Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2020/C 295/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”MUNSTER” / ”MUNSTER-GÉROMÉ”

EU-nro: PDO-FR-0125-AM03 – 7.8.2019

SAN (X) SMM ( )

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Nimi: Syndicat Interprofessionnel du Fromage Munster ou Munster-Géromé

Osoite: 1, place de la Gare – BP 40007 - 68 001 Colmar Cedex, France

Puhelin +33 0330892089 / faksi +33 0389202120

Sähköpostiosoite: sifmunster@calixo.fr

Kokoonpano: Ryhmä koostuu maidontuottajista, tilatuottajista, jalostajista ja Munster- tai Munster-Géromé-juuston kypsyttäjistä. Sen vuoksi sillä on oikeus esittää muutospyyntö.

2. Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Ranska

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

☒ Tuotteen nimi

☒ Tuotteen kuvaus

☒ Maantieteellinen alue

☒ Alkuperätodisteet

☒ Tuotantomenetelmä

☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään

☒ Merkinnät

☒ Valvontaelimen ja hakijaryhmän muut yhteystiedot, kansalliset vaatimukset

4. Muutoksen/muutosten tyyppi

☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti

☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EY) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti

5. Muutos/muutokset

5.1. Tuotteen nimi

Poistetaan ilmaisut Petit ”Munster” ja Petit ”Munster-Géromé”. Nimitys kattaa kaikenkokoiset juustot, joilla on yhteisiä ominaisuuksia; sanan ”petit” ei katsota enää tuovan merkityksellistä eroa.

5.2. Tuotteen kuvaus

Korvataan virke:

””Munster” on pehmeä juusto – –”

seuraavasti:

””Munster” tai ”Munster-Géromé” on pehmeä, pestykuorinen juusto, joka on valmistettu lehmänmaidosta”.

Tuotteen ulkoasua kuvaillaan entistä täsmällisemmin toteamalla, että ”Munster” tai ”Munster-Géromé” on pestykuorinen juusto; tällainen kuori on osoitus pestykuorisille juustoille ominaisten Brevibaterum linens -bakteerien kehittymisestä.

Sama virke lisätään myös yhtenäiseen asiakirjaan korvaamalla yhteenvedossa ollut virke ”pehmeä, pestykuorinen juusto, joka on valmistettu lehmänmaidosta”.

Lisätään seuraavat virkkeet:

”Sen rasvapitoisuus on vähintään 20 grammaa 100 grammassa juustoa. Sen kuiva-ainepitoisuus on vähintään 44 grammaa 100 grammassa juustoa.”

Rasvapitoisuus ilmoitetaan grammoina 100 grammassa juustoa. Myös kuiva-ainepitoisuus ilmoitetaan grammoina kuiva-ainetta 100 grammassa juustoa.

Sama virke lisätään yhtenäiseen asiakirjaan korvaamalla yhteenvedossa ollut ilmaus ”vähintään 45 prosenttia rasvaa”.

Korvataan kohta

”muodoltaan lieriö, jonka halkaisija on 13–19 senttimetriä, korkeus 2,4–8 senttimetriä ja paino vähintään 450 grammaa. Alkuperänimitystä ”Petit-Munster” tai ”Petit-Munster-Géromé” käytetään pienikokoisista juustoista, joiden halkaisija on 7–12 senttimetriä, korkeus 2–6 senttimetriä ja paino vähintään 120 grammaa”.

seuraavasti:

”Se on muodoltaan litistetty tai paksu lieriö, ja sitä valmistetaan kolmessa koossa: Kokoluokka Muotin sisähalkaisija Juuston enimmäiskorkeus Juuston paino 1: 120–340 g 7,5–8 cm 4 cm 120–170 g 10–11 cm 4 cm 200–280 g 11–12 cm 4 cm 280–340 g 2: 450–1 000 g 14–16 cm 4 cm 450–600 g 16,5–19 cm 4 cm 700–1 000 g 3: 1 000 –1 750 g 16,5–19 cm 7 cm 1 000 –1 750 g”

Tuotetta kuvataan ilmauksella ”litistetty tai paksu lieriö”, mikä vastaa kahta olemassa olevaa paksuutta ja korvaa epämääräisen ilmauksen ”muodoltaan lieriömäinen”.

Jotta tarkastuksista saataisiin objektiivisempia, juustojen halkaisija ilmaistaan nyt muottien sisämittoina. Juustojen halkaisijan tarkastuksessa saattoi esiintyä epätarkkuutta juustojen muodon muuttumisen vuoksi. Samasta syystä juustojen enimmäiskorkeutta on rajoitettu. Kypsytyksen pitkittyessä juustot voivat painua kokoon, eikä mittaaminen ole näin ollen enää järkevää.

Lisäksi painon osalta on määritetty vaihteluväli sen sijaan, että olisi ilmoitettu vain vähimmäispaino.

Tämä kohta lisätään myös yhtenäiseen asiakirjaan korvaamalla ilmaisu ”muodoltaan lieriö, jonka halkaisija on 13–19 senttimetriä, korkeus 2,4–8 senttimetriä ja paino vähintään 450 grammaa ja josta on olemassa myös pieni koko (joka on halkaisijaltaan 7–12 cm ja joka painaa 120 grammaa)”.

Lisätään kohta seuraavasti:

”Kuori on ohut ja hieman homeinen, ja sen väri vaihtelee oranssisesta norsunluusta oranssin punaiseen, mikä johtuu pääasiassa punaisen värin antavista hapatteista (Brevibacterium linens -bakteeri mukaan luettuna). Juustomassan väri vaihtelee norsunluunvalkoisesta vaaleaan beigeen, ja juustossa voi olla jonkin verran, mutta ei liikaa reikiä. Vähimmäiskypsytysajan jälkeen juuston sisusta on muotoutunut. Sisustan kypsyysaste vaihtelee juuston kypsyysasteen ja korkeuden mukaan. Tuoksu on voimakas ja hieman ammoniakkinen. Juustomassan maku on hieman suolainen, ja juuston koostumus on hienojakoinen, puolipehmeä ja suussa sulava. Maku on pehmeä, ja siinä on maitomaisia, kasvimaisia (heinä, kypsät hedelmät, pähkinät), puumaisia tai hieman hiivamaisia vivahteita. Munster- tai Munster-Géromé-juuston massa voi sisältää kuminan (Carum carvi L.) siemeniä. Tässä tapauksessa juustolla on samat ominaisuudet kuin Munster- tai Munster-Géromé-juustolla, mutta siinä on lisäksi kuminan maku.”

Tuotteen tunnistamisen helpottamiseksi lisätään tuotteen kuvaajia (kuoren ja juustomassan ulkonäkö, mikrobiologiset vaatimukset ja aistinvaraisuuteen liittyvät kriteerit). Lisäksi täsmennetään, että Munster- tai Munster-Géromé-juuston massa voi sisältää kuminaa. Tämä juustomassan maustamiskäytäntö on paikallisten tapojen mukainen.

Nämä kohdat lisätään myös yhtenäiseen asiakirjaan korvaamalla yhteenvedossa oleva kuorta kuvaava ilmaisu ”oranssi”.

5.3. Maantieteellinen alue

Maantieteellistä aluetta koskevassa kohdassa:

Valvonnan helpottamiseksi lisätään luettelo maantieteellisen alueen kunnista. Luetteloon sisällytetään kaikki maantieteellisen alueen kunnat, joissa voidaan toteuttaa tuotantomenetelmän (maidontuotannon sekä juuston valmistamisen ja kypsytyksen) eri vaiheet. Lisäksi lisätään viittaukset Ranskan voimassa olevan virallisen geokoodin päivämäärään ja kunnantalolle toimitettuihin suunnitelmiin, jotta luettelo olisi täsmällinen ja yksiselitteinen.

Tämä luettelo lisätään myös yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaan.

5.4. Alkuperätodisteet

Lisätään toimijoiden ilmoitusvelvollisuuksia. Muutokset liittyvät kansallisen lainsäädännön ja säätelyn muutoksiin. Erityisesti lisätään seuraavat määräykset:

— toimijoiden tunnistetiedot, jotta niille voidaan antaa todistus siitä, että ne pystyvät noudattamaan eritelmän vaatimuksia,

— tuotannon hyväksymisen ja seurannan kannalta välttämättömät ilmoitukset (tuotetut määrät, kypsyttämättömän juuston myynti kypsyttäjille, kypsyttämätöntä juustoa koskevat kypsyttäjien ostot, luokittelussa hylätyt määrät, kaupan pidetyt määrät)

— maidontuottajien, kerääjien, juustonvalmistajien ja ‐kypsyttäjien velvollisuus varmistaa jäljitettävyys kirjanpidon ja tarvittavien asiakirjojen avulla.

— Lopuksi lisätään kohta, joka koskee alkuperänimityksellä kaupan pidettäväksi tarkoitettujen tuotteiden ominaisuuksien valvontaa: ”Munster- tai Munster-Géromé-juustoista otetaan näytteitä satunnaispoiminnalla. Otetuille näytteille tehdään silmämääräinen, taktiilinen, aistinvarainen ja analyyttinen tutkimus. Pakatut juustot valitaan toimijalta aikaisintaan niiden vähimmäiskypsytysajan päättyessä aistinvaraista ja analyyttistä tutkimusta varten.”

5.5. Tuotantomenetelmä

Maidontuotanto

Eritelmään lisätään karjaa ja rehua koskevat kohdat perinteisten käytäntöjen kirjaamiseksi.

Lisätään kohta seuraavasti:

”Määritelmät:

— Lypsylehmät, joko lypsävät tai ummessa olevat lehmät, ovat lypsykarjarotuun kuuluvia naaraspuolisia lypsylehmiä, jotka ovat poikineet vähintään kerran.

— Hiehot ovat eläimiä, jotka on jo vieroitettu mutta jotka eivät ole vielä poikineet kertaakaan.

— Lypsykarja on näissä eritelmissä yhteisnimitys kaikille tilan lypsylehmille ja hiehoille.

— Perusannos: kaikki rehut, jotka on tarkoitettu kattamaan eläinten tarpeet ennen väkirehun saantia.

— Kokonaisannos: Kaikki perusannoksen rehut ja väkirehut.”

Näiden määritelmien avulla voidaan selventää seuraavia määräyksiä ja mahdollistaa objektiiviset valvontaperusteet.

Rodut

Lisätään kohta seuraavasti:

”Munster- tai Munster-Géromé-juuston valmistuksessa käytettävän maidon on oltava peräisin ainoastaan vosgienne-, simmental-, prim’holstein- tai montbéliarde-rotuisista lehmistä tai näiden rotujen kanssa tehdyistä risteytyksistä. Tällöin hyväksytään ainoastaan lehmät, joiden isänä on jonkin edellä määritellyn neljän rodun puhdasrotuinen sonni.”

Nämä rodut soveltuvat parhaiten Munster- tai Munster-Géromé-juuston tuotannossa käytettävän maidon tuotantoon.

Lypsylehmien ruokinta

Lisätään perusannosta koskeva kohta seuraavasti:

”Rehun osuus on vähintään 70 prosenttia lypsykarjan kokonaisannoksesta kuiva-aineena ilmaistuna. Mitä tahansa varastointimenetelmää käytettäessä rehuksi katsotaan:

— luonnonnurmien, vuoronurmien tai viljelylaitumien ruoho laidunnettuna, tuoreena jaeltuna, säilöttynä joko säilörehuna, paalattuna, heinänä tai kuivattuna;

— maissi tai durra tuoreena jaeltuna, säilöttynä joko säilörehuna tai kuivattuna;

— rehujuurikkaat;

— vilja, jaeltuna tuoreena tai säilöttynä säilörehuna;

— viljojen oljet ja valkuaiskasvien varret;

— maatalouden sivutuotteet, joiden kuiva-ainepitoisuus on pienempi kuin 60 prosenttia: viljamäski, juurikasmassa.

Luettelon ulkopuolelle jäävät kaikki rehut, jotka voivat vaikuttaa maidon makuun haitallisesti, toisin sanoen: ristikukkaiskasvit (kaali, rapsi, sinappi, mukulaselleri, nauris), purjo ja juurikkaan lehdet. Olkien käsittely ammoniakilla on kielletty.

Rehujuurikkaat jaellaan puhtaina ja terveinä.

Vuosittain lypsykarjan perusannoksesta (kuiva-aineena ilmaistuna) tuotetaan keskimäärin vähintään 95 prosenttia maantieteellisellä alueella, ja vähintään 70 prosenttia tilalla.

Lypsylehmillä ruoho jossakin muodossa (kuiva-aineena ilmaistuna) muodostaa vähintään 40 prosenttia perusannoksesta vuotuisena keskiarvona ilmaisten, ja vähintään 25 prosenttia perusannoksesta vuoden jokaisena päivänä.

Kunkin lypsylehmän käytettävissä on vähintään 10 aarin nurmilaidunala. Lypsylehmät laiduntavat vähintään 150 päivää vuodessa.”

Lisätään rehun vähimmäisprosenttiosuus kokonaisannoksesta ja sen laatu. Koska tiloilla hyödynnetään perinteiseen tapaan omista pääviljelykasveista (vilja) ja maantieteelliseltä alueelta saatavia sivutuotteita, lisätään perusannoksen alkuperää koskeva määräys (maantieteellisen alueen ja tilan tasolla). Paikallisessa lehmien ruokintajärjestelmässä hyödynnetään ruohoa, minkä ansiosta voidaan täsmentää ruohon vähimmäisprosenttiosuus perusannoksesta, mutta myös määrittää lypsylehmäkohtainen vähimmäispinta-ala ja laiduntamisen vähimmäiskesto vuodessa.

Lisätään vihantarehuruokinnan osalta kohta seuraavasti: ”Rehu tuodaan tilalle tuoreena, eikä sitä saa lämmittää ennen sen jakamista lypsylehmille.”

Lisätään annostelutapa tämäntyyppisen rehun laadun varmistamiseksi.

Lisätään yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohtaan seuraavat määräykset:

”Vähintään 95 prosenttia lypsykarjan perusannoksen kuiva-aineesta on peräisin maantieteelliseltä alueelta, ja tästä vähintään 70 prosenttia on peräisin itse tilalta; rehun (perusannoksen) osuus on vähintään 70 prosenttia lypsykarjan kokonaisannoksesta kuiva-aineena ilmaistuna. Täydennysrehujen raaka-aineiden alkuperää ei kuitenkaan voida taata. Näin ollen vähintään 67 prosenttia kuiva-aineesta on peräisin maantieteelliseltä alueelta. Vuosittaisina keskiarvoina ilmaisten ruoho muodostaa vähintään 40 prosenttia lypsykarjan perusannoksesta (kuiva-aineena ilmaistuna) ja vähintään 25 prosenttia perusannoksesta vuoden jokaisena päivänä. Laidunnurmen pinta-ala on vähintään 10 aaria vähintään 150 päivän ajan vuodessa.”

Lisätään lisäannosta koskeva kohta seuraavasti:

”Väkirehujen määrä saa olla enintään 1,8 tonnia kuiva-ainetta lehmää kohti vuodessa.

Väkirehut eivät saa sisältää eläin- tai kalajauhoa.

Väkirehu koostuu seuraavista:

— viljojen jyvät ja niistä saatavat tuotteet,

— öljykasvien siemenet, öljypitoiset hedelmät ja niistä saatavat tuotteet,

— palkokasvien siemenet ja niistä saatavat tuotteet,

— sokerijuurikasmassa, puristettu tai kuivattu, myös melassoitu,

— juurikasmelassi,

— maitotuotteet ja niistä saatavat tuotteet,

— kivennäiset ja niistä saatavat tuotteet,

— lisäaineet, mukaan lukien vitamiinit.”

Väkirehun saantia rajoitetaan, jotta voidaan vahvistaa rehun asemaa lypsylehmien ruokinnassa ja siten lujittaa yhteyttä maantieteelliseen alkuperään. Lisätään hyväksyttyjen täydennysrehujen luettelo tarkastuksia varten.

Lisätään yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohtaan kappale seuraavasti:

”Väkirehujen määrä saa olla enintään 1,8 tonnia kuiva-ainetta lehmää kohti vuodessa.

Väkirehu koostuu seuraavista:

— viljojen jyvät ja niistä saatavat tuotteet,

— öljykasvien siemenet, öljypitoiset hedelmät ja niistä saatavat tuotteet,

— palkokasvien siemenet ja niistä saatavat tuotteet,

— sokerijuurikasmassa, puristettu tai kuivattu, myös melassoitu,

— juurikasmelassi,

— maitotuotteet ja niistä saatavat tuotteet,

— kivennäiset ja niistä saatavat tuotteet,

— lisäaineet, mukaan lukien vitamiinit.”

Keruu, käsittelyn määräajat

Lisätään tilalla tapahtuvan jalostuksen osalta kohta seuraavasti:

”Juoksetus on tehtävä viimeistään 26 tunnin kuluessa lypsystä. Jos maitoa ei juokseteta välittömästi lypsämisen jälkeen, varastointilämpötila on nostettava vähintään 10 °C:seen vähintään 10 tunnin ajaksi ennen juoksetusta.”

Lisätään kerätyn maidon osalta kohta seuraavasti:

”— Jos maito jalostetaan raakana, se on kerättävä päivittäin.

— Jos maito pastöroidaan, se on kerättävä vähintään 48 tunnin välein.

— Jos maito jalostetaan raakana, se juoksetetaan 36 tunnin kuluessa maitokuorman purkamisesta.

— Jos maito pastöroidaan, se juoksetetaan enintään 48 tunnin kuluessa maitokuorman purkamisesta.”

Maidon optimaaliset varastointiolosuhteet ja käsittelyn määräajat sekä maatilalla että kerätyn maidon osalta on vahvistettu raaka-aineen laadun säilyttämiseksi.

Jalostus

Tätä osaa täydennetään Munster- tai Munster-Géromé-juuston teknisen valmistusprosessin kuvaamiseksi. Siinä täsmennetään toimijoiden tietotaitoon liittyviä käytäntöjä ja vahvistetaan tavoitearvot tuotteen erityisominaisuuksien varmistamiseksi.

Sallitut käsittelyt ja lisäaineet

Lisätään kohta seuraavasti:

”Maito voi olla

— rasvapitoisuudeltaan vakioitua,

— enintään 73 °C:n lämpötilassa enintään 40 sekunnin ajan pastöroitua tai millä tahansa muulla vastaavalla tavalla lämpökäsiteltyä. Jos maito varastoidaan ennen käyttöönottoa, se voidaan termisoida (enintään 66 °C, enintään 40 sekuntia).

Muu fysikaalinen käsittely (esim. mikrosuodatus, ultrasuodatus) on kielletty.

Tilalla tuotettu Munster- tai Munster-Géromé-juusto valmistetaan yksinomaan raakamaidosta.

Maitoraaka-aineiden lisäksi ainoat maidossa ja tuotannon aikana sallitut ainesosat tai valmistuksen apuaineet tai lisäaineet ovat seuraavat:

— juoksute (vasikan mahasta),

— vaarattomat bakteeriviljelmät, hiivat, jalohomeet,

— kalsiumkloridi,

— suola,

— Carum carvi L., tunnetaan myös nimellä kumina, mustakumina tai Vogeesien anis (anis des Vosges).

Maitoraaka-aineiden, keskeneräisten tuotteiden, juustomassan ja kypsyttämättömän juuston säilytys miinusasteessa on kiellettyä.

Kypsyttämättömien juustojen säilytys suojakaasussa on kielletty.”

Maidon osalta sallitut käsittelyt (standardointi, lämpökäsittely) lisätään muiden maidonjalostusmenetelmien poistamiseksi. Maito voidaan pastöroida vain kerran; tarvittaessa voidaan suorittaa termisointi maidon laadun säilyttämiseksi.

Sallitut ainesosat ja valmistuksen apuaineet luetellaan perinteisten valmistusmenetelmien kunnioittamiseksi.

Munster- tai Munster-Géromé-juuston erityispiirteiden varmistamiseksi lisätään myös, että menetelmät, joissa raaka-aineita ja valmistuksessa olevia tuotteita säilytetään negatiivisessa lämpötilassa tai suojakaasussa, ovat kiellettyjä.

Juoksettaminen

Korvataan virke:

””Munster” valmistetaan yksinomaan juoksetetusta lehmänmaidosta”

seuraavasti:

”Maito juoksetetaan enintään 38 °C:n lämpötilassa, jolloin juoksettumisaika on 7–20 minuuttia.”

Lisätään juoksetuksen tavoitearvot, koska niiden avulla voidaan kuvata Munster- tai Munster-Géromé-juuston teknistä valmistusprosessia.

Viipalointi, laktoosin poistaminen

Korvataan virke:

”Näin saatu juustomassa rikotaan hyvin hienoksi”

seuraavasti:

”Juustomassa leikataan siten, että sen rakeiden koko vaihtelee hasselpähkinästä saksanpähkinään”

Tämä parantaa juustomassan kuvausta ja mahdollistaa objektiiviset valvontaperusteet.

Lisätään, että tässä vaiheessa laktoosin poistaminen on kiellettyä.

Lisätään seuraava virke:

”Kuminan siementen lisääminen tehdään ennen muottikäsittelyä tai sen aikana. Lisättävä määrä on 0,5–1,5 prosenttia lopputuotteen painon mukaan laskettuna.”

Kuminan lisäämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt on esitetty toimijoiden käytäntöjen kodifioimiseksi.

Muotitus, valutus ja suolaus

Lisätään, että toimijoiden käytäntöjen huomioon ottamiseksi juustomassaa ei sekoiteta.

Korvataan virke

”Tämän jälkeen juustomassa asetetaan lieriönmuotoisiin muotteihin valutuspöydän päälle”.

seuraavasti:

”Juustomassa asetetaan lieriönmuotoisiin muotteihin. Juustomassan annetaan valua puristamatta. Valutusaika ennen suolausta on vähintään 15 tuntia.”

On tärkeämpää ilmoittaa, että valutus tapahtuu puristamatta juustomassaa, kuin että se tehdään valutuspöydällä. Tavoitearvot lisätään, koska niiden avulla voidaan kuvata Munster- tai Munster-Géromé-juuston teknistä valmistusprosessia.

Korvataan seuraava virke:

”Jäännösheran valumisen nopeuttamiseksi juustoa käännellään useita kertoja. Tämän jälkeen juusto poistetaan muotista – –”

seuraavasti:

”Tuoreita juustoja käännetään vähintään kerran valutuksen aikana ennen muoteista poistamista.”

Kääntämiskertojen määrä vaihtelee kokoluokan mukaan.

Korvataan virke

”[Juusto] suolataan ja kuivataan asianmukaisesti varustetussa tilassa ja siirretään tämän jälkeen kypsytyskellariin.”

seuraavasti:

”Juustot suolataan.”

Niiden tilojen kuvaus, joissa toimet suoritetaan, poistetaan, koska se ei vaikuta juuston ominaisuuksiin eikä kuulu tarkastettaviin kohtiin.

Maitohappoisuuden seuranta

Lisätään kohta seuraavasti:

”Vähimmäiskypsytysajan jälkeen juuston sisusta on maitohappoinen. Meijerissä juustojen sisustan pH-arvo on viisi vuorokautta juoksetuksen jälkeen 4,5–4,9.”

Maitohappoisuus, joka johtuu hapatetusta juustomassasta, on Munster- tai Munster-Géromé-juuston tärkeä ominaisuus, jota on seurattava.

Kypsytys

Lisätään kohta seuraavasti:

”Kypsytettävän juuston säilytys suojakaasussa on kielletty. Kypsytys jakautuu kahteen vaiheeseen suolauksesta alkaen: hiivojen lisäämiseen liittyvä vaihe ja kosteuskäsittelyvaihe”.

Lisätään seuraavat kypsytysolosuhteet nykykäytäntöjen mukaisesti.

Kypsytyslämpötilan ja kosteuden osalta seuraava kohta:

”Kypsyttäminen edellyttää erityisiä lämpötila- ja kosteusolosuhteita (11–15° C:n lämpötila ja 95 prosentin suhteellinen kosteus), jotka edistävät kunkin kypsytyskellarin tyypillisen mikrobikasvuston kehittymistä; mikrobikasvusto muodostuu pääasiallisesti punaisen värin antavista bakteereista ja hiivoista, jotka antavat Munster-juustolle sen tyypillisen oranssinkeltaisen ulkokuoren.”

seuraavasti:

”Kypsyttäminen edellyttää erityisiä lämpötila- ja kosteusolosuhteita, kuten vähintään 90 prosentin suhteellista kosteutta, joka edistää kunkin kypsytyskellarin tyypillisen mikrobikasvuston kehittymistä; mikrobikasvusto muodostuu pääasiallisesti punaisen värin antavista hapatteista ja hiivoista, jotka antavat Munster-juustolle sen tyypillisen oranssisesta norsunluusta oranssin punaiseen vaihtelevan ulkokuoren. Hiivojen lisäämiseen liittyvän vaiheen aikana lämpötila on vähintään 16 °C. Kosteuskäsittelyvaiheen aikana kypsytyskellarin lämpötila on 10–16 °C.”

Kutakin kypsytysvaihetta kuvataan nimenomaisesti määritellyllä lämpötilalla ja kosteudella. Kypsyttäminen edellyttää erityisiä lämpötila- ja kosteusolosuhteita, jotka edistävät kunkin kypsytyskellarin tyypillisen mikrobikasvuston kehittymistä; mikrobikasvusto muodostuu pääasiallisesti punaisen värin antavista hapatteista ja hiivoista, jotka antavat Munster- tai Munster-Géromé-juustolle sen tyypillisen oranssisesta norsunluusta oranssin punaiseen vaihtelevan ulkokuoren.

Lisätään kypsytyksen aikaisten käsittelyjen osalta kohta seuraavasti:

Korvataan kohta

”juustot pestään (tasoitus ja hankaus) ja niitä käännetään kahden tai kolmen päivän välein suolaliuoksessa kypsytyskellarin lämpötilassa.”

seuraavasti:

”Kypsyttämättömän juuston kumpikin puoli ja reunat käsitellään tekemällä

— vähintään kaksi kosteuskäsittelyä (suolavesi tai suolaton vesi ja mahdollisesti muun muassa Brevibacterium linens -bakteerista koostuvien pintahapatteiden lisääminen); käsittelyihin on sisällyttävä vähintään yksi mekaaninen (manuaalinen tai koneellinen) hankaus luokan 1 osalta,

— vähintään kolme kosteuskäsittelyä (suolavesi tai suolaton vesi ja mahdollisesti muun muassa Brevibacterium linens -bakteerista koostuvien pintahapatteiden lisääminen); käsittelyihin on sisällyttävä vähintään kaksi mekaanista (manuaalista tai koneellista) hankausta luokkien 2 ja 3 osalta.

Kuoren oranssisesta norsunluusta oranssin punaiseen vaihteleva väri johtuu pääasiallisesti punaisen värin antavista hapatteista (Brevibacterium linens mukaan luettuna). Väriaineiden käyttö on kielletty.”

Nämä määräykset vastaavat toimijoiden käytäntöjä kypsytysvaihteessa tapahtuvan juustojen käsittelyn osalta. Käsittelyjen vähimmäismäärällä varmistetaan hapatteiden homogeeninen kehitys ja juustolle ominaisen värin kehittyminen.

Lisätään kypsytystelinettä koskeva kohta seuraavasti:

”Kun kypsytysprosessin aikana käytetään puuta ja kun se on kosketuksissa tuotteeseen, käytettävä puu on jalokuusta tai kuusta.”

Juuston kanssa mahdollisesti kosketuksiin joutuvan puun luonne määritellään tähän perinteiseen materiaaliin liittyvien käytäntöjen valvomiseksi.

Korvataan kypsytysaikaa koskeva virke

”Munster-juustoja kypsytetään vähintään 21 päivää ja Petit Munster ‐juustoa vähintään 14 päivää”

seuraavasti:

”Munster- tai Munster-Géromé-juuston kypsytys kestää vähintään

— 21 päivää luokkien 2 ja 3 osalta;

— ja 14 päivää luokan 1 osalta.

Nämä ajanjaksot lasketaan valmistuspäivästä, joka määritellään juoksetuspäiväksi.”

Kypsytysaika määritellään tuotekuvauksen luokkien mukaan. Lisäksi todetaan, että kypsytysaika lasketaan juoksetuspäivästä eikä enää valmistuspäivästä, mikä on täsmällisempää ja mahdollistaa objektiiviset valvontaperusteet.

Yhtenäisessä asiakirjassa korvataan seuraava virke:

”Munster-juustoja kypsytetään vähintään 21 päivää ja Petit Munster ‐juustoa vähintään 14 päivää.”

seuraavasti:

”Kypsytysaika on koosta riippuen vähintään 14 päivää tai 21 päivää juoksetuspäivästä lukien.”

Lisätään juustojen pakkaamista koskeva kohta seuraavasti:

”Jotta juuston kuori ei kuivuisi eikä sen pinnalle kehittyisi ei-toivottua sinistä homekasvustoa, juustot pakataan erikseen, kun ne otetaan pois kypsytyskellarista vähimmäiskypsytysajan lopussa.

Pakkaaminen sallitaan kuitenkin ennen vähimmäiskypsytysajan päättymistä, mutta aikaisintaan

— 18. päivänä juoksetuksen jälkeen luokkien 2 ja 3 osalta;

— 11. päivänä juoksetuksen jälkeen luokan 1 osalta.

Näin pakattuja juustoja kypsytetään edelleen samoin edellytyksin kuin paljaita juustoja.”

Juustot on pakattava maantieteellisellä alueella. Juustot on nimittäin pakattava heti kun ne otetaan pois kypsytyskellarista. ”Munster” tai ”Munster-Géromé” on pehmeä, pestykuorinen juusto, jonka kuoren ulkonäkö on kostea ja joka kuivuu hyvin nopeasti. Lisäksi kypsytyskellarissa tapahtuva kypsyttäminen, johon sisältyy useita kosteuskäsittelyjä, mahdollistaa Munster- tai Munster-Géromé-juuston pinnalle ominaisen mikrobikasvuston – pääasiallisesti punaisen värin antavien hapatteiden – hallitun kehittymisen. Munster- tai Munster-Géromé-juuston pinnalle kehittyy ulkoilmassa kypsytystilan ulkopuolella ja ilman asiaan kuuluvaa käsittelyä ei-toivottua homekasvustoa. Munster- tai Munster-Géromé-juustossa esiintyviä homekasvustoja ja kuoren kuivaa ulkonäköä pidetään virheinä. Juustojen pakkaaminen heti kun ne otetaan pois kypsytyskellarista on näin ollen välttämätöntä kuoren suojelemiseksi ja siten Munster- tai Munster-Géromé-juuston erityisten aistinvaraisten ominaisuuksien säilyttämiseksi.

Tämä määräys lisätään yhtenäisen asiakirjan 3.5 kohtaan.

5.6. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteyttä maantieteelliseen alkuperään koskeva kohta on kirjoitettu kokonaisuudessaan uudelleen tarkoituksena kuvata aiempaa selkeämmin Munster- tai Munster-Géromé-juuston ja sen maantieteellisen alueen välistä yhteyttä. Yhteys itsessään ei ole muuttunut. Kuvauksessa korostetaan erityisesti maidon tuotanto-olosuhteita, joiden ansiosta on mahdollista käyttää maitoa, joka soveltuu jalostettavaksi juustoksi. Tähän tarvittava taitotieto on olemassa. Myös kypsytysolosuhteita korostetaan. Kohdassa ”Maantieteellisen alueen erityisyys” tuodaan esiin maantieteellisen alueen luonnonoloihin liittyvät tekijät ja inhimilliset tekijät ja esitetään nämä tekijät yhdistävä historiallinen katsaus, jossa korostetaan erityisosaamista. Kohdassa ”Tuotteen erityisyys” mainitaan tietyt tuotteen kuvaukseen lisätyt elementit. Lopuksi kohdassa ”Syy-yhteys” selitetään luonnon tekijöiden, inhimillisten tekijöiden ja tuotteen välinen vuorovaikutus.

Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaan.

5.7. Merkinnät

Korvataan seuraava kohta:

”Nimityksen lisäksi päällysmerkinnöissä on oltava INAO-tunnus, jossa on kyseinen nimitys, maininta ”Appellation d’Origine Contrôlée” (tarkistettu alkuperänimitys) ja INAO-kirjainsana. Maininta ”Fabrication fermière” tai ”Fromage fermier” varataan tilatuottajille, jotka jalostavat tilallaan tuotettua maitoa.”

seuraavasti:

”Elintarvikkeiden pakkausmerkintöjä ja esillepanoa koskevissa säädöksissä vaadittujen pakollisten merkintöjen lisäksi alkuperänimityksellä ”Munster” tai ”Munster-Géromé” suojattujen juustojen pakkausmerkintöihin sisältyy tuotteen rekisteröity nimi kirjoitettuna kirjaimin, joiden on oltava kooltaan vähintään kaksi kolmasosaa merkintöjen suurimmista kirjaimista, ja nimen kanssa samassa visuaalisessa kentässä on oltava Euroopan unionin SAN-tunnus.”

Merkintöjä koskeva kohta saatetaan ajan tasalle, jotta kansallisessa ja EU:n sääntelyssä tapahtuneet muutokset voidaan ottaa huomioon.

Tavaramerkin nimeä ei myöskään saa korostaa liikaa nimityksen nimen kustannuksella, mikä edellyttää kirjasinkoon määrittelyä.

Nämä muutokset tehdään myös yhtenäiseen asiakirjaan.

Lisätään seuraava virke:

”Ilmaisua ”valmistettu maidosta, joka on peräisin karjoista, jotka koostuvat vähintään x-prosenttisesti vosgienne-rodun lehmistä,” tai mitä tahansa viittausta vosgienne-rotuun juustojen merkinnöissä ja mainonnassa saa käyttää vain, jos vähintään x prosenttia sen karjan lehmistä, josta maito on saatu, tai kustakin sellaisesta karjasta, joista maito on saatu, on kyseisen rodun edustajia. Tämän osuuden on oltava yli 70 prosenttia.”

Merkintä osoittaa kuluttajalle, että tuotannossa käytettävä maito on yli 70-prosenttisesti peräisin vosgienne-rodun lehmistä.

Sama virke lisätään myös yhtenäiseen asiakirjaan.

5.8. Muut

Jäsenvaltion toimivaltaisen yksikön osoite saatetaan ajan tasalle.

Ryhmän nimi ja yhteystiedot on päivitetty.

Kohdassa ”Valvontaelinten viitetiedot”

virallisten elinten nimet ja yhteystiedot päivitetään. Kyseisessä kohdassa mainitaan Ranskan toimivaltaisten valvontaviranomaisten yhteystiedot: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) ja Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Lisätään maininta siitä, että varmennuslaitoksen nimi ja yhteystiedot ovat saatavilla INAOn verkkosivustolla ja Euroopan komission tietokannassa.

Lisätään kansallisia vaatimuksia koskevaan kohtaan taulukko, jossa esitetään tärkeimmät tarkastettavat kohdat ja niiden arviointimenetelmä.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”MUNSTER” / ”MUNSTER-GÉROMÉ”

EU-nro: PDO-FR-0125-AM03 – 7.8.2019

SAN (X) SMM ( )

1. Nimi tai nimet

”Munster” / ”Munster-Géromé”

2. Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.3. Juustot

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Munster” tai ”Munster-Géromé” on pehmeä, pestykuorinen juusto, joka on valmistettu lehmänmaidosta.

Kypsytysaika on koosta riippuen vähintään 14 päivää tai 21 päivää juoksetuspäivästä lukien.

Juusto on muodoltaan litistetty tai paksu lieriö, ja sitä valmistetaan kolmessa koossa:

Kokoluokka Muotin sisähalkaisija Juuston enimmäiskorkeus Juuston paino 1: 120–340 g 7,5–8 cm 4 cm 120–170 g 10–11 cm 4 cm 200–280 g 11–12 cm 4 cm 280–340 g 2: 450–1 000 g 14–16 cm 4 cm 450–600 g 16,5–19 cm 4 cm 700–1 000 g 3: 1 000 –1 750 g 16,5–19 cm 7 cm 1 000 –1 750 g

Kuori on ohut ja hieman homeinen, ja sen väri vaihtelee oranssisesta norsunluusta oranssin punaiseen, mikä johtuu pääasiassa punaisen värin antavista hapatteista (Brevibacterium linens ‐bakteeri mukaan luettuna). Juustomassan väri vaihtelee norsunluunvalkoisesta vaaleaan beigeen, ja juustossa voi olla jonkin verran, mutta ei liikaa reikiä.

Vähimmäiskypsytysajan jälkeen juuston sisusta on muotoutunut. Sisustan kypsyysaste vaihtelee juuston kypsyysasteen ja korkeuden mukaan.

Tuoksu on voimakas ja hieman ammoniakkinen. Juustomassan maku on hieman suolainen, ja juuston koostumus on hienojakoinen, puolipehmeä ja suussa sulava. Maku on pehmeä, ja siinä on maitomaisia, kasvimaisia (heinä, kypsät hedelmät, pähkinät), puumaisia tai hieman hiivamaisia vivahteita.

Sen rasvapitoisuus on vähintään 20 grammaa 100 grammassa juustoa. Sen kuiva-ainepitoisuus on vähintään 44 grammaa 100 grammassa juustoa.

Munster- tai Munster-Géromé-juuston massa voi sisältää kuminan (Carum carvi L.) siemeniä. Tässä tapauksessa juustolla on samat ominaisuudet kuin Munster- tai Munster-Géromé-juustolla, mutta siinä on lisäksi kuminan maku.

3.3. Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Vähintään 95 prosenttia lypsykarjan perusannoksen kuiva-aineesta on peräisin maantieteelliseltä alueelta, ja tästä vähintään 70 prosenttia on peräisin itse tilalta; rehun (perusannoksen) osuus on vähintään 70 prosenttia lypsykarjan kokonaisannoksesta kuiva-aineena ilmaistuna. Täydennysrehujen raaka-aineiden alkuperää ei kuitenkaan voida taata. Näin ollen vähintään 67 prosenttia kuiva-aineesta on peräisin maantieteelliseltä alueelta.

Vuosittaisina keskiarvoina ilmaisten ruoho muodostaa vähintään 40 prosenttia lypsylehmien perusannoksesta (kuiva-aineena ilmaistuna) ja vähintään 25 prosenttia perusannoksesta vuoden jokaisena päivänä.

Laidunnurmen pinta-ala on vähintään 10 aaria vähintään 150 päivän ajan vuodessa.

Väkirehujen määrä saa olla enintään 1,8 tonnia kuiva-ainetta lehmää kohti vuodessa. Väkirehu koostuu seuraavista:

— viljojen jyvät ja niistä saatavat tuotteet,

— öljykasvien siemenet, öljypitoiset hedelmät ja niistä saatavat tuotteet,

— palkokasvien siemenet ja niistä saatavat tuotteet,

— sokerijuurikasmassa, puristettu tai kuivattu, myös melassoitu,

— juurikasmelassi,

— maitotuotteet ja niistä saatavat tuotteet,

— kivennäiset ja niistä saatavat tuotteet,

— lisäaineet, mukaan lukien vitamiinit.

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

–

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Juustot pakataan erikseen, kun ne otetaan pois kypsytyskellarista vähimmäiskypsytysajan lopussa.

Pakkaaminen sallitaan kolme päivää ennen vähimmäiskypsytysajan päättymistä. Näitä juustoja kypsytetään samoin edellytyksin kuin paljaita juustoja.

Juustot on pakattava maantieteellisellä alueella. Juustot on nimittäin pakattava heti kun ne otetaan pois kypsytyskellarista. ”Munster” tai ”Munster-Géromé” on pehmeä, pestykuorinen juusto, jonka kuoren ulkonäkö on kostea ja joka kuivuu hyvin nopeasti. Lisäksi kypsytyskellarissa tapahtuva kypsyttäminen, johon sisältyy useita kosteuskäsittelyjä, mahdollistaa Munster- tai Munster-Géromé-juuston pinnalle ominaisen mikrobikasvuston – pääasiallisesti punaisen värin antavien hapatteiden – hallitun kehittymisen. Ulkoilmassa kypsytystilan ulkopuolella ja ilman asiaan kuuluvaa käsittelyä Munster- tai Munster-Géromé-juuston pinnalle kehittyy ei-toivottua homekasvustoa. Munster- tai Munster-Géromé-juustossa esiintyviä homekasvustoja ja kuoren kuivaa ulkonäköä pidetään virheinä. Juustojen pakkaaminen heti kun ne otetaan pois kypsytyskellarista on näin ollen välttämätöntä kuoren suojelemiseksi ja siten Munster- tai Munster-Géromé-juuston erityisten aistinvaraisten ominaisuuksien säilyttämiseksi.

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Elintarvikkeiden pakkausmerkintöjä ja esillepanoa koskevissa säädöksissä vaadittujen pakollisten merkintöjen lisäksi alkuperänimityksellä ”Munster” tai ”Munster-Géromé” suojattujen juustojen pakkausmerkintöihin sisältyy tuotteen rekisteröity nimi kirjoitettuna kirjaimin, joiden on oltava kooltaan vähintään kaksi kolmasosaa merkintöjen suurimmista kirjaimista, ja nimen kanssa samassa visuaalisessa kentässä on oltava Euroopan unionin SAN-tunnus.

Ilmaisua ”valmistettu maidosta, joka on peräisin karjoista, jotka koostuvat vähintään x-prosenttisesti vosgienne-rodun lehmistä”, tai mitä tahansa viittausta vosgienne-rotuun juustojen merkinnöissä ja mainonnassa saa käyttää vain, jos vähintään x prosenttia sen karjan lehmistä, josta maito on saatu, tai kustakin sellaisesta karjasta, joista maito on saatu, on kyseisen rodun edustajia. Tämän prosenttiosuuden on oltava yli 70 prosenttia.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Meurthe-et-Mosellen departementti:

Seuraavat kunnat: Amenoncourt, Ancerviller, Angomont, Autrepierre, Avricourt, Baccarat, Badonviller, Barbas, Bertrambois, Bertrichamps, Bionville, Blamont, Blemerey, Bremenil, Buriville, Chazelles-Sur-Albe, Cirey-Sur-Vezouze, Deneuvre, Domevre-Sur-Vezouze, Domjevin, Embermenil, Fenneviller, Fremenil, Fremonville, Gogney, Gondrexon, Halloville, Harbouey, Herbeviller, Igney, Lachapelle, Leintrey, Merviller, Migneville, Montigny, Montreux, Neufmaisons, Neuviller-Les-Badonviller, Nonhigny, Ogeviller, Parux, Petitmont, Pettonville, Pexonne, Pierre-Percee, Raon-Les-Leau, Reclonville, Reherrey, Reillon, Remoncourt, Repaix, Saint-Martin, Saint-Maurice-Aux-Forges, Sainte-Pole, Saint-Sauveur, Tanconville, Thiaville-Sur-Meurthe, Vacqueville, Val-Et-Chatillon, Vaucourt, Vaxainville, Veho, Veney, Verdenal, Xousse.

Mosellen departementti:

Phalsbourgin ja Sarrebourgin kantonit: kaikki kunnat;

Seuraavat kunnat: Albestroff, Bassing, Benestroff, Bermering, Bidestroff, Blanche-Eglise, Bourdonnay, Bourgaltroff, Cutting, Dieuze, Domnom-Les-Dieuze, Donnelay, Francaltroff, Gelucourt, Givrycourt, Guebestroff, Gueblange-Les-Dieuze, Guebling, Guinzeling, Honskirch, Insming, Insviller, Juvelize, Lagarde, Lening, Lhor, Lidrezing, Lindre-Basse, Lindre-Haute, Lostroff, Loudrefing, Maizieres-Les-Vic, Marimont-Les-Benestroff, Molring, Montdidier, Mulcey, Munster, Nebing, Neufvillage, Ommeray, Rening, Rodalbe, Rorbach-Les-Dieuze, Saint-Medard, Tarquimpol, Torcheville, Vahl-Les-Benestroff, Val-De-Bride, Vergaville, Vibersviller, Virming, Vittersbourg, Zarbeling, Zommange.

Bas-Rhinin departementti:

Mutzigin ja Savernen kantonit: kaikki kunnat;

Bouxwillerin kantoni: Wingersheim-Les-Quatre-Bansin kunta osittain (ainoastaan entisen Gingsheimin kunnan alue) ja kaikki kunnat paitsi Dingsheim, Dossenheim-Kochersberg, Fessenheim-Le-Bas, Furdenheim, Griesheim-Sur-Souffel, Handschuheim, Hurtigheim, Ittenheim, Pfulgriesheim, Quatzenheim, Rohr, Stutzheim-Offenheim, Truchtersheim, Waltenheim-Sur-Zorn, Wiwersheim;

Molsheimin kantoni: kaikki kunnat paitsi Altorf, Dachstein, Duppigheim, Duttlenheim, Ernolsheim-Bruche, Griesheim-Pres-Molsheim, Innenheim

Obernain kantoni: kaikki kunnat paitsi Krautergersheim, Meistratzheim, Niedernai, Stotzheim, Valff, Zellwiller;

Seuraavat kunnat: Bischholtz, Bitschhoffen, Cleebourg, Dauendorf, Dieffenbach-Les-Woerth, Dossenheim-Sur-Zinsel, Drachenbronn-Birlenbach, Engwiller, Erckartswiller, Eschbourg, Forstheim, Froeschwiller, Frohmuhl, Goersdorf, Gumbrechtshoffen, Gundershoffen, Gunstett, Hegeney, Hinsbourg, Huttendorf, Ingwiller, Keffenach, Kindwiller, Kutzenhausen, La Petite-Pierre, Lampertsloch, Laubach, Lichtenberg, Lobsann, Memmelshoffen, Menchhoffen, Merkwiller-Pechelbronn, Mietesheim, Morsbronn-Les-Bains, Morschwiller, Mulhausen, Neuwiller-Les-Saverne, Niedermodern, Niedersoultzbach, Oberbronn, Oberdorf-Spachbach, Petersbach, Pfalzweyer, Preuschdorf, Puberg, Reipertswiller, Riedseltz, Rosteig, Rothbach, Schillersdorf, Soultz-Sous-Forets, Sparsbach, Struth, Tieffenbach, Uhlwiller, Uhrwiller, Uttenhoffen, Val De Moder, Woerth, Weinbourg, Weiterswiller, Wimmenau, Wingen-Sur-Moder, Zinswiller, Zittersheim.

Haut-Rhinin departementti:

Masevaux’n ja Altkirchin kantonit: kaikki kunnat;

Cernayn kantoni: Kaikki kunnat paitsi Cernay, Uffholtz, Wattwiller;

Guebwillerin kantoni: kaikki kunnat paitsi Issenheim, Merxheim, Raedersheim;

Sainte-Marie-aux-Minesin kantoni: kaikki kunnat lukuun ottamatta seuraavia: Guemar; Illhaeusern;

Wintzenheimin kantoni: kaikki kunnat paitsi Gundolsheim, Herrlisheim-Pres-Colmar;

Seuraavat kunnat: Colmar, Berrwiller, Bruebach, Brunstatt-Didenheim, Flaxlanden, Galfingue, Heimsbrunn, Ingersheim, Knoeringue, Michelbach-Le-Bas, Morschwiller-Le-Bas, Mulhouse, Ranspach-Le-Bas, Ranspach-Le-Haut, Saint-Louis, Zillisheim.

Haute-Saônen departementti:

Seuraavat kunnat: Aillevillers-Et-Lyaumont, Alaincourt, Amage, Ambievillers, Amont-Et-Effreney, La Basse-Vaivre, Belfahy, Betoncourt-Saint-Pancras, Beulotte-Saint-Laurent, Bouligney, Bourbevelle, Bousseraucourt, Breuchotte, La Bruyere, Corravillers, Corre, Cuve, Dampvalley-Saint-Pancras, Demangevelle, Esmoulieres, Faucogney-Et-La-Mer, Les Fessey, Fleurey-Les-Saint-Loup, Fontenois-La-Ville, Fougerolles, Haut-Du-Them-Chateau-Lambert, Hurecourt, Jonvelle, La Longine, Mailleroncourt-Saint-Pancras, La Montagne, Montcourt, Montdore, Passavant-La-Rochere, Plancher-Les-Mines, Pont-Du-Bois, La Proiseliere-Et-Langle, Raddon-Et-Chapendu, La Rosiere, Saint-Bresson, Sainte-Marie-En-Chanois, Selles, Servance-Miellin, Ternuay-Melay-Et-Saint-Hilaire, La Vaivre, Vauvillers, La Voivre, Vougecourt.

Vosges’n departementti:

Kaikki kunnat lukuun ottamatta seuraavia: Ainvelle, Ameuvelle, Aroffe, Autreville, Avranville, Blevaincourt, Brechainville, Chatillon-Sur-Saone, Chermisey, Damblain, Fignevelle, Fouchecourt, Frain, Freville, Godoncourt, Grand, Grignoncourt, Harmonville, Isches, Lamarche, Les Thons, Liffol-Le-Grand, Lironcourt, Marey, Martigny-Les-Bains, Martinvelle, Midrevaux, Mont-Les-Lamarche, Morizecourt, Pargny-Sous-Mureau, Regnevelle, Robecourt, Romain-Aux-Bois, Rozieres-Sur-Mouzon, Saint-Julien, Senaide, Seraumont, Serecourt, Serocourt, Sionne, Soncourt, Tignecourt, Tollaincourt, Trampot, Vicherey, Villotte, Villouxel.

Territoire de Belfortin departementti:

Kaikki kunnat lukuun ottamatta seuraavia: Beaucourt, Courcelles, Croix, Feche-L’eglise, Joncherey, Lebetain, Mezire, Montbouton, Saint-Dizier-L’eveque, Villars-Le-Sec.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Munster” tai ”Munster-Géromé” on pehmeä, pestykuorinen juusto, joka on valmistettu pääasiallisesti nurmialueilla kasvatettujen lehmien maidosta. Ilmasto on ollut suotuisa kosteissa olosuhteissa tapahtuvaa hapatetun juustomassan kypsytystä koskevan taitotiedon kehittymiselle ja mahdollistanut juuston punaisen värin ja voimakkaan tuoksun – joka on ristiriidassa pehmeän juustomassan kanssa – antavien hapatteiden kehittymisen.

Maantieteellinen alue koostuu lähinnä (Vogeesien) vuoriston ja vuorenjuuren muodostamasta ylänköalueesta (johon kuuluu alueita jokaisesta maantieteellisen alueen departementista) ja sen länsiosa tasangoista. Vogeesien vuoristossa sijaitsevat koko aluetta kastelevien ja sen maisemaa muokkaavien sade-, vajo- ja valumavesistä vetensä saavien monien suurten jokien alkulähteet.

Ilmastolle ovat luonteenomaisia rankkasateet, koska Vogeesien vuoristo muodostaa esteen lännestä tuleville pilville, jotka tiivistyvät korkealla ja virtaavat vetenä vuorenjuurelle ja vuoristoon. Tällainen ilmasto on otollinen nurmiviljelyn kehittämiselle. Näin ollen ruohoa on kaikkialla, niin Vogeesien huipuilla (ruohoylängöt), joille voi kehittyä ainoastaan ylänköniittyjä, kuin raivatuilla alueilla ja vaikeasti viljeltävillä kovilla maa-alueilla. Näillä niityillä kasvaa yleisesti sarjakukkaiskasveihin kuuluva kumina tai mustakumina (Carum carvi L.), jota kutsutaan joskus myös Vogeesien anikseksi (anis des Vosges).

Munster- tai Munster-Géromé-juuston syntymä on yhteydessä Vogeesien vuoristoon 1600- ja 1700-luvuilla perustettuihin luostareihin. Vuorenrinteellä sijaitseva Munsterin kaupunki on saanut nimensä ”Monasterium confluentis” ‐luostarista. Lypsylehmistä koostuvien karjojen noustua kesäisin laiduntamaan ruohoylängöille karjankasvattajat laskeutuvat viettämään talvea länsipuolen laaksoihin.

Tuotetut juustomäärät ovat nousseet merkittäviksi, ja 1500-luvulta lähtien viljelijät ovat pitäneet juustoa kaupan Alsacen viinitarhojen kunnissa, tasangoilla ja niiden lähistöllä sijaitsevissa suurissa kaupungeissa.

Tuotanto on jakautunut kahteen paikkaan – Alsacen osalta Münsterin ympärille ja Lorrainen osalta Géardmerin ympärille – mikä selittää kaksi paikannimistä johdettua juuston nimeä: ”Munster” ja ”Géromé”.

Maantieteellisen alueen kärsimät monet konfliktit ovat tehneet alueesta muuttoalueen, ja kotiseudultaan siirtymään joutuneet ihmiset ovat ottaneet mukaansa toimintoja ja taitotietoa, minkä ansiosta Munster- tai Munster-Géromé-juuston tuotanto on levinnyt tasangolle. Vuoristo on ympäristöön sopeutuneen vosgienne-rodun kehto; muita rotuja on otettu käyttöön supistuneen karjakannan palauttamiseksi ennalleen: lähialueilta Sveitsistä peräisin oleva simmental, montbéliarde ja française frisonne pie noire, jonka uusi nimi on prim’holstein.

Näiden lypsylehmien kasvatusta sekä juuston tuotantoa ja kypsytystä koskeva osaaminen on säilynyt nykyaikaan. Juustonvalmistustekniikka perustuu hapatettuun juustomassaan. Yksi kosteissa olosuhteissa tapahtuvaa kypsytystä koskevista taidoista on kuoren pesu, joka suoritetaan juustomassan happamuutta vähentävän, hiivojen lisäämiseen liittyvän ensimmäisen vaiheen jälkeen. Kypsyttäjä mukauttaa kypsytyskellarin lämpötila- ja kosteusolosuhteita sekä käsittelyjä juuston kehitysasteen mukaan. Yhä nykyäänkin tuottajat sisällyttävät juustomassaan kuminansiemeniä (Carum carvi L.).

”Munster” tai ”Munster-Géromé” on pehmeä, pestykuorinen juusto, joka on valmistettu lehmänmaidosta ja hapatetusta juustomassasta ja jonka kuoren väri vaihtelee oranssisesta norsunluusta oranssin punaiseen.

Sen voimakkaan ja lievästi ammoniakkisen tuoksun ja makean maun välillä on selvä ristiriita, ja siinä on maitomaisia, kasvimaisia (heinä, kypsät hedelmät, pähkinät), puumaisia tai hieman hiivamaisia vivahteita. Munster- tai Munster-Géromé-juuston muotoja ovat: pienikokoiset litteät juustot ja kooltaan suuremmat, litteät tai paksut juustot, joiden kypsytysaika on 14–21 päivää.

Munster- tai Munster-Géromé-juuston tuotannon kehittyminen juontaa juurensa lypsylehmien kyvystä hyödyntää käytettävissä olevaa ruohoa. Koska saatu maito on suhteellisen vähärasvaista, juustonvalmistustekniikassa on siirrytty hapatettuun juustomassaan.

Maantieteellisille olosuhteille on luonteenomaista sateista ja monista vesilähteistä johtuva korkea ilmankosteus. Ne ovat osaltaan edistäneet kosteissa olosuhteissa tapahtuvaan kypsytykseen liittyvää osaamista; peseminen edistää Munster- tai Munster-Géromé-juuston kuorelle sen oranssisesta norsunluusta oranssin punaiseen vaihtelevan värin antavien hapatteiden (pääasiassa Brevibacterum linens -bakteerin) kehittymistä ja mahdollistaa sille ominaisten aromien kehittymisen.

Hapatetun juustomassan luonteen vuoksi näiden pehmeiden juustojen säilyvyysaika ei ole kovin pitkä. Tämä ristiriitainen tilanne tuotantoalueen eristyneisyyden ja huonosti kuljetusta kestävän lopputuotteen välillä sai tuottajat tuottamaan erikokoisia juustoja. Paikalliseen kulutukseen voitiin valmistaa pienikokoisia juustoja, joille riitti lyhyt kypsytysaika. Koska suuremman juuston säilyvyysaika on pidempi, jalostajat pystyivät ostamaan syrjäisilläkin alueilla tuotettuja kypsyttämättömiä juustoja ja jalostamaan ne mahdollisimman lähellä kulutuspaikkoja. Koska kuminan siemeniä on saatavana Vogeesien niityiltä, osassa tuotantoa niitä on edelleenkin tapana sisällyttää juustomassaan.

Eritelmän julkaisutiedot

(Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4e2c987c-80c8-4071-a5c9-dda91955e185

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.