I.EU:n huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman arviointi ja tarve kaudeksi 2017–2020

EU:n huumausainestrategiassa 2013–2020 ja siihen liittyvässä ensimmäisessä huumeidenvastaisessa toimintasuunnitelmassa 2013–2016 esitetään EU:n huumausainepolitiikkaa koskevat toimintapoliittinen kehys ja painopisteet. Strategia tarjoaa näyttöön perustuvan yhteisen kehyksen huumausaineiden torjumiseksi sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella. Kehyksen perustana on viisi pilaria, jotka jaetaan

kahteen tärkeimpään toimintapolitiikan alaan:

huumeiden kysynnän vähentäminen ja

huumeiden tarjonnan vähentäminen

sekä kolmeen monialaiseen teemaan:

koordinointi,

kansainvälinen yhteistyö ja

tutkimus, tiedotus, seuranta ja arviointi.

Strategian mukaan komissio ”panee alulle strategian ulkoisen väliarvioinnin vuoteen 2016 mennessä toisen toimintasuunnitelman laatimiseksi kaudeksi 2017–2020” Euroopan turvallisuusagendan mukaisesti komission on arvioitava toimintasuunnitelman 2013–2016 täytäntöönpanossa saavutettua edistymistä, ja päättää tämän perusteella, ehdottaako se uutta toimintasuunnitelmaa kaudeksi 2017–2020.

Komissio suoritti ulkopuolisen toimeksisaajan tuella huhti- ja marraskuun 2016 välisenä aikana strategian väliarvioinnin ja toimintasuunnitelman loppuarvioinnin. Väliarviointi ja loppuarviointi ovat toisiaan täydentäviä ja liittyvät toisiinsa, minkä vuoksi ne esitetään yhteisen kattavan arvioinnin muodossa.

Tässä tiedonannossa esitetään arvioinnin tulokset ja ehdotetaan seuraavia vaiheita. Arvioinnin kokonaistulokset huomioon ottaen komissio on päättänyt ehdottaa uuden toimintasuunnitelman laatimista kaudeksi 2017–2020. Koska strategisissa puitteissa ei tule tapahtumaan muutoksia ennen vuotta 2020, arvioinnin tuloksiin perustuva uusi toimintasuunnitelmaehdotus on vuosia 2013–2016 koskevan EU:n huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman päivitetty versio, ja siihen sisältyy useita muutoksia. Toimintasuunnitelmaehdotuksessa otetaan huomioon komission aiheellisina pitämät arvioinnin tulokset ja suositukset. Siinä esitetään myös useita täydentäviä toimia niiden uusien painopisteiden huomioon ottamiseksi, joita ei ollut riittävällä tavalla katettu edellisessä toimintasuunnitelmassa, mutta jotka ovat tärkeitä EU:n jäsenvaltioiden nykyisten haasteiden kannalta. Komission ehdottama luonnos huumeidenvastaiseksi toimintasuunnitelmaksi kaudeksi 2017–2020 esitetään jäljempänä olevassa liitteessä.

II.Tausta

Laittomien huumausaineiden markkinat ovat kaikista rikollismarkkinoista dynaamisimmat, mikä vahvistetaan myös Euroopan turvallisuusagendassa. EU:n kansalaiset käyttävät vuosittain arviolta yli 24 miljardia euroa laittomiin huumausaineisiin. Huumeriippuvuuden inhimilliset ja yhteiskunnalliset kustannukset ovat erittäin suuret, ja huumausaineista aiheutuu kustannuksia niin kansanterveyden (huumausaineiden käytön ehkäiseminen, terveydenhoito ja huumehoito), yleisen turvallisuuden, ympäristön kuin työn tuottavuudenkin suhteen.

Huumausaineiden kysynnän osalta voidaan todeta, että laittomien huumausaineiden käyttö on edelleen yksi yhteiskuntiemme pitkäaikaisimmista uhkista, ja se vaikuttaa suoraan tai välillisesti miljoonien ihmisten elämään. Ainakin 83,2 miljoonaa eurooppalaista on kertonut kokeilleensa kannabista ainakin kerran elämässään, 17,1 miljoonaa ihmistä on kokeillut kokaiinia ja 12 miljoonaa ihmistä amfetamiinia. Lisäksi 1,3 miljoonaa aikuista on erittäin vaarallisten opiaattien käyttäjiä. Kirjattu erittäin vaarallisten opiaattien käyttö on vakiintunut ja joissakin maissa vähentynyt. Tartuntatautien esiintyvyys on vähentynyt yleisesti vuodesta 2013. EU:ssa kuoli arviolta 6 800 ihmistä huumeiden yliannostukseen vuonna 2014. Huumeita käyttävät pääasiassa nuoret (15–34-vuotiaat). Viime vuoden aikana arviolta 17,8 miljoonaa nuorta aikuista käytti huumeita. Huumausaineisiin liittyvien kuolemantapausten määrä näyttää kuitenkin lisääntyneen vuodesta 2013, eikä huumeidenkäytössä ole kirjattu vähenemistä.

Huumausaineiden tarjonnan osalta voidaan todeta, että neljän viime vuoden aikana uusia psykoaktiivisia aineita on ollut yhä enemmän saatavissa avoimilla markkinoilla ja/tai verkossa, mikä aiheuttaa vakavia terveysuhkia. Vuonna 2015 havaittiin yhteensä 98 uutta psykoaktiivista ainetta, mikä nostaa uusien seurattavien aineiden määrän yli 560:een, joista 70 prosenttia havaittiin viiden viime vuoden aikana. Kirjatuissa laittomien huumausaineiden takavarikoissa ei havaittu huomattavia muutoksia vuosina 2013–2014 verrattuna edellisvuoteen, mutta takavarikoitujen huumausaineiden kokonaismäärä kasvoi.

Koordinoinnin osalta voidaan todeta, että EU:n tason mekanismit, joista useimmat on kehitetty ennen nykyistä strategiaa, ovat tehokkaita. EU:n merkittävin koordinointielin, EU:n neuvoston horisontaalinen huumausainetyöryhmä (HDG), seuraa tehokkaasti toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja edistää vuoropuhelua huumeilmiön tilasta Euroopassa. On olemassa näyttöä siitä, että työryhmän toiminta on ollut johdonmukaista ja jatkuvaa eri puheenjohtajakausilla. Lisäksi kaikki jäsenvaltiot ilmoittivat, että kansalaisjärjestöt osallistuivat kansallisten huumepolitiikkojen kehittämiseen, seurantaan ja/tai arviointiin.

Kansainvälisen yhteistyön osalta voidaan todeta, ettähuumeisiin liittyvät painopisteet on otettu osaksi EU:n ulkoisia politiikkoja, strategioita ja toimia, jotka kohdistetaan kolmansiin maihin ja alueisiin. Lisäksi viime vuosina EU:n yhteistyö on parantunut ja EU on voinut puhua yhdellä äänellä kansainvälisillä foorumeilla.

Tiedotuksen, tutkimuksen, seurannan ja arvioinnin osalta voidaan todeta, että EU on tukenut viiden viime vuoden aikana eri rahoitusmekanismien puitteissa useita tutkimushankkeita huumeongelman eri näkökohdista ja niihin liittyvistä aloista. Jatkuvia toimenpiteitä tarvitaan strategian ja toimintasuunnitelman painopisteiden toteuttamiseksi tutkimuksen keinoin. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksessa (EMCDDA) toimiva, uusia psykoaktiivisia aineita koskeva varhaisvaroitusjärjestelmä on osoitus siitä, miten rikosteknisten ja toksikologisten tietojen jakaminen on parantunut EU:n tasolla viime vuosina. Varhaisvaroitusjärjestelmän avulla EU voi tehdä tietoon perustuvia ja nopeita päätöksiä haitallisista aineista.