[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 25.10.2006

KOM(2006)620 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Tampereella 27. ja 28. marraskuuta 2006 pidettävän Euro–Välimeri-suhteita käsittelevän ulkoministerikokouksen valmistelustaEuro–Välimeri-kumppanuus: Aika toimia

K OMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Tampereella 27. ja 28. marraskuuta 2006 pidettävän Euro–Välimeri-suhteita käsittelevän ulkoministerikokouksen valmistelustaEuro–Välimeri-kumppanuus: Aika toimia

1. Euro–Välimeri-kumppanuus on ollut jo yli kymmenen vuotta Euroopan ja eteläisen Välimeren alueen kumppaneiden[1] yhteistyön runko. Barcelonan huippukokouksessa vuonna 2005 valtion- ja hallitusten päämiehet sopivat viisivuotiskauden työohjelman laatimisesta. Ohjelman tavoitteena on muun muassa edistää poliittista vuoropuhelua ja poliittisia uudistuksia, vastata turvallisuuteen ja vakauteen liittyviin haasteisiin, tukea kestävää sosioekonomista kehitystä, nopeuttaa vapaakauppa-alueen perustamista, työskennellä Välimeren puhdistamiseksi, lisätä yhteistyötä koulutuksen ja kulttuurin alalla sekä soveltaa kattavaa ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa muuttovirtoihin.

2. Lähi-idän vaikeassa tilanteessa Euro–Välimeri-kumppanuuden merkitys kattavana alueellisena yhteistyörakenteena on entistä suurempi. Väkivalta ja kärsimys palestiinalaisalueilla, Libanonissa ja Pohjois-Israelissa kesällä 2006 ovat korostaneet rauhanprosessin elvyttämisen merkitystä . Euroopan osallistuminen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1701 täytäntöönpanoon on huomionarvoista, samoin kuin oli EU:n nopea reagoiminen humanitaarisiin ja ympäristöllisiin tarpeisiin konfliktin aikana ja sen jälkeen. EU:n sitoumus avustaa Libanonin hallitusta tarvittavien poliittisten, turvallisuutta koskevien, taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistusten toteuttamisessa on myös tärkeä ja luo pohjan EU:n jälleenrakentamis- ja kunnostustuelle. Neuvosto toivoo vakaasti, että alueen kaikki osapuolet osallistuvat rakentavasti YK:n päätöslauselman 1701 täytäntöönpanoon.

3. Tapahtumat palestiinalaisalueilla korostavat EU:n avun merkitystä välttämättömien palvelujen toimittamisessa palestiinalaisille sekä sitä, että liikkuvuutta koskeviin kysymyksiin on yhä sitouduttava. EU on mobilisoinut enemmän varoja kuin koskaan aikaisemmin täyttääkseen palestiinalaisten kiireellisimmät tarpeet, myös väliaikaisen kansainvälisen järjestelyn kautta. Tämän välineen avulla palestiinalaisille on pystytty kanavoimaan merkittävä määrä varoja viime kuukausien aikana, ja sen voimassaoloa on edelleen jatkettu. Väkivallan ja vihan viimeaikainen kärjistyminen myös korostaa rauhan ja luottamuksen merkitystä. EU on yhä vakuuttunut, että Lähi-idän kriisiin ei ole sotilaallisia eikä yksipuolisia ratkaisuja. Kestävä rauha ja turvallisuus alueella voidaan varmistaa ainoastaan kokonaisvaltaisella ratkaisulla, jossa on keskeisellä sijalla kahden valtion ratkaisun neuvottelu Israelin ja palestiinalaishallinnon väliseen konfliktiin.

4. Euro–Välimeri-kumppanuus on tulossa ratkaisevaan uuteen vaiheeseen, jossa olisi keskityttävä saavuttamaan Barcelonan huippukokouksessa sovitut tavoitteet, jotta se täyttäisi hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan suuret odotukset. Barcelonan prosessin tärkein tavoite on kehittää tuloksia painottavaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan perustuvan Euroopan ja eteläisen Välimeren alueen maiden monialaisen kumppanuuden alueellista ulottuvuutta. Euroopan naapuruuspolitiikka ja Euro–Välimeri-kumppanuus muodostavat yhdessä ainoan alueellisen foorumin, jossa kaikki Euro–Välimeri-alueen kumppanit voivat käydä vuoropuhelua poliittisista ja turvallisuuskysymyksistä, alueellisesta integraatiosta vakautta ja kasvua lisäävänä tekijänä ja strategisten kysymysten, kuten uusiutuvien energialähteiden, ympäristöpolitiikan, liikenteen, köyhyyden vähentämisen, naisten yhteiskunnallisen aseman vahvistamisen ja siirtolaisuuden, alueellisesta puolesta.

5. Tällä tiedonannolla on kolme tavoitetta:

a) tarkastella vuonna 2005 pidetyn Barcelonan huippukokouksen jälkeen tehtyä työtä

b) valmistella seuraavaa Tampereella pidettävää Euro–Välimeri-suhteita käsittelevää ulkoministerikokousta ehdottamalla viisivuotisen työohjelman vuonna 2007 toteutettavia ja terrorismin torjuntaa koskeviin käytännesääntöihin liittyviä ensisijaisia tavoitteita sekä

c) viedä eteenpäin kumppanuuteen liittyviä työskentelytapoja Barcelonan prosessin tehostamiseksi eräiden EU:n jäsenvaltioiden sekä Välimeren alueen kumppaneiden tekemien ehdotusten mukaisesti.

A) Barcelonan huippukokouksen jälkeen tehty työ

1. Barcelonan prosessin 35 kumppania ja Euroopan komissio alkoivat toteuttaa viisivuotista työohjelmaa välittömästi Barcelonan huippukokouksen jälkeen. Vuosi 2006 oli ensimmäinen täytäntöönpanovuosi ja sen vuoksi merkittävä.

2. Itävallan puheenjohtajakauden aikana vuoden 2006 alkupuoliskolla kumppanit kokoontuivat 24. maaliskuuta Marrakeshiin kaupan alaa koskevaan ministerikokoukseen, jossa ne tarkastelivat Palermon toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, vahvistivat lisäävänsä kaupan vapauttamista varsinkin etelä–etelä-suunnassa ja ennen kaikkea aloittivat palveluja ja sijoittautumisoikeutta koskevat neuvottelut. Talous- ja valtiovarainministerit kokoontuivat Tunisissa 25. ja 26. kesäkuuta 2006 keskustelemaan, kuinka voidaan parantaa julkisen talouden hoitoa, joka on keskeinen asia talous- ja rahoitusasioiden esityslistalla. Puheenjohtajavaltio ja komissio järjestivät yhdessä 22. ja 23. toukokuuta 2006 Wienissä tärkeän muukalaisvastaisuutta, rasismia ja tiedotusvälineitä käsitelleen kokouksen, joka kokosi yhteen viestintäalan ammattilaisia Euro–Välimeri-alueelta keskustelemaan, kuinka voidaan puuttua rasismiin, muukalaisvastaisuuteen ja vihakeskusteluun ja kuinka voidaan tukea kaikkien uskontojen ja kulttuurien kunnioittamista. Kokouksessa korostettiin, että kumppanuudella voi olla merkittävä asema luotaessa yhteyksiä Välimeren eri kulttuurien välille. Lisäksi Brysselissä pidettiin 6. ja 7. kesäkuuta vuotuinen talouden siirtymävaihetta koskeva seminaari, jossa käsiteltiin osuuden antamista sisämarkkinoista kumppaneille. Rabatissa pidettiin 14. ja 15. kesäkuuta valmistelukokous ensimmäistä naisten yhteiskunnallista asemaa käsittelevää Euro–Välimeri-konferenssia varten. Tietoyhteiskuntaa koskeva vuoropuhelu, jota jo Dundalkissa vuonna 2005 pidetty ministerikokous tuki, aloitettiin huhtikuussa 2006 ensimmäisen tietoyhteiskuntaa käsittelevän Euro–Välimeri-foorumin yhteydessä.

3. Ennen Tampereen konferenssia, joka järjestetään Suomen puheenjohtajakaudella vuoden 2006 jälkipuoliskolla , kumppanit jatkavat sukupuolten tasa-arvoon ja naisten yhteiskunnalliseen asemaan liittyvää työtä. Ensimmäinen Euro–Välimeri-alueen asianomaisten ministerien kokous pidetään Istanbulissa marraskuussa 2006. Komissio on laatinut Barcelonan huippukokouksessa käynnistetyn Välimeren puhdistamista koskevan aloitteen (Horizon 2020) johdosta sekä kumppanimaiden ja muiden alueella olevien sidosryhmien (kansalaisyhteiskunta, yritykset, alueet ja kaupungit Välimeren alueella) kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta tiedonannon, jossa on ehdotuksia toteutettavien toimenpiteiden aikatauluksi. Aikataulu Horizon 2020 –aloitteen toteuttamistoimineen on tarkoitus vahvistaa Euro–Välimeri-alueen ympäristöministerien kokouksessa, joka pidetään 20. marraskuuta 2006 Kairossa. Euro–Välimeri-alueen teollisuusministerit kokoontuvat Rodoksella sopimaan Euroopan naapuruuspolitiikan mukaisen taloudellisen yhteistyön painopistealueista sekä lujittamaan keskinäistä yhteistyötä kilpailukyky-, markkinoillepääsy-, innovaatio- ja investointikysymyksissä. Kumppanit myös jatkavat siirtolaisuuskysymyksiä käsittelevän Euro–Välimeri-alueen ministerikokouksen valmistelua ja järjestävät vielä yhden ylemmän tason virkamieskokouksen. Euro–Välimeri-alueen energiafoorumi kokoontui uudelleen (21. syyskuuta 2006) Brysselissä pääjohtajatasolla tarkastelemaan energiayhteistyön kehitystä ja aloittamaan Euro–Välimeri-alueen energiastrategian laatimisen tulevaisuutta varten (vuosiksi 2007–2020 ja pidemmällekin).

4. Euroopan komissio puolestaan laatii kansalliset ja alueelliset strategia-asiakirjat ja maa- ja alueohjelmat , jotka luovat kehykset kansalliselle ja alueelliselle Euro–Välimeri-rahoitusyhteistyölle vuodesta 2007 eteenpäin uuden Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen (ENPI) mukaisesti. Virallisen hyväksynnän jälkeen vuodesta 2007 alkaen alueellisessa strategiassa sekä maa- ja alueohjelmissa keskitytään rahoittamaan lähinnä Barcelonan huippukokouksessa sovitussa viisivuotisessa työohjelmassa mainittuja ensisijaisia tavoitteita.

5. Euroopan komissio pitää kansalaisyhteiskunnan asemaa erittäin merkittävänä Barcelonan prosessissa. Euro–Välimeri-suhteita käsittelevä ulkoministerikokous Tampereella antaa valtioista riippumattoman foorumin edustajille tilaisuuden esittää Marrakeshissa (3.–5. marraskuuta) kokoontuvan kansalaisfoorumin tulokset. Kyseessä on ensimmäistä kertaa kumppanimaassa järjestettävä kansalaisfoorumi. Ministerien olisi tuettava aloitteita kansalaisyhteiskunnan aseman lujittamiseksi kumppanuustoiminnassa ja aloitteita kuulemismenettelyn käyttöön ottamiseksi kaikilla tasoilla. Lähitulevaisuudessa voitaisiin lisäksi perustaa kansallisia valtiosta riippumattomia foorumeja välineiksi, joilla lujitetaan Euro–Välimeri-kumppanuutta.

B) Kymmenen toiminnan suuntaviivat viisivuotisen työohjelman toista täytäntöönpanovuotta varten

I. Poliittisia ja turvallisuuskysymyksiä koskeva vuoropuhelu

1. Alusta eli vuodesta 1995 alkaen Barcelonan prosessi on osaltaan edistänyt poliittisia ja turvallisuuskysymyksiä koskevaa yhteistyötä , ja useita tärkeitä kumppanuutta rakentavia toimenpiteitä on jo toteutettu. Lisäksi Euro–Välimeri-alueen kumppanit ovat säännöllisesti korostaneet tarvetta muokata vuoropuhelu- ja yhteistyökulttuuria, jotta alueella pystytään saavuttamaan rauhan ja vakauden tavoite. Yleisesti on vallalla mielipide, että uhat Euro–Välimeri-alueen kumppaneiden turvallisuudelle ovat muuttuneet merkittävästi vuodesta 1995. Turvallisuusuhat ovat nykyisin vaikeammin ennustettavissa ja hyvin monenlaisia, kuten terrorismi, joukkotuhoaseiden leviäminen, alueelliset konfliktit ja järjestäytynyt rikollisuus. Pienaseiden ja kevyiden aseiden laiton kauppa on yksi keskeisiä valtioita horjuttavia tekijöitä ja osatekijänä kaikissa edellä mainituissa turvallisuusuhissa. Tästä syystä se on yksi niistä keskeisistä turvallisuuskysymyksistä, joita Euro–Välimeri-alueen kumppanit joutuvat kohtaamaan.

2. Yleisen käsityksen mukaan Barcelonan prosessilla voidaan lujittaa alueen rauhaa ja turvallisuutta erityisesti edistämällä yleismaailmallisia normeja sekä kaikkien asiaankuuluvien monenkeskisten aseidenriisunta- ja asesulkusopimusten täytäntöönpanoa ja noudattamista. Tässä yhteydessä ja neuvoston puheenjohtajavaltion tuella komissio kehottaa kaikkia kumppaneita pyrkimään siihen, että saataisiin järjestettyä sekä alueellinen seminaari jalkaväkimiinoista että Euro–Välimeri-alueen ad hoc –kokous joukkotuhoaseista ja niiden toimituksista . Lisäksi komissio ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään turvallisuuskysymyksiä käsittelevä Euro–Välimeri-seminaari , joka saattaa edistää keskinäiseen yhteisymmärrykseen pääsemistä alueen turvallisuutta koskevista keskeisistä kysymyksistä.

3. Barcelonan prosessi muodostaa tärkeän kehyksen poliittisen vuoropuhelun syventämiselle ja antaa näin Euro–Välimeri-alueen kumppaneille mahdollisuuden pyrkiä kestävään kehitykseen, oikeusvaltioperiaatteeseen, demokratiaan ja ihmisoikeuksiin perustuvan rauhallisen, turvallisen ja vakaan Euro–Välimeri-alueen luomiseen. Euro–Välimeri-alueen kumppanit sopivat Barcelonan huippukokouksessa harkitsevansa syvempää yhteistyötä, kun on kyse kansainvälisesti sovittujen normien noudattamisesta vaalien järjestämisessä. Tässä yhteydessä komissio ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään Euro–Välimeri-seminaari vaaleihin liittyvästä yhteistyöstä, parhaista käytänteistä ja kokemusten vaihtamisesta .

4. Komissio on parlamentaarisen Euro–Välimeri-edustajakokouksen vahva kannattaja, koska se uskoo lujasti, että Barcelonan prosessi on poliittisesti johdettu prosessi, johon lainsäädäntöelimet – kaikkien demokraattisten järjestelmien kulmakivi – voivat ja haluavat osallistua aktiivisesti. Komissio on vakaasti sitoutunut tukemaan vaihtoa prosessiin liittyvän parlamentaarisen elimen kanssa Barcelonan huippukokouksessa asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä kumppanien kannattaisi myös harkita mahdollisuutta kansallisten parlamenttien väliseen tekniseen yhteistyöhön.

II. Terrorismin torjuntaa koskevien Euro–Välimeri-käytännesääntöjen täytäntöönpano

1. Terrorismin torjuntaa koskevien Euro–Välimeri-käytännesääntöjen hyväksyminen on merkittävä poliittinen saavutus. Siitä näkyy, että alueellisen Euro–Välimeri-kumppanuuden ymmärretään yleisesti voivan olla keskeisessä asemassa kokemusten jakamisessa ja asianmukaisen foorumin tarjoamisessa tiiviimmälle yhteistyölle. Yhteistyötä on lisätty poliisi-, oikeus- ja muiden viranomaisten kesken, erityisesti oikeus- ja sisäasioita koskevan alueellisen ohjelman kautta. Sitä kehitetään edelleen ohjelman toisessa vaiheessa. Kumppaneiden tulisi nyt keskittyä siihen, millaisia käytännön toimia olisi toteutettava yhteisesti sovittujen käytännesääntöjen panemiseksi täytäntöön .

2. Terrorismin torjuntaa koskevien Euro–Välimeri-käytännesääntöjen täytäntöönpanon helpottamiseksi sekä Euro–Välimeri-kumppanuuden puitteissa viimeksi (15. toukokuuta 2006) pidetyn ad hoc –kokouksen mukaisesti komissio ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään Euro–Välimeri-seminaari tiedotusvälineiden roolista vihan lietsomisen ehkäisemiseksi tehokkaan ja ammattitaitoisen viestinnän avulla . Komissio ehdottaa, että suunnitteilla olevan seminaarin toteuttamisessa käytetään sopivia olemassa olevia vuoropuhelu- ja yhteistyökehyksiä, kuten Euromed ja media –aloite. Tavoitteena on tarjota politiikantekijöille ja viestinnän ammattilaisille foorumi, jossa jakaa konkreettisia kokemuksia tiedotusvälineiden asemasta tällä alalla.

3. Naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien ihmisoikeusmääräysten ja terrorismin torjuntaa koskevien Euro–Välimeri-käytännesääntöjen mukaisesti komissio ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään Euro–Välimeri-seminaari ihmisoikeuksien turvaamisesta terrorismin torjunnassa kansainvälisen oikeuden mukaisesti . Seminaari kokoaa yhteen hallitusten virkamiehiä, tuomareita, juristeja ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, ja sen tavoitteena on laatia suosituksia.

III. Euro–Välimeri-vapaakauppa- ja investointialue

1. Barcelonan huippukokouksessa marraskuussa 2005 sovittujen suuntaviivojen lisäksi Euro–Välimeri-kumppanuuden puitteissa on käynnistetty useita aloitteita Euro–Välimeri-vapaakauppa-alueen luomiseksi vuoteen 2010 mennessä. Kuten Marrakeshissa aikaisemmin tänä vuonna pidetyssä Euro–Välimeri-alueen konferenssissa todettiin, vuoden 2007 esityslistassa keskitytään seuraavien aloitteiden toteuttamiseen: neuvottelut kaupan vapauttamisesta palvelujen ja sijoittautumisoikeuden osalta , neuvottelut maatalousalan vapauttamisesta edelleen, riitojenratkaisumenettelyn perustaminen ja sääntelyn lähentäminen. Euro–Välimeri-vapaakauppa-alueen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin tuloksia odotetaan vuoden 2006 lopulla, ja niillä on tärkeä asema neuvoteltaessa kaupan vapauttamisesta edelleen. Tilannekatsauksen laatimiseksi näistä asioista Euro–Välimeri-alueen kauppaministerit saattavat harkita ministerikokouksen järjestämistä vuoden 2007 loppupuoliskolla .

2. Palveluja ja sijoittautumista koskevat keskustelut on aloitettu seitsemän Välimeren alueen kumppanimaan kanssa (Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Marokko, palestiinalaishallinto ja Tunisia). Keskusteluja käydään aluetasolla, jotta voitaisiin määrittää kaikille Välimeren alueen kumppaneille yhteiset vapauttamista koskevat yleisperiaatteet. Kunkin Välimeren alueen kumppanin kanssa käydään aikanaan kahdenvälisiä neuvotteluja erityissitoumuksista.

3. Maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden ja kalataloustuotteiden kaupan asteittaista vapauttamista koskevat neuvottelut, jotka perustuvat Rabatin etenemissuunnitelmaan (2005), on aloitettu useiden Välimeren alueen kumppaneiden kanssa. Neuvottelujen tavoitteena on sopimusten tekeminen ja niiden soveltamisen aloittaminen mahdollisesti jo vuonna 2007. Komissio korostaa, että edistyminen on tärkeää myös neuvoteltaessa liitännäistoimenpiteistä, joita ovat maataloustuotteiden kaupan vapauttamisen tullien ulkopuoliset näkökohdat ja muut kysymykset, kuten maaseudun kehittäminen, sillä ne ovat kaikkien osapuolten kannalta onnistuneen ja tehokkaan täytäntöönpanon edellytys. Lisäksi komissio vaatii, että naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmissa vahvistettuja muita asiaan liittyviä toimia toteutetaan oikeaan aikaan.

4. Kaupan alaa koskevien riitojen ratkaisemiseksi on yhdessä kaikkien Välimeren alueen kumppanien kanssa aloitettu neuvottelut asianmukaiset menettelysäännöt sisältävän riitojenratkaisumenettelyn perustamisesta.

5. Teollisuusministerien Rodoksella syyskuussa 2006 hyväksymä Euro–Välimeri-teollisuusyhteistyötä koskeva työohjelma kaudeksi 2007–2008 koostuu viidestä osasta: yritysten kilpailukyky, innovaatio, teollisuustuotteiden kaupan helpottaminen, tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tulevaisuutta koskeva vuoropuhelu ja investoiminen.

6. Kautta 2007–2008 koskevilla ehdotuksilla yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi pyritään Välimeren alueen kumppanimailta saamaan lisää tukea yrityksiä käsittelevälle Euro–Välimeri-peruskirjalle kaikilla sektoreilla kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla. Erityisesti pyritään siihen, että yksityissektori, myös liike-elämää edustavat järjestöt, saataisiin osallistumaan tiiviimmin peruskirjan mukaisten päätösten tekoon ja niiden täytäntöönpanoon. Tämän lisäksi Välimeren alueen kumppanit voivat osallistua lukuisiin EU:ssa toteutettaviin innovaatiota edistäviin ohjelmiin ja toimiin.

7. Aloilla, joilla lainsäädäntö on yhdenmukaistettu koko EU:ssa, Välimeren alueen kumppanimaita kannustetaan sovittamaan lainsäädäntöjään, standardejaan ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjään EU:n järjestelmään, mikä poistaisi erilaisista teknisistä säännöistä ja standardeista johtuvia kaupan teknisiä esteitä. Välimeren alueen kumppanimaat saavat apua uudistusten ja sääntelyn lähentämisen nopeuttamiseen sekä tarvittavan laatua koskevan infrastruktuurin ja lainsäädännön luomiseen tai parantamiseen, jotta osapuolten etujen mukaisilla aloilla voitaisiin tehdä teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksyntää koskevia sopimuksia heti, kun ehdot täyttyvät.

8. Viisivuotisessa työohjelmassa määrätään ad hoc –ryhmän perustamisesta tarkastelemaan sitä, millä tavoin voidaan lisätä investointivirtoja Välimeren alueelle . Vuoden 2007 alkupuoliskolla komissio aikoo kutsua ad hoc -ryhmän koolle ensimmäistä kertaa neuvoteltuaan Euro–Välimeri-alueen asianmukaisten viranomaisten kanssa. Ad hoc –ryhmän tavoitteena olisi oltava alueen maiden sisäisten investointien rakenteellisten ja sääntelyyn liittyvien esteiden määrittäminen, toimenpiteiden ehdottaminen näiden esteiden poistamiseksi esimerkiksi etenemällä kohti parhaita alueellisia käytänteitä ja investointeja edistävien toimien korostaminen. Vastatakseen Välimeren alueen kumppanien hyvin tärkeänä pitämään tavoitteeseen, joka on yhteistyö investoimisen alalla, komissio aikoo sisällyttää investoimista koskevan yhteistyöohjelman vuosien 2007–2009 alueohjelmaan.

9. Ottaen huomioon marraskuussa 2003 tehdyn Ecofin-neuvoston päätöksen, jossa suositellaan Euro–Välimeri-investointivälineen (FEMIP) tarkastelua ennen vuoden 2006 loppua, ja Tunisissa 25. ja 26. kesäkuuta 2006 pidetyn Euro–Välimeri-alueen Ecofin/FEMIP-asioita käsitelleen toisen ministerikokouksen komissio ja EIP toimittavat yhteisen tarkastelukertomuksen Ecofin-neuvostolle, joka tekee päätöksen FEMIP-välineen tulevaisuudesta marraskuussa 2006 . Euro–Välimeri-alueen Ecofin/FEMIP-asioita käsittelevä seuraava ministerikokous on tarkoitus pitää toukokuussa 2007 Kyproksella .

IV. Energia ja liikenne

1. Energia- ja liikennekysymykset, joiden keskeinen rooli Euro–Välimeri-kumppanuuden taloudellisessa ulottuvuudessa tunnustettiin jo vuonna 1995 Barcelonan konferenssissa, ovat yhä merkittävämpiä Euro–Välimeri-alueen kumppaneille. Tätä korostettiin myös 15. ja 16. kesäkuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä, joissa kehotetaan tekemään työtä "ulkoisen energiapolitiikan kehittämiseksi ja täytäntöön panemiseksi" EU:ssa erityisesti laajentamalla "EU:n energian sisämarkkinat EU:n naapureihin".

2. Euro–Välimeri-alueen energiayhteistyön ensisijaisten tavoitteiden asettaminen vuonna 2003 Ateenassa ja Roomassa pidetyissä energiaministerien kokouksissa sekä niiden täytäntöönpano vuosina 2003–2006 oli merkittävä askel kohti täysin yhteenliitettyä verkkoa ja yhtenäisiä Euro–Välimeri-alueen energiamarkkinoita. Syyskuussa 2006 Brysselissä pidetyssä Euro–Välimeri-alueen energiafoorumissa sovittiin seuraavan kauden suosituksista: tutkitaan mahdollisuutta laajentaa Maghrebin alueella toteutettu sähkönjakelualoite koskemaan luonnonkaasua ja Mashrekin alueella toteutettu kaasunjakelualoite koskemaan sähköä olosuhteiden salliessa, yhdennetään Euro–Välimeri-alueen ja Saharan eteläpuolisen alueen energiamarkkinat ja saatetaan tarvittavat energiainfrastruktuurihankkeet päätökseen. Lisäksi foorumi otti huomioon maaliskuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa korostetaan EU:n energiapolitiikan ulkoisia seikkoja, kuten sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliittämistä koskevan ensisijaisen suunnitelman laatimista. Foorumissa keskusteltiin myös energia-alan kestävästä kehittämisestä sekä tarpeesta monipuolistaa energialähteitä, edistää uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ja parantaa energiatehokkuutta. Seuraava Euro–Välimeri-alueen energiakonferenssi pidetään vuonna 2007 , ja sen tavoitteena on sopia energiayhteistyön ensisijaisista tavoitteista seuraavalle kaudelle.

3. Euro–Välimeri-alueen liikenneyhteistyön ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen vuonna 2006 Marrakeshissa liikenneministereiden kokouksessa ja niiden täytäntöönpano vuosina 2007–2012 ovat merkittävä askel kohti Euro–Välimeri-alueen yhdennetyn multimodaalisen liikenneverkon luomista ja tärkeimpien strategisten suuntaviivojen toteuttamista tulevaisuudessa tehtävää Euroopan ja Välimeren maiden liikenneyhteistyötä varten erityisesti meri- ja lentoliikenteen nykyaikaistamiseksi ja uudistamiseksi, multimodaalisen liikenteen edistämiseksi sekä maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan ohjelman edistämiseksi alueella. Nämä ensisijaiset tavoitteet perustuvat Välimeren alueen liikennettä koskevaan suunnitteluasiakirjaan (Blue Paper) , joka on Euro–Välimeri-alueen liikennefoorumin yhteydessä laadittu yhteinen asiakirja. Asiakirjassa määritetään keskeiset suuntaviivat Euro–Välimeri-alueen yhdennetyn liikennejärjestelmän kehittämiselle tulevalla kaudella, ja se perustuu korkean tason työryhmän loppuraporttiin, joka koskee Euroopan laajuisen liikenneverkon keskeisten painopistehankkeiden ulottamista naapurimaihin ja vaikutuksia erityisesti Välimeren alueella. Komissio on vastannut näihin haasteisiin aloittamalla viimeisten 12 kuukauden aikana hankkeita siviili-ilmailun uudistamiseksi sekä Välimeren moottoriteiden kehittämiseksi. Euro–Välimeri-liikennefoorumi on myös toteuttanut toimia saavuttaakseen viisivuotisessa työohjelmassa mainitun tavoitteen, joka on Välimeren pilaantumisen torjuminen, aloittamalla alueella kolmivuotisen Safemed-hankkeen meren pilaantumisen torjumiseksi. On odotettavissa, että Euro–Välimeri-liikennefoorumi hyväksyy lähikuukausina alueellisen liikennettä koskevan toimintasuunnitelman seuraaviksi viideksi vuodeksi pannakseen täytäntöön suunnitteluasiakirjassa ja korkean tason työryhmän loppuraportissa olevat suositukset.

V. Ympäristö

1. Välimeren puhdistamista koskevan Horizon 2020 –aloitteen toteuttaminen aloitetaan vuonna 2007 määrittämällä pilaantumisen vähentämistä koskevat ensisijaiset hankkeet sekä käynnistämällä ensisijaisia valmiuksia antavien toimenpiteiden toteuttamisen kumppanimaissa. Työtä tehdään tiiviissä yhteistyössä kumppanimaiden, avunantajien, kuten EIP:n ja Maailmanpankin, sekä ympäristöalalla toimivien sidosryhmien ja verkkojen, kuten YK:n ympäristöohjelman ja Välimeren alueen toimintasuunnitelman (UNEP/MAP) ja kestävää kehitystä edistävän Välimeren komitean, kanssa. Työssä keskitytään myös määrittämään ympäristötutkimuksen ensisijaiset tarpeet. Horizon 2020 –aloitetta ohjaamaan perustetaan ohjausryhmä , jonka toiminta pohjautuu indikaattoreihin ja "tulostauluun", jotka Euroopan ympäristökeskus, Välimeren alueen toimintasuunnitelma ja Euroopan komissio kehittävät yhdessä. Alueen maat osallistuvat työhön aktiivisesti.

2. Välimeren kalavarojen kestävää hoitoa koskevaa yhteistyötä yhteisön ja Välimeren alueen kumppanien välillä tiivistetään erityisesti asianomaisten alueellisten viranomaisten kanssa (Välimeren yleinen kalastuskomissio ja Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio) Venetsiassa marraskuussa 2003 pidetyn kalatalouden kestävää kehittämistä koskevan ministerikokouksen julistuksen mukaisesti. Lisäksi kumppaneita pyydetään komission vihreästä kirjasta "Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: Meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys" käynnistetyn avoimen kuulemismenettelyn puitteissa osallistumaan keskusteluun uusista lähestymistavoista yhteistyön lujittamiseksi seuraavilla aloilla: merenkulkutalous, hyvä hallintotapa ja resurssien hoito, erityisesti Välimeressä.

VI. Koulutus ja sosiaalinen kehitys

1. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus olivat kärkipäässä Barcelonan huippukokouksen esityslistalla. EU:n ja Välimeren alueen maiden valtion- ja hallitusten päämiehet sopivat koulutukseen käytettävän rahoituksen huomattavasta lisäämisestä tavoitteenaan kasvattaa koulunkäynnin aloittajien määrää, laajentaa ja parantaa lukutaidottomuuden torjuntaa erityisesti tyttöjen ja naisten keskuudessa ja vahvistaa korkeakoulujen valmiuksia, esimerkiksi edistämällä niiden keskinäistä verkostoitumista ja ottamalla käyttöön yliopistokoulutusta koskeva standardi. Eräitä näistä tavoitteista on saavutettu menestyksellisesti komission Tempus ja Erasmus Mundus –ohjelmilla sekä kahdenvälisillä koulutusohjelmilla. Kahdenvälinen yhteistyö ja yhteisön ohjelmat jatkuvat tulevalla kaudella. Lisäksi komissio käynnistää aluetasolla vuonna 2007 apurahaohjelman Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden yliopisto-opiskelijoita varten ja ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään korkeakoulutuksen ja tutkimuksen alaa koskeva Euro–Välimeri-konferenssi , jossa keskustellaan yhteistyöstä korkeakoulutuksen alalla ja yliopistokoulutusta koskevasta standardista. Lisäksi komissio aikoo tukea edelleen Välimeren maiden toimintaa ammatillisen koulutuksen alalla niin aluetasolla (työhön valmentavaa koulutusta koskeva Meda-hanke) kuin kahdenväliselläkin tasolla.

2. Viisivuotisessa työohjelmassa vahvistettujen kestävään sosioekonomiseen kehitykseen ja uudistukseen liittyvien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti komissio aikoo omaksua järjestelmällisemmän lähestymistavan yhteistyöhön tällä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja talouskehityksen lisäämisen kannalta tärkeällä alalla. Euro–Välimeri-kumppanuudella voi olla merkittävä asema kokemusten jakamisessa ja asianmukaisen foorumin tarjoamisessa lisääntyvälle yhteistyölle. Kumppaneiden olisi nyt keskityttävä siihen, miten ne voivat käytännössä toteuttaa sosiaaliseen kehitykseen liittyviä ensisijaisia tavoitteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmissa. Komissio ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään Euromed-työkokous, joka koskee työllisyyspolitiikkaa ja käytännön toimenpiteitä työpaikkojen luomiseksi. Tässä yhteydessä voitaisiin järjestää organisoitua vaihtoa asianomaisten sidosryhmien ja työmarkkinaosapuolten kanssa parhaiden käytänteiden tarkastelemiseksi ja asianmukaisten tukimuotojen kehittämiseksi uudistustoimenpiteille. Ehdotettu työkokous viitoittaisi tietä vuonna 2008 järjestettävälle työllisyyttä käsittelevälle Euro–Välimeri-alueen ministerikokoukselle .

3. Osana viisivuotista työohjelmaa komissio aikoo omaksua järjestäytyneemmän lähestymistavan yhteistyöhön terveyden alalla , joka on yksi niistä keskeisistä aloista, joilla sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja talouskehitystä voidaan lisätä. Komissio ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään tartuntatautien seurantaa ja valvontaa käsittelevä Euromed-työkokous . Tällainen yhteistyö olisi selkeästi kaikkien osapuolten edun mukaista, sillä se auttaisi vähentämään koko alueen väestön terveysuhkia. Kokemusta yhteistyöstä muiden maiden kanssa ja parhaita käytänteitä koskeva organisoitu vaihto olisi hyödyksi, kun arvioidaan yhteistyöohjelmista ja kansallisista toimista saatua kokemusta, pyritään yhteisymmärrykseen tavoitteista ja terminologiasta ja kun pyritään tukemaan uudistustoimenpiteitä asianmukaisesti. Ehdotettu työkokous viitoittaisi tietä vuonna 2008 järjestettävälle terveyttä käsittelevälle Euro–Välimeri-ministerikokoukselle , jossa voitaisiin käsitellä muun muassa terveydenhuoltojärjestelmiä ja käytännön toimenpiteitä sekä toimia terveydenhuollon laadun, kestävyyden ja tasapuolisuuden yhteensovittamiseksi.

VII. Naisten yhteiskunnallisen aseman vahvistaminen

Ensimmäinen naisten yhteiskunnallisen aseman vahvistamista käsittelevä Euro–Välimeri-alueen ministerikokous järjestetään 14. ja 15. marraskuuta 2006 Istanbulissa . Tarkoituksena on hyväksyä viisivuotinen toimintasuunnitelma (2007–2011), jolla edistetään naisten täyttä osallistumista Euro–Välimeri-alueen taloudelliseen, poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Kaikkien Euro–Välimeri-alueen kumppaneiden olisi sitouduttava mobilisoimaan varoja tämän toimintasuunnitelman toteuttamiseen (kansallinen rahoitus, Euroopan naapuruuspoliittinen kumppanuusväline, jäsenvaltioiden kahdenväliset maksut, Euro–Välimeri-investointiväline ja muut soveltuvat rahoitusvälineet). Komissio tekee työtä näiden toimintasuunnitelmaan kirjattujen tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavan viiden vuoden aikana ja laatii vuonna 2007 uuden alueohjelman (joka on jatkoa naisten mahdollisuuksien lisäämistä talouselämässä koskevalle Euromed-alueohjelmalle), jossa esitetään konkreettisia ehdotuksia aloitteiksi ja hankkeiksi seuraavilla kolmella aihealueella: naisten oikeudet ja poliittinen osallistuminen, sosioekonominen integroituminen sekä sukupuoleen liittyvien stereotypioiden murtaminen koulutuksen ja tiedonvälityksen avulla. Istanbulin kokouksen jälkeen perustetaan riippumaton korkean tason työryhmä laatimaan indikaattoreita, joiden avulla voidaan seurata ja arvioida toimintasuunnitelman yleistä toteutumista. Korkean tason työryhmä antaa vuonna 2007 ensimmäisen raportin , joka esitetään Euro–Välimeri-komitealle ja jossa annetut suositukset toimitetaan Euro–Välimeri-alueen ulkoministerien kokoukseen. Toimintasuunnitelman toteuttamiseen liittyvien kysymysten käsittelemiseksi järjestetään vuonna 2009 Euro–Välimeri-alueen ministerien seurantakokous .

VIII. Tietoyhteiskunta

Ensimmäisessä tietoyhteiskuntaa käsittelevässä Euro–Välimeri-kokouksessa, joka pidettiin huhtikuussa 2005 Dundalkissa (Irlannissa), aloitettiin EU:n ja Välimeren maiden välinen vuoropuhelu tietoyhteiskunnan, myös sähköisen viestinnän sääntelyn, kehittymisestä. Komissio ehdottaa, että vuonna 2007 järjestetään toinen tietoyhteiskuntaa käsittelevä Euro–Välimeri-kokous mielellään jossain Välimeren alueen kumppanimaassa sen arvioimiseksi, miten on edistytty sääntelyn yhdenmukaistamisessa, sääntelystä vastaavien viranomaisten välisessä yhteistyössä, televiestintämarkkinoiden avaamisessa sekä verkko-opiskelusta ja sähköisistä viranomaispalveluista saadun kokemuksen vaihdossa. Tämä toinen tietoyhteiskuntaa käsittelevä Euro–Välimeri-kokous tarjoaa mahdollisuuden arvioida, miten naapuruuspolitiikan kansallisissa toimintasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Ministerit saattavat haluta tarkastella toimia, joita on toteutettu televiestintämarkkinoiden vapauttamiseksi, yhdenmukaistettujen sääntelykehysten laatimiseksi ja tietoyhteiskunnan edistämiseksi muun muassa Internetin käyttöä lisäämällä.

IX. Kulttuurien välinen vuoropuhelu

1. Kulttuurien välisen vuoropuhelun alalla Barcelonan prosessin puitteissa pitäisi pystyä kehittämään uusia toimia, jotka lisäävät kiinnostusta kumppaneiden kulttuureita ja yhteiskuntia kohtaan ja torjuvat samalla loitontavia pyrkimyksiä. Euro-Med Heritage –ohjelma ja Anna Lindh –säätiö (ALF) pyrkivät edelleen toiminnassaan tähän tavoitteeseen. Anna Lindh –säätiön 35 verkostolla (joihin kuuluu nykyisin yli 1 000 organisaatiota) pitäisi olla merkittävä asema käynnistettäessä aloitteita keskinäisen ymmärtämyksen parantamiseksi Euro–Välimeri-alueella. Tampereella kokoontuvat ministerit voisivat ottaa huomioon ajatukset ja ehdotukset, joita esitetään ennen Tampereen kokousta pidettävässä verkostojen johtajien kokouksessa. Lisäksi Anna Lindh –säätiö olisi kutsuttava osallistumaan Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden (2008) valmisteluun. Vuonna 2007 voitaisiin kutsua koolle Euro–Välimeri-alueen kulttuuriministerit keskustelemaan Barcelonan prosessiin liittyvällä kulttuurienvälisellä esityslistalla olevista asioista, tarkastelemaan Anna Lindh -säätiön kolmen ensimmäisen toimintavuoden tuloksia ja ehdottamaan yhteyksiä muihin aloitteisiin, joita ovat esimerkiksi kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn Unescon yleissopimuksen seuranta tai Alliance of Civilisations -yhteistyöelin.

2. Pilapiirroksia koskeneen Euro–Välimeri-komitean keskustelun jälkeen komission ehdotukset ("kymmenen käskyä" DS 29/06) saivat yleistä tukea. Ehdotuksissa esitettiin, kuinka lukuisia Euro–Välimeri-välineitä voidaan hyödyntää paremmin kulttuurien välisen vuoropuhelun edistämiseksi, erityisesti parantamalla tiedotusvälineiden ja mielipidejohtajien osallistumista sekä kääntymällä kansalaisyhteiskunnan puoleen . Ministerien kannattaisi hyväksyä nämä ehdotukset ja antaa Euro–Välimeri-komitealle valtuudet seurata kymmenen käskyn täytäntöönpanoa.

X. Siirtolaisuus

1. Siirtolaisuudesta, yhteiskuntaan integroitumisesta sekä oikeudesta ja turvallisuudesta on tullut tärkeitä poliittisia kysymyksiä Barcelonan prosessissa. Barcelonan huippukokouksessa annetut poliittiset sitoumukset on muutettava konkreettisiksi toimiksi, jotta kyseisiä ilmiöitä voitaisiin käsitellä kattavaa ja yhdennettyä lähestymistapaa soveltaen. Alueellisen puiteasiakirjan hyväksyminen Valenciassa vuonna 2002 ja sen jälkeinen Välimeren maiden ja oikeus- ja sisäasioiden pääosaston yhteisen alueellisen "MEDA-JAI"-ohjelman täytäntöönpano ovat olleet merkittävä edistysaskel. Myös kahdenvälinen yhteistyö on lisääntynyt. Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien seuranta oikeuden ja turvallisuuden alakomiteassa sekä sosiaali- ja siirtolaisasiain työryhmissä luo vankan pohjan assosiaatiosopimusten ja Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien täytäntöönpanolle.

2. Erityisesti siirtolaisuuteen aluetasolla keskittyvän Euro–Välimeri-kumppanuuden, varsinkin sen oikeudellisen välineen ja rahoitusvälineiden, ansiosta on mahdollista käyttää strategista lähestymistapaa , joka on suunniteltu siten, että optimoidaan siirtolaisuuden hyödyt kaikkien kumppanien kannalta. Barcelonan kokouksessa hyväksytyn viisivuotisen työohjelman IV luvun mukaisesti ja 20. kesäkuuta 2006 pidetyn onnistuneen ylemmän tason virkamiesten kokouksen jälkeen komissio ehdottaa siirtolaisuutta koskevan alueellisen vuoropuhelun lisäämistä operatiivisen yhteistyön kautta.

3. Neuvoteltuaan kaikkien Euro–Välimeri-alueen kumppanien kanssa komissio ehdottaa, että laaditaan yksityiskohtainen ja kohdennettu työohjelma, jossa on konkreettisia ehdotuksia aloitteiksi ja hankkeiksi seuraavilla kolmella aihealueella: laillinen siirtolaisuus, siirtolaisuus ja kehitys sekä laiton siirtolaisuus. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava muiden kansainvälisten aloitteiden, kuten Rabatissa pidetyn siirtolaisuutta käsitelleen Euroopan ja Afrikan ministerikokouksen, osuutta. Jotta nykyisistä siirtolaisuuteen liittyvistä toimista voidaan päästä yhteisymmärrykseen, laaditaan yleiskatsaus nykyisistä kahdenvälisistä ja yhteisön rahoittamista, siirtolaisuutta ja kehitystä sekä laillista ja laitonta siirtolaisuutta koskevista hankkeista. Yleiskatsaus perustuu kaikkien kumppanien toimittamiin tietoihin. Kun tämä työohjelma on laadittu, se pohjustaa siirtolaisuutta käsittelevää Euro–Välimeri-alueen ministerikokousta, joka on tarkoitus järjestää vuonna 2007 ja jolla on tarkoitus sopia useista lisätoimenpiteistä yhteistyön edistämiseksi kaikissa siirtolaisuuteen liittyvissä kysymyksissä.

C) Työskentelytavat

1. Euro–Välimeri-kumppanuudella on onnistuttu luomaan pitkäaikaiset poliittiset ja institutionaaliset yhteydet EU:n ja sen Välimeren alueen kumppanimaiden välille kahdella toisiaan täydentävällä tasolla: a) monenvälinen taso, Euro–Välimeri-suhteita käsittelevät ulkoministerikokoukset ja lukuisia muita asioita käsittelevät Euro–Välimeri-kokoukset, ja b) kahdenvälinen taso, Euroopan naapuruuspolitiikalla vahvistetut assosiaatiosopimukset sekä naapuruuspolitiikkaan liittyvät kansalliset toimintasuunnitelmat. On kuitenkin yleisesti todettu, että Barcelonan prosessin alueellista ja monenvälistä ulottuvuutta on parannettava, jotta voidaan vastata tarpeisiin, jotka liittyvät 35 kumppanimaan ja Euroopan komission välisiin monimutkaisiin ja muuttuviin poliittisiin, taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuurisuhteisiin. Kumppanuuden on parannettava kommunikaatiota , lisättävä kaikkien sidosryhmien ja osallistujien yhteisomistusta ja parannettava toimivuuttaan, tehokkuuttaan ja tuloshakuisuuttaan .

2. Komissio tukee kumppaneiden toimia prosessin näkyvyyden ja yhteisomistuksen parantamiseksi sekä Barcelonan huippukokouksessa hyväksyttyjen seuraavaksi viideksi vuodeksi sovittujen sitoumusten tehokkaan ja tosiasiallisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Komissio perää eri ministeriöiden välisen koordinoinnin parantamista , kansalaisyhteiskunnan , myös yksityissektorin osallistujien, tiiviimpää osallistumista sekä kumppanuuteen liittyvien työskentelytapojen parantamista keskeisenä askeleena kohti alueellisen kumppanuuden tehokkuuden ja toimivuuden parantamista. Tavoitteena on varmistaa, että Euro–Välimeri-suhteita käsitteleviä ulkoministerikokouksia valmistellaan ja suunnitellaan paremmin. Ulkoministerien kokousten hyvä valmistelu käsittää myös sen, että puheenjohtajavaltion tärkein asiakirja ja komission tiedonanto hyväksytään hyvissä ajoin ennen ministerikokousta, niin kuin myös sen, että neuvotellaan ja otetaan asianmukaisesti huomioon kaikkien kumppanien ilmaisemat ensisijaiset tavoitteet. On myös mahdollista, että Euro–Välimeri-alueen ministerit haluavat kokoontua joka vuosi vuoden jälkipuoliskolla sopiakseen viisivuotisen työohjelman täytäntöönpanon kannalta ensisijaisista tavoitteista seuraavalle vuodelle. Tällaisten toiminnallisten parannusten sekä ad hoc –tutkimuskomitean esittämien yksityiskohtaisempien ehdotusten ansiosta kumppanuuden institutionaalisella rakenteella on mahdollisuus kehittyä heti poliittisten olosuhteiden salliessa.

[1] Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Marokko, palestiinalaishallinto, Syyria, Tunisia ja Turkki.