Virallinen lehti nro C 362 , 02/12/1996 s. 0248



A4-0327/96 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kansainvälisen kehityksen vaikutuksesta yhteisön tekstiili- ja vaatetusalaan (KOM(95)0447 - C4-0460/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kansainvälisen kehityksen vaikutuksesta yhteisön tekstiili- ja vaatetusalaan (KOM(95)0447 - C4-0460/95), - ottaa huomioon 10. huhtikuuta 1992 antamansa päätöslauselman yhteisön aloitteesta alueille, jotka ovat oleellisesti riippuvaisia tekstiili- ja vaatetusalasta (RETEX) ((EYVL C 125, 18.5.1992, s. 276)), - ottaa huomioon 16. marraskuuta 1993 antamansa päätöslauselman GATTista ja EY:n tekstiiliteollisuuden kriisistä ((EYVL C 329, 6.12.1993, s. 49)), - ottaa huomioon 9. helmikuuta 1994 antamansa päätöslauselman sosiaalisen lausekkeen lisäämisestä kaupan yhdenväliseen ja monenväliseen järjestelmään ((EYVL C 61, 28.2.1994, s. 89)), - ottaa huomioon 24. maaliskuuta 1994 antamansa päätöslauselman monenvälisten kauppaneuvottelujen tuloksista GATTin Uruguayn kierroksella ((EYVL C 114, 25.4.1994, s. 25)), - ottaa huomioon 24. maaliskuuta 1994 antamansa päätöslauselman, johon sisältyivät Euroopan parlamentin suosituksista komissiolle GATTin kauppaneuvotteluja käsittelevän komitean neuvotteluihin, jotka koskivat kauppa- ja ympäristöalan toimintaohjelmasta tehtävää sopimusta ((EYVL C 114, 25.4.1994, s. 35)), - ottaa huomioon taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan lausunnon (A4-0327/96), A. ottaa huomioon unionin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden vaikeudet, jotka johtuvat niiden omista ongelmista, talouden maailmanlaajuistumisesta sekä eri maiden välisistä ympäristöpolitiikan eroista ja kilpailusta joidenkin kehitysmaiden kanssa, jotka eivät noudata ILO:n perusvaatimuksia eivätkä henkisestä omaisuudesta annettuja kansainvälisiä sääntöjä, B. toteaa, että viimeisen kymmenen vuoden aikana tekstiili- ja vaatetusteollisuudesta on hävinnyt 850 000 työpaikkaa, joista 600 000 viiden viimeisen vuoden aikana, mikä todistaa työpaikkojen häviävän entistä kiivaampaa tahtia, C. ottaa huomioon, että suuri osa tekstiili- ja vaatetusalan työpaikoista on naisten työpaikkoja ja että rakennemuutosten, EU:n alueen pysyvien työpaikkojen vähenemisen ja kehitysmaiden matalapalkkaisen sektorin kasvun vaikutukset kohdistuvat erityisesti niihin, minkä vuoksi olisi kiireellisesti toteutettava toimenpiteitä naisten uudelleen kouluttamiseksi ja vaihtoehtoisten työmahdollisuuksien luomiseksi naisille alueilla, joilla tekstiiliteollisuus on perinteisesti vahva, D. ottaa huomioon komission teettämissä tutkimuksissa esiintyvät ennusteet, joiden mukaan unionin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kehitys jatkaa tulevalla vuosikymmenellä nykyistä kuihtuvaa ja syrjäytyvää kehitystä, jolle on tunnusomaista edellisen kymmenvuotiskauden tavoin työpaikkojen massiivinen katoaminen, tuonnin kasvu ja vaatetusteollisuuden asteittainen siirtyminen Euroopan ulkopuolelle, E. ottaa huomioon, että suuret yritykset siirtävät yhä suuremmassa määrin osan tekstiilituotantoketjustaan ulkomaille, teettävät tilaustyötä eri maissa ja polkevat, erityisesti vapaakauppa- ja vapaatuotantoalueilla, sosiaalisia ja ympäristönormeja, ja että riippumattomasti valvottujen menettelytapasääntöjen kehittäminen monikansallisille yrityksille tulee olemaan ensimmäinen askel sellaisten pysyvien työpaikkojen luomista kohti, joissa työolosuhteet ovat asianmukaiset, F. ottaa huomioon, että terveys- ja ympäristöriskit liittyvät jokaiseen tuotanto- ja jalostusvaiheeseen ja että tarvitaan integroitua ympäristö- ja teollisuuspoliittista lähestymistapaa, joka kattaa koko prosessin kasvinsuojeluaineiden käytöstä puuvillapelloilla väriaineiden säilöntäaineiden käyttöön kuljetuksessa ja jalostuksessa sekä ympäristövahinkojen välttämiseen tekstiilejä hävitettäessä, G. ottaa huomioon, että eurooppalaisten kuluttajien laatutietoisuus ei nykyään keskity enää ainoastaan tyylikkyyteen ja kestävyyteen vaan yhä enenevässä määrin myös sellaisten tuotteiden käyttämiseen, jotka ovat yhteensopivia terveys- ja ympäristönäkökohtien kanssa, ja että aloitteet, kuten European Clean Clothes Campaign, ottavat tämän huomioon ja lisäävät täten kuluttajien tietoisuutta tekstiiliteollisuuden ongelmista ja sellaisten ratkaisujen kehittämisestä, jotka ovat hyväksyttäviä sekä ympäristönsuojelullisesta että sosiaalisesta näkökulmasta, H. ottaa huomioon tekstiiliteollisuuden ongelmien vakavat seuraukset taloudelliselle toiminnalle ja työllisyystilanteelle tietyillä yhteisön alueilla, I. ottaa huomioon, että EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuus ovat merkittäviä lenkkejä Euroopan unionin teollisen toiminnan pitkässä ketjussa, joka ulottuu kuiduntuotannosta kemikaaleihin ja koneiden valmistukseen sekä tietoteknologiasta ohjelmistojen kehittämiseen ja tukkukauppajärjestelmiin, jotka kaikki luovat huomattavasti työpaikkoja Euroopan unionissa, J. antaa tunnustusta sille, että viime vuosikymmenellä alalla pyrittiin uudistamaan tuotantorakenteita kilpailukyvyn ja erikoistumisasteen lisäämiseksi tietyillä maailmanlaajuisen kysynnän kannalta keskeisillä alueilla, kuten huippumuoti, huippusuunnittelu, huippulaatu ja teknologiset innovaatiot, K. katsoo, että teknologisilla parannuksilla ei rakenteellisista uudistuksista huolimatta ole pystytty kompensoimaan työvoimakustannuksista aiheutuvia eroja kehitysmaihin ja tiettyihin nousevan talouden maihin, mikä on syynä siihen, että unionilla on ammottavan suuri kauppavaje (13,5 miljardia ecua vuonna 1994) suhteessa muihin maailman maihin, vaikka se on sekä maailman tärkein tekstiilituotteiden viejä että tuoja, L. katsoo, että yhteisön tekstiiliteollisuuden vientikapasiteettia rajoittavat edelleen vaikeudet päästä monille tärkeille markkinoille, jotka tarjoavat huomattavaa kasvupotentiaalia korkean keskitason tuotteille ja luksustuotteille, M. katsoo tältä osin, että pääsy kyseisille markkinoille on käytännössä mahdotonta johtuen vientiä rajoittavista tulleista ja/tai teknisistä ja hallinnollisista esteistä, jotka paitsi estävät yhteisön vientiä, estävät myös kilpailua kyseisillä markkinoilla, N. katsoo, että joissain kolmansissa maissa on protektionistisia käytäntöjä, joilla pyritään rajoittamaan markkinoiden kehitystä (rajoitukset raaka- aineiden viennille tai kaksinkertaisen hinnan määrääminen), mikä johtaa paitsi voimavarojen epätasaiseen jakautumiseen maailman tasolla myös kyseisten maiden tuotanto- ja vientikapasiteetin ylimitoittumiseen, O. ottaa huomioon petoksia ehkäisevän toiminnan tiivistämisen merkityksen tekstiilialalla ja erityisesti tarpeen selvittää, mitä tekstiilituotteita unioniin tuodaan kiertämällä vilpillisesti kahdenvälisissä sopimuksissa olevia määrärajoituksia väärillä alkuperä- tai luokitustodistuksilla, P. katsoo, että myös väärennettyjen tai sääntöjen vastaisesti toimitettujen alkuperätodistusten käyttö on tukea saaville maille, ja erityisesti kehitysmaille, annettujen tullietuuksien laitonta väärinkäyttöä, mikä aiheuttaa suurta taloudellista vahinkoa yhteisössä toimiville alan yrityksille, Q. katsoo, että tekstiilialan asteittainen yhdentyminen Maailman kauppajärjestön (WTO) valvomaan keskitettyyn järjestelmään (GATT 1994), joka toteutetaan neljässä vaiheessa kymmenen vuoden aikana, ja unionin uusi, Turkin kanssa solmittu tullisopimus ja vapaakauppa KIE-maiden kanssa sekä odotettavissa olevat muutokset kansainvälisessä kilpailussa edellyttävät välttämättä uutta rakenneuudistusta yhteisön teollisuudessa, R. ottaa tässä yhteydessä huomioon, että on erittäin tärkeää ja arkaluontoista määritellä WTO:n järjestelmään yhdentymisen (meneillään olevan) toisen ja kolmannen vaiheen yhteydessä vapautettavien tuotteiden määrä ja luettelo siten, että yhteisön tekstiiliteollisuudelle annetaan aikaa uusia rakenteensa ja näin ollen vähentää liitännäisiä sosiaalikustannuksia, S. katsoo, että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn parantamisen on oltava perustana tälle uudistukselle, joka toteutetaan lisäämällä tuottavuutta (erityisesti tietoyhteiskunnan tarjoaman uuden teknologian hyödyntämisen ansiosta) entistä avoimemmilla maailmanmarkkinoilla, jotka noudattavat WTO:n piirissä laadittuja avoimia sääntöjä ja joiden tulisi suojella Euroopan teollisuutta paremmin epärehelliseltä ulkomaiselta kilpailulta ja jäljitteleviltä tuotteilta, T. ottaa huomioon, että yhteisö on hyväksynyt kansainvälistä tekstiilikauppaa koskevan MFA-järjestelyn asteittaisen purkamisen sillä ehdolla, että tekstiilituotteiden kauppa siirtyy WTO:n järjestelmässä vahvistettujen sääntöjen ja valvonnan alaisuuteen, U. ottaa huomioon tältä osin, että tekstiili- ja vaatetusalan tuotteita koskevan sopimuksen 7 artiklassa velvoitetaan WTO:n jäseniä parantamaan pääsyä markkinoille, ottamaan käyttöön oikeudenmukaiset ja tasapuoliset kauppaehdot sekä välttämään kaikkea syrjintää tekstiilituotteiden tuonnissa, V. katsoo, että jotkin monenväliset tai kahdenväliset kauppasopimukset (esimerkiksi OECD-sopimus normaaleista kilpailuolosuhteista laivanrakennusalalla, sopimus käsitellyn nahan pääsystä Japanin markkinoille tai Pakistanin ja Intian kanssa tehdyt sopimukset tekstiilituotteiden pääsystä markkinoille) saattavat vaikuttaa merkittävästi yhteisön tuontantoon, työllisyyteen ja alueelliseen tasapainoon, W. katsoo tältä osin, että Euroopan parlamentilla olisi oltava todelliset valtuudet yhteisen kauppapolitiikan demokraattiseen valvontaan erityisesti monenvälisten ja kahdenvälisten kauppasopimusten osalta, joilla voi olla suuret taloudelliset, sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset, X. katsoo, että tämä teollisuudenala ansaitsee erityistä huomiota johtuen sen työllistävästä merkityksestä unionissa (2,3 miljoonaa ihmistä) ja tiiviistä riippuvuussuhteesta, joka yhdistää kyseisen alan teollisuuden ja palveluiden verkostoon, Y. katsoo, että yhteisön olisi ryhdyttävä tukemaan ponnisteluja tekstiiliteollisuuden uudistamiseksi ja erikoistamiseksi sekä sisäisissä että ulkosuhteiden puitteissa, jotta ala voi menestyksekkäästi vastata lähitulevaisuudessa maailmanlaajuisesti käyttöön otettavien uusien tuotantorakenteiden ja maailmanmarkkinoiden uusien rakenteiden tuomiin haasteisiin; 1. Katsoo, että unionin tekstiiliteollisuudella on aina tulevaisuutta, jos toisaalta parannetaan alan sisäistä kilpailukykyä ja toisaalta WTO:n valvontajärjestelmän soveltaminen luo todelliset reilun kilpailun säännöt ja takaa tehokkaasti eurooppalaisille yrityksille pääsyn maailman muille markkinoille; 2. Katsoo, että Euroopan tekstiili- ja vaatetusalan uudenaikaistamista ei pitäisi suunnata pelkästään perinteiseen järkeistämiseen, vaan että olisi edistettävä alueellista monipuolistamista, tuotantokapasiteetin uudelleensuuntaamista, työntekijöiden uudelleenkouluttamista ja tuotteiden ja tuotantomenetelmien ympäristöystävällisyyden lisäämistä; 3. Katsoo, että komission tiedonanto osoittaa suurta objektiivisuuden puutetta, erityisesti koska ei ole olemassa todellista ja dynaamista toimintaohjelmaa, joka johdonmukaisesti voisi auttaa estämään tämän yhteisölle tärkeän teollisuuden alan rappeutumista, joka yhä tarjoaa yli kaksi miljoonaa työpaikkaa; 4. Korostaa, että unionin ulkomaankauppapolitiikan johdonmukaisuuden tekstiili- ja vaatetusalalla on tukeuduttava avoimen ja tehokkaan strategian määrittelylle ja jatkuvuudelle itsenäisten toimenpiteiden ja kansainvälisten sopimusten moitteettoman soveltamisen takaamiseksi ja petosten torjumiseksi kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa; 5. Muistuttaa, että tekstiilialan kahdenvälisissä sopimuksissa on noudatettava Uruguayn kierroksen päätösasiakirjaan sisältyvän tekstiili- ja vaatetusalan sopimuksen määräyksiä (GATT 1994:n säännöt ja valvonta) ja vältettävä erityisesti markkinoille pääsyn rajoittamista ja siihen liittyvää syrjintää; 6. Pitää tarpeellisena varmistaa ja jatkaa välttämättömiä ponnisteluja yhteisön teollisuuden rakenteelliseksi uudistamiseksi ja sopeuttamiseksi Uruguayn kierroksella laadittuihin uusiin kansainvälisiin olosuhteisiin ja painottaa kaupan vapauttamisen ja yhdentymisen aikataulun noudattamista tasapainon säilyttämiseksi sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien välillä; 7. Pyytää komissiota ja neuvostoa kiinnittämään huomiota siihen, että kaikki mahdollisesti tehtävät päätökset yhdentymisen aikataulun muuttamiseksi (aikataulun nopeuttaminen) WTO:n järjestelmässä olisi tehtävä «uhraamatta» tekstiilialaa kolmansien maiden markkinoiden avaamiseksi nopeammin muilla aloilla ja aina silloin, kun liberalisoiviin toimiin voitaisiin ryhtyä kaikilla unionin alueilla tuotannon tai työllisyystilanteen parantamiseksi tai silloin, kun voitaisiin todella parantaa yhteisön yritysten pääsyä kolmansien maiden tekstiilituotteiden markkinoille; 8. Katsoo, että komission teettämissä tutkimuksissa, joissa tarkastellaan Uruguayn kierroksella saatujen tulosten soveltamisen vaikutuksia tekstiili- ja vaatetusalalle, jätetään kyseisen sopimuksen alueelliset vaikutukset vaille huomiota ja painottaa komissiota korjaamaan tämän heikkouden; 9. Katsoo, että Turkin kanssa solmittu tullisopimus, unionin jäseniksi pyrkivien KIE-maiden kanssa solmitut vapaakauppasopimukset, entisen Neuvostoliiton valtioiden kanssa solmitut assosiaatiosopimukset sekä Intian, Pakistanin ja Kiinan kanssa solmitut kahdenväliset tekstiilialan sopimukset vaikuttavat oleellisesti EU:n tuontiin ja tekstiilialan tulevaan kehitykseen; pyytää komissiota tutkimaan ja arvioimaan kyseisten sopimusten vaikutuksia yhteisön teollisuuteen, myöskin alueellisesta näkökulmasta, ja antamaan vuosittain kertomuksen sopimusten seurannasta ja valvonnasta saaduista tuloksista; 10. Pyytää komissiota puolustamaan Kiinan WTO-jäsenyysneuvottelujen yhteydessä tekstiilialan tasapainottamisen vähimmäisvaatimuksia erityisesti siten, että taataan tehokas pääsy Kiinan markkinoille muuttamalla ratkaisevasti nykyisiä tuontia rajoittavia menettelyjä (jotka ovat mielivaltaisia ja syrjiviä) luopumalla raaka-aineita koskevasta kaksoishintapolitiikasta ja kieltämällä vankiloissa valmistettujen tekstiilituotteiden kauppaaminen GATT-sopimuksen XX artiklan e kohdan mukaisesti; 11. Toistaa näkemyksensä siitä, että yhteisön asema vahvistuisi kansainvälisissä neuvotteluissa, jos Euroopan parlamentti saisi säännöllisesti tietoja ja sitä kuultaisiin ennen «merkittävällä tavalla vaikuttavien» monenvälisten tai kahdenvälisten kauppasopimusten solmimista; 12. Pyytää komissiota valvomaan yhteisön vientiä kolmansiin maihin koskevien määrärajoitusten yhdenmukaistamista WTO-järjestelmän kanssa ja antamaan tätä koskevan kertomuksen; 13. Pyytää komissiota teettämään kokoavan ja analysoivan tutkimuksen niiden kauppaesteiden vaikutuksista, jotka vaikeuttavat yhteisön tekstiilialan pääsyä kolmansien maiden markkinoille, joilla tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden kysynnällä on paremmat kasvumahdollisuudet; 14. Katsoo, että petosten torjunta tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden ulkomaankaupassa on ensiarvoisen tärkeää, ja korostaa, että TAFI-ohjelman ansiosta on pystytty tekemään tarkastuksia kolmansissa maissa ja asiantuntijat pystyvät kokoamaan ja analysoimaan säännöllisesti taloudellisia tietoja; 15. Pitää välttämättömänä, että unionilla on käytettävissään kaikki keinot torjua tehokkaammin petoksia ja vilppiä tekstiilialalla sekä petosten ennaltaehkäisyn (tiedotus ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kouluttaminen), niiden toteamisen (jäsenvaltioiden osallistuminen kenttäselvityksiin) ja niiden seurausten osalta (keskustelut kolmansien maiden kanssa, jotta unioniin vilpillisesti tuodut määrät saataisiin «korjattua»); 16. Tukee petosten vastaisen yksikön yhteisrahoitusta yhteisön talousarviosta (A-3532 Tafi) osana yhteisön ja yhteisön teollisuuden välistä yhteistyötä; pitää tältä osin toivottavana, että yksikön tulevaan toimintaan kuuluu myös fyysisten ja teknisten välineiden kehittäminen kansainvälisen tekstiilituotteiden kaupan valvontakeinojen tehostamiseksi; 17. Kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion kehitysmaihin sovellettavien tullietuusmenettelyiden (GSP) petos- ja vilppialttiuteen, erityisesti tuotteiden alkuperätodistusten aitouden osalta; muistuttaa tältä osin mieleen, että jos hallinnollisen yhteistyön menettelyitä, joilla taataan yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan monivuotisen suunnitelman moitteeton toiminta, ei sovelleta, tätä voidaan käyttää perusteena suunnitelman tuomien etujen perumiselle kokonaan tai osittain asetuksen (EY) N:o 3281/94 9 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti; 18. Korostaa, että velvoite tehdä yhteistyötä hallinnollisen yhteistyön menetelmien ja tullialan keskinäisen avunannon osalta on keskeisen tärkeä tekijä EU:n ja Turkin välisen tulliliiton perustamista koskevan sopimuksen moitteettoman toiminnan kannalta, ja pyytää Turkin viranomaisia käyttämään kaikkia saatavilla olevia inhimillisiä ja teknologisia voimavaroja tulliliiton voimaantulon mahdollisesti synnyttämien, petoksiin ja vilpilliseen kauppaan liittyvien ongelmien pitämiseksi hallinnassa; 19. Korostaa, että budjettikohta B7-852 (Kolmansien maiden markkinoille pääsy) on keskeinen väline unionin uudessa «hyökkäävässä» toimintasuunnitelmassa, jonka tarkoituksena on helpottaa eurooppalaisten tekstiilialan yritysten pääsyä kolmansien maiden markkinoille (KOM(96)0053) ja tukee tältä osin, vuoden 1997 talousarviomenettelyn puitteissa, komission alustavassa talousarvioesityksessään pyytämien määrärahojen myöntämistä; 20. Tunnustaa, että eri vaatimustaso ympäristöä ja sosiaalipolitiikkaa koskevissa asioissa sekä henkisestä omaisuudesta annettujen sääntöjen ja ILO:n perusvaatimusten noudattamatta jättäminen vääristävät huomattavasti kilpailua tällä alalla; 21. Pyytää, että ympäristöasioita koskevan lainsäädännön yhteensovittamista jatkettaisiin edelleen sekä EU:ssa että WTO:n puitteissa, jotta vältettäisiin erojen kärjistyminen; 22. Pyytää komissiota ja unionin jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta Singaporessa pidettävässä WTO:n ministerikonferenssissa käynnistettäisiin vakavamielinen vuoropuhelu kansainvälisen kaupan ja sosiaalisten vähimmäisnormien noudattamisen välisestä suhteesta noudattaen erityisesti ILO:n hyväksymiä yleissopimuksia; 23. Korostaa, että niiden työntekijöiden sosiaaliturvan, joihin tekstiili- ja vaatetusalan rakenneuudistukset erityisesti kohdistuvat (erityisesti vähän koulutetut naiset), on oltava kiinteä osa teollisuuspolitiikan toimenpiteitä, joihin on liitettävä myös tästä alasta suuresti riippuvaisten alueiden taloudellisten ja sosiaalisten erityisongelmien huomioon ottaminen; 24. Kiinnittää komission ja neuvoston huomion tutkimuksen tärkeyteen, erityisesti Euroopan tekstiilialan kannalta, massiivisten tuotannon siirtojen välttämiseksi ja alan kilpailukyvyn lujittamiseksi; toivoo kyseistä alaa koskevien kansallisten tutkimusten parempaa yhteensovittamista; 25. Kehottaa komissiota kiinnittämään yhtä paljon ellei enemmän huomiota EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen kaikissa neuvotteluissaan ja ohjelmissaan sekä puolustamaan tekstiiliteollisuuden etuja kansainvälisissä neuvotteluissa yhtä voimallisesti kuin se puolustaa muuta taloudellista toimintaa; 26. Katsoo, että tekstiilien ja vaatteiden tuotannossa ja jalostuksessa käytettyjen aiheiden ilmoittamisvelvoitetta olisi laajennettava (tuotantolinjailmoitus), ja kehottaa komissiota ehdottamaan sopivia kriteereitä, jotka ovat sekä kuluttajien että ympäristönsuojelun vaatimusten mukaisia ja yhtä sitovia kotimaisten ja tuontituotteiden osalta; 27. Kehottaa komissiota tekemään tältä osin ehdotuksia eurooppalaiseksi etiketiksi, joka vakuuttaisi kuluttajat siitä, että EU:n alueella ostetut tuotteet eivät sisällä mahdollisesti syöpää aiheuttavia väriaineita, ongelmallisia klooriyhdisteitä tai biosidejä; 28. Pyytää komissiota laatimaan mietinnön lapsityövoiman mahdollisesta käytöstä tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa Euroopan unionissa; 29. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslausuman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.