FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 26.6.2013  
COM(2013) 445 final 
2013/0211 (NLE) 
  
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS 
yhdennentoista Euroopan kehity srahaston täytäntöönpanosta 
 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. EHDOTUKSEN  TAUSTA 
Köyhyys on edelleen suuri ongelma Afrikan, Kari bian ja Tyynenmeren  valtioille (AKT-
valtiot). Monet niistä ovat jääneet syrjään vuosit uhannen kehitystavoitte ista eivätkä ne hyödy 
kestävästä kehityksestä. EU  auttaa AKT-maita ratkaisem aan näitä ongelmia. EU:n on 
jatkossakin tuettava AKT-valtioiden pyrkim yksiä köyhyyden vähentämiseksi ja lopulliseksi 
poistamiseksi, kestävän kehityksen tavoittei den saavuttamiseksi ja kyseisten maiden 
asteittaiseksi yhdentämiseksi maailmantalouteen.  
EU:lla on erityissuhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen kehitysmaiden ryhmään 
Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden se kä Euroopan yhteisön ja  sen jäsenvaltioiden 
välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun 20 vuodeksi solmitun 
kumppanuussopimuksen1, jäljempänä ’Cotonoun sopimus’, noj alla. Euroopan kehitysrahasto, 
jäljempänä ’EKR’, on tärkein väline, jolla EU tukee AKT-valtioiden kanssa tehdyn Cotonoun 
sopimuksen mukaista kehitysyhteistyötä ja mere ntakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää 
yhteistyötä merentakaisten alueiden assosi aatiosta tehdyn päätöksen  mukaisesti. EU:n 
jäsenvaltiot rahoittavat EKR:ää EU:n talous arvion ulkopuolelta erity isten jakoperusteiden 
mukaisesti. Kukin EKR-sopimus tehd ään monivuotiselle kaudelle.  
Vuoden 2013 jälkeistä monivuotista rahoituske hystä varten Euroopan komissio ehdotti 
tiedonannossaan ”Eurooppa 2020 -str ategiaa tukeva talousarvio”2 AKT-valtioiden ja 
merentakaisten maiden ja alueiden kanssa te htävälle yhteistyölle 11. EKR:stä myönnettävien 
varojen kokonaismääräksi 30 318,7 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina eli 34 275,6 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Komissio on myös antanut tiedonannon, jossa esitetään 
11. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen p ääkohdat ajanjaksolla 1. tammikuuta 2014 – 31. 
joulukuuta 2020
3. Euroopan komissio olettaa, että Eu roopan unioni ja sen jäsenvaltiot 
pääsevät sopimukseen rahoitusmekanismin (11. EKR) vahvistamisesta, mekanismin kattamasta täsmällisestä ajanjaksosta (2014–2020) ja kyseiseen mekanismiin AKT–EU-kumppanuuden täytäntöönpanoa varten osoitettavie n varojen määrästä ja että jäsenvaltioiden 
hallitusten edustajat pääsevät sopimukseen 11. EKR:ää koskevasta sisäisestä sopimuksesta. 
Eurooppa-neuvosto vahvisti 11. EKR:n varo jen kokonaismääräksi 8. helmikuuta 2013 
antamissaan päätelmissä 30 506 miljoonaa euroa käypinä hintoina
4. 
Uudet haasteet yhdessä Eurooppa 2020 -strategia ssa määriteltyjen painopisteiden kanssa ovat 
saaneet komission tekemään ehdotuksen  11. EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 
mukauttamisesta 13. lokakuuta 2011 annetun tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan 
vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma”5 mukaisesti. Joulukuun 22. päivänä 2005 
hyväksytty kehityspolitiikkaa koskeva eurooppala inen konsensus ja kansainvälisesti sovitut 
avun tuloksellisuutta koskevat periaatteet mukaan  lukien Busanin päätös asiakirja (2011), ovat 
myös osa 11. EKR:n ohjelmasuunnittelun ja toteutuksen yleistä poliittista kehystä.   
                                                 
1 EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä 
kesäkuuta 2005 (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 
allekirjoitetuilla sopimuksilla (EUV L L 287, 4.11.2010, s. 3).  
2 KOM(2011) 500. 
3 KOM(2011) 837. 
4 EUCO 37/13 + EUCO 37/13 COR 1  
5 KOM(2011) 637. 
FI 3   FI 2. KUULEMISTEN  JA VAIKUTUSTENARVIOINNIN  TULOKSET   
Julkinen kuuleminen  
Komissio järjesti 26. marraskuuta 2010 – 31. tammikuuta 2011 julkisen kuulemisen EU:n 
ulkoisen toiminnan rahoituksesta tulevaisuude ssa. Kuuleminen perustui online-kyselyyn, 
jonka taustaksi esitettiin as iakirja ”EU:n ulkoisen toimi nnan rahoitus vuoden 2013 jälkeen”. 
Yleisesti ottaen vastauksista ei käynyt ilm i, että nykyisten täytäntöönpanomekanismien 
merkittävälle muuttamiselle olisi tarvetta, va ikkakin vastaajien suuri enemmistö kannatti 
täytäntöönpanon joustavoittamis ta ja yksinkertaistamista. 
Vaikutustenarviointi  
Komissio suoritti vaikutustenarvioinnin6, jossa otettiin huomioon kolme 
perustoimintavaihtoehtoa kunkin tavoitteen (e riyttämisen ja keskittämisen lisääminen, 
parempi koordinointi EU:n jäsenvaltioiden kesk en, innovatiivisten raho itusvälineiden käytön 
lisääminen, joustavuuden lisääminen) osalta: vaihtoehto, joka perustuu tilanteen säilyttämiseen ennallaan, (ei muutosta verratt una 10. EKR:ään), ja va ihtoehto, johon sisältyy 
kaksi alavaihtoehtoa, joiden tarkoituksen a on muuttaa EKR:n kehystä. Nykytilanteen 
säilyttämiseen perustuv aa vaihtoehtoa ei hyväksytty, koska sillä ei olisi voitu ratkaista 
havaittuja ongelmia. Alavaihtoehdoilla havaitut ongelmat saatiin ratkaistua erilaisessa määrin 
ja kummallakin oli erityisiä vaikut uksia. Vaikutustenarvioinnissa tultiin siihen tulokseen, että 
kunkin tavoitteen osalta olisi va littava toinen alavaihtoehto, joka vastaa paremmin EU:n 
ulkoisten toimien uusia tark istettuja suuntaviivoja, koska  kyseisessä vaihtoehdossa: 
– varoja kohdennettaisiin maantieteellisen painotuksen vahvistamisen myötä 
sinne, missä niitä eniten ta rvitaan ja missä ne tuo ttavat suurimman mahdollisen 
vaikutuksen ja lisäarvon; 
– varoja kohdennettai siin alakohtaisen painot uksen vahvistamisen myötä 
rajatulle määrälle aloja, mikä lisäisi EU:n kriittistä massaa;  
– EU:n avun tuloksellisuutta ja poliittista painoarvoa vahvistet taisiin lisäämällä 
työnjakoa avunantajien kesken, yhteisel lä ohjelmasuunnittelulla ja käyttämällä 
EU:n erityisrahastoja;  
– lisättäisiin EU:n avustusvarojen tal oudellista vipuvaikutusta käyttämällä 
innovatiivisia rahoitusvälineitä; 
– avun myöntämistä voitaisiin nopeasti muka uttaa muuttuviin olosuhteisiin tai 
erityistilanteisiin (kuten kriisiin, ep ävakauteen tai siirtymävaiheeseen) 
reagoimiseksi tai kannustinperusteisemman lähestymistavan toteuttamiseksi.  
3. EHDOTUKSEN
 OIKEUDELLISET  NÄKÖKOHDAT 
EU:n ulkoisten toimien tärkeimmät toiminta poliittiset tavoitteet on vahvistettu Lissabonin 
sopimuksessa (SEU-sopimuksen 21 artikla). Li säksi EU:n kehitysyhteistyön keskeisimpänä 
tavoitteena (SEUT-sopimuksen 208 artikla)  on köyhyyden vähentäminen ja pitkällä 
aikavälillä köyhyyden poistaminen. Tässä yhteyde ssä EU:n on noudatettava niitä sitoumuksia 
                                                 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2011:1459:FIN:FI:PDF 
FI 4   FI ja otettava huomioon ne tavoitteet, jotka se on hyväksynyt Yhdistyneiden kansakuntien ja 
muiden kansainvälisten järjestöjen puitteissa. 
AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa toteutettava n yhteistyön osalta näitä oikeudellisia puitteita 
täydentää Cotonoun sopimus. 
Komissio esittää tämän ehdotuksen 11. EKR:n sisäisen sopimuksen7 perusteella, jossa 
säädetään, että neuvoston asetus 11. EKR:n täytäntöö npanosta Cotonoun sopimuksen 
puitteissa olisi hyväksyttävä yksimielises ti komission ehdotuksesta ja Euroopan 
investointipankin (EIP) kuulemisen jälkeen.  
4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET   
Ei sovelleta  
5. KESKEISET  OSATEKIJÄT 
11. EKR:n täytäntöönpanoasetukses sa on seuraavat tavoitteet: 
– yksinkertaistamisen ja tehokkuuden lisää misen pääperiaatteiden mukaisesti 
yhdenmukaistaa tekstiä mahdollisimman palj on niiden tärkeimpien säännösten 
kanssa, jotka sisält yvät komission ehdotukseen Euroopa n parlamentin ja neuvoston 
asetukseksi kehitysyhteistyön ra hoitusvälineen perustamisesta8 (erityisesti 
ohjelmasuunnittelua koske vat säännökset) ja komi ssion ehdotukseen Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin ulkoisen toiminnan välineiden 
täytäntöönpanoa koskevi sta yhteisistä säännöistä ja menettelyistä9 (erityisesti 
täytäntöönpanoa koskevat säännökset). Viimeksi mainittuun asetusehdotukseen sisältyy yksinkertaistettuja ja yhdenm ukaistettuja täytäntöönpanosääntöjä ja -
menettelyjä kaikkien ulkoisen toiminnan välineiden osalta (lukuun ottamatta EKR:ää 
ja Grönlantia). Näissä yhdenmukaistamist oimissa otetaan huomioon myös niiden 
neuvottelujen tulokset, joita käytiin ehdotus ta laadittaessa neuvostossa (Coreperin 
tasolla) sekä parlamentin komiteoissa. Ne uvottelut koskivat kysei siin teksteihin 
liittyviä komission hyväksyttävissä olevia kom promisseja. Lisäksi komissio pidättää 
itselleen oikeuden muuttaa tätä ehdotus ta sen antamisen jälkeen neuvostossa 
käytävien neuvottelujen aikana, jotta voida an edelleen varmistaa johdonmukaisuus 
samanaikaisesti neuvoteltavina olevien ke hitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevan 
asetuksen ja yhteisiä täytäntöönpanosääntö jä koskevan asetuksen tekstien välillä. 
Tämä yhdenmukaistaminen edistää EKR: n mahdollista sisällyttämistä EU:n 
talousarvion monivuotiseen  rahoituskehykseen vuoden 2020 jälkeen, mikä vastaa 
edellä mainitussa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa tuke va talousarvio” 
esitettyjä komission ehdotuks ia ja Eurooppa-neuvoston 8. helmikuuta 2013 antamia 
päätelmiä. 
                                                
 
7 Lisätään viittaus 11. EKR:ää koskevaan sisäiseen sopimukseen. 
8 KOM(2011) 840. 
9 KOM(2011) 842. 
FI 5   FI – sen varmistaminen, että teksti noudattaa Cotonoun sopimuksen ja erityisesti sen 
liitteen IV määräyksiä täytäntöönpano- ja hallintomenettelyistä, ja tekstin 
yksinkertaistaminen 10. EKR:n tä ytäntöönpanoasetukseen verrattuna10. 
I osasto: Tavoitteet ja yleiset periaatteet – 1 ja 2 artikla  
1 artikla (Tavoitteet ja tukikelpoisuusperusteet)  on mahdollisimman yhdenmukainen 
kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevan komission asetusehdotuksen tavoitteita ja 
tukikelpoisuusperusteita koskevan 2 artiklan kanssa, ja lisäksi siinä viitataan Cotonoun 
sopimuksessa esitettyihin yleisiin tavoittei siin, periaatteisiin ja  arvoihin sekä unionin 
laatimissa politiikoissa, mm. mu utossuunnitelmassa, asetettuih in kehitysta voitteisiin ja 
yhteistyöstrategioihin. Kyseisessä artiklassa vaaditaan lisäksi OECD:n kehitysapukomitean laatimien virallisen kehitysavun kriteerien täyt tämistä niin hyvin kuin mahdollista. Siinä myös 
selostetaan humanitaarisen avun ja EK R:n välineiden välis tä täydentävyyttä. 
2 artikla (Yleiset periaatteet)  yhdenmukaistetaan kehitysyht eistyön rahoitusvälinettä 
koskevan komission asetusehdotuksen 3 ar tiklan 5–10 kohdan kanssa. Siinä esitetään 
asetuksen täytäntöönpanoa koskevat keskeiset pe riaatteet, joita ovat EU :n ulkoisen toiminnan 
johdonmukaisuuden vahvistaminen, koordinoinnin para ntaminen jäsenvaltioiden sekä muiden 
kahden- tai monenvälisten avun antajien välillä ja kumppanima iden tai -alueiden johdolla 
toteutettava kehitysprosessi, jo ssa osapuolilla on keskinäinen vastuu. Tämä voidaan saavuttaa 
kehitykseen sovellettavan kattavan ja osallistavan lähestymistavan avulla käyttämällä tehokkaita ja innovatiivisia yhteistyötapoja OECD:n ke hitysapukomitean parhaiden 
käytäntöjen mukaisesti, mikä parantaa avun vaikutusta ja vähe ntää päällekkäisyyksiä. 
II osasto: Ohjelmasuunnittelu ja va rojen kohdentaminen – 3–7 artikla  
3 artiklassa (Var ojen kohdentamisen  yleinen kehys)  vahvistetaan kehys EKR:n varojen 
kohdentamiseksi. Artikla on mahdollisimman yhdenmukainen kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevan komission aset usehdotuksen kumppanimaihin sovellettavan 
eriytetyn lähestymistavan peri aatteita koskevan 3 artiklan 2 kohdan kanssa. 3 artiklassa 
sovelletaan tiedonannon ”EU:n kehitysyht eistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: 
muutossuunnitelma” periaa tteita EKR:ään. Samanaikaisesti va rmistetaan, että noudatetaan 
Cotonoun sopimuksen vaatimuksia, jotka koskevat määrärahojen myöntämistä (Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevas sa 3 artiklassa esite tyt vaatimukset). Sen vuoksi määrärahojen 
myöntämisperusteet esitetään kahdessa kohdass a: 1 kohdassa palautetaan mieliin Cotonoun 
sopimuksen vaatimukset, jotka koskevat tarp eita ja tuloksia, ja  2 kohdassa säädetään 
muutossuunnitelman eriyttämispe riaatteiden (tarpeet, valmiude t, sitoumukset, tulokset ja 
vaikutukset) soveltamisesta määrärahojen ohj eellista maakohtaista jakoa määritettäessä. 
4 artiklassa (Ohjelmasuunnittelun yleinen kehys)  säädetään tämän asetuksen mukaisen 
EKR:n ohjelmasuunnittelun yleisestä kehyksest ä. Artiklassa muistutetaan Cotonoun 
sopimuksen kumppanuus- ja yhdenmukaistamisperia atteista eli siitä, että ohjelmasuunnittelu 
olisi tehtävä aina kun se on mahdollista yhdessä asianomaisen kumppanimaan tai -alueen kanssa ja se olisi mukautettava enenevässä  määrin maiden köyhyyden vähentämistä koskeviin 
strategioihin. Artiklaan on otet tu myös osia kehitysyhteisty ön rahoitusvälinettä koskevan 
komission asetusehdotuksen 10 artiklan 2 kohdasta : unionin toimenpiteiden ja jäsenvaltioiden 
toimenpiteiden synergioiden ja täydentä vyyden varmistamiseksi jäsenvaltiot otetaan 
täysimääräisesti mukaan ohjelmasuunnitte luprosessiin muun muassa yhteisen 
ohjelmasuunnittelun kautta. EKR:n rahoituksen erityisluonteen vuoks i on tärkeää, että kaikki 
                                                
 
10 Neuvoston asetus (EY) N:o 617/2007 – EUVL L 152, 13.6.2007, s. 1. 
FI 6   FI jäsenvaltiot, myös ne, jotka eivät ole paikallisesti edustett uina, osallistuvat 
ohjelmasuunnitteluun. Kuulemisprosessiin otet aan mukaan myös muut avunantajat ja 
kehitysyhteistyön toimijat samoin kuin kansalaisyhteiskunta sekä alue- ja 
paikallisviranomaiset.  
4 artiklan 3 kohdassa kuvataan Co tonoun sopimuksessa esitettyjä olosuhteita, joissa komissio 
voi säätää ohjelmasuunnittelua ja kehi tysavun yksipuolista antamista koskevia 
erityissäännöksiä.  
4 artikla 4 kohdassa muistutetaan  avun keskittämistä koskevasta EU:n tavoitteesta, josta on 
tiedotettu tiedonannossa ”EU:n kehitysyhtei styöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: 
muutossuunnitelma”. Siinä kahdenvälinen ohje lmasuunnittelu rajoitetaan kolmelle alalle 
rahoitusvälinettä koskevan komission asetuseh dotuksen 5 artiklan 4 kohdan perusteella.  
5 artikla (Ohjelma-asiakirjat)  on saatettu mahdollisimman yhdenmukaiseksi 
rahoitusvälinettä koskevan komission aset usehdotuksen 11 artiklan kanssa. Siinä 
hahmotellaan vaatimukset ja periaatteet maita ja alueita koskevien st rategia-asiakirjojen 
laatimiseksi ja niihin perustuvien monivuo tisten maa- ja alueohjelmien laatimiseksi. 
Artiklassa luetellaan myös tapaukset, joissa strategia-asiakirjaa ei tarvitse laatia, millä 
pyritään yksinkertaistamaan ohjelmasuunnittel uprosessia sekä kannustamaan yhteiseen 
ohjelmasuunnitteluun jäsenvaltioid en kanssa sekä toiminnan sovittamiseen kehitysmaiden 
kansallisiin ohjelmiin. Artiklassa esitetään m yös mahdollisuus tehdä yhteinen puiteasiakirja 
kattavasta unionin strategiasta, johon sisältyisi myös kehity spolitiikka. Cotonoun sopimuksen 
kumppanuuden periaatteen mukaisesti vaihtoehtoiste n ohjelma-asiakirjojen  käyttöön tarvitaan 
kumppanimaan hallituksen suostumus. Muussa ta pauksessa on laadittava strategia-asiakirja. 
5 artiklan 5 ja 6 kohdassa säädetään Cotonoun s opimuksen mukaisista EKR:ille erityisesti 
tarkoitetuista ohjelmatyypeis tä eli AKT-valtioiden keskin äisestä yhteistyöstä ja 
erityistukiohjelmista.  
6 artikla (Kriisissä tai kriisin jälkitilanteessa olevia maita ja alueita tai hauraita maita ja 
alueita koskeva ohjelmasuunnittelu)  on saatettu yhdenmukaiseksi rahoitusvälinettä 
koskevan komission asetusehdotuksen 12 artikla n kanssa. Siinä koroste taan kriisissä tai 
kriisin jälkitilanteessa olevien maiden ja alueiden tai hauraiden maiden ja alueiden 
erityistarpeita ja -olosuhteita , jotka tulisi ottaa hu omioon ohjelma-asiakirjoja laadittaessa.  
7 artikla (Ohjelma-asiakirjoje n hyväksyminen ja muuttaminen)  on yhdenmukaistettu 
mahdollisimman pitkälti kehitysyhteistyön  rahoitusvälinettä koskevan komission 
asetusehdotuksen strategia-asia kirjojen ja monivuotisten maa- ja alueohjelmien hyväksymistä 
koskevan 14 artiklan kanssa. Kyseisessä artikl assa todetaan, että komissio hyväksyy ohjelma-
asiakirjat (eli strategia-asiakirjat, monivuotiset maa- ja alueohjelmat ja erityistukiohjelmat) 
tämän asetuksen 14 artiklan mukaisesti. Se  kuvastaa myös niitä  Cotonoun sopimuksen 
määräyksiä, jotka koskevat asiakirjojen toimittamista yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle ja AKT-valtion tai alueen ohjelma-asiakirjoille antamaa hyväksyntää sen 
jälkeen, kun komissio on hyväksynyt ne. Lisä ksi siinä säädetään ohjelmasuunnittelua 
koskevasta tarkastelusta ja tarvittaessa vastaav ien asiakirjojen tarkis tuksesta (jos on kyse 
strategian ja suunniteltujen toim intalinjojen merkittävästä kehityksestä). Artikla mahdollistaa 
joustavuuden ja yksinkertaistamisen m äärittelemällä tapaukset, joissa on kyse 
vähämerkityksisistä muutoksista ja joista tie dotetaan EKR:n komitealle . Samassa artiklassa 
säädetään myös erityisestä kiireellisiin tapa uksiin sovellettavasta menettelystä ohjelma-
asiakirjojen muuttamiseksi asianmukaisesti peru stelluissa kiireellisissä tapauksissa. Menettely 
FI 7   FI vastaa asetuksen (EU) N:o 182/201111 8 artiklan mukaista komitologiamenettelyä tämän 
asetuksen 14 artiklan 10 kohdan nojalla. 
III osasto: Täytäntöönpano – 8–13 artikla  
8 artiklassa (Yleinen täytäntöönpanokehys)  vahvistetaan EU:n avun yleinen 
täytäntöönpanokehys 11. EKR:n va rainhoitoasetuksen puitteissa. 
9 artikla (Toimintaohjelmien , yksittäisten toimenpiteiden ja erityistoimenpiteiden 
hyväksyminen)  on saatettu mahdollisimman yhdenmukaiseksi yhteisiä 
täytäntöönpanosääntöjä koskeva n komission asetusehdotuksen 2 artiklan kanssa. Siinä 
säädetään periaatteesta, jonka mukaan komission rahoituspäätökset on annettava 
toimintaohjelmien muodossa monivuotisiin oh jelma-asiakirjoihin perustuen. Monivuotisia 
ohjelma-asiakirjoja noudattaen on kuitenkin mahdollista hyväksyä toimintaohjelmaan kuulumattomia yksittäisiä toimenpiteitä. Cotonoun sopimuksessa määrätyissä erityistapauksissa (poikkeuks elliset olosuhteet tai ennakoimattomat tarpeet) komissio voi 
myös hyväksyä erityistoimenpiteitä, jotka eivä t sisälly monivuotisiin ohjelma-asiakirjoihin. 
Tässä artiklassa vahvistetaan menettelyt, joilla hyväksytään edellä mainitut rahoituspäätökset. Siinä säädetään myös erityisestä ympäri stönäkökohtien tarkastelusta, muun muassa 
ilmastomuutokseen ja luonnon monimuotoisuuteen liittyen. 
10 artiklassa (Jäsenvaltioiden lisärahoitusosuudet)  selostetaan jäsenval tioiden komissiolle 
tai EIP:lle 11. EKR:n sisäisen sopimuksen mukaisesti antamien vapaaehtoisten rahoitusosuuksien hallinnointiehtoja. 
11 artiklassa (Verot, tullit ja maksut)  kuvataan yhteisiä täytän töönpanosääntöjä koskevan 
komission asetusehdotuksen 5 artiklan mukais esti ja Cotonoun sopimuksen liitteessä IV 
olevan 31 artiklan määräyksiä noudattaen vero ja, tulleja ja maksuja koskevia mahdollisia 
järjestelyjä.  
12 artikla (Unionin taloudellisten etujen suojaaminen) on saatettu yhdenmukaiseksi 
yhteisiä täytäntöönpanosääntöjä koskevan kom ission asetusehdotuksen 7 artiklan kanssa. 
Artiklassa säädetään toimenpiteistä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja erityisesti (komission, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin) mahdollisuudesta tehdä kaikki 
tarvittavat toteutettuja toimenpiteitä koskevat tarkastukset. 
13 artiklaa (Kansallisuutta ja alkuperää kosk evat säännöt hankinta-, avustus- ja muita 
menettelyjä varten)  ei ole saatettu yhdenmukaiseksi  yhteisiä täytäntöönpanosääntöjä 
koskevan komission asetusehdotuksen 8 ja 9 artiklan kanssa, sillä siinä viitataan 
kansallisuutta ja alkupe rää koskevista säännöistä annettui hin säännöksiin, jotka on esitetty 
Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevassa 20 artiklassa. 
IV osasto: Päätöksentek omenettelyt – 14–16 artikla  
14 artiklassa (EKR:n komitean vastuuala)  kuvataan EKR:n komite an tehtävät ja 
osallistuminen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi. Sillä yhdenmukaistetaan EKR:n menettelyt yhteisiä täytäntöönpanosääntöjä koske van komission asetusehdotuksen 15 artiklan 
kanssa, jossa viitataan komiteamenettelyistä  annettuun asetukseen. Menettelyt vastaavat 
soveltuvin osin komiteamenettelyä koskevan aset uksen (EU) N:o 182/2011 3 artiklaa (yleiset 
säännökset), 5 artiklaa (tarkast elumenettely) ja 8 artiklaa (kiireellinen menettely).  
                                                
 
11 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti 
jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä. 
FI 8   FI 15 artiklassa (Afrikan rauhanrahasto)  vahvistetaan Afrikan ra uhanrahaston hallinnointia 
koskevat tilapäiset menettelyt.  
16 artiklassa (Investointikehyskomitea)  kuvataan sisäisellä sopi muksella EIP:n yhteyteen 
perustetun investointikehyskomitean ra kennetta ja toimintaa tämän asetuksen 
täytäntöönpanemiseksi. Siinä kuvataan myös EIP:n rahoitustoimien toimintatapaa sekä 
edellytyksiä. 
V osasto – Loppusäännökset – 17–22 artikla 
17 artikla (Kolmannen maan ta i alueen osallistuminen)  perustuu 10. EKR:n 
täytäntöönpanoasetukseen ja siinä otetaan huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä 
koskevan komission asetusehdotuksen 15 artikl a. Siinä säädetään mahdollisuudesta myöntää 
AKT-maille tarkoitettua EKR:n rahoitusta my ös AKT-maiden ulkopuolisille kehitysmaille ja 
niille alueelliseen yhdentymiseen pyrkiv ille elimille, joiden toimintaan AKT-maat 
osallistuvat. Lisäksi se edistää alueellista yhteistyötä koskevien oh jelmien vahvistamista 
AKT-maiden, MMA:iden ja unionin sy rjäisimpien alueiden välillä. 
18 artikla (EKR:stä myönnettävän avun seuranta, raportointi ja arviointi)  on 
yhdenmukaistettu yhteisiä täytäntöönpanosääntöjä  koskevan komission asetusehdotuksen 12 
ja 13 artiklan kanssa. Artiklan mukaisesti komissi o ja EIP sitoutuvat arvioimaan säännöllisesti 
toteutettujen politiikkojen, ohjelmien ja hankkeiden tuloksia ja komissio sitoutuu 
tarkastelemaan ohjelmasuunnittel un tuloksellisuutta sekä la atimaan joka toinen vuosi 
komission kertomuksen tämän asetuksen täytän töönpanossa tapahtuneesta edistymisestä. 
Siinä säädetään myös tulosten tarkastelusta, jossa arvioidaan sitoumusten ja maksujen 
toteutumisastetta sekä annetun avun tuloksia ja vaikutusta, ja siihen sisältyy AKT-maiden 
investointikehyksen väliarviointi ja loppu arviointi Cotonoun sopimuksen liitteen II 
mukaisesti. 
19 artikla (Ilmastotoimiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät menot)  on 
yhdenmukaistettu yhteisiä täytäntöönpanosääntö jä koskevan komission asetusehdotuksen 
14 artiklan kanssa. Siinä säädetään erityisestä seurantajärjestelmästä, joka perustuu OECD:n 
menetelmiin (nk. Rion tunnusluvut). 
20 artikla (Euroopan ulkosuhdehallinto)  on horisontaalinen artikla, joka sisältyy kaikkiin 
komission ehdotuksiin, jotka kos kevat ulkoisia toimia, kuten rahoitusvälinettä koskevan 
komission asetusehdotuksen 21 artikla. Artiklassa korostetaan, että tämän asetuksen 
säännöksiä on sovellettava noudattaen Euroopan  ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja 
toiminnasta annettua neuvoston päätöstä12 ja erityisesti sen 9 artiklaa. 
21 artiklassa (Siirtymätoimenpiteet)  säädetään siirtymävaiheen rahoitusjärjestelystä, jolla 
varmistetaan riittävät varat, jos 11. EKR:n voimaantulo viivästyy erityisesti 11. EKR:n 
sisäisen sopimuksen ratifiointiprosessin mahdollisen viivästymisen vuoksi. 11. EKR:n voimaantuloon asti toimintaohjelmia, yksittäisiä  toimenpiteitä, erityistoimenpiteitä ja 
tukimenoihin liittyviä erityisiä toimintaohjelmia olisi näin ollen voitava rahoittaa edellisten 
EKR:ien jäljellä olevien varojen rajoissa ja kyseisistä EKR:istä rahoitetuista hankkeista 
vapautuneista varoista. Siirtymävaiheessa sidotut
13 varat olisi kirjattava 11. EKR:stä 
myönnettyihin varoihin. Hyväks ymällä yksimielisesti voimassa olevan asetuksen neuvosto 
tekee päätöksen aiempien EKR:ien jäljellä olevien varojen käytöstä 10. EKR:n sisäisen 
sopimuksen 1 artiklan 5 kohdan ja Cotonoun sopi muksen liitteessä I b olevan 5 artiklan 
                                                 
12 Neuvoston päätös 2010/427/EU 
13 EIP:n terminologian mukaisesti ”hyväksytyt”. 
FI 9   FI mukaisesti. Tässä artiklassa säädetään myös  10. EKR:n varainhoitoasetuksen voimassaolon 
jatkamisesta 11. EKR:n varainho itoasetuksen voimaantuloon asti.  
22 artiklassa (Voimaantulo)  säädetään, että tätä asetusta sovelletaan 1. päiv ästä tammikuuta 
2014 11. EKR:n sisäisen sopimuksen viimeiseen soveltamispäivään asti. 
FI 10   FI 2013/0211 (NLE) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS 
yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopim uksen ja Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen, 
ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren  valtioiden ryhmän jä senten sekä Euroopan 
yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cot onoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun 
kumppanuussopimuksen14, jäljempänä ’Cotonoun sopimus’. 
ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenva ltioiden hallitusten  edustajien vuosia 
2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehyks een perustuvan sisäisen sopimuksen, 
jäljempänä ’sisäinen sopimus’, Euroopan uni onin avun rahoituksesta Cotonoun sopimuksen 
mukaisesti sekä rahoitustuen  myöntämisestä merentakaisille maille ja alueille, joihin 
sovelletaan Euroopan unionin toiminna sta tehdyn sopimuksen neljättä osaa15, ja erityisesti sen 
10 artiklan 1 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan investointipankin (EIP) lausunnon, sekä katsoa seuraavaa: (1) AKT–EU-ministerineuvoston päätöksessä N:o (…)
16 vahvistetaan monivuotinen 
rahoituskehys AKT-maiden kanssa tehtäv än yhteistyön osalta kaudeksi 2014–2020 
hyväksymällä Cotonoun sopimukseen uusi liite I c.  
(2) Sisäisessä sopimuksessa määritellään  yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston, 
jäljempänä ’11. EKR’, määrärahat, jakoperu steet ja maksuosuudet, perustetaan EKR:n 
komitea ja investointikehyskomitea ja va hvistetaan niissä sovellettavat äänten 
painotukset ja määräenemmistöt. 
(3) Lisäksi sisäisessä sopimuksessa vahvi stetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren 
valtioiden ryhmälle, jäljempänä ’AKT-va ltiot’ (Etelä-Afrikan tasavaltaa lukuun 
ottamatta) sekä merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ’MMA:t’, seitsemäksi 
                                                 
14 EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä 
kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella 
(EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3). 
15 Lisätään viittaus 11. EKR:ää koskevaan  sisäiseen sopim ukseen. EUVL (...) 
16 Lisätään viittaus AKT–EU-ministerineuvost on päätökseen N:o. ../...., EUVL (...) 
FI 11   FI vuodeksi kaudelle 2014–2020 myönnettävä un ionin kokonaistuki, joka on 30 506 
miljoonaa euroa jäsenvaltioiden maksuosuuksina. Tästä määrästä (...) miljoonaa euroa osoitetaan AKT-valtioille Cotonoun sopimuksen  liitteessä I c tark oitetun monivuotisen 
rahoituskehyksen 2014–2020 mukaisesti, (...) miljoonaa euroa osoitetaan merentakaisille maille ja alueille ja ( ...) miljoonaa euroa on varattu komissiolle 
tukimenoihin, jotka liittyvät EKR:n ohj elmasuunnitteluun ja täytäntöönpanoon. 
(4) 11. EKR:n määrärahojen jakamista MMA:ille säädellään merentakaisten maiden ja 
alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (…) annetulla neuvost on päätöksellä (...) 
17 
ja sen täytäntöönpanosäännöillä sekä siih en myöhemmin tehtävillä muutoksilla. 
(5) Humanitaarisesta avusta 20 päivän ä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1257/9618 soveltamisalaan kuuluvia tukike lpoisia toimenpiteitä pitäisi 
rahoittaa 11. EKR:stä vain poikkeuksellis esti silloin, kun apu on välttämätöntä sen 
varmistamiseksi, että yhteistyö jatkuu kriisivai heen yli vakaalle kehi tykselle suotuisten 
edellytysten luomiseen asti,  ja kun sitä ei voida rahoi ttaa Euroopan unionin yleisestä 
talousarviosta. 
(6) Neuvosto hyväksyi 11. huhtikuuta 2006 periaatteen, jonka mukaan Afrikan 
rauhanrahastoa rahoitetaan EKR:stä. 
(7) AKT-valtioille voidaan myöntää uni onin tukea myös kehitysyhteistyön 
rahoitusvälineen perustamisesta (…) anne tussa Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksessa (…), kumppanuusvälineen perustamisesta kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten  (...) annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksessa (...), vakautusvälineen perustamis esta (...) annetussa Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetuksessa (...) ja rahoitusv älineestä demokratian ja ihmisoikeuksien 
edistämiseksi kaikkialla maailmassa (...) annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksessa (...) säädetyistä temaattisista ohjelmista. Näid en ohjelmien olisi tuotava 
lisäarvoa 11. EKR:stä rahoitetta viin ohjelmiin, oltava niid en kanssa yhdenmukaisia ja 
täydennettävä niitä. 
(8) Jotta voidaan edistää kork ea-asteen koulutuksen kansainväli stä ulottuvuutta, ulkoisista 
välineistä (kehitysyhteistyön rahoitusvä lineestä, Euroopan naapuruuspolitiikan 
rahoitusvälineestä, liittymistä valmistelevast a tukivälineestä, kumppanuusvälineestä ja 
Euroopan kehitysrahastosta) osoitetaan  1 812 100 000 euron ohjeellinen määrä 
toimiin, jotka koskevat oppimiseen liittyvää liikkuvuutta EU:n ulkopuolisiin maihin tai näistä maista, sekä yhteistyöhön tai poliittiseen vuoropuheluun näiden maiden 
viranomaisten/laitosten/organisaatioiden kan ssa, kuten unionin koulutus-, nuoriso- ja 
urheiluohjelman ”Yhteinen Erasmus” perustam isesta annetun Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) N:o […/…]
19 13 artiklan 2 kohdassa säädetään. Näiden 
varojen käyttöön sovelletaan Yhteinen Erasmus -ohjelmasta annetun asetuksen 
(EU) N:o […/…] säännöksiä. Rahoitus olisi asetettava käyttöön kahtena 
monivuotisena määrärahakokonaisuutena, jo ista ensimmäinen kattaa ensimmäiset 
neljä vuotta ja toinen loput kolme vuotta. Rahoitus otetaan huomioon tämän asetuksen mukaisissa monivuotisissa maaohjelmissa kyseisten maiden osalta kartoitettujen 
tarpeiden ja prioriteettien mukaan. Määr ärahoja olisi tarkistettava merkittävien 
                                                
 
17 Lisätään viittaus tarkistettuun MMA-assosiaatiopäätökseen: EUVL (...) 
18 EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1. 
19 EUVL L […]. 
FI 12   FI ennakoimattomien olosuhteiden tai merkittävi en poliittisten muut osten mukaan EU:n 
ulkoisen toiminnan prioriteettien mukaisesti.  
(9) Alueellista yhteistyötä AKT-valtioiden, MMA:iden sekä unionin syrjäisimpien 
alueiden välillä olisi edistettävä lisää. 
(10) 11. EKR:n täytäntöönpanem iseksi olisi vahvistettava menettely avun ohjelmointia, 
tarkastelua ja hyväksymistä varten sekä  yksityiskohtaiset säännöt avun käytön 
valvontaa varten. Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden halli tusten edustajat 
tekivät (…) päätöksen (…) sisäisen s opimuksen väliaikaisesta soveltamisesta20 
täytäntöönpanoasetuksen ja varainhoitoasetuksen antamiseksi ja muun muassa EKR:n 
komitean ja investointike hyskomitean perustamiseksi. 
(11) Kehityspolitiikkaa koskevan eurooppa laisen konsensuksen, joka hyväksyttiin 
22 päivänä joulukuuta 200521, ja neuvoston päätelmien komission tiedonannoista 
”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vai kutuksen lisääminen: muutossuunnitelma”22 ja 
”Kolmansille maille annettavaa EU:n budje ttitukea koskeva uusi lähestymistapa”23 
olisi muodostettava 11. EKR:n ohjelmas uunnittelun ja täytäntöönpanon yleinen 
poliittinen kehys, johon kuuluvat muun muassa kansai nvälisesti sovitut avun 
tuloksellisuutta koskevat periaatteet, se llaisina kuin ne vahvi stetaan muun muassa 
avun tuloksellisuudesta annetussa Pa riisin julistuksessa (2005), EU:n 
menettelysäännöissä työnjaosta kehity syhteistyöpolitiikassa (2007), Accran 
toimintasuunnitelmaa koskevissa EU :n suuntaviivoissa (2008), Busanin 
päätösasiakirjassa (2011) ja vammais ten henkilöiden oikeuksista tehdyssä 
Yhdistyneiden kansakuntien yleissop imuksessa, jonka osapuoli unioni on. 
(12) Unioni pyrkii myös johdonmukaisuuteen ulkoisen toimintansa muiden alojen kanssa 
kehitysyhteistyöpolitiikan laatimise ssa, strategisessa suunnittelussa, 
ohjelmasuunnittelussa ja toime npiteiden täytäntöönpanossa. 
(13) Ilmastonmuutoksen torjuminen  ja ympäristön suojelu ovat s uuria haasteita unionille, ja 
niissä tarvitaan välittömäs ti kansainvälisiä toimia. Kesäkuun 29 päivänä 2011 annetun 
komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strateg iaa tukeva talousarvio” mukaisesti 
tällä asetuksella olisi mahdollisuuksien m ukaan edistettävä tavoitetta osoittaa 
vähintään 20 prosenttia EU:n kokonaisra hoituksesta ilmastotoimiin liittyviin 
tavoitteisiin ja samalla kunnioittaa Cot onoun sopimuksessa vahvistettua unionin ja 
AKT-valtioiden välisen kumppanuuden periaate tta. Vähähiilisen ja ilmastonmuutosta 
kestävän yhteiskunnan edistämistä koskevien toimien olisi mahdollisuuksien mukaan oltava toisiaan tukevia niiden  vaikutuksen tehostamiseksi. 
(14) Unionin ja jäsenvaltioiden on para nnettava kehitysyht eistyöpolitiikkojensa 
johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä erityis esti ottamalla huom ioon kumppanimaiden 
ja -alueiden ensisijaiset tavoitteet maiden ja  alueiden tasolla. Sen varmistamiseksi, että 
unionin ja jäsenvaltioiden keh itysyhteistyöpolitiikat täydentäv ät ja tukevat toisiaan, on 
aiheellista säätää yhteisohjel mointia koskevista menettelyis tä, joita olisi noudatettava 
aina, kun se on mahdollista ja hyödyllistä. 
                                                
 
20 Lisätään viittaus sopimuksen väliaikaista soveltamista koskevaan päätökseen.  
21 EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1. 
22 Neuvoston asiakirja 9369/12, 14.5.2012. 
23 Neuvoston asiakirja 9371/12, 14.5.2012. 
FI 13   FI (15) Joulukuussa 2007 pidetyssä  EU:n ja Afrikan huippukokoukse ssa hyväksyttiin EU:n ja 
Afrikan välinen strateginen kumppanuus24, joka vahvistettiin EU:n ja Afrikan 
huippukokouksessa marraskuussa 2010. Neuvosto antoi myös 19 päivänä marraskuuta 2012 Karibian ja EU:n yhteistä kum ppanuusstrategiaa koskevat päätelmät
25, joilla 
korvattiin 11 päivänä huhtikuuta 2006 annetut neuvoston päätelmät EU:n ja Karibian kumppanuudesta. Tyynenmeren osalta ne uvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2012 
uudistettua kehityskumppanuutta koskevat päätelmät
26, joilla päivitettiin ja 
täydennettiin vuonna 2006 hyväksyttyä strategi aa (neuvoston 17 päivänä heinäkuuta 
2006 antamat päätelmät). 
(16) Euroopan unionin taloudellisia etuja olis i menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa 
suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen  sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen 
tai virheellisesti käytettyjen varojen takais inperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. 
Tällaiset toimenpiteet olisi toteutettava kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyjen, asiassa sove llettavien sopimusten mukaisesti.  
(17) 10. EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artik lan 5 kohdan ja Cotonoun sopimuksen liitteessä 
I b olevan 5 artiklan mukaisesti 10. EKR:n varoja (lukuun ottamatta 
investointikehyksen rahoittamiseen tarkoite ttuja varoja, siihen liittyvät korkotuet pois 
lukien) ei voida enää sitoa 31 päiv än joulukuuta 2013 jälkeen, ellei neuvosto 
yksimielisesti päätä toisin komission ehdotuks esta. Näin ollen on aiheellista säätää, 
että kyseisiä varoja olisi käytettävä jat kuvuuden varmistamiseksi siltä varalta, että 
11. EKR:n voimaantulo viivästyy. O lisi myös säädettävä 10. EKR:n 
varainhoitoasetuksen jatkamisesta odotet taessa 11. EKR:n varainhoitoasetuksen 
hyväksymistä. Tällä täydennetään 11. EKR: ää koskevan sisäisen sopimuksen 10 
artiklaa, jossa säädetään, että 10. EKR:n täytäntöönp anoasetus olisi pidettävä 
voimassa, kunnes 11. EKR:n täytäntöönpanoasetus on hyväksytty. 
(18) Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatio sta ja toiminnasta säädetään neuvoston 
päätöksessä 2010/427/EU, 
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 
I
 OSASTO 
TAVOITTEET  JA YLEISET  PERIAATTEET 
1 artikla 
Tavoitteet ja tukikelpoisuusperusteet 
1. AKT-maiden ja -alueiden kanssa 11. EK R:n puitteissa tapahtuva maantieteellinen 
yhteistyö perustuu tavoitteisiin, perusperiaatteisiin ja arvoihin, jotka sisältyvät Cotonoun sopimuksen yleisiin määräyksiin.  
                                                
 
24 Neuvoston asiakirja 16344/07. 
25 Neuvoston asiakirja 16455/12. 
26 Neuvoston asiakirja 9877/12. 
FI 14   FI 2. Unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden ja tavoitteiden sekä kehityspolitiikkaa 
koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja s iihen tehtyjen muut osten tai lisäysten 
puitteissa:  
a) tämän asetuksen nojalla tehtävän yhteistyön ensisijaisena tavoitteena on 
köyhyyden vähentäminen ja pitkällä  aikavälillä sen poistaminen; 
b) tämän asetuksen mukaisella yhteistyöllä edistetään myös: 
i) kestävää taloudellista, sosiaalista ja ympäristöä  koskevaa kehitystä ja 
ii) demokratian, oikeusvaltion, hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja 
kansainvälisen oikeuden periaattei den lujittamista ja tukemista. 
Näiden tavoitteiden saavuttamista on mitatta va soveltuvilla indik aattoreilla, mukaan 
lukien inhimillisen kehityksen indikaattori t. Vuosituhannen kehitystavoitetta nro 1 
voidaan käyttää a alakohdan osalta ja vuosituhannen kehitystavoitteita 1–8 b 
alakohdan osalta, ja vuoden 2015 jälkeen muita  indikaattoreita, joista unioni ja 
jäsenvaltiot ovat sopineet kansainvälisellä tasolla. 
3. Ohjelmasuunnittelu toteutetaan niin, että se täyttää mahdollisimman hyvin OECD:n 
kehitysapukomitean vahvistamat julkis en kehitysavun arviointiperusteet.  
4. Toimia, jotka kuuluvat humanitaarisesta  avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annetun 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/9627 soveltamisalaan ja jotka voivat saada sen 
nojalla rahoitusta, ei pääsääntöisesti rahoiteta tämän asetuksen nojalla paitsi silloin kun on varmistettava yhteistyön jatkuvuus kriisistä vakaisiin  kehitysoloihin. 
Kyseisissä tapauksissa erityistä huomiota on kiinnitettävä sen varmistamiseen, että 
humanitaarinen apu, kunnostustoimet ja kehity sapu liittyvät tosiasiallisesti toisiinsa. 
2 artikla 
Yleiset periaatteet  
1. Tämän asetuksen täytäntöönpanossa on varmistettava johdonmukaisuus unionin 
muiden ulkoisen toiminnan alojen, muiden samoihin asioihin vaikuttavien unionin 
politiikkojen ja kehitykseen vaikuttavien  politiikkojen kanssa Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan  mukaisesti. Sen vuoksi tämän asetuksen 
nojalla rahoitettavat toimenp iteet, mukaan luettuna EIP:n hallinnoimat toimenpiteet, 
perustuvat yhteistyöpolitiikkoi hin, jotka on vahvistettu uni onin ja kyseessä olevien 
kolmansien maiden ja alueiden välisten sopimusten, julistusten ja toimintasuunnitelmien kaltaisissa asiakirjoi ssa, ja unionin päätöks iin, erityisetuihin, 
poliittisiin painopisteisiin ja strategioihin. 
2. Unioni ja jäsenvaltiot pyr kivät säännölliseen ja tiivii seen tietojen vaihtoon, myös 
muiden avunantajien kanssa, ja edistä mään avunantajien koordinointia ja 
täydentävyyttä pyrkimällä yhteiseen monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun, joka perustuu kumppanimaiden köyhyydenvähent ämisstrategioihin tai vastaaviin 
kehitysstrategioihin. Ne voi vat toteuttaa yhte isiä toimia, muun muassa kyseisten 
strategioiden yhteistä analys ointia ja yhteistä reagointia niihin, määrittelemällä 
                                                
 
27 EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1. 
FI 15   FI väliintuloon ja maansisäiseen työnjakoon li ittyviä painopistealoja, järjestämällä 
avunantajien yhteisiä käyntejä kohdepaikassa ja hyödyntämällä yhteisrahoitusjärjestelyjä ja haja utettuja yhteistyöjärjestelyjä. 
3. Unioni edistää monenvälistä tapaa kohdata maailmanlaajuiset haas teet ja tekee tältä 
osin yhteistyötä jäsenvaltioide n ja kumppanimaiden kanssa. Se edistää tarvittaessa 
yhteistyötä kansainvälisten orga nisaatioiden ja laitosten sekä muiden kahdenvälisten 
rahoittajien kanssa. 
4. EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja kumppanima iden väliset suhteet perustuvat yhteisiin 
arvoihin, joita ovat ihmisoikeudet, dem okratia, oikeusvaltion periaate sekä 
omistajuuden ja molemminpuolisen vastuuvel vollisuuden periaatte et, ja suhteilla 
edistetään kyseisiä arvoja.  
Lisäksi suhteissa kumppanimaihin ot etaan huomioon niiden sitoutuminen 
kansainvälisten sopimusten ja unionin kanssa luotujen sopimussuhteiden 
täytäntöönpanoon ja tässä saavutetut tulokset. 
5. Unioni edistää tehokasta yht eistyötä kumppanimaiden ja -alueiden kanssa parhaiden 
kansainvälisten käytäntöjen mukaisesti. Se mukauttaa tuke nsa kumppanimaiden 
kansallisiin tai alueellisi in kehitysstrategioihin, uudistuspolitiikkoihin ja 
menettelyihin aina kun se on mahdollista se kä tukee demokraattista omistajuutta ja 
maan sisäistä vastuuvelvollisuutta. Sen vuoksi unioni edistää  
a) kehitysprosessia, joka on avoin, ku mppanimaan tai -alueen johtama ja 
omistama, paikallisen asiantuntemu ksen tukeminen mukaan lukien; 
b) kumppanimaiden väestön vaikutus mahdollisuuksien lisäämistä, kattavia ja 
osallistavia tapoja lähestyä ke hitysyhteistyötä sekä kaikkien 
yhteiskuntaryhmien laajaa osallistumista kehitysprosessiin ja kansalliseen ja 
alueelliseen vuoropuheluun, poliittinen vuoropuhelu mukaan lukien. Erityistä 
huomiota kiinnitetään parlamenttien, paikallisviranomaisten ja 
kansalaisyhteiskunnan rooleihin muun mu assa osallistumisen, valvonnan ja 
vastuuvelvollisuuden aloilla; 
c) OECD:n kehitysapukomitean parhai den käytäntöjen mukaisia tehokkaita 
yhteistyötapoja ja -välinei tä ja innovatiivisten vä lineiden käyttöä, kuten 
avustusten ja lainojen yhdistämistä ja  muita riskinjakomekanismeja valituilla 
aloilla ja valituissa maissa ja yksity isen sektorin osal listumista ottaen 
huomioon velanhoitokykyä ja kyseist en mekanismien määrää koskevat 
kysymykset. Kaikki ohjelmat, toimet ja yh teistyötavat ja -välineet mukautetaan 
kunkin kumppanimaan ja -alueen erityisolos uhteisiin, ja keskeisiä tekijöitä ovat 
ohjelmaperusteiset lähestymistavat, ennakoitavan apurahoituksen saanti, 
yksityisten resurssien hankinta, mukaan lukien paikalliselta yksityissektorilta, 
yleiset ja syrjimättömät mahdollisuudet käyttää peruspalveluja sekä maakohtaisten järjestelmien kehittäminen ja käyttö;  
d) kansallisten tulojen käyttöönottoa ja kumppanimaiden finanssipolitiikan 
vahvistamista, minkä tarkoituksena on vähentää köyhyyttä ja riippuvaisuutta 
tuesta; 
FI 16   FI e) toimintalinjojen ja ohjelmasuunnittelun vaikutuksen parantamista avunantajien 
toimien yhteensovittamisen, johdonmuka istamisen ja yhdenmukaistamisen 
myötä, jotta voidaan luoda synergio ita ja välttää pääl lekkäisyyksiä ja 
kaksinkertaista työtä, parantaa täyden tävyyttä ja tukea ka ikille avunantajille 
avoimia aloitteita; 
f) koordinointia kumppanimaissa ja -alu eilla yhteensovittam isesta ja avun 
tuloksellisuudesta annett ujen yhteisten ohjeiden ja parhaiden käytäntöjen 
periaatteiden mukaisesti; 
g) tuloksiin perustuvia lähestymista poja kehitykseen, myös avointen ja 
maajohtoisten tuloskehysten kautta , jotka perustuvat tarvittaessa 
kansainvälisesti sovittui hin tavoitteisiin ja indikaattoreihin, kuten 
vuosituhannen kehitystavoi tteiden indikaattoreih in, joilla arvioidaan 
kehitysavun tuloksia, tuotoks et, seuraukset ja vaikutuks et mukaan luettuna, ja 
tiedotetaan niistä. 
6. Unioni tukee tarvittaessa kahdenvälisen, alueellisen ja monenvälisen yhteistyön ja 
vuoropuhelun täytäntöönpanoa, kumppanuuss opimusten kehitysulottuvuutta ja 
kolmenvälistä yhteistyötä. Unioni edistää etel äisten maiden keskinäistä yhteistyötä. 
7. Kehitysyhteistyötoimissaan unioni tarvi ttaessa hyödyntää ja jakaa jäsenvaltioiden 
kokemuksia uudistuksista ja siirtymävaiheesta. 
8. Unioni pyrkii säännölliseen tietojen  vaihtoon kansalais yhteiskunnan kanssa. 
II OSASTO   
OHJELMASUUNNITTELU  JA VAROJEN  KOHDENTAMINEN 
3 artikla 
Varojen kohdentamisen yleinen kehys 
1. Komissio päättää monivuotisten ohjeellist en määrärahojen jakamisesta kunkin AKT-
valtion ja alueen osalta ja AKT-maide n keskinäistä yhteistyötä varten Cotonoun 
sopimuksen liitteessä IV olevissa 3, 9 ja  12 c artiklassa säädettyjä perusteita 
noudattaen ja sisäisen sopimuks en 2 artiklassa vahvistetuiss a taloudellisissa  rajoissa.  
2. Määrärahojen ohjeellista m aakohtaista jakoa määritettäessä sovelletaan eriytettyä 
lähestymistapaa, jotta voidaan varmistaa, et tä kumppanimaille rä ätälöidään erityisiä 
yhteistyöohjelmia, jotka perustuvat: 
a) niiden tarpeisiin; b) niiden valmiuksiin tuottaa, saada ja hyödyntää taloudellis ia resursseja;  
c) niiden sitoumuksiin ja s aavuttamiin tuloksiin; sekä 
d) unionin avun mahdollisiin vaikutuksiin.  
FI 17   FI Maat, jotka tarvitsevat apua eniten, erityis esti vähiten kehittyn eet maat, alhaisen 
tulotason maat ja kriisissä olevat maat, kriisistä toipuvat maat, hauraat valtiot ja 
muita heikommassa asemassa olevat maat, ovat etusijalla varoja kohdennettaessa.  
4 artikla 
Ohjelmasuunnittelun yleinen kehys 
1. AKT-valtioille ja -alueille Cotonoun s opimuksen mukaisesti annettavan tuen 
ohjelmasuunnitteluprosessi toteutetaan kyseise n sopimuksen liitteessä IV olevassa 1–
14 artiklassa ja tämän asetuksen 1 ja 2 artiklassa tarkoitettujen yleisperiaatteiden mukaisesti. 
2. Jäljempänä 3 kohdassa tarkoitettuja ta pauksia lukuun ottamatta ohjelmasuunnittelu 
suoritetaan yhdessä asianomai sen kumppanimaan tai -alueen kanssa ja sitä 
mukautetaan enenevässä m äärin kumppanimaan tai -alueen köyhyyden vähentämistä 
koskeviin strategioihin ta i vastaaviin strategioihin. 
Unioni ja sen jäsenvaltiot kuulevat toisi aan ohjelmasuunnitteluprosessin varhaisessa 
vaiheessa parantaakseen yhteistyötoimiensa  täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta.  
Unioni kuulee EIP:tä asioissa, jotka liittyvä t sen asiantuntemukseen ja toimintaan, ja 
myös muita avunantajia ja ke hitysalan toimijoita, kansalai syhteiskunnan edustajat ja 
alueelliset ja paikalliset vira nomaiset mukaan luettuina.  
Komissio ja paikan päällä edustettuina olevat jäsenvaltiot pyrkivät yhteiseen 
ohjelmasuunnitteluun, mikäli tämä on mahdollis ta ja tarkoituksenmukaista. Kaikkia 
muita jäsenvaltioita kehotetaan osalli stumaan ohjelmasuunnitteluun unionin yhteisen 
ulkoisen toiminnan vahvistamiseksi. Yhteis en ohjelmasuunnittelun olisi perustuttava 
kaikkien unionin avunantajien suhteellisiin etuihin. 
3. Joissakin tapauksissa, kuten Cotonoun sopi muksen liitteessä IV olevissa 3 artiklan 
3 kohdassa ja 4 artiklan 5 kohdassa tarkoite tuissa tapauksissa, komissio voi antaa 
kehitysavun yksipuolista ohjelmasuunni ttelua ja täytäntöönpanoa koskevat 
erityissäännökset asiaan liittyvien  unionin politiikkojen mukaisesti. 
4. Unioni keskittää kahdenvälisen apunsa periaatteessa enintään kolmelle alalle. 
5 artikla 
Ohjelma-asiakirjat 
1. Strategia-asiakirjat ovat as iakirjoja, jotka unioni ja as ianomainen kumppanimaa tai -
alue laatii kehitysyhteistyötä koske van yhtenäisen poliittisen kehyksen 
aikaansaamiseksi Cotonoun sopimuksen yl eisen tarkoituksen ja soveltamisalan, 
tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukais esti ja kyseisen sopimuksen liitteessä IV 
olevissa 2, 8 ja 12 a artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 
Strategia-asiakirjojen laatimisessa ja täytäntöönpanossa on noudatettava avun 
tuloksellisuutta koskevia periaatteita: kansallinen omistajuus, kumppanuus, yhteensovittaminen, yhdenmukaistaminen, va staanottajamaan järjestelmiin tai 
alueellisiin järjestelmiin mukautuminen, avoimuus, keskinäinen vastuuvelvollisuus ja 
FI 18   FI tuloshakuisuus tämän asetuksen 2 artiklassa säädetyn mukaisesti. Ohjelmakausi on 
periaatteessa sovitettava yhteen kumppanim aan strategia-aikataulujen kanssa.  
2. Asianomaisen kumppanimaan tai -alueen suostumuksella strategia-asiakirjaa ei 
edellytetä, kun on kyse 
a) maista tai alueista, joilla on kehity sstrategia kehityssuunnitelman tai vastaavan 
kehitysasiakirjan muodossa, ja ko missio on hyväksynyt sen perustaksi 
monivuotiselle maa- tai alueohjel malle ohjelman hyväksyessään;  
b) maista tai alueista, joille unioni ja jäsenvaltiot ovat sopineet yhteisen 
monivuotisen ohjelma-asiakirjan; 
c) maista tai alueista, joista on jo olem assa yhteinen puiteasia kirja, joka tarjoaa 
unionin kokonaisvaltaisen lähestymistavan sovellettavaksi unionin ja kyseisen 
kumppanimaan tai -alueen välisiin s uhteisiin, mukaan luettuna unionin 
kehitysyhteistyöpolitiikka; 
d) alueista, joilla on yhteisesti sovittu strategia unionin kanssa; 
e) maista, joissa unioni aikoo sovittaa strategiansa yhteen uuden, ennen 1 päivää 
tammikuuta 2017 alkavan kansallisen aikata ulun kanssa; tällaisissa tapauksissa 
vuoden 2014 ja uuden kansallisen aikata ulun alkamisen välisenä aikana 
toteutettavaan monivuotiseen maaohjelm aan sisältyvät unionin toimet kyseisen 
maan osalta. 
3. Strategia-asiakirjoja ei edellytetä mailta tai alueilta, jotka saavat tämän asetuksen 
nojalla unionin varoista alustavia määrärahoja enintään 50 miljoonaa euroa 
kaudella 2014–2020. Kyseisissä tapauksissa monivuotisiin maa- ja alueohjelmiin 
sisältyvät unionin toimet kyseisten  maiden ja alueiden osalta.  
Jos kumppanimaa tai -alue ei voi hyväksyä 2 ja 3 kohdassa tarkoite ttuja vaihtoehtoja, 
on laadittava strategia-asiakirja. 
4. Lukuun ottamatta 4 artiklan 3 kohdassa tarko itettuja tilanteita monivuotiset maa- ja 
alueohjelmat perustuvat kum ppanimaan tai -alueen kan ssa käytävään vuoropuheluun 
ja ne laaditaan tässä artiklassa tarkoitettujen strategia-asiakirjojen tai vastaavien perusteella ja niistä tehdään sopimus kyseisen maan tai alueen kanssa.  
Edellä 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yhteistä monivuo tista ohjelma-asiakirjaa, 
joka on tässä kohdassa vahvistettujen periaa tteiden ja ehtojen mukainen, mukaan 
luettuna määrärahojen ohjeellinen kohdentam inen, voidaan tässä asetuksessa pitää 
14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaises ti monivuotisena maa- tai alueohjelmana 
kumppanimaan tai -alueen suostumuksella. 
Monivuotisissa maa- ja alueohjelmissa yksilöidään unionin rahoitusta saavat 
ensisijaiset alat, tarkat tavoitteet, odotetut tulokset , tulosindikaattorit sekä 
määrärahojen ohjeellinen kohdentaminen koko naisuudessaan ja ensisijaisten alojen 
osalta.  
5. Maiden ja alueiden ohjelma-asiakirjojen  lisäksi laaditaan AKT-valtioiden välinen 
strategia-asiakirja ja siihen liittyvä  monivuotinen ohjelma komission ja AKT-
FI 19   FI valtioiden yhteistyönä AKT-valtioiden sihteeristön kautta Cotonoun sopimuksen 
liitteessä IV olevissa 12–14 artiklassa vahvistettujen pe riaatteiden mukaisesti.  
6. Tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut erityissäännökset voidaan antaa 
erityistukiohjelmana, jossa otetaan huom ioon tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa 
tarkoitetut erity isnäkökohdat.  
6 artikla 
Kriisissä tai kriisin jä lkitilanteessa olevia maita ja alue ita tai hauraita maita ja alueita 
koskeva ohjelmasuunnittelu 
1. Laadittaessa ohjelma-asiakirjoja kriisissä ta i kriisin jälkitilanteessa oleville maille ja 
alueille tai hauraille maille ja alueille, kyseessä olevien maiden tai alueiden heikko 
asema, erityistarpeet ja olosuhtee t otetaan asianmukaisesti huomioon.  
Asianmukaista huomiota kiinnitetään  konfliktien ehkäisyyn, valtion ja rauhan 
rakentamiseen, konfliktien jälkeiseen sovitte luun ja jälleenrakentamiseen liittyviin 
toimiin sekä naisten asemaan näissä prosesseissa. 
Jos kumppanimaat tai -alueet ovat suoraan osallisina kriisissä tai kriisin 
jälkitilanteessa tai tällaisen vaikutuspiirissä taikka jos ne ovat hauraita maita ja alueita tai tällaisten vaikutuspiirissä, pa inopisteeksi otetaan erityisesti hätäavun, 
kunnostuksen ja kehityksen yhteensovittamin en kaikkien asianomaisten toimijoiden 
keskuudessa, jotta hätätilanteesta voidaan siirtyä kehitysvaih eeseen ja kestokykyä 
voidaan parantaa. Hauraiden tai sää nnöllisesti luonnononnettomuuksille alttiiden 
maiden ja alueiden ohjelmissa korostetaan katastrofivalmiutta ja katastrofien ehkäisyä sekä tällaisten onnettomuuksien seurausten hoitoa. 
2. Niiden maiden tai alueiden osalta, jotka kä rsivät kriisistä ja kriisin jälkitilanteesta 
taikka ovat hauraita, voidaan toteuttaa kys eisen maan tai alueen yhteistyöstrategiaa 
koskeva tarkistus. Tarkistukset voivat joht aa erityiseen ja m ukautettuun strategiaan, 
jolla varmistetaan siirtyminen pitkän aikavälin yhteistyöhön ja kehitykseen ja 
edistetään humanitaaristen ja kehityspoliittisten välineiden yhteensovittamista ja 
helpotetaan siirtymää niiden välillä. 
7 artikla 
Ohjelma-asiakirjojen hyväksyminen ja muuttaminen 
1. Komissio hyväksyy ohjelma-asiakirjat ja n iihin sisältyvän määr ärahojen ohjeellisen 
jaon 14 artiklassa säädetty ä menettelyä noudattaen.  
Kun ohjelma-asiakirjat toimitetaan 14 artik lassa tarkoitetulle EKR:n komitealle, 
komissio toimittaa ne samanaik aisesti tiedoksi myös yhtei selle parlamentaariselle 
edustajakokoukselle. 
Asianomaisen AKT-valtion tai -alueen on tämän jälkeen hyväksyttävä ohjelma-
asiakirjat. Maat tai alueet, joilla ei ole allekirjoitettua ohjelma-asiakirjaa, voivat 
saada rahoitusta tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.  
FI 20   FI 2. Strategia-asiakirjoja ja m onivuotisia maa- ja alueohjelmia sekä niihin sisältyvää 
määrärahojen ohjeellista jakoa void aan mukauttaa ottaen huomioon Cotonoun 
sopimuksen liitteessä IV olevissa 5, 11 ja 14 artiklassa säädet yt tarkistukset.  
3. Jäljempänä 14 artiklassa säädettyä me nettelyä sovelletaan myös huomattaviin 
muutoksiin, joiden seurauksena strategi a, sen ohjelma-asiakirjat ja/tai sen 
ohjelmoitavien määrärahojen jako muuttuu merkittävästi. Asianomainen AKT-valtio tai -alue hyväksyy tarvittaessa myös ohjelma-asiakirjoihin tehtävät lisäykset.  
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä ei sovelleta ohjelma-asiakirjojen vähäisiin 
muutoksiin, joilla tehdään teknisiä m ukautuksia, kohdennetaan varoja uudelleen 
painopistealaa koskevien ohjeellisten määr ärahojen puitteissa tai tarkistetaan 
ohjeellisen alustavan määrärahan määrää yl ös- tai alaspäin alle 20 prosentilla 
edellyttäen, että nämä muutokset eivät vaikuta näissä asiakirjoissa esitettyihin painopistealoihin ja tavoitteisiin. Tällais essa tapauksessa komissio ilmoittaa näistä 
muutoksista EKR:n komit ealle kuukauden kuluessa. 
5. Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, kuten 
kriisitilanteissa tai demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia tai perusvapauksia koskevissa välittömissä uhissa, 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tapaukset mukaan 
lukien, voidaan käyttää 14 artiklan 10 kohdassa  tarkoitettua menettelyä 5 artiklassa 
tarkoitettujen ohjelma-asiakirjojen muuttamiseksi.  
III
 OSASTO   
TÄYTÄNTÖÖNPANO 
8 artikla 
Yleinen täytäntöönpanokehys 
Komission ja EIP:n Cotonoun sopimuksen nojalla ha llinnoima apu AKT-valt ioille ja -alueille 
pannaan täytäntöön sisäisen sopim uksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun 
varainhoitoasetuksen, jäljempänä ’EKR :n varainhoitoaset us’ mukaisesti.  
9 artikla 
Toimintaohjelmien, yksittäisten  toimenpiteiden ja erityist oimenpiteiden hyväksyminen 
1. Komissio hyväksyy vuotuiset toimintaohjel mat, tarvittaessa 5 artiklassa 
tarkoitettujen ohjeellisten ohjelma-asiakirjojen perusteella. 
Kun on kyse toistuvista toimista, se  voi hyväksyä myös monivuotisia 
toimintaohjelmia enintään kolmeksi vuodeksi. 
Toimi voidaan tarvittaessa hyväksyä yksittäisenä toimenp iteenä ennen vuotuisten tai 
monivuotisten toimintaohjelmien hyväksymistä tai sen jälkeen.  
2. Komissio valmistelee toimintaohjelmat ja yksittäiset toimenpiteet kumppanimaan tai 
-alueen kanssa, kutsuu mukaan paikalla ed ustettuina olevat jäsenvaltiot sekä 
tarvittaessa koordinoi toimia  muiden avunantajien ka nssa, erityises ti yhteisen 
ohjelmasuunnittelun yhteydessä, ja EIP:n kanssa.  
FI 21   FI Toimintaohjelmissa määritellään kunkin toim en osalta tavoitteet, odotetut tulokset, 
tärkeimmät toiminnot, toteuttamistavat, ta lousarvio, alustava aikataulu, mahdolliset 
tukitoimet sekä edistymisen seurantajärjestelyt.  
Toimintaohjelmissa on ilmoitettava, mite n nykyiset tai suunnite llut EIP:n toimet 
otetaan huomioon.  
3. Edellä 4 artiklan 3 kohdassa main ituissa tapauksissa tai kun on kyse 
odottamattomista tarpeista komissio voi hyväksyä erityistoimenpiteitä. 
4. Komissio hyväksyy 1 kohdassa säädetyt toimin taohjelmat ja yksittäiset toimenpiteet, 
joiden osalta unionin rahoitustuki on yli 10 miljoonaa euroa, ja erityistoimenpiteet, joiden osalta unionin rahoitustuki on y li 30 miljoonaa euroa, tämän asetuksen 14 
artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.  
Menettelyä ei tarvitse noudattaa sellaisten  toimintaohjelmien ja toimenpiteiden 
osalta, jotka alittavat kyseiset raja-arvot, eikä niihin tehtyjen vähäisten muutosten 
osalta. Vähäiset muutokset ovat te knisiä mukautuksia, esimerkiksi 
täytäntöönpanojakson jatkaminen, varo jen uudelleenkohdentaminen alustavien 
määrärahojen puitteissa ja määrärahojen lisääminen tai vähentäminen alle 20 prosentilla niiden alustavasta määrästä, edellyttäen että muutokset eivät merkittävällä tavalla vaikuta alkuperäisen toimintaohj elman tai toimenpiteen tavoitteisiin. 
Tällaisessa tapauksessa komissio hyväksyy toimintaohjelmat, toimenpiteet ja niihin tehdyt vähäiset muutokset ja ilmoittaa asia sta EKR:n komitealle kuukauden kuluessa.  
Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, kuten 
kriisitilanteissa tai demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia tai perusvapauksia koskevissa välittömissä uhissa, komi ssio voi hyväksyä yksittäisiä tai 
erityistoimenpiteitä tai muutoksia voi massa oleviin toimintaohjelmiin ja 
toimenpiteisiin 14 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.  
5. Komissio hyväksyy sisäisen sopimuksen  6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut 
tukimenoihin liittyvät erityiset toimintaohjelmat 14 artiklassa säädettyä menettelyä 
noudattaen. Tukimenoihin liittyviin erityisiin toimintaohjelmiin mahdollisesti tehtävät muutokset hyväksyt ään samaa menettelyä noudattaen. 
6. Ympäristönäkökohtia, muun muassa ilm astoon ja luonnon monimuotoisuuteen 
kohdistuvia vaikutuksia, tarkas tellaan hanketasolla, ja ympä ristön kannalta herkissä 
hankkeissa tehdään tarvittaessa myös ympä ristövaikutusten arviointi (YVA), etenkin 
kun on kyse uudesta mittavasta infrastruk tuurista. Alakohtaisten ohjelmien 
täytäntöönpanossa käytetään strategisia ympäristöarviointeja (SYA) tilanteen mukaan. Asianosaisten sidosryhmien osalli stuminen ympäristöarviointeihin ja 
tulosten julkinen saatavuus varmistetaan. 
10 artikla  
Jäsenvaltioiden lisärahoitusosuudet 
1. Jäsenvaltiot voivat omasta aloitteestaan toimittaa komissiolle tai EIP:lle 
vapaaehtoisia rahoitusosuuksia sisäisen sopimuksen 1 artiklan 9 kohdan mukaisesti Cotonoun sopimuksen tavoitteiden saavut tamisen edistämiseksi muutoin kuin 
yhteisen yhteisrahoituksen keinoin. Vapaaeh toiset rahoitusosuudet eivät vaikuta 11. 
FI 22   FI EKR:n varojen yleiseen kohdentamiseen. Vap aaehtoisia rahoitusosuuksia käsitellään 
samalla tavalla kuin sisäisen sopimuks en 1 artiklan 2 kohda ssa tarkoitettuja 
jäsenvaltioiden varsinaisia rahoitusosuuksia, lukuun ottama tta sisäisen sopimuksen 6 
ja 7 artiklan määräyksiä, joiden osalta voidaan tehdä erityisjärjestelyjä kahdenvälisessä rahoitussopimuksessa.  
2. Varauksia voidaan tehdä vain asianmukaises ti perustelluissa tapauksissa, esimerkiksi 
4 artiklan 3 kohdassa tarkoite tuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa toteutettavia 
toimia varten. Tässä tapauksessa komissiol le ja EIP:lle uskottuja vapaaehtoisia 
rahoitusosuuksia on käsiteltävä käyttöta rkoitukseensa sidott una tulona EKR:n 
varainhoitoasetuksen mukaisesti.  
3. Lisävarat on integroitava ohjelmasuunnittel uun ja tarkastelupros essiin sekä tässä 
asetuksessa tarkoitettu ihin vuosittaisiin toimintaohjelmiin, yksitt äisiin toimenpiteisiin 
ja erityistoimenpiteisiin, ja niiden on ilmennettävä kumppanimaan tai -alueen omavastuullisuutta.  
4. Komissio hyväksyy mahdolliset muutoks et toimintaohjelmiin, yksittäisiin 
toimenpiteisiin ja erityistoimenpiteis iin 9 artiklan säännösten mukaisesti.  
5. Komissiolle tai EIP:lle Cotonoun sopi muksen tavoitteiden saavuttamiseksi 
vapaaehtoisia rahoitusosuuksia uskovien jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä 
rahoitusosuuksista neuvostolle ja EKR: n komitealle/investointikehyskomitealle 
etukäteen.  
11 artikla  
Verot, tullit ja maksut 
Unionin apu ei johda erity isten verojen, tullien eikä maksujen syntymiseen. 
Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 31 artiklan määräysten soveltamista rajoittamatta 
kyseiset verot, tullit ja maksut voidaan katsoa tukikelpoisiksi si säisen sopimuksen 10 artiklan 
2 kohdassa tarkoitetussa EKR: n varainhoitoasetuksessa va hvistettujen ed ellytysten 
mukaisesti. 
12 artikla  
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenp itein, että tämän asetuksen mukaisesti 
rahoitettavia toimia toteutettaessa unioni n taloudellisia etuja suojataan petoksia, 
lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla 
tarkastuksilla ja, jos sään töjenvastaisuuksia havaitaa n, perimällä aiheettomasti 
maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia 
ja varoittavia hallinnollisia ja  taloudellisia seuraamuksia. 
2. Komissiolla tai sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet 
toimittaa kaikkien unionilta tämän asetuksen puitteissa rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja aliha nkkijoiden osalta asia kirjoihin perustuvia 
ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.  
FI 23   FI 3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien 
paikalla suoritettavat tode ntamiset ja tarkastukset , Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/199928 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, 
EY) N:o 2185/9629 säädettyjä säännöksiä ja menettelyjä noudattaen, jotta voidaan 
määrittää, liittyykö tämän asetuksen nojalla rahoite ttuun avustussopimukseen, 
avustuspäätökseen tai sopim ukseen petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, 
joka vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin. 
4. Kolmansien maiden ja kansainvälis ten järjestöjen kanssa tehtyihin 
yhteistyösopimuksiin, sopimuksiin, avustusso pimuksiin ja avustuspäätöksiin, jotka 
ovat seurausta tämän asetuksen täytäntöönpa nosta, on sisällyttävä määräyksiä, joiden 
nojalla komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille annetaan nimenomaisesti valtuudet tehdä tällaisia ta rkastuksia sekä paik alla suoritettavia 
todentamisia ja tarkastuksia toimiv altansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. 
13 artikla  
Kansallisuutta ja alkuperää koskevat säännöt hanki nta-, avustus- ja muita menettelyjä varten  
Kansallisuutta ja alkuperää koske vat säännöt hankinta-, avustus-  ja muita menettelyjä varten 
määritellään Cotonoun sopimuksen liitt eessä IV olevassa 20 artiklassa. 
IV
 OSASTO   
PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYT 
14 artikla  
EKR:n komitean vastuuala 
1. Euroopan kehitysrahaston kom itean, jäljempänä ’EKR:n komi tea’, joka on perustettu 
sisäisen sopimuksen 8 artiklalla, on a nnettava lausuntonsa 3–10 kohdassa tarkoitetun 
menettelyn mukaisesti.  
EIP:n tarkkailija osallistuu EK R:n komitean toimintaan investointipankkia koskevien 
kysymysten osalta. 
2. EKR:n komitean tehtävät ka ttavat vastuut, jotka esitetää n tämän asetuksen II ja III 
osastossa: 
a) 11. EKR:stä myönnettävään unionin apuun liittyvä ohjelmasuunnittelu ja sen 
tarkastelu, jonka painopiste on maa- ja aluestrategioissa ja AKT-valtioiden 
välisen yhteistyön strategioissa; sekä 
b) unionin ja sen jäsenvaltioiden avun täytäntöönpanon seuranta, joka kattaa 
muun muassa avun vaikutukset köyhyyde n vähentymiseen, alakohtaiset 
näkökohdat, monialaiset kysymykset, jäsenv altioiden ja muiden avunantajien 
kanssa tehtävän koordinoinnin toimivuude n kenttätasolla se kä 2 artiklassa 
tarkoitettujen avun tuloksellis uuden periaatteiden noudattamisen. 
                                                 
28 EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. 
29 EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. 
FI 24   FI 3. Kun EKR:n komiteaa pyydetään antamaan  lausunto, komissi on edustaja tekee 
komitean työjärjestyksessä asetetun määräajan puitteissa EKR:n komitealle 
ehdotuksen tarvittavista toimenpiteis tä. EKR:n komitea antaa lausuntonsa 
määräajassa, jonka puheenjohtaja asettaa as ian kiireellisyyden pe rusteella ja jonka 
enimmäiskesto on 30 päivää.  
Ennen kuin EKR:n komitea antaa lausunnon kuka  tahansa EKR:n komitean jäsen voi 
ehdottaa muutoksia ja puheenjohtaja voi es ittää muutettuja versioita ehdotetuista 
toimenpiteistä. 
Puheenjohtajan on pyrittävä löytämään ra tkaisuja, joilla on mahdollisimman laaja 
tuki EKR:n komiteassa. Puheenjohtaja il moittaa EKR:n komitealle siitä, miten 
keskustelut ja muutosehdotukset on otet tu huomioon, erityisesti siltä osin kuin on 
kyse ehdotuksista, joilla on ollu t laaja tuki EKR:n komiteassa. 
4. Lausunto annetaan sisäisen sopimuks en 8 artiklan 3 kohda ssa vahvistetulla 
määräenemmistöllä painottamalla jäsenvaltioiden ääniä sisäisen sopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa esitetyllä tavalla. 
5. Jos EKR:n komitea antaa myönteisen lausunnon, komissio hyväksyy toimenpiteet, 
joita sovelletaan välittömästi.  
6. Jos komitea antaa kielteisen lausunnon, komissio ei hyväksy toimenpiteitä. Jos 
toimenpiteet katsotaan tarpeellisiksi, puheenjohtaja voi toimittaa muutetun version ehdotetuista toimenpiteistä EKR:n komit ealle kahden kuukauden kuluessa kielteisen 
lausunnon antamisesta tai toimittaa toime npide-ehdotuksen 9 kohdassa tarkoitetulle 
muutoksenhakukomitealle jatkokäsittelyä va rten kuukauden kuluessa kielteisen 
lausunnon antamisesta.  
7. Jos lausuntoa ei anneta, komissio voi  hyväksyä toimenpide-ehdotukset lukuun 
ottamatta jäljempänä toisessa alakohdassa mainittuja tapauksia. Jos komissio ei hyväksy toimenpiteitä, puheenjohtaja voi es ittää EKR:n komitealle niitä koskevan 
muutosehdotuksen. 
Komissio ei hyväksy toimenpiteitä, jos EK R:n komitean jäsenten yksinkertainen 
enemmistö vastustaa sitä. Jos toimenpiteet katsotaan tarpeellisiks i, puheenjohtaja voi 
tällöin toimittaa muutetun version ehdotetui sta toimenpiteistä EKR:n komitealle 
kahden kuukauden kuluessa äänestyksestä tai toimittaa toimenpide-ehdotuksen 9 
kohdassa tarkoitetulle muutoksenhakukomitea lle jatkokäsittelyä  varten kuukauden 
kuluessa kielteisen lausunnon antamisesta.  
8. Kun EKR:n komitean lausunto on tark oitus hankkia kirjal lista menettelyä 
noudattaen, menettely päätetään tuloksetto mana, jos EKR:n komitean puheenjohtaja 
lausunnon antamiselle asetetussa määräajas sa niin päättää tai EKR:n komitean 
jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää. 
9. Muutoksenhakukomitea hyväksyy työjärje styksensä komission ehdotuksesta 
jäsentensä yksinkertaisella enemmist öllä. Jos asia pannaan vireille 
muutoksenhakukomiteassa, se kokoontuu asia nmukaisesti perusteltuja tapauksia 
lukuun ottamatta aikaisintaan 14 päivän  ja viimeistään kuuden viikon kuluttua 
päivästä, jona asia on saatettu sen kä siteltäväksi. Sen estämättä, mitä 3 kohdan 
ensimmäisessä alakohdassa säädetään, muutoksenhakukomitea antaa lausuntonsa 
FI 25   FI kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen käsiteltäväksi, sisäisen 
sopimuksen 8 artiklan 3 kohdassa vahvistet ulla määräenemmistöllä painottamalla 
jäsenvaltioiden ääniä sisäisen sopimuksen  8 artiklan 2 kohdassa esitetyllä tavalla. 
Komission edustaja toimii muutoksenhakukomitean puheenjohtajana.  
Puheenjohtaja määrää muutoksenhakukomitean kokouspäivän tiiviissä yhteistyössä 
komitean jäsenten kanssa, jotta jäsenvalt iot, komissio ja EI P investointipankkia 
koskevien kysymysten osalta voivat varmis taa olevansa edustettuina asianmukaisella 
tasolla. 
Jos muutoksenhakukomitea antaa puol tavan lausunnon, komissio hyväksyy 
toimenpiteet. Jos muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, komissio voi hyväksyä 
toimenpiteet. Jos muutoksenhakukomitea antaa kielteisen lausunnon, komissio ei 
hyväksy toimenpiteitä. 
10. Viitattaessa tähän kohtaan komissio hyvä ksyy toimenpiteet, joita sovelletaan 
välittömästi, ilman niiden toimittamista ennakkoon EKR:n komitealle, ja jotka ovat voimassa hyväksytyn tai muutetun asiakirjan , toimintaohjelman tai toimenpiteen 
koko keston ajan.  
Viimeistään 14 päivän kulu ttua hyväksymisestä puheen johtajan on toimitettava 
toimenpiteet EKR:n komitea lle tämän lausunnon saamiseksi. 
Jos EKR:n komitea antaa kielteisen lausunnon tämän artiklan 3 ja 4 kohdan 
mukaisesti, komissio kumoaa välittömäst i ensimmäisen alakohdan mukaisesti 
hyväksytyt toimenpiteet. 
15 artikla  
Afrikan rauhanrahasto 
AKT-valtioiden keskinäisen yhteistyön ohjelmissa osoitetaan varoja Afrikan rauhanrahastolle. 
Kyseisiä varoja voidaan täyde ntää alueohjelmista saatava lla rahoituksella. Seuraavissa 
alakohdissa määriteltyä erityismene ttelyä sovelletaan seuraavasti: 
a) Afrikan unionin pyynnöstä, jonka AKT-suurlähettiläskom itea vahvistaa, komissio 
laatii monivuotiset toimintaohjelmat, joissa yksilöidään mahdollisten toimien 
tavoitteet, laajuus ja luonne sekä toimie n täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt. Kunkin toimintaohjelman liitteessä kuvataan kutakin mahdollista toimenpidelajia koskeva päätöksentekomen ettely toimen luonteen, laajuuden ja 
kiireellisyyden mukaan; 
b) toimintaohjelmista, mukaan luettuna a alakohdassa tarkoitetu sta liitteestä, ja 
toimintaohjelmien muutoksista kes kustellaan asianomaisissa neuvoston 
valmistelutyöryhmissä ja poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteassa, ja ne hyväksytään pysyvien edustajien komiteassa  (Coreper) sisäisen sopimuksen 8 
artiklan 3 kohdassa vahvistetulla määräen emmistöllä ennen kuin komissio hyväksyy 
ne; 
c) toimintaohjelmat, lukuun ottamatta a ala kohdassa tarkoitettua l iitettä, ovat komission 
ja Afrikan unionin välillä tehtäv än rahoitussopimuksen perustana; 
FI 26   FI d) kullekin rahoitussopimuksen nojalla toteute ttavalle toimelle on saatava poliittisten ja 
turvallisuusasioiden komitean ennakkohyväksyntä; neuvoston asianomaisille valmistelutyöryhmille on ilmoitettava tai niitä on kuultava toimista hyvissä ajoin ennen niiden saattamista b alakoh dassa tarkoitettujen erityisten 
päätöksentekomenettelyjen mukaisesti poliitti sten ja turvallisuusasioiden komitean 
käsiteltäväksi, jotta voidaan varmistaa, että  suunniteltujen toimenpiteiden sotilas- ja 
turvallisuusulottuvuuden lisäk si otetaan huomioon myös n iiden kehitysyhteistyöhön 
liittyvät näkökohdat; 
e) komissio laatii varojen käytöstä neuvostolle ja EKR:n komitealle niiden pyynnöstä 
vuosittain tiedoksi toimintakertomuksen, jo ssa tehdään ero julk ista kehitysapua 
koskevien ja muiden maksusitoumusten ja maksujen välillä. 
Unioni tarkastelee edelleen mahdollisia tuleva isuuden vaihtoehtoisia rahoituslähteitä, kuten 
yhteisen ulko- ja turvallisuuspolit iikan alalta saatavaa rahoitusta. 
16 artikla  
Investointikehyskomitea 
1. Sisäisen sopimuksen 9 artiklan m ukaisesti EIP:n alaisuuteen perustettu 
investointikehyskomitea muodostuu jäsenva ltioiden edustajista ja komission 
edustajasta. Komiteaan on pyydetty osallistumaan tarkkailijat neuvoston pääsihteeristöstä ja Euroopan ulkosuhdehall innosta. Kukin jäsenvaltio ja komissio 
nimittää yhden edustajan ja yhden va raedustajan. Jatkuvuuden turvaamiseksi 
investointikehyskomitean jäsenet valitsevat keskuudestaan investointikehyskomitean puheenjohtajan kahdeksi vuodeksi. EIP va staa komitean sihteeristöstä ja 
tukipalveluista. Ainoastaan jäsenvaltioiden nimittämät investointikehyskomitean jäsenet tai heidän varajäsenensä voivat äänestää. 
Neuvosto hyväksyy investointikehyskomit ean työjärjestyksen yksimielisesti 
ehdotuksesta, jonka EIP laatii komissiota kuultuaan. 
Investointikehyskomitea tekee päätöksensä määräenemmistöllä. Äänten 
painotuksesta määrätään sisäis en sopimuksen 8 artiklassa. 
Investointikehyskomitea kokoontuu vähint ään neljästi vuode ssa. Lisäkokouksia 
voidaan kutsua koolle EIP:n tai komitean  jäsenten pyynnöstä työjärjestyksen 
mukaisesti. Investointikehyskomitea voi  lisäksi antaa lausunnon kirjallisella 
menettelyllä sen työjärjestykses sä vahvistetuin edellytyksin. 
2. Investointikehyskomitea hyväksyy 
a) investointikehyksen täytän töönpanoa koskevat toimintaohjeet; 
b) investointikehystä koskevat investoin tistrategiat ja liik etoimintasuunnitelmat 
Cotonoun sopimuksen tavoitteiden ja uni onin kehityspolit iikan yleisten 
periaatteiden perusteella; 
c) investointikehystä koskevat vuosikertomukset; d) kaikki yleiset toimintapoliittiset asia kirjat, myös arviointikertomukset, jotka 
koskevat investointikehystä. 
FI 27   FI 3. Investointikehyskomitea an taa lausunnon seuraavista: 
a) korkotuen myöntämistä koskevat ehdotuks et Cotonoun sopimuksen liitteessä II 
olevan 2 artiklan 7 kohdan ja 4 arti klan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. 
Tällöin investointikehyskomitea ant aa lausunnon myös korkotuen käytöstä; 
b) ehdotukset investointikehysinve stoinnista johonkin hankkeeseen, josta 
komissio on antanut ki elteisen lausunnon; 
c) muut investointikehykseen li ittyvät ehdotukset, jotka perustuvat 
investointikehyksen toimintaohjeissa määriteltyihin yleisperiaatteisiin. 
Vähäisiä toimia koskevan hyväksymis menettelyn yksinkertaistamiseksi 
investointikehyskomitea voi antaa puoltavan lausuntonsa myönnettävien 
määrärahojen kokonaismäärää (korkotuet, teknin en apu) tai yleisva ltuutusta (lainat, 
pääoma) koskevista EIP:n ehdotuksista, ja  EIP kohdentaa määrärahoja myöhemmin 
edelleen yksittäisille hankkeille ilman inve stointikehyskomitean ja/tai komission 
uutta lausuntoa kyseisten määrärahojen kokonaismäärää/yleisvaltuutusta koskevien 
perusteiden mukaisesti, mukaan luki en edelleen kohdennetun määrärahan 
enimmäismäärä hanketta kohti; 
Lisäksi EIP:n hallintoelimet voivat ajoitta in pyytää, että investointikehyskomitea 
antaa lausunnon kaikista rahoitusehdotuks ista tai tietyistä rahoitusehdotusten 
ryhmistä. 
4. EIP:n vastuulla on toimittaa investointike hyskomitean käsiteltäväksi ajoissa asiat, 
jotka vaativat investointikehyskomit ean hyväksynnän tai lausunnon 2 ja 3 kohdan 
mukaisesti. Kaikki komit ean lausuntoa varten toim itetut ehdotukset tehdään 
investointikehyksen toimintaohjeissa esite ttyjen asiaa koskevien perusteiden ja 
periaatteiden mukaisesti. 
5. EIP tekee tiiviisti yhteistyötä komission ka nssa ja koordinoi tarvittaessa toimensa 
muiden avunantajien kanssa. Tässä kii nnitetään huomiota etenkin seuraaviin 
seikkoihin: 
a) EIP laatii tai tarkistaa yhdessä ko mission kanssa 2 kohdan a alakohdassa 
tarkoitetut toimintaohjeet. EIP on va stuussa toimintaohjeiden noudattamisesta 
ja sen on varmistettava, että se n tukemissa hankkeissa noudatetaan 
kansainvälisiä sosiaali- ja ympäri stönormeja ja että hankkeet ovat 
sopusoinnussa Cotonoun sopimuksen tavoi tteiden, unionin kehityspolitiikan 
yleisten periaatteiden ja asianom aisten maa- ja aluekohtaisten 
yhteistyöstrategioiden kanssa; 
b) EIP pyytää komission lausun toa sijoitusstrategioiden, 
liiketoimintasuunnitelmien ja yleispoliittis ten asiakirjojen laadintaa varten;  
c) EIP ilmoittaa hallinnoimistaan hankkeis ta komissiolle 18 artiklan 1 kohdan 
mukaisesti. Hankkeen arviointivaihee ssa sen on pyydettävä komission lausunto 
hankkeen yhdenmukaisuudesta asianomai sten maa- ja aluekohtaisten 
yhteistyöstrategioiden tai, tapauksen mukaan, investointikehyksen yleisten 
tavoitteiden kanssa; 
FI 28   FI d) EIP pyytää, 3 kohdan a alakohdassa ta rkoitettuun kokonaismäärään sisältyviä 
korkotukia lukuun ottamatta, hankkeiden arviointivaiheessa komissiolta 
hyväksynnän myös investointikehyskom itealle esitettyjen korkotukiehdotusten 
yhdenmukaisuudesta Cotonoun sopimuksen liitteessä II olevan 2 artiklan 7 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan sekä i nvestointikehyksen toimintaohjeissa 
määriteltyjen perusteiden kanssa. 
Komission katsotaan antaneen puoltavan lausunnon tai hyväksyntänsä ehdotukselle, 
jos se ei anna kolmen viikon kuluessa  ehdotuksen toimittamisesta kyseisestä 
ehdotuksesta kielteistä la usuntoa. Voidakseen anta a lausunnon rahoitusalan tai 
julkisen sektorin hankkeesta ja hyväks yä korkotukiehdotuksen komissio voi pyytää, 
että lopullinen hanke-ehdotus toim itetaan sille kaksi viikkoa ennen 
investointikehyskomitealle toimittamista. 
6. EIP ei toteuta 3 kohdassa mainittuja toimia , ellei investointikehyskomitea ole antanut 
puoltavaa lausuntoa. 
Sen jälkeen kun investointikehyskomitea on antanut puoltavan lausunnon, EIP tekee 
ehdotuksesta päätöksen omien menettelyjensä mukaisesti. Erityisesti se voi päättää 
hylätä ehdotuksen. EIP ilmoittaa invest ointikehyskomitealle ja komissiolle 
määräajoin tapauksista, joissa se  on päättänyt hylätä ehdotuksen. 
Kun on kyse EIP:n omista varoista annettavista lainoista ja 
investointikehysinvestoinneista, jotka ei vät edellytä investointikehyskomitean 
lausuntoa, EIP tekee päätökset ehdotuksista  omien menettelyjensä mukaisesti ja 
investointikehyksen osalta invest ointikehyksen toimintaohjeiden ja 
investointikehyskomitean hyväksymien i nvestointistrategioiden mukaisesti. 
Vaikka investointikehyskomitea anta isi korkotuen myöntämistä koskevasta 
ehdotuksesta kielteisen la usunnon, EIP voi antaa kyseisen lainan mutta ilman 
korkotukea. EIP ilmoittaa investointikehys komitealle ja komissiolle määräajoin 
kaikista tapauksista, joissa se päättää toimia näin. 
EIP voi päättää muuttaa sellaisen investoi ntikehyslainan tai -investoinnin ehtoja, 
josta investointikehyskomitea on antanut  puoltavan lausunnon 3 kohdan mukaisesti, 
tai minkä tahansa sellaisen lainan ehtoja , jonka korkotuista investointikehyskomitea 
on antanut puoltavan lausunnon, jollei inve stointikehyksen to imintaohjeissa 
vahvistetuista edellytyksistä muuta johdu ja edellyttäen, että asianomaisen lainan tai 
investointikehysinvestoinnin ol ennainen tavoite ei muutu. EIP voi erityisesti päättää 
korottaa lainan tai investoi ntikehysinvestoinnin määrää  enintään 20 prosentilla. 
Tällainen korotus voi Cotonoun sopimuksen liitteessä II olevan 2 artiklan 7 kohdassa 
tarkoitettujen korkotuellisten hankkeiden os alta johtaa korkotue n arvon suhteelliseen 
korotukseen. EIP ilmoittaa investointikehys komitealle ja komissiolle määräajoin 
kaikista tapauksista, joissa se päättää toimia näin. Jos korkotuen arvon korotusta 
pyydetään Cotonoun sopimuksen liitteessä II olevan 2 artiklan 7 kohdan mukaisille hankkeille, investointikehyskomitean ede llytetään antavan lausuntonsa ennen kuin 
EIP toteuttaa korotuksen. 
7. EIP hoitaa investointike hysinvestointeja ja kaikki a investointikehyksen lukuun 
hallittavia varoja Cotonoun sopimuksen tavo itteiden mukaisesti. Se voi erityisesti 
olla mukana niissä oikeushenkilöiden hallinto- ja valvontaelimissä, joihin 
FI 29   FI investointikehyksen varoja on investo itu, sopia investointikehyksen lukuun 
hallittavista oikeuksista sekä kumota ja muuttaa niitä investointikehyksen 
toimintaohjeiden mukaisesti. 
V OSASTO 
LOPPUSÄÄNNÖKSET 
17 artikla  
Kolmannen maan tai alu een osallistuminen 
Komissio voi unionin avun johdonmukaisuuden ja tu loksellisuuden varmistamiseksi päättää, 
että AKT-ryhmään kuulumattomat kehitysmaat ja  alueellista yhdentymistä ajavat elimet, 
joiden toimintaan osallistuu AKT-valtioita ja jotka edistävät unionin muista ulkoisen 
toiminnan rahoitusvälineistä myönnettävään unionin  tukeen oikeutettua al ueellista yhteistyötä 
ja yhdentymistä, voidaan myöntää sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan i 
alakohdassa tarkoitettuja varoja, jos kyseessä  oleva hanke tai ohjelma on luonteeltaan 
alueellinen tai rajat ylitt ävä ja Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 6 artiklan mukainen. 
Merentakaiset maat ja alueet, joille voidaan myöntää unionin t ukea päätöksen [ ...] mukaisesti, 
ja unionin syrjäisimmät alueet voivat myös osallistua alueellisen yhteistyön hankkeisiin tai 
ohjelmiin. Näiden alueiden osallistumista va rten annettava rahoitus annetaan sisäisen 
sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan i al akohdassa tarkoitettujen varojen lisäksi. 
Tavoitteena on vahvistaa jäsenvaltioiden, syrj äisimpien alueiden, MMA:iden ja AKT-maiden 
välistä yhteistyötä ja tarvittae ssa perustaa koordinointimekanisme ja. Kyseinen rahoitus ja 11. 
EKR:n varainhoitoasetuksessa tar koitettu rahoitus voidaan sisällytt ää strategia-asiakirjoihin ja 
monivuotisiin maa- ja alueohjelmiin sekä tä män asetuksen 9 artiklassa tarkoitettuihin 
toimintaohjelmiin ja toimenpiteisiin.  
18 artikla  
EKR:stä myönnettävän avun seuran ta, raportointi ja arviointi 
1. Komissio ja EIP seuraavat säännöllisesti toimiaan ja tarkastelevat edistymistä 
odotettujen tulosten saavuttamisessa. Komissi o tekee myös arviointeja alakohtaisten 
politiikkojensa ja toimiensa va ikuttavuudesta ja tehokkuudesta ja 
ohjelmasuunnittelun tuloksellisuudesta, ta rvittaessa riippumattomien ulkoisten 
arviointien avulla. Arvioi ntien olisi perustuttava OECD:n kehitysapukomitean 
hyvien käytäntöjen periaatteisiin, ja niiden avulla olisi pyrittävä  saamaan selville, 
onko asetetut tavoitteet saavutettu, ott aen tarvittaessa huomioon sukupuolten tasa-
arvo. Lisäksi niiden perusteella olisi l aadittava suosituksia tulevan toiminnan 
kehittämiseksi.  
EIP antaa komissiolle määräajoin tiet oja hoitamistaan 11. EKR:n varoista 
rahoitettujen hankkeiden täytäntöönpanosta  investointikehyksen  toimintaohjeissa 
esitettyjen menettelyjen mukaisesti. 
2. Komissio toimittaa arviointikertomuksensa jäsenvaltioille EKR:n komitean 
välityksellä ja EIP:lle tiedoksi. Tuloksia hyödynnetään  ohjelmasuunnittelussa ja 
määrärahojen kohdentamisessa. 
FI 30   FI 3. Komissio ottaa tämän asetuksen nojalla myönnetyn unionin avun arviointivaiheeseen 
mukaan kaikki asiaankuuluvat sidos ryhmät siinä määrin kuin se on 
tarkoituksenmukaista ja voi tarvittaessa pyrkiä tekemään yhteisiä arviointeja EU:n 
jäsenvaltioiden, muiden  avunantajien ja kehityskumppanien kanssa. 
4. Komissio tarkastelee 11. EKR:n täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa neuvostolle 
vuodesta 2016 alkaen joka toinen vuosi kert omuksen täytäntöönpanosta ja tuloksista 
sekä mahdollisuuksien mukaan unionin rahoitustuen tärkeimmistä tuloksista ja vaikutuksista. Kertomus toimitetaan myös Euroopan parlamentille, Euroopan talous- 
ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 
5. Tämä joka toinen vuosi annettava kertom us sisältää edeltäv ään vuoteen liittyviä 
tietoja, jotka koskevat rahoitettuja toimenp iteitä, seurannan ja valvonnan tuloksia, 
kehityskumppanien osallistumista sekä maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen toteutumista maittain, alueit tain ja yhteistyöaloittain jaoteltuina.  
6. Kertomuksessa arvioidaan avun tuloksia käyttäen mahdollisuuksien mukaan erityisiä 
ja mitattavissa olevia i ndikaattoreita, jotk a koskevat avun merkitystä Cotonoun 
sopimuksen tavoitteiden saavuttami sessa. Siinä otetaan huomioon saadut 
kokemukset ja aiempia vuosia koskeneisiin arviointeihin sisält yneiden suositusten 
seuranta. 
7. Unioni ja sen jäsenvaltiot suorittava t tulosten arvioinnin, jossa arvioidaan 
sitoumusten ja maksujen toteutumisastetta se kä annetun avun tul oksia ja vaikutusta. 
Arviointi suoritetaan komission ehdotuksesta. 
8. EIP toimittaa investointikehyskomitealle tietoja investointik ehyksen tavoitteiden 
saavuttamisessa tapahtuneesta edistyksestä. Cotonoun sopimuksen liitteessä II olevan 6 b artiklan nojalla invest ointikehyksen kokonaistoimintaa tarkastellaan yhdessä 11. 
EKR:n voimassaoloajan puolivälissä ja lopussa. Välitarkastelun suorittavat riippumattomat ulkopuoliset asiantuntijat yhtei styössä EIP:n kanssa ja se toimitetaan 
investointikehyskomitealle. 
19 artikla  
Ilmastotoimiin ja luonnon moni muotoisuuteen liittyvät menot 
Vuotuinen arvio ilmastotoimiin ja luonnon mo nimuotoisuuteen liittyvistä kokonaismenoista 
tehdään hyväksyttyjen ohjeell isten ohjelma-asiakirjojen pe rusteella. EKR:n puitteissa 
myönnettyyn rahoitukseen sovelletaan (täsmällise mpiä menetelmiä poissulkematta sikäli, kun 
niitä on saatavilla) OECD:n  menetelmiin (nk. Rion tunnus luvut) perustuvaa, unionin 
ohjelmien tulosohjausmenetelmiin integroitua vuotuista seurantajärjestelmää, jolla kvantifioidaan ilmastotoimiin ja luonnon monim uotoisuuteen liittyvät menot 9 artiklassa 
tarkoitettujen toimintaohjelmien sekä yksittäiste n ja erityistoimenpiteiden tasolla ja jota 
käytetään arvioinneissa ja kahdesti vuodessa annettavissa kertomuksissa.  
20 artikla 
Euroopan ulkosuhdehallinto 
Tätä asetusta sovellettaessa noudatetaan Eu roopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja 
toiminnasta annettua neuvos ton päätöstä 2010/427/EU.  
FI 31   FI 21 artikla  
Siirtymätoimenpiteet 
Siirtymätoimenpiteet, jotka muodostuvat 9 arti klassa tarkoitetuista  toimintaohjelmista, 
yksittäisistä toimenpiteistä, erityistoimenpite istä ja tukimenoihin liittyvistä erityisistä 
toimintaohjelmista, rahoitetaan 11. EKR:n sisä isen sopimuksen voimaantuloon asti 11. EKR:n 
siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyllä, joka koostuu  edellisten EKR:ien jälje llä olevista varoista 
ja kyseisistä EKR:istä rahoitetuista hankk eista vapautuneista va roista. Kyseisellä 
siirtymävaiheen järjestelyllä voidaan myös ka ttaa avustukset, joilla rahoitetaan sisäisen 
sopimuksen 2 artiklan d kohdassa tarkoitetut korkotue t ja hankkeisiin liitt yvä tekninen apu. 
Kyseisillä siirtymätoimenpiteillä pyrit ään helpottamaan ohjelma-asiakirjojen 
täytäntöönpanoa. 
Kyseisen siirtymävaiheen järjestelyn muka isesti sidotut varat kirjataan 11. EKR:stä 
myönnettyihin varoihin. Tällöin 9. ja 10. EKR:n sisäisten sopimu sten 1 artiklan 2 kohdan a 
alakohdassa tarkoitettuja jäse nvaltioiden rahoitusosuuksia vähennetään vastaavasti. 
Siirtymätoimenpiteitä täytäntöönpantaessa 10. EKR:n varainhoitoasetuksen soveltamista 
jatketaan 11. EKR:n varainhoito asetuksen voimaantuloon saakka. 
22 artikla 
Voimaantulo 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena pä ivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
unionin virallisessa lehdessä . 
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuut a 2014 sisäisen sopimuksen viimeiseen 
soveltamispäivään saakka. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja