Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

1. Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annettu neuvoston asetus N:o 95/93 tuli voimaan 18. tammikuuta 1993. Asetuksen tarkoituksena on varmistaa, että jos lentoasemakapasiteettia on vähän, käytettävissä olevaa kapasiteettia hyödynnetään tehokkaasti ja se jaetaan puolueettomalla, syrjimättömällä ja avoimella tavalla. Asetuksen 14 artiklan mukaan neuvosto päättää, jatketaanko asetuksen voimassaoloa muuttamatta itse asetusta vai tarkistetaanko sitä komission tekemän ehdotuksen perusteella. Komissio julkaisi 17. lokakuuta 1995 Coopers & Lybrand -yhtiön laatiman raportin, jossa analysoidaan asetuksen 95/93 soveltamista ja ehdotetaan muutoksia sen nykyiseen tekstiin. Kyseisestä raportista ja komission laatimasta keskusteluasiakirjasta on neuvoteltu kahdessa kokouksessa jäsenvaltioiden ja alan asiantuntijoiden kanssa. Lisäneuvoja ja -huomautuksia on saatu tämänkin jälkeen tahoilta, joita asia koskee. Sekä raportin että kuulemismenettelyn perusteella kävi hyvin selväksi, että asetuksen 95/93 säännöksiä on muutettava huomattavasti. Nämä tulokset vahvistettiin tuoreemmassa tutkimuksessa, jonka komissio teetti PriceWaterhouseCoopers-yrityksellä [1]. Tutkimus koski eräitä asetukseen liittyviä näkökohtia, erityisesti Euroopan suurimpien lentoasemien nimeämistä yhteensovitetuiksi lentoasemiksi, kapasiteettiarvioiden olemassaoloa, koordinaattoreiden asemaa sekä koordinointikomiteoiden toimintaa.

[1] Loppuraportti annettiin 20. toukokuuta 2000.

2. Eräät jäsenvaltiot ovat olleet kovin hitaita noudattamaan niille asetettuja velvoitteita, ja lisäksi joidenkin asetuksen säännösten muotoilu on johtanut erilaisiin tulkintoihin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa annetussa tuomioistuimen päätöksessä [2] todettiin, että eräät asetuksen tärkeät osat, etenkin siirtoja ja vaihtoja koskevat säännökset, vaativat selvennystä. Oheisessa ehdotuksessa tekstiä on pyritty selkiyttämään sen varmistamiseksi, että asetus on helposti kaikkien osapuolten ymmärrettävissä ja sitä voidaan siten soveltaa yhdenmukaisesti kaikilla lentoasemilla.

[2] Iso-Britannian ylioikeuden päätös, 25. maaliskuuta 1999, Regina vs. Airport Co-ordination Limited ex parte The States of Guernsey Board of Transport.

3. Yksi nykyisen lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen liittyvän järjestelmän suurimmista vaikeuksista on ollut löytää ruuhkautuneilla lentoasemilla oikea tasapaino tietyllä lentoasemalla jo toimivien lentoliikenteen harjoittajien etujen ja uusien tulokkaiden etujen välillä; tällöin olisi otettava huomioon se, että lentoasemalla jo toimivat lentoliikenteen harjoittajat ovat jo vakiinnuttaneet asemansa ja haluaisivat vahvistaa sitä edelleen, kun taas niiden lentoliikenteen harjoittajien, joilla ei vielä ole toimintaa tai joiden toiminta on suhteellisen pientä, on voitava laajentaa liikennettään ja luoda kilpailukykyinen reittiverkko.

4. Nykyiset, pääosin 'saavutettujen oikeuksien' periaatteeseen perustuvat säännöt eivät ole pahasti ruuhkautuneiden lentoasemien kannalta riittävän joustavia, jotta niiden avulla voitaisiin varmistaa lähtö- ja saapumisaikojen saatavuus ja niukan lentoasemakapasiteetin mahdollisimman tehokas käyttö. Säännöt eivät edistä lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa ja vaihtoa eivätkä kilpailua joko nykyisten lentoliikenteen harjoittajien välillä tai nykyisten lentoliikenteen harjoittajien ja uusien tulokkaiden välillä. Sen sijaan että palauttaisivat lähtö- ja saapumisajat pooliin, lentoliikenteen harjoittajat keräävät lähtö- ja saapumisaikoja vaikkei niiden käyttö olisikaan taloudellisesti kannattavaa. Näin ne pyrkivät varmistamaan, että niillä on riittävä määrä lähtö- ja saapumisaikoja, jos ne sattuvat tarvitsemaan niitä tulevaisuudessa. Tämä johtaa tietenkin tehottomuuteen ja vähentää uusien tulokkaiden mahdollisuuksia päästä markkinoille.

5. Nykyiset säännöt ovat osoittautuneet riittämättömiksi myös siksi, ettei niissä anneta selkeitä määritelmiä eikä säädetä asianmukaisista täytäntöönpanojärjestelmistä. Siksi on syytä selventää lähtö- ja saapumisaikojen oikeudellista luonnetta, varmistaa lentoasemakapasiteetin avoin, puolueeton ja syrjimätön määrittely ja luoda lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettelyt, joista vastaavat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti riippumattomat koordinaattorit.

6. Nämä näkökohdat sekä ehdotukset, joilla pyritään parantamaan lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa ja vaihtoa, helpottamaan markkinoille tuloa ja välttämään tilanteita, jotka voisivat johtaa mahdollisiin kilpailun vääristymiin nykyisten lentoliikenteen harjoittajien välillä sekä nykyisten lentoliikenteen harjoittajien ja uusien tulokkaiden välillä, esiteltiin lentoliikenneteollisuudelle ja jäsenvaltioille 26. heinäkuuta 2000 järjestetyssä asiantuntijakokouksessa, jota seurasi kaikkien osapuolten laaja-alainen kuuleminen. [3]

[3] Liitteessä 1 on luettelo keskusteluun osallistuneista tahoista ja jäsenvaltioista.

Kuulemismenettely osoitti suurimman osan alan teollisuudesta hyväksyvän sen, että selkeämmät ja tehokkaammat jakamisperusteet ja lentoasemien kapasiteetin parempi arviointi ovat tarpeen, mutta samalla se vastusti voimakkaasti kaikkia markkinoille pääsyyn liittyviä toimenpiteitä, jotka poikkeavat alan vakiintuneista käytännöistä kuten aikatauluja koskevista IATAn suuntaviivoista. Suurin osa alan teollisuudesta ei ole tässä vaiheessa ilmaissut tukevansa kaupan muodossa tapahtuvia lähtö- ja saapumisaikojen yksipuolisia siirtoja keinona lisätä lähtö- ja saapumisaikojen vaihtoa ja kannustimena käyttää lähtö- ja saapumisaikoja tehokkaasti. Niissä osissa maailmaa, esimerkiksi Yhdysvalloissa, joissa lähtö- ja saapumisaikojen kauppaa on käytetty markkinoille tulon välineenä, saadut kokemukset eivät ole osoittaneet kilpailun lisääntyneen kaikkein ruuhkaisimmilla lentoasemilla. Tämä saattaa johtua siitä, että lähtö- ja saapumisaikojen kauppa suosii lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat taloudellisesti vahvoja ja joilla on hallussaan suuri määrä aiemmin saatuja lähtö- ja saapumisaikoja. Lentoliikenteen harjoittajien on myös vaikea tietää, milloin lähtö- ja saapumisaikoja on tarjolla ja milloin niistä voi tehdä tarjouksia. Lähtö- ja saapumisaikojen rajoittamaton kauppa saattaisi siis johtaa siihen, että Euroopan ruuhkaisilla lentoasemilla jo toimivien lentoliikenteen harjoittajien hallitseva asema ainoastaan voimistuisi.

Jäsenvaltiot eivät olleet yksimielisiä siitä, pitäisikö nykyisiä sääntöjä muuttaa. Eräät jäsenvaltiot (Saksa, Itävalta, Portugali, Espanja ja Ranska) ilmaisivat erityisesti vakavan huolensa siitä, että ehdotetut muutokset vaarantaisivat lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen sovellettavien erilaisten alueellisten järjestelmien maailmanlaajuisen tasapainon, koska yhteisön järjestelmä poikkeaisi kaikista muista. Tämä saattaisi heikentää Euroopan lentoliikenteen harjoittajien kilpailukykyä niiden kansainvälisiin kilpailijoihin verrattuna.

Näiden kuulemisten perusteella ja tietoisena asiaan liittyvistä erilaisista yhteistä etua koskevista, taloudellisista, kilpailullisista ja kansainvälisistä näkökohdista komission jäsen Loyola de Palacio päätti kysyä neuvoston mielipidettä asetuksen muuttamisesta ennen lopullisen ehdotuksen esittämistä. Tätä varten neuvostolle esitettiin keskusteluasiakirja ja siihen liittyvä kyselylomake 2. lokakuuta 2000 järjestetyssä liikenneneuvoston kokouksessa. Kyselylomakkeessa otettiin esille erityisesti seuraavat asiat [4]:

[4] [6. huhtikuuta 2001 mennessä vastausta ei oltu saatu Irlannilta.]

a) Onko nykyinen järjestelmä tyydyttävä-

Useimmat jäsenvaltiot (Portugali, Tanska, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Ruotsi ja Suomi) ovat sitä mieltä, että nykyiset säännöt toimivat hyvin, eivätkä ne ole kohdanneet mitään vaikeuksia niitä soveltaessaan. Nämä jäsenmaat katsoivat, että jos sääntöjä muutetaan, muutosten tulisi koskea ainoastaan teknisiä ja täytäntöönpanoon liittyviä näkökohtia eikä lainkaan markkinoille pääsyyn liittyviä kysymyksiä. Muut jäsenvaltiot (Italia, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Espanja - liikenneministeriö ja Saksa) katsoivat, että tekniset muutokset ovat tarpeellisia, jotta voidaan selventää koordinaattorin asemaa ja tehtäviä, mahdollistetaan seuraamusten määrääminen lähtö- ja saapumisaikojaan väärin käyttäville lentoliikenteen harjoittajille ja voidaan paremmin määritellä lentoasemien kapasiteetti.

b) Olisiko nykyistä aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuvaa järjestelmää, johon liittyy mahdollisesti vapautuvien lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen määrättyjen perusteiden mukaisesti, muutettava perinpohjaisesti ja pitäisikö kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseksi kehittää muita, enemmän markkinaperusteisia järjestelmiä- Näihin markkinoille pääsyyn liittyviin toimenpiteisiin voisivat sisältyä lähtö- ja saapumisaikojen käyttöoikeusluonteen vahvistaminen, määräaikojen asettaminen aiemmin saavutetuille oikeuksille, lähtö- ja saapumisaikojen jälkimarkkinoiden luominen sekä saatavilla olevien lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen huutokaupalla.

Yhdistynyt kuningaskunta voi yleisesti ottaen tukea nykyisen lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmän perusteellista muuttamista tehokkaana ratkaisuna koko ajan paheneviin ruuhkautumisongelmiin. Se tukee määräaikaisten käyttöoikeuksien järjestelmää, johon liittyvät lähtö- ja saapumisaikojen jälkimarkkinat sekä lähtö- ja saapumisaikojen myyminen huutokaupalla poolista. Kaksi muuta jäsenvaltiota (Alankomaat ja Luxemburg) suhtautui myönteisesti lähtö- ja saapumisaikojen kaupan sallimiseen. Belgia ehdotti, että käyttöoikeusjärjestelmää sovellettaisiin uuteen tai käyttämättömään kapasiteettiin eikä se koskisi aiemmin saavutettujen oikeuksien piiriin kuuluvia lähtö- ja saapumisaikoja. Kaikissa vastauksissa vaadittiin ponnekkaasti, että ennen virallisten ehdotusten esittämistä olisi tehtävä perusteellinen analyysi kaikista sellaisista markkinoille pääsyä koskevista toimenpiteistä, jotka poikkeavat nykyisestä käytännöstä, jossa aiemmin saavutetut oikeudet ovat täysin suojattuja.

c) Mitä vaihtoehtoja voidaan harkita sen takaamiseksi, etteivät lentoasemakapasiteetin puute ja lähtö- ja saapumisaikojen kasvava kysyntä kohtuuttomasti rajoita kilpailua näillä markkinoilla-

Eräät jäsenvaltiot (Portugali, Tanska, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) katsoivat, että tehokkain ratkaisu olisi lentoasemakapasiteetin lisääminen laajentamalla lentoasemainfrastruktuuria. Toiset jäsenvaltiot (Suomi, Luxemburg, Kreikka, Espanja, Belgia ja Italia) taas olivat sitä mieltä, että kasvavaan kysyntään vastaamiseksi vapautuisi riittävästi kapasiteettia, jos nykyisten sääntöjen täytäntöönpanoa tehostettaisiin (lähtö- ja saapumisaikojen käytön tiukempi valvonta) ja väärinkäytöksistä määrättäisiin seuraamuksia. Eräät jäsenvaltiot ehdottivat muita ratkaisuja ruuhkautumisen helpottamiseksi: Ranska ehdotti aiemmin saavutettujen oikeuksien säilyttämiseen nykyisin vaaditun käyttöasteen (80 % reittiliikenteessä ja 70 % tilausliikenteessä) nostamista, Ruotsi etusijan antamista lentoliikenteen harjoittajille, jotka haluavat liikennöidä reiteillä, joilla toimii ennestään ainoastaan yksi lentoliikenteen harjoittaja, ja Alankomaat melukiintiöiden käyttöönottoa lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ensisijaisena perusteena.

7. Komission vuoden 2001 työohjelmassa tavoitteeksi on asetettu nykyisen asetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen esittäminen kesäkuuhun 2001 mennessä. Tukholmassa 23.-24. maaliskuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi tämän aikataulun. Tästä syystä komissio on päättänyt välittömästi antaa ehdotuksen neuvoston asetuksen N:o 95/93 rajallisesta muuttamisesta. Toimialan ja jäsenvaltioiden omaksumien kantojen mukaisesti tässä ehdotuksessa korostetaan, että jäsenvaltioiden on syytä analysoida kapasiteettitilannetta niillä ruuhkaisilla lentoasemilla, joista ne vastaavat, ja harkita menettelyjä ja välineitä, joita voidaan käyttää ongelmien säännölliseen ratkaisuun. Tässä alustavassa ehdotuksessa ei kuitenkaan käsitellä markkinoille pääsyyn liittyviä toimenpiteitä.

8. Komissio on päättänyt jatkaa rinnakkain tämän ehdotuksen kanssa työtä, joka koskee radikaalimpia toimenpiteitä lentoasemien ruuhkautumisen lieventämiseksi ottamalla käyttöön markkinamekanismeja, joilla lähtö- ja saapumisaikojen tarjonta saadaan paremmin vastaamaan niiden kysyntää. Vuoden 2001 jälkimmäisellä puoliskolla aiotaan toteuttaa kattava tutkimus, joka koskee lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen mahdollisesti sovellettavia markkinaperusteisia lähestymistapoja ja niiden vaikutuksia lentoyhtiöihin ja kuluttajiin sekä mahdollisuutta käyttää lentoliikenteen harjoittajien ympäristönsuojelun tasoa uutena lähtö- ja saapumisaikojen jakoperusteena. Tutkimuksen tulosten odotetaan valmistuvan vuoden 2002 puolivälissä. Tutkimusta koskevia yksityiskohtaisia ohjeita määritellään parhaillaan. Tutkimuksen avulla komissio voi arvioida kunkin tietyn markkinoille pääsyä koskevan lähestymistavan todennäköisiä vaikutuksia alan teollisuuden ja kansainvälisen ilmailun kannalta. Komissio aikoo tämän tutkimuksen sekä alan ja jäsenvaltioiden uuden kuulemisen perusteella harkita, kuinka lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmää voidaan kehittää edelleen markkinoille pääsyn parantamiseksi samalla kun otetaan huomioon tarve vähentää yhteisön lentoasemien ympäristövaikutuksia. Tätä koskevaa lainsäädäntöä voidaan ehdottaa sopivan ajan tullen.

Komissio aikoo lisäksi myöhemmin tänä vuonna julkaista toimintamalleja koskevan asiakirjan lentoasemakapasiteettiin liittyvistä laajemmista näkökohdista, kuten nykyisen infrastruktuurin maksimoinnista ja optimoinnista ja lentoasemakapasiteetin laajentamismahdollisuuksista.

Ehdotuksen osat

a) Koordinaattorin asema

9. Lentoaseman koordinaattorilla on yhä tärkeämpi rooli aikataulujen koordinoinnissa ja sääntöjen asianmukaisessa soveltamisessa. Jotta tällainen elin voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti, sen puolueettomuuden ja riippumattomuuden on oltava täysin kiistattomia. Tämän vuoksi komissio on päättänyt ehdottaa, että koordinaattorin pitäisi paitsi pystyä toimimaan oikeudelliselta kannalta riippumattomasti, kuten nykyisessä asetuksessa säädetään, myös olla tosiasiallisesti täysin riippumaton elin. Joillakin lentoasemilla tällainen säännös merkitsee huomattavaa muutosta nykyisestä käytännöstä, jossa taloudellisen päävastuun koordinoinnista kantaa joko tärkein lentoliikenteen harjoittaja tai kyseinen lentoasema.

10. Asetuksen soveltamisen yhteydessä on käynyt selväksi, että koordinaattoreilla, lentoasemilla, ilmaliikenteen hallintaelimillä ja lentoasemien käyttäjillä on oltava käytössään mahdollisimman paljon lentoliikennettä koskevia tietoja. Tällainen tiedonkulku mahdollistaisi sen, että kaikki tahot, joita asia koskee, saisivat käyttöönsä tarkat tiedot, joita ne voisivat arvioida suunnitellakseen lentoliikennepalvelut mahdollisimman tehokkaasti. Lentosuunnitelmia koskevien tietojen vaihto sekä koordinaattoreiden ja ilmaliikenteen hallintaelinten väliset tarkistukset yhteisön lentoasemilla edistävät parempaa yhteensovittamista lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen ja ilmaliikennevirtojen säätelyyn (ATFM) liittyvien lähtö- ja saapumisaikojen välillä [5]. Tähän liittyen yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raportissa [6] tehtiin ehdotuksia ilmaliikennevirtojen säätelyn parantamiseksi ja uuden ilmatilarakenteen toteuttamiseksi. Erityisesti raportissa ehdotettiin lentoasemien, lentoyhtiöiden ja ilmaliikennevirtojen säätelyelinten suunnittelutoimintojen läheisempää yhdentämistä, jotta päätöksiä voitaisiin tehdä yhteistoiminnassa hyödyntämällä paremmin tosiaikaista tietojenvaihtoa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi asetusluonnoksessa ehdotetaan todellista kaikkien osapuolten välistä yhteistyötä, kun on kyse lentoaseman kapasiteetista ja koordinointiparametrien määrittämisestä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista varten.

[5] Ilmaliikennevirtojen säätelyyn (ATFM) liittyvät lähtö- ja saapumisajat ovat lähinnä taktinen väline, jonka tarkoituksena on estää ilma-aluksen lentoreitillä sijaitsevien lennonjohtovyöhykkeiden ylikuormittuminen, lähtö- ja saapumisasemien vyöhykkeet mukaan luettuina. Tällaisia lähtö- ja saapumisaikoja jaetaan vain tarvittaessa ja vain kaksi tuntia ennen lentoonlähtöä. Ilmaliikennevirtojen säätelyyn liittyviä lähtö- ja saapumisaikoja voidaan muuttaa ilmaliikennetilanteen muutosten mukaan.

[6] Raportti julkaistiin 24. marraskuuta 2000, ja se esiteltiin liikenneneuvostolle 22. joulukuuta 2000 pidetyssä neuvoston kokouksessa; ks. erityisesti jakso 3.2 Ilmatilan hallinta, s. 19-20.

Lentoasemien jaettavissa oleva lähtö- ja saapumisaikakapasiteetti määritellään kahdesti vuodessa ennen lähtö- ja saapumisaikojen jakamista IATAn aikataulukokouksissa. Tämä kapasiteetti ilmoitetaan yhteisen päätöksentekomekanismin perusteella. Tässä mekanismissa kaikki asianosaiset tahot (lentoyhtiöt ja niitä edustavat järjestöt, kyseisen lentoaseman hallintoelin, lennonjohtoviranomaiset ja yleisilmailun edustajat) tutkivat yhdessä kaikkia teknisiä, toiminnallisia ja ympäristöön liittyviä tekijöitä, jotka vaikuttavat lentoasemainfrastruktuurin toimintakykyyn. Tämän prosessin kuluessa määritellään ns. koordinointiparametrit sekä se, kuinka paljon lähtö- ja saapumisaikoja on jaettavana tiettynä aikataulukautena. Kun prosessi on saatettu loppuun, koordinaattori vastaa lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta kyseiseksi aikataulukaudeksi.

b) Lähtö- saapumisaikojen oikeudellinen luonne

11. Nykyiset lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevat säännöt ovat herättäneet keskustelua lähtö- ja saapumisaikojen oikeudellisesta luonteesta etenkin Euroopan pahasti ruuhkautuneilla lentoasemilla, joilla markkinoille pääsy on ollut erityisen vaikeaa. Nykyisessä asetuksessa 'lähtö- ja saapumisajat' on määritelty puhtaasti asiaperustein. Tämän seurauksena 'käytä tai menetä' -sääntö yhdessä aiemmin saavutettujen oikeuksien järjestelmän kanssa on johtanut tilanteisiin, joissa yhtäältä tietyt lentoliikenteen harjoittajat ovat väittäneet lähtö- ja saapumisaikojen olevan omaa omaisuuttaan, jonka varaan niiden verkot on rakennettu, ja toisaalta lentoasemat ovat väittäneet, että niillä on omistusoikeus lähtö- ja saapumisaikoihin, koska ne ovat erottamaton osa lentoasemainfrastruktuuria. Siksi lähtö- ja saapumisaikojen oikeudellista asemaa on aivan ilmeisesti syytä selventää, jotta lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmällä olisi vankka perusta, joka antaa sekä lentoliikenteen harjoittajille että lentoasemille mahdollisuuden suunnitella toimintaansa mahdollisimman tehokkaalla tavalla ja varmistaa, että niukkaa lentoasemakapasiteettia käytetään optimaalisesti.

12. Tätä taustaa vasten tässä asetuksessa säädetään, että lähtö- ja saapumisajat antavat oikeuden käyttää lentoasemainfrastruktuuria tiettyinä kellonaikoina aikataulukausien aikana. Näin on selvää, ettei lähtö- ja saapumisaikoihin muodostu omistusoikeutta vaan ne ainoastaan antavat lentoliikenteen harjoittajille oikeuden käyttää lentoasemapalveluja laskeutuessaan ja lähtiessään lentoon tiettyinä päivinä ja tiettyinä kellonaikoina.

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmää olisi siis pidettävä järjestelmänä, jossa lähtö- ja saapumisajat jaetaan tiettyjen sääntöjen perusteella julkisina hyödykkeinä ne parhaiten ansaitsevalle lentoliikenteen harjoittajalle. Vakiintuneen kansainvälisen käytännön (IATAn aikataulumenettelyt) mukaan lähtö- ja saapumisajat jaetaan oikeuksina käyttää lentoasemapalveluja laskeutumista ja lentoon lähtöä varten tiettyinä päivinä ja tiettyinä kellonaikoina yhden aikataulukauden aikana (talvi tai kesä). Jos lentoliikenteen harjoittajat noudattavat tiettyjä käyttöä koskevia sääntöjä ja voivat osoittaa koordinaattoria tyydyttävällä tavalla, että ne ovat todella käyttäneet lähtö- ja saapumisaikojaan, ne voivat 'uusia' oikeutensa seuraavia vastaavia aikataulukausia varten. Tämä mahdollisuus vastaa aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuvaa nykyistä kansainvälistä käytäntöä. Jos näitä edellytyksiä ei täytetä, oikeudet lähtö- ja saapumisaikoihin palautetaan pooliin (käytännössä koordinaattori peruuttaa lähtö- ja saapumisajat ja siirtää ne pooliin käyttämättöminä lähtö- ja saapumisaikoina) uudelleen jaettaviksi. Tämä tilanne ei anna lentoliikenteen harjoittajalle mahdollisuutta esittää oikeusvaateita.

c) Jakamisperusteet

13. Nykyiset jakamisperusteet takaavat palveluiden vakauden, liikenteen harjoittamismahdollisuudet sekä lähtö- ja saapumisaikojen varaamisen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi. Paikallisten järjestelmien avulla on myös mahdollista ottaa huomioon ilma-alusten koko, liikennetiheys sekä erityiset ympäristönäkökohdat.

Nykyisessä asetuksessa ei sallita aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuvien lähtö- ja saapumisaikojen muuttamista, vaikka toimiala on yleisesti hyväksynyt tällaisen käytännön osana aikatauluja koskevia IATAn suuntaviivoja. Asetuksessa edellytetään (10 artiklan 1 kohta), että pooli 'sisältää [...] ajat, joista jokin lentoliikenteen harjoittaja on luopunut liikennekauden aikana tai sen lopussa tai jotka ovat muista syistä vapautuneet.' Aikojen muuttaminen on mahdollistanut sen, että lentoliikenteen harjoittajat 'luopuvat' aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuvista lähtö- ja saapumisajoista ja saavat koordinaattorilta toisia lähtö- ja saapumisaikoja, joille annetaan välittömästi aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuva asema, vaikkei näitä lähtö- ja saapumisaikoja ole vielä edes käytetty. Jottei lentoliikenteen harjoittajilta poistettaisi tätä mahdollisuutta joustoon lähtö- ja saapumisaikojen käytössä niissä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa se on oikeutettua, tässä asetuksessa säädetään nimenomaisesti mahdollisuudesta muuttaa aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuvia lähtö- ja saapumisaikoja. Tämä johtuu tästä käytännöstä kansainvälisellä tasolla (IATAssa) saaduista hyvistä kokemuksista, sillä aikojen muuttaminen antaa lentoliikenteen harjoittajille mahdollisuuden parantaa aikataulujaan ilman että ne keräävät itselleen tarpeettomia lähtö- ja saapumisaikoja.

Lisäksi jotta voitaisiin ottaa tasapainoisella tavalla huomioon tarve varmistaa lentoasemainfrastruktuurin mahdollisimman tehokas käyttö, tässä ehdotuksessa esitetään jäsenvaltioille mahdollisuutta vaatia, että lähtö- ja saapumisaikoja käytetään tietyn vähimmäiskoon täyttävillä ilma-aluksilla. Jos näihin perusteisiin lisättäisiin kuitenkin vielä täydentäviä perusteita, kuten tasapaino lyhyen matkan ja kaukoliikenteen markkinoiden välillä tai jatkoyhteyslentojen odotusaika, keskenään ristiriidassa olevia perusteita olisi liian monta. Tällaisessa tilanteessa koordinaattorin olisi mahdotonta varmistaa, että lähtö- ja saapumisaikojen jakamispäätökset täyttävät kaikki perusteet tasapainoisella tavalla.

Ympäristönäkökohdat

14. Koska ympäristöön kohdistuvat paineet kasvavat jatkuvasti joillakin yhteisön suurilla lentoasemilla, ehdotuksessa säädetään nimenomaisesti siitä, että ympäristöön liittyvät rajoitteet on otettava huomioon lentoaseman kapasiteettia määriteltäessä. Kokemus on osoittanut, että joillakin lentoasemilla kapasiteetin kehitys liittyy läheisesti ympäristöä koskeviin parannuksiin. Siksi ehdotetussa tekstissä sallitaan paikallisten ympäristöön liittyvien ensisijaisuussääntöjen käyttöönotto, kunhan ne vain ovat yhteisön oikeuden mukaisia. Tämä vastaa täysin komission omaksumaa kantaa [7], jonka mukaan 'pitkän aikavälin poliittisena tavoitteena on oltava ympäristönsuojelun tason parantaminen lentoliikennetoiminnassa siinä määrin, että alan kasvun aiheuttamat ympäristövaikutukset tasapainottuvat.' Komissio on lisäksi harkinnut mahdollisuutta ottaa käyttöön ilma-alusten meluominaisuuksien kaltaisia ympäristöperusteita, joita voitaisiin käyttää lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen vaikuttavina perusteina. Komissio tunnustaa [8], että 'nykyisen sääntelyjärjestelmän muuttamisesta aiheutuvat vaikutukset edellyttävät huolellista ja perusteellista lisätarkastelua, jotta ei järkytetä nykyisten ja markkinoille tulevien uusien lentoliikenteen harjoittajien etujen välistä tasapainoa.' Komission tekemien alustavien päätelmien mukaan 'tällainen toimenpide edellyttää yhteisten vertailuperusteiden määrittelyä (yhteinen melunluokitusjärjestelmä), jotta se olisi yhdenmukainen keskeisten sisämarkkinavaatimusten kanssa.' Komissio aikoo tässä yhteydessä ehdottaa vuoden 2001 aikana lainsäädäntöä ääntä hitaammin lentävien siviili-ilma-alusten meluluokitusta koskevan yhteisön kehyksen vahvistamisesta melumaksujen laskentaa varten. Tässä valossa komissio on päättänyt, että lentoliikenteen harjoittajien ympäristönsuojelun tasoon perustuvaa lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevia ehdotuksia esitetään vasta sen jälkeen, kun edellä 8 kohdassa mainittu tutkimus on suoritettu ja eri toimintavaihtoehdot on arvioitu.

[7] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 'Lentoliikenne ja ympäristö - Kestävän kehityksen haasteet', KOM(1999) 640 lopullinen, 1. joulukuuta 1999, kohta 5, s. 6.

[8] Sama, kohta 62 c, s. 23.

Komissio on kuitenkin 1. joulukuuta 1999 antamansa lentoliikennettä ja ympäristöä koskevan tiedonannon [9] mukaisesti todennut, että se tutkii erityisen melualttiiden lentoasemien määrittämistä koskevan yhteisön järjestelmän toteuttamiskelpoisuutta ja mahdollista soveltamisalaa, jotta voitaisiin vastata tarpeeseen ottaa käyttöön tiukemmat säännöt tällaisilla lentoasemilla. Komissio aikoo osana toimintasuunnitelmaa esittää asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen myöhemmin tänä vuonna. Jäsenvaltioiden näiden tulevien ehdotusten pohjalta toteuttamilla ympäristötoimenpiteillä voi selvästi olla vaikutuksia lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen. Tästä syystä tässä asetuksessa säädetään, että tällaiset toimenpiteet on otettava huomioon: a) kun lentoasemakapasiteettia analysoidaan lentoaseman nimeämiseksi aikatauluneuvonnan alaiseksi tai yhtyeensovitetuksi lentoasemaksi (3 artikla); b) kun jäsenvaltio määrittää kahdesti vuodessa koordinointiparametrit lähtö- ja saapumisaikojen jakamista varten (6 artikla); c) kun koordinaattori tarkastaa lähtö- ja saapumisaikojen siirtojen ja/tai vaihtojen toteuttamiskelpoisuuden ennen niiden toteuttamista (8 a artiklan 3 kohta).

[9] Sama, sivut 23 ja 29.

15. Lisäksi on syytä muistaa, että kansallisista, alueellisista tai paikallisista operatiivisista toimenpiteistä, joilla voidaan rajoittaa markkinoille pääsyä ympäristöön liittyvin perustein, on jo säädetty yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 ja 9 artiklassa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreiden on osana tehtäviään valvottava, että lentoliikenteen harjoittajien toiminta on lentoasemilla toteutettavien ympäristötoimenpiteiden mukaista.

Vaihtoehtoiset liikennemuodot

16. Kapasiteetin tehokkaan käytön varmistamiseksi ruuhkautuneilla lentoasemilla asetusluonnoksessa ehdotetaan myös lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen liittyvää lisäperustetta, jossa otetaan huomioon tyydyttävien palvelujen tarjoaminen muiden liikennemuotojen avulla. Tätä lähestymistapaa esitetään tässä vaiheessa, koska sillä on myönteinen vaikutus lähtö- ja saapumisaikojen saatavuuteen ja koska se vastaa 6. lokakuuta 1999 tehtyjä neuvoston päätelmiä Euroopan rautateiden elvyttämisestä ja 10. joulukuuta 1999 annettua neuvoston päätöslauselmaa intermodaaliliikenteen edistämisestä. Yhteisön sisäisen lentoliikenteen reittien lähtö- ja saapumisaikoja koskevia pyyntöjä ei pidetä ensisijaisina, jos käytössä on muita tyydyttävän laatuisia liikennemuotoja. Tällaisia tilanteita esiintyy etenkin yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 9 artiklan soveltamisen yhteydessä, kun jäsenvaltiot määrittelevät sellaisen lentoliikenteen, jonka osalta ne katsovat, että liikenne saadaan hoidetuksi tyydyttävästi muilla liikennemuodoilla. Tällä asetuksella varmistetaan, että koordinaattorit soveltavat tätä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisperustetta avoimella, puolueettomalla ja syrjimättömällä tavalla.

'Käytä tai menetä' -periaate

17. Lähtö- ja saapumisaikojen ensimmäisen jakamisen yleistä kehystä koskevassa asetusluonnoksen osassa (8 artiklan 1 kohdassa) vahvistetaan 'käytä tai menetä' -periaate. Periaate asettaa lentoliikenteen harjoittajille tiukkoja käyttövaatimuksia. Sen mukaan ainoastaan sellaisilla lentoliikenteen harjoittajilla, jotka voivat osoittaa koordinaattoria tyydyttävällä tavalla käyttäneensä koordinaattorin luvan mukaisia lähtö- ja saapumisaikoja vähintään 80 prosenttia siitä ajanjaksosta, joksi ne on jaettu, on oikeus samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavana vastaavana aikataulukautena. Näitä oikeuksia tarkoitetaan puhuttaessa 'aiemmin saavutetuista oikeuksista'. Lähtö- ja saapumisaikojen jatkaminen tiettyjen aiemmin käytettyjen lähtö- ja saapumisaikojen perusteella on perusteltua sekä matkustajien että lentoliikenteen harjoittajien kannalta. Matkustajien kannalta sen vuoksi, että he hyötyvät palvelujen vakaudesta, jatkuvuudesta ja parantuvasta laadusta, joka on seurausta lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintaansa tekemistä investoinneista, ja lentoliikenteen harjoittajien kannalta sen vuoksi, että niillä on kannuste käyttää lähtö- ja saapumisaikojaan lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevien sääntöjen mukaisesti varmistaakseen sen, etteivät niiden kehittämät verkot kärsi lähtö- ja saapumisaikojen pakollisesta ja ennakoimattomasta uudelleenjakamisesta.

18. Jotta lentoliikenteen harjoittajat voisivat liikennöidä mahdollisimman lähellä pyytämiään aikoja, ne säilyttävät lähtö- ja saapumisaikojen ensimmäisen jaon jälkeen mahdollisuuden vaihtaa keskenään lähtö- ja saapumisaikojaan, jotta ne voisivat päästä lähemmäs alun perin pyytämiään aikoja. Tämä menettely on täysin avoin, ja vaihdot voivat tapahtua vasta sen jälkeen, kun niistä on ilmoitettu koordinaattorille ja tämä on antanut vahvistuksensa.

d) Siirrot ja vaihdot

19. Ehdotuksella selvennetään tilannetta, jossa lähtö- ja saapumisaikoja siirretään yksipuolisesti toiselle lentoliikenteen harjoittajalle, sillä nykyiset lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa koskevat säännökset eivät ole olleet yksiselitteisiä. Näin ollen asetuksessa sallitaan lähtö- ja saapumisaikojen siirtäminen emoyhtiöltä tytäryhtiölle ja/tai yritysostojen yhteydessä, jotta toisiinsa yhteydessä olevien lentoliikenteen harjoittajien ryhmän sisällä voitaisiin säilyttää tarvittava joustavuus, mutta toisaalta siinä selkeästi kielletään - kuten jo nykyisin - kaikenlaiset muut lähtö- ja saapumisaikojen siirrot, myös lähtö- ja saapumisaikojen vuokraaminen lentoliikenteen harjoittajien välillä joko rahallista korvausta vastaan tai ilman. Tältä osin asetuksessa säädetään myös lähtö- ja saapumisaikojen käytön tiukemmasta valvonnasta siten, että lentoasemien koordinaattoreiden on annettava vuosittain raportti komissiolle. Näiden toimenpiteiden pitäisi myös antaa komissiolle mahdollisuus varmistaa asetuksen asianmukainen soveltaminen.

Kokemus on myös osoittanut [10], että kun kilpailupolitiikan alalla tehdään päätöksiä soveltamalla perustamissopimuksen määräyksiä ja yrityskeskittymien valvontaa koskevaa asetusta, saattaa olla tarpeellista poistaa ilmoitettujen liiketoimien soveltuvuutta koskevia epäilyksiä sitoumuksilla, jotka vaikuttavat kyseisten lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaisuuteen. Jotta tällaisia sitoumuksia voitaisiin noudattaa mahdollisimman tehokkaasti, ehdotuksessa esitetään, että lähtö- ja saapumisaikojen suorat siirrot lentoliikenteen harjoittajien välillä sallitaan kilpailupolitiikkaa koskevien päätösten täytäntöönpanemiseksi.

[10] Ks. esimerkiksi seuraavat päätökset: M. 616 Swissair/Sabena, 20.7.1995; 96/180 Lufthansa/SAS, 16.1.1996; JV.19 KLM/Alitalia, 11.8.1999; M.2041 United Airlines / US Airways, 12.1.2001.

e) Uuden tulokkaan määritelmä

20. Aiemmin saavutettujen oikeuksien ensisijaisuuden vastapainoksi on myös vahvistettu uuden tulokkaan määritelmää. Näin on pyritty varmistamaan, että asetuksesta voivat hyötyä vain aidosti uudet tulokkaat (2 artiklan b kohta). Yksi ilmailualan keskeisistä kehityssuunnista nykyisen asetuksen voimaantulon jälkeen on ollut lentoyhtiöiden välisten yhteistyöjärjestelmien moninkertaistuminen ja yhteistunnusten käytön, yhteisen liikenteen harjoittamisen ja franchising-toiminnan laaja yleistyminen. Siksi nykyiset uuden tulokkaan määritelmään sovellettavat kynnysarvot, jotka ovat 3 prosenttia kyseisenä päivänä käytettävissä olevien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärästä tietyllä lentoasemalla tai 2 prosenttia kyseisenä päivänä käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista lentoasemajärjestelmässä, eivät enää vastaa todellista tilannetta. Tämä osuus on nostettu 7 prosenttiin, mikä vastaa paremmin lähtö- ja saapumisaikojen keskimääräisiä osuuksia koko alalla.

Ruuhkautuneet lentoasemat sijaitsevat usein yhteisön tärkeimmissä taloudellisissa keskuksissa ja ovat usein yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvien yhteyksien tärkeimpiä solmukohtia. Jotta helpotettaisiin riittävän lentoliikenteen ylläpitämistä alueellisten lentoasemien ja näiden solmukohtien välillä, uuden tulokkaan määritelmää on myös laajennettu, jotta useammat lentoliikenteen harjoittajat, jotka haluavat liikennöidä alueellisilla lentoreiteillä, voisivat hyötyä uuden tulokkaan asemasta. Lisäksi jotta uuden tulokkaan asemasta nauttivat lentoliikenteen harjoittajat voisivat tarjota kilpailukykyisempiä palveluja, uusille tulokkaille ehdotetaan annettavan mahdollisuus vaihtaa lähtö- ja saapumisaikojaan sillä edellytyksellä, että niiden aikataulut vastaavat tämän jälkeen paremmin niiden alkuperäisiä pyyntöjä. Muussa tapauksessa uudet tulokkaat eivät saa vaihtaa lähtö- ja saapumisaikojaan kolmena vastaavana aikataulukautena. Näiden muutosten pitäisi edistää paremman tasapainon löytämistä lentoliikenteen harjoittajien eri luokkien välillä.

f) Täytäntöönpanon valvonta ja seuraamukset

21. Ehdotuksessa lisätään koordinaattoreiden vastuuta. Erityisesti on huomattava, että koordinaattoreille kuuluvat seurantavelvoitteet olisivat tehottomia, jollei olisi olemassa mekanismia lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevien sääntöjen täytäntöönpanemiseksi. Tässä yhteydessä ehdotetaan, että jos lentoliikenteen harjoittajat toistuvasti ja tarkoituksella käyttävät lähtö- ja saapumisaikojaan aikoina, jotka poikkeavat koordinaattorin hyväksymistä ajoista, koordinaattorilla on oikeus peruuttaa välittömästi kyseessä olevan aikataulukauden loppuajaksi koko se lähtö- ja saapumisaikojen sarja, johon tällainen väärinkäytös kohdistuu, eikä ainoastaan yhtä väärinkäytettyä lähtö- tai saapumisaikaa. Lisäksi jotta vältettäisiin vaihdoiksi naamioidut lähtö- ja saapumisaikojen siirrot ('väärät' vaihdot, joissa käytännössä käyttökelvottomat lähtö- ja saapumisajat vaihdetaan korvausta vastaan ruuhka-aikojen lähtö- ja saapumisaikoihin, jonka jälkeen käyttökelvottomat ajat palautetaan pooliin), ehdotuksessa esitetään, että koordinaattorit peruuttavat 'vaihdetut' lähtö- ja saapumisajat, jos lentoliikenteen harjoittajat eivät käytä niitä tarkoitetulla tavalla. Ruuhkautumis- ja viivästymisasteiden valvonnan parantamiseksi ehdotetaan myös, että ilmaliikenteen hallintaviranomaiset hylkäävät lentoliikenteen harjoittajien lentosuunnitelmat, jos ne aikovat laskeutua lentoasemalle tai lähteä sieltä lentoon ilman tarvittavaa lähtö- tai saapumisaikaa. Tietenkin jos lentoliikenteen harjoittajilla on lähtö- ja saapumisaikoja, joita ne eivät voi käyttää niistä itsestään riippumattomista syistä, esim. ilma-aluksen lentokiellon tai lentoaseman tai ilmatilan sulkemisen vuoksi, ne säilyttävät oikeutensa näihin aikoihin, samoin kuin nykyisin. Ehdotettujen toimenpiteiden pitäisi myös edistää tietyn (käyttämättömien) lähtö- ja saapumisaikojen vaihtuvuuden syntymistä, mikä täydentäisi poolia.

Eräissä jäsenvaltioissa jo noudatettavan käytännön mukaisesti ehdotetaan, että kansalliset toimenpiteet, jotka koskevat sakkojen ja/tai määräaikaisten rangaistusmaksujen määräämistä lähtö- ja saapumisaikojaan väärinkäyttäville lentoliikenteen harjoittajille, tehdään pakollisiksi. Jos lentoliikenteen harjoittajat eivät pysty perustelemaan, minkä takia ne eivät ole käyttäneet lähtö- ja saapumisaikojaan vähintään 80-prosenttisesti käyttölaskelman mukaisesti, koordinaattoreille ehdotetaan annettavaksi oikeus peruuttaa kyseinen lähtö- ja saapumisaikojen sarja aikataulukauden loppuajaksi. Tasapuolisuuden vuoksi on varmistettava, että koordinaattoreiden tekemiin päätöksiin voidaan hakea muutosta kansallisissa tuomioistuimissa. Lisäksi ehdotetaan vielä, että koordinaattoreiden on annettava komissiolle vuosittain valvontaraportti, jossa kuvataan niiden toimintaa ja erityisesti seuraamusten määräämistä. Nämä raportit vahvistavat koordinaattoreiden asemaa, ja niiden avulla komissio voi seurata tiiviisti asetuksen soveltamista jäsenvaltioissa.

Artikloja koskevia huomautuksia

Seuraavassa selostetaan tärkeimpiä asetukseen 95/93 ehdotettuja muutoksia:

1 artiklan 1 kohta Asetuksen soveltamisalaa on selvennetty.

2 artiklan a kohta Lähtö- ja saapumisaikojen oikeudellista luonnetta on selvennetty. Asetuksessa lähtö- ja saapumisajat määritellään 'oikeuksiksi lähteä lentoasemalta tai saapua lentoasemalle tiettynä päivänä ja tiettyyn aikaan'.

2 artiklan b kohta 'Uuden tulokkaan' määritelmää on muutettu. Nyt ehdotetussa määritelmässä uusiksi tulokkaiksi katsottavilla lentoliikenteen harjoittajilla voi olla aiempaa enemmän toimintaa kyseisellä lentoasemalla, mutta toisaalta siinä selkeästi estetään asemansa jo vakiinnuttaneita lentoliikenteen harjoittajia hyötymästä uuden tulokkaan asemasta yhteistyösopimusten tai muiden järjestelyjen avulla. Uuden tulokkaan määritelmää on laajennettu siten, että mitä tahansa lentoliikenteen harjoittajaa, oli sen toiminnan laajuus lentoasemalla mikä tahansa, voidaan pitää uutena tulokkaana ja se voi saada enintään neljä lähtö- tai saapumisaikaa päivässä, jos se aikoo harjoittaa suoraa reittiliikennettä jollekin alueelliselle lentoasemalle, kun mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei liikennöi kyseisellä reitillä tuona päivänä.

2 artiklan f kohta 'Lentoliikenteen harjoittajan' määritelmällä varmistetaan, että toimintaansa aloittava lentoliikenteen harjoittaja voi pyytää lähtö- ja saapumisaikoja IATAn aikataulukokouksessa ennen toimiluvan saamista. Määritelmä kattaa yleisilmailun osana myös yrityslentotoiminnan, jossa harjoitetaan myös reittiliikennettä yritysten puolesta. Sen välttämiseksi, että 'paperilentoyhtiöt' pitävät hallussaan lähtö- ja saapumisaikoja kykenemättä kuitenkaan käyttämään niitä, jaetut lähtö- ja saapumisajat on palautettava koordinaattorille tiettyyn määräaikaan mennessä, jos lentoliikenteen harjoittaja ei ole onnistunut saamaan toimilupaa (14 artiklan 2 kohta).

2 artiklan g ja i kohta Käsitteet 'yhteensovitettu' ja 'täysin yhteensovitettu' lentoasema ovat aiheuttaneet hämmennystä, joten ne on korvattu kansainvälisen käytännön kehitystä vastaavalla tavalla. 'Yhteensovitettu' on korvattu 'aikatauluneuvonnan alaisella' ja 'täysin yhteensovitettu' 'yhteensovitetulla'. Käsitteiden 'aikatauluneuvonnan alainen lentoasema' ja 'aikatauluneuvoja' käyttöönotto selventää sitä, että tarkoituksena on ainoastaan helpottaa lentoliikenteen harjoittajien aikataulujen yhteensovittamista vapaaehtoiselta pohjalta ruuhkautumisen välttämiseksi. Aikatauluneuvonnan alaisilla lentoasemilla ei itse asiassa jaeta lainkaan lähtö- ja saapumisaikoja, sillä niitä jakaa ainoastaan lentoaseman koordinaattori yhteensovitetuilla lentoasemilla.

2 artiklan j kohta Asetukseen on lisätty 'lentoaseman hallintoelimen' määritelmä.

2 artiklan k kohta Käsite 'lähtö- ja saapumisaikojen sarja' on johtanut aiemmin erilaisiin tulkintoihin, joten asetukseen on lisätty sen määritelmä. Sarjan muodostavat lähtö- ja saapumisajat voivat hieman poiketa toisistaan, sillä kullakin lentoasemalla aikatauluvuorokausi jaetaan yhtä pitkiin koordinointijaksoihin, joiden kesto on enintään yksi tunti. Tällaiset poikkeamat voivat johtaa siihen, että lähtö- ja saapumisaikojen sarjan ajat eivät ole täsmälleen samoja viikon jokaisena päivänä koko aikataulukauden ajan.

2 artiklan l kohta 'Alueellinen lentoasema' määritellään tässä asetuksessa viittaamalla yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1692/96/EY.

2 artiklan m kohta Käsite 'yrityslentotoiminta' on määritelty siten, että lähtö- ja saapumisaikojen jakamisprosessissa voidaan jakaa aikoja tällaista liikennettä varten.

2 artiklan n kohta Käsitteen 'koordinointiparametrit' määritelmällä pyritään selkiyttämään prosessia, jossa määritellään yhteensovitetuilla lentoasemilla jaettavissa oleva lähtö- ja saapumisaikakapasiteetti.

3 artiklan 3 kohta Kapasiteettitutkimuksen suorittamisvelvollisuutta koskevaa säännöstä on tiukennettu huomattavasti. Asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava, että lentoaseman hallintoelin, joka kykenee parhaiten arvioimaan lentoaseman tilannetta, suorittaa tällaisen kapasiteettitutkimuksen. Lisäksi selvennetään, että kapasiteettitutkimuksessa on otettava huomioon ympäristöön liittyvät rajoitteet. On käynyt ilmi, ettei kapasiteettitutkimuksia ole tehty kaikissa tapauksissa, joissa ne olisivat olleet tarpeen. Tästä syystä komissiolla olisi oltava oikeus vaatia kapasiteettitutkimuksen suorittamista. Ehdotuksessa säilytetään myös säännös, jonka mukaan kapasiteettitutkimuksissa on käytettävä yleisesti tunnustettuja menetelmiä. Tällaiset menetelmät vastaavat esim. ICAOn, IATAn ja ACIn (Airports Council International) normeja, joita sovelletaan jo yleisesti yhteisön lentoasemilla.

3 artiklan 4 kohta Asetukseen on lisätty säännös, jonka perusteella yleisilmailun edustajat voivat osallistua kapasiteettitutkimukseen liittyviin kuulemismenettelyihin.

4 artiklan 2 kohta Aikatauluneuvojan on huolehdittava tehtävistään itsenäisesti. Tällaisen neuvojan ei kuitenkaan tarvitse olla institutionaalisesti riippumaton kaikista tahoista, joita asia koskee, sillä hänen tehtävänsä rajoittuu suositusten antamiseen vaihtoehtoisista lähtö- ja/tai saapumisajoista kyseisen lentoaseman toiminnan helpottamiseksi. Koordinaattorin riippumattomuuden on sen sijaan oltava täysin kiistaton, koska koordinaattori jakaa lähtö- ja saapumisaikoja ja päättää siten lentoaseman käyttömahdollisuuksista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei lentoaseman koordinoinnin rahoitus vaikuta koordinaattorin riippumattomuuteen.

4 artiklan 7 kohta Jotta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä lentoasemalla voitaisiin seurata ja suunnitella asianmukaisesti, lentoaseman kolmen pääosapuolen - koordinaattorin, lentoaseman hallintoelimen ja lennonvarmistusviranomaisten - käyttöönsä saamat tiedot on yhdistettävä täydellisen kuvan saamiseksi lentoliikenteen harjoittajien toiminnasta.

Koordinaattoreiden seurantavelvollisuuden lujittamiseksi ja sen toteuttamisen tehostamiseksi koordinaattoreiden on annettava komissiolle vuosittain toimintakertomus, jossa keskitytään lähtö- ja saapumisaikojen siirtoihin ja vaihtoihin ja ryhmän sisällä tapahtuviin siirtoihin (8 a artikla) ja seuraamuksiin (14 artikla) sekä valituksiin, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettelyä (8 artikla) ja lähtö- ja saapumisaikojen poolia (10 artikla).

4 artiklan 8 kohta Lentotietojen lisätarkistus ennen lentoja kaikilla lentoasemilla ja varsinkin aikatauluneuvonnan alaisilla ja yhteensovitetuilla lentoasemilla mahdollistaisi epäjohdonmukaisuuksien havaitsemisen lentoliikenteen harjoittajien aikatauluissa koko EU:n alueella. Tämän pitäisi osaltaan ehkäistä sitä, etteivät lentoliikenteen harjoittajat tarkoituksellisesti liikennöi lähtö- ja saapumisaikojaan noudattamatta, ja parantaa siten täsmällisyyttä.

4 artiklan 9 kohta Yksi parhaista tavoista varmistaa lähtö- ja saapumisaikojen puolueeton ja syrjimätön jakaminen on taata jakamismenettelyn täydellinen avoimuus. Ehdotetuilla muutoksilla pyritään varmistamaan, että kaikki osapuolet, joita asia koskee, voivat milloin tahansa saada koordinaattorilta vapaasti kaikki keskeiset tiedot. Koordinaattorin asiana on päättää, missä muodossa tai millä keinoilla hän voi parhaiten pitää kyseiset tiedot saatavilla. Jos asianomaiset tahot haluavat saada tietoja poikkeavassa muodossa, tästä aiheutuu koordinaattorille lisätyötä. Koordinaattorin pitäisi tällaisissa tilanteissa voida periä korvaus tietojen toimittamisesta aiheutuneista kustannuksista.

4 artiklan 11 kohta Vakiintuneen kansainvälisen käytännön (IATA Standard Schedules Information Manual) mukaisesti lentoliikenteen harjoittajat toimittavat todellista ja suunniteltua toimintaansa koskevat tiedot koordinaattoreille tiettyjä esitystapoja ja normeja noudattaen. Näiden tietojen perusteella koordinaattorit ovat kehittäneet ohjelman, jonka avulla ne voivat seurata lentoliikenteen harjoittajien todellista toimintaa ja verrata näitä tietoja muiden Euroopan lentoasemien tietoihin. Tällaisia käytäntöjä on syytä edistää sillä edellytyksellä, että nämä esitystavat ovat yhteisön lainsäädännön ja erityisesti kilpailusääntöjen mukaisia ja niissä noudatetaan avoimuuden, puolueettomuuden ja syrjimättömyyden periaatteita.

5 artikla Muutoksilla pyritään selventämään koordinointikomiteoiden asemaa ja tehtäviä. Koska näillä komiteoilla on neuvoa-antava asema ensi kädessä koordinaattoriin nähden, mutta myös jäsenvaltioiden viranomaisiin nähden, koordinaattorin tai jäsenvaltion edustajan ei pitäisi toimia puheenjohtajana kokouksissa tai olla hallitsevassa asemassa komitean käsitellessä asioita. Lisäksi ehdotetaan [11], että koordinointikomitealle annettaisiin välitystehtävä, joka koskisi erityisesti lähtö- ja saapumisaikojen käytön seurantaa, sillä käytännössä lähtö- ja saapumisaikojen käyttö- ja seurantakomiteat hoitavat jo tällaista tehtävää useilla lentoasemilla. Kokemus on myös osoittanut, että eräät jäsenvaltiot ovat tulkinneet asetuksen 5 artiklaa ahtaasti siten, että yksittäiset lentoliikenteen harjoittajat eivät voi olla koordinointikomitean jäseniä. Siksi ehdotetaan, että sekä lentoliikenteen harjoittajilla että niiden järjestöillä on oikeus olla komitean jäseniä.

[11] Ks. näiden toimenpiteiden osalta toukokuussa 2000 julkaistu PriceWaterhouseCoopersin raportti, jossa arvioidaan asetuksen tiettyjen artiklojen soveltamista jäsenvaltioissa (sivut 33-41 ja 51-53).

6 artikla Koordinointiparametrien määrittäminen on erittäin tärkeä osa lähtö- ja saapumisaikojen jakamisprosessia. Komissio katsoo, että ympäristöön liittyvät rajoitteet - silloin kun niitä esiintyy - olisi otettava huomioon määriteltäessä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa käytettäviä parametrejä. Koordinointikomitea osallistuu parametrien määrittämiseen.

7 artikla Kokemus on osoittanut, että lentoliikenteen harjoittajat antavat joskus koordinaattorille hyvin niukasti tai puutteellisia tietoja todellisesta tilanteestaan ja suunnitelmistaan. Tällaiset lentoliikenteen harjoittajat heikentävät koordinointijärjestelmän uskottavuutta ja aiheuttavat muille huomattavia ongelmia. Tällaisissa tapauksissa koordinaattorin ei pitäisi ottaa huomioon kyseisten lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisaikapyyntöjä. Voi tietysti olla, että lentoliikenteen harjoittaja ei ole pakottavasta syystä voinut ilmoittaa pyydettyjä tietoja, jolloin koordinaattori voi päättää ottaa lähtö- tai saapumisaikapyynnön huomioon.

Koordinaattorin tehtävien helpottamiseksi lentoliikenteen harjoittajan pitäisi itse pystyä osoittamaan koordinaattorille, että se täyttää perusteet, joiden mukaan sitä voidaan pitää uutena tulokkaana lähtö- ja saapumisaikoja koskevan pyyntönsä osalta.

8 artiklan 1 kohta Lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jaetaan oikeuksina käyttää lentoaseman laitteistoja ja sen kaikkia osajärjestelmiä (kiitotiet, asematasot, seisontapaikat, terminaalit) tiettyinä päivinä ja tiettyinä kellonaikoina sen aikataulukauden (vuodenajan) aikana, joksi niitä on pyydetty.

8 artiklan 2 kohta Tällaista oikeutta (lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa) voidaan jatkaa tietyin edellytyksin. Tätä aiemmin saavutettujen oikeuksien periaatetta ei voida soveltaa yksittäisiin lähtö- ja saapumisaikoihin, sillä tämä heikentäisi lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuutta laatia johdonmukaisia aikatauluja kyseisellä lentoasemalla. Ehdotukseen on myös lisätty mahdollisuus, jonka mukaan säännöllistä liikennettä harjoittavat yrityslentotoiminnan harjoittajat voivat jatkaa aiemmin saavutettua oikeuttaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan, jos niiden tarpeita ei voida täyttää yksittäisillä lähtö- ja saapumisajoilla.

Samassa yhteydessä tehdään selväksi, että aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuva lähtö- ja saapumisaikojen sarja muodostaa ainoastaan oikeuden saada sama lähtö- ja saapumisaikojen sarja seuraavaksi vastaavaksi aikataulukaudeksi sillä edellytyksellä, että lentoliikenteen harjoittaja voi käyttölaskelman perusteella osoittaa käyttäneensä kyseisiä lähtö- ja saapumisaikoja vähintään 80-prosenttisesti.

8 artiklan 3 kohta Komissio ei näe mitään pakottavia syitä säilyttää reittiliikenteen ja tilauslentojen erilaista kohtelua 'käytä tai menetä' -säännön soveltamisessa. Se ehdottaakin 80 prosentin käyttöastetta koskevan vaatimuksen soveltamista kaikkeen lentoliikenteeseen.

8 artiklan 4 kohta Lähtö- ja saapumisaikojen muuttamista koskevaa tilannetta on selvennetty. Jos hyväksyttäisiin aiemmin saavutettuihin oikeuksiin perustuvien lähtö- ja saapumisaikojen yleinen muuttaminen ennen lähtö- ja saapumisaikojen jakamista uusille tulokkaille, tämä merkitsisi jossain määrin sitä, että uusille tulokkaille jäisi jaettavaksi ainoastaan vähemmän houkuttelevia lähtö- ja saapumisaikoja, kuten nykyisin tapahtuu. Tästä syystä aikojen muuttamisen ehdoksi asetetaan toiminnalliset syyt, jotka johtuvat lentoliikenteen harjoittajan käyttämän ilma-alustyypin tai liikennöimän reitin muuttumisesta. Tämä vastaa tämän asetuksen keskeistä tavoitetta, joka on varmistaa vähäisen lentoasemakapasiteetin mahdollisimman tehokas käyttö.

8 artiklan 5 kohta Riittävän joustavuuden varmistamiseksi asetuksella on mahdollistettava lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevien sääntöjen sovittaminen paikallisella tasolla pääasiassa ympäristöön liittyvistä syistä. On esimerkiksi tapauksia, joissa osapuolet kehittävät innovatiivisia järjestelmiä tehostaakseen lentoasemakapasiteetin käyttöä kytkemällä liikennetiheyden lisäykset ilma-alusten vähimmäiskokoon. Tällaiset järjestelmät voivat tuoda huomattavaa lisäarvoa ja ne vaikuttavat oikeutetuilta, koska ne mahdollistavat tarvittavan joustavuuden yhteensovitetuilla lentoasemilla, joiden ruuhkautumisaste vaihtelee. Asetuksessa olisi siis sallittava tällaisten järjestelmien kehittäminen. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tällaiset paikalliset säännöt, jos ne ovat tämän asetuksen ja muun yhteisön oikeuden mukaisia. Tällaiset säännöt eivät kuitenkaan saa vaikuttaa koordinaattorin riippumattomuuteen. Kokemus on osoittanut, että paikalliset säännöt ovat yleensä yölentokieltoja, melukiintiöitä ja liikenteen jakamiseen liittyviä sääntöjä. Tällaiset toimenpiteet toteutetaan yleensä yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 ja 9 artiklan nojalla, jolloin komissiolla on toimivalta tarkastaa, ovatko ne yhteisön oikeuden mukaisia. Tämän jälkeen kyseiset toimenpiteet sisällytetään lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettelyyn.

8 artiklan 6 kohta Asetukseen on lisätty lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen liittyvä lisäperuste, jossa otetaan huomioon tyydyttävien palvelujen tarjoaminen muiden liikennemuotojen avulla. Tässä tapauksessa lentoliikennepalveluja voidaan rajoittaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

8 a artiklan 1 kohta Asetuksen 95/93 säännökset lähtö- ja saapumisaikojen siirroista ja vaihdoista ovat herättäneet paljon keskustelua. Ehdotetussa muutoksessa täsmennetään, millä edellytyksin lentoliikenteen harjoittajat voivat vaihtaa lähtö- ja saapumisaikoja keskenään. Lisäksi ehdotetussa muutoksessa sallitaan yksipuoliset siirrot emoyhtiön ja tytäryhtiöiden välillä sekä osakepääoman enemmistön hankinnan ja täydellisten tai osittaisten yritysostojen yhteydessä, kun siirrettävät lähtö- ja saapumisajat liittyvät välittömästi ostettavaan yritykseen.

8 a artiklan 2 kohta Tässä kohdassa selvennetään, etteivät 8 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettua pidemmälle menevät, myynnin tai vuokraamisen kautta tapahtuvat lähtö- ja saapumisaikojen siirrot ole sallittuja.

8 a artiklan 3 kohta Asetuksessa on säilytetty nykyinen säännös, jonka mukaan mitään vaihtoja tai siirtoja ei saa toteuttaa ennen koordinaattorin etukäteen antamaa virallista vahvistusta. Koordinaattorin on myös estettävä keinotekoiset vaihdot eli sellaiset lentoliikenteen harjoittajien väliset vaihdot, joissa arvokkaita lähtö- ja saapumisaikoja vaihdetaan aikoihin, joita ei tulla käyttämään. Koordinaattori ei saa hyväksyä tällaisia vaihtoja, jotka käytännössä ovat peiteltyjä lähtö- ja saapumisaikojen yksipuolisia siirtoja lentoliikenteen harjoittajalta toiselle, jottei lähtö- ja saapumisaikojen vaihtoa koskevien sääntöjen tehokkuus vaarantuisi.

8 a artiklan 4 kohta Jotta vältettäisiin uusille tulokkaille annettavan ensisijaisen aseman väärinkäyttö, tämän aseman perusteella saatuja lähtö- ja saapumisaikoja voidaan siirtää tai vaihtaa vasta kolmen vastaavan aikataulukauden jälkeen. Jotta uudet tulokkaat voisivat parantaa palvelujaan, uusien tulokkaiden käyttämiä lähtö- ja saapumisaikoja voidaan kuitenkin vaihtaa, jos niiden aikataulut vastaavat tämän jälkeen paremmin alkuperäisiä pyyntöjä. Muussa tapauksessa uusien tulokkaiden käyttämiä lähtö- ja saapumisaikoja ei saa vaihtaa kolmena vastaavana aikataulukautena. Lisäksi lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu uusille tulokkaille reittikohtaisesti (2 artiklan b kohdan ii ja iv alakohta), voidaan siirtää toiselle reitille vasta kolmen vastaavan aikataulukauden jälkeen. Näiden toimenpiteiden avulla pyritään varmistamaan, että uusille tulokkaille jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja todella käytetään.

8 b artikla Oikeutta lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan voidaan rajoittaa erityisesti kilpailusääntöjä soveltamalla tai yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 ja 9 artiklan mukaisesti toteutetuilla toimenpiteillä tai tämän asetuksen tuleviin muutoksiin sisältyvillä lakisääteisillä rajoituksilla. Lähtö- ja saapumisaikojen siirtoja voidaan erityisesti määrätä toteutettaviksi kilpailupolitiikan alalla tehdyillä päätöksillä. Tällaista mahdollisuutta varten ehdotuksessa säädetään nimenomaisesti lähtö- ja saapumisaikojen suorista siirroista asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien ja muiden tällaisissa päätöksissä mahdollisesti nimettyjen lentoliikenteen harjoittajien välillä.

9 artikla Kokemus on osoittanut, ettei 9 artiklan 1 kohdan a alakohtaa ole käytetty. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla varanneet lähtö- ja saapumisaikoja sellaisille reiteille, joille on asetettu julkisen palvelun velvoitteita yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan mukaisesti. Näiden olosuhteiden valossa ja koska uuden tulokkaan määritelmää on laajennettu siten, että se kattaa nyt myös lentoliikenteen harjoittajat, jotka harjoittavat alueellista liikennettä erityisten ehtojen mukaisesti, komissio katsoo, ettei alueellista liikennettä koskeva säännös 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ole enää tarpeellinen. Mahdollisuus varata joukko lähtö- ja saapumisaikoja julkisen palvelun velvoitteiden hoitamiseksi on kuitenkin säilytettävä. Nämä lähtö- ja saapumisajat jaetaan tietyillä reiteillä harjoitettavaa liikennettä varten. Valitun lentoliikenteen harjoittajan on noudatettava 'käytä tai menetä' -periaatetta. Jos se ei sitä tee, tilalle on valittava uusi lentoliikenteen harjoittaja.

10 artiklan 1 kohta Ehdotuksessa on selvät säännökset siitä, että kaikki uusi lähtö- ja saapumisaikakapasiteetti sijoitetaan pooliin. Poolin on tarkoitus sisältää myös kaikki lähtö- ja saapumisajat, joita ei ole jaettu 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

10 artiklan 4 kohta 'Käytä tai menetä' -säännön tehokkuuden parantamiseksi ja poikkeusten väärinkäytön estämiseksi ehdotetaan, että säännöstä sallittavien poikkeusten määrä vähennettäisiin mahdollisimman pieneksi.

10 artiklan 5 kohta Uudet tulokkaat asetetaan etusijalle, kun lähtö- ja saapumisaikoja jaetaan poolista. Näin ollen koordinaattorin on ensin jaettava 50 prosenttia poolissa olevista lähtö- ja saapumisajoista uusille tulokkaille ja vasta tämän jälkeen täytettävä muiden lentoliikenteen harjoittajien pyynnöt.

10 artiklan 7 kohta Komission mielestä on tarpeellista selventää tilannetta yhteistunnusten käyttöä koskevien sopimusten osalta ja tarkentaa, mitä lentoliikenteen harjoittajaa pidetään aiemmin saavutettujen oikeuksien haltijana tällaisissa järjestelyissä. Teksti vastaa maailmalla yleisesti noudatettavia käytäntöjä.

11 artikla Koordinaattoreille annetaan aiempaa enemmän valtuuksia (ks. luonnoksen 4, 8 ja 8 a artikla), joita ne voivat myös käyttää aiempaa paremmin. Jotta nämä koordinaattoreiden tekemät päätökset olisivat yhteisön oikeuden perusperiaatteiden mukaisia, ehdotuksessa esitetään sen varmistamista, että koordinaattoreiden päätöksiin voidaan hakea muutosta ja että kyseessä oleville lentoliikenteen harjoittajille annetaan oikeus esittää kantansa. Tätä varten on asetettu määräajat valitusten käsittelylle koordinointikomiteassa ja sitä mahdollisesti seuraavalle välitysmenettelylle. Kaikkien jäsenvaltioiden tunnustamien yleisten oikeudellisten periaatteiden mukaisesti millä tahansa osapuolella, joka katsoo tällaisen päätöksen vaikuttavan etuihinsa, on oltava mahdollisuus hakea muutosta. Joissain jäsenvaltioissa on jo käytössä tällaisia valitusmenettelyjä.

12 artikla Sitä mukaa kuin maailmanlaajuiset ruuhkautumisongelmat lisääntyvät, voi myös käydä entistä tärkeämmäksi ratkaista tilanteita, joissa yhteisön lentoliikenteen harjoittajia syrjitään kansainvälisesti. Komissio ehdottaa, että vahvistetaan nykyistä menettelyä, jota on jo käytetty menestyksekkäästi muilla ilmailun aloilla (neuvoston asetus (ETY) N:o 2299/89 tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käyttöä koskevista käyttäytymissäännöistä).

13 artikla Tähän uuteen artiklaan sisältyy tavanomainen komiteamenettely.

14 artikla Tällä uudella artiklalla pyritään säilyttämään lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmän loukkaamattomuus. Kun otetaan huomioon lähtö- ja saapumisaikojen niukka tarjonta yhteisön suurilla lentoasemilla, on välttämätöntä hylätä sellaisen lentoliikenteen harjoittajan lentosuunnitelma, joka aikoo liikennöidä yhteensovitetulle lentoasemalle tai yhteensovitetulta lentoasemalta ilman lähtö- ja saapumisaikaa, samoin kuin määrätä seuraamuksia sellaisille lentoliikenteen harjoittajille, jotka eivät noudata niille jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja. Jos tällaiset lentoliikenteen harjoittajat saisivat jatkaa tällaisia käytäntöjä, lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmän tehokkuus heikkenisi nopeasti. Lentosuunnitelmien hylkäämistä koskevan velvoitteen ei odoteta aiheuttavan teknisiä vaikeuksia, varsinkin, jos käytetään Eurocontrolin ilmaliikennevirtojen säätelykeskuksen alustavien lentosuunnitelmien integroitua järjestelmää (Integrated Initial Flight Plans System, IIFPS). Myös 'väärien vaihtojen' tapauksissa koordinaattoreiden on peruutettava lähtö- ja saapumisajat, joita asianomaiset lentoliikenteen harjoittajat eivät ole käyttäneet tarkoitetulla tavalla.

Lisäksi artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot määräämään lentoliikenteen harjoittajille samoissa tilanteissa sakkoja ja määräaikaisia rangaistusmaksuja, joilla ehkäistään lähtö- ja saapumisaikojen tarkoituksellista väärinkäyttöä ja rangaistaan siitä. Tämä toimenpide vastaa kilpailusääntöjen nojalla toteutettavia toimenpiteitä ja erityisesti yrityskeskittymien valvontaa koskevia toimenpiteitä [12].

[12] Yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/1997, 14 ja 15 artikla.

15 artikla Komissio on tietoinen siitä, että lentoliikenteen kasvu aiheuttaa tulevaisuudessakin kasvavaa painetta järjestelmään, jolla vähäistä lähtö- ja saapumisaikakapasiteettia jaetaan yhteisön lentoasemilla. Tämän vuoksi on todennäköistä, että järjestelmää on jälleen tulevaisuudessa muutettava perusteellisesti. Tästä syystä komissio ehdottaa, että tämän asetuksen toimivuutta tarkastellaan uudelleen kolmen vuoden kuluessa sen voimaantulosta.

Liite 1

Luettelo alan teollisuudesta ja jäsenvaltioista, jotka ovat esittäneet kirjallisia huomioita 26. heinäkuuta 2000 pidettyä kokousta seuranneessa kuulemismenettelyssä.

Jäsenvaltiot ja alueet

Saksa, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Cornwallin ja Devonin kreivikunnanvaltuustot.

Yhteisön lentoliikenteen harjoittajat ja niitä edustavat järjestöt

Euroopan lentoyhtiöiden liitto (AEA), Kansainvälinen lentokuljetusliitto (IATA), European Regions Airline Association (ERA).

Alitalia, Air France, Austrian Airlines, British Airways, British Midland, Finnair, Lufthansa, Maersk Air, Ryanair, Sabena, Swissair, Virgin Atlantic.

International Air Carrier Association (IACA), Britannia, British European, CityJet, CityFlyer, JMC Airlines (Thomas Cook -ryhmän jäsen), Spanair.

Yleisilmailu

European Business Aviation Association (EBAA), Ford.

Yhteisön ulkopuoliset lentoliikenteen harjoittajat

Air Transport Association of America (ATA), United Airlines, Association of Asia Pacific Airlines (AAPA), Air Carrier Association of America (pienet lentoyhtiöt).

Lentoasemat

Airports Council International (ACI), Manchester Airport, Aéroports de Paris, Heathrow Scheduling Committee.

Lentoasemien koordinaattorit

European Airport Coordinators Association (EU-ACA), COHOR (Pariisin lentoasemien koordinaattori), ACL (Lontoon lentoasemien koordinaattori).

Lentohenkilöstö ja muut

European Cockpit Association, British Airline Pilot Association, Independent Pilots Association, Federation of Air Transport User Representatives in Europe (FATURE), Air Transport Users Council, European Shippers' Council, Association of Independent Tour Operators, European Express Association.

2001/0140 (COD)

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [13],

[13] EYVL C

ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean [14] ja alueiden komitean [15] lausunnot,

[14] EYVL C

[15] EYVL C

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa säädettyä menettelyä,

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Tukholmassa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2001 järjestetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti tämä asetus muodostaa ensimmäisen askeleen perusteellisessa muutosprosessissa. Erityisesti uusia tulokkaita sekä korvausta vastaan tapahtuvia lähtö- ja saapumisaikojen siirtoja koskevan kehityksen huomioon ottamiseksi tätä asetusta olisi tarkistettava määrätyn soveltamisajan jälkeen.

(2) Kokemus on osoittanut, että lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 95/93 [16] olisi vahvistettava, jotta voidaan varmistaa ruuhkaisten lentoasemien rajallisen kapasiteetin mahdollisimman täydellinen ja joustava käyttö.

[16] EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1.

(3) Sen vuoksi on tarpeen muuttaa merkittävästi kyseistä asetusta sen 14 artiklan mukaisesti ja selkiyttää eräitä sen säännöksiä.

(4) On suotavaa noudattaa kansainvälistä terminologiaa ja käyttää käsitteen 'yhteensovitettu lentoasema' sijaan käsitettä 'aikatauluneuvonnan alainen lentoasema' ja käsitteen 'täysin yhteensovitettu lentoasema' sijaan käsitettä 'yhteensovitettu lentoasema'.

(5) Lentoasemat, joilla kapasiteetin puute on vakava, olisi nimettävä yhteensovitetuiksi lentoasemiksi puolueettomien kriteerien perusteella. Yhteensovitetuilla lentoasemilla tarvitaan yksityiskohtaisia sääntöjä sen varmistamiseksi, että avoimuuden, puolueettomuuden ja syrjimättömyyden periaatteita kunnioitetaan täysin.

(6) Aikatauluneuvonnan alaisilla lentoasemilla aikatauluneuvojan on toimittava itsenäisesti. Yhteensovitetuilla lentoasemilla taas koordinaattori on keskeisessä asemassa koordinointiprosessissa. Tämän vuoksi koordinaattoreiden on oltava täysin riippumattomia ja niiden vastuulla olevat tehtävät on määriteltävä yksityiskohtaisesti.

(7) On tarpeen määritellä yksityiskohtaisesti, mikä on perustettavan, lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa neuvoa-antavan ja välittävän koordinointikomitean asema.

(8) On myös syytä selventää, että lähtö- ja saapumisaikojen jakamista on pidettävä käyttöoikeutena, jossa lentoliikenteen harjoittajille annetaan oikeus käyttää lentoasemapalveluja laskeutuessaan ja lähtiessään lentoon tiettyinä päivinä ja tiettyinä kellonaikoina sinä ajanjaksona, joksi oikeus on myönnetty.

(9) Toiminnan vakauden turvaamiseksi nykyisessä järjestelmässä säädetään vakiintuneiden lähtö- ja saapumisaikojen ('aiemmin saavutetut oikeudet') jakamisesta uudelleen lentoasemalla jo toimiville lentoliikenteen harjoittajille. Säännöllisen liikenteen edistämiseksi yhteensovitetulla lentoasemalla on tarpeen säätää, että aiemmin saavutetut oikeudet koskevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa.

(10) Tällaisten aiemmin käytettyjen lähtö- ja saapumisaikojen on oltava käyttölaskelman sekä kaikkien muiden asiaa koskevien asetuksen säännösten mukaisia, jotta lentoliikenteen harjoittajilla olisi edelleen oikeus vaatia itselleen näitä lähtö- ja saapumisaikoja seuraavaksi vastaavaksi aikataulukaudeksi. Saavutettujen oikeuksien tilannetta yhteisen liikenteen, yhteistunnusten käytön tai franchise-sopimusten yhteydessä on syytä selventää.

(11) Etusija olisi annettava lentoaseman säännölliselle liikenteelle, jota olisi hallinnoitava tinkimättömästi erottelematta toisistaan reitti- ja tilausliikennettä.

(12) Jotta voitaisiin taata kapasiteetin tehokas käyttö ja vähentää ympäristövaikutuksia ruuhkautuneilla lentoasemilla sekä edistää edelleen intermodaaliliikennettä, lähtö- ja saapumisaikojen jakamisprosessissa on otettava huomioon myös muiden liikennemuotojen tyydyttävän laatuisten palvelujen riittävä tarjonta.

(13) Uuden tulokkaan määritelmän pitäisi tehostaa riittävien alueellisten lentoliikennepalvelujen tarjontaa ja lisätä mahdollista kilpailua yhteisön sisäisillä reiteillä.

(14) Jotta voitaisiin paremmin varmistaa, että yhteisön ulkopuoliset maat tarjoavat yhteisön lentoliikenteen harjoittajille vastaavan kohtelun, olisi luotava menettely, jonka avulla yhteisö voisi ryhtyä tehokkaampiin toimiin sellaisia yhteisön ulkopuolisia maita vastaan, jotka eivät tarjoa vastaavanlaista kohtelua kuin yhteisössä.

(15) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [17] 2 artiklassa tarkoitettuja laajakantoisia toimenpiteitä, ne olisi vahvistettava kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen.

[17] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(16) Lentoliikenteen harjoittajalla on pääsy yhteensovitetulle lentoasemalle ainoastaan, jos sille on myönnetty lähtö- tai saapumisaika. Olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla taataan tämän asetuksen soveltamisen valvonta etenkin silloin, kun lentoliikenteen harjoittajat toistuvasti ja tarkoituksellisesti jättävät noudattamatta lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevia sääntöjä.

(17) Olisi luotava muutoksenhakumenettely koordinaattorin tekemien päätösten uudelleentarkastelua varten.

(18) Epätietoisuuden välttämiseksi olisi tarkennettava, että tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan perustamissopimuksen kilpailusääntöjen ja erityisesti sen 81 ja 82 artiklan sekä yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 [18], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 [19], soveltamista,

[18] EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1; oikaistu toisinto, EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13.

[19] EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1.

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (ETY) N:o 95/93 seuraavasti:

1) Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

'Tätä asetusta sovelletaan yhteisön lentoasemiin.'

2) Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a) Korvataan (a) ja (b) kohta seuraavasti:

'(a) 'lähtö- ja saapumisajalla' tarkoitetaan lentoliikenteen harjoittajalle tämän asetuksen nojalla annettua oikeutta käyttää yhteensovitetun lentoaseman lentoasemainfrastruktuuria laskeutumista ja lentoon lähtöä varten tiettynä päivänä ja kellonaikana, jonka koordinaattori on jakanut tämän asetuksen mukaisesti;

(b) 'uudella tulokkaalla' tarkoitetaan:

i) lentoliikenteen harjoittajaa, joka pyytää - osana lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa - lähtö- tai saapumisaikaa lentoasemalta minä tahansa päivänä, jos kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla olisi pyynnön hyväksymisen jälkeenkin yhteensä vähemmän kuin viisi lähtö- tai saapumisaikaa kyseisellä lentoasemalla tuona päivänä, tai

ii) lentoliikenteen harjoittajaa, joka pyytää lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa kahden yhteisön lentoaseman välillä harjoitettavaa välilaskutonta reittihenkilöliikennettä varten, kun enintään kaksi muuta lentoliikenteen harjoittajaa harjoittaa tuona päivänä samaa välilaskutonta reittiliikennettä samojen kahden lentoaseman tai lentoasemajärjestelmän välillä, jos kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla olisi pyynnön hyväksymisen jälkeenkin vähemmän kuin viisi lähtö- tai saapumisaikaa kyseisellä lentoasemalla tuona päivänä tätä välilaskutonta liikennettä varten,

iii) lentoliikenteen harjoittajaa, joka pyytää lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa joltain lentoasemalta kyseisen lentoaseman ja jonkin alueellisen lentoaseman välillä harjoitettavaa välilaskutonta reittiliikennettä varten, kun yksikään toinen lentoliikenteen harjoittaja ei harjoita tuona päivänä suoraa reittiliikennettä samojen kahden lentoaseman tai lentoasemajärjestelmän välillä, jos kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla olisi pyynnön hyväksymisen jälkeenkin vähemmän kuin viisi lähtö- tai saapumisaikaa kyseisellä lentoasemalla tuona päivänä tätä välilaskutonta liikennettä varten.

Edellä olevan i ja ii alakohdan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajaa ei pidetä uutena tulokkaana, jos lähtö- ja saapumisajan jakamishetkellä:

- sillä on kyseisellä lentoasemalla yhteistä liikennettä tai yhteistunnusten käyttöä koskeva sopimus tai franchise-sopimus sellaisen lentoliikenteen harjoittajan kanssa, jota ei pidetä uutena tulokkaana, tai

- sen pääoman enemmistö on sellaisen lentoliikenteen harjoittajan hallussa, jota ei pidetä uutena tulokkaana (tytäryhtiö), tai

- se pitää suoraan tai välillisesti hallussaan sellaisen lentoliikenteen harjoittajan pääoman enemmistöä, jota ei pidetä uutena tulokkaana (emoyhtiö), tai

- se kuuluu lentoliikenteen harjoittajien ryhmään, johon kuuluvista lentoliikenteen harjoittajista yhtä ei pidetä uutena tulokkaana.

Edellä olevan ii alakohdan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajaa, jolla joko yksin tai yhdessä muiden lentoliikenteen harjoittajien ryhmään kuuluvien kumppaneiden kanssa on enemmän kuin 7 prosenttia kyseisenä päivänä käytettävissä olevien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärästä tietyllä lentoasemalla tai tietyssä lentoasemajärjestelmässä, ei pidetä uutena tulokkaana kyseisellä lentoasemalla kyseisenä päivänä.'

b) Korvataan (f) kohta seuraavasti:

'(f) i) 'lentoliikenteen harjoittajalla' tarkoitetaan lentoliikennettä harjoittavaa yritystä, jolla on voimassa oleva toimilupa tai vastaava asiakirja viimeistään 31 päivänä tammikuuta seuraavaa kesäkautta varten tai viimeistään 31 päivänä elokuuta seuraavaa talvikautta varten. 7, 8, 8 a ja 10 artiklan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajan määritelmään sisältyvät myös yrityslentotoiminnan harjoittajat;

ii) 'lentoliikenteen harjoittajien ryhmällä' tarkoitetaan kahta tai useampaa lentoliikenteen harjoittajaa, jotka harjoittavat yhteistä liikennettä, franchise-toimintaa tai yhteistunnusten käyttöä tai mitä tahansa muuta yhteistyötä tietyn lentoliikenteen harjoittamiseksi.'

c) Korvataan (g) kohta seuraavasti:

'(g) 'yhteensovitetulla lentoasemalla' tarkoitetaan lentoasemaa, jossa lentoliikenteen harjoittajalla tai millä tahansa muulla ilma-aluksen käyttäjällä on oltava laskeutumista tai lentoon lähtöä varten koordinaattorin myöntämä lähtö- tai saapumisaika;'

d) Lisätään (i), (j), (k), (l), (m) ja (n) kohta seuraavasti:

'(i) 'aikatauluneuvonnan alaisella lentoasemalla' tarkoitetaan lentoasemaa, jolla on olemassa sellainen ruuhkautumisvaara tiettyinä aikoina päivästä, viikosta tai vuodesta, joka voidaan todennäköisesti selvittää lentoliikenteen harjoittajien vapaaehtoisella yhteistyöllä, ja jolle on nimetty aikatauluneuvoja helpottamaan sellaisten lentoliikenteen harjoittajien toimintaa, jotka toimivat tai aikovat toimia kyseisellä lentoasemalla;

(j) 'lentoaseman hallintoelimellä' tarkoitetaan elintä, jonka tehtävänä on kansallisten lakien tai asetusten nojalla joko pelkästään tai muiden tehtävien ohella hallinnoida ja johtaa lentoasemaa sekä koordinoida ja valvoa kyseisellä lentoasemalla tai kyseisessä lentoasemajärjestelmässä toimivien erilaisten operaattoreiden toimintaa;

(k) 'lähtö- ja saapumisaikojen sarjalla' tarkoitetaan vähintään viittä lähtö- tai saapumisaikaa, joita on pyydetty aikataulukaudeksi säännöllisesti samaa aikaa ja samaa viikonpäivää varten ja jotka on jaettu sen mukaisesti, tai jos tämä ei ole mahdollista, jaettu suunnilleen samaa kellonaikaa varten;

(l) 'alueellisella lentoasemalla' tarkoitetaan alueellisen ja yhdysliikenteen lentoasemaa tai yhteisön yhteyslentoasemaa siten kuin ne on määritelty yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY [20] 6 jaksossa;

[20] EYVL L 228, 9.9.1996, s. 99.

(m) 'yrityslentotoiminnalla' tarkoitetaan sitä yleisilmailun alaa, joka koskee yritysten harjoittamaa ilma-alusten käyttöä matkustajien tai tavaran kuljettamiseen oman liiketoimintansa tukemiseksi; ilma-aluksia liikennöidään tällöin tarkoituksissa, joiden ei yleensä katsota olevan julkista käyttöä varten, ja ilma-aluksia ohjaavat henkilöt, joilla on vähintään voimassa oleva ansiolentäjän lupakirja ja mittarilentokelpuutus;

(n) 'koordinointiparametreillä' tarkoitetaan kaiken lentoasemalla kunkin koordinointijakson aikana lähtö- ja saapumisaikojen jakamista varten käytettävissä olevan kapasiteetin ilmaisemista toiminnallisessa muodossa siten, että otetaan huomioon kaikki lentoasemainfrastruktuurin ja sen eri alajärjestelmien toimintakykyyn vaikuttavat tekniset, toiminnalliset ja ympäristöön liittyvät tekijät.'

3) Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a) Korvataan 1 kohta seuraavasti:

'1. (a) Jäsenvaltio on velvollinen nimeämään lentoaseman aikatauluneuvonnan alaiseksi tai yhteensovitetuksi ainoastaan tämän artiklan säännösten mukaisesti.

(b) Jäsenvaltio saa nimetä lentoaseman yhteensovitetuksi ainoastaan tämän artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti.'

b) Korvataan 2 kohdassa ilmaus 'yhteensovitettu' ilmauksella 'aikatauluneuvonnan alainen'.

c) Korvataan 3 kohta seuraavasti:

'3. Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että lentoaseman hallintoelin suorittaa perusteellisen kapasiteettitutkimuksen lentoasemalla, jota ei ole vielä nimetty aikatauluneuvonnan alaiseksi tai yhteensovitetuksi, tai aikatauluneuvonnan alaisella lentoasemalla, kun kyseinen jäsenvaltio pitää sitä tarpeellisena tai kuuden kuukauden kuluessa:

i) lentoliikenteen harjoittajien, joiden osuus on enemmän kuin puolet lentoaseman toiminnasta, tai lentoaseman hallintoelimen esittämästä kirjallisesta pyynnöstä, kun nämä katsovat, että kapasiteetti on riittämätön todelliselle tai suunnitellulle toiminnalle tiettyinä ajanjaksoina, tai

ii) komission pyynnöstä etenkin tilanteessa, jossa lentoasema on tosiasiallisesti vain niiden lentoliikenteen harjoittajien käytettävissä, joille koordinaattori on jakanut lähtö- tai saapumisaikoja, tai jossa lentoliikenteen harjoittajilla ja erityisesti uusilla tulokkailla on vakavia ongelmia saada laskeutumis- ja lentoonlähtömahdollisuuksia kyseiseltä lentoasemalta.

Tutkimuksen on perustuttava yleisesti hyväksyttyihin menetelmiin, ja siinä on määritettävä kapasiteetin puutteet ottaen huomioon kyseiseen lentoasemaan sovellettavat ympäristöön liittyvät rajoitteet. Tutkimuksessa on tarkasteltava mahdollisuuksia lisätä kapasiteettia uuden tai muutetun infrastruktuurin tai toiminnallisten tai muunlaisten muutosten avulla sekä tarkasteltava suunniteltua aikataulua ongelmien ratkaisemiseksi. Tutkimus on saatettava ajan tasalle vähintään joka kolmas vuosi, jos tämän artiklan 5 kohtaa on sovellettu, tai aina kun lentoasemalla tehdään muutoksia, jotka vaikuttavat merkittävästi kapasiteettiin ja sen käyttöön. Sekä tutkimus että sen pohjana oleva menetelmä on saatettava niiden osapuolten saataville, jotka ovat pyytäneet tutkimusta, sekä pyynnöstä muille osapuolille, joita asia koskee. Tutkimus on toimitettava komissiolle samaan aikaan.'

d) Korvataan 4 kohta 4 ja 5 kohdalla seuraavasti sekä numeroidaan nykyinen 5 kohta uudelleen 6 kohdaksi ja korvataan siinä käsite 'täysin yhteensovitettu' käsitteellä 'yhteensovitettu':

'4. Tutkimuksen perusteella jäsenvaltion on kuultava lentoaseman kapasiteettitilanteesta lentoaseman hallintoelintä, lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä, yleisilmailun edustajia, lennonjohtoviranomaisia sekä paikallisia matkustajajärjestöjä, jos sellaisia on olemassa.

5. Jäsenvaltion on varmistettava, että lentoasema nimetään yhteensovitetuksi niiksi ajanjaksoiksi, jolloin kapasiteettiongelmia esiintyy, ainoastaan jos:

(a) puutteet ovat niin vakavia, että lentoasemalla ei voida välttää huomattavia viivästyksiä, ja

(b) ongelmia ei voida ratkaista lyhyellä aikavälillä.'

4) Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a) Korvataan otsikko seuraavasti: 'Aikatauluneuvoja ja koordinaattori'.

b) Korvataan 1 kohta seuraavasti:

'1. Kuultuaan lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä ja lentoaseman hallintoelintä on aikatauluneuvonnan alaisesta tai yhteensovitetusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion varmistettava, että aikatauluneuvojaksi tai lentoaseman koordinaattoriksi nimetään pätevä luonnollinen tai oikeushenkilö. Sama aikatauluneuvoja tai koordinaattori voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle.'

c) Korvataan 2, 3, 4, 5 ja 6 kohta seuraavasti:

'2. Aikatauluneuvonnan alaisesta tai yhteensovitetusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että:

(a) aikatauluneuvonnan alaisella lentoasemalla aikatauluneuvoja toimii tämän asetuksen nojalla itsenäisesti, puolueettomasti, syrjimättömästi ja avoimesti,

(b) yhteensovitetulla lentoasemalla koordinaattorin tosiasiallinen riippumattomuus taataan lisäksi erottamalla koordinaattori institutionaalisesti ja rahoituksellisesti kaikista yksittäisistä osapuolista, joita asia koskee. Jäsenvaltion on varmistettava, että koordinaattori toimii tämän asetuksen nojalla puolueettomasti, syrjimättömästi ja avoimesti ja että käyttöön annetaan riittävät varat siten, ettei koordinointitoiminnan rahoitus vaikuta koordinaattorin riippumattomuuteen.

3. Aikatauluneuvojan ja koordinaattorin on osallistuttava yhteisön oikeudessa sallittuihin lentoliikenteen harjoittajien kansainvälisiin aikataulukokouksiin.

4. Aikatauluneuvojan on toimittava lentoliikenteen harjoittajien neuvonantajana ja suositeltava vaihtoehtoisia lähtö- ja/tai saapumisaikoja, kun ruuhkautuminen vaikuttaa todennäköiseltä.

5. Ainoastaan koordinaattori vastaa lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta. Koordinaattorin on jaettava lähtö- ja saapumisajat tämän asetuksen säännösten mukaisesti ja huolehdittava siitä, että lähtö- ja saapumisaikoja voidaan kiireellisissä tapauksissa jakaa myös virka-ajan ulkopuolella.

6. Aikatauluneuvojan ja koordinaattorin on valvottava aikataulujen ja lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä läheisessä yhteistyössä lentoaseman hallintoelimen ja lennonjohtoviranomaisten kanssa. Koordinaattorin on annettava komissiolle vuotuinen toimintakertomus, jossa käsitellään erityisesti 8 a ja 14 artiklan soveltamista ja koordinointikomitealle mahdollisesti tehtyjä valituksia, jotka koskevat 8 ja 10 artiklan soveltamista, sekä niiden ratkaisemiseksi toteutettuja toimia.

7. Kaikkien aikatauluneuvojien ja koordinaattoreiden on verrattava tietokantojaan aikatauluissa esiintyvien epäjohdonmukaisuuksien havaitsemiseksi.'

d) Numeroidaan 7 kohta uudelleen 8 kohdaksi ja korvataan kohdan johdantovirke seuraavasti:

'Koordinaattorin on toimitettava pyynnöstä kohtuullisessa määräajassa ja korvauksetta kaikkien niiden saataville, joita asia koskee, seuraavat tiedot joko kirjallisina tai muussa helppokäyttöisessä muodossa:'

e) Lisätään 8 kohtaan seuraavat virkkeet ja numeroidaan se uudelleen 9 kohdaksi:

'Koordinaattorin on toimitettava pyynnöstä kyseiset tiedot tiivistetyssä muodossa. Tällaisten tiivistettyjen tietojen toimittamisesta voidaan periä kustannuksia vastaava maksu.'

f) Lisätään uusi 10 kohta seuraavasti:

'Jos käytettävissä on asianmukaisia ja yleisesti hyväksyttyjä aikataulutietojen standardeja, aikatauluneuvojan, koordinaattorin ja lentoliikenteen harjoittajien on sovellettava niitä sillä edellytyksellä, että ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia.'

5) Korvataan 5, 6, 7, 8 ja 9 artikla seuraavasti:

'5 artikla

Koordinointikomitea

1. Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että yhteensovitetulle lentoasemalle perustetaan koordinointikomitea. Sama koordinointikomitea voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. Komitean jäseninä voivat olla ainakin lentoasemaa (lentoasemia) säännöllisesti käyttävät lentoliikenteen harjoittajat ja niitä edustavat järjestöt, kyseisen lentoaseman hallintoelin, asianomaiset lennonjohtoviranomaiset ja yleisilmailun edustajat.

Koordinointikomitean tehtävänä on:

(a) antaa koordinaattorille ja/tai jäsenvaltiolle ehdotuksia tai neuvoja

- mahdollisuuksista lisätä 3 artiklan mukaisesti määritettyä lentoaseman kapasiteettia tai parantaa sen käyttöä

- 6 artiklan mukaisesti määritettävistä koordinointiparametreistä

- 8 artiklan 5 kohdassa säädetyistä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevista paikallisista ohjeista, ottaen huomioon mahdolliset ympäristönäkökohdat

- kyseisellä lentoasemalla vallitsevien liikenneolojen parannuskeinoista

- 11 artiklan mukaisista valituksista, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamista

- jaettujen lähtö- ja saapumisaikojen käytön valvontamenetelmistä

- uusien tulokkaiden kohtaamista vakavista ongelmista 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti

- kaikista lentoaseman kapasiteettiin liittyvistä kysymyksistä

(b) toimia välittäjänä kaikkien asianosaisten osapuolten välillä

- 11 artiklan mukaisissa valituksissa, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamista.

2. Jäsenvaltion edustajat ja koordinaattori on kutsuttava tarkkailijoiksi koordinointikomitean kokouksiin.

3. Koordinointikomitean on laadittava kirjallinen työjärjestys, joka käsittää muun muassa osallistumisen, äänestämisen, kokoustiheyden ja käytettävän kielen (käytettävät kielet). Kuka tahansa koordinointikomitean jäsen voi tehdä ehdotuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisista paikallisista ohjeista. Koordinointikomitean on koordinaattorin pyynnöstä käsiteltävä ehdotettuja lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevia paikallisia ohjeita. Koordinointikomitean kokouspöytäkirja on toimitettava asianomaisille jäsenvaltioille, ja siitä on käytävä ilmi komitean eri jäsenten kannat.

6 artikla

Koordinointiparametrit

1. Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava yhteensovitetulla lentoasemalla, että lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa käytettävät parametrit määritetään kaksi kertaa vuodessa ottaen huomioon kaikki keskeiset tekniset, toiminnalliset ja ympäristöön liittyvät rajoitteet sekä niiden muutokset.

Tämä määritys perustuu lentoliikenteen vastaanottomahdollisuuksien puolueettomaan tarkasteluun, jossa otetaan huomioon lentoasemalla harjoitettavan liikenteen eri muodot, koordinointijaksona todennäköisesti tapahtuva ilmatilan ruuhkautuminen sekä kapasiteettitilanne.

Parametrit on toimitettava lentoaseman koordinaattorille hyvissä ajoin ennen lähtö- ja saapumisaikojen alustavaa jakamista aikataulukokouksia varten.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tehtävää varten koordinaattorin on määritettävä asianmukaiset määräajat koordinoinnille kuultuaan ensin koordinointikomiteaa ja ottaen huomioon kapasiteettitilanteen.

3. Ennen kuin lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa käytettävistä parametreistä tehdään lopullinen päätös, parametrien ja käytettävien menetelmien määrittelemisestä sekä niiden muutoksista on keskusteltava yksityiskohtaisesti koordinointikomitean kanssa jaettavissa olevien lähtö- ja saapumisaikojen määrän lisäämiseksi. Kaikki asiaan liittyvät asiakirjat on toimitettava pyynnöstä niille osapuolille, joita asia koskee.

7 artikla

Aikatauluneuvojalle ja koordinaattorille annettavat tiedot

1. Lentoliikenteen harjoittajien, jotka toimivat tai aikovat toimia aikatauluneuvonnan alaisella tai yhteensovitetulla lentoasemalla, on toimitettava aikatauluneuvojalle tai koordinaattorille kaikki näiden pyytämät olennaiset tiedot. Kaikki olennaiset tiedot on toimitettava aikatauluneuvojan tai koordinaattorin pyytämässä muodossa ja asettamassa määräajassa. Lentoliikenteen harjoittajan on erityisesti lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa pyyntöä esittäessään ilmoitettava koordinaattorille, hyötyisikö se pyydettyjen lähtö- ja saapumisaikojen osalta 2 artiklan b kohdan mukaisesta uuden tulokkaan asemasta.

Kaikilla muilla lentoasemilla, joita ei ole erikseen nimetty aikatauluneuvonnan alaisiksi tai yhteensovitetuiksi, lentoaseman hallintoelimen on annettava koordinaattorille lentoliikenteen harjoittajien suunnittelemaa liikennettä koskevat tiedot koordinaattorin niitä pyytäessä.

2. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei toimita 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tai jos sen toimittamat tiedot ovat vääriä tai harhaanjohtavia, koordinaattorin ei tule ottaa huomioon kyseisen lentoliikenteen harjoittajan pyyntöä tai pyyntöjä lähtö- tai saapumisajan saamiseksi, paitsi lieventävien olosuhteiden vallitessa. Koordinaattorin on annettava lentoliikenteen harjoittajalle mahdollisuus esittää omat huomautuksensa.

3. Aikatauluneuvojan tai koordinaattorin, lentoaseman hallintoelimen ja lennonjohtoviranomaisten tulee toimittaa toisilleen kaikki kunkin tehtävien hoitamisen kannalta tarpeelliset tiedot, mukaan luettuina lentotiedot ja lähtö- ja saapumisajat.

8 artikla

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettely

1. Lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jaetaan lähtö- ja saapumisaikojen poolista niitä hakeneille lentoliikenteen harjoittajille oikeuksina käyttää lentoaseman infrastruktuuria laskeutumista ja lentoon lähtöä varten sinä aikataulukautena, jonka ajaksi niitä on pyydetty, minkä jälkeen ne on palautettava 10 artiklan säännösten mukaisesti perustettuun lähtö- ja saapumisaikojen pooliin.

2. Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, jos seuraavat edellytykset täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7, 8 a ja 9 artiklan, 10 artiklan 1 kohdan sekä 14 artiklan soveltamista:

- lentoliikenteen harjoittaja on käyttänyt lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa reittiliikenteen ja tilauslentosarjojen harjoittamiseen ja

- lentoliikenteen harjoittaja voi osoittaa koordinaattorille käyttäneensä kyseistä lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa koordinaattorin luvan mukaisesti vähintään 80 prosenttia siitä aikataulukaudesta, joksi se on jaettu.

Tässä tapauksessa lähtö- ja saapumisaikojen sarja antaa lentoliikenteen harjoittajalle oikeuden samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella.

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa tällaisen oikeuden lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan, jota käytetään tietyn vähimmäiskoon täyttävillä ilma-aluksilla.

3. Jos kaikkia kyseisten lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisaikapyyntöjä ei voida täyttää, etusija annetaan kaupalliselle liikenteelle ja varsinkin reittiliikenteelle sekä tilauslentosarjoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 2 kohdan soveltamista. Jos samassa liikenneluokassa esitetään kilpailevia pyyntöjä, etusijalle on asetettava ympärivuotinen liikenne.

4. Lähtö- ja saapumisaikojen sarjan aikojen muuttaminen ennen jäljellä olevien lähtö- ja saapumisaikojen jakamista 10 artiklassa tarkoitetusta poolista muille lähtö- ja saapumisaikoja hakeneille lentoliikenteen harjoittajille voidaan hyväksyä ainoastaan toiminnallista syistä, jotka johtuvat käytetyn ilma-alustyypin tai liikennöidyn reitin muuttumisesta. Muutos ei astu voimaan ennen koordinaattorin nimenomaista vahvistusta.

5. Koordinaattorin on myös otettava huomioon muut lentoliikennealan vahvistamat kansainväliset säännöt ja ohjeet sekä koordinointikomitean ehdottamat ja kyseisestä lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion hyväksymät paikalliset ohjeet sillä edellytyksellä, että nämä säännöt ja ohjeet eivät vaikuta koordinaattorin aseman riippumattomuuteen, ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia ja tähtäävät lentoasemakapasiteetin käytön tehostamiseen. Jäsenvaltion on toimitettava nämä säännöt Euroopan komissiolle.

6. Tilanteissa, joissa sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 9 artiklaa, koordinaattorin ei tule asettaa etusijalle sellaisten lentoliikenteen harjoittajien pyyntöjä, jotka aikovat käyttää lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa reiteillä, joilla on olemassa muiden liikennemuotojen tarjoamat tyydyttävät liikennepalvelut.

7. Jos pyydettyä lähtö- tai saapumisaikaa ei voida antaa, koordinaattorin on ilmoitettava kyseiselle lentoliikenteen harjoittajalle syyt siihen ja ilmoitettava lähin vaihtoehtoinen lähtö- tai saapumisaika.

8. Aikataulukaudeksi suunniteltujen lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen lisäksi koordinaattorin on aina pyrittävä vastaamaan kaikenlaista ilmailua koskeviin yksittäisiin ja kiireellisiin lähtö- tai saapumisaikapyyntöihin, yleisilmailu mukaan luettuna. Tätä varten voidaan käyttää 10 artiklassa tarkoitetussa poolissa jäljellä olevia lähtö- ja saapumisaikoja sen jälkeen, kun lähtö- ja saapumisajat on jaettu niitä hakeneille lentoliikenteen harjoittajille, sekä lyhyellä varoitusajalla käytettävissä olevia lähtö- ja saapumisaikoja.

8 a artikla

Lähtö- ja saapumisaikojen siirto ja vaihto

1. Lähtö- ja saapumisaikoja voidaan

a) siirtää saman lentoliikenteen harjoittajan reitiltä toiselle tai liikennelajista toiseen

b) siirtää i) emoyhtiön ja tytäryhtiön välillä ii) lentoliikenteen harjoittajan osakepääomaa koskevan määräysvallan hankinnan yhteydessä iii) täydellisen tai osittaisen yritysoston yhteydessä, kun lähtö- ja saapumisajat liittyvät välittömästi ostettavaan yritykseen

c) vaihtaa kahden lentoliikenteen harjoittajan kesken, kun molemmat lentoliikenteen harjoittajat sitoutuvat käyttämään vaihdossa saamiaan lähtö- ja saapumisaikoja.

2. Lähtö- ja saapumisaikoja voidaan siirtää ainoastaan 8 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen lentoliikenteen harjoittajien välillä eikä millään tavalla muiden lentoliikenteen harjoittajien välillä tai lentoliikenteen harjoittajien ja muiden tahojen välillä rahallista korvausta vastaan tai korvauksetta.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista siirroista tai vaihdoista on ilmoitettava koordinaattorille, eikä niitä saa toteuttaa ennen koordinaattorin nimenomaista vahvistusta. Koordinaattorin on pidättäydyttävä vahvistamasta siirtoja tai vaihtoja, jos ne eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja jos ei ole osoitettu, että:

(a) ne eivät haittaisi lentoaseman toimintaa, kun otetaan huomioon kaikki tekniset, toiminnalliset ja ympäristöön liittyvät rajoitteet

(b) 9 artiklan mukaisesti asetettuja rajoituksia noudatetaan

(c) lähtö- ja saapumisaikojen siirto ei kuulu 4 kohdan soveltamisalaan

(d) 1 kohdassa tarkoitetuissa kahden lentoliikenteen harjoittajan välisissä vaihdoissa molemmat lentoliikenteen harjoittajat aikovat käyttää vaihdossa tai myöhemmissä vaihdoissa saatavia lähtö- ja saapumisaikoja.

4. (a) Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu 2 artiklan b kohdassa määritellylle uudelle tulokkaalle, ei voida siirtää 1 kohdan b alakohdassa säädetyllä tavalla kolmen vastaavan aikataulukauden aikana.

(b) Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu 2 artiklan b kohdan ii ja iii alakohdassa määritellylle uudelle tulokkaalle, ei voida siirtää toiselle reitille 1 kohdan a alakohdassa säädetyllä tavalla kolmen vastaavan aikataulukauden aikana.

(c) Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu 2 artiklan b kohdassa määritellylle uudelle tulokkaalle, ei voida vaihtaa 1 kohdan c alakohdassa säädetyllä tavalla kolmen vastaavan aikataulukauden aikana, paitsi jos lähtö- ja saapumisajat sopivat tämän jälkeen paremmin kyseiselle liikenteelle kuin sille aiemmin pyydetyt ajat.

8 b artikla

Edellä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu oikeus lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan ei voi johtaa korvausvaatimuksiin, jos oikeutta rajoitetaan tai se poistetaan yhteisön lainsäädännön nojalla ja etenkin silloin, kun sovelletaan perustamissopimuksen lentoliikennettä koskevia sääntöjä.

Tämä asetus ei vaikuta julkisten viranomaisten valtaan vaatia lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä lentoliikenteen harjoittajien välillä EY:n perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan tai asetuksen (ETY) N:o 4064/89 nojalla. Tällaisia siirtoja voidaan suorittaa ainoastaan ilman rahallista korvausta.

9 artikla

Julkisen palvelun velvoitteet

1. Jos jollekin reitille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan mukaisesti, jäsenvaltio voi yhteensovitetulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei käytä reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja 8 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jollei 2 kohdassa toisin säädetä. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla, lähtö- ja saapumisajat palautetaan pooliin.

2. Asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohtien d-g ja i alakohdassa vahvistettua tarjouspyyntömenettelyä sovelletaan edellä 1 kohdassa tarkoitettujen lähtö- ja saapumisaikojen käyttöön, jos useampi kuin yksi yhteisön lentoliikenteen harjoittaja on kiinnostunut liikennöimään tällä reitillä eikä ole saanut lähtö- ja saapumisaikoja koordinaattorilta alun perin pyytämiään aikoja edeltävältä tai niitä seuraavalta tunnilta.'

6) Korvataan 10 artiklan 1, 2, 3, 4, 5, 7 ja 8 kohta seuraavasti:

10 artikla

Lähtö- ja saapumisaikojen pooli

1. Koordinaattorin on muodostettava pooli, johon sisältyvät kaikki sellaiset lähtö- ja saapumisajat, joita ei ole jaettu 8 artiklan 2 ja 4 kohdan perusteella. Kaikki 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritetty uusi lähtö- ja saapumisaikakapasiteetti sijoitetaan pooliin.

2. Lähtö- ja saapumisaikojen sarja, joka on jaettu lentoliikenteen harjoittajalle reittiliikenteen tai tilauslentosarjojen harjoittamista varten, ei oikeuta tuota lentoliikenteen harjoittajaa samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, ellei lentoliikenteen harjoittaja voi osoittaa koordinaattoria tyydyttävällä tavalla käyttäneensä kyseisiä lähtö- ja saapumisaikoja koordinaattorin luvan mukaisesti vähintään 80 prosenttia siitä ajanjaksosta, joksi ne on jaettu.

3. Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu lentoliikenteen harjoittajalle ennen 31 päivää tammikuuta seuraavaksi kesäkaudeksi tai ennen 31 päivää elokuuta seuraavaksi talvikaudeksi, mutta jotka on palautettu koordinaattorille uudelleen jakamista varten ennen näitä ajankohtia, ei oteta huomioon käyttölaskelmia tehtäessä.

4. Jos ei voida osoittaa, että lähtö- ja saapumisaikojen sarjan käyttöaste on 80 prosenttia, kaikki kyseisen sarjan lähtö- ja saapumisajat on sijoitettava lähtö- ja saapumisaikojen pooliin, jollei käyttämättä jättämistä voida perustella jollakin seuraavista seikoista:

(a) ennalta arvaamattomat ja väistämättömät olosuhteet, joihin lentoliikenteen harjoittaja ei voi vaikuttaa ja jotka johtavat:

- kyseiseen liikenteeseen yleisesti käytetylle ilma-alustyypille määrättyyn lentokieltoon

- lentoaseman tai ilmatilan sulkemiseen

(b) lentoliikenteen keskeytys, joka johtuu näihin vuoroihin kohdistuvista tahallisista toimista, joiden vuoksi lentoliikenteen harjoittajan on käytännössä ja/tai teknisesti mahdotonta harjoittaa toimintaa suunnitelmien mukaisesti

(c) yhteisön lentoliikenteen harjoittajan vakavat taloudelliset vaikeudet, jotka aiheuttavat sen, että lupaviranomaiset myöntävät asetuksen (ETY) N:o 2407/92 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti väliaikaisen luvan lentoliikenteen harjoittajan taloudellisten uudelleenjärjestelyjen ajaksi.

5. Pooliin sijoitetut lähtö- ja saapumisajat jaetaan niitä hakeneille lentoliikenteen harjoittajille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan soveltamista. Näistä lähtö- ja saapumisajoista jaetaan ensin 50 prosenttia uusille tulokkaille, paitsi jos uusien tulokkaiden hakemuksia on vähemmän kuin 50 prosenttia. Tällaista jakamista varten aikatauluvuorokausi jaetaan yhtä pitkiin koordinointijaksoihin, joiden kesto on enintään yksi tunti.

Uusien tulokkaiden hakemuksista pidetään ensisijaisina niitä lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat oikeutettuja uuden tulokkaan asemaan 2 artiklan b kohdan i ja ii alakohdan tai 2 artiklan b kohdan i ja iii alakohdan nojalla.

6. Uusi tulokas, jolle on tarjottu lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa, joka ajoittuu yhden tunnin sisälle joko ennen pyydettyä aikaa tai sen jälkeen, mutta joka ei ole hyväksynyt tätä tarjousta, ei säilytä uuden tulokkaan asemaa kyseisellä aikataulukaudella.

7. Jos liikennettä harjoittaa lentoliikenteen harjoittajien ryhmä, vain yksi ryhmään osallistuvista lentoliikenteen harjoittajista voi hakea tarvittavia lähtö- ja saapumisaikoja. Tällaista toimintaa harjoittava lentoliikenteen harjoittaja vastaa 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen aiemmin saavutettujen oikeuksien säilymiseksi vaadittavien toiminnallisten perusteiden täyttämisestä.

Muut toimintaan osallistuvat lentoliikenteen harjoittajat voivat käyttää yhdelle lentoliikenteen harjoittajalle jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja yhteistä liikennettä varten sillä edellytyksellä, että sen lentoliikenteen harjoittajan yhtiötunnus, jolle lähtö- ja saapumisajat on jaettu, säilyy yhteisellä lennolla koordinointia ja valvontaa varten. Tällaisen toiminnan loputtua siihen käytetyt lähtö- ja saapumisajat pysyvät sen lentoliikenteen harjoittajan käytössä, jolle ne on alun perin jaettu. Yhteiseen toimintaan osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien on