•tr -it 
•ù * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.06.1995 
K()M(95) 265 lopull. 
95/0153 (CNS) 
KOMISSION KERTOMUS 
humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta 
(vuoden 1994 sato) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI jEY) 
tuen määrästä humala-alan tuottajille satovuodeksi 1994 
(komission esittämä) 

KOMISSION KERTOMUS 
humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta 
(vuoden 1994 sato) 
SISÄLLYSLUETTELO 
OTSIKOT 
1. Johdanto 
2. Vuoden 1994 sato 
2.1. Yleismaailmallinen tilanne 
2.1.1. Tuotanto 
2.1.2. Markkinoiden kehitys 
2.2. Yhteisön tilanne 
2.2.1. Tuotantorakenne 
2.2.2. Tuotanto 
2.2.3. Myynti ja hinnanmuodostus 
2.2.4. Tulot 
2.2.5. Kustannukset 
3. Humala-alan yhteinen markkinajärjestely 
3.1. Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet 
3.2. Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen 
4. Johtopäätökset 
1. JOHDANTO 
Asetuksen (ETY) n:o 1696/71 11 artiklan mukaisesti komissio on velvollinen esittämään 
neuvostolle vuosittain humalan tuotanto- ja markkinatilannetta koskevan kertomuksen, 
jossa tuodaan esille tietoja tuotannon, hintojen ja tarpeiden kehityksestä. 
Tässä vuosittaisessa kertomuksessa, joka on järjestyksessä 24. komission esittämä, 
kuvaillaan satovuoden 1994 päätapahtumat; kertomuksessa keskitytään niihin seikkoihin, 
jotka mahdollistavat viljelijöille maksettavan tuen määrän laskemisen satokaudeksi 1994. 
Tänäkin vuonna komissio ehdottaa tuen myöntämistä humalantuottajien tulojen 
täydentämiseksi. 
2. VUODEN 1994 SATO 
2.1. Yleismaailmallinen tilanne 
2.1.1. Tuotanto 
Humalan viljelyala koko maailmassa on noin 89 500 ha, josta lähe 69 500 ha on 
humalanviljelyn kansainvälisen komitean IHGC:n (International Hop Growers 
Convention) jäsenten ja yhteisön tuottajajäsenvaltioiden viljelyksessä (ks. taulukko 1). 
Merkittävää tuotantoa on myös Kiinassa ja entisessä NL:ssa, joista ei ole käytettävissä 
tarkkoja lukuja vaan ainoastaan karkeita arvioita. 
IHGC:n ja ETY:n osalta humalan viljelyalat ovat pienentyneet keskimäärin noin 4 %. 
Pienentyminen on hiukan voimakkaampaa Belgiassa (- 6,13 %), Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa (- 5,17 %) ja Ukrainassa (- 18,25 %). Niistä harvoista maista, joissa 
viljelyala on kasvanut, voidaan mainita varsinkin Uusi-Seelanti (+ 7,81 %). Koko 
maailmassa viljelyala on pienentynyt noin 2,5 %. 
Sato koko maailmassa oli vuonna 1994 2 450 000 cwt, joka on selvästi pienempi 
(300 000 cwt eli 11 %) kuin vuoden 1993 sato. Alfahappopitoisuus oli 6,4% ja 
alfahappotuotanto 7 850 tonnia eli tuotannon laatukaan ei ole yhtä hyvä. 
Luvut ovat hyvin lähellä huonona satovuonna pidetyn vuoden 1992 lukuja, vaikkakin 
vuonna 1992 alfan määrät olivat korkeammat (7 9121) suuremmista viljelyaloista johtuen. 
Sato oli erityisen huono Hallertaun alueella Saksassa kesän 1994 epäsuotuisien 
sääolosuhteiden (kuivuus ja kova kuumuus) vuoksi. Ilmastotekijöillä on yleensä 
vähemmän merkitystä Yhdysvalloissa, koska lähes kaikilla viljelmillä on 
kastelumahdollisuus, vaikka jo vuonna 1994 mainittu vesipula uhkaa pahentua entisestään 
vuonna 1995. 
Yleismaailmallisella tasolla humalan tuotanto ylittää panimoiden tarpeet. Tästä syystä 
IHGC.n jäsenmaat ovat ehdottaneet, että lopetettaisiin viljely 5 000 - 10 000 ha: 11a, mitä 
on toteutettu osittain Saksassa 1 085 ha: 11a ja Ukrainassa 1 197 ha: 11a, mutta ainoastaan 
287 ha:Ha Yhdysvalloissa. Koska vapaaehtoisesti ei ole lopetettu enempää viljelyä, 
markkinavoimat saavat palauttaa tasapainon. 
Vaikka oluentuotanto on vuodesta 1990 alkaen jatkuvasti vähentynyt Euroopassa, tilanne 
ei ole sama muissa maanosissa ja erityisesti Aasiassa; varsinkin Kiinassa oluentuotanto 
lisääntyi 33 % vuonna 1993. Kiina on nykyisin maailman toiseksi suurin oluentuottajamaa 
Yhdysvaltojen jälkeen. 
Koko maailmassa on oluentuotannon vuonna 1995 arvioitu olevan 1.238 miljoonaa 
hehtolitraa. Koska tähän määrään tarvitaan tavanomaisesti 8 297 tonnia alfahappoa, jos 
juomaan lisätään humalaa 6,3 g/a/hl, on tuotetun humalan määrä periaatteessa 
riittämätön tarpeiden tyydyttämiseksi. Periaatteessa puuttuisi 4481 alfaa. 
On huomattava, että jos juomaan lisätään alfahappoa 6,3 g/hl olutta, 
tarvitaan panimoiden käyttöön noin 6,7 g/hl. Ero johtuu humalan 
varastoinnin ja jalostuksen aikana tapahtuvasta hävikistä. Tähän voidaan 
lisätä, että alfaa myös tarvitaan vähemmän kuin ennen, mikä johtuu 
kehittymässä olevasta suuntauksesta valmistaa vähemmän karvaita oluita sekä 
jatkuvasta teknologisesta kehityksestä.Vaikuttaa kuitenkin siltä, että 
panimoilla on vielä varastoja, jotka riittäisivät takaamaan niille 6-9 kk:n 
tuotannon. 
2.1.2. Markkinoiden kehitys 
Vaikka hinnat ovat useimmissa maissa pysyneet samana tai nousseet hieman verrattuna 
vuoden 1993 sadosta saatuihin hintoihin, näin ei suinkaan ole niiden tuotteiden kohdalla, 
jotka tulevat Hallertaun alueelta Saksasta ja joille on ominaista erittäin heikko tuotanto 
sekä määrällisesti että varsinkin laadullisesti (alfahappopitoisuus 50 % pienempi kuin 
vuonna 1993). Tämä selittää kaupan osoittaman vähäisen kiinnostuksen tiettyjä lajikkeita 
kohtaan. Näitä ovat "Hallertauer Hersbrucker", "Hallertauer Northern Brewer" ja myös 
eräät super-alfa -lajikkeet, ja niiden ilmoitetut hinnat ovat vastaavasti 150 DEM/cwt, 300 
DEM/cwt ja 400-550 DEM/cwt. Yhdysvalloissa alfapitoisuus on ollut vielä keskimäärin 
9,5 %, vaikka se onkin laskussa verrattuna vuoteen 1993; lisäksi vapailla markkinoilla oli 
hyvin vähän humalaa, minkä ansiosta viljelijät saivat myytyä nämä humalat melko 
nopeasti 216-372 DEM/cwt:n hinnoilla. Kaikkien aromaattisten ja alfa-lajikkeiden 
keskihinta Yhdysvalloissa on 313 DEM/cwt (tai 1,81 $/lb). 
Ennakkosopimusten tekeminen - vaikka se onkin tällä hetkellä taantumassa määrän ja 
hinnan osalta (vain 52 % Euroopan unionin tuotannosta on katettu sopimuksin vuodelle 
1996) - osoittautuu kaikesta huolimatta edulliseksi järjestelmäksi, vaikkei se kriisiaikana 
voikaan toimia parhaalla mahdollisella tavalla (ks. taulukko 5). 
Tiettyjä IHGC:n jäseniä huolestuttaa erityisesti aromaattisten lajikkeiden 
hinnanmuodostusjärjestelmä, joka perustuu alfakiloihin ennemmin kuin itse aromiin. 
2.2. Yhteisön tilanne 
2.2.1. Tuotantorakenne 
Humalan viljelyn rakennemuutokset ovat seuranneet toinen toistaan samalla tavalla kuin 
koko maatalousalalla. Tällä hetkellä 5 297 tilaa tuottaa humalaa yhteisössä (ks. liitteen 
taulukko A). Niiden määrä on siis vähentynyt 5,73 % verrattuna vuoteen 1993, kun taas 
humalaviljelmien keskimääräinen viljelyala on vastaavasti noussut 5,1 ha:sta 5,2 ha:iin 
viljelmää kohden. Yli 300 viljelmää on lopettanut humalantuotannon Saksassa. Itävalta 
on liittymisensä jälkeen tullut lisäksi humalantuottajajäsenvaltioiden joukkoon. 
2.2.2. Tuotanto 
Humalan viljelyala yhteisössä oli 27 648 ha vuonna 1994, eli 1 265 ha (4,41 %) 
vähemmän kuin vuonna 1993 (ks. liitteen taulukko n:o 1), ja suurin osa tästä tuotannosta 
on tuotettu Saksassa (21 930 ha eli 80 %). Saksa ilmoittaa kuitenkin viljelyalansa 
pienentyneen 1 085 ha:Ha verrattuna vuoteen 1993 eli 4,71 %. 
Tällä hetkellä aromaattiset lajikkeet edustavat 56,96 %:a humalan viljelyalasta, ja näistä 
eniten viljelty on edelleen Hersbrucker (34,90 % aromaattisen humalan viljelyalasta 
huolimatta siitä, ctt'i viljelyala on vähentynyt 1 024 ha Saksassa verrattuna vuoteen 1993). 
Aromaattisista lajikkeista, joiden viljelyala on kasvanut, voidaan mainita Hallertauer 
Tradition (+ 309 ha), Perle (+ 230 ha) ja Spalter Select (+ 290 ha). Karvaiden lajikkeiden 
osuus on 42,47 % ja muiden lajikkeiden 0,57 %. 
Karvaiden lajikkeiden ja muiden lajikkeiden osuus viljelyaloista vuonna 1994 vähentyi 
hieman aromaattisten lajikkeiden hyväksi. Karvaista lajikkeista eniten viljelty on edelleen 
Northern Brewer (4 918 ha, mikä on 890 ha vähemmän kuin vuonna 1993), seuraavaksi 
tulee Target (1 682 ha) ja sen jälkeen Brewer's Gold (1 342 ha). Kahden viimeksi 
mainitun lajikkeen viljelyalat ovat myös pienentyneet: toisen 170 haja toisen 248 ha. On 
selvää, että yleinen suuntaus karvaiden lajikkeiden osalta on kohti super-alfa -lajikkeiden 
viljelyn lisäämistä. Nämä lajikkeet markkinoilla halutumpia, kuten esimerkiksi lajikkeet 
Hallertauer Magnum ja Nugget. Nugget-lajikkeen viljelyala on noussut 30 % verrattuna 
vuoden 1993 satoon ja Magnum-lajikkeen noin 45 %. 
Määrällisesti vuoden 1994 sato oli huomattavasti pienempi kuin vuoden 1993 sato. 
740 756 cwt:llä keskituotos hehtaaria kohden oli 1,37 t/ha tai 27 cwt. Tuotannon laatu oli 
keskinkertaisesta heikohkoon, ja alfahappopitoisuus oli keskimäärin 4,60 % koko yhteisön 
alueella kaikilla kolmella lajikeryhmällä; tämä vastaa 1 696 tonnia alfahappoa - 61 kg/ha 
- oluentuotantoon vuonna 1995. 
2.2.3. Myynti ja hinnanmuodostus 
Koko maailman tasolla humalan keskihinta sopimusmyynnin osalta oli 161 ecua/cwt, eli 
2,71 ecua/cwt enemmän kuin satovuonna 1993. Erot jäsenvaltioiden hinnoissa ulottuivat 
63 ecua/cwt:sta Portugalissa 213 ecua/cwt:iin Irlannissa, ja nämä kaksi maata myivät koko 
tuotantonsa sopimuskaupalla (ks. taulukko 6). Vapailla markkinoilla myydyn humalan 
keskimääräinen käteishinta oli sitä vastoin selvästi korkeampi (melkein kaksinkertainen) 
kuin edellisenä markkinointivuonna. Hinta oli 123 ecua/cwt, kun se vuonna 1993 oli 
65,53 ecua/cwt, ja näissäkin hinnoissa oli merkittäviä eroja jäsenvaltioiden kesken: 
52 ecua/cwt:sta Espanjassa 212 ecua/cwt:iin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Vuoden 1994 sadosta myytiin sopimuskaupalla 81 % (ks. liitteen taulukko n:o 5). Belgia 
asettuu 56 %:lla selvästi tämän keskiarvon alle. 
Korkeimmat keskihinnat havaittiin aromaattisilla lajikkeilla, olipa kyse sitten sopimus- tai 
käteiskaupasta (177 ecua/cwt ja 129 ecua/cwt), ja kaikkein korkeimmat hinnat saavutettiin 
lajikkeilla Challenger, Goldings, Hallertauer, Spalter ja Tettnanger. Joillekin 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa viljellyille lajikkeille ilmoitetaan myös ryhmän 
keskiarvoa korkeampia hintoja. Kyseessä on lajikkeet Fuggles, Progress ja WVG, sekä 
Strisselspalt-lajike Ranskassa, missä keskimääräiset sopimushinnat olivat 214 ecua/cwt. 
Lajike, jonka hinnat olivat alhaisimmat, on varmasti Hersbrucker-lajike, joka kattaa noin 
35 % aromaattisten lajikkeiden viljelyalasta (sopimushinta 151 ecua/cwt, käteishinta 
70 ecua/cwt). 
Karvaiden lajikkeiden keskimääräinen sopimuskauppahinta oli 139 ecua/cwt ja 
käteiskauppahinta 113 ecua/cwt. Ryhmän korkeimmat hinnat saavuttivat lajikkeet 
Magnum ja Northdown. 
Muiden lajikkeiden sopimus- ja käteiskauppahinnat asettuvat yhteisön keskiarvon 
yläpuolelle. Tämä johtuu melko korkeista hinnoista, joita maksettiin koelajikkeista 
Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Zenith-lajikkeesta maksetusta melko 
korkeasta käteiskauppahinnasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Kahdeksasta humalantuottajajäsenvaltiosta neljän hinnat asettuvat yhteisön keskiarvon 
alapuolelle (kaikki lajikkeet yhdessä). Kyseessä on Belgia, Saksa, Espanja ja Portugali, 
ja näistä kahdesta viimeksi mainitusta maasta käteiskauppahinta oli erittäin alhainen 
Espanjassa (52 ecua/cwt) ja sopimuskauppahinta Portugalissa (63 ecua/cwt). 
Yhteisössä vuonna 1994 tuotetuista 740 756 cwt.sta jäi virallisten tietojen mukaan 
myymättä vain 2 951 cwt (0.40 %). Irlanti, Itävalta ja Portugali myivät koko tuotantonsa 
sopimuskaupalla, ja näiden maiden keskihinnat olivat 213 ecua/cwt, 282 ecua/cwt ja 
63 ecua/cwt (ks. taulukko 5). Seuraavana oli Ranska, joka myi tuotannostaan 98 % 
sopimuskaupalla keskihintaan 206 ecua/cwt. 
Vaikka käteiskauppahinnat ovat melkein kaksinkertaistuneet verrattuna vuoden 1993 
satoon, tuottajat odottivat parempia hintoja, koska sato oli vajauksellinen vuonna 1994. 
Saksan supistunut tuotanto ei riitä edes pitämään satovuodelle 1994 ennakkoon tehtyjä 
sopimuksia joidenkin lajikkeiden, kuten Perle ja Northern Brewer, osalta. Tällaista 
rakenteellista vajetta joidenkin lajikkeiden osalta on ollut myös Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa "English Ale" -tyyppisten oluiden valmistuksessa. Tästä syytä tehtiin 
ylimääräisiä kylvöjä lajikkeilla Goldings ja Fuggles. 
Jo satovuodesta 1993 alkaen on alhaisimmat hinnat todettu aromaattisella lajikkeella 
Hersbrucker, jota amerikkalaiset aikaisemmin arvostivat kovasti, mutta joka nyt on 
menettämässä suosiotaan, koska amerikkalainen ostopolitiikka on muuttunut muita 
lajikkeita suosivaksi, kuten Spalter Select ja Hallertauer Tradition. Kun Hersbrucker-
lajikkeesta maksettiin vain 165 DEM/cwt eli 70 ecua/cwt vapailla markkinoilla, kahdesta 
uudesta aromaattisesta lajikkeesta saatiin noin 380-390 DEM/cwt eli 161-166 ecua/cwt, 
mikä on ^ielä korkeampi kuin yhteisön aromaattisen humalan keskihinta. 
Matalasuhdanteen aikana vaikuttaa siltä, että ennakkosopimuksia tehdään tuleville vuosille 
erittäin epäröivästi, ja sopimusajat ovat lyhempiä, määrät vähäisempiä ja hinnat 
alhaisempia kuin aikaisempina vuosina. Panimoissa nimittäin tiedetään, että humalaa saa 
aina vapailta markkinoilta, ja hinnatkin tuntuvat pysyvän alhaisina vielä muutaman 
vuoden, mikäli tukeudutaan satoennusteisiin ja siihen, että humalalle on joidenkin 
lähteiden mukaan ominaista 10 vuoden tuotantosykli. Ratkaisu korkeampien hintojen 
saamiseksi olisi vähentää humalan viljelyaloja maailmassa, niin kuin amerikkalaiset ovat 
esittäneet, ja mieluiten super-alfa -lajikkeiden viljelyaloja, sillä humalamarkkinoista on 
tullut alfa-tuotteiden markkinat. 
2.2.4. Tulot 
Vuonna 1994 tulot supistuivat vuoden 1993 tuloihin verrattuna, ja keskitulot hehtaaria 
kohden täystuotannossa olevilla humalaviljelmillä olivat 4 352 ecua/ha, kun ne olivat 
4 444 ecua/ha satovuonna 1993. 
Kuten on mainittu jo 2.2.3 kohdassa, humalasta saatiin alhaisia hintoja sekä vapailla että 
sopimusmarkkinoilla; tästä seikasta sekä määrällisesti heikosta tuotannosta oli seurauksena 
tulot, jotka olivat vielä alhaisemmat kuin vuonna 1993, jota jo pidettiin erittäin huonona 
vuotena. 
Yhteisön asteikolla korkeimmat tulot kirjattiin aromaattisten lajikkeiden ryhmässä 
(4 705 ecua/ha täystuotannossa eli vähennys oli 4,31 % verrattuna aikaisempaan vuoteen). 
Belgia ilmoitti kuitenkin tulojen kasvaneen voimakkaasti näillä lajikkeilla, 50 %. 
Aromaattisista lajikkeista kannattavimmat ovat Ranskassa Strisselspalt-lajike (tulot 
7 260 ecua/ha täystuotannossa) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lajikkeet Bramling 
Cross (tulot 7 202 ecua/ha täystuotannossa), Challenger (6 501 ecua/ha täystuotannossa), 
Goldings (8 011 ecua/ha täystuotannossa) ja WVG (6 725 ecua/ha täystuotannossa). Ainoa 
aromaattinen lajike, joka antoi vähäisemmät tulot Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli 
Fuggles-lajike, josta tulot, 5 829 ecua/ha, olivat kuitenkin vielä korkeammat kuin yhteisön 
keskitulot tälle lajikeryhmälle. 
Tulot vähentyivät karvaiden lajikkeiden ryhmässä (- 1,39 %) vähemmän kuin 
aromaattisten lajikkeiden ryhmässä, ja ne olivat 3 885 ecua/ha täystuotannossa. Jotkut 
tuottajamaat ilmoittivat tulojen vähentyneen, paikoin jopa hyvinkin paljon (- 24 % 
Irlannissa), ja jotkut taas ilmoittivat tulojen nousseen voimakkaasti (+ 54 % Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa, + 22 % Belgiassa, + 17 % Portugalissa). Tämä nousu johtuu Englannin 
osalta siitä, että Target-lajikkeen (jota viljellään noin 1 400 ha:lla) sopimus- ja 
käteiskauppahinnat yli kaksinkertaistuivat aikaisempaan vuoteen verrattuna, sekä korkeasta 
tuotoksesta, joka oli lähellä vuoden 1993 tuotosta. Näin kävi myös Belgian 
käteiskauppahinnoille, vaikkakin tuotokset olivat alhaisemmat kuin vuonna 1993, lukuun 
ottamatta Target- ja Yeoman-lajikkeita. Portugalissa tulojen nousu johtui siitä, että osa 
viljelyhehtaareista, joilla on siirrytty uusiin lajikkeisiin, on nyt saavuttanut täystuotannon 
vaiheen. Muilla lajikkeilla, joita viljellään pääasiassa Saksassa (103 ha), hyvin vähän 
Belgiassa (2 ha), vähän Yhdistyneessä kuningaskunnassa (46 ha) ja Itävallassa (7 ha), 
keskitulot ovat kasvaneet 0,86 %. Koska näiden lajikkeiden viljelyalat ovat pieniä, niillä 
on mitätön vaikutus tuottajien tulojen keskiarvoon kokonaisuudessaan. 
2.2.5. Tuotantokustannukset 
Humalan tuotantokustannukset ovat vähentyneet keskimäärin 0,11 % verrattuna vuoteen 
1993 (ks. liitteen taulukko D) ja niiden määrä 6 764 ecua/ha. Ne ovat siis hyvin lähellä 
edellisen markkinointivuoden kustannuksia. Belgian tuotantokustannukset ovat 
korkeimmat (9 537 ecua/ha), kun taas Portugalin tuotantokustannukset ovat alhaisimmat 
(4 521 ecua/ha). Vaihtelut jäsenvaltioissa verrattuna aikaisempaan satovuoteen eivät ole 
olleet suurempia kuin 16,13 %, olivat ne sitten yli tai alle. 
t * 
3. HUMALA-ALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY 
3.1. Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet 
Humala-alan yhteinen markkinajärjestely on perustettu vuonna 1971 asetuksella (ETY) 
n:o 1696/71 ja sen tavoitteena on parantaa tuotteiden laatua ja suojata tuottajien elintaso. 
Koska on tarkoituksella luovuttu ulkopuolisen järjestelmän sekä interventiojärjestelmän 
perustamisesta, yhteisön humala-ala on erittäin altis kilpailulle maailmanmarkkinoilla. 
Perusasetuksen pääseikat, joita on sittemmin tarkennettu neuvoston tai komission 
erityisasetuksissa, ovat humalan kaupan pitäminen varmentamismenettelyn ja 
ennakkosopimusärjestelmän mukaisesti, tuottajaryhmien tunnustaminen ja kannustaminen 
sekä kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa. Asetuksessa otetaan huomioon myös 
tukijärjestelmä yhteisössä tuotetulle humalalle. 
Yhteisön rahallinen tuki koostuu pääasiassa kahdesta toimenpiteestä. Toinen niistä on 
hehtaarikohtainen tukijärjestelmä niille tuottajille, joiden tulot ovat riittämättömät; tätä 
tukea anotaan säännöllisin väliajoin (satovuoden 1993 aikana hehtaarikohtaisesti 
myönnetty tuki oli 395 ecua/ha aromaattisille lajikkeille, 435 ecua/ha karvaille lajikkeille 
ja 307 ecua/ha muille lajikkeille ja koelajikkeille). Toinen on asetuksen (ETY) 
n:o 2997/87 nojalla myönnettävä erityistuki, jolla kannustetaan tuottajia viljelemään 
markkinoiden tarpeita paremmin vastaavia lajikkeita (ks. myös 3.2 kohta). 
Yhteisö auttaa lisäksi osaltaan edistämään uusia käynnistysvaiheessa olevien tuottajien 
ryhmiä siinä määrin kuin valtioiden takaamia luottoja on saatavissa tähän tarkoitukseen. 
Tällä toimenpiteellä on nyt kuitenkin vain vähän merkitystä, sillä melkein kaikki yhteisön 
humalantuottajat kuuluvat tunnustettuihin tuottajaryhmiin. Tämä ei luonnollisestikaan sulje 
pois mahdollisuutta luoda uusia ryhmiä uudelleenjärjestelyjen ja -järjestäytymisen 
seurauksena. 
3.2. Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen 
Jo vuosia vallinnut epätasapaino karvaiden lajikkeiden tarjonnan ja kysynnän välillä sekä 
vaikeudet, joita tästä aiheutuu yhteisön joidenkin alueiden humalantuottajille, ovat saaneet 
neuvoston toteuttamaan erityistoimenpiteitä alan hyväksi vuonna 1987. 
Asetuksessa (ETY) n:o 2997/87 perustetaan 2 500 ecun hehtaarikohtainen erityistuki 
(rajana 1 000 ha jäsenvaltiota kohti) tunnustetuille tuottajaryhmille, jotka sitoutuvat 
toteuttamaan uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman ja ryhtyvät viljelemään 
aromaattisia tai super-alfa -lajikkeita karvaiden lajikkeiden sijasta. 
Kesäkuussa 1989 neuvosto antoi asetuksen (ETY) n:o 1809/89, jolla muutetaan asetusta 
(ETY) n:o 2997/87, niiden tuottajien määrän lisäämiseksi, jotka ovat oikeutettuja uusiin 
lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman mukaiseen tukeen. Uudet perusteet 
mahdollistavat vastedes erityistuen myöntämisen koko yhteisössä eikä enää pelkästään 
tietyillä alueilla, niin kuin oli alunperin suunniteltu. Rajoittavat säännökset, joiden nojalla 
tuottajaryhmät saattoivat osallistua uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevaan ohjelmaan 
vain, jos niiden kokonaisviljelyala ei ollut kasvanut ajanjakson 1986-1988 aikana, on 
myös kumottu. Ohjelman piti alunperin päättyä 31 päivänä joulukuuta 1990, mutta 
voimassaoloajan pidentäminen vuoden 1994 loppuun antaa tuottajaryhmille lisäaikaa 
toteuttaa uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat. 
• i 
Toinen muutos on tehty asetuksella (ETY) n:o 423/95, jossa pidennettiin kahdella 
vuodella (eli vuoden 1996 loppuun saakka) uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevien 
toimenpiteiden täytäntöön panon määräaikaa Espanjassa, Portugalissa ja Belgiassa, sekä 
yhdellä vuodella Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Espanjalle tämä muutos osoittautui 
tarpeelliseksi, kun monet viljelijät, joiden humalan viljelyalat olivat tuolloin mukana 
uusjako-ohjelmassa, osoittivat kiinnostusta uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevaa 
ohjelmaa kohtaan. Ei kuitenkaan ollut mahdollista panna täytäntöön kumpaakin 
toimenpidettä, eli uusjakoa ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä, määräaikaan mennessä. 
Muiden kolmen jäsenvaltion osalta syitä voidaan hakea istutusmateriaalin puutteesta 
(Portugali) ja huonoista ilmasto-olosuhteista (Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta). 
Humalantuottajat ovat ottaneet yhteisön uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman 
erittäin hyvin vastaan. Irlantia lukuun ottamatta kaikki tuottajajäsenvaltiot ovat panneet 
sen täytäntöön. Osaa esitetyistä uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevista ohjelmista on jo 
tarkistettu useaan kertaan, erityisesti siksi että hyväksyä eteenpäin pyynnöt uusien maa-
alueiden mukaanottamisesta (ks. liitteen taulukko E). 
Eri jäsenvaltioiden esittämissä ohjelmissa suunnitellaan poistettavan pääasiassa perinteiset 
karvaat lajikkeet Brewer's Gold ja Northern Brewer, joilla on yhä vaikeampaa kilpailla 
maailmanmarkkinoilla amerikkalaisten super-alfa -lajikkeiden kanssa, ja Saksan osalta 
suunnitellaan myöskin poistettavan aromaattinen Hersbrucker-lajike, jolla ei ole enää 
menekkiä markkinoilla. 
4. JOHTOPÄÄTÖKSET 
Edeltävän analyysin perusteella komissio ehdottaa tulotuen myöntämistä tuottajille 
satovuodeksi 1994. 
Verrattuna satovuoteen 1993 tämä ehdotus merkitsee tuottajille myönnettävän tuen 
keskitason nousua aromaattisten ja karvaiden lajikkeiden ryhmän osalta ja lievää laskua 
muiden lajikkeiden ryhmän osalta, koelajikkeet mukaan lukien. 
Viitaten asetuksen (ETY) n:o 1696/71 12 a artiklaan komissio ehdottaa lisäksi 
koelajikkeiden viljelyaloille myönnettäväksi samaa tukea kuin lajikeryhmälle "muut" 
Mahdollisuudesta myöntää tukea koelajikkeiden tuotannolle on säädetty 1990, kun 
neuvosto antoi asetuksen (ETY) n:o 2780/90. Viimeksi mainittua asetusta voidaan 
soveltaa maa-alueille, jotka ovat humalanviljelijöiden viljelemiä ja joita käytetään 
koelajikkeiden viljelyyn yhteistyössä tutkimuslaitoksen kanssa. Asetuksen päämääränä on 
kannustaa karsintaa, jonka tulee olla jatkuvaa, mikäli yhteisössä halutaan säilyttää 
humalanviljelyn kilpailukyky. 
10 
TAULUKKO A 
Yhteisössä humalaa tuottavien tilojen lukumäärä ja koko vuonna 
1994 
Tilojen 
lukumäärä Humalan 
kokonaisala (ha) Humala-ala tilaa 
kohti (ha) 
Belgia 90 384 4,3 
Saksa 3.282 21.930 6,7 
Espanja 1.447 1.156 0,8 
Ranska 153 670 4,4 
Irlanti 13 6,5 
Itävalta 81 238 2,9 
Portugali 31 100 3,2 
Yhdistynyt 
Kuningaskunta 
EY 211 
5.297 3.157 
27.648 15,0 
5,2 
l\ 
TAULUKKO B 
Tiettyjen humalalajikkeiden keskihinta Saksassa ajanjaksona 
1983-1999 
Hinnat ecuina/Ztr 
Hallertauer 
Kateiskauppa 
1983 125,27 
1984 111,21 
1985 194,96 
1986 129,26 
1987 220,35 
1988 227,86 
1989 218,54 
1990 555,18 
1991 209,41 
1992 246,02 
1993 151,65 
1994 215,79 
Sopimuskauppa*) 
1983 178,16 
1984 181,88 
1985 191,60 
1986 196,39 
1987 195,37 
1988 200,33 
1989 199,91 
1990 205,59 
1991 208,57 
1992 258,92 
1993 214,94 
1994 216,64 
Etukateen tehdyt sopimu 
1995 152,49 
1996 152,49 
1997 152,49 
1998 152,49 
1999 228,53 Tettnanger 
198,84 
161,06 
207,53 
-138,17 
228,09 
230,82 
231,25 
637,16 
223,86 
262,01 
199,64 
220,03 
212,72 
218,52 
288,92 
226,33 
220,11 
223,20 
220,66 
221,31 
222,58 
269,75 
224,71 
222,58 
kset 
222,58 
225,13 
227,26 
227,26 
240,00 Hersbrucker 
67,61 
78,24 
126,20 
94,94 
209,15 
216,85 
173,65 
425,20 
146,55 
168,66 
28,88 
70,09 
166,23 
164,87 
168,96 
170,17 
169,38 
170,68 
168,57 
167,36 
160,14 
187,74 
150,37 
150,80 
143,57 
142,30 
142,30 
140,18 
149,10 Northern 
Brewer 
104,19 
69,93 
102,72 
62,88 
76,55 
142,73 
127,48 
576,85 
173,31 
232,61 
61,17 
100,25 
151,12 
154,13 
161,41 
171,77 
169,80 
168,54 
160,09 
161,42 
159,72 
184,65 
153,34 
140,18 
153,34 
157,17 
155,89 
158,44 
153,34 Brewer's 
Gold 
69,20 
43,10 
45,70 
24,45 
54,50 
93,18 
88,09 
427,33 
126,58 
154,73 
31,86 
50,97 
142,37 
144,78 
147,58 
144,62 
137,94 
126,64 
116,89 
116,81 
108,74 
134,62 
115,11 
115,11 
117,24 
120,21 
122,34 
121,49 
109,17 
*) Hintamerkinnät ovat edeltävinä vuosina kyseiselle sadolle tehtyjen sopimusten keskiarvoja. 
TAULUKKO C 
Tulot ecuina/ha täydessä tuotannossa oleville humalaviljelmille*) 
1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1994/93 
(%) 
HUMALA LAJIKERYHMITTÄIN 
aromaattinen 
karvas 
muut 5.428 
4.727 
4.439 5.586 
4.491 
4.196 5.562 
4.633 
4.093 5.663 
5.644 
5.365 5.854 
5.415 
3.382 5.339 
4.328 
3.948 4.908 
3.939 
3.569 4.705 
3.885 
3.600 -4,31% 
-1,39% 
0,86% 
MAITTAIN 
Belgia 4.199 4.368 3.995 11.158 5.931 6.602 3.317 4.256 22,06% 
Saksa 5.353 5.238 5.307 5.616 5.456 4.818 4.379 4.087 -7,14% 
Espanja 3.122 3.173 4.473 4.456 4.441 2.605 4.900 4.396 -11,46% 
Ranska 4.674 6.170 5.572 7.450 5.512 6.320 6.794 6.912 1,71% 
Irlanti 4.918 5.943 5.283 10.817 7.901 9.055 7.109 5.399 -31,67% 
Itävalta 7.713 100,00% 
Portugali 4.763 2.452 4.329 3.322 1.715 1.495 1.203 1.405 14,38% 
Yhdistynyt 4.695 5.001 4.577 5.615 7.212 5.404 4.803 5.423 11,43% 
kuningaskunta 
MAITTAIN JA LAJIKERYHMITTÄIN 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta Aromaattinen humala 
1993 
2.809 
4.602 
1.609 
7.152 
7.882 1994 
4.216 
4.348 
1.582 
7.252 
7.660 
6.827 1994/93 
% 
50,09 
-5,52 
-1,68 
1,40 
-13,38 Karvas humala 
1993 
3.505 
4.035 
4.901 
3.844 
7.109 
1.203 
2.969 1994 
4.286 
3.661 
4.398 
4.250 
5.399 
1.405 
4.560 1994/93 
% 
22,28 
-9,27 
-10,26 
10,56 
-24,05 
16,79 
53,59 Muut 
1993 
655 
3.597 
5.305 1994 
2.023 
3.408 
10.045 
3.260 1994/93 
% 
208,85 
-5,25 
-38,55 
Vuosina 1994 ja 1993 istutettujen viljelysten sato on laskettu ottamalla 60 ja 45 prosenttia täydessä tuotannossa 
olevien viljelmien sadosta. 
11 
TAULUKKO D 
Tuotantokulut hehtaaria kohti (ecuina) 
1993' 1994** Kehitys vuoteen 
nähden 
1993 (%) 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
EY 
*) Maatalouden Muuntokurssit 
**) Maatalouden Muuntokurssit 9.458 
7.504 
3.993 
6.712 
6.914 
5.735 
4.339 
9.521 
6.772 9.537 
7.470 
4.637 
6.795 
6.657 
5.735 
4.521 
8.763 
6.764 
1.1.1993 
1.1.1994 0,84 
-0,45 
16,13 
1,24 
-3,72 
0,00 
4,19 
-7,96 
-0,11 
'M[ 
TAULUKKO E 
Jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) No: 2997/87 säännösten mukaisesti 
toteuttamat uusiin humalalajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat 
(Tilanne maaliskuussa 1995) 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
EY Siirtymiset seuraaviin lajikeryhmiin 
Aromaattiset (ha) 
41 
432 
326 
800 Super-Alpha (ha) 
204 
568 
181 
100 
634 
1.687 Yhteensä (ha) 
246 
1.000 
181 
170 
0 
0 
100 
960 
2.656 
t?> 
TAULUKKO 1 
Humalaviljelmien ala, humalan ja happaman Alphan tuotanto tuotantomaKtain vuonna 
1994 
C^ Maa 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt kuningask. 
EY-15 
U.S.A. 
Australia 
Uusi-Seelanti 
Jugoslavia*) 
Slovenia 
Tsekin tasav. 
Slovakian tasav. 
Ukraina 
Puola 
Bulgaria 
Yhteensä CICH ( - EY) 
Yhteensä CICH (+ EY) 
Romania 
Venäjä**) 
Argentiina 
Kiina 
Japani 
Etelä-Afrikka 
Kaikki Yhteensä 
! Ala 
I 
ha 
1993 
409 
23.015 
1.142 
670 
13 
96 
3.329 
28.675 
17.461 
1.178 
320 
560 
2.450 
10.400 
1.200 
6.560 
2.391 
695 
43.215 
71.890 
3.100 
3.600 
350 
8.000 
615 
730 
91.608 II 
ha 
1994 
384 
21.930 
1.156 
670 
13 
238 
100 
3.157 
27.648 
17.174 
1.178 
345 
576 
2.420 
10.200 
1.200 
5.363 
2.341 
685 
41.482 
69.130 
3.200 
3.500 
350 
8.500 
590 
720 
89.247 III 
ha (+/-) 
1994/93 
(IM) 
-25 
-1.085 
14 
-0 
-0 
4 
-172 
-1.265 
-287 
0 
25 
16 
-30 
-200 
0 
-1.197 
-50 
-10 
-1.733 
-2.998 
100 
-100 
0 
500 
-25 
-10 1 IV 
ha (+/-) 
1994/93 
% 
(III/I) 
-6,13% 
^,71% 
1.23% 
-0,03% 
-0.46% 
-
3,71% 
-5.17% 
-4.41% 
-1,64% 
0,00% 
7,81% 
2,86% 
-1,22% 
-1,92% 
0,00% 
-18,25% 
-2,09% 
-1,44% 
-4,01% 
-4.17% 
3,23% 
-2,78% 
0,00% 
6,25% 
-4,07% 
-1,37% 
-2.361 | -2.58% 
I ! Tuotanto jj Tuotos 
il 
i V 
Zentner 
1993 
11.705 
848.556 
41.857 
21.417 
379 
780 
109.199 
1.033.893 
! 692.200 
62.630 
12.604 
11.400 
70.200 
192.060 
18.800 
80.000 
57.400 
11.905 
1.209.199 
2.243.092 
56.000 
73.000 
10.200 
270.000 
21.300 
26.400 
2.756.017 VI 
Zentner 
1994 
11.233 
568.686 
41.366 
22.093 
331 
3.397 
1.937 
88.794 
737.837 
656.900 
62.630 
15.310 
14.088 
70.000 
184.400 
18.000 
66.000 
44.000 
11.905 
1.143.233 
1.881.070 
50.000 
70.000 
9.100 
275.000 
20.500 
26.600 VII 
Zentner +/-
1994/93 
(Vl-V) 
-472 
-279.870 
-491 
676 
-48 
1.157 
-20.405 
-296.056 
-35.300 
0 
2.706 
2.688 
-200 
-7.660 
-800 
-14.000 
-13.400 
0 
-65.966 
-362.022 
-8.000 
-3.000 
-1.100 
5.000 
-800 
200 VIII II IX 
Zentner +/-IJ 
1994/93 ;! t/ha 
% i! 
(VII/V) ! (VI/II/20Î 
-4,03% 
-32,98% 
-1,17% 
3,16% 
-12,66% 
148,33% 
-18,69% 
-28,64% 
-5,10% 
0,00% 
21,47% 
23,58% 
-0,28% 
-3,99% 
-4,26% 
-17.50% 
-23,34% 
0,00% 
-5.46% 
-16,14% 
-13,79% 
-4,11% 
-10,78% 
1,85% 
-3,76% 
0,76% 
2.452.783 -303.234 | -11.00% ! 1,46 
1,30 
1,79 
1,65 
1,27 
0,71 
0,97 
1.41 
1,32 
i 
j 1,91 
2.66 
2,22 
1,22 
1,45 
0,90 
0,75 
0,62 
0,94 
0,87 
1.35 
1,34 
0,78 
1,00 
1,30 
1,62 
1,74 
1,85 
1.37! 
I Alpha 
X 
Tuotanto 
tonneina 
41 
1.080 
165 
28 
1 
17 
11 
351 
1.696 
3.532 
309 
98 
30 
192 
240 
23 
255 
72 
36 
4.787 
6.483 
120 
123 
50 
825 
62 
141 
7.849 XI 
Prosent­
teina 
(X/(Vi/20N 
7,37% 
3,80% 
7,98% 
2,57% 
8,78% 
10,18% 
11,50% 
7,91% 
4,60% 
10.75% 
9,88% 
12,79% 
4,30% 
5,47% 
2,60% 
2,60% 
7.72% 
3.26% 
6,06% 
8,37% 
6,89% 
4,60% 
3,50% 
11,00% 
6,00% 
6,00% 
10,60% 
6,40% XII 
Tuotos 
kg/ha 
(IX*1000 
*xn 
108 
49 
143 
42 
112 
73 
111 
111 
61 
206 
263 
284 
53 
79 
24 
20 
48 
31 
53 
113 
92 
38 
35 
143 
97 
104 
196 
88 Alaennusteet j 
! 
XIII I XIV 
ha -1995 Kehitys 
ha 1995-94 ; 
i 
rxin-m 
385 1 | 
21.000 -930 ; 
1.145Î -11 ! 
? -670 l 
7i -7 
253i 15 | 
144 i 44 j 
3.065 ; -92 | 
i 25.999 -1.650 
17.174! 0 | 
1.178! 0 ! 
345; 0 lj 
576; 0 I; 
2.400 i -20 | 
10.100 i -100 
1.050! -150 |! 
5.363 0 ! 
2.401 ! 60 
685j 0 | 
41.272! -210 ' 
67.271 -1.860 | 
! ii 
!! 
: P 
!| 
*) Entisen Jugoslavian tasavallat lukuun ottamatta Sloveniaa 
**) Entisen Neuvostoliiton tasavallat lukuun ottamatta Ukrainaa 
Lähde: Jäsenvaltiot + C.I.C.H. + Horst Report 
TAULUKKO 2 
MYYNTIARVIO KAUDEKSI 
1995-1999 
Zentner = 50 kg 
Maa 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt kuningas. 
EY- 15 
Uusi-Seelanti 
U.S.A. 
Australia 
Puola 
Tsekin tasav. 
Slovakian tasav. 
Slovenia 
Serbia 
Unkari 
Ukraina 
Yhteensä CICH ( - EY) 
Yhteensä CICH (+ EY) 1995 
3.850 
485.300 
40.000 
21.198 
200 
7.590 
3.000 
62.047 
623.185 
13.210 
618.406 
*) 
45.000 
130.000 
12.000 
42.000 
*) 
*> 
3.860 
864.476 
1.487.661 1996 
1.495 
367.200 
*) 
21.286 
200 
7.590 
4.000 
44.020 
445.791 
12.680 
425.870 
*) 
40.000 
110.000 
10.000 
33.000 
*) 
*) 
*) 
631.550 
1.077.341 1997 
1.260 
289.900 
17.280 
*) 
7.590 
*) 
31.921 
347.951 
9.100 
342.554 
*) 
35.000 
80.000 
10.000 
20.000 
*) 
*) n 
496.654 
844.605 1998 
1.000 
212.200 
*) 
7.085 
*) 
7.590 
*) 
14.175 
242.050 
4.323 
290.939 
35.000 
60.000 
8.000 
12.000 
*) 
*) 
*) 
410.262 
652.312 1999 
400 
142.400 
*) 
8.646 
*) 
7.590 
*) 
10.375 
169.411 
3.200 
155.340 
*) 
30.000 
50.000 
7.000 
10.000 
*) 
*) 
*) 
255.540 
424.951 
*) Ettei tietoja ole tai tuottajamaa ei ole niitä toimittanut. 
Lähde: Humalantuottajien kansainvälinen järjestö (C.I.C.H.) + Jäsenvaltiot 
i> 
TAULUKKO 3 
Humalan kokonaistuotanto 
1973-1994 
VUOSI 
1973 
1974 
1975 
1976 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
Keskiarvo 
Indeksi 94 
(1973 = 100) 
Indeksi 94 
(1982 = 100) ALA 
I 
(ha) 
81.247 
82.083 
80.527 
78.206 
79.262 
80.230 
81.224 
86.348 
92.434 
95.532 
92.688 
88.701 
86.700 
85.699 
87.274 
90.044 
90.504 
89.567 
93.272 
91.503 
91.608 
89.247 
86.995 
110% 
93% TUOT 
II 
(Ztr) 
2.366.020 
2.223.520 
2.270.040 
2.135.200 
2.355.920 
2.200.173 
2.359.848 
2.378.772 
2.652.833 
2.966.785 
2.651.851 
2.472.791 
2.419.725 
2.372.455 
2.366.497 
2.407.032 
2.365.235 
2.200.977 
2.520.357 
2.472.726 
2.756.017 
2.452.783 
2.425.798 
I 
104% 
83% ANTO 
III ! 
CD ! iro,05 
118.301 
111.176 
113.502 
106.760 
117.796 
110.009 
117.992 
118.939 
132.642 
148.339 
132.593 
123.640 
120.986 
118.623 
118.325 
120.352 
118.262 
110.049 
126.018 
123.636 
137.801 
122.639 
121.290 
p 
104% 
83% VI ! 
(t/ha) 
lll/l 
1,46 
1,35 
1,41 
1,37 
1,49 
1,37 
1,45 
1,38 
1,43 
1,55 
1,43 
1,39 
1,40 
1,38 
1,36 
1,34 
1,31 
1,23 
1,35 
1,35 
1,50 
1,37 
1.39 
94% 
88% TUO 
V 
(alpha t) 
7.468 
6.627 
7.230 
6.137 
7.066 
6.374 
7.348 
7.046 
7.997 
8.805 
7.543 
8.165 
6.990 
7 528 
8.414 
7.382 
7.436 
6.661 
8.746 
7.913 
9.784 
7.849 
7.569 
105% 
89% TOS 
VI 
i 
! (% alpha) 
i V20/IH00 
6,31 
5.96 
6,37 
5,75 
6,00 
5,79 
6,23 
5,92 
6,03 
5,94 
5,69 
6,60 
5,78 
6,35 
7,11 
6,13 
6,29 
6,05 
6,94 
6,40 
7,10 
6,40 
6,23 
101% 
i 
i 
j 108% VII 
(kg/ha) 
V*1000/1 
91,92 
80,74 
89,78 
78,47!; 
89,15!! 
79,45 
90,47 
81,60 
86,52 
92,17 
81,38 
92,05 
80,62 
87,84 
96,41 
81,98 
82,16 
74,37 
93,77 
86,48 
101,09 
101,09 
87,25 
110% 
110% 
I HINTA S/ 
VIII 
DM/Ztr. 
sopimus 
331 
331 
331 
327 
319 
297 
324 
341 
377 
390 
405 
409 
401 
410 
405 
398 
387 
384 
375 
367 
364 
359 
365 
108% 
92% WSASSA ! 
IX 
DM/Ztr. 
kateis 
207 * 
235 
221 
264 i 
128li 
290! 
533 
1.400! 
606 
167 
210 
191 ! 
245 
151; 
301! 
378' 
326 
1.190' 
391 
382' 
133 
227 
| 372!. 
! 
110% 
I 
i 
j 136% Keskihinta 
Yhdysval-
loissa 
X 
$/lb 
(11b = 
453,59 gr) 
0,75 
0,80 
0,83 
0,85 
0.90 
0,90 
0,98 
1,51 
1,51 
1,74 
1,93 
2,10 
2,03 
1,78 
1,51 
1,40 
1,38 
1,47 
1,60 
1,74 
1,76 
1,81 
1,42 
241% 
104% 
TABELLA 4a 
Commercio estero della CEE in luppolo e in prodotti a base di luppolo - in tonnellate 
Settembre 1993 - Agosto 1994 
Stati Membri 
BELGIÖ+LUX. 
- Import 
- Export 
- Saldo 
DÀNIMARCA 
- Import 
- Export 
- Saldo 
GERMANIA 
- Import 
- Export 
- Saldo 
GRECIA 
- Import 
- Export 
- Saldo 
SPAGNA 
- Import 
- Export 
- Saldo 
FRANCIA 
- Import 
- Export 
- Saldo 
IRLANDA 
- Import 
- Export 
- Saldo 
ITALIA 
- Import 
- Export 
- Saldo 
PAESI BASSI 
- Import 
- Export 
- Saldo 
PORTOGALLO 
- Import 
- Export 
- Saldo 
REGNO-UNITO 
- Import 
- Export 
- Saldo 
TOTALE CE 
- Import 
- Export 
- Saldo Coni 
NÇJ2 10 10 
417 
4 
-413 
0 
0 
0 
9.691 
3.485 
-6.206 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
749 
526 
-223 
0 
0 
0 
10 
0 
-10 
28 
0 
-28 
0 
0 
0 
803 
34 
-769 
11.698 
4.049 
-7.649 Polveri 
= '1,1 
„...NÇ1.2 1.Q_20__. 
388 
4 
-384 
6 
23 
17 
1.010 
11.993 
10.983 
0 
0 
0 
8 
0 
-8 
5 
0 
-5 
228 
2 
-226 
3 
0 
-3 
24 
0 
-24 
0 
0 
0 
632 
360 
-272 
2.304 
12.382 
10.078 Estratti 
= '3,5 
NC 13 02 13 
106 
35 
-71 
0 
7 
7 
283 
1.241 
958 
0 
0 
0 
21 
4 
-17 
2 
6 
4 
79 
34 
-45 
6 
1 
-5 
149 
0 
-149 
56 
2 
-54 
120 
152 
32 
822 
1.482 
660 Equivalente 
total(1) 
Luppolo in coni (1) 
1.215 
131 
-1.084 
7 
50 
43 
11.793 
21.021 
9.228 
0 
0 
0 
82 
14 
-68 
762 
547 
-215 
527 
121 
-406 
34 
4 
-31 
576 
0 
-576 
196 
7 
-189 
1.918 
962 
-956 
17.109 
22.856 
5.747 
(1) 100 kg di polveri 
100 kg di estratti 110 kg di coni 
350 kg di coni 
Fonte: Eurostat - Comext 
Ie! 
TAULUKKO 4b 
Yhteisön hymalan ja humalatuotteiden ulkomaankauppa tiettyjen maiden kanssa 
syyskuu 1993 - elokuu 1994 
tonneina 
ETY yhteensä - tuonti 
- vienti 
- erotus 
josta: 
Tsekin tasav. - tuonti 
- vienti 
-erotus 
U.S.A. - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Slovenia - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Puola - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Sveitsi - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Australia - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Kiina - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Thaimaa - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Etelä-Afrikka - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Unkari - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Slovakian tasv. - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Japani - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Itävalta - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Suomi - tuonti 
- vienti 
- erotus 
Ruotsi - tuonti 
- vienti 
- erotus Tähkät 
NC 12IÖT0 
11.698 
4.048 
-7.650 
3.727 
26 
-3701 
2.169 
3.349 
1.180 
2.573 
1 
-2.572 
1.381 
76 
-1.305 
50 
58 
8 
99 
12 
-87 
777 
0 
-777 
0 
0 
0 
133 
0 
-133 
59 
25 
-34 
126 
0 
-126 
0 
0 
0 
256 
181 
-75 
0 
0 
0 
0 
0 
0 Jauhe 
= * 1,1 
NC 12 10 20 
2.302 
12.382 
10.080 
396 
364 
-32 
805 
905 
100 
68 
44 
-24 
0 
118 
118 
0 
196 
196 
877 
8 
-869 
0 
31 
31 
0 
1.163 
1.163 
0 
145 
145 
0 
319 
319 
0 
123 
123 
0 
5.218 
5.218 
18 
414 
396 
0 
294 
294 
0 
335 
335 Uutteet 
= *3,5 
NC 13 02 13 
654 
1.482 
828 
0 
125 
_ 125 
760 
49 
-711 
0 
1 
1 
0 
70 
70 
32 
80 
48 
21 
2 
-19 
2 
1 
-1 
0 
80 
80 
0 
47 
47 
0 
9 
9 
0 
30 
30 
0 
46 
46 
0 
123 
123 
0 
27 
27 
0 
17 
17 Vastaava koko­
naismäärä (1) 
Hu ma la n tähkät 
16.519 
22.855 
6.336 
4.163 
864 
-3.299 
5.715 
4.516 
-1.199 
2.648 
53 
-2.595 
1.381 
451 
-930 
162 
554 
392 
1.137 
28 
-1.109 
784 
38 
-746 
0 
1.559 
1.559 
133 
324 
191 
59 
407 
348 
126 
240 
114 
0 
5.901 
5.901 
276 
1.067 
791 
0 
418 
418 
0 
428 
428 
1) 100 kg jauheena 
100 kg uutteena 110 kg tähkinä 
350 kg tähkinä 
Lähde: Eurostat - Comext 
X) 
TAULUKKO 5 
Humalantuotanto ja sopimukseen perustuvat tai sen ulkopuoliset keskihinnat 
1980-1994 
EY 
A. 1980-1994 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
B. 1994 
- Belgia 
- Saksa 
- Espanja 
- Ranska 
- Irlanti 
- Itävalta 
- Portugali 
- Yhdistynyt 
kuningaskunta TUOTANTO 
1 
Sopimukseen 
ulkopuoliset*) 
50 kg 
67.385 
154.754 
363.795 
223.549 
195.478 
173.339 
202.218 
161.850 
119.035 
169.083 
70.306 
235.415 
103.879 
390.867 
142.973 
4.809 
131.118 
1.366 
389 
5291 2 
Sopimukseen 
perustuvat 
50 kg 
723.983 
768.155 
763.131 
744.142 
728.662 
718.124 
667.937 
634.361 
632.255 
641.429 
644.352 
679.700 
622.778 
639.633 
594.831 
6.017 
437.576 
40.000 
21.044 
331 
6.316 
1.937 
81610 3 
Sopimukseen 
perustuvat 
% 
2/(2+1) 
91% 
83% 
68% 
77% 
79% 
81% 
77% 
80% 
84% 
79% 
90% 
74% 
86% 
62% 
81% 
56% 
77% 
97% 
98% 
100% 
100% 
100% 
94% KESKIHINNAT 
4 
Sopim 
ulkopi 
ECU/ 
1993 
51 
57 
37 
102 
63 
146 uksen 
joliset 
50 kg 
469 
226 
65 
92 
70 
92 
63 
123 
159 
135 
469 
165 
168 
66 
123 
1994 
111 
120 
52 
152 
0 
0 
0 
212 5 
Sopimukseen 
perustuvat 
ECU/50 kg 
133 
163 
177 
183 
190 
173 
170 
168 
170 
164 
167 
167 
160 
158 
161 
1993 
146 
155 
127 
201 
230 
139 1994 
142 
156 
124 
206 
213 
282 
63 
185 
*) Ei sisällä myymättömiä määriä 
2-\ 
TAULUKKO 6 - Jäsenvaltioiden ilmoitukset - Humala 1994 
RYHMÄ A/l 
Aromaattinen 
humala 
Laiiks Alkupart 
Aurora Œ CE 
Bramling Cross UK CE 
Challenger B 
F 
UK 
CE 
FinoAlsacio Esp CE 
Fuggles UK CE 
Goldings B 
OE 
UK 
CE 
Hallertauer B 
D 
F 
CE 
Hall.Tradition B 
D 
CE 
Hersbrucker Spät B 
0 
OE 
CE 
Hueller D CE 
Mailing OE CE 
Perle B 
0 
F 
Oe 
CE 
Proqress UK CE 
Saaz B 
D 
CE 
Saxon 
SpaKer B 
D 
CE 
Spalter Select D CE 
Star 
Sunshine 
Tardif de Bourgogne 
Strisselspalt F CE 
Tettnanqer D CE 
WVG UK CE 
AROMAAT- B 
TISET D 
Es 
LAJIKKEET F 
OE 
UK 
CE ALA (HA) 
1 
Yhtaana* 
ll-IV 
33 
43 
15 
2 
374 
391 
1 
289 
3 
82 
338 
423 
51 
926 
0 
978 
1 
859 
860 
4 
5.485 
7 
5.496 
242 
73 
0 
3.591 
0 
36 
3.627 
135 
2 
9 
11 
0 
183 
'183 
1.253 
585 
1.057 
71 
76 
13.605 
1 
587 
231 
1.249 
15.749 II 
Uuai 
1994 
7 
0 
2 
2 
-
20 
0 
16 
16 
1 
42 
0 
43 
1 
269 
270 
6 
6 
1 
. 
281 
0 
6 
287 
46 
0 
0 
0 
1 
1 
260 
13 
17 
15 
2 
877 
14 
6 
106 
1.004 III 
Uuai 
1993 
3 
0 
4 
4 
. 
2 
1 
1 
6 
8 
0 
27 
0 
27 
266 
266 
5 
5 
. 
. 
164 
0 
5 
169 
27 
0 
2 
2 
343 
25 
21 
1 
828 
25 
6 
42 
902 IV 
Ennan 
1903 
33 
33 
15 
2 
368 
385 
1 
267 
2 
81 
316 
399 
50 
857 
0 
907 
324 
324 
4 
5.474 
7 
5485 
241 
73 
0 
3.146 
0 
25 
3.171 
62 
2 
9 
11 
180 
180 
650 
546 
1019 
56 
73 
11.900 
1 
548 
220 
1.100 
13.843 V 
Ttyatuo-
tanto 
(11*0,4)+ 
(liro.65) 
•IV TUOTANTO (50 kg 11 Zantrwr) 
VI 
Tuotanto 
33| 993 
38 
15 
2 
371 
388 
1 
276 
3 
81 
326 
410 
51 
891 
0 
942 
0 
605 
605 1.259 
492 
60 
10.616 
11.168 
11 
6.879 
75 
2.484 
10.024 
12583 
1.608 
27.128 
4 
28.740 
17.881 
17.881 
41 119 
5.4801 160.594 
71 204 
5.491 160.917 
241 
73 
0 
3.365 
0 
31 
3.396 
97 
2 
g 
11 
0 
182 
182 
977 
568 
1.039 
62 
12.789 
1 
570 
226 
1.170 
14.831 6.687 
1.897 
84.109 
2 
559 
84.670 
2.812 
57 
153 
210 
4.155 
4.155 
29.750 
19.265 
25.107 
1.682 
2.351 
355.564 
11 
19.331 
6.138 
33.272 
416.667 VII 
Tuote» 
SOkg/ha 
VI/I 
30 
29 
33 
29 
28 
29 
11 
24 
22 
30 
30 
30 
31 
29 
19 
29 
0 
21 
21 
32 
29 
28 
29 
28 
26 
0 
23 
21 
16 
23 
21 
30 
17 
19 
0 
23 
23 
24 
33 
24 
24 
31 
26 
11 
33 
27 
27 
26 VIII 
Sopimus 
993 
995 
227 
35 
9.837 
10.099 
11 
6225 
39 
2.484 
9.166 
11.689 
585 
20.228 
0 
20.813 
14.673 
14.673 
119 
120.943 
204 
121.266 
3.049 
1.897 
69.741 
0 
559 
70.300 
2.311 
0 
153 
153 
2.980 
2.980 
23.730 
19.040 
21.720 
1.466 
970 
277.217 
11 
19.075 
6.138 
30.000 
333.411 IX 
Spot1 
. 
264 
265 
25 
779 
1.069 
. 
654 
19 
858 
877 
1.023 
6.900 
0 
7.923 
3.208 
3.208 
0 
39.651 
39.651 
3.638 
. 
14.368 
0 
14.368 
501 
57 
57 
1.175 
1.175 
6.020 
190 
3.387 
216 
: 
1.364 
78.347 
214 
0 
3.272 
83.197 X 
MyymatOn 
VI-
(VIII+IX) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
17 
0 
0 
17 
0 
0 
4 
4 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
35 
0 
0 
17 
0 
0 
41 
0 
0 
58 TULOT (ECU) 
XI XII XIII 
Sopimus 
XIWIII 
263.052 
220.166 
34.796 
7.781 
2.228.238 
2.270.795 
1.582 
1.451.189 
7.119 
711.327 
2.378.070 
3.096.516 
81.687 
4.382.112 
0 
4.463.798 
0 
2.499.330 
2.499.330 
17.249 
18.237.673 
58.225 
18.313.147 
436.463 
540.448 
0 
10.694.382 
0 
155.962 
10.850.345 
545.775 
0 
30.741 
30.741 
0 
648.107 
648.107 
4.102.537 
4.077.636 
4.834.499 
357.439 
140.650 
45.865.843 
1.582 
4.085.397 
1.729.015 
7.180.877 
59.003.564 Spot" 
XVIX 
0 
53.848 
37.863 
3.540 
183.400 
224.803 
0 
158.429 
3.468 
0 
233.491 
236.959 
121.498 
1.488.926 
0 
1.610.424 
0 
531.446 
531.446 
0 
2.779.063 
0 
2.779.063 
602.681 
0 
0 
2.380.243 
0 
0 
2.380.243 
122.064 
9.248 
0 
9.248 
0 
239.574 
239.574 
971.718 
39.731 
745.256 
58.328 
172.077 
9.738.907 
0 
43.271 
0 
809.560 
10.763.816 Yhtaana* 
XI+XII+ 
fX«0.7TXV 
263.052 
274.014 
72.659 
11.301 
2.411.638 
2.495.598 KESKIHINTA (ECU) 
50 KG 
XIV XV 
Sopimus 
XIX/XVIII 
265 
221 
153 
222 
227 
225 
1.5821 144 
1.609.618! 233 
12.769 
711.327 
2.611.561 
3.335.647 
203.184 
5.871.038 
0 
6.074.222 
0 
3.030.776 
3.030.776 
17.249 
21.016.736 
58.225 
21.002.211 I 183 
286 
I 259 
265 
140 
217 
0 
214 
0 
170 
170 
145 
151 
285 
151 
1.039.144 J 143 
540.448J 285 
0 0 
13.074.625 153 
0 0 
155.962 279 
13.230.5871 154 
667.830 236 
0.248 0 
30.741 201 
30.089 201 
S 
0 0 
887.681 217 
887.681 217 
5.074.255 173 
I | 
4.122.432 214 
5.579.754 223 
415.7871 244 
314.428J 145 
55.604.751 165 
1.582 144 
4.134.477 214 
1.729.015 282 
7.990.437J 239 
69.772.644ii 177 Spof 
XX/XVIII 
0 
204 
143 
144 
235 
210 
0 
242 
183 
0 
272 
270 
119 
216 
0 
203 
0 
166 
166 
0 
70 
0 
70 
166 
o 
0 
166 
0 
0 
166 
244 
162 
0 
162 
0 
204 
204 
161 
209 
220 
270 
126 
124 
o' 
202 
0 
247 
129 TULOT (ECU) 
ha 
XVI XVII 
Istutettu 
kok. 
ala 
XIII /1 
7.926 
6.314 
4.878 
5.460 
6.456 
6.391 
1.582 
5.566 
3.694 
6.7T9 
?.736 
7.693 
3.9S2 
6.340 
0 
6.214 
0 
3.528 
3.526 
4.693 
3.832 
7.976 
3.838 
4.294 
7.405 
0 
3.641 
0 
4.337 
3.648 
4.959 
4.862 
3.416 
3.668 
0 
4.851 
4.850 
4.050 
7.051 Tâystuo-
tanto 
XIII / V 
7.92 
7.20 
4.87 
5.46 
6.50 
6.43 
1.58 
5.82 
4.33 
8.72 
8.01 
8.1! 
3.9C 
6.5C 
6.4/ 
5.0* 
5.0-
4.61 
3.8; 
7.97 
3.8< 
4.3( 
7.4( 
3.8! 
5.0! 
3.8! 
6.8! 
4.9( 
3.4 
3.6 
4.6 
4.8 
5.1' 
7.2 
5.2791 5.3 
5.8811 6.7 
4.138| 4.2 
4.087 J 4.3 
1.582! 1.S 
7.043 j 7.2 
7.485 j 7.6 
6.397 6.8 
4.430 i 4.7 
0~> TAULUKKO 6 - Jäsenvaltioiden ilmoitukset - Humala 1994 (Jatkuu 1)) 
RYHMÄ B/II 
Karvas humala 
Lallke Alku per* 
Brewef s Gold B 
D 
F 
CE 
Bullion 0 
Chinook F 
Galena F 
H-3 Leones Esp 
H-7 Leones Esp 
Hallertauer B 
Magnum 0 
F 
CE 
Keyw.Midseason 
Northdown Ir 
UK 
CE 
North.Brewer B 
D 
F 
UK 
CE 
Nugget B 
D 
F 
P 
CE 
Omega UK CE 
Orion D CE 
Target B 
D 
F 
UK 
CE 
Yeoman B 
F 
UK 
CE 
KARVAAT B 
LAJIKKEET D 
YHTEENSÄ ESP 
F 
IRL 
P 
UK 
CE ALA (HA) 
1 
Yhtaansa 
IWV 
6 
1.316 
20 
1.342 
57 
1 
0 
769 
386 
11 
1.317 
4 
1.332 
13 
300 
403 
82 
4.821 
0 
6 
4.918 
8 
503 
27 
100 
637 
4 
117 
171 
01 
15 
1.405 
1.682 
28 
7 
58 
03 
1 ry 
306 
! 8.222 
' 1.155 
1 
| 63 1 
13 
100 
| 1.862 
I 11.741 II 
Uu*l 
1004 
0 
5 
0 
5 
0 
0 
18 
. 
7 
352 
4 
363 
24 
24 
2 
27 
0 
29 
3 
124 
6 
3 
133 
. 
42 
7 
1 
5 
54 
2 
0 
0 
2 
58 
515 
18 
11 
3 
20 
631 III 
Uusl 
1003 
3 
0 
3 
0 
0 
9 
3 
553 
0 
557 
13 
13 
1 
14 
0 
15 
1 
122 
6 
33 
162 
. 
1 
37 
18 
3 
37 
95 
2 
1 
0 
3 
44 
711 
0 
11 
33 
40 
857 IV 
Ennen 
1003 
6 
1.308 
20 
1.334 
57 
1 
0 
742 
386 
0 
412 
0 
413 
13 
354 
367 
78 
4.780 
9 
6 
4.873 
4 
257 
14 
64 
340 
4 
116 
93 
6» 
11 
1.364 
1.533 
24 
6 
57 
88 
206 
6.006 
1.128 
61 
13 
64 
1.784 
10.252 V 
Tftystuo-
tanto 
(ll*0.4)+ 
(111*0.65) 
•IV 
6 
1.312 
20 
1.338 
57 
1 
0 
755 
386 
6 
012 
2 
010 
13 
372 
385 
80 
4.800 
0 
6 
4.805 
6 
386 
21 
86 
400 
4 
117 
133 
61 
13 
1.388 
1.616 
26 
7 
58 
01 
257 
7.664 
1.141 
73 
13 
86 
1.828 
11.062 TUOTANTO (50 kg = 1 Zentner) 
VI 
Tuotanto 
210 
54.592 
1.001 
55.803 
2.184 
53 
6 
34.378 
6.977 
137 
34.953 
37 
35.127 
331 
9.526 
9.857 
1.960 
96.772 
225 
131 
99.088 
136 
15.547 
781 
1.937 
18.401 
95 
3.097 
5.560 
3.676 
480 
43.556 
53.272 
843 
179 
1.686 
2.708 
8.846 
210.821 
41.355 
2.762 
331 
1.037 
54.994 
321.046 VII 
Tuotos 
50kg/ha 
Vl/I 
36 
41 
40 
42 
38 
56 
41 
45 
18 
12 
27 
10 
26 
25 
24 
24 
24 
20 
25 
22 
20 
17 
31 
20 
»0 
20 
25 
26 
32 
40 
32 
31 
32 
30 
25 
20 
20 
20 
26 
36 
33 
25 
10 
30 
27 VIII 
Sopimus 
35 
31.679 
721 
32.435 
1.883 
53 
6 
33.012 
6.977 
0 
25.161 
30 
25.191 
331 
9.137 
9.468 
1.222 
85.355 
65 
123 
86.765 
40 
9.273 
716 
1.937 
11.966 
84 
2.900 
3.340 
2.208 
327 
41.656 
47.531 
410 
50 
321 
781 
5.047 
158.459 
39.989 
1.969 
331 
1.937 
51.321 
259.053 IX 
Spot-
ISS 
22.913 
168 
23.236 
301 
0 
0 
1.366 
. 
127 
9792 
0 
9.919 
389 
389 
638 
11.417 
0 
8 
12.063 
86 
6.274 
0 
0 
6 360 
. 
197 
2.060 
1.476 
6 
19 
3.561 
343 
0 
1.365 
1.708 
3.409 
52.370 
1.366 
175 
0 
1.781 
59.101 X 
Myymätön 
VI-
rVIII-MXl 
20 
0 
111 
131 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
0 
17 
0 
0 
0 TULOT (ECU) 
XI XII XIII 
Sopimus 
XI Will 
3.651 
3.646.708 
68.861 
3.710.221 
151.172 
8.568 
870 
3.062.810 
085.223 
0 
4.200.305 
3.046 
4.204.251 
70.610 
2.065.008 
2.155.518 
100| 178.416 
o| 11.064.730 
1601 0.171 
oj 31.086 
2601 12.183.413 
10 
0 
65 
0 
75 
11 
0 
160 
•6 
147 
1.881 
2.180 
00 
120 
0 
210 
390 
0 
619 
0 
0 
1.892 
2.893 5.670 
1.366.816 
115.105 
121.472 
1.808.071 
14.447 
443.487 
465.027 
320.205 
41.210 
5.674.558 
6.510.007 
58.207 
6.881 
50.494 
115.502 
710.080 
22.102.413 
4.048.033 
254.740 
70.510 
121.472 
7.855.500 
36.063.738 Spot1 
XVIX 
15.435 
1.167.048 
14.024 
1.108.307 
8.050 
0 
0 
70.528 
0 
14.993 
2.220.444 
0 
2.244.437 
0 
84.035 
84.035 
80.082 
1.144.523 
0 
1.806 
1.226.500 
7.653 
1.103.320 
0 
0 
1.110.083 
0 
30.125 
205.003 
275.240 
886 
2.700 
484.008 
36.507 
0 
186.562 
223.068 
350.764 
5.050.550 
70.528 
15.810 
0 
0 
275.282 
6.660.042 Yhteensä 
XI+XII+ 
fX*0.7TXV 
20.480 
4.814.657 
00.650 
4.025.705 
160.122 
8.568 
070 
4.033.338 
085.223 
15.820 
6.420.748 
3.046 
6.440.514 
70.510 
2.160.043 
2.230.553 
267.284 
13.100.262 
0.171 
32.082 
13.418.600 
13.055 
2.470.145 
121.365 
121.472 
2.726.037 
16.811 
473.502 
681.271 
603.401 
56.022 
5.870.658 
7.212.252 
101.418 
6.801 
237.056 
1.100.230 
28.061.334 
5.018.561 
309.740 
70.510 
121.472 
8.335.580 
42.973.573 KESKIHINTA (ECU) 
50 KG 
XIV XV 
Sopimus 
XIX/XVIII 
104 
115 
95 
115 
60 
161 
161 
120 
141 
0 
167 
132 
167 
213 
228 
228 
146 
140 
141 
253 
140 
142 
147 
161 
63 
134 
172 
153 
130 
140 
126 
136 
137 
142 
138 
157 
148 Spot' 
XX/XVIII 
100 
51 
89 
52 
30 
0 
0 
52 
0 
118 
228 
0 
226 
0 
216 
216 
126 
100 
0 
237 
102 
69 
178 
138 
0 
175 
177 
153 
100 
166 
144 
147 
136 
106 
0 
137 
131 
141 106 
139 114 
124 52 
129 91 
213 0 
63 0 
153 155 
1391 113 1 TULOT (ECU) 
ha 
XVI XVII 
Istutettu 
kok. 
1 ala 
XIII/I 
| 3.550 
3.659 
4.473 
3.670 
2.809 
9.020 
6.526 
5.245 
2.552 
1.417 
4.882 
1.030 
4.842 
5.399 
5.559 
5.554 
3.279 
2.719 
909 
5.500 
2.729 
1.787 
4.911 
4.537 
1.217 
4.278 
4.161 
4.048 
3.975 
6.631 
3.625 
4.179 
4.286 
3.625 
954 
4.116 
3.722 
3.600 
3.413 
4.345 
3.722 
5.399 
1.217 
4.476 
3.660 Taystuo-
tanto 
XIII/V 
3.582 
3.670 
4.505 
3.682 
2.809 
9.020 
6.526 
5.342 
2.552 
2.643 
7.048 
2.403 
7.014 
5.399 
5.836 
5.823 
3.350 
2.731 
1.002 
5.500 
2.741 
2.340 
6.401 
5.800 
1.405 
5.463 
4.161 
4.060 
5.106 
7.406 
4.311 
4.226 
4.462 
3.850 
1.010 
4.122 
3.814 
4.286 
3.661 
4.398 
4.250 
5.399 
1.405 
4.560 
3.885 
Je TAULUKKO 6 - Jäsenvaltioiden ilmoitukset - Humala 1994 (Jatkuu 2) 
RYHMÄ C/H! 
Muut Humalat 
LaHka Alkupari 
Hersbrucker Pure CE 
Kent CE 
Record B 
D 
CE 
Viking 
Zenith UK CE 
Autres D 
OE 
UK 
CE 
MUUT B 
YHTEENSÄ D 
OE 
UK 
CE 
KAIKKI B 
D 
ESP 
F 
IRL 
OE 
P 
UK 
CE ALA (HA) 
1 
Yhteensä 
IUV 
2 
93 
95 
3 
10 
7 
43 
60 
2 
103 
7 
46 
158 
384 
21.930 
1.156 
670 
13 
238 
100 
3.157 
27.648 II ; III 
Uusi Uusi 
1004 1003 
1 
1 0 
. 
1 
0 4 
18 14 
19 18 
2 0 
0 4 
18 14 
20 18 
57 46 
1.394 1.539 
18 9 
24 36 
. 
6 10 
3 33 
153 105 
1.656 1.778 IV 
Ennän 
1003 
2 
92 
94 
3 
9 
2 
11 
23 mm 
2 
101 
2 
14 
120 
•..'•..^•..sn/anSKj 
261 
18.997 
1.129 
610 
13 
222 
64 
2.899 
24.215 V 
Taystuo-
tanto 
(11*0.4)+ 
011*0.85) 
•IV 
2 
92 
94 
3 
9 
5 
28 
42 
;y&' •••"•• my>% 
2 
102 
5 
30 
139 
333 
20.555 
1.142 
643 
13 
231 
66 
3.029 
26.032 TUOTANTO (50 kg • 1 Zentner) 
VI 
Tuotanto 
36 
2.064 
2.100 
104 
237 
178 
424 
839 
36 
2.301 
178 
528 
3.043 
11.233 
568.686 
41.366 
22.093 
331 
6.316 
1.937 
88.794 
740.756 VII 
Tuotos 
SOkg/ha 
VI/I 
18 
22 
22 
37 
24 
27 
10 
14 
18 
22 
27 
11 
19 
29 
26 
36 
33 
25 
27 
19 
28 
27 VIII IX 
Sopimus ' Spot* 
0 36 
1.700 364 
1.700 400 
; 
83 21 
200 37 
178 
206 217 
584 . 254 
Oi 36 
1.900 ; 401 
178 
289 238 
2.3671 675 
i 
.. .. Ï 
6.017: 4.809 
437.576! 131.118 
40.000 l 1.366 
21.0441 389 
331 
6.316 0 
1.937 0 
81.610 5.291 
594.831 142.973 X 
Myymätön 
VI-
fVIII+IX) 
0 
0 
0 TULOT (ECU) 
XI XII XIII 
Sopimus 
XIWIII 
0 
259.963 
259.963 
0| 14.710 
0 
0 
1 
1 29.734 
51.354 
47.572 
128.660 
0 0 
0 289.697 
0 51.354 
1 62.282 
1 403.333 
407 
-8 
0 
660 
0 851.830 
68.257.054 
4.040.615 
4.340.137 
70.510 
Oil 1.780.368 
0| 121.472 
1.893 f 15.008.749 
2.951 | 05.470.635 Spof 
XVIX 
4.046 
52.570 
56.616 
5.550 
4.715 
0 
31.074 
35.789 
• '•—>•• •••••>• 
4.046 
57.285 
0 
36.624 
97.955 
»H» 
535.887 
15.755.751 
70.528 
50.081 
0 
0 
0 
1.121.466 
17.542.712 Yhteensä 
XI+XII+ 
0C0.7VXV 
4.G/.3 
312.533 
316.579 
20.260 
34.449 
51.354 
76.703 
164.506 
4.046 
346.983 
51.354 
98.967 
501.349 
1.418.704 
84.013.068 
5.020.143 
4.444.226 
70.510 
1.780.368 
121.472 
16.424.084 
113.293.475 KESKIHINTA (ECU) \ TULOT (ECU) 
50 KG i ha 
XIV XV | XVI XVII 
Sopimus i Spot" | Istutettu 
I kok-ala 
XIX/XVIII XX/XVIII l XIII/I 
1 i 
j 
0 112! 2.023 
153 1441 3.361 
153 142f 3.332 
I Taystuo-
tanto 
XIII/V 
2.023 
3.382 
3.354 
177 2641 7.236 i 7.236 
149 127J 3.445 
288 0 7.631 
231 143 ! 1.826 
220 1411 2.749 
0 112 2.023 
152! 143 3.369 
288 0 7.631 
216 154] 2.156 
170 j 145| 3.180 
142 111 3.698 
156^ 120 3.831 
124 52 8 4.343 
206 152 
213 0 
282 0 6.631 
5.399 
7.489 
i 
63 0 1.217 
185 212 5.202 
161 123S 4.098 3.665 
10.045 
2.856 
3.910 
2.023 
3.408 
10.045 
3.260 
3.600 
4.256 
4.087 
4.396 
6.912 
5.399 
7.713 
1.405 
5.423 
4.352 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) 
tuen määrästä humala-alan tuottajille satovuodeksi 1994 
£& 
EXPLANATORY MEMORANDUM 
On the basis of the attached Commission report on the production and marketing of hops from the 
1994 harvest it is proposed that the Council adopt the attached proposal for a Regulation setting aid 
to hop growers for that harvest at the following levels: 
aromatic varieties ECU 495/ha 
- bitter varieties ECU 532/ha 
other varieties ECU 368/ha 
experimental varieties ECU 368/ha. 
The proposal takes account of changes in returns and production costs in relation to the 1993 harvest 
for the different variety groups, with experimental varieties receiving the same aid as 'other 
varieties'. 
While average production costs are more or less the same as for the 1993 harvest (ECU 6 764/ha, 
representing a reduction of 0.11%), there has been a downwards trend in average returns per hectare 
for aromatic and bitter varieties, which fell by 4.31% and 1.39% respectively to ECU 4 705/ha and 
ECU 3 885/ha while for 'other varieties' they rose by 0.86% to ECU 3 600/ha. 
The proposal is therefore for a proportionate rise in the aid for aromatic and bitter varieties and a 
proportionate reduction in that for other varieties and experimental varieties. 
By comparison with the 1993 harvest the average aid rate for all varieties together increases by 
4.72% (from ECU 487/ha to ECU 510/ha). 
The cost of the proposal to the EAGGF Guarantee Section is estimated at ECU 14.29 million. 
2h 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o / 
tuen määrästä humala-alan tuottajille satovuodeksi 1994 95/0153 (CNS) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä heinäkuuta 1971 
annetun neuvoston asetuksen (ETY) n:o 1696/711, sellaisena kuin se on muutettuna 
Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla sekä maatalouden alalla tarvittavista 
mukautuksista ja siirtymätoimenpiteistä Uruguayn kierroksen monenkeskisten 
kauppaneuvottelujen yhteydessä tehtyjen sopimusten täytäntöön panemiseksi 22 päivänä 
joulukuuta 1994 annetulla asetuksella (EY) N:o 3290/942, ja erityisesti sen 12 artiklan 7 
kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon3, 
sekä katsoo, että 
asetuksen (ETY) n:o 1696/71 12 artiklassa säädetään mahdollisuudesta myöntää tukea 
humalantuottajille kohtuullisen tulon saamiseksi; tämän tuen määrä on hehtaarikohtainen 
ja se vaihtelee lajikeryhmittäin ottaen huomioon täystuotannossa olevilla viljelyaloilla 
saadut keskitulot edellisistä sadoista saatuihin keskituloihin verrattuna, sekä 
markkinatilariiie ja kustannuskehitys, 
1 EYVLN:o L 175,4.8.1971, s. 1 
2 EYVL N.o L 349, 31.12.1994, s. 105 
EYVL N:o 
1\ 
uusien lajikkeiden kehittämisen helpottamiseksi mainitun asetuksen 12 a artiklassa otetaan 
huomioon mahdollisuus myöntää tukea tuottajille koekannoille osoitettuja viljelyaloja 
varten, ja 
vuoden 1994 sadon tarkastelun perusteella on tarpeen vahvistaa tuki yhteisössä viljellyille 
humalan lajikeryhmille; tuottajille olisi myös myönnettävä koekannoille osoitettuja 
viljelyaloja koskevaa tukea, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Myönnetään yhteisön humalantuottajille liitteessä lueteltuja lajikkeita sekä 
koekantoja koskeva tuki. 
2. Tuen määrä vahvistetaan liitteen mukaisesti. 
2 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 
2& 
LIITE 
HumalantuoUajiHe myönnetty tuki satovuodeksi 1994 
Lajikeryhmä Tpen mftM (fflM/ha) 
Aromaattiset 495 
Karvaat 532 
Muut 368 
Koekannat 368 
lf\ 
FINANCIAL STATEMENT 
BUDGET HEADING: 181 APPROPRIATIONS.ECU 27 million 
TITLE: Proposal for a Council Regulation laying down, in respect of hops, the amount of aid to producers for the 
1994 harvest 
LEGAL BASIS: Article 43 of the Treaty 
AIMS OF PROJECT: To fix the aid per hectare for certain groups of hop varieties for the 1994 harvest 
FINANCIAL IMPLICATIONS: PERIOD OF 12 
MONTHS 
(ECU million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
(95) 
(ECU million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
(96) 
(ECU million) 
5.0. EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET 
(REFUNDSANTERVENTION) 
- NATIONAL AUTHORITIES 
-OTHER 14.3 14.3 p.m. 
5.1. REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC 
(LEVIES/CUSTOMS DUTIES) 
- NATIONAL 
1997 
5.0.1. ESTIMATED EXPENDITURE 
5.1.1. ESTIMATED REVENUE 1998 1999 2000 
5.2. METHOD OF CALCULATION: 
Aromatic varieties: 
Bitter varieties: 
Other varieties: 
6.2. Hâ 
15 749 x 
11 741 x 
158 x ECU/ha 
495 
532 
368 (A) ECU million 
7.80 
6.24 
0.06 
27 648 14.10 DR 
x 1.014 = 14.29 million ECU 
6.0. CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT 
CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? YES 
6.1. CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT 
BUDGET? 
WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? 
6.3. WILL FUTURE BUDGET APPROPRIATIONS BE NECESSARY? YES 
OBSERVATIONS The new measure represents a saving of ECU 0.2 million on the assumptions made in the '95 SAB. 
3o 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 265 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-95-288-H-C 
ISBN 92-77-90409-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg 
3>i