ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4

Etualalle on vastikään noussut uusia energiaan liittyviä haasteita. Muutamissa jäsenmaissa huoli energian toimitusvarmuudesta on suuri. Kuluttajat ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset kärsivät energiakustannusten kasvusta taloudellisen laskusuhdanteen aikana. Teollisuudella on vaikeuksia kilpailla muiden alueiden alhaisempia energiahintoja vastaan ja jos teollisuuden taantuminen jatkuu, yhdistettynä monissa jäsenvaltioissa hiilivuotoon, työpaikkojen ja kasvun lisäksi vaarassa on itse energiakäänne. Uusiutuvien energiamuotojen alalla saavutetuista merkittävistä tuloksista huolimatta Eurooppa on vaarassa menettää kärkisijansa. Eräissä maissa uusiutuvien energialähteiden yhä suurempi osuus aiheuttaa sähköjärjestelmän hallintaongelmia, ja perinteinen energiatuotanto muuttuu yhä kannattamattomammaksi. Energiansaannin turvaaminen edellyttää komission mukaan (1) vuosina 2020–2030 noin 2 000 miljardin euron investointeja tuotanto- ja verkkoinfrastruktuuriin, riippumatta siitä, panostetaanko perinteisiin vai vaihtoehtoisiin energiamuotoihin.
2.3

Koska toisinaan on teknisesti mahdotonta valvoa huomattavaa osaa tavarasta, SAFE-ohjelmassa luodaan perusta niin sanottujen ”valtuutettujen taloudellisten toimijoiden” (AEO) järjestelmälle, jossa yritykset voidaan etukäteistarkastusten perusteella luokitella tulliasioissa luotettaviksi kumppaneiksi. Tätä varten viranomaisten on oltava perinpohjaisesti selvillä toimijan liiketoiminnasta, saatava selkeä kuva sen liiketoimintaprosesseista ja liiketoimintaympäristöstä sekä päästävä aina halutessaan tutustumaan sen kirjanpitoaineistoon. EU säätää asetuksen (EY) N:o 648/2005 (1) 5 a artiklassa ”valtuutetun taloudellisen toimijan” asemasta ja sen myöntämistä. Talouden toimijoiden keskuudessa ollaan sitä mieltä, että kyseinen ehto on tarpeen täyttää, jotta asianmukainen toimiminen markkinoilla on mahdollista.
4.6

Ottaen huomioon tutkimuksen, joka on tehty EU:n merialan riskien arvioinnista seuraaviksi 15 vuodeksi, ETSK arvioi, että vaihdettavien tietojen hierarkiassa on syytä pitää ensiarvoisena erityisesti vaarojen, uhkien ja heikkojen kohtien tuloksellista havaitsemista alakohtaisesti sekä merialueilla että yleisemmällä tasolla. Tässä yhteydessä viitataan Wise Pen Internationalin tutkimukseen Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain (Euroopan komissio, meri- ja kalastusasioiden pääosasto, 2013).
4.1

Komitea toteaa jälleen, että tutkimuksen ja innovoinnin välillä on vahvoja vastavuoroisia sidoksia mutta että tutkimuksella ja innovoinnilla on silti erilaisia ominaispiirteitä ja ne menestyvät erilaisissa toimintaolosuhteissa (7). Nämä erilaiset toimintaolosuhteet on tunnustettava omikseen, mutta samalla ne on nivottava mahdollisimman hyvin yhteen.
4.6

ETSK korostaa, että on sovellettava olemassa olevia sääntöjä merihätään joutuneiden alusten suojapaikoista, koska tällaiset alukset vaarantavat navigoinnin ja ovat uhka ihmisille ja ympäristölle. Suojapaikan tarjoaminen on useissa tapauksissa viivästynyt, mikä osoittaa, että rannikkovaltioiden on toimittava ripeästi. Oikeusperustana asiassa ovat IMO:n ohjeet (suojapaikkoja koskeva päätöslauselma A.949 (23) ja ohjeet merihädässä olevien alusten valvonnasta (2007) sekä alusliikennettä koskeva EU:n seuranta- ja tietojärjestelmä, (alusliikennettä koskeva direktiivi 2002/59, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/17). On tärkeää, että kaikki rannikkovaltiot ratifioivat ja panevat täytäntöön nämä oikeudelliset välineet.
Miehittämättömien lentolaitteiden siviilikäytön odotettavissa olevat muutokset tulevat johtamaan merkittäviin uusiin kehityskulkuihin. Työpaikkojen menettämisen estämiseksi ja uusien ammattien syntymisen edistämiseksi on ennakoitava kyseisten kehityskulkujen vaikutuksia työelämään, ja tähän tutkailuun on otettava alusta asti mukaan myös työmarkkinaosapuolet. Asiaa on analysoitava ja on laadittava valmistelevia tutkimuksia mm. mahdollisista kestäväpohjaisista ja ympäristöystävällisistä ratkaisuista sekä sähköisen saastumisen torjumisesta. Kehityksen suunta on otettava asianmukaisesti huomioon yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa.
3.1

Sen lisäksi, että komissio on esittänyt EU:n pankkialan rakenneuudistusta koskevan ehdotuksen, se on ehdottanut täydentäviä toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lisätä arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien läpinäkyvyyttä ja ehkäistä se, että pankit kiertävät tiettyjä sääntöjä siirtämällä kyseiset toimet varjopankkisektorille. Tämä on komission päällimmäisiä huolenaiheita.
4.6

ETSK on tyytyväinen joustavuuteen, jota on määrä soveltaa eräiden kevyiden hyötyajoneuvojen päästörajoihin, sillä kun kyseiset ajoneuvot on varusteltu, ne ovat vaarassa joutua raskaiden hyötyajoneuvojen luokkaan, minkä vuoksi niiltä edellytetään kaksinkertaista tyyppihyväksyntää (kohta 2.4.1). Ajoneuvojen 5 000 kg:n kokonaismassan raja-arvon käyttöönotto vaikuttaa yhdenmukaiselta nykyisen 2 840 kg:n vertailumassan kanssa. Ei kuitenkaan ole perusteltua käyttää delegoituja säädöksiä testausmenetelmän ajanmukaistamiseksi. ETSK katsoo kuitenkin, että tämän ehdotuksen, josta on jo keskusteltu pitkään, olisi tultava voimaan heti, mahdollisesti siirtymäsäännöksenä, ilman delegoitujen säädösten käyttöä. Kyse olisikin lyhytaikaisesta toimenpiteestä, sillä Genevessä sijaitseva UNECE on piakkoin hyväksymässä uuden menettelyn: WLTP (World light duty test procedure). Siinä tarkistetaan kaikki kevyihin hyötyajoneuvoihin sovellettavat testimenettelyt, ja se otetaan komission mukaan käyttöön vuodesta 2017 alkaen.
5.3

Tonavalla on erityinen asema Keski- ja Itä-Euroopan maiden kuljetuskehityksessä. Komissio on tunnustanut tämän Tonavan aluetta koskevassa strategiassa (2010), jonka avulla on määrä edistää Tonavan alueen maiden kehittymistä. Tonavan liikenne on yksi kyseisen strategian pilareita ja sen on tarkoitus kasvattaa sisävesiliikennettä tällä tärkeällä joella. Strategian jatkoksi Tonavan alueen maat – valitettavasti yhtä poikkeusta lukuun ottamatta – allekirjoittivat kesäkuussa 2012 julistuksen, jossa ne sitoutuvat Tonavan hoitamiseen asiaankuuluvien normien mukaisesti estääkseen sisävesiliikenteen keskeytymisen riittämättömän kulkusyvyyden vuoksi.
3.5.2

Siinä säädetään myös, että liikesalaisuuden käyttö tai myöhempi julkistaminen on laitonta samoissa olosuhteissa tai kun henkilö on käytön tai julkistamisen aikaan ollut tietoinen tai henkilön olisi vallitsevissa olosuhteissa pitänyt olla tietoinen siitä, että tietolähde on hankkinut liikesalaisuuden laittomasti.
3.1

Vaikka asiaa pohdittaessa on käyty myös hyvinkin kiivasta keskustelua, ETSK on jo yli kahdenkymmenen vuoden ajan puhunut unionitason kollektiivisten oikeussuojakeinojen puolesta, sillä vain ne mahdollistavat tehokkaan oikeussuojan tapauksissa, joissa kollektiivisia oikeuksia on loukattu. (3) Tehokkaat oikeussuojakeinot ovat perus- ja kansalaisoikeus, josta määrätään Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Kollektiiviset oikeussuojakeinot ovat välttämättömiä paitsi unionin kansalaisille myös pk-yrityksille, kun on kyse joukko- tai satunnaisvahingoista, joiden yhteydessä kustannusriski saattaa olla suhteettoman suuri kärsittyihin vahinkoihin nähden. Kollektiiviset oikeussuojakeinot kattavat esimerkiksi sellaisia laajoja aloja kuin kuluttajansuoja, kilpailuoikeus, ympäristönsuojelu ja henkilötietojen suoja. Vain niiden avulla voidaan huolehtia siitä, että perusoikeuskirjan 47 artiklan ensimmäiseen kohtaan kirjattu oikeus toteutuu.
1.2

ETSK katsoo, että asetukseen (EY) N:o 2012/2002 on tehtävä Euroopan unionin solidaarisuusrahaston toiminnan osalta välittömästi muutoksia, joita on jo odotettu liiankin kauan (3), ja tukee komission tämänsuuntaista aloitetta, vaikka uusi ehdotus onkin varsin konservatiivinen, kuten myös Euroopan parlamentti on todennut (4).
1.2

Komitea katsoo, että direktiivin antaminen on soveltuvin keino varmistaa näiden niin kuluttajille kuin maksupalveluntarjoajillekin hyödyllisten toimenpiteiden toteuttaminen. Ne edistävät rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista ja auttavat poistamaan henkilöiden, tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden esteitä. Tätä oikeutta harjoitettaessa on kuitenkin noudatettava unionin sääntöjä rahanpesusta ja terrorismin rahoituksesta, eikä se saa edistää veronkiertoa. Lisäksi komitea katsoo, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota.
3.4

ETSK:n käsityksen mukaan CleanSeaNet-järjestelmään perustuva öljynporauksen avomerilaitteistojen valvonta laittomien päästöjen havaitsemiseksi toteutetaan pääosin hyödyntämällä satelliittikuvia yhteisesti, kuten myös alusten aiheuttaman pilaantumisen valvonnan yhteydessä on määrä tehdä. ETSK palauttaa mieliin aiemmin antamansa lausunnon (5), jossa todetaan seuraavasti: "Kun otetaan huomioon satelliittikuvapalvelun korkeat kustannukset, ETSK katsoo, että resurssien käytön on oltava mahdollisimman tehokasta, ja etenkin, että kuvien käyttöä on koordinoitava jäsenvaltioiden kesken. Tämä voisi johtaa huomattaviin kustannussäästöihin. Samalla olisi perusteltua investoida kuvien keruun kehittämiseen Euroopan kaikilla merialueilla, sillä nykyisessä kattavuudessa on aukkoja etenkin Välimeren alueella."
6.3

Atlantti-foorumin johtoryhmä ja ohjausryhmä, jotka koostuvat Atlantin alueen viiden jäsenvaltion ja EU:n toimielinten edustajista, ovat ohjanneet toimintasuunnitelman laatimista Atlantti-foorumin kokousten jälkeen. Atlantin alueiden osallistuminen on toteutettu ohjausryhmässä, jossa niillä on tarkkailijan asema, kun taas Atlantin alueen talouden ja yhteiskunnan eri toimijoiden osallistuminen on toteutettu Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kautta. Atlantin alueen talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistuminen on sekä viidessä konferenssissa että kuulemismenettelyssä ollut monilukuista ja innokasta.
3.6.7

ETSK katsoo, että ”noudata tai selitä” -ilmaukseen sisältyvä vaatimus on hallinnointi- ja ohjausperiaatteiden peruslähtökohta, ja on samaa mieltä siitä, sen tiukempi täytäntöönpano on tarpeen. Komitea on tyytyväinen komission tämänsuuntaiseen aloitteeseen.
3.1

Serbia on yhä siirtymävaiheessa oleva maa. Yksityistämistä on tapahtunut jonkin verran, mutta suuri osa taloudesta koostuu yhä julkisista yhtiöistä, jotka vaativat saneerausta. Työttömyys on kasvanut merkittävästi (työttömiä 24 % työvoimasta vuonna 2012). Nuoret hakeutuvat pois maasta. Väestö vanhenee. Suuri osa väestöstä työskentelee vielä maataloudessa ja asuu maaseudulla, jonka tehokkaan kehittymisen esteenä on investointien puute. Epävirallinen talous on levinnyt laajalle ja horjuttaa koko talouselämää, heikentää julkista taloutta ja jättää työntekijät ilman sosiaaliturvaa. Korruptio, joka toisinaan on yhteydessä järjestyneeseen rikollisuuteen, haittaa taloudellisen kehittymisen lisäksi myös instituutioiden vakiintumista. Lisäksi myös oikeuslaitos kaipaa kipeästi uudistusta voidakseen taata yksilöiden ja organisaatioiden oikeuksien todellisen kunnioittamisen.
2.1

Tarkasteltavana oleva direktiiviehdotus vahvistaa nykyistä kehystä, jonka tarkoituksena on rangaista euron ja muiden valuuttojen väärentämisestä rikosoikeuden keinoin. Direktiiviehdotus täydentää vuonna 1929 tehdyn Geneven yleissopimuksen – jonka sopimuspuolia jäsenvaltioiden on ehdotuksen mukaan oltava – määräyksiä EU:n alueella ja korvaa neuvoston puitepäätöksen 2000/383/YOS, jota on muutettu vuonna 2001 annetulla päätöksellä (2001/881/YOS), lisäämällä siihen muutamia tärkeitä säännöksiä.
2.6

Lähentymis- ja kilpailukykyväline on suunniteltu euroaluetta varten, jonka toiminnan kannalta suurempi taloudellinen lähentyminen on tärkeää. Koska rahasto on kooltaan todennäköisesti pieni, komitea ehdottaa, että se olisi kohdennettava erityisesti vaikeuksissa oleviin euroalueen jäsenvaltioihin sulkematta pois mahdollisuutta tukea myös sellaisia hankkeita, joilla on erityisen myönteisiä rajatylittäviä vaikutuksia. Se olisi erityisesti kohdistettava niihin maihin, joiden talouden epätasapainoa pidetään erityisen vaarallisena euroalueen toiminnan kannalta. Ei ole ymmärrettävissä, miksi sopeutusohjelmaan kuuluvat jäsenvaltiot suljetaan tämän tuen ulkopuolelle, sillä ilmeistä on, että juuri ne tarvitsevat eniten rahoitustukea.
4.1.3

Toisaalta ETSK panee merkille, että nykyisessä asetuksessa on muutamia säännöksiä, jotka voivat paikata EU-osapuolten asemaan 9 artiklaan tehdyn muutoksen seurauksena mahdollisesti aiheutunutta heikennystä. Niitä ovat esimerkiksi seuraavat: — ERICin perustamisesta kiinnostuneiden tahojen on esitettävä hakemus Euroopan komissiolle. — ERICiin sovelletaan unionin lainsäädäntöä isäntämaan lain lisäksi. — ERICin on toimitettava komissiolle vuosikertomuksensa ja kaikki tiedot olosuhteista, jotka uhkaavat vaarantaa sen tehtävien suorittamisen tai asetuksen vaatimusten noudattamisen. — Perussääntöön tehtäville olennaisille muutoksille on saatava komission virallinen hyväksyntä. — ERICit kuuluvat Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiovaltaan. ETSK haluaa saada täyden varmuuden siitä, että edellä mainitut säännökset ovat riittävä vastapaino 9 artiklaan ehdotetulle muutokselle ja että niiden kautta voidaan valvoa ERICin toimintaa riittävästi.
7.11

Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän energia-aiheisessa raportissa (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) esitetyt neljä eettistä periaatetta, eli energian saatavuus, kestävyys, turvallisuus ja energiavarmuus, limittyvät selvästi EU:n energiapolitiikan kolmen pilarin kanssa, ja niitä on syytä tutkia perusteellisesti. Työryhmän raportissa tähdennetään myös, että "osallistuminen on sosiaalisen ja poliittisen oikeudenmukaisuuden ydin", mikä vahvistaa energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 omaksutun lähestymistavan: "Yleisön osallistaminen on olennaisen tärkeää" (etenemissuunnitelman kohta 3.4).
2.2

Fluoratut kaasut ovat voimakkaita kasvihuonekaasuja. Niitä käsitellään tällä hetkellä kahdessa eri kansainvälisessä sopimuksessa riippuen siitä, onko niillä yläilmakehän otsonikerrosta heikentäviä vaikutuksia. Wienin yleissopimukseen pohjautuvassa Montrealin pöytäkirjassa (1987) on näiden aineiden tuotannon ja käytön valvontaan liittyviä toimenpiteitä, joiden lopullisena tavoitteena on luopua kokonaan näistä aineista. Pöytäkirjan soveltamisalaa on sittemmin jatkuvasti laajennettu uusiin kaasuihin ja uusiin sovellustapoihin. Kioton pöytäkirjaan sisältyvät myös fluorattujen kaasujen päästöt, joilla ei ole vaikutusta otsonikerrokseen, sillä sopimuksen tavoitteena on kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. Fluorihiilivetypäästöjä käsitellään myös vuonna 2012 perustetussa ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevassa koalitiossa, jonka tavoitteena on vähentää lyhytkestoisia ilman epäpuhtauksia.
3.11

Nykyinen makrotalouden keinovalikoima on epätasapainoinen, sillä siinä ei oteta huomioon kysynnän ja jakautumisnäkökohtien merkitystä. Se edustaa more of the same -politiikkaa, joka jo aikanaan johti Lissabonin strategian epäonnistumiseen, sillä se aliarvioi sisäisen kysynnän puutteen keskeisissä suurissa jäsenvaltioissa ja jakautumisen kasvavan epäoikeudenmukaisuuden. Siinä painotetaan yksipuolisesti julkisen talouden vakauttamista ja kustannusten laskemista hintojen kilpailukyvyn parantamiseksi. Komitea on kuitenkin tyytyväinen komission vaatimukseen vakauttaa julkista taloutta kasvua tukevalla tavalla; vaatimusta korostetaan myös myöhemmin annetuissa komission asiakirjoissa kuten vuotta 2013 koskevassa vuotuisessa kasvuselvityksessä (3). Tämä näyttää kuitenkin olevan totta vain paperilla, sillä toistaiseksi ei ole mitään näyttöä tämänsuuntaisten toimien toteuttamisesta.
4.3.2

Direktiivissä säädetään tietystä järjestyksestä, jota erilaisten varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteiden soveltamisessa on noudatettava. Erityisjohtajan nimeäminen on hyvin voimakas tapa puuttua asiaan varhain, ja siihen on turvauduttava vasta sitten, kun kaikki lievemmät toimenpiteet on käytetty loppuun. On kuitenkin mahdollista, että laitoksen rahoitustilanne heikkenee merkittävästi liian nopeaa vauhtia ja erityisjohtaja on nimettävä ennen kuin 23 artiklan 1 kohdan mukaiset lievemmät varhaistoimenpiteet on toteutettu. Tällaisissa tapauksissa erityisjohtaja olisi voitava nimittää, vaikka 24 artiklassa säädetty edellytys, että ”muut 23 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet [eivät] riitä kääntämään kehitystä päinvastaiseen suuntaan”, ei täyttyisikään.
3.2.4

Sähköisten maksujen standardointi on yksi komission esiin ottamista aiheista. Sähköisen maksupalvelun tarjoamat mittakaavaedut ovat huomattavat. Keskittyminen on sen vuoksi kyseiselle alalle luontaista. On ilmeistä, että tehokas maksunvälitys hyödyttää koko taloutta. Sen vuoksi on tärkeää, että komissio on tarkkaavainen, kun on kyse sähköisistä maksupalveluista toimialana. Lähtökohtana tulee olla yhtäläiset kilpailuedellytykset. On syytä huomata, että maksunvälitysten sekä luotto- ja maksukorttien alalla markkinat ovat suurelta osin vain muutaman toimijan käsissä.
4.14

ETSK ihmettelee, ovatko säännökset todella tarpeellisia ja vastaavatko ne tarkasteltavan asetuksen perusteita. On selvää, että delegoidut säädökset ovat paljon helpommin hallittavissa, mutta niiden on oltava tiukasti perussopimuksen määräysten mukaisia. Asianomaisessa komission tiedonannossa (5) todetaan seuraavaa: "Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonissa 13. joulukuuta 2007 allekirjoitetulla sopimuksella, jäljempänä ‧uusi perussopimus‧, 290 artiklan mukaan lainsäätäjä voi siirtää komissiolle vallan antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia".
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 11/84

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman perustamisesta (Fiscalis 2020) ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta”

COM(2012) 465 final – 2011/0341/b (COD)

2013/C 11/18

Euroopan parlamentti päätti 11. syyskuuta 2011 ja neuvosto 18. lokakuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman perustamisesta (Fiscalis 2020) ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta

KOM(2012) 465 lopullinen – 2011/0341/b (COD).

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on jo käsitellyt aihetta 22. helmikuuta 2012 antamassaan lausunnossa (1), komitea päätti 14.–15. marraskuuta 2012 pitämässään 484. täysistunnossa (marraskuun 14. päivän kokouksessa), ettei se laadi aiheesta uutta lausuntoa, vaan viittaa mainitussa lausunnossa ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 147 ääntä puolesta ja 1 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 14. marraskuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan unionin tullitoimintaa ja verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (FISCUS) perustamisesta ja päätösten N:o 1482/2007/EY ja N:o 624/2007/EY kumoamisesta”, EUVL C 143, 22.5.2012, s. 48.
3.3

Asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitteen III kohtia 1, 2, 4, 5a, 5b, 5c, 5d, 17 ja 18, jotka ovat voimassa 31. joulukuuta 2012 asti, ei ole käsitelty ehdotuksessa. Komissio on selittänyt, että liitteen kohdat 5a, c ja d ovat vanhentuneet 1. tammikuuta 2010 alkaen, kohdat 1 ja 2 on Tanskan pyynnöstä poistettu eikä niitä enää sisällytetä asetukseen ja kohdat 17 ja 18 on sisällytetty ehdotuksen 6 ja 3 kohtiin.
4.7

Suurin osa investoinneista on joka tapauksessa saatava jäsenvaltioilta ja yksityisiltä sijoittajilta. Unionin rahoitusosuus on alkupääoma, jonka tarkoituksena on kannustaa jäsenvaltioita ja markkinoita investoimaan mittavammin.
—

Tavoite: Asetuksen tavoitteena on yritysten kilpailukyky. Yrityksille on todellakin annettava valmiudet haastaa kilpailijansa maailmanmarkkinoilla. ETSK on samaa mieltä esitetystä tavoitteesta, mutta toteaa, että aivan yhtä tärkeää on pyrkiä varmistamaan pk-yritysten pitkäikäisyys eurooppalaisilla markkinoilla, lähimarkkinoilla ja paikallisilla markkinoilla.
1.2

Lasten hyvinvointi on Euroopan unionissa ratkaisevan tärkeä asia, ajateltiinpa sitten heidän yleistä tilannettaan, elämänlaatuaan tai investoimista tulevaisuuteen. Korkealaatuinen lapsuus, jonka toteutumista tuetaan oikeuksin, takaa sosiaalis-taloudellisen kehityksen, jonka ansiosta EU pystyy saavuttamaan tavoitteensa kaikilla aloilla. On syytä korostaa, että ajateltaessa lapsia ”investointeina tulevaisuuteen” on samalla pidettävä mielessä myös onnellisen lapsuuden käsite, sillä nykyhetki on niin lapsille kuin yhteiskunnallekin aivan yhtä tärkeä kuin tulevaisuus.
2.2

Komitea on yhtä mieltä siitä, että on ratkaisevan tärkeää edistää hyvinvointia ja kilpailukykyä jäsenvaltioissa, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, ja kannattaa siksi edellä mainittua ehdotusta.
3.5

ETSK muistuttaa vuonna 2007 jo tiivistämistään seikoista: — Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on välttämätöntä ja tärkeää. Se ei ole vain eettinen ja moraalinen velvollisuus. Nopealle ja tehokkaalle toiminnalle on olemassa myös taloudellisia perusteita. — Lajien katoaminen Euroopassa on seurausta kuluneina vuosikymmeninä tehdyistä miljoonista yksittäisistä arvovalinnoista, joista ehdottomasti suurin osa on tehty voimassa olevia lakeja noudattaen. — Biologinen monimuotoisuus vähenee edelleen. Tähän mennessä ei ole löytynyt poliittista tahtoa myös toteuttaa toimia, jotka on jo kauan sitten todettu välttämättömiksi. — Komissio on täysin oikeassa, kun se mainitsee ”hallinnon epäonnistumiset ja perinteisen taloustieteen kyvyttömyyden tunnistaa luonnonpääoman ja ekosysteemipalvelujen taloudellista arvoa”. — Tämä ja se tosiseikka, että suunnitteluun liittyvissä ja poliittisissa pohdintaprosesseissa eettiset ja moraaliset seikat ovat pikemminkin toissijaisia, ovat johtaneet tilanteen nykyiseen kärjistymiseen. — Komitea oli tyytyväinen komission vuonna 2006 esittämään toimintasuunnitelmaan ja piti suunnitelman mukaisia toimia (joita on kaikkiaan 160!) mielekkäinä. Enemmistö suunnitelman toimista ei kuitenkaan ollut uusia, vaan ne olivat olleet ajankohtaisia jo vuosia. ETSK pahoittelee, ettei asiakirjassa tarkastella strategisesti komitean 18. toukokuuta 2006 antamassa valmistelevassa lausunnossa (7) esitettyä kysymystä, miksi biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevat tavoitteet, lupaukset ja todellisuus ovat niin kaukana toisistaan, ja että tämä ongelma on jätetty tiedonannossa ja toimintasuunnitelmassa lähes täysin huomiotta. — ETSK kannattaa käsitystä EU:n globaalista vastuusta.