Ehdotus neuvoston päätökseksi kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Kaakkois-Atlantilla koskevan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (KOM(2001) 679 lopull. - 2001/0280(CNS))



Virallinen lehti nro C 075 E , 26/03/2002 s. 0113 - 0131



Ehdotus neuvoston päätökseksi kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Kaakkois-Atlantilla koskevan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (2002/C 75 E/09) KOM(2001) 679 lopull. - 2001/0280(CNS) (Komission esittämä 21 päivänä marraskuuta 2001) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisöllä on toimivalta toteuttaa kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia toimenpiteitä sekä tehdä sopimuksia muiden maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. (2) Yhteisö on sopimuspuolena Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, joka velvoittaa kaikki kansainvälisen yhteisön jäsenet toimimaan yhteistyössä meren biologisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. (3) Yhteisö on allekirjoittanut sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten soveltamiseksi(1). (4) Yhteisö on osallistunut aktiivisesti vuonna 1997 aloitettuihin neuvotteluihin Kaakkois-Atlantin kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevasta yleissopimuksesta yhdessä alueen rantavaltioiden ja muiden asianosaisten kanssa. Se on allekirjoittanut tämän yleissopimuksen Windhoekissa, Namibiassa, 20 päivänä huhtikuuta 2001 pidetyn diplomaattikokouksen yhteydessä neuvoston tästä asiasta tekemän päätöksen mukaisesti(2). (5) Yhteisön kalastajat harjoittavat toimintaansa yleissopimuksen vyöhykkeellä. On siis yhteisön edun mukaista tulla tällä yleissopimuksella perustettavan alueellisen kalastusjärjestön täysivaltaiseksi jäseneksi. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että yhteisö hyväksyy yleissopimuksen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Kaakkois-Atlantilla koskeva yleissopimus Euroopan yhteisön puolesta. Yleissopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus luovuttaa hyväksymisasiakirja Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön pääjohtajalle yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (1) EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14. (2) EYVL L 111, 20.4.2001, s. 15. LUONNOS Yleissopimus kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta kaakkois-atlantilla TÄMÄN YLEISSOPIMUKSEN SOPIMUSPUOLET, jotka SITOUTUVAT huolehtimaan kaikkien meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä käytöstä Kaakkois-Atlantilla sekä turvaamaan sen ympäristön ja ne meren ekosysteemit, joissa näitä luonnonvaroja esiintyy, TUNNUSTAVAT kiireellisen ja jatkuvan tarpeen suojella ja säilyttää tehokkaasti Kaakkois-Atlantin aavan meren kalavaroja, TUNNUSTAVAT 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta vuodelta 1995 ja ottavat huomioon FAO:n sopimuksen kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavan meren kalastusaluksilla vuodelta 1993 ja FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintasäännöt vuodelta 1995, TUNNUSTAVAT valtioiden velvollisuuden tehdä keskinäistä yhteistyötä Kaakkois-Atlantin elävien luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi, OVAT LUJASTI PÄÄTTÄNEET noudattaa ja panna täytäntöön ennalta varautuvaa lähestymistapaa kalavarojen hoidossa niiden periaatteiden mukaisesti, jotka sisältyvät sopimukseen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta vuodelta 1995 ja vuonna 1995 annettuihin FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintasääntöihin, TUNNUSTAVAT, että aavan meren kalavarojen pitkäaikainen säilyttäminen ja kestävä käyttö vaatii valtioiden välistä yhteistyötä asianomaisten osa-alueellisten tai alueellisten järjestöjen kautta, jotka sopivat näiden luonnonvarojen säilyttämisen vaatimista toimenpiteistä, SITOUTUVAT vastuulliseen kalastukseen, TOTEAVAT, että rantavaltiot ovat kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvia alueita Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen ja yleisten kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti, joiden nojalla ne käyttävät täysivaltaisia oikeuksia meren elollisten luonnonvarojen tutkimiseen, hyödyntämiseen, säilyttämiseen ja hoitamiseen, HALUAVAT toimia yhteistyössä rantavaltioiden ja kaikkien muiden valtioiden ja järjestöjen kanssa, jotka ovat aidosti kiinnostuneet Kaakkois-Atlantin kalavaroista, huolehtiakseen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden yhteensopivuudesta, TUNNUSTAVAT taloudelliset ja maantieteelliset näkökannat ja kehitysmaiden ja niiden rantayhteisöjen erityisvaatimukset tasapuolisen hyödyn saamiseksi meren elollisista luonnonvaroista, PYYTÄVÄT, että valtiot, jotka eivät ole tämän yleissopimuksen sopimuspuolia ja jotka eivät muutoin sitoudu noudattamaan tässä yleissopimuksessa hyväksyttyjä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, eivät salli lippunsa alla purjehtivien alusten harjoittaa tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien luonnonvarojen kalastusta, OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että näitä tarkoituksia palvelisi parhaiten järjestön perustaminen Kaakkois-Atlantin kalavarojen pitkäaikaista säilyttämistä ja kestävää käyttöä varten, ja jotka PITÄVÄT MIELESSÄ, että edellä olevien tavoitteiden saavuttaminen edistää oikeudenmukaisen ja tasapuolisen taloudellisen järjestyksen toteutumista koko ihmiskunnan eduksi ja erityisesti kehitysmaiden erityisetujen ja -tarpeiden toteutumista, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Määritelmät Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan ilmaisulla: a) "vuoden 1982 yleissopimus" 10 päivänä joulukuuta tehtyä Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimusta; b) "vuoden 1995 sopimus" sopimusta hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta vuodelta 1995; c) "rantavaltio" sopimuspuolta, jonka kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvat vedet rajoittuvat yleissopimuksen alueeseen; d) "komissio" 6 artiklan nojalla perustettua Kaakkois-Atlantin kalastuskomissiota; e) "sopimuspuoli" jokaista valtioita tai alueellista taloudellista yhdentymisjärjestöä, joka on sitoutunut noudattamaan tätä yleissopimusta ja jonka osalta yleissopimus on voimassa; f) "valvontatoimenpide" jokaista komission tekemää päätöstä tai tointa, joka koskee tarkkailua, tarkastusta, noudattamista ja täytäntöönpanoa 16 artiklan nojalla; g) "kalatalouden hoitojärjestö" jokaista hallitusten välistä järjestöä, jolla on toimivalta toteuttaa meren elollisia luonnonvaroja koskeviin sääntelytoimenpiteitä; h) "kalastus": i) kalavarojen todellisuudessa tapahtuvaa etsimistä, pyydystämistä, ottamista tai viljelyä taikka näiden yrittämistä, ii) sellaisen toiminnan harjoittamista, jonka voidaan kohtuudella olettaa johtavan kalavarojen paikallistamiseen, pyydystämiseen, ottamiseen tai viljelemiseen mihin tahansa tarkoitukseen, mukaan lukien tieteellinen tutkimus, iii) kalavarojen kokoamislaitteen tai niihin liittyvän muun laitteen, mukaan lukien radiosignaalia lähettävien hätälaitteiden asettamista, etsimistä tai ottamista takaisin, iv) merellä tapahtuvaa toimintaa, jolla tuetaan tai valmistellaan jotakin tässä määritelmässä kuvattua toimenpidettä, lukuun ottamatta toimia hätätilanteissa, joissa on kyse miehistön jäsenten terveydestä ja turvallisuudesta tai aluksen turvallisuudesta, tai v) ilma-aluksen käyttöä jonkin tässä määritelmässä kuvatun toimen yhteydessä lukuun ottamatta lentoja hätätilanteissa, joissa on kyse miehistön jäsenten terveydestä tai turvallisuudesta tai aluksen turvallisuudesta, i) "kalastusta harjoittava yhteisö" vuoden 1995 sopimuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kalastusta harjoittavaa yhteisöä: j) "kalastusalus" alusta, jota käytetään tai aiotaan käyttää kalavarojen kaupalliseen hyödyntämiseen, mukaan lukien emäalukset, ja muita aluksia, joita suoraan käytetään kalastukseen, sekä jälleenlaivaukseen käytettäviä aluksia; k) "kalastustutkimusalus" alusta, joka harjoittaa h kohdassa määriteltyä kalastusta tieteellistä tutkimusta varten, mukaan lukien kiinteät tutkimusalukset ja alukset, jotka tavallisesti harjoittavat kaupallista kalastusta tai kalastuksen tukitoimia; l) "kalavarat" kaloja, nilviäisiä, äyriäisiä ja muita pohjalajeja yleissopimuksen alueella, lukuun ottamatta: i) sedentaareja lajeja, jotka kuuluvat rantavaltion kalataloutta koskevan lainkäyttövallan piiriin vuoden 1982 yleissopimuksen 77 artiklan 4 kohdan nojalla, ja ii) vuoden 1982 yleissopimuksen liitteessä I lueteltuja laajalti vaeltavia lajeja, m) "lippuvaltio", ellei toisin mainita, i) valtiota, jonka aluksilla on oikeus käyttää sen lippua, tai ii) alueellista taloudellista yhdentymisjärjestöä, jossa aluksilla on oikeus käyttää tuon alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön jäsenvaltion lippua; n) "meren elolliset luonnonvarat" meriekosysteemien kaikkia elollisia osia, mukaan lukien merilintuja; o) "alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö", ellei toisin mainita, alueellista taloudellista yhdentymisjärjestöä, jolle kaikki sen jäsenvaltiot ovat siirtäneet toimivallan tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, mukaan lukien toimivallan tehdä näissä asioissa jäsenvaltioitaan sitovia päätöksiä; p) "jälleenlaivaus" kalastusaluksessa olevien kalavarojen tai niiden osan purkamista toiseen kalastusalukseen joko merellä tai satamassa ilman, että satamavaltio on kirjannut tuotteet tuoduiksi maihin. 2 artikla Tavoite Tämän yleissopimuksen tavoitteena on varmistaa kalavarojen pitkäaikainen säilyttäminen ja kestävä käyttö yleissopimuksen alueella tämän yleissopimuksen tehokkaalla täytäntöönpanolla. 3 artikla Yleiset periaatteet Toteuttaessaan tämän yleissopimuksen tavoitetta sopimuspuolet erityisesti ja tarvittaessa järjestön kautta: a) toteuttavat toimenpiteitä parhaaseen saatavilla olevaan tietoon perustuen; b) toteuttavat toimenpiteitä varmistaakseen niiden kalavarojen pitkäaikaisen säilyttämisen ja kestävän käytön, joihin tätä yleissopimusta sovelletaan; c) soveltavat 7 artiklan mukaisia varotoimia; d) soveltavat tämän yleissopimuksen kalavaroihin liittyviä määräyksiä ottamalla asianmukaisesti huomioon kalastustoimien vaikutuksen muihin samaan ekosysteemiin liittyviin lajeihin kuten merilintuihin, valaisiin, hylkeisiin ja merikilpikonniin; e) toteuttavat tarvittaessa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä lajeille, jotka kuuluvat samaan ekosysteemiin kuin pyydettävät kalavarat tai jotka liittyvät niihin tai ovat niistä riippuvaisia; f) varmistavat, että kalatalouden käytännöissä ja hoitotoimenpiteissä otetaan asianmukaisesti huomioon tarve vähentää mahdollisimman paljon meren elollisiin luonnonvaroihin kokonaisuutena kohdistuvia haitallisia vaikutuksia; ja g) suojelevat meriympäristön biologista monimuotoisuutta. 4 artikla Maantieteellinen soveltaminen Jollei toisin määrätä, tätä yleissopimusta sovelletaan yleissopimusalueella, jolla tarkoitetaan kaikkia kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvan alueen ulkopuolella olevia vesiä alueella, jota rajoittaa seuraavat pituus- ja leveyspiirien suuntaisilla viivoilla olevat pisteet yhdistävä linja: linja alkaa kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvien vesien ulkorajalta leveyspiirin 6° eteläistä leveyttä kohdalta ja jatkuu siitä suoraan länteen tätä eteläistä leveyspiiriä pitkin samansuuntaisesti pituuspiirin 10° läntistä pituutta kanssa ja siitä suoraan pohjoiseen tätä pituuspiiriä pitkin päiväntasaajalle, siitä suoraan länteen päiväntasaajaa pitkin pituuspiirille 20° läntistä pituutta, siitä suoraan etelään tätä pituuspiiriä pitkin leveyspiirille 50° eteläistä leveyttä, siitä suoraan itään tätä leveyspiiriä pitkin pituuspiirille 30° itäistä pituutta, siitä suoraan pohjoiseen tätä pituuspiiriä pitkin Afrikan mantereen rannikolle. 5 artikla Järjestö 1. Sopimuspuolet perustavat Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestön, jäljempänä "järjestö", ja sopivat hoitavansa sitä. 2. Järjestöön kuuluu: a) komissio, b) sen alaisina toimieliminä valvontakomitea ja tieteelliset komiteat ja kaikki muut alatoimielimet, joita komissio aika ajoin perustaa auttamaan tämän yleissopimuksen tavoitteen saavuttamisessa, ja c) sihteeristö. 3. Järjestö on oikeushenkilö, ja sillä on kunkin sopimuspuolen alueella tarvittava oikeudellinen toimivalta tehtäviensä suorittamiseksi ja tämän yleissopimuksen tavoitteen saavuttamiseksi. Järjestön ja sen henkilöstön sopimuspuolen alueella nauttimat etuoikeudet ja vapaudet määritellään järjestön ja kyseisen sopimuspuolen välisellä sopimuksella. 4. Järjestön viralliset kielet ovat englanti ja portugali. 5. Järjestön päämaja perustetaan Namibiaan. 6 artikla Komissio 1. Kukin sopimuspuoli on komission jäsen. 2. Kukin jäsen nimittää komissioon yhden edustajan, jonka mukana voi olla varaedustajia ja neuvonantajia. 3. Komission tehtävänä on: a) yksilöidä säilyttämis- ja hoitotarpeet; b) muotoilla ja hyväksyä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä; c) määrätä suurimmat sallitut saaliit ja/tai pyyntiponnistusten tasot ottaen huomioon kalojen, mukaan lukien muiden kuin kohdelajien, kokonaiskuolleisuus; d) määrätä kalastukseen osallistumisen luonteesta ja laajuudesta; e) seurata kalakantojen tilaa ja koota, analysoida ja levittää asianmukaista tietoa kalakannoista; f) kannustaa, edistää ja tarvittaessa sopimuksella yhteensovittaa kalavaroja koskevaa tieteellistä tutkimusta yleissopimuksen alueella ja siihen liittyvillä kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä; g) hoitaa kalakantoja 7 artiklan mukaisesti kehitettävän ennalta varautuvan lähestymistavan nojalla; h) luoda asianmukaisia yhteistyömenettelyitä tehokasta seurantaa, tarkastusta, noudattamista ja täytäntöönpanoa varten; i) toteuttaa tarkastus- ja täytäntöönpanotoimia yleissopimuksen alueella; j) kehittää toimenpiteitä tieteellisiin tutkimustarkoituksiin tapahtuvaa kalastusta varten; k) kehittää sääntöjä tietojen kokoamiseksi, levittämiseksi, varmistamiseksi, käyttöön saamiseksi ja käyttämiseksi; l) koota ja levittää tarkkoja ja täydellisiä tilastotietoja, jotta huolehditaan siitä, että parhaat mahdolliset tieteelliset neuvot ovat käytettävissä, samalla kun tarvittaessa huolehditaan tietojen luottamuksellisuudesta; m) johtaa valvontakomiteaa ja tieteellisiä komiteoita, muita alatoimielimiä ja sihteeristöä; n) hyväksyä järjestön talousarvio; o) toteuttaa muut tehtäviensä täyttämiseksi mahdollisesti tarvittavat toimenpiteet. 4. Komission on annettava työjärjestyksensä. 5. Komission on toteutettava kansainvälisen oikeuden mukaiset toimenpiteet edistääkseen sitä, että muiden kuin sopimuspuolten lipun alla purjehtivat alukset noudattavat komission sopimia toimenpiteitä. 6. Komission on otettava täysimääräisesti huomioon tieteellisten komiteoiden ja valvontakomitean suositukset ja neuvot päätöksiään muotoillessaan. Komission on erityisesti otettava täysimääräisesti huomioon kalakantojen biologiset yhteydet ja muut biologiset ominaisuudet. 7. Komission on julkaistava voimassa olevat säilyttämis-, hoito- ja valvontatoimenpiteensä ja siinä määrin, kuin se on käytännössä mahdollista, pidettävä kirjaa yleissopimuksen alueella voimassa olevista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä. 8. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet voivat koskea muun muassa seuraavia: a) pyydettävien lajien sallittu määrä; b) sallitut kalastusalueet ja -ajat; c) pyydettävien lajien sallitut koot ja sukupuoli; d) sallitut kalastusvälineet ja sallittu kalastusteknologia; e) sallittujen pyyntiponnistusten taso, mukaan lukien alusten lukumäärä, tyyppi ja koko; f) alueiden ja osa-alueiden nimeäminen; g) muut kalatalouden sääntelytoimenpiteet, joiden tavoitteena on jonkin lajin suojeleminen; h) muut toimenpiteet, joita komissio pitää tarpeellisina tämän yleissopimuksen tavoitteen saavuttamiseksi. 9. Komission tämän yleissopimuksen mukaisesti hyväksymät säilyttämis-, hoito- ja valvontatoimenpiteet tulevat voimaan 23 artiklan mukaisesti. 10. Ottaen huomioon vuoden 1982 yleissopimuksen 116-119 artiklan komissio voi kiinnittää muun kuin sopimuspuolena olevan valtion tai kalastusyhteisön huomiota mihin tahansa toimintaan, joka komission mielestä vaikuttaa tämän yleissopimuksen tavoitteen saavuttamiseen. 11. Komission on kiinnitettävä kaikkien sopimuspuolten huomio kaikkeen toimintaan, joka komission mielestä heikentää a) sopimuspuolen mahdollisuutta panna täytäntöön tämän yleissopimuksen tavoite, tai sitä, miten kyseinen sopimuspuoli täyttää tämän yleissopimuksen mukaiset velvoitteensa, tai b) sopimuspuolen mahdollisuutta täyttää tässä yleissopimuksessa määrättyjä velvoitteensa. 12. Komission on otettava huomioon muiden järjestöjen toteuttamat toimenpiteet, jotka vaikuttavat meren elollisiin luonnonvaroihin yleissopimuksen alueella, ja pyrittävä varmistamaan johdonmukaisuus näiden toimenpiteiden kanssa sen vaikuttamatta tämän yleissopimuksen tavoitteeseen. 13. Jos komissio toteaa, että sopimuspuoli ei enää osallistu järjestön toimintaan, komissio neuvottelee kyseisen sopimuspuolen kanssa ja se voi tehdä asiasta sopivaksi katsomansa päätöksen. 7 artikla Ennaltavarautuvan lähestymistavan soveltaminen 1. Komission on sovellettava laajasti ennaltavarautuvaa lähestymistapaa kalavarojen säilyttämiseen, hoitamiseen ja hyödyntämiseen näiden varojen suojelemiseksi ja meriympäristön säilyttämiseksi. 2. Komission on oltava erityisen varovainen silloin, kun saatu tieto on epävarmaa, epäluotettavaa tai puutteellista. Riittävien tieteellisten tietojen puute ei riitä syyksi siirtää tai jättää toteuttamatta säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. 3. Tätä artiklaa täytäntöönpannessaan komission on otettava huomioon ennaltavarautuvan lähestymistavan soveltamista koskevat parhaat kansainväliset käytännöt, mukaan lukien vuoden 1995 sopimuksen liite II ja vuonna 1995 annetut FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintasäännöt. 8 artikla Komission kokoukset 1. Komission on pidettävä säännöllinen vuosikokous ja tarvittaessa muita kokouksia. 2. Komission ensimmäinen kokous on pidettävä kolmen kuukauden kuluessa tämän yleissopimuksen voimaantulosta edellyttäen, että sopimuspuolina on ainakin kaksi yleissopimuksen alueella kalastusta harjoittavaa valtiota. Ensimmäinen kokous on joka tapauksessa pidettävä kuuden kuukauden kuluessa yleissopimuksen voimaantulosta. Namibian hallituksen on neuvoteltava sopimuspuolten kanssa komission ensimmäisestä kokouksesta. Alustava esityslista on toimitettava kullekin allekirjoittajalle ja sopimuspuolelle ainakin kuukausi ennen kokouspäivämäärää. 3. Komission ensimmäisessä kokouksessa on ensisijaisesti harkittava muun muassa menoja, jotka aiheutuvat sihteeristölle liitteen täytäntöönpanemisesta, sekä toimenpiteitä 6 artiklan 3 kohdan k ja l alakohdassa mainittujen komission tehtävien täyttämiseksi. 4. Komission ensimmäinen kokous on pidettävä järjestön päämajassa. Sen jälkeen komission kokoukset on pidettävä järjestön päämajassa, ellei komissio toisin päätä. 5. Komission on valittava sopimuspuolten edustajien joukosta puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, joiden kummankin toimikausi on kaksi vuotta ja jotka voidaan valita uudelleen kaksi vuotta kestäväksi lisäkaudeksi. Ensimmäinen puheenjohtaja on valittava komission ensimmäisessä kokouksessa ensimmäiseksi kolmivuotiskaudeksi. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja eivät saa edustaa samaa sopimuspuolta. 6. Komission on hyväksyttävä menettelytapasäännöt, joita sovelletaan muiden kuin tämän yleissopimuksen sopimuspuolten edustajiin tarkkailijoina. 7. Komission on hyväksyttävä menettelytapasäännöt, joita sovelletaan tarkkailijoina oleviin hallitusten välisten järjestöjen edustajiin. 8. Sellaisten valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajille, joiden toiminta koskee yleissopimusalueella esiintyviä kalakantoja, on annettava tilaisuus osallistua järjestön kokouksiin tarkkailijoina, ellei komission hyväksymissä säännöissä toisin määrätä. 9. Komission on hyväksyttävä säännöt, joita sovelletaan tällaiseen osallistumiseen ja joilla huolehditaan järjestön toimien avoimuudesta. Säännöt eivät saa olla tältä osin aiheettoman rajoittavia, ja niissä on määrättävä, että järjestön tiedot ja kertomukset ovat ajoissa saatavilla niiden saantia koskevien menettelytapasääntöjen nojalla. Komission on hyväksyttävä nämä menettelytapasäännöt mahdollisimman pian. 10. Sopimuspuolet voivat yksimielisellä päätöksellä kutsua muiden kuin sopimuspuolten edustajia ja hallitusten välisten järjestöjen edustajia osallistumaan tarkkailijoina siihen asti, kunnes komissio on hyväksynyt tällaista osallistumista koskevat säännöt. 9 artikla Valvontakomitea 1. Kullakin sopimuspuolella on oikeus nimittää valvontakomiteaan yksi edustaja, jolla saa olla mukanaan varaedustajia ja neuvonantajia. 2. Ellei komissio toisin päätä, valvontakomitean tehtävänä on antaa komissiolle tietoja, neuvoja ja suosituksia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden toteuttamisesta ja niiden noudattamisesta. 3. Tehtäviään suorittaessaan valvontakomitean on toteutettava komission kulloinkin määräämiä toimia, ja se: a) yhteensovittaa järjestön toteuttamia tai sen puolesta toteutettuja noudattamistoimia; b) yhteensovittaa tieteellisen komitean kanssa molempia kiinnostavia seikkoja; c) tekee muita komission määräämiä tehtäviä. 4. Valvontakomitea kokoontuu komission pitäessä sitä tarpeellisena. 5. Valvontakomitea hyväksyy kokoustensa pitoa ja tehtäviensä hoitoa koskevat menettelytapasäännöt ja muuttaa niitä tarvittaessa. Komissio hyväksyy säännöt ja niiden mahdolliset muutokset. Sääntöihin on sisällyttävä menettelytavat eriävien mielipiteiden esittämiseksi. 6. Valvontakomitea voi komission suostumuksella perustaa tarpeellisiksi katsomiaan alatoimielimiä tehtäviensä suorittamista varten. 10 artikla Tieteellinen komitea 1. Kullakin sopimuspuolella on oikeus nimittää tieteellisen komiteaan yksi edustaja, jolla saa olla mukanaan vuorotellen varaedustajia ja neuvonantajia. 2. Tieteellinen komitea voi tarvittaessa hankkia kulloinkin tarvittavaa asiantuntija-apua. 3. Tieteellisen komitean tehtävänä on antaa komissiolle tieteellisiä neuvoja ja suosituksia tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden muotoilusta. Sen on myös kannustettava ja edistettävä yhteistyötä tieteellisen tutkimuksen alalla, jotta lisättäisiin tietoa yleissopimuksen alueen meren elollisista luonnonvaroista. 4. Tehtäviään suorittaessaan tieteellisen komitean on toteutettava komission kulloinkin määräämiä toimia, ja se: a) konsultoi, tekee yhteistyötä ja kannustaa yleissopimuksen alueen meren elollisten luonnonvarojen kannalta tärkeiden tietojen kokoamista, tutkimista ja vaihtoa; b) päättää säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden määrittelyssä käytettävistä periaatteista ja menetelmistä; c) arvioi meren elollisten luonnonvarojen asianomaisten kantojen tilaa ja kehityssuuntia; d) analysoi tietoja ihmisen muun toiminnan suorista ja epäsuorista vaikutuksista kalavarojen kantoihin; e) arvioi kalastusmenetelmien ja -tasojen ehdotettujen muutosten samoin kuin ehdotettujen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden mahdolliset vaikutukset; f) antaa pyydettäessä tai omasta aloitteestaan komissiolle kertomuksia ja suosituksia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä ja tutkimuksesta. 5. Tehtäväänsä suorittaessaan tieteellisen komitean on pyrittävä ottamaan huomion muiden kalastuksenhoitojärjestöjen samoin kuin muiden teknisten ja tieteellisten toimielinten työ. 6. Tieteellisen komitean ensimmäinen kokous on pidettävä kolmen kuukauden kuluessa komission ensimmäisestä kokouksesta. 7. Tieteellinen komitea hyväksyy kokoustensa pitoa ja tehtäviensä hoitoa koskevat menettelytapasäännöt ja muuttaa niitä tarvittaessa. Komissio hyväksyy säännöt ja niiden mahdolliset muutokset. Sääntöihin on sisällyttävä menettelytavat eriävien mielipiteiden esittämiseksi. 8. Tieteellinen komitea voi komission suostumuksella perustaa tarpeellisiksi katsomiaan alatoimielimiä tehtäviensä suorittamista varten. 11 artikla Sihteeristö 1. Komission on nimitettävä toimeenpaneva sihteeri komission määrittämää menettelytapaa noudattaen ja sen päättämillä ehdoilla. 2. Toimeenpaneva sihteeri on nimitettävä neljän vuoden toimikaudeksi, ja hänet voidaan nimittää uudelleen yhdeksi korkeintaan neljän vuoden toimikaudeksi. 3. Komission on annettava valtuudet nimittää sihteeristöön muu tarpeellinen henkilökunta, ja toimeenpanevan sihteerin on nimitettävä, ohjattava ja valvottava tätä henkilöstöä komission hyväksymien henkilöstösääntöjen mukaisesti. 4. Toimeenpaneva sihteeri ja sihteeristö tekevät komission heille antamat tehtävät. 12 artikla Rahoitus ja talous 1. Kussakin vuosikokouksessa komission on hyväksyttävä järjestön talousarvio. Talousarvion suuruutta määrätessään komission on otettava asianmukaisella tavalla huomioon kustannustehokkuuden periaate. 2. Toimeenpanevan sihteerin on laadittava järjestön seuraavan varainhoitovuoden talousarvioluonnos ja esitettävä se sopimuspuolille vähintään 60 päivää ennen komission vuosikokousta. 3. Jokaisen sopimuspuolen on osallistuttava talousarvioon. Kunkin sopimuspuolen osuus koostuu samansuuruisesta perusmaksusta ja maksusta, joka perustuu yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien lajien kokonaispyyntiin yleissopimusalueella. Komissio hyväksyy ja muuttaa yksimielisesti sitä suhdetta, jolla näitä osuuksia sovelletaan, ottaen huomioon kunkin sopimuspuolen taloudellisen tilan. Niiden sopimuspuolten osalta, joiden alue rajoittuu yleissopimusalueeseen, otetaan huomioon tuon alueen taloudellinen tila. 4. Kolmen ensimmäisen vuoden aikana yleissopimuksen voimaantulosta tai komission päättämän lyhyemmän kauden aikana kunkin sopimuspuolen osuudet ovat yhtäläiset. 5. Komissio voi pyytää ja hyväksyä rahoitusosuuksia tai muuta apua järjestöiltä, yksityishenkilöiltä ja muista lähteistä tehtäviensä täyttämiseen liittyviin tarkoituksiin. 6. Järjestön rahoitustoimet, mukaan lukien edellä 3 kohdassa mainittujen osuuksien suhde toteutetaan komission hyväksymien rahoitusasetusten mukaisesti, ja komission nimittämät riippumattomat tilintarkastajat tarkastavat ne vuosittain. 7. Kukin sopimuspuoli maksaa itse järjestön toimielinten kokouksiin osallistumisesta aiheutuvat omat kustannuksensa. 8. Ellei komissio toisin päätä, sopimuspuoli, jonka järjestölle suoritettavat maksut ovat myöhässä yli kaksi vuotta: a) ei saa osallistua komission päätöksentekoon, b) ei saa ilmoittaa olevansa hyväksymättä jotakin komission hyväksymää toimenpidettä, ennen kuin se on maksanut kaikki järjestölle suoritettavat maksunsa. 13 artikla Sopimuspuolen velvoitteet 1. Kunkin sopimuspuolen on yleissopimuksen alueella tapahtuvien toimiensa osalta: a) koottava ja vaihdettava tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kalavaroja koskevia tieteellisiä ja teknisiä tietoja sekä tilastotietoja; b) varmistettava, että kerättävät tiedot ovat riittävän yksityiskohtaiset kalakantojen tehokkaan arvioinnin helpottamiseksi ja että ne toimitetaan hyvissä ajoin komission vaatimusten täyttämiseksi; c) toteutettava tarvittavat toimenpiteet näiden tietojen paikkansapitävyyden tarkistamiseksi; d) annettava järjestölle vuosittain komission kulloinkin vaatimat tilastolliset, biologiset ja muut tiedot; e) annettava järjestölle komission kulloinkin vaatimalla tavalla ja sen vaatimin väliajoin tietoja kalastustoiminnastaan, mukaan lukien kalastusalueista ja kalastusaluksista helpottaakseen luotettavien saalis- ja pyyntiponnistustilastojen kokoamista; f) annettava komissiolle sen kulloinkin vaatimin väliajoin tietoja toimenpiteistä, joita se on toteuttanut pannakseen täytäntöön komission hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. 2. Kunkin rantavaltion on toimitettava järjestölle 1 kohdan mukaisesti vaaditut tiedot toimista, jotka sen kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella koskevat kalavarojen hajallaan olevia kalakantoja. 3. Kunkin sopimuspuolen on viipymättä pantava täytäntöön tämä yleissopimus ja komission mahdollisesti hyväksymät säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet ja muut mahdolliset toimenpiteet tai seikat. 4. Kunkin sopimuspuolen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet komission hyväksymien toimenpiteiden ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti huolehtiakseen komission hyväksymien toimenpiteiden tehokkuudesta. 5. Kunkin sopimuspuolen on toimitettava komissiolle vuosittain ilmoitus täytäntöönpano- ja noudattamistoimenpiteistä, joita se on toteuttanut tämän artiklan mukaisesti, mukaan lukien mahdollisista rikkomuksista määräämistään seuraamuksista. 6. a) Lippuvaltion velvollisuuksien ensisijaisuudesta riippumatta kunkin sopimuspuolen on mahdollisuuksien mukaan toteutettava toimenpiteet tai toimittava yhteistyössä huolehtiakseen siitä, että sen yleissopimuksen alueella kalastavat kansalaiset ja tuotannonala noudattavat tämän yleissopimuksen määräyksiä. Kunkin sopimuspuolen on säännöllisesti ilmoitettava komissiolle toteuttamistaan tätä koskevista toimenpiteistä. b) Komission sopimuspuolille myöntämiä kalastusoikeuksia saavat käyttää yksinomaan sopimuspuolten lipun alla purjehtivat alukset. 7. Kunkin rantavaltion on säännöllisesti ilmoitettava komissiolle toteuttamistaan toimenpiteistä, jotka koskevat kalavaroja yleissopimuksen alueen viereisillä niiden kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla. 8. Kunkin sopimuspuolen on vilpittömin mielin täytettävä tämä yleissopimuksen nojalla hyväksymänsä velvollisuudet, ja sen on käytettävä tässä yleissopimuksessa tunnustettuja oikeuksia tavalla, joka ei merkitse oikeuksien väärinkäyttöä. 14 artikla Lippuvaltion velvollisuudet 1. Kunkin sopimuspuolen on toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä huolehtiakseen siitä, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat komission hyväksymiä säilyttämis-, hoito- ja valvontatoimenpiteitä ja että niillä ei harjoiteta mitään sellaista toimintaa, joka heikentäisi näiden toimenpiteiden tehokkuutta. 2. Kunkin sopimuspuolen on sallittava sen lipun alla purjehtivien alusten käyttö kalastukseen yleissopimuksen alueella vain, jos se voi tehokkaasti täyttää yleissopimuksen mukaiset velvollisuutensa näiden alusten osalta. 3. Kunkin sopimuspuolen on lippunsa alla purjehtivien alusten osalta toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotka ovat komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisia ja jotka tehostavat niitä ja joissa otetaan huomioon noudatettavat kansainväliset käytännöt. Näihin toimenpiteisiin on sisällytettävä muun muassa seuraavat: a) toimenpiteet, joilla huolehditaan siitä, että lippuvaltio tutkii heti väitteen, jonka mukaan sen lipun alla purjehtiva alus on rikkonut komission hyväksymiä toimenpiteitä, ja että se raportoi täysimääräisesti tämän johdosta toteutetuista toimenpiteistä; b) näiden alusten valvonta yleissopimuksen alueella kalastuslisenssien avulla; c) kansallisen rekisterin laatiminen kalastusaluksista, jotka saavat kalastaa yleissopimuksen alueella, ja määräykset näiden tietojen asettamisesta säännöllisesti komission käyttöön; d) vaatimus kalastusalusten ja kalastuspyydysten merkitsemisestä tunnistamista varten; e) vaatimukset alusten sijainnin, kohdelajien ja muiden lajien maihin tuotujen saaliiden, jälleenlaivattujen saaliiden, pyyntiponnistusten ja muiden asiaan kuuluvien kalastusta koskevien tietojen rekisteröimisestä; f) jälleenlaivauksen sääntely sen varmistamiseksi, että säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta ei heikennetä; g) toimenpiteet, joilla muiden sopimuspuolten tarkkailijat pääsevät tekemään komission sopimia tehtäviä; h) toimenpiteet, joita vaaditaan komission sopiman seurantajärjestelmän käyttämiseksi. 4. Kunkin sopimuspuolen on huolehdittava siitä, että sen lipun alla purjehtivat alukset eivät heikennä komission sopimia toimenpiteitä kalastamalla luvatta yleissopimuksen alueen viereisillä alueilla lajeja, joita esiintyy yleissopimuksen alueella ja viereisellä alueella. 15 artikla Satamavaltion velvollisuudet ja satamavaltion toteuttamat toimenpiteet 1. Satamavaltion tämän yleissopimuksen mukaisesti toteuttamissa toimenpiteissä on otettava täysimääräisesti huomioon satamavaltion oikeus ja velvollisuus toteuttaa kansainvälisen oikeuden mukaisesti toimenpiteitä edistääkseen osa-alueellisia, alueellisia ja maailmanlaajuisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. 2. Kunkin sopimuspuolen on komission sopimien toimenpiteiden mukaisesti muun muassa tarkastettava kalastusaluksella olevat asiakirjat, kalastuslaitteet ja saalis, kun nämä alukset ovat vapaaehtoisesti sen satamassa tai sen merellä olevissa terminaaleissa. 3. Kunkin sopimuspuolen on komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti annettava kansainvälisen oikeuden mukaisia säännöksiä, joilla kielletään muiden kuin sopimuspuolen lipun alla purjehtivien alusten maihintulo ja jälleenlaivaus silloin, kun on osoitettu, että tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluva saalis on pyydetty tavalla, joka heikentää komission hyväksymien säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta. 4. Jos satamavaltio katsoo, että sopimuspuolen alus on loukannut komission hyväksymää säilyttämis-, hoito- tai valvontatoimenpidettä, satamavaltion on ilmoitettava tästä lippuvaltiolle ja tarvittaessa komissiolle. Satamavaltion on toimitettava lippuvaltiolle ja komissiolle kaikki asiaa koskevat asiakirjat, mukaan lukien mahdollinen tarkastuspöytäkirja. Näissä tapauksissa lippuvaltion on toimitettava komissiolle yksityiskohtaiset tiedot asiassa toteuttamistaan toimenpiteistä. 5. Mikään tässä artiklassa ei vaikuta valtioiden kansainvälisen oikeuden mukaiseen täysivaltaisuuteen niiden alueella sijaitsevien satamien osalta. 6. Kaikki tämän artiklan nojalla toteutettavat toimenpiteet on suoritettava kansainvälisen oikeuden mukaisesti. 16 artikla Tarkkailu, tarkastus, noudattaminen ja täytäntöönpano 1. Sopimuspuolten on komission välityksellä luotava tarkkailu-, tarkastus-, noudattamis- ja täytäntöönpanojärjestelmä, jäljempänä "järjestelmä", lujittaakseen sitä, että sopimuspuolet täyttävät tehokkaasti lippuvaltion velvollisuudet lippunsa alla yleissopimusalueella purjehtivien kalastusalusten ja kalastustutkimusalusten osalta. Järjestelmän tärkein tavoite on huolehtia siitä, että sopimuspuolet täyttävät tehokkaasti tähän yleissopimukseen ja soveltuvin osin vuoden 1995 sopimukseen perustuvat velvollisuutensa, jotta komission sopimien säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisesta huolehditaan. 2. järjestelmää perustaessaan komission on noudatettava muun muassa seuraavia periaatteita: a) sopimuspuolten välistä yhteistyötä on vaalittava järjestelmän tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; b) järjestelmän on oltava luonteeltaan puolueeton ja syrjimätön; c) komission sopimien säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattaminen on todennettava; d) komission sopimien toimenpiteiden rikkomuksista on ilmoitettava nopeasti. 3. Näitä periaatteita sovellettaessa järjestelmään on sisällyttävä muun muassa seuraavat seikat: a) tarkastustoimenpiteet, mukaan lukien aluksille annettavat kalastusluvat, alusten ja kalastusvälineiden merkitseminen, kalastustoimien kirjaaminen ja lähes reaaliaikaiset tiedot alusten liikkeistä ja toimista esimerkiksi satelliittivalvonnan avulla; b) tarkastusohjelma sekä merellä että satamissa, mukaan lukien menettelyt alukselle nousua ja sen tarkastamista varten vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti; c) yhteisiin tarkkailun suorittamisstandardeihin perustuva tarkkailijaohjelma, mukaan lukien muun muassa järjestelyt sopimuspuolen tarkkailijoiden sijoittamiseksi toisen sopimuspuolen lipun alla purjehtivaan alukseen tämän sopimuspuolen suostumuksella, erikokoisten ja -tyyppisten kalastusalusten ja tutkimuskalastusalusten asianmukainen kattaminen ja toimenpiteet, joilla tarkkailijat ilmoittavat tiedot säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden ilmeisistä loukkauksista ottaen huomioon tarve huolehtia tarkkailijoiden turvallisuudesta; d) menetelmä järjestelmän nojalla havaittujen rikkomusten seurannasta, mukaan lukien tutkimusstandardit, ilmoitusmenettelyt, menettelystä ja seuraamuksista ilmoittaminen ja muut täytäntöönpanotoimet. 4. Järjestelmän on oltava luonteeltaan monenvälinen ja yhtenäinen. 5. Jotta varmistettaisiin, että sopimuspuolet täyttävät tehokkaasti lippuvaltion velvollisuudet lippunsa alla yleissopimusalueella purjehtivien kalastusalusten ja kalastustutkimusalusten osalta, tämän yleissopimuksen tullessa voimaan noudatetaan tämän yleissopimuksen olennaisena osana olevan liitteen väliaikaisjärjestelyjä, jotka ovat voimassa siihen asti, kunnes järjestelmä on luotu tai kunnes komissio toisin päättää. 6. Jos komissio ei ole kahden vuoden kuluessa tämän yleissopimuksen voimaantulosta luonut järjestelmää, komission on sopimuspuolen pyynnöstä kiireellisesti harkittava määräyksiä menettelyistä alukselle nousemiseksi ja sen tarkastamiseksi huolehtiakseen siitä, että sopimuspuolet noudattavat tehokkaasti tähän yleissopimukseen ja soveltuvin osin vuoden 1995 sopimukseen perustuvia velvollisuuksiaan. Tätä tarkoitusta varten voidaan kutsua koolle komission erityiskokous. 17 artikla Päätöksenteko 1. Asiakysymyksiä koskevat komission päätökset tekevät läsnä olevat sopimuspuolet yksimielisesti. Kysymystä siitä, onko kyseessä asiakysymys, pidetään asiakysymyksenä. 2. Päätökset muissa kuin 1 kohdassa mainituissa asioissa tehdään läsnä olevien ja äänestykseen osallistuvien sopimuspuolten yksinkertaisella enemmistöllä. 3. Yleissopimuksen ojalla tehtävissä päätöksissä alueellisella taloudellisella yhdentymisjärjestöllä on vain yksi ääni. 18 artikla Yhteistyö muiden yhteisöjen kanssa 1. Järjestö toimii tarvittaessa yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sekä muiden erityiselinten ja -järjestöjen kanssa niitä yhteisesti kiinnostavissa asioissa. 2. Järjestö pyrkii luomaan toimivat yhteistyösuhteet muihin hallitusten välisiin järjestöihin, jotka voivat edistää sen työtä ja jotka ovat kiinnostuneet varmistamaan yleissopimusalueen meren elollisten luonnonvarojen pitkäaikaisen säilyttämisen ja kestävän käytön. 3. Komissio voi tehdä tässä artiklassa tarkoitettujen järjestöjen ja muiden järjestöjen kanssa tarkoituksenmukaisiksi katsomiaan sopimuksia. Komissio voi pyytää näitä järjestöjä lähettämään tarkkailijoita kokouksiinsa tai järjestön alaisten toimielinten kokouksiin. 4. Soveltaessaan tämän yleissopimuksen 2 ja 3 artiklaa kalavaroihin järjestön on toimittava yhteistyössä muiden asianomaisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa ja otettava huomioon niiden tälle alueelle soveltuvat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet. 19 artikla Säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden yhteensopivuus 1. Sopimuspuolten on tunnustettava tarve huolehtia laajasti vaeltavia kalakantoja varten omaksuttujen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden yhteensopivuudesta aavalla merellä ja kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla. Tätä tarkoitusta varten sopimuspuolten on toimittava yhteistyössä yhteensopivien toimenpiteiden löytämiseksi niitä kalavaroja varten, joita esiintyy yleissopimusalueella ja jonkun sopimuspuolen kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Kyseisen sopimuspuolen ja komission on näin edistettävä näiden toimenpiteiden yhteensopivuutta. Yhteensopivuudesta on huolehdittava tavalla, jolla ei heikennetä vuoden 1982 yleissopimuksen 61 ja 119 artiklan nojalla luotuja toimenpiteitä. 2. Edellä olevan 1 kohdan toteuttamiseksi rantavaltioiden ja komission on kehitettävä yhteisesti sovittuja standardeja, joiden mukaisesti annetaan ja vaihdetaan kyseisten kalakantojen kalastusta koskevia tietoja samoin kuin kalakantojen tilaa koskevia tilastotietoja. 3. Jokaisen sopimuspuolen on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan mukaisesti toteuttamistaan toimista ja sen mukaisesti tekemistään päätöksistä. 20 artikla Kalastusmahdollisuudet 1. Päättäessään kalastusmahdollisuuksia koskevien oikeuksien luonteesta ja laajuudesta komission on otettava huomioon muun muassa: a) kalavarojen, mukaan lukien meren muiden elollisten luonnonvarojen, tila ja pyyntiponnistelujen vallitseva taso ottaen huomioon tieteellisen komitean neuvot ja suositukset; b) eri osapuolien edut, entiset ja nykyiset kalastustavat, mukaan lukien saaliit ja käytännöt yleissopimusalueella; c) kohteena olevien kantojen kehitysvaihe; d) niiden kehitysmaiden edut, joiden kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla kalakantoja myös esiintyy; e) osallisuus kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin yleissopimusalueella, mukaan lukien tietojen kerääminen ja antaminen, tutkimustyö ja toimenpiteet yhteistyömenetelmien luomiseksi tehokasta seurantaa, valvontaa, tarkkailua ja täytäntöönpanoa varten; f) osallisuus uusiin kalastustyyppeihin ja koekalastuksiin ottaen huomioon vuoden 1995 sopimuksen 6.6 artiklassa mainitut periaatteet; g) niiden rannikolla sijaitsevien kalastusyhteisöjen tarpeet, jotka ovat riippuvaisia pääasiallisesti Kaakkois-Atlantin kalakantojen kalastuksesta; h) niiden rantavaltioiden tarpeet, joiden taloudet ovat aivan erityisesti riippuvaisia kalavarojen hyödyntämisestä. 2. Edellä olevan 1 kohdan määräyksiä soveltaessaan komissio voi muun muassa: a) määrätä sopimuspuolille vuosittaisia kiintiöitä tai pyyntirajoituksia; b) asettaa määrällisiä pyyntirajoituksia koekalastusta ja tieteellistä tutkimusta varten; c) varata tarvittaessa kalastusmahdollisuuksia muille kuin sopimuspuolille. 3. Komission on sovittujen sääntöjen mukaisesti tarkasteltava uudelleen sopimuspuolten kiintiöitä, pyyntirajoituksia ja osallistumista kalastusmahdollisuuksiin ottaen huomioon sopimuspuolten antamat tiedot, neuvot ja suoritukset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden täytäntöönpanosta ja niiden noudattamisesta. 21 artikla Alueen kehitysmaiden erityisvaatimusten tunnustaminen 1. Sopimuspuolten on tunnustettava täydellisesti alueen kehitysmaiden erityisvaatimukset kalavarojen säilyttämisen ja hoidon sekä näiden luonnonvarojen kehittämisen osalta. 2. Toteuttaessaan velvollisuuttaan toimia yhteistyössä tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien kalakantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden laadinnassa sopimuspuolten on otettava huomioon kehitysmaiden erityisvaatimukset, erityisesti: a) niiden alueen kehitysmaiden haavoittuvuus, jotka ovat riippuvaisia meren elollisten luonnonvarojen hyödyntämisestä, mukaan lukien niiden väestöjen tai väestön osien ravitsemuksellisten tarpeiden tyydyttäminen; b) tarve välttää haitallisia vaikutuksia kalatalouteen ja varmistaa kotitarvekalastajien, pienimuotoista kalastusta harjoittavien ja yksittäisten kalastajien sekä kalastuksen parissa työskentelevien naisten mahdollisuus kalastaa; ja c) tarve huolehtia, etteivät nämä toimenpiteet johda siihen, että säilyttämistoiminnasta aiheutuvat velvoitteet siirretään suoraan tai välillisesti alueen kehitysmaiden kannettavaksi suhteettomassa määrin. 3. Sopimuspuolten on toimittava yhteistyössä komission ja muiden osa-alueellisten tai alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kautta: a) tehostaakseen alueen kehitysmaiden kykyä säilyttää ja hoitaa tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kalavaroja ja kehittääkseen niiden omaa näitä luonnonvaroja koskevaa kalastusta; ja b) auttaakseen alueen kehitysmaita, joilla on oikeus kalastaa kalavaroja, mahdollistaakseen niiden osallistumisen näiden luonnonvarojen kalastukseen, mukaan lukien niiden osallistumisen helpottaminen tämän yleissopimuksen mukaisesti. 4. Tässä artiklassa esitettyjä tavoitteita varten alueen kehitysmaiden kanssa tehtävään yhteistyöhön on kuuluttava taloudellisen tuen antaminen, henkilöresurssien kehittämisen tukeminen, tekninen apu, teknologian siirto ja erityisesti toimenpiteet, joiden tavoitteena on: a) parantaa tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien kalavarojen parempaa säilyttämistä ja hoitoa keräämällä, ilmoittamalla, todentamalla, vaihtamalla ja analysoimalla kalastusta koskevia ja siihen liittyviä tietoja; b) kalakantojen arviointi ja tieteellinen tutkimus; c) seuranta, valvonta, tarkkailu, noudattaminen ja täytäntöönpano, mukaan lukien koulutus ja kapasiteetin lisääminen paikallisella tasolla, kansallisten ja alueellisten tarkkailijaohjelmien kehittäminen ja rahoittaminen sekä teknologian ja laitteiden saatavuus. 22 artikla Muut kuin tämän sopimuksen sopimuspuolet 1. Sopimuspuolten on joko suoraan tai komission välityksellä pyydettävä sellaisia osapuolia, jotka eivät ole tämän yleissopimuksen sopimuspuolia ja joiden alukset kalastavat yleissopimusalueella, toimimaan täysimääräisesti yhteistyössä järjestön kanssa joko liittymällä tähän yleissopimukseen tai suostumalla soveltamaan komission hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, jotta näitä toimenpiteitä sovellettaisiin kaikkeen kalastukseen yleissopimusalueella. Tällaiset muut kuin tämän yleissopimuksen sopimuspuolet nauttivat kalastukseen osallistumisen eduista sen mukaan, miten ne sitoutuvat noudattamaan kyseisiä kalakantoja koskevia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. 2. Sopimuspuolet voivat vaihtaa keskenään tai komission kautta tietoja, ja niiden on ilmoitettava komissiolle sellaisten kalastusalusten toiminnasta, jotka purjehtivat muun kuin sopimuspuolen lipun alla ja jotka harjoittavat kalastusta yleissopimusalueella, sekä toimenpiteistä, joita muut kuin tämän yleissopimuksen osapuolet ovat toteuttaneet. Komissio toimittaa tiedot näistä toimista muille asianomaisille alueellisille tai osa-alueellisille järjestöille ja järjestelmille. 3. Sopimuspuolet voivat joko suoraan tai komission välityksellä toteuttaa toimenpiteitä, jotka ovat kansainvälisen oikeuden mukaisia ja joita ne pitävät tarpeellisina tai suotavina ehkäistäkseen muiden kuin tämän yleissopimuksen osapuolten kalastusalusten kalastusta, joka heikentää komission hyväksymien säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta. 4. Sopimuspuolten on yksinään tai yhdessä pyydettävä sellaisia kalastusta harjoittavia yhteisöjä, joilla on kalastusaluksia yleissopimusalueella, toimimaan täysimääräisesti yhteistyössä järjestön kanssa toteuttaessaan säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, jotta näitä toimenpiteitä sovellettaisiin tosiasiallisesti niin laajasti kuin mahdollista kalastukseen yleissopimusalueella. Nämä kalastusta harjoittavat yhteisöt nauttivat kalastukseen osallistumisen eduista sen mukaan, miten ne sitoutuvat noudattamaan säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä kalakantojen osalta. 5. Komissio voi kutsua muita kuin tämän yleissopimuksen osapuolia lähettämään tarkkailijoita kokouksiinsa tai järjestön alaisten toimielinten kokouksiin. 23 artikla Täytäntöönpano 1. Komission hyväksymät säilyttämis-, hoito- ja tarkastustoimenpiteet tulevat sopimuspuoliin nähden sitoviksi seuraavasti: a) toimeenpaneva sihteeri ilmoittaa viipymättä kirjallisesti kaikille sopimuspuolille tällaisesta toimenpiteestä komission hyväksyttyä sen; b) toimenpide sitoo kaikkia sopimuspuolia 60 päivän kuluttua siitä, kun sihteeristö on ilmoittanut komission hyväksymästä toimenpiteestä edellä olevan a alakohdan nojalla, ellei toimenpiteessä toisin määrätä; c) jos sopimuspuoli ilmoittaa komissiolle 60 päivän kuluessa a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamisesta, että se ei pysty hyväksymään jotakin toimenpidettä, tuo toimenpide ei sido ilmoitetussa laajuudessa kyseistä sopimuspuolta; d) säilyttämistoimenpide sitoo kuitenkin kaikkia muita sopimuspuolia, ellei komissio toisin päätä; sopimuspuolen, joka tekee c alakohdan mukaisen ilmoituksen, on samalla toimitettava kirjallinen selitys ilmoituksen teon syistä ja tarvittaessa ehdotuksensa vaihtoehtoisista toimenpiteistä, jotka sopimuspuoli aikoo toteuttaa. Selityksessä on muun muassa eriteltävä, perustuuko ilmoitus siihen, että: i) sopimuspuoli katsoo, että toimenpide ei ole sopusoinnussa tämän yleissopimusten määräysten kanssa, ii) sopimuspuoli ei voi käytännössä noudattaa toimenpidettä, iii) toimenpide syrjii perusteetta muodoltaan tai sisällöltään sopimuspuolta, tai iv) kyseessä ovat muut olosuhteet, e) toimeenpanevan sihteerin on viipymättä toimitettava kaikille sopimuspuolille yksityiskohtaiset tiedot c ja d alakohdan mukaisesti saadusta ilmoituksesta ja selityksestä; f) jos jokin sopimuspuoli vaatii c ja d alakohdassa määrättyä menettelyä, komission on kokoonnuttava jonkun muun sopimuspuolen pyynnöstä tarkastelemaan toimenpidettä uudelleen. Tämän kokouksen aikana ja 30 päivän kuluessa kokouksen jälkeen millä tahansa sopimuspuolella on oikeus ilmoittaa komissiolle, että se ei enää voi hyväksyä säilyttämis- ja hoitotoimenpidettä, jolloin toimenpide ei enää sido sopimuspuolta; g) siihen asti, kun f alakohdan mukaisesti kutsuttu uusi kokous on tehnyt päätöksensä, sopimuspuoli voi pyytää 24 artiklan nojalla perustettua tilapäistä asiantuntijaraatia esittämään suosituksia c ja d alakohdan mukaisten menettelyjen jälkeisiksi väliaikaisiksi toimenpiteiksi, jotka saattavat olla harkittavana olevan toimenpiteen kannalta tarpeellisia. Jos 3 kohdasta ei muuta johdu, nämä väliaikaiset toimenpiteet sitovat kaikkia sopimuspuolia, jos kaikki sopimuspuolet (muut kuin ne, jotka ovat ilmoittaneet, että ne eivät voi hyväksyä toimenpidettä c ja d alakohdan nojalla) ovat sitä mieltä, että tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien kalakantojen pitkäaikainen kestävyys heikentyy ilman näitä toimenpiteitä. 2. Sopimuspuoli, joka käyttää 1 kohdassa mainittua menettelyä, voi milloin tahansa peruuttaa hyväksymättömyysilmoituksensa, jolloin toimenpide sitoo sitä heti, jos se on jo voimassa tai jos se voi tuolloin tulla voimaan tämän artiklan nojalla. 3. Tämä artikla ei vaikuta sopimuspuolen oikeuteen käyttää 24 artiklassa määrättyä riitaisuuksien ratkaisumenettelyä tämän yleissopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevan riitaisuuden osalta siinä tapauksessa, että kaikki muut keinot riidan ratkaisemiseksi, mukaan lukien tässä artiklassa mainitut menettelyt, on jo käytetty. 24 artikla Riitojen ratkaisu 1. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä riitojen estämiseksi. 2. Jos kahden tai useamman sopimuspuolen välillä syntyy tämän yleissopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskeva riita, näiden sopimuspuolten on neuvoteltava keskenään riidan ratkaisemiseksi tai ratkaistava riita käyttämällä neuvotteluja, tutkimusmenettelyä, välitystä, sovintomenettelyä, välimiesmenettelyä, tuomioistuinmenettelyä tai muuta rauhanomaista keinoa oman valintansa mukaan. 3. Jos kahden tai useamman sopimuspuolen välinen riita on luonteeltaan tekninen ja jos sopimuspuolet eivät pysty ratkaisemaan riitaa keskenään, ne voivat antaa riidan perustamansa tilapäisen asiantuntijaraadin ratkaistavaksi komission ensimmäisessä kokouksessaan hyväksymien menettelytapojen mukaisesti. Raati neuvottelee asianomaisten sopimuspuolten kanssa ja pyrkii ratkaisemaan riidan nopeasti turvautumatta sitoviin riitojenratkaisumenettelyihin. 4. Jos riitaa ei siirretä ratkaistavaksi kohtuullisen ajan kuluessa edellä 1 kohdassa tarkoitetuista neuvotteluista tai jos riitaa ei ratkaista muilla tässä artiklassa mainituilla keinoilla kohtuullisessa ajassa, riita on riidan jonkun osapuolen pyynnöstä annettava sitovasti ratkaistavaksi vuoden 1982 yleissopimuksen XV osassa määrätyn riitojenratkaisumenettelyn mukaisesti tai, jos riita koskee yhtä tai useampaa hajallaan olevaa kalakantaa, vuoden 1995 sopimuksen VIII osan määräysten mukaisesti. Vuoden 1982 yleissopimuksen ja vuoden 1995 sopimuksen asianomaisia osia sovelletaan siitä riippumatta, ovatko riidan osapuolet myös näiden asiakirjojen sopimusvaltioita. 5. Tuomioistuin tai paneeli, jonka ratkaistavaksi riita on annettu tämän artiklan nojalla, soveltaa tämän yleissopimuksen, vuoden 1982 yleissopimuksen, vuoden 1995 sopimuksen asianomaisia määräyksiä samoin kuin yleisesti hyväksyttyjä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia vaatimuksia ja muita kansainvälisen oikeuden sääntöjä, jotka ovat sopusoinnussa vuoden 1982 yleissopimuksen ja vuoden 1995 sopimuksen kanssa kyseisten kalakantojen säilyttämisen varmistamiseksi. 25 artikla Allekirjoitus, ratifiointi, liittyminen ja hyväksyminen 1. Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten 20. huhtikuuta 2001 Windhoekissa, Namibiassa, ja myöhemmin Yhdistyneiden kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön pääkonttorissa yhden vuoden ajan sen hyväksymisestä kaikille valtioille ja alueellisille taloudellisen yhdentymisen järjestöille, jotka osallistuvat 20. huhtikuuta 2001 Windhoekissa pidettävään Kaakkois-Aasian kalastusjärjestön konferenssiin sekä kaikille valtioille ja alueellisille taloudellisen yhdentymisen järjestöille, joiden alukset kalastavat tai ovat kalastaneet yleissopimusalueella tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kalavaroja, neljän vuoden ajan ennen yleissopimuksen hyväksymistä. 2. Valtioiden ja 1 kohdassa mainittujen alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen on ratifioitava tai hyväksyttävä tämä yleissopimus tai liityttävä siihen. Ratifioimis-, liittymis- tai hyväksymiskirjat talletetaan Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön, jäljempänä "tallettaja", huostaan. 26 artikla Liittyminen 1. Rantavaltiot ja kaikki muut valtiot ja alueelliset taloudelliset yhdentymisjärjestöt, joiden alukset kalastavat yleissopimusalueella tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kalavaroja, voivat liittyä tähän yleissopimukseen. 2. Tämä sopimus on avoinna liittymistä varten alueellisille taloudellisen yhdentymisen järjestöille, jotka eivät ole sellaisia alueellisia taloudellisia yhdentymisjärjestöjä, jotka voivat 25 artiklan nojalla tulla sopimuspuoliksi, mutta joiden jäsenvaltioihin kuuluu yksi tai useampia valtio, joka on kokonaan tai osittain siirtänyt tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita koskevan päätösvaltansa. Tällaisen alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön liittymisen johdosta on neuvoteltava komission kanssa komission työhön osallistumista koskevista ehdoista. 3. Liittymisasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. Tallettajan ennen tämän yleissopimuksen voimaantulopäivää vastaanottamat liittymiset tulevat voimaan 30 päivää sen jälkeen, kun tämä yleissopimus tulee voimaan. 27 artikla Voimaantulo 1. Tämä yleissopimus tulee voimaan 60 päivän kuluttua kolmannen ratifioimiskirjan tallettamisesta tallettajan huostaan edellyttäen, että tallettajana on ainakin yksi rantavaltio. Kunkin valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön osalta, joka tämän sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen tallettaa ratifioimis- tai liittymiskirjan, tämä yleissopimus tulee voimaan 30 päivänä tällaisen tallettamisen jälkeen. 28 artikla Varaumat ja poikkeukset Tähän sopimukseen ei voi tehdä mitään varaumia tai poikkeuksia. 29 artikla Selitykset ja ilmoitukset Edellä oleva 28 artikla ei estä sitä, että valtio tai alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö tämän yleissopimuksen allekirjoittaessaan tai ratifioidessaan tai siihen liittyessään antaa muodoltaan tai nimitykseltään vapaasti valittavia selityksiä tai ilmoituksia, joilla se pyrkii muun muassa yhtenäistämään lakejaan ja määräyksiään tämän sopimuksen määräysten kanssa edellyttäen, että selitykset tai ilmoitukset eivät ole omiaan sulkemaan pois tai muuttamaan tämän yleissopimuksen määräysten kyseiseen valtioon tai alueelliseen taloudelliseen yhdentymisjärjestöön kohdistuvia oikeusvaikutuksia. 30 artikla Suhde muihin sopimuksiin Tämä yleissopimus ei muuta niitä sopimuspuolten oikeuksia eikä velvollisuuksia, jotka perustuvat vuoden 1982 yleissopimukseen ja muihin vuoden 1982 yleissopimuksen kanssa sopusoinnussa oleviin sopimuksiin ja jotka eivät vaikuta muiden sopimuspuolten tässä yleissopimuksen mukaisesti nauttimiin oikeuksiin eikä niille tässä yleissopimuksessa asetettujen velvoitteiden täyttämiseen. 31 artikla Merenkulkua koskevat vaateet Tällä yleissopimuksella ei tunnusteta minkään sopimuspuolen vaateita tai kannanottoja, joita se on esittänyt aluevesien tai kalastusvyöhykkeiden oikeusaseman tai laajuuden osalta. 32 artikla Muuttaminen 1. Sopimuspuoli voi milloin tahansa ehdottaa muutoksia tähän yleissopimukseen. Tällainen muutosehdotus on ilmoitettava kirjallisesti toimeenpanevalle sihteerille vähintään 90 päivää ennen kokousta, jossa sitä on tarkoitus käsitellä, ja toimenpanevan sihteerin on viipymättä toimitettava ehdotus kaikille sopimuspuolille. 2. Tähän yleissopimukseen ehdotettuja muutoksia tarkastellaan komission vuosikokouksessa, ellei sopimuspuolten enemmistö pyydä erityiskokousta muutosehdotuksen käsittelemistä varten. Erityiskokous voidaan kutsua kokoon ilmoittamalla siitä vähintään 90 päivää etukäteen. 3. Toimeenpanevan sihteerin on viipymättä toimitettava komission hyväksymän muutoksen teksti kaikille sopimuspuolille. 4. Muutos tulee voimaan kolmantenatoista päivänä sen jälkeen, kun kaikkien sopimuspuolten ratifioimis-, liittymis- tai hyväksymiskirjat on talletettu. 33 artikla Irtisanominen 1. Sopimuspuoli voi tallettajalle osoitetulla kirjallisella ilmoituksella irtisanoa tämän yleissopimuksen ja ilmoittaa perustelunsa. Perustelujen puuttuminen ei vaikuta irtisanomisen pätevyyteen. Irtisanominen tulee voimaan vuoden kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen, ellei ilmoituksessa mainita myöhempää päivämäärää. 2. Irtisanominen ei vaikuta sopimuspuolen tähän yleissopimukseen perustuviin taloudellisiin velvollisuuksiin, jotka ovat syntyneet ennen irtisanomisen voimaantuloa. 34 artikla Tallettaminen 1. Yhdistyneiden kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön ylijohtaja on tämän yleissopimuksen ja kaikkien sen muutosten ja päivitysten tallettaja. Tallettajan tulee: a) lähettää todennetut kopiot tästä yleissopimuksesta jokaiselle allekirjoittaneelle ja kaikille sopimusosapuolille b) hoitaa yleissopimuksen rekisteröinti sen voimaantullessa Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeristön kanssa Yhdistyneiden kansakuntien perustamiskirjan 102 artikkelin mukaisesti c) informoida jokaista allekirjoittanutta ja kaikkia sopimusosapuolia: i) ratifiointi-, liittymis-, ja hyväksymisasiakirjojen tallettamisesta artiklojen 25 ja 26 mukaisesti ii) yleissopimuksen voimaanastumispäivämäärästä artiklan 27 mukaisesti iii) yleissopimuksen muutosten voimaanastumisesta artiklan 32 mukaisesti iv) yleissopimuksesta vetäytymisestä artiklan 33 nojalla 2. Tallettajan toiminnoista ilmoitettaessa käytetään englantia. 35 artikla Tekstien todistusvoimaisuus Tämän yleissopimuksen englannin- ja portugalinkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet ovat asianmukaisesti valtuutettuina allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen englannin ja portugalin kielellä. Tehty Windhoekissa, 20 päivänä huhtikuuta 2001 yhtenä alkuperäiskappaleena englannin ja portugalin kielellä. LIITE VÄLIAIKAISET JÄRJESTELYT Tätä liitettä sovelletaan 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja se voidaan muuttaa milloin vain komission päätöksellä. Siihen asti, kun 11 artiklan mukaisesti nimitettävä toimeenpaneva sihteeristö ottaa tehtävät vastattavakseen, Namibian hallitus hoitaa tämän liitteen mukaiset sihteeristön toimet. 1 JAKSO: LUVAN ANTAMINEN JA ILMOITTAMINEN Siirtymäkauden aikana sopimuspuolen on: a) sallittava sellaisten kalastusalusten käyttö, jotka saavat purjehtia sen lipun alla kalastaessaan 14 artiklan mukaisella yleissopimusalueella, sekä sellaisten kalastustutkimusalusten käyttö, jotka saavat purjehtia sen lipun alla tehdessään kalastustutkimuksia yleissopimusalueella; ja b) ilmoitettava sihteeristölle kaikista kalastus- ja kalastustutkimusaluksista, joilla saadaan kalastaa yleissopimusalueella tämän jakson a alakohdan mukaisesti, mahdollisimman pian ja tämän jälkeen vuosittain kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavan meren kalastusaluksilla vuonna 1993 tehdyn FAO:n sopimuksen VI artiklan mukaisesti taikka viipymättä sen jälkeen, kun alus on lähtenyt kotisatamastaan, ja joka tapauksessa ennen sen saapumista yleissopimusalueelle. Ilmoituksessa on mainittava kunkin aluksen: I. nimi, rekisteröintinumero, aiemmat nimet (jos ne tiedetään) ja rekisteröintisatama; II. aiemmat liput (jos sellaisia on); III. kansainvälinen radiokutsutunnus (jos sellainen on); IV. omistajien nimi ja osoite; V. rakennuspaikka ja -aika; VI. tyyppi; VII. pituus; VIII. soveltuvin osin liikenteenharjoittajien (hoitoyhtiöiden) nimi ja osoite; IX. kalastusmenetelmien tyyppi; X. mallikorkeus; XI. suurin leveys; XII. bruttorekisterivetoisuus; ja XIII. pääkoneen teho. Kunkin sopimuspuolen on ilmoitettava sihteeristölle viipymättä kaikista näihin tietoihin mahdollisesti tehtävistä muutoksista, myös niihin liittyvistä keskeytyksistä, peruutuksista ja rajoituksista. 2 JAKSO: ALUSTEN VAATIMUKSET 1. Asiakirjat Kunkin sopimuspuolen on: a) varmistettava, että kaikilla sen kalastus- ja kalastustutkimusaluksilla on kyseisen sopimuspuolen toimivaltaisen viranomaisen myöntämät ja oikeaksi todentamat asiakirjat, ja vähintäänkin seuraavat: I. rekisteröintiasiakirjat; II. lisenssit tai luvat kalastaa tai tehdä kalastustutkimuksia sekä lisenssiin tai lupaan liittyvät ehdot; III. alusten nimi; IV. rekisteröintisatama ja -numerot; V. kansainvälinen radiokutsutunnus (jos sellainen on); VI. omistajien sekä soveltuvin osin rahtaajan nimi ja osoite; VII. kokonaispituus; VIII. pääkoneen teho kilowatteina/hevosvoimina; ja IX. oikeiksi todistetut piirustukset ja kuvaukset kaikista kalaruumista, myös tilojen säilytyskapasiteetti kuutiojalkoina tai -metreinä; b) tarkastettava edellä mainitut asiakirjat säännöllisesti; ja c) varmistettava, että kyseisen sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen varmentaa asiakirjoihin ja tämän alajakson a alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin mahdollisesti tehtävät muutokset. 2. Kalastusalusten merkinnät Kunkin sopimuspuolen on varmistettava, että sen kalastus- ja kalastustutkimusalukset, joilla saadaan harjoittaa kalastusta yleissopimusalueella, on merkitty siten, että ne voidaan tunnistaa helposti yleisesti hyväksytyillä standardeilla, kuten kalastusalusten merkintöjä ja tunnistetietoja koskevilla FAO:n standardeilla. 3. Pyydysten merkinnät Kunkin sopimuspuolen on varmistettava, että sen kalastus- ja kalastustutkimusalusten, joilla saadaan kalastaa yleissopimusalueella, käyttämät pyydykset on merkitty seuraavasti: verkkojen, siimojen ja mereen ankkuroitujen pyydysten päässä on oltava päiväsaikaan lippu- tai tutkaheijastinpoijuja ja öisin valopoijuja, joiden avulla pyydysten sijainti ja suuruus voidaan arvioida. Tällaisten valojen olisi näyttävä moitteettomissa näkyvyysolosuhteissa vähintään kahden meripeninkulman päähän. Merkkipoijut ja muut niiden kaltaiset kelluvat välineet, joiden tarkoituksena on ilmaista kiinteiden pyydysten sijainti, on merkittävä selkeästi kaikkina aikoina sen aluksen kirjaimin ja/tai numeroin, jolle pyydykset kuuluvat. 4. Tiedot kalastustoiminnasta Kunkin sopimuspuolen on varmistettava, että kaikki sen lipun alla purjehtivat kalastus- ja kalastustutkimusalukset, joilla saadaan kalastaa yleissopimusalueella, pitävät pakollista kalastuspäiväkirjaa, jonka sivut on numeroitu peräkkäin, ja tarvittaessa myös tuotantopäiväkirjaa, varastointisuunnitelmaa tai tieteellistä suunnitelmaa. Kalastuspäiväkirjassa on oltava seuraavat tiedot: a) kaikki saapumiset yleissopimusalueella ja poistumiset sieltä; b) kumulatiiviset saaliit lajeittain (kolmikirjaiminen FAO-koodi, sellaisena kuin se määritellään tämän jakson 5 alajaksossa) elopainona (kg) ilmaistuna, aluksella pidettyjen saaliiden osuus elopainona (kg) ilmaistuna; ja c) kustakin nostokerrasta: i) saaliit lajeittain elopainona (kg) ilmaisuna, aluksella pidetyt saaliit lajeittain elopainona (kg) ilmaistuna ja arvio poistettujen merellisten luonnonvarojen määrästä lajeittain (kg); ii) pyydysten tyyppi (koukkujen lukumäärä, verkkojen pituus jne.); iii) pyydysten lasku- tai nostopaikan pituus- ja leveyskoordinaatit; ja iv) päivä ja aika (UTC), jona pyydykset lasketaan tai nostetaan. Kunkin preijausilmoituksen(1) tekemisen jälkeen päiväkirjaan on viipymättä merkittävä seuraavat tiedot: a) kertomuksen lähettämispäivä ja -aika (UTC); ja b) kun kertomus lähetetään radiolla, sen radioaseman nimi, jonka kautta kertomus välitetään. Kalastustoimintaa harjoittavien kalastusalusten ja, soveltuvin osin, kalastustutkimusalusten, jotka jalostavat ja/tai jäädyttävät saalinsa, on joko a) merkittävä päiväkirjaan kumulatiivinen tuotantonsa lajeittain (kolmikirjaiminen FAO-koodi) elopainona (kg) ilmaistuna sekä jalostusaste; tai b) varastoitava koko jalostettu saaliinsa siten, että kunkin lajin sijainti voidaan tunnistaa kalastusaluksen päällikön pitämästä varastointisuunnitelmasta. Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti kirjattujen määrien on vastattava tarkasti aluksella pidettyjä määriä. Kalastuspäiväkirjan alkuperäiset merkinnät on pidettävä kalastusaluksella ja, soveltuvin osin, kalastustutkimusaluksella vähintään 12 kuukauden ajan. 5. Kolmikirjaiminen FAO-koodi (mukautettu) >TAULUKON PAIKKA> 6. Saaliista ja kalastusponnistuksista ilmoittaminen Kunkin sopimuspuolen on ilmoitettava lajikohtaisesti sihteeristölle metrisinä tonneina yleissopimusalueella kuukausittain pyydetty saalis. Tällaisissa ilmoituksissa on ilmoitettava kuukausi, johon kukin ilmoitus viittaa ja ne on toimitettava 30 päivän kuluessa sen kuukauden päättymisestä, jona kalastus tapahtui. Sihteeristön on 15 päivän kuluessa alustavien saalistilastojen vastaanottamista koskevan kuukausittaisen määräajan päättymisestä koottava vastaanotetut tiedot ja toimitettava ne sopimuspuolille. 7. Tiedot alusten liikkeistä ja saaliista Kunkin sopimuspuolen on varmistettava, että sen kalastusalukset ja kalastustutkimusalukset, joilla saadaan kalastaa yleissopimusalueella ja joita käytetään kalastukseen, toimittavat ilmoitukset aluksen liikkeistä ja saaliista toimivaltaisille viranomaisilleen sekä sihteeristölle, jos sopimuspuoli niin haluaa. Ilmoitusten määräajat ja sisältö ovat seuraavat: a) Saapumisilmoitus. Tällainen ilmoitus on tehtävä enintään 12 tuntia ja vähintään kuusi tuntia ennen aluksen saapumista yleissopimusalueelle, ja siinä on mainittava saapumispäivä ja -aika, aluksen maantieteellinen sijainti sekä aluksella pidettävien kalojen määrä lajeittain (kolmikirjaiminen FAO-koodi) elopainona (kg) ilmaistuna. b) Saalisilmoitus. Tämä ilmoitus tehdään lajeittain (kolmikirjaiminen FAO-koodi) elopainona (kg) ilmaistuna kunkin kalenterikuukauden lopussa tai tätä useammin, jos sopimuspuoli näin vaatii. c) Poistumisilmoitus. Tällainen ilmoitus on tehtävä enintään 12 tuntia ja vähintään kuusi tuntia ennen aluksen poistumista yleissopimusalueelta. Ilmoituksessa on mainittava poistumispäivä ja -aika, aluksen maantieteellinen sijainti, kalastuspäivien lukumäärä sekä sellaiset yleissopimusalueella pyydetyt saaliit lajeittain (kolmikirjaiminen FAO-koodi) elopainona (kg) ilmaistuna, jotka pyydettiin sen jälkeen, kun kalastus aloitettiin yleissopimusalueella tai sen jälkeen, kun viimeisin saalisilmoitus tehtiin. d) Jälleenlaivausilmoitus. Tällainen ilmoitus on tehtävä enintään 12 tuntia kunkin uudelleenlastauksen jälkeen, ja siinä on mainittava jälleenlaivauksen päivämäärä, aika ja lajit (kolmikirjaiminen FAO-koodi) elopainona (kg) ilmaistuna. Ilmoituksessa on mainittava lajikohtaiset alukselta puretut ja jälleenlaivatut määrät jokaisen jälleenlaivauksen osalta sinä aikana, jona alus oli yleissopimusalueella. 3 JAKSO: TIETEELLISET HAVAINNOT JA KALAKANTOJEN ARVIOINTIA TUKEVIEN TIETOJEN KERÄÄMINEN Kunkin sopimuspuolen on mahdollisimman täydellisesti kerättävä jokaisesta kalastusaluksesta ja kalastustutkimusaluksesta, joka purjehtii sen lipun alla ja jolla saadaan kalastaa yleissopimusalueella, seuraavat tiedot kalakantojen arvioinnin tukemiseksi: a) saaliin koostumus pituuden, painon (kg) ja sukupuolen mukaan sekä tiedot tekijöistä, joiden perusteella saaliin tuotantopaino muunnetaan elopainoksi; b) muut kanta-arviointia tukevat biologiset tiedot, kuten tiedot kannan iästä, kasvusta, rekrytoinnista, levinneisyydestä ja ominaislaadusta; ja c) tarvittaessa muut asiaa koskevat tiedot, joita on tehty esimerkiksi kannan määrää koskevilla tutkimuksilla, biomassatutkimuksilla, hydroakustisilla tutkimuksilla, kannan määrään vaikuttavia ympäristötekijöitä koskevilla tutkimuksilla, meritutkimuksilla tai ekologisilla tutkimuksilla. Kunkin sopimuspuolen on vaadittava, että nämä tiedot toimitetaan kaikista sen lipun alla purjehtivista aluksista 30 päivän kuluessa siitä, kun alus poistuu yleissopimusalueelta. Sopimuspuolen on annettava jäljennös tiedoista sihteeristölle mahdollisimman pian ottaen huomioon tarpeen säilyttää yksittäisten tietojen luottamuksellisuus. Lippuvaltion asianomaisesti nimettyjen tarkkailijoiden on mahdollisimman laajalti kerättävä ja varmennettava tässä jaksossa tarkoitetut tiedot viimeistään kuuden kuukauden kuluessa näiden väliaikaisten toimenpiteiden voimaantulosta. (1) Preijausilmoituksessa on oltava vähintään tämän jakson 6 alajaksossa mainitut yksityiskohtaiset tiedot tällaisten kertomusten määräajoista ja sisällöstä.