FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 20.5.2009 
SEC(2009) 640 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja  
 
Ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
Euroopan maanhavainnointiohjelmasta (GMES)  ja sen ensivaiheen toiminnoista (2011–
2013) 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
  
 
{KOM(2009) 223} 
{SEC(2009) 639}  
FI 2   FI TIIVISTELMÄ 
Komission yksiköt ovat tehneet tämän vaikut ustenarvioinnin, jolla tuetaan komission 
ehdotusta Euroopan parlamentin ja  neuvoston asetukseksi Euroopan 
maanhavainnointiohjelmasta (GMES) ja se n ensivaiheen toiminnasta (2011–2013). Siinä 
esitetään myös enna kkoarviointi varainhoitoasetuksen  soveltamissäännöistä annetun 
asetuksen1 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.  
GMES:ää rahoitetaan nyt ja ja tkossa yhteisesti Euroopan, hall itustenvälisen ja kansallisen 
tason osoittamilla varoilla alan toimijoiden  yhteistyökumppanuuksien pohjalta. EU koordinoi 
yhteistyökumppanuuksia ja hallinnoi omaa panostu staan GMES:ään, joka käsittää kehittämis- 
ja operatiivisen vaiheen. 
Kehittämistoiminnan rahoitus kohdistetaan täll ä hetkellä etenkin seitsemännen ja kuudennen 
puiteohjelman tutkimus- ja kehittämistoimiin.2 Ensimmäiset operatiiviset palvelut 
hätätilanteiden hallinnan ja maakartoituksen  alalla rahoitetaan valmistelutoimina. 
Maakartoituksen alalla rahoiteta an lisäksi eräitä muita operatiivisia toimia (Corine Land 
Cover, Urban Atlas).  
Ensi vuosikymmenen alussa (2011–2013) opera tiivisia palveluja voitaisiin tarjota 
laajamittaisemmin. Jotta voitaisiin saada käyttö ön asianmukainen infrastruktuuri tarvittavaa 
palvelujen prosessointiketjua varten ja sellaisten tuotteitten luomiseksi, jotka perustuvat aiemmassa tutkimustoiminnassa kehitettyihin prototyyppeihin, ta rvittaisiin investointeja. 
Seitsemäs puiteohjelma on t&k-väline, joka ei sovellu GMES:n ensivaiheen toimintojen tukemiseen siinä määrin kuin tarvittaisiin, et tä toiminnoista voidaan tehdä pysyvämpiä. Sen 
vuoksi olisi luotava asianmukaiset järjestely t yhteisön toimille. Ehdotetulla asetuksella 
pyritään juuri tähän. Täysimittainen GMES-ohjelma, jonka kautta EU:n panostus koko GMES-hankkeeseen voitaisiin rahoittaa pitemmän  päälle, pystyttäneen käynnistämään EU:n 
seuraavien monivuotisten rahoituskehys ten puitteissa (vuode sta 2014). GMES:n 
rahoitustarpeista vuoden 2013 jälkeen tehdään kom ission johdolla analyysi, joka perustuu 
määriteltyihin kustannustenjakope riaatteisiin ja palvelujen laajuuden mukaan tehtävään 
kustannusarvioon.  
Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että  GMES:n pitkän aikavälin rahoitus olisi 
järjestettävä modulaarisesti eli et tä aina kun kaavaillaan GMES-palvelujen alan laajentamista 
ja GMES:ään kehitettäviä uusia piirteitä, toimenpidettä arvioidaan kustannustehokkuuden, 
käyttäjien tarpeiden ja EU:n poliittisten etuj en valossa. GMES:n ensivaiheen toimintoina 
rahoitetaan vuosina 2011–2013 toimia  seuraavilla osa-alueilla: 
                                                
 
1 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston 
asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23.12.2002 annettu komission asetus 
(EY, Euratom) N:o 2342/2007 (EYVL L 357, 31.12.2002. s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi 
muutettuna 23.4.2007 annetulla komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2006 (EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13). 
2 EU osoitti tutkimuksen ja kehittämisen kuudennesta puiteohjelmasta GMES-hankkeisiin 100 miljoonaa 
euroa ja ESA saman verran GMES-palveluhankkeisiin. EU varaa vuosina 2007–2013 seitsemännen 
puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelman avaruu s-aihealueesta 430 mi ljoonaa euroa GMES-
palveluhankkeisiin ja kyseisiä palveluja varten tarvittavien tietojen hankkimiseen. Seitsemännen puiteohjelman avaruus-aihealueesta osoitetaan  lisäksi 624 miljoonaa euroa ESAn GMES-
avaruuskomponenttiohjelman kehittämiseen. Ohjelman kokonaisrahoitus on 2 246 miljoonaa euroa 
(vuoden 2008 taloudellinen tilanne) – mukana on myös ESAn jäsenvaltioiden rahoitus. 
FI 3   FI • hätätilanteiden hallintaan liittyvät palvelut  
• maakartoituspalvelut. 
Lisäksi toteutetaan liitännäis toimenpiteitä, joihin kuuluvat 
• toimenpiteet, joilla tuetaan palvelujen käytön yleistymistä 
• tietojen saanti 
• GMES:n avaruuskomponentti. 
GMES:n ensivaiheen toiminnot valittiin seuraavien kriteerien perusteella: 
• riittävä tekninen kypsyys 
• jatkuvuus suhteessa vuosien 2008–20 10 valmisteluvaiheen toimiin 
• selkeä potentiaali palvel ujen kehittämiseen ketju n myöhemmässä vaiheessa 
• palveluntarjoajat ovat yrityksiä, jotka ehkä lopettaisivat toimintansa ilman EU:n lisätoimia; 
merten ja ilmakehän seurantapalveluja puolestaan  tarjoavat lähinnä julk iset laitokset, jotka 
pystyvät jatkamaan toimintaansa (vaikkakin todennäköisesti pienemmässä mittakaavassa) vuoteen 2013 saakka ilman yhteisön tukeakin  
• pelastuspalvelujen kohdalla olisi selvästi parasta, että väestönsuojeluviranomaisille 
tarjottaisiin kriisikarttoja  operatiiviselta pohjalta jo vuonna 2011 eikä vasta 2014. 
Vaikutustenarviointi perustuu laajoihin sidosryhmien kuulemis iin, joissa GMES-palvelujen 
ympäristöllinen ja poliittin en tarve vahvistui. Ellei vuosina 2011–2013 tarjota EU:n 
koordinoimia operatiivisia hätätilanteen hallint aan ja maakartoitukseen liittyviä palveluja, 
syntyisi seuraavia ongelmia: 
• On mahdollista, että kun meneillään olevat  tutkimusprojektit päättyvät vuonna 2011, 
väestönsuojeluviranomaisilla ei olisi aset usehdotuksen kattamana aikana lainkaan 
käytettävissään kriisikarttoja tai että ne l aatisivat niitä edelleen itse koordinoimattomalla 
tavalla, jolloin niiden olisi turvauduttava erittäin kalliisiin ostotietoihin.  
• Maakartoituspalvelujen käyttäjille (esim.  ympäristövir astoille) tulis i vuosina 2011–2013 
vastaavia ongelmia, kuten se ettei tarvittavia tuotteita olisi jatkuvasti saatavana eikä maanhavainnointitietoja (etenk ään satelliittitietoja ) pystyttäisi hankkimaan kohtuullisilla 
ehdoilla. 
• Jollei yhteisön toimin mahdollisteta ensivaiheen operatiivisia maakartoitukseen ja 
hätätilanteiden hallintaan liittyviä palveluja vuosina 2011–2013, voi syntyä katkos 
valmisteluvaiheen palveluja tarjoavien tutkimusprojektien ja täysimittaisen GMES-ohjelman vuodesta 2014 tarjoamien palvelujen välille. Näin ei saa päästä käymään. 
• Pitkä tauko tutkimustoimien päättymisestä täysimittaisten toimintojen käynnistämiseen 
vuoden 2014 jälkeen heikentäisi merkittävästi alan kilpail ukyvyn saamaa vahvistusta ja 
kaupallisesti elinkelpoist en ratkaisujen es iintuloa vuosien 201 1 ja 2013 välillä. 
FI 4   FI Näiden ongelmien perusteella on ehdotettavalle  asetukselle määritelt y seuraavat erityiset 
tavoitteet: 
• Tarjotaan hätätilanteiden hall intaan liittyviä palveluja väestönsuojeluviranomaisille. 
• Tarjotaan maakartoituspalveluja Euroopan vi ranomaisille (ympäristövirastot mukaan 
luettuina). 
• Tuetaan ympäristötietojen tuottami sta ja antamista yleisön käyttöön. 
• Edistetään maanhavainnoin tisektorin toimintaketjun myöhemmän vaiheen kasvua eli 
työpaikkojen luomista, innovointia ja kansainvälis tä kilpailukykyä. 
Ehdotetulla asetuksella on seuraav at toiminnalliset tavoitteet: 
• Huolehditaan seuraavien hätätilanteiden hallin taan liittyvien operatiivisten palvelujen 
tarjoamisesta kaudella 2011–2013: 
– eurooppalainen kartoituspalvelu hätätilanteen hallintaan  
– tuotteiden integrointi hätätilanteen hallintaa varten. 
• Huolehditaan seuraavien maakartoitukseen liittyvien operatiivisten palvelujen 
tarjoamisesta kaudella 2011–2013: 
– periodinen maanpeitteenkartoitus 
– dynaamiset maakartoitustoimet, joihin kuuluvat olennaiset ilmastomuuttujat 
ilmastonmuutoksen seurannan tueksi.  
• Suoritetaan vuosien 2011 ja 2013 vä lillä liitännäistoimia, joita ovat mm. tuki operatiivisten 
palvelujen käytön yleistymiselle ja  tiedonhankinta palvelujen ja GMES:n 
avaruuskomponentin toimintojen tueksi. 
Vaikutustenarvioinnin luvussa 3 määriteltyihin  tavoitteisiin voidaan  pyrkiä seuraavilla 
toimintavaihtoehdoilla: 
• perusskenaario (ei tehdä mitään) 
• vaihtoehto 1: pelkkä av oin koordinointimenetelmä 
• vaihtoehto 2: sääntely 
• vaihtoehto 3: yhteisön rahoitus. 
Vaihtoehdot eivät sulje toisiaan pois, vaan niitä voitaisiin myös yhdistellä. Selkeyden vuoksi 
niiden vaikutuksia analysoidaan kuitenkin erikseen. GMES:n ensivaiheen toiminnot toteutetaan niiden hallinnollisten menettelyjen  mukaisesti, joita kuvataan yksityiskohtaisesti 
12.11.2008 annetussa tiedonannossa Ympäristön ja turvalli suuden maailmanlaajuinen 
seuranta (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta  (KOM(2008) 748) ja  siihen liittyvässä 
vaikutustenarvioinnissa. Vaihtoehtojen analys oinnin pohjana on lisäksi oletus, että GMES-
data ja -informaatio on kokonaisuudessaan ja avoimesti saatavissa. Komissio selvittää, 
FI 5   FI antaisivatko markkinamahdollisuuksien kehittyminen ja kustannuksiin perustuvat 
käyttäjämaksut mahdollisuuden vähentää ju lkisia investoint eja vuoden 2014 jälkeen. 
Seuraavassa taulukossa vertaillaan vaihtoehtoja suhteessa edellä mainittuihin tavoitteisiin ja 
kustannustehokkuuteen. 
Vaihto-
ehto Tavoitteiden ja niihin liittyvän hyödyn saavuttamisen todennäköisyys
 Kokonaiskustannukset (yhteisön ja 
jäsenvaltioiden varat)  Kustannus-
tehokkuus  
1 + Rahoitus yhteisön budjetista: 
• Määrärahat -  
• Henkilöresurssit +  
• Hallintokulut +  Kustan-nukset jäsen-
valtioissa 
 
++++ + 
2 + Rahoitus yhteisön budjetista: 
• Määrärahat -  
• Henkilöresurssit +  
• Hallintokulut +  Kustan-nukset 
jäsen-valtioissa  
  
++++ + 
3 +++ Rahoitus yhteisön budjetista: 
• Määrärahat ++  
• Henkilöresurssit +  
• Hallintokulut +  Kustan-
nukset jäsen-valtioissa 
+++ +++ 
Tavoitteiden saavuttamisen todennäköisyyttä kä sitellään vaikutustenarvioinnin kohdissa 5.2.1, 
5.3.1 ja 5.4.1. Vaihtoehdoilla 1 ja 2 ei todennä köisesti päästäisi GMES:n ensivaiheen 
erityisiin tavoitteisiin. Ta ustalla ovat ongelmat koko Euroopan kattavien palvelujen 
tarjoamisessa, puutteellinen kapasiteetti ja osaaminen joissakin jäsenvaltioissa sekä 
jatkuvuuden puuttuminen (etenkin budjettisyistä). 
Vaikutustenarvioinnin kohdassa 5.4 ja liitteessä V määr itetään ne hyödyt, jo ita saataisiin, jos 
tavoitteet täyttyvät kokonaisuudessaan. GMES toisi viitevuotena 2012 siihen suoraan 
kytköksissä olevana vuotuisena hyötynä 135 milj oonaa euroa tulvapalveluille, 9 miljoonaa 
euroa maastopalopalveluille sekä vähintään 75 miljoonaa euroa metsien häviämiseen ja 56 miljoonaa euroa kaupunkisuunnitteluun liittyville to imille. Nämä luvut perustuvat varovaisiin 
olettamuksiin, eivätkä ne sisällä hyötyä , joka liittyy esimerkiksi hätätoimiin 
tulivuorenpurkausten ja maan järistysten yhteydessä taikka maatalouden ja maaseudun 
tehostuvaan kehittämiseen.  
Kustannuksia analysoitaessa on tarkasteltava  paitsi yhteisön kustannuksia, jotka olisivat 
GMES:n ensivaiheen toimintojen toteuttamisaikana (2011–2013) yhteensä 150 miljoonaa euroa (mukana 43 miljoonaa euroa seitse männestä puiteohjelmasta rahoitettavaan 
tutkimukseen), myös jäsenvaltioiden taso n kustannuksia. Vaikkei jäsenvaltioiden 
kustannuksista olekaan käytettävissä täsmällisiä  arvioita, Corine Land Cover -ohjelmasta 
saatujen kokemusten ja Euroopan ympäristökeskuksen toimittamien tietojen perusteella ne voivat olla yhteisön kustannuksii n verrattuna kolminkertaiset. Arvion mukaan vaihtoehdot 1 
ja 2 aiheuttaisivat molemmat enemmän kustannuks ia sekä EU:lle että jäsenvaltioille, koska 
palvelujen tarjoamiseen tarvittavien tietojen hankinta olisi kalliimpaa mittakaavaetujen ja 
FI 6   FI tasapainottavan neuvotteluvoiman puuttuessa ja  koska täysin hajautetun palveluntarjonnan 
tapauksessa tarvitaan päällekkäistä infrastruktuuria. 
Parhaaksi vaihtoehdoksi kaudelle 2011–2013 nousee va ihtoehto 3. On näet osoitettu, että sen 
ansiosta GMES:n ensivaiheen toimintojen erityiset tavoitteet voitaisiin erittäin todennäköisesti saavuttaa ja että sillä pys tyttäisiin vähentämään kokonaiskustannuksia mm. 
siten, että palveluihin tarvittav at tiedot hankitaan keskitetys ti. EU:n rahoituksen lisäksi 
tarvitaan joka tapauksessa koor dinointia. Nyt ehdotettavan asetuksen kattamana aikana ei 
todennäköisesti tule voimaan yhtään nimeno maan GMES:ään liittyvää EY-asetusta. 
Suunnitelmiin kuuluu arviointi kolmessa vaiheessa (ennakko-, väli- ja jä lkiarviointi). Tämän 
vaikutustenarvioinnin lisäksi komission on määr ä arvioida valmistelutoimet ja tietojen 
saantiin liittyvät toimet ensimmäistä operat iivisten toimintojen työohjelmaa varten. Vuoden 
2012 loppuun mennessä laaditaan väliar viointiraportti. Ensivaiheen  operatiivisten toimintojen 
päätyttyä tehdään vielä jälkiarviointi. 
Komissio varmistaa, että hätätilanteiden hallintaan ja maakartoitukseen liittyvien 
operatiivisten palvelujen puitteissa tehtävissä avustus- ja muissa sopimuksissa määrätään 
erityisesti komission suoritta masta varainhoidon ja muusta  valvonnasta, joka voidaan 
tarvittaessa tehdä paikan päällä suoritettavin tarkastuksin, pist okokeet mukaan luettuina, sekä 
tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkast uksista. Ulkoiset tekniset asiantuntijat voivat 
tarvittaessa avustaa komissiota ohjelman toteut uksen seurannassa. Komissio varmistaa paikan 
päällä suoritettujen tarkastust en tulosten perustee lla, että alun perin myönnetyn rahoituksen 
määrää, ehtoja tai maksuaikat aulua mukautetaan tarvittaessa. 
Rahoitusvalvonnan lisäksi komissio o ttaa käyttöön järjeste lyt, joilla varmistetaan palvelujen 
jatkuva hyvä laatu. Komissio järjestää lisäksi käy ttäjäfoorumeita, joiden avulla varmistutaan, 
että palvelut ovat käyttäjälähtöisiä.