Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pk-yritykset digitaaliaikaan"



Virallinen lehti nro C 080 , 03/04/2002 s. 0067 - 0075



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pk-yritykset digitaaliaikaan" (2002/C 80/15) Komissio päätti 22. maaliskuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 17. joulukuuta 2001. Esittelijä oli Dimitrios Dimitriadis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16. ja 17. tammikuuta 2002 pitämässään 387. täysistunnossa (tammikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 92 puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä. Tiedonannon yleinen tausta Tiedonanto "Pk-yritykset digitaaliaikaan" on osa komission pyrkimystä antaa tarvittava sysäys eEurope 2002 -toimintasuunnitelmalle sekä nopeuttaa niiden ohjelmien toteuttamista, joiden on määrä auttaa pk-yrityksiä aloittamaan sähköinen liiketoiminta. Komission asiakirjassa pyritään kokoamaan yhteen kaikki Euroopan unionin toimet, jotka koskevat sähköistä liiketoimintaa, sekä luetteloimaan sekä komission että jäsenvaltioiden aloitteet, joilla ne pyrkivät tehostamaan pyrkimyksiään. 1. Johdanto 1.1. Komission tiedonanto "Pk-yritykset digitaaliaikaan"(1) on jatkoa joulukuussa 1999 julkaistulle tiedonannolle "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille"(2) sekä Santa Maria da Feirassa (19. ja 20. kesäkuuta 2000) pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa käsitellylle ja siellä hyväksytylle toimintasuunnitelmalle "eEurope 2002 - Tietoyhteiskunta kaikille"(3). 2. Komission asiakirjan pääsisältö 2.1. Toimintasuunnitelman kolmas tavoite, nimeltään "Internetin käytön lisääminen", sisältää toimen, jolla kannustetaan pk-yrityksiä siirtymään digitaaliaikaan ("go digital"). Pk-yritysten katsotaan olevan keskeisessä asemassa, kun pyritään toteuttamaan eEurope-aloitteen tavoitteet. 2.2. Tiedonannolla pyritään selvittämään pk-yritysten erityistarpeita, jotta ne voisivat täysimääräisesti hyödyntää sähköistä kaupankäyntiä. Tiedonannossa esitellään myös GoDigital-erityisaloitteita, jotka komission on määrä toteuttaa vuonna 2001. Lisätoimia on suunnitteilla tämän jälkeen. 2.3. Tiedonannon päätavoitteet ovat seuraavat: a) pyritään tunnistamaan keskeiset ongelmat, joita pk-yritykset kohtaavat aloittaessaan sähköisen liiketoiminnan b) ehdotetaan erityistoimia, joilla tuetaan pk-yritysten siirtymistä digitaaliaikaan, erityisesti nykyisten toimintalinjojen ja aloitteiden pohjalta c) pyritään varmistamaan niiden eri toimintalinjojen ja aloitteiden johdonmukaisuus ja saatavuus, joilla tuetaan pk-yritysten siirtymistä digitaaliaikaan Euroopan, jäsenvaltioiden, alueiden ja paikkakuntien tasolla d) pyritään oppimaan käytännön kokemuksista ja tekemään esikuva-analyyseja (benchmarking) eri strategioista, jotta tuettaisiin pk-yritysten siirtymistä digitaaliaikaan. 2.4. GoDigital-aloitteella voidaan parantaa pk-yritysten edellytyksiä siirtyä digitaaliaikaan, mutta se ei voi korvata yrittäjyyttä tai itse yritystä, jonka on tehtävä varsinaiset päätökset. 2.5. Komission tiedonanto on jaoteltu kolmeen toimintalinjaan, joihin sisältyy kymmenen konkreettista tointa sekä niiden tavoitteet, toteutus ja toimesta vastuussa oleva taho. Toimet ovat seuraavat: - sähköistä liiketoimintaa tukevien valtakunnallisten ja alueellisten strategioiden esikuva-analyysi (benchmarking) - tieto- ja viestintätekniikan sekä sähköisen liiketoiminnan omaksumisen mittaaminen - tiedonsaannin parantaminen ja palautteen hankkiminen poliittista päätöksentekoa varten sähköistä kauppaa koskevan lainsäädännön alalla - yritysten sähköinen yhteentoimivuus - tiedottaminen siirtymisestä digitaaliaikaan - sähköisen kaupankäynnin aloittaminen - lainantakausjärjestely pk-yrityksiä varten - rakennerahastojen entistä paremman käytön tukeminen - uutta tieto- ja viestintätekniikan opetusohjelmaa koskevien yrityslähtöisten aloitteiden tukeminen - tieto- ja viestintäteknisten taitojen seurantaryhmän perustaminen jäsenvaltioiden kanssa. 3. Yleistä 3.1. TSK katsoo sähköisen kaupankäynnin kehityksen olevan ratkaisevassa vaiheessa nyt, kun siihen maailmanlaajuisesti ja erityisesti USA:ssa viime vuosina kohdistuneet suuret odotukset ovat monissa tapauksissa varsin tuntuvalla tavalla osoittautuneet vääriksi. Uudessa muuttuneessa tilanteessa TSK katsoo, että a) sähköinen kaupankäynti yritysten välillä (B2B, Business to Business) on se tekijä, joka luo täysin uudet olosuhteet yrittäjyydelle ja luo yrityksille uuden, aivan erilaisen toimintaympäristön b) USA:ssa saatujen kokemusten vuoksi ei tällä hetkellä ole varmaa, mihin suuntaan yritysten ja kuluttajien välinen sähköinen kaupankäynti (B2C, Business to Consumer) tulee kehittymään ja millaiset sen tulevaisuudennäkymät tarkalleen ottaen ovat, tai kuinka kuluttajat tulevaisuudessa tulevat reagoimaan c) yrittäjien on seurattava kehitystä pysyäkseen ajan tasalla sen suhteen, mitä tekniikassa tapahtuu ja pystyäkseen uudenaikaistamaan yrityksensä soveliaita tietotekniikan välineitä hyödyntäen d) pk-yritysten omistajien on seurattava aikaansa, heidän on voitettava perusteettomat pelot ja kumottava vanhoilliset käsitykset, ja heidän on sijoitettava tarvittavat materiaaliset ja henkilöresurssit yrityksensä modernisointiin e) sähköistä kaupankäyntiä ei harjoiteta eikä Internetiä sovelleta kaikissa pk-yrityksissä, vaan lähinnä niissä, joiden a) toimiala on kansainvälinen, b) joiden verkkopalveluita kuluttajat voivat helposti käyttää, c) jotka kattavat selkeitä, helposti ennakoitavissa olevia tarpeita ja d) joilla on tai jotka voivat luoda kansainvälisessä ympäristössä toimimiseen tarvittavat rakenteet ja infrastruktuurit f) tapahtuneen viivästyksen vuoksi Euroopan unionilla on mahdollisuus tutkia entistä rationaalisemmalla ja käytännöllisemmällä tavalla sähköisen kaupankäynnin ja uuden teknologian aiheuttamia ongelmia sekä kehittää soveliaita strategisia toimia. 3.2. TSK katsoo, että useimmat GoDigital-aloitteen toimet ovat oikean suuntaisia, mutta niiden toteutusaikataulu on liian hidas. Tämän vuoksi erot, joita jo nyt esiintyy eurooppalaisten pk-yritysten ja muiden maiden pk-yritysten välillä, eivät lähitulevaisuudessa tule pienentymään. 3.3. TSK:n mielestä tiedonannossa ei kiinnitetä riittävästi huomiota digitaaliteknologian pk-yrityksille aiheuttamien ongelmien kiireelliseen ja pakottavaan luonteeseen. 3.4. Sähköisen kaupankäynnin maailmanlaajuinen kehitys huomioon ottaen TSK katsoo, että huomattava osa siihen edellytykset omaavista eurooppalaisista pk-yrityksistä ei vielä ole riittävässä määrin alkanut hyödyntää Internetiä(4) eikä havainnut sen järjestelmällisen ja harkitun käytön tarjoamia mahdollisuuksia. Siksi on olemassa ilmeinen vaara, että teknologinen kuilu eurooppalaisten pk-yritysten ja toisaalta amerikkalaisten ja kaakkois-aasialaisten pk-yritysten välillä kasvaa. Todennäköinen tulos on, että eurooppalaiset pk-yritykset syrjäytyvät kansainvälisestä kilpailusta. 3.4.1. TSK on kuitenkin tietoinen siitä, että eräissä jäsenvaltioissa hallitukset pyrkivät vakavissaan lisäämään uuden teknologian käyttöä pk-yrityksissä. 3.5. TSK katsoo, että komission johtopäätös, jonka mukaan sähköistä kaupankäyntiä koskeva tietämättömyys kuuluu täysin menneisyyteen, ei todellisuudessa pidä täysin paikkaansa. Kokemus osoittaa, että huolimatta merkittävistä edistysaskeleista hyvin suuri osa pk-yrityksistä on edelleen varsin tietämättömiä, mikä usein johtaa informaation hylkäämiseen. Tästä syystä tarvitaan koordinoituja jäsenvaltiokohtaisia ja yhteisön toimia. 3.6. TSK katsoo, ettei pk-yrityksillä ole tarvittavaa tietoa tai koulutusta sähköisen kaupankäynnin ratkaisujen ymmärtämiseen ja hyväksymiseen. Näiden ymmärtäminen edellyttää taitoja, joita koulutusjärjestelmä ei näihin päiviin saakka ole tarjonnut(5). TSK myöntää, että on kuitenkin erityisen vaikea tehtävä kouluttaa (esim. elinikäisen oppimisen avulla) keski-ikäisiä ihmisiä, joilla on raskas työtaakka ja vastuu yrityksen toiminnasta. 3.7. TSK:n mielestä estää merkittävän, nykyaikaisen eurooppalaisen rahoituksen puute sähköisen kaupankäynnin menetelmien käyttöönottoa; vaikka rahoitusta olisikin olemassa, resurssien käyttö ei ole riittävän suunniteltua ja rationaalista. 3.8. Komitean mielestä ratkaisevan tärkeitä tekijöitä, joilla pk-yrityksiä voidaan kannustaa siirtymään sähköiseen kaupankäyntiin, ovat henkilökohtaisen tai yrityskohtaisen lainantakausjärjestelmän luominen pk-yrityksiä varten sekä rakennerahastojen entistä paremman käytön tukeminen. 3.9. TSK epäilee, että vasta pieni osa eurooppalaisista pk-yrityksistä on ymmärtänyt, kuinka suuri muutos kansainvälisillä markkinoilla on tapahtunut, kun kansainvälinen kauppa on vapautettu ja poistettu merkittäviä esteitä tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkumisen tieltä. 3.10. TSK ei ole samaa mieltä siitä, että nykyiset institutionaaliset, oikeudelliset ja yleiset säännöspuitteet palvelisivat asianmukaisesti pk-yritysten sähköisen kaupankäynnin tarpeita jäsenvaltioiden, yhteisön tai kansainvälisellä tasolla. Komitean mielestä on välttämätöntä saada pikaisesti päätökseen kansainväliset keskustelut maailmanlaajuisten säännöspuitteiden määrittelemiseksi, jotta voidaan taata sähköisen kaupankäynnin turvallisuus. 3.11. TSK on samaa mieltä siitä, että tieto- ja viestintäteknologian asiantuntijoiden kysyntä tulee jatkuvasti kasvamaan digitaalisen talouden vuoksi. Kysynnän nopeasta kasvusta johtuen alan asiantuntijoista on pulaa. Pk-yritysten on tämän vuoksi entistä vaikeampaa saada asiantuntijoita käyttöönsä, sillä nämä työskentelevät yleensä suuryrityksissä, jotka voivat tarjota heille paremmat palkkiot ja edut. TSK katsoo tämän ongelman saaneen jo hälyttävät mittasuhteet, ja se tulee epäilemättä vaikuttamaan teknologian kehitykseen EU:ssa. 3.12. TSK katsoo, että vahvan nimen luominen Internetissä ("e-brand") on niin kallista(6), etteivät pk-yritykset pysty sitä toteuttamaan, vaikka se olisi niille välttämätöntä kansainvälisen tunnettuuden saavuttamiseksi. 3.13. TSK katsoo, että vaikka tarvittava tekninen laitteisto ei vaadikaan suuria pääomia, monet pk-yritykset eivät voi tai halua sijoittaa siihen varojaan, koska ne eivät ole saaneet kuluttajilta riittäviä merkkejä vakuuttuakseen kyseisen teknologian hyödyllisyydestä. 3.14. TSK katsoo, että sellaiset ajatukset kuten erityisen Internet-sivun luominen GoDigital-aloitteiden esittelemiseksi saavuttavat hyvin pienen osan pk-yrityksistä. Usein tällaiset aloitteet antavat vaikutelman, ettei komissio osaa ajoissa tulkita viestejä, jotka kertovat eurooppalaisten pk-yritysten tilanteesta. 3.15. TSK:n mielestä on välttämätöntä, että julkishallinto käyttää verkkopalveluita ja uutta teknologiaa (e-hallinto), sillä näin ne voivat kannustaa myös pk-yrityksiä niiden käyttöön(7)(8)(9). 3.16. TSK on yhtä mieltä siitä, että Internetin käyttöä uutena yritystoiminnan välineenä on kannustettava, erityisesti niissä yrityksissä, joilla on mahdollisuus ryhtyä sähköiseen kaupankäyntiin. 3.17. Internetin maailmanlaajuisuuden vuoksi toimien avulla on pyrittävä luomaan synergiavaikutuksia. 3.18. TSK:n mielestä on välttämätöntä kerätä asianmukaista, oikeaa ja ajantasaista tietoa, jotta voidaan arvioida toimia sekä taitotiedon kehitystä ja sitä, kuinka hyvin pk-yritykset ovat uuden tiedon omaksuneet. 3.19. Standardointi on välttämätöntä, jotta voidaan edistää yhteentoimivia sähköisiä yritysratkaisuja. TSK epäilee kuitenkin, että tämä on käytännössä hyvin vaikea tavoite saavuttaa, koska teknologian, ohjelmistojen ja tavaran toimittajien kirjo on valtava(10). 3.20. Komitea katsoo, että tietyt toimijat, kuten kauppakamarit, edustusorganisaatiot jne. voivat olla ja niiden pitää olla tärkeässä roolissa pk-yritysten valveutuneisuuden lisääjinä siirryttäessä digitaaliaikaan. 3.21. TSK katsoo pk-yritysten työntekijöiden olevan ratkaisevan tärkeässä asemassa sähköisen kaupankäynnin toteuttamisessa. Pk-yritykset tarvitsevat viipymättä tieto- ja viestintäteknisen koulutuksen saaneita työntekijöitä, jotka voivat auttaa yrityksiä sopeutumaan tarvittaviin muutoksiin. Tästä syystä on kehitettävä yhtenäinen elinikäisen oppimisen järjestelmä, joka kattaa kaikki työntekijät(11). 3.22. TSK katsoo, että uusien taitojen omaksuminen elinikäisen oppimisen(12) avulla on edellytys näiden työpaikkojen täyttämiselle, mutta myös uusien pysyvien työpaikkojen luomiselle digitaalisessa taloudessa. 3.23. Komitea on samaa mieltä siitä, että pk-yritykset tarvitsevat konsulttiyritysten ja lainopillista neuvontaa antavien yritysten tukea(13). 3.23.1. TSK korostaa, että sähköinen kaupankäynti edellyttää korkeatasoista teknistä osaamista omaavaa henkilöstöä. Paradoksaalista on, että teknikoille ja tietokoneohjelmoijille on olemassa ylen määrin alan koulutusta, mutta yritysten johtohenkilöstölle ei. Johtohenkilöstön koulutus rajoittuu pääasiassa hallinnon välineiden ja menetelmien, tiedottamistaitojen ja henkilöstöhallinnon opetukseen. Koulutus on hajanaista ja tapahtuu usein konferenssien ja seminaarien muodossa. 3.24. TSK ei ole komission kanssa samaa mieltä siitä, että nykyiset säännösrakenteet palvelisivat hyvin sähköistä kaupankäyntiä kansallisella tasolla, kun taas ongelmia todennäköisesti syntyisi vain pk-yritysten kehittäessä sähköistä kaupankäyntiä valtiolliset rajat ylittävään sähköiseen kauppaan. Sähköinen kaupankäynti on luonteeltaan kansainvälistä ja edellyttää kansainvälistä säännösympäristöä, joka suojelee erityisen heikossa asemassa kuluttajaa, mutta myös yritystä. TSK kannattaa täysin Varsovan ministerikonferenssissa (11. ja 12. toukokuuta 2001) hyväksyttyä, eEurope-aloitetta käsittelevää julistusta, jonka mukaan tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä sähköistä kaupankäyntiä koskevien säännösten ja lainsäädännöllisten puitteiden määrittämiseksi(14). 3.25. TSK katsoo, että konservatiivinen ilmapiiri ja monissa pk-yrityksissä vallitseva soveliaan kulttuurin puute ovat merkittäviä haittatekijöitä, jotka hidastavat ja rajoittavat kipeästi tarvittavia pyrkimyksiä ja toimia. 3.26. TSK:n mielestä pk-yritykset ovat itse monissa tapauksissa suurelta osin vastuussa sähköisen kaupankäynnin kehityksen viivästymisestä, sillä ne reagoivat hyvin hitaasti uuden ajan haasteisiin tai jättävät ne kokonaan huomiotta, vaikka yrittäjän tulisi aina olla tarkkaavainen ja joustava. Pk-yrityksen organisatorisen rakenteen muuttaminen on ehdoton edellytys sen uudenaikaistamiselle ja kehittymiselle uudessa taloudessa. 4. Erityistä 4.1. Toimintalinja 1: Sähköisen kaupan ja yrittäjyyden kannalta myönteinen ympäristö 4.1.1. Toimi 1: Sähköistä liiketoimintaa tukevien kansallisten ja alueellisten strategioiden esikuva-analyysi (benchmarking) 4.1.1.1. Tavoitteena on laatia kuvaus ja esikuva-analyysi valtakunnallisesta ja alueellisesta politiikasta sekä välineistä, joilla tuetaan pk-yritysten sähköistä liiketoimintaa. Toteutustapana on vertaileva analyysi tieto- ja viestintätekniikkaa sekä sähköistä liiketoimintaa koskevista valtakunnallisista ja alueellisista strategioista. 4.1.1.1.1. Kommentti 1: TSK kannattaa ensimmäistä tointa mutta epäilee komission asettamaa aikataulua. Komitea epäilee myös, voidaanko hanke toteuttaa Best 2001 -ohjelman mukaisesti, kun on tunnettu tosiasia, että monien (erityisesti aluetason) julkisviranomaisten toimintatavat ovat tehottomia, aikaa vieviä ja byrokraattisia. 4.1.2. Toimi 2: Tieto- ja viestintätekniikan sekä sähköisen liiketoiminnan omaksumisen mittaaminen 4.1.2.1. Tavoitteena on kehittää kattava GoDigital-tulostaulu, joka osoittaa, missä määrin EU:n jäsenvaltioiden pk-yritykset ovat eri toimialoilla omaksuneet tieto- ja viestintätekniikkaa ja sähköistä liiketoimintaa. Hankkeen toteutus on annettu yritystoiminnan pääosaston tehtäväksi. Pääosasto laatii ja julkaisee säännöllisesti GoDigital-tulostaulun. 4.1.2.1.1. Kommentti 1: TSK pitää tointa 2 hyödyllisenä täydentävänä vertailuvälineenä, vaikka sillä tällä hetkellä on vähän käytännön merkitystä pk-yrityksille itselleen. 4.1.3. Toimi 3: Tiedonsaannin parantaminen ja palautteen hankkiminen poliittista päätöksentekoa varten sähköistä kauppaa koskevan lainsäädännön alalla 4.1.3.1. Tavoitteena on tarjota pk-yrityksille olennaista ja helppokäyttöistä tietoa sekä sähköisen kaupan sääntelyyn ja oikeudellisiin kysymyksiin liittyvää neuvontaa. 4.1.3.1.1. Kommentti 1: TSK katsoo, ettei toimi 3, hyvästä tarkoituksestaan huolimatta, auta merkittävästi edistämään pk-yritysten sähköistä kaupankäyntiä. Melko harvat pk-yritykset tulevat käyttämään Internetiä jakaakseen kokemuksiaan tai saadakseen tietoa sääntelystä ja lainsäädännöstä. 4.1.3.1.2. Kommentti 2: Toimella on oikeat tavoitteet, mutta se tarvitsee tukea käytännön toteutukseen. 4.1.4. Toimi 4: Yritysten sähköinen yhteentoimivuus 4.1.4.1. Tavoitteena on edistää yhteentoimivia sähköisiä yritysratkaisuja eurooppalaisen standardoinnin kautta ja rakentamalla yhteisymmärrystä. Kyseessä on ratkaisevan tärkeä toimi, joka tulee epäilemättä nopeuttamaan sähköisen kaupankäynnin käyttöönottoa ja tekemään sen käytöstä entistä luotettavampaa(15). 4.1.4.1.1. Kommentti 1: TSK:n mielestä komissiolla on hyvin suuri vastuu toimen 4 toteuttamisesta. 4.1.4.1.2. Kommentti 2: TSK katsoo, että kyseinen toimi voidaan toteuttaa vain, mikäli toimialan organisaatiot ja suuryritykset saadaan sitoutumaan hankkeeseen ja yhteiseen päätöksentekoon. Nämä tahot on saatava vakuuttuneiksi yhteentoimivien ratkaisujen merkittävistä hyödyistä, ja niiden on suostuttava yhteistyöhön tällaisten ratkaisujen kehittämiseksi. 4.1.4.1.3. Kommentti 3: TSK pitää toimen toteutusaikataulua väljänä ja ei-sitovana. Komitean mielestä tarvittavista standardeista on päätettävä mahdollisimman pian Euroopan standardointielimissä (CEN, CENELEC ja ETSI). Monissa tapauksissa kyseiset standardit on tunnettu jo kauan. Tärkeä vuoropuhelu alan teollisuuden kanssa on aloitettava välittömästi. 4.1.4.1.4. Kommentti 4: TSK katsoo, että eurooppalaiset ehdotukset yhteentoimiviksi ratkaisuiksi on esiteltävä myös Euroopan unionin ulkopuolisille foorumeille ja käsiteltävä niissä, jotta voidaan saada aikaan maailmanlaajuisesti hyväksyttävissä olevia näkemyksiä ja kantoja. 4.1.4.1.5. Kommentti 5: TSK:n mielestä komission on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota toimeen 4. 4.2. Toimintalinja 2: Sähköisen liiketoiminnan omaksuminen I. Yleiskommentti: Sähköisen liiketoiminnan aloittaminen pk-yrityksissä on erityisen vaikea tehtävä, joka vaatii taitotietoa, pääomaa sekä erityisesti päättäväisyyttä ja vakiintuneiden toimintatapojen mullistamista. Viestintämuodon ja yritysten välisen viestinnän (Business to Business) turvallisuusasteen on edelleen oltava asianomaisten yritysten päätettävissä, ja valintoja tehtäessä on otettava huomioon kyseisen alan erityisolosuhteet ja kansainväliset käytännöt. Tämä mahdollisuus olisi taattava, jotta voidaan valita asianmukaiset keinot markkinasuuntautunutta, joustavaa ja turvallista liiketoimintaa varten. 4.2.1. Toimi 5: Tiedottaminen siirtymisestä digitaaliaikaan 4.2.1.1. Tavoitteena on tarjota pk-yrityksille riittävästi tietoa tarpeista ja työvälineistä, jotka liittyvät tieto- ja viestintätekniikan nykyistä laajempaan käyttöön ja sähköiseen liiketoimintaan. Toimi on määrä toteuttaa järjestämällä tiedotuskokouksia ja tapahtumia pk-yrityksille kaikkialla Euroopan unionin alueella. 4.2.1.1.1. Kommentti 1: TSK pitää tointa 5 erityisen tärkeänä, sillä on osoittautunut, että pk-yritykset ovat olleet varsin tietämättömiä tieto- ja viestintätekniikasta, erityisesti syrjäisillä alueilla. Vaikka erilaisia tilaisuuksia, konferensseja ja kokouksia järjestetäänkin, niiden tarjoamia tiedonsaantimahdollisuuksia ei syystä tai toisesta (teknofobia, tietämättömyys, kiinnostuksen puute jne.) hyödynnetä riittävästi. 4.2.1.1.2. Kommentti 2: Teollisuuden, kaupan ja käsiteollisuuden organisaatioiden, kauppakamareiden sekä yritysten tukiverkostojen osallistuminen on välttämätöntä toimen 5 toteuttamiselle. Näin luodaan tarvittavat edellytykset pk-yritysten tietotason nostamiselle, sillä näillä tahoilla on pk-yrityksiin suorat kontaktit ja tiedotuskanavat ja ne tuntevat hyvin paikalliset olosuhteet ja erityisongelmat. 4.2.2. Toimi 6: Sähköisen kaupan aloittaminen 4.2.2.1. Tavoitteena on helpottaa sähköisen liiketoiminnan aloittamista pk-yrityksissä tietoyhteiskunnan pääosaston käynnistämään IST-ohjelmaan kuuluvien pilottihankkeiden avulla. 4.2.2.1.1. Kommentti 1: TSK pitää tointa 6 tehottomana kahdesta tärkeästä syystä. Ensinnäkin IST-ohjelma, joka perustuu viidenteen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan, lakkaa vuoden 2002 lopussa. Jäljellä olevat taloudelliset ja käytännön mahdollisuudet toimen 6 toteuttamiseen ovat pienet. Lisäksi vielä ei tiedetä vuonna 2003 käynnistyvään kuudenteen puiteohjelmaan sisältyviä toimia. Toiseksi IST-ohjelma on varsin eriytetty ja se on suunnattu sellaisille pk-yrityksille, joilla on vahva teknologinen potentiaali. Nämä yritykset hyödyntävät jo nyt laajalti kyseistä ohjelmaa. 4.2.3. Toimi 7: Lainantakausjärjestely pk-yrityksiä varten 4.2.3.1. Tavoitteena on tarjota pk-yrityksille lainoja, joilla rahoitetaan tieto- ja viestintätekniikkaan kohdistuvia investointeja. Tämä on määrä toteuttaa luomalla jäsenvaltioissa lainantakausjärjestely pk-yrityksille yhteis- ja/tai vastatakausjärjestelmien avulla. 4.2.3.1.1. Kommentti 1: TSK pitää tointa erittäin tärkeänä, mutta epäilee vahvasti sen toteutumista. Tämän kaltaiset järjestelyt eivät tähän mennessä ole tuoneet pk-yrityksille rahoitusta, koska jäsenvaltiot eivät byrokraattisista syistä ole voineet niitä toteuttaa, tai jäsenvaltiot eivät ole kyenneet tai halunneet ottaa niille kuuluvaa tärkeää roolia. 4.2.3.1.2. Kommentti 2: TSK:n mielestä tiedonannossa on vaadittava jäsenvaltioita sitoutumaan vakavasti toimen 7 toteuttamiseen. 4.2.3.1.3. Kommentti 3: TSK toivoo, että myönnettyjä varoja käytetään tehokkaasti. Kyseisen toimen kehitystä on seurattava tarkoin, sillä se voi todella muuttaa tilannetta EU:ssa. 4.2.4. Toimi 8: Rakennerahastojen entistä paremman käytön tukeminen 4.2.4.1. Tavoitteena on hyödyntää nykyistä paremmin rakennerahastoja, kun pyritään edistämään sähköisen liiketoiminnan käynnistämistä pk-yrityksissä. 4.2.4.1.1. Kommentti 1: TSK pitää toimen 8 toteuttamista erittäin tärkeänä, sillä EAKR:n avulla voidaan sen käytännöllisen ja tarkan rahoituksen ansiosta kuroa umpeen vakavaa "digitaalikuilua", joka vallitsee Euroopan alueilla ja erityisesti tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla, jotka kärsivät valtavasta epätasa-arvoisuudesta EU:n keskeisiin alueisiin verrattuna. 4.2.4.1.2. Kommentti 2: TSK kannattaa kyseistä tointa ja toivoo, ettei jäsenvaltioiden keskushallinto estä toimen käytännön toteuttamisesta vastaavia alueita vastaamasta ajan haasteeseen ja tukemasta pk-yrityksiä tarvittavien toimien rahoituksella. 4.3. Toimintalinja 3: Tieto- ja viestintätekniset taidot I. Yleiskommentti 1: Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden puute vaikeuttaa merkittävästi digitaaliteknologian leviämistä EU:ssa. Ongelma ei koske vain pk-yrityksiä, vaan koko yhteisön taloutta. Ongelmasta tulee nopeasti EU:n vakavin, ellei aloiteta välittömästi toimia, jotka koskevat sekä koulutusta (alan opiskelijamäärien nostaminen ja alan opetuslaitosten tukeminen), alan ammattilaisia (tieto- ja viestintätekniikan tutkijoiden tukeminen ja avustaminen, jotteivät nämä lähde Euroopasta), teknologiaa (eurooppalaisten teknologisten keskusten tukeminen) että politiikkaa (pitkän aikavälin toimien käynnistäminen tietotekniikan taitojen edistämiseksi). II. Yleiskommentti 2: Komission raportin "Benchmarking Report following up the strategies for jobs in the Information Society"(16) mukaan tieto- ja viestintätekniikan taitoja edellyttävät työpaikat tulevat Euroopassa edelleen lisääntymään nykyisestä 10 miljoonasta työpaikasta noin 13 miljoonaan työpaikkaan vuonna 2003. Ammattitaitoisen työvoiman puute tulee näin kasvamaan, ja työvoimapula nousee nykyisestä 1,2 miljoonasta työntekijästä 1,7 miljoonaan. III. Yleiskommentti 3: TSK katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden puute aiheuttaa erityisen vakavia ongelmia pk-yrityksille. Erityisesti syrjäisillä alueilla tai taajamakeskusten ulkopuolella sijaitsevien pk-yritysten on tästä syystä vaikea saada tarvitsemaansa tukea sähköisen kaupankäynnin aloittamiseen. Tietotekniikan ammattilaisten puute johtaa usein myös siihen, että asiantuntijapalveluista tulee pk-yrityksille liian kalliita. IV. Yleiskommentti 4: TSK kannattaa lämpimästi kaikkia pyrkimyksiä sisällyttää uuden teknologian opetusta koulutusohjelmiin. Komitea pitää erityisen tervetulleena aloitetta "eLearning - Katse huomispäivän koulutukseen"(17) ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota hyödyntämään kaikki mahdollisuudet ja keinot kehittää e-oppimista. Yksi tehokas tapa voisi olla e-oppimisen yhdistäminen kaikkiin EU:n politiikkoihin ja sen edistäminen niiden avulla. Jäsenvaltioiden ja komission on edistettävä toimia, joilla pyritään a) varmistamaan, että kaikilla koulutustasoilla on käytettävissään riittävästi tietokoneita ja ohjelmistoja b) varmistamaan ammattitaitoisen henkilökunnan ja erityisesti alan kouluttajien riittävyys c) kartoittamaan uuden teknologian taidot ja kyvyt opetushenkilöstön keskuudessa d) kehittämään eurooppalaiseen yhteiskuntaan soveliaita tietokoneohjelmistoja e) alentamaan viestinnän kustannuksia. V. Yleiskommentti 5: Elinikäisen oppimisen on oltava eurooppalaisen koulutuspolitiikan kulmakivi, jotta voidaan tarjota jatkuvaa, ajanmukaista ja teknisen kehityksen tasalla pysyvää koulutusta.(18) VI. Yleiskommentti 6: Nimenomaan tietotekniikan alalla on käynyt ilmi, että ennen kaikkea pienet ja keskisuuret yritykset eivät kykene kunnolla suunnittelemaan koulutetun työvoiman tarvettaan ja varautumaan siihen ennalta. ESR tukee jo nykyäänkin yrityksille suunnattua neuvontaa ammattityövoiman tarvetta koskevissa kysymyksissä. Tämän välineen käyttöön jäsenvaltiotasolla olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota. 4.3.1. Toimi 9: Uutta tieto- ja viestintätekniikan opetusohjelmaa koskevien yrityslähtöisten aloitteiden tukeminen 4.3.1.1. Tavoitteena on tukea yritysten ja koulutusalan yhteishankkeita, jotta voitaisiin määrittää uuden teknologian käytön ja markkinoiden maailmanlaajuistumisen seurauksena syntyvät uudet vaatimukset. 4.3.1.1.1. Kommentti 1: TSK pitää tointa 9 ratkaisevan tärkeänä, jotta voidaan uudistaa korkea-asteen koulutuksessa opetettavia taitoja. Opetusta on uudistettava, jotta opetettavat taidot ovat hyödyllisiä, käytännöllisiä ja vastaavat digitaaliajan erityistarpeisiin. 4.3.1.1.2. Kommentti 2: Komitea huomauttaa Euroopan akateemisen yhteisön reagoivan hitaasti ajan merkkeihin ja markkinoiden tarpeisiin ja kehottaa syventämään ja laajentamaan yksityissektorin ja koulutuslaitosten välistä yhteistyötä. 4.3.2. Toimi 10: Tieto- ja viestintäteknisten taitojen seurantaryhmän perustaminen jäsenvaltioiden kanssa 4.3.2.1. Tarkoituksena on perustaa työryhmä, joka seuraa digitaalitalouteen liittyvän ammattitaidon kysyntää markkinoilla ja tarkastelee alan koulutuksen tarjontaa sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. 4.3.2.1.1. Kommentti 1: TSK katsoo, että markkinoiden tarpeet tällä alalla ovat valtavat ja että ehdotettu työryhmä voi vain panna merkille tilanteen vakavuuden tulevina vuosina. Työryhmä voi kuitenkin tehdä hyödyllistä työtä seuraamalla tarkoin markkinoiden kehitystä ja raportoimalla siitä julkisviranomaisille ja koulutuslaitoksille. 4.3.3. Toimi 11: Pk-yritysten harjoittelijaohjelman käynnistäminen 4.3.3.1. Kommentti 1: TSK pitää tointa 11 erityisen kiinnostavana. Komitea katsoo, että opiskelijoiden työllistäminen pk-yrityksiin avaa kiinnostavia mahdollisuuksia. Heidät voidaan palkata joko harjoittelijoiksi, jolloin he tutustuvat työpaikalla yrityksen toimintaan käytännössä, tai neuvojiksi, jolloin he tarjoavat yritykselle asiantuntemustaan tietotekniikan, sähköisen kaupankäynnin ja uuden teknologian aloilla. 4.3.3.2. Kommentti 2: TSK huomauttaa, että opiskelijoiden käyttö ei missään tapauksessa saa vahingoittaa yrityksen työntekijöiden asemaa (esim. irtisanomiset, alempiin tai muihin tehtäviin siirtäminen tai palkkauksen muuttaminen). 4.3.3.3. Kommentti 3: TSK kehottaa komissiota valmistelemaan kyseisen toimen huolellisesti, jotta varmistetaan, että opiskelijoiden käytöstä on todellista hyötyä ja jotta vältetään tilanne, jossa yritykset tahallisten tai tahattomien virheiden seurauksena päättävät luopua pyrkimyksestään ottaa käyttöön uutta teknologiaa. 4.3.3.4. Kommentti 4: Toimen toteutuksessa on tärkeää ottaa esimerkkiä parhaista käytänteistä, joita on saatu jäsenvaltioissa aiemmin toteutetuista vastaavista kokeiluista. 5. Suositukset 5.1. TSK katsoo, että a) tiedonannon tulee olla lähtökohtana jatkuvalle sarjalle uusia GoDigital-aloitteita, joita tekevät sekä komissio että jäsenvaltiot. b) Toimissa on otettava huomioon muuttuvat tarpeet ja kehityksen kulku. c) Komitea kehottaa kiirehtimään toimien aikataulua ja suunnittelemaan toimia, joita voidaan soveltaa kaikkiin pk-yrityksiin. Erityistä huomiota on kiinnitettävä syrjäisillä alueilla sijaitseviin yrityksiin, jotka toimivat muita yrityksiä huomattavasti epäsuotuisammissa oloissa. d) Jäsenvaltioiden on asetettava GoDigital-toimet tärkeysjärjestyksessä etusijalle paikallisten tarpeiden mukaisesti. 5.2. Toimi 3 5.2.1. Komitean mielestä on luotava tehokas järjestelmä, jolla pk-yrityksiä voidaan tukea tarjoamalla niille neuvontapalveluja ja lainsäädännöllistä neuvontaa, jotta yrittäjät voivat vastata digitaaliajan uusiin kasvaviin vaatimuksiin. 5.2.2. Komitea katsoo myös, että sähköisen kaupan kehittämisen institutionaaliset, lainsäädännölliset ja yleiset säännöspuitteet on määriteltävä nopeasti kansainvälisen lähestymistavan pohjalta, sillä kansainvälinen lähestymistapa on olennaisen tärkeä sähköisen kaupan kansainvälisen luonteen vuoksi. 5.2.3. Toimen 3 osalta komitea suosittaa lopuksi, että perustetaan verkosto lainsäädäntöä ja säännöksiä koskevan tiedon tarjoamiseksi. Tämä voitaisiin toteuttaa euroneuvontakeskuksien (EIC) avulla siellä, missä niitä jo on olemassa, tai muiden elinten (kauppakamareiden, edustuselinten ja -organisaatioiden jne.) avulla. Näiden tehtävänä olisi tarvittavan materiaalin kerääminen ja jakaminen sekä erityistukipalvelujen luominen pk-yritysten sähköistä kaupankäyntiä varten. 5.3. Toimi 5 5.3.1. Pk-yritysten erityistarpeiden ja erityistilanteen vuoksi TSK katsoo, että informaatio ja koulutus on kohdennettava tarkemmin. Menetelmien on oltava hyvin käytännöllisiä, jotta voidaan korjata pahimmat puutteet ja auttaa pk-yrityksiä ottamaan ensimmäiset vaikeat askeleet. 5.3.2. TSK katsoo, että pk-yrityksille suunnatun tiedotuksen tavoitteita ja periaatteita on muutettava, koska sillä ei tähän saakka ole saavutettu toivottuja tuloksia. Koska nämä yritykset ovat riippuvaisia hyvin pienilukuisesta henkilöstöstä ja omistajiensa henkilökohtaisesta työstä, on käytettävä hyvin konkreettisia menetelmiä yrityksen omistajan vakuuttamiseksi sähköisen kaupankäynnin konkreettisista, tuntuvista ja käytännöllisistä eduista(19). Vain käytännölliset toimenpiteet tuovat pk-yritykset Internetiin ja vakuuttavat yritysten omistajat siitä, että heidän on aloitettava henkilökuntansa koulutus. 5.3.3. TSK on toistuvasti ehdottanut eurooppalaisen järjestelmän luomista innovaatioiden levittämiseksi tutkimuskeskuksista yrityksiin ja erityisesti pk-yrityksiin, jotka ovat epäsuotuisassa asemassa uuden teknologian omaksumisessa ja käytössä. 5.4. Toimi 7 5.4.1. TSK:n mielestä rahoitusta on lisättävä ja samaan aikaan luotava kannustimia, joiden avulla voidaan lisätä investointeja uuteen teknologiaan ja sähköiseen kaupankäyntiin. Erityistä tukea tarvitsevat pk-yritykset, joiden päätoimialana on kehittää innovatiivisia tai teknisiä tuotteita ja innovatiivisia palveluita (tietokoneet, ohjelmistot, Internet-ohjelmistot, tietojärjestelmät jne.). 5.4.2. Komitea ehdottaa myös, että komissio ja neuvosto luovat erityisiä kannustimia pankkisektorille, jotta se tukisi aktiivisesti pk-yritysten sähköisen kaupankäynnin kehittämistä rahoittamalla suoraan ja kohdennetusti sähköisen kaupankäynnin välineitä. 5.5. Toimi 9 5.5.1. TSK suosittaa, että koulutusjärjestelmän avulla ohjataan entistä enemmän nuoria ammatteihin, joista on kasvavaa kysyntää digitaalitaloudessa. Lisäksi komitea katsoo, että yliopistojen ja muiden koulutuslaitosten on tiivistettävä yhteyksiään yksityissektoriin. 5.6. Toimi 11 5.6.1. Toimi 11 on toteutettava huolellisesti ja etukäteen päätettyjen säännösten mukaisesti, jotta opiskelijoiden käyttö yrityksissä antaa parhaat mahdolliset tulokset. 5.6.2. TSK kehottaa antamaan kaikille aloitteille poliittisen tuen, jotta varmistetaan toimintaohjelman onnistunut toteuttaminen. Lissabonissa tehtyjen päätösten jälkeen Eurooppa-neuvoston kokouksissa tulisi säännöllisesti keskustella teknologian käytön lisäämisestä EU:ssa, jotta tätä Euroopan talouden kannalta ratkaisevan tärkeää aihetta seurattaisiin korkeimmalla mahdollisella poliittisella tasolla. 5.7. On pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan, että asianomaiset pk-yritykset huomaavat, kuinka tärkeää uuden teknologian avulla tapahtuva esille pääsy sekä Euroopassa että kansainvälisellä tasolla yritykselle on. 5.8. TSK kannattaa "eEurope 2003" -asiakirjassa(20) suunniteltuja, pk-yrityksille suunnattuja GoDigital-aloitteita ja erityisesti ehdokasvaltioiden yritysten keskeistä kauppaa koskevia aloitteita(21), sillä ehdokasvaltioissa pk-yritysten on vieläkin vaikeampaa käynnistää sähköinen kaupankäynti(22). 5.9. Komitea ehdottaa, että perustetaan yleiseurooppalainen informaatioverkosto, johon kuuluvat euroneuvontakeskukset, innovaatiokeskukset, edustusorganisaatiot ja kauppakamarit. 5.10. TSK pyytää komissiota koordinoimaan uuden teknologian välittömän ja pakollisen käyttöönoton kaikessa julkishallinnossa yhtenäisen ja standardoidun lähestymistavan pohjalta kaikkialla Euroopan unionissa, jotta voidaan vähentää byrokratiaa, pk-yritykset saavat palvelua ja julkishallinto voi toimia nopeammin ja tehokkaammin. Bryssel, 16. tammikuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Pk-yritykset digitaaliaikaan, KOM(2001) 136 lopullinen, 13.3.2001. http://europa.eu.int/ispo/legal/documents/com130301_fi.pdf (2) KOM(1999) 687 lopullinen. (3) KOM(2000) 330 lopullinen. (4) Ks. seurantaraportin "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" liitteenä oleva taulukko (http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_en.htm). (5) Yksityiskohtaisempaa pohdintaa kansalaisten perehdyttämisestä tietoyhteiskunnan teknologiaan löytyy TSK:n lausunnosta, EYVL C 117, 26.4.2000 (kohta 5). (6) Interbrandin suorittaman tutkimuksen mukaan AOL:n arvo on 4329 miljoonaa USD ja sen markkinointikustannukset 807 miljoonaa USD; toisin sanoen markkinointikustannukset ovat 16,9 % tuloista. Yahoon osalta vastaavat kustannukset ovat 35,6 % ja Amazonin osalta 25,9 %. (7) Ks. TSK:n lausunnot aiheista "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa" (EYVL C 169, 16.6.1999) sekä "Digitaalinen sisältö / maailmanlaajuiset verkot". (8) E-hallinnosta ks. myös komission tiedonanto Eurooppa-neuvoston Tukholman-kokoukselle 23. ja 24. maaliskuuta 2001 aiheesta "eEurope 2002: vaikutukset ja painopisteet" (KOM(2001) 140 lopullinen). (9) Aiheeseen liittyviä tilastotietoja osoitteessa http://europa.eu.int/information_society/eeurope/news_library/pdf_files/impact_fi.pdf, s. 10. (10) http://europa.eu.int/information_society/eeurope/news_library/documents/netsec/netsec_fi.doc (11) Lisää aiheesta ks. elinikäistä oppimista koskeva komission muistio SEK(2000) 1832. (12) Lisää aiheesta ks. elinikäistä oppimista koskeva komission muistio SEK(2000) 1832. (13) Ks. TSK:n lausunto sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevista oikeudellisista näkökohdista (EYVL C 169, 16.6.1999). (14) Ks. http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/doc/eEurope_june2001.pdf, s. 19. (15) http://europa.eu.int/infromation_society/eeurope/news library/documents/netsec/netsec_en.doc (16) "Benchmarking Report following up the strategies for jobs in the Information Society", komission työasiakirja, Bryssel, 7.2.2001, SEC(2001) 222. (17) Euroopan komissio, 25.5.2000, KOM(2000) 318 lopullinen. (18) Ks. elinikäistä oppimista koskeva muistio, SEC(2000) 1832. (19) Esimerkiksi Kreikassa kehitysministeriö on aloittanut tämän kaltaisen ohjelman, jonka seurauksena ministeriö on vuoden 2001 puoliväliin mennessä saanut 9000 pk-yritykseltä hakemuksen tarvittavasta laitteistosta ja palveluista (tietokone, modeemi, printteri, kirjoittautuminen Internet-palvelimeen) ja noin 2500 hakemusta yrityksen Internet-sivujen perustamiskustannusten kattamiseksi. (20) http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/doc/eEurope_june2001.pdf (21) http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/cc_links/index_en.htm (22) http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/doc/eEurope_june2001.pdf (sivut 1-2).