B4-0108/98

Päätöslauselma rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä sekä Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden (1997) tuloksista

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen 14 artiklan,

- ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

- ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksella EU:sta tehtyyn sopimuksen sisällytetyn uuden 29 artiklan ja EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan Amsterdamin sopimuksessa esitetyssä muodossa, joissa kummassakin Euroopan unionin tavoitteeksi vahvistetaan rasismin, vierasvihan ja muun syrjinnän torjuminen,

- ottaa huomioon rasismia ja muukalaisvihaa käsittelevien tutkintavaliokuntiensa johtopäätökset (A2-0160/85 ja A3-0195/90) sekä 21. huhtikuuta 1993 rotusyrjinnän ja muukalaisvihan lisääntymisestä Euroopassa sekä äärioikeistolaisen väkivallan vaarasta ((EYVL C 150, 31.5.1993, s. 127.)), 2. joulukuuta 1993 rasismista ja muukalaisvihasta ((EYVL C 342, 20.12.1993, s. 19.)), 20. huhtikuuta 1994 etnisistä puhdistuksista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 221.)), 21. huhtikuuta 1994 romanien tilanteesta yhteisössä ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 372.)), 27. lokakuuta 1994 ((EYVL C 323, 21.11.1994, s. 154.)) ja 27. huhtikuuta 1995 ((EYVL C 126, 22.5.1995, s. 75.)) rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä, 15. kesäkuuta 1995 juutalaisten kansanmurhan muistopäivästä ((EYVL C 166, 3.7.1995, s. 132.)), 13. heinäkuuta 1995 romaneihin kohdistuvasta syrjinnästä ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 156.)), 26. lokakuuta 1995 rasismista, muukalaisvihasta ja juutalaisvastaisuudesta ((EYVL C 308, 20.11.1995, s.140.)), 9. toukokuuta 1996 komission tiedonannosta rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä ((EYVL C 152, 27.5.1996, s. 57.)) ja 30. tammikuuta 1997 rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä sekä Euroopan rotusyrjinnän vastaisesta vuodesta (1997) ((EYVL C 55, 14.2.1997, s. 17.)) antamansa päätöslauselmat,

- ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajana toimineen Hollannin pääministerin, komission puheenjohtajan ja Euroopan parlamentin puhemiehen antaman julkilausuman «Eurooppa rasismia vastaan» Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden (1997) avajaiskokouksessa Haagissa 30. tammikuuta 1997,

- ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan 1. heinäkuuta 1997 järjestämän julkisen kuulemistilaisuuden aiheesta «Euroopan rotusyrjinnän vastainen vuosi (1997): väliarvio»,

- ottaa huomioon neuvoston 15 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymän rasismin ja muukalaisvihan vastaisen yhteisen toiminnan ((EYVL L 185, 24.7.1996, s. 5.)) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/97 Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta ((EYVL L 151, 10.6.1997, s. 1.)) sekä 24 päivänä marraskuuta 1997 rasismin, muukalaisvihan, ja antisemitismin torjunnasta nuorisoasioiden alalla ((EYVL C 368, 5.12.1997, s. 1.)) ja 16 päivänä joulukuuta 1997 monimuotoisuuden kunnioittamisesta sekä rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta ((EYVL C 1, 3.1.1998, s. 1.)) annetut neuvoston julistukset,

- ottaa huomioon komission jäsen Flynnin sitoumuksen tehdä asianmukaisia ehdotuksia lainsäädännöksi ennen vuoden 1998 loppua,

A. ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Amsterdamin sopimuksessa sitoutunut yksiselitteisesti kunnioittamaan ihmisoikeuksia, perusoikeuksia ja - vapauksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uusi 6 artikla),

B. ottaa huomioon, että Amsterdamin sopimuksessa on asetettu ensimmäistä kertaa selvästi Euroopan unionin tavoitteeksi rasismin ja muukalaisvihan ehkäiseminen ja torjuminen korkeatasoisen suojan tarjoamiseksi kansalaisille vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella (EU:sta tehdyn sopimuksen uuden 29 artiklan ensimmäinen kohta),

C. ottaa huomioon, että Amsterdamin sopimuksessa neuvostolle on annettu mahdollisuus «sopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ... rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, ... perustuvan syrjinnän poistamiseksi» (EY:n perustamissopimuksen uusi 13 artikla),

D. pitää EY:n perustamissopimuksen uutta 13 artiklaa erittäin myönteisenä, mutta edellyttää kuitenkin Amsterdamin sopimuksen pikaista ratifiointia ja pyytää painokkaasti komissiota ja neuvostoa tekemään väliaikana vastaavia valmisteluja, jotta artikla voisi tulla voimaan välittömästi ratifioinnin jälkeen,

E. katsoo, että demokratian ja perusvapauksien tärkeimpiä periaatteita on kansalaisten erilaisten kulttuurien ja erilaisten kulttuurien arvon kunnioittaminen sekä kulttuurin monimuotoisuuden hyväksyminen osana demokraattista oikeusjärjestelmää, minkä vuoksi kulttuurien välisiä kohtaamisia ja kulttuurivaihtoa yhteisymmärryksen parantamiseksi olisi kannustettava,

F. katsoo, että monikulttuurisuus ja kulttuurien välinen vuorovaikutus on nähtävä sosiaalisesti ja kulttuurisesti rikastuttavana eikä turvallisuutta ja yleistä järjestystä vaarantavana tekijänä,

G. katsoo, että kaiken rotusyrjinnän vastaisen toiminnan on perustuttava suvaitsevuutta ja kulttuurien välistä yhteiseloa suosivaan sekä syrjintää vastustavaan kasvatukseen,

H. katsoo, että rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumiseen tähtäävässä politiikassa on asetettava etusijalle myös antisemitismin torjuminen,

I. katsoo, että muukalaisvihaa torjuttaessa on nykyisin kiinnitettävä erityistä huomiota siirtolaisten ja uskonnollisten vähemmistöjen syrjimiseen,

J. katsoo, että lukuisista viime vuosien kansainvälisistä rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vastaisista aloitteista (Yhdistyneiden kansakuntien julistama kansainvälinen suvaitsevaisuuden vuosi, Euroopan neuvoston toteuttama rasismin, muukalaisvihan, antisemitismin ja suvaitsemattomuuden vastainen eurooppalainen nuorisokampanja mottonaan «Kaikki erilaisia, kaikki samanarvoisia», Euroopan unionin toteuttama Euroopan rotusyrjinnän vastainen vuosi) huolimatta joissakin väestönosissa ilmenee yhä rasistisia ja muukalaisvihamielisiä asenteita, jotka joissakin tapauksissa purkautuvat ruumiillisia ja henkisiäkin vammoja aiheuttavina loukkauksina ja hyökkäyksinä, jotka saattavat johtaa pysyvään vammautumiseen ja jopa kuolemaan,

K. kunnioittaa komission yleistä aktiivisuutta Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden yhteydessä,

L. ottaa huomioon rasismia ja muukalaisvihaa käsittelevän neuvoa-antavan EU-komitean (Kahn-komitea) 5. joulukuuta 1997 hyväksymän peruskirjan ei- rasistista yhteiskuntaa kannattavista eurooppalaisista poliittisista puolueista sekä Utrechtissa 26. - 28. helmikuuta 1998 pidettävän konferenssin, jossa käsitellään hyviä käytäntöjä sekä poliittisia puolueita ja syrjinnän vastaisuutta,

M. tuo julki vakaumuksensa siitä, että nykyisten monien rasismin vastaisten toimenpiteiden on jatkuttava ja laajennuttava Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden loputtua kestävän myönteisen vaikutuksen aikaansaamiseksi, ja on tietoinen siitä, että teemavuotta olisi pidettävä perustana tuleville toimille sen sijaan, että sitä pidettäisiin pelkkänä muistovuotena,

N. katsoo, että Euroopan unionin olisi itse näytettävä vakuuttavaa esimerkkiä rasismin ja muukalaisvihan torjunnassa tarkastelemalla jatkuvasti omaa toimintaansa mahdollisten rasististen, muukalaisvihamielisten tai etnisten suuntausten paljastamiseksi,

O. on vakuuttunut siitä, että jotkut poliitikot ja mielipidejohtajat käyttävät jäsenvaltioiden taloudellisia ongelmia rasismiin ja muukalaisvihaan yllyttämisen keinoina, ja vetoaa kaikkiin politiikkoihin ja mielipidejohtajiin, että he pidättäytyisivät muukalaisvihamielisiin tunteisiin vetoavasta mielipidemuokkauksesta ja tuomitsisivat kaikenlaiset suvaitsemattomuutta osoittavat ja rasistiset lausunnot omissa toimissaan ja politiikoissaan,

P. katsoo, että demokraattisesti valittuna yhteisön elimenä ja siten Euroopan kulttuurin monimuotoisuuden edustajana sen tehtävänä on osallistua rasismin ja muukalaisvihamielisyyden torjumiseen,

Q. panee tyytyväisenä merkille, että Wieniin perustetaan virallisesti 20. tammikuuta 1998 Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus, ja toivoo, että se voi aloittaa mahdollisimman nopeasti sille osoitetut tehtävänsä,

R. pitää seurantakeskusta tervetulleena mutta ottaa huomioon johtokunnan kokoonpanon ja pitää tärkeänä, että huolellisesti varmistetaan, että sen henkilökunta edustaa Euroopan kansalaisia,

S. pitää myönteisenä edellä mainittua asetusta (EY) N:o 1035/97; pahoittelee, että tämän seurantakeskuksen tehtävät rajoittuvat ensimmäisen pilarin yksittäisiin aloihin; toivoo, että tämä rajoitus poistetaan kolmen vuoden kuluttua perustamisesta toteutettavassa seurantakeskuksen tehtävien tarkistamisessa,

T. odottaa, että Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen toiminnan käynnistämisen valmisteluista (henkilökunnan palvelukseen ottaminen, tilojen mukauttaminen, tarpeellisen materiaalin hankkiminen) päätetään nopeasti, jotta seurantakeskus voi aloittaa mahdollisimman pian sille osoitetut tehtävät,

U. on vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin olisi pyydettävä jäsenyyttä hakeneita maita takaamaan ennen jäseneksi liittymistään alueidensa vähemmistöjen suojelu;

1. Tuo julki tyytyväisyytensä siihen, että EU:sta tehdyn sopimuksen uudessa 29 artiklassa ilmaistaan ensimmäisen kerran selvästi, että rasismin ja muukalaisvihan torjuminen on välttämätöntä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi;

2. Pyytää neuvostoa ja komissiota toimittamaan ennen kesäkuun 1998 loppua suoritettavan arvioinnin siitä, kuinka jäsenvaltiot ovat täyttäneet edellä mainitun 15. heinäkuuta 1996 hyväksyn yhteisen toiminnan edellyttämät velvoitteet, heti sen valmistuttua Euroopan parlamentille;

3. Pyytää, että komissio ryhtyy parlamentin ja neuvoston edellä mainitun arvioinnin perusteella tarpeellisiin toimiin EU:sta tehdyn sopimuksen VI osaston (poliittinen ja oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla) mukaisesti kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa kansalaisten oikeusturvan takaamiseksi seuraavien käyttäytymismuotojen yhteydessä:

- rasismiin ja muukalaisvihaan yllyttäminen sekä vastaavat teot,

- juutalaisten kansanmurhan kiistäminen ja ihmiskuntaa vastaan tehdyt rikokset,

- rasistisen, muukalaisvihamielisen ja revisionistisen aineiston laatiminen, painaminen ja levittäminen,

- yhteistyö rasistista ja muukalaisvihamielistä toimintaa harjoittavien tai rasistisia, muukalaisvihamielisiä ja revisionistisia oppeja kannattavien ryhmien kanssa;

4. Pahoittelee sitä, ettei Amsterdamin sopimus sisällä syrjinnän kieltämistä yhteisöoikeuden periaatteena, jolla on välitön vaikutus, ja että EY:n perustamissopimuksen uudessa 13 artiklassa edellytetään ensin soveltamistoimenpiteitä, jotka neuvoston täytyy vielä hyväksyä yksimielisesti;

5. Pyytää, että Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan komissio ehdottaa heti EY:n perustamissopimuksen uuden 13 artiklan mukaisia «tarvittavia toimenpiteitä» rotuun, etniseen alkuperään tai uskontoon perustuvan syrjinnän estämiseksi ja torjumiseksi;

6. Vaatii jäsenvaltioita luokittelemaan raskauttavaksi asianhaaraksi sen, että rikos tehdään rasistisin, muukalaisvihamielisin ja antisemitistisin perustein;

7. Vaatii painokkaasti eurooppalaisia toimielimiä ja jäsenvaltioita kehittämään edelleen maahanmuuttopolitiikkaansa tiiviissä yhteydessä soveltuvaan integraatiopolitiikkaan, joka edistää vastavuoroista etnisten ryhmien välistä hyväksyntää; vaatii yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden maahanmuuttolainsäädännön ja sovittamaan kunkin eri jäsenvaltion hyväksymät maahanmuuttajien oikeudet toisiinsa; tässä yhteydessä olisi tarkasteltava, olisiko tarkoituksenmukaista laatia Euroopan peruskirjan maahanmuuttajien oikeuksista, mikä johtaisi lopulta sopimukseen Euroopan unioniin suuntautuvasta maahanmuutosta; tukee ja arvostaa tässä mielessä niitä hyviä tuloksia, joita paikalliset kansalaisjärjestöt ovat saavuttaneet maahanmuuttajien aseman suhteen, mukaan luettuna «sans papier» -henkilöt, ensimmäisenä askeleena kohti integroitumista;

8. Katsoo, että direktiivit, jotka kieltävät syrjinnän erityisesti työpaikoilla, kouluissa, terveydenhoidon, sosiaaliturvan, asumisen sekä julkisten ja yksityisten palvelujen alalla, voisivat vaikuttaa suuresti rasismin ja muukalaisvihan vähenemiseen Euroopan unionissa; katsoo, että pitäisi myös arvioida, voidaanko ja missä määrin hyödyntää naisten positiivisesta syrjinnästä saatuja kokemuksia muihin ryhmiin rakenteellisista syistä kohdistuvan syrjinnän poistamiseksi;

9. Kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita laatimaan erityisohjelmia naispuolisille maahanmuuttajille ja turvapaikanhakijoille, koska he kohtaavat tavallisesti rotusyrjinnän, antisemitismin ja muukalaisvihan lisäksi myös sukupuoleen perustuvaa syrjintää;

10. Kehottaa jäsenvaltioita laatimaan asianmukaiset opetussuunnitelmat ja edellyttämään opettajilta esimerkillistä käyttäytymistä, jotta koululaisia rohkaistaan suvaitsemaan ja hyväksymään kaikki kanssaihmiset;

11. Pitää myönteisenä erityisesti komission Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden aikana aloittamia lukuisia toimenpiteitä ja hankkeita, jotka edistävät ja lujittavat kansalaisten tietoisuutta rasismin ja muukalaisvihan vaaroista;

12. Kehottaa komissiota laajentamaan ja ylläpitämään erityisesti Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden aikana luotuja rotusyrjinnän vastaisia verkostoja, jotta kyseisenä vuonna jäsenvaltioissa käynnistetyt lukuisat myönteiset aloitteet jatkuisivat pidempään;

13. Kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että paikallisen ja alueellisen hallinnon sekä kansalaisjärjestöjen hankkeita ja kokemuksia hyödynnettäisiin ja että niiden seuranta ja jatkuvuus turvattaisiin;

14. Sanoutuu irti poliitikoista ja puolueista, jotka antavat rasistisia tai muukalaisvihamielisiä lausuntoja niin kansallisella kuin Euroopan tasolla, ja kehottaa kaikkia demokraattisia puolueita vastustamaan omissa riveissään rasistisia ryhmiä ja liikkeitä kaikin demokraattisin keinoin;

15. Ottaa huomioon ei-rasistista yhteiskuntaa kannattavista eurooppalaisista poliittisista puolueista hyväksytyn peruskirjan, joka on nyt määrä esittää eurooppalaisille poliittisille puolueille; kehottaa kaikkia poliittisia puolueita EU:ssa ja erityisesti Euroopan parlamentissa hyväksymään peruskirjan ja käyttämään sitä työnsä perustana;

16. Suosittaa, että liittymisneuvottelujen yhteydessä jäsenyyttä hakeneita maita vaaditaan takaamaan ennen liittymistään alueillaan asuvien vähemmistöjen suojelu, ja kehottaa komissiota kiinnittämään vuotuisissa arvioinneissaan erityistä huomiota tähän kohtaan;

17. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden hallituksille ja parlamenteille sekä Euroopan neuvostolle.