KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä

1. Tekijänoikeudet digitaalisilla sisämarkkinoilla

Digitekniikka, yleiseen käyttöön levinneet laajakaistayhteydet ja internetin käyttö jokapäiväisessä elämässä ovat muuttaneet tapaa, jolla luovaa sisältöä tuotetaan, jaellaan ja käytetään.

Internetistä on tullut keskeinen jakelukanava. EU:n internetin käyttäjistä 49 prosenttia käytti vuonna 2014 verkossa musiikkia, videoita ja pelejä. Liiketoimintamallit, joista ei 15 vuotta sitten ollut kuultukaan, samoin kuin uudet talouden toimijat, kuten verkkoalustat, ovat vakiinnuttaneet paikkansa, ja nykyisin verkkopalvelut ovat kuluttajille valtavirtakanava luovasta sisällöstä nauttimiseen fyysisten formaattien kuten kirjojen ja DVD-levyjen ohella. Digitaalisten kopioiden tekeminen sisällöistä on helppoa ja nopeaa. Ihmiset odottavat usein voivansa käyttää digitaalista sisältöä monilla laitteilla, milloin ja missä tahansa sisämarkkinoilla. Jos näin ei ole, heidän on vaikea ymmärtää, miksi.

EU:n tekijänoikeussääntöjä on mukautettava siten, että kaikki markkinatoimijat ja kansalaiset voivat hyödyntää uuden ympäristön tarjoamia mahdollisuuksia. Tarvitaan eurooppalaisempi järjestelmä, jotta hajanaisuus ja sisämarkkinoiden toimivuutta haittaavat puutteet voidaan välttää.

Puheenjohtaja Juncker ilmoitti EU:n tekijänoikeussääntöjen nykyaikaistamisesta ensimmäisen kerran uudelle Euroopan komissiolle antamissaan poliittisissa suuntaviivoissa, ja yksityiskohtaisemmin sitä on hahmoteltu digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa. Sen tavoitteena on luovan sisällön laaja saatavuus EU:ssa. Samalla halutaan varmistaa, että EU:n tekijänoikeussäännöt suojaavat edelleen vahvasti tekijänoikeuksien haltijoita, ja säilyttää tasapaino muihin julkisen politiikan tavoitteisiin nähden muun muassa koulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa. Myös vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet käyttää palveluja digitaalisessa ympäristössä on taattava.

Näillä tavoitteilla on suuri merkitys Euroopan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen, kansainvälisen kilpailukyvyn ja kulttuurisen monimuotoisuuden kannalta. Kaikki tavoitteet liittyvät yhtä lailla tekijänoikeuksien haltijoiden kuin tekijänoikeuksilla suojattujen sisältöjen käyttäjien tarpeisiin.

Tekijänoikeuksilla palkitaan luovuutta ja investointeja luoviin sisältöihin. Korkeatasoisen suojan tarjoava tekijänoikeusjärjestelmä on Euroopan luovien alojen maailmanlaajuisen kilpailukyvyn perusta. Tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevien sisämarkkinaperiaatteiden, EU:n kilpailusääntöjen sekä media- ja kulttuuripolitiikan ohella tekijänoikeus on olennainen osa sääntöjä, joilla säännellään luovan sisällön liikkumista EU:ssa. Tekijänoikeuksien ja muiden politiikan alojen vuorovaikutus määrittää, kuinka teosten tuotanto ja levittäminen tuottavat arvoa ja kuinka arvo jaetaan markkinaosapuolten kesken.

Tässä tiedonannossa kehitellään edelleen digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa suunniteltuja toimia ja kerrotaan, miten komissio aikoo saada aikaan ”nykyaikaisen, eurooppalaisemman tekijänoikeusjärjestelmän”. Tiedonannossa esitellään suunnitelma, jossa on kohdennettuja toimia ja hyvin lyhyen aikavälin ehdotuksia, joukko vuodelle 2016 suunniteltuja ehdotuksia sekä pitkän aikavälin visio. Hyvin lyhyen aikavälin ehdotuksiin kuuluu yhdessä tämän tiedonannon kanssa esiteltävä verkkosisältöpalvelujen siirrettävyyttä koskeva ehdotus. Suunnitelmaa viedään eteenpäin sääntelyn parantamista koskevien periaatteiden mukaisesti, ja se perustuu valmistelevaan työhön, jota on viime vuosina tehty nykyisen järjestelmän pohjalta ja johon sisältyi kattava julkinen kuuleminen vuosina 2013 ja 2014. Siinä on otettu huomioon näkemykset, jotka Euroopan parlamentti on äskettäin esittänyt tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin täytäntöönpanoa koskevassa päätöslauselmassa, samoin kuin Eurooppa-neuvoston päätelmät 25. ja 26. kesäkuuta 2015.

Tätä taustaa vasten komissio katsoo olevan välttämätöntä

•huomioida entistä paremmin sisämarkkinat ja nostaa tarvittaessa yhtenäistämisen tasoa voimassa olevissa EU:n tekijänoikeussäännöissä, erityisesti kun on kyse tekijänoikeuden alueellisuudesta

•mukauttaa tekijänoikeussäännöt tarvittaessa uuteen tekniseen kehitykseen, jotta säännöt täyttävät edelleen niille asetetut tavoitteet.

Tekijänoikeus- ja siihen liittyvä lainsäädäntö eivät täytä tavoitteitaan erillään muusta maailmasta. Elokuvat, teatteri, musiikki, tieteellinen ja kaunokirjallisuus, kulttuuriperintö ja muu eurooppalainen luova tuotanto kukoistavat ja ovat tärkeässä asemassa Euroopan kasvun, identiteetin ja yhteiskunnallisen edistyksen kannalta ainoastaan, jos meillä on kilpailukykyinen luova toimiala ja vaadittavat markkinamekanismit. Myös viranomaisten rahoitus- ja muilla tukitoimilla on kilpailulainsäädännön sallimassa määrin merkitystä tämän tavoitteen saavuttamisessa. EU:n antamaa tukea on muun muassa Luova Eurooppa ohjelma ja sen tutkimus- ja innovaatiorahoitus erityisesti Horisontti 2020 ohjelman kautta. Ollakseen tehokkaita EU:n tekijänoikeussääntöjen on oltava myös ajan tasalla ja asianmukaisesti saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden noudattamista on valvottava ja ne on ymmärrettävä oikein kentällä.

2. Sisältöjen parempi saatavuus koko EU:ssa

EU:n olisi tavoiteltava verkkosisältöjen laajaa rajatonta saatavuutta, jotta ihmisillä olisi entistä enemmän valinnanvaraa ja aiempaa monimuotoisempia sisältöjä käytettävissään. Nykyistä paremmin toimivat digitaaliset sisämarkkinat tarjoavat mahdollisuuksia myös luoville taiteilijoille ja kulttuuritoimialalle. Ne voivat laajentaa yleisöään ja liiketoimintaansa ja pärjäävät entistä paremmin kansainvälisessä kilpailussa.

Digitaaliset sisämarkkinat eivät kuitenkaan ole vielä toteutuneet tekijänoikeuksilla suojatun sisällön valtioiden rajat ylittävässä käytössä. Kun ihmiset matkustavat toiseen jäsenvaltioon, he eivät useinkaan voi käyttää kotona tilaamaansa tai hankkimaansa sisältöä (eli sisältö ei ole siirrettävissä). Henkilön kotimaassa käytettävissä oleva verkkosisältövalikoima ei vastaa Euroopan kulttuurituotannon laajuutta, ja eurooppalaisten teosten laillinen sisältötarjonta ei ole vielä läheskään saavuttanut täyttä potentiaaliaan. Tämä koskee erityisesti eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia, joilla on usein vaikeuksia päästä yhtä jäsenvaltiota laajempaan levitykseen myöskään verkossa. Jos teoksia on saatavissa, niitä on vaikea löytää. Lisäksi kuluttajat eivät useinkaan voi käyttää muissa jäsenvaltioissa saatavilla olevia sisällön levityspalveluja.

Internet on perusluonteeltaan rajaton, joten ihmiset eivät ymmärrä tätä tilannetta. Tilanne voi johtaa teknisten oikopolkujen, kuten virtuaalisten yksityisverkkojen (VPN), käyttöön, jotta saadaan käyttöön kotimaan ulkopuolella saatavissa olevaa aineistoa, mikä voi lisätä piratismia. Toinen nykytilannetta havainnollistava esimerkki on niiden teosten määrä, joille olisi hyötyä laajemmasta näkyvyydestä koko EU:ssa mutta joita ei löydä miltään kaupalliselta jakelukanavalta.

Tilanteeseen on monia syitä. Osittain se johtuu tekijänoikeudesta ja sen alueellisesta soveltamisesta. Oikeuksien alueellisuus ei estä monen valtion aluetta koskevien lisenssien myöntämistä, mutta joissain tapauksissa niitä on vaikeaa tai mahdotonta saada. Oikeudenhaltijat voivat päättää rajoittaa palveluntarjoajille myönnettävien lisenssien alueellista ulottuvuutta, jolloin palvelun saaminen rajoittuu yhteen tai vain joihinkin alueisiin. Myös palveluntarjoajat voivat päättää rajoittaa palvelun tiettyyn alueeseen, vaikka niillä olisi laajemman alueen, myös koko EU:n, kattava lisenssi tai niillä olisi mahdollisuus saada sellainen. Lisäksi hankitut lisenssit, varsinkin verkko-oikeudet, saattavat jäädä käyttämättä.