[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 21.9.2005

KOM(2005) 439 lopullinen

2005/0184 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013)

(komission esittämä)

PERUSTELUT (EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEEN PERUSTUVAT OHJELMAT)

1. EHDOTUSTEN TAUSTA

Viittä erityisohjelmaa koskevat ehdotukset ovat jatkoa komission 6. huhtikuuta 2005 antamalle ehdotukselle seitsemänneksi puiteohjelmaksi (2007–2013)[1]. Puiteohjelmaehdotuksessa esitettiin ohjelmarakenne, joka muodostuu neljästä pääasiallisesta erityisohjelmasta: ”Yhteistyö”, ”Ideat”, ”Ihmiset” ja ”Valmiudet”. Kukin näistä vastaa yhtä eurooppalaisen tutkimuspolitiikan keskeistä tavoitetta. Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) suoria tutkimustoimia varten on olemassa oma erityisohjelma. Jatkossa komissio antaa vielä ehdotukset tutkimustoimiin osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi, joita sovelletaan seitsemännessä puiteohjelmassa.

Toimien poliittinen tausta ja tavoitteet esitellään tiedonannossa Eurooppalaisen tutkimusalueen rakentaminen osaamiseen perustuvan kasvun tueksi [2] . Jotta tavoitteet voitaisiin saavuttaa ja erityisohjelmat kyettäisiin toteuttamaan täydessä laajuudessaan, komissio esittää, että käytettävissä oleva budjetti kaksinkertaistettaisiin.

Tutkimuksella, teknologialla, koulutuksella ja innovoinnilla on merkittävä rooli pyrittäessä luomaan pitkällä aikavälillä kestäviä työpaikkoja. Nämä ovat avaintekijöitä myös taloudellisen kasvun, kilpailukyvyn, terveyden, elämänlaadun ja ympäristön kannalta. Tutkimuspuiteohjelman avulla pyritään – koulutusta ja innovointia koskevien yhteisön ohjelmien ohella – etenemään kohti osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa. Seitsemännen puiteohjelman erityisohjelmien tarkoituksena on yhdessä tarvittavien kansallisten ja yksityisen sektorien toimien kanssa korjata merkittäviä puutteita eurooppalaisen tutkimuksen määrässä, laadussa ja vaikuttavuudessa. Eurooppalaisten tutkimustoimien yksi keskeinen lisäarvotekijä on tietämyksen levittäminen ja siirto. Puiteohjelmassa toteutetaankin toimia, joiden tavoitteena on lisätä tulosten hyödyntämistä teollisuudessa, yhteiskunnassa ja politiikan laadinnassa.

Euroopan on pakko investoida enemmän tutkimukseen, ja tutkimukselle on pantava uudella tavalla painoa, jotta Euroopan unioni pääsisi tavoitteeksi asetettuun tutkimusinvestointien 3 prosentin osuuteen BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. Seitsemäs puiteohjelma edistää osaltaan tällaista kehitystä sekä suoran rahoituksen avulla että vauhdittamalla julkisen ja yksityisen sektorin tutkimusinvestointien lisäämistä.

Eurooppa tarvitsee lisää tutkijoita, jotta se kykenisi lisäämään ja parantamaan tutkimustaan. Seitsemännen puiteohjelman tavoitteena on yhdessä muiden toimien, kuten eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan ja kansallisten tutkimuspoliittisten toimenpiteiden, kanssa kannustaa nykyistä useampia tutkijan uralle sekä houkutella huippututkijoita Eurooppaan.

Euroopan tasolla annettava taloudellinen tuki tarjoaa mahdollisuuksia vahvistaa huippuosaamista ja lisätä tutkimuksen vaikuttavuutta tavalla, joka ei ole mahdollinen kansallisella tasolla. Seitsemännen puiteohjelman erityisohjelmilla pyritään lujittamaan eurooppalaista tutkimusaluetta, luomaan uusin keinoin rakenteita ja kriittistä massaa uusille tutkimusaloille sekä edistämään ideoiden, osaamisen ja tutkijoiden vapaata liikkuvuutta.

Erityisohjelmien täytäntöönpanossa hyödynnetään kauttaaltaan maksimaalisesti Euroopan tason toimien mahdollisuuksia vankentaa huippuosaamista tutkimuksen alalla erityisesti toteuttamalla EU:n laajuisia ehdotuspyyntöjä ja arvioimalla saadut hanke-ehdotukset tiukasti ja riippumattomasti. Tarkoituksena on seuloa esiin olemassa oleva huippuosaaminen kaikkialta Euroopan unionista ja tukea sitä sekä toisaalta luoda edellytyksiä tulevaisuuden huippututkimukselle.

Erityisohjelmien vaikutuksia tehostaa niiden sekä muiden yhteisön toimien ja ohjelmien, keskinäinen täydentävyys. Erityisohjelmia täydentävät eritoten rakennerahastotoimet, koulutusohjelmat sekä kilpailukykyä ja innovointia koskeva ohjelma.

2. KUULEMISET

Komissio on erityisohjelmaehdotuksia laatiessaan ottanut huomioon EU:n muiden toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston, esittämät näkökannat. Samoin on huomioitu muiden olennaisten tahojen, kuten tutkijoiden ja tutkimustiedon käyttäjien, näkemykset. Lisäksi on huomioitu meneillään oleva keskustelu seitsemännen puiteohjelman päätösehdotuksista ja ehdotuksia koskevat kannanotot sekä päätösehdotusten valmistelun yhteydessä toteutettujen laajojen kuulemisten tuottama palaute. Niin ikään on hyödynnetty tuloksia siitä työstä, jota muun muassa eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat tehneet tulevaisuuden tutkimusprioriteettien määrittämiseksi.

Erityisohjelmaehdotusten perustana on puiteohjelmaehdotusta varten tehty perusteellinen vaikutusten arviointi[3], jossa on osoitettu kunkin ehdotettavan erityisohjelman selkeä ja erityinen lisäarvo. Lisäksi ehdotuksissa on huomioitu puiteohjelman viisivuotisarvioinnin[4] tulokset.

3. OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

Erityisohjelmaehdotusten oikeusperustana ovat EY:n perustamissopimuksen XVIII osaston 163–173 artikla ja erityisesti 166 artiklan 3 kohta, jossa määrätään puiteohjelman täytäntöönpanosta erityisohjelmin.

4. BUDJETTIVAIKUTUKSET

Budjettivaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö- ja hallintoresurssit selostetaan kunkin päätösehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä.

Komissio aikoo perustaa toimeenpanoviraston, jonka hoidettavaksi annetaan tiettyjä ”Yhteistyö”-, ”Ihmiset”-, ja ”Valmiudet”-erityisohjelmien täytäntöönpanotehtäviä. Tätä toimintamallia sovelletaan myös ”Ideat”-erityisohjelman täytäntöönpanossa (ks. kohta 7.2).

5. YHTENÄINEN JA JOUSTAVA TOTEUTUS

5.1. Uusien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen

Erityisohjelmien riittävän joustava täytäntöönpano on erittäin tärkeää, jotta ohjelmat pysyisivät tieteen ja teknologian uusimman kehityksen tasalla ja pystyisivät vastaamaan esiin nouseviin tieteen, teollisuuden, politiikan tai yhteiskunnan tarpeisiin. Tätä silmällä pitäen erityisen tärkeitä ovat toimet, joissa tutkijat voivat itse määrittää tutkimusaiheita. Muissa toimissa ajantasaisuuteen pyritään ennen kaikkea päivittämällä työohjelmat vuosittain. Päivittämisessä avustavat jäsenvaltioiden edustajista koostuvat komiteat, joiden työ keskittyy nimenomaan työohjelmiin. Tarkistuksia ohjelmien sisältöön voidaan tehdä myös nopeammin, jos esiin nousee uusia, pikaista reagointia vaativia tärkeitä kysymyksiä, erityisesti ennakoimattomia politiikkaan liittyviä tarpeita.

Monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa otetaan laajasti huomioon eri tahojen esittämät näkemykset ja kannat, jotta voidaan varmistaa, että tutkimustoimet ovat suoraan relevantteja EU:n politiikan ja teollisuuden kehittyvien tutkimustarpeiden kannalta. Tarkoituksena on kuulla ulkopuolisia tahoja muun muassa kunkin ”Yhteistyö”-erityisohjelman aihealueen tiimoilta. Tässä yhteydessä huolehditaan sitä, että eri tieteenalat saavat tosiasiallisesti äänensä kuuluviin ja että tiedemaailmaa ja yrityksiä kuullaan tasapuolisesti.

”Ideat”-erityisohjelmassa otetaan käyttöön kokonaan uusi toimintamalli, jossa vuotuisen työohjelman suunnittelu annetaan riippumattoman tieteellisen neuvoston tehtäväksi. Tämä liittyy osana itsenäisesti toimivan Euroopan tutkimusneuvoston perustamiseen (ks. kohta 7.2).

Lisäksi erityisesti ”Yhteistyö”-erityisohjelman suunnittelutyössä tullaan käyttämään apuna myös muita ulkopuolisia tahoja. Erityisen tärkeä on eurooppalaisten teknologiayhteisöjen (European Technology Platforms) panos. Tällaisia teknologiayhteisöjä on perustettu eri aloille, ja niillä on määrä olla suunnittelussa vahva ja dynaaminen rooli, jotta voidaan varmistaa ohjelmien relevanssi teollisuuden kannalta. Teknologiayhteisöjen laatimissa strategisissa tutkimuslinjauksissa yksilöidyt tutkimuksen painopisteet on otettu tarkasti huomioon erityisohjelmaehdotuksissa, ja niillä tulee olemaan tärkeä asema myös monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa.

Myös muut foorumit ja ryhmät, kuten tutkimusinfrastruktuureja käsittelevä eurooppalainen strategiafoorumi (ESFRI) sekä foorumit, joita on perustettu pohtimaan sosiaali- ja ympäristöpolitiikan kannalta olennaisia strategisia tutkimuslinjauksia, voivat antaa tarpeen tullen komissiolle evästystä uusista painopisteistä yksittäisillä aloilla.

Yksi merkittävä uusi mahdollisuus, jonka seitsemäs puiteohjelma tarjoaa, on innovatiivisen rahoitusmekanismin, riskinjakorahoitusvälineen , käyttö. Sen tarkoituksena on edistää yksityisen sektorin investointeja tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (TTK) parantamalla mahdollisuuksia saada Euroopan investointipankin (EIP) lainoja sellaisiin laajoihin eurooppalaisiin toimiin, joita varten on tarpeen yhdistellä useita eri rahoituslähteitä, kuten lainoja. Tällaisia laajoja eurooppalaisia toimia ovat ”yhteiset teknologia-aloitteet” ja laajamittaiset yhteistyöhankkeet, joita rahoitetaan suoraan puiteohjelman ”Yhteistyö”-ohjelmasta, sekä ”Valmiudet”-ohjelman uudet infrastruktuurihankkeet. Myös muut laajat eurooppalaiset yhteistyöhankkeet, kuten Eureka, voivat tulla kysymykseen, jos ne täyttävät kelpoisuusperusteet. Erityisohjelmiin sisältyvä EIP:lle annettava avustus parantaa huomattavasti velkarahoituksen saatavuutta ja vauhdittaa tätä kautta merkittävästi yksityisiä investointeja TTK:hon.

5.2. Monialaiset kysymykset

Komissio huolehtii siitä, että seitsemäs puiteohjelma pannaan täytäntöön yhtenäisesti. Tässä yhteydessä se ottaa tarkoin huomioon Euroopan tutkimusneuvostolle ”Ideat”-ohjelmassa taatun itsenäisyyden ja riippumattomuuden.

Erityisohjelmien työohjelmia tarkistetaan koordinoidusti siten, että monia eri aloja yhteisesti koskevat kysymykset voidaan ottaa kattavasti huomioon. Lisäksi yksi jäsenvaltioiden edustajien komiteoiden keskeisistä tehtävistä on auttaa komissiota huolehtimaan siitä, että erityisohjelmien täytäntöönpano on todellisuudessa yhtenäistä ja koordinoitua sekä ohjelmien sisällä että niiden välillä. Tämä edellyttää myös tehokasta koordinointia eri komiteoiden jäsenten välillä ja jäsenvaltioiden sisällä.

Niissä tapauksissa, joissa tuettavat toimet ovat olennaisia ”Yhteistyö”-, ”Ihmiset”- ja ”Valmiudet”-erityisohjelmien useiden eri osien kannalta, käytetään yhteisiä ehdotuspyyntöjä. Näiden järjestämisessä hyödynnetään kuudennesta puiteohjelmasta saatuja kokemuksia. Tämä on erityisen tärkeää niiden ”Yhteistyö”-ohjelman tutkimusaiheiden osalta, jotka koskettavat useita eri aihealueita. Yhteiset ehdotuspyynnöt yksilöidään selvästi työohjelmassa.

Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät ”Yhteistyö”-, ”Ihmiset”- ja ”Valmiudet”-erityisohjelmia yhteisesti koskevat kysymykset, joiden osalta on määrä toteuttaa erityisiä järjestelyjä koordinoinnin varmistamiseksi.

- Kansainvälinen yhteistyö. Kaikissa erityisohjelmissa voidaan tehdä kansainvälistä yhteistyötä ja niihin sisältyy tätä varten erityisiä yhteistyötoimia. Puiteohjelmassa noudatetaan kauttaaltaan strategista toimintamallia, jolla edistetään Euroopan huippututkimusta ja kilpailukykyä ja jonka mukaisesti toteutetaan yksittäisiä maailmanlaajuisia tai alueellisia kysymyksiä koskevia toimia silloin kun se on molempien osapuolten edun ja hyödyn mukaista. Kaikkien erityisohjelmien lähestymistavat yhtenäistetään tämän strategian mukaisiksi. ”Valmiudet”-ohjelmalla on tässä keskeinen rooli.

- Tutkimusinfrastruktuurit. Tutkimusinfrastruktuureja tuetaan ennen kaikkea ”Valmiudet”-ohjelmassa, ja tässä ohjelmassa huolehditaan myös koordinoinnista muiden ohjelmien, erityisesti ”Yhteistyö”-ohjelman, oleellisten tutkimustoimien kanssa.

- Monialainen politiikkaa tukeva tutkimus. Käyttöön otetaan tehokkaat koordinointijärjestelyt komission eri yksiköiden välillä. Näillä on erityisesti määrä varmistaa, että tutkimustoimet vastaavat EU:n politiikan kehityksen myötä syntyviä tarpeita. Tätä varten monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa voidaan käyttää apuna käyttäjäryhmiä, joihin osallistuvat politiikan eri lohkojen kanssa tekemisissä olevat komission yksiköt. Nimenomaan tältä pohjalta perustetaan sisäinen rakenne, jonka tehtävänä on huolehtia eri aihealueilla tehtävän meritieteen ja -teknologioiden tutkimuksen koordinoinnista.

- Pk-yritysten osallistuminen. Kaikissa erityisohjelmissa optimoidaan pk-yritysten osallistumismahdollisuudet. Sen lisäksi, että pk-yrityksille suunnattuja toimia on vahvistettu entisestään ”Valmiudet”-ohjelmassa, pk-yritysten tutkimusintresseihin liittyviä toimia sisältyy myös ”Yhteistyö”-ohjelman eri osa-alueisiin, ja niiden kannalta erityisen tärkeitä tutkimusaiheita määritetään jatkossa vielä lisää työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä. Niin ikään pk-yritysten osallistuminen on tärkeällä sijalla ”Ihmiset”-erityisohjelman toimissa. Samoin pk-yritykset voivat osallistua ”Ideat”-ohjelmaan. Kaavaillut ohjelmien yksinkertaistamistoimenpiteet sekä entistä suurempi joustavuus rahoitusjärjestelyjen valinnassa edesauttavat eritoten pk-yritysten osallistumista.

- Tulosten levittäminen ja tietämyksen siirto . Kaikissa erityisohjelmissa näkyy selvästi pyrkimys edistää tutkimustulosten käyttöönottoa. Erityisesti painotetaan tietämyksen siirtoa eri maiden välillä, tutkimusalalta toiselle sekä tiedemaailmasta yrityksille muun muassa tutkijoiden liikkuvuuden avulla. Tietämyksen ja tutkimustulosten potentiaalisten käyttäjien mukanaolo painopisteiden määrittämisessä (erityisesti eurooppalaisten tutkimusyhteisöjen kautta) on tässä yhteydessä tärkeä osatekijä. Lisäksi kilpailukykyä ja innovointia koskevassa ohjelmassa toteutettavat täydentävät toimet tehostavat tutkimustulosten käyttöä, koska niillä poistetaan innovoinnin esteitä ja vahvistetaan innovointikapasiteettia.

- Tiede yhteiskunnassa. Yksi tämän ”Valmiudet”-ohjelmaan kuuluvan toimen tehtävistä on varmistaa, että yhteiskunnalliset näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon kaikissa erityisohjelmissa ja että tutkijoiden ja suuren yleisön vuorovaikutusta tiivistetään.

6. HALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN

Seitsemäs puiteohjelma on täytäntöönpanoltaan huomattavasti edeltäjiään yksinkertaisempi. Ohjelmaa on yksinkertaistettu komission 6. huhtikuuta 2005 huhtikuuta antamassa valmisteluasiakirjassa esitettyjen ajatusten sekä tästä asiakirjasta jäsenvaltioiden ja eri sidosryhmien kanssa käydyn laajan keskustelun perusteella. Monet ehdotetuista toimenpiteistä tullaan sisällyttämään osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviin sääntöihin. Tavoitteena on erityisesti vähentää tuntuvasti byrokratiaa sekä yksinkertaistaa rahoitusjärjestelyjä ja raportointivaatimuksia.

Puiteohjelmissa ehdotettuja parannuksia ovat seuraavat:

- lisätään toteutuksen tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta ulkoistamalla hallinnollisia tehtäviä toimeenpanovirastolle;

- rationalisoidaan rahoitusjärjestelyjä siten, että kunkin erityisohjelman täytäntöönpanossa käytetään nimenomaan kyseisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia rahoitusvälineitä;

- esitetään selkeämmin arviointiperusteet, jotka sisällytetään työohjelmiin erityisohjelmissa määritettyjen periaatteiden pohjalta;

- laaditaan selkeät työohjelmat, joista osallistujat saavat helposti ja riittävästi tietoa niistä mahdollisuuksista, joita heille on tarjolla heidän erityisiä tarpeitaan ja intressejään silmällä pitäen; tarkoituksena on esimerkiksi nostaa tarvittaessa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä näkyvästi esiin aiheet, jotka ovat erityisen tärkeitä pk-yritysten kannalta tai joissa yhteistyö kolmansien maiden kanssa on hyödyllistä;

- yksinkertaistetaan toteutusta myös muilta osin muun muassa sujuvoittamalla hankkeiden hyväksymistä, ottamalla käyttöön uudet rahoitus- ja tukijärjestelyt sekä käyttämällä entistä tehokkaammin tietokantoja ja tietovälineitä viestinnän parantamiseksi.

7. ERITYISOHJELMIEN SISÄLTÖ

7.1. Yhteistyö

”Yhteistyö”-erityisohjelman tavoitteena on auttaa Eurooppaa saavuttamaan johtava asema keskeisillä tieteen ja teknologian aloilla. Tähän pyritään tukemalla yliopistojen, yritysten, tutkimuskeskusten ja julkisen vallan yhteistyötä kaikkialla Euroopan unionissa ja myös muualla maailmassa. Aiemmat puiteohjelmat ovat osoittaneet, että tällaisilla toimilla voidaan edesauttaa Euroopan tutkimuksen rakennemuutosta sekä resurssien yhdistämistä ja lisäämistä. Seitsemännessä puiteohjelmassa pyritään levittämään toimien vaikutukset entistä laajemmalle. ”Yhteistyö”-ohjelmassa ehdotetut yhdeksän aihealuetta vastaavat niitä keskeisiä tietämyksen ja teknologian osa-alueita, joilla on lisättävä huippututkimusta, jotta voitaisiin vastata Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin sekä kansanterveyttä, ympäristöä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin.

”Yhteistyö”-erityisohjelma on monilta osin suoraa jatkoa aiemmille puiteohjelmille. Peruslähtökohtana on, että tämän tyyppisestä EU:n tuesta saadaan todistettavasti lisäarvoa. Ohjelmassa on kuitenkin lisäksi tärkeitä uutuuksia, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota pantaessa ohjelmaa täytäntöön:

- Ohjelmassa käynnistetään yhteisiä teknologia-aloitteita , joilla vastataan tarpeeseen saada aikaan kunnianhimoisia yleiseurooppalaisia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia tärkeiden teknologioiden kehitystyön vauhdittamiseksi[5]. Ensimmäiset aloitteet on jo yksilöity, ja niille on määritetty selkeät tavoitteet ja suoritteet. Tutkimuskohteita ovat innovatiiviset lääkkeet, nanoelektroniikka, sulautetut tietotekniikkajärjestelmät, vety ja polttokennot, ilmailu ja ilmaliikenteen hallinta sekä ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta. Näistä annetaan erilliset ehdotukset (esim. perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla). Seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon aikana voidaan määrittää vielä lisää yhteisiä teknologia-aloitteita esimerkiksi päästöttömän voimantuotannon ja uusiutuvien energialähteiden alalla.

- Ohjelmalla tiivistetään kansallisten tutkimusohjelmien koordinointia. Onnistuneen ERA-NET -järjestelmän toteutusta jatketaan eri aihealueilla. Kuudennesta puiteohjelmasta peräisin olevat ERA-NET-verkostot voivat jättää jatkoehdotuksia, jotka koskevat yhteistyön syventämistä ja uusien osallistujien ottamista mukaan konsortioon. Lisäksi tuetaan uusien aihealueiden uusia ERA-NET-verkostoja. Järjestelmään voivat osallistua myös julkisyhteisöt, joilla on suunnitteilla – muttei vielä meneillään – tutkimusohjelma. Lisäksi otetaan käyttöön ERA-NET plus -järjestelmä, jolla kannustetaan kansallisia toimijoita toteuttamaan yhteisiä ehdotuspyyntöjä usean eri maan välisiä, valtioiden rajat ylittäviä tutkimushankkeita varten.

- Niiden kokemusten pohjalta, jotka on saatu kuudennessa puiteohjelmassa toteutetusta perustamissopimuksen 169 artiklaan perustuvasta Euroopan ja kehitysmaiden välisestä kliinisten tutkimusten yhteistyökumppanuudesta (EDCTP), on yksilöity neljä uutta 169 artiklaan perustuvaa tointa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Kolme näistä toimista, tietotekniikka-avusteista asumista ( ambient assisted living ), Itämeren tutkimusta ja metrologiaa koskevat toimet, sisältyy ”Yhteistyö”-ohjelmaan, ja neljäs, jonka aiheena on yhteyksien luominen pk-yrityksiä koskevien kansallisten tutkimusohjelmien välille, kuuluu "Valmiudet"-ohjelmaan. Lisää toimia voidaan määrittää seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa.

- Sekä kullakin aihealueella että aihealueiden rajojen yli pyritään kohdentamaan kansainvälistä yhteistyötä entistä tarkemmin. Työohjelmissa on tarkoitus määrittää yksittäisiä yhteistyötoimia, jotka ovat kansainväliselle yhteistyölle määritellyn strategisen toimintamallin mukaisia. Lisäksi käydään toimia koskevaa vuoropuhelua ja luodaan verkostoja kumppanuusmaiden eri alueiden kanssa.

- Kullakin aihealueella voidaan myös tukea toimia, joiden avulla voidaan joustavasti vastata esiin nouseviin tarpeisiin sekä ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin . Näiden toimien toteutuksessa käytetään hyväksi kokemuksia, jotka on saatu yhtäältä kuudenteen puiteohjelmaan sisältyneistä politiikan alojen tieteellistä tukea (Scientific Support to Politics) sekä uutta ja esiin nousevaa tiedettä ja teknologiaa (NEST) koskeneista ohjelmista ja toisaalta tieto- ja viestintätekniikan aihealueella toteutetuista tuleviin ja kehitteillä oleviin teknologioihin (FET) liittyvistä toimista.

7.2. Ideat

Eurooppa ei ole kovinkaan vahvoilla terävintä kärkeä edustavassa tutkimuksessa eikä nopeasti kasvavien tieteenalojen osaamisessa. ”Ideat”-erityisohjelman tavoitteena onkin luoda yleiseurooppalainen mekanismi sellaisten aidosti luovien tieteentekijöiden, insinöörien ja tutkijoiden tukemiseksi, joiden uteliaisuus ja tiedonjano johtavat mitä todennäköisimmin ennalta arvaamattomiin ja merkittäviin keksintöihin, jotka voivat viedä inhimillistä tietämystä uusiin suuntiin, avata uusia näkymiä teknologian kehittymiselle sekä ratkaista pitkään ratkaisua vailla olleita yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia. Tarkoituksena on parantaa perustutkimuksen laatua ”kilpailuttamalla” tutkijoita EU:n laajuisesti ja saada tätä kautta aikaan merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia hyötyjä[6].

”Ideat”-ohjelmassa käytetään käsitettä ”tieteen eturintamassa oleva tutkimus” , joka ilmentää perustutkimuksen ymmärtämistä uudella tavalla. Tällainen tutkimus, jossa liikutaan uuden tietämyksen tuottamisen etulinjassa, on lähtökohtaisesti riskialtista toimintaa, jolla pyritään saavuttamaan perustavaa laatua olevia edistysaskeleita tieteessä, teknologiassa ja insinööritieteissä. Siinä ei välitetä vakiintuneista tieteenalojen tai valtioiden välisistä rajoista.

”Ideat”-ohjelmassa noudatetaan ”tutkijalähtöistä” lähestymistapaa, jossa tutkijoiden annetaan itse ehdottaa omia tutkimusaiheitaan. Apurahat annetaan yksittäisille tutkimusryhmille, jotka voivat muodostua joustavasti mistä tahansa tutkijakokoonpanosta, joka on tarkoituksenmukainen kunkin hankkeen toteuttamista varten. Mukana voi olla yksi tutkimuslaitos tai useampia laitoksia yhdestä tai useammasta maasta. Kaikissa tapauksissa ryhmien koostumuksen tulisi määräytyä tieteellisen huippuosaamisen, ei hallinnollisten vaatimusten perusteella. Ohjelma erottuu kansallisesti rahoitetuista perustutkimustoimista strategisten tavoitteidensa ja Euroopan laajuisen toteutuksensa kautta.

Yhtenä uutuutena on Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) perustaminen ”Ideat”-ohjelman toteutusta varten. ERC:n yhteyteen perustetaan kaksi keskeistä rakennetta, riippumaton tieteellinen neuvosto sekä täytäntöönpanorakenne, joiden tulee toimia luottamusta herättävästi, uskottavasti ja avoimesti. ERC:lle tulisi osoittaa riittävä rahoitus ja sen tulisi toimia tehokkaasti. Niin ikään sille olisi taattava pitkälle menevä itsenäisyys ja riippumattomuus, mutta sen olisi samalla noudatettava vastuuvelvollisuuden vaatimuksia.

Tieteellinen neuvosto koostuu Euroopan tiedeyhteisön korkeimman tason edustajista, jotka osallistuvat neuvoston toimintaan yksityishenkilöinä edustamatta poliittisia tai muita etuja. Komissio nimittää jäsenet sen jälkeen, kun jäsenehdokkaat on valittu riippumattomalla menettelyllä.

Tieteellisen neuvoston tehtäviin kuuluvat seuraavat:

1. Tieteellisen strategian laatiminen. Tieteellinen neuvosto laatii erityisohjelmaa varten tieteellisen kokonaisstrategian, jossa otetaan huomioon tieteelliset mahdollisuudet sekä Euroopan tieteelliset tarpeet. Lisäksi se valmistelee säännöllisesti tieteellisen strategian mukaisen työohjelman ja siihen tarvittavat muutokset. Tähän sisältyvät myös ehdotuspyynnöt ja niihin liittyvät kriteerit, joiden perusteella hanke-ehdotuksia valitaan rahoitettaviksi, sekä tarpeen mukaan erityisaiheiden tai erityisten kohderyhmien (esim. nuorten tutkijoiden ryhmät tai muodosteilla olevat ryhmät) määrittäminen.

2. Seuranta ja laadunvalvonta. Tieteellinen neuvosto ottaa tarpeen mukaan tieteellisestä näkökulmasta kantaa ehdotuspyyntöjen toteutukseen ja hallinnointiin sekä arviointiperusteisiin ja vertaisarviointiprosesseihin. Neuvoston määrittämät näkökannat voivat koskea esimerkiksi asiantuntijoiden valintaa sekä vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmiä, joiden mukaisesti rahoitettavat ehdotukset valitaan. Lisäksi tieteellinen neuvosto voi määrittää näkökantansa kaikkiin muihin asioihin, joilla on vaikutusta erityisohjelman tulosten ja vaikutusten sekä tehtävän tutkimuksen laadukkuuden kannalta. Niin ikään se seuraa toiminnan laatua, arvioi ohjelman täytäntöönpanoa ja saavutuksia sekä esittää suosituksia korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista.

3. Tiedottaminen ja tiedon levittäminen. Tieteellinen neuvosto tiedottaa tiedeyhteisölle ja keskeisille toimijaryhmille ohjelman toimista ja saavutuksista sekä ERC:n käsittelemistä asioista. Lisäksi se raportoi säännöllisesti komissiolle toimistaan.

Täytäntöönpanorakenne vastaa ohjelman toteuttamisesta vuotuisen työohjelman mukaisesti. Se toteuttaa arviointimenettelyt, vertaisarvioinnin sekä valintaprosessin tieteellisen neuvoston vahvistamien periaatteiden mukaisesti ja huolehtii apurahojen taloudellisesta ja tieteellisestä hallinnoinnista. Komissio aikoo ensi vaiheessa perustaa tätä tarkoitusta varten toimeenpanoviraston, jolle se siirtää toimeenpanotehtävät. Lisäksi täytäntöönpanorakenne on jatkuvasti tiiviisti yhteydessä tieteelliseen neuvostoon kaikissa ohjelman toteutukseen liittyvissä kysymyksissä. Tulevaisuudessa voidaan ottaa käyttöön erilainen rakenne esimerkiksi EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan määräysten nojalla, mikäli ERC:n rakenteiden ja mekanismien tehokkuudesta tehtävä riippumaton arvio osoittaa sen tarpeelliseksi.

Euroopan komissio takaa ERC:n täyden itsenäisyyden ja riippumattomuuden. Komissio täyttää vastuunsa erityisohjelman toteutuksesta huolehtimalla siitä, että ERC:n täytäntöönpanorakenne otetaan käyttöön, ja varmistamalla, että ERC toteuttaa ohjelman asetettujen tavoitteiden mukaisesti, riippumattomasti toimien sekä noudattaen niitä tieteellisiä suuntaviivoja ja korkealaatuisen tieteen vaatimuksia, jotka tieteellinen neuvosto on asettanut.

Komissio vahvistaa virallisesti ”Ideat”-erityisohjelman työohjelman. Se suorittaa tämän tehtävänsä noudattaen edellä esitettyä toimintamallia. Pääsääntönä on, että komissio vahvistaa tieteellisen neuvoston ehdottaman työohjelman. Jos komissio ei voi vahvistaa työohjelmaa ehdotetussa muodossa esimerkiksi sen vuoksi, ettei se vastaa erityisohjelman tavoitteita tai ole yhteisön lainsäädännön mukainen, komission on esitettävä julkisesti perusteensa hylkäämiselle. Tämän menettelyn tarkoituksena on varmistaa, että ERC:n itsenäisyyden ja riippumattomuuden periaatteita noudatetaan avoimesti ja kaikilta osin.

7.3. Ihmiset

”Ihmiset”-erityisohjelma on osa laajaa kokonaisvaltaista strategiaa, jonka tavoitteena on kohentaa sekä laadullisesti että määrällisesti eurooppalaisen tutkimus- ja kehitystyön henkilöstövoimavaroja. Ohjelman avulla rohkaistaan ihmisiä lähtemään tutkijan uralle ja kannustetaan tutkijoita jäämään Eurooppaan. Lisäksi tavoitteena on houkutella parhaita tutkijoita työskentelemään Eurooppaan. Euroopan tasolla toteutettavilla toimilla voidaan saada aikaan merkittävää lisäarvoa, koska niiden avulla voidaan harmonisoida toteutusvälineitä sekä strukturoida toimintaa paremmin ja toimia tehokkaammin kuin jäsenvaltioiden kahdenvälisin järjestelyin.

Toteutettavat toimet rakentuvat pitkäaikaisille hyville kokemuksille Marie Curie -toimista, joilla on vastattu tutkijoiden koulutus-, liikkuvuus- ja urakehitystarpeisiin. Toimet ovat suurelta osin jatkoa aiemmille, mutta lisäksi niissä kiinnitetään entistä enemmän huomiota seuraaviin seikkoihin:

- Rakenteelliset vaikutukset. Rakenteellisia vaikutuksia pyritään lisäämään esimerkiksi osallistumalla alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten ohjelmien yhteisrahoitukseen toimintalinjassa ”Elinikäinen oppiminen ja urakehitys”. Uutena tukimuotona käyttöön otettavalla yhteisrahoituksella ei kuitenkaan korvata Euroopan tasolla haettavia ja myönnettäviä henkilökohtaisia tohtorintutkinnon jälkeisiä apurahoja, jotka ovat kuudennen puiteohjelman yksinomainen tukimuoto. Henkilökohtaiset apurahat ovat kuitenkin jo tulleet EU:n tason tukimuotona kypsään kehitysvaiheeseen. Sen sijaan tällä osa-alueella toteutettavat kansalliset toimet ovat edelleen tavoitteiltaan, arviointimenetelmiltään ja työskentelyä koskevilta edellytyksiltään kirjavia sekä usein kansainväliseltä tai eurooppalaiselta ulottuvuudeltaan suppeita. Sen vuoksi tarkoituksena on yhteisrahoittaa kaikille avointen ehdotuspyyntöjen pohjalta valikoidusti joitakin tällaisia ohjelmia, jotka ovat puiteohjelman tavoitteiden mukaisia. Ohjelmien arvioinnissa ja valinnassa on ratkaisevaa niiden laadukkuus, eikä valittavien tutkijoiden alkuperälle aseteta rajoituksia. Lisäksi olennaista on, että ohjelmissa sovelletaan hyväksyttäviä työehtoja (mm. palkan, sosiaaliturvan, mentoroinnin ja ammatillisen kehityksen kannalta).

- Yritysten osallistuminen . Vaikka Marie Curie -toimille luonteenomainen ”alhaalta ylöspäin” -lähestymistapa säilytetäänkin, jatkossa kiinnitetään entistä enemmän huomiota koulutukseen ja urakehitykseen ja niihin liittyviin tarpeisiin eri aloilla, erityisesti yksityisellä sektorilla. Tätä silmällä pitäen painotetaan sellaisten täydentävien taitojen ja valmiuksien kehittämistä, joita tarvitaan yritysten tutkimustietämyksen lisäämiseksi ja niiden tutkimuksen laadun parantamiseksi. Eri alojen välistä kokemusten vaihtoa edistetään siten, että yritykset pyritään saamaan aktiivisiksi osallistujiksi kaikkiin toimiin. Lisäksi toteutetaan erityinen ohjelma tietämyksen vaihtamiseksi julkisen ja yksityisen sektorin välisissä kumppanuuksissa erityisesti niissä tapauksissa, joissa mukana on pk-yrityksiä.

- Kansainvälinen ulottuvuus. Tätä ulottuvuutta vahvistetaan. Sen lisäksi, että edistetään EU:n tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tarjoamalla eurooppalaisten tutkijoiden kansainvälisiä apurahoja, joihin liittyy paluuvelvoite, laajennetaan kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tutkijoille annettavalla tuella. Samoin lisätään uusia ulottuvuuksia yhteistyöhön, jota EU tekee naapurimaidensa sekä EU:n kanssa tiede- ja teknologiasopimuksen tehneiden maiden kanssa. Lisäksi tuetaan ulkomaille muuttaneiden eurooppalaisten ja Euroopassa työskentelevien ulkomaisten tutkijoiden (eli ”tieteellisten maastamuuttajien”) yhteisöjä.

7.4. Valmiudet

”Valmiudet”-erityisohjelman tavoitteena on parantaa koko Euroopan tutkimus- ja innovointikapasiteettia. Ohjelmassa sekä jatketaan ja tehostetaan edellisten puiteohjelmien toimia että otetaan käyttöön joitakin tärkeitä uutuuksia.

Yksi keskeinen uusi osatekijä on strategia, jolla tuetaan uusien tutkimusinfrastruktuurien rakentamista. Tämä täydentää tukea, jota entiseen tapaan annetaan olemassa olevan tutkimusinfrastruktuurin käytön optimoimiseksi. Tuki uuden infrastruktuurin rakentamiselle toteutetaan kaksivaiheisena: valmisteluvaiheen tukena ja rakennusvaiheen tukena. Komission toiminnan perustana on Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) tekemä työ, jossa on laadittu Euroopalle uutta infrastruktuuria koskeva kehittämissuunnitelma (”roadmap”). Komissio määrittää suunnitelman perusteella painopistehankkeita, joille voitaisiin antaa EY:n tukea seitsemännestä puiteohjelmasta. Komissio edistää näiden hankkeiden toteutusta erityisesti helpottamalla rakennusvaiheen rahoitusjärjestelyjä muun muassa riskinjakorahoitusvälineellä, jolla edistetään Euroopan investointipankin lainojen saantia. Liitteessä 1 on esitetty ESFRIn laatima ”mahdollisten hankkeiden luettelo”, jossa on konkreettisia esimerkkejä uusista suuren mittaluokan tutkimusinfrastruktuureista, joita Euroopan tiedeyhteisö tarvitsee seuraavan vuosikymmenen aikana.

Pk-yrityksiä ja niiden toimialajärjestöjä hyödyttävää tutkimusta tukevien kahden toimen budjettia on kasvatettu, koska pk-yrityksillä on kasvava tarve ulkoistaa tutkimustyötään.

”Osaavat alueet” -aloitteeseen liittyvien toimien perustana on onnistunut pilottitoimi. Tavoitteena on saada aikaan valtioiden rajat ylittäviä alueiden verkostoja, jotta alueet pystyisivät hyödyntämään tutkimuskapasiteettiaan täydessä mitassa ja saisivat käyttöönsä tutkimuksesta peräisin olevaa uutta tietämystä. Lisäksi pyritään edistämään yliopistojen, tutkimuskeskusten, yritysten ja alueviranomaisten muodostamien ”tutkimusklusterien” syntymistä.

Toinen tärkeä uutuus on toimi, jonka tarkoituksena on vapauttaa EU:n ”lähentymisalueiden” ja syrjäisimpien alueiden täysi tutkimuspotentiaali. Osaamistalouden ja -yhteiskunnan toteuttaminen edellyttää paitsi eurooppalaisen tutkimuksen huippuosaamisen vahvistamista myös sitä, että kyetään valjastamaan paremmin käyttöön koko EU-alueen runsas hyödyntämätön tutkimuspotentiaali. Toimenpiteillä tuetaan tutkijoiden rekrytointia muista EU-maista, tutkimus- ja hallintohenkilöstön tilapäisiä siirtoja, arviointipalvelujen käyttöä sekä tutkimuslaitteiden hankintaa ja kehittämistä. Toimenpiteet täydentävät niitä rakennerahastotoimia, joilla voidaan tukea näiden alueiden tarpeita ja mahdollisuuksia lisätä olemassa tai muodostumassa olevien osaamiskeskustensa tutkimuskapasiteettia.

”Tiede yhteiskunnassa” -osa-alueen toimia on laajennettu huomattavasti edellisen puiteohjelman vastaavan osa-alueen toimiin verrattuna. Tavoitteena on saada aikaan parempaa tiedettä ja sen avulla parempaa EU:n politiikkaa sekä lisätä suuren yleisön kiinnostusta tieteeseen ja tieteen tuntemusta.

Yhtenä seitsemännen puiteohjelman tärkeänä uutena tavoitteena on saada aikaan vahva ja yhtenäinen kansainvälinen tiede- ja teknologiapolitiikka. ”Valmiudet”-erityisohjelman toimet tukevat tätä tavoitetta erityisesti sitä kautta, että niiden avulla voidaan määrittää yhteistyön painopistealueita.

Pyrittäessä kehittämään yhtenäistä politiikkaa painottuu kansallisen ja alueellisen tutkimuspolitiikan koordinoinnin merkitys. Tällaista koordinointia tuetaan erityisellä jäsenvaltioiden ja alueiden ylikansallista poliittista yhteistyötä koskevien aloitteiden tukijärjestelmällä. Näin edesautetaan tutkimuspolitiikan avoimen koordinointimenetelmän toteutusta ja edistetään maiden ja alueiden muodostamien ryhmien koordinoitujen tai yhteisten aloitteiden aikaansaamista aloilla, joilla on vahva ylikansallinen ulottuvuus.

7.5. Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet

Yhteinen tutkimuskeskus jatkaa tieteellisen ja teknisen tuen antamista EU:n politiikan laadintaa varten ja vahvistaa entisestään toimintansa asiakaslähtöisyyttä ja jo nykyisinkin tiivistä verkostoitumistaan tiedeyhteisön kanssa. YTK:n toimien kehittämisessä on lähtökohtana, että toimilla on voitava edistää kasvua, kestävää kehitystä ja turvallisuutta.

Lisäksi YTK:n toimilla tuetaan ”sääntelyn laadun parantamista”, jota peräänkuulutetaan uudessa Lissabonin strategiassa. Uusiin haasteisiin, jotka liittyvät kasvavaan tarpeeseen luoda reagointivalmiuksia kriisi- ja hätätilanteiden sekä pikaisia poliittisia toimia vaativien tilanteiden varalta, vastataan rakentamalla valikoiduilla aloilla valmiuksia ja edellytyksiä, jotka tarjoavat riittävän tuen EU:n tasolla. Yksi tämän erityisohjelman avainpiirteistä on myös kokonaisvaltaisen lähestymistavan soveltaminen tieteellisen ja teknisen tuen tarjoamisessa politiikan tarpeita varten.

8. EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN RAKENTAMINEN OSAAMISEEN PERUSTUVAN KASVUN TUEKSI

Eurooppalaiselta tutkimukselta edellytetään uudenlaista kunnianhimoa ja tehokkuutta, jotta kyettäisiin vaadittavalla tavalla etenemään nopeasti kohti osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa. Kaikilla Euroopan unionin toimijoilla – kansallisilla viranomaisilla, tutkimuslaitoksilla, yrityksillä – on oma tehtävänsä pyrittäessä tähän tavoitteeseen.

Erityisohjelmat, joiden avulla seitsemäs puiteohjelma pannaan täytäntöön, on suunniteltu siten, että Euroopan tason tutkimusrahoituksen vaikutusmahdollisuudet käytettävissä olevan budjetin rajoissa voidaan maksimoida. Niiden keskeisiä piirteitä ovat: keskittyminen neljään tavoitteeseen – yhteen kussakin erityisohjelmassa – käyttäen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimia ja toteutusvälineitä; vahva jatkuvuus yhdistettynä merkittäviin uusiin toimintamuotoihin; johdonmukainen keskittyminen olemassa olevan huippuosaamisen tukemiseen ja valmiuksien luomiseen huomispäivän huippututkimusta varten; hallinnon tehostaminen ja yksinkertaistaminen käyttäjäystävällisyyden ja kustannustehokkuuden lisäämiseksi sekä sisäänrakennettu joustavuus, jonka avulla puiteohjelmassa voidaan reagoida uusiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin.

Liite 1

ESFRIn ”MAHDOLLISTEN HANKKEIDEN LUETTELO”[7]

- Antiprotonien ja ionien tutkimuslaitos (FAIR)

- Epästabiilien isotooppien voimakkaiden sekundääristen säteiden tutkimuslaitos (SPIRAL II)

- Eurooppalainen syvänmeren neutriinoteleskooppi (KM3NeT)

- Erittäin suuri teleskooppi (ELT) optisen astronomian käyttötarkoituksia varten

- Yleiseurooppalainen nanorakenteiden tutkimusinfrastruktuuri (PRINS)

- Eurooppalainen spallaatiolähde (ESS) – neutronilähde

- Eurooppalainen vapaaelektronilaser (XFEL): kovat röntgensäteet

- IRUVX-vapaaelektronilaserien verkosto: infrapuna – pehmeät röntgensäteet

- Euroopan synkrotronisäteilyn tutkimuslaitoksen (ESRF) parannustyöt

- Eurooppalainen suurtehotietokone (HPCEUR)

- Rannikkoalueiden merentutkimusalus – erityisesti Itämerta varten

- Tutkimusjäänmurtaja Aurora Borealis

- Euroopan monitieteinen merenpohjan seurantaverkosto (EMSO)

- Biologisen monimuotoisuuden tutkimuksen ja suojelun eurooppalainen infrastruktuuri

- Aivojen ja koko kehon kuvantamisen kehittynyt infrastruktuuri

- Euroopan bioinformatiikkainfrastruktuuri

- Kliinisen tutkimuksen huippukeskusten eurooppalainen verkosto

- Biopankkien ja genomitietoresurssien eurooppalainen verkosto

- Turvalaboratoriot uusia sairauksia ja kansanterveysuhkia varten

- Infrastruktuuri nisäkkäiden koko genomin funktionaalista analyysia varten

- Biolääketieteellisen tutkimuksen mallitestauslaitokset

- Humanistisen ja yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen eurooppalainen seurantakeskus (EROHS)

- European Social Survey -tutkimushanke (ESS)

”Maailmanlaajuiset hankkeet”

- ITER

- Kansainvälinen avaruusasema (ISS)

- Kansainvälinen lineaaritörmäytin (ILC)

- Square Kilometer Array -radioteleskooppi (SKA)

- Kansainvälinen fuusiomateriaalien säteilytyskeskus (IFMIF)

2005/0184 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[8],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[9],

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[10],

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon[11]

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (jäljempänä ’puiteohjelma’) tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o …/EY pannaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kesto sekä määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista.

(2) Yhteisen tutkimuskeskuksen (jäljempänä ’YTK’) olisi toteutettava niin sanottuja suoria t&k-toimia YTK:n erityisohjelmassa, joka toteutetaan EY:n puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi.

(3) Tehtäväänsä[12] suorittaessaan Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi annettava EU:n poliittiselle päätöksentekoprosessille asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea, jonka avulla voidaan edesauttaa nykyisten politiikkojen toteutusta ja seurantaa ja vastata uusiin politiikan haasteisiin. Tehtävästään suoriutuakseen YTK:n on tehtävä korkealaatuista tutkimusta.

(4) YTK:n suorat toimet olisi toteutettava tämän erityisohjelman avulla. Pannessaan täytäntöön tätä erityisohjelmaa tehtävänsä mukaisesti YTK:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin kannalta keskeisiin kysymyksiin, joita ovat hyvinvointi osaamisintensiivisessä yhteiskunnassa, solidaarisuus ja luonnonvarojen vastuullinen hoito, turvallisuus ja vapaus sekä Euroopan maailmanlaajuiset kumppanuussuhteet.

(5) Erityisohjelma olisi pantava täytäntöön joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon YTK:n palvelujen käyttäjien sekä yhteisön politiikkojen tarpeet ja pyrkien suojelemaan yhteisön taloudellisia etuja. Ohjelmassa toteutettavia tutkimustoimia olisi tarvittaessa mukautettava näiden tarpeiden sekä tieteen ja teknologian kehityksen edellyttämällä tavalla ja niissä olisi pyrittävä tieteen huippulaatuun.

(6) EY:n puiteohjelmassa sovellettavia suoriin toimiin liittyviä sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’), olisi sovellettava myös tämän erityisohjelman t&k-toimiin.

(7) Tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi voi olla aiheellista tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen liittyvän yhteistyön lisäksi erityisesti perustamissopimuksen 170 artiklaan perustuvaa kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa.

(8) YTK pyrkii EU:n laajentumisen ja yhdentymisen tukemiseksi edistämään uusien jäsenvaltioiden organisaatioiden ja tutkijoiden osallistumista erityisesti niihin toimiin, jotka liittyvät tiedettä ja teknologiaa koskevan EU:n säännöstön täytäntöönpanoon. Samoin se pyrkii lisäämään yhteistyötä ehdokasmaiden organisaatioiden ja tutkijoiden kanssa. Lisäksi toimintaa on tarkoitus avata asteittain EU:n naapurimaiden suuntaan varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan kannalta keskeisillä aihealueilla.

(9) Tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet.

(10) YTK:n olisi jatkossakin tuotettava lisäresursseja kilpailutetun toiminnan kautta; tähän kuuluvat osallistuminen puiteohjelman epäsuoriin toimiin, ulkopuolisille asiakkaille tehtävä työ sekä vähäisemmässä määrin teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntäminen.

(11) Olisi varmistettava, että puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen ja helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä niiden mahdollisten tulevien muutosten mukaisesti.

(12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja niiden mahdollisten tulevien muutosten sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[13], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[14] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[15] mukaisesti.

(13) Komission olisi sopivana ajankohtana teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutetuista toimista.

(14) YTK:n hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Vahvistetaan Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamia tutkimukseen, teknologian kehittämiseen sekä demonstrointiin liittyviä suoria toimia koskeva erityisohjelma, jäljempänä ’erityisohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2 artikla

Erityisohjelmassa määritetään Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalan toimet, joilla annetaan EU:n poliittiselle päätöksentekoprosessille asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea, tuetaan nykyisten politiikkojen toteutusta ja seurantaa sekä vastataan uusiin politiikan haasteisiin.

Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä.

3 artikla

Erityisohjelman täytäntöönpanon rahoitusta varten tarpeelliseksi katsottu määrä on puiteohjelman liitteen II mukaisesti 1 817 miljoonaa euroa.

4 artikla

1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.

2. Erityisohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja:

- lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus,

- tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä [16] ,

- tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita vain tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla.

3. Erityisohjelmasta ei rahoiteta:

- tutkimusta, joka on kielletty kaikissa jäsenvaltioissa,

- tutkimusta, joka on määrä suorittaa sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa kyseinen tutkimus on kielletty.

5 artikla

1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä puiteohjelman liitteessä III määritettyjä suoria toimia.

2. Tässä erityisohjelmassa sovelletaan suoriin toimiin liittyviä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.

6 artikla

1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpanoa varten monivuotisen työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet sekä täytäntöönpanon aikataulu.

2. Monivuotisessa työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

7 artikla

Komissio järjestää erityisohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutettujen toimien riippumattoman seurannan ja arvioinnin, joista säädetään puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[…]

Liite – EY:n ohjelma

1. Tavoite

Tavoitteena on sellaisen asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknisen tuen antaminen EU:n poliittiselle päätöksentekoprosessille, jonka avulla voidaan tukea nykyisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja seurantaa ja vastata uusiin politiikan haasteisiin.

2. Lähestymistapa

YTK vahvistaa entisestään – keskeisinä lähtökohtinaan kasvu, kestävä kehitys ja turvallisuus – toimintansa asiakaslähtöisyyttä ja jo nykyisinkin tiivistä verkostoitumistaan tiedeyhteisön kanssa:

- vastaamalla joustavasti EU:n politiikan laatijoiden kehittyviin tarpeisiin ja vaatimuksiin;

- suuntaamalla huomiota kysymyksiin, jotka ovat yhteiskunnallisesti merkittäviä, joihin sisältyy tutkimuskomponentti ja joihin liittyy merkittävä yhteisöulottuvuus;

- kehittämällä kumppanuuksia jäsenvaltioiden tutkimuskeskusten, korkeakoulujen, teollisuuden, viranomaisten ja sääntelyelinten sekä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa;

- vahvistamalla osaamistaan ja välineistöään.

- YTK on keskittänyt voimavarojaan voidakseen vastata tieteellisiin ja teknologisiin haasteisiin, joita nousee esiin EU:n monisäikeisestä ja monitahoisesta politiikasta. Tätä varten se on järjestänyt toimintansa politiikan keskeisten osa-alueiden ympärille ja luonut synergioita suhteessa jäsenvaltioissa käytössä oleviin muihin tieteellisen ja teknologisen tuen lähteisiin. YTK kehittää näitä valmiuksiaan edelleen muun muassa tekemällä yhteistyötä EU:n erillisvirastojen, EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa.

Yksi tämän erityisohjelman avainpiirteistä on kokonaisvaltainen lähestymistapa, jota YTK soveltaa antaessaan tieteellistä ja teknistä tukea politiikan tarpeita varten. Monilla aloilla vallitseekin akuutti tarve ymmärtää vuorovaikutussuhteita teknologian muutoksen, tieteen kehityksen, innovaatioiden ja kilpailukyvyn sekä sääntelyn ja politiikan erilaisten lähestymistapojen (esim. taloudelliset välineet, vapaaehtoisuuteen perustuvat järjestelmät ja joustomekanismit) välillä. Tätä varten tarvitaan vahvaa tutkimusperustaa. Puiteohjelman suoriin toimiin osallistumisessa pyritään mahdollisimman hyvään täydentävyyteen kohdassa 3 selostetun ohjelman suhteen.

Erityisohjelmassa sovellettavan lähestymistavan keskeinen osatekijä on tietämyksen siirto eri sidosryhmien välillä. Lisäksi pyritään tukemaan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja seurantaa sekä parhaiden toimintatapojen levittämistä 25:ssä EU:n jäsenvaltiossa, jäsenehdokasmaissa ja EU:n naapurimaissa.

YTK vastaa uuden Lissabonin strategian vaatimuksiin paremmasta sääntelystä politiikan ennakko- ja jälkiarvioinneilla, joilla tuetaan komissiota näyttöön perustuvien poliittisten toimien toteuttamisessa. Lisäksi politiikan täytäntöönpanon ja seurannan yhteydessä esiin nousevien vaatimusten johdosta tullaan toteuttamaan tarkoitukseen sopivia tukitoimia, jos niille on olemassa tieteellistä perustaa.

Uusiin haasteisiin, jotka liittyvät kasvavaan tarpeeseen luoda reagointivalmiuksia kriisi- ja hätätilanteiden sekä pikaisia poliittisia toimia vaativien tilanteiden varalta, vastataan rakentamalla valikoiduilla aloilla valmiuksia ja edellytyksiä, jotka tarjoavat riittävän tuen EU:n tasolla.

EU:n ulkosuhteista ja turvallisuuteen liittyvästä politiikasta aiheutuu YTK:lle uusia vaatimuksia seitsemännen puiteohjelman koko keston ajan. Tällä osa-alueella tukena käytetään omia suojattuja tieto- ja analyysijärjestelmiä, jotka mahdollistavat nopean reagoinnin. Myös YTK:n työn maailmanlaajuinen ja kansainvälinen ulottuvuus tulee vahvistumaan tässä ohjelmassa.

Tietty osa YTK:n voimavaroista varataan kokeilevaan tutkimukseen, jolla pyritään luomaan uutta tietämystä ja osaamista. Varoja ohjataan kokeilevaan tutkimukseen ”siemenrahoituksena”, joka voi tuottaa käytännön tuloksia myöhemmässä vaiheessa ja onnistuessaan hyödyttää YTK:n toimia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Eri alojen politiikalle antamansa tuen yhteydessä YTK toteuttaa pyynnöstä erityistoimia, joiden avulla voidaan paremmin hyödyntää EU:ssa saavutettuja tutkimustuloksia. Näin YTK lisää osaamisyhteiskunnasta saatavia hyötyjä.

3. Toimet

3.1. Aihepiiri 1: Hyvinvointi osaamisintensiivisessä yhteiskunnassa

3.1.1. Osio 1.1 Kilpailukyky ja innovaatiot

EU:n kilpailukykyä, sisämarkkinoiden avoimuutta ja kaupankäyntiä edistetään tuottamalla ja levittämällä käyttöön kansainvälisesti hyväksyttyjä referenssejä ja tukemalla yhteiseurooppalaisen mittausjärjestelmän käyttöönottoa. Mittaustulosten vertailtavuutta parannetaan laadunvarmistusmenetelmillä, kuten vertailumateriaaleilla, vertailumittauksilla sekä validoitujen menetelmien ja validoidun tiedon käytöllä monilla eri politiikkoihin liittyvillä aloilla, joita ovat esimerkiksi:

- kemikaalien ja erilaisten tuotteiden (kuten kosmetiikan) turvallisuus, johon pyritään perustamalla referenssilaitos kemikaalien integroitua riskinarviointia varten ja antamalla tieteellistä ja teknologista tukea kemikaalilainsäädännölle muun muassa Euroopan kemikaaliviraston valmistelujen yhteydessä (koulutuksen muodossa)

- (eläinkokeille) vaihtoehtoiset testausmenetelmät ja älykkäät testausstrategiat

- elintarvikkeiden turvallisuus, laatu ja aitous, rehun turvallisuus, bioteknologia

- energia (puhtaammat ja uusiutuvat energian lähteet ja kantajat)

- kansalaisten turvallisuus ja väestönsuojelu

- ympäristö ja terveys.

Tässä työssä toimitaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden elinten, kansainvälisten standardointielinten (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), sääntelyviranomaisten ja teollisuuden kanssa. Lisäksi YTK jatkaa työtään yhteisön vertailulaboratoriona muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien ja elintarvikkeiden lisäaineiden osalta ja ryhtyy yhteisön vertailulaboratorioksi myös joillakin muilla tähän liittyvillä osaamisalueillaan.

YTK pyrkii kehittämään edistyneitä ekonometrisiä mallinnus- ja herkkyysanalyysitekniikoita monilla politiikan aloilla, makrotalouden mallintamisessa, rahoitus- ja liiketoimintasyklien lyhyen aikavälin analyyseissä sekä yhdistelmäindikaattorien laadinnassa ja arvioinnissa.

Lisäksi YTK jatkaa rahoitusalan ekonometriikan ja tilastovälineiden soveltamista rahoituspalvelujen alalla (esimerkiksi maksuselvitystoiminnan ja pankkidirektiivien yhteydessä). YTK osallistuu jatkossakin useisiin eri toimiin tukemalla ennakko- ja jälkiarviointeja (myös vaikutusarviointeja), laatimalla täsmäindikaattoreita ja suorittamalla analyysejä.

YTK lisää tukeaan EU:n kansainvälisen kauppapolitiikan kehittämiselle painottaen erityisesti kauppapolitiikan vaikutuksia kestävään kehitykseen ja kilpailukykyyn.

Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaa tuetaan suorilla kvantitatiivisilla sosioekonomisilla analyyseillä, jotka voivat koskea useita eri politiikan osa-alueita, kuten makrotalouden vakautta ja kasvua, rahoituspalveluja, kilpailukyvyn eri osatekijöitä, elinikäistä oppimista ja Lissabonin strategian inhimillisiin voimavaroihin liittyviä ulottuvuuksia, maataloutta, ilmastonmuutosta sekä kestäviä energia- ja liikennejärjestelmiä. YTK tuottaa lisää tietoa vuorovaikutussuhteista koulutustarjonnan, osaamisyhteiskunnan tarpeiden ja koulutusmahdollisuuksien tasavertaisuuteen liittyvien tekijöiden välillä sekä siitä, miten koulutusresurssit voitaisiin hyödyntää tehokkaasti.

Kilpailukyky- ja ympäristötavoitteiden kannalta keskeisiä ovat ekotehokkaat teknologiat, joita jatkossakin määritellään ja arvioidaan Euroopan ympäristön pilaantumisen ehkäisy- ja valvontatoimistossa (EIPPCB) ja osana ympäristöteknologian toimintasuunnitelman toteutusta ja seurantaa. Tällaisten teknologioiden kehittämisen edellytyksiä tutkitaan edelleen, jotta voidaan selvittää niiden leviämisen esteet, arvioida niiden suorituskykytavoitteita ja käyttöä sekä analysoida käyttöönoton edistämistoimia.

Kilpailukykyä tuetaan lisäksi esimerkiksi:

- tukemalla eurooppalaisten standardien laadintaa ja ylläpitoa (esim. eurokoodit, euronormit, IEC, ISO-standardit ja eurooppalaiset vertailumateriaalit (ERM));

- kehittämällä standardeja ympäristön ja turvallisuuden seurantajärjestelmiä varten sekä INSPIREn ( Infrastructure for Spatial Information in Europe ) ja GMES:n ( Global Monitoring for Environment and Security ) tarjoaman tiedon saatavuuteen liittyen;

- vahvistamalla eurooppalaista mittausinfrastruktuuria akkreditointi-/sertifiointiprosesseja tukevilla laboratorioiden vertailuilla.

3.1.2. Osio 1.2 Eurooppalainen tutkimusalue

YTK tukee eurooppalaista tutkimusaluetta suoraan verkostoimalla tiedemaailmaa, edistämällä tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta, tarjoamalla tutkimusinfrastruktuurin käyttömahdollisuuksia ja harjoittamalla tutkimusyhteistyötä. YTK osallistuu tarpeen mukaan eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin, yhteisiin teknologia-aloitteisiin (JTI) ja perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettaviin toimiin. Erityisesti pyritään saamaan mukaan kumppaneita uusista jäsenvaltioista ja ehdokasmaista.

YTK tarjoaa tukea näyttöön perustuvalle tutkimuspolitiikan laadinnalle sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla.

Tätä strategista tukea täydennetään tekemällä teknologia-arviointeja yksittäisten aihealueiden tutkimuspainotuksista.

Myös tieteen ja teknologian kehityksen ennakointimenetelmien vankentamista, kehittämistä ja levittämistä edistetään Euroopan tasolla.

3.1.3. Osio 1.3 Energia ja liikenne

YTK keskittyy energia-alan toimissaan sujuvaan siirtymiseen kohti vähemmän hiilipitoisia, uusiutuvia energialähteitä ja energiankantajia (vety mukaan luettuna), tehokkaampia energiajärjestelmiä sekä turvallisempaa ja varmempaa energiantarjontaa. YTK:n tavoitteena energia-alalla on:

- luoda kestävän energiantuotannon referenssijärjestelmä, joka vastaa EU:n politiikan tarpeisiin tarjoamalla tiede- ja teknologia-asiantuntemusta teknologian innovaatioihin ja kehitykseen liittyvissä kysymyksissä (kaikki energialähteet)

- toimia valikoitujen teknologioiden (eli puhtaampien fossiilisten polttoaineiden, biomassan, aurinkosähkön, polttokennojen ja vetyteknologioiden) esinormatiivisen suorituskykyverifioinnin ja -sertifioinnin referenssikeskuksena

- tarjota tietoa energian toimitusvarmuudesta Euroopassa.

Toisaalta YTK tukee kestävän liikenteen kehitystä Euroopassa keskittymällä seuraaviin kysymyksiin:

- ympäristö sekä päästörajoitukset ja niihin liittyvät vaikutukset ekosysteemeihin; mahdollisuudet vähentää päästöjä uuden teknologian avulla erilaisissa poliittisissa skenaarioissa;

- teknis-taloudellinen ulottuvuus, jonka tutkimuksessa arvioidaan parempia polttoaineita ja moottoreita, vaihtoehtoisia ajoneuvokonsepteja sekä innovaatioiden vaikutuksia kilpailukykyyn ja talouskasvuun; samoin arvioidaan eri liikennepoliittisia vaihtoehtoja;

- yhteiskunnallinen ulottuvuus, johon sisältyvät maankäytön suunnittelu, terveysvaikutukset ja ympäristötietoisuuden lisääminen; lisäksi tutkitaan ilma-, maa- ja meriliikenteen turvallisuutta ja varmuutta.

Energia ja liikenne ovat ilmanlaatuun vaikuttavan pilaantumisen suurimpia lähteitä. YTK tukee EU:n ilman pilaantumisen ehkäisyyn liittyvää CAFE-strategiaa ( Clean Air for Europe ) kiinnittäen erityistä huomiota eri lähteistä peräisin olevien päästöjen karakterisointiin ja jakautumiseen. Tavoitteena on edesauttaa päästöjen vähentämisstrategioiden kehittämistä.

3.1.4. Osio 1.4 Tietoyhteiskunta

YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologiaan liittyvien ja kilpailukykyiseen eurooppalaiseen osaamisyhteiskuntaan tähtäävien toimien ja toteutusvälineiden määrittelyä laatimalla osaamisyhteiskuntaan liittyviä tulevaisuusanalyysejä ja strategioita. Huomion keskipisteessä ovat kasvu, solidaarisuus, osallistaminen ja kestävä kehitys. Lisäksi YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologian kehitykseen tiiviisti yhteydessä olevien tai siitä merkittävästi hyötyvien EU-politiikkojen täytäntöönpanoa. Tämä kattaa sovellukset sähköisen kaupankäynnin, terveydenhuollon tieto- ja viestintäteknologian, henkilökohtaisen turvallisuuden, verkko-opiskelun, sähköisen hallinnon ja ympäristön aloilla sekä sen arvioimisen, millaisia mahdollisuuksia tietoyhteiskunnan teknologia tarjoaa pyrittäessä toteuttamaan EU:n kokonaisstrategiaa kasvun, osallistamisen ja elämänlaadun suhteen.

Tietoyhteiskunnan teknologioiden konvergenssin osalta YTK pyrkii arvioimaan konvergenssin vaikutuksia yhteiskuntaan kilpailukyvyn, yksityisyyden suojan, yhteiskunnan ”omaksi tuntemisen” (ownership) ja yhteiskunnallisen osallisuuden näkökulmasta. Konvergenssin mahdollistamiin sovelluksiin pyritään terveydenhuollossa (bioanturit, nanoteknologia ja kognitiotieteet), turvallisuusalalla (anturit, julkisten paikkojen turvallisuus, henkilökohtainen koskemattomuus) ja ympäristöalalla (seurantatekniikat ja kestävä ympäristönhoito).

3.1.5. Osio 1.5 Biotieteet ja bioteknologia

Biotieteet ja bioteknologia ovat tärkeitä monille politiikan aloille, joilla ne voivat merkittävästi edesauttaa Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. Niiden tarjoamat mahdollisuudet tiedostetaankin laajalti terveydenhuollon alalla, maataloudessa, elintarviketuotannossa, ympäristöalalla ja muilla aloilla, joilla kehitetään nopeassa tahdissa sovelluksia. Vertailumateriaalien ja validoitujen menetelmien aikaansaaminen edellyttää, että saatavilla ja käytössä on monenlaisia kehittyneitä bioteknologisia välineitä. YTK kehittää edelleen tämän alan osaamistaan lainsäädännön ja sääntelyn tarpeita silmällä pitäen.

YTK tekee erityisesti valikoitujen bioteknologian ja biotieteiden sovellusten sosioekonomisia vaikutuksia koskevia selvityksiä, joilla voidaan tukea tulevaa lainsäädäntöä. Soveltamalla detektiotekniikoissaan kokonaisvaltaisesti nanobioteknologiaa, fysiikkaa, biologiaa ja kemiaa YTK auttaa kehittämään uusia strategioita ja teknologioita ympäristön ja terveyden seurantaan, (eko)toksisuustutkimuksiin, elintarvikevalvontaan ja turvallisuussovelluksiin.

Toimia toteutetaan muun muassa seuraavilla aloilla:

4. Bioteknologia ja terveyteen liittyvät näkökohdat:

5. geneettisen testauksen laadunvarmistusvälineet;

6. genomipohjaisia diagnostiikkasovelluksia ja lääkekehitystä koskevat tutkimukset (esim. farmakogenomiikka);

7. kehittyneiden menetelmien luominen ja validointi eläinkokeiden parantamiseksi, vähentämiseksi ja korvaamiseksi bioteknologisten lääkkeiden kehityksessä sekä kemikaalien toksisuuden ennustamiseksi in vitro -soluviljelmillä, suurikapasiteettisten tekniikoiden avulla ja toksikogenomiikan keinoin;

8. uusien bioinformatiikan menetelmien määrittely ja arviointi omiikka-lähestymistapojen tueksi yhdistäen mukaan tietoa fysiologisista reaktioista, joita muokkaavat yksilökohtainen alttius ja elintapatekijät;

9. tarvittavan menetelmäkokonaisuuden luominen, jotta voidaan riittävällä tavalla arvioida riskimuuttujia ihmisen terveyteen kohdistuvien riskien arvioinneissa;

10. nanoteknologian ympäristö- ja terveysvaikutusten arviointi.

11. Bioteknologia maataloudessa, elintarvikkeissa ja rehuissa:

12. tulevaisuutta luotaavat tutkimukset kehitteillä olevista bioteknologian sovelluksista elintarviketuotannossa (esim. terveysvaikutteiset elintarvikkeet, kloonatut tuotantoeläimet ja molekyyliviljelmät (ns. ”pharming”));

13. muuntogeenisten organismien havaitseminen, tunnistaminen ja kvantifiointi (sisältää suurikapasiteettisten seulontamenetelmien validoinnin sekä laadunvarmistusvälineet seuraavien sukupolvien muuntogeenisiä organismeja varten);

14. tutkimukset muuntogeenisten kasvien ja tavanomaisten kasvien vuorovaikutussuhteista; tutkimukset muuntogeenisiin kasveihin liittyvistä taloudellisista näkökohdista.

3.2. Aihepiiri 2: Solidaarisuus ja luonnonvarojen vastuullinen hallinta

3.2.1. Osio 2.1 Maaseudun kehittäminen, maatalous ja kalatalous

YTK tukee eurooppalaista maaseudun kehittämispolitiikkaa, maatalouspolitiikkaa ja kalastuspolitiikkaa siten, että se ottaa huomioon kaikki kolme kestävän kehityksen ulottuvuutta:

- Tuotantonäkökohdat: tuetaan yhteisen maatalouspolitiikan toteutusta, valvontaa ja seurantaa (tilatukijärjestelmä, täydentävien ehtojen järjestelmä, maatilojen neuvontapalvelu), mukaan luettuina viljelylohkojen yhdennetyt hallinta- ja valvontajärjestelmät ja pysyvien kasvien rekisterit sekä kiinteistörekisterien toteutus markkinoiden ja investointien tukemiseksi (käyttäen paikannus-/navigointitekniikoita); kehitetään kasvusimulaatiomalleihin, pinta-alatekniikoihin, kaukokartoitukseen ja maatalousfenologian verkostoon perustuvia satoennusteita; tuetaan EU:n maatilavakuutusjärjestelmän toteutusta; tuetaan metodologian osalta EU:n uutta maatalouden tilastojärjestelmää (LUCAS mukaan luettuna).

- Ympäristönäkökohdat: arvioidaan suotuisiin maanviljely- ja ympäristöolosuhteisiin liittyviä seikkoja ja tutkitaan maatalouden ympäristötoimenpiteiden vaikutuksia maaperään ja vesiin, luonnon monimuotoisuuteen ja Euroopan maaekosysteemeihin; analysoidaan maatalouspolitiikan, maaseudun kehittämispolitiikan ja aluepolitiikan yhteyksiä ja vaikutuksia maankäytön muutoksiin Euroopassa kehittämällä indikaattoreita ja spatiaalisia malleja; tuetaan kohdennettujen aluestrategioiden kehittämistä aluekehitysohjelmien toteutusta varten; arvioidaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia maatalouteen sopeuttamistoimia silmällä pitäen; autetaan vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä erillisten energiakasviviljelmien sekä maatalousjätteen energian talteenoton avulla.

- Tuottaja-/kuluttajanäkökohdat: strategiset politiikan analyysit esimerkiksi seuraavilla aloilla: yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutukset maatalousjärjestelmien kestävyyteen; maatalouden kyky vastata kuluttajien vaatimuksiin: elintarvikkeiden karakterisointi ja valvonta, tuotantoketjujen sisällä toimivien laadunvarmistus- ja sertifiointijärjestelmien vaikutukset sekä maatalouden kyky noudattaa ympäristönormeja ja eläinten hyvinvoinnin normeja; keskeisiä eurooppalaisia maataloustuotteita koskevat ennusteet ja politiikan vaikutusten arvioinnit tuotannon, maailmanmarkkinoiden, hintojen, tulojen ja kuluttajien hyvinvoinnin näkökulmasta; kauppapolitiikan ja perushyödykkeiden maailmanmarkkinoiden muutosten vaikutukset; maatalouspolitiikka maaseudun kehittämisessä suhteessa muihin politiikkoihin. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutuksiin uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa.

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita tuetaan parantamalla tieteellisen tiedon laatua ja ajantasaisuutta sekä kehittämällä prosesseja eri hallinnointivaihtoehtojen taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia varten. Kalastuksen valvonnassa käytetään uutta tekniikkaa, kuten DNA-analyysiin perustuvaa kalojen alkuperän todentamista. Erityistä huomiota kiinnitetään tekniikoihin, jotka edesauttavat sidosryhmien osallistumista. EU:n kehittyvän meriliikennepolitiikan myötä laajennetaan kalastuksen tarpeisiin kehitettyjen palvelujen – joihin kuuluu esimerkiksi alusten seuranta kaukokartoituksen ja sähköisten ilmoitusten avulla – soveltuvuutta myös kauppalaivojen tunnistamiseen. Myös kasvavan vesiviljelyalan vaikutuksia arvioidaan.

3.2.2. Osio 2.2 Luonnonvarat

YTK pyrkii luomaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa muutoksen seurantaa ja luonnonvaroihin kohdistuvien vaikutusten ja paineiden analysointia varten. Tavoitteena on kehittää kattavia kestävän kehityksen malleja. Tämä osio täydentää osiota 2.1, ja tutkimus sovitetaan tarkasti yhteen EU:n seitsemän teemakohtaisen ympäristöstrategian kanssa. Tutkimuksessa korostetaan ympäristötiedon yhteiskäyttöä ja edesautetaan GMES-palvelujen kehitystä. Sovelluksissa noudatetaan INSPIRE-periaatteita.

Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin yksittäisiin aiheisiin:

- vesipolitiikan puitedirektiiviin ja meripolitiikkaan liittyvä vesivarojen hoito, jossa kiinnitetään huomiota Euroopan sisä- ja rannikkovesien ekologiseen laatuun, pilaavien aineiden kiertoon, kemiallisten ja biologisten kontaminanttien yhdenmukaisiin mittausmenetelmiin, dynaamiseen mallintamiseen sekä yleiseurooppalaisiin tietojärjestelmiin;

- maaperänhoidon puitedirektiivissä luetellut maaperänsuojelualoitteet; tältä osin keskitytään parantamaan maaperää koskevan tiedon kulkua Euroopassa, määrittelemään yhteiset kriteerit ja menetelmät maaperäuhkien kannalta riskialttiiden alueiden rajaamista varten sekä kehittämään maaperän seurannan menetelmiä;

- luonnonvarojen käytön elinkaarianalyysimenetelmät, joiden avulla voidaan seurata materiaaleja aina niiden käyttöönotosta kierrätykseen ja lopulliseen käytöstäpoistoon asti; luonnonvarojen ja materiaalien kestävä tuotanto ja kulutus sekä tuotteiden ympäristövaikutukset ja kestävyys erilaisissa teknologisissa ja poliittisissa skenaarioissa;

- metsätalous; tällä alalla tullaan perustamaan yhteisön metsien seurantajärjestelmä, johon kootaan tietoa metsäpaloista, metsien ekologisesta tilasta ja metsävaroista; toimet kattavat muun muassa metsien biologisen monimuotoisuuden indikaattorit, metsäpalon jälkivaikutusten analysointivälineet, metsäpalojen, maaperätyyppien ja ilmastonmuutoksen vuorovaikutussuhteet sekä jäsenvaltioissa käytettävissä olevan metsävaroja koskevan tiedon kokoamisen yhteen;

- teknisen tuen jatkaminen INSPIREn kehittämiselle: osallistutaan EU:n yhteisen ympäristötietojärjestelmän luomiseen (tiiviissä yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen ja tilastokeskus ESTATin kanssa);

- rakenne- ja koheesio-ohjelmien vaikutusten arviointi ja tuki EU:n aluepolitiikkojen määrittelylle ja arvioinnille aluekohtaisten indikaattorien avulla alue- ja kaupunkitasolla.

3.2.3. Osio 2.3 Ympäristö ja terveys

Ympäristön ja terveyden välinen suhde on EU:n tasolla uusi painopistealue. YTK tukee tätä kehittyvää politiikan alaa seuraavasti:

- kehitetään ja validoidaan menetelmiä kulkeutumisreittien seurantaa ja altistumisen arviointia varten, kohteina ympäröivä ilma (ilmanlaatu), sisäilma (tuotteet, savu), juomavesi ja elintarvikkeet (mukaan luettuina elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit, elintarvikeketjun kontaminantit); varsinkin kemikaalien osalta on tarkoitus osallistua ihmisen kokonaisaltistumiseen liittyvien mallien kehitykseen;

- arvioidaan terveysvaikutuksia kokeiden, biomonitoroinnin, toksikogenomisten analyysien, tietokonelaskentatekniikoiden ja analyyttisten välineiden avulla;

- hyödynnetään näiden kahden luetelmakohdan toimista saatavaa tietämystä siten, että voidaan edesauttaa kokonaisvaltaisen ympäristö-/terveysjärjestelmän tulevaa kehitystä EU:n toimintasuunnitelmassa kehitteillä olevien ympäristö- ja terveysalan poliittisten puitteiden mukaisesti.

3.2.4. Osio 2.4 Ilmastonmuutos

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen on Kioton pöytäkirjan keskeinen tavoite. YTK:n asialistalla onkin tärkeällä sijalla kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuuksien (ja niiden vaikutusten lieventämiskeinojen) arviointi yhteisissä puitteissa. Tässä yhteydessä pyritään kasvihuonekaasupäästötietojen laadunarviointiin, verifiointiin ja analysointiin varsinkin erityisen haastavilla aloilla, kuten maa- ja metsätaloudessa. Vastaavasti tarkastellaan verifiointia kasvihuonekaasujen päästökauppaan liittyen.

Ilmastonmuutokseen on sopeuduttava, ja YTK kerää ja arvioi jatkossakin tietoa ilmastovaikutuksista niiden kannalta herkillä Euroopan talouden aloilla. Tässä yhteydessä tarkastellaan maataloutta, metsätaloutta, vesivaroja ja luonnonuhkia. Ilmastonmuutokseen liittyvien uhkien arvioinnissa keskitytään tulvien, kuivuuksien, metsäpalojen, myrskyjen sekä ilmanlaadun ja rannikko- ja meriprosessien heikentymisen esiintymiseen EU:ssa.

Ilmastonmuutoksen merkeistä ja vaikutuksista eri puolilla maailmaa on saatava riittävästi tietoa. Maailmanlaajuisen seurannan tekniikoita kehitetäänkin edelleen, jotta voidaan arvioida ilmakehän, valtamerten ja maan biosfäärin muutoksia, jotka joko aiheuttavat ilmastonmuutosta tai ovat seurausta siitä. Tämä työ on osa EU:n panosta maailmanlaajuisiin havainnointijärjestelmiin, joista on virallisesti sovittu ilmastonmuutosta koskevassa YK:n puitesopimuksessa (osuus maailmanlaajuisen ilmastonhavainnointijärjestelmän kehittämisessä). Samoin tehdään työtä, jonka kohteena on päästökaupan verifiointi Kioton pöytäkirjan joustomekanismien (yhteistoteutuksen ja puhtaan kehityksen mekanismin) yhteydessä ja vuoden 2012 jälkeisissä järjestelmissä. YTK on mukana TREES-ohjelman ( Tropical Ecosystem Environment observations by Satellites ) kolmannessa vaiheessa, jossa päivitetään aiemmat arviot maapallon metsäpeitteestä.

YTK tekee yhteistyötä Euroopan muiden mallinnuskeskusten kanssa laatiakseen erilaisia etu/haitta-skenaarioita ja kustannus/hyöty-analyysejä. Erityisen tärkeää seitsemännen puiteohjelman kannalta on analysoida vaihtoehtoja Kioton pöytäkirjan jälkeistä vaihetta varten ja käynnistää keskustelu ilmastopolitiikan sisällyttämisestä politiikan muihin osa-alueisiin.

3.3. Aihepiiri 3: Turvallisuus ja vapaus

3.3.1. Osio 3.1 Sisäinen turvallisuus

YTK tukee EU:n politiikkaa oikeuden, vapauden ja turvallisuuden sekä tullihallinnon alalla. Painopisteenä on tietoteknisen ja järjestelmäanalyyttisen osaamisen soveltaminen rikosten ja petosten, salakuljetuksen ja laittoman maahantuonnin torjunnassa, kriittisten infrastruktuurien suojelussa, terrorismin torjunnassa sekä maahanmuuton hallinnassa ja rajavalvonnassa. Lisäksi tarjotaan teknistä tukea integroitua rajavalvontaa varten (esim. yhteentoimivuuskysymyksissä).

Toimilla tuetaan muun muassa:

- valmiuksia havaita ja valvoa EU:n varoihin kohdistuvia petoksia ja varojen ohjautumista vääriin käsiin; tässä hyödynnetään automatisoitua tiedonkeruuta ja kehittyneitä analyysitekniikoita sovellettuina suuriin datakokonaisuuksiin;

- avainalojen kriittisiin infrastruktuureihin liittyvien uhkien ja haavoittuvuuksien arviointia EU:n tasolla (esim. tietojärjestelmät, rahoitusjärjestelmät, teollisuuslaitokset, julkiset rakennukset, liikennejärjestelmät ja -infrastruktuurit, viestintäverkot, rahoitusalan tietoliikenneverkot, navigointijärjestelmät, sähkön, kaasun ja öljyn tuotanto- ja jakeluverkostot, elintarvikkeiden jakeluverkostot);

- infrastruktuureihin kohdistuvista tahallisista teoista aiheutuvien tilanteiden ehkäisyä, niihin valmistautumista ja riskienhallintaa (teollisuuslaitoksiin kohdistuvat vahingonteot, räjäytykset, törmäykset, biologiset ja kemialliset aineet, elintarvikejärjestelmiin kohdistuvat iskut);

- rajaturvallisuutta ja rajavalvontaa, joihin liittyen kehitetään biometristen antureiden standardeja ja testataan niitä, kehitetään seurantajärjestelmiä laittomien kuljetusten havaitsemiseksi sekä kehitetään muuttovirtojen seurantavälineitä;

- tiedonkeruuta ilmateitse, meritse ja teillä tapahtuvista tavarankuljetuksista hyödyntäen erilaisia jäljitystekniikoita;

- EU:n komentokeskusrakennetta (ARGUS) ja kriiseihin reagoinnin mekanismeja.

3.3.2. Osio 3.2 Katastrofit ja niihin reagoiminen

YTK toteuttaa luonnonkatastrofeihin sekä teknisiin katastrofeihin ja onnettomuuksiin liittyviä toimia luodakseen paremmat valmiudet ymmärtää ja hallita haavoittuvuustekijöitä ja riskejä sekä kehittääkseen ennakkovaroitus- ja hälytysjärjestelmiä, seurantaa ja vaurioiden arviointia sekä ennaltaehkäisy- ja seurausten lieventämistoimenpiteitä. Erityisesti se pyrkii parantamaan EU:n reagointivalmiuksia ja kriisinhallintaa nopean reagoinnin, seurannan ja vaurioiden arvioinnin osalta (esim. pelastuspalvelumekanismi ja yhteisvastuurahaston käyttö).

Suuronnettomuuksien riskejä tutkiva toimisto tukee turvallisuushallintoa seuraamalla onnettomuuksia ja vaaratilanteita, varsinkin Seveso II -laitoksissa, ja hyödyntämällä niistä saatuja kokemuksia vastaisen varalta.

Luonnonkatastrofien osalta YTK keskittyy kehittämään erilaisia mallintamiseen, kaukokartoitustekniikkaan ja mittausverkostoihin perustuvia ennakkovaroitus- ja hälytysjärjestelmiä Euroopassa ilmeneviä tilanteita, kuten tulvia, kuivuuksia, öljypäästöjä, maanjäristyksiä, metsäpaloja ja myrskyjä varten. Riskejä, joihin liittyy useita eri uhkatekijöitä tutkitaan Välimeren/Mustanmeren alueella ja Atlantin valtameren reunamilla. Luonnonkatastrofeja koskevaa raportointia ja analysointia jatketaan. Tämän osion toiminnassa tuetaan myös kriiseihin ja hätätilanteisiin liittyvien GMES-palvelujen kehitystä.

3.3.3. Osio 3.3 Elintarvikkeiden ja rehun turvallisuus ja laatu

Toimissa sovelletaan ”ruokapöydästä maatilalle” -periaatetta. YTK tarjoaa menetelmien validointia ja yhdenmukaistettuja menettelymalleja monenlaisia elintarvike- ja rehutyyppejä varten. Lisäksi se vahvistaa kykyään toimia elintarvike- ja rehukriiseissä syventämällä asiantuntemustaan elintarvikkeiden ja rehujen analysoinnissa ja laajentamalla osaamistaan tarvittaessa uusille aloille. Toimintaa harjoitetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa.

Yksittäisiä toiminta-aloja ovat muun muassa:

- elintarvikkeiden ja rehujen valvonnassa käytettävien molekyylibiologisten ja yhdistelmätekniikoiden validointi esim. allergeenien, terveysvaikutteisten elintarvikkeiden ja luomuruoan alalla;

- sellaiset elintarvikkeisiin ja terveyteen liittyvät osa-alueet, joille kaavaillaan lainsäädäntöä (esim. mikrobiologia, terveysvaikutteiset elintarvikkeet ja luomuruoka, allergeenit, terveysväittämät pakkausmerkinnöissä);

- nykylainsäädäntöä tukevat rehujen turvallisuuteen liittyvät osa-alueet (esim. rehujen lisäaineiden käyttöluvat);

- elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvä mikrobiologia, mikro-organismien havaitsemiseen käytettävien biomolekulaaristen menetelmien validointi varsinkin patogeenien havaitsemiseksi elintarvikkeissa ja vedessä;

- kiellettyjen aineiden, kontaminanttien, rehun lisäaineiden ja eläinproteiinien havaitsemiseen, merkintöjä koskevan direktiivin noudattamisen valvontaan ja alkuperän toteamiseen käytettävien analyysimenetelmien (esim. isotooppimenetelmät) validointi;

- elektroniset jäljittämistekniikat koko rehu-/elintarvikeketjussa.

3.4. Aihepiiri 4: Eurooppa maailmanlaajuisena kumppanina

YTK tukee EU:n päätöksentekoa ulkosuhteissa (kehitysyhteistyö, kauppa sekä kriisinhallinnan välineet, kuten vakauteen ja humanitaariseen apuun liittyvät välineet).

3.4.1. Osio 4.1 Globaali turvallisuus

YTK lisää tukeaan yhteisön jälleenrakennus- ja humanitaarisen avun ohjelmille hyödyntäen uutta teknologiaa (muun muassa avaruustekniikka, paikkatietoanalyysit, web-pohjainen tietoanalyysi, reaaliaikaiset tietojärjestelmät) ja palvellen useita eri toiminnan tasoja (varautumisesta nopeaan reagointiin ja kenttäoperaatioihin). Tavoitteena on edistää unohdettujen kriisien havaitsemista, potentiaalisten kriisien ennakointia, humanitaarisen avuntarpeen arviointia ja avun toteutusta, kokonaisvaltaisia kriisitoimenpiteitä sekä kriisin jälkeistä vahinkojen arviointia. Tukea annetaan kansainväliselle humanitaariselle avulle myös laajentamalla maailmanlaajuisen katastrofivaroitus- ja -toimenpidejärjestelmän ( Global Disaster Alert and Response System ) toimintoja siten, että ne kattavat laajemman valikoiman eri tyyppisiä humanitaarisia katastrofeja. Tässä yhteydessä toimitaan tiiviissä yhteistyössä YK:n elinten (erityisesti YK:n humanitaarisen avun toimiston) kanssa.

YTK perustaa maailmanlaajuisen paikkatietokannan ja on mukana kehittämässä palveluja (nopea kartoitus), joilla tuetaan kriisinhallintaa ja turvallisuutta. Lisäksi se kehittää järjestelmien yhteentoimivuutta ja standardeja, joilla tuetaan järjestelmien välistä tiedonvaihtoa (erityisesti tiedonvaihto neuvoston SitCen-järjestelmän ja EU:n satelliittikeskuksen kanssa). Tämä tapahtuu GMES:n tulevien pilottipalvelujen kehittämisen yhteydessä.

YTK tukee ns. vakautusvälinettä tarkastelemalla rajaliikenteeseen liittyviä haasteita (aseiden leviämisen estäminen, salakuljetuksen ja terrorismin ehkäisy) sekä pidemmän aikavälin maailmanlaajuiseen vakauteen ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä. YTK tekee joukkotuhoaseiden ja kaksikäyttötuotteiden ja -tekniikoiden leviämisen estämiseen liittyvää työtä, jossa tarkastellaan muun muassa vientivalvontaa, rajavalvontaa, toimitusketjun kokonaisturvallisuutta ja maaprofilointia. Tätä varten kehitetään edelleen muun muassa vientivalvonnan luokittelujärjestelmiä, tiedustelutietoon perustuvia järjestelmiä, datan varastointitekniikkaa sekä monikielisiä web-pohjaisia tiedonlouhintavälineitä. Toimet on määrä kytkeä tiiviisti niihin YTK:n toimiin, jotka toteutetaan Euratom-erityisohjelmassa.

Toiminnan kannalta keskeisiä ovat kaukokartoituksen analyysitekniikat ja järjestelmät, joilla yhdistetään ja analysoidaan eri lähteistä (mm. maapallon havainnointijärjestelmistä ja avoimista tietolähteistä) saatua tietoa: näillä tuetaan yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvaa yhteistä toimintaa (ns. Joint Action -toimet), Kimberley-prosessia, muun muassa puutavaran ja kaksikäyttötuotteiden laittoman kaupan seurantamekanismeja, EU:n rauhanohjelmaa ja yleensäkin konfliktien ehkäisyyn tähtääviä ohjelmia. Kaiken kaikkiaan toimilla tuetaan GMES-aloitteen maailmanlaajuista ulottuvuutta.

3.4.2. Osio 4.2 Kehitysyhteistyö

Alkuvaiheessa perustetaan erityinen kestävän kehityksen ja ympäristön seurantakeskus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maihin. Seurantakeskuksen ydintoimintoihin kuuluvalla tiedonkeruu- ja viestintäjärjestelmällä palvellaan kolmea osa-aluetta, jotka ovat ympäristödiagnostiikka ja maaprofiilit, skenaarioiden hahmottelu sekä eri politiikkojen vuorovaikutussuhteet. Trendianalyysejä tuetaan harjoittamalla luonnonvarojen ja ympäristömuuttujien (esim. maapeite, metsäpeite, metsäpalot, biologinen monimuotoisuus, rannikkoalueet, herkkyys ilmastonmuutokselle) pitkän aikavälin seurantaa. Kehitystyötä tehdään tiiviissä yhteydessä GMES-aloitteeseen ja Afrikassa käynnissä olevaan ympäristön ja kestävän kehityksen seurantaohjelmaan.

Maailmanlaajuiseen satojenseurantaan liittyvää seurantakeskuksen toimintaa kehitetään elintarvikevarmuuden näkökulmasta ja yhteydessä yhteisön aloitteisiin, jotka koskevat köyhyyden vähentämistä ja kestävää kehitystä. Tutkimustyössä keskitytään uusiin tapoihin arvioida elintarvikkeiden tarjontaa ja kysyntää sekä elintarvikevarmuutta koskeviin tietojärjestelmiin ja haavoittuvuusarviointeihin.

Työn lopputuotteet ovat asiakaslähtöisiä, eli tässä nimenomaisessa tapauksessa ne on suunniteltu siten, että ne vastaavat kehitysmaiden tarpeita ja ovat kehitysmaiden sovellettavissa.

Yhteistyötä keskeisten toimijoiden (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS) kanssa vahvistetaan.

Eettiset näkökohdat

Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat.

Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian eettisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot (1998–).

Koska Euroopassa sovelletaan useita erilaisia lähestymistapoja, periaatteena on, että tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Tämä on myös toissijaisuusperiaatteen mukaista. Kansallisia säännöksiä sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jäsenvaltiossa tai muussa maassa sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa.

Tutkimushankkeiden toteuttajien on tarvittaessa pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio tekee poikkeuksetta eettisen arvioinnin niille ehdotuksille, jotka koskevat eettisesti arkaluonteisia kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävästi huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana.

EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on laatiessaan ja pannessaan täytäntöön muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY puolestaan edellytetään, että kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua tai tuskaa. Lisäksi direktiivin mukaan vaihtoehtoisista kokeista on valittava ne, joissa tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen herkkyystaso. Niin ikään on käytettävä kokeita, jotka aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että taataan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biologisen monimuotoisuuden periaatteita.

Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana säännöllisesti tieteen edistymistä sekä kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi.

SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

15. EHDOTUKSEN NIMI: Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013).

16. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ

Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:

Suora tutkimus

17. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT

18. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:

10 02 Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat

(Seitsemännen puiteohjelman lopullinen budjettinimikkeistö vahvistetaan myöhemmin.)

19. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:

2007–2013, olettaen että uudet rahoitusnäkymien puitteet hyväksytään.

20. Budjettitiedot ( rivejä lisätään tarvittaessa ):

Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |

8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[35] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |

| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 ja 2013 |Yht. | |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 | |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 | |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[36]

| 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 | |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | | | | | | | | | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | | | | | | | | | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 |1,801 | 6,002 | |

Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään

Luvut perustuvat tutkimuksen pääosaston vuodelle 2006 esittämiin pyyntöihin, joita on korotettu 2 % ennakoidun vuotuisen inflaation mukaisesti (Fiche 1 REV).

Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahajaottelussa myönnetystä osuudesta. Toimien jakamisessa olisi otettava huomioon toimien mahdollinen siirtäminen yksiköiden välillä uusien rahoitusnäkymien perusteella.

[1] KOM(2005) 119.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-Private R&D Partnerships to Boost Europe’s Industrial Competitiveness - SEK(2005) 800, 10.6.2005.

[6] Frontier Research: the European Challenge. Korkean tason asiantuntijaryhmän raportti, Euroopan komissio, toukokuu 2005.

[7] Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI “List of Opportunities” , maaliskuu 2005, www.cordis.lu/esfri/.

[8] EUVL C , , s. .

[9] EUVL C , , s. .

[10] EUVL C , , s. .

[11] EUVL C , , s. .

[12] YTK:n tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikkojen suunnittelulle, laatimiselle, toteutukselle ja seurannalle. Euroopan komission yksikkönä YTK toimii tieteen ja teknologian referenssilaitoksena Euroopan unionissa. Se toimii läheisessä suhteessa politiikan laadintaprosessiin, palvelee jäsenvaltioiden yhteistä etua ja on riippumaton yksityisistä tai kansallisista etunäkökohdista.

[13] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

[14] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

[15] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

[16] Sukurauhasten syövän hoitoon liittyvää tutkimusta voidaan rahoittaa.

[17] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM).

[18] Luvut tarkoittavat koko EY:n puiteohjelman menoja - ks. KOM(2005) 119.

[19] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.

[20] Vuoden 2013 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat.

[21] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 05.

[22] Vuoden 2013 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat.

[23] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 05.

[24] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.

[25] Taulukossa annetut luvut koskevat vain henkilöstötaulukosta rahoitettua henkilöstöä kaikissa suorissa toimissa, joiden toteutuksesta vastaa Yhteinen tutkimuskeskus. Lukuihin eivät siis sisälly toimintatalousarvion henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet eivätkä epäsuorien toimien henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet - ks. asiakirjat KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444.

[26] 96/282/Euratom - EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12.

[27] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

[28] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

[29] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

[30] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.

[31] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.

[32] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.

[33] Taulukossa annetut luvut koskevat vain henkilöstötaulukosta rahoitettua henkilöstöä kaikissa suorissa toimissa, joiden toteutuksesta vastaa Yhteinen tutkimuskeskus. Lukuihin eivät siis sisälly toimintatalousarvion henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet eivätkä epäsuorien toimien henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet - ks. asiakirjat KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444.

[34] Luvut tarkoittavat koko EY:n puiteohjelman menoja - ks. KOM(2005) 119.

[35] Luvut tarkoittavat koko EY:n puiteohjelman menoja - ks. KOM(2005) 119.

[36] EURAB-komitea.