EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.06.1998 
KOM( 1998) 354 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
Yhteisön politiikat ja työllisyys 

Yhteisön politiikat ja työllisyys 
Komission tiedonanto 
Johdanto 
Eurooppa-neuvoston ylimääräinen 
työllisyyskokous järjestettiin Luxemburgissa 
marraskuussa 1997. Sen päätelmissä 
vaadittiin, että kaikissa yhteisön politiikoissa 
- sekä poliittisissa linjauksissa että 
varsinaisissa tukipolitiikoissa - olisi 
sitouduttava aiempaa järjestelmällisemmin ja 
määrätietoisemmin tukemaan työllisyyttä. 
Näin saataisiin käyttöön Euroopan 
talouselämälle ominainen dynaamisuus ja 
yrittäjyys. Tältä osin Eurooppa-neuvoston 
ajatukset ovat yhteneviä Amsterdamin 
sopimuksen 127 artiklan 2 kohdan kanssa, 
jossa määrätään, että korkean työllisyystason 
tavoite on otettava huomioon yhteisön 
politiikkojen ja toimintojen suunnittelussa ja 
toteutuksessa. 
Komissio on jo usean vuoden ajan 
korostanut, että työllisyyttä voidaan edistää 
merkittävästi yhteisön politiikkojen ja 
aloitteiden avulla. Komission tärkeimpiä 
panoksia tällä saralla ovat 5. kesäkuuta 1996 
annettu tiedonanto Toiminta työllisyyden 
parantamiseksi Euroopassa: 
luottamussopimus ja 12. marraskuuta 1997 
annettu tiedonanto Yhteisön politiikat ja 
työllisyys. 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on 
osoittaa, kuinka jäsenvaltioita voidaan 
yhteisön politiikkojen ja EU:n laajuisen 
toiminnan avulla auttaa kehittämään ja 
toteuttamaan työllisyystoimenpiteitä, joissa 
noudatetaan sekä työllisyyttä koskevia 
suuntaviivoja että talouspolitiikan laajoja 
suuntaviivoja. Kaikkia näitä kolmea 
asiakirjaa käsitellään Cardiffin 
huippukokouksessa. Ne antavat suuntaa 
koordinoidun työllisyysstrategian 
määrittelemiselle, mitä korostetaan uudessa 
perussopimuksessa. Työilisyyskasvun puitteet 
Euroopan unionista on tulossa yhä 
yhtenäisempi talousyhteisö. Kauppa ja 
pääomavirrat osoittavat, että unionista on 
tullut yhä enemmän Yhdysvaltojen kaltainen 
suhteellisen yhtenäinen talousalue, jossa 
jäsenvaltioiden taloudet ovat voimakkaasti 
riippuvaisia toisistaan, talous- ja rahaliitto 
(EMU) lisää entisestään eurooppalaisten 
yritysten - etenkin pk-yritysten -
mahdollisuuksia rajat ylittävään 
kaupankäyntiin. EU:n ulkopuolelta tuotavien 
tavaroiden osuus yhteisön 
bruttokansantuotteesta (BKT) on tällä 
hetkellä ainoastaan kahdeksan prosenttia. 
Valmisteltaessa siirtymistä EMUn 
viimeiseen vaiheeseen nämä taloudelliset 
riippuvuussuhteet tarjoavat tilaisuuden ja 
hyvän syyn tehostaa talous- ja 
työllisyyspolitiikkoja ja hyödyntää 
mahdollisimman tehokkaasti 1. tammikuuta 
1999 käynnistyvän EMUn tarjoamia 
mahdollisuuksia. Tämä edellyttää politiikan 
tehokasta koordinointia sekä 
yhtenäismarkkinoiden sääntöjen ja 
vaatimusten tarkkaa noudattamista. 
Yhtenäismarkkinat 
Yhtenäismarkkinoita koskevassa 
toimintasuunnitelmassa, joka hyväksyttiin 
Amsterdamissa järjestetyssä Eurooppa-
neuvoston kokouksessa, jäsenvaltiot 
sitoutuvat poistamaan jäljellä olevat kaupan 
esteet 1. tammikuuta 1999 mennessä. 
Hiljattain julkistettu yhtenäismarkkinoiden 
toinen tulostaulu osoittaa, että markkinoiden 
yhdentymisessä on edistytty merkittävästi. 
Markkinoiden vapautuminen onkin jo 
toteutumassa muun muassa televiestinnän, 
energian ja ilmaliikenteen aloilla. 
Yhtenäismarkkinoiden toteutumisen 
kannalta on kuitenkin ilmennyt 
huolestuttavaa viivästymistä ja epäröintiä 
nyt, kun määräajan umpeutumiseen on enää 
kuusi kuukautta. Erityisen huolestuttavaa on, 
että eräät jäsenvaltiot ovat myöhässä 
yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa, 
kuten tulostaulu osoittaa. 
Komission kertomuksessa Eurooppa-
neuvostolle (Sääntelyn vähentämisellä 
tehokkaampaan toimintaan: tosiasiat) 
osoitetaan, että yhteisön 
lainsäädäntöehdotusten määrä on laskenut ja 
että lainsäädännön määrä kasvaa lähinnä 
jäsenvaltioissa. Yhteisön lainsäädännön 
yksinkertaistamistyö jatkuu edelleen. SLIM-
hankkeen kolmas vaihe alkoi maaliskuussa 
1998 ja neljänteen vaiheeseen ollaan 
siirtymässä lähiviikkoina. Tällä hetkellä on 
kuitenkin olemassa vakava vaara siitä, että 
syntyy uusia kaupan teknisiä esteitä 
jäsenvaltioiden antaessa yhä uusia teknisiä 
määräyksiä eri tuotteista. Komission 
valmistelemat ehdotukset vastavuoroisesta 
tunnustamisesta ja standardeista ovatkin yhä 
merkittävämmässä asemassa. Niiden avulla 
on määrä tehostaa yhtenäismarkkinoiden 
työllistämisvaikutusta, joka onkin jo johtanut 
komission vuonna 1996 suorittaman 
talouselämää koskevan arvioinnin mukaan 
satojen tuhansien uusien työpaikkojen 
luomiseen. 
Sähköinen kaupankäynti 
Globalisaatio, tieto- ja 
viestintäteknologioiden edistyminen sekä 
sähköisen kaupankäynnin kehittyminen 
tarjoavat EU:lle loistavan tilaisuuden 
parantaa kilpailukykyään ja luoda uusia 
työpaikkoja. Komissio noudattaa 
Luxemburgin työllisyyskokouksessa 
saamaansa toimeksiantoa ja laatii parhaillaan 
Wienin huippukokousta varten kertomusta, 
jossa tarkastetaan tieto- ja 
viestintäteknologioiden mahdollisia 
vaikutuksia koulutukseen ja työllisyyteen. 
Kertomuksessa käsitellään sähköisessä 
kaupankäynnissä, avointen verkkojen 
kehityksessä ja koulutustarkoituksiin 
käytettävissä multimediapalveluissa täh»«. 
mennessä saavutettuja tuloksi* ja 
tulevaisuudennäkymiä. Verotus ja työllisyys 
Eurooppa-neuvosto on korostanut useaan 
otteeseen (viimeksi Luxemburgissa 
marraskuussa 1997), että EU.ssa 
harjoitettavan veropolitiikan tavoitteeksi 
olisi asetettava verojärjestelmien 
muuttaminen työllisyyttä edistäväksi. Tämä 
edellyttää muun muassa suunnanmuutosta 
nykyisissä verojärjestelmissä, joissa 
verorasitusta ollaan siirtämässä pääomasta 
työvoiman suuntaan. Merkittävä 
veropoliittinen muutos saatiin aikaan 1. 
joulukuuta 1997, jolloin Ecofin-neuvostossa 
tehtiin sopimus toimenpidekokonaisuudesta 
haitallisen verokilpailun torjumiseksi 
Euroopan unionissa. Toimenpidepaketti 
sisältää yritysverotusta koskevat 
toimintasäännöt sekä sopimuksen talletusten 
tuoton ja yritysten välisten korko- ja 
rojaltimaksujen verotusperusteista. Paketti 
lisää jäsenvaltioiden liikkumavaraa työn 
verotuksen keventämiseksi. Komissio on 
myös esittänyt kaksi direktiiviluonnosta, 
jotka perustuvat joulukuussa 1997 pidetyssä 
Ecofm-neuvoston kokouksessa 
hyväksyttyihin suuntaviivoihin. 
Energiatuotteiden verottaminen, josta 
komissio on tehnyt ehdotuksen, on myös 
yksi mahdollisuus keventää työvoiman 
verotusta. Tällä voitaisiin edistää 
työllisyyttä niin, että luonnonvarojen käytön 
verotuksesta saatavat tulot käytettäisiin 
sosiaaliturvamaksujen keventämiseen. 
Yrittäjähenkisempi Eurooppa 
Uusia ja parempia työpaikkoja voi syntyä 
vain uusien yritysten perustamista ja 
yrittäjyyttä tukevassa ympäristössä. EU:n 
tasolla toteutettavan toiminnan tavoitteena 
on luoda yrittäjähenkinen ilmapiiri ja pitää 
sitä yllä kaikilla niillä talouselämän aloilla, 
joilla on mahdollisuus luoda uusia 
työpaikkoja ja joilla tuetaan alan kasvun ja 
palvelujen lisääntymisen synnyttämää 
työllisyyttä. 
- BEST-erityisryhmä 
Erityisryhmä nimeltä BEST Task Force on 
juuri antanut selvityksensä, jonka mukaan 
yritysten toimintaympäristöä voidaan 
parantaa kannustamalla yrittäjyyttä ja 
poistamalla pk-yritysten tiellä olevia esteitä 
tai vähentämällä niitä. Selvitys ja sen 
sisältämät suositukset, jotka on otettava 
huomioon sekä EU:n että jäsenvaltioiden 
tasolla, on toimitettu Cardiffin 
huippukokouksen käsiteltäväksi. Komission 
vastausta BEST-ryhmän suosituksiin 
käytetään vuoden 1998 loppuun mennessä 
laadittavan yleisen toimintastrategian 
perustana. Hiljattain antamassaan 
tiedonannossa Yrittäjyyden edistäminen 
komissio korostaa jälleen kerran 
yrityskulttuurin ja yritystoiminnalle 
suotuisan ilmapiirin edistämistä sekä tarvetta 
tehdä yhteistyötä EU:n tasolla, kansallisella 
tasolla ja paikallisella tasolla, jotta 
toimenpiteet määriteltäisiin ja niitä 
toteutettaisiin yhtenäisesti ja 
yhdenmukaisesti. Tiedonannossa lueteltuja 
painopisteitä ovat koulutuksen tukeminen, 
yritysten tukipalvelujen kehittäminen, 
julkisen hallinnon yksinkertaistaminen, 
uusien teknologioiden saatavuuden 
parantaminen sekä innovaatiotoiminnan 
kannustaminen ja rahoituksen parempi 
saatavuus. 
Komissio osallistuu toimintaan laatimalla 
muun muassa tiedonannon pk-yrityksille 
tarjottavasta koulutuksesta ja edistämällä 
Euroopan laajuisen liikealan koulutusverkon 
{Business Education Network of Europe, 
BENE) perustamista. 
- Rahoituksen saatavuus 
Rahoituksen puute estää erityisesti pk-
yritysten sekä uusia tuotteita ja palveluita 
lanseeraavien yritysten perustamista tai 
rajoittaa niiden kasvumahdollisuuksia. 
Rahoituksen joustamattomuus, joka johtuu 
liiallisesta turvautumisesta lyhytaikaisiin 
lainoihin, lisää yritystoiminnan 
epäonnistumisen riskiä etenkin lamakausina. 
Laajalle levinnyt käytäntö maksujen viivästyttämisestä lisää osaltaan erityisesti 
pk-yritysten maksuvalmiuteen liittyviä 
ongelmia. 
Tiedonannossaan Riskipääoma: Avain 
työpaikkojen luomiseen Euroopan unionissa 
komissio arvioi oman pääoman 
riittämättömyyden haitallista vaikutusta 
nopeasti kasvaviin, innovatiivisiin yrityksiin. 
Sen lisäksi, että toteutetaan 
toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on 
avata Euroopan pääomamarkkinat ja 
vahvistaa eurooppalaisten yritysten 
pääomanmuodostusta, jäsenvaltioiden on 
ryhdyttävä poistamaan erinäisiä muita esteitä 
(kulttuuriset esteet, verotus, lainsäädäntö ja 
byrokratian monimutkaisuus). Euroopan 
unioniin on luotava sellainen taloudellinen 
ilmapiiri, jossa uusia ideoita voidaan kehittää 
nopeasti ja tuottoisasti, ja viedä ne sen 
jälkeen maailman markkinoille. 
Komissio ehdottaa parannuksia erityisesti 
yrityksen perustamisvaiheessa 
myönnettävään lainarahoitukseen 
järjestämällä pankkien ja pk-yritysten 
kolmannen yhteisen kokouksen. Komissio 
tutkii myös mahdollisuuksia perustaa 
unioniin pk-yritysten investointivirasto, joka 
toimisi samoin periaattein kuin suurta 
suosiota saanut Small Business Investment 
Corporation (pienyritysten investointiyritys) 
Yhdysvalloissa. 
Komissio seuraa eri tasoilla toteutettavien 
yrittäj yyden edistämistoimenpiteiden 
yhtenäisyyttä ja antaa neuvostolle ja 
Euroopan parlamentille vuosikertomuksen, 
jossa keskitytään niihin painopisteisiin, jotka 
eivät kuulu kansallisten 
toimintasuunnitelmien piiriin. 
Kulttuuri ja työllisyys 
Kulttuurialan eri osa-alueet (kulttuuriperintö, 
kirjallisuus, lehdistö, musiikki, esittävät 
taiteet, visuaaliset ja audiovisuaaliset 
joukkoviestimet sekä yhteiskunnallinen 
kulttuuritoiminta) ovat merkittävä 
taloudellinen ja yhteiskunnallinen voima 
Euroopan unionissa, joka tarjoaa runsaasti 
uusia työtilaisuuksia. Viimeaikaiset 
tutkimukset osoittavat, että kulttuurialan 
työpaikkoja (käsi- ja taideteollisuus mukaan 
lukien) oli vuonna 1995 yli 3 miljoonaa, 
mikä on 2 prosenttia EU:n työllisyydestä. 
Kulttuurialan työpaikat tarjoavatkin 
mielenkiintoisen koekentän uusille 
käytännöille, joissa yhdistyvät 
monipuolisuus, ammattitaidot ja 
maantieteellinen liikkuvuus ja jotka tarjoavat 
innovatiivisia lähtökohtia uusien 
työpaikkojen luomiseen. Vaikka 
viimeaikoina onkin perustettu 
maailmanlaajuisesti toimivia 
multimediaryhmittymiä, suurin osa 
kulttuurialan toimijoista on yhä pienyrityksiä 
ja itsenäisiä ammatinharjoittajia. 
Multimedia- ja on-line -palvelujen tarjoamat 
mahdollisuudet tietoyhteiskunnassa 
kehittyvät nopeasti. Valtiovallan tuki saattaa 
kuitenkin olla tarpeen infrastruktuurien 
kehittämiseksi ja yrittäjyyden 
kannustamiseksi. Yrittäjyyttä kannustetaan 
erityisesti parantamalla rahoituksen 
saatavuutta ja tarjoamalla mahdollisuuksia 
ammattitaidon täydentämiseen uusien 
koulutusjaksojen ja uudelleenkoulutuksen 
avulla. 
Voimakas yhteiskunnallinen ulottuvuus: 
muutosvalmius ja uudet haasteet 
Komissio on hyväksynyt vuosia 1998-2000 
koskevan uuden sosiaalialan 
toimintaohjelman, joka tarjoaa puitteet 
sosiaalipolitiikan jatkuvalle kehittämiselle 
EU:ssa. Ohjelma koostuu kolmesta toisiinsa 
liittyvästä tavoitteesta: työllisyyden, ammattitaidon ja liikkuvuuden edistäminen; 
muuttuva työympäristö ja syrjäytymistä 
ehkäisevä yhteiskunta. Työllisyys on 
keskeisessä asemassa, koska eurooppalaisen 
yhteiskuntamallin keskeiset arvot voidaan 
säilyttää ainoastaan työtätekevien ihmisten 
Euroopassa. 
Uuden ohjelman yhteydessä komissio on 
aloittanut keskustelut muun muassa 
sosiaalisen suojelun järjestelmien 
nykyaikaistamisesta ja kehittämisestä, 
väestörakenteen muutoksen vaikutuksista 
talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaan 
sekä tarpeesta tuoda pimeä työ päivänvaloon. 
Sosiaalisen suojelun kehittäminen 
Työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneiden 
työllistämismahdollisuuksien parantaminen 
on tällä hetkellä sosiaalista suojelua 
koskevien toimenpiteiden keskeisenä 
tavoitteena heti tulotason säilyttämistä ja 
yhteiskunnasta syrjäytymisen estämistä 
koskevien tavoitteiden jälkeen. Komissio 
tutkii parhaillaan 12. maaliskuuta 1997 
antamansa tiedonannon (Sosiaalisen 
suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen 
Euroopan unionissa) mukaisesti, miten 
sosiaalisen suojelun järjestelmää voitaisiin 
muuttaa työllisyyttä edistäväksi. Hiljattain 
julkaistussa kertomuksessaan Sosiaalinen 
suojelu Euroopassa vuonna 1997 komissio 
keskittyikin tutkimaan jäsenvaltioiden 
aloitteita, jotka koskevat sosiaalietuuksien 
myöntämisedellytysten kiristämistä, 
työnteon kannustimien tehostamista, 
aktiivisia toimenpiteitä työttömien 
työllistämiseksi, uusien työpaikkojen 
luomista koskevien toimenpiteiden 
tehostamista, sosiaalietuuksilla elämisen 
vähentämistä, vammaisten auttamista sekä 
varhaiseläkkeelle jäävien lukumäärän 
pienentämistä kannustamalla näitä jäämään 
osa-aikaeläkkeelle. 
- Teollisuuden muutos 
Teollisuuden muutosten taloudellisia ja 
yhteiskunnallisia vaikutuksia käsittelevä 
korkean tason työryhmä, jonka komissio 
perusti aiemmin tänä vuonna työllisyyttä 
käsitelleen huippukokouksen päätelmien 
mukaisesti, on laatinut ja jättänyt 
väliraportin, joka on toimitettu Cardiffin 
huippukokouksen käsiteltäväksi. 
Raportissa korostetaan, että 
työmarkkinaosapuolten on ehdottomasti 
käytävä keskinäiseen luottamukseen ja 
tiedonvaihtoon perustuvaa vuoropuhelua, 
jotta teollisuuden muutokseen voitaisiin 
sopeutua kestävällä tavalla ja jotta 
teollisuuden rakennemuutoksen aiheuttamiin 
ongelmiin löydettäisiin ratkaisuja. 
Työnantajien, työntekijöiden ja hallitusten 
olisikin tämän vuoksi jaettava vastuu 
työvoiman työllistettävyydestä. Hallitusten 
olisi tarjottava asiamukaisia 
koulutusohjelmia, työnantajien olisi 
jatkuvasti kehitettävä työvoimansa 
ammattitaitoa ja työntekijöiden olisi 
tartuttava jokaiseen tilaisuuteen kehittää 
osaamistaan. 
Raportissa korostetaan, että teollisuuden 
muutoksen taustalla olevat voimat olisi 
tunnettava perusteellisesti ja ehdotetaan, että 
eri puolilla EU:ta toimivien ammattialan 
järjestöjen ja yksityisten tutkimuslaitosten 
laatimat talousennusteet ja 
tulevaisuudentutkimukset koottaisiin yhteen 
ja toimitettaisiin jakeluun Euroopan 
teollisuuden muutoksen seurantakeskuksen 
kautta. 
- Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 
EU:n työmarkkinaosapuolten välinen 
vuoropuhelu on yhä merkittävämmässä 
asemassa kehitettäessä EU:n politiikkaa 
erityisesti tiedottamisen, kuulemisen, 
työllisyysasioita koskevan 
yhteistyökumppanuuden ja neuvottelujen 
kannalta. Tavoitteena on saada 
työmarkkinaosapuolet tiiviimpään 
yhteistyöhön keskenään ja lisätä 
työmarkkinasuhteiden avoimuutta sekä kannustaa sopimussuhteiden kehittämistä 
sekä alakohtaisesti että eri alojen välillä. 
Vuoropuhelun luonnetta on muutettava ja 
sitä on lisättävä, jotta voitaisiin käsitellä 
EU:n tärkeimpiä työvoimapoliittisia 
haasteita, etenkin työn organisointia sekä 
työelämän ja työaikojen joustavuutta. 
Pimeä työ 
Komissio antoi 7. huhtikuuta 1998 
tiedonannon pimeästä työstä aikomuksenaan 
aloittaa keskustelu pimeän työn syistä ja sen 
torjumisen toimintavaihtoehdoista. 
Tiedonannossa todetaan, että ensimmäisenä 
toimenpiteenä on tunnistaa ongelman syyt ja 
laajuus, jonka jälkeen pimeän työn 
torjuminen on otettava osaksi yleistä 
työllisyysstrategiaa. 
Koska pimeän työn katsotaan johtuvan 
yksityishenkilöiden ja yritysten 
pyrkimyksistä saada laittomasti hyötyä 
järjestelmästä, viranomaisten on pyrittävä 
saamaan osapuolet noudattamaan paremmin 
sääntöjä tehostamalla valvontaa ja tekemällä 
pimeä työ kannattamattomaksi. 
Viranomaisilta edellytetään ehkäiseviä 
toimia, jos pimeää työtä tehdään siksi, että 
lainsäädäntöä ei ole mukautettu riittävän 
nopeasti työskentelymuotojen muutoksiin. 
Tällaisia toimia olisivat tavara- ja 
palvelumarkkinoiden vapauttaminen, 
epäasianmukaisten säädösten ja määräysten 
muuttaminen, palvelujen (esim. hoito- tai 
siivouspalvelujen) tarjonnan jäsentäminen, 
työn verotuksen keventäminen ja 
työmarkkinaosapuolten aktiivisempi 
osallistuminen tiedotukseen, 
täytäntöönpanoon ja valvontaan. 
Komission tiedonannon 
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun 
mukauttaminen ja edistäminen tavoitteena 
on saada EU:n työmarkkinaosapuolet 
vuoropuheluun ja kiinteämmin mukaan EU:n 
politiikkojen kehittämistyöhön ja 
toteuttamiseen. Tiedonanto laadittiin 
syyskuussa 1996 käynnistettyjen laajojen 
neuvottelujen perusteella. Siinä luetellaan 
eräitä keskeisiä toimia, joiden tavoitteena on 
edistää työmarkkinaosapuolten välistä 
avointa keskustelua, tehostaa mielipiteiden 
vaihtoa sekä kehittää koko EU:n kattava 
työehtosopimusneuvottelujen prosessi. 
Jäsenvaltioiden toiminnan täydentäminen 
ja tukeminen 
Rakennerahastouudistus 
Ehdotukset uusiksi rakennerahastoja ja 
koheesiorahastoa koskeviksi asetuksiksi 
muodostavat oikeudellisen kehyksen, jonka 
mukaisesti rahoitustukea myönnetään vuodet 
2000-2006 kattavana ohjelmakautena 
Agenda 2000- asiakirjan ehdotuksia 
noudattaen. 
Komission aikomuksena on pysyttää 
rakenne- ja koheesiopolitiikan 
kokonaisrahoituksen osuus BKTL:sta 0,46 
prosentissa vuosina 2000-2006. Rahoituksen 
määrä on siis yhteensä lähes 287 miljardia 
euroa (vuoden 1999 hintoina), josta noin 240 
miljardia euroa (koheesiorahaston osuus 21 
miljardia) käytetään nykyisissä 
jäsenvaltioissa (208 miljardia euroa vuosina 
1993-1999 hintoihin suhteutettuna). Jäljelle 
jäävät 47 miljardia euroa käytetään uusille 
jäsenvaltioille ja jäsenyyttä hakeneille maille 
myönnettävään rakennepoliittiseen tukeen. 
Tämä on jälleen merkittävä osoitus EU:n 
sitoutumisesta taloudellisen ja sosiaalisen 
koheesion edistämiseen. 
Rakennerahastojen kautta myönnettävän 
tuen tärkeimpänä tavoitteena on auttaa tuen 
saajia luomaan edellytykset kestävälle 
talouskehitykselle lisäämällä kasvua, 
kilpailukykyä ja työllisyyttä. 
Työllisyystilanteen turvaamista ja uusien 
työpaikkojen luomista koskevat tavoitteet 
voidaan saavuttaa ainoastaan kyseisten 
edellytysten vallitessa. Rakennepoliittista 
tukea myönnetään pääasiassa 
infrastruktuureihin, inhimillisten 
voimavarojen kehittämiseen, tasavertaisten 
mahdollisuuksien edistämiseen ja tuotantosektorin tukemiseen. Tuki lisää 
työllisyyttä sekä lyhyellä että pitkällä 
aikavälillä: lyhyellä aikavälillä tuen avulla 
lisätään tavaroiden ja palvelujen kysyntää, ja 
pitkällä aikavälillä tuki auttaa hyödyntämään 
mahdollisimman tehokkaasti sekä 
inhimillisiä että aineellisia voimavaroja ja 
kehittämään tuotantoympäristön yhteyksiä 
työvoimamarkkinoiden toimintaan. 
Seuraavan ohjelmakauden rakennepoliittisen 
tuen - etenkin Euroopan sosiaalirahaston 
tuen - on myös määrä edistää osaltaan 
eurooppalaista työllisyysstrategiaa ja 
työllisyyttä koskevia kansallisia 
toimintasuunnitelmia, jotka jäsenvaltiot ovat 
toimittaneet Luxemburgin kokouksen 
päätelmien mukaisesti. 
Työllisyyden edistäminen paikallistasolla 
Alue- ja paikallistasolla toteutetaan yhä 
enemmän koordinoituja toimenpiteitä uusien 
työpaikkojen luomiseksi. Tammikuussa 
1998 julkaistussa toisessa kertomuksessa 
paikallisista kehittämis- ja 
työllisyysaloitteista korostetaan, että näillä 
aloitteilla voidaan luoda merkittävästi lisää 
uusia työpaikkoja keskipitkällä aikavälillä. 
Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan 
aluekehitysrahaston (EAKR) 
uudistusehdotuksissa painotetaan näiden 
mahdollisuuksien kehittämistä. Komissio 
myöntääkin tällä hetkellä tukea 89:lle 
alueelliselle työllisyyssopimukselle, jotka 
koskevat noin joka kymmenettä EU:n 
kansalaista. Komissio on myös aloittanut 
pilottihankkeen Kolmas järjestelmä ja 
työllisyys, jonka tarkoituksena on tutkia ja 
edistää uusia palvelumuotoja koskevien 
paikallisten aloitteiden työllistävää 
vaikutusta. 
TTK:n viides puiteohjelma 
EU:n teollisuuden kansainvälisen 
kilpailukyvyn parantaminen, talouskasvu ja 
uusien työpaikkojen luominen ovat osa niitä 
haasteita, joihin tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan EU:n politiikan on 
osaltaan vastattava. Euroopan parlamentti 
antoi joulukuussa 1997 lausuntonsa 
komission ehdotuksesta, jossa puiteohjelman 
rahoitukseksi esitettiin 16,3 miljardia ecua 
viideksi vuodeksi. Neuvosto antoi yhteisen 
kantansa TTK:n viidennestä puiteohjelmasta 
(1998-2002) 23. maaliskuuta 1998. 
Neuvoston ja Euroopan parlamentin on 
päästävä puiteohjelmasta sopimukseen ennen 
vuoden loppua. Komissio antoi 13. 
toukokuuta 1998 ehdotukset kahdeksasta 
erityisohjelmasta, joiden avulla viides 
puiteohjelma toteutetaan. 
Tutkimusohjelmien tärkeimpänä 
valintakriteerinä on se, että ne edistävät 
työllisyyttä. Neljä kahdeksasta 
erityisohjelmasta liittyy suoraan työllisyyden 
edistämiseen. Niissä keskitytään 
käy ttäj äy stäväl 1 i sen tietoyhtei skunnan 
luomiseen, kilpailukykyisen ja kestävän 
kasvun edistämiseen, innovaatioihin ja pk-
yritysten osallistumiseen sekä 
tutkijavoimavarojen lisäämiseen. 
Ympäristö ja työllisyys 
Marraskuun 18. päivänä 1997 annetussa 
komission tiedonannossa Ympäristö ja 
työllisyys todetaan, että kestävän kehityksen 
Euroopan rakentaminen edellyttää 
merkittäviä muutoksia teollisuus-, liikenne-, 
energia- ja maatalouspolitiikassa sekä 
kulutustottumuksissa. Muutosten tekeminen 
edellyttää erilaisia poliittisia toimenpiteitä ja 
kaikkien osapuolten (viranomaisten, 
yksityisen sektorin, työmarkkinaosapuolten 
ja kansalaisjärjestöjen) yhteistyötä eri 
tasoilla. Muutokset edellyttävät myös uusia 
teknologioita ja uusia investointeja. 
Ympäristövaatimukset on 
tehdasteollisuudessa tähän mennessä pyritty täyttämään lähinnä päästöjen puhdistamisella 
(piipunpääratkaisuilla), jotka eivät yleensä 
lisää tehokkuutta tai tuottavuutta. 
Tuotantoprosessin tehokkuutta voidaan sen 
sijaan lisätä käyttämällä puhdasta 
teknologiaa. Mahdollisuudet uusien 
työpaikkojen luomiseen ovat merkittävät 
energiansäästön alalla, ja erityisesti 
ilmastonmuutoksen ja happamoitumisen 
alalla voidaan saavuttaa huomattavia 
ympäristöetuja. Yhdistetyn lämmön ja 
sähkön tuotantojärjestelmät lisäävät myös 
teollisuuden ja kaupan alojen kilpailukykyä 
ja luovat samalla työpaikkoja. 
Maataloudessa ja siihen liittyvillä aloilla 
uusia työpaikkoja voidaan luoda etenkin 
seuraavilla aihealueilla: 
(i) erityisesti paikallisten maa- ja 
metsätaloustuotteiden jalostaminen ja 
markkinointi sekä luonnonmukainen 
tuotanto 
(ii) tuotannon monipuolistaminen muille 
kuin elintarviketuotannon aloille ja 
uusiutuviin raaka-aineisiin 
(iii) ympäristön- ja maisemansuojeluun 
liittyvät toimet 
(iv) maatilatoimintojen (esim. matkailun) 
monipuolistaminen. 
Kaupunkiympäristön kohentaminen tarjoaa 
merkittäviä työtilaisuuksia jätteen ja 
jäteveden käsittelyyn tehtävien investointien 
ja rakennustoiminnan muodossa. 
Kulutustottumukset ovat muuttuneet 
ympäristöystävällisemmiksi, koska 
ympäristö- ja raaka-ainekustannukset 
sisällytetään yhä useammin 
markkinahintoihin. Kokemus on osoittanut, 
että jätteiden kierrättäminen tarjoaa 
merkittävästi uusia työtilaisuuksia. 
Koulutus ja nuoriso 
Komission hiljattain tekemillä ehdotuksilla 
kolmeksi päätökseksi, jotka koskevat 
yleissivistävää koulutusta (Sokrates), 
ammatillista koulutusta (Leonardo da Vinci) 
ja nuorisoa (Nuorten Eurooppa), 
laajennetaan yhteisön nykyisiä 
toimintaohjelmia tiedon hankkimista 
koskevien toimenpiteiden tehostamiseksi 
EU:ssa Agenda 2000 -asiakirjassa esitettyjen 
ajatusten mukaisesti. Ehdotusten yhteisenä 
tavoitteena on tukea elinikäistä oppimista 
kaikilla eri koulutusasteilla. Tavoitteena on 
myös edistää sellaisen eurooppalaisen 
koulutusalueen luomista, jossa pyritään 
kehittämään ammattitaitoa, rikastuttamaan 
kansalaisten kokemuksia ja edistämään 
ihmisten työllistettävyyttä. 
Ehdotusten on määrä täydentää Euroopan 
unionin työllisyysstrategiaa: oppilaitoksissa 
ja niiden ulkopuolella annettavan 
koulutuksen avulla lisätään merkittävästi 
työllistettävyyttä ja sopeutuvuutta työelämän 
muutoksiin ja voidaan myös tukea 
yrittäjyyden kehittymistä ja edistää 
tasavertaisia mahdollisuuksia. Komissio on 
ehdottanut, että ohjelmiin myönnetään 3 
miljardia ecua viideksi vuodeksi (2000-
2004). 
Euroopan laajuinen liikenneverkko 
Luxemburgin työllisyyskokouksessa 
korostettiin myös Euroopan laajuisten 
verkkojen merkitystä kasvun, kilpailukyvyn 
ja työllisyyden kehittämiseksi pitkällä 
aikavälillä. 
Huippukokouksen päätelmien mukaisesti 
komissio on keskittynyt tutkimaan tarvetta 
laatia sitovia aikatauluja ja 
rahoitussuunnitelmia. Se on tarkastellut 
yhdessä jäsenvaltioiden kanssa Essenin 
huippukokouksessa joulukuussa 1994 
vahvistettujen 14 ensisijaisen hankkeen 
edistymistä ja tulevaisuudennäkymiä. 
Tutkimukset osoittavat, että hankkeissa on 
ylipäätänsä edistytty merkittävästi: kolme hanketta on lähes valmiina, kaikki muut 
hankkeet ovat joko rakenteilla tai niiden 
valmistelut ovat edenneet pitkälle. Useimmat 
hankkeista saadaan päätökseen vuoteen 2005 
mennessä. Hankkeissa ei ehkä ole edistytty 
niin nopeasti kuin alussa suunniteltiin, mutta 
mittavien infrastruktuurihankkeiden (joita 
kaikki 14 ovat) tavanomaiseen 
toteuttamisaikatauluun verrattuna tulokset 
ovat hyvät. On muistettava, että hankkeita on 
toteutettu tiukan taloudellisen tilanteen 
aikana. 
Viimeisten arvioiden mukaan 14 ensisijaisen 
hankkeen kustannukset kasvavat 
merkittävästi seuraavan rahoituskauden 
(2000-2006) aikana, koska monen hankkeen 
rakennusvaihe on silloin kuumimmillaan. 
Koska jäsenvaltioiden julkinen talous on nyt 
kestävämmällä pohjalla kuin ennen, on 
mahdollista lisätä infrastruktuurimenoja 
tiukasti valvottujen kansallisten budjettien 
puitteissa. Hankkeille annetaan edelleen 
yhteisön tukea EAKR:n ja koheesiorahaston 
varoista, ja TEN-verkkojen 
rahoitusasetuksen tarkistamista koskevassa 
komission ehdotuksessa esitetään seuraavan 
kauden rahoitukseksi 5 miljardia ecua. 
Koska suurin osa hankkeista on jo hyvässä 
vauhdissa, erityistä huomiota on tällä 
hetkellä kiinnitettävä Alppien halki 
kulkeviin tunneleihin ja muihin hankkeisiin, 
joiden rahoitus ei vielä ole kunnossa. TEN-
verkkojen suuntaviivojen tarkistaminen 
vuonna 1999 tarjoaa tilaisuuden tarkistaa 
myös hankkeiden tärkeysjärjestystä. 
Valmistelut TEN-verkkojen laajentamiseksi 
uusiin jäsenmaihin edellyttävät myös paljon 
työtä, joka rahoitetaan lähinnä liittymistä 
valmistelevan rakennepolitiikan välineen 
(LVRV) kautta komission Agenda 2000 -
asiakirjakokonaisuuden mukaisesti. 
Kasvu-ja työllisyysaloite 
Ecofin-neuvosto hyväksyi 21. huhtikuuta 
Kasvu- ja työllisyysaloitteen, josta on määrä 
myöntää 420 miljoonaa ecua kolmen vuoden 
aikana innovatiivisten ja uusia työpaikkoja 
luovien pk-yritysten rahoitusvaikeuksien 
lieventämiseen. Pk-yrityksille myönnetään 
tukea kolmesta eri lähteestä eri alueiden ja 
eri alojen tarpeiden täyttämiseksi: 
• Euroopan investointirahaston (EIR) 
hallinnoima Euroopan teknologiayritysten 
perustamistuki European Technology 
Facility Start-up 
(riskipääomajärjestelmä), jonka avulla 
tehdään investointeja pk-yrityksiin ja 
innovaatioihin erikoistuneihin 
investointirahastoihin. Tukimuoto koskee 
riskialtista osaa riskipääomamarkkinoista, 
erityisesti perustamisvaiheessa olevia ja 
toimintaansa aloittelevia pk-yrityksiä. 
• Komission hallinnoima Joint European 
Venture -aloite (rahoitusavun 
tarjoaminen), jonka tavoitteena on, että 
Euroopan unionin pk-yritykset perustavat 
monikansallisia yhteisyrityksiä. 
• EIR:n hallinnoima pk-yritysten 
takausrahasto SME Guarantee Facility, 
jonka tarkoituksena on lisätä pienten tai 
juuri perustettujen yritysten 
lainansaantimahdollisuuksia riskejä 
jakamalla. 
Järjestelmien toiminnasta laadittavissa 
vuosiraporteissa tarkastellaan pk-yritysten 
rahoituksen saantimahdollisuuksien lisäksi 
järjestelmien välitöntä vaikutusta 
työllisyyteen sekä tulevaisuudennäkymiä. työllisyyskokouksessa asetetun tiukan 
aikataulun mukaisesti. Jäsenvaltioissa on 
selvästi siirrytty valmisteluvaiheesta suoraan 
toimintaan. 
Myös EU:n toimintaa on painotettu 
uudelleen antamalla työllisyydelle etusija 
rakennerahastoja ja koheesiorahastoa, TTK:n 
viidettä puiteohjelmaa, koulutus- ja nuoriso-
ohjelmia koskevissa komission ehdotuksissa 
sekä ehdotuksissa ohjelmiksi, joihin ei 
tarvita rahoitusta. Tämä on osoitus siitä, että 
komissio sitoutuu perustamissopimuksen 
uuden 127 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
sisällyttämään korkean työllisyystason 
tavoitteen yhteisön politiikkojen ja 
toimintojen valmisteluun ja toteuttamiseen. 
Komissio onkin päättänyt laatia 
tulevaisuudessa Eurooppa-neuvoston 
kokouksiin säännöllisin väliajoin 
kertomuksia siitä, miten yhteisön politiikat 
edistävät työllisyyttä. 
Johtopäätös 
Uusien ja parempien työpaikkojen luominen 
ja työttömyyden torjunta ovat edelleen EU.n 
toiminnan keskeisiä osa-alueita. Jäsenvaltiot 
ovat osoittaneet tahtonsa edistyä asiassa 
laatimalla, hyväksymällä ja toimittamalla 
työllisyyttä koskevat kansalliset 
toimintasuunnitelmansa Luxemburgin 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 354 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 06 08 10 
Luettelonumero : CB-C0-98-379-FI-C 
ISBN 92-78-37110-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg