Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista /* KOM/2003/0703 lopull. - COD 2003/0277 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tavoite ja perustelut Tämä direktiivi annetaan osana rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmaa sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle 21 päivänä toukokuuta 2003 annetun tiedonannon "Yhtiöoikeuden uudistaminen ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantaminen Euroopan unionissa - etenemissuunnitelma" mukaisesti. Sen tavoite on poistaa eräs merkittävä puute yhtiöoikeuden alalla helpottamalla liikeyritysten rajatylittäviä sulautumisia. Tarkoitus on poistaa esteet, joita (useimmiten yrityksen päätoimipaikassa) sovellettava kansallinen lainsäädäntö voi luoda. Voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaan tällaiset sulautumiset ovat mahdollisia vain tiettyihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille yhtiöille. Sulautumisia suunnitteleviin yrityksiin sovellettavat kansalliset lait ovat joissakin jäsenvaltioissa niin erilaisia, että yritykset joutuvat turvautumaan monimutkaisiin ja kalliisiin oikeudellisiin järjestelyihin. Nämä järjestelyt tekevät sulautumisista usein hankalia eikä niitä voida toteuttaa halutun läpinäkyvyyden ja oikeusvarmuuden vallitessa. Nämä järjestelyt johtavat lisäksi usein sulautettavien yritysten purkamiseen, joka on hyvin kallis toimenpide. Jäsenvaltioiden yritysten tarpeet tehdä yhteistyötä kasvavat koko ajan unionin kasvaessa 15:stä jäsenvaltiosta 25:een. Yhteistyötä tehdään myös EFTA-valtioiden kanssa. Euroopan unionissa toimivat yritykset ja etenkin EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto (UNICE) ovat jo vuosia kehottaneet antamaan yhteisön säädöksen, joka vastaa eri jäsenvaltioissa toimivien yhtiöiden yhteistyö- ja keskittymistarpeeseen ja antaa mahdollisuuden rajatylittäviin sulautumisiin. Nyt on viimeistään annettava kaikkia osakeyhtiöitä ja muun tyyppisiä pääomayhtiöitä koskeva tarkoituksenmukainen säädös, joka antaa mahdollisuuden toteuttaa rajatylittävät sulautumiset mahdollisimman suotuisissa olosuhteissa. Toimenpiteiden aiheuttamia kustannuksia on siis alennettava ja samalla on taattava tarvittava oikeusvarmuuden taso ja annettava mahdollisimman monille yrityksille mahdollisuus hyötyä uudesta järjestelmästä. Direktiivi hyödyttää erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka eivät suuryrityksiä pienemmän kokonsa ja pääomarakenteensa takia luultavasti pysty soveltamaan eurooppayhtiöstä annetun asetuksen tarjoamia mahdollisuuksia. 2. Tausta Komissio antoi 14. joulukuuta 1984 ehdotuksen kymmenenneksi neuvoston direktiiviksi osakeyhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista. [1] Ehdotusta ovat käsitelleet useat Euroopan parlamentin valiokunnat, mukaan lukien oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta, joka antoi kertomuksen 21 päivänä lokakuuta 1987. [2] Parlamentti ei ole kuitenkaan antanut asiasta lausuntoa, koska kysymys henkilöstön edustajien osallistumisesta yrityksen päätöksentekoelinten toimintaan on aiheuttanut ongelmia. Tilanne on ollut lukkiutunut yli 15 vuotta, koska asian käsittely on ollut yhteydessä säädösehdotukseen eurooppayhtiöstä. Vuonna 2001 komissio peruutti useita säädösehdotuksia, joiden käsittely oli keskeytynyt useiksi vuosiksi tai jotka eivät olleet enää ajankohtaisia. Komissio peruutti myös ensimmäisen ehdotuksen kymmenenneksi direktiiviksi tarkoituksena antaa uusi ehdotus, joka perustuu yhteisön lainsäädännön viimeaikaiseen kehitykseen. Eurooppayhtiötä koskeva asetus hyväksyttiin 8 päivänä lokakuuta 2001, jonka jälkeen voitiin alkaa valmistella uutta ehdotusta yhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista. Uutta ehdotusta koskevat uudet kuulemistilaisuudet tai vaikuttavuustutkimukset eivät ole olleet tarpeen vallitsevan asiaintilan vuoksi. Osapuolilla on ollut mahdollisuus ilmaista näkemyksensä ehdotuksen keskeisestä sisällöstä sekä yhtiöoikeuden asiantuntijoiden korkean tason työryhmässä että neuvostolle ja parlamentille yhtiöoikeuden uudistamisesta ja omistajaohjauksesta 21 päivänä toukokuuta 2003 annetun tiedonannon laatimisen yhteydessä järjestetyn kuulemiskierroksen aikana. Direktiiviehdotuksen nopeaa hyväksymistä ovat toivoneet kaikki asian käsittelyyn osallistuneet tahot. [1] EYVL C 23, 25.1.1985, s. 11. [2] PE/113303/JUR/FIN, A2/1987/186. 3. Ehdotuksen sisältö Tämä ehdotus poikkeaa vuoden 1984 alkuperäisestä ehdotuksesta pääasiassa siten, että soveltamisala on erilainen ja että ehdotuksessa otetaan huomioon eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2157/2001 [3] ja eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annettuun neuvoston direktiiviin 2001/86/EY [4] sisältyvät periaatteet ja ratkaisut, jotka koskevat henkilöstön edustajien osallistumista vastaanottavan yhtiön tai rajatylittävän sulautumisen kautta muodostetun uuden yhtiön päätöksentekoelinten toimintaan. [3] EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1. [4] EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22. 3.1. Soveltamisala Alkuperäinen direktiiviehdotus koski ainoastaan julkisia osakeyhtiöitä. Tässä ehdotuksessa soveltamisala on ulotettu kattamaan kaikki pääomayhtiöt, joille jäsenvaltioiden yksimielisen käsityksen mukaan on ominaista oikeushenkilöllisyys ja joilla on yksinomaan yhtiön veloista vastaamiseen tarkoitettua omaisuutta. Ehdotus on suunnattu pääasiassa yhtiöille, jotka eivät ole kiinnostuneita eurooppayhtiön perustamisesta, ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille. 3.2. Rajatylittävää sulautumismenettelyä sääntelevät periaatteet Rajatylittävää sulautumismenettelyä koskevan perusperiaatteen mukaan menettelyyn sovelletaan jäsenvaltiossa niitä periaatteita ja sääntöjä, jotka koskevat yksinomaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön alaisten yritysten välisiä sulautumisia (kotimaiset sulautumiset), paitsi jos direktiivissä sulautumisen rajatylittävän luonteen vuoksi toisin säädetään. Tarkoitus on lähentää rajatylittävää sulautumismenettelyä ja kotimaista sulautumismenettelyä, jonka soveltamisesta yrityksillä on runsaasti tietoa ja kokemuksia. Jotta voidaan ottaa huomioon rajatylittävät näkökohdat, ehdotukseen on sisällytetty (siinä määrin kuin on ehdottoman tarpeellista) kansallisen lain soveltamisen periaate niillä säännöksillä, jotka perustuvat eurooppayhtiön perustamista koskeviin asian kannalta merkityksellisiin periaatteisiin ja säännöksiin. Jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön osalta suojataan velkojien, joukkovelkakirjojen ja muiden arvopaperien kuin osakkeiden haltijoiden, vähemmistöosakkaiden sekä työntekijöiden oikeudet siltä osin kuin ne koskevat muita oikeuksia kuin henkilöstön edustajien osallistumista yhtiön päätöksentekoelinten toimintaan. Tässä yhteydessä on syytä mainita seuraavat direktiivit: työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 12 päivänä maaliskuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi 2001/23/EY [5], työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY [6] sekä 22 päivänä syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY [7] ja neuvoston direktiivi 97/74/EY [8], joista kaksi viimeksi mainittua koskevat eurooppalaisen yritysneuvoston perustamista tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamista yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä. Näitä direktiivejä sovelletaan myös rajatylittävän sulautumisen kautta muodostettuihin yhtiöihin. [5] EYVL L 82, 22.3.2001, s. 16. [6] EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29. [7] EYVL L 254, 30.9.1994, s. 1. [8] EYVL L 10, 16.1.1998, s. 22. Kuten muutkaan vastaavat säädökset, tämä direktiivi [9] ei rajoita yrityskeskittymien valvontaa koskevan lainsäädännön soveltamista yhteisön tasolla [10] eikä jäsenvaltioissa. [9] Perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla osakeyhtiöiden sulautumisesta 9 päivänä lokakuuta 1978 annettu kolmas neuvoston direktiivi 78/855/ETY (EYVL L 295, 20.10.1978, s. 36). [10] Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89, (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1); oikaistu versio EYVL L 257, 21.9.1990 s. 13. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1); oikaisu EYVL L 40, 13.2.1998, s. 17. 3.3. Henkilöstöedustus ja yhtiöoikeuden koordinointi Henkilöstöedustusta rajatylittävän sulautumisen kautta muodostetussa yrityksessä koskevat kysymykset, jotka estivät vuonna 1984 annetun ensimmäisen ehdotuksen käsittelyn jatkamisen, on ratkaistu tässä direktiiviehdotuksessa pyrkimällä sijoittautumisvapauden varmistamiseen. Rajatylittäviä sulautumisia koskeva suurin huolenaihe oli se, että jäsenvaltioissa toimivat yritykset yrittäisivät käyttää väärin prosessia ja kiertää henkilöstöedustusta koskevia säännöksiä tällaisen sulautumisen avulla. Asetuksessa (EY) N:o 2157/2001 ja direktiivissä 2001/86/EY on päädytty ratkaisuun, jota voidaan käyttää soveltuvin osin myös EY:n perustamissopimuksen 44 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaiseen yhtiöoikeuden säännösten koordinointiin, mikä on tämän direktiivin tarkoitus. Eurooppayhtiöstä annettujen asetuksen ja direktiivin asiayhteys poikkeaa kuitenkin tästä direktiiviehdotuksesta. Yhteisön tason toimintaan liittyvien piirteidensä vuoksi eurooppayhtiöön ei sovelleta sen kotipaikan sijaintijäsenvaltion henkilöstöedustuksen järjestämiseen velvoittavia voimassa olevia kansallisia säännöksiä. Sen sijaan rajatylittävien sulautumien kautta muodostettaviin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin yhtiöihin sovelletaan jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä. Näihin yhtiöihin sovelletaan siis kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevia henkilöstöedustuksen järjestämiseen velvoittavia säännöksiä. Saattaa kuitenkin käydä niin, että rajatylittävän sulautumisen kautta muodostettavan uuden yhtiön sääntömääräinen kotipaikka voi olla jäsenvaltiossa, jossa henkilöstöedustusta koskevia säännöksiä ei ole lainkaan, kun taas sulautumiseen osallistuvista yhtiöistä yksi tai useampia on ollut tällaisten säännösten alaisia ennen sulautumista. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin sovelletaan samaa henkilöstöedustusta koskevien saatujen oikeuksien suojaa, joka sisältyy eurooppayhtiöstä annettujen asetuksen ja direktiivin mukaiseen järjestelmään. Henkilöstöedustusta koskevien saatujen oikeuksien suojaaminen on perusteltua tässä tapauksessa. Toisaalta jos sen jäsenvaltion, jonka lainsäädännön alainen sulautumisen kautta muodostettu yhtiö on, lainsäädännössä on pakollista henkilöstöedustusta koskevat säännökset, erityissuoja on tarpeeton, koska kyseiseen yhtiöön sovelletaan jäsenvaltion säännöksiä. 4. Artiklakohtaiset perustelut Direktiivin 1 artiklassa on direktiivin soveltamisalan kannalta merkitykselliset määritelmät. Toisen yrityksen ostamisen kautta toteutetun sulautumisen (ns. absorptiosulautuminen) ja uuden yrityksen perustamisen kautta toteutetun sulautumisen (ns. kombinaatiosulautuminen) määritelmät perustuvat direktiiviin 90/434/ETY, jossa säännellään myös eri jäsenvaltioiden lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhtiöiden sekä muiden yhtiöiden kuin osakeyhtiöiden välistä sulautumista. Tämä määritelmä on johdonmukainen myös direktiivin 78/855/ETY kanssa, jossa säädetään jäsenvaltion sisäisistä osakeyhtiöiden sulautumisista. [11] Tässä ehdotuksessa soveltamisala kattaa kaikki pääomayhtiöt, joille jäsenvaltioiden yksimielisen käsityksen mukaan on ominaista oikeushenkilöllisyys ja joilla on yksinomaan yhtiön veloista vastaamiseen tarkoitettua omaisuutta. Soveltamisala on laajempi kuin direktiivissä 78/855/ETY, koska se kattaa osakeyhtiöiden lisäksi kaikki muutkin pääomayhtiöt. [11] EYVL L 295, 20.10.1978, s. 36. Direktiivin 2 artiklassa määritetään kuhunkin rajatylittävään sulautumiseen osallistuvaan yhtiöön sovellettava lainsäädäntö. Jollei tässä direktiivissä toimenpiteen rajatylittävän luonteen vuoksi toisin säädetä, jäsenvaltion sisäisissä sulautumisissa kaikki yhtiöt ovat kansallisen lainsäädännön alaisia. Työntekijöiden oikeuksia suojattaessa rajatylittävään sulautumiseen sovelletaan muiden kuin henkilöstöedustusta vastaanottavassa yrityksessä tai sulautumisen kautta muodostetussa uudessa yhtiössä koskevien oikeuksien osalta jäsenvaltioissa sovellettavia asian kannalta merkityksellisiä säännöksiä. Kyseiset säännökset on yhdenmukaistettu muun muassa seuraavilla säädöksillä: työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 12 päivänä maaliskuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi 2001/23/EY, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY sekä direktiivit 94/45/EY ja 97/74/EY, jotka koskevat eurooppalaisen yritysneuvoston perustamista ja työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamista yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä. Näiden säännösten nojalla työnantajan muuttuminen sulautumisen tuloksena ei saa vaikuttaa sulautumisajankohtana voimassa olleeseen ja automaattisesti yrityksen uudelle omistajalle siirtyvään työsopimukseen tai työsuhteeseen. Sulautumisen jälkeen suojattuja ovat myös kaikki työntekijöiden oikeudet, jotka perustuvat työehtosopimukseen sekä sosiaaliturvajärjestelmän mukaisiin vanhuus- tai työkyvyttömyysetuuksiin taikka jälkeenjääneiden etuuksiin. Direktiivin 3 artiklassa mainitaan kaikki seikat, joiden on sisällyttävä sulautumissuunnitelmaan. Artiklaan on sisällytetty direktiivissä 78/855/ETY yhdenmukaistetut jäsenvaltion sisällä tapahtuvia osakeyhtiöiden sulautumisia koskevat seikat, joihin on lisätty samoin kuin eurooppayhtiön tapauksessa toimenpiteen rajatylittävän luonteen vuoksi merkitykselliset tekijät kuten uuden yhtiön nimi ja kotipaikka. Sääntömääräinen kotipaikka määrää lain, jota sovelletaan uuteen yhtiöön, mikä on tärkeä tieto kaikille osapuolille mukaan lukien velkojat. Suunnitelmaan on sisällytettävä myös tiedot henkilöstön osallistumisesta sulautumisen kautta muodostetun uuden yhtiön päätöksentekoon. Direktiivin 4 artiklassa käsitellään rajatylittävää sulautumista koskevan suunnitelman julkistamista ja muita tietoja, jotka on julkistettava. Direktiivin 5 artiklassa säädetään myös osakeyhtiöiden kotimaisista sulautumisista annettuun direktiiviin 78/855/ETY ja eurooppayhtiöstä annettuun asetuksen (EY) N:o 2157/2001 sisältyvästä mahdollisuudesta antaa yhteinen asiantuntijakertomus kaikkia osakkeenomistajia varten. Direktiivin 6 artiklassa säädetään velvoitteesta hyväksyttää rajatylittävää sulautumista koskeva suunnitelma yhtiökokouksessa. Samaa velvoitetta sovelletaan myös osakeyhtiöiden kotimaisiin sulautumisiin ja sulautumisen kautta perustettavaan eurooppayhtiöön. Direktiivin 7 ja 8 artiklassa säädetään sulautuman lainmukaisuuden valvonnasta. Artiklat perustuvat asetukseen (EY) N:o 2157/2001 sisältyviin eurooppayhtiötä koskeviin vastaaviin periaatteisiin ja menettelyihin. Direktiivin 9 artiklassa jäsenvaltioille asetetaan velvoite määrittää ajankohta, jona rajatylittävä sulautuminen tulee voimaan. Ajankohta vahvistetaan sen jäsenvaltion lainsäädännössä, jonka soveltamisalaan vastaanottava yhtiö kuuluu absorptiosulautumisessa tai uusi yhtiö kombinaatiosulautumisessa. Sulautuminen voi tulla voimaan vasta sen jälkeen kun kaikki valvontatoimenpiteet on suoritettu kaikissa sulautumiseen osallistuvissa yhtiössä. Direktiivin 10 artiklassa käsitellään tietoja, jotka on julkistettava rajatylittävän sulautumisen toteutuessa. Artikla perustuu niistä takeista, joita vaaditaan yhtiöiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi annetun direktiivin 68/151/ETY [12] 3 artiklan vastaaviin säännöksiin, joissa säädetään pääomayhtiöitä koskevien keskeisten asiakirjojen julkistamisesta. [12] EYVL L 65, 14.3.1968, s. 8. Direktiivin 11 artikla perustuu direktiivin 78/855/ETY 19 ja 23 artiklaan, joissa käsitellään osakeyhtiöiden kotimaisen sulautumisen vaikutuksia. Direktiivin 12 artikla perustuu asetuksen (EY) N:o 2157/2001 29 artiklaan, jonka mukaan sulautumista ei voida julistaa pätemättömäksi sen voimaantulon jälkeen. Tarkoitus on varmistaa kattava oikeusturva eri jäsenvaltioihin sijoittautuneille kolmansille, joihin rajatylittävä sulautuminen vaikuttaa. Eri jäsenvaltioiden lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien kolmansien kannalta olisi erittäin riskialtista todeta sulautuminen pätemättömäksi sen jälkeen kun kussakin jäsenvaltiossa on toteutettu sitovina pidettäviä valvontatoimenpiteitä. Direktiivin 13 artiklassa pyritään yksinkertaistamaan rajatylittävää sulautumismenettelyä siinä tapauksessa, että kyseessä on kahden yhtiön sulautuminen, jossa vastaanottavalla yhtiöllä on jo entuudestaan kaikki sulautuvan yhtiön pääomaa edustavat arvopaperit tai osuudet, jotka oikeuttavat äänestämään sulautuvan yhtiön yhtiökokouksessa. Näissä tapauksissa eräitä toimenpiteitä ei ole pakko toteuttaa. Direktiivin 14 artiklassa käsitellään henkilöstöedustusta rajatylittävän sulautumisen kautta muodostetussa yhtiössä, kun henkilöedustusta koskevien saavutettujen oikeuksien turvaaminen vaarantuu rajatylittävän sulautumisen yhteydessä. Kyseistä 14 artiklaa sovelletaan vain jos jossakin sulautumaan osallistuvista yhtiöistä on käytössä pakollinen tai vapaaehtoinen henkilöedustusta koskeva järjestelmä ja jos sen jäsenvaltion lainsäädäntö, jossa kyseinen yhtiö on muodostettu sulautumisen kautta, ei edellytä pakollisen järjestelmän käyttöönottoa. Kaikissa muissa tapauksissa henkilöstöedustusta koskevat säännöt määräytyvät sulautumisen kautta muodostettuun yhtiöön sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan. Direktiivin 14 artikla edustaa tasapainoa, joka saavutettiin jo eurooppayhtiöstä annetun asetuksen yhteydessä; tämä koskee erityisesti neuvottelumenettelyä, jonka avulla asianomaisten osapuolten pitäisi voida sopia henkilöstöedustuksen järjestämisestä. Tätä varten 14 artiklaan on sisällytetty viittaus direktiivin 2001/86/EY ja liitteessä olevan osan 3 säännöksiin, joita sovelletaan erityisesti sulautumiin. Kyseisten säännösten mukaan vain sulautumaan osallistuvien yhtiöiden epäonnistuminen neuvotteluratkaisun löytämisessä johtaa siihen, että se henkilöstöedustusjärjestelmä, joka parhaiten suojaa työntekijöiden saavutettuja etuja ja joka on jo käytössä jossakin sulautumaan osallistuvista yhtiöistä, laajennetaan koskemaan koko sulautumisen kautta muodostettua yhtiötä. Direktiivin 15 ja 16 artiklassa on tavanomaiset loppusäännökset, jotka koskevat direktiivin täytäntöönpanoa, voimaantuloa ja osoittamista. 2003/0277 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, [13] [13] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, [14] [14] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, [15] [15] EUVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Eri jäsenvaltioissa toimivien yhtiöiden yhteistyö- ja keskittymistarpeiden sekä yhteisössä toimivien yhtiöiden rajatylittäviin sulautumisiin liittyvien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten vaikeuksien vuoksi yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen ja niiden toiminta edellyttävät yhteisön säännösten antamista, jotta voidaan helpottaa eri jäsenvaltioiden lainsäädännön alaisten erityyppisten pääomayhtiöiden rajatylittäviä sulautumisia. (2) Edellä mainittuja tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, sillä tavoitteena on laatia ylikansallisesti sovellettavia yhteisiä osia sisältävät säännökset, vaan ne voidaan ehdotetun toimenpiteen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. (3) Rajatylittävien sulautumisten helpottamiseksi on säädettävä, että jollei tässä direktiivissä toisin säädetä, sulautumiseen osallistuviin yhtiöihin ja kolmansiin sovelletaan niitä kansallisia säännöksiä, joiden alainen yhtiö on ja joita on sovellettava muiden saman lainsäädännön alaisten yhtiöiden kanssa toteutettaviin sulautumisiin. (4) Kaikkien eri jäsenvaltioissa sijaitsevien sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden on noudatettava samansisältöistä sulautumissuunnitelmaa. Tämän vuoksi on täsmennettävä tämän yhteisen suunnitelman vähimmäissisältö ja annettava yhtiöille mahdollisuus sopia muista suunnitelman osista. (5) Yhtiöiden osakkaiden ja ulkopuolisten etujen suojaamiseksi sekä sulautumissuunnitelmasta että sulautumisen toteutumisesta on tehtävä kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön osalta merkintä asianmukaiseen julkiseen rekisteriin. (6) Kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetään sulautumissuunnitelmaa koskevasta kertomuksesta, joka yhden tai useamman asiantuntijan on laadittava jokaiselle kansallisella tasolla sulautuvalle yhtiölle. Rajatylittävän sulautumisen yhteydessä aiheutuvien asiantuntijakulujen rajoittamiseksi on syytä säätää mahdollisuudesta laatia yhteinen kertomus, joka on tarkoitettu kaikille rajatylittävään sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden osakkaille. Rajatylittävää sulautumista koskeva yhteinen suunnitelma on hyväksyttävä kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiökokouksessa. (7) Rajatylittävien sulautumismenettelyjen helpottamiseksi on syytä säätää, että kansalliset viranomaiset ovat vastuussa toimivaltaansa piiriin kuuluvien sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden päätöksentekomenettelyjen toteuttamisen ja lainmukaisuuden valvonnasta, kun taas sulautumisen toteuttamisen ja lainmukaisuuden valvonnasta on vastuussa se kansallinen viranomainen, jonka toimivallan piiriin sulautumisen kautta muodostettu yhtiö kuuluu. Tämä kansallinen viranomainen voi olla tuomioistuin, notaari tai muu kyseisen jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen viranomainen. Lisäksi on määritettävä, minkä jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan määritetään ajankohta, jolloin sulautuminen tulee voimaan; on syytä soveltaa sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alainen sulautumisen kautta muodostettu yhtiö on. (8) Yhtiöiden osakkaiden ja kolmansien etujen suojaamiseksi on määritettävä rajatylittävän sulautumisen oikeudelliset seuraamukset ja käsiteltävä erikseen tilanteet, joissa sulautumisen kautta muodostettu yhtiö on vastaanottava yhtiö tai uusi yhtiö. Oikeusvarmuuden turvaamiseksi on syytä kieltää rajatylittävän sulautumisen julistaminen pätemättömäksi sen jälkeen, kun sulautuminen on tullut voimaan. (9) Tämä direktiivi ei rajoita yrityskeskittymien valvontaa koskevan lainsäädännön soveltamista yhteisön tasolla [16] eikä jäsenvaltioissa. [16] Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89, (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1); oikaistu versio EYVL L 257, 21.9.1990 s. 13. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1); oikaisu EYVL L 40, 13.2.1998, s. 17. (10) Työntekijöiden muut kuin henkilöstöedustusta koskevat oikeudet perustuvat jäsenvaltioiden antamiin säädöksiin, joihin viitataan työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/59/EY [17], työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/23/EY [18], työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/14/EY [19] sekä eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/45/EY [20]. [17] EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16. [18] EYVL L 61, 5.3.1977, s. 26. [19] EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29. [20] EYVL 254, 30.9.1994, s. 64. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/74/EY (EYVL L 10, 16.1.1998, s. 22). (11) Jos rajatylittävään sulautumiseen osallistuvista yhtiöistä vähintään yhteen sovelletaan henkilöstöedustusta koskevia säännöksiä ja jos jäsenvaltion, jossa sulautumisen kautta muodostetun yhtiön sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, lainsäädäntö ei velvoita sitä henkilöstöedustuksen järjestämiseen, on järjestettävä henkilöstöedustus rajatylittävän sulautumisen kautta muodostetussa yhtiössä ja henkilöstön osallistuminen siihen liittyvien oikeuksien määrittelyyn. Tämän direktiivin on perustuttava eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2157/2001 [21] ja eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/86/EY [22] säädettyihin periaatteisiin ja yksityiskohtaisiin sääntöihin, [21] EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1. [22] EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22. OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan - 'sulautumisella' liiketointa, jolla: a) yksi tai useampi yhtiö siirtää purkautumishetkellään selvitysmenettelyttä kaikki varansa ja vastuunsa toiselle toiminnassa olevalle yhtiölle - vastaanottavalle yhtiölle - antaen osakkailleen vastikkeeksi toisen yhtiön yhtiöpääomaa edustavia arvopapereita tai osuuksia ja mahdollisesti rahavastikkeen, jonka määrä ei kuitenkaan saa ylittää 10 prosenttia näiden arvopapereiden tai osuuksien nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpitoarvosta (ns. absorptiosulautuminen), tai b) kaksi yhtiötä tai useampi yhtiö siirtää purkautumishetkellä selvitysmenettelyttä kaikki varansa ja vastuunsa perustettavalle yhtiölle - uudelle yhtiölle - antaen osakkailleen vastikkeeksi uuden yhtiön yhtiöpääomaa edustavia arvopapereita tai osuuksia ja mahdollisesti rahavastikkeen, jonka määrä ei kuitenkaan saa ylittää 10 prosenttia näiden arvopapereiden tai osuuksien nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpitoarvosta (ns. kombinaatiosulautuminen), tai c) yhtiö siirtää purkautumishetkellään ilman selvitysmenettelyä kaikki varansa ja vastuunsa sille yhtiölle, jonka hallussa ovat kaikki sen yhtiöpääomaa edustavat arvopaperit tai osuudet, - 'rajatylittävällä sulautumisella' ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua sulautumista, johon osallistuu pääomayhtiöitä, jotka on perustettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on yhteisössä, jos vähintään kaksi yhtiöistä kuuluu eri jäsenvaltioiden lainsäädännön soveltamisalaan, - 'pääomayhtiöllä' yhtiötä, joka on oikeushenkilö ja jolla on yksinomaan yhtiön veloista vastaamiseen tarkoitettua omaisuutta ja johon sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaisia neuvoston direktiivissä 68/151/ETY [23] säädettyjä takeita koskevia ehtoja, joilla suojataan yhtiöiden osakkaiden ja ulkopuolisten edut. [23] EYVL L 65, 14.3.1968, s. 8. 2 artikla Jollei tässä direktiivissä toisin säädetä, jokaiseen rajatylittävään sulautumiseen osallistuvaan yhtiöön sovelletaan sulautumista koskevien toimenpiteiden osalta kansallisessa lainsäädännössä, jonka alainen yhtiö on, tämäntyyppisten yhtiöiden toisten saman kansallisen lainsäädännön alaisten pääomayhtiöiden kanssa toteutettaviin sulautumisiin sovellettavia säännöksiä. Nämä säännökset koskevat erityisesti sulautumiseen liittyvää päätöksentekoprosessia sekä velkojien, joukkovelkakirjojen haltijoiden ja muiden arvopaperien tai osuuksien kuin osakkeiden, joihin liittyy erityisoikeuksia, haltijoiden suojaa, sekä työntekijöiden suojaa muiden kuin 14 artiklassa säädettyjen oikeuksien osalta. 3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että jokaisen sulautuvan yhtiön johto- tai hallintoelimen on laadittava yhteinen sulautumissuunnitelma. Suunnitelmasta on käytävä ilmi: a) sulautuvien yhtiöiden yhtiömuoto, nimi ja sääntömääräinen kotipaikka sekä sulautumisen kautta muodostettavalle yhtiölle ehdotettu yhtiömuoto, nimi ja sääntömääräinen kotipaikka, b) yhtiön yhtiöpääomaa edustavien arvopapereiden tai osuuksien vaihtosuhteen ja mahdollisen rahavastikkeen suuruus, c) sulautumisen tuloksena muodostetun yhtiön yhtiöpääomaa edustavien arvopapereiden tai osuuksien jakautumiseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt, d) päivämäärä, josta alkaen yhtiön yhtiöpääomaa edustavat arvopaperit tai osuudet oikeuttavat voitonjakoon osallistumiseen sekä kaikki tähän oikeuteen liittyvät erityisehdot, e) päivämäärä, josta alkaen sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden liiketoimet katsotaan kirjanpidon kannalta suoritetuiksi sulautumisen kautta muodostetun yhtiön lukuun, f) oikeudet, jotka sulautumisen tuloksena muodostettu yhtiö varmistaa osakkailleen, joilla on erityisiä oikeuksia, sekä muille yhtiön yhtiöpääomaa edustavien arvopapereiden tai osuuksien haltijoille, tai tällaisten henkilöiden osalta ehdotetut toimenpiteet, g) sulautumissuunnitelmaa tarkastaville asiantuntijoille sekä sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden hallinto-, johto-, valvonta- tai tarkastuselinten jäsenille myönnettävät erityisetuudet, h) sulautumisen kautta muodostetun yhtiön yhtiöjärjestys, i) tiedot menettelyistä, joiden mukaisesti määritetään 14 artiklan nojalla yksityiskohtaiset säännöt työntekijöiden osallistumisesta niiden oikeuksien määrittelyyn, jotka koskevat työntekijäedustusta sulautumisen kautta muodostettavassa yhtiössä. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen tietojen lisäksi sulautumiseen osallistuvat yhtiöt voivat lisätä yhteisellä sopimuksella muita asioita yhteiseen sulautumissuunnitelmaan. 4 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että viimeistään kuukautta ennen 6 artiklassa tarkoitettua yhtiökokousta jokaisesta sulautuvasta yhtiöstä on julkistettava vähintään seuraavat tiedot jäsenvaltion lainsäädännön ja direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan säännösten mukaisesti: a) sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden yhtiömuoto, nimi ja sääntömääräinen kotipaikka sekä sulautumisen kautta muodostettavalle yhtiölle ehdotettu yhtiömuoto, nimi ja sääntömääräinen kotipaikka, b) julkinen rekisteri, johon kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön asiakirjat on talletettu, sekä rekisteröintinumero, c) ilmoitus kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön velkojien ja tarvittaessa vähemmistöosakkaiden oikeuksien toteuttamista koskevista järjestelyistä sekä osoite, josta on maksutta saatavissa tieto kaikista tällaisista järjestelyistä. 5 artikla 1. Jokaisesta sulautumiseen osallistuvasta yhtiöstä on laadittava sen osakkaille asiantuntijakertomus, joka on saatavilla viimeistään kuukautta ennen 6 artiklassa tarkoitettua yhtiökokousta. 2. Kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön lukuun toimivan usean asiantuntijan sijasta voi yksi tai useampi riippumaton asiantuntija, jonka on yhtiöiden yhteisestä pyynnöstä nimennyt oikeudellinen tai hallinnollinen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön alaisuuteen jokin sulautuvista yhtiöistä tai tuleva yhtiö kuuluu, tutkia rajatylittävää sulautumista koskevan suunnitelman ja laatia yhteisen kertomuksen kaikkia osakkaita varten. Nämä asiantuntijat voivat jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti olla luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä tai yhtiöitä. Asiantuntijoilla on oikeus pyytää sulautumiseen osallistuvilta yhtiöiltä kaikki tehtäviensä toteuttamisessa tarpeellisiksi katsomansa tiedot. 6 artikla 1. Kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiökokous hyväksyy yhteisen sulautumissuunnitelman perehdyttyään 5 artiklan mukaiseen asiantuntijakertomukseen. 2. Kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiökokous voi asettaa rajatylittävän sulautumisen ehdoksi sen, että yhtiökokous erikseen vahvistaa sovitut säännöt, jotka koskevat henkilöstöedustusta sulautumisen tuloksena muodostettavassa yhtiössä. 7 artikla 1. Kukin jäsenvaltio nimeää toimivaltaiset viranomaiset, jotka valvovat sulautumisen lainmukaisuutta siltä osin kuin se koskee kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön alaisia sulautumiseen osallistuvia yhtiöitä. 2. Kussakin asianomaisessa jäsenvaltiossa toimivaltaisten viranomaisten on annettava jokaiselle sulautumiseen osallistuvalle jäsenvaltion lainsäädännön alaiselle yhtiölle sitova todistus sulautumisen edellytyksenä olevien toimien suorittamisesta ja muodollisuuksien täyttämisestä asianmukaisella tavalla. 8 artikla Kukin jäsenvaltio nimeää toimivaltaiset viranomaiset, jotka valvovat sulautumisen lainmukaisuutta siltä osin kuin se koskee sulautumisen toteutumista ja tarvittaessa sulautumisen kautta perustettavaa uutta yhtiötä, kun sulautumisen kautta muodostettava uusi yhtiö on kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön alainen. Kyseiset viranomaiset valvovat erityisesti, että sulautumiseen osallistuvat yhtiöt ovat hyväksyneet yhteisen sulautumissuunnitelman samoin ehdoin, ja että henkilöstöedustusta koskevat säännöt on määritetty 14 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön on toimitettava kyseisille viranomaisille 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu todistus kuuden kuukauden kuluessa sen antamisesta sekä 6 artiklassa tarkoitettu yhtiökokouksen hyväksymä yhteinen sulautumissuunnitelma. 9 artikla Sen jäsenvaltion, jonka lainsäädännön alainen sulautumisen kautta muodostettu yhtiö on, lainsäädännössä vahvistetaan päivämäärä, jolloin sulautuminen tulee voimaan. Sulautuminen voi tulla voimaan vasta 8 artiklassa tarkoitettujen valvontatoimien toteuttamisen jälkeen. 10 artikla Kukin jäsenvaltio, jonka lainsäädännön alaisia sulautumiseen osallistuvat yhtiöt ovat, määrittää kansallisen lainsäädännön perusteella alueellaan sovellettavat säännöt, jotka koskevat rajatylittävän sulautumisen toteuttamista koskevien tietojen julkistamista julkisessa rekisterissä, johon kunkin yhtiön on talletettava asiakirjansa. 11 artikla 1. Tämän direktiivin 1 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan a alakohdan mukaisesti toteutetulla sulautumisella on 9 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen seuraavat vaikutukset: a) jokaisen sulautuvan yhtiön kaikki varat ja velat siirtyvät yleisseuraannolla vastaanottavalle yhtiölle, b) sulautuvan yhtiön osakkaista tulee vastaanottavan yhtiön osakkaita, c) sulautuva yhtiö lakkaa olemasta. 2. Tämän direktiivin 1 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan b alakohdan mukaisesti toteutetulla sulautumisella on 9 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen seuraavat vaikutukset: a) jokaisen sulautuvan yhtiön kaikki varat ja velat siirtyvät yleisseuraannolla uudelle yhtiölle, b) sulautuvien yhtiöiden osakkaista tulee uuden yhtiön osakkaita, c) sulautuvat yhtiöt lakkaavat olemasta. 3. Kun jäsenvaltion laki edellyttää tässä direktiivissä tarkoitettujen yhtiöiden sulautumisen yhteydessä erityisiä muodollisuuksia, jotta sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden tiettyjen varojen, oikeuksien ja velvoitteiden siirtyminen tulee voimaan kolmansiin nähden, sulautumisen kautta muodostetun yhtiön on täytettävä nämä muodollisuudet. 12 artikla Tämän direktiivin 9 artiklan mukaisesti voimaan tullutta sulautumista ei voida julistaa pätemättömäksi. 13 artikla 1. Jos rajatylittävän absorptiosulautumisen toteuttaa yhtiö, joka omistaa kaikki yhtiöpääomaa edustavat arvopaperit tai osuudet, jotka oikeuttavat äänestämään toisen sulautuvan yhtiön yhtiökokouksessa, 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan, 5 artiklan ja 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan säännöksiä ei sovelleta. 2. Jos absorptiosulautumisen toteuttaa yhtiö, joka omistaa vähintään 90 prosenttia, muttei kaikkia, yhtiöpääomaa edustavista arvopapereista tai osuuksista, jotka oikeuttavat äänestämään toisen yhtiön yhtiökokouksessa, vaaditaan johto- tai hallintoelimeltä sekä yhdeltä tai useammalta riippumattomalta asiantuntijalta kertomus sekä valvonnan edellyttämät asiakirjat vain siltä osin kuin sitä edellytetään kansallisessa lainsäädännössä, jonka alainen vastaanottava yhtiö tai sulautuva yhtiö on. 14 artikla Jos vähintään yksi sulautumaan osallistuva yhtiö kuuluu henkilöstöedustusta koskevien säännösten soveltamisalaan ja jos sulautumisen kautta muodostettuun yhtiöön sovellettava kansallinen lainsäädäntö ei velvoita sitä henkilöstöedustuksen järjestämiseen henkilöstöedustus sulautumisen tuloksena muodostetussa yhtiössä sekä työntekijöiden osallistuminen siihen liittyvien oikeuksien määrittelyyn järjestetään asetuksen (EY) N:o 2157/2001 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaan sekä direktiivin 2001/86/EY seuraaviin säännöksiin sisältyvien periaatteiden ja järjestelyjen mukaisesti: a) 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohta, 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta ja toinen alakohta, 5 kohta, 6 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta sekä 7 kohta, b) 4 artiklan 1 kohta, 2 kohdan g alakohta ja 3 kohta, c) 5 artikla, d) 6 artikla, e) 7 artiklan 1 kohta, 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta ja toinen alakohta ja 3 kohta, f) 8-12 artikla, g) Liitteen osa 3. 15 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa sen julkaisemisesta. Niiden on toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle viipymättä sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 16 artikla Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSIIN) Ehdotuksen nimi Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista Asiakirjan viitenumero KOM(2003) 703 Ehdotus 1. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, miksi tällä alalla tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä ja mitkä ovat sen päätavoitteet? EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklassa tarkoitetun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti suunnitellun toimenpiteen tavoitetta, joka on eri jäsenvaltioissa sijaitsevien yhtiöiden välisten sulautumisien mahdollistaminen, ei voida toteuttaa tyydyttävällä tavalla, jos jäsenvaltiot toimivat itsenäisesti. Itse asiassa jäsenvaltioiden ei ole mahdollista huolehtia toiminnan kokonaisuudesta, koska toimenpiteellä on kansalliset rajat ylittävä ulottuvuus. Nämä tavoitteet voidaan siis saavuttaa ainoastaan yhteisön tasolla. Direktiivissä rajoitutaan näiden tavoitteiden kannalta ehdottoman välttämättömään eikä tätä välttämättömyyden rajaa ylitetä. Vaikutukset liiketoimintaan 2. Mihin ehdotuksen vaikutukset kohdistuvat? Direktiiviä sovelletaan kaikkiin pääomayhtiöihin. Osakeyhtiöiden ja kommandiittiyhtiöiden lisäksi soveltamisalaan kuuluvat rajavastuuyhtiöt ja muut kansalliset pääomayhtiöt, joihin sovelletaan direktiivissä 68/151/ETY säädettyjä takeita koskevia ehtoja. Ehdotus hyödyttää siis ennen kaikkea pk-yrityksiä, jotka on määritelty 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa. [24] Suuryrityksiä pienemmän kokonsa ja vähäisemmän pääomansa vuoksi pk-yritykset eivät ole yleensä osakeyhtiöitä, vaan ne perustetaan rajavastuuyhtiöiksi. EU:n alueella noin 90 prosenttia kaikista yrityksistä on pk-yrityksiä, joissa työskentelee melkein kolme työntekijää kymmenestä. Pk-yritykset tuottavat kuitenkin vain hieman yli viidenneksen kokonaisarvonlisästä. Oikeudellisten esteiden poistaminen rajatylittäviltä sulautumisilta edistää pk-yritysten toiminnan kansainvälistymistä, johon komissio kannustaa kolmannessa monivuotisessa pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa toteuttamassaan ohjelmassa (1997-2000). [25] Tällä hetkellä ei tehdä eroa toimialojen, yritysten koon tai yhteisön maantieteellisten alueiden perusteella. [24] Vrt. 3 päivänä huhtikuuta 1996 annettu komission suositus, KOM(1996) 261 lopullinen, pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä, EYVL L 107, 30.10.1996, s. 4. [25] "Euroopan yritysten täysien työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien vapauttaminen" - komission 20 päivänä maaliskuuta 1996 esittämä ehdotus neuvoston päätökseksi, KOM(1996) 98 lopullinen, EYVL C 156, 31.5.1996, s. 5. 3. Mitä yritysten on tehtävä täyttääkseen ehdotuksessa asetetut vaatimukset? Tärkeintä on, että sulautumista suunnittelevat yhtiöt laativat rajatylittävää sulautumista koskevan suunnitelman ja julkistavat sen riittävällä tavalla jokaisessa jäsenvaltiossa, jota asia koskee. Jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiökokouksen on hyväksyttävä suunnitelma. Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava menettelyn lainmukaisuus. Velkojien ja arvopaperien haltijoiden oikeudet on suojattava asianmukaisilla toimenpiteillä. Myös rajatylittävän sulautumisen toteutumisesta on tiedotettava riittävällä tavalla. Eurooppayhtiön tavoin on mahdollista laatia kustannussyistä vain yksi asiantuntijakertomus. Suurin osa ehdotetuista toimenpiteistä sisältyy jo pääomayhtiöiden kansallisia sulautumisia koskevaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sekä osakeyhtiöiden sulautumisista annetun direktiivin 78/855/ETY täytäntöönpanotoimenpiteisiin. Vastuu ehdotuksen täytäntöönpanosta jää pääasiassa jäsenvaltioille. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset? Ehdotuksen keskeisten säännösten pitäisi antaa rajatylittävää sulautumista suunnitteleville yhtiöille mahdollisuus toteuttaa sulautuminen nykyistä selvästi halvemmalla ja yksinkertaisempia oikeudellisia menettelyjä soveltaen. Nämä edut koskevat kaikkia Euroopan unionin alueella toimivia pääomayhtiöitä, joten niillä pitäisi olla positiivinen vaikutus työllisyyteen ja yritysten kilpailukykyyn. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistilanne (lievempiä tai erilaisia vaatimuksia tms.)? Ehdotus on suunnattu pääasiassa pk-yrityksille, joita on noin 90 prosenttia kaikista yrityksistä, mutta muutkin yritykset voivat hyötyä eduista samoin ehdoin. Kuuleminen 6. Tällä ehdotuksella vastataan vaatimuksiin, joita yritykset ovat esittäneet useiden vuosien ajan ja erityisesti sen jälkeen, kun 1984 annetun alkuperäisen ehdotuksen käsittely lukkiintui. Muun muassa UNICE on ottanut asian säännöllisesti esille. Jäsenvaltioiden yhtiöoikeuden asiantuntijoiden korkean tason työryhmä on toteuttanut kattavan lausuntokierroksen, jonka aikana saatiin suuri määrä vastauksia ja kannanottoja, joista pääosassa suhtaudutaan positiivisesti tähän direktiiviehdotukseen. Neuvostolle ja parlamentille yhtiöoikeuden uudistamisesta ja omistajaohjauksesta 21 päivänä toukokuuta 2003 annetusta tiedonannosta järjestettiin myös laaja kuulemiskierros. Tämän vuoksi lopullisesta direktiiviehdotuksesta ei ole ollut tarpeen järjestää uutta kuulemiskierrosta, koska se olisi lisäksi hidastanut merkittävästi ehdotuksen hyväksymismenettelyä.