FI    FI FI 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 8.7.2008 
SEK(2008) 2226 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen 
 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI yhteisen maatal ouspolitiikan rahoituksesta annetun 
asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maataloude n yhteisestä markkinajärjestelystä ja 
tiettyjä maataloustuotteita koskevista erity issäännöksistä annet un asetuksen (EY) N:o 
1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä  koskeva asetus) muuttamisesta 
kouluhedelmäjärjestelmän käyttöönottamiseksi 
 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
 
 
{KOM(2008) 442 lopullinen} 
{SEK(2008) 2225}  
FI 2   FI 1. K OULUHEDELMÄJÄRJESTELMÄN TARVE  
Yksi Euroopan unionin syyskuussa 2007 hyväksym än hedelmä- ja vihannesjärjestelyn 
uudistuksen keskeisiä tavoitteita  oli kääntää hedelmien ja vihannesten laskeva kulutus 
nousuun. 
Uudistusta hyväksyessään neuvosto pyysi komissiota ”ottaen huomioon koululaisten 
liikalihavuuden rajun lisääntymisen [… ] tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen 
hedelmien kulutuksen lisääm isestä kouluissa ja peru stamaan ehdotuksensa hyödyn, 
toteutettavuuden ja hallinnollisten kulujen vaikutusarviointiin.” 
Hedelmien ja vihannesten merkitystä terveell isen ruokavalion osana korostetaan komission 
laatimassa ravitsemusta, ylipai noa ja lihavuutta käsittelevässä  valkoisessa kirjassa, jossa 
painotetaan tarvetta Euroopan tasolla toteutettavaan johdon mukaiseen toimintaan. Siinä 
todetaan, että kouluhedelmäjärjestelmä olisi askel oikeaan suuntaan . 
EU:n vuodeksi 2008 laadittua yleistä talousarvi oesitystä koskevassa raportissaan Euroopan 
parlamentti ” korostaa jälleen olevansa vahvasti si toutunut siihen, että hedelmien ja 
vihannesten jakeluun kouluissa annet aan asianmukaisesti määrärahoja ” ja ” kehottaa 
komissiota esittämään (…) säädösehdotuksen ”. 
• Laskeva kulutus 
Hedelmien ja vihannesten kulutus on lasken ut EU:ssa viime vuosina. Koska useimmat 
hedelmät ja vihannekset ovat helposti pilaantuvia, jätemäärät ovat suuria; hedelmien ja 
vihannesten asukaskohtaisen kulutuksen mitta aminen on sen vuoksi hyvin vaikeaa, ja se 
arvioidaan tuotannon ja myyntitietojen perusteella. 
Keskimääräisen päivittäisen kulutuksen arvioida an 27 jäsenvaltion EU:ssa (EU-27:ssä) olleen 
380 nettogrammaa asukasta kohden vuonna 2006; se laskee 360 nettogrammaan vuoteen 2010 mennessä, jos nykyinen laskusuuntaus jatkuu. Luvut  koskevat koko väestöä iästä riippumatta. 
Kulutus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioitt ain. Yleisesti ottaen kulutus on suurempaa 
suurissa tuottajajäsenvaltioissa, mutta sen on v iime aikoina havaittu laskeneen jopa Välimeren 
maissa. Tilanne on erityis en huolestuttava lasten ke skuudessa. Nuoren väestön 
ruokailutottumukset ovat muuttuneet suuresti,  ja hedelmien ja vi hannesten kulutus on 
vähentynyt aiemmasta huomattavasti.  Yksi syy siihen, että laps et kuluttavat hedelmiä ja 
vihanneksia vähän, on tuotteiden  ilmeisen heikko saatavuus. 
Näin ollen enemmistö eurooppalaisista ja erit yisesti lapsista ei pääse päivittäisessä 
kulutuksessaan 400 grammaan, joka on Maailm an terveysjärjestön vähimmäissuositus. 
• Terveysnäkökohta 
Paino-ongelmat ja lihavuus lisääntyvät EU:ssa erityisesti lasten kes kuudessa. Ylipainoisuus 
koskettaa arviolta 22:ta miljoonaa lasta, ja näis tä luokitellaan lihaviksi 5,1 miljoonaa (EU-25). 
Tämän määrän uskotaan kasvavan 400 000 :lla vuosittain, mikä johtaa erinäisiin 
terveydellisiin, psykologisiin ja sosiaalisiin ong elmiin, jotka tulevat yh teiskunnalle kalliiksi 
(ks. vaikutustenarviointiraportin 3.3 kohta).  
FI 3   FI • Sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat 
Pienituloisuuden, sosiaalisten tekijöiden sekä  hedelmien ja vihannesten riittämättömän 
kulutuksen välillä on kiinteä yhte ys. Mitä alhaisemmat tulot, sitä vähäisempi on hedelmien ja 
vihannesten kulutus. Selvitys ten mukaan uudet jäsenvaltiot hyötyisivät eniten kulutuksen 
lisääntymisestä. Erityisesti sydän- ja verisuonis airaudet ovat näissä maissa yleisempiä ja 
puhkeavat varhaisemmassa vaiheessa kuin vanhoi ssa jäsenvaltioissa. Tämä on yksi monista 
terveysongelmista, jotka liittyvät hedelm ien ja vihannesten vähäiseen kulutukseen (3.4 kohta) . 
2. T IETEELLINEN NÄYTTÖ  
Tutkimukset osoittavat, että kunhan tietyt vaat imukset täyttyvät, kouluhedelmäjärjestelmä on 
tehokas keino lisätä hedelmien ja vihannesten kul utusta pysyvästi. Erityisesti on osoitettu, että 
kouluhedelmäjärjestelmässä ei pitäisi keskittyä ainoastaan (joidenkin miel estä edes lähinnä) 
hedelmien ja vihannesten tarjontaan oppilaitoksissa  (kouluissa), vaan siihen olisi liitettävä 
myös erinäisiä tietoisuuden lisäämis een tähtääviä liitännäistoimenpiteitä (4 kohta).  
Lasten ja nuorten ruokailutottumusten parantaminen on tärkeää kansanterveyden 
parantamiseksi sekä sydänkohtauksille ja syöväll e altistumisen riskin ja  diabeteksen kaltaisten 
kroonisten sairauksien vähentämiseksi. Terveel liseen ruokavalioon ka nnustavia toimia on 
toteutettava lasten ja nuorten parissa, jotta ylipainosta ja heikoista ruokailutottumuksista 
aiheutuvat haitalliset terveysvaikutuks et voitaisiin ehkäistä tai korjata.  
Tutkimuksista käy ilmi, että terveelliset ruokailutottumuks et omaksutaan jo lapsuudessa: 
paljon hedelmiä ja vihanneksia nauttivat lapset  säilyvät myöhemminkin n iiden suurkuluttajina; 
lapset, joille tarjotaan vain vähän hedelmiä ja vihanneksia, kuluttavat niitä aikuisinakin pieniä 
määriä, jolloin nämä kielteiset seuraukset  heijastuvat myös heidän omiin lapsiinsa. 
Oppilaitokset ovat paras ympäristö lasten r uokailutottumusten uudellee n muovaamiseksi ja 
niihin vaikuttamiseksi. 
Raportissa korostetaan ed ellytyksiä kouluhedelmäjä rjestelmän onnistuneeseen 
täytäntöönpanoon (5.3 kohta) . Tutkimusten mukaan tehokkuuden kannalta on tärkeää, että 
tuotteet jaetaan ilmaiseksi. 
3. T ÄMÄNHETKINEN TILANNE  
Eräissä jäsenvaltioissa on jo toteutettu kansal lisia tai paikallisia aloitteita hedelmien ja 
vihannesten kulutuksen lisäämis eksi koululaisten parissa, sa moin kuin EU:n tasollakin. 
Hedelmä- ja vihannesalan uudistuksessa kysei siä tuotteita koskevien  yhteisrahoitettujen 
tiedotus- ja menekinedistämis toimenpiteiden määrärahoja lis ättiin 6 miljoonalla eurolla. 
Yhteisön rahoitusosuus koululaisille suunnatuis ta menekinedistämiskampanjoista on 60 
prosenttia. 
Muilla EU:n ohjelmilla pyritään parantamaan fyys istä ja henkistä terveyttä ja vähentämään 
terveyden epätasa-arvoa kaikkialla yhteisössä , samalla kun lihavuutta koskevaan tutkimukseen 
sekä hedelmien ja vihannesten myönteisiä va ikutuksia koskeviin hankkeisiin on osoitettu 
merkittävän paljon EU-varoja. 
FI 4   FI Jäsenvaltioissa on käytö ssä erilaisia malleja (5.2 kohta) , joiden suurimmat puutteet ovat 
seuraavat: ne ovat usein pienimuotoisia ja paika llisia; niiden jatkuvuus ei  ole taattu; niitä on 
vähän uusissa jäsenvaltioissa, jois sa kulutus on yleise sti ottaen alhaisin; kaikki järjestelmät 
eivät sisällä liitännäistoimenpiteitä, jotk a ovat olennaisia järjestelmän tehokkuuden 
varmistamiseksi. 
4. T AVOITTEET (7 KOHTA ) 
EU:n kouluhedelmäjärjestelmän yleisenä tavoi tteena on tarjota poliittiset ja rahoitukselliset 
puitteet jäsenvaltioiden aloitte ille, joilla pyritään lisäämään he delmien ja vihannesten pysyvää 
osuutta lasten ruokavaliossa siinä vaiheessa, jo ssa heidän ruokailutottu muksensa muodostuvat. 
Tämä on todellinen investointi, sillä se autt aisi vähentämään huonoista ruokailutottumuksista 
aiheutuvia julkisen terveydenhuo llon kustannuksia tu levaisuudessa. 
Tärkeimmät erityistavoitteet olisivat seuraavat: pysäyttää hedelmien ja vihannesten laskeva 
kulutus, lisätä pitkän aikavälin kulutusta lasten keskuudessa, edistää aikuisuudessa jatkuvia 
terveellisiä ruokailutottumuksia, tarjota s uurelle määrälle koululaisia mahdollisuus syödä 
hedelmiä ja vihanneksia ja luoda tällä tavoi n yhtäläiset mahdollisuude t kaikille EU-maiden 
lapsille sekä parantaa sosiaalista koheesiota. 
5. V AIHTOEHTOISET TOIMINTALINJAT (8 KOHTA ) 
Tarkastellut neljä vaihtoehtoa eivät sulje pois toisiaan, vaan eräät osatekijät ovat 
yhdistettävissä. Hedelmien ja vihannesten ku lutuksen vaikutus ja  terveydellinen hyöty 
riippuisi täytäntöönpanon laaj uudesta ja ohjelman jatkuvuudes ta pitkällä aikavälillä. 
Vaihtoehto 1 – Nykytilanteen säilyttäminen  
Ei Euroopan tasolla toteut ettavia uusia aloitteita. 
Vaihtoehto 2 – Verkottuminen  
Yhteisön osuus rajoittuisi jäsenvaltioiden kouluh edelmäjärjestelmien tukemiseen seuraavien 
kolmen keskeisen toimen avulla: yleisölle ti edottaminen (verkkosivusto, esitteet jne.); 
toimintavälineiden tarjonta (kouluhedelmäjärjest elmään liittyville ha nkkeille laadittava 
portaali, asiantuntijatietokanta jne.);  laajamittainen vuosittainen konferenssi. 
Vaihtoehto 3 – Tukialoitteet 
EU myöntäisi tukea oppilaitoks issa toteutettaville hedelmie n ja vihannesten kulutusta 
lisääville aloitteille muttei raho ittaisi tuotteiden hankintaa. Ma hdolliset toimenpiteet voisivat 
olla sellaisia, joilla pyritään muuttamaan lasten ruokailutottumuksia, ja niitä voitaisiin 
toteuttaa koulutuksen, tietoisuuden lisäämisen, menekinedistämisaineiston tuottamisen ja 
tutustumiskäyntien muodossa. 
Täytäntöönpanon olisi noudatettava p ääpiirteissään olemassa olevia 
menekinedistämisohjelmia, joissa yhteisön os uus on 60 prosenttia. Yhteisrahoitus olisi 
pakollista, ja myös ehdotuksen tehneiden organisa atioiden olisi rahoitettava osa (esim. 20 %) 
ohjelman kustannuksista. 
FI 5   FI Vaihtoehto 4 – Kannustavat aloitteet 
Kouluhedelmäjärjestelmille tarjotaan yhtenäiset ja joustavat EU-tason puitteet, ja 
jäsenvaltioiden osallistuminen olisi vapaaehtoista. 
EU jakaisi määrärahat käyttäen  yhteisinä puolueettomina peru steina tärkeimpään ikäryhmään 
6–10 kuuluvien lasten lukumäärää. Os allistuvat jäsenvaltio t laatisivat tämän jälkeen strategian, 
joka sisältäisi seuraavat kolme osatekijää: ilm aisjakelu oppilaitoksissa; liitännäistoimenpiteet, 
kuten menekinedistämiskampanjat ja tietoisuud en lisääminen; seuran ta ja arviointi. 
Euroopan unioni rahoittaisi hede lmien ja vihannesten hankinnan (logistiikka ja jakelu mukaan 
lukien) 50-prosenttisesti, paitsi lähentymista voitealueilla (75-prosenttisesti). Rahoituksen 
vuotuinen enimmäismäärä olisi 90 miljoonaa euroa,  jota voitaisiin täydentää jäsenvaltioiden 
ja/tai yksityisellä rahoituksella. 
Liitännäistoimenpiteet olisivat yleensä jäsenvaltio iden rahoittamia, mutta niitä voitaisiin tukea 
EU:n tasolla toteutettavan maataloustuotteiden menekinedistämisen puitteissa, jos voimassa 
oleva oikeudellinen kehys sen sallii. 
6. V AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
• Taloudelliset vaikutukset (9.1 kohta ja liite 8)  
EU:n kouluhedelmäjärjestelmän ansiosta kasvan eella kysynnällä olisi myönteinen vaikutus 
hedelmä- ja vihannesmarkkinoihin. 
Vaihtoehdoilla 1 ja 2  ei olisi mitattavissa olevia vaikutuksia kysyntään tai kulutukseen. 
Vaihtoehdon 3  vaikutus olisi todenn äköisesti voimakkaampi. 
Vaihtoehto 4  voisi johtaa uusien, maukkaiden, sellaisenaan syötävien tuotteiden 
kehittämiseen lapsille. Seurauksena voisi olla  hedelmien ja vihannesten kulutuksen välitön 
kasvu 97 500 tonnilla vuodessa. Tämä arvio pe rustuu 120 gramman päivittäiseen annokseen 
30 viikon ajan. Tutkimukset osoittavat, että hedelmien ja vihannesten kulutus kasvaisi 
pysyvästi 0,4–1,1 annoksen verran päivässä. Jos olet etaan, että lasten pä ivittäinen kulutus 
kasvaa keskimäärin 0,7 annoksen verran, vuodessa kulutettaisiin hedelmiä ja vihanneksia 
arviolta 800 000 tonnia enemmän. 
Seuranta ja arviointi ovat tärkeitä pitkän  aikavälin vaikutuste n tarkastelemiseksi. 
Tutkimuksista käy ilmi, että kouluhedelmäjärjest elmä voi olla tehokas keino lisätä hedelmien 
ja vihannesten kulutusta pysyvästi. 
• Taloudelliset vaikutukset (9.2 kohta ja liite 13)  
Vaihtoehdolla 1  ei olisi vaikutusta EU:n tai jäsenvaltioiden talousarvioihin. 
Vaihtoehto 2  edellyttäisi 1,3 miljoonan euron vuotuisi a EU:n määrärahoja. Jäsenvaltioille ei 
aiheutuisi kustannuksia. 
Vaihtoehto 3 : hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksessa EU:n 
menekinedistämisbudjettia päätettiin korottaa 6 miljoonalla eurolla, ja näitä määrärahoja 
voitaisiin käyttää EU:n kouluhedelmäjärjestel män käynnistämiseen. Jäsenvaltioiden olisi 
tarjottava yhteisrahoitusta pakolli sen yksityisen rahoituksen lisäksi. 
FI 6   FI Vaihtoehto 4  voitaisiin toteuttaa 90 miljoonan euron suuruisilla EU:n määrärahoilla, jotka 
myönnetään hedelmien ja vihanne sten tarjontaan, logistiikkakus tannukset mukaan luettuina. 
Oletetaan, että tuotteet jaetaan  maksutta kerran viikossa ko uluvuoden ajan (keskimäärin 30 
viikkoa) kaikille tärkeimpään ikäryhmään  6–10 kuuluville 26 miljoonalle lapselle, ja 
toimenpiteen keskimääräiset kustannukset ovat 0,20 euroa päivässä yhtä lasta kohden. Jäsenvaltioiden olisi rahoitettava  puolet tuotteiden kustannuksis ta (lähentymistavoitealueilla 
25 %) ja liitännäistoimenpiteet. Kokonaistalousarvio: 156 miljoonaa euroa, josta 90 miljoonaa euroa tulisi EU:lta ja 66 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden budjeteista. 
Alankomaista ja Tanskasta saatujen luku jen perusteella terv eydenhoitomenoissa ja 
sairauslomissa saavutettavat säästöt voisivat  olla pitkällä aikavälillä merkittävät. 
• Sosiaaliset vaikutukset (9.3 kohta)  
Kansanterveys ja koheesio (liite 9)  
Tavoitteena on tukea koululaisten  terveellisiä ruokailutottumuksia  ja auttaa näin parantamaan 
terveyttä pysyvästi, vähentämään lihavuutta,  ylläpitämään terveellinen ruumiinpaino ja 
alentamaan kroonisten ei-t arttuvien tautien riskiä. 
Vaihtoehdolla 1  ei olisi toivottua vaikutusta. 
Vaihtoehdoilla 2 ja 3  olisi rajallinen vaik utus koheesioon; kokemusten  vaihto voisi auttaa 
parantamaan nykyisten järjestelmien tehokkuutta. 
Vaihtoehdolla 4  olisi suurin vaikutus, sillä hedelmien ja vihannesten jakelu olisi ilmaista. 
Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen  (liite 10) 
Tavoite on helpottaa köyhemmillä alueilla asuv ien ja vähäosaisiin väestöryhmiin kuuluvien 
lasten mahdollisuuksia päästä osalliseksi kouluhedelmäjärjestelmistä.  
Hedelmien ja vihannesten ilmaisjakelu voi edist ää parempaa ravitsemusta, ja sillä voi olla 
myönteisiä vaikutuksia oppimiskykyyn, jota huono ra vitsemus tunnetusti heikentää. Tämä on 
yleisempää hyvin vaatimattomista ol oista kotoisin olevilla laps illa. Kouluhedelmäjärjestelmä 
voi parantaa huonoa ravitsemusta ja autt aa vähentämään ruokavalioon liittyviä eroja 
sosioekonomisten ryhmien välillä.  
Koska vaihtoehdossa 4 määrätään hedelmien ja vihannesten ilmaisjakelus ta, sillä olisi paljon 
suurempi vaikutus kuin vaihtoehdolla 3.
 
Työllisyys ja työpaikkojen luominen 
Kasvaneen tuotannon uskotaan merkitsevän myös lisää työpaikkoja. Uusi a työpaikkoja voisi 
syntyä myös innovaation ja tutkimuksen aloilla.  Vaihtoehdolla 4 olisi suurempi vaikutus kuin 
vaihtoehdolla 3. 
• Tiiviimmät yhteydet EU:n kansalaisiin 
Vaihtoehto 4, jonka avulla elintarvikkeet ja ni iden tuottajat tuotaisi in lähemmäs urbaaneja 
kansalaisia, vaikuttaisi kaikke in myönteisimmin ihmisten käsityksiin. Vaihtoehtoihin 2 ja 3 
sisältyvällä tiedotuksel la voisi myös olla myönteistä vaikutusta. 
FI 7   FI • Ympäristövaikutukset 
Koska järjestelmää hallinno itaisiin hajautetulta pohj alta, eri vaihtoehtojen 
ympäristövaikutukset riippuisivat s iitä, miten ne pannaan täytäntöön. 
• Hallinnolliset vaikutukset (9.6 kohta ja liite 14)  
Vaihtoehto 2: jäsenvaltioille tai komi ssiolle ei aiheudu merkittäviä lisärasitteita. 
Vaihtoehto 3:  jäsenvaltioille aiheutuu hallinnollisia lisärasitteita, jotka saattavat olla 
merkittäviä, jos EU:n rahoitus lisääntyy suuresti. 
Vaihtoehto 4: jäsenvaltioissa tarvitaan lisäresur sseja; EU:n tasolla tarvitaan kaksi 
kokopäivätoimista virkamiestä ainakin ensimmäisinä täytäntöönpanovuosina. 
• Vaikutukset kolmansiin maihin ja kansainvälisiin suhteisiin 
EU:n kouluhedelmäjärjestelmän olisi kaikilta  osiltaan täytettävä kansainvälistä kauppaa 
koskevat EU:n velvoitteet. 
• Suhteellisuus ja EU:n tuoma lisäarvo (6 ja 9.8 kohta) 
Vaihtoehdot 2 ja 3 ovat EU:n "perinteisiä" toim ia, joiden arvo on todist ettu; pieni budjetti ja 
"pehmeän toimenpiteen" luonne rajoittai sivat kuitenkin niiden vaikutuksia. 
Vaihtoehto 4 voi suuremman budj ettinsa ansiosta tarjota s uuremman lisäarvon; pakolliset 
liitännäistoimenpiteet lujittaisivat sen vaikutuksia. 
EU:n kouluhedelmäjärjestelmä ei ole mikään ih melääke hedelmien ja vihannesten kulutuksen 
lisäämiseksi lasten parissa tai alhaiseen kulutuks een liittyvien terveysongelmien poistamiseksi. 
Vaihtoehto 4 auttaisi torjumaan näitä ongelmia, ja sen kerrannaisvaikutukset saattavat olla 
merkittävät. 
• Vaikutukset sidosryhmiin 
Vaihtoehdot 2, 3 ja 4 merkitsevät parannusta  vallitsevaan tilanteeseen, vaikka parannuksen 
laajuus vaihteleekin niiden välillä suuresti. 
Veronmaksajien uskotaan hyötyvän kansallisten terveydenhoitomenojen oletetusta 
alentumisesta järjestelmän täytän töönpanoa seuraavina vuosina.  
7. S EURANTA JA ARVIOINTI (11 KOHTA ) 
Kouluhedelmäjärjestelmästä mahdollises ti annettavan neuvoston asetuksen 
täytäntöönpanosääntöihin si sällytetään todennäköisest i arviointia koskevat 
vähimmäisvaatimukset jäsenvaltioita varten.  
8. P ÄÄTELMÄT (12 KOHTA ) 
Nykyisiä komission välineitä on mahdollista käytt ää tehokkaammin, ja tämä olisi edistysaskel 
kulutuksen lisäämiseksi. Tämä pä tee erityisesti viestintätoimiin  vaihtoehdoissa 2 ja 3, jotka 
perustuvat maataloustuotteid en tiedotus- ja menekinedistämistoimenpiteisiin. 
FI 8   FI Vaihtoehto 4 on tehokkain keino saavuttaa kulutuksen lisäämistä  ja terveyden parantamista 
koskevat tavoitteet, jos sen täytäntöönpanossa nouda tetaan tiukasti toiss ijaisuusperiaatetta ja 
kansallisia toimivaltuuksia erit yisesti terveyden ja koulutuksen  aloilla. Sen tehokkuus paranisi, 
jos sitä täydennettäisiin vaihtoehdoilla 2 ja 3. 
Näin ollen ehdotetaan, että otetaan kä yttöön kouluhedelmäjärjestelmä, johon tehokkuuden 
maksimoimiseksi kootaan yhteen kolme toisiaan tä ydentävää vaihtoehtoa. Siinä olisi seuraavat 
osat: 
– Hedelmien ja vihannesten ilmaisjakelu  kouluissa. Yhteisön tukea olisi myönnettävä 
lähinnä ikäryhmään 6–10 kuuluville oppilaitos ten (koulujen) oppilaille toimitettavien 
hedelmien ja vihannesten sekä asiaan liit tyvän logistiikan, seur annan ja arvioinnin 
osarahoittamiseen. Tätä varten ehdotetaan yhteensä 90 miljoonan euron budjettimäärärahoja neuvoston asetuksen (E Y) N:o 1234/2007 I osaston mukaisesti. 
Näiden määrärahojen avulla voitaisiin laaj entaa joissakin jäsenvaltioissa olemassa 
olevia kouluhedelmäjärjestelmiä sekä perustaa ohjelmia jäsenvaltioihin, joissa niitä ei vielä ole, mikä johtuu usein ra jallisista määrärahoista.  
Yhteisön rahoitusosuus olisi 50 prosenttia ja lähentymistavoiteal ueilla 75 prosenttia. 
– Liitännäistoimenpiteet . Jäsenvaltioiden edellytetään la ativan kansallisen strategian 
kuullen terveys- ja opetusviranomaisia, maatalousalan toimijoita ja sidosryhmiä. 
Strategiassa olisi määriteltävä, millä tavoin kouluhedelmäjär jestelmä voitaisiin 
parhaiten panna täytäntöön ja sisälly ttää opetussuunnitelmaan. Järjestelmän 
täytäntöönpanossa olisi koros tettava EU:n osuutta siihen . Liitännäistoimenpiteet 
rahoitettaisiin pääasiassa kansallisesti. 
– Verkottumistoimet  tietojen ja asiantuntem uksen vaihdon kannustamiseksi 
kouluhedelmäjärjestelmään osallistuvien toim ijoiden kesken sekä yleisen tietoisuuden 
herättämiseksi (kuten verkottumista koske vassa vaihtoehdossa 2 esitetään). Näihin 
toimiin olisi myönnettävä määrärahoja 1,3 miljoonaa euroa. 
– Maataloustuotteiden menekinedistäminen , jota voitaisiin tukea EU:n tasolla 
toteutettavan maataloustuotteiden menekinedi stämisen puitteissa (kuten tukialoitteita 
koskevassa vaihtoehdossa 3 es itetään). Jäsenvaltiot vo isivat erityisesti hyödyntää 
näitä puitteita toteuttaakseen tarvittavat liitännäistoimenpiteet, joiden tavoitteena on 
lisätä tietoisuutta hedelmien ja vihannest en kulutuksen myönteisistä vaikutuksista. 
Äskettäisessä hedelmä- ja vihannesa lan uudistuksessa näiden tuotteiden 
menekinedistämiseen varattuja ohjeellisia m äärärahoja lisättiin 6 miljoonalla eurolla. 
– Seuranta ja arviointi . Seurannan ja arvioinnin olisi oltava erottamaton osa EU:n 
järjestelmää, jotta jatkotutkimusta varten s aataisiin käyttöön luotettavia tietoja eri 
muodoissa toteuttavan kouluhedelmäjärje stelmän tehokkuudesta sekä parhaiden 
toimintatapojen vaihdosta.  
Seuraavat kolme osaa sisältyisivät näin ollen kaikkiin järjestelmiin: 
• hedelmien ja vihannesten ilmaisj akelu oppilaitoksissa (kouluissa), 
• joukko liitännäistoimenpiteitä, 
• seuranta ja arviointi. 
Vaihtoehto 4 edellyttää merkittäviä määrär ahoja sekä EU:lta et tä jäsenvaltioilta. 
Kouluhedelmäjärjestelmän tehokk uuden ja vaikuttavuuden varmistamiseksi tuotteet olisi 
jaettava ilmaiseksi ydinkohderyhm älle (kaikki 6–10-vuotiaat laps et) riittävän monen viikon 
ajan riittävän pitkällä ajanjaksolla. 
FI 9   FI Tarvittavat vuotuiset kokonaismäärärahat ova t 156 miljoonaa euroa. Kokemus osoittaa, 
riittävätkö nämä määrärahat asetettujen tavoit teiden saavuttamiseen. EU:n 90 miljoonan euron 
osuus olisi sovitettava maatalouden rahoitusnäkymiin.