FI Euroopan unionin virallinen lehti C 205/22

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2014/C 205/11)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”Pecorino Crotonese”

EY-nro: IT-PDO-0005-01111 – 13.5.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1. Nimi

”Pecorino Crotonese”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.3 – Juustot

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojattu alkuperänimitys ”Pecorino Crotonese” tarkoittaa yksinomaan lampaanmaidosta valmistetusta osittain keitetystä juustomassasta tehtyä kovaa juustoa.

Kulutukseen saatettaessa joko tuoreena, puolikovana, pitkään kypsytettynä tai raasteena tuotteella on seuraavat fysikaaliset ominaisuudet: Muoto: sileäpintainen lieriö, jonka pohja on tasainen tai hieman kupera. Paino: 0,5–5,0 kg, yli 6 kuukautta kypsytettävät tahkot voivat painaa jopa 10,0 kg. Mitat: vaihtelevat painon mukaan; kun paino on 0,5–5,0 kg, tahkon korkeus on 6–15 cm ja halkaisija 10–20 cm, ja kun paino on yli 5,0 kg, korkeus on 15–20 cm ja halkaisija 20–30 cm.

Kuiva-aineen rasvapitoisuuden on oltava vähintään 40 %, proteiinipitoisuuden vähintään 25 g/100 g ja kosteuspitoisuuden vähintään 30 g/100 g; tahkojen pinnassa näkyy muottina käytetyn korin jättämiä tyypillisiä jälkiä.

Pecorino Crotonese Fresco (tuore): valkoinen tai hieman oljenkellertävä kuori. Selkeä, pehmeä ja kevyesti hapan maku. Ohuessa kuoressa näkyy muottina käytetyn korin jättämiä tyypillisiä jälkiä. Sisus on pehmeä, tasainen ja kermainen, väriltään maidonvalkoinen ja sisältää siellä täällä pieniä koloja.

Pecorino Crotonese Semiduro (puolikova): paksu, väriltään hieman ruskehtava kuori. Maku on voimakas ja tasapainoinen, sisus on puolikova ja rakenteeltaan tiivis, sisältää siellä täällä pieniä koloja.

Pecorino Crotonese Stagionato (pitkään eli yli 6 kuukautta kypsytetty): kova ruskea kuori, jota voi peittää öljy- tai oliiviöljysakkakerros. Maku on selkeän voimakas ja jättää kevyesti pistävän jälkimaun. Sisus on väriltään kevyesti oljenkellertävä, ja siinä on siellä täällä pieniä koloja.

Aistinvaraiset ominaisuudet: nautittaessa juustosta leviää välittömästi leikkaamisen jälkeen kevyt lampaanmaidon tuoksu, joka yhdessä muiden aromien – heinä, kypsä niittykasvillisuus, pähkinä, savu – kanssa muodostaa tasapainoisen kokonaisuuden.

3.3. Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Maito: voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti lämpökäsitelty tai pastöroitu kuorimaton lampaan raakamaito.

Juoksete: vuohen mahalaukusta saatu juoksete tahnana.

Juuston valmistukseen käytettävän maidon sisältämien luonnollisten maitohappoentsyymien tai tuotantoalueelta saatavan tai siellä esiintyvän luonnollisen heran kehittyminen on sallittua.

Suola: vuorisuola (NaCl).

3.4. Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Vuotuinen perusannos koostuu pääasiassa maantieteelliseltä alueelta peräisin olevasta rehusta. Eläimiä, joiden maitoa käytetään, ruokitaan ensisijaisesti viherlaitumella tai tuotantoalueen tiloilla viljellyllä kuivatulla heinällä. Rehua voidaan erityisesti talvisin, kun lampaat eivät voi laiduntaa, täydentää maantieteellisen alueen ulkopuolelta peräisin olevalla väkirehulla, joka ei sisällä muuntogeenisiä ainesosia. Täydennysrehun osuus saa olla enintään 40 % vuoden kokonaisrehuannoksesta. Eläimet kasvatetaan osittain ulkona; lampaat voivat laiduntaa vapaina, mutta ne viedään illalla takaisin lampolaan, ja eläimet rokotetaan ja niitä valvotaan ja hoidetaan tarvittaessa. Lampaat ovat laitumella syyskuusta kesäkuuhun.

3.5. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Eläinten kasvatus, maidontuotanto, juuston valmistus ja kypsytys.

3.6. Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7. Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

SAN-tuote ”Pecorino Crotonese” pidetään kaupan kokonaisena tai paloiteltuna voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Pecorino Crotonese -tahkojen päälle kiinnitettävässä etiketissä on lainsäädännössä edellytettyjen tietojen lisäksi oltava seuraavat tiedot ja merkinnät: Pecorino Crotonesen tunnus ja välittömästi sen jäljessä maininta ”Denominazione di Origine Protetta” (suojattu alkuperänimitys) tai sitä vastaava kirjainlyhenne ”D.O.P.” (SAN), EU:n tunnukset ja mahdollisesti viittaus EU:n asetukseen sekä tuottaja- tai pakkausyrityksen toiminimi ja osoite. Kansainvälisille markkinoille tarkoitetussa tuotteessa maininta ”Denominazione di Origine Protetta” ja EU:n tunnus voivat olla kohdemaan kielellä. Tuotteen tunnus on kaksiosainen: vasemmalla on graafinen tunnus ja oikealla teksti. Tunnus on merkittävä juustotahkoihin polttoleimaamalla tai kohopainetulla sinetillä, ja tekstiosa on kiinnitettävä juuston pohjaan.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Alue, jolla juuston tuotanto ja kypsytys tapahtuu, käsittää seuraavat kunnat Crotonen maakunnassa: Belvedere Spinello, Caccuri, Carfizzi, Casabona, Castelsilano, Cerenzia, Cirò, Cirò Marina, Cotronei, Crotone, Crucoli, Cutro, Isola di Capo Rizzuto, Melissa, Mesoraca, Pallagorio, Petilia Policastro, Rocca di Neto, Roccabernarda, San Mauro Marchesato, San Nicola Dell’Alto, Santa Severina, Savelli, Scandale, Strongoli, Umbriatico ja Verzino; seuraavat kunnat Catanzaron maakunnassa: Andali, Belcastro, Botricello, Cerva, Cropani, Marcedusa, Petronà, Sellia, Sersale, Simeri Crichi, Soveria Simeri ja Zagarise sekä seuraavat kunnat Cosenzan maakunnassa: Bocchigliero, Calopezzati, Caloveto, Campana, Cariati, Cropalati, Crosia, Mandatoriccio, Crosia, Paludi, Pietrapaola e San Giovanni in Fiore, Scala Coeli ja Terravecchia.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1. Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellinen tuotantoalue on sekä maantieteellisesti että historiallis-kulttuurisesti yhtenäinen alue, ja se vastaa suurelta osin vuonna 1390 perustettua Marchesato di Crotonen markiisikunnan aluetta.

Tuotantoalueen erityispiirteitä ovat plioseenikaudelta peräisin olevista savimuodostumista koostuvat Crotonen kukkulat ja maakuntaa rajaava Sila Piccolasta Sila Grandeen kulkeva vuoristoketju. Fyysisesti maantieteellinen alue muodostaa hyvin yhteentoimivan kokonaisuuden; Silan ylätasanko on suurelta osin luonnonlaidunta, jolle lampaat viedään kesäisin laiduntamaan edellä mainittujen vuorten ja Joonianmeren välisiltä kukkuloilta. Alueen pinnanmuodostus vaikuttaa sen ilmastoon, jonka erityispiirteitä ovat kylmät talvet ja kuumat kesät, joiden aikana lämpötilanvaihtelut ovat kuitenkin melko vähäisiä, jatkuva kosteus ja ilman keskimääräinen 58 %:n suhteellinen kosteus.

Pecorino Crotonesen tuotantoalueella on 398 lammastilaa, joilla on yhteensä noin 49 000 eläintä; muualla Italiassa vallitsevasta kehityssuuntauksesta poiketen kasvuvauhti alalla on ollut viimeisten 10 vuoden aikana noin 4 %.

Kasvatusjärjestelmä perustuu osittain vapaaseen ulkolaiduntamiseen ja siirtolaiduntamiseen. Tuotantoalueella on käytettävissä runsaasti laidunmaata (laidunten ja pysyvän nurmen osuus käytössä olevasta maatalousmaasta on yli 40 %), jolla esiintyy paljon karjatalouden kannalta vähempiarvoisina, jopa suorastaan rikkakasveina pidettyjä lajeja, ja niiden osuus on huomattava tällä marginaalisella alueella. Laidunmaa on suhteellisen tasalaatuista. Marchesaton luonnonlaidunten kasvillisuus koostuu pääasiassa paikallisista luonnonvaraisista lajeista, kuten raiheinästä, apilasta, sikurista, nätkimestä ja sinimailasesta.

Kyseisellä alueella juustomestari on arvostettu ammatti, jolla on pitkät vakiintuneet perinteet. Myös perheenjäsenten osallistuminen juustonvalmistukseen on mahdollistanut vanhojen tuotantomenetelmien säilymisen muuttumattomina. Juustomestarin ammattitaito on tärkeä tekijä tämän juuston erityisluonteen kannalta, koska tuotanto tapahtuu käsin. Ratkaisevan tärkeää on, että juustomestari osaa määrittää täsmällisesti maidon hyytymisajankohdan ennen juustouman rikkomista välineellä, joka paikallisesti tunnetaan nimellä ”miscu”, riisinjyvän kokoisiksi muruiksi. Muotonsa ansiosta kyseinen väline rikkoo juustouman voimakkaasti siten, että samalla vapautuu runsaasti rasvaa; näin jäljelle jäävän heran (”lacciata”) maitomainen koostumus osoittaa, että juustomassa on käsitelty asianmukaisesti. Erittäin tärkeä vaihe on myös juustouman sekoittaminen ja käsin tapahtuva puristaminen. Ennen massan laittamista korimaisiin muotteihin se sekoitetaan ja käännetään vielä kerran, ja massaa puristetaan muoteissa, minkä jälkeen se upotetaan heraan. Sen jälkeen juustoa hapatetaan yhden tai useamman päivän ajan ennen kypsytysvaihetta. Kypsytyksen aikana juuston pintaan syntyy hieman luonteenomaista homekasvustoa, jonka kehittymistä juustomestari seuraa ja jonka perusteella hän pystyy valikoimaan asianmukaisesti jalostetut ja hylättävät juustotahkot. Kypsymisen aikana on myös tärkeää arvioida oikea ajankohta juustotahkojen kääntämiseksi, harjaamiseksi, pesemiseksi ja sivelemiseksi oliiviöljyllä tai oliiviöljysakalla.

5.2. Tuotteen erityisyys

Pecorino Crotonesen erityispiirteitä ovat

— kevyt lampaanmaidon tuoksu, joka yhdistyy tasapainoisesti muiden aromien – heinä, kypsä niittykasvillisuus, pähkinä, savu – kanssa siten, että sen aromi ei erityisesti korostu tai tuntuu ainoastaan hieman muita voimakkaampana;

— tiivisrakenteinen sisus, jossa esiintyy siellä täällä pieniä koloja; suutuntuma on hieman joustava; pureskeltuna rakenne lohkeaa suussa sulaviksi rakeiksi. Rasvaisuus tuntuu, mutta juuston rakenne ei vaikuta voimaiselta. Pureskeltaessa ja maisteltaessa aromi tuntuu samanlaisena kuin leikattaessa mutta vielä täyteläisempänä ja selvempänä erityisesti nieltäessä. Tällöin tuotteen tyypillinen aromi viipyy suussa miellyttävän pitkään;

— muottina käytetyn korin jättämät jäljet ovat selvästi näkyvissä.

5.3. Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen tuotteen laatuun tai ominaisuuksiin (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaadun tuotteen maineeseen tai muihin ominaisuuksiin (kun kyseessä SMM)

— Kasvatusjärjestelmän (osittainen ulkokasvatus) erityisluonteesta johtuen eläimiä ruokitaan pääasiassa maantieteelliseltä alueelta peräisin olevilla luonnonvaraisilla kasveilla. Pecorino Crotonesen luonteenomaiset aromit johtuvat tietyistä ainoastaan muutamien kasvilajien, esimerkiksi heinäkasvien, ristikukkaiskasvien, sarjakukkaiskasvien, mykerökukkaiskasvien ja muiden eläinten laitumella nauttimien lajien runsaina määrinä sisältämistä yhdisteistä, kuten terpeeneistä ja seskviterpeeneistä. Rehunviljelyaloilla niiden osuus on sitä vastoin vähäinen tai lähes olematon. Koska tällaiset yhdisteet ovat erittäin aromaattisia ja liittyvät ainoastaan tiettyihin kasvilajeihin, niiden esiintyminen juustossa viittaa selkeästi alueeseen, jolla eläimet ovat laiduntaneet. Nimenomaan luonnonvarainen mikrofloora vaikuttaa ratkaisevasti Pecorino Crotonesen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Myös perinteinen siirtolaiduntaminen suojaa lampaita ympäristö- ja ravintostressiltä kesähelteiden aikaan ja varmistaa maidon aromaattisten aineosien säilymisen.

— Alueen ilmasto vaikuttaa ratkaisevasti kypsymiseen ja Pecorino Crotonesen tyypillisen rakenteen muodostumiseen. Alueelle ominainen kosteus on vuosisatojen ajan vaikuttanut kypsytysmenetelmiin, ja se on tärkeä ympäristötekijä juuston kypsymisen kannalta. Tuotteen asianmukainen kypsyminen edellyttää juuri sopivaa kosteutta, joka ei ole liian suuri vaarantaakseen juuston täydellisen kuivumisen eikä liian epätasainen estääkseen tasaisten olosuhteiden säilymisen juuston koko kypsytysajan kuluessa. Yleensä säännöllinen kosteustaso saa aikaan Pecorino Crotonesen kypsymisen asteittain, jolloin kehittyy sille tyypillinen tiivis ja hyvin vähäkoloinen rakenne.

— Kiinteä yhteys tuotteen ja alueen inhimillisten tekijöiden välillä käy ilmi paikallisten juustomestareiden vuosisataisiin perinteisiin perustuvasta juustonvalmistusmenetelmästä, jonka ansiosta Crotonen alueen maine tunnettuna maidonjalostuskeskuksena on säilynyt muuttumattomana. Lähes yksinomaan perhepiirissä tapahtuva tuotanto sekä takaa perinteen jatkumisen että ilmentää tuotantojärjestelmän pitkälle erikoistunutta käsiteollista luonnetta, joka on kiistattomassa yhteydessä nimenomaan paikallisiin inhimillisiin resursseihin. Erityisosaamisen merkitys korostuu erityisesti käsin tehtävissä toimenpiteissä maidon juoksettamisesta juustouman muotteihin siirtämiseen ja juustojen käsittelyyn ja seuraamiseen kypsymisen aikana.

— Luonnollisten maitohappoentsyymien tai tuotantoalueelta saatavan tai siellä esiintyvän luonnollisen heran käyttö on tärkeä osoitus tuotteen ja sen tuotantoalueen välisestä mikrobiologisesta yhteydestä. Paikallisesti tuotetusta maidosta saatu hera takaa alkuperäalueelle tyypillisen maitohappobakteerikannan kehittymisen ja vaikuttaa siten osaltaan tuotteen erityisyyteen.

Pecorino Crotonese on juusto, joka on erottamaton osa sen tuotantoalueen maaseutukulttuuria. Vanhimmat todisteet siitä ovat peräisin jo ajalta ennen Keskiaikaa, ja tuotteen viennistä kertovia asiakirjoja on saatavilla jo 1500-luvulta lähtien. Itävaltalaishallinnon aikana (1707–1734) juustoa vietiin runsaasti, ja tammikuun alussa vuonna 1712 pappi Giacinto Tassone di Cutro myi napolilaiselle kauppiaalle Aniello Montagnalle ”200 cantaraa kauden Cotrone-juustoa vailla pullistumia, madonsyömiä, reikiä tai halkeamia”. Myös viimeisten 25 vuoden aikana nimeä on käytetty jatkuvasti myyntietiketeissä ja paikallisten lampaankasvattajien keskuudessa, ja tuotetta on myös yritetty usein jäljitellä alkuperäalueen ulkopuolella.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

Italian hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 23.2.2012 Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 46 ehdotuksen suojatun alkuperänimityksen ”Pecorino Crotonese” hyväksymiseksi.

Eritelmän konsolidoitu teksti on saatavissa internetosoitteessa http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it), valitsemalla ensin ”Qualità e sicurezza” (ylhäällä oikealla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Ks. alaviite 2.