A4-0078/98

Päätöslauselma eurosta ja matkailusta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan,

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 3 artiklan t kohdan,

- ottaa huomioon 28. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselmat ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eräistä euron käyttöönottoon liittyvistä säännöksistä ((EYVL C 380, 16.12.1996, s. 47.)) ja ehdotuksesta neuvoston asetukseksi euron käyttöönottamisesta ((EYVL C 380, 16.12.1996, s. 50.)),

- ottaa huomioon 28. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselman Euroopan rahapoliittisen instituutin kertomuksesta siirtymisestä yhteiseen rahaan (C4-0559/95) ((EYVL C 380, 16.12.1996, s. 58.)),

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan raha-asiain alivaliokunnan 21. toukokuuta 1997 pidetyn kuulemistilaisuuden seurauksena laatiman mietinnön «Euro ja matkailu»,

- ottaa huomioon asiakirjansa «Matkailu ja vuoden 1996 hallitustenvälinen konferenssi» (HVK-taskforce, PE 166.461, 31. lokakuuta 1997),

- ottaa huomioon komission 1. lokakuuta 1997 päivätyn tiedonannon: Euron käyttöönottoon liittyvät käytännön kysymykset (KOM(97)0491),

- ottaa huomioon komission vihreän kirjan «Euroopan unionin merkitys matkailussa» (KOM(95)0097),

- ottaa huomioon Eurostatin julkaisun «Matkailu Euroopassa» (CA8694230ENC (1994)),

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0078/98),

A. katsoo, että Eurooppa on edelleen kaikkein houkuttelevin matkailukohde, jonka osuus on noin 60 % maailman matkailumarkkinoista,

B. katsoo, että sen markkinaosuus on pudonnut noin 10 prosenttiyksiköllä vuodesta 1975 vuoteen 1996 (69,2 prosentista 58,7 prosenttiin), ja että samalla aikavälillä sen osuus matkailualan kokonaistuloista on vähentynyt noin 14 prosenttia,

C. katsoo, että matkailu on tärkeimpiä ja elinvoimaisimpia maailmanlaajuisia toimintoja merkittävine kerrannaisvaikutuksineen taloudelliseen toimintaan sekä nousu- että laskusuhdanteen aikana, ja arvioi, että lähimpien 10 - 15 vuoden aikana alan kysyntä maailmanlaajuisesti saattaa kaksinkertaistua ja kasvaa noin 30 prosenttia Euroopassa,

D. katsoo, että matkailu on eräs niistä aloista, jotka luovat eniten työpaikkoja ja joka on erityisesti naisten sekä kaikkien ensimmäistä työpaikkaansa etsivien ulottuvilla; alan työpaikat, jotka vastaavat nykyään 12,8 prosenttia Euroopan unionin kaikista työpaikoista, saattavat edustaa noin 13 prosenttia vuoden 2007 tienoilla, mikä merkitsee 1,85 miljoonan uuden työpaikan luomista, suurelta osin pk-yritysten voimin, jotka käsittävät yli 95 prosenttia alasta ja joista osa on mikroyrityksiä (alle 10 työntekijää),

E. katsoo, että viimeaikaiset maailmanmarkkinoiden suuntaukset oikeuttavat tällaiseen optimismiin, jota tuntuu edesauttavan sarja tekijöitä, kuten kuluttajien elintason odotettu kohoaminen maapallon monilla alueilla, teollisuusmaiden väestön vähittäinen ikääntyminen, työajan vähittäinen lyhentyminen, joka lisää vapaa-aikaa, sekä kehitysmaiden talouksien suuntaus poliittiseen ja taloudelliseen avautumiseen,

F. katsoo, että samoin viimeaikaiset edistysaskeleet Euroopan rakentamisessa ovat ratkaisevia, kuten yhtenäisvaluuttahanke, sisämarkkinat, Schengenin sopimus, tai laajentumisneuvottelujen aloittaminen useiden valtioiden kanssa, joiden kansalaiset ovat erityisen kiinnostuneita matkailusta unionissa syventääkseen uusien kumppaneiden tuntemustaan ja hyödyntääkseen siten suurempaa liikkuvuuttaan,

G. katsoo, että yhtenäisvaluutta ja sen käyttöönotosta seuraava valuutanvaihdon kustannusten, pankkien välityspalkkioiden, toimistokulujen sekä muiden vaikeuksien ja tehottomuuden poistuminen, jotka näkyvät kansalliset rajat ylittävissä maksuissa ja siirroissa - ottaen huomioon, että noin 2/3 valuutan arvosta häviää pelkästään valuutanvaihdon välityspalkkioihin Euroopan unionin rahayksikköjen toistuvissa vaihtotapahtumissa - edistää huomattavasti henkilöiden, tavaroiden ja pääoman liikkuvuutta unionissa, mikä on matkailutoiminnan kehitystekijä,

H. katsoo, että yhtenäisvaluutan käyttöönotto ja siitä seuraavan valuuttojen kurssivaihtelusta johtuvan riskin ja epävarmuuden väheneminen näkyy vaivattomampina liiketoimina ja uusille hankkeille suotuisana ilmapiirinä; katsoo, että sijoitukset kasvavat huomattavasti euroalueella, erityisesti matkailualalla mutta myös taloudellisessa toiminnassa yleensä; tämä kasvu perustuu niin unionissa toimiviin kuin myös merkittävässä määrin yhteisön ulkopuolelta peräisin oleviin kansalaisiin ja yrityksiin, mikä lisää huomattavasti liiketoimintaan liittyvää matkailua,

I. katsoo, että vakaamman ja vähemmän inflaatiolle alttiin yhtenäisvaluutan käyttöön siirtyminen vahvistaa Euroopan asemaa matkailukohteena ja tekee matkustamisen ja sijoittamisen paljon helpommaksi Euroopan unionissa ja erityisesti euroalueella sekä johtaa mahdollisesti matkailun merkittävään kasvuun, mistä olisi selkeää hyötyä matkailualalle ja EU:n taloudelle,

J. ottaa huomioon, että yhtenäisvaluutan käyttöönotto ja Schengenin sopimuksen allekirjoittaneiden maiden välisistä rajatarkastuksista luopuminen tulevat lisäämään matkailijavirtoja,

K. katsoo, että vaikka eräät maat jäävät alussa euron ensimmäisinä käyttöönottavien maiden ulkopuolelle, kuten näyttää olevan Ison-Britannian, Tanskan, Ruotsin ja Kreikan laita, se ei merkitse sitä, etteivät ne tulisi hyväksymään euroa tai etteivät ne ottaisi sitä käyttöön kansainvälisenä varavaluuttana ja sen seurauksena käyttäisi sitä kansainvälisessä kaupassa, vaikka ilmeisesti kaiken kaikkiaan pienemmin eduin kuin mitä niillä olisi euroalueen jäseninä; katsoo, että tämän vuoksi ei ainakaan aluksi näytä mahdottomalta, että matkailijat voisivat käyttää euroa myös maissa, jotka eivät kuuluisi alusta alkaen euroalueeseen,

L. katsoo, että valuuttakurssien vaihtelut vaikuttavat selvästi matkailijavirtoihin sekä alan toimijoiden tuloksiin; katsoo, että kun yhtenäisvaluutta otetaan käyttöön, suhteellisia hintaeroja ei voi jatkossa perustella matkailumarkkinoiden ulkopuolisilla tekijöillä, kuten jokaisen jäsenvaltion noudattamalla valuuttakurssipolitiikalla, vaan ne tulevat heijastamaan alalla vallitsevaa todellista kysyntää; katsoo, että tästä hyötyy koko ala, mikä ei voi olla vaikuttamatta alan hintatasoon,

M. ottaa huomioon, että hinnat muuttuvat paljon avoimemmiksi ja näin kilpailupaine kasvaa selvästi, koska kansalaiset voivat verrata hintoja suoraan, ja perinteisestä valuuttakurssierojen laskemisesta, joka ei aina ole helppoa kaikille matkailijoille, päästään eroon ainakin osittain,

N. katsoo, että lisääntynyt avoimuus korostaa myös eroja välillisen verotuksen, erityisesti arvonlisäveron tasossa, mikä vaikuttaa matkailualaan,

O. katsoo, että matkailumarkkinat tulevat avoimemmiksi ja siten houkuttelevammiksi yhtenäisvaluutan käyttöönoton myötä, ja näin myös hinta-laatusuhde kokonaisuudessaan kohenee, mikä kuitenkin myös tehostaa huomattavasti alan kilpailua ja vaatii toimijoilta osaltaan huomattavia ponnisteluja uuteen kilpailuasetelmaan sopeutumiseksi,

P. katsoo, että yhtenäisvaluutan käyttöönotto merkitsee myös kustannuksia, jotka aiheutuvat toimintojen luonteesta ja siitä, että yli 95 prosenttia alan yrityksistä on pk-yrityksiä, joiden täytyy sopeuttaa tieto- ja kirjanpitojärjestelmänsä; lisäksi kustannuksia aiheutuu kaksinkertaisen hintajärjestelmän ja valuuttakierron olemassaolosta sinä mahdollisimman lyhyenä aikavälinä), jona molemmat valuutat, kansallinen valuutta ja euro, ovat liikenteessä, ja yritysten tarpeesta kouluttaa tarkoituksenmukaisesti henkilökuntaa ja valistaa matkailijoita,

Q. ottaa huomioon, että kongressi- ja liikematkailulla on kasvavat maailmanlaajuiset markkinat; katsoo, että EU tulee saamaan osakseen suuren osan näistä laajentuvista markkinoista erityisesti sitten, kun on siirrytty käyttämään euroa, joka edistää EU:n kilpailuetua tällä alalla,

R. katsoo, että 1. tammikuuta 1999 alkaen sovelletaan periaatetta «ei pakkoa, ei kieltoa», joka merkitsee sitä, että tänä kolmen vuoden ajanjaksona matkailijat sekä yritykset, jotka toimivat matkailumarkkinoilla, voivat jatkaa kansallisen valuuttansa käyttöä tai valita euron milloin tahansa - vaikka se ei ole liikenteessä seteleinä eikä kolikoina - sopimuksiinsa, kirjanpitoonsa, pankkisuhteisiinsa jne.;

1. Myöntää, että matkailijat ovat 1. tammikuuta 1999 lähtien ensimmäisiä ja pääasiallisia euron käyttäjiä ja tunnetuksi tekijöitä ja Euroopan yhtenäisvaluutasta hyötyjiä valuutanvaihtokustannusten sekä osto- ja myyntikurssien välisten erojen poistuessa;

2. Katsoo, että euro voi toimia välineenä Euroopan matkailualan tilan kohentamiseksi ratkaisevalla tavalla, mikä johtaisi sen maailmanmarkkinaosuuden kasvuun;

3. Katsoo, että matkailuala elää hyvästä asiakaspalvelustaan, ja siksi euroon siirtyminen luo sille erityisiä haasteita;

4. Katsoo, että matkailualan toimijat (matkanjärjestäjät, hotellialan yrittäjät sekä kuljetusyritykset jne.) ovat päivittäin yhteydessä miljooniin asiakkaisiin, minkä vuoksi he voivat asettua rakentavaan asemaan tiedotustoiminnassa;

5. Suosittelee siksi matkailualalle, että se hyvän palvelun nimissä täyttäisi joustavasti asiakkaiden toiveet euroon siirtymisen yhteydessä; katsoo, että yritysten tulisi tässä mielessä valmistautua siihen, että tietyt asiakkaat haluavat jo vuoden 1999 alusta lähtien saada laskunsa euroina ja panevat painoa sille, että saavat maksaa muut kuin käteissuoritukset euroina;

6. Suosittelee, että niin Euroopan unioni kuin jäsenvaltiotkin käyttäisivät niiden ulkomaanedustustojaan euron tunnetuksi tekemisessä mahdollisten matkailijoiden, Euroopan unionissa toimivien matkailuyritysten ja mahdollisten sijoittajien keskuudessa;

7. Kehottaa komissiota markkinoimaan euroa merkittävimmille hotelliketjuille niiden sijoituksille turvallisena ja vakaana välineenä;

8. Kehottaa kaikkia matkailualan toimijoita aloittamaan mahdollisimman pian tuotteiden ja hintojen esittämisen euroina; kehottaa määrittelemään erityisiä ohjelmia matkailun edistämiseksi euron käyttöönottoon valmistauduttaessa (erityisesti AKT-järjestelmien muuttaminen ja uusien kassajärjestelmien hankkiminen) ja ennen kaikkea euron tunnetuksi tekemiseksi matkailun avulla; katsoo, että jäsenvaltioiden ja kaikkien alan järjestöjen olisi aloitettava mahdollisimman pian hintojensa esittäminen euroina; ja katsoo, että näiden ohjelmien on käsitettävä kaikki euroalueen maat, ottaen erityisesti huomioon syrjäiset alueet;

9. Kehottaa helpottamaan matkailualan erityisen vaikeaa tilannetta euroalueeseen rajoittuvilla alueilla laajentamalla ohjelmia, erityisesti Interreg-ohjelmaa, mikä ei kuitenkaan saa aiheuttaa haittaa perinteisillä matkailualueilla oleville yrityksille;

10. Suosittelee, että määriteltäisiin viipymättä henkilökunnan koulutuksen tukiohjelmat ja toimenpiteet alan henkilöresurssien sopeuttamiseksi yhtenäisvaluutan uuteen todellisuuteen, joka koskee alaan liittyviä eri alueita, kuten asiakaspalvelua, yrityshallintoa ja kirjanpitoa, verotuksellisia näkökohtia, markkinointia ja myyntihenkilöstöä;

11. Korostaa, että edellä mainituissa ohjelmissa on ehdottomasti kiinnitettävä huomiota ekologiseen ja kestävän kehityksen mukaiseen matkailuun; pitää suositeltavana paikallisen matkailun edistämistä tiedotuskampanjojen avulla matkustamisen aiheuttaman ympäristön kuormituksen vähentämiseksi;

12. Kehottaa kiinnittämään erityishuomiota alan työntekijöiden informoimiseen; asiakkaiden euroa koskeviin tiedusteluihin pystytään vastaamaan vain niissä paikoissa, joissa työntekijöille on annettu tätä tietoa riittävän varhaisessa vaiheessa;

13. Suosittelee, että kansalaisille suunnatussa tiedotus- ja valistuskampanjoissa selitettäisiin tarkasti euron edut matkailijoille unohtamatta, että yhtenäisvaluuttahankkeen menestys riippuu suurelta osin siitä, hyväksyvätkö kansalaiset tämän valuutan; pitää erityisen toivottavina erityisille kansalaisryhmille suunnattuja kampanjoita, kuten iäkkäimmille, nuorille, sokeille ja muille ryhmille, jotka hyötyisivät erityisyytensä vuoksi enemmän mahdollisuudesta käyttää yhtenäisvaluuttaa matkoillaan ja matkailussa euroalueella;

14. Pitää välttämättömänä toimenpiteitä matkailijoiden suojelemiseksi kuluttajina, koska monet matkailualalle sen luonteesta johtuen soveliaat kauppatavarat tai palvelut maksetaan etukäteen etukäteistietojen perusteella, joten tiedotus- ja mainoskampanjat ovat tarpeen;

15. Kehottaa matkailualaa aloittamaan hyvissä ajoin asiakkaiden vapaaehtoisen informoinnin ja valistamisen; erityisen tärkeää on torjua selkeillä tiedoilla epäilyt siitä, että toisen rahan käyttöön siirtymistä käytetään väärin siten, että tehdään perusteettomia hinnankorotuksia;

16. Kehottaa nimenomaan matkailualaa turvautumaan mahdollisimman vähän mahdollisuuteen pyöristää hintoja ylöspäin, koska matkailijat tulevat varmasti seuraamaan euron käyttöönoton jälkeistä hinnanmuodostusta erittäin tarkasti;

17. Suosittelee, että kansallinen, alueellinen ja paikallinen julkishallinto ottaisi huomioon matkailualan tarpeet euroonsopeutumisprosessissa, erityisesti verotuksessa;

18. Ehdottaa sen vuoksi kilpailua vääristävien tekijöiden, kuten palveluilta perittävien aikansa eläneiden ja matkailualaa vahingoittavien kansallisten erityisverojen, poistamista pikaisesti;

19. Suosittelee, että kirjanpidossa ja verotuksessa noudatetaan lievempää kohtelua, erityisesti lyhyempää kuoletusaikaa sijoituksille, jotka ovat suoraan tai epäsuoraan sidoksissa yhtenäisvaluutan käyttöönottoon ja jotka todistettavasti liittyvät euron käyttöönottoon;

20. Kehottaa matkailualan kiristyvän kilpailun vuoksi tekemään kaiken mahdollisen sen puolesta, että tuhansille pienille matkailualan perheyrityksille, jotka eivät pääse pääomamarkkinoille, voidaan tarjota erityisiä rahoitusohjelmia euron käyttöönottoa ja tulevien investointien rahoitusta varten;

21. Suosittelee toimenpiteiden toteuttamista koko alaa koskevan verotuksen, erityisesti arvonlisäveron (alv) yhdenmukaistamiseksi, jotta erilainen kohtelu verotuksessa ei vääristäisi kilpailua vaan mahdollistaisi siten mahdollisimman avoimen hintamekanismin;

22. Katsoo, että on syytä ryhtyä kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin matkatoimistoalan monimutkaisten ja vaikeaselkoisten arvonlisäverojärjestelyjen helpottamiseksi olennaisesti;

23. Suosittelee, että suuret matkailijoille palveluja tuottavat yritykset ja matkailuyritykset - liikenteessä, tiedonvälityksen, energian jne. alalla - ottaisivat mahdollisimman nopeasti euron käyttöön virallisena maksuvälineenä;

24. Suosittelee ratkaisemaan mahdollisimman nopeasti vielä esiintyvät käytännön ongelmat;

25. Suosittelee, että alan yritysten pienen koon vuoksi kaksinkertaisen valuuttakierron - kansallinen valuutta/euro - kausi olisi mahdollisimman lyhyt;

26. Suosittelee matkailuyrityksille mahdollisimman laajaa elektronisen rahan käyttöä, koska tämä päivämäärä on jo päätetty; elektronisten maksuvälineiden käyttökustannukset yrittäjille ja matkailijoille on tehtävä mahdollisimman houkutteleviksi, koska niitä käytetään paljon ja alan kilpailu on kiristynyt;

27. Suosittelee, että EU:n toimielimet hyödyntäisivät suuria eurooppalaisia matkailutapahtumia, joita ovat etenkin maailmannäyttelyt (Lissabon 1998 ja Hannover 2000), jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut (Ranska 1998), Roomassa järjestettävä Jubilee 2000 ja Lontoossa järjestettävä Millenium, edistääkseen euroa suurten Eurooppaan suuntautuvien ja Euroopan sisäisten matkailijavirtojen avulla;

28. Suosittelee hotelliyrittäjille, että ne siirtyisivät hyvissä ajoin vapaaehtoisesti ilmoittamaan erityisesti matkanjärjestäjille ja matkojen myyjille hinnat kahdessa eri rahayksikössä; talvikauden 2001/2002 hinnastojen tulisi mahdollisuuksien mukaan perustua jo hinnoitteluun euroina;

29. Ehdottaa, että komissio sisällyttää vuodesta 2002 lähtien matkailua Euroopan unionissa koskeviin kertomuksiinsa kappaleen euron vaikutuksista matkailuun ja alan sijoituksiin;

30. Kehottaa elektronisia varausjärjestelmiä käyttäviä matkatoimistoja hankkimaan ajoissa tiedon siitä, mistä lähtien järjestelmät on varustettu monivaluuttatoiminnoilla;

31. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.