Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä /* KOM/98/0046 lopull. - COD 98/0029 */



Virallinen lehti nro C 124 , 22/04/1998 s. 0001



Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (98/C 124/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 46 lopull. - 98/0029(COD) (Komission esittämä 18 päivänä helmikuuta 1998) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat, että ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä koskevat vaatimukset on yhdenmukaistettava sisämarkkinoiden yhteydessä samalla kun on saavutettava terveyden, ympäristön ja kuluttajien suojelun korkea taso niin, että ulkona käytettävien laitteiden vapaalle liikkuvuudelle ei aiheudu esteitä, tähän saakka ulkona käytettäviä koneita koskeva yhteisön lainsäädäntö on koostunut seuraavista yhdeksästä direktiivistä, joiden soveltamisalaan kuuluu tiettyjä rakennuskone- ja ruohonleikkurityyppejä: rakennuskoneiden ja -laitteiden melupäästöjen määrittämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/113/ETY (1), rakennuskoneisiin ja -laitteisiin liittyviä yleisiä määräyksiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/532/ETY (2), kompressorien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/533/ETY (3), torninosturien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/534/ETY (4), hitsausgeneraattorien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/535/ETY (5), voimageneraattorien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/536/ETY (6), konekäyttöisten käsin kannateltavien betonimurskaimien ja kivihakkujen sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/537/ETY (7), ruohonleikkureiden sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/538/ETY (8) ja hydraulikaivureiden, köysikäyttöisten kaivureiden, puskutraktoreiden, kuormaajien ja kaivurikuormaajien aiheuttaman melun rajoittamisesta 22 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/662/ETY (9), jäljempänä `voimassa olevat direktiivit`; näissä direktiiveissä säädetään sallituista melutasoista, melunmittausmenetelmistä, merkinnöistä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä kunkin laitetyypin osalta erikseen; tämän lainsäädännön yksinkertaistaminen ja ulkona käytettävien laitteiden aiheuttaman melun vähentämistä koskevien kehysten luominen on aiheellista, viidennessä kestävän kehityksen ja ympäristön toimintaohjelmassa (10) todetaan melu yhdeksi kaupunkialueiden vakavimmista ympäristöongelmista sekä tarve toteuttaa erilaisia melulähteitä koskevia toimia, tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevassa vihreässä kirjassa (11) Euroopan komissio käsitteli ympäristön melua yhtenä suurimmista paikallisista ympäristöongelmista Euroopassa ja ilmoitti aikomuksestaan ehdottaa kehysdirektiiviä ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjen rajoittamiseksi, kansalaiset havaitsevat pääasiassa paikallisella tasolla terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttavan ulkona käytettävien laitteiden aiheuttaman melun; näin ollen alueiden komiteaa olisi kuultava. suojelun korkean tason saavuttamiseksi ulkona käytettävien laitteiden aiheuttaman melun tasoa olisi alennettava, jotta kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia voidaan suojella, ja annettava kiinnostuneille kansalaisille tietoja ulkona käytettävien laitteiden melupäästöistä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat laitteet ovat vaatimusten mukaisia, kun ne saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön jäsenvaltioissa; tämä direktiivi ei vaikuta niihin säännöksiin, joilla suojellaan työntekijöitä sääntelemällä ulkona käytettävien laitteiden käyttöä, jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää sellaisten tuotteiden markkinoille saattamista tai käyttöön ottamista alueellaan, jotka ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia ja joissa on CE-merkintä, valmistajan, sen valtuutetun edustajan tai laitteen yhteisössä markkinoille saattavan tai käyttöön ottavan henkilön vastuulla on varmistaa, että laite on tämän direktiivin ja kaikkien muiden siihen sovellettavien direktiivien vaatimusten mukainen; valmistajan, sen valtuutetun edustajan tai laitteen yhteisössä markkinoille saattavan tai käyttöön ottavan henkilön on kiinnitettävä CE-merkintä laitteeseen sen takaamiseksi, että laite on tämän direktiivin ja kaikkien muiden siihen sovellettavien direktiivien säännösten mukainen, jäsenvaltioiden on tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että laitteet, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia, ovat tulevaisuudessa vaatimusten mukaisia tai että ne poistetaan markkinoilta, melupäästöarvon merkitseminen ulkona käytettävään laitteeseen on oleellista, jotta kuluttajat voivat tehdä laitteiden välillä valistuneen valinnan ja jotta merkintöjä voidaan käyttää paikallisella tai kansallisella tasolla annettavien käyttöä koskevien säännösten tai taloudellisten välineiden perustana; näiden merkintöjen on oltava selviä ja yksiselitteisiä; valmistajan olisi taattava ilmoitetut arvot; CE-merkintään on aiheellista liittää melupäästöjä koskevaa tietoa; yhdenmukainen ja yhteisesti sovittu menettely melupäästöarvojen arvioimiseksi on luotettavan merkinnän välttämätön edellytys, kompressoreja, torninostureita, hitsausgeneraattoreita ja generaattoreita sekä betonimurskaimia ja kivihakkuja koskevissa voimassa olevissa direktiiveissä edellytetään, että komissio tekee ehdotuksia sallittujen melutasojen alentamiseksi; joitakin muita ulkona käytettäviä laitteita (tiehöylät, kuormaajatyyppiset kaatopaikkakoneet, dumpperit, polttomoottorikäyttöiset vastapainotrukit, liikkuvat nosturit, tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetut nostimet ja työmaavintturit) koskevaa melun vähentämistekniikkaa on käytettävissä, mutta sitä ei yleisesti käytetä; tutkimukset osoittavat, että tällä hetkellä markkinoilla olevien ulkona käytettävien laitteiden, joilla on sama asennettu teho, melupäästöarvot vaihtelevat yli 10 dB(A); on aiheellista alentaa sellaisten laitteiden melupäästöjä, joihin sovelletaan melurajoja, nykyisin markkinoilla olevien vähämeluisimpien laitteiden tasolle kahdessa vaiheessa, jotta sellaiset valmistajat, joiden laitteet eivät ole vielä vaatimusten mukaiset, saisivat riittävästi aikaa laitteidensa mukauttamiseen vaativampiin raja-arvoihin, erilaisia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä voidaan pitää sopivina erilaisille laitteille; teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä 22 päivänä heinäkuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/465/ETY (12), mahdollistaa erilaisten moduulien käytön vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyissä; sellaisiin voimassa olevien direktiivien soveltamisalaan kuuluviin laitteisiin, joihin sovelletaan sallittuja melutasoja, on sovellettu tyyppitarkastusta, ja tätä tai vastaavaa menettelyä pidetään asianmukaisena vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelynä; valmistajan suorittamaa sisäistä varmennusta pidetään sopivana laitteille, joihin ei sovelleta sallittuja melutasoja; seuranta on välttämätöntä, ilmoitettuja laitoksia koskevien teknisten ja hallinnollisten standardien olisi oltava samat koko yhteisön alueella; tämä voidaan saavuttaa ainoastaan asettamalla vähimmäisedellytykset, jotka niiden on täytettävä, voimassa olevien direktiivien ja tämän direktiivin mukaisesti annettujen tyyppitarkastustodistusten voimassaoloaika on määriteltävä tarkasti ottaen huomioon siirtymäajat, melutietojen kokoamista pidetään välttämättömänä perustana kuluttajien valistuneille valinnoille ja komission lisäarvioinnille tekniikan uudesta kehityksestä sekä uusien lainsäädäntötoimien tarpeesta, jäsenvaltioiden olisi voitava rajoittaa laitteen käyttöä ympäristössä kansalaisten suojelemiseksi aiheettoman suurelta melulle altistumiselta, teknisiä säännöksiä on täydennettävä ja mukautettava tarvittaessa tekniikan kehitykseen; tämän takia olisi säädettävä tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean perustamisesta direktiivin teknisten liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, ja tällä direktiivillä korvataan voimassa olevat direktiivit; voimassa olevat direktiivit on kumottava tämän direktiivin säännösten tullessa voimaan; siirtymäjaksot ovat välttämättömiä, jotta siirtyminen voimassa olevista direktiiveistä tähän direktiiviin sujuisi kitkattomasti, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN 1 Artikla Tavoitteet Tämän direktiivin tavoitteena on lähentää ulkona käytettävien laitteiden melupäästöstandardeihin, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin, merkintöihin ja näitä laitteita koskevien tietojen kokoamiseen liittyvät jäsenvaltioiden lait. Direktiivillä vaikutetaan sisämarkkinoiden häiriöttömään toimintaan ja suojellaan samalla ihmisten terveyttä ja hyvinvointia. 2 Artikla Soveltamisala 1. Tätä direktiiviä sovelletaan liitteessä I olevissa B ja C osissa lueteltuihin ulkona käytettäviin laitteisiin. Direktiivin soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan sellaiset laitteet, jotka on saatettu markkinoille tai otettu käyttöön yhtenä käyttötarkoitukseensa sopivana yksikkönä. Sellaiset muut kuin moottorikäyttöiset lisälaitteet, jotka on saatettu markkinoille tai otettu käyttöön erikseen, lukuun ottamatta direktiivin soveltamisalaan kuuluvia käsin kannateltavia betonimurskaimia ja kivihakkuja, eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta laitteisiin, jotka on ensisijaisesti tarkoitettu tavaroiden tai henkilöiden maantie-, rautatie-, ilma- tai vesiväyläkuljetuksiin. Tätä direktiiviä ei myöskään sovelleta laitteisiin, jotka on erityisesti suunniteltu ja rakennettu sotilas- tai poliisikäyttöön. 3 Artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) "ulkona käytettävillä laitteilla" kaikkia koneita koskevan lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/392/ETY (13) 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä koneita, jotka ovat itseliikkuvia tai joita voidaan siirtää ja jotka liikkeelle panevasta osasta (osista) riippumatta on tyyppinsä mukaisesti tarkoitettu käytettäväksi ulkona ja jotka myötävaikuttavat ympäristömelulle altistumiseen. Laitteiden käyttöä sellaisessa ympäristössä, joka ei vaikuta äänen siirtymiseen lainkaan tai merkittävästi (kuten teltoissa, sateensuojiksi tarkoitettujen katosten alla tai talojen vuorauksen sisäpuolella), pidetään ulkona tapahtuvana käyttönä. Kyseisillä laitteilla tarkoitetaan myös teollisuudessa tai ympäristössä käytettäväksi tarkoitettuja muita kuin moottorikäyttöisiä laitteita, jotka on tyyppinsä mukaisesti tarkoitettu käytettäväksi ulkona ja jotka vaikuttavat ympäristömelulle altistumiseen. Kaikkia näitä laitetyyppejä kutsutaan jäljempänä `laitteiksi`, b) "vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyillä" teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä tehdyssä päätöksessä 93/465/ETY säädettyjä menettelyjä; c) "merkinnällä" teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä tehdyssä päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi laitteisiin kiinnitettyjä CE-merkintöjä, joissa ilmoitetaan myös taattu äänitehotaso LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin, d) "valmistajan takaamalla äänitehotasolla LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin" yksinumeroista melupäästöarvoa, joka sisältää tuotannon vaihtelusta johtuvat epävarmuustekijät ja mittausmenettelyt, jotka vahvistetaan käyttämällä yhtä tämän direktiivin liitteessä X olevan 6 kohdan 2-5 alakohdassa säädetyistä todentamismenettelyistä. 4 Artikla Markkinoiden valvonta 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki aiheelliset toimet sen varmistamiseksi, että 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut laitteet voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ainoastaan, jos ne ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia ja jos niihin on kiinnitetty CE-merkintä. 2. Edellä olevan 1 kohdan vaatimusten täyttämiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen markkinoille saatettujen tai käyttöön otettujen laitteiden todentaminen. Todentaminen suoritetaan käyttämällä liitteessä X olevan 6 kohdan 2-5 alakohdassa säädettyä menettelyä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen todentamisen tuloksista, jotta samaa laitetta ei todenneta moneen kertaan. Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle todentamisen varmistamiseksi toteuttamistaan erityisistä toimenpiteistä. Markkinoiden valvonnan yhteydessä suoritettujen melunmittausten tulokset toimitetaan vuosittain komissiolle tai komission puolesta melutietoja kokoavaksi laitokseksi nimetylle laitokselle. 3. Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen säätää, perustamissopimusta noudattaen sellaisista vaatimuksista, joita ne pitävät välttämättöminä henkilöiden ja erityisesti työntekijöiden suojaamiseksi kyseisiä laitteita käytettäessä edellyttäen, että laitteet ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. 5 Artikla Vapaa liikkuvuus 1. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää sellaisten laitteiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa alueellaan, jotka ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia ja joihin on kiinnitetty CE-merkintä. 2. Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta messuilla, näyttelyissä, esittelyissä ja muissa sellaisissa tilaisuuksissa näytteille laitetta, joka ei ole tämän direktiivin säännösten mukainen, jos näkyvässä merkinnässä ilmoitetaan selvästi, että laite ei ole vaatimustenmukainen eikä sitä saateta markkinoille ja oteta käyttöön ennen kuin valmistaja tai yhteisöön sijoittautunut valmistajan valtuutettu edustaja on saattanut laitteen vaatimustenmukaiseksi. 3. Jäsenvaltioiden on pidettävä sellaisella CE-merkinnällä varustettua laitetta tämän direktiivin säännösten mukaisena, johon on liitetty 8 artiklassa vaaditut tiedot sekä 6 artiklassa säädetty vaatimustenmukaisuudenvakuutus. 4. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun laitteen kuuluessa sellaisten muita näkökohtia koskevien direktiivien soveltamisalaan, joissa myös säädetään CE-merkinnästä, merkinnän kiinnittämisestä on ilmoitettava, että tällainen laite on myös näiden direktiivien säännösten mukainen. Jos kuitenkin yhdessä tai useammassa näistä direktiiveistä säädetään valmistajan mahdollisuudesta valita siirtymäkauden aikana sovellettava järjestely, CE-merkinnässä on ilmoitettava, että laite on ainoastaan valmistajan soveltamien direktiivien säännösten mukainen. Tässä tapauksessa näiden direktiivien yksityiskohdat, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, on ilmoitettava näiden direktiivien edellyttämissä ja näihin laitteisiin liitetyissä asiakirjoissa, ilmoituksissa ja ohjeissa. 6 Artikla Vaatimustenmukaisuusvakuutus 1. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on todistaakseen, että laite on tämän direktiivin säännösten mukainen, laadittava jokaiselle valmistamalleen koneelle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus; EY-vakuutuksen vähimmäissisällöstä säädetään liitteessä V. Tämän lisäksi laitteeseen on kiinnitettävä CE-merkintä, johon on liitetty 8 artiklassa vaaditut tiedot. 2. Jäsenvaltio voi vaatia, että vaatimustenmukaisuusvakuutus laaditaan sen virallisella kielellä/virallisilla kielillä, jos laite asetetaan myyntiin kuluttajille sen alueella. 3. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä vaatimustenmukaisuusvakuutuksen kappale sekä tekniset asiakirjat 10 vuotta siitä päivästä, jolloin laitetta viimeksi valmistettiin. 4. Jos valmistaja eikä sen valtuutettu edustaja ole sijoittautunut yhteisöön, tämän direktiivin vaatimukset velvoittavat sitä, joka saattaa laitteen markkinoille tai ottaa sen käyttöön yhteisössä. 7 Artikla Laite, joka ei ole vaatimusten mukainen 1. Jos jäsenvaltio toteaa, että markkinoille saatettu tai käyttöön otettu laite, johon on kiinnitetty CE-merkintä, ei ole tämän direktiivin 9 artiklan vaatimusten mukainen, sen on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet laitteen vetämiseksi pois markkinoilta tai sen markkinoille saattamisen taikka käyttöön ottamisen kieltämiseksi tai rajoittamiseksi. Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle tällaisista toimista. 2. Komissio kuulee asianomaisia osapuolia mahdollisimman pian. Jos komissio huomaa tällaisen kuulemisen jälkeen, että a) toimenpiteet ovat perusteltuja, sen on välittömästi ilmoitettava tästä aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle sekä muille jäsenvaltioille, b) toimenpiteet eivät ole perusteltuja, sen on välittömästi ilmoitettava tästä aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle ja valmistajalle tai sen yhteisöön sijoittautuneelle valtuutetulle edustajalle. 3. Jos sellaisessa laitteessa on CE-merkintä, joka ei ole vaatimusten mukainen, jäsenvaltion, jolla on määräysvalta merkinnän kiinnittäjään, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet. Jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 4. Komission on varmistettava, että jäsenvaltioille tiedotetaan tämän menettelyn edistymisestä ja tuloksista. 8 Artikla Merkinnät 1. Direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin, tämän direktiivin säännösten mukaisiin markkinoille saatettuihin tai käyttöön otettuihin laitteisiin on kiinnitettävä vaatimustenmukaisuutta osoittava CE-merkintä. 2. Vaatimustenmukaisuutta osoittava CE-merkintä on kiinnitettävä jokaiseen laitteeseen näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi. CE-merkintään liitetään valmistajan takaama liitteessä VI olevien vaatimusten mukaisesti mitattu äänitehotaso LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin. Merkinnän malli on tämän direktiivin liitteessä VII. 3. Sellaisten merkintöjen tai ohjeiden kiinnittäminen tuotteeseen on kielletty, jotka voivat johtaa kolmansia osapuolia harhaan CE-merkinnän tarkoituksen tai muodon osalta. Laitteeseen voidaan kiinnittää muita merkintöjä edellyttäen, että CE-merkinnän näkyvyys ja luettavuus ei heikkene. 4. Sanotun kuitenkaan rajoittamatta artiklan 7 soveltamista: a) Jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkintä on kiinnitetty väärin perustein, valmistaja tai sen yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja ovat velvollisia lopettamaan rikkomisen jäsenvaltion vahvistamien edellytysten mukaisesti, b) jos vaatimusten noudattamatta jättäminen johtuu siitä, että CE-merkintä kiinnitetään laitteeseen edelleen väärin perustein tai valtio toteaa, että äänitehon ilmoittamista koskevia vaatimuksia ei ole noudatettu, sen on 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että tuote vedetään markkinoilta. 9 Artikla Melurajat Liitteessä I olevassa B osassa lueteltujen, näille laitteille liitteessä VI eriteltyjen melunmittausmenetelmien mukaisesti mitattujen laitteiden äänitehotaso LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin, ei saa ylittää sallittua äänitehotasoa dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin, kun huomioon otetaan -asennettu nettoteho P kilowatteina - sähkövoima Pel kilowatteina - laitteen paino m kiloina - leikkuuleveys L sentteinä kuten seuraavassa taulukossa on säädetty: >TAULUKON PAIKKA> 10 Artikla Vaatimustenmukaisuuden arviointi 1. Ennen liitteessä I olevassa B osassa lueteltujen laitteiden markkinoille saattamista tai käyttöön ottamista valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on arvioitava kunkin laitetyypin vaatimustenmukaisuus jonkun seuraavan menettelyn mukaisesti: a) joko liitteessä IX tarkoitettu menettely yhdessä yhden liitteissä X, XI ja XII tarkoitetun menettelyn kanssa, tai b) liitteessä XIII tarkoitettu menettely, tai c) liitteessä XIV tarkoitettu menettely. 2. Ennen liitteessä I olevassa C osassa lueteltujen laitteiden markkinoille saattamista tai käyttöön ottamista valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on arvioitava kunkin laitetyypin vaatimustenmukaisuus jonkun seuraavan menettelyn mukaisesti: a) joko liitteessä VIII tarkoitettu menettely, tai b) liitteessä XIV tarkoitettu menettely. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissio ja jäsenvaltiot saavat pyynnöstä käyttöönsä kaikki vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyssä käytetyt laitetyyppiä koskevat tiedot. 11 Artikla Ilmoitetut laitokset 1. Jäsenvaltiot nimeävät niiden lainkäyttövallan alaisia laitoksia suorittamaan tai valvomaan 10 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. 2. Jäsenvaltiot voivat nimetä ainoastaan sellaisia laitoksia, jotka ovat liitteen II vaatimusten mukaisia. Jäsenvaltiolla ei ole velvollisuutta nimetä laitosta, vaikka se olisikin tämän direktiivin liitteen II vähimmäisvaatimusten mukainen. 3. Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille nimeämänsä laitokset ja ne erityiset tehtävät ja tarkastusmenettelyt, jotka nämä laitokset on nimetty suorittamaan, sekä komission näille laitoksille ennakolta antamat tunnistenumerot. 4. Komission on julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelo ilmoitetuista laitoksista ja niiden tunnistenumeroista sekä tehtävistä, jotka nämä laitokset on nimetty suorittamaan. Komissio varmistaa, että luettelo pidetään ajan tasalla. 5. Laitoksen nimennyt jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksensa, jos se havaitsee, että laitos ei enää ole liitteessä II tarkoitettujen vaatimusten mukainen. Se ilmoittaa välittömästi asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 12 Artikla EY:n tyyppitarkastustodistusten voimassaolo 1. EY:n tyyppitarkastustodistukset ovat voimassa niin kauan kuin todistetut arvot ovat sallitun äänitehotason mukaisia 9 artiklassa säädettyjen tietojen mukaisesti. 2. Poiketen siitä mitä 1 kohdassa säädetään, 12 kuukautta ennen 9 artiklassa tarkoitetun I vaiheen voimaantuloa annetut todistukset ovat voimassa 12 kuukautta II vaiheen voimaantulon jälkeen, ja tyyppitarkastustodistuksen mukaisia laitteita voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön tänä aikana. 13 Artikla Melutietojen kokoaminen 1. Edellä 11 artiklassa tarkoitetut ilmoitetut laitokset toimittavat komissiolle kappaleen liitteessä IX tarkoitetuista tyyppitarkastustodistuksistaan tai liitteessä XIII tarkoitetusta vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta. Jos valmistaja tai sen yhteisöön sijoittautunut edustaja käyttää liitteessä VIII tai liitteessä XIV tarkoitettua vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä, sen on toimitettava komissiolle kappale mittauskertomuksesta. 2. Komission on koottava kaikkia testattuja laitteita koskevat 1 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot. Komissio voi nimetä jonkin laitoksen kokoamaan tiedot puolestaan. 3. Komission ja sen nimeämän laitoksen on turvattava kaupallisesti arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus. 4. Jollei 3 kohdan soveltamisesta muuta johdu, jäsenvaltiot saavat pyynnöstä komissiolta kootut tiedot. 5. Jollei 3 kohdan soveltamisesta muuta johdu, komission tai nimetyn laitoksen on julkaistava asiaankuuluvat tiedot määräajoin. Näissä julkaisuissa on oltava vähintään seuraavat kutakin laitetyyppiä koskevat tiedot: - asennettu nettoteho tai tarvittaessa mikä tahansa muu meluun liittyvä arvo, - mitattu äänitehotaso. 14 Artikla Käytön sääntely Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä laitteiden käytön sääntelemiseksi herkkinä pitämillään alueilla, mukaan lukien mahdollisuus rajoittaa laitteen käyttötunteja. 15 Artikla Komitea 1. Perustetaan tämän direktiivin mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevä komitea, jäljempänä `komitea`; se koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja komission edustajista, toimii sen puheenjohtajana. 2. Komissio hyväksyy 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti komitean avustamana kaikki liitteiden III, IV, V ja VI tekniikan kehitykseen mukauttamiseen tarvittavat muutokset. 16 Artikla Komiteamenettely 1. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa tarvittaessa äänestettyään lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 2. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 3. Komission on niin suurelta osin kuin mahdollista otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 17 Artikla Kertomukset Komissio toimittaa neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanossa saaduista kokemuksista viimeistään 72 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Kertomuksessa on oltava erityisesti: - lausunto siitä, onko liitteessä I olevia luetteloja muutettava ja erityisesti siitä, onko niihin lisättävä uusia laitteita, - lausunto siitä, onko 9 artiklassa säädettyjä raja-arvoja muutettava, - lausunto siitä, olisiko raja-arvot säädettävä myös muille kuin liitteessä I olevan B osan soveltamisalaan kuuluville laitteille, - lausunto yhtenäisten välineiden käyttöönotosta ulkona käytettävien laitteiden aiheuttaman melun vähentämiseksi jatkossa. 18 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan direktiivit 79/113/ETY, 84/532/ETY, 84/533/ETY, 84/534/ETY, 84/535/ETY, 84/536/ETY, 84/537/ETY, 84/538/ETY ja 86/662/ETY 19 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettuna aikana. 2. Poiketen 1 kohdan säännöksestä, 1 kohdassa mainittujen direktiivien mukaisesti annettujen tyyppitarkastustodistusten voimassaolo jatkuu, jos laite on tämän direktiivin vaatimusten mukainen. Kaikissa muissa tapauksissa niiden voimassaolo lakkaa 19 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettuna ajankohtana. 19 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 12 kuukautta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 24 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Edellä 9 artiklassa tarkoitetun II vaiheen alennettuja sallittuja äänitehotasoja koskevia säännöksiä on sovellettava 72 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. 2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle. 20 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 21 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. (1) EYVL L 33, 8.2.1979, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 85/405/ETY (EYVL L 233, 30.8.1985, s. 9). (2) EYVL L 300, 19.11.1984, s. 111, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 88/665/ETY (EYVL L 382, 31.12.1988, s. 42). (3) EYVL L 300, 19.11.1984, s. 123, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/406/ETY (EYVL L 233, 30.8.1985, s. 11). (4) EYVL L 300, 19.11.1984, s. 130, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 87/405/ETY (EYVL L 220, 8.8.1987, s. 60). (5) EYVL L 300, 19.11.1984, s. 142, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/407/ETY (EYVL L 233, 30.8.1985, s. 16). (6) EYVL L 300, 19.11.1984, s. 149, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/408/ETY (EYVL L 233, 30.8.1985, s. 18). (7) EYVL L 300, 19.11.1984, s. 156, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/409/ETY (EYVL L 233, 30.8.1985, s. 20). (8) EYVL L 300, 19.11.1984, s. 171, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 88/181/ETY (EYVL L 81, 26.3.1988, s. 71). (9) EYVL L 384, 31.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/27/ETY (EYVL L 168, 18.7.1995, s. 14). (10) EYVL C 138, 17.5.1993, s. 1. (11) KOM(96) 540, lopull. (12) EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23. (13) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 9, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/44/ETY (EYVL L 175, 19.7.1993, s. 12). LIITE I SOVELTAMISALA, LAITELUETTELOT JA MÄÄRITELMÄT A OSA SOVELTAMISALA B osassa luetellaan laitteet, joihin sovelletaan melurajoja (artikla 9). C osassa luetellaan laitteet, joihin ei sovelleta melurajoja. D osassa on B ja C osassa lueteltujen laitetyyppien määritelmät. B OSA LAITTEET, JOIHIN SOVELLETAAN MELURAJOJA (9 ARTIKLA) tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetut nostimet (polttomoottorikäyttöiset) kompressorit (< 350 kW) betonimurskaimet ja kivihakut, käsin kannateltavat työmaavintturit (polttomoottorikäyttöiset) puskutraktorit (< 500 kW) dumpperit (< 500 kW) kaivukoneet, hydrauliset tai köysikäyttöiset (< 500 kW) kaivurikuormaajat (< 500 kW) tiehöylät (< 500 kW) kaatopaikkakoneet, kauhalla varustetut kuormaajatyyppiset (< 500 kW) ruohonleikkurit (maanviljelys- ja metsätalouslaitteet sekä monikäyttölaitteet, joiden moottoroidun pääkomponentin asennettu teho on suurempi kuin 20 kW, eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) nurmikon viimeistelijät ja nurmikon reunaleikkurit trukit (ainoastaan polttomoottorikäyttöiset vastapainotrukit) kuormaajat (< 500 kW) pintamuokkaimet (< 3 kW) liikkuvat nosturit generaattorit (< 400 kW) torninosturit hitsausgeneraattorit C OSA LAITTEET, JOIHIN EI SOVELLETA MELURAJOJA raivaussahat tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetut nostimet (sähkömoottorikäyttöiset) rakennustyömaavannesahat rakennustyömaapyörösahat kannettavat moottorisahat yhdistetyt korkeapainehuuhtelu- ja imupuhdistusajoneuvot tiivistyslaitteet (hinattavat jyrät eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) betonin tai laastin sekoittimet työmaavintturit (sähkömoottorikäyttöiset) betonin ja laastin siirto- ja ruiskutuslaitteet hihnakuljettimet kuorma-autojen jäähdytyslaitteet porauslaitteet kuorma-autojen säiliöiden kuormaus- ja purkulaitteetlasinkierrätyssäiliöt viherraivurit ja reunaleikkurit pensasleikkurit korkeapainehuuhtelulaitteet korkeapainepesurit hydrauliaggregaatit saumanleikkauslaitteet lehtipuhaltimet lehti-imurit asfalttilevittimet putkenlaskijat rinnekoneet kadunlakaisukoneet jäteautot tiejyrsimet nurmikonelvyttimet silppurit ja hakkurit lumilingot (itseliikkuvat, lisälaitteet eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) loka-autot ojakaivurit autoalustaiset betonisekoittimet vesipumput (uppopumput eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) OSA D MÄÄRITELMÄT raivaussahalla tarkoitetaan polttomoottorikäyttöistä, kannettavaa ja käsin kannateltavaa laitetta, jossa on metallista tai muovista tehty pyörivä terä ja jolla leikataan rikkaruohoja, pensaikkoja, pieniä puita tai vastaavaa kasvillisuutta. Raivaussahan terää liikutellaan lähes maan pinnan suuntaisesti. tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetulla nostimella tarkoitetaan moottorikäyttöistä, tilapäisesti asennettua rakennustyömailla käytettävää nostinta, jota käyttävät rakennustyömailla työskentelyyn oikeutetut henkilöt. i) Nostimella voidaan nostaa tavaroita tietyille tasoille, ja siinä on lava, - joka on suunniteltu ainoastaan tavaroiden siirtämistä varten, - jolle voidaan astua tavaroiden kuormausta ja purkua varten, - jolla valtuutetut henkilöt voivat kulkea kokoamisen, purkamisen ja huollon aikana, - jossa on ohjain, - jota liikutetaan pystysuorassa tai enintään 15 asteen kulmassa pystysuoraan suuntaan nähden, - jota tuetaan tai kannatetaan teräsköydellä, ketjulla, kierrekaralla ja mutterilla, hammastangolla ja kartiohammaspyörällä, hydraulisella nosturilla (suoralla tai epäsuoralla) tai laajenevalla vivustomekanismilla, tai - jonka ohjauspylväitä on mahdollisesti tuettava erillisillä rakenteilla. ii) Nostimella voidaan nostaa tavaroita ylhäällä sijaitsevalle lastaussillalle tai työtasolle, joka ulottuu ohjaimen päähän (esimerkiksi kattoon) saakka ja siinä on kuormaa kuljettava laite, - joka on tarkoitettu ainoastaan tavaroiden siirtämiseen, - joka on suunniteltu siten, että sille ei ole tarpeellista astua kuormausta tai purkua varten eikä myöskään huoltoa, kokoamista tai purkamista varten, - jolle ei saa astua missään olosuhteissa, - jossa on ohjain, - joka on suunniteltu liikuteltavaksi vähintään 30 asteen kulmassa pystysuoraan suuntaan nähden, mutta jota voidaan liikutella muihinkin suuntiin, - joka on tuettu vaijerien ja pakkokäyttöjärjestelmän avulla, - jota ohjataan vakiopaineohjaimen avulla, - jossa ei käytetä vastapainoja, - jonka suurin mahdollinen nimelliskuorma on 300 kiloa, - jonka suurin nopeus on yksi metri sekunnissa, ja - jonka ohjaimet on tuettava erillisillä rakenteilla. rakennustyömaavannesahalla tarkoitetaan enintään 200 kilon painoista käsisyöttöistä moottorikäyttöistä laitetta, jossa on nauhamainen, kahden tai useamman hihnapyörän kautta kulkeva terä. rakennustyömaapyörösahalla tarkoitetaan enintään 200 kilon painoista käsisyöttöistä laitetta, jossa on yksi pyöreä, halkaisijaltaan 350 - 500 millimetriä oleva sahanterä (muu kuin uurtosaha) ja joka tavanomaisen sahaustoiminnan aikana on kiinnitetty alustaan; laitteeseen kuuluu lisäksi vaakasuora pöytä, joka on käytön aikana kokonaan tai osittain kiinnitetty alustaan. Sahanterä on kiinnitetty vaakasuoraan akseliin, jota ei voi kallistaa ja jonka asento ei muutu käytön aikana. Laitteella voi olla yksi tai useampia seuraavista ominaisuuksista: - sahanterää voidaan nostaa ja laskea pöydässä, - pöydän alla sijaitseva koneen jalusta on avoin tai umpinainen tai - sahaan kuuluu käsikäyttöinen siirtopöytä (ei välittömästi sahanterän vieressä). kannettavalla moottorisahalla tarkoitetaan moottorikäyttöistä työkalua, joka on tarkoitettu puun sahaamiseen teräketjun avulla ja joka on kahvoista, voimalähteestä ja sahauslaitteesta koostuva, kaksin käsin kannateltavaksi tarkoitettu yhtenäinen kokonaisuus. yhdistetyllä korkeapainehuuhtelu- ja imupuhdistusajoneuvolla tarkoitetaan ajoneuvoa, joka voi toimia korkeapainehuuhtelulaite- tai imuajoneuvona. Katso korkeapainehuuhteluajoneuvo tai loka-auto. tiivistyslaitteella tarkoitetaan laitetta, jolla tiivistetään materiaaleja, esimerkiksi louhostäytettä, maata tai asfalttia, työkalun jyräävän, tiivistävän tai täryttävän liikkeen avulla. Laite voi olla itseliikkuva, hinattava, työnnettävä tai kuljetuslaitteeseen kytketty. Tiivistyslaitteet jaetaan seuraaviin luokkiin: - päältä ohjattavat jyrät: itseliikkuvia tiivistyslaitteita, joissa on yksi tai useampia metallisia, sylinterimäisiä osia (rumpuja) tai kumipyöriä; käyttäjäasema on laitteeseen kuuluva osa, - takaa ohjattavat jyrät: itseliikkuvia tiivistyslaitteita, joissa on yksi tai useampia metallisia, sylinterimäisiä osia (rumpuja) tai kumipyöriä; laitteiden liikutteluun, ohjaukseen, jarrutukseen, ja tärytykseen liittyvät käyttölaitteet on asennettu siten, että laitteella on oltava käyttäjä tai sitä on kauko-ohjattava, - hinattavat jyrät: tiivistyslaitteita, joissa on yksi tai useampia metallisia, sylinterimäisiä osia (rumpuja) tai kumipyöriä, joilla ei ole omaa käyttöjärjestelmää ja jonka käyttäjäasema on erillisessä vetoyksikössä, - tärytinlevyt tai tärytinjuntat: tiivistyslaitteita, joiden yleensä tasaisella pohjalevyllä tärytetään. Laitteella on käyttäjä tai se voidaan kytkeä erilliseen kuljettimeen, - dieseljuntat: tiivistyslaitteita, joiden tiivistimenä toimiva yleensä tasainen pohjalevy liikkuu pääosin pystysuorassa suunnassa moottorin avulla. Laitteella on käyttäjä. kompressorilla tarkoitetaan laitetta, jolla puristetaan ilmaa, kaasuja tai höyryjä lähtöpainetta suurempaan paineeseen. Kompressori koostuu varsinaisesta kompressorista, voimalähteestä ja muista mahdollisista laitteista, joita tarvitaan laitteen turvallista käyttöä varten. Seuraavat kaksi laiteluokkaa eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan: - puhaltimet eli laitteet, joilla tuotetaan kiertoilmaa, jonka ylipaine on enintään 1,1 - tyhjöpumput eli laitteet, joilla poistetaan ilmaa suljetusta tilasta paineella, joka ei ylitä ilmanpainetta. betonin tai laastin sekoittimella tarkoitetaan laitetta, jolla valmistetaan betonia tai laastia kuormaus-, sekoitus- ja tyhjennysprosessista riippumatta. Laitetta voidaan käyttää jaksoittain tai jatkuvasti. Kuorma autoihin asennettuja sekoittimia kutsutaan autoalustaisiksi sekoittimiksi (katso autoalustainen betonisekoitin). betonimurskaimella ja kivihakulla tarkoitetaan moottorikäyttöistä (ei sähkökäyttöistä) betonimurskainta ja kivihakkua, joita käytetään tie- ja vesirakennustöissä sekä rakennustyömailla. Betonimurskaimet ja kivihakut voivat olla käsin kannateltavia tai niitä voidaan käyttää asenettuina. työmaavintturilla tarkoitetaan moottorikäyttöistä, väliaikaisesti asennettua nostinta, joka on varustettu kuorman nosto- ja laskulaitteilla. betonin ja laastin siirto- ja ruiskutuslaitteella tarkoitetaan sekoittimella varustettuja tai sekoittimettomia betonin tai laastin pumppaus- ja ruiskutuslaitteiston osia, joiden avulla siirrettävä materiaali johdetaan käyttökohteeseen putkien, levityslaitteiden tai levityspuomien avulla. Siirto tapahtuu seuraavasti: - betoni siirretään mekaanisesti mäntä- tai keskipakopumpun avulla, - laasti siirretään mekaanisesti mäntä-, ruuvi, putki- tai keskipakopumpun avulla tai pneumaattisesti kompressorien avulla joko ilmakammioiden avulla tai ilman niitä. Nämä laitteet voidaan asentaa kuorma-autoihin, peräkärryihin tai erityisajoneuvoihin. hihnakuljettimella tarkoitetaan väliaikaisesti asennettua laitetta, jonka moottorikäyttöisellä hihnalla voidaan siirtää tavaroita. kuorma-autojen jäähdytyslaitteilla tarkoitetaan laitteita, jotka on asennettu kuorma-autoon jäähdyttämään kuorma-auton lastitilaa halutun menetelmän avulla Laite on polttomoottori- tai sähkökäyttöinen (sähkökäyttöisen laitteen käyttövoima saadaan akusta, generaattorista tai sähköverkosta). Laitteen moottori voi kuulua laitteistoon kiinteästi tai se voidaan asentaa kuorma-auton runkoon erillisenä osana; myös kuorma-auton moottori voi toimia jäähdytyslaitteen moottorina. puskutraktorilla tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörin tai telaketjuin varustettua laitetta, jolla tuotetaan työntö- tai vetovoimaa siihen kiinnitettyjen laitteiden avulla. porauslaitteella tarkoitetaan laitetta, jota käytetään rakennustyömailla reikien poraamiseen - iskuporauksen, - rotaatiokairauksen tai - kiertoiskuporauksen avulla. Porauslaitteet ovat paikallaan porauksen aikana. Niitä voidaan liikutella oman voimalähteensä avulla työkohteesta toiseen. Itseliikkuvia porauslaitteita ovat muun muassa kuorma autoalustoille, pyörällisille alustoille, traktoreille, telaketjutraktoreille ja (vintturin avulla siirrettäville) kelkka-alustoille asennetut laitteet. Jos porauslaitteet on asennettu kuorma -autoihin, traktoreihin tai perävaunuhin tai jos ne on varustettu pyörillä, niitä voidaan siirtää yleisiä teitä pitkin suuremmalla nopeudella. dumpperilla tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörillä tai telaketjuilla varustettua laitetta, jonka kuormatila on avoin ja jolla siirretään ja kaadetaan tai levitetään ainetta. Dumpperissa voi olla kiinteästi asennettu kuormauslaitteisto. kuorma-autojen säiliöiden tai tankkien kuormaus- ja purkulaitteella tarkoitetaan säiliö- tai tankkiautoihin asennettua itseliikkuvaa laitetta, jota käytetään nesteen tai irtotavaran kuormaamiseen ja purkamiseen pumppujen tai vastaavien laitteiden avulla. hydraulisella tai köysikäyttöisellä kaivukoneella tarkoitetaan itseliikkuvaa telaketjuilla tai pyörillä varustettua laitetta, jonka ylärakennetta voidaan kääntää vähintään 360 astetta ja jolla kaivetaan, siirretään ja tyhjennetään materiaalia puomin ja varren tai teleskooppisen puomin päähän kiinnitetyn kauhan avulla, niin että runkoa tai alustaa ei siirretä minkään toimintavaiheen aikana. kaivurikuormaajalla tarkoitetaan itseliikkuvaa telaketjuilla tai pyörillä varustettua laitetta, jonka varsinainen rakenne on suunniteltu toimimaan alustana sekä laitteen etuosaan asennetulle kauhakuormausmekanismille että laitteen takaosaan asennetulle kaivinvarrelle. Laitteen kaivinvartta käytetään yleensä maan kaivamiseen siten, että vartta siirretään laitetta kohti. Kaivin nostaa, siirtää ja tyhjentää materiaalin laitteen ollessa paikallaan. Laitteen kauhakuormausmekanismia käytetään siten, että laite kuormaa tai kaivaa siirtymällä eteenpäin, jonka jälkeen materiaali nostetaan, siirretään ja tyhjennetään. lasinkierrätyssäiliöllä tarkoitetaan mistä tahansa materiaalista valmistettua pullojen keräämiseen tarkoitettua säiliötä. Laitteessa on vähintään yksi aukko pullojen säiliöön laittamista varten ja toinen aukko säiliön tyhjentämistä varten. tiehöylällä tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörillä varustettua laitetta, jonka etu- ja taka-akselin väliin on asennettu säädettävä terä, jolla leikataan, siirretään ja levitetään materiaalia yleensä raekoon mukaan. viherraivurilla ja reunaleikkurilla tarkoitetaan polttomoottorikäyttöistä, kannettavaa ja käsin kannateltavaa laitetta, jossa on rikkaruohojen, ruohon tai muun vastaavan pehmeän kasvillisuuden leikkaamiseen tarkoitettu joustava lanka (lankoja) tai muita muusta kuin metallista valmistettuja joustavia leikkaavia osia, esimerkiksi pyöriviä leikkureita. Laitetta käytetään siten, että leikkaava osa on lähes saman suuntainen (viherraivuri) maan pinnan kanssa tai kohtisuorassa (reunaleikkuri) maan pintaan nähden. pensasleikkurilla tarkoitetaan käsin kannateltavaa laitetta, joka toimii siihen kiinteästi asennetun moottorin avulla ja joka on tarkoitettu yhdelle käyttäjälle pensasaitojen ja pensaiden leikkaamiseen yhden tai useamman lineaarisesti edestakaisin liikkuvan terän avulla. korkeapainehuuhtelulaittella tarkoitetaan laitetta, jolla voidaan puhdistaa esimerkiksi viemäreitä korkeapaineisen vesisuihkun avulla. Laite voidaan asentaa tavallisen kuorma-auton alustalle tai omalle alustalleen. Laite voidaan asentaa kiinteästi tai niin, että se voidaan irrottaa, jos esimerkiksi kori on vaihdettavissa. korkeapainepesurilla tarkoitetaan laitetta, jossa on suuttimet tai muut nopeutta kasvattavat aukot, joista vesi sekä mahdolliset veteen sekoitettavat aineet voivat poistua vapaana suihkuna. Yleensä korkeapainepesurit koostuvat voimalähteestä, painegeneraattorista, letkuista, ruiskutuslaitteista, turvalaitteista, käyttölaitteista ja mittauslaitteista. Korkeapainepesurit ovat liikuteltavia tai kiinteitä. i) Siirrettävät korkeapainepesurit ovat helposti liikuteltavia koneita, jotka on tarkoitettu käytettäviksi monissa eri käyttökohteissa; tämän vuoksi niillä on yleensä oma kuljetusalusta tai ne on asennettu ajoneuvoalustalle. Kaikki tuloputket ovat joustavia ja ne voidaan irrottaa helposti. ii) Kiinteästi asennetut korkeapainespesurit on tarkoitetut käytettäviksi samassa paikassa pitkän ajanjakson aikana, mutta ne voidaan siirtää toiseen paikkaan sopivien välineiden avulla. Yleensä nämä laitteet on asennettu jalaksille tai runkoon, ja niiden tuloputket voidaan irrottaa. hydrauliaggregaatilla tarkoitetaan laitetta, jolla puristetaan nesteitä lähtöpainetta korkeampaan paineeseen. Hydrauliaggregaatti koostuu varsinaisesta kompressorista, voimalähteestä ja muista hydrauliaggregaatin turvallista käyttöä varten mahdollisesti tarvittavista osista tai laitteista. saumanleikkauslaitteella tarkoitetaan siirrettävää laitetta, jolla tehdään liitoksia betoniin, asfalttiin ja vastaaviin tiepinnoitteisiin. Leikkaavana työkaluna on nopeasti pyörivä levy. Leikkurin eteenpäin suuntautuva liike voidaan tuottaa jollakin seuraavista tavoista: - manuaalisesti, - manuaalisesti, avustettuna mekaanisesti tai - moottorilla. kuormaajatyyppisellä, kauhalla varustetulla kaatopaikkakoneella tarkoitetaan itseliikkuvaa, pyörillä varustettua tiivistyslaitetta, jonka etuosaan on asennettu kauhalla tai puskulevyllä varustettu kuormainliitäntä ja jossa on teräspyörät (rummut) ja joka on tarkoitettu ensisijaisesti tiivistämään, siirtämään, lajittelemaan ja kuormaamaan multaa, täyttömaata tai jätteitä. ruohonleikkurilla tarkoitetaan työnnettävää tai päältä ajettavaa ruohonleikkuukonetta tai konetta, johon on asennettu ruohonleikkuulaite (-laitteita) ja jonka leikkuulaite toimii suunnilleen maanpinnan suuntaisesti ja joka käyttää maanpintaa leikkuukorkeuden säätämiseen esimerkiksi pyörien, ilmatyynyn tai jalasten avulla; ruohonleikkurin voimalähteenä on polttomoottori tai sähkömoottori. Leikkuulaitteet ovat joko - jäykkiä leikkaavia osia tai - muusta kuin metallista valmistettuja kuitulankoja tai muusta kuin metallista valmistettuja vapaasti pyöriviä leikkureita, joiden kineettinen energia on yli 10 J; kineettinen energia määritellään standardin EN 786:1997 liitteen B mukaisesti. Ruohonleikkurilla tarkoitetaan myös työnnettävää tai päältä ajettavaa ruohonleikkuukonetta tai konetta, johon on asennettu ruohonleikkuulaite (-laitteita) ja joka pyörii vaakasuoran akselin ympäri tuottaen leikkaavaa voimaa kiinteän leikkuutangon tai veitsen avulla (sylinterileikkuri). nurmikon viimeistelijällä ja nurmikon reunaleikkurilla tarkoitetaan sähkökäyttöistä, työnnettävää tai käsin kannateltavaa ruohonleikkuukonetta, jonka leikkaavat osat ovat ruohon tai muun pehmeän kasvillisuuden leikkaamiseen tarkoitettuja muusta kuin metallista valmistettuja kuitulankoja tai muusta kuin metallista valmistettuja vapaasti pyöriviä leikkureita, joiden kineettinen energia on enintään 10 J. Leikkaava osa/osat on/ovat suunnilleen samassa tasossa nurmikon pinnan kanssa (nurmikon viimeistelijä) tai kohtisuoraan nurmikon pintaan nähden (nurmikon reunaleikkuri). Kineettinen energia määritellään standardin EN 786:1997 liitteen B avulla. lehtipuhaltimella tarkoitetaan moottorikäyttöistä laitetta, jota voidaan käyttää lehtien ja muiden materiaalien poistamiseen nurmikoilta, poluilta, teiltä, kaduilta ja vastaavista paikoista nopean ilmavirran avulla. Laite voi olla kannettava (käsin kannateltava) tai ei-kannettava, mutta siirrettävissä. lehti-imurilla tarkoitetaan moottorikäyttöistä laitetta, joka soveltuu lehtien ja muiden roskien keräämiseen imulaitteen avulla; laite koostuu moottorista, joka kehittää alipaineen laitteen sisälle, imusuuttimesta ja kerätyn materiaalin säiliöstä. Laite voi olla kannettava (käsin kannateltava) tai ei-kannettava, mutta siirrettävissä. vastapainotrukilla tarkoitetaan pyörillä varustettua polttomoottorikäyttöistä vastapainotrukkia, jossa on nostolaite (ohjauspylväs, teleskooppivarsi tai nivelvarsi). Näitä laitteita ovat - maastokelpoiset trukit, - pyörillä varustetut vastapainotrukit, jotka on tarkoitettu käytettäväksi ensisijaisesti käsittelemättömässä tai huonopintaisessa maastossa, esimerkiksi rakennustyömailla sekä - vastapainotrukit, joiden nimellinen nostokyky on yli 10 tonnia; konttien käsittelyyn tarkoitettu vastapainotrukit eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan. kuormaajalla tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörin tai telaketjuin varustettua laitetta, jonka etuosaan on asennettu kauha ja sitä tukevia laitteita sekä nivelistö ja joka kuormaa tai kaivaa laitteen eteenpäin suuntautuvan liikkeen avulla ja nostaa, siirtää sekä tyhjentää materiaalia. liikkuvalla nosturilla tarkoitetaan moottoroitua kääntönosturia, jota voidaan liikutella tyhjänä tai lastattuna ilman kiinteitä siirtoraiteita ja jonka vakavuus saadaan aikaan painovoimalla. Laite on varustettu renkailla, telaketjuilla tai muilla liikkumisapuneuvoilla. Laitteen ollessa paikoillaan sitä voidaan tukea tukijaloilla tai muilla vakavuutta parantavilla laitteilla. Liikkuvan nosturin ylärakenne voi kiertyä täyden ympyrän, kiertyä rajoitetusti tai ei ollenkaan. Laite on yleensä varustettu yhdellä tai useammalla nostimella ja/tai hydraulisynlinterillä puomin ja kuorman nostamista ja laskemista varten. Liikkuvat nosturit on varustettu teleskooppipuomeilla; nivelpuomeilla, ristikkopuomeilla tai näiden yhdistelmällä niin, että puomia voidaan helposti laskea. Puomin kannattelemia taakkoja voidaan käsitellä joko koukku-talja-yhdistelmillä tai erikoistapauksissa muilla taakankäsittelylaitteilla. pintamuokkaimella tarkoitetaan itseliikkuvaa, saattaen ohjattavaa laitetta, - jossa voi olla tukipyörä (pyöriä), ja jonka työstöelementit toimivat jyrsiminä ja tuottavat työntövoimaa (pintamuokkain) - jonka työntövoiman tuottaa yksi tai useampi moottorin suoraan käyttämä pyörä ja jossa on jyrsimisvälineitä (pintamuokkain, jossa on käyttöpyörä tai pyöriä). asfalttilevittimellä tarkoitetaan liikkuvaa tienrakennuskonetta, jota käytetään rakennusainekerrosten, esimerkiksi bitumisekoituksen, betonin ja soran levittämiseen pinnoille. putkenlaskijalla tarkoitetaan itseliikkuvaa telaketjuin tai pyörin varustettua laitetta, joka on suunniteltu putkien käsittelyä, asentamista ja tarvittavien varusteiden kuljettamista varten. Laitteessa, jonka rakenne perustuu yleensä traktorin rakenteeseen, on käyttötarkoitusta varten suunniteltuja osia, kuten pyörästö, päärunko, vastapaino, puomi ja taakan nostolaitteet sekä pystysuunnassa kääntyvä sivupuomi. rinnekoneella tarkoitetaan itseliikkuvaa, telaketjuin varustettua laitetta, jota käytetään työntö- tai vetovoiman aikaansaamiseen lumessa tai jäällä siihen kiinnitetyn laitteen avulla. generaattorilla tarkoitetaan kaikkia laitteita, jotka käsittävät jatkuvaa sähkötehoa tuottavaa pyörivää generaattoria käyttävän moottoriyksikön. kadunlakaisukoneella tarkoitetaan lakaisevaa, keräysastialla varustettua laitetta, jolla lakaistaan roskat imusuuttimeen johtavalle reitille; imusuuttimesta roskat johdetaan keräysastiaan joko pneumaattisesti nopean ilmavirran avulla tai mekaanisen keräysjärjestelmän avulla. Lakaisuja keräyslaitteet voidaan asentaa tavallisen kuorma-auton alustalle tai omalle alustalleen. Laitteet voidaan asentaa kiinteästi tai niin, että ne voidaan irrottaa, jos esimerkiksi runko on vaihdettavissa. jäteautolla tarkoitetaan ajoneuvoa, jota yleensä käytetään kotitalous- ja irtojätteiden keräämiseen ja kuljettamiseen ja joka kuormataan säiliöistä tai käsin. Ajoneuvossa voi olla jätteidentiivistysmekanismi. Jätteidenkeräysautossa on ohjaushytillinen alusta, jolle laitteen korirakenne asennetaan. Korirakenne koostuu kahdesta pääosasta, korista ja peräosasta. Peräosassa voi olla säiliönnostolaite. tiejyrsimellä tarkoitetaan liikkuvaa laitetta, jota käytetään materiaalin poistamiseen päällystetyiltä pinnoilta moottorikäyttöisen sylinterimäisen kappaleen avulla ja jonka jyrsinterät on asennettu sylinterimäisen kappaleen pintaan; leikkurisylinterit pyörivät käytön aikana. nurmikonelvyttimellä tarkoitetaan moottorikäyttöistä laitetta, joka käyttää maanpintaa viiltosyvyyden määrittämiseen ja joka on varustettu laitteilla, joiden avulla puutarhojen, puistojen ja vastaavien alueiden nurmikon pintaa voidaan viiltää tai kuohkeuttaa. silppurilla ja hakkurilla tarkoitetaan moottorikäyttöistä, paikallaan seisovaa laitetta, joka on tarkoitettu orgaanisten kappaleiden pienentämiseen yhden tai useamman leikkaavan osan avulla. Yleensä laite koostuu syöttöaukosta, jonka lävitse materiaali (jota laite mahdollisesti kannattelee) syötetään, koneistosta, joka pienentää materiaalin leikkaamalla, hakkaamalla, murskaamalla tai jollain muulla menetelmällä, ja poistosuppilosta, jonka lävitse leikattu materiaali poistetaan. Laitteeseen voi kuulua myös keräyslaite. lumilingolla tarkoitetaan laitetta, jolla lumi poistetaan liikennöidyiltä alueilta niin, että sen pyörivä osa saa ensin lumen liikkeelle ja puhallinosa poistaa lopuksi lumen. loka-autolla tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa on vettä, mutaa, lietettä tai vastaavan materiaalia viemäreistä alipaineen avulla poistava laite. Laite voidaan asentaa tavallisen kuorma-auton alustalle tai omalle alustalleen. Laitteet voidaan asentaa kiinteästi tai niin, että ne on irrotettavissa, jos esimerkiksi laitteen korirakenne voidaan vaihtaa. torninosturilla tarkoitetaan kääntyvää puominosturia, jonka puomi sijaitsee työasennossa pääosin pystysuorassa asennossa olevan tornin yläosassa. Tämä moottorikäyttöinen laite on varustettu taakkojen nosto- ja laskulaitteilla ja laitteilla, joiden avulla taakkoja voidaan siirtää muuttamalla taakan nostosädettä, kääntökulmaa tai siirtämällä koko laitetta. Kaikilla laitteilla ei voida suorittaa kaikkia näitä toimintoja. Laite voidaan asentaa kiinteästi tai se voidaan varustaa siirto- tai nousulaitteilla. ojakaivurilla tarkoitetaan itseliikkuvaa, päältä ajettavaa tai saattaen ohjattavaa telaketjuin tai pyörin varustettua laitetta, jonka etu- tai takaosaan on asennettu kaivulaitteen nivelista ja joka on ensijaisesti tarkoitettu laitteen liikkeen avulla suoritettavaan jatkuvaan ojankaivuuseen. autoalustaisella betonisekoittimella tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on varustettu valmiiksi sekoitetun betonin siirtämisen betoniasemalta työkohteeseen tarkoitetulla säiliöllä; säiliö voi pyöriä ajoneuvon liikkuessa tai ollessa paikallaan. Säiliö tyhjennetään työkohteessa kallistamalla sitä. Säilion käyttövoimana on joko ajoneuvon moottori tai oma apumoottori. vesipumpulla tarkoitetaan vesipumpusta ja pumpun käyttöjärjestelmästä muodostuvaa laitetta. Vesipumppu on laite, jonka avulla vettä nostetaan alemmalta energiatasolta korkeammalle energiatasolle. hitsausgeneraattorilla tarkoitetaan kaikkia pyöriviä laitteita, joilla tuotetaan hitsausvirtaa. LIITE II VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON OTETTAVA HUOMIOON NIMETESSÄÄN ILMOITETTUJA LAITOKSIA 1. Ilmoitettu laitos, sen johtaja ja tarkastustoimia suorittava henkilöstö, eivät saa olla laitteiden suunnittelijoita, valmistajia, toimittajia tai asentajia taikka näiden valtuutettuja edustajia. He eivät saa olla suoranaisesti eivätkä valtuutettuina edustajina mukana tällaisen laitteiden suunnittelussa, valmistuksessa, markkinoille saattamisessa tai kunnossapidossa. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknisiä tietoja valmistajan ja ilmoitetun laitoksen välillä. 2. Ilmoitetun laitoksen ja sen henkilöstön on mahdollisimman suurta ammatillista luotettavuutta ja teknistä pätevyyttä osoittaen hoidettava arvioinnit ja tarkastukset, ja heidän on oltava riippumattomia kaikesta, erityisesti taloudellisesta, painostuksesta ja houkuttelusta, joka saattaisi vaikuttaa heidän arviointiinsa taikka työnsä tuloksiin, erityisesti sellaisten henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastusten tuloksista. 3. Ilmoitetun laitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilöstö ja tarvittavat välineet, jotta se voi asianmukaisesti hoitaa hallinnolliset ja tekniset tehtävät, jotka liittyvät tarkastusten ja valvonnan toteuttamiseen. Sen saatavilla on myös oltava erityistarkastuksia varten tarvittava laitteisto. 4. Tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on oltava: - hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus; - riittävät tiedot suoritettavia tarkastuksia koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus tällaisista tarkastuksista; - kyky laatia vaadittavat todistukset, pöytäkirjat ja selosteet, joilla tarkastusten tulokset todennetaan. 5. Tarkastushenkilöstön puolueettomuus on taattava. Henkilöstön palkkaus ei saa olla riippuvainen tehtyjen testien tai tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista. 6. Ilmoitetulla laitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu valtiolle kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai jollei jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa tarkastuksista. 7. Ilmoitetun laitoksen henkilöstöllä on oltava ammatillinen salassapitovelvollisuus kaikkien niiden tietojen osalta, jotka se saa hoitaessaan tehtäviään tämän direktiivin mukaisesti tai tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen kansallisten säännösten nojalla (poikkeuksena tiedot sen valtion toimivaltaisille hallintoviranomaisille, jossa laitos toimii). LIITE III ULKONA KÄYTETTÄVIÄ LAITETYYPPEJÄ KOSKEVAN TEKNISEN ASIAKIRJAN MALLI >KAAVION ALKU> Tätä mallia käytetään suuntaa-antavana, ja sitä voidaan tarvittaessa vaihtaa tai muuttaa laitteen tunnistamiseksi sen teknisten tai akustisten tietojen perusteella (esimerkiksi ruohonleikkureiden osalta on ilmoitettava leikkuuleveys ja betonimurskaimien ja kivihakkujen osalta paino). 1. Yleistä 1.1 Valmistajan/valtuutetun edustajan nimi ja osoite: . . 1.2 Merkki (toiminimi): . . 1.3 Myyntinimitys: . 2. Moottori 2.1 Tyyppi: . Sarja: . Numero: . 2.2 Mittataulukko (Kuvaus): . 3. Tekniset tiedot 3.1 Käyttömoottori: . Merkki: . Tyyppi: . Numero: . Asennettu nettoteho: . kW/ . kierrosta minuutissa Muut moottorit (tarvittaessa): . Merkki: . Tyyppi: . Numero: . Asennettu nettoteho: . kW/ . kierrosta minuutissa 3.2 Hydraulinen laitteisto 3.2.1 Kuljettava laitteisto (. . .) Valmistaja: . Tyyppi: . Sarja: . Numero: . Käyttöpaine: . 3.2.2 Työlaitteiden hydraulijärjestelmä: . Valmistaja: . Tyyppi: . Sarja: . Numero: . Käyttöpaine: . 3.2.3 Hydraulisen laitteiston jäähdytyskoneisto: . 3.3 Muut laitteet (kuten kompressorit, generaattorit): . 4. Oheen on liitettävä selostava esite, jos sellainen on laadittu.>KAAVION LOOPU> LIITE IV ULKONA KÄYTETTÄVIÄ LAITETYYPPEJÄ KOSKEVAN TODISTUKSEN MALLI >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> LIITE V VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava seuraavat tiedot: - valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite, - kuvaus laitteesta, - vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jota on sovellettu, - tarvittaessa liitteessä IX tarkoitetun EY-tyyppitarkastuksen ja liitteessä X tarkoitetun satunnaistarkastuksen suorittaneen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, - tarvittaessa liitteessä XIII tarkoitettuun yksikkökohtaiseen tarkastukseen osallistuneen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, - tarvittaessa valmistajan laadunvarmistusjärjestelmää valvovan ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite (liitteet XI, XII, XIII), - tarvittaessa viittaus EY-tyyppitarkastustodistukseen tai EY-vaatimustenmukaisuustodistukseen, - viittaus tähän direktiiviin, - vakuutus siitä, että laite on tämän direktiivin vaatimusten mukainen, - tarvittaessa viittaukset muihin yhteisön direktiiveihin, joita on sovellettu, - yksityiskohtaiset tiedot siitä henkilöstä, jolla on valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan valtuutus allekirjoittaa oikeudellisesti sitova vakuutus. LIITE VI ULKONA KÄYTETTÄVIEN LAITTEIDEN TUOTTAMAN ILMASSA KANTAUTUVAN MELUN MITTAUSMENETELMÄT Soveltamisala Tässä liitteessä säädetään ilmassa kantautuvan melun mittausmenetelmistä, joita on käytettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitteiden äänitehotason määrittämiseen tämän direktiivin mukaisia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä varten. Tässä liitteessä olevassa A osassa vahvistetaan direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen laitetyyppien - melupäästöjen perusstandardit ja - yleiset lisäykset näihin melupäästöjen perusstandardeihin, jotta voidaan mitata äänenpainetaso äänilähdettä ympäröivällä mittauspinnalla ja laskea äänilähteen tuottama äänitehotaso. Tässä liitteessä olevassa B osassa vahvistetaan direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen laitetyyppien - suositeltu melupäästöjen perusstandardi, joka sisältää - viittauksen A osasta valittuun melupäästöjen perusstandardiin - testialueen - vakion K2 arvon - mittauspinnan muodon - käytettävien mikrofonien määrän ja paikat - käyttöolot, sekä - tarvittaessa viittauksen standardiin - laitteen kiinnittämiseen liittyvät vaatimukset - lopullisten äänitehotasojen laskemismenetelmän, jos käytetään useita eri käyttöoloissa suoritettavia mittauksia. - lisätiedot. Laitetyyppejä testattaessa valmistaja tai ilmoitettu laitos voivat yleensä valita yhden A osan melupäästöjen perusstandardeistä ja soveltaa B osan käyttöoloja tähän erityiseen laitetyyppiin. Ristiriitatapauksessa on kuitenkin käytettävä tämän liitteen B osassa suositeltua melupäästöjen perusstandardia sekä noudatettava B osan käyttöoloja. A OSA MELUPÄÄSTÖJEN PERUSSTANDARDIT Ulkona käytettävien laitteiden äänitehotason määrittämiseen 2 artiklan 1 kohdan mukaisella tavalla voidaan yleensä käyttää melupäästöjen perusstandardeja EN ISO 3744: 1995 EN ISO 3746: 1995 seuraavin yleislisäyksin: 1. Mittauksen epätarkkuus Mittauksen epätarkkuuksia ei oteta huomioon suunnitteluvaiheen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyissä. 2. Äänilähteen käyttö testin aikana 2.1 Tuulettimen nopeus Jos laitteen moottori tai sen hydraulinen järjestelmä on varustettu tuulettimella/tuulettimilla, sen/niiden on oltava toiminnassa testin aikana. Laitteen valmistaja on ilmoittanut ja vahvistanut tuulettimen nopeuden yhden seuraavista edellytyksistä mukaisesti; nopeus on ilmoitettava mittauskertomuksessa, sillä tätä nopeutta käytetään jatkomittauksissa. a) Tuulettimen voimansiirto on kytketty suoraan moottoriin Jos tuulettimen voimansiirto on kytketty suoraan moottoriin ja/tai hydrauliseen laitteeseen (esimerkiksi käyttöhihnan avulla), tuulettimen on oltava toiminnassa testin aikana. b) Tuuletin, jonka nopeutta voi säätää portaittain Jos tuuletin voi toimia useilla toisistaan selkeästi eroavilla nopeuksilla, testi on valmistajan vaatimuksesta suoritettava niin, että - tuuletin on säädetty suurimmalle toimintanopeudelleen tai niin, että - ensimmäisessä testissä tuuletin ei ole toiminnassa, ja toisessa testissä tuuletin on säädetty suurimmalle toimintanopeudelleen. Tulokseksi saatava äänenpainetaso on tämän jälkeen laskettava yhdistämällä molempien testien tulokset seuraavan yhtälön avulla: LpA = 10 lg {0,3 × 100,1 LpA,0% + 0,7 × 100,1LpA, 100%} jossa: LpA,0% on äänenpainetaso, joka on mitattu, kun tuuletin ei ole toiminnassa ja LpA,100% on äänenpainetaso, joka on mitattu, kun tuuletin toimii suurimmalla nopeudellaan. c) Tuuletin, jonka käyttönopeutta voi säätää portaattomasti Jos tuulettimen nopeutta voi säätää portaattomasti, testi on suoritettava valmistajan vaatimuksesta joko 2 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti tai valmistajan vahvistamalla nopeudella, joka on vähintään 70 prosenttia suurimmasta nopeudesta. 2.2 Moottoroidun laitteen testaus ilman kuormaa Näitä mittauksia varten laitteen moottori ja hydraulinen järjestelmä on ensin lämmitettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti ja turvamääräyksiä on noudatettava. Testi suoritetaan laitteiston ollessa paikallaan ja niin, että työlaitteita tai kuljettavaa mekanismia ei käytetä. Testiä varten moottorin joutokäyntinopeuden on oltava vähintään yhtä suurin kuin nettotehoa vastaava nimellispyörintänopeus (1). Jos moottori saa käyttövoimansa generaattorista tai sähköverkosta, valmistajan moottorille määrittämän syöttövirran taajuuden on oltava vakaa ±1 Hz:n tarkkuudella jos koneessa on induktiomoottori ja syöttöjännitteen ±1 prosentin tarkkuudella nimellisjännitteestä jos koneessa on kommutaattorimoottori. Syöttöjännite mitataan kiinteän johdon tai kaapelin pistokkeesta, tai jos johto tai kaapeli on irrotettava, pisteestä, jossa teho syötetään koneeseen. Generaattorin tuottaman virran aaltomuodon on oltava sama kuin sähköverkosta saatavan virran. Jos moottori on akkukäyttöinen, akun on oltava täyteen ladattu. Laitteen valmistaja ilmoittaa käytettävän nopeuden ja sitä vastaavan nettotehon, ja niiden on käytävä ilmi mittauskertomuksesta. Jos laitteessa on useita moottoreita, niiden on toimittava samanaikaisesti testien aikana. Jos tämä ei ole mahdollista, kaikki mahdolliset moottoriyhdistelmät on testattava. 2.3 Moottoroidun laitteen testaus kuormitettuna Näitä mittauksia varten moottori (käyttölaite) ja hydraulinen järjestelmä on lämmitettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti; turvamääräyksiä on noudatettava. Merkinantolaitteita, kuten varoitusäänimerkkiä tai peruutusvaroitusta ei saa käyttää kokeen aikana. Laitteen nopeus testin aikana on kirjattava ja sen on käytävä ilmi mittauskertomuksesta. Jos laitteessa on useita moottoreita ja/tai aggregaatteja, niiden on oltava käynnissä samanaikaisesti kokeen aikana. Jos tämä ei ole mahdollista, kaikki mahdolliset moottori- ja/tai aggregaattiyhdistelmät on testattava. Kuormitettuna testattavien laitetyyppien käyttöolot on vahvistettava niin, että niiden aiheuttamat vaikutukset ja rasitukset ovat periaatteessa samat kuin todellisissa käyttöoloissa. 2.4 Käsikäyttöisten laitteiden testaaminen Kullekin käsikäyttöiselle laitetyypille on vahvistettava käyttöolot, joiden aiheuttamat vaikutukset ja rasitukset ovat vastaavat kuin todellisissa käyttöolosuhteissa. 3. Mittauspinnan äänenpainetason laskeminen Mittauspinnan äänenpainetaso on määritettävä vähintään kolme kertaa. Jos vähintään kaksi mittaustulosta eroaa toisistaan enintään 1 dB(A), lisämittauksia ei tarvita. Muussa tapauksessa mittauksia jatketaan, kunnes saadaan tulokseksi kaksi arvoa, jotka eroavat toisistaan enintään 1 dB(A). Äänitehotason laskemisessa käytettävä A-painotettu mittauspinnan äänenpainetaso on kahden korkeimman toisistaan enintään 1 dB(A) poikkeavan arvon aritmeettinen keskiarvo. 4. Kertomukseen liitettävät tiedot A-painotettu äänitehotaso on raportoitava lähimpänä kokonaislukuna (kun äänitehotaso on alle 0,5, pyöristetään pienempään lukuun, kun se on enemmän tai yhtäsuuri kuin 0,5, pyöristetään suurempaan lukuun). Kertomukseen on sisällytettävä testattavan äänilähteen tunnistamiseen riittävät tekniset tiedot, melunmittausmenetelmät ja akustiset tiedot. 5. Lisämikrofonien sijainti mittauksessa käytettävällä puolipallopinnalla (EN ISO 3744:1995) EN ISO 3744:1995 -standardin 7.2.1 ja 7.2.2 kohtien lisäksi voidaan käyttää 12 puolipallon muotoiselle mittauspinnalle asetettua mikrofonia. Seuraavassa taulukossa on näiden mikrofonien sijoituspaikkojen (1-12) koordinaatit, ja niiden sijainti esitetään seuraavassa kuvassa (vaihtoehto A). Mikrofonien (12) määrää voidaan vähentää kuuteen (vaihtoehto B: mikrofonien paikat 2, 4, 6, 8, 10 ja 12) EN ISO 3744:1995 -standardin 7.4.2 kohdan vaatimusten mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> Kuva: Lisämikrofonien sijaintipaikat puolipallopinnalla (12 mikrofonin sijaintipaikat) >VIITTAUS KAAVIOON> B OSA LAITEKOHTAISET MELUNMITTAUSMENETELMÄT 1. ILMAN KUORMAA TESTATTAVAT LAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys i) jos vertailusuuntaissärmiön suurin mitta on enintään 8 metriä: puolipallo / vaihtoehto B: kuusi mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä ii) jos vertailusuuntaissärmiön suurin mitta on yli 8 metriä: suuntaissärmiö / ≥9 mikrofonipaikkaa / d = 1 metri. Käyttöolot testin aikana Ilman kuormaa suoritettava testi: Melun mittaus on suoritettava A osan 2 kohdan 2 alakohdan mukaisesti. Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa Tarkkailujakson pituuden on oltava vähintään 15 sekuntia. 2. RAIVAUSSAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 10884:1995 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 10884:1995 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 10884:1995, 5.3 kohta Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 10884:1995 3. TAVAROIDEN SIIRTOON RAKENNUSTYÖMAILLA TARKOITETUT NOSTIMET Katso 1 kohta. Moottorin geometrinen keskus on sijoitettava puolipallon keskipisteen yläpuolelle; nostimen on liikuttava ilman kuormaa ja poistuttava puolipallolta tarvittaessa pisteen 1 suuntaan. 4. RAKENNUSTYÖMAA VANNESAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastamaton ja tasainen pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys suuntaissärmiö / ≥9 mikrofonipaikkaa / d = 1 metri Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 7960:1995 -standardin liitteen A mukainen (ainoastaan A2b kohta). Tarkkailujakso ISO 7960:1995 -standardin liitteen A mukainen. 5. RAKENNUSTYÖMAAPYÖRÖSAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 7960:1995, liite A, mittausetäisyys d = 1 m. Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 7960:1995, liite A (ainoastaan A2b kohta). Tarkkailujakso ISO 7960:1995, liite A. 6. KANNETTAVAT MOOTTORISAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 9207:1995 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 9207:1995 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: / Testi ilman kuormaa: a) polttomoottorilla toimiva: ISO 9207:1995 b) sähkömoottorilla toimiva: vastaa ISO 9207:1995 -standardin 6.3 kohdan mukaisia täyden kuormituksen käyttöoloja Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa a) polttomoottorilla toimiva: ISO 9207:1995. Äänitehotaso LWA lasketaan seuraavasti: LWA = 10 lg 1/3 [100,1LW1 + 100,1LW2 + 100,1LW3] jossa LW1, LW2 ja LW3 ovat kolmen eri käyttötilan keskimääräiset äänitehotasot. b) sähkömoottorilla toimiva: ainoastaan täyden kuormituksen käyttöolosuhdetta vastaava äänitehotaso otetaan huomioon. 7. YHDISTETYT KORKEAPAINEHUUHTELU- JA IMUPUHDISTUSAJONEUVOT Mikäli molempia laitteita voi käyttää samanaikaisesti, testi on suoritettava 26 ja 49 kohtien mukaisesti. Mikäli tämä ei ole mahdollista, laitteet on mitattava erikseen ja korkeammat arvot kirjataan. 8. TIIVISTYSLAITTEET i) ITSELIIKKUVAT, MUUT KUIN TÄRYTTÄVÄT JYRÄT Katso 1 kohta. ii) ITSELIIKKUVAT TÄRYJYRÄT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava ja tasainen pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Täryjyrä on asennettava yhdelle tai usealle tarkoitukseen soveltuvalle ilmatyynylle. Ilmatyynyjen on oltava valmistettu joustavasta materiaalista (elastomeerista tai vastaavasta), ja ne on paineistettava siten, että laite on vähintään 5 senttimetrin korkeudella maasta; resonanssia on vältettävä. Tyynyn (tyynyjen) mittojen on oltava riittävät laitteen vakauden varmistamiseen testin aikana. Testi kuormitettuna: Laite on testattava sen ollessa paikallaan ja moottorin käydessä (valmistajan ilmoittamalla) moottorin nimellisnopeudella kuljettavan mekanismin ollessa kytkettynä irti. Tiivistyslaitetta on käytettävä sillä tärytyksen ja liikevoiman yhdistelmällä, joka tuottaa suurimman tiivistysvoiman. Tarkkailujakso Tarkkailujakson pituuden on oltava vähintään 15 sekuntia. iii) TÄRYTYSLEVYT, DIESELJUNTAT JA TAKAA OHJATTAVAT JYRÄT Melutason mittausmenetelmä EN ISO 3744:1995 Testialue EN 500-4, liite D Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: EN 500-4, liite D Tarkkailujakso EN 500-4, liite D 9. KOMPRESSORIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Kompressorit on kiinnitettävä heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut kompressorit on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: prEN 12076, 7 kohta, täyskuormitusta käyttäen Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 10. BETONIN SEKOITTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Sekoituslaite (rumpu) on täytettävä nimelliskapasiteettiinsa hiekalla, jonka raekoko on 0-3 millimetriä ja jonka kosteuspitoisuus on 4-10 prosenttia. Sekoituslaitetta on käytettävä vähintään nimellisnopeudella. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 11. BETONIMURSKAIMET JA KIVIHAKUT, KÄSIN KANNATELTAVAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Kaikki laitteet on testattava pystyasennossa. Jos testattavassa laitteessa on ilmanpoistoaukko, sen akselin on oltava samalla etäisyydellä kahdesta mikrofonipaikasta. Voimalähteen ääni ei saa vaikuttaa testattava laitteen melupäästömittaukseen. Laitteen tukeminen Testin aikana laitteen on oltava kytketty työkaluun, joka on upotettu maahan kaivettuun betonivuorattuun kuoppaan sijoitettuun kuution muotoiseen betonilohkareeseen. Laitteen ja tukityökalun väliin voidaan asentaa teräksinen välikappale. Tämän välikappaleen on muodostettava tukeva rakenne laitteen ja tukityökalun välille. Kuvan 11.2 kaaviossa on esitetty nämä vaatimukset. Lohkareen ominaisuudet Lohkareen on oltava kuutio, jonka särmän pituus on 0,60 metriä ±2 millimetriä ja joka on muodoltaan mahdollisimman säännöllinen; lohkareen on oltava valmistettu teräsbetonista ja sitä on valun tärytettävä enintään 0,20 metrin kerroksissa liiallisen sedimentaation välttämiseksi. Betonin laatu Betonin laadun on oltava ENV 206 -standardissa olevan C 50/60 -luokan vaatimusten mukainen. Kuutio on vahvistettava halkaisijaltaan 8 millimetriä olevilla terästangoilla, joita ei ole sidottu toisiinsa, vaan kaikkien tankojen on oltava irrallaan toisistaan. Tämä rakenne on esitetty kuvassa 11.1. Tukityökalu Työkalu on asennettava lohkareeseen kiinteästi ja sen on muodostuttava juntasta, jonka halkaisija on 178-220 millimetriä ja jonka istukkaosan on oltava samanlainen kuin testattavassa laitteessa normaalisti käytettävän istukan ja joka on ISO-suositusten R 1180 ja R 1571 mukainen, mutta riittävän pitkä käytännön testin mahdollistamiseksi. Nämä kaksi osaa on yhdistettävä sopivan menetelmän avulla. Työkalu on kiinnitettävä lohkareeseen siten, että juntan alaosa on 0,30 metrin syvyydessä lohkareen yläpinnasta (katso kuva 11.1). Lohkareen on säilyttävä mekaanisesti ehjänä, erityisesti kohdassa, jossa tukityökalu ja betoni liittyvät toisiinsa. Ennen jokaista testiä ja jokaisen testin jälkeen on varmistettava, että betonilohkare ja siihen liitetty työkalu ovat kiinteässä yhteydessä toisiinsa. Kuution sijoittaminen Kuutio on asetettava kauttaaltaan betonilla pinnoitettuun kuoppaan, jonka peittää vähintään 100 kg/m2 painava levy kuvan 11.1 osoittamalla tavalla siten, että peittävän levyn yläpinta on samassa tasossa maan pinnan kanssa. Häiriömelun välttämiseksi lohkare on eristettävä kuopan pohjasta ja sivusta joustavien kappaleiden avulla; joustavien kappaleiden katkaisutaajuus saa olla enintään puolet testattavan laitteen iskutaajuudesta ilmaistuna iskuina sekunnissa. Levyssä olevan työkalun istukkakomponentille tarkoitetun aukon on oltava mahdollisimman pieni ja sen on oltava eristetty joustavalla ääntä eristävällä liittimellä. Testi kuormitettuna: Testattavan laitteen on oltava kytketty tukityökaluun. Testattavaa laitetta on käytettävä vakaissa oloissa, joiden akustinen vakaus on sama kuin tavanomaisen käyttöympäristön, ja testattavaa laitetta on käytettävä ostajan saamissa ohjeissa olevissa valmistajan suosituksissa määritellyllä enimmäisteholla. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. Kuva 11.1: Testilohkare >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 11.2: Testauslaite >VIITTAUS KAAVIOON> Arvon A on oltava sellainen, että joustavan liitoksen J päällä sijaitsevan levyn yläpinta on samalla tasolla kuin maan pinta. Kuva 11.3: Kaaviokuva välikappaleesta >VIITTAUS KAAVIOON> 12. RAKENNUSTYÖMAAVINTTURIT Katso 1 kohta. Moottorin geometrinen keskipiste on sijoitettava puolipallon keskipisteen yläpuolelle; vintturin on oltava kytkettynä, mutta siinä ei saa olla kuormaa. 13. BETONIN JA LAASTIN SIIRTO- JA RUISKUTUSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Jos koneessa on puomi, se on asetettava pystysuoraan ja putki on johdettava syöttösuppilolle. Jos laitteessa ei ole puomia, laitteessa on oltava vähintään 30 metrin pituinen syöttösuppilolle johtava vaakasuora putki. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: i) betonin siirto- ja ruiskutuslaitteet: Siirtojärjestelmä ja putki on täytettävä betonin kaltaisella aineella, jossa sementti on korvattu muulla aineella, esimerkiksi hienolla tuhkalla. Laitetta on käytettävä sen suurimmalla teholla; yhden työjakson pituus saa olla enintään viisi sekuntia (jos tämä aika ylittyy, "betoniin" on lisättävä vettä tämän arvon saavuttamiseksi). ii) laastin siirto- ja ruiskutuslaitteet Siirtojärjestelmä ja putki on täytettävä viimeistelylaastin kaltaisella aineella, jossa sementti on korvattu muulla aineella, esimerkiksi metyyliselluloosalla. Laitetta on käytettävä sen suurimmalla teholla; yhden työjakson pituus saa olla enintään viisi sekuntia (jos tämä aika ylittyy, "laastiin" on lisättävä vettä tämän arvon saavuttamiseksi). Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 14. HIHNAKULJETTIMET Katso 1 kohta. Moottorin geometrinen keskipiste on sijoitettava puolipallon keskipisteen yläpuolelle; hihnan on liikutettava kuormittamattomana ja sen on tarvittaessa poistettava puolipallolta pisteen 1 suuntaan. 15. KUORMA-AUTOJEN JÄÄHDYTYSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Jäähdytyslaitteisto on testattava kuorma-auton ollessa paikallaan. Jäähdytyslaitetta käyttävän moottorin on toimittava nopeudella, joka saa aikaan jäähdytyslaitteen valmistajan omistajan käsikirjassa ilmoittaman jäähdytyskompressorin ja tuulettimen suurimman nopeuden. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 16. PUSKUTRAKTORIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Telaketjuin varustetut puskutraktorit on testattava testauspaikalla ISO 6395:1988 -standardin 6.3.3 kohdan mukaisesti. Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite B Tarkkailujakso(t) ja muiden mahdollisten testiolojen käyttäminen ISO 6395:1988, liite B 17. PORAUSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: EN 791:1995 Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 18. DUMPPERIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolosuhteet testin aikana Testi kuormitettuna: Vastaa ISO 6395:1988 -standardin liitteen C vaatimuksia seuraavin lisäyksin: C.4.3, toinen kohta korvataan seuraavalla kappaleella: "Moottoria on käytettävä sen suurimmalla rajoitetulla nopeudella (korkea joutokäyntinopeus). Vaihteensiirrin on asetettava vapaa-asentoon. Kauha siirretään kolme kertaa kallistusasentoon (tyhjennys), noin 75 prosenttiin sen suurimmasta liikkeestä, ja takaisin siirtoasentoon. Tätä tapahtumasarjaa pidetään yhtenä paikallaan olevan hydraulisen moodin syklinä. Jos kauhan kallistamiseen ei käytetä moottoritehoa, moottoria on käytettävä joutokäyntinopeudella vaihteensiirtimen ollessa vapaa-asennossa. Mittaus on tehtävä kallistamatta kauhaa ja tarkkailujakson pituuden on oltava 15 sekuntia." Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite C 19. KUORMA-AUTOJEN TANKKIEN JA SÄILIÖIDEN KUORMAUS- JA PURKULAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Laite on testattava kuorma-auton ollessa paikallaan. Laitetta käyttävän moottorin on toimittava nopeudella, joka tuottaa laitteen valmistajan omistajan käsikirjassa ilmoittaman suurimman tehon. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 20. KAIVUKONEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite A Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite A 21. KAIVURIKUORMAAJAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite D Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite D 22. LASINKIERRÄTYSSÄILIÖT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Lasinkierrätyssäiliö on kiinnitettävä siten, että aukko, josta pullot pudotetaan säiliöön, suuntautuu mikrofonin 10 sijaintipaikkaa kohti. Käsikäyttöisen laitteen testi Melu mitataan, kun pulloja heitetään aukon kautta (a) tyhjään säiliöön (b) säiliöön, jossa on pulloja noin 25 senttimetrin korkeuteen saakka. Molemmissa tilanteissa on suoritettava seuraavat mittaukset: Jos äänenpainetaso on mahdollista mitata samanaikaisesti kuudella mikrofonilla, säiliöön on heitettävä 20 pulloa, joista kunkin tilavuus on 0,7 litraa. Kunkin syöttökerran osalta määritetään korkein A-painotettu äänenpainetaso LpAFmax,i (mitattuna aikavakion "NOPEA" avulla). Jos samanaikaista mittausta ei ole mahdollista suorittaa, testiä on jatkettava, kunnes kaikkien mikrofonin sijaintien osalta on määritetty 20 LpAFmax,i-arvo. Tarkkailujakso Mittaustason äänenpainetaso LpAm määritetään ottamalla keskiarvo kaikista määritetyistä äänenpainetasoista LpAFmax,i. 23. TIEHÖYLÄT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988 -standardin B liitteen mukaisesti Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite B 24. VIHERRAIVURIT JA REUNALEIKKURIT Katso 31 kohta. Raivuri on sijoitettava tarkoitukseen sopivan laitteen avulla siten, että leikkuulaite on puolipallon keskipisteen yläpuolella ja leikkuulaitteen keskipiste on noin 50 millimetriä mittauspinnan yläpuolella. 25. PENSASLEIKKURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4.1.2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona: K2 = 0 Mittaukset sisällä: EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5-2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Pensasleikkuria on kannateltava tavallisessa käyttöasennossa joko käsin tai tarkoitukseen sopivan laitteen avulla siten, että leikkuulaite on puolipallon keskipisteen yläpuolella. Testi kuormitettuna: Pensasleikkuria on käytettävä nimellisnopeudella leikkuulaitteen toimiessa. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 26. KORKEAPAINEHUUHTELULAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Korkeapainehuuhtelulaite on testattava sen ollessa paikallaan. Moottoria ja apulaitteita on käytettävä valmistajan ilmoittamalla käytön vaatimalla nopeudella; korkeapainepumpun/-pumppujen on toimittava suurimmalla valmistajan ilmoittamalla nopeudella ja käyttöpaineella. Testissä on käytettävä mukautettua suutinta, jonka ansiosta paineenalennusventtiili on juuri laukaisukynnyksensä alapuolella. Suuttimen virtausmelulla ei saa olla vaikutusta mittausten tulokseen. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 30 sekuntia. 27. KORKEAPAINEPESURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys prEN 12639:1996 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Korkeapainepesuri on asennettava heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut laitteet on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: Korkeapainepesuri on saatettava vakaaseen tilaan valmistajan määrittämällä käyttöalueella. Testauksen aikana suuttimen on oltava yhdistettynä korkeapaineiseen puhdistuslaitteeseen, joka tuottaa valmistajan ohjeiden mukaisesti käytettynä suurimman paineen. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 28. HYDRAULIAGGREGAATTI Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Hydrauliaggregaatti on kiinnitettävä heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut laitteet on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: Testauksen aikana hydrauliaggregaatti ei saa olla kytkettynä työkaluihin. Hydrauliaggregaatti on saatettava vakaaseen tilaan valmistajan määrittämällä käyttöalueella. Laitteen on toimittava nimellisnopeudellaan ja nimellispaineellaan. Nimellisnopeutena ja -paineena käytetään käyttöohjeissa ilmoitettua nopeutta ja painetta. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 29. SAUMANLEIKKAUSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Saumanleikkauslaitteessa on oltava suurin valmistajan käyttöohjeissa sallima terä. Moottorin on toimittava suurimmalla nopeudellaan terän ollessa irti kytkettynä. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 30. KAATOPAIKKAKONEET Katso 36 kohta, kuormaajatyyppiset kaatopaikkakoneet, joissa on kauha. 31. RUOHONLEIKKURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4.1.2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A mukaisesti määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5-2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Jos keinotekoinen pinta painuu ruohonleikkurin pyörien painosta yli senttimetrin, pyörät on sijoitettava tuille siten, että ne ovat painumattoman keinotekoisen pinnan tasalla. Jos leikkuulaitetta ei voi kytkeä irti ruohonleikkurin vetävistä pyöristä, leikkuri on testattava tukien päällä siten, että leikkuri toimii suurimmalla valmistajan ilmoittamalla nopeudella. Tuet on valmistettava siten, että ne eivät vaikuta mittaustuloksiin. Kuormittamaton testi: ISO 11094:1991 Tarkkailujakso ISO 11094:1991 32. NURMIKON VIIMEISTELIJÄT / NURMIKON REUNALEIKKURIT Katso 31 kohta. Viimeistelijä on sijoitettava tarkoitukseen sopivan laitteen avulla siten, että sen leikkuulaite on puolipallon keskipisteen yläpuolella; leikkuulaitteen keskipisteen on oltava 50 millimetriä mittauspinnan yläpuolella. 33. LEHTIPUHALTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4.1.2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5-2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Lehtipuhallin on sijoitettava tavalliseen käyttöasentoon siten, että puhallinlaitteen ilmanpoistoaukko on puolipallon keskipisteen yläpuolella. Jos lehtipuhallin on käsin kannateltava, sitä on tuettava joko käsin tai tarkoitukseen sopivan laitteen avulla. Testi kuormitettuna: Lehtipuhallinta on käytettävä valmistajan ilmoittamalla nimellisnopeudella ja nimellisilmavirralla. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 34. LEHTI-IMURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4.1.2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5-2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Lehti-imuri on sijoitettava tavalliseen käyttöasentoon siten, että keräyslaitteen imuaukko on puolipallon keskipisteen yläpuolella. Jos lehti-imuri on käsin kannateltava, sitä on tuettava joko käsin tai tarkoitukseen sopivan laitteen avulla. Testi kuormitettuna: Lehti-imuria on käytettävä valmistajan ilmoittamalla nimellisnopeudella ja imulaitteen nimellisilmavirralla. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 35. TRUKIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 EN ISO 3744:1995 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana prEN 12053:1977 Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa prEN 12053:1997 36. KUORMAAJAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Telaketjuin varustetut kuormaajat on testattava testauspaikalla ISO 6395:1988 -standardin 6.3.3 kohdan mukaisesti. Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite C Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite C 37. LIIKKUVAT NOSTURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Liikkuva nosturi asennetaan siten, että laitetta käyttävän moottorin geometrinen keskipiste on puolipallon keskipisteessä. Laitteen alarungon liikkeen on suuntauduttava pisteen 6 suuntaan ja ylärungon puomin on suuntauduttava pisteen 1 suuntaan. Jos laitteen alarungon ajosuunta on sama kuin puomin toimintasuunta, liikkuva nosturi on suunnattava pisteen 1 suuntaan. Jos liikkuvassa nosturissa on ainoastaan yksi moottori sekä siirtymistä että nosturin käyttämistä varten, liikkuva nosturi on asennettava siten, että puolipallon keskipiste on moottorin ja nosturin vintturin puolivälissä. Testi kuormitettuna: Liikkuva nosturi mitataan seuraavissa neljässä käyttöolosuhteissa (a-d): a) Nosto ja lasku Nostoköyden nopeus säädetään suurimpaan nostoköyden enimmäiskuormitukselle sallittuun nopeuteen. Liikkuva nosturi kuormitetaan taakalla, joka on 50 prosenttia nostoköyden enimmäiskuormituksesta. Testi aloitetaan taakan suurimmalla kiihdytyksellä ja sitä jatketaan taakan nostolla ja taakan välittömällä laskulla alkuasentoon. b) Kääntäminen Kun puomi on säädetty ilman taakkaa 40-50 asteen kulmaan, ylärunkoa käännetään 90 astetta vasempaan, jonka jälkeen se palautetaan välittömästi alkuasentoonsa. Teleskooppipuomi pidetään lyhyimmässä asennossaan. c) Puomin siirtäminen Testi aloitetaan nostamalla puomi, jonka jälkeen puomi lasketaan välittömästi alkuasentoonsa. Tämä liike suoritetaan ilman taakkaa, suurinta nopeutta ja suurinta kiihtyvyyttä sekä hidastuvuutta käyttäen. d) Puomin pidentäminen Kun puomi on säädetty ilman taakkaa 40-50 asteen kulmaan, puomin ensimmäinen, lyhyimmässä asennossaan oleva osa pidennetään suurimpaan pituuteensa ja vedetään heti takaisin lyhyimpään asentoonsa. Liike toteutetaan suurimmalla nopeudella. Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa a) Nosto ja lasku Puomin pituus valitaan siten, että testi kestää kokonaisuudessaan 15-20 sekuntia. b) Kääntäminen Tarkkailujakso on työjakson suorittamiseen tarvittava aika. c) Puomin siirtäminen Testin on kestettävä vähintään 20 sekuntia. d) Puomin pidentäminen Tarkkailujakso on työjakson suorittamiseen tarvittava aika. Neljästä määritetystä äänitehotasosta korkein on laitteen ominainen äänitehotaso, jota verrataan direktiivin sallittuihin äänitehotasoihin. 38. PINTAMUOKKAIMET Katso 31 kohta. Työkalu on kytkettävä irti mittauksen ajaksi. 39. ASFALTTILEVITTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Laitteen moottorin on toimittava valmistajan ilmoittamalla nimellisnopeudella. Kaikki työyksiköt on aktivoitava ja niiden on toimittava seuraavilla nopeuksilla: >TAULUKON PAIKKA> Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 40. PUTKENLASKIJAT Katso 1 kohta. 41. RINNEKONEET Katso 1 kohta. 42. GENERAATTORIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 Ulkomittausten osalta K2 = 0; sisämittausten osalta ISO/DIS 8520-10 -standardin 13 kohdan mukainen. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä; jos l > 2 m: suuntaissärmiötä voidaan käyttää, jolloin d = 1 m. Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Generaattorit voidaan testata ulkona tai sisällä. Jos testit tehdään sisällä, ympäristökorjauksen on oltava alle 2 dB. Generaattorit on asennettava heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut generaattorit on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: ISO/DIS 8528-10, kohta 9.1 Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 43. KADUNLAKAISUKONEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Kadunlakaisukone on testattava paikallaan. Moottorin ja lisälaitteiden on toimittava valmistajan ilmoittamalla työlaitteiden käyttämiseen tarvittavalla nopeudella; harjan on toimittava suurimmalla nopeudellaan, eikä se saa koskettaa maata; imujärjestelmän on toimittava suurimmalla imutehollaan. Maan ja imujärjestelmän välinen etäisyys saa olla enintään 25 millimetriä. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 44. JÄTEAUTOT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Jäteauto on testattava laitteen ollessa paikallaan. Moottori toimii valmistajan ilmoittamalla työlaitteiden käyttämiseen tarvittavalla nopeudella; siirto- ja tiivistyslaitteisto toimii ja säiliön on oltava tyhjä. 1. Jos jäteauto on varustettu kuormauslaitteilla, niitä on käytettävä seuraavasti: Kuormauslaitteeseen on liitett