FI Euroopan unionin virallinen lehti C 333/1

KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2012

2013/C 333/01

SISÄLLYSLUETTELO

Varmennuslausuma

Euroopan kehitysrahastojen varojen käyttö ja niitä koskeva kirjanpito

OSA I – EKR:n tilinpäätös: Euroopan komission hallinnoimat varat

1. KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

1.1 Kahdeksas, yhdeksäs ja kymmenes EKR: konsolidoitu tase, tuotto- ja kululaskelma ja rahavirtalaskelma sekä konsolidoitu laskelma nettovarojen muutoksista

1.2 Kahdeksas EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.3 Yhdeksäs EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.4 Kymmenes EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.5 Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmien liitetiedot

2. RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS

2.1 Määrärahat

2.2 Konsolidoidut tilit

2.3. Varojen hallinnointia koskevat muut tiedot

OSA II – EKR:n tilinpäätös: investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat

3. INVESTOINTIKEHYKSEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

3.1 Tase 31. joulukuuta 2012

3.2 Laskelma laajasta tuloksesta 31. joulukuuta 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta

3.3 Laskelma rahoittajien varojen muutoksista 31. joulukuuta 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta

3.4 Rahavirtalaskelma 31. joulukuuta 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta

3.5 Joulukuun 31. päivänä 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta laadittujen tilinpäätöslaskelmien liitetiedot

LIITE OSAAN 1 – LUKU 2 (Selvitys rahoituksen toteutumisesta): Tilanne maittain ja välineittäin

VARMENNUSLAUSUMA

Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2012 tilinpäätös on laadittu kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 125 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahastojen varat ja velat sekä niiden talousarvioiden toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahastojen taloudellisesta asemasta.

(allekirjoitus) Manfred KRAFF Tilinpitäjä

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni tekee kehitysyhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän kehitysyhteistyön päätavoitteena on tukea talouden ja yhteiskunnan kehittämistä ja etenkin vähentää köyhyyttä pitkällä aikavälillä. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. Unioni laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitystyöhön osoitetut varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— Euroopan unionin talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (EKR) on tärkein väline, jolla unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR:n perustamisesta määrättiin vuonna 1957 tehdyssä Rooman sopimuksessa. Rahastosta myönnettiin teknistä ja taloudellista tukea alun perin Afrikan maille, jotka olivat tuolloin vielä siirtomaita ja joihin joillakin jäsenvaltioilla oli historiallisia yhteyksiä.

EKR ei saa rahoitusta Euroopan unionin talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Rahastoon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, ja sitä hallinnoi erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (EIP).

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2008–2013 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi. Vuonna 1964 tehdystä ensimmäisestä kumppanuussopimuksesta lähtien kehitysrahastojen ohjelmakausi on yleensä vastannut kumppanuussopimusten voimassaoloaikoja. Kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita Euroopan komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, jotta saadaan kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen käytöstä.

Cotonoun sopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa Euroopan investointipankki. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska Euroopan komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa 2), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva. Kymmenes EKR kattaa vuodet 2008–2013, ja sen kokonaismäärärahat ovat 22 682 miljoonaa euroa. Tästä summasta 21 966 miljoonaa euroa on osoitettu AKT-maille, 286 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille ja 430 miljoonaa euroa komissiolle tukimenoihin, jotka liittyvät EKR:n ohjelmasuunnitteluun ja sen varojen käyttöön (1).

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 15. ja 16. joulukuuta 2005 pitämässään kokouksessa rahoituskehyksen vuosia 2007–2013 varten. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta Euroopan unionin talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta myös vuosina 2008–2013.

Euroopan unionin talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu Euroopan unionin talousarviosta poiketen kuitenkin monivuotisuuteen. Jokainen EKR perustuu jäsenvaltioiden tekemään sisäiseen sopimukseen ja siinä vahvistettuun kokonaisrahastoon, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja esittämänsä ja neuvoston hyväksymän EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan. Vuoteen 2010 asti rahaston rahoittamiseen osallistui 15 jäsenvaltiota, jotka maksoivat rahastoon rahoitusosuuden. Vuonna 2011 maksettaviksi tulivat ensimmäiset kymmenenteen EKR:oon liittyvät rahoitusosuudet. Kymmenennen EKR:n rahoittamiseen osallistuvat kaikki 27 jäsenvaltiota.

Suurin osa 10. EKR:n varoista varataan ohjelmia varten, joskin varoja osoitetaan jonkin verran myös odottamattomien tarpeiden kattamiseen. Ohjelmista laaditaan suuntaa antavat monivuotiset puitteet, jotka ovat pääasiassa maantieteellisiä mutta joiden joukossa on myös temaattisia puitteita. Tämänhetkiset puitteet koskevat vuosia 2008–2013. Komissio on hyväksynyt maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat sekä AKT-valtioiden väliset strategia-asiakirjat edellä mainittujen puitteiden mukaisesti. Strategioiden toteuttamista seurataan vuosittain ja strategioista tehdään sekä väliarviointi (saatu päätökseen) että loppuarviointi (parhaillaan käynnissä). Komissio voi näiden arviointien perusteella tarkistaa EU:n puolesta kyseisiä strategioita ja kohdentaa varoja uudelleen asianomaisten AKT-maiden ja -alueiden senhetkisten tarpeiden ja tulosten perusteella.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. MITEN EKR:N VAROJA HALLINNOIDAAN JA KÄYTETÄÄN?

3.1 Toimintamenot

EKR:lla on erityyppisiä toimintamenoja sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan. Varainhoitoasetuksen mukaan komissio voi käyttää EKR:n varoja seuraavassa luetelluilla tavoilla.

Hajautettu hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamistehtävät kolmansille maille sen mukaan, millainen rahoituksen saajana olevan maan paikallinen tilanne on.

Keskitetty hallinnointi: komission yksiköt toteuttavat talousarviota joko suoraan itse tai komissio toteuttaa sitä välillisesti siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä EU:n tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti vastuuvelvollisille elimille, kuten Euroopan unionin virastoille.

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille.

3.2 Taloushallinnon toimijat

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. Hän muun muassa päättää, miten käynnistettyjä toimia on hallinnoitava niille asetettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja vastaa sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Hänen tehtäviinsä kuuluu näin muun muassa oikeudellisten sitoumusten tekeminen ja/tai tulosten seuranta, maksujen suorittaminen ja tarvittaessa myös varojen takaisinperintä.

Euroopan unionin edustuston päällikkö on kentällä toimiva paikallinen yhteyshenkilö komission sekä AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kansallisten tai alueellisten viranomaisten välillä. Hän tekee läheistä yhteistyötä kansallisella tai alueellisella tasolla toimivien tulojen ja menojen hyväksyjien kanssa laadittaessa toteutusstrategioita, suunniteltaessa alakohtaista toimintapolitiikkaa sekä valmisteltaessa, tutkittaessa ja arvioitaessa EKR:n ohjelmia ja hankkeita.

Rahoitusta saavan valtion kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä on kyseisen AKT-valtion tai merentakaisen maan tai alueen nimittämä johtavassa asemassa oleva virkamies, joka edustaa oman maansa viranomaisia asioissa, jotka koskevat EKR:sta rahoitettavia, komission tai EIP:n hallinnoimia toimia. Useimmissa tapauksissa kansallisena tulojen ja menojen hyväksyjänä toimii hallituksen jäsen, yleensä suunnittelusta vastaava ministeri tai valtiovarainministeri. Kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä hoitaa EKR:n ohjelmien ja hankkeiden hallintoon, teknisiin kysymyksiin ja rahoitukseen liittyviä tehtäviä.

Komission tilinpitäjä toteuttaa komission tulojen ja menojen hyväksyjien antamat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta sekä tilinpäätösten laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjä varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan vakuuttaen, että se antaa oikean ja riittävän kuvan taloudellisesta asemasta.

3.3 EKR:N varojen käyttäminen

EKR:sta osoitetaan varoja AKT-valtioille sekä merentakaisille maille ja alueille lähinnä avustuksina. Euroopan unioni ilmoittaa AKT-valtioille sekä merentakaisille maille ja alueille kunkin EKR:n toimintakauden alussa, miten paljon näille on tarkoitus myöntää varoja rahaston toimintakaudella. Kullekin maalle osoitetaan varoja sen tarpeiden ja siihen sovellettavien tuloskriteerien mukaan.

Kukin AKT-valtio laatii kansallisella tasolla yhdessä komission kanssa maakohtaisen strategia-asiakirjan. Laatimista varten kuullaan laajalti monia toimijoita, kuten valtiosta riippumattomia tahoja ja paikallisviranomaisia sekä tarpeen mukaan myös AKT-maiden parlamentteja. Maakohtainen strategia-asiakirja on väline, jolla toimet asetetaan tärkeysjärjestykseen ja jolla lisätään paikallista vastuuta kehitysyhteistyöohjelmissa.

Tämän jälkeen laaditaan maaohjelma, joka perustuu maakohtaiseen strategia-asiakirjaan sisältyviin kehitysyhteistyötavoitteisiin ja -prioriteetteihin ja on yhdenmukainen niiden kanssa. Maaohjelmassa keskitytään rahoitettaviin aloihin ja osa-alueisiin, kuvataan, miten rahoitusavulla saavutetaan sille asetetut tavoitteet, sekä annetaan toteutusaikataulu. Maakohtaista strategia-asiakirjaa ja maaohjelmaa arvioidaan vuosittain, ja niistä tehdään lisäksi väliarviointi ja EKR:n toimintakauden päättyessä loppuarviointi. Molempia asiakirjoja voidaan EKR:n toimintakaudella tarvittaessa muuttaa ja parantaa.

3.4 Sitoutuminen EKR:n varojen käyttämiseen

EKR:n varoja ei voida käyttää ennen kuin komissio ja varojen vastaanottaja ovat tehneet kirjallisen oikeudellisen sitoumuksen. Tällaisena sitoumuksena voi olla (avustusta tai palvelun tuottamista koskeva tai muu) sopimus, joka on tehty yksityisoikeuden mukaisesti vastuuvelvollisten yhteisöjen, kuten valtiosta riippumattomien järjestöjen tai taloudellisten toimijoiden, kanssa, tai hallinto- ja/tai rahoitusjärjestely, josta komissio on sopinut sellaisten kansainvälisen julkisoikeuden mukaisesti vastuuvelvollisten yhteisöjen kanssa, jotka ovat oikeuskelpoisia oikeushenkilöitä, kuten valtioiden tai niiden julkisten elinten taikka kansainvälisten järjestöjen kanssa.

Oikeudellinen sitoumus kolmannen kanssa voidaan tehdä vain silloin, kun talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava riittävästi varoja sisältävä budjettikohta. Jos tämä edellytys täyttyy, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta liikekirjanpitoon (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt. Syynä tähän on se, että EKR:n kirjanpitojärjestelmä muodostuu kahdesta erillisestä mutta toisiinsa yhteydessä olevasta järjestelmästä:

(a) talousarviokirjanpito, josta saadaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta; ja

(b) liikekirjanpito, jonka perusteella laaditaan tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

Talousarviokirjanpitoon kirjataan sitoumukset ja suoritetut maksut. Talousarviokirjanpito pohjautuu maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen, jonka mukaan tapahtuma kirjataan vasta kun varoista tehdään sitoumus tai kun ne maksetaan tai saadaan. Tämäntyyppistä kirjanpitoa käytetään etenkin julkisella sektorilla, jolla painopiste on perinteisesti ollut talousarviossa ja sen toteuttamisessa.

Liikekirjanpito (joka perustuu suoritusperusteiseen kirjanpitoon) sisältää kaikki varainhoitovuoden kulut ja tuotot (joten sen perusteella voidaan laatia tuotto- ja kululaskelma). Liikekirjanpito on perustana myös EKR:n taseelle, joka antaa kuvan EKR:n varoista ja veloista ja sen taloudellisesta asemasta kunkin vuoden joulukuun 31. päivänä.

3.5 Maksun suorittaminen

Maksua ei voida suorittaa ennen kuin tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen.

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Jos maksettua ennakkoa ei käytetä sopimuksessa määrätyllä ajanjaksolla siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty, se on maksettava takaisin. Näin ollen jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu EKR:oon. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen kulu vasta kun siihen liittyvät sopimusehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana. Taseeseen kirjattuun ennakkomaksumäärään tehdään (osittainen tai koko määrän suuruinen) vähennys, kun tukikelpoiset menot (jotka kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan) hyväksytään tai ennakkomaksuna suoritetut määrät palautetaan.

Vuoden lopussa on erityisesti arvioitava EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä siirtyvät erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtoveloiksi, ja sellaiset määrät, jotka eivät ole tukikelpoisia, jätetään avoimiksi niiden määrien tileille, joiden tukikelpoisuus on vielä tarkistettava. Nämä määrät on esitetty lyhytaikaisissa veloissa, jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi.

3.6 Aiheettomien maksujen takaisinperintä

EKR:sta rahoitettavien menojen tukikelpoisuus tarkistetaan kulloinkin sovellettaviksi tulevien sääntöjen tai avustusehtojen mukaisten asiakirjojen perusteella. Jotta tarkastusjärjestelmistä saataisiin mahdollisimman kustannustehokkaita, lopullisten maksupyyntöjen perustana olevat asiakirjat tarkastetaan yleensä perusteellisemmin kuin välimaksupyyntöihin liitetyt asiakirjat. Lopullisten maksupyyntöjen tarkastuksissa voidaan tämän vuoksi havaita myös välimaksuihin liittyviä virheitä, jotka korjataan oikaisemalla lopullista maksua. Lisäksi komissiolla on oikeus varmistaa maksupyyntöön liitettyjen asiakirjojen moitteettomuus tekemällä maksupyynnön esittäjän tiloissa tarkastuksia rahoitettavan hankkeen toteuttamisen aikana ja/tai sen päätyttyä (jälkitarkastukset). Toteutusjakson aikana todetut virheet voidaan korjata seuraavissa maksupyynnöissä. Toteutuksen päätyttyä todetut virheet korjataan perintämääräyksellä.

4. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

4.1 Tilinpäätös

Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

OSA I: Euroopan komission hallinnoimat varat — kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmat — kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n rahoituksen toteutumista koskevat selvitykset

OSA II: Euroopan investointipankin hallinnoimat varat — investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä erillisessä osassa, jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

Tilintarkastustuomioistuimen tekemän tilintarkastuksen jälkeen komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen neuvostolle ja parlamentille vastuuvapauden myöntämistä varten.

4.2 Vuotuinen toimintakertomus

Tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus vastuullaan olevista toiminnoista. Toimintakertomuksessa kuvataan toiminnan tuloksia ja arvioidaan sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.

5. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

5.1 Tilintarkastus

EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosikertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tilintarkastustuomioistuimen päätehtävänä on toimittaa riippumaton ulkoinen tarkastus EKR:n tilinpäätöksestä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen:

(1) vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista

(2) tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta

(3) erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä hallinnoinnin osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja.

Tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tutustua kaikkiin asiakirjoihin, joita se tarvitsee tarkastuksissaan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattavat kaikki EKR:n toiminnan osa-alueet, ja niissä voidaan tutkia myös yksittäisten toimien ja maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin huolehtii myös varsinaisen tilinpäätöksen tarkastamisesta ja tarkastaa tarvittaessa myös yksittäiset tasetilit ja tuotto- ja kululaskelman tilit sekä tilinpäätöslaskelmien esittämisen kokonaisuudessaan. Tilintarkastustuomioistuin voi sen vuoksi antaa lausunnon paitsi esitetyistä numerotiedoista myös käytössä olevasta järjestelmästä ja valvonnan ja tarkastusten järjestämisestä.

5.2 Vastuuvapauden myöntäminen

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää varojen käyttöön kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission varojen käyttöön liittyvästä vastuusta tietyn vuoden osalta. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa jompaankumpaan seuraavista tuloksista: vastuuvapaus myönnetään tai sen myöntämistä lykätään. Parlamentti voi vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä tuoda esille tärkeinä pitämiään havaintoja ja suosittaa toimenpiteitä, joita komission olisi toteutettava kyseisillä osa-alueilla. Komissio esittelee toteuttamansa toimenpiteet laatimissaan seurantaraportissa ja toimintasuunnitelmassa, jotka se toimittaa sekä parlamentille että neuvostolle.

OSA I

EKR:N TILINPÄÄTÖS: EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT (2)

1. Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat

1.1 Kahdeksas, yhdeksäs ja kymmenes EKR: konsolidoitu tase, tuotto- ja kululaskelma ja rahavirtalaskelma sekä konsolidoitu laskelma nettovarojen muutoksista

KONSOLIDOITU TASE

Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen euroopan kehitysrahaston

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 31.12.2012 31.12.2011 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 438 380 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 1 334 1 175 Saamiset 2.3 70 111 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 690 1 224 VARAT YHTEENSÄ 2 532 2 891 PITKÄAIKAISET VELAT Velat 2.6 (40) — LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (1 057) (1 033) VELAT YHTEENSÄ (1 097) (1 033) NETTOVARAT 1 435 1 858 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.8 29 579 26 979 Muut varannot 2.9 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (27 374) (24 674) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 023) (2 700) NETTOVARAT 1 435 1 858





EUROOPAN KEHITYSRAHASTON KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA

Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 2012 2011 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 124 99 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (3 017) (2 702) Hallintokulut 3.3 (107) (75) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (3 001) (2 679) Rahoitustuotot 3.4 (22) (20) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (22) (21) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 023) (2 700)





EUROOPAN KEHITYSRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA

Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 2012 2011 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 023) (2 700) TOIMINNAN RAHAVIRTA 4.2 Jäsenvaltioiden varsinaiset rahoitusosuudet 2 606 3 238 Yhteisrahoitusosuudet 19 7 Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) 4 6 Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (58) (28) Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (159) (79) Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (3) 31 14 Pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 40 — Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) (4) 6 (42) NETTORAHAVIRTA (534) 417 KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOLISÄYS/(-VÄHENNYS) (534) 417 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.5 1 224 808 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.5 690 1 224





JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Konsolidoitu laskelma kahdeksannen, yhdeksännen

(luvut miljoonina euroina) Rahastojen pääoma Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2010 45 691 21 812 23 879 (24 674) 2 252 1 458 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (3 100) 3 100 — — 3 100 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (2 700) — (2 700) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 45 691 18 712 26 979 (27 374) 2 252 1 858 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (2 600) 2 600 — — 2 600 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 023) — (3 023) SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435

1.2 Kahdeksas EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

TASE

Kahdeksannen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 31.12.2012 31.12.2011 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 38 70 Saamiset 2.3 1 4 Yhdystilit 2.4 345 387 VARAT YHTEENSÄ 384 461 LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (22) (29) VELAT YHTEENSÄ (22) (29) NETTOVARAT 361 432 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.8 12 840 12 840 Muut varannot 2.9 (2 354) (2 276) Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 132) (10 042) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 7 (90) NETTOVARAT 361 432





TUOTTO-JA KULULASKELMA

Kahdeksannen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 2012 2011 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 58 40 TOIMINNAN KULUT 3.2 (49) (128) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 9 (88) Rahoitustuotot 3.4 (2) (1) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (2) (2) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 7 (90)





NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Laskelma kahdeksannen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2010 12 840 — 12 840 (10 042) (2 237) 560 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — — — Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta — — — — (38) (38) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (90) — (90) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 12 840 — 12 840 (10 132) (2 276) 432 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — — — Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta — — — — (78) (78) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — 7 — 7 SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 12 840 — 12 840 (10 125) (2 354) 361

1.3 Yhdeksäs EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

TASE

Yhdeksännen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 31.12.2012 31.12.2011 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 119 191 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 447 569 Saamiset 2.3 58 87 Yhdystilit 2.4 1 919 2 557 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 — 6 VARAT YHTEENSÄ 2 543 3 410 LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (375) (315) VELAT YHTEENSÄ (375) (315) NETTOVARAT 2 168 3 096 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.8 11 699 11 699 Muut varannot 2.9 4 126 4 227 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (12 830) (11 932) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (827) (898) NETTOVARAT 2 168 3 096





TUOTTO- JA KULULASKELMA

Yhdeksännen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 2012 2011 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 49 49 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (856) (924) Hallintokulut 3.3 (1) (3) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (809) (879) Rahoitustuotot 3.4 (18) (19) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (18) (19) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (827) (898)





NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Laskelma yhdeksännen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2010 11 699 660 11 039 (11 932) 4 157 3 263 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (660) 660 — — 660 Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta — — — — 70 70 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (898) — (898) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 11 699 — 11 699 (12 830) 4 227 3 096 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — — — Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta — — — — (100) (100) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (827) — (827) SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 11 699 — 11 699 (13 657) 4 126 2 168

1.4 Kymmenes EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

TASE

Kymmenennen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 31.12.2012 31.12.2011 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 319 189 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 849 536 Saamiset 2.3 11 20 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 690 1 218 VARAT YHTEENSÄ 1 869 1 963 PITKÄAIKAISET VELAT Velat 2.6 (40) — LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (660) (689) Yhdystilit 2.4 (2 264) (2 944) VELAT YHTEENSÄ (2 963) (3 633) NETTOVARAT (1 095) (1 670) RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.8 5 040 2 440 Muut varannot 2.9 479 301 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (4 411) (2 699) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (2 203) (1 712) NETTOVARAT (1 095) (1 670)





TUOTTO- JA KULULASKELMA

Kymmenennen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 2012 2011 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 18 10 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (2 112) (1 650) Hallintokulut 3.3 (106) (72) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (2 201) (1 712) Rahoitustuotot 3.4 (2) 0 RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (2) (1) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (2 203) (1 712)





NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Laskelma kymmenennen EKR:n

(luvut miljoonina euroina) Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2010 21 152 21 152 — (2 699) 333 (2 366) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (2 440) 2 440 — — 2 440 Siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta — — — — (32) (32) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (1 712) — (1 712) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 21 152 18 712 2 440 (4 411) 301 (1 670) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (2 600) 2 600 — — 2 600 Siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta / kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon — — — — 178 178 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (2 203) — (2 203) SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) 479 (1 095)

1.5 Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmien liitetiedot

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1. LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS

Tilinpäätöslaskelmat laaditaan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. Tämän asetuksen 121 artiklassa säädetään, että tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena. Nämä tilinpäätöslaskelmat on laadittu EKR:n kirjanpitosääntöjen ja -menettelyjen mukaisesti.

Kyseiset säännöt ja menettelyt perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) antamiin julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja IASB:n (International Accounting Standards Board) antamiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). EKR:n tilinpitäjän vahvistamia tilinpäätössääntöjä on sovellettu siltä osin kuin on kyse Euroopan komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta.

EKR:n tilinpitäjän on esitettävä alustava tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivänä. Tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksensa alustavasta tilinpäätöksestä komissiolle viimeistään 15. kesäkuuta (125 artikla). Komissio hyväksyy huomautusten perusteella lopullisen tilinpäätöksen 31. heinäkuuta mennessä ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilinpäätös ja tarkastuslausuma, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 15. marraskuuta.

1.2. TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöslaskelmien tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EKR on julkisoikeudellinen yhteisö, sen tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että se on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti.

Jotta tilinpäätös antaisi oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on esitettävä olennaiset tiedot organisaation toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava täsmällistä tietoa yksittäisistä toiminnoista. Lisäksi tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

EKR:n kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Talousarviokirjanpito on maksuperusteista. Liikekirjanpidosta käyvät ilmi suoriteperusteisina kaikki varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Tilinpäätöslaskelmat laaditaan tämän vuoksi liikekirjanpidon perusteella. Liikekirjanpidosta saadaan myös tase, jossa esitetään rahaston taloudellinen asema 31. joulukuuta.

EKR:n varainhoitoasetuksen 120 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista, jotka ovat

— toiminnan jatkuvuus,

— varovaisuus,

— kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus,

— tietojen vertailtavuus,

— olennaisuus,

— bruttoperiaate,

— sisältöpainotteisuus,

— suoriteperusteinen kirjanpito.

1.3. LAATIMISPERUSTA

1.3.1. Toiminta- ja raportointivaluutta

EKR:n toiminta- ja raportointivaluutta on euro, joten tilinpäätöslaskelmat laaditaan miljoonina euroina.

1.3.2. Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Valuutta 31.12.2012 31.12.2011 XOF 655,957 655,957 XAF 655,957 655,957 NGN 206,074 204,185 PGK 2,76702 2,81057 HTG 56,2987 53,2461 GNF 9 250,40 9 155,86 MWK 439,917 213,286 KES 113,460 109,362 BIF 2 037,95 1 780,23 SLL 5 709,56 5 663,54 TZS 2 077,48 2 058,31 UGX 3 508,51 3 181,89 MGA 2 981,70 2 870,88 SZL 11,1727 10,4830

1.3.3. Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa varaukset, saamisten arvonalentumistappiot sekä siirtovelat. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioiden muutokset otetaan huomioon kirjanpidossa sinä varainhoitovuonna, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.4. TASE

1.4.1 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EKR:oon. Ennakkomaksu selvitetään (kokonaan tai osittain) vähentämällä siitä hyväksytyt tukikelpoiset menot ja palautetut määrät.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella kunkin varainhoitovuoden lopussa.

1.4.2 Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei koko määrää pystytä perimään saamisen alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla diskontattujen odotettujen vastaisten rahavirtojen nykyarvo) erotus. Lisäksi kirjataan yleinen arvonalennus niistä keskeneräisistä perintämääräyksistä, joista ei siihen mennessä ole tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Yleinen arvonalennus perustuu aikaisempaan tappiokehitykseen. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.4.3 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.4.4 Velat

Huomattava osa EKR:n veloista liittyy maksamattomiin menoilmoituksiin tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta rahoitusta, ja vain pieni osa niistä liittyy tavaroiden tai palvelujen hankintaan. Menoilmoituksiin liittyvät velat kirjataan ilmoituksessa esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun ilmoitus vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa menoilmoitukset arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun tavara- tai palvelutoimitus on vastaanotettu ja hyväksytty.

1.4.5 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EKR:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois EKR:sta ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä.

1.4.6 Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Suoriteperusteisessa kirjanpidossa on varmistettava, että liiketoimet kirjataan sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Tämä tarkoittaa sitä, että eri tilikaudet on tilikautta päätettäessä erotettava toisistaan. Erityisesti on arvioitava sellaiset EKR:n rahoitusta saaneiden tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu rahastolle (siirtovelat). Vastaavasti tiettynä varainhoitovuonna on voitu suorittaa maksuja, jotka liittyvät tuleviin kausiin (menoennakot). Myös tällaiset maksut on erotettava ja kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat.

EKR:n kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöslaskelmia laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätöslaskelmat antavat tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EKR:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöslaskelmiin merkitään vastaava siirtosaaminen.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.5. TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.5.1 Tuotot

EKR:lla ei ole budjetoituja tuloja. Jäsenvaltioiden maksamat varsinaiset rahoitusosuudet katsotaan rahaston pääomaksi. EKR:n tuotot muodostuvat takaisin perityistä varoista ja korkotuotoista.

Varojen takaisinperintä

Sellaisista EKR:sta maksetuista määristä, jotka lopullisen tuensaajan tai kolmannen maan on maksettava takaisin, annetaan perintämääräykset, tai ne vähennetään myöhemmistä maksuista. Kyseiset määrät merkitään kirjanpitoon seuraavasti:

— kun kyseessä on varojen takaisinperintä, perintämääräyksen seurauksena syntyy saaminen, joka kirjataan tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelmaan; tai

— kun kyseessä on ennakkomaksujen takaisinperintä, takaisinperittävä määrä sisällytetään taseessa ennakkomaksuihin.

Korkotuotot

Korkotuotot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkotuotot muodostuvat liikepankeissa olevien käteistilien ja vaadittaessa maksettavien talletusten tuottamista koroista ja EKR:lle myöhässä suoritettujen maksujen viivästyskoroista. Korkotuotot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät.

1.5.2 Kulut

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EKR vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä EKR:lle, ja ne muodostavat valtaosan rahaston menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset sekä rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus tai muu säädös) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö tai menoilmoitus vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka rahasto on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole ilmoitettu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

Korkokulut

Korkokulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkokulut muodostuvat maksetuista ja maksettavista koroista, ja ne kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät.

1.6. EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.6.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä, kun se tuottaa todennäköisesti taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

Ehdolliset varat arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöslaskelmissa. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja jos omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu.

Vakuudet ovat potentiaalisia omaisuuseriä, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet voivat siten olla ehdollisia varoja. Vakuuden voimassaolo lakkaa, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus realisoituu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua vakuuden antajalta.

1.6.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on potentiaalinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta, tai koska (poikkeustapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

Ehdollisia velkoja arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtyminen pois rahastosta tullut todennäköiseksi. Jos käy todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta vaaditaan sellaisen velvoitteen täyttämiseksi, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätöslaskelmiin tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyys muuttuu.

2. TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1 ENNAKKOMAKSUT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Ennakkomaksut — 119 319 438 380 Yhteensä — 119 319 438 380

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa.

Pitkäaikaisten ennakkomaksujen määrän 58 miljoonan euron lisäys verrattuna vuoden 2011 lopun tilanteeseen johtuu pitkäaikaisten ennakkomaksujen kasvusta pääasiassa seuraavilla osa-alueilla: alueohjelmien (RIP) (5) hankkeet (97 miljoonaa euroa), AKT-maiden väliset hankkeet (42 miljoonaa euroa) ja maaohjelmiin (NIP) (6) liittyvät avustukset (10 miljoonaa euroa). Tätä lisäystä on tasoittanut AKT-maiden välisiin toimiin (73 miljoonaa euroa) ja hallintomenoihin (29 miljoonaa euroa) liittyvien pitkäaikaisten ennakkomaksujen väheneminen.

LYHYTAIKAISET VARAT

2.2 ENNAKKOMAKSUT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Ennakkomaksut (brutto) 70 1 207 2 316 3 593 3 415 Arvio ennakkomaksuja vastaan kuitattavasta määrästä (32) (760) (1 468) (2 259) (2 240) Yhteensä 38 447 849 1 334 1 175

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen määrän 159 miljoonan euron nettolisäys johtuu pääasiassa maaohjelmien avustuksiin (147 miljoonaa euroa), alueohjelmien hankkeisiin (68 miljoonaa euroa) ja AKT-maiden välisiin velanhuojennuksiin (39 miljoonaa euroa) liittyvien ennakkomaksujen kasvusta. Tätä kasvua on osaltaan tasoittanut ennakkomaksujen nettomäärän supistuminen seuraavilla osa-alueilla: alakohtaiset politiikat (65 miljoonaa euroa) ja AKT-maiden väliset sosiaalialan hankkeet (32 miljoonaa euroa).

2.2.1 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. Vakuuksilla on sekä nimellisarvo että käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan.

EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2012 oli 566 miljoonaa euroa. Vakuuksien vastaava käypä arvo oli 391 miljoonaa euroa. Vastaavat arvot 31. joulukuuta 2011 olivat 637 miljoonaa euroa ja 394 miljoonaa euroa.

2.3 SAAMISET

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Saamiset tuensaajilta 2.3.1 1 6 2 10 13 Saamiset jäsenvaltioilta 2.3.2 — — 3 3 9 Tulojäämät ja menoennakot 2.3.3 0 51 6 57 89 Yhteensä 1 58 11 70 111

2.3.1 Saamiset tuensaajilta

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Saamiset tuensaajilta 5 19 3 26 27 — Arvon alentuminen (3) (12) (1) (16) (13) Yhteensä 1 6 2 10 13

Saamiset tuensaajilta ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon 31. joulukuuta 2012 vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella. Perintämääräysten loppusaldo on maksamatta olevien annettujen perintämääräysten arvo vuoden lopussa.

Seuraavassa on jaottelu keskeneräisten perintämääräysten muutoksista.

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2012 Yhteensä 2011 Keskeneräiset perintämääräykset vuoden alussa 6 19 1 25 18 Annetut perintämääräykset 12 64 63 139 130 Päätökseen saatetut perintämääräykset (13) (64) (61) (138) (123) Maksettu (12) (43) (43) (97) (108) Luovuttu (varainhoitoas. 73 art.) — (1) — (1) (1) Peruutettu 0 (3) 0 (4) (2) Kuitattu (2) (17) (18) (36) (13) Keskeneräiset perintämääräykset vuoden lopussa 5 19 3 26 25

2.3.2 Saamiset jäsenvaltioilta

Kymmenenteen EKR:oon liittyvä 3 miljoonan euron saaminen jäsenvaltioilta muodostuu Belgialta, Espanjalta ja Ruotsilta saamatta olevista rahoitusosuuksista.

2.3.3 Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot koostuvat pääasiassa ennakkomaksuille kertyneistä koroista. Erä sisältää lisäksi myöhässä maksettujen rahoitusosuuksien viivästyskoroista kertyneet tuotot.

Tulojäämien ja menoennakoiden määrän väheneminen johtuu ennakkomaksuille kertyneiden korkojen vähenemisestä (ks. liitetieto 3.4).

2.4 YHDYSTILIT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Siirrot kuudenteen EKR:oon / kuudennesta EKR:sta (2 065) (214) — (2 279) (2 279) Siirrot seitsemänteen EKR:oon / seitsemännestä EKR:sta — 2 279 — 2 279 2 279 Siirrot kahdeksanteen EKR:oon / kahdeksannesta EKR:sta — (3 038) 628 (2 410) (2 453) Siirrot yhdeksänteen EKR:oon / yhdeksännestä EKR:sta 3 038 — (2 892) 146 (491) Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta (628) 2 892 — 2 264 2 944 Yhteensä 345 1 919 (2 264) 0 0

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu kymmenenteen EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä.

Vuonna 2012 yhdystilien tärkeimpiin tilitapahtumiin kuuluivat kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n täytäntöönpanemiseksi kymmenennestä EKR:sta suoritetut maksut

2.5 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (7)

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Pankkitalletukset 2.5.1 — — 687 687 1 211 STABEX-vakuustilit 2.5.2 — — 2 2 5 Yhteisrahoituksen pankkitilit 2.5.3 — — — — 8 Kongo-erityisvarat (8) — — — 1 1 1 Yhteensä — — 690 690 1 224

2.5.1 Pankkitalletukset

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Erityistilit – jäsenvaltioiden rahoituslaitokset — — 633 633 1 129 Käyttötilit – liikepankit 54 54 80 Paikalliset maksuasiamiehet — — 0 0 2 Yhteensä — — 687 687 1 211

Pankkitalletusten kokonaisvähennys johtuu lähinnä maksujen suorittamisesta sekä siitä, että määrärahojen käyttöaste on ollut korkeampi kuin edellisellä raportointikaudella.

Paikallisten maksuasiamiesten tilit käsittävät AKT-maissa sekä merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla pankkitileillä olevat varat, joilla hoidetaan maksut paikallisessa valuutassa tuensaajavaltioissa. Tilit ovat joko euromääräisiä tai jonkin unionin jäsenvaltion valuutan määräisiä. Maksujen hallinnointia on pyritty entisestään keskittämään, ja paikallisten maksuasiamiesten jäljellä olevista neljästä tilistä suljettiin vuonna 2012 kolme.

2.5.2 Stabex-vakuustilit

(luvut miljoonina euroina) Saldo 31.12.2012 Saldo 31.12.2011 Norsunluurannikko 2 2 Malawi — 1 Muut maat 0 2 Yhteensä 2 5

Lyhenne Stabex tarkoittaa Euroopan unionin kompensoivaa rahoitusjärjestelmää, jolla tasoitetaan AKT-valtioiden vientitulojen vaihtelua. Stabex otettiin käyttöön vuonna 1975 tehdyllä Lomén sopimuksella. Tavoitteena oli AKT-valtioiden maataloustuotteista saamien vientitulojen epävakaudesta johtuvien haittojen korjaaminen. Stabex-vakuustilien saldo muodostuu käytettävissä olevien Stabex-varojen kokonaismäärästä, ja varat siirretään tuensaajina oleville AKT-maille tulevaisuudessa. Kyseinen määrä on kohdennettu kymmenenteen EKR:oon. Vuonna 2012 suljettiin kahdeksan Stabex-vakuustiliä Stabex-tukivälineen asteittaisen lakkauttamisen seurauksena.

Näiden varojen lisäksi on muitakin tuensaajiin kuuluvien AKT-valtioiden hallussa olevia Stabex-varoja. Kun komissio ja tuensaajavaltio (AKT) sopivat siitä, miten Stabex-varat käytetään, ne allekirjoittavat siirtosopimuksen. Neljännen Lomén sopimuksen (9) (sellaisena kuin se on tarkistettuna) 211 artiklan mukaan varat siirretään AKT-valtion nimissä avatulle korolliselle tilille, jota varten edellytetään sekä AKT-valtion että Euroopan komission edustajan allekirjoitusten esittämistä. Varoja säilytetään näillä kahta allekirjoitusta edellyttävillä tileillä, kunnes ne voidaan siirtää hankkeen käyttöön keskinäisistä velvoitteista tehdyn sopimuksen mukaisesti.

Tiliin liittyvä allekirjoitusoikeus säilyy komission tulojen ja menojen hyväksyjällä, joka varmistaa näin, että varat maksetaan suunnitellulla tavalla. Kahta allekirjoitusta edellyttävällä tilillä olevat varat ovat AKT-valtion omaisuutta, joten niitä ei kirjata varoiksi EKR:n tileille. Näille tileille tehtävät siirrot kirjataan Stabex-maksuiksi.

Kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maiden tileiltä palautettiin vuonna 2012 takaisin EKR:oon 49 miljoonaa euroa kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen (10) 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Varat siirrettiin pääasiassa seuraavista maista: Salomonsaaret (12 miljoonaa euroa), Norsunluurannikko (11 miljoonaa euroa), Burundi (5 miljoonaa euroa), Saint Vincent ja Grenadiinit (3 miljoonaa euroa), Senegal (3 miljoonaa euroa), Malawi (3 miljoonaa euroa), Uganda (3 miljoonaa euroa) ja Burkina Faso (2 miljoonaa euroa). Nämä tulot sisältyvät (Stabex-tukivälineen) toiminnan tuottoihin kahdeksannen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa.

2.5.3 Yhteisrahoituksen pankkitilit

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Yhteisrahoituksen pankkitilit — — — — 8 Yhteensä — — — — 8

Yhteisrahoituksen pankkitilit suljettiin ja varat palautettiin tulojen ja menojen hyväksyjältä saatujen ohjeiden mukaisesti jäsenvaltioille hallintoon liittyviä varoja lukuun ottamatta.

PITKÄAIKAISET VELAT

2.6 VELAT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat — — 40 40 — Yhteensä — — 40 40 —

Yhteisrahoitusosuuksia koskevat velat vuoden 2012 lopussa liittyvät kymmenenteen EKR:oon.

Saadut yhteisrahoitusosuudet esitetään velkoina jäsenvaltioille ja muille valtioille, sillä ne täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista saataviksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava jäsenvaltioille. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat kuvaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat jaettiin vuonna 2012 pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin velkoihin, jotta niiden esittämistä tilinpäätöksessä voitiin parantaa. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän kokonaisvelan kasvun syistä on tarkempaa tietoa liitetiedossa 2.7.1.2.

LYHYTAIKAISET VELAT

2.7 VELAT

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Lyhytaikaiset velat 2.7.1 4 67 138 209 399 Siirtovelat 2.7.2 19 308 228 555 339 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.7.3 — — 293 293 295 Yhteensä 22 375 660 1 057 1 033

2.7.1 Lyhytaikaiset velat

(luvut miljoonina euroina) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Tuensaajat ja toimittajat 2.7.1.1 4 67 81 152 308 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.7.1.2 — — 46 46 81 Muut velat 2.7.1.3 0 0 12 12 10 Yhteensä 4 67 138 209 399

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

2.7.1.1 Tuensaajat ja toimittajat

Tähän kohtaan sisältyvät tuensaajille maksettavien määrien lisäksi julkisille elimille ja kolmansille valtioille maksettavat määrät.

Yhteensä 157 miljoonan euron vähennys edellisen raportointikauden määrään verrattuna muodostuu pääasiassa kolmansille valtioille maksettavien määrien 75 miljoonan euron vähennyksestä sekä yksityisille tavarantoimittajille maksettavien määrien 37 miljoonan euron vähennyksestä.

2.7.1.2 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat jaettiin vuonna 2012 pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin velkoihin, jotta niiden esittämistä tilinpäätöksessä voitiin parantaa. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvien lyhytaikaisten velkojen vähennys johtuu lähinnä siitä, että näistä veloista 40 miljoonaa euroa luokiteltiin uudelleen pitkäaikaisiin velkoihin.

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat lisääntyivät yhteensä 5 miljoonaa euroa. Vuonna 2012 saatiin uusia yhteisrahoitusosuuksia Saksalta (2 miljoonaa euroa) ja Kanadalta (2 miljoonaa euroa). Ruotsin yhteisrahoitusosuuteen liittyvän velan kasvua (8 miljoonaa euroa) tasoittivat Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän velan supistuminen (molemmat supistuivat 2 miljoonalla eurolla) sekä Italian yhteisrahoitusosuuteen liittyvän velan kuittaus yhdeksännessä EKR:ssa.

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat supistuivat yhteisrahoitushankkeisiin liittyvien tulojen ansiosta 8 miljoonalla eurolla (ks. liitetiedot 3.1.3 ja 3.2.2).

2.7.1.3 Muut velat

Muut velat sisältävät lähinnä kohdentamattomia saatuja maksuja ja palautettuja määriä.

2.7.2 Siirtovelat

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Siirtovelat 19 308 228 555 339 Yhteensä 19 308 228 555 339

Vuoden lopussa arvioidaan EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä kyseiselle tilikaudelle kuuluvat erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtovelkoihin.

Ennakkomaksujen arvioitu käyttö esitetään arviona ennakkomaksuja vastaan kuitattavista määristä (ks. liitetieto 2.2).

2.7.3 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Yhdistynyt kuningaskunta — — 274 274 289 Irlanti — — 9 9 5 Liettua — — — — 1 Unkari — — 10 10 — Yhteensä — — 293 293 295

Erä sisältää jäsenvaltioiden etukäteen maksamat rahoitusosuudet.

NETTOVARAT

2.8 RAHASTON PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — (18 712) (18 712) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2011 12 840 11 699 2 440 26 979 Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — (16 112) (16 112) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2012 12 840 11 699 5 040 29 579

Rahaston pääoma tarkoittaa kunkin EKR:n saamisia jäsenvaltioilta. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin.

Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jonka maksamista ei ole vielä pyydetty jäsenvaltioilta.

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

Kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan.

Jäsenvaltiokohtainen erittely rahaston pääomasta, jonka maksamista on pyydetty, ja rahaston pääomasta, jonka maksamista ei ole pyydetty

(luvut miljoonina euroina) Rahoitusosuudet % Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2011 Maksua pyydetty vuonna 2012 Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2012 Itävalta 2,41 (451) 63 (388) Belgia 3,53 (661) 92 (569) Tanska 2,00 (374) 52 (322) Suomi 1,47 (275) 38 (237) Ranska 19,55 (3 658) 508 (3 150) Saksa 20,50 (3 836) 533 (3 303) Kreikka 1,47 (275) 38 (237) Irlanti 0,91 (170) 24 (147) Italia 12,86 (2 406) 334 (2 072) Luxemburg 0,27 (51) 7 (44) Alankomaat 4,85 (908) 126 (781) Portugali 1,15 (215) 30 (185) Espanja 7,85 (1 469) 204 (1 265) Ruotsi 2,74 (513) 71 (441) Yhdistynyt kuningaskunta 14,82 (2 773) 385 (2 388) Kypros 0,09 (17) 2 (15) Tšekki 0,51 (95) 13 (82) Viro 0,05 (9) 1 (8) Unkari 0,55 (103) 14 (89) Liettua 0,12 (22) 3 (19) Latvia 0,07 (13) 2 (11) Malta 0,03 (6) 1 (5) Puola 1,3 (243) 34 (209) Slovenia 0,18 (34) 5 (29) Slovakia 0,21 (39) 5 (34) Bulgaria 0,14 (26) 4 (23) Romania 0,37 (69) 10 (60) Yhteensä 100,00 (18 712) 2 600 (16 112)

Vuonna 2012 maksettaviksi pyydetyt rahoitusosuudet liittyivät kymmenenteen EKR:oon. Ensimmäisten vuoteen 2013 liittyvien rahoitusosuuksien maksamista pyydettiin jäsenvaltioilta marraskuussa 2012.

2.9 MUUT VARANNOT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2010 (2 237) 4 157 333 2 252 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta kymmenenteen EKR:oon (38) (80) 118 0 Siirrot kymmenennestä EKR:sta yhdeksänteen EKR:oon varojen osoittamiseksi Etelä-Sudanille neuvoston päätöksen 2010/406/EU mukaisesti — 150 (150) 0 Saldo 31.12.2011 (2 276) 4 227 301 2 252 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta kymmenenteen EKR:oon (78) (300) 378 0 Siirrot kymmenennestä EKR:sta yhdeksänteen EKR:oon varojen osoittamiseksi Etelä-Sudanille neuvoston päätöksen 2011/315/EU mukaisesti — 200 (200) 0 Saldo 31.12.2012 (2 354) 4 126 479 2 252 Saldo 31.12.2012 sisältää: — Etelä-Sudanille osoitetut varat — 350 — 350

Kymmenes EKR tuli voimaan vuonna 2008, ja kaikki edellisistä EKR:ista vapautuvat varat on siitä lähtien siirretty kymmenennen EKR:n suoritusvaraukseen. Tästä varauksesta voidaan sitoa varoja ainoastaan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

Vuonna 2012 kymmenennen EKR:n suoritusvaraukseen siirrettiin 78 miljoonaa euroa kahdeksannesta EKR:sta vapautuneita varoja ja 300 miljoonaa euroa yhdeksännestä EKR:sta vapautuneita varoja ja kymmenennen EKR:n suoritusvarauksesta siirrettiin 200 miljoonaa euroa yhdeksänteen EKR:oon varojen osoittamiseksi Etelä-Sudanille (11).

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1 TOIMINNAN TUOTOT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2012 Yhteensä 2011 Varojen takaisinperintä 2 14 2 17 16 STABEX-varojen takaisinperintä 49 — — 49 26 Kurssivoitot 7 35 8 51 54 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot — — 8 8 2 Yhteensä 58 49 18 124 99

3.1.1 Varojen takaisinperintä

Tässä kohdassa esitetään EKR:n kirjanpitojärjestelmään kirjatut EKR:n antamat perintämääräykset ja tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat EKR:sta maksettuja takaisinperittäviä määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin. Takaisin perittyjä ennakkomaksuja ei sen sijaan kirjata tuottoihin, vaan niillä hyvitetään taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää.

Aiheettomien maksujen takaisinperintä

Aiheettomien maksujen takaisinperintää koskevia perintämääräyksiä oli vuonna 2012 yhteensä 27 miljoonaa euroa, kun vastaava määrä vuonna 2011 oli 12 miljoonaa euroa. Näistä perintämääräyksistä 11 miljoonan euron osuus koski takaisin perittäviä varoja, ja se kirjattiin tämän vuoksi toiminnan tuottoihin. Jäljelle jäävä 16 miljoonan euron osuus koski takaisin perittäviä ennakkomaksuja, ja sillä hyvitettiin taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää.

Seuraavassa on yhteenveto aiheettomien maksujen takaisinperinnästä:

(luvut miljoonina euroina) Tuotot Ennakkomaksut Yhteensä 2012 Tuotot Ennakkomaksut Yhteensä 2011 Virheet 1 1 2 2 1 3 Sääntöjenvastaisuudet 9 15 25 6 3 8 OLAFin ilmoitukset 1 — 1 1 — 1 Yhteensä 11 16 27 8 4 12

3.1.2 Stabex-varojen takaisinperintä

Kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maiden tileiltä siirrettiin vuonna 2012 takaisin EKR:oon 49 miljoonaa euroa kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen (12) 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Varat siirrettiin pääasiassa seuraavista maista: Salomonsaaret (12 miljoonaa euroa), Norsunluurannikko (11 miljoonaa euroa), Burundi (5 miljoonaa euroa), Saint Vincent ja Grenadiinit (3 miljoonaa euroa), Senegal (3 miljoonaa euroa), Malawi (3 miljoonaa euroa), Uganda (3 miljoonaa euroa) ja Burkina Faso (2 miljoonaa euroa). Nämä tulot sisältyvät (Stabex-tukivälineen) toiminnan tuottoihin kahdeksannen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa.

3.1.3 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot

Yhteisrahoitustoiminnan tuotot kuvaavat käytettyjä rahoitusosuuksia (ks. liitetieto 3.2.2). Kaikki nämä rahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista saataviksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. Tämän vuoksi ne kirjataan yhteisrahoitushankkeen toteutuksen perusteella.

3.2 TOIMINNAN KULUT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2012 Yhteensä 2011 Toiminnan kulut – tukivälineet 41 812 2 085 2 938 2 633 Yhteisrahoitustoiminnan kulut — — 8 8 2 Kurssitappiot 8 39 20 66 61 Saamisten arvon alentuminen 0 6 — 6 7 Yhteensä 49 856 2 112 3 017 2 702

Vuonna 2012 komissio tarkensi siirtovelkojen arvioinnissa käyttämäänsä menetelmää. Ilman tätä tarkennusta toiminnan kulut olisivat olleet 3 017 miljoonan euron sijasta 2 849 miljoonaa euroa. Nettovarojen määrään kohdistuva vaikutus olisi ollut aikaisemmalla menetelmällä sama kuin nyt (168 miljoonan euron vähennys). Nettovarojen määrän vähentyminen johtui lähinnä siirtovelkojen kasvusta (ks. liitetieto 2.7.2).

3.2.1 Toiminnan kulut – tukivälineet

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2012 Yhteensä 2011 Ohjelmoitava apu 17 93 1 366 1 476 1 251 Makrotaloudellinen tuki — 8 — 8 51 Alakohtaiset politiikat 0 322 3 326 371 Korkotuet 5 — — 5 0 AKT-valtioiden väliset hankkeet — 311 409 720 650 Hätäapu — 60 274 333 212 Pakolaisapu 6 — — 6 0 riskipääoma 1 — — 1 19 STABEX 4 — — 4 12 Sysmin 0 — — 0 (8) Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat — 10 — 10 24 Institutionaalinen tuki — (1) 33 32 8 Vientitulojen kompensaatio 7 10 — 18 42 Yhteensä 41 812 2 085 2 938 2 633

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

3.2.2 Yhteisrahoitustoiminnan kulut

Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2012 liittyneitä kuluja. Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista saataviksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. Yhteisrahoitusosuuksia vastaava määrä on tämän vuoksi kirjattu toiminnan tuotoiksi (ks. liitetieto 3.1.3).

3.2.3 Saamisten arvon alentuminen

Tämä erä sisältää pääasiassa ennakkomaksuihin tehtyjä oikaisuja ja velallisilta oleviin saamisiin tehtyjä arvonalennuksia.

3.3 HALLINTOKULUT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2012 Yhteensä 2011 Hallintokulut — 1 106 107 75 Yhteensä — 1 106 107 75

Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

3.4 RAHOITUSTUOTOT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2012 Yhteensä 2011 Korkotuotot – eurooppalaiset keskuspankit — 6 4 9 1 Ennakkomaksuista kertyneet korot (2) (24) (6) (32) (21) Yhteensä (2) (18) (2) (22) (20)

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti. Ennakkomaksuista kertyneiden korkojen vuoden 2011 kertymän peruuttaminen johti siihen, että korkotuotot olivat vuonna 2012 negatiiviset.

4. RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1 RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EKR kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden nettoyli- tai nettoalijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, sekä aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla.

Ulkomaan rahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EKR:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

4.2 TOIMINNAN RAHAVIRTA

EKR:n rahavirtalaskelma sisältää ainoastaan toiminnan rahavirrat, koska EKR:lla ei ole sijoitus- eikä rahoitustoimintaa. EKR:n toiminnan tavoitteena on tukea asetettujen toimintapoliittisten päämäärien saavuttamista.

5. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.1 EHDOLLISET VARAT

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Suoritustakuut 13 171 120 304 325 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet 6 107 74 188 197 Oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset varat — — — — 1 Yhteensä 19 279 194 492 523

5.1.1 Suoritustakuut

Tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EKR:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Suoritustakuiden 21 miljoonan euron vähennys vastaa vapautettujen takuiden ja saatujen uusien takuiden erotusta. Suurin osa vapautetuista takuista liittyi yhdeksänteen EKR:oon, kuten myös suurin osa saaduista uusista takuista.

5.1.2 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja täyttää sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Määrien pidättämiseen perustuvien vakuuksien 9 miljoonan euron vähennys vastaa vapautettujen vakuuksien ja saatujen uusien vakuuksien erotusta. Suurin osa vapautetuista vakuuksista liittyi yhdeksänteen EKR:oon, kuten myös suurin osa saaduista uusista vakuuksista.

5.2 MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.2.1 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

(luvut miljoonina euroina) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2012 Yhteensä 31.12.2011 Maksattamatta olevat talousarviositoumukset 103 938 4 601 5 642 5 594 Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät (22) (382) (310) (714) (646) Yhteensä 81 557 4 291 4 928 4 948

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei ole vielä suoritettu ja/tai joita ei ole vielä purettu. Maksattamatta olevia sitoumuksia syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2012 yhteensä 5 642 miljoonaa euroa. Tulevaisuudessa katettava määrä saadaan vähentämällä näiden sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2012 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät, jolloin tulokseksi saadaan 4 928 miljoonaa euroa.

6. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

6.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 215/2008 ja sisäisessä sopimuksessa.

Edellä mainitun asetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja.

— Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 44 artiklan mukaisesti (ks. jäljempänä oleva 6.4 kohta) avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kaikki liikepankit, joissa komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä kuin erityistilejä, on valittu komission järjestämillä tarjouskilpailuilla.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

6.2 MARKKINARISKI

6.2.1 Valuuttariski

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä.

6.2.2 Korkoriski

EKR ei ota lainoja, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR saa kuitenkin pankkitileillään oleville varoille kertyvän koron. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu eoniakorkoon (Euro Over Night Index Average) ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. Eräille tileille maksettu korko perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan marginaalikorkoon. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

6.3 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 215/2008 mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

6.4 LIKVIDITEETTIRISKI

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

7. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

Sellaisia lähipiiriä koskevia ilmoitettavia tietoja ei ole, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä erässä.

8. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

9. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTTÄMINEN

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin perustuvat samoihin tapahtumiin, ne on syytä täsmäyttää. Alla olevassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

(luvut miljoonina euroina) 2012 2011 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 023) (2 700) TULOT Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (47) (52) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu (8) (3) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 14 10 Ennakkomaksujen nettovaikutus 62 46 Siirtosaamisten nettomäärä (40) (13) MENOT Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 38 98 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (101) (249) Maksujen peruutukset 7 17 Ennakkomaksujen nettovaikutus (316) (346) Siirtovelkojen nettomäärä 204 317 TALOUSARVION TOTEUTUMA (3 209) (2 874)

9.1 TÄSMÄYTYSERÄT – TULOT

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varaukseen eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu selvitetyistä ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

9.2 TÄSMÄYTYSERÄT – MENOT

Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja.

Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat.

2. RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS

JOHDANTO

Aiemmat EKR:t

— Siirtymäkauden toimenpiteistä 27. heinäkuuta 2000 tehdyssä AKT–EY-ministerineuvoston päätöksessä N:o 1/2000 säädetään, että osa aiempien Euroopan kehitysrahastojen kohdentamattomista varoista käytetään Cotonoun sopimuksen asianomaisten määräysten mukaisiin ohjelmiin ja että eräiden Cotonoun sopimuksen sisältämien määräysten soveltamista aikaistetaan siirtymätoimenpiteiden mukaisesti.

— Komission 16. maaliskuuta 2001 tekemässä päätöksessä N:o 410/2001 määritetään AKT-valtioiden maa- ja alueohjelmille kohdennettavat määrärahat AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti. Päätöksessä säädetään, että aiempien vuosien Euroopan kehitysrahastojen kohdentamattomista varoista käytetään täytäntöönpanoon enintään 1,2 miljardia euroa asianomaisten EKR:jen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tämä koskee ajanjaksoa, joka edeltää yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjan voimaantuloa.

— Komission 15. kesäkuuta 2001 tekemässä päätöksessä N:o 1033/2001 vahvistetaan määrärahat alueellisille ohjelmille ja AKT-valtioiden väliselle yhteistyölle AKT–EY-kumppanuussopimukseen sisältyvän rahoituspöytäkirjan mukaisesti.

— Komission 11. heinäkuuta 2002 tekemällä päätöksellä N:o 1252/2002 lisätään AKT-valtioiden välistä yhteistyötä varten tarkoitettuja määrärahoja kuudennen ja seitsemännen EKR:n yleisestä varannosta otetuilla 60 miljoonalla eurolla. Päätöksessä säädetään myös, miten näitä ylimääräisiä varoja on käytettävä ennen yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjan voimaantuloa alkuperäisten EKR:jen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

— AKT–EY-ministerineuvoston 23. joulukuuta 2002 tekemän päätöksen N:o 3/2002 mukaan kahdeksannen EKR:n kohdentamattomista varoista (yleinen varanto) 25 miljoonaa euroa käytetään alueelliseen yhteistyöhön AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti.

— Koska kuudennen EKR:n tilit päätettiin vuonna 2006 ja seitsemännen EKR:n tilit vuonna 2008, tilinpäätös ei enää sisällä kyseisten EKR:jen rahoituksen toteutumiseen liittyviä taulukoita. Siirrettyjen varojen toteutusta koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin yhdeksännen EKR:n yhteydessä.

— Jotta varainhoitovuoden 2012 tilinpäätöstiedot voitaisiin esittää mahdollisimman läpinäkyvällä tavalla, jäljempänä olevissa taulukoissa on edellisten vuosien tapaan esitetty kahdeksannen EKR:n osalta erikseen Lomén sopimuksen ja Cotonoun sopimuksen mukaisiin ohjelmiin käytetyt varat. Cotonoun sopimukseen liittyvät varat on yksittäisten maiden osalta merkitty kirjanpitoon ja esitetty tilinpäätöksessä AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevan 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan AKT-valtioille myönnetään määräraha A kattamaan makrotaloudellinen tuki sekä ohjelmille ja hankkeille myönnettävä tuki. Lisäksi myönnetään määräraha B kattamaan ennakoimattomat tarpeet, joihin kuuluvat mm. hätäapu, velanhuojennusaloitteet ja tuki vientitulojen vaihtelun haittavaikutusten kompensoimiseksi (13). Alueiden osalta tilinpäätös laaditaan AKT–EY-kumppanuussopimuksen 2 luvussa tarkoitetun alueellisen ohjelmasuunnittelun mukaisesti (alueelliset ohjelmat ja AKT-valtioiden välinen yhteistyö).

— Rahastojen käyttämättä jääneet varat sekä vuoden 2007 joulukuun 31. päivän ja 10. EKR:n voimaantulon välisenä aikana purettuja rahastojen sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä I b (vuosien 2008–2013 monivuotinen rahoituskehys) olevan 4 kohdan mukaisesti 9. EKR:oon sen varmistamiseksi, että EU pystyi jatkamaan varojen hallinnointia ja että käynnissä olevien hankkeiden juoksevat kustannukset voitiin kattaa ennen 10. EKR:n voimaantuloa.

— Neuvoston päätöksessä 2010/406/EU säädetään, että yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja edellisistä EKR:ista rahoitetuista hankkeista vapautuneista varoista osoitetaan 150 miljoonaa euroa Sudanin heikko-osaisimman väestön tarpeisiin. Tämä määrä on osoitettu tähän käyttötarkoitukseen vuonna 2011.

— Neuvoston päätöksessä 2011/315/EU säädetään, että yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja edellisistä EKR:ista rahoitetuista hankkeista vapautuneista varoista osoitetaan 200 miljoonaa euroa eteläisen Sudanin kolmivuotisen kehittämissuunnitelman täytäntöönpanoa varten. Tämä määrä on osoitettu tähän käyttötarkoitukseen vuonna 2012.

10. EKR

AKT–EY-kumppanuussopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT) allekirjoittivat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000, tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003. Cotonoun sopimusta muutettiin näiden samojen valtioiden Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 allekirjoittamalla sopimuksella.

Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös (2001/822/EY) tuli voimaan 2. joulukuuta 2001. Kyseistä päätöstä muutettiin 19. maaliskuuta 2007 (päätös 2007/249/EY).

Tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja vuosia 2008–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta tehty sisäinen sopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 17. heinäkuuta 2006, tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008.

Cotonoun sopimuksen mukaan yhteisön tuki AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille rahoitetaan toisella kaudella (2008–2013) 10. EKR:sta. Varojen yhteismäärä on 22 682 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:

— AKT-valtioille on osoitettu 21 966 miljoonaa euroa tarkistetun Cotonoun sopimuksen liitteessä I b olevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 20 466 miljoonaa euroa

— merentakaisille maille ja alueille on osoitettu 286 miljoonaa euroa merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyssä tarkistetussa neuvoston päätöksessä olevan liitteen II Aa mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 256 miljoonaa euroa

— komissiolle on osoitettu 430 miljoonaa euroa 10. EKR:n varoihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta ja toteutuksesta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen sisäisen sopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

Kymmenennen EKR:n voimaantulopäivästä lähtien näitä määriä on täydennetty aikaisemmista EKR:ista vapautuneilla varoilla, korkotuloilla ja 9. EKR:a edeltävien EKR:jen mukaisesta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex) käyttämättä jääneillä käteisvaroilla. Kaikkia varoja hallinnoidaan tarkistettuun Cotonoun sopimukseen ja sisäiseen sopimukseen sisältyvien niitä koskevien erityissääntöjen mukaisesti.

Komission hallinnoimien varojen osuus edellä mainituista 10. EKR:n määrärahoista on 21 152 miljoonaa euroa (alkuperäisten määrärahojen määrä). Summasta on osoitettu

— maaohjelmille yhteensä 15 300 miljoonaa euroa: — 13 500 miljoonaa euroa A-määrärahoja, joista on otettu käyttöön 13 345 miljoonaa euroa. Lisäksi A-määrärahoihin tehtiin 341 miljoonan euron lisäys siirtämällä kyseinen summa varannoista sekä 91 miljoonan euron lisäys, joka saatiin vapautettujen Stabex-varojen tilien sulkemisen seurauksena, ja 33 miljoonan euron vähennys, joka oli seurausta siirrosta alueellisiin määrärahoihin (PALOP-maat, useita alueita kattavat toimenpiteet). Käytettävissä on edellä mainittujen siirtojen jälkeen 13 744 miljoonaa euroa käyttöön otettuja määrärahoja ja 155 miljoonaa euroa vielä käyttöön ottamatta olevia määrärahoja. — 1 800 miljoonaa euroa B-määrärahoja, jotka on kaikki otettu käyttöön. Lisäksi B-määrärahoja lisättiin siirtämällä niihin varannoista 148 miljoonaa euroa käyttöön otettuja määrärahoja, jolloin käyttöön otettujen B-määrärahojen kokonaismäärä kasvoi 1 948 miljoonaan euroon.

— alueohjelmille 1 783 miljoonaa euroa, joihin on lisätty 33 miljoonaa euroa A-määrärahoista ja joista on siirretty 19 miljoonaa euroa varantoihin, joten käyttöön otettujen määrärahojen määrä on 1 797 miljoonaa euroa

— AKT-maiden välisille ohjelmille ja hankkeille 2 700 miljoonaa euroa; koko summa on otettu käyttöön ja siihen on tehty 195 miljoonan euron lisäys varannoista, joten käyttöön otettujen määrärahojen kokonaismäärä on 2 895 miljoonaa euroa

— varantoihin 683 miljoonaa euroa, joista 664 miljoonaa euroa on siirretty varannoista, jotka ovat näin 19 miljoonaa euroa

— täytäntöönpanomenoja varten 430 miljoonaa euroa; koko summa on otettu käyttöön

— merentakaisia maita ja alueita varten 256 miljoonaa euroa, joista — 195 miljoonaa euroa A-määrärahoja, joista on otettu käyttöön 140 miljoonaa euroa — 15 miljoonaa euroa B-määrärahoja, joista on otettu käyttöön 7 miljoonaa euroa — 40 miljoonaa euroa alueellisia määrärahoja, jotka on kaikki otettu käyttöön — 6 miljoonaa euroa selvityksiä ja teknistä apua varten varattuja määrärahoja, jotka on kaikki otettu käyttöön.

10. EKR:n suoritusvarauksen varat, jotka eivät ole käytettävissä

Kun 10. EKR tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008, 9. EKR:n ja aikaisempien EKR:jen mukaisten hankkeiden käyttämättä jääneet varat ja purettuja sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin 10. EKR:n suoritusvaraukseen. Poikkeuksena tästä olivat Stabex-varat ja 9. EKR:n hallintomäärärahat. Tätä varausta voidaan käyttää 10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

Varauksessa oli 31.12.2012 seuraavat varat:

(luvut miljoonina euroina) 10. EKR: n suoritusvaraukseen siirretyt varat, jotka eivät ole käytettävissä, yhteensä 815 vähennettynä varoilla, jotka on siirretty 9. EKR:oon Sudania varten 12.7.2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/406/EU mukaisesti – 150 vähennettynä varoilla, jotka on siirretty 9. EKR:oon Etelä-Sudania varten 23.5.2011 tehdyn neuvoston päätöksen 2011/315/EU mukaisesti – 200 Varauksessa käytettävissä olevat varat yhteensä (AKT + MMA) 465

10. EKR:n Stabex-varanto

Stabex-tilien sulkemisen jälkeen käyttämättömät/vapautuneet varat siirretään 10. EKR:n A-määrärahojen Stabex-varantoon (10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohta) ja sieltä kyseisten maiden maaohjelmille.

Varannon tilanne 31.12.2012 on esitetty seuraavassa taulukossa:

(luvut miljoonina euroina) Maa A-määrärahojen Stabex-varanto Norsunluurannikko 11,43 Kap Verde 0,01 Guinea-Bissau 0,30 Sierra Leone 0,22 Senegal 0,90 Yhteensä 12,86

10. EKR:n yhteisrahoitus

Kymmenenteen EKR:oon liittyviä, jäsenvaltioilta saatavan yhteisrahoituksen maksamista koskevia sopimuksia allekirjoitettiin 116 miljoonan euron arvosta ja maksusitoumusmäärärahoja otettiin käyttöön yhteensä 99 miljoonan euron arvosta. Maksumäärärahoja otettiin käyttöön 93 miljoonan euron maksuja vastaava määrä.

Yhteisrahoitusmäärärahojen tilanne 31.12.2012 on esitetty seuraavassa taulukossa:

(luvut miljoonina euroina) Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Yhteisrahoitus – A-määrärahat 84 78 Yhteisrahoitus – AKT-maiden sisäinen 12 12 Yhteisrahoitus – Hallintomenot 3 3 99 93

Seuraavat taulukot, joissa ilmoitetaan päätöksellä vahvistetut, sidotut ja maksetut määrät, perustuvat nettomääräisiin lukuihin.

Tilanne maittain ja välineittäin esitetään liitteessä olevissa taulukoissa.

2.1 Määrärahat

Taulukko 1.1

Kahdeksas EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2012

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(luvut miljoonina euroina) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2011 Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2012 Liite-tieto Nykyiset määrärahat AKT Lomé Maa- ja alueohjelmat yhteensä 7 562 (2 424) (49) (14) 5 089 Korkotuet 370 (287) 83 Hätäapu 140 (4) 136 Pakolaisapu 120 (12) (6) (14) 103 Riskipääoma 1 000 37 1 037 Stabex 1 800 (1 077) 0 (14) 723 Sysmin 575 (463) (11) 101 Rakennesopeutus 1 400 97 1 497 Voim. velkaantuneet köyhät maat 1 060 1 060 Korkotulojen käyttö 37 (1) 36 Cotonou A-määrärahat 429 (10) (14) 419 B-määrärahat 255 (2) (14) 252 AKT yhteensä 12 967 (2 352) (79) 10 536 MMA Maa- ja alueohjelmat yhteensä 115 (78) 37 Korkotuet 9 (7) 1 Hätäapu 3 (3) Pakolaisapu 1 (1) Riskipääoma 30 (24) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 MMA yhteensä 165 (117) 0 48 8. EKR yhteensä 13 132 (2 469) (79) 10 584





Taulukko 1.2

Yhdeksäs EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2012

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(luvut miljoonina euroina) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2011 Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2012 Liite-tieto Nykyiset määrärahat AKT A-määrärahat 5 318 4 044 (177) (15) 9 186 B-määrärahat 2 108 (813) (11) (15) 1 283 Kansallisten määrärahojen varanto 1 224 (1 224) CDE, CTA ja yht. edustajakokous 164 7 (11) 160 Varanto (pitkän aikavälin kehitystyö) 258 (258) 0 Alueelliset määrärahat 904 (5) (18) (15) 881 AKT-valtioiden väliset määrärahat 300 2 930 (74) (15) 3 156 Täytäntöönpanomenot/hallintomenot 125 48 5 (16) + (17) 179 Korot ja muut tulot 69 (2) 67 Erityismääräraha (Kongon demokraattinen tasavalta) 108 (4) 105 Erityismääräraha (Sudan) 147 (16) 147 Erityismääräraha (Etelä-Sudan) 194 (17) 194 Siirrot 6. EKR:sta – Lomé 22 (1) (15) 21 Siirrot 7. EKR:sta – Lomé 728 (4) (15) 723 Vapaaehtoinen rahoitusosuus rauhanrahastoon 39 39 AKT yhteensä 10 401 5 843 (102) 16 142 MMA A-määrärahat 0 249 (0) 248 B-määrärahat / C-varannon käyttö 0 7 7 Varanto (pitkän aikavälin kehitystyö) 144 (144) Alueelliset määrärahat 8 41 (15) 49 Teknisen avun määrärahat 2 (1) 1 Siirrot 6. EKR:sta – Lomé 0 0 Siirrot 7. EKR:sta – Lomé 3 3 MMA yhteensä 154 154 (0) 308 9. EKR yhteensä 10 555 5 997 (102) 16 450





Taulukko 1.3

Kymmenes EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2012

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(luvut miljoonina euroina) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2011 Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2012 Liite-tieto Nykyiset määrärahat AKT A-määrärahat 12 491 1 253 (19) + (21) 13 744 A-määrärahojen varanto 13 500 (12 466) (878) (19) 155 B-määrärahat 1 624 323 (19) 1 948 B-määrärahojen varanto 1 800 (1 624) (176) (19) 0 Alueelliset määrärahat 1 816 (19) (19) 1 797 Alueellisten määrärahojen varanto 1 783 (1 783) 0 Kansallisten määrärahojen varanto, A-määrärahat, Stabex 0 12 (21) 13 Maa- ja alueohjelmien varanto 683 0 (664) (19) 19 AKT-valtioiden väliset määrärahat 2 664 231 (19) 2 895 AKT-valtioiden välisten määrärahojen varanto 2 700 (2 664) (36) (19) 0 Täytäntöönpanomenot 430 0 0 430 Korot ja muut tulot 58 6 65 Yhteisrahoitus 83 16 (20) 99 Suoritusvaraus, ei käytettävissä, AKT 280 177 (18) 457 AKT yhteensä 20 896 479 246 21 621 MMA A-määrärahat 66 74 (19) 140 A-määrärahojen varanto 195 (66) (74) (19) 55 B-määrärahat 7 7 B-määrärahojen varanto 15 (7) 8 Alueellisten määrärahojen varanto 40 (40) 0 Alueelliset määrärahat 40 40 Tutkimukset / tekninen apu, MMA 6 0 6 Suoritusvaraus, ei käytettävissä, MMA 8 0 8 MMA yhteensä 256 8 0 264 10. EKR yhteensä 21 152 487 246 21 885

2.2 Konsolidoidut tilit

Taulukko 2.1

EKR:n konsolidoitu tilinpäätös