Virallinen lehti nro C 380 , 16/12/1996 s. 0065



A4-0289/96 Päätöslauselma komission vihreästä kirjasta:" Kansalaisten verkko: Euroopan julkisen henkilöliikenteen mahdollisuuksien hyödyntäminen» (KOM(95)0601 - C4-0598/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission vihreän kirjan (KOM(95)0601 - C4-0598/95), - ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. heinäkuuta 1996 tekemän päätöksen 1692/96/EY yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ((EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1)), - ottaa huomioon seuraavat vetoomukset: a) nro 575/95 pyöräteiden luomisesta Italian kaupungeissa, b) nro 576/95 liikenneverkkojen ongelmista, - ottaa huomioon Muscardinin työjärjestyksen 45 artiklan mukaisesti tekemän päätöslauselmaesityksen vaihtoehtoisesta liikenneverkosta Lodin ja Piacenzan välisen kaupan edistämiseksi (B4-0466/96), - ottaa huomioon erityisesti edellä mainitun vihreän kirjan liitteen B yhteisön politiikkaan liittyvistä keinoista henkilöliikenteessä, - ottaa huomioon komission vihreän kirjan kaupunkiympäristöstä (KOM(90)0218), - ottaa huomioon 12. kesäkuuta 1991 antamansa päätöslauselman kaupunkiympäristöstä ((EYVL C 267, 14.10.1991, s. 156)), - ottaa huomioon komission vihreän kirjan liikenteen ympäristövaikutuksista: yhteisön strategia ympäristöystävällisten liikennemuotojen kehittämiseksi (KOM(92)0046) ja samaa aihetta koskevan työryhmän kertomuksen ((Työryhmä Liikenne 2000 Plus, Liikenne nopeasti muuttuvassa Euroopassa, joulukuu 1990)), - ottaa huomioon lainsäädäntöehdotukset rakennusten helppopääsyisyydestä ja vammaisten julkisista kuljetuksista, ja erityisesti 16. syyskuuta 1987 antamansa päätöslauselman vammaisten ja iäkkäiden henkilöiden kuljetuksista ((EYVL C 281, 19.10.1987, s. 85)), - ottaa huomioon 12. kesäkuuta 1992 antamansa päätöslauselman kaupunkiliikenteen ruuhkautumisesta ((EYVL C 176, 13.7.1992, s. 240)), - ottaa 13. maaliskuuta 1987 antamansa päätöslauselman polkupyörän käytön edistämisestä liikennemuotona ((EYVL C 99, 13.4.1987, s. 219)), - ottaa huomioon komission vihreän kirjan liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä «Kohti tehokasta liikenteen hinnoittelua» (KOM(95)0691), - ottaa huomioon 6. kesäkuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmasta 1995 - 2000 (KOM(95)0302 - C4-0351/95) ((EYVL C 181, 24.6.1996, s. 21)), - ottaa huomioon OECD:n ja Euroopan liikenneministerikonferenssin CEMT:n kertomuksen «Urban Travel and Sustainable Development», - ottaa huomioon Euroopan kansalaisten lisääntyvän liikkuvuuden, - ottaa huomioon työpaikkojen keskittymisen aikaisempaa kauemmas asuinpaikasta, - ottaa huomioon ajoneuvokannan lisääntymisen unionissa, - ottaa huomioon vapaa-ajan ja matkailun lisääntymisen, - ottaa huomioon niiden kotitalouksien lukumäärän lisääntymisen, joissa palkattua työtä tekee useampi henkilö, ja tästä aiheutuvan kodin ja työpaikan välillä tehtävien matkojen lisääntymisen, - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen, - ottaa huomioon, että maaseutualueilta ja syrjäisiltä alueilta pois suuntautuva muuttoliike johtaa laajojen alueiden autioitumiseen Euroopassa, lisää alueellista epätasapainoa unionissa ja pahentaa suurten kaupunkien ja suurkaupunkialueiden ongelmia, - ottaa huomioon Rion huippukokouksen sitoumuksen vakauttaa hiilidioksidipäästöt vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä, - ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan, aluepoliittisen valiokunnan, ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja naisten oikeuksien valiokunnan lausunnot (A4- 0289/96), A. katsoo, että eri kuljetusmuotojen yhdistäminen olisi mainittava vihreän kirjan otsikossa, B. ottaa huomioon, että yksityisten moottoriajoneuvojen käytön jatkuvasta lisääntymisestä aiheutuu ympäristölle ja ihmisten terveydelle yhä enemmän haittaa ja että ympäristöä vahingoittamaton liikkuvuus riippuu hyvin suuressa määrin näiden liikennevirtojen ja liikenneruuhkien vähenemisestä tai siirtymisestä vaihtoehtoisiin, vähemmän haitallisiin liikennemuotoihin, C. ottaa huomioon, että liikennesuunnittelua, yleistä aluesuunnittelua, kaupunkisuunnittelua, tieverkkojen ja liikenteen hallintaa ja pysäköintijärjestelmiä on tarpeen sitoa enemmän toisiinsa, D. ottaa huomioon, että Euroopan unioni sitoutui Rion konferenssissa vakauttamaan hiilidioksidipäästöt ja että esityslista 21:n tavoitteisiin sisältyy kestävämmän kaupunkiympäristön luominen ja että kaupunkiliikenne aiheuttaa merkittävän osan hiilidioksidipäästöistä, E. ottaa huomioon, että yksityinen henkilöliikenne maanteillä on monilla alueilla lisääntymässä siinä määrin, että se haittaa tavaraliikennettä, F. ottaa huomioon, että julkisten liikennevälineiden käytön houkuttelevuutta voidaan lisätä merkittävästi parantamalla eri liikennemuotojen yhdistettävyyttä, jolloin liikenne vähenee ja osa matkustajista siirtyy käyttämään kuljetusmuotoja, jotka ovat vähemmän haitallisia ympäristölle, G. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on halunnut johdonmukaisesti suosia julkista liikennettä sekä suosia erityisesti raideliikennettä tieliikenteen kustannuksella, H. katsoo, että Euroopan laajuisten verkkojen toteutumisen ja julkisen liikenteen edistämisen välillä on suora yhteys, I. katsoo, että kaikki liikenteestä ja siten myös julkisesta liikenteestä aiheutuvat kustannukset on jaettava järkevästi eri liikennemuotojen kesken ja että osa näin saaduista tuloista on käytettävä kestävän ympäristöä vahingoittamattoman kaupunkiliikenteen kehittämiseen, J. ottaa huomioon, että julkisia hankintoja ja urakoita koskevat yhteisön direktiivit eivät enää mahdollista julkisen liikenteen jättämistä niiden ulkopuolelle, K. ottaa huomioon, että perustamissopimuksen 77 artiklan ja 90 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti valtion hallinnoimat julkiset liikennepalvelut ovat sallittuja, L. ottaa huomioon, että lähes kaikilla tasoilla varataan käyttöön enemmän rahoitusta infrastruktuurien perustamista tai parantamista varten, joukkoliikenteen, julkisen liikenteen ja motorisoidun yksityisliikenteen sekä niiden yhdistelmien paremmaksi hyödyntämiseksi ja kannustamiseksi, M. katsoo, että yksityisen sektorin osallisuus julkisissa liikenneyrityksissä on suotavaa, erityisesti mitä tulee rahoitukseen, N. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 130 a artiklassa ensisijaiseksi tavoitteeksi asetetaan unionin sopusointuinen kehitys, ja todetaan, että tähän olisi pyrittävä kaikilla mahdollisilla keinoilla, joilla edistetään taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista, ja erityisesti vähentämällä eri alueiden välisiä kehityseroja ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä, O. katsoo, että syrjäinen sijainti tai saariasema haittaa EU:n syrjäisten ja kaikkein syrjäisimpien alueiden sosiaalista ja taloudellista kehitystä, ja että paremmalla julkisella liikennejärjestelmällä voi olla suuri merkitys tämän tilanteen parantamisessa, P. ottaa huomioon, että etusija olisi annettava rakenteellisille toimenpiteille tai infrastruktuurien parantamista koskeville toimenpiteille raja-alueilla; UNIONIN TOIMIVALTA 1. Katsoo, että kaikkien kansalaisten hyödyksi tarkoitetun kestävän julkisen liikenneverkon luominen unionissa kuuluu ensisijaisesti alueellisten ja paikallisten viranomaisten velvollisuuksiin; kansallisten verkkojen yhteensovittaminen on suoritettava unionin tasolla, erityisenä tavoitteena vammaisten, vanhusten ja vähiten liikuntakykyisten liikkuvuuden mahdollistaminen; 2. Katsoo, että unioni on osaltaan vastuussa tämän tehtävän suorittamisesta, koska riittävän liityntäliikenteen puuttuessa ei varmisteta perustamissopimuksessa unionin tehtäväksi sisämarkkinoiden puitteissa määriteltyä Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamista; 3. Katsoo, että unionin olisi edistettävä yhteensovitettua liikennesuunnittelua aiheettomien, kalliiden ja samansuuntaisten investointien välttämiseksi ja ympäristönsuojelun edistämiseksi; liikennealan investoinneille myönnettävien tukien edellytyksenä on oltava arviointi ympäristövaikutuksista sekä selvitys alueellisten ja paikallisten liikennejärjestelmien keskinäisistä riippuvuuksista; 4. Pitää erittäin tärkeänä sitä, että kansalaiset liikennepalvelujen kuluttajina osallistuvat aktiivisesti julkisen liikenteen verkkojen luomiseen ja on sitä mieltä, että tällaisen osallistumisen on toteuduttava paikallisten, alueellisten, kansallisten ja Euroopan laajuisten verkkojen tasolla; 5. Pitää välttämättömänä, että verkkoja tuetaan enemmän, ja että liikennetiheydeltään suurten Euroopan kaupunkien ja kaupunkialueiden välillä järjestetään kokemusten vaihto strategioista ja malleista, joilla eri liikennemuotojen yhdistettävyyttä parannetaan; RAHOITUS 6. Katsoo, että käyttäjien olisi kustannettava mahdollisimman suuri osuus julkisten liikennepalvelujen toiminnasta ja että kansallisten, paikallisten ja/tai alueellisten viranomaisten antaman välttämättömän lisärahoituksen olisi oltava niin suurelta osin kuin mahdollista sidoksissa suoritukseen; 7. Pitää tämän vuoksi välttämättömänä, että kukin jäsenvaltio harkitsee riittävästi tiemaksujärjestelmän käyttöönottoa toimenpiteenä, jonka avulla voidaan toteuttaa Euroopan laajuisten verkkojen ja kansalaisten verkkojen tavoitteet; 8. Ehdottaa, että Euroopan unioni antaisi riittävää rahoitustukea lupaavimmille julkisen henkilöliikenteen alan innovaatioille ja siten edistäisi vihreässä kirjassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista; 9. Toivoo, että pelkkien taloudellisten perusteiden edelle asetetaan mahdolliset yhteiskunnalliset edut, jotta voidaan rahoittaa aloitteita, jotka koskevat kansalaisten liikkuvuutta syrjäisillä alueilla, joiden asutus on harvaa tai joiden asutuksesta suuri osuus on maaseudun asukkaita; LIIKENNEMUOTOJEN YHDISTÄMINEN 10. Pitää eri liikennemuotojen välisiä yhteyksiä erittäin tärkeinä ja haluaa sen vuoksi kiinnittää huomiota näiden yhteyksien rakenteisiin, kuten on jo aiemmin todettu edellä mainitussa päätöksessä (1 artiklan 3 kohta); 11. On samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että julkista liikennettä on edistettävä, mutta katsoo, että verkon tehokas toiminta ja järkevä hyödyntäminen on mahdollista ainoastaan, jos siinä varataan tilaa autoille, joilla tällä hetkellä tehdään enemmän kuin kolme neljännestä kaikista matkoista Euroopan unionissa; 12. Katsoo, että toimivassa verkossa on varattava yksityisautoille varattavaa tilaa paljon suurempi osuus joukkoliikenteen kuljetuksille, kuten julkisten taksien (jos mahdollista sähköisten) käytölle, autojen yhteiskäytölle ja autojen jakamiselle; 13. Katsoo, että yksityisautoilla toteutettavaa henkilöliikennettä on vähennettävä; 14. Pitää suotavana polkupyörien ja autojen (jos mahdollista sähköautojen) vuokraus- ja käyttömahdollisuuksien laajentamista; kehottaa jäsenvaltioita edistämään polkupyörien käyttöä, erityisesti parantamalla pyöräteiden valikoimaa ja parantamalla mahdollisuuksia kuljettaa polkupyöriä junissa; 15. Korostaa, että komission viimeisin ehdotus kabotaasista henkilöliikenteessä (KOM(95)0729) mahdollistaa sen, että muut kuin jäsenvaltiosta olevat liikenteenharjoittajat voivat harjoittaa reittiliikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa, jolloin rajat ylittävää reittiliikennettä helpotetaan; 16. Pyytää painokkaasti unionin, jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien viranomaisia kiinnittämään enemmän huomiota mahdollisuuksiin yhdistää eri liikennemuotoja hyödyntämällä yhteensovitettuja liityntäpysäköintijärjestelyjä ja sovittamalla yhteen julkisen henkilöliikenteen eri liikennevälineiden aikatauluja; 17. Katsoo, että julkisen liikenteen pysäkit olisi varustettava siten, että ne eivät tarjoa matkustajille ainoastaan välttämätöntä mukavuutta vaan myös tietoja odotusajoista ja nopeimmista jatkoyhteyksistä; näiden palvelujen on oltava myös fyysisesti vammaisten matkustajien saatavilla; ALUESUUNNITTELU 18. Toteaa liikkuvuuden yhä lisääntyvän Euroopan unionissa ja katsoo, että tämä on otettava huomioon tulevassa aluesuunnittelussa; 19. Painottaa sitä, että joustavat työajat vaikuttavat suotuisasti julkisen liikenteen ruuhka-aikojen lievittämiseen ja kapasiteetin tasaisempaan kuormittamiseen ja siten julkisen liikenteen taloudellisempaan hyödyntämiseen sekä matkustajien lisääntyneeseen mukavuuteen; kehottaa harkitsemaan, miten työnantajien työntekijöilleen antamat avustukset julkisen liikenteen käytöstä aiheutuneita kuluja varten voidaan yhdistää liikenteenharjoittajien antamiin hinnanalennuksiin («työpaikkaliput»); 20. Pyytää komissiota julkaisemaan joka viides vuosi liikennepolitiikkaa koskevan yleissuunnitelman kansallisia ja alueellisia politiikkoja varten; 21. Pitää välttämättömänä kehittää kaupungistuneiden alueiden liikenneyhteyksiä ja suosittaa tämän vuoksi keskusten rakentamista liikenneasemien lähelle, pitää samoin välttämättömänä sitä, että tulevaisuudessa uusia asuinalueita, yritysten liikekeskuksia sekä virkistyskeskuksia rakennettaessa huolehditaan siitä, että ne ovat yhteydessä liikennepalveluihin; 22. Muistuttaa, että on välttämätöntä rakentaa yhä enemmän maanalaisia liikennejärjestelyjä ja monitasoisia järjestelyjä ja suorittaa tarkempaa yhteisön tutkimusta maanalaisten ja monitasoisten järjestelyjen rakennustekniikkojen kehittämiseksi; 23. Pitää huolestuttavana kehityksenä sitä, että myös palvelut, joilla ei ole vahingollista vaikutusta elinympäristöön, siirtyvät kaupunkien keskustojen ulkopuolisiin kaupan keskuksiin, jolloin liikkuvuus lisääntyy, mutta samalla keskustojen sosiaalinen monimuotoisuus vähenee; 24. Katsoo, että kaupunkien ja kaupungistuneiden alueiden infrastruktuurin rakentamisessa on otettava asianmukaisesti huomioon yksityisautojen käyttöä hillitsevä politiikka; tämän on tapahduttava seuraavin keinoin: - pysäköintipolitiikka - julkiselle liikenteelle varattujen kaistojen perustaminen - paremmat perusrakenteet pyöräilijöitä ja jalankulkijoita varten - huolehtiminen liikennesääntöjen paremmasta ja tehokkaammasta täytäntöönpanosta - julkisten liikennemuotojen käytettävyyden varmistaminen vammaisia ja liikuntarajoitteisia varten; 25. Katsoo, että polkupyörien käytön edistämiseksi terveellisenä ja infrastruktuuria vähän kuluttavana vaihtoehtona on toteutettava seuraavat toimenpiteet: - rakennettava muusta infrastruktuurista mahdollisimman erillisiä pyöräteitä - luotava polkupyörien pysäköinnille ja korjauspalveluille paremmat edellytykset julkisen liikenteen läheisyydessä; 26. Hyväksyy komission pitkän aikavälin tavoitteen, jonka mukaan on varmistettava, että julkinen liikenne on kaikkien käytettävissä; pyytää komissiota toteuttamaan osastojen välillä yhteensovitetun politiikan, jolla edistetään kaikkien käytettävissä olevia liikennemuotoja ja johon sisältyy toimenpiteitä, joilla edistetään matalalattialinja-autojen yleistä käyttöä, vammaisten pääsyä raideliikenteen ja maanalaisiin liikenneverkkoihin sekä parempien telemaattisten järjestelmien perustamista vammaisten käyttäjien riittävää tiedonsaantia varten; JULKINEN LIIKENNE 27. Katsoo, että julkisen liikenteen kapasiteetin innovatiivista käyttöä, käyttäjien tarpeiden huomioimista ja liikenteen tehokkuutta edistettäisiin julkishallinnon ja liikenne-elinkeinon välisellä uudella tehtävänjaolla, siten että julkishallinto on poliittisesti vastuussa julkisista palveluista ja yritykset puolestaan hyödyntävät markkinamekanismeja optimaalisesti tarjotakseen korkeatasoisia palveluita; 28. Katsoo, että julkisen liikenteen henkilökunnan tehokas ja jatkuva kouluttaminen uusien tekniikoiden käyttämiseen ja palvelujen suorittamiseen on olennaista, jotta onnistuttaisiin pyrkimyksissä saada kansalaisia lisäämään julkisen liikenteen käyttämistä; 29. Suosittaa, että kaikessa liikenteen suunnittelussa ja kaupunkien infrastruktuurissa otettaisiin vammaisten ja muiden liikuntarajoitteisten tarpeet huomioon; 30. Korostaa kuitenkin, että täysin vapautetuilla julkisen liikenteen markkinoilla ei olisi varmuutta integroidun verkon syntymisestä tai ylläpidosta, ja katsoo näin ollen, että julkisen liikenneverkon ja sen yhteenliittämisen muiden liikennemuotojen kanssa olisi oltava julkishallinnon vastuulla; 31. Katsoo, että paikallisten ja alueellisten julkisten sopimusten myöntäminen joko verkostojen tasolla, jolloin sopimukset tekevä viranomainen määrittelee laatuvaatimukset, tai linjakohtaisesti, jolloin sopimukset tekevä viranomainen määrittelee verkoston, on paras tapa lisätä tehokkuutta ja edistää rationalisointia ja samalla parantaa julkisen liikenteen kilpailukykyä suhteessa autoihin; ja suosittaa, että julkiset viranomaiset edistävät ja tukevat kansallisen, alueellisen ja kunnallisen rahoituksen avulla toimiluvanhaltijoiden tarjoamien pienimuotoisten palvelujen uudelleenjärjestelyjä maaseutualueilla ja harvaanasutuilla alueilla; 32. Pitää joka tapauksessa välttämättömänä sitä, että julkisessa liikenteessä on tarjottava tietty yleisten palvelujen perustaso ja varmistettava niiden tarjoaminen hinnoilla, joita voidaan pitää kohtuullisena korvauksena tehokkaan ja erityisesti myös liikuntarajoitteisille henkilöille turvallisen julkisen liikenteen käytöstä, korostaa lisäksi, että sopimusten myöntämismenettelyssä yhtenä ensisijaisena valintaperusteena on oltava julkisen liikenteen käyttäjien etujen turvaaminen; 33. Vaatii, että julkinen liikenne on järjestettävä siten, että se on tavanomaisten hallinnollisten mahdollisuuksien puitteissa fyysisesti vammaisten matkustajien käytettävissä; katsoo, että komission on oltava tietoinen siitä, että vammaiset ovat tavallisesti liikuntakykyisiä ainoastaan, jos heillä on käytettävissään ovelta-ovelle -palvelu; katsoo kuitenkin, ettei tällaisia palveluja olisi katettava kyseisten viranomaisten julkisen liikenteen talousarvioista; 34. Pyytää komissiota tarkastelemaan, tarvitaanko uusia säännöksiä, jotka mahdollistaisivat julkisen liikenteen markkinoiden asianmukaisen toiminnan nyt ja tulevaisuudessa; 35. Katsoo, että naisten pelko julkisen liikenteen turvallisuudesta, joka on todeksi osoitettu eikä millään tavoin kuvitteellinen, on otettava huomioon, ja että naisten pelkoja hyökkäyksen kohteeksi joutumisesta on lievennettävä; 36. Pahoittelee, että vihreässä kirjassa ei käsitellä osa-aikatyötä tekevien ongelmia, joista suurin osa on naisia, eikä vuorotyötä tekevien ongelmia, joiden matkustamistarpeet myös eroavat huomattavasti tavanomaisia työaikoja noudattavien tarpeista; 37. Huomauttaa, että kuluttajat, jotka voivat valita, käyttävätkö he kodin ja työpaikan välisessä liikenteessä henkilöautoa vai julkista liikennettä, valitsevat julkisen liikenteen ainoastaan, jos julkisen liikenteen matka- aika on korkeintaan 1,5 kertaa auton matka-aika ja sillä edellytyksellä, että kustannukset ovat rinnastettavissa; 38. Pyytää komissiota tulevassa valkoisessa kirjassa määrittelemään laatunormit, jotka julkisen liikenteen on täytettävä riippumatta siitä, onko se julkishallinnon vai yksityisten yritysten tarjoamaa; 39. Muistuttaa, että eri liikennemuotojen oikea käyttö riippuu myös järjestelyistä, jotka on tehty eri liikennemuotoja varten julkisen liikenteen liittymäkohdissa ja että on tärkeää, että asianmukaisesti koulutettuja henkilöitä on saatavilla vammaisten ja liikuntarajoitteisten kuljetuksia varten; 40. Katsoo, että mahdollisuudet kuljettaa polkupyöriä julkisessa liikenneverkossa ovat täysin riittämättömiä ja että niitä on parannettava; 41. Pitää raitiometron (light rail) käyttöä suositeltavana kaupunkialueiden sisäisessä ja toisiaan lähellä sijaitsevien kaupunkialueiden välisessä liikenteessä ja pyytää komissiota tutkimus- ja kehittämispolitiikan puitteissa kehittämään yhteisön mallin, joka on sovellettavissa erilaisiin olosuhteisiin, ja johon sisältyy eri liikennemuotojen yhteensovittaminen ja rautatieasemien, matkustajasatamien ja lentoasemien yhdistäminen näillä keinoin; 42. Katsoo, että olisi korostettava suurkaupunkien matkustajavesiliikenteen merkitystä, koska se on erityisen ympäristöystävällistä, ja että tällä tavoin voitaisiin hoitaa huomattava osuus sellaisten kaupunkien kaupunkiliikenteestä, joilla on vesitieverkostoja; 43. Pitää välttämättömänä sitä, että julkisen liikenteen järjestelmät sovitetaan paremmin yhteen paikallisella ja alueellisella tasolla eri jäsenvaltioissa, mutta korostaa erityisesti raja-alueiden erityisongelmia; 44. Pitää välttämättömänä, että yleisten palvelujen tarjoamisessa annetaan etusija toimenpiteille, joilla varmistetaan mannermaan ja Euroopan unionin syrjäisimpien ja saaristoalueiden väliset yhteydet julkisen liikennepolitiikan alan erityistoimenpiteillä; 45. Suosittaa, että ainakin jokaisella liikennealueella, jollei se ole mahdollista jäsenvaltioiden tasolla, otetaan julkisia liikennepalveluja varten käyttöön yksi ainoa tariffi- ja maksujärjestelmä, joka on käytettävissä myös muissa jäsenvaltioissa rajat ylittävien liikennejärjestelmien myyntipisteissä, esimerkkinä Odessey/Transvision- hankkeen myyntipisteet; 46. Katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on otettava käyttöön yhteinen julkisen liikenteen tiedotusnumero, josta on mahdollista saada julkisen liikenteen eri verkostojen välisiä tietoja; 47. Katsoo, että eri liikennemuotojen asianmukaisen käytön edistämiseksi olisi otettava käyttöön yhdenmukainen hinnoittelujärjestelmä, jotta kansalaiset voivat matkustaa eri palveluita käyttäen yhdellä matkalipulla; 48. Suosittaa lisäksi, että tienviitat, linjojen pääteasemien ilmoittaminen ja liikennejärjestelyjen osoittaminen tehdään kaikissa Euroopan unionin julkisen liikenteen järjestelmissä yhtenäisellä ja kaikille (myös muille kuin paikallisille asukkaille) ymmärrettävällä tavalla; 49. Suosittaa, että jäsenvaltiot tiedottamisen ja koulutuksen avulla kannustavat omaksumaan uuden suhtautumistavan julkiseen liikenteeseen, ympäristöön ja terveyteen; 50. Katsoo, että vammaisten kuljettamiseksi tehdyissä julkisen liikenteen järjestelyissä on vakavia puutteita ja niitä olisi parannettava; 51. Muistuttaa, että julkisen liikenteen mahdollisuuksia koskevassa vihreän kirjan suosituksessa korostetaan sen merkitystä liikuntarajoitteisille ja suositetaan olemassa olevien liikuntarajoitteisia koskevien Euroopan tason erityisohjelmien suurempaa yhdenmukaistamista; YMPÄRISTÖ JA TERVEYS 52. Toteaa, että autoliikenne on ilmansaastumisen tärkeimpiä syitä; 53. Toteaa, että «puhtaiden» autojen käyttö on lisääntynyt viime vuosina, mutta että ympäristölle aiheutuneet vahingot ja terveyteen kohdistuvat vaarat ovat myös lisääntyneet yksityisten ajoneuvojen määrän ja käytön lisääntymisen vuoksi; 54. Suosittaa, että liikenteen vaihtoehtoisten energiamuotojen kehittämistä edelleen ja niiden käyttöä kannustetaan; 55. Viittaa unionin tukemiin hankkeisiin, joilla tähdätään biodieselin käyttämiseen kaupunkibusseissa sekä sähkön, vedyn, kaasun tai yhdistelmäpolttoaineiden käyttämiseen linja-autojen, moottoripyörien ja autojen käyttövoimana, ja suosittaa näiden hankkeiden jatkamista ja kehittämistä; 56. Kiinnittää huomiota niiden hankkeiden ja kaupallisten organisaatioiden innovoivaan ja käytännölliseen luonteeseen, joissa yleisön käyttöön tarjotaan liikennevälineitä, kuten polkupyöriä, joita voidaan joissakin tapauksissa käyttää vapaasti ja maksutta, tai autoja, joiden käyttäminen edellyttää hallinnosta ja maksujen keräämisestä vastaavaan yhdistykseen liittymistä; TEKNIIKKA 57. Viittaa DRIVE-, ATT-, PROMETHEUS-, THERMIE-, EURET- JA ENTRANCE-ohjelmiin, joiden sovellukset ovat käytännössä jääneet liian vähäisiksi ja hajanaisiksi; 58. Suosittaa julkisen liikenteen järjestelmien yhteentoimivuuden kehittämistä erityisesti raideliikenteen eri muotojen osalta ja pyytää komissiota kehittämään tähän tarkoitukseen yhteisön standardin COST-ohjelman tavoitteiden mukaisesti; pyytää samoin komissiota kehittämään yhteisön standardin liikuntarajoitteisten pääsylle juniin ja asemille; 59. Kehottaa toteuttamaan erityistoimenpiteitä kaupunkien vesiliikenteen kehittämiseksi, jotta edistetään teknologista tutkimusta uusien alusten tai ympäristöystävällisempien liikennevälineiden kehittämiseksi, jotta kaupunkien henkilöliikenteessä käytettävien alusten rakentamiselle annetaan uusi sysäys ja jotta kunnostetaan ranta-alueita, joille voidaan sijoittaa uusia terminaaleja; 60. Suosittaa telematiikan laajempaa käyttöä liikenteessä ja liikenteen ohjauksessa, kuten tällä hetkellä POLIS-ohjelman yhteydessä; telematiikan hyödyntämisessä on erityisesti huolehdittava siitä, että liikkuvuuden kokonaisstrategian lähtökohtana pidetään julkisen liikenteen eri muotoja ja että yksityisten moottoriajoneuvojen käyttämistä ei enää kannusteta lisää; 61. Suosittaa, että tuetaan yksityisiä useita kuljetusmuotoja hyödyntäviä kuljetusyrityksiä, esimerkiksi laatimalla mallisopimuksia, joissa sallitaan liikennettä koskevien tietojen hyödyntäminen tai kehittämällä lisäarvoa synnyttäviä palveluita; 62. Uskoo, että uusien tietoteknologioiden ja telematiikan käyttö saattaa tarjota toteuttamiskelpoisia ratkaisuja, joiden avulla liikennevirrat voidaan järjestää monipuolisemmin ja joustavammin ja joiden avulla vaikutetaan liikkuvuutta koskevaan kysyntään tarjoamalla palveluja eri muodoissa ja toimittamalla pyydettyjä palveluja automaattisesti; 63. Viittaa myös telematiikan käytön mahdollisuuksiin lipunmyyntijärjestelmissä, siten että lippuja olisi saatavilla myös muualla kuin perinteisissä myyntipisteissä tai käyttöpaikoissa, sekä mahdollisuuteen käyttää mikrosiruilla varustettuja näyttökortteja kansalaisille tarjottavissa palveluissa, sekä elektroniikan käytön tarjoamiin mahdollisuuksiin julkisen liikenteen maksujärjestelmissä; 64. Muistuttaa kuitenkin myös siitä, että ruuhkautumisen ohjausjärjestelmien osalta unionissa vallitsee liian suuri kirjavuus, ja suosittaa tämän vuoksi, että komissio esittää mahdollisimman pian niitä koskevan standardointiehdotuksen, jonka mallina voi olla esimerkiksi yksityisten liikenteenharjoittajien kehittämä CONCERT-järjestelmä, ja suosittaa, että RDS-TMC- ja DAB-järjestelmät toteutetaan Euroopassa niin pian kuin mahdollista; 65. Viittaa komission laatimiin selvityksiin tulevaisuuden autoista ja junista, ja pyytää komissiota esittämään näiden selvitysten tulokset mahdollisimman pian muille toimielimille, valmistajille, julkisen liikenteen organisaatioille ja kuluttajille; 66. Viittaa pysäköinti- ja reittimerkintöjen järjestelmissä vallitsevaan suureen kirjavuuteen sekä pyytää komissiota huolehtimaan ainakin siitä, että nämä järjestelmät ovat ymmärrettäviä myös muille kuin kyseisten kaupunkien asukkaille; 67. Viittaa STOAn tutkimukseen telematiikkasovelluksista kaupunkiliikenteessä ja julkisessa liikenteessä ja kiinnittää siihen asianmukaista huomiota; JOHTOPÄÄTÖKSET 68. Pyytää, että komissio esittää mahdollisimman pian neuvoston ja parlamentin käsiteltäväksi valkoisen kirjan, joka sisältää ehdotuksia lainsäädäntöohjelmaksi ja toimintaohjelmaksi ja osastojen välillä yhteensovitetun suunnitelman kansalaisten verkosta, ja että komissio tässä yhteydessä toteuttaa tiedotuskampanjan tehdäkseen kansalaisten verkon tunnetuksi; 69. Pyytää komissiota rahoittamaan ja edistämään kokeiluhankkeita sarjan toteuttamista yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta kansalaisten verkon pitkän aikavälin tavoitteet toteutetaan; 70. Pyytää komissiota edistämään ja/tai rahoittamaan alueellisia kokeiluhankkeita, joiden avulla joissakin Euroopan kaupungeissa pyritään toteuttamaan liikennekeskuksia yhdistelmäliikennettä hyödyntäviä ja kestäviä henkilökuljetuksia varten; 71. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä IVY-maiden hallituksille ja parlamenteille, Välimeren alueen maiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien maiden hallituksille ja parlamenteille, ASEAN-maiden hallituksille ja parlamenteille, Amerikan Yhdysvaltojen hallitukselle ja kongressille, Euroopan liikenneministerikonferenssille (CEMT), YK:n Euroopan talouskomissiolle, kansainväliselle julkisen liikenteen liitolle (UITP), Euroopan rautateiden liitolle, Euroopan alueiden ja kuntien liitolle, Eurocities:lle sekä kansallisille julkisen liikenteen elimille.