LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 5 VUODEN 2014 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio /* COM/2014/0564 final */





LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 5 VUODEN 2014 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Euroopan komissio ottaa huomioon – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, – unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[1] ja erityisesti sen 41 artiklan, – vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013[2] ja erityisesti sen 13 artiklan, – 20 päivänä marraskuuta 2013 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2014[3], – 16 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2014[4], – 15 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 2/2014[5], – 28 päivänä toukokuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 3/2014[6], – 9 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 4/2014[7], ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 5 vuoden 2014 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm). Muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto.. 3 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto.. 3 2.1 Italia: Tulvat Sardiniassa.. 3 2.2 Kreikka: maanjäristykset Kefaloniassa.. 5 2.3 Slovenia: jäämyrskyt. 6 2.4 Kroatia: jäämyrskyt ja tulvat. 7 3. Rahoitus. 8 4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain.. 10 1. Johdanto Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 5 vuoden 2014 talousarvioon kattaa yhteensä 46 998 528 euron käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina. Solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto liittyy Italiassa (Sardinia) marraskuussa 2013 esiintyneisiin tulviin, maanjäristykseen Kreikassa (Kefalonia), jäämyrskyihin Sloveniassa sekä samoihin myrskyihin ja niitä seuranneisiin tulviin Kroatiassa tammikuun lopussa ja helmikuun alussa vuonna 2014. 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto Erilaiset luonnonkatastrofit (tulvat, maanjäristykset ja jäämyrskyt) ovat aiheuttaneet huomattavaa vahinkoa Italiassa, Kreikassa, Sloveniassa ja Kroatiassa, jotka hakevat nyt tukea EU:n solidaarisuusrahastosta. Italian ja Kreikan katastrofit eivät liity toisiinsa, kun taas Slovenian ja Kroatian kokemat erityisen merkittävät haitat aiheutuivat useissa Euroopan maissa riehuneista rajuista talvimyrskyistä. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 661/2014[8] tuli voimaan 28 päivänä kesäkuuta 2014, eikä sen aineellisia säännöksiä voida soveltaa takautuvasti. Sen vuoksi komission yksiköt ovat tutkineet hakemukset perusteellisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 alkuperäisten säännösten ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä osatekijöistä. 2.1 Italia: Tulvat Sardiniassa (1) Sardiniassa esiintyi 18. ja 19. marraskuuta 2013 rajuja rankkasateita, joiden takia monet joet tulvivat yli äyräidensä laajoilla alueilla. (2) Italian hakemus jätettiin komissioon 24. tammikuuta 2014 eli 10 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 18. marraskuuta 2013. (3) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (4) Italian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 652 418 691 euroa, joka on vähemmän kuin Italiaan vuonna 2014 sovellettava suuren luonnonkatastrofin kynnysarvo eli 3,8 miljardia euroa (3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina). Sen vuoksi tulvia ei voida katsoa solidaarisuusrahastosta annetussa asetuksessa tarkoitetuksi suureksi luonnonkatastrofiksi. (5) Italia toimitti erittelyn vahingoista. Sen mukaan eniten vahinkoa aiheutui tie- ja liikenneinfrastruktuurille (156,5 miljoonaa euroa), vesiverkostoille (224,6 miljoonaa euroa) sekä julkisille rakennuksille (40,6 miljoonaa euroa). Yksityisille aiheutuneiden vahinkojen kokonaismäärä on 38,3 miljoonaa euroa. (6) Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä jää alle solidaarisuusrahaston tuen käyttöönoton edellytyksenä olevan suuren katastrofin kynnysarvon, hakemusta tarkasteltiin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan perusteella, joka koskee ns. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja. Kyseisessä alakohdassa säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea poikkeuksellisissa tilanteissa. Kyseisen alakohdan mukaan rahastosta voidaan poikkeustapauksessa myöntää tukea alueelle silloin kun aluetta on koetellut sellainen poikkeuksellinen katastrofi, pääasiassa luonnonkatastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Asetuksessa kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa määriteltyihin syrjäisiin ja eristyneisiin alueisiin, kuten saaristoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. Sardinia ei kuulu näihin alueisiin. Asetuksessa kehotetaan arvioimaan poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevien säännösten nojalla esitettyjä hakemuksia ”erittäin tarkasti”. (7) Solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003)[9] komissio toteaa, että alueellista katastrofia koskevien kriteerien tarkoituksenmukainen soveltaminen kansallisella tasolla edellyttää, että erotetaan toisistaan vakavat alueelliset ja toisaalta pelkästään paikalliset tapahtumat. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti paikalliset tapahtumat kuuluvat kansallisten viranomaisten vastuualueeseen, kun taas alueellisten katastrofien yhteydessä voidaan harkita tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. (8) Yksi asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyistä rahaston varojen poikkeuksellisen käyttöönoton edellytyksistä on, että katastrofi on aiheuttanut vahinkoa suurelle osalle sen alueen väestöstä, jota hakemus koskee. Italian hakemuksen mukaan luonnonkatastrofeista kärsineissä 310 kunnassa asuu yhteensä 1,288 miljoonaa ihmistä, ja katastrofi vaikutti suoraan heistä 1,031 miljoonaan. Sen vuoksi voidaan todeta, että katastrofi vaikutti suoraan suurimpaan osaan alueen väestöstä. (9) Tarkasteltaessa vaatimusta, jonka mukaan katastrofilla on oltava vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia alueen elinoloihin tai talouden vakauteen, voidaan todeta, että hakemuksen mukaan katastrofi vaikutti suurimpaan osaan Sardiniaa (lukuun ottamatta pientä aluetta saaren itäosassa). Hakemuksessa kuvataan tärkeiden infrastruktuurien tuhoutumista ja niiden toiminnan keskeytymistä (esim. liikenne, vesi ja sähkö) sekä tulvien vaikutusta luonnonympäristöön, liike-elämään, matkailuun ja asuinrakennuksiin. Odotettavissa on myös, että kaivostoiminnan ja louhinnan tuotteiden sekä maataloustuotteiden vienti vähenee. Tulvat aiheuttivat merkittäviä vahinkoja padoille Nuoron maakunnassa. Tie- ja liikenneverkon vaurioituminen ja liikenneyhteyksien katkeaminen aiheuttivat paljon ongelmia asukkaille, erityisesti työmatkalaisille. Italia arvioi, että tie- ja jakeluverkoston korjaaminen kestää jopa kaksi vuotta. Lisäksi se ilmoitti tulvien aiheuttaneen vahinkoja yksityisille yrityksille (usein perheyrityksiä) sekä maatalousalalle, jolla on suuri merkitys Sardiniassa. (10) Solidaarisuusrahastosta annetun asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Italian viranomaisten mukaan arviolta 20,9 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Eniten kuluja arvioidaan aiheutuvan suojaavien perusinfrastruktuurien korjaamisesta sekä kulttuuriperinnön välittömästä suojelusta. (11) Kyseinen alue on Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) (2014–2020) mukainen tukikelpoinen siirtymäalue. Italian viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata Sardiniaa koskevien ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta elvytystoimenpiteisiin. (12) Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.2 Kreikka: maanjäristykset Kefaloniassa (1) Kefalonian saaren koillisosissa tapahtui 26. tammikuuta 2014 ja 3. helmikuuta 2014 välisenä aikana voimakas maanjäristys (Richterin asteikolla 5,8) ja useita kymmeniä jälkijäristyksiä. Niiden seurauksena 3 000 ihmistä jäi kodittomaksi ja useita loukkaantui. Merkittävä määrä asuinrakennuksia vaurioitui pahoin, ja ihmisten oli yövyttävä useampi yö armeijan teltoissa tai laivoissa. (2) Kreikan hakemus jätettiin komissioon 28. maaliskuuta 2014 eli 10 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 26. tammikuuta 2014. (3) Maanjäristys on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (4) Kreikan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 147 332 790 euroa, joka on vähemmän kuin Kreikkaan vuonna 2014 sovellettava suuren luonnonkatastrofin kynnysarvo eli 1,2 miljardia euroa (0,6 % suhteessa sen BKTL:ään vuoden 2012 tietojen perusteella). Sen vuoksi maanjäristystä ei voida katsoa solidaarisuusrahastosta annetussa asetuksessa tarkoitetuksi suureksi luonnonkatastrofiksi. (5) Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä jää alle solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton edellytyksenä olevan suuren katastrofin kynnysarvon, hakemusta tarkasteltiin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan perusteella, joka koskee ns. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja. Kyseisessä alakohdassa säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea poikkeuksellisissa tilanteissa. Kyseisen alakohdan mukaan rahastosta voidaan poikkeustapauksessa myöntää tukea alueelle silloin kun aluetta on koetellut sellainen poikkeuksellinen katastrofi, pääasiassa luonnonkatastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Asetuksessa kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa määriteltyihin syrjäisiin ja eristyneisiin alueisiin, kuten saaristoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. Maanjäristysalue Kreikassa ei kuulu tähän luokkaan. Asetuksessa kehotetaan arvioimaan poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevien säännösten nojalla esitettyjä hakemuksia ”erittäin tarkasti”. (6) Solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003) komissio toteaa, että alueellista katastrofia koskevien kriteerien tarkoituksenmukainen soveltaminen kansallisella tasolla edellyttää, että erotetaan toisistaan vakavat alueelliset ja toisaalta pelkästään paikalliset tapahtumat. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti paikalliset tapahtumat kuuluvat kansallisten viranomaisten vastuualueeseen, kun taas alueellisten katastrofien yhteydessä voidaan harkita tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. (7) Yksi asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyistä rahaston varojen poikkeuksellisen käyttöönoton edellytyksistä on, että katastrofi on aiheuttanut vahinkoa suurelle osalle sen alueen väestöstä, jota hakemus koskee. Kreikan hakemuksen mukaan maanjäristykset vaikuttivat Joonian saarten koko väestöön (noin 208 000 asukasta). Vaikutukset tuntuivat selvimmin Kefalonian ja Ithakin saarilla, joille julistettiin hätätila. Vaikutukset muihin Joonian saarten osiin olivat pienemmät. Ensimmäisen järistyksen jälkeen tuhannet ihmiset joutuivat yöpymään armeijan teltoissa tai laivoissa. Alueelta katkesivat sähköt. Seuraavat suuret järistykset 3. ja 4. helmikuuta jättivät 3 000 ihmistä kodittomiksi. Maanjäristykset jatkuivat maaliskuussa. Monet saarten asukkaista eivät voineet palata koteihinsa pitkään aikaan jälkijäristysten takia. Lisäksi julkisille rakennuksille aiheutui merkittävää vahinkoa. Koulut ja esikoulut olivat kiinni helmikuun puoliväliin saakka. Putoavat kivet ja maanvyörymät katkoivat teitä. Kreikan esittämät tiedot vaikuttavat uskottavilta, ja niiden pohjalta voidaan päätellä maanjäristysten vaikuttaneen välittömästi suurimpaan osaan alueen väestöstä. (8) Tarkasteltaessa vaatimusta, jonka mukaan katastrofilla on oltava vakavia ja pitkäkestoisia vaikutuksia alueen elinoloihin tai talouden vakauteen, hakemuksessa esitellään katastrofin seurauksia koko Joonian saarten alueella, vaikka suurimmat vaikutukset kohdistuivat Kefaloniaan ja Ithakiin, missä asuinrakennukset, julkiset rakennukset, infrastruktuurit ja verkot, satamat ja lentoasemat sekä kulttuurilaitokset, koulut ja lääkärikeskukset kärsivät huomattavia vahinkoja. Hakemuksessa kuvaillaan maanjäristyksen vakavia vaikutuksia väestöön ja esitellään yksityiskohtaisesti sen taloudellisia seurauksia erityisesti matkailun ja maatalouden/kalastuksen osalta, sillä katastrofi on pahentanut entistetään saaren heikentynyttä taloustilannetta. Taloudelliset vaikutukset ulottuvat kuitenkin laajemmalle ja vaikuttavat merkittävästi koko alueeseen. Erityisesti tärkein elinkeino, matkailu, kärsii infrastruktuurien ja kulttuurinähtävyyksien vaurioitumisesta ja matkailijoiden peruutuksista. Koska tie- ja laivayhteydet eivät toimi kunnolla ja paikallisten asukkaiden elinkeinot ovat kärsineet, moni yritys on joutunut lopettamaan toimintansa. Lisäksi Kreikka raportoi, että ensimmäisen suuren maanjäristyksen jäljiltä Kefaloniassa on purettava 100 asuinrakennusta, noin 1 100 rakennusta on kärsinyt huomattavaa vahinkoa ja 1 400 rakennusta on kärsinyt jonkin verran vahinkoa, minkä vuoksi ne ovat väliaikaisesti asuinkelvottomia. Ongelmat vedenjakelussa ja viemäriverkostossa heikentävät edelleen elinoloja. (9) Kreikan viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 76,8 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osuus kustannuksista (50 miljoonaa euroa) liittyy tieverkon välittömään kunnostamiseen. (10) Kyseinen alue on Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) (2014–2020) mukainen tukikelpoinen siirtymäalue. Kreikan viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata Joonian saaria koskevien ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta elvytystoimenpiteisiin. (11) Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.3 Slovenia: jäämyrskyt (1) Slovenia on eräs niistä Euroopan maista, joissa riehuivat pahimmat talvimyrskyt kymmeniin vuosiin. Myrskyjä esiintyi myös Kroatiassa, Serbiassa, Romaniassa ja Bulgariassa. Myrskyt olivat Sloveniassa pahimmillaan 30. tammikuuta ja 27. helmikuuta 2014 välisenä aikana, jolloin lähes puolet maan metsistä kärsi jään takia vaurioita ja joka neljäs kotitalous jäi ilman sähköä, kun raskas lumi katkoi puita ja sähkölinjoja. (2) Slovenian hakemus jätettiin komissioon 4. huhtikuuta 2014 eli 10 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 30. tammikuuta 2014. (3) Jäämyrsky on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (4) Slovenian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 428 733 722 euroa. Tämä on 1,23 prosenttia suhteessa Slovenian BKTL:ään ja ylittää Sloveniaan vuonna 2014 sovellettavan, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 209,6 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2012 tietojen perusteella). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, joten katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. (5) Katastrofin vaikutusten ja seurausten osalta Slovenian viranomaiset mainitsevat vakavat vauriot seuraavissa kohteissa: metsät, sähköverkot, julkiset ja yksityiset rakennukset, yritykset sekä liikenne- ja tieverkko. Myrskyt vaurioittivat 160:tä kuntaa 212 kunnasta 12:lla Slovenian alueella. Jää, lumi tai tulvat vaurioittivat 62:ta kulttuuriperintökohdetta. Ankarien sääolosuhteiden ja sähkölinjojen vaurioitumisen vuoksi 120 000 kotitaloutta kärsi sähkökatkoksista. Tämä on yli 15 prosenttia Slovenian väestöstä. EU:n pelastuspalvelumekanismin sekä kahdenvälisten avustussopimusten puitteissa 11 maata toimitti Sloveniaan 172 sähkögeneraattoria, joista 83 oli suuritehoisia. Myrskyalueille eri puolilla Sloveniaa asennettiin yhteensä 1 400 sähkögeneraattorijärjestelmää ja generaattoria. Tarkoituksena oli tarjota sähköä katastrofista kärsineen alueen asukkaiden kiireellisimpiin tarpeisiin sekä juomavesijärjestelmien toimintaa varten. Pahimpana myrskyaikana 40 prosenttia perus- ja keskiasteen oppilaitoksista ja päiväkodeista suljettiin. Lisäksi myrskyt aiheuttivat merkittäviä vahinkoja metsätaloudelle. Slovenian arvion mukaan yli 50 prosenttia maan kaikista metsistä vaurioitui (vahinkojen arvo on noin 214 miljoonaa euroa). Raivaus- ja kunnostustöiden arvioidaan kestävän pitkään. Hakemuksessa osoitettiin, että jäämyrsky aiheutti merkittäviä vahinkoja. (6) Slovenian viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 266,0 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 80 miljoonaa euroa) liittyy infrastruktuurien ja energia-alan korjaustoimenpiteisiin. (7) Myrskystä kärsineet alueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) (2014–2020) mukaisia vähemmän kehittyneitä alueita tai kehittyneempiä alueita. Slovenian viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata Sloveniaa koskevien ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta elvytystoimenpiteisiin. (8) Slovenian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.4 Kroatia: jäämyrskyt ja tulvat (1) Kroatia joutui saman luonnonkatastrofin uhriksi, jonka johdosta Slovenia on hakenut tukea EU:n solidaarisuusrahastosta. Katastrofi aiheutti vahinkoja erityisesti maan luoteisosissa sekä osassa pohjoista Adrianmeren aluetta. Sulava jää ja lumi aiheuttivat lisäksi 12. helmikuuta alkaen tulvia, jotka vaurioittivat edelleen tärkeitä julkisia perusinfrastruktuureja sekä yksityistä ja julkista omaisuutta. (2) Kroatian hakemus jätettiin komissioon 9. huhtikuuta 2014 eli 10 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 31. tammikuuta 2014. (3) Jäämyrsky ja tulvat ovat luonnonkatastrofeja, joten ne kuuluvat solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (4) Kroatian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 291 904 630 euroa. Tämä on 0,69 prosenttia suhteessa Kroatian BKTL:ään ja ylittää Kroatiaan vuonna 2014 sovellettavan, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 254,2 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2012 tietojen perusteella). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, joten katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. (5) Katastrofin vaikutusten ja seurausten osalta Kroatian viranomaiset mainitsevat seuraavat viisi aluetta, jotka kärsivät vahinkoja: Primorje-Gorski Kotar, Karlovac, Sisak-Moslavina, Varaždin ja Zagreb. Puiden ja infrastruktuurilinjojen päälle kertynyt painava jää kaatoi puita, vaurioitti niiden runkoja ja katkaisi sähkölinjoja (joiden päälle kerääntyi jopa 10 cm:n jääkerros), jolloin tieliikenne oli keskeytettävä ja useat asuinalueet jäivät ilman sähköä. Sähkön katkettua myös julkinen vedenjakeluverkosto lakkasi toimimasta koko jäämyrskyn ajaksi. Tämä vaikeutti kovasti ihmisten elämää sekä julkisten laitosten ja yritysten toimintaa. Kaatuneet puut haittasivat tieliikennettä: myrskyalueiden asukkaat eivät päässet töihin ja monet jäivät eristyksiin koteihinsa. Armeijan erityisjoukot lähetettiin avustamaan vanhuksia ja muuta väestöä alueilla, joiden liikenneyhteydet katkesivat. Kaatuneiden puiden takia myös junaliikenne Zagrebin ja Rijekan välisellä M202-radalla jouduttiin keskeyttämään viideksi päiväksi. Tilanne vastasi yleisen tieverkon ongelmia. Kroatia ilmoittaa, että koko 35 kV -verkko (pituudeltaan 93 km) kärsi myrskystä: yhteensä 503 kilometriä sähkölinjoja ja 98 sähköpylvästä vaurioitui. Jäämyrskyn vaikutusalueella oli yli 56 000 hehtaaria metsää, josta lähes 10 000 hehtaaria tuhoutui. Yhteensä 1 180 asuinrakennusta ja 1 390 maatalousrakennusta joutui tulvan alle, ja tulvat vaikuttivat yhteensä 3 720 asukkaaseen. YK:n pakolaisjärjestö auttoi Kroatian Punaista Ristiä tuomaan helpotusta ennätyssuurten tulvien uhreille Sisakin kaupungissa. Kroatia ilmoitti myös, että useat maanvyörymät vaurioittivat liikenneinfrastruktuuria. (6) Kroatian viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 135,2 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 105,4 miljoonaa euroa) liittyy katastrofialueiden ja luonnonalueiden raivausoperaatioihin. (7) Kyseiset alueet ovat rakennerahastojen (2014–2020) mukaisia vähemmän kehittyneitä alueita. Kroatian viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata Kroatiaa koskevien ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta elvytystoimenpiteisiin. (8) Kroatian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 3. Rahoitus Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen. Tässä tapauksessa ehdotetaan, että sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät: Katastrofi || Välittömät vahingot (euroa) || Kynnysarvo (milj. euroa) || 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä (euroa) || 6 prosentin mukaan laskettu määrä (euroa) || Ehdotettu tuen kokonaismäärä (euroa) || Italian tulvat || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 || Kreikan maanjäristys || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 || Slovenian jäämyrskyt || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 || Kroatian jäämyrskyt/tulvat || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 || YHTEENSÄ || 46 998 528 Koska kyse on ensimmäisestä solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksestä vuonna 2014, edellä ehdotettu tuen kokonaismäärä ei ylitä monivuotisesta rahoituskehyksestä annetussa asetuksessa säädettyä tuen enimmäismäärää, joka on 530,6 miljoonaa euroa (500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina). Lisäksi on tarkoitus varmistaa, että neljännes kyseisestä määrästä on käytettävissä 1. lokakuuta 2014, jotta voidaan kattaa tarpeet vuoden loppuun saakka. Komissio ehdottaa, että solidaarisuusrahaston varoja otetaan käyttöön kaikissa edellä mainituissa tapauksissa ja että vastaavat maksusitoumus- ja maksumäärärahat otetaan vuoden 2014 talousarvion kohtaan 13 06 01. Koska solidaarisuusrahasto on monivuotisesta rahoituskehyksestä annetussa asetuksessa tarkoitettu erityisrahoitusväline, vastaavia määrärahoja ei pitäisi sisällyttää rahoituskehyksessä vahvistettuihin enimmäismääriin. 4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain Otsake || Talousarvio 2014 (ml. LT nro 1/2014 ja LTE:t nro 2 ja 4/2014) || LTE nro 5/2014 || Talousarvio 2014 (ml. LT nro 1/2014 ja LTE:t nro 2–5/2014) MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM 1. || Älykäs ja osallistava kasvu || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Enimmäismäärä || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Liikkumavara || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1 a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Enimmäismäärä || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Liikkumavara || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1 b || Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Enimmäismäärä || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Liikkumavara || –89 330 000 || || || || –89 330 000 || Joustoväline || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Liikkumavara || 0 || || || || 0 || 2. || Kestävä kasvu: luonnonvarat || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 Enimmäismäärä || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Liikkumavara || 35 785 316 || || || || 35 785 316 || josta: Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Alaenimmäismäärä || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Liikkumavara || || || || || || 3. || Turvallisuus ja kansalaisuus || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Enimmäismäärä || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Liikkumavara || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globaali Eurooppa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Enimmäismäärä || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Liikkumavara || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Hallinto || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 Enimmäismäärä || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Liikkumavara || 316 482 919 || || || || 316 482 919 || josta: toimielinten hallintomenot || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 Alaenimmäismäärä || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Liikkumavara || 258 607 562 || || || || 258 607 562 || 6. || Korvaukset || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Enimmäismäärä || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Liikkumavara || 400 000 || || || || 400 000 || Yhteensä || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 Enimmäismäärä || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Joustoväline || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Liikkumavara || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460 || Erityisrahoitusvälineet || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528 Kaikki yhteensä || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068 [1] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] EUVL L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] EUVL L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014)461, 9.7.2014. [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 661/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 143). [9] Vuosikertomus 2002–2003 ja kertomus uuden välineen ensimmäisenä soveltamisvuonna saaduista kokemuksista, KOM(2004) 397 lopullinen, 26.5.2004.