalisen suojelun alan uuteen ja tehostettuun yhteistyöhön, esim. sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Myös tällä alalla on tärkeää tarkentaa kehitysyhteistyöpolitiikan suuntaamista.

3.4. Sukupuolten tasa-arvon edistäminen jokapäiväisessä elämässä

3.4.1. Tasa-arvossa on kyse myös naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksista. Lisäksi tasa-arvo kuuluu naisten ja miesten perusvapauksiin rodusta, etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta.

3.4.2. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen naisten ihmisoikeuksia koskevan tiedotuksen ja koulutuksen lisäämisestä sekä EU:ssa että ehdokasvaltioissa. Komitea pitää myönteisenä myös sitä, että toimissa keskitytään naisiin, joihin kohdistuu monikertaista syrjintää, mutta painottaa, että tällainen syrjintä ei koske ainoastaan naispuolisia maahanmuuttajia ja etnisten vähemmistöjen edustajia vaan myös vammaisia.

3.4.3. Talous- ja sosiaalikomitea pitää naisiin kohdistuvan väkivallan ja naiskaupan vastaisten toimien tehostamista koskevia ehdotuksia erittäin merkittävinä. Komitea korostaa, että Daphne- ja Stop-ohjelmia on jatkettava, mutta kiinnittää komission huomiota siihen, että on tarpeen keskittyä yhä enemmän väkivallan syihin. Sekä psyykkisen että fyysisen väkivallan toimintamallien rikkominen edellyttää pitkäaikaisten ratkaisujen etsimistä, ja lisäksi uhreista on pidettävä huolta ja heille on tarjottava suojaa. Ennen kuin väkivallan syistä on saatu luotettavaa tietoa, on vaikea ryhtyä asianmukaisiin toimiin.

3.5. Sukupuoliroolit ja stereotypiat

3.5.1. Kielteiset ja stereotyyppiset naiskuvat, erityisesti tiedotusvälineissä ja opetusmateriaalissa, vaikuttavat ennen kaikkea nuoriin ja lisäävät siten osaltaan yhteiskunnan eriarvoisuutta. Tästä syystä komitea katsoo, että asenteita tulee pyrkiä muuttamaan jo kouluiässä.

3.5.2. Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin tasa-arvonäkökohtien sisällyttämisestä yhteisön omiin koulutusohjelmiin ja aloitteisiin ja on myös tyytyväinen suunnitelmiin tuoda naisten rooli Eurooppa-hankkeessa ja eurooppalaisessa kulttuurissa voimakkaammin esiin.

3.5.3. Tiedotusvälineiden on itse pyrittävä muuttamaan välittämäänsä naiskuvaa. Komission ehdotus aihetta koskevan keskustelun sekä hyvien käytänteiden vaihdon edistämisestä yhteistyössä tiedotusvälineiden edustajien kanssa on mielenkiintoinen ja tärkeä. Komission olisi samalla myös parannettava tiedotusta alalla jo toteutetuista toimista.

4. Tiivistelmä

Kokoavasti todettakoon, että talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission ehdottamaan tukiohjelmaan ja ennen kaikkea lähestymistapaan, jonka mukaan sukupuolten tasa-arvo on tarkoitus valtavirtaistaa kaikilla politiikan aloilla. Näin ollen TSK odottaa ja toivoo, että jäsenvaltiot soveltavat tätä lähestymistapaa ja että se painottuu myös komission tulevissa tiedonannoissa.

Koska TSK edustaa järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa, se korostaa myös, että on tärkeää ottaa erilaiset valtiovallasta riippumattomat järjestöt mukaan tasa-arvon edistämiseen. Tällaisilla järjestöillä on ratkaiseva vaikutus asian etenemiseen.

Lisäksi TSK viittaa aiempiin lausuntoihinsa neljännestä tasa-arvoa koskevasta toimintaohjelmasta(3), Daphne-ohjelmasta(4), rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän vastaisesta direktiivistä(5) sekä neljännen naisten maailmankonferenssin seurannasta(6). Viimeksi mainitussa asiakirjassa TSK esittää näkemyksensä naisten ja miesten tasa-arvosta.

Bryssel 30. marraskuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) EYVL C 368, 20.12.1999.

(2) EYVL C 204, 18.7.2000, s. 82-90.

(3) EYVL C 39, 12.2.1996.

(4) EYVL C 169, 16.6.1999.

(5) EYVL C 204, 18.7.2000, s. 82-90.

(6) EYVL C 168, 16.6.2000, s. 42.

LIITE

talous- ja sosiaalikomitean lausunnon

Seuraavat muutosehdotukset hylättiin lausunnon käsittelyssä, mutta ne saivat puolelleen vähintään neljänneksen annetuista äänistä.

Kohta 3.1.1.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

"Komitea korostaa Lissabonin päätelmiä erityisesti tarkasteltaessa työ- ja perhe-elämän yhdistämisen helpottamista. Naisten työssäkäynti edellyttää puolisoiden työnjakoa huolehdittaessa kodista, lapsista ja vanhuksista. Komitea on erityisesti sitä mieltä, että vanhemmilla on korvaamaton rooli lasten huoltajina tai kasvattajina. Molemmille vanhemmille on annettava mahdollisuus yhdistää työ- ja perhe-elämä. Tätä varten työelämässä on luotava tarvittavat edellytykset esim. mukautetuin ja joustavin työaikajärjestelyin, vanhempainloman ja osa-aikatyön avulla jne. Lainsäädäntövälineet eivät ole riittäviä, vaan myös työnantajien on kannettava vastuunsa.

Lisäedellytys työ- ja perhe-elämän yhdistämiselle on lasten- ja vanhustenhoitopalvelujen kehittäminen. Lastenhoito on ensi sijassa molempien vanhempien yhtäläinen yhteiskunnallinen tehtävä. Lastenhoitopalveluja on kuitenkin kehitettävä täydentävänä ja tukitoimena, sillä työ- ja perhe-elämän yhdistäminen ei usein ole mahdollista taloudellisista syistä. Myös yksinhuoltajaperheiden määrän jatkuva lisääntyminen edellyttää lastenhoitopalvelujen kehittämistä."

Perustelu

Lausunnon nykyisessä tekstissä korostetaan riittämättömästi toimia, jotka tulisi toteuttaa, jotta vanhemmat voisivat ensi sijassa järjestää lastenhoidon.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 20, ei-ääniä: 49, tyhjiä: 10.