EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.09.1998 
KOM( 1998) 488 lopull. 
Komission loppuraportti EHLASS-ohjelmasta 
Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle 

Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan yhteisön 
tietojenvaihtojärjestelmän - EHLASS - tarkoituksena on kerätä tietoja kotona ja vapaa-
aikana tapahtuvista tapaturmista. Nämä tapaturmat johtavat kuolemaan yli 83 000 
tapauksessa vuodessa, kun liikenneonnettomuuksissa kuolee 45 000 henkilöä ja 
työtapaturmissa 6 000 henkilöä vuodessa. EHLASS-järjestelmän piiriin kuuluvat 
tapaturmat ovat alle 34-vuotiaiden eurooppalaisten merkittävin kuolinsyy. Järjestelmä 
perustuu tietojenkeruuseen sairaaloiden ensiapuosastoilta kolmea jäsenvaltiota lukuun 
ottamatta, joissa tiedot kerätään kotitalouksissa tehtävin kyselyin. Edellisen päätöksen 
voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1997. EHLASS on ainoa yleinen tietolähde tällaisista 
tapaturmista. 
EHLASS perustettiin vuonna 19861 kokeiluhankkeeksi, jonka tarkoituksena oli kerätä 
tietoja tapaturmia aiheuttavien tuotteiden tunnistamiseksi. Järjestelmää on jatkettu vuosina 
19902, 19933ja 19944 tehdyillä päätöksillä. 
Komissio teetti ulkoisen tarkastuksen saadakseen taustaa yleisemmällä arvioinnille 
järjestelmän toiminnasta ja saadakseen muutosehdotuksia. Tiivistelmä raportista on tämän 
asiakirjan liitteenä. 
Komission yleinen arvio tämän ulkoisen raportin perusteella on, että järjestelmän 
perusajatus on oikea ja että siitä on ollut merkittävää hyötyä jäsenvaltioille. Tietojen 
käyttö yhteisön tasolla ei ole kuitenkaan ollut tyydyttävää. Järjestelmän potentiaalia ja 
yhteisön rahallista investointia tietojen keruuseen ei ilmiselvästi hyödynnetä riittävästi. 
Yksi tärkeimmistä syistä tähän on nykyinen raportointijärjestelmä, jossa jäsenvaltiot vain 
toimittavat kerättyjä tietoja komissiolle taulukoiden ja kuvioiden muodossa. Komissio ei 
saa tietoja yksittäisistä tapaturmista, minkä vuoksi Euroopan laajuiset tai kansainväliset 
tiedustelut erityisistä ongelmista - esimerkiksi tietyn tuotteen vaarallisuudesta - voidaan 
tehdä vain pyytämällä tietoja jäsenvaltioilta. 
Komissio ehdottaa ongelmaa ratkaistavaksi niin, että helpotetaan tietojen saatavuutta 
perustamalla eurooppalainen tietokanta, joka on yhdistetty telemaattiseen EUPH1N-
verkkoon (European Union Public Health Information Network - Euroopan 
terveysviranomaisten tietoverkko). EUPHIN antaa teknistä tukea niin, että tietoja voivat 
käyttää komissio, jäsenvaltiot ja muut kiinnostuneet tahot. Tietojen rakenteeseen ja 
tietohakemistoon liittyvät työt on jo aloitettu. Odotetaan, että kaikki vuosina 1986-1997 
kotona ja vapaa-aikana tapahtuneisiin tapaturmiin liittyvät tiedot saadaan syötettyä tähän 
tietokantaan vuoden 1998 loppuun mennessä. 
Neuvoston päätös 86/138/ETY, tehty 22. huhtikuuta 1986, esittelyhankkeesta kulutushyödykkeisiin 
liittyviä tapaturmia koskevan yhteisön laajuisen tiedotusjärjestelmän käyttöönottamiseksi. EYVL L 
109, 26.4.1986, s. 23. 
Neuvoston päätös 90/534/ETY, tehty 22. lokakuuta 1990, esittelyhankkeesta kulutushyödykkeisiin 
liittyviä tapaturmia koskevan yhteisön laajuisen tiedotusjärjestelmän käyttöönottamiseksi tehdyn 
neuvoston päätöksen 86/138/ETY muuttamisesta ja määrärahojen vahvistamisesta kahta viimeistä 
toimintavuotta varten, EYVL L 296, 27.10.1990, s. 64. 
Neuvoston päätös 93/683/ETY, tehty 29. lokakuuta 1993, kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia 
tapaturmia koskevan yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän perustamisesta, EYVL L 319, 21.12.1993, s. 
40. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 94/3092/EY. tehty 7. joulukuuta 1994, kotona ja vapaa-
aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän perustamisesta, EYVL L 
331, 21. joulukuuta 1994, s. 1. Päätöstä on muutettu neuvoston päätöksellä 95/184/EY, tehty 22. 
toukokuuta 1995, EYVL L 120, 31.5.1995, s. 36, uusien jäsenvaltioiden liittymisen vuoksi. 
/? 
Komissiolla on seuraavat ehdotukset arviointiraportissa esitettyjen EHLASS-järjestelmän 
puutteiden korjaamiseksi: 
• Edustavuus: Komissio ehdottaa edustavuuden parantamista varmistamalla, että 
jäsenvaltiot valitsevat maantieteellisesti ja väestön jakautumisen perusteella 
edustavampia sairaaloita ja niin, että sekä kaupunki- että maaseutualueet ovat 
edustettuina. Tarkoituksena on taata edustavuus keräämällä ensin joukko 
väestötilastollisia muuttujia. Toisessa vaiheessa väestötilastollisia tietoja käytetään 
mittaamaan osallistuvien sairaaloiden edustavuutta, jotta tarvittaessa voitaisiin tehdä 
parempia valintoja. Tilapäiset kyselyt kotitalouksissa voisivat olla hyödyllinen väline 
edustavuuden lisäämiseksi. 
• Vertailtavuus: Yhteiset määritelmät, luokittelut ja koodaussäännöt ovat 
ennakkoedellytys yhteisön tasoisten vertailtavien tietojen saamiseksi. Vuodelta 1986 
peräisin olevan koodausoppaan päivittämisen on jatkuttava. Sitä on mukautettava 
uuteen kehitykseen - erityisesti tuotteiden ja urheilulajien luokittelun osalta. Olisi 
hyödyllistä hylätä joissakin jäsenvaltioissa kotitalouksille tehdyt kyselyt tiedonkeruun 
perusmenetelmänä. 
• Tietojen laatu on yleensä hyvä, mutta sitäkin voitaisiin parantaa. Ulkoisessa raportissa 
ehdotetaan laadunmittausmenetelmää, jota voitaisiin käyttää tietojen laadun 
kehittymisen seurantaan. Komissio pyrkii kehittämään tietojen laadun mittaamista 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tässä olisi hyödyllistä, että kansalliset EHLASS-
viranomaiset kokoontuisivat saadakseen aikaan koodausoppaan yhtenäisemmän 
tulkinnan. 
• Jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet aikatauluja tulosten toimittamisessa. Tämä on ollut 
ongelma, koska tulosten viivästyminen yhdestä sairaalasta viivästyttää kansallista 
raporttia, mikä puolestaan vaikuttaa EHLASS-päätöksessä säädetyn Euroopan 
laajuisen tiivistelmäraportin tekemiseen. Komissio ehdottaa tämän 
raportointijärjestelmän hylkäämistä ja ehdottaa, että tulevaisuudessa tiedot siirrettäisiin 
suoraan edellä mainittuun tietokantaan kolmen kuukauden välein tai useammin 
jäsenvaltioiden sopimien sääntöjen mukaan. 
• Euroopan laajuisten tiivistelmäraporttien koko estää niiden laajan levityksen, mikä on 
ongelma tiedonsaannin kannalta. Tämä ongelma ratkaistiin julkaisemalla vuosien 1990-
1995 kansallisten EHLASS-raporttien Euroopan laajuinen tiivistelmä Internetissä 
toukokuussa 1997. Ehdotetun tietokannan myötä tällaiset raportit tulevat turhiksi. 
• Koodausopasta on tarkistettava, erityisesti uusien tuotteiden ja urheilulajien osalta. 
Alustavaa työtä on jo tehty, ja komissio ehdottaa, että tämän työn loppuun 
saattamiselle annettaisiin etusija. 
• Tietojen keruuseen ja EHLASS-tietojen arviointiin tarvittava tilastollinen apu on osa 
tilasto-ohjelmaa vuosiksi 1998-2002. Erityistä huomiota kiinnitetään avustamiseen 
metodologian mukauttamisessa, jossa otetaan huomioon nykyään yhteisössä tai 
kansainvälisesti käytettävät koodit ja mallit. 
Komission tuki tiedonkeruulle on ollut tarpeen kaikkien jäsenvaltioiden osallistumisen 
varmistamiseksi heti siitä asti, kun ensimmäinen kokeiluhanke aloitettiin vuonna 1986. 
Saatujen kokemusten mukaan jäsenvaltiot hyötyvät tapaturmien vähentämisestä ja sen 
taloudellisesta seurauksista, minkä pitäisi olla riittävä motiivi jäsenvaltioille huolehtia itse 
/) e* 
tiedonkeruun taloudellisista kustannuksista. Komissiolle taas olisi luontevaa varmistaa 
toimen koordinointi ja Euroopan laajuisen tietokannan ylläpito EUPHIN-verkossa. 
Komissio varmistaa edellä mainittujen parannusten täytäntöönpanon tulevassa ohjelmassa. 
Vuodesta 1999 eteenpäin komissio on ehdottanut EHLASS-järjestelmän sisällyttämistä 
henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevaan yhteisön toimintaohjelmaan (KOM(98) 229 
lopullinen, 15.4.1998). Tämän huomioon ottaen komissio hyväksyi 23 niistä 28 
tarkistuksesta, jotka Euroopan parlamentti teki tätä ohjelmaa koskevan ehdotuksen 
(KOM(97) 178 lopullinen) ensimmäisessä käsittelyssä. 
V 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
EHLASS-j ärj estelmän arviointitutkimus 
tilaajana Euroopan komissio - pääosasto XXIV 
Sopimus N:o AO-2600/96/000262 
Loppuraportin tiivistelmäluvut 
20. elokuuta 1997 
PO XXIV tilasi meiltä EHLASS-järjestelmää (kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia 
tapaturmia koskevaa yhteisön tiedotusjärjestelmää) koskevan yleisen 
arviointitutkimuksen. Seuraavat sivut sisältävät näkemyksemme mukaan tutkimuksen 
pääsisällön. Kyseiset kaksi lukua ovat otteita loppuraportin luonnoksesta, ja niissä 
käsitellään: 
- toimintaa koskevia päätelmiä 
- pääkohtia 
Raportin laativat: 
Marc Nectoux 
Dr Luc-Henri Barthélémy 
Dr Henning Bay-Nielsen 
Dr Christine Duval 
Dr Birthe Frimodt-Moller 
AC 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
Ote EHLASS-projektin evaluointi tutkimuksen lopullisesta raportista. 
Operationaaliset päätelmät (tiivistelmä) 
1. LUVUT 
Tutkimuksessa on esitetty arvioita Euroopan unionin jäsenvaltioissa kotona ja 
vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvistä vuosittaisista vähimmäismääristä 
seuraavasti: 
- 20 miljoonaa hoitoa vaativaa tapaturmaa 
- 2 miljoonaa sairaalahoitoa vaativaa tapaturmaa 
- 83 000 kuolemaan johtavaa tapaturmaa 
- 3,9 miljardin ecun vähimmäiskustannukset sairaalahoitoa vaativista 
tapaturmista 
- 23 miljardin ecun kokonaiskustannukset (välittömät sairaanhoitokustannukset ja 
työn seisahduksista johtuvat yhteiskunnalliset kustannukset). 
Komission vuosittainen tuki kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan 
yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän (EHLASS) toiminnalle on 2,5 miljoonaa ecua, 
kun toimintakustannukset ovat yhteensä 3,2 miljoonaa ecua. 
2. EHLASS-JÄRJESTELMÄN PERUSTEET 
Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat merkittäviä kansanterveyden ja 
kustannusten kannalta. Erityinen tietojärjestelmä tällä alalla on siis välttämätön. 
Kuluttajansuojan korkean tason turvaaminen on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn 
sopimukseen, ja komissio on saanut tehtäväkseen edistää kansanterveyden alaan 
kuuluvia toimia, joihin kuuluvat myös onnettomuudet ja tapaturmat. Kotona ja 
vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat kuuluvat näin ollen kahdeltakin kannalta 
katsottuna yhteisön toimintaan. Tapaturmien vähentäminen on lisäksi selkeästi 
ilmaistu Maailman terveysjärjestön (WHO) tavoitteessa nro 11, jolla pannaan 
täytäntöön yleinen strategia kaikille vuoteen 2000 mennessä taattavasta 
terveydenhuollosta. 
EHLASS-järjestelmässä yhdistyy kaksi lähestymistapaa: 
- toiminta: kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen 
keruujärjestelmä on välttämätön raportin laatimiseksi, painopistealueiden 
määrittämiseksi, toimien kohdentamiseksi ja toimien tulosten arvioimiseksi. 
- soveltamisala: sisämarkkinat, tavaroiden vapaa liikkuvuus, kuluttajansuojan ja 
kansanterveyden alan lainsäädännöllisten ja poliittisten ehkäisytoimien 
tarpeellinen koordinointi merkitsevät sitä, että kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia 
tapaturmia koskeva ongelma vaatii laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi yhteisön 
tason toimia. 
A. 
Järjestelmän perusteet ovat jatkuvasti ajankohtaisia, ja sen lisäksi ne voimistuvat 
yhdistettäessä komission täsmälliset tavoitteet kuluttajansuojan alalla (pääosasto 
XXIV) ja henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman 
yhteydessä kansanterveyden alalla (pääosasto V). 
3. EHLASS-JÄRJESTELMÄN ONNISTUMINEN 
EHLASS-tietojen avulla on mahdollista tunnistaa käyttäytymismalleja, riskiryhmiä 
(sukupuoli, ikä, ammatti, paikka jne.) ja vaarallisia tuotteita. Tunnistamisen avulla 
taas voidaan paikantaa alat, joilla lainsäädäntö on tarpeen, ja voidaan kohdentaa 
ehkäisevät toimet. Useissa jäsenvaltioissa kohdennetuilla ehkäisytoimilla on saatu 
tapaturmat vähenemään ja lievenemään merkittävästi. 
Esimerkiksi Tanskassa ilotulitteiden (sytytyslangalla varustetut sähikäiset ja raketit) 
käytöstä aiheutuvat silmävahingot ovat vähentyneet merkittävästi (40 %). EHLASS-
tietojen analysoinnin ansiosta viranomaiset havaitsivat, että monet pojat saivat 
silmävamman leikkiessään ilotulitteilla. Tämän jälkeen tarkoin suunnatussa 
ehkäisykampanjassa neuvottiin käyttämään suojalaseja ja saatiin tapaturmien määrä 
alenemaan. Lisäksi valmistajat päättivät liittää suojalasit mukaan yleisesti myytäviin 
ilotulitepakkauksiin. 
Tämä oli vain yksi esimerkki monista kansallisesti toteutetuista lainsäädännöllisistä 
tai ehkäisevistä toimista. Samanlaisia ovat myös esimerkiksi seuraavat: 
-- siivousaineiden nauttiminen vahingossa on vähentynyt, kun pulloissa ryhdyttiin 
käyttämään samanaikaisesti painettavaa ja kierrettävää "lapsikorkkia". ja niihin 
lisättiin voimakkaanhajuista ammoniakkia 
- lasten leikkikenttien pintamateriaalin muuttaminen sellaiseksi, joka aiheuttaa 
vähemmän ruhjeita 
- sormien murskaantuminen väheni, kun luotiin standardi, jolla muutettiin kokoon 
taitettavien huonekalujen taittomekanismia 
- autotallin automaattisen oven sulkemismekanismin muuttaminen 
- painekeitinten uusien turvastandardien hyväksyminen 
purjeliitoa koskevien uusien standardien hyväksyminen 
• ) 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
- kypärän käyttösuositus maastopyöräilyssä 
- vaaramerkkien lisääminen vaarallisten tuotteiden pakkauksiin 
- opastejärjestelmän luominen laskettelurinteisiin. 
Kaikilla näillä toimenpiteillä on saatu todistetusti vähennettyä tietynlaisia 
tapaturmia. Ranskassa on havaittu, että alle 15-vuotiaiden kuolemantapaukset ovat 
vähentyneet merkittävästi ja jatkuvasti: kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista 
tapaturmista johtuvia kuolemia oli 789 vuonna 1986 ja 526 vuonna 1992 eli ne 
vähentyivät yli 33 % kuudessa vuodessa (lähde: INSERM SC8). 
EHLASS-järjestelmän tämänhetkinen tehokkuusalue on sama kuin onnettomuuksien 
tutkiminen mikrotasolla: tuoteluokkien, toimintalajien ja riskiryhmien 
määrittäminen. Sillä ei voida vielä kuvata tapaturmia yleisillä tilastotermeillä tai 
terveysindikaattoreilla. 
4. EHLASS-JÄRJESTELMÄN SUURIMMAT PUUTTEET 
Järjestelmää käytetään laajalti kansallisella tasolla useissa jäsenvaltioissa, mutta sen 
välitön hyöty komissiolle on heikko sen nykyisen toimintatavan vuoksi, koska sen 
avulla ei ole mahdollista saada suoraan ja nopeasti riittävän kattavia ja luotettavia 
tietoja. 
Komissiolla on suoraan käytössä vain kansalliset vuosittaiset kertomukset, joista saa 
käsityksen järjestelmän toimivuudesta ja yleisistä tuloksista kussakin jäsenvaltiossa, 
mutta ei yksityiskohtaisia tietoja konkreettisia ja nopeita toimia varten. 
5. EHLASS-JÄRJESTELMÄN MAHDOLLISUUDET 
Järjestelmän tarjoamat mahdollisuudet ovat kuitenkin valtavat. 
Jäsenvaltioissa kerätyt tiedot on ryhmitelty kansallisten tietokantojen mukaisesti. 
Tiedot on vain yhdistettävä eurooppalaiseen tietokantaan, johon saa yhteyden 
Internetin kautta, ja näin saadaan monin kerroin helpommin ja nopeammin tehtyä 
kyselyitä ja levitettyä tuloksia. 
Tietojen laadun parantamiseksi riittäisivät seuraavat toimet: 
- kotitalouksien tasolla edustavien kausittaisten (esim. joka viides vuosi tehtävien) 
EHLASS-kysclyiden tulosten yhdistäminen jatkuvasti hätäpalveluiden (poliisi, 
palokunta, sairaskuljetukset) keräämiin tietoihin, jotta saatujen tietojen 
edustavuus lisääntyisi 
- uuden, jo määritellyn koodausjärjestelmän käyttöönotto 
- standardoidun valvontaohjelman kehittäminen, mihin sisältyy myös 
yhtenäisyyden valvonta. 
Tietojen hyödyntämisen parantamiseksi olisi levitettävä asiantuntijoiden 
muodostaman yhteistyöverkoston välityksellä uusia tiedon käsittelymenetelmiä, 
FI/24/97/19740000.WOO (FR) 
joita jo käytetään useissa valtioissa: tapaturman synteettisen vakavuusasteen 
laskeminen, automaattinen hälytysjärjestelmä, typologia, "data mining" jne. 
Kaikki nämä toimenpiteet saataisiin rahoitettua erittäin vähin kustannuksin 
suhteuttamalla jäsenvaltioille maksetut tukisummat paremmin niiden 
todellisuudessa toteuttamiin pyrkimyksiin. Tietojen keruuseen myönnetyn tuen 
pienellä vähennyksellä voitaisiin rahoittaa näitä välttämättömiä yhteisiä välineitä. 
Parannuksilla voidaan vaikuttaa jatkuvan yleisen toiminnan kustannuksiin. 
6. PÄÄTELMÄT 
Päädyimme selkeästi siihen, että EHLAS S -järjestelmän toimintaa on tuettava ja 
kehitettävä mieluummin kuin lopetettava se. Järjestelmän hyödyllisyys voidaan 
moninkertaistaa pelkästään edellä kuvatuin toimin. Kun otetaan huomioon kotona ja 
vapaa-aikana tapahtuvan tapaturman arvioidut keskimääräiset kustannukset (368 
ecua) ja EHLASS-järjestelmän toimintakustannukset (2,5 miljoonaa ecua/vuosi), 
riittää, kun kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien määrä laskee vuodessa 
7 000:11a kaikissa jäsenvaltioissa, eli 0,03 % tapaturmien määrästä, jotta investointi 
tasapainottuu Euroopan unionin jäsenvaltioiden talousarvioiden tasolla. 
-4 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
Tärkeimmät seikat (tiivistelmä) 
1. PERUSTEENA OLEVAT TIEDOT 
Tutkimuksessa on esitetty arvioita Euroopan unionin jäsenvaltioissa kotona ja vapaa-
aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvistä vuosittaisista vähimmäismääristä 
seuraavasti: 
- 20 miljoonaa hoitoa vaativaa tapaturmaa 
- 2 miljoonaa sairaalahoitoa vaativaa tapaturmaa 
- 83 000 kuolemaan johtavaa tapaturmaa 
- 3,9 miljardin ecun vähimmäiskustannukset sairaalahoitoa vaativista tapaturmista 
23 miljardin ecun kokonaiskustannukset (välittömät sairaanhoitokustannukset ja 
työn seisahduksista johtuvat yhteiskunnalliset kustannukset). 
Komission vuosittainen tuki kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan 
yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän (EHLASS) toiminnalle on 2,5 miljoonaa ecua, 
kun toimintakustannukset vuonna 1995 olivat yhteensä 3,2 miljoonaa ecua. 
2. EHLASS-JÄRJESTELMÄN PERUSTEET 
Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat merkittäviä kansanterveyden ja 
kustannusten kannalta. Erityinen tietojärjestelmä tällä alalla on siis välttämätön. 
Kuluttajansuojan korkean tason turvaaminen on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn, 
Maastrichtissa allekirjoitettuun sopimukseen. Komissio on saanut tehtäväkseen 
edistää kansanterveyden alaan kuuluvia toimia, joihin kuuluvat myös onnettomuudet 
ja tapaturmat. Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat kuuluvat näin 
ollen kahdeltakin kannalta katsottuna yhteisön toimintaan. Tapaturmien 
vähentäminen on lisäksi selkeästi ilmaistu Maailman terveysjärjestön (WHO) 
tavoitteessa nro 11, jolla pannaan täytäntöön yleinen strategia kaikille vuoteen 2000 
mennessä taattavasta terveydenhuollosta. 
Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat vielä huonosti tunnettuja, 
ja niiden merkitystä aliarvioidaan. Useissa jäsenvaltioissa niille ei anneta riittävää 
poliittista näkyvyyttä. On siis aihetta edistää eurooppalaista järjestelmää, jolla asiaa 
tehdään tunnetuksi ja kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien torjumiseen 
käytettyjen kansallisten välineiden epätasa-arvoisuudet poistetaan. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa johtaa kuluttajansuojan kannalta 
moninkertaisiin ongelmiin: kaikki laillisesti valmistetut ja markkinoidut tuotteet on 
päästettävä kaikkien jäsenvaltioiden markkinoille. Jäsenvaltioiden välinen 
harmonisointi ja yhteistoiminta on osoittautunut välttämättömäksi tuotteiden 
turvallisuutta koskevien yhteisön standardien luomisessa. 
Tämän vuoksi kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin ja tapaturmissa 
mukana olleisiin tuotteisiin liittyvien riskien tutkiminen Euroopan tasolla yhtenäistä 
tiedonkeruujärjestelmää käyttäen on välttämätöntä. EHLASS-järjestelmä on 
Euroopan standardointijärjestöjen yhteistyökumppani, jota ne konsultoivat 
5 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
säännöllisesti. Järjestelmään kerättyjä tietoja käytetään hyväksi esimerkiksi 
kehitettäessä, hyväksyttäessä ja tunnustettaessa eurooppalaisia standardeja. 
EHLASS-järjestelmässä yhdistyy kaksi lähestymistapaa: 
- toiminta: kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen 
keruujärjestelmä on välttämätön raportin laatimiseksi, painopistealueiden 
määrittämiseksi, toimien kohdentamiseksi ja toimien tulosten arvioimiseksi. 
- soveltamisala: sisämarkkinat, tavaroiden vapaa liikkuvuus, kuluttajansuojan ja 
kansanterveyden alan lainsäädännöllisten ja poliittisten ehkäisytoimien 
tarpeellinen koordinointi merkitsevät sitä, että kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia 
tapaturmia koskeva ongelma vaatii laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi yhteisön 
tason toimia. 
Seuraava luonnos antaa käsityksen näistä kahdesta tarpeesta: tarve käyttää kotona ja 
vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevaa tiedonkeruujärjestelmää ja tarve 
omaksua tapaturmia koskeva eurooppalainen lähestymistapa. Nämä ovat loogisesti 
johtaneet EHLASS-järjestelmän luomiseen ja ylläpitoon, koska se on yhtenäinen 
eurooppalainen tiedonkeruujärjestelmä kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista 
tapaturmista. Nämä perusteet ovat jatkuvasti ajankohtaisia ja sen lisäksi ne ovat 
saaneet vahvistusta kuluttajansuojaa ja kansanterveyttä koskevien komission 
tavoitteiden yhdistämisestä. 
-6 
FI/24/97/19740000.WOO (FR) 
Toiminta 
Tietojen keruu 
TietojttrjestelmM 
luomisessa Katsauken 
laatiminen ~* 
+ + 
ehkäisypolitiikan Ensisijaisuuksi 
en määritys "* Keruujttrjestelmfln tarve 
Ehkaisytoi- Toimien 
met ~* arviointi 
Keruujärjestelmän hyödyllisyyden arvionti 
+ + + kussakin vaiheessa: + 
Koordinoidut ehkäisytoimet: -> 
Eurooppalai-
sen 
lahestymista­
van tarve 
Sovelta-
misala 
- kuluttajansuojan alalla 
- kansanterveyden alalla 
Tuotteita koskeva lainsäädäntö ja säännöt 
Euroopan tasolla 
Soveltamisalan 
ulottuvuus eurooppalainen 
Tapaturmat 
Tavaroiden ja henkilöden liikkuvuus 
Yhteismarkkinat 
3. EHLASS-JÄRJESTELMÄN HYÖDYNTÄMINEN 
Nykyiseltä EHLASS-järjestelmältä ei pidä odottaa seuraavia ominaisuuksia: 
luotettava esiintymistiheys ja luotettavat kansanterveyden indikaattorit kaikista 
kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista Euroopassa 
- erinomaiset ja uudenlaiset onnettomuuksien makrotasoiset analyysit; on varmaa, 
että kaatumiset ovat edelleen onnettomuuksien tärkein syntymekanismi, 
vanhukset ja lapset ovat onnettomuuksille alttein väestönosa jne. 
EHLASS-järjestelmän pragmaattisen ja operationaalisen lähestymistavan 
ansiosta sen avulla voidaan sitä vastoin vaikuttaa huomattavasti sääntelevien 
tai ehkäisevien toimenpiteiden täytäntöönpanoon, joiden tarkoituksena on 
esimerkiksi: 
-7-
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
- vähentää siivousaineiden nauttimista vahingossa ryhtymällä käyttämään pulloissa 
samanaikaisesti painettavaa ja kierrettävää "lapsikorkkia" ja lisäämällä 
voimakkaanhajuista ammoniakkia 
- kehottamalla lääkkeitä valmistavia laboratorioita suosimaan läpipainopakkauksia, 
jotta lapset eivät pääsisi helposti nauttimaan suuria määriä lääkkeitä vahingossa 
- muuttaa tikkaiden astimia ja kiinnitysmekanismia vakauden lisäämiseksi 
- muuttaa lasten leikkikenttien pintamateriaali vähemmän ruhjeita aiheuttavaksi 
- vähentää maastopyöräilyn vaarallisuutta suosittelemalla kypärän käyttöä 
- lisätä vaaramerkkejä vaarallisten tuotteiden pakkauksiin 
- suositella turva-aitoja yksityisten uima-altaiden ympärille lasten hukkumisten 
torjumiseksi 
- luoda opastejärjestelmä laskettelurinteisiin 
- vähentää kerrossängystä putoamisia asentamalla riittävät turvalaidat 
- vähentää sormien murskaantumista luomalla kokoon taitettavien huonekalujen 
taittomekanismia muuttava standardi 
- tehdä pakolliseksi käyttöohjeiden lisääminen myrkyllisten puutarhanhoito-
tuotteiden pakkauksiin 
- täydentää lelujen ja kotitalouksiin asennettujen kiipeilytelineiden 
turvallisuusstandardeja 
- muuttaa autotallin automaattisen oven sulkemismekanismia ja edellyttää uuden 
mekanismin käyttöä 
- hyväksyä painekeitinten uudet turvastandardit 
- suositella kypärän käyttöä laskettelua harrastaville lapsille kallovammojen 
vähentämiseksi 
- suositella siipimutterimekanismilla avattavien säilykerasioiden yleistämistä 
valmistajille 
- suositella lämpöä johtamattomien materiaalien käyttöä uunien ovien 
ulkopinnoissa 
- ottaa käyttöön purjeliitoa koskevia standardeja 
- estää kuumasta vedestä johtuvia palovammoja laskemalla kotitalouksiin jaeltavan 
kuuman veden lämpötilaa (tutkimuksen kohteena Ranskassa). 
EHLASS-järjestelmän avulla on siis mahdollista vastata esitettyihin tarkkoihin 
kysymyksiin (menneisyyteen suuntautuva käyttö) tai herättää kysymyksiä 
(tulevaisuuteen suuntautuva käyttö), jotka johtavat tiettyjä tuotteita, väestöryhmiä 
tai tiettyjä toimia koskeviin ehkäiseviin tai lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin. 
EHLASS-järjestelmän tämänhetkinen tehokkuusalue on sama kuin 
onnettomuuksien tutkiminen mikrotasolla: tuoteluokkien, toimintalajien ja 
riskiryhmien määrittäminen. Sillä ei voida vielä kuvata tapaturmia yleisillä 
tilastotcrmeillä tai toisaalta yksittäisten tapaturmien tasolla (joku erityinen 
tuote, kaupallinen merkki, yksilö). 
4. JÄRJESTELMÄN VAHVUUDET 
+ Pysyvä tiedonkeruujärjestelmä on yksi merkittävimmistä tiedon lähteistä kotona 
ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien osalta, joita vielä tunnetaan huonosti. 
ll:ssa jäsenvaltiossa 15:sta ei ole muita keruujärjestelmiä, jotka olisivat sekä 
ajallisesti jatkuvia että aihekohtaisia. Muut keruulähteet ovat joko yleisiä (esim. 
-8-
FI/24/97/19740000.WOO (FR) 
sairaalakuoUeisuutta koskevat kyselyt, kuolintodistukset), joista on vaikea 
määrittää, ovatko ne kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia, tai erittäin 
erikoistuneita (esim. myrkytyskeskukset, paloasemat, palovammakeskukset, 
hiilimonoksidimyrkytykset). 
+ Liikenneonnettomuuksia ja työtapaturmia varten on jo kauan ollut oma 
tietojärjestelmä, ja myös kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia varten on 
hyvä olla yksi tietolähde. 
+ Olemme arvioineet, että kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista 
johtuvien sairaalahoitojen kustannukset ovat vähintään 3,9 miljardia ecua ja 
kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista johtuvat kokonaiskustannukset 
(välittömät hoitokustannukset + työseisokeista johtuvat kustannukset) ovat 
vähintään 23 miljardia ecua. Nämä alustavatkin tulokset osoittavat selvästi 
tapaturmien taloudellisen merkityksen. Jos asiaa käsitellään makrotaloudelliselta 
kannalta ja jos otetaan huomioon EHLASS-järjestelmälle vuosittain annettava 
2,5 miljoonan ecun tuki, riittää että sairaalahoitoa vaativat tapaturmat vähenevät 
vuodessa 0,07 %, jotta yhteisön investointi on tasapainossa jäsenvaltioiden 
saavuttamien sairaalahoidon vähentymisestä johtuvien säästöjen kanssa. 
+ Järjestelmä toimii tyydyttävästi kansallisella tasolla useimmissa jäsenvaltioissa, 
ja sen kautta on saatavissa asiaankuuluvia havaintoja jo yli kymmenen vuoden 
ajalta. Ranskassa on kerätty yli 360 000 havaintoa, jotka muodostavat 
ainutlaatuisen tietokannan. 
+ Useat julkiset ja yksityiset organisaatiot käyttävät tietoja ja julkaistuja tuloksia 
kansallisella tasolla. Näihin kuuluvat mm. kuluttajansuojasta, terveydestä ja 
ympäristöstä vastaavat ministeriöt, tiedotusvälineet, kuluttajansuojaneuvostot, 
valtion ja kunnan sosiaalipalvelut sekä terveyspalvelut. EHLASS-järjestelmästä 
etsivät tietoja lääkärit, toimittajat, opiskelijat, vakuutusyhtiöt ja 
teollisuusyritykset. EHLASS-järjestelmään tuli vuodessa yli 1 300 kysymystä 
kansallisilta koordinaattoreilta ja siitä saatuihin tietoihin perustuvia tutkimuksia 
tehtiin yli 350. 
+ EHLASS-järjestelmän koodausjärjestelmään sisältyy mm. yli 1 100 koodattua 
tuotetta, ja tämän ansiosta sen kautta on mahdollista vastata sellaisiinkin 
kysymyksiin, joihin muista järjestelmistä ei saada vastausta, kuten esimerkiksi: 
liittyykö rullalautailuun enemmän onnettomuuksia kuin rullaluisteluun? miten 
vakavia ne ovat? minkälaisia vammoja niistä syntyy? liittyykö kertatäyttöisiin 
savukkeensytyttimiin tai kokoontaitettaviin sänkyihin tapaturmia? minkälaisissa 
olosuhteissa? 
+ Järjestelmän ansiosta kansalliset viranomaiset ovat tulleet paremmin tietoisiksi 
kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista. Useita aloitteita ja uusia 
rakenteita on luotu tai ne ovat vahvistaneet asemaansa EHLASS-järjestelmästä 
saatujen tulosten perusteella. Tästä ovat esimerkkejä vaikkapa 
kuluttajansuojaneuvoston perustaminen Belgiaan, arkielämän tapaturmien 
seurantakeskuksen perustaminen Ranskaan ja EHLASS-järjestelmän 
liitännäiskomitean perustaminen Luxemburgiin. 
-9 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
+ Järjestelmästä vastaavat työryhmät ovat erittäin päteviä ja yhteistyöhaluisia. Ne 
ovat tehneet yhdessä aloitteita kannustaakseen kansainvälistä tutkimusta ja 
yhteisiä työvälineitä koskeva tutkimusta (esimerkiksi 2.-3. kesäkuuta 1997 
Tukholmassa järjestetty EHLASS-kokous, johon osallistui edustajia 8 maasta ja 
jossa käsiteltiin rullaluistintapaturmia). 
+ Järjestelmän kehittämismahdollisuudet ovat suuret, kuten jäljempänä osoitetaan. 
Järjestelmän tietoja hyödynnetään liian vähän kansallisella, komission tai 
kuluttajan tasolla, mutta Internetin kautta käytettävän eurooppalaisen EHLASS-
tietokannan perustamisella järjestelmän käyttökelpoisuus saadaan 
moninkertaistettua erittäin siedettävin kustannuksin. 
+ Tällä hetkellä muut pääosastot eivät juurikaan käytä järjestelmää. Järjestelmän 
käyttökelpoisuus pääosastolle V sen tulevan, 14. toukokuuta 1997 hyväksytyn 
henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan toimintaohjelman puitteissa (vuosiksi 
1999-2003) sekä Eurostatin aktiivinen tuki uudistetulle ohjelmalle ovat erittäin 
myönteisiä tekijöitä tulevaisuuden kannalta. 
+ "Ellei EHLASS-järjestelmää olisi, sellainen pitäisi luoda." Tämä lause tuli usein 
esiin keskusteluissa. Järjestelmä ei toki ole täydellinen, mutta sillä on se hyvä 
puoli, että se on olemassa ja että se toimii totuttuun tapaan. Ilman EHLASS-
järjestelmää yli kahdella kolmasosalla jäsenvaltioista (11/15) ei olisi käytössään 
mitään yleistä tietolähdettä kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista. 
5. JÄRJESTELMÄN HEIKKOUDET 
- Epäselvyydet tavoitteissa: Vielä 10 toimintavuoden jälkeen näyttää olevan 
epäselvyyttä järjestelmän luonteestakin. Sillä ei voida täysin mitata kaikkien 
arkielämän tapaturmien lukumäärää ja vakavuutta, sitä ei voida pitää 
hälytysjärjestelmänä eikä järjestelmänä, jolla mitataan tapaturmien vaikutuksia 
kansanterveyden kannalta. Tämänhetkistä EHLASS-järjestelmää on pidettävä 
tietopankkina, joka on niiden käytössä, jotka haluavat tarkempaa tietoa riskiä 
aiheuttavista käyttäytymismalleista tai tuoteryhmistä taikka riskialttiista 
väestöryhmistä. EHLASS:ia on pidettävä kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien 
tapaturmien rekisterinä. 
- Kahden menetelmän samanaikainen käyttö: Hätäpalveluista jatkuvasti kerättävät 
tiedot (12 maassa) ja kotitalouksissa tehtävät kyselyt (3 maassa) osoittavat 
erilaisia näkemyksiä järjestelmän päämääristä. Saman menetelmän sisälläkään 
käytännöt eivät ole täysin yhdenmukaisia. 
- Tietojen edustavuus: Kotitalouksilta kyselyillä saatavien kotona ja vapaa-aikana 
tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen edustavuus on varmistettu 3 maassa ja 
hätäpalveluilta saatavien tietojen 3 maassa. Muissa 9 jäsenvaltiossa kerätyt tiedot 
eivät ole edustavia, ja 7 jäsenvaltiota ei takaa kaikilta paikoilta kerättyjen tietojen 
kattavuutta. 
- Koodauskäytäntö: Koodien käytössä on eroavuuksia. 
-10 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
Koodausjärjestelmän vanhuus: Järjestelmä on yli 10 vuotta vanha; se ei sisällä 
omia koodeja kaikille urheilulajeille, ja tuotteiden nimikkeistöä olisi uudistettava. 
Valvonta: Logistinen valvonta on erittäin epäyhtenäistä. Olisi otettava käyttöön 
standardoitu valvontajärjestelmä, johon sisältyy tietojen yhtenäisyyden valvonta. 
Tietojen heikko ajallinen ja paikallinen saatavuus: Usein on odotettava, että 
viimeinen sairaala toimittaa viimeisen lähetyksensä, jotta voidaan laatia 
vuositiedosto. Tämä viivästyttää standardiraportin julkaisua ja tietojen 
saatavuutta kansallisissa kannoissa. Jonkin maan tiedot eivät ole suoraan muiden 
maiden tai komission saatavilla. Kansainvälisten tutkimusten määrä on siten 
vähäinen. Mikään taho ei saa suoraan ja helposti käyttöönsä kaikkia kerättyjä 
tietoja, koska ei ole olemassa Euroopan laajuista tietokantaa. 
Tietojen käytettävyys: Komission kannalta tiedot eivät ole kovinkaan 
käyttökelpoisia. Vuosittaisista kansallisista raporteista ei saa yksityiskohtaisia 
tietoja, joita voitaisiin välittömästi hyödyntää. 
Järjestelmän jäykkyys: Järjestelmä ei mukaudu tarpeeksi nopeasti tavoitteiden ja 
vaatimusten kehitykseen eikä uuteen tietotekniikkaan (verkot ja 
analysointitekniikat). 
Hallinnan laatu: Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroavuuksia järjestelmälle 
nimetyn päätavoitteen, käytetyn menetelmän, tietojen keruun laadun ja 
keskimääräisten kustannusten tasolla. Tämä käy ilmi keruun laadun heikosta 
keskiarvosta ja toimintakustannusindeksin epäyhtenäisyydestä. Vaikuttaa siltä, 
että kansallisella tasolla kannattaisi käyttää vähemmän resursseja tiedon 
keruuseen ja enemmän tietojen hyödyntämiseen ja tulosten levittämiseen. 
Hallinnon ja talouden epävakaus: Arviointikertomuksesta ja vuodesta toiseen 
EHLASS:in kohtalosta on usein kiisteltyjä hallinnollisia päätöksiä lykätty. Usein 
esitetään kysymys "pitäisikö järjestelmän toimintaa jatkaa?", johon kätkeytyy 
toinen kysymys "miten järjestelmää voitaisiin parantaa?". 
Pohdinnat toimintatuen mahdollisesta lakkauttamisesta ovat useaan otteeseen 
pysäyttäneet toiminnan useissa maissa. 
Vahvan koordinaatiorakenteen puute: Toissijaisuusperiaatteen tiukka 
soveltaminen on voinut johtaa järjestelmän uudistamis- ja 
laajentamispyrkimysten vesittymiseen voimakkaan aloite- ja 
koordinointirakenteen puuttuessa. 
6. NYKYTILANNE 
Edellä esitettyjen vahvuuksien ja heikkouksien vertailusta saatava tulos riippuu 
omaksutusta näkökannasta: 
- Tilastolliselta kannalta tulos on kielteinen: kymmenen olemassaolovuoden 
jälkeen järjestelmästä ei saada riittävän luotettavia tilastotietoja Euroopan tasolla, 
vaikkakin tietyissä jäsenvaltioissa tilanne on erinomainen. 
-11 -
FI/24/97/19740000.WOO (FR) 
Kansallisella tasolla kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvästä 
ehkäisevästä toiminnasta (kuluttajansuoja ja kansanterveys) ja lainsäädännöstä 
vastaavien tahojen kannalta tulos on kokonaisuudessaan myönteinen useissa 
jäsenvaltioissa. 
Euroopan tasolla ehkäisevästä toiminnasta ja lainsäädännöstä vastaavien tahojen 
kannalta tulos on kokonaisuudessaan kielteinen, koska koko Eurooppaa 
koskeviin tietoihin ei ole suoraa pääsyä. 
Tulos on erittäin myönteinen, jos ajatellaan järjestelmän mahdollisuuksia ja 
Eurostatin kanssa tehtävän yhteistyön kehittämistä metodologian, validoinnin ja 
tulosten julkaisun osalta ja pääosaston V kanssa tehtävää yhteistyötä 
kansanterveyden alan toimiin kuuluvan henkilövahinkojen ehkäisemistä 
koskevan yhteisön toimintaohjelman (vuosiksi 1999-2003) puitteissa. EHLASS-
järjestelmän kautta yhteisön toimien täydentävyys voisi vahvistua. 
7. JÄRJESTELMÄN MAHDOLLISET TULEVAISUUDENNÄKYMÄT 
Mahdollisuuksia on neljä: 
- EHLASS-järjestelmän lakkauttaminen 
- järjestelmän lakkauttaminen pariksi vuodeksi 
- nykyisen järjestelmän jatkaminen 
- EHLASS-järjestelmän parantaminen. 
Jäljempänä tarkastellaan näitä kaikkia vaihtoehtoja erikseen ja arvioidaan 
j ärjestelmän kehittämismahdollisuuksia. 
8. EHLASS-JÄRJESTELMÄN LAKKAUTTAMINEN 
EHLASS-järjetelmän lisäksi tietyissä jäsenvaltioissa on muita tietolähteitä kotona ja 
vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista. EHLASS-järjestelmän lakkauttaminen 
vaikuttaisi vain vähän tätä alaa koskevien tietojärjestelmien laatuun Alankomaissa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ranskassa kausittaisilla CNAM- ja INSEE-
kyselyillä saadaan yleiskuva kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien 
tilanteesta. Muissa jäsenvaltioissa EHLASS-järjestelmän lakkauttaminen vaikuttaisi 
suuresti tietojärjestelmien laatuun. Näissä valtioissa olisi tämän jälkeen jäljellä 
ainoastaan 
- yleinen tiedonkeruu (esimerkiksi sairaalakuolleisuutta koskevat kyselyt ja 
kuolintodistukset), josta on kuitenkin varsin vaikea eritellä kotona ja vapaa-
aikana tapahtuviin tapaturmiin kuuluvat tapaukset 
- erittäin erikoistuneet yksittäiset lähteet (esimerkiksi myrkytyskeskukset, 
paloasemat, palovammakeskukset, hiilimonoksidimyrkytykset). 
12 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
Seuraavasta kuviosta ilmenee EHLASS-järjestelmän keskeinen asema kotona ja 
vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvien tietojen keruuvälineenä: 
Erityiset lähteet: 
myrkytyskeskukset, paloasemat, 
hiilimonoksidimyrkytykset palovammakeskukset, 
Yleiset lähteet: 
- sairaalakuolleisuutta 
koskevat kyselyt 
- kuolintodistukset 
- terveyskyselyt EHLASS-järjestelmän asema kotona 
ja vapaa-aikana tapahtuviin 
tapaturmiin liittyvässä yleisessä 
tietojärjestelmässä 
Järjestelmän lakkauttaminen aiheuttaisi merkittävän vajeen tietojen verkottumisessa. 
Raportissa on taulukko, josta saa näkemyksen kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin 
tapaturmiin liittyvistä yleisistä (muttei erityisistä) tietolähteistä Euroopassa 
EHLASS:in lisäksi ja jonka avulla voi arvioida EHLASS:in lakkauttamisen 
vaikutuksia. EHLASS:in lakkauttamisella olisi seuraavanlaisia vaikutuksia 
seuraaviin maihin: 
- erittäin merkittävä vaikutus 8 maassa: Belgia, Espanja, Irlanti, Itävalta, Kreikka. 
Luxemburg, Portugali ja Suomi 
- merkittävä vaikutus 5 maassa:, Italia, Ranska, Ruotsi, Saksa ja Tanska 
- heikko vaikutus 2 maassa: Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta. 
Useat kansalliset asiantuntijat toivat spontaanisti esiin, että "Ellei EHLASS-
järjestelmää olisi, sellainen pitäisi luoda". On todettava, että 11 jäsenvaltiossa 15:sta 
se on ainoa kansallinen erityisjärjestelmä kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin 
tapaturmiin liittyvien tietojen keräämiseksi. 
EHLASS-järjestelmän lakkauttaminen Euroopan tasolla koordinoituna järjestelmänä 
alentaisi kuluttajansuojan yleistä tasoa ja estäisi kansanterveyden kannalta 
oleellisten tietojen saannin. Järjestelmän lakkauttamisella 
- tuhottaisiin ajattelutapa, joka johti järjestelmän perustamiseen. EHLASS 
perustettiin, koska oli tarvetta kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia 
koskevien tietojen keruujärjestelmään ja onnettomuuksiin liittyvän Euroopan 
laajuisen lähestymistavan omaksumiseen 
- jätettäisiin 11 jäsenvaltiota kokonaan ilman kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia 
tapaturmia koskevaa tietojärjestelmää 
- luotaisiin epätasa-arvoinen tilanne kuluttajansuojaa ja kansanterveyttä koskevien 
välineiden ja politiikkojen kehittämiseen 
13 
FI/24/97/19740000.WOO (FR) 
- menetettäisiin j äsenvaltioiden välisten tietoj en vertailtavuus 
- menetettäisiin mahdollisuus havaita harvinaiset tapaturmat, joiden yhteenlaskettu 
määrä voi muodostua merkittäväksi 
- heikennettäisiin kansallisten viranomaisten tietoisuutta kotona ja vapaa-aikana 
tapahtuvien tapaturmien merkityksestä 
- heikennettäisiin ehkäisypolitiikkojen kohdentamismahdollisuuksia 
- menetettäisiin perinteinen yhteistyö ja hankitut kokemukset. 
Lakkauttamisen etuna olisi nykymuodossaan tilastollisesti epätyydyttävän ja 
komissiota vain vähän hyödyttävän järjestelmän lopettaminen. On totta, että 
nykyinen EHLASS vaikuttaa enemmänkin joukolta rinnakkain toimivia kansallisia 
järjestelmiä kuin yhtenäiseltä Euroopan laajuiselta järjestelmältä. Sen 
lakkauttaminen vapauttaisi siihen sidotut varat. 
9. EHLASS-JÄRJESTELMÄN LAKKAUTTAMINEN PARIKSI VUODEKSI 
Tällaisessa odotteluratkaisussa on useita huonoja puolia. Sen seurauksena 
- kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien merkitystä korostavat 
pyrkimykset seisahtuisivat 
- kansallisilta ja eurooppalaisilta käyttäjiltä vietäisiin väline, joka on merkittävä 
ehkäisevän politiikan ja lainsäädännön toteuttamisessa 
- täydentävien rahoituskanavien toiminta katkeaisi 
- tietojen kronologinen sarja katkeaisi 
- perustetut työryhmät hajoaisivat 
- otettaessa uutta järjestelmää käyttöön se olisi perustettava uudelleen, mikä 
johtaisi ajan ja energian hukkaan ja vain näennäisiin säästöihin. 
Tämän ratkaisun ainoana etuna on saada harkinta-aikaa uuden, toimivamman 
järjestelmän käyttöön ottamiseksi. Ei ole kuitenkaan realistista olettaa, että uusi 
järjestelmä voisi päästä helposti alkuun Euroopan tasolla. Lisäksi tässä raportissa ja 
muissa tutkimuksissa on tuotu esiin olennaisen tärkeitä aiheita pohdittavaksi uudesta 
menetelmästä. Puutetta ei ole niinkään ajatuksista ja ehdotuksista kuin 
soveltamispäätöksistä ja niiden tehokkaasta täytäntöönpanosta. 
10. NYKYISEN EHLASS-JÄRJESTELMÄN SÄILYTTÄMINEN 
Nykyinen järjestelmä ei kärsi niinkään tietojen puutteesta (ei riittävästi havaintoja) 
kuin siitä, että kerätyt havainnot eivät ole parhaassa mahdollisessa tilassa 
(kattavuus, valvonnan laatu, koodauksen riittävyys, käyttöönoton nopeus). Tietoja ei 
hyödynnetä riittävästi yhteisössä tai kansainvälisesti eikä yksittäisten käyttäjienkään 
tasolla, koska kaikista Euroopan tasolla kerätyistä tiedoista ei ole mahdollista tehdä 
kyselyitä yksinkertaisesti ja nopeasti. 
-14 
FI/24/97/19740000.WOO (FR) 
Kansallisella tasolla tarjotuista palveluista huolimatta järjestelmän tämänhetkinen 
suorituskyky ei ole riittävän tyydyttävä. Tämän vuoksi nykyisenlaisen EHLASS-
järjestelmän ylläpito ei mielestämme ole kannattavaa, varsinkaan sen jälkeen, kun 
on tutkittu uudistetun EHLASS-järjestelmän mahdollisuudet ja otettu huomioon 
uusin tekniikka. 
Mielestämme vaihtoehtoina ovat EHLASSrin lakkauttaminen tai parantaminen. 
11. JÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISMAHDOLLISUUDET 
Kehittämismahdollisuudet ovat merkittävät: 
- Verkkoihin, WWW-sovelluksiin ja tietojärjestelmien tietojen 
hyödyntämismenetelmiin liittyvä tekniikan kehittyminen (esimerkiksi "data 
mining"), jolla voidaan yksinkertaisesti korjata havaittuja puutteita. Analyysi 
olisi ollut erilainen vielä kaksi vuotta sitten. 
- Kustannustehokkuusanalyysin perusteella ehdotamme, että tietojen keruuseen 
käytettyjä varoja vähennetään ja tietojen laadun ja hyödyntämisen kehittämiseen 
sekä tietojen yleisen saatavuuden helpottamiseen ja nopeuttamiseen käytettyjä 
varoja lisätään. 
Tietojen keruusta aiheutuvien kulujen vähentämiseksi ehdotamme välittömästi 
tehtäväksi seuraavaa: 
- tuen määrän suhteuttaminen toteutettuihin pyrkimyksiin 
- tiedonkeruupaikkojen vähentäminen yhdellä niissä valtioissa, joissa väestön 
määrä suhteessa keruuseen osallistuviin sairaaloihin on riittävä, jos se on 
poliittisesti mahdollista 
- tiedonkeruupaikkojen lisääminen yhdellä niissä valtioissa, joissa väestön määrä 
suhteessa keruuseen osallistuviin sairaaloihin ei ole riittävä. 
Yleisesti ottaen siis vähennetään tiedon keruuseen käytettyjä varoja. 
Näin säästetyt varat voitaisiin käyttää 
- tietojen laadun parantamiseen 
- tekemällä tietojen edustavuuden parantamiseksi EHLASS-kyselyitä valtioissa, 
joissa kerätään tietoja pysyvästi ja jotka haluavat sitä, ja näin yhdistettäisiin 
näiden kahden menetelmän edut 
- suosittelemalla ja suosimalla kattavaa tiedonkeruuta pysyvillä keruupaikoilla 
- ottamalla käyttöön äskettäin päivitetty uusi koodausjärjestelmä 
- kehittämällä tietojen yhtenäisyyttä valvova standardiohjelma ja levittämällä 
sitä 
- laatimalla suositus tietojen keruuta koskevista hyvistä toimintatavoista ja 
levittämällä sitä 
- tietojen levittämisen ja hyödyntämisen parantamiseen 
- ottamalla käyttöön Euroopan laajuinen EHLASS-tietokanta, jota voisi käyttää 
Internetin kautta 
-15-
- syöttämällä tähän tietokantaan neljännesvuosittain keruupaikoilta saadut tiedot 
- yleistämällä sähköpostin käyttöä järjestelmän käyttäjien välillä 
- kehittämällä tietojen hyödyntämisvälineitä (esim. vakavuusaste, automatisoitu 
hälytys, typologia) suhteessa kansallisiin ja yhteisön hälytysjärjestelmiin 
- edistämällä kustannusanalyysimallien käyttöönottoa 
- tuomalla yhteen asiantuntijoita, jotka voivat kehittää kaikkia hyödyttäviä 
yhteisiä välineitä ja edistää niiden käyttöä. 
Keskipitkällä aikavälillä keruupaikoilla tapahtuvan tiedonkeruun kustannusten 
alentamiseksi ja verkkojen kehityksen huomioon ottamiseksi olisi otettava käyttöön 
- tietojen online-keruu 
- automatisoitu valvonta 
- sähköinen tiedonsiirto keskuspaikkaan 
- online-koodausta koskeva koulutus 
- standardoitu online-käyttö. 
Vaikuttaa siltä, että järjestelmän suorituskykyä ja hyödyllisyyttä voitaisiin 
parantaa yksinkertaisilla toimenpiteillä nykyisellä kustannustasolla. 
EHLASS-järjestelmän kehittämismahdollisuuksien havainnollistamiseksi laadimme 
suunnitelman, jolla lisätään järjestelmän hyödyllisyysastetta merkittäville 
käyttäjäryhmille. 
Eri asteet on esitetty käyrällä, jonka jälkeen on laadittu edellä tehtyjen suositusten 
mukaisesti muutettua EHLASS-järjestelmää vastaava käyrä. 
Käyrien väliin jäävä alue osoittaa järjestelmän kehittämismahdollisuudet 
käyttäjätyypin mukaan. 
Järjestelmän 
hyödyllisyys muutettu Kl II .ASS-järjt 
nykyinni l'l II.ASK 
jurjcstclmii 
Kuluttajat Kansainvälinen yhteistyö Käyttäjätyypit 
Kansalliset viranomaiset Komissio 
Internetin kautta käytettävän tietokannan toteutettavuuden ja 
käytännöllisyyden osoittamiseksi olemme kehittäneet koemallin palvelimesta, 
jota pääsee käyttämään Ranskan sivulta (pääosaston XXIV testiä varten käyttöön 
antamalla salasanalla). Koemallin avulla voi tehdä suoria kyselyitä Ranskan 
EHLASS-kantaan muotoilemalla hakuja, joissa on kaikki EHLASS.in muuttujat 
(kysely näkyvään tekstialueeseen on myös mahdollinen). On myös mahdollista 
-AC -
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
hakea tietoja valituista tietueista, etsiä standardoituja tilastotaulukoita tai siirtää 
tietoja paikallisesti. 
Aikaisempien vuosien EHLASS-tiedot siirretään Euroopan laajuiseen kantaan 
(kanta 1) niin, että kaikki jo olemassa olevat kansalliset kannat tulevat käytettäviksi. 
Voitaisiin myös luoda viitetietokanta (kanta 2), johon otetaan vain ne sairaaloilta 
kerätyt tiedot, joihin sisältyy kaikenlaisia akuuttitapauksia ja jotka ovat kattavia. 
Tällainen kanta olisi edustavampi. 
12. PÄÄTELMÄT 
Kun otetaan huomioon 
- nykyisen järjestelmän edellä esitetyt vahvuudet ja heikkoudet 
- nykyisen EHLASS-järjestelmän lakkauttamisesta, väliaikaisesta lopettamisesta 
tai ylläpidosta koituvat merkittävät ongelmat 
- selvitys järjestelmän mahdollisuuksista muutoksilla, jotka voitaisiin toteuttaa 
nopeasti järjestelmää ja sen toimintadynamiikkaa lakkauttamatta, testatuilla 
teknisillä keinoilla ja nykyisillä kustannuksilla, jakamalla menot paremmin 
- kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen tarve 
yhtenäisen ja tehokkaan kuluttajansuojapolitiikan toteuttamiseksi pääosaston 
XXIV toimien yhteydessä 
- järjestelmän selvä hyödyllisyys pääosastolle V sen tulevan, henkilövahinkojen 
ehkäisemistä koskevan toimintaohjelman (vuosiksi 1999-2003) puitteissa 
kansanterveysalan toimien yhteydessä sekä Eurostatin aktiivinen tuki 
kehitetylle järjestelmälle 
suosituksemme on selkeästi t 
on otettava 
parannettu E: on otettava jnahdollisimm 
;; ;t. 
Miten tämä olisi tehtävä? 
- Olisi hyödynnettävä toiminta-analyysistä ilmeneviä kehittämismahdollisuuksia. 
- Olisi valmisteltava aktiivisesti uusia edellä esiteltyjä teknisiä välineitä, ja olisi 
toimittava niiden käyttöön ottamiseksi. 
- Olisi korostettava tiivistä yhteistyötä muiden pääosastojen, erityisesti Eurostatin 
kanssa luotettavien tilastojen laatimiseksi ja pääosaston V kanssa sen 
henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman 
toteuttamisen yhteydessä. 
-17 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
Olisi sitouduttava järjestelmään pidemmällä aikavälillä: Yksi järjestelmän 
kehittämisen suurimmista esteistä on ollut epävarmuus sen jatkuvuudesta. 
Aikaisemmin suunniteltujen parannusten toteuttaminen on aina estynyt 
järjestelmän lopettamisuhan vuoksi. Nyt on annettava aikaa järjestelmän 
radikaalille kehittämiselle (4-5 vuotta). 
13. TULEVAN EHLASS-JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ 
Tulevaa EHLASS-järjestelmää on pidettävä tietovarastona, josta on helppo tehdä 
kyselyitä (kanta 1) ja jota voidaan käyttää tapaturmien tutkimiseen mikrotasolla 
- menneisyyteen suuntautuvasti: jo tehtyihin tarkkoihin kysymyksiin vastaamiseksi 
(miten paljon tapaturmia ostoskärryillä? miten vakavia? miten paljon liitovarjo-
onnettomuuksia?) 
- tulevaisuuteen suuntautuvasti: kyselyiden suorittamiseksi tietyillä yksinkertaisilla 
tilastollisilla välineillä (esim. vakavuusaste, automaattinen hälytysjärjestelmä) tai 
koodaajien toteuttamilla hälytysmenettelyillä keruupaikkojen tasolla. 
Jos toteutetaan menetelmää koskevat parannusehdotukset, jollaisia ovat erityisesti 
hätäpalveluissa tehtävän jatkuvan tiedonkeruun ja kotitalouksien tasolla edustavien 
EHLASS-kyselyiden yhteensovittaminen, parempi otos sairaaloista sekä 
tiedonkeruun edustavuuskriteerin noudattaminen, järjestelmää on mahdollista 
käyttää myös makrotasolla tilastollisesti luotettavien indikaattoreiden tuottamiseen 
(kannasta 2). 
On selvää, että tietovarasto ei saa olla tietojen hautausmaa (tällä hetkellä tietoja ei 
hyödynnetä tarpeeksi Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla, ja käytössä olevat 
välineet ovat vanhentuneita), virheellisten tietojen varasto (tuotettujen tietojen laatua 
on parannettava) eikä se saa olla taloudellisesti pohjaton kuilu (on lopetettava uusien 
sairaaloiden liittäminen tiedonkeruuseen ja suunnattava varat uudelleen 
kustannustehokkuussuhteen optimoimiseksi). 
14. MIKSI KOMISSION OLISI JATKETTAVA EHLASS:IN TUKEMISTA? 
- Koska se on tärkeää: Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat 
tärkeitä kuluttajansuojan, kansanterveyden ja taloudellisten kustannusten 
kannalta. 
- Koska kyseessä on Euroopan laajuinen vastuu: Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
merkitsee lisäriskiä kuluttajille. On hyvä, että tuotteet pääsevät liikkumaan 
helposti, mutta on myös huolehdittava siitä, että kuluttajia suojellaan paremmin 
ja että tuotteiden turvallisuutta koskevaa velvoitetta noudatetaan. Komission 
tehtävänä on edistää ihmisten terveyden parempaa suojelua sairauksien ja 
onnettomuuksien ehkäisyyn liittyvillä toimilla. EHLASS liittyy näihin 
molempiin. Kuluttajansuojaa (PO XXIV) ja terveyden turvaamista (PO V) 
käsittelevien pääosastojen osallisuus osoittaa tarpeen koordinoida ja tukea 
taloudellisesti tapaturmien ehkäisytoimia. Näin ollen on loogista tukea myös 
yhtenäistä tietolähdettä, jolla voidaan suunnata tai selventää tätä politiikkaa. 
-18-
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
Jos eurooppalaiset toimielimet eivät tue hanketta, ehkäisypolitiikan alalla 
edistyneemmät jäsenvaltiot jatkavat jo aloittamiaan pyrkimyksiä, kun taas toiset 
hylkäävät ne. Tämä johtaa onnettomuuksiin joutuvien kansalaisten yhä 
suurempaan epätasa-arvoisuuteen. 
- Koska se on vaikeaa: On myös havaittu, että osa kotona ja vapaa-aikana 
tapahtuviin tapaturmiin liittyvistä ongelmista on edelleen näkymättömissä, että 
niitä on aliarvioituja että ehkäisypolitiikan välitöntä vaikutusta on vaikea mitata. 
Kyseessä on siis aihe, joka ei juurikaan vetoa kansallisiin poliittisiin päättäjiin. 
- Koska olisi paradoksaalista olla rahoittamatta EHLASS:ia: Kuluttajansuojan 
korkean tason toteuttaminen on kirjattu Maastrichtissa allekirjoitettuun 
sopimukseen Euroopan unionista, ja komissio (pääosasto V) on toteuttamassa 
henkilövahinkojen ehkäisyä koskevaa yhteisön toimintaohjelmaa (vuosiksi 1999— 
2003), joten olisi paradoksaalista lakkauttaa ainoa Euroopan laajuinen hanke, 
joka antaa korvaamattoman arvokasta tietoa kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista 
tapaturmista. 
15. MIKSI KOMISSION ON JATKETTAVA JÄRJESTELMÄN KOORDINOINTIA? 
- Koska se on johdonmukaista: Jos jonkin jäsenvaltion rakenne ei usko 
pystyvänsä koordinoimaan toisessa valtiossa tapahtuvaa tiedonkeruuta, on 
luonnollista, että ylikansallinen elin, eli tässä'tapauksessa komissio, ottaa tämän 
vastuulleen. Koska komissio koordinoi jo alalla muita tietojärjestelmiä (esim. 
järjestelmä nopeaa tiedonvaihtoa varten), on johdonmukaista, että se jatkaa 
EHLASS-järjestelmän koordinointia muistakin kuin historiallisista syistä 
(komissio toivoi järjestelmän luomista ja johti sitä). 
- Koska se on välttämätöntä: Järjestelmän osittainen rahoittaminen ei pelkästään 
riitä Euroopan laajuisen tietojärjestelmän minimiyhtenäisyyden ylläpitoon. Eri 
jäsenvaltioissa kerättyjen tietojen sisältö eriytyy muuten nopeasti. Jo nyt liiaksi 
toisistaan eroavilla menetelmillä ei olisi kohta mitään yhteistä. Tarvitaan siis 
riittävän voimakas, uskottava ja kaikkien tunnustama koordinoiva rakenne. 
- Koska se on strateginen haaste: Pelkkiä vakuutusyhtiöitä tai teollisuusyrityksiä 
ei voida jättää kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen 
haltijoiksi. Myös kuluttajajärjestöjen, niiden etuja edustavien laitosten, itse 
kuluttajien ja kansanterveysalan tahojen on saatava tietoja kotona ja vapaa-aikana 
tapahtuvista tapaturmista. Tämän vuoksi järjestelmän koordinoinnista on 
vastattava itsenäisen elimen, joka on taatusti riippumaton, eli komission. 
16. VASTAUKSIA USEIMMIN ESITETTYIHIN ARVOSTELUIHIN 
- "Tiedot eivät ole edustavia" (edustavuutta koskeva ongelma): Ongelma ratkeaa, 
kun yhdistetään jatkuvasta järjestelmästä saadut tiedot kotitalouksien osalta 
edustavista EHLASS-kyselyistä saatuihin tietoihin. On myös korostettava 
kattavuutta keruupaikoilla ja jatkuvuutta sairaalaotoksissa. 
19-
FI/24/97/19740000.WOO (FR) 
"Tapaturmista ei saa kokonaiskäsitystä" (tutkimusaluetta koskeva ongelma): 
EHLASS-kyselyiden ja lisätietolähteiden järjestelmällinen käyttö, mihin 
yhdistetään tietojen keruu tavanomaisissa paikoissa, mahdollistaa täysin kotona 
ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien alueen kattamisen. 
"Tietoja ei voi verrata valtioiden välillä" (vertailtavuutta koskeva ongelma): 
Tämä ongelma ratkeaa, kun otetaan käyttöön 
- uusi keruuj ärj estelmä, j olla logiikka j a koodaus yhdenmukaistetaan 
- standardoitu keruu-, valvonta ja koodausapuohjelma (Internetin kautta 
levitettävä) 
- koordinaattoreiden säännölliset kokoukset, joissa voidaan käsitellä koodauksen 
yhtenäisyyteen liittyviä ongelmia 
- keruuryhmien välinen kokemustenvaihtorakenne (sähköposti). 
"Kyseessä ei ole todellinen hälytysjärjestelmä" (järjestelmän monia tavoitteita 
koskeva ongelma): Hälyttäminen ei ole järjestelmän ensisijainen tehtävä. Se voi 
kuitenkin olla hyödyksi hälytyksen tekemisessä, kun otetaan käyttöön 
- automatisoitu tilastollinen hälytysväline (SAA) 
- hälytyssähköposti kansallisten EHLASS-paikkojen ja pääosaston XXIV välillä 
- enemmän yhteistyötä muiden hälytysjärjestelmien kanssa (esim. nopeaa 
tiedonvaihtoa koskeva järjestelmä, suojalausekkeet) ja tehdään mahdolliseksi 
dynaaminen haku säännöllisesti päivitetystä Euroopan laajuisesta EHLASS-
kannasta. 
"Järjestelmän avulla ei voi havaita todella vaarallisia tuotteita": Tämä liittyy 
edelliseen. On totta, että harvoin tuotteet ilmoitetaan suoranaisesti syypäiksi 
kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin. EHLASS:in tavoitteena on myös 
riskejä aiheuttavien tapahtumaketjujen, käyttäytymismallien ja väestöryhmien 
paikantaminen. Se voi kuitenkin auttaa tehokkaasti vaarallisten tuotteiden 
tunnistamisessa, jos 
- tuotekooditaulukkoa parannetaan 
- vaaditaan tapaturmaan vaikuttaneen tuotteen tuotenimi ilmoitettavaksi 
mahdollisuuksien mukaan 
- tapaturmia tutkitaan jälkeenpäin (tapaturman kuvaus) 
- käytetään synteettistä tuotteiden haitta-astetta (SSG), jonka kaikki ovat 
hyväksyneet ja jolla voidaan tehdä ajallisia ja maantieteelisiä vertailuja. 
"Ei ole tarpeeksi muuttujia" tai toisaalta "On liiaksi muuttujia": Uuden 
koodausjärjestelmän käyttöönoton pitäisi ratkaista tämä ongelma, koska siinä 
- lisätään välttämättömiä muuttujia (esim. harrastettujen urheilulajien koodaus) 
- tarkistetaan ja kartutetaan muuttujien nimikkeistöä (loogisten rakenteiden 
käyttö, NOMESCO-koodaustaulukoiden käyttö) 
- koodauksen opaskirjojen kehittäminen. 
"Tietoja ei hyödynnetä tarpeeksi": Tämä voidaan ratkaista seuraavasti: 
- online-kyselyt Euroopan laajuiseen tietokantaan Internetin kautta 
- uusien tietojen hyödyntämisvälineiden yhteinen käyttöönotto (esim. typologia, 
"data mining"). 
20 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
"Tulokset ovat aina samoja": EHLASS-järjestelmän yhtenä tarkoituksena on 
löytää laajat suuntaukset (onnettomuuksien tutkiminen makrotasolla). On totta, 
että tosiseikat vaihtelevat vähän (esim. humaltuneet nuoret ovat alttiita 
onnettomuuksille, vanhukset alttiita kaatumisille), mutta on tärkeää, että on 
olemassa pysyvä ajallinen viitetila, jotta voidaan 
- muotoilla käyttäytymiseen ja yksittäisiin tapaturmiin liittyviä lähestymistapoja 
- muodostaa tietovarasto menneisyyteen ja tulevaisuuteen suuntautuvia 
tutkimuksia varten (äskettäinen esimerkki hukkumisista uima-altaisiin) 
- toimittaa aineistoa ehkäisypolitiikan arviointia varten mittaamalla mittauksen 
kohteena oleviin tuotteisiin liittyvien tapaturmatyyppien frekvenssivaihteluita 
(tai synteettistä tuotteiden haitta-astetta). 
"Järjestelmä ei estä veistä leikkaamasta!": Tällainen toteamus osoittaa enemmän 
tiedon vääristelyä kuin terveen järjen käyttöä. Kohdassa 3 annettiin useita 
esimerkkejä konkreettisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu EHLASS-tietojen 
perusteella. Ainoastaan EHLASS:ista saa vastauksen seuraavanlaisiin 
kysymyksiin: onko ilmennyt tapaturmia uudenlaisilla ilotulituspommeilla, 
riittävätkö ratsastuskypärät ratsastajan suojaamiseen, liittyykö tietynlaiseen 
leikkikaluun tukehtumisvaara, minkälaisia murtumia tulee lumilautailuun 
liittyvistä onnettomuuksista ja miten usein onnettomuuksia tapahtuu. 
"Ei ole komission tehtävä rahoittaa järjestelmää": Kohdassa 14 ja 15 havaittiin, 
että komissio on oikeassa roolissaan tukiessaan, rahoittaessaan ja 
koordinoidessaanEHLASS-järjestelmää. 
-21 
FI/24/97/19740000.W00 (FR) 
Suosituksenamme on tukea ja parantaa EHLASS-järjestelmää kolmella 
oleellisella toimenpiteellä: -;'Y -:*-ï^?f -"' .--'y' •• " '"^ *';/'•*'* 
- Euroopan laajuisen ja Intenietin kautta käytettävän EHLASS-
tietokannan luommeng;U\''::. ;Vg§ -^fji^ïK- " - • ';''"•'.' 
- uuden koodausja>jc$^linä^ - : - -••.'• 
- kansallisten asiantuntijoiden yhteistyökokouksen ehdottamien uusien 
käyttövälineiden käyttöönotto. ^ V:\ 
Pelkästään näillä toimenpiteillä ja entisin kustannuksin EHLASS-
järjestelmä saa uutta puhtia ja uuden ulottuvuuden. 
Näiden muutosten tarkoituksena on 
- tehdä EHLASS-järjestelmästä voimakkaammin "yhteisöllinen" 
erityisesti komission tasolla lisäämällä yhteistyötä pääosaston XXIV 
hallinnoimien hälytysjärjestelmien kanssa, Eurostatin kanssa ja 
pääosaston V kanssa henkilövahinkojen ehkäisyä koskevan yhteisön 
toimintaohjelman (vuosiksi 1999-2003) toteuttamisen puitteissa. 
- ottaa käyttöön parempia välineitä konkreettisten toimenpiteiden 
helpottamiseksi, jotta voitaisiin parantaa kuluttajansuojaa ja 
kansanterveyttä. 
Kaikista jäsenvaltioista saatujen tietojen tiheä käyttö yhteisön tasolla ja 
näiden muutosten ansiosta tietojen yksinkertaistunut käyttö ovat parhaat 
takuut kunkin jäsenvaltion tietojen laadun parantumiseksi. 
-22 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 488 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 06 01 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-50I-FI-C 
ISBN 92-78-38710-X 
Euroopan yhteisöjen virallisien julkaisujen loimislo 
L-2W5 Luxemburg 
J>