EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.04.1997 
KOM(97) 152 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
"Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky" 

SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto 
2. Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus: maailmanlaajuiset rakenteet, Euroopan 
kilpailukyky 
2.1 Markkinoiden rakenne 
2.2 Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky 
3. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden tärkeimmät haasteet 
Markkinoiden omaksumiskyvyn parantaminen 
Teollisuuden rakenteiden muuttaminen 
Nopeasti kasvavien yhtiöiden kehittäminen 
Eurooppalaisen ohjelmisto-osaamisen korkean tason mahdollistaminen 
Uuden teknologian kehityksen ja käyttöönoton optimointi 
Mahdollisuuksien hyödyntäminen työllisyyden parantamiseksi 
4. Poliittisten toimenpiteiden painopistealueet 
4.1 Tekeillä olevat toimenpiteet, jotka edellyttävät kiireellistä täytäntöönpanoa 
4.2 Uudet toimenpiteitä vaativat alueet 
Maailmanlaajuisen kilpailun parantaminen 
Tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden omaksumisen nopeuttaminen ja tietoisuuden 
edistäminen 
Uusien markkinoiden luominen ajanmukaisin standardein 
Laajentumisen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Teollisuuden yhteistyön edistäminen 
Pk-yritysten perustamisen helpottaminen 
Keskittyminen työllisyyteen: ammattitaito ja koulutus 
Esikuva-analyysien edistäminen 
5. Päätelmä 
Liite 1 -Neuvoston 18 päivänä marraskuuta 1991 antama päätöslauselma ja sen 
seuranta 
Liite 2 - Tilastolliset taulukot 
2-
1. Johdanto 
Tietotekniikka-ja viestintäteollisuus (kuva 1) on ratkaiseva osatekijä Euroopan taloudessa, 
se on: 
• tärkeä ja kasvava teollisuustoiminnan osa 
• yksi kaikkien teollisuusprosessien, tuotteiden ja palveluiden tulevaisuuden 
kilpailukyvyn avaimista 
• foorumi nousevalle tietoyhteiskunnalle 21. vuosisadalla 
On tärkeää, että Euroopalla on kilpailukykyinen ja dynaaminen tietotekniikka- ja 
viestintäteollisuus, jotta voidaan 
• välttää liiallinen riippuvuus keskeisten tekniikoiden alalla 
• osallistua laajeneviin maailmanmarkkinoihin 
• vaikuttaa uusien työpaikkojen syntymiseen 
• olla tulevaisuuden innovaatioiden eturintamassa 
Euroopalla ei ole varaa jäädä jälkeen kehityksessä. On olemassa huolestuttavia merkkejä 
• hitaasta markkinoiden kasvusta 
• eurooppalaisten tuottajien suhteellisten osuuksien alenemisesta 
• epätasaisesta reaktiosta markkinoiden ja tekniikan kehitykseen 
Kaikilta toimijoilta (teollisuus, jäsenvaltiot, komissio) edellytetään kiireellisiä 
toimenpiteitä vauhdin lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että Euroopan tietotekniikka-
ja viestintäteollisuus on markkinoiden ja tekniikan kehityksen kärjessä. Monet toimet 
ovat jo meneillään ja kaipaavat nyt tehokasta ja pikaista täytäntöönpanoa. Muita 
toimenpiteitä on kehitettävä. 
Alankomaiden hallitus ja uusi epävirallinen teollisuusneuvosto ovat aloittaneet 
keskustelun. Tämä tiedonanto on komission ensimmäinen asiaa koskeva toimenpide, 
jolla ajantasaistetaan analyysi ja yksilöidään tärkeimmät haasteet ja huomiota vaativat 
alueet. Tulevina kuukausina olisi toteutettava kolmiosainen ohjelma työn viemiseksi 
eteenpäin kohti painopistealueiden asettamista ja täytäntöönpanoa. 
Tässä tiedonannossa tietotekniikka- ja viestintäteollisuuteen kuuluvat kulutuselektroniikka, 
tietokoneet ja toimistotekniikka, televiestintälaitteet, komponentit, tietokoneohjelmat (joko 
tuotteena tai tuotteen osana, tai ohjelmiin liittyvänä palveluna). Muita alan määritelmään 
usein sisältyviä osa-alueita kuten lähetystoimintaa ja sisältötuotantoa ei tässä käsitellä. 
2. Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus: maailmanlaajuiset rakenteet, Euroopan 
kilpailukyky 
2.1. Markkinoiden rakenne 
Viimeksi kuluneen 5-10 vuoden aikana tapahtunut tekninen, taloudellinen ja 
yhteiskunnallinen kehitys on muuttanut alan teollisuutta ja sen markkinoita (tätä sanotaan 
usein "lähenemiseksi"). Markkinoilla on kolme pääasiallista segmenttiä: perusrakenne, 
yritys ja kuluttaja. Näiden markkinoiden erilaiset piirteet edellyttävät erilaisia rakenteita ja 
toimintatapoja niitä palvelevilta yrityksiltä (kuva I) ja ne merkitsevät myös erilaisin 
lainsäädännöllisiä ja poliittisia vaatimuksia julkisille viranomaisille. 
Perusrakenteeseen, joka muodostuu suurista järjestelmistä, joissa tuotteiden käyttöaika on 
pitkä ja kasvu suhteellisen hidasta, vaikuttaa pienempiin yksiköihin siirtyminen ja sääntelyn 
poistaminen.Vaikka perinteiset Euroopassa tytäryhtiön omaavat tavarantoimittajat nauttivat 
vahvasta kilpailuasemasta joillakin aloilla kuten televiestinnässä, niihin kohdistuu 
äärimmäisen kova paine sopeutua alojensa etenevään vapautumiseen ja sääntelyn 
poistamiseen. 
Teollisuus- ja yritysmarkkinat houkuttelevat lukuisia uusia tulokkaita tyydyttämään pieniä 
markkinoiden osia, joista monissa tapauksissa on kasvanut suuria segmenttejä. Tuottajat ovat 
yleensä teknisesti suuntautuneita ja ovat alkuvaiheessa suuresti riippuvaisia riskipääomasta. 
Yhdysvaltain teollisuudella on yleensä hyvin vahva asema näillä markkinoilla. 
Kuluttajamarkkinat edellyttävät jatkuvaa innovaatioita ja tuotevarmuutta ja kärsivät 
jatkuvasta hintojen epätasaisuudesta. Kulutustavarat ovat yhä voimakkaammin alan 
teollisuuden teknologian vetureita. Nämä tekijät ovat johtaneet teolliseen keskittymiseen, 
jossa maailmanmarkkinoita hallitsevat muutamat hyvin tunnetut tuotemerkit, joiden tukena 
ovat monimutkaiset ja dynaamiset maailmanlaajuiset tuotantorakenteet. Japanilaiset ja viime 
aikoina korealaiset tuottajat ovat erottuneet näkyvästi, vaikka tytäryhtiön Euroopassa 
omaavilla tuottajilla on edelleen huomattava asema. Yhdysvaltalaisten tuottajien merkitys on 
lisääntymässä tietokoneisiin (PC) liittyvien tuotteiden levitessä kuluttajamarkkinoille. 
Näiden markkinoiden kasvava globalisaatio on saanut teollisuuden levittämään tuotantoaan 
kustannustehokkaampien rakenteiden toivossa ja johtanut todelliseen maailmanlaajuiseen 
verkostoon. Kaupan esteiden suhteellinen vähäisyys ja alan tuotteisiin kohdistuvan 
markkinakysynnän maailmanlaajuinen luonne on tietysti perimmäinen tekijä, joka takaa tätä 
kehitystä kiihdyttävien mittakaavasäästöjen määrällisten edellytysten toteutumisen. 
Euroopassa, kuten muuallakin, suuren osan tuotannosta hoitavat monikansalliset yhtiöt 
päätoimipaikkanaan Yhdysvallat, Japani tai Korea. 
Työllisyystilanne tietotekniikka-ja viestintäteollisuudessa on tulosta kahdesta vastakkaisesta 
suuntauksesta (katso kuva 2) : toisaalta tuotantomenetelmien korkean tuottavuuden edut ja 
joissakin tapauksissa muualle siirtäminen ovat johtaneet huomattaviin vähennyksiin 
sellaisilla aloilla kuten kulutuselektroniikka, tietokoneet ja päätteet. Toisaalta ohjelmistojen 
ja palvelujen alan huomattava kasvu on lisännyt työpaikkoja. Nettotuloksena on 
tasapainoinen kohtuullisen kokonaiskasvun tilanne pitkällä aikavälillä, mikä kuitenkin 
edellyttää merkittäviä muutoksia ammattitaitorakenteessa. Kuluneiden kymmenen vuoden 
aikana työpaikat ovat siirtyneet tuotannosta tutkimukseen ja kehittämiseen ja 
myyntiin/markkinointiin samalla kun ruumiillisen ja toimistotyön tekijöiden sijaan on tullut 
valkokaulustyöntekijöitä1. 
2.2. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky 
Alan teollisuus on tärkeä ja kasvava osa Euroopan tuotantoteollisuutta (ks. kuva 3.1): 
8,3 prosenttia liikevaihdosta (4,3 prosenttia vuonna 1981), 6,5 prosenttia työpaikoista, 
1 Työllisyys tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden alalla - BIPE:n tekemä tutkimus Euroopan 
komissiolle - PO III - Heinäkuu 1996 
4-
7,8 prosenttia tuotannosta, 9,1 prosenttia bruttomääräisestä lisäarvosta (6,1 prosenttia 
vuonna 1991). Kaikilla näillä mittareilla, työpaikkoja lukuun ottamatta, alan teollisuus 
edustaa merkittävämpää osuutta kuin esimerkiksi kemian- tai autoteollisuus (ks. kuva 3.2). 
Niiden suhteellinen osuus lisääntyy tulevaisuudessa, kun tietoyhteiskunta kaikissa 
muodoissaan toteutuu. Näissä luvuissa ei oteta huomioon palvelualoja (mukaan lukien 
ohjelmistot), joiden kohdalla tämän alan työllisyys on ollut huomattavassa nousunsa. 
Markkinakasvu on ollut 7 prosentin luokkaa, ja kasvun odotetaan jatkuvan saman tahtia 
muutaman vuoden ajan (ks. kuva 4). Tämä on vaikuttava luku kun otetaan huomioon, että 
yksikköhinnat ovat yleisesti ottaen laskussa - joidenkin tuotteiden osalta jopa 
romahdusmaisesti - ja jokaisen uuden tuotesukupolven suorituskyky on huomattavasti 
edellistä parempi. 
Tästä myönteisestä makrokuvasta huolimatta on syitä vakavaan huoleen. 
Vaikka vaikuttavatkin korkeilta, nämä kasvuluvut ovat huomattavasti alhaisempia kuin 
Yhdysvaltojen ja kasvavien Aasian talouksien vastaavat. Erityisen huolestuttavaa on se, että 
vuodesta 1990 Euroopan osuus maailman tietotekniikan markkinoista on pudonnut 35 
prosentista 28 prosenttiin (ks. kuva 5). Samana ajanjaksona Yhdysvaltain tietotekniikan 
markkinat ovat samanlaisista lähtökohdista kasvattaneet osuuttaan maailmanmarkkinoista 41 
prosenttiin vuonna 1996. Alan kulutus vastaa Euroopassa 4,5 prosenttia BKT:sta verrattuna 
Yhdysvaltojen 5,7 prosenttiin. Kulutus henkeä kohti on Euroopassa 797 ecua verrattuna 
1285 ecuun Yhdysvalloissa (ks. kuva 6). Unionin sisällä on suuria eroja jäsenvaltioiden 
välillä siten, että kulutus on yleensä alhaisempaa syrjäisissä ja eteläisissä valtioissa. Lisäksi 
kauppatase heikkenee televiestintävälineitä lukuun ottamatta useimmilla tietotekniikka- ja 
viestintäteollisuuden aloilla (ks. kuva 7). Tuonti on vuodesta 1980 kasvanut 
viisinkertaiseksi eli 143 miljardiin ecuun vuonna 1995, ja vastaa nyt noin 50 prosenttia 
kulutuksesta tietyillä aloilla (toimistotekniikka ja tietokoneet sekä kulutuselektroniikka) -
tätä voidaan verrata kemianteollisuuden noin 11 prosentin ja autoteollisuuden noin 17 
prosentin lukuihin. 
Menestyminen tieto- ja viestintätekniikan alalla perustuu pääasiassa erinomaiseen 
tutkimustoimintaan, riskipääoman saatavuuteen varhaisessa vaiheessa ja voimakkaaseen 
keskittymiseen kerran luoduilla markkinoilla. Tämä pätee tyypillisesti ohjelmistopaketteihin, 
joiden osalta yhdysvaltalaiset toimittajat ovat vallanneet johtoaseman. Tällä alalla 
eurooppalaiset menestystarinat rajoittuvat erityissovelluksiin, nimenomaisesti osa-alueilla, 
joilla on ollut mahdollista kehittää sovellusosaamista alansa johtavilta loppukäyttäjiltä 
saadun kokemuksen perusteella, esim. koneenrakennuksessa ja suunnittelussa. 
Puolijohteiden alalla eurooppalaiset valmistajat ovat pystyneet kansainvälisten strategisten 
yhteenliittymien ja tärkeän, eritoten JESSI- ja Esprit-ohjelmien osana harjoitetun t&k-
toiminnan avulla säilyttämään kilpailukykyisen asemansa, joka turvaa eurooppalaisen 
tuotannon perustan, tärkeimpien tuotantotekniikoiden saatavuuden ja kyvyn ylläpitää 
tuotantoketjun loppupään teollisuudelle välttämätöntä tarjontaa. 
Elektroniikkateollisuuden kokoonpanoportaalle, niin kulutuselektroniikan kuin 
tietokoneidenkin osalta, Eurooppa aiheuttaa tuotantoympäristönä kaikkein pahimmat haitat, 
mikä johtuu suurelta osin korkeista työvoimakustannuksista. Tämä haittatekijä on johtanut 
monimutkaisiin järjestelyihin, joissa osia tuotannosta on siirretty Aasiaan ja viime aikoina 
Keski- ja Itä-Euroopan maihin, ja toisaalta osa tuotannosta hoidetaan lähellä 
kohdemarkkinoita. 
Televiestintälaitteiden alalla tärkeimpien toimijoiden maailmanlaajuinen yritysrakenne ja 
jatkuvat ponnistelut teknologian alalla ovat varmistaneet Euroopalle johtavan aseman, josta 
esimerkkinä on GSM-järjestelmän menestys. Eurooppalaisen televiestintälaiteteollisuuden 
tärkeys sinänsä osoittaa, että on riittävällä tavalla vastattava meneillään olevaan tekniseen 
vallankumoukseen. 
3. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden tärkeimmät haasteet 
Markkinoiden omaksumiskyvyn parantaminen: Euroopan markkinat jäävät jälkeen 
muiden alueiden markkinoista. Ensinnäkin yritysmarkkinat ovat vähemmän 
eteenpäinsuuntautuneita; liian monet yhtiöt näkevät investoinnit tieto- ja 
viestintätekniikkaan lähinnä kulueränä, jota supistetaan kun liiketoiminnan näkymät 
heikkenevät. Alan tekniikan merkitystä kilpailukyvyn parantajana, liiketoimintaprosessien 
sujuvoittajana ja innovaatioiden mahdollistajana aliarvioidaan tai ei lainkaan huomioida. 
Toiseksi yksittäiset kuluttajat omaksuvat hitaasti käyttöön uusia alan sovelluksia. Lähinnä 
Pohjoismaiden muodostamaa poikkeusta lukuun ottamatta Internetin käyttäjien määrä on 
Euroopassa suhteellisen alhainen (ks. kuva 8). Kolmanneksi julkishallinto on hidas 
omaksumaan tieto- ja viestintätekniikan innovatiivista käyttöä. Tämä on erityisen tärkeää 
koulutuksessa, mutta vaikuttaa moniin muihin alueisiin, joilla mahdolliset hyödyt 
tehokkuudessa ja palvelun laadussa ovat hyvin merkittäviä. Lopuksi televiestinnän 
vapauttamisen etätasainen vauhti koko unionissa on luultavasti ollut tärkein yksittäinen 
jarru. Tällaiset rakenteelliset viiveet merkitsevät vakavia haittoja alan eurooppalaiselle 
teollisuudelle sekä tietoyhteiskuntaan siirtymisessä että teollisuuden kilpailukyvyn 
parantamisessa. Toimittajien on työskenneltävä kovemmin löytääkseen keinoja vakuuttaa 
markkinat alan tuotteiden hyödyistä ja nopeuttaa uutuuksien omaksumista. Avoimet ja 
toimivat yhteismarkkinat ovat ehdoton edellytys alan tuotteiden yleistymiselle ja niihin 
liittyvien palvelujen kehittymiselle. Toisistaan poikkeavista standardeista ja säännöksistä 
pidetään sinnikkäästi kiinni ja ne asettavat esteitä alan teollisuuden laajentumiselle. Näitä 
aiheita käsitellään toisaalla2, ja niihin on löydettävä ratkaisu, jos Euroopan markkinoiden 
kaikkien mahdollisuuksien halutaan toteutuvan. 
Teollisuuden rakenteiden muuttaminen: Eurooppalainen alan teollisuus on ollut hidas 
muuntautumaan uusien haasteiden edessä. Alan yritykset eivät ole tarpeeksi noudattaneet 
suuntausta alihankinnan lisäämiseen, jonka avulla kehittyisi kilpailukykyisten 
komponenttitoimittajien verkostoja, ns. ylikansallisia tuotantoverkkoja, jotka ovat hyvin 
leimallisia amerikkalaisille ja japanilaisille yrityksille ja niiden aasialaisille 
tavarantoimittajaverkostoille3. Keski- ja Itä-Euroopan maiden, ja niiden mahdollisen 
unioniin liittymisen, tarjoamat mahdollisuudet rakenteiden uusimiseen olisi teollisuudessa 
hyödynnettävä ja viranomaisten olisi helpotettava tällaista toimintaa. Teollisuuden yhteistyö 
maailmanmarkkinoilla on tärkeää, ei ainoastaan standardien luomiseen osallistumisen ja 
2 KOM(96)359, 24.7.1996. Komission tiedonanto eurooppalaisesta lähestymistavasta standardointiin ja 
maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan 
3 "Wintelism and the Changing Terms of Global Competition", professorit M. Borrus ja J. Zysman, 
University of California 1997. 
6-
markkinoilla mukanaolon takia, vaan keskeisen tekniikan ja komponenttien saannin 
varmistamiseksi ja liiallisen riippuvuuden välttämiseksi. 
Nopeasti kasvavien yritysten kehittäminen: Eurooppa ei ole myöskään onnistunut 
aikaansaamaan sellaista uusien tulokkaiden dynaamista kasvua, jollainen on Yhdysvaltain 
teollisuudelle hyvin luonteenomaista. Pk-yritysten ja uusien yrittäjien toimintaympäristöä on 
parannettava; niillä on ratkaiseva osa uuden tekniikan käyttöönotossa ja kilpailukyvyn 
parantamisen tukemisessa suurissa yrityksissä ja, mikä kaikkein tärkeintä, työllisyyden 
luomisessa. Teollisuuden rakennemuutos merkitsee väistämättä muutoksia työllisyydessä. 
Näitä muutoksia voidaan helpottaa välineillä, joilla luodaan joustava koulutettu työvoima. 
Jotta tieto- ja viestintätekniikan tuotanto Euroopassa pysyisi kilpailukykyisenä, teollisuuden 
itsensä on myös sitouduttava ammattitaitonsa jatkuvaan parantamiseen. 
Eurooppalaisen ohjelmisto-osaamisen korkean tason mahdollistaminen: Millään 
rakennemuutoksilla ei muuteta sitä tosiseikkaa, että tuotantokustannukset Euroopassa ovat 
korkeat. Eurooppalaisten tuotteiden on kilpailtava maailmanmarkkinoilla suunnittelulla ja 
laadulla, missä monta kertaa on onnistuttukin - esimerkkinä GSM-matkapuhelimet ja 
digitaalinen satelliitti-TV. Ohjelmistojen, erityisesti kiinteiden ohjelmien merkitys 
kilpailukyvyn ja lisäarvon antajana on niin suuri, että ne ansaitsevat tulla erikseen 
mainituksi. Itsenäisenä tuotteena kaupatut ohjelmistot, mukaan lukien ohjelmistopaketit, 
räätälöidyt ohjelmat ja palvelut, on alana suhteellisen hyvin sisäistetty. Tämä muodostaa 
kuitenkin vain pienen osasen koko teollisuudenalasta: jokaisella merkittävällä yrityksellä on 
jonkinlaista omaa ohjelmiin liittyvää kehitys-, sovitus-, huolto- tai ylläpitotoimintaa. Itse 
asiassa monien yritysten ydinosaaminen ilmeneekin ohjelmien muodossa. Ohjelmistot ovat 
kaupallisten palveluiden merkittäviä osatuotteita: ne muodostavat jo tärkeän osan 
nykyaikaisten lentokoneiden arvosta ja mahdollistavat yhä suuremman osan niistä 
toiminnoista, jotka tekevät useista teollisuustuotteista kilpailukykyisiä markkinoilla. Tämän 
taloudellisen toiminnan osatekijän merkityksen ymmärtäminen kilpailukyvyn, lisäarvon ja 
työllisyyden kannalta on pahasti myöhässä. Vain tämä sisäistämällä voidaan yritysten ja 
valtioiden tasolla luoda politiikkaa, jonka avulla ohjelmistojen tuomat edut voidaan 
hyödyntää. Tärkeyttä lisää sekin, että tietoyhteiskunnan lukuisten sovellusten luominen 
vaatii voimakasta panostusta ohjelmistokehitykseen ja sisältötuotantoon. Euroopan 
ohjelmistomarkkinoiden kielellinen hajanaisuus muodostaa lisähaasteen mutta myös 
mahdollisuuden erityisille eurooppalaisille ratkaisuille: kehitys-ja markkinointikustannukset 
riippuvat suurelta osin tuotteen eri kieliversioiden lukumäärästä, ja ensimmäisenä 
markkinointikohteena olleen kielialueen suuruus muodostaa tärkeän kilpailuedun. 
Uuden teknologian kehityksen ja käyttöönoton optimointi: Alan teollisuuden on 
pysyteltävä teknisen kehityksen eturintamassa. Sen lisäksi, että t&k-kustannukset kasvavat 
tuotteiden lyhentyneen elinkaaren myötä, edellyttää vuorovaikutteinen innovointi, että 
teollisuus seuraa tarkemmin asiakkaiden tarpeita; Jotta alan teollisuus lisäksi hyötyisi t&k-
panoksestaan, olisi tekniikat saatettava markkinoille mahdollisimman laajasti ja oikea-
aikaisesti. Tämä ei ole mikään automaattinen prosessi, vaan edellyttää huomattavia 
ponnistuksia, jotta kaikki käyttäjäryhmät (teollisuus, yksityiset ja julkiset palveluntarjoajat 
sekä yksittäiset kansalaiset) omaksuisivat uudet tekniikat. 
Mahdollisuuksien hyödyntäminen työllisyyden lisäämiseksi: Tieto- ja viestintätekniikan 
käyttöönotolla on syvällinen vaikutus työllisyyden määrällisiin ja laadullisiin näkökohtiin. 
Tuoreessa tutkimuksessa4 löydettiin kolmentyyppisiä tieto-ja viestintätekniikan vaikutuksia 
iFO Institut fur Wirkschaftsforschung, Munchen, 1996 
-7-
työllisyyteen: välittömät vaikutukset tieto- ja viestintätekniikkaan ja siihen liittyvään 
teollisuuteen; välilliset vaikutukset muihin taloudenaloihin, kuten tuottavuuden 
lisääntyminen ja muutokset tuotantorakenteissa, ja muut vaikutukset, joita aiheuttaa 
palvelujen lisääntynyt "vaihdettavuus" ja siitä johtuvat muutokset kansainvälisessä 
työnjaossa. Samassa tutkimuksessa arvioidaan pitkän aikavälin vaikutuksia Euroopassa 
kymmenen vuoden aikana; ne vaihtelevat kolmen miljoonan työpaikan vähenemisestä 
(negatiivinen skenaario) kuuden miljoonan uuden työpaikan syntymiseen (positiivinen 
skenaario tieto- ja viestintätekniikan nopeasta leviämisestä). On kuitenkin selvää, että 
välittömät vaikutukset työpaikkoihin tietotekniikka- ja viestintäteollisuudessa ovat 
myönteisiä. Kokemukset Yhdysvalloissa, jossa tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden 
rakennemuutos alkoi aikaisemmin, osoittavat, että yli 150 000 työpaikkaa luotiin vuosien 
1988 ja 1995 välillä yksin PC-sektorilla (esimerkiksi yksi yhdysvaltalainen yhtiö, joka 
perustettiin vuonna 1985, kasvoi liikevaihdoltaan lähes kuuden miljardin dollarin ja 15 000 
työntekijän yritykseksi vuoteen 1995 mennessä). Unionin on kannustettava tällaisten 
yhtiöiden kasvua mahdollistamalla niiden rahoitus dynaamisten yleiseurooppalaisten 
sekundääristen pääomamarkkinoiden kautta. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäyritykset 
luovat tulevaisuuden korkealaatuiset työpaikat. 
4. Poliittisten toimenpiteiden painopistealueet 
Tutkimukset ja laajat keskustelut teollisuuden, jäsenvaltioiden ja eri elinten kanssa osoittavat 
huomattavia yhteneväisyyksiä. Nämä voidaan jakaa kahteen ryhmään. Ensimmäiseen 
kuuluvat teletoiminnan vapauttamisen kaltaiset toimenpiteet, joihin on jo ryhdytty tai jotka 
ovat harkinnassa komissiossa ja kansallisissa hallintoelimissä. Näistä on seuraavassa 
tiivistelmä huomion kiinnittämiseksi keskeisten toimenpiteiden toteuttamisen tärkeyteen 
alan kilpailukyvyn kannalta. Toinen yksilöity aiheryhmä sisältää toimia, jotka käsittelevät 
tietotekniikka- ja viestintäteollisuutta yksittäisluontoisemmin tai joita kannattaisi tutkia 
tulevaisuudessa ensisijaisesti. Näitä käsitellään toisessa osassa. 
4.1. Tekeillä olevat toimenpiteet, jotka edellyttävät kiireellistä täytäntöönpanoa 
Marraskuussa 1996 hyväksytyssä tietoyhteiskuntaa koskevassa laajassa 
toimintasuunnitelmassa5 on pyritty tarkentamaan komission painopistealueita. Siinä 
vastataan nopean edistymisen tarpeeseen ja määritellään kiireelliseksi EU:n sitoutuminen 
tietoyhteiskunnan kaikkien osa-alueiden tehokkaaseen toteuttamiseen. Painopistealueet ovat: 
• 
• Kaikkien jäsenvaltioiden toteuttama tehokas televiestintäalan markkinoiden 
vapauttaminen ennen 1.1.1998 on elintärkeää. Komissio on päättänyt, että tehdyt 
sitoumukset pannaan täytäntöön ja se seuraa tarkasti lainsäädännöllistä kehitystä 
jäsenvaltioissa. 
Sähköinen kaupankäynti on tietoyhteiskunnan ensimmäinen käytännön ilmentymä ja 
ensimmäinen merkittävä tulevaisuuden sovellus. Tiedonannossa "Palvelut työllisyyttä 
5 KOM(96)607, 27.11.1996 - Komission tiedonanto "Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan 
eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma". 
-8 
parantamaan"6 tehtiin eurooppalainen aloite sähköisestä kaupankäynnistä. Komissio 
on antanut tämän aloitteen toteuttamiseksi neuvostolle tiedonannon, jossa luetellaan 
keskeiset painopistealueet, joilla on löydettävä ratkaisuja. 
Tekijänoikeuksia, yksityisyyttä ja yksilöä koskevia oikeuksia, tietoturvaa, 
yhteensopivuutta ja standardeja kilpailun alalla koskevien kansainvälisesti sovittujen 
periaatteiden ja sääntöjen vahvistaminen ja hyväksyminen. 
On suoritettava ja laajennettava omaksumista nopeuttavia ja tietoisuutta lisääviä 
toimenpiteitä Euroopan teollisuuden ja yhteiskunnan rohkaisemiseksi lisäämään tieto-ja 
viestintätekniikan käyttöä. 
Laajakaistatekniikkaa tiedonsiirrossa hyödyntävät satelliittijärjestelmät: komission 
esittämässä toimintasuunnitelmassa käsitellään lainsäädännöllisiä muutoksia ja t&k-
toimia, joita tarvitaan Euroopan merkittävän osallistumisen varmistamiseksi 
kansainvälisellä tasolla. 
Liikenteen alalla on ilmaantumassa Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) uusia 
sovelluksia, uusia lentoliikenteen valvontajärjestelmiä ja lukuisia kuluttajasovelluksia, 
jotka tarjoavat kasvavat markkinat Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuudelle. 
Liikenteen älyjärjestelmiin (ITS) ja paikallistamis- ja navigointijärjestelmiin (GNSS) 
liittyviä toimintasuunnitelmia valmistellaan. 
T&k:n puiteohjelma on erityisen tärkeä silloin kun pyritään mahdollisimman hyvin koko 
EU:n alueella hyödyntämään kilpailukyvyn ylläpitämiseksi tarvittavat huomattavat t&k-
investoinnit. Viidennessä ohjelmassa, jonka tarkoitus alkaa 1998, keskitytään erityisesti 
käyttäjien osallistumiseen tutkimukseen ja kehittämiseen, mikä on ensisijaisen tärkeää 
sen varmistamisessa, että toimenpiteet vastaavat todellisiin tarpeisiin markkinoiden 
vaatimusten mukaisesti. Samanaikaisesti tuki keskeisten tekniikoiden kehitystyölle 
kootaan yhdeksi ohjelmaksi ja jaotellaan neljään osa-alueeseen: kansalaisille 
suunnattuihin palveluihin, sähköiseen kaupankäyntiin, multimedian sisältöön ja 
keskeisiin tekniikoihin. Myös vastekykyä ja joustavuutta lisätään. 
Koulutus on ratkaisevalla sijalla tarjottaessa työntekijöille tarpeellisia taitoja ja 
joustavuutta uusien tekniikoiden käytössä. Koulutuksen perusrakenteet on 
ajantasaistettava varustamalla koulut ja kulttuurilaitokset alan tekniikalla, joka 
mahdollistaa verkkoyhteydet (erityisesti Internetiin). Tähän olisi liityttävä myös 
opettajien tehokkaampi kouluttaminen sovellusten käytössä. Komissio edistää 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kansallisia toimenpiteitä koulutuksen tarjoamiseksi 
eurooppalaisille tietoyhteiskuntaan liittyvissä asioissa. Komission joulukuussa 1996 
hyväksymä toimintasuunnitelma "Oppiminen tietoyhteiskunnassa" kokoaa yhteen 
tärkeimmät tekijät tulevaisuuden taitojen hankkimisen helpottamiseksi. 
Toimintasuunnitelmaa toteutetaan ottamalla huomioon opetuskäyttöön tarkoitettuja 
tietokoneohjelmia ja multimediasovelluksia käsittelevän työryhmän toiminta - useiden 
komission yksiköiden yhteinen ehdotus, joka mahdollistaa siten yhteisön tuen saannin 
tälle alalle. Toimenpiteitä jatketaan ensi vuonna. 
SEC(96)6, 27.11. 1996 - "Palvelut työllisyyttä parantamaan", tiedonanto Eurooppa-neuvostoile. 
-9 
Kielikysymystä, joka on erityisen tärkeä ohjelmistotuotannon kannalta Euroopassa, 
käsitellään tietoyhteiskunta-ja kieliteknologia -ohjelmissa7. 
4.2 Uudet toimenpiteitä vaativat alueet 
Toiminta näillä aloilla olisi kohdistettava joko olosuhteiden parantamiseen 
tavarantoimittajien puolella, kuten esikuva-analyysit ja koulutus, tai kysyntäpuolen 
avaamiseen, esimerkiksi markkinoille pääsy tai omaksumiskyvyn parantamistoimenpiteet. 
Maailmanlaajuisen kilpailun parantaminen: Tietotekniikkasopimuksen (ITA) 
solmiminen maailman kauppajärjestön WTO:n konferenssissa Singaporessa joulukuussa 
1996 ja WTO:n televiestintäsopimus tämän vuoden helmikuussa ovat erittäin tärkeitä 
askeleita tähän suuntaan. Tullitariffien poistaminen kaikilta tietotekniikkatuotteilta vuoteen 
2000 mennessä kiihdyttää kehitystä, joka alkoi GATT-neuvottelujen viimeisellä 
kierroksella. Se auttaa alentamaan alan tuotantokustannuksia Euroopassa ja antaa 
eurooppalaisille valmistajille paremmat mahdollisuudet viedä tuotteitaan muille 
markkinoille. ITA-sopimus on pantava täytäntöön heti ja samalla toteutettava 
tarkistusmekanismi tuotevalikoiman laajentamiseksi. Olisi aloitettava toimet alueellisen 
kattavuuden laajentamiseksi niihin WTO:hon kuuluviin maihin (erityisesti Etelä-
Amerikassa), jotka eivät ole sopimuspuolia, kun taas osallistumista ITAan olisi vaadittava 
WTO:n jäsenehdokkailta, erityisesti Kiinalta ja Venäjältä. ITAn seurauksena tapahtuvan 
tariffien poistumisen myötä huomio kiinnittyy muunlaisten kaupan esteiden poistamiseen 
varsinkin vastavuoroista tunnustamista koskevin sopimuksin ja yhdenmukaisempien 
standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen avulla. Ensisijaisesti on 
jatkettava EU:n ja Yhdysvaltojen välisissä TABD-neuvotteluissa (Trans Atlantic Business 
Dialogue) aloitettua työtä vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen aikaan 
saamiseksi Yhdysvaltojen kanssa ja erityisesti on tutkittava mahdollisuuksia laajentaa 
valmistajien vaatimustenmukaisuusvakuutusten käyttöä. Toimintaa kehitetään myös EU:n ja 
Yhdysvaltain pienyritystoimintaa koskevan yhteistyön (TASBI) puitteissa. Näitä ja muita 
kauppapolitiikan välineitä pitäisi käyttää yhdenmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että 
Euroopan teollisuus toimii optimaalisissa olosuhteissa sekä unionin alueella että 
maailmanlaajuisilla markkinoilla. 
Tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen nopeuttaminen ja tietoisuuden lisääminen: 
Julkishallinto voi ja sen pitäisi tehdä enemmän tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen 
kannustamiseksi sekä omissa yksiköissään että suuren yleisön osalta. Ensinnäkin 
koulutusviranomaisten on parannettava tieto- ja viestintätekniikan hankintaa kouluihin tien 
valmistamiseksi tietoyhteiskuntaan. Lisäksi heidän on vastattava yleisön vaatimukseen 
paremmista ja kustannustehokkaammista palveluista. Laajemmin katsottuna kansallisten ja 
yhteisön politiikkojen edistäminen monilla aloilla hyötyisi tieto- ja viestintätekniikan 
keinojen nopeutuneesta innovatiivisesta käytöstä. Esimerkiksi kuva 6 osoittaa 
tietotekniikkainvestointien suhteellisen puutteen eteläisissä ja syrjäisissä jäsenvaltioissa 
huolimatta siitä, että tietotekniikka on voimakas väline yhteenkuuluvuuden edistämisessä 
yhdistäessään alueita ja vähentäessään esteitä. Joukko jäsenvaltioita on parhaillaan luomassa 
innovatiivisia vero-ja muita kannustimia, joiden tarkoituksena on tieto-ja viestintätekniikan 
7 KOM(96)456, 2.10.1996. Monivuotinen ohjelma yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi 
tietoyhteiskunnassa. Hyväksytty neuvostossa 8.10.1996. 
10-
omaksumisen nopeuttaminen kodeissa, kouluissa ja yrityksissä. Nämä suunnitelmat 
osoittavat tietäjä niitä olisi jäljiteltävä ja laajennettava yleisesti koko unionissa. 
Uusien markkinoiden luominen ajanmukaisin standardein: Standardien luomisesta ja 
noudattamisesta on tullut yksi keskeisistä yritysten strategisista keinoista luoda uusia 
markkinoita. Erityisesti kuluttajamarkkinat ovat riippuvaisia ostajan luottamuksen 
luomisesta tuotteisiin ja siten toimittajien välisen yhteistyön aloittamisen tärkeydestä 
yleismaailmallisten standardien tukemiseksi. Saadakseen etua tällaisesta yhteistyöstä 
tuottajien on annettava panoksensa tekniikan, standardien tai markkinoiden muodossa ja 
oltava aktiivinen kansainvälisessä standardoinnissa, jos ne eivät halua jäädä teknisesti ja 
kaupallisesti muista jälkeen. Standardisoinnin sääntelyyn liittyvään puoleen on myös 
kiinnitettävä huomiota menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi (esim. 
tuottajan vaatimustenmukaisuusvakuutus), jotta uusien tuotteiden markkinointi ei estyisi. 
Alan standardit ovat yleisesti ottaen luonteeltaan maailmanlaajuisia, mutta usein useampi 
alueellisiin erityispiirteisiin perustuva standardi kilpailee markkinoiden hyväksynnästä. 
Eurooppalaisten yritysten ei siis pelkästään pitäisi osallistua teknisten määrittelyjen 
standardointiin kansainvälisten yhteenliittymien välityksellä, vaan toimia mahdollisuuksien 
mukaan myös eurooppalaisista lähtökohdista. Euroopan komissio tukee joustavia ja avoimia 
yhteistyöjärjestelyjä, joilla mahdollistetaan eurooppalaisten yritysten osallistuminen alan 
kansainväliseen standardointiin. Yritysten olisi edistettävä eurooppalaisiin erityispiirteisiin 
perustuvien standardien kansainvälistä hyväksymistä. Tämä edellyttää tärkeimpiä tuotteille 
asetettavia vaatimuksia koskevien strategisten sopimusten solmimista tärkeimpien 
toimijoiden kesken8. Käyttäjien asettamien vaatimusten muuntaminen teknisiksi 
määrittelyiksi vaatii käytännöllisiä ja joustavia välitysmekanismeja, jollaisia teollisuuden on 
kehitettävä läheisessä yhteistyössä eurooppalaisten standardointijärjestöjen kanssa. 
Euroopan komissio tukee, muodollisten eurooppalaisten standardien käyttöönoton lisäksi, 
teknisten ominaisuuksien teollisuusvetoisten standardointimenettelyjen kehittämistä 
Euroopan markkinoilla toimijoille. Yhdenmukaisuuden ja eurooppalaisten standardoinnin 
voimavarojen optimaalisen käytön varmistamiseksi olisi eurooppalaisten 
standardointijärjestöjen alaisuudessa kiireellisesti harkittava keskitetyn kokoavan elimen 
perustamista. 
Laajentumisen mahdollisuuksien hyödyntäminen: Euroopan unionin laajentuminen 
tarjoaa eurooppalaiselle tietotekniikka- ja viestintäteollisuudelle laajentuneet ja kasvavat 
sisämarkkinat ja sen myötä kasvavia mittakaavaetuja sekä uusia kehittyviä alueita, joille 
kustannusherkkiä toimintoja voidaan sijoittaa. Eurooppalaisella alan teollisuudella on tässä 
mahdollisuus tarkistaa tuotannon ja alihankinnan rakenteita, kuten yhdysvaltalaiset ja 
aasialaiset tuottajat ovat tehneet, ja näin parantaa kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla. 
Suuri osa teollisuutta on käynnistämässä erilaista yhteistyötä näissä maissa, jotka 
kilpailukykyisten tuotanto-olosuhteiden lisäksi tarjoavat myös ammattitaitoa. 
Eurooppalaiset tuottajat ovat tuomassa joitakin toimintojaan takaisin Kaukoidän maista 
hyötyäkseen näistä usein paremmista olosuhteista ja jättäen Kaukoidän tehtaat keskittymään 
kasvaviin ja yhä avoimempiin paikallisiin markkinoihin. EU:n ja KIE-maiden välisen 
yhteistyön helpottamiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Tämä kehitys on jo meneillään 
kulutuselektroniikkateollisuudessa. Komissio tukee tällaista toimintaa ja rohkaisee 
laajentamaan sitä alan muille osa-alueille. Teollisuuden ehdottamia toimia ovat mm. 
tavarantoimittajien esikuva-analyysit (benchmarking), tavarantoimittajien kokoukset, paikan 
Esimerkki tällaisista sopimuksista on aiesopimus "Open Access to Electronic Commerce for European 
SMEs", joka koskee pk-yritysten mahdollisuuksia harjoittaa sähköistä kauppaa. 
päällä tapahtuva koulutus ja laatutyöryhmät. Komissio tukisi teollisuuden 
edustusmahdollisuuksien perustamista ja vahvistamista KIE-maissa. Liittymistä edeltävä 
strategia tarjoaa vankat puitteet reilun kilpailun edellytysten ja tasavertaisten 
toimintaolosuhteiden luomiselle, mikä hyödyttää Euroopan teollisuutta. 
Teollisuuden yhteistyön edistäminen: Lukuisia muita tärkeitä teollisuuden 
yhteistyöaloitteita on tekeillä tai jo ehdotettuna, varsinkin entisen Neuvostoliiton uusien 
itsenäisisten valtioiden, Välimeren, Etelä-Amerikan ja Aasian alueilla. Myös useita 
vienninedistämistoimia on ehdotettu. Mitä tulee tietotekniikka- ja viestintäteollisuuteen ja 
erityisesti alan pk-yrityksiin, lisää panostusta tarvitaan teollisuuden tietoisuuden lisäämiseksi 
mahdollisuuksista ja yritysten auttamiseksi painopistealueidensa määrittelyssä 
olosuhteittensa mukaisesti. Lisäksi valtionrajojen yli harjoitettava yhteistyö hyötyisi suuresti 
lisääntyneestä yhteensovittamisesta jäsenvaltioiden jo olemassa olevien ohjelmien kesken. 
Pk-yritysten perustamisen helpottaminen: 9 Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) 
ovat ratkaisevan tärkeitä uusien työpaikkojen syntymisen kannalta ja tietotekniikka- ja 
viestintäteollisuuden keskeinen tekijä (erityisesti ohjelmistojen ja multimedian sisällön 
tuotannossa), koska niillä on usein johtava asema uusien tekniikoiden ja innovatiivisten 
tuotteiden luomisessa. Euroopassa ollaan teollisuuden uusien korkean teknologian 
tietotekniikkayritysten määrässä huomattavasti Yhdysvaltoja jäljessä. Tämä on vakava 
puute, mikä näkyy siitä, että monet alan nykyisistä markkinajohtajista olivat pk-yrityksiä 
Yhdysvalloissa alle 20 vuotta sitten. Suotuisan toimintaympäristön aikaansaamiseen ja 
rahoituksen järjestämiseen uusille innovatiivisille yrityksille tähtäävät poliittiset aloitteet 
ovat erittäin tärkeitä. Poliittisissa aloitteissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota 
riskipääoman saatavuuden helpottamiseen ja rahoituslaitosten kanssa olisi pyrittävä 
yhteistyöhön tekniikoiden arvottamisen kaltaisten mekanismien luomiseksi. Edelleen tulisi 
jatkaa pyrkimyksiä vähentää hallinnollista taakkaa, joka usein on lannistava tekijä. 
Varsinkin uusien yritysten perustamisympäristöön voitaisiin soveltaa esikuva-analyysiä 
vertailemalla tilannetta Euroopassa ja muualla, erityisesti Yhdysvalloissa (Silicon Valley). 
Nämä ongelmat ovat olleet ilmeisiä jo kauan, mutta tilanne on edelleen kriittinen. Komission 
ja jäsenvaltioiden on tarpeen kiireellisesti kehittää nopeita ja tehokkaita toimia. Komissio 
aikoo myös käyttää "Pk-yritysten maailmanlaajuisia markkinoita" koskevaa G7-
kokeiluhanketta10 maailmanlaajuisen kokemustenvaihdon rohkaisemiseen ja muunkinlaisen 
yhteistyön helpottamiseen. 
Keskittyminen työllisyyteen: ammattitaito ja koulutus: Kuten aiemmin mainittiin, 
Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden rakenteita on uusittava jatkuvasti 
kilpailukyvyn säilyttämiseksi, parannettava tuotteita ja prosesseja lisäarvon hankkimiseksi ja 
sijoitettava uudelleen vähemmän tuottavia kustannusherkkiä toimintoja. Ammattitaidon 
parantaminen on prosessin keskeinen osa. "Ammattitaitostandardeja" koskevan 
suunnitelman täytäntöönpano voisi edistää huomattavasti tämän tavoitteen toteuttamista. 
Pääasiallisiin toimintoihin liittyvien ammattitaitoprofiilien laatiminen koko teollisuuden 
alalla tarjoaa viiteperustan pätevän työvoiman luomiseksi, suoritusten parantamiseksi ja 
koulutusohjelmien määrittelemiseksi. Tällaiset standardit parantavat myös työmarkkinoiden 
toimintaa tarjoamalla selkeän perustan työnantajan tarpeiden ja tarjotun ammattitaidon 
9 Pk-yritysten erityispiirteitä käsitellään komission 20 päivänä marraskuuta 1996 antamassa "Euroopan 
innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa". KOM(96)589. 
10 G7-ryhmän ministerikokouksessa Brysselissä helmikuussa 1995 käynnistetty hanke. 
12 
yhteensovittamiseksi. Standardit tarjoavat lisäksi käytännöllisen perustan paremmalle 
yhteistyölle teollisuuden, koulujen ja korkeakoulujen välillä ja perusteet jäsenvaltioiden 
koulutusviranomaisten pyrkimyksille räätälöidä opetussuunnitelmat 21. vuosisadan 
digitaaliselle taloudelle. 
Esikuva-analyysien edistäminen: Euroopan komissio katsoo esikuva-analyysin olevan 
tehokas ja vaikuttava keino parantaa kilpailukykyä ja aikoo edistää sen käyttöä yrityksissä, 
varsinkin pk-yrityksissä. Taloudellisen merkityksensä ja globaalin luonteensa vuoksi 
tietotekniikka- ja viestintäteollisuus on ensimmäisten joukossa valittu tällaisten vertailujen 
kohteeksi, ja Alankomaiden hallitus on teettänyt alasta esikuva-analyysin. Komissio pyrkii 
edistämään analyysimenettelyä sektorikohtaisesti ja toimintaympäristön tasolla. Euroopan 
koko talouden kilpailukyky hyötyy alan teollisuuden parannuksista. Teollisen suorituskyvyn 
järjestelmällinen tarkastelu, suhteellisten heikkouksien tunnistaminen ja korjaaviin 
toimenpiteisiin ryhtyminen edistävät kehitystä. Komissio arvioi uudelleen nykyiset 
tietolähteensä selvittääkseen, ovatko ne soveliaita tarkoituksenmukaisten 
vertailuindikaattorien hankkimiseen ja muuttaa tiedonhankintatapojaan tarvittaessa. Se 
työskentelee tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa tunnistaakseen 
teollisuuden kannalta merkitsevät tekijät ja toimivimmat käytänteet. Tässä yksilöityihin 
tarkasteltaviin alueisiin sisältyy pk-yritysten perustaminen ja kiinteät ohjelmat. 
5. Päätelmä 
Tässä tiedonannossa on yksilöity lukuisia toiminnan keskeisiä alueita. Mitä kauemmin 
niiden tehokas toteuttaminen viivästyy sitä vaikeampaa on säilyttää Euroopan tietotekniikka-
ja viestintäteollisuuden johtava asema. Telealan vapauttaminen on ratkaisevan tärkeää, 
mutta myös muut toimet ovat tarpeellisia, kuten edellä esitettiin. 
Komission tarkoitus on tämän tiedonannon antamisen jälkeen työskennellä yhdessä 
jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa mainittuja keskeisiä aloja koskevien erityistoimien 
laatimiseksi, niiden täytäntöönpanoa kaikkien asianomaisten osapuolten (komissio, 
jäsenvaltiot, teollisuus) toimesta koskevan työohjelman laatimiseksi ja edistymistä koskevan 
säännöllisen tarkistusmekanismin perustamiseksi. 
- 13-
Liite 1 
Neuvoston 18 päivänä marraskuuta 1991 antama päätöslauselma ja sen seuranta 
Vuoden 1991 " päätöslauselman jälkeen on t&k:n neljännen puiteohjelman käynnistämisessä 
menestyksekkäästi huomioitu tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden t&k:lle asettamat 
vaatimukset. Käyttäjien ja markkinoiden tarpeet ovat olleet ohjenuorina vastaavissa t&k-
ohjelmissa (Esprit, ACTS ja Telematiikka) ja tämän seurauksena kehitetyillä tekniikoilla on 
suoraa markkinavaikutusta. 
Tulosten mahdollisimman tehokas hyödyntäminen ja aktiivinen kansainvälinen yhteistyö 
ovat olleet ohjelmien keskeisiä osa-alueita. Huomiota on kiinnitetty pk-yrityksiin. 
Yhteisvaikutuksia Eureka-ohjelman kanssa on vahvistettu. 
Kuten vuoden 1991 päätöslauselmassa selvitettiin, markkinoille pääsyn olisi perustuttava 
monenvälisyyden periaatteeseen. Tämä lähestymistapa on omaksuttu GATTissa, jossa 
Uruguayn kierroksella päästiin huomattaviin tullitariffien alennuksiin. Näitä neuvotteluja 
seurasi tietotekniikkasopimus (ITA), joka johtaa tullimaksujen poistumiseen useimmilta 
tietoteknisiltä tuotteilta vuoteen 2000 mennessä. Yhtä tärkeää on se edistys, joka on 
saavutettu tekemällä helmikuussa 1997 WTO:n sopimus televiestintäpalveluiden 
maailmanmarkkinoiden avaamisesta. 
Monenvälinen lähestymistapa ei sulje pois kahdenvälisiä toimia silloin, kun ne ovat tarpeen. 
Yhdysvaltoihin ja Japaniin on säännöllisesti oltu yhteydessä vastalauseiden esittämiseksi 
sellaisia kahdenvälisiä sopimuksia vastaan, jotka syrjivät EU:ta (esimerkkinä Yhdysvaltojen 
ja Japanin puolijohdesopimus). 
"Keskitetty tietopiste" on perustettu keräämään tietoa ja analyysejä markkinoille pääsystä ja 
kilpailukäytänteistä tärkeimmissä teollisuusvaltioissa. Julkaistussa kertomuksessa12 
käsiteltiin kilpailua rajoittavia menettelyjä, hankintamenettelyjen vääristymiä, valtion tukia 
ja annettiin esimerkkejä syrjivistä käytänteistä ja rakenteellisista rajoitteista. 
Joitakin teollisuuden yhteistyöhankkeita on toteutettu. Tärkeänä esimerkkinä voidaan 
mainita kuluttajaelektroniikan tuottajia palveleva rakenneosa- ja komponenttiteollisuus, 
jonka tuotantomenetelmiä on verrattu alan japanilaisten yritysten vastaaviin. Tämä on 
toteutettu yhteistyönä yritysten toimintaa vertailevassa, eurooppalaisten ja japanilaisten 
kulutuselektroniikkayritysten komission ja MITIn tuella järjestämässä esikuva-analyysi-
hankkeessa. Toiminta on synnyttänyt monia hyödyllisiä ehdotuksia ja auttanut tuottajia ja 
kuluttajia ymmärtämään toistensa vaatimuksia paremmin, sekä johtanut parempiin tuloksiin 
ja lisääntyneeseen liiketoimintaan. Ohjelmassa ollaan nyt keskittymässä Keski- ja Itä-
Euroopan maihin ja lisääntyneeseen liiketoimintaan. 
" Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä marraskuuta 1991 elektroniikasta sekä tieto- ja 
viestintätekniikasta 
12 Teollisuusministereille 11 päivänä maaliskuuta 1994 esitetty kertomus 
14 
Kuva 1: Tietoliikenne-ja viestintäteollisuuden rakenteelliset suuntaukset 
ENNEN 
Palvelut 
(tietoyhteiskunta) NYT 
koulutus ^ C sähköinen kaupankäynti^) (f tiedonvaihto 
T 
Markkinat 
c < 
01 
^5N 
Kuva 2 
Tietotekniikka-ja viestintäala työllistäjänä Elhssa 
(tuhansina työntekijöinä ilmaistuna) 
Tietokoneet 
Komponentit 
Kulutuselektroniikka 
Televiestintälaitteet 
Ohjelmistot ja palvelut 
Yhteensä 1980 
242 
258 
230 
493 
270 
1493 1990 
284 
243 
181 
392 
612 
1712 1994 
175 
224 
110 
361 
732 
1602 
Lähde: BIPE 
/6 
Kuva 3.1 
EU:n 12 jäsenvaltion tietotekniikkateollisuus prosentteina koko 
tuotantoteollisuudesta (81 -90-94) 
7.8% 
Työntekijöiden 
maBra Kokonaisinvestoinnit Tuotanto ifman ALV: Tuotenkustannuaten 
a 1990 hinnoissa bruttoarvonlial 1990 
ilmoitettuna hinrtoiau 
Kuva 3.2 
EU:n 12 jäsenvaltiota: Tärkeimpien indikaattorien vertailu 
(prosentteina koko tutantoteollisuudesta) 
12.2% 
(0 0) "O 3 3 
"5 
O 
O [Tietotekniikka 
I Kemianteollisuus 
I Autoteollisuus 
Työntakijöiden Liikevaihto 
määrä Tuotanto ilman Tuotankustannuste 
ALV: a 1990 n bruttoarvonlisä 
hinnoissa 
ilmoitettuna 1990 hinnoissa 
Indikaattorit 
/? 
Kuva 4.1 
Tieto-Ja viestintätekniikan markkinoiden kasvu, CGAR 1996-98 
Koko alan markkinat 
Telealan palvelut 
Televiestintälaitteet 
Palvelut 
Ohjelmistotuotteet 
Tietoliikennelaitteistot 
Toimistotekniikka 
Tietokoneet 
Lähde EITO 97 9.50 
10% 
Kuva 4.2 
Länsi-Euroopan tieto-ja viestintätekniikan markkinat 1996 miljardeina ecuina' 
1996 
Arvo % koko 
alasta 
Koko tietotekniikka 148 47.1 
Tietokoneet ja tietoliikennelaitteistot 58 18.4 
Toimistotekniikka 2.5 
Ohjelmat 31 9.9 
Palvelut 37 11.6 
Laitteiden ylläpito ja tuki 15 4.7 
Koko televiestintä 167 52.9 
Televiestintälaitteet 29 9.1 
Telealan palvelut 138 43.8 
Yhteensä 315 100 
Huom: *Länsi-Eurooppa kattaa 15 EU-maata ja 2 EU:n ulkopuolista maata (Sveitsi ja Norja) 
** On huomattava, että kaikki luvut on pyöristetty lähimpään miljardiin ecuun 
vuoden 1996 kiintein valuuttakurssein. Tämän vuoksi osat yhteenlaskettuna eivät 
ehkä vastaa kokonaislukua. 
Lähde: EITO 97 
Kuva 4.3 
Länsi-Euroopan tieto- ja viestintätekniikan markkinat 
tuotteittain 1996 
Kokonaisarvo = 
315 miljardia 
ecua 
Televiestintä 
laitteet 
9% Toimisto­
tekniikka 
3% 
Laitteistojen 
ylläpito ja tuki 
5% 
Source: EITO 87 
/<P 
Kuva 5.1 
Maailman tietotekniikkamarkkinat alueittain: prosentuaaliset osuudet 
Markkina-arvon mukainen jakauma 
1995-1997. Miljardia ecua 
1996 
Value 1995 1996 
% 1997 
% 
Eurooppa* 154 29.4 28.3 27.5 
Yhdysvallat 225 41 41.4 41.8 
Japani 92 16.9 16.8 16.6 
4 tiikeriä4 16 2.7 2.9 
Muut* 57 10 10.5 11.1 
Yhteensä 544 100 100 100 
Huom: * Eurooppa kattaa Länsi- ja Itä-Euroopan 
** 4 tiikeriä = Hong Kong, Etelä-Korea, Singapore, Taiwan 
*** Muut = Muu maailma 
Lähde: EITO 97 
Kuva 5.2 
Maailman tietotekniikkamarkkinat alueittain. 1996 
Kokonaisarvo = 
544 miljardia 
ecua 
4 tiikeriä 
3% 
Lähde: EITO 97 Muu maailma 
17% 
h 
Kuva 6 
ST/GDP eli tietotekniikan osuus bruttokansantuotteesta (vähennettynä ulkomaisten 
sijoitusten tuotoilla) sekä henkeä kohti Länsi-Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. 1995 
Japani 
Yhdysvallat 
Sveitsi 
Ruotsi 
Portugali 
Norja 
Alankomaat 
Irlanti 
Kreikka 
Suomi 
Tanska 
Belgia/Luxemburg 
Itävalta 
Espanja 
Italia 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Ranska 
Saksa 
EU 
Länsi-Eurooppa 
Lähde: EITO 97 IT/GDP % 
2.4 
2.86 
2.9 
2.5 
2.71 
1.63 
0.62 
2.31 
2.76 
2.25 
1.8 
2.55 
2.05 
I 2.07 
2.01 
2.04 3.67 
0.5 1 1.5 2.5 3.5 Tietotekniikka henkeä kohti, 
ecua 
942 
500 1000 
Kuva 7 
< EU:n 12 jäsenvaltiota: Tietotekniikkateollisuuden, 
kemianteollisuuden ja autoteollisuuden kauppatase 
Autoteollisuus 
Tietotekniikkateollisuus 
Kulutuselektroniikka 
Televiestintälaitteet 
Toimistotekn iikka/ 
tietokoneet 
Kemianteollisuus e 1995 
• 1990 
• 1985 
• 1980 
-30000 -20000 -10000 0 10000 20000 30000 
Miljoonaa ecua 
old 
Kuva 8 
Internet-palvelimien määrä 1000 henkeä kohti, heinäkuu 1996 
59 
Lähde EITO 97 / Network Wizards, http://www.nw com and Analysys 
c?/ 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 152 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 16 08 
Luettelonumero : CB-CO-97-157-FI-C 
ISBN 92-78-18709-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
M