FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 2.9.2009 
SEK(2009) 1128 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
   
KOMISSION TIEDONANTOON  
EU:n yhteisen uudelleensijoitta misohjelman perustamisesta  
 
ja ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
  
Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008 –2013 osana yhteisvastuuta ja 
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa ja neuvoston päätöksen 
2004/904/EY kumoamisesta 23 päivänä touk okuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin 
ja neuvoston päätöksen N: o 573/2007/EY muuttamisesta 
 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista 
  
{KOM(2009) 447 lopullinen} 
{KOM(2009) 456 lopullinen} 
{SEK(2009) 1127} 
 
FI 2   FI 1. T AUSTA  
Uudelleensijoittamisella tar koitetaan pakolaisten, jotka Yhdistyneiden Kansakuntien 
pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) on tunnus tanut kansainvälistä suojelua tarvitseviksi, 
uudelleensijoittamista ensimmäisestä vastaanot tajamaasta (yleensä kolmannen maailman 
maa) toiseen maahan, jossa he saavat pysyv ää suojelua. Uudelleen sijoittaminen tarjoaa 
ratkaisun pakolaisille, jotka eivät voi palata lähtömaahansa ja joita ei voida integroida 
paikallisesti ensimmäiseen vastaanottajamaahan.  
Uudelleensijoittamisessa pakolaiset siirret ään EU:n alueen ulkopuol elta johonkin EU:n 
jäsenvaltioon. 
Pakolaisia on noin 10 miljoonaa eri puolilla maailm aa. Noin viisi prosenttia heistä tarvitsee 
uudelleensijoittamista. Vain pieni osa näistä pa kolaisista sijoitetaan todellisuudessa uudelleen. 
Näin ollen tarpeiden ja humanitaaristen to imien välillä on rakenteellinen ristiriita. 
Vain pieni osa vuosittain uudelleensijoitettavist a pakolaisista sijoitetaan EU:n alueelle. 
Vuonna 2008 uudelleensijoitetuista 65 596 pakolai sesta EU:hun tuli 4 378 pakolaista. Luku 
eroaa huomattavasti Yhdysvaltojen ja muiden  perinteisten teollistuneen maailman 
uudelleensijoittajamaiden sijoittamien pakolaisten määrästä. 
2. U UDELLEENSIJOITTAMINEN EU: SSA: TÄMÄNHETKINEN TILANNE (LÄHTÖKOHTA ) 
Tällä hetkellä kymmenen EU:n jäsenvaltiota osallistuu vuosittain uu delleensijoittamiseen. 
Ruotsilla, Tanskalla, Suomella, Alankomailla, Yhdistyneellä kuningaskunnalla ja Irlannilla on 
ollut uudelleensijoittamisohjelma jo muut amia vuosia. Vuoden 2007 jälkeen Portugali, 
Ranska, Romania ja Tšekki ovat päättäneet ottaa kansallisen uudelleensijoittamisohjelman 
käyttöön. Tämä myönteinen kehitys johtuu  useista tekijöistä . Ensinnäkin Euroopan 
pakolaisrahasto (ERF III) on tukenut merkitt ävästi uudelleensijoittamista vuodesta 2007 
alkaen. Toiseksi eri jäsenvaltioiden sidosry hmät ovat viime vuosina toteuttaneet monia 
uudelleensijoittamiseen liittyviä hankkeita ja kumppanuusjärjestelyjä . Kolmas myönteinen 
kehityssuuntaus on EU:n tasolla osoitettu vahva poliittinen miel enkiinto. Tämä mielenkiinto 
suuntautui erityisesti tarpeeseen si joittaa Syyriassa ja Jordaniassa olevia irakilaisia pakolaisia 
EU:n alueelle. Oikeus- ja sisäasioiden ne uvosto hyväksyi vuonna 2008 päätelmät irakilaisten 
pakolaisten uudelleensijoittamisesta. Päätelmissä korostettiin sitä, että uudelleensijoittaminen 
edistää suojelutilanteen säilyttä mistä Syyriassa ja Jordaniassa. Neuvoston päätelmien jälkeen 
neljä jäsenvaltiota, jotka eivä t aikaisemmin olleet mukana uude lleensijoittamise ssa, päätti 
sitoutua sijoittamaan pakolaisia Irakista (Saksa, Italia, Belgia ja Luxemburg). 
Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), jonka toiminta alkanee vuonna 2010, 
tukee jäsenvaltioita ja muita sidosr yhmiä käytännön yhteistyössä, myös 
uudelleensijoittamisessa. 
3. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Tilanne on nyt yleensä ottaen myönteinen ja kehittyy edelleen vähitellen, erityisesti kun 
otetaan huomioon EASO:n mahdollinen perust aminen. Monia merkittäviä puutteita ja 
rakenteellisia rajoitteita on kuitenkin havaittavissa. 
Suurin ongelma on se, että EU osoittaa nykyi sin vähän solidaarisuutta kolmansia maita 
kohtaan pakolaisten vastaanottamisessa. EU:n vastaanottamien pakolaisten määrä on liian 
pieni, kun otetaan huomioon koko maailman uudelle ensijoittamistarve. Toinen ongelma on se, 
että liian harvat jäsenvaltiot osallistuvat uudelleensijoittamiseen. Tä llä hetkellä vain 10 
 
FI 3   FI jäsenvaltiota (Ruotsi, Suomi, Tanska, Y hdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Alankomaat, 
Portugali, Ranska, Romania ja Tšekki) uude lleensijoittaa pakolai sia vuosittain. EU:n 
kansainvälinen rooli uudelleensijoittamisessa ei ol e riittävä. Tällä on kielteinen vaikutus EU:n 
tavoitteeseen olla keskeinen toimija maailmanlaaj uisissa humanitaarisissa asioissa sekä EU:n 
vaikutusvaltaan kansainvälisillä foorumeilla. 
Uudelleensijoittamiseen osallistuvien EU:n  jäsenvaltioiden vä linen koordinointi on 
uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden (t s. uudelleensijoitettavi en kansallisuuksien ja 
erityisryhmien) osalta vähäistä. Jäsenvaltiot pä ättävät painopisteistä kansallisesti ja tekevät 
tiivistä kahdenvälistä yhteist yötä UNHCR:n kanssa ilman EU:n tasolla käytäviä alustavia 
neuvotteluja tai tehtäviä päätöksiä. Tämän se urauksena uudelleensijoittamista ei käytetä 
strategisesti EU:n ulkopoliittisena välineenä. Uudelleensijoittaminen täyttää humanitaarisen 
tarkoituksen ei ainoastaan niid en henkilöiden osalta, jotka to della sijoitetaan  uudelleen, vaan 
myös kolmansien maiden osalta, kun niiltä poi stuu suurten pakolaismää rien sijoittamiseen 
liittyvä taakka. Uudellee nsijoittamisella voi sen vuoksi olla  tärkeä asema osana EU:n ulkoista 
turvapaikkapolitiikkaa ja yleisemmin EU:n ulk opolitiikkaa. Uudelleens ijoittamisen vaikutus 
olisi strategisesti suurempi, jos uudelleensijo itettavien pakolaisten kansallisuuksia ja 
erityisryhmiä koskevista painopisteistä päätet täisiin ensi sijassa EU:n tasolla. Nykyinen 
rahoituskehys asettaa rajoitte ita. Euroopan pakolaisrahasto antaa lisäraho itusta niille 
jäsenvaltioille, jotka uudelleensijoittavat erityis pakolaisryhmiä. Näitä krit eerejä pidetään liian 
jäykkinä. 
Kolmannen ongelmaryhmän muodostaa jäsenva ltioiden rakenteellisen yhteistyön puute 
uudelleensijoittamisessa. Tiedonvaihto ja koord inointi uudelleensijo ittamistoimissa ovat 
puutteellisia. Tällä on kielteinen vaikutus uude lleensijoittamisen laatuun. Toinen seuraus on 
mittakaavaetujen puuttuminen. Uu delleensijoittaminen edellyttää huomattavia logistisia 
valmisteluja, kuten valinta- ja perehdyttämismat koja, terveys- ja turv allisuustarkastuksia, 
matkustus- ja viisumijärjestelyjä sekä vastaano tto- ja integrointiohjelmia. Jäsenvaltiot voisivat 
mahdollisesti toteuttaa eräät näistä toiminnoi sta joko yhdessä tai läheisessä yhteistyössä 
toistensa kanssa. 
4. T OISSIJAISUUSPERIAATE  
– Yhteisön osallistumisen taustalla on tarve kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta 
EU:ssa, jossa ei ole sisärajoja, haasteellisessa tilanteessa, josta yksittäiset maat eivät yksin 
pysty selviytymään tehokkaasti. 
– Yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjest elmää koskevien toimien tarvetta on jo 
tarkasteltu viimeaikaisissa vaikutusten arviointia koskevissa kertomuksissa.  
– Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti ov at useasti kehottaneet luomaan mainitun 
järjestelmän ja sille ulkoisen ulottuvuuden.  
5. T AVOITTEET  
Yleistavoitteet : 
(a) tuetaan pakolaisten kansainvälistä su ojelua uudelleensijo ittamisen avulla; 
(b) lisätään humanitaarista vaikutusta ja EU:n toimia osallistumalla 
uudelleensijoittamiseen enemmän yhdessä; 
Erityistavoitteet : 
 
FI 4   FI (c) varmistetaan, että EU osoittaa en emmän solidaarisuutta kolmansille maille 
pakolaisten vastaanottamisessa; 
(d) varmistetaan, että useammat EU:n jäsenva ltiot osallistuvat uudelleensijoittamiseen; 
(e) varmistetaan, että EU:n toteuttamat uude lleensijoittamistoimet kohdistetaan jatkuvasti 
suojelua eniten tarvitseviin henkilöihin tai henkilöryhmiin (erityisesti heikoimmassa asemassa olevat henkilöt, kuten lapset, tai tietyiltä maantieteellisiltä alueilta olevat henkilöt); 
 
(f) lisätään uudelleensijoittamisen strategista käyttöä EU:n tasolla;  
(g) vahvistetaan EU:n kansainvälistä roolia yleisesti uudelleensijoittamista koskevissa 
asioissa erityisesti kehittämä llä uudelleensijoittamista kiinte änä ja johdonmukaisena osana 
EU:n ulkopolitiikkaa; 
(h) parannetaan yhteistyön avulla EU:ssa sove llettavien uudelleensijo ittamismenettelyjen 
laatua; 
(i) alennetaan yhteistyön avulla uudelleen sijoittamiseen liittyvi ä taloudellisia ja 
rahoituksellisia kustannuksia EU:ssa;  
(j) supistetaan EU:n jäsenval tioiden välisiä suoj elunormien eroja ja lisätään tehokkuutta 
lähentämällä uudelleensijoittamiskriteerejä.  
6. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Ongelman tarkastelun perusteella uudelleensijo ittamispolitiikan kolme tärkeintä osatekijää 
EU:n tasolla ovat seuraavat: käyt ännön yhteistyö, poliittinen osatekijä  ja rahoituksellinen 
osatekijä . Ne muodostavat lähtökohdan toimintapolii ttisten vaihtoehtoje n muodostamiselle. 
6.1. 1. toimintavaihtoehto:  nykyisen tilanteen säilyttäminen 
Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) tehtävänä on tarjota puitteet  turvapaikka-
asioissa tehtävälle käytännön yhteistyölle , myös uudelleensijoittamista koskeville toimille. On 
monia mahdollisia uudelleensi joittamiseen liittyviä käytän nön yhteistyön muotoja, joita 
EASO voisi kehittää, kuten parhaiden käytän teiden kartoittamine n, koulutus, sellaisiin 
jäsenvaltioihin kohdistuvat ku mppanuusjärjestelyt, jotk a eivät vielä osallistu 
uudelleensijoittamiseen, ja uudelleensijoittamiseen  osallistuvien maiden välisten yhteisten 
toimintojen järjestäminen. 
Jos tilanne säilyy nykyisellään, poliittis ia ja rahoituksellisia osatekijöitä  ei kehitetä edelleen.  
6.2. 2. toimintavaihtoehto:  keskitason vaihtoehto (dynaaminen prosessi) 
Myös tässä vaihtoehdossa EASO kehittäisi käytännön yhteistyötä . Vaihtoehdossa tarkoitettu 
käytännön yhteistyö eroaisi 1. vaihtoehdon mukais esta käytännön yhteistyös tä ensisijaisesti 
niin, että siinä käytännön yhtei styön toiminnot liittyisivät poliittisen ja rahoituksellisen 
osatekijän kehittämiseen edelleen. Kahden muun osatekijän kehitys edistäisi ja vahvistaisi 
käytännön yhteistyön osatekijää. 
Tässä vaihtoehdossa kehitettäisiin jäsenneltyä poliittista yhteistyötä ottamalla käyttöön 
poliittinen kehys  ja vahvistamalla sitä rahoituksellisella osatekijällä . 
Tavoitteena on luoda poliittinen kehys, jonka pu itteissa asetettaisiin uud elleensijoittamiseen 
liittyvät poliittiset ja strategiset painop isteet. Kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät 
(jäsenvaltioiden asiantuntijat, komissio, UNHCR ja  kansalaisjärjestöt) osallistuvat poliittiseen 
kehykseen. Tehtävät ovat seuraavat: 
 
FI 5   FI 1. Uudelleensijoittamiseen liittyvien, EU :n yhteisten vuotuisten painopisteiden 
määrittäminen uudelleensijoitettavien pakolaisten kansallisuuksien ja erityisryhmien osalta. Tämän ansiosta uusiin tarpeisiin voi daan vastata tehokkaas ti ja joustavasti. 
2. Jäsenvaltiot voivat saada Euroopan pa kolaisrahaston perustamisesta tehdyn 
päätöksen 13 artiklan mukaista lisärahoitust a, jos ne sijoittavat pakolaisia uudelleen 
EU:n yhteisten vuotuisten painopisteiden  mukaisesti. On korostettava, että 
jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapaasti uudelleensijoitt aa muita pakolaisryhmiä. 
3. Uudelleensijoittamisen, ulkoisen turvapaikka politiikan ja EU:n ulkopolitiikan välisen 
integroidun lähestymistavan varmistaminen. 
4. Tämän poliittisen kehyksen puitteissa uudelleen sijoittamisesta kes kusteltaisiin myös 
yleisemmin. Poliittisen kehyksen luominen johtaa siihen, että EASO:n toteuttamia 
käytännön yhteistyön toimia ohjataan entistä enemmän. 
Jäsenvaltiot saavat lisärahoitusta vuosittain sovittujen EU:n painopisteiden kattamien 
pakolaisten uudelleensijoittamiseen. Tämä ede llyttää Euroopan pakolaisrahastosta annetun 
päätöksen muuttamista. Aikomuksena ei ole te hdä rakenteellisia muutoksia pakolaisrahastosta 
annettavan tuen jakotapaan, koska  sillä olisi vaikutusta muiden turvapaikka-asioihin liittyvien 
toimintojen rahoitukseen. 
Tässä toisessa toimintavaihtoe hdossa on kaksi alavaihtoehtoa : Alavaihtoehdot eroavat 
toisistaan ainoastaan poliittista kehystä koske van mekanismin osalta. Alavaihtoehdossa 2A 
perustetaan uusi uudelleensijoitta mista käsittelevä komitea komitologiasääntöjen mukaisesti. 
Alavaihtoehdossa 2B käytettäisiin  olemassa olevia rakenteita. 
6.3. 3. toimintavaihtoehto:  maksimivaihtoehto 
Tämän vaihtoehdon mukaan perustetta isiin täysimääräinen EU:n laajuinen 
uudelleensijoittamisjärjestelmä. Uudelleensijo ittaminen toteutettaisiin yhteistoimintana 
painopisteiden määrittelemisen ja myös  täytäntöönpanon osal ta. EU:n yhteinen 
uudelleensijoittamisohjelma olisi täysin j oustava ja koostuisi seuraavista osista: 
(1) Kaikki jäsenvaltiot osallistuisivat ohjelmaan  asettamalla tietyn käytettävissä olevan 
uudelleensijoituspaikkojen määrän. EU:ssa käytettävien pai kkojen kokonaismäärä 
asetettaisiin ja täytettäisiin  EU:n tasolla. Päätökset uude lleensijoittamista koskevista 
painopisteistä tehtäisiin EU :n tasolla. Samoin EU:n ta solla varmistettaisiin, että 
uudelleensijoittamistoimet integroitaisiin ulko iseen turvapolitiikkaan  ja EU:n yleiseen 
ulkopolitiikkaan. 
(2) Jäsenvaltiot eivät toteut taisi uudelleensijoittamisto imia yhteisen ohjelman 
ulkopuolella. Uudelleensijoittamista koske vat kriteerit ja uudelleensijoitetuille 
pakolaisille heidän saapumis ensa jälkeen myönnettävä status yhdenmukaistettaisiin. 
(3) Uudelleensijoitettavien pakolaisten valintapros essi keskitettäisiin EU:n tasolla. Kaikki 
lähtöä edeltävät toiminnot toteutettais iin yhdessä. EASO:lla olisi todennäköisesti 
johtava rooli toiminnan organisoinni ssa. Tämä edellyttäisi EASO:n 
uudelleensijoittamistoimiin liitt yvän kapasiteetin lisäämistä. 
(4) Rahoituksellista osatekijää olis i tarkistettava kokonaisuudessaan. 
7. V
AIHTOEHTOJEN ARVIOINTI  
Eri vaihtoehtojen vaikutusten arvioi nti esitetään taulukossa sivulla 5. 
 
FI 6   FI 1. Perustilanne muuttuu erityis esti siksi, että vuonna 2010 on tarkoitus perustaa Euroopan 
turvapaikka-asioiden tukivirast o (EASO). EASO:n perustamis esta johtuvien vaikutusten 
määrittelemiseksi olemme erottaneet staattisen perustilanteen (tilanne keväällä 2009) ja 
muuttuvan perustilanteen (tilanne  EASO:n perustamisen jälkee n, jos EU ei toteuta muita 
toimia).  
2. Koska alavaihtoehtojen 2A ja  2B odotetaan johtavan samaan tulokseen, niiden tehokkuutta 
tavoitteiden saavuttamiseksi ja vaikutusta arvioidaan yhdessä. Vaihtoehto 2A eroaa kuitenkin 
vaihtoehto 2B:stä poliittisen toteutettavuude n ja oikeasuhteisuuden arvioinnin osalta. 
8. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaihtoehtojen 1, 2 ja 3 määrällinen vaikutus  
• Vaihtoehtojen tehokkuus päätavoitteen saavu ttamiseksi (EU:n paremman solidaarisuuden 
varmistaminen kolmansien maiden suhteen pa kolaisten vastaanottamisessa) on seuraava: 
vaihtoehto 1 – 5 prosentin lisäys, vaihtoehto  2 – 15 prosentin lisäys, vaihtoehto 3 – 10 
prosentin lisäys; 
• Vaihtoehtojen ensimmäinen vaikutus (u udelleensijoittamiseen liittyvät suorat 
rahoituskustannukset) on seuraava: vaihtoehto 1 – lisäys 3 825 000 euroa, vaihtoehto 2 – 
lisäys 11 475 000 euroa, vaihtoeh to 3 – lisäys 7 650 000 euroa. 
• Vaihtoehtojen toinen vaikutus (suorat rahoitu skustannukset / mittakaavaetujen vaikutus) on 
seuraava: vaihtoehto 1 – vähennys 803 350 eu roa, vaihtoehto 2 – vähennys 1 759 000 
euroa, vaihtoehto 3 – vähennys 2 524 500 euroa. 
Yleisarvio : 
1. Vaihtoehdot 2 ja 3 saavat vaihtoehtoa 1 paremman arvosanan. Vaihtoehtoa 3 vastaan 
puhuu kaksi seikkaa: alhaisempi  arvosana päätavoitteen saa vuttamisessa ja poliittinen 
toteutettavuus / oikeasuhteisuus.  
2. Useimmat jäsenvaltiot kannattavat asteitt aista lähestymistapaa, jossa korostetaan 
tiiviimpää yhteistyötä ja opastetaan uusia jäse nvaltioita uudelleensijoittamiseen liittyvissä 
asioissa kriteerien yhdenmukaista misen sijaan. Jäsenvaltioilla on vakaa mielipide erityisesti 
siitä, että ohjelmaan osallistumisen pitäis i olla vapaaehtoista. Vaikka EU:n yhteisen 
kokonaisvaltaisen uudelleensijoittami sohjelman perustaminen saisik in riittävää kannatusta, on 
epävarmaa, olisivatko eräät jäsenvaltiot nykyisess ä tilanteessa riittävän valmiit osallistumaan 
uudelleensijoittamiseen. On kyseenalaista, olisiko mainitun kokonaisvaltaisen ohjelman 
perustaminen tässä vaiheessa tarpeellinen ja  oikeasuhteinen toimenpide tavoitteiden 
saavuttamiseksi. 
• Vaihtoehtojen 1 ja 2 vertailun pohj alta suositellaan vaihtoehtoa 2. 
• Alavaihtoehtoa 2B suosite llaan poliittisen toteutettavuuden ja oikeasuhteisuuden 
perusteella. Suurin osa jäsenva ltioista katsoo, e ttä perustana olisi käytettävä nykyisiä 
konsultointi- ja päätöksentekomekanismeja. Uudelleensijoittamiseen suhtaudutaan nykyisessä poliittisessa tilanteessa myönteisesti, mutta uutta muodollista rakennetta ei haluta luoda siihen mahdollisesti liittyvä n byrokratian vuoksi ja koska jäsenvaltiot 
pelkäävät, että niiden vapaus  päättää itse painopisteist ä vähenisi. Oi keasuhteisuuden 
näkökulmasta tarkasteltuna nykyisten rakentei den käyttö on suotavaa, jos tavoitteet 
saavutetaan yhtä tehokkaasti ja vaikut usten odotetaan pysyvän samoina.  
• Tämän vuoksi alavaihtoehto 2B on paras. 
 
FI 7   FI 9. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio arvioi EU:n yhteistä uudelleen sijoittamisohjelmaa kolmen vuoden kuluttua 
ohjelman perustamisen jälkeen. Arvioinniss a otetaan huomioon poliittisen yhteistyön, 
rahoituksellisen osatekijän ja käytännön yhteistyön suht een saavutettu edistys. 
Arvioinnissa käytetään kahdeksaa  määrällisesti mitattavaa indikaattoria, jotka kattavat 
vaihtoehdon eri osat ja tavo itteet (poliittinen, rahoitukselli nen ja käytännön yhteistyö). 
 
FI 8   FI Vaihtoehtojen vaikutusten vertailu   
 Vaihtoehto 1  Vaihtoehto 2  Vaihtoehto 3  
Tavoitteet   
nyt progressii-
vinen  dynaaminen  maksimi  
1 Varmistetaan EU:n pare mpi solidaarisuus kolmansille maille pakolaisten 
vastaanottamisessa  0 pieni/keski-
suuri  keskisuuri/suuri  keskisuuri  
2 Varmistetaan, että useammat EU:n  jäsenvaltiot osallistuvat 
uudelleensijoittamiseen  0 pieni/keski-
suuri keskisuuri/suuri  suuri 
3 Varmistetaan, että uudelleensijoittamistoimet kohdistetaan jatkuvasti eniten 
tarvitseviin henkilöihin (esim. lapse t, tietyiltä alueilta olevat pakolaiset)  0 pieni/keski-
suuri suuri suuri 
4 Lisätään uudelleensijoittamisen strategista käyttöä EU:n tasolla  0 pieni  keskisuuri  keskisuuri  
5 Vahvistetaan EU:n kansainvälistä rool ia uudelleensijoittamista koskevissa 
asioissa kehittämällä uudelleensijoittamista kiinteänä ja johdonmukaisena 
osana EU:n ulkopolitiikkaa  0 pieni  keskisuuri  keskisuuri  
6 Parannetaan yhteistyön avulla EU:ssa sovellettavien 
uudelleensijoittamismenettelyjen laatua  0 pieni/keski-
suuri keskisuuri/suuri  suuri 
7 Alennetaan yhteistyön avulla uudelleensijoittamiseen liittyviä henkeä kohden 
laskettuja taloudellisia ja rahoituksellisia kustannuksia EU:ssa  0 pieni/keski-
suuri keskisuuri/suuri  suuri 
8 Supistetaan EU:n jäsenvaltioiden välisiä suojelunormien eroja ja lisätään 
tehokkuutta lähentämällä uudelleensijoittamiskriteerejä  0 pieni  keskisuuri  suuri 
Vaikutukset  
 1 Uudelleensijoittamiseen (valinta, vast aanotto, integrointi) liittyvät suorat 
rahoituskustannukset  0 pieni lisäys  keskisuuri/suuri lisäys
 keskisuuri  
 
FI 9   FI  2 Uudelleensijoittamiseen (valinta, vast aanotto, integrointi) liittyvät suorat 
rahoituskustannukset henkeä kohden  0 pieni 
vähennys  keskisuuri vähennys
 merkittävä vähennys
 
 3 Uudelleensijoitettujen pakolaisten integrointiin liittyvät taloudelliset ja 
sosiaaliset kustannukset laajemmassa merkityksessä (kokonaiskustannukset) 
 0 pieni lisäys  keskisuuri/suuri  keskisuuri  
 4 Uudelleensijoitettujen pakolaisten integrointiin liittyvät taloudelliset ja 
sosiaaliset kustannukset laajemmassa merkityksessä (kustannukset henkeä 
kohden)  0 pieni  pieni pieni 
 5 Uudelleensijoittamisen vaikutus kolmans iin maihin, erityisryhmiin ja EU:n 
ulkosuhteisiin  0 pieni  keskisuuri  keskisuuri  
 6 Tasa-arvon lisääntymi nen pakolaisten suojelussa  0 pieni  keskisuuri  suuri 
 7 Vaikutus perusoikeuksiin  0 pieni  keskisuuri/suuri  keskisuuri  
Poliittinen toteutettavuus ja oikeasuhteisuus  2 A 2 B  
 1 Keskeisten sidosryhmien tuki tälle vaihtoehdolle  0 keskisuuri  pieni/kes-
kisuuri  keski-
suu-
ri/suuri  pieni  
 2 Oikeasuhteisuus  0 eräitä 
ongelmia  eräitä ongelmia
 vähän ongel-
mia
 paljon ongelmia