Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus energiatilastoista /* KOM/2006/0850 lopull. - COD 2007/0002 */





FI Bryssel 10.1.2007 KOM(2006) 850 lopullinen 2007/0002 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS energiatilastoista (komission esittämä) (...PICT...) | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | PERUSTELUT 1) EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Yhteisön energiapolitiikan ja -lainsäädännön kehittämisen myötä on korostunut kattavien ja vertailukelpoisten Euroopan tasoisten tilastojen tarve useissa energiaan liittyvissä kysymyksissä. Direktiivit, joissa on EU:n energiakysymyksiä koskevia selkeitä määrällisiä tavoitteita ja määräaikoja, edellyttävät energiatilanteen seurantaa, jotta voidaan selvittää, saavutetaanko nämä tavoitteet ja missä määrin. Energian muuntamisen ja kuluttamisen valtava ympäristövaikutus on vääjäämättä myös pitkän aikavälin huolenaihe, ja sen myötä korostuu tarkkojen energiatietojen tarpeellisuus. Asianmukainen ja tarkka energiatilinpito on tullut erityisen merkittäväksi 16. helmikuuta 2005 tapahtuneen Kioton sopimuksen voimaantulon myötä: energiankäyttömme vastaa 80 prosentista EU:n kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä. Ehdotuksessa otetaan lisäksi täysimittaisesti huomioon komission energiatilastoja koskeva yhteistyö Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) kanssa: ehdotettu tietojen keruu kattaa täysin sen osan, joka tämän yhteistyön puitteissa on yhteistä IEA:n kanssa. 1.2. Yleinen tausta Hampton Courtin huippukokouksessa valtionpäämiehet vaativat euroopplaista energiapolitiikkaa. Vastauksena tähän komissio valmistelee toimenpidekokonaisuutta, jota on hiljattain esitelty energiaa koskevassa vihreässä kirjassa. Tämän työn onnistumisen kannalta on äärimmäisen tärkeää, että energiatilanteesta on saatavilla ajantasaiset ja luotettavat tilastotiedot. Tarvitaankin vakaa, institutionaalinen perusta energiatietojen keruulle, jota vielä nyt toteutetaan vapaaehtoissopimusten pohjalta. Ehdotuksessa on pyritty myös minimoimaan yrityksille koituva taakka: vaikka käsillä olevassa asetuksessa ei kevennetäkään nykyistä taakkaa, sillä ei myöskään luoda uusia velvoitteita eikä laajenneta energiatietojen keruun alaa EU:ssa. Tämän asetusehdotuksen tavoitteena ei siis ole tehtävän tilastotyön muuttaminen, vaan oikeudellisten puitteiden luominen työtä varten. Näitä oikeudellisia puitteita ehdotetaan nyt, kun jäsenvaltiot kohtaavat yhä suurempia vaikeuksia kerätessään tietoja asianomaisilta tahoilta. Energiamarkkinoiden vapauttaminen on johtanut mm. siihen, että markkinoille on tullut suuri määrä uusia energian tuottajia ja jälleenmyyjiä, mikä tekee tietojen keruun paljon entistä monimutkaisemmaksi. Energiatilastojen keruuseen osoitettuihin resursseihin kohdistuu näin ollen paineita, erityisesti siksi, että energia-ala on yksi harvoista sääntelyn ulkopuolelle jääneistä tilastoaloista. Markkinoiden vapauttaminen aiheuttaa lisäksi liikesalaisuuteen liittyviä ongelmia, minkä vuoksi jäsenvaltioiden viranomaisten on yhä vaikeampi tehdä tilastotyötä herrasmiessopimuksen pohjalta. Viime vuosina on todettu tilastojen laadun (kattavuus, tarkkuus, ajantasaisuus) yleistä heikkenemistä. On katsottu tarpeelliseksi toteuttaa aloitteita, joilla korostetaan luotettavien energiatietojen suurta merkitystä, esimerkiksi vahvistamalla sääntelyn kautta, että tällaista merkittävää tietojen keruutyötä todella tarvitaan. Energianhintojen merkittävä viimeaikainen nousu on kasvattanut Euroopan kansalaisten ja poliittisten päättäjien tietoisuutta energiatilanteemme monitahoisuudesta. Energiatilanteen ymmärtäminen edellyttää, että energia-alalta on saatavilla tarkat, ajantasaiset ja kattavat tilastotiedot. 1.3. Voimassa olevat aiemmat säännökset Kivihiilitilastoja koskevan komission suosituksen 88/96/EHTY voimassaolo päättyi EHTY:n myötä 23. heinäkuuta 2002.Neuvoston asetus (EY) N:o 2964/95, annettu 20 päivänä joulukuuta 1995, raakaöljyn tuonnin ja toimitusten rekisteröinnistä yhteisössä. Nämä tiedot sisältyvät ehdotettuun asetukseen aggregoidussa muodossa, ja tietojen luottamuksellisuuteen liittyvät ongelmat, jotka aiemmin estivät tietojen levittämisen hyvissä ajoin, on nyt ratkaistu uuden asetusehdotuksen mukaisessa tietojenkeruussa.On huomattava, että energian hintoihin liittyy useita säädöksiä, vaikka käsillä oleva ehdotus ei niitä katakaan. Nämä säädökset ovat seuraavat:Komission päätös 1999/566/EY, tehty 26. heinäkuuta 1999, raakaöljyn hankintakustannuksia ja öljytuotteiden kuluttajahintoja koskevasta yhteisön tiedotus- ja neuvottelumenettelystä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/280/EY soveltamisesta Ehdotettu asetus ei sisällä tässä päätöksessä tarkoitettuja tietoja.Neuvoston direktiivi 90/377/ETY, annettu 29. kesäkuuta 1990, yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi. | 1.4. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Tämän ehdotuksen perusteluosassa on yksityiskohtaisia viittauksia EU:n laajoihin energia-alan toimintalinjoihin. Kioton sopimuksessa määrätään kasvihuonekaasujen inventaaritietoja koskevista korkeatasoisista laatuvaatimuksista. Kasvihuonekaasuista on suurelta osin vastuussa energiankulutus. Älykästä energiahuoltoa ja uusiutuvaa energiaa koskevat EU:n toimintalinjat edellyttävät energiatilanteen yksityiskohtaista seurantaa, jotta edistymistä voidaan mitata tavoitteisiin nähden. Yhteisön kestävän kehityksen strategiaan sisältyy lisäksi merkittäviä tavoitteita, jotka koskevat erityisesti biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden kehittämistä, ja myös näitä koskevat tiedot kuuluvat tämän asetuksen piiriin. | 2) INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTI 2.1. Intressitahojen kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaKäsillä olevasta ehdotuksesta on keskusteltu työryhmän kokouksessa, joka pidettiin 13. ja 14. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa, tämän jälkeen käydyssä kirjeenvaihdossa jäsenvaltioiden nykyisten tiedontuottajien kanssa sekä 18. ja 19. toukokuuta 2006 pidetyssä tilasto-ohjelmakomitean kokouksessa. | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonSaadut vastaukset ovat olleet erittäin myönteisiä ja ehdotusta tukevia. | 2.2. Asiantuntijatiedon käyttö Ulkoisia asiantuntijoita ei tarvittu. 2.3. Vaikutusten arviointi Ehdotetun asetuksen täytäntöönpanolla on vähäinen vaikutus jäsenvaltioihin, sillä siinä kuvattu tietojen keruu toteutetaan jo nyt kokonaisuudessaan vapaaehtoispohjalta. Ympäristönäkökohtien kannalta ehdotus on sangen merkittävä, koska energian käytöllä on valtava ympäristövaikutus. Tarkat ja ajantasaiset tiedot EU:n energiatilanteesta mahdollistavat selkeän ja kvantitatiivisiin tietoihin pohjautuvan kuvan saamisen ympäristövaikutuksesta ja sen nykyisistä kehityssuuntauksista. Talousvaikutus on vähäinen. Ehdotus voi kuitenkin osaltaan edistää selkeämmän kuvan saamista energian tuonnista ja viennistä sekä polttoainetyypin mukaan jaotellusta tuotannosta ja kulutuksesta. 3) EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 3.1. Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Tällä ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pyritään luomaan yhteiset puitteet energian tuotantoa, tuontia ja vientiä sekä muuntamista ja kulutusta koskevien yhteisön tilastojen keruulle ja tuottamiselle. Näissä puitteissa hyödynnetään laajalti nykyisiä tiedon keruita sekä kansainvälistä yhteistyötä muiden alan organisaatioiden kanssa, joten menetelmien yhdenmukaisuus ja tietojen vertailukelpoisuus voidaan taata. Tavoitteena ei siis ole avata uutta tilastoalaa, vaan tarjota käyttökelpoinen oikeusperusta nykyiselle, sangen merkittävälle työlle, jolla pyritään tarjoamaan luotettavia ja ajankohtaisia tietoja yhteisön energiapolitiikan käyttöön. 3.2. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 285 artikla tarjoaa oikeusperustan yhteisön tilastoille. Neuvosto voi yhteispäätösmenettelyn mukaisesti hyväksyä toimenpiteitä yhteisön toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseksi. Mainitussa artiklassa asetetaan yhteisön tilastojen tuottamista koskevat vaatimukset sekä edellytetään puolueettomuuden, luotettavuuden, objektiivisuuden, tieteellisen riippumattomuuden, kustannustehokkuuden ja tilastosalaisuuden noudattamista. 3.3. Toissijaisuusperiaate Suunnitellun toiminnan tavoitetta eli yhteisten puitteiden vahvistamista yhteisön vertailukelpoisten energiatilastojen tuottamista, välittämistä, arviointia ja levittämistä varten ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön säädöksen pohjalta, koska ainoastaan komissio voi koordinoida tilastotietojen tarvittavan yhdenmukaistamisen yhteisön tasolla, ja jäsenvaltiot voivat itse järjestää energiatietojen keruun ja vertailukelpoisten energiatilastojen kokoamisen, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. 3.4. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään vain tämän tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä vähimmäisvaatimuksista eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tämän vuoksi tarpeen. Tässä asetuksessa ei säädetä tietojenkeruumenetelmistä eri jäsenvaltioita varten, vaan siinä ainoastaan määritellään ne energiatiedot, jotka on määrä toimittaa yhdenmukaisen järjestelmän ja aikataulun mukaisesti. | Jäsenvaltioiden ei edellytetä tekevän muutoksia energiatilastojen tuotantoon liittyviin hallintojärjestelmiinsä. Tässä asetuksessa ei ehdoteta minkään uusien tietojen keräämistä sen lisäksi, mitä jo nyt toteutetaan vapaaehtoispohjalta EU:n tasolla.On selvää, että lainsäädäntö voi joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla johtaa nykyisten energiatilastojärjestelmien kehittämiseen tai niihin tehtäviin lisäyksiin. Eurostat jatkaa tiivistä yhteistyötä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa ja pyrkii minimoimaan tämän asetuksen täytäntöönpanon mahdollisesti aiheuttamat vaikeudet. | 3.5. Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä:Kun otetaan huomioon EY:n perustamissopimuksen 249 artiklassa kuvatut säädöstyyppien erityispiirteet, voidaan katsoa, että asetukset ovat parhaiten soveltuva säädöstyyppi yhteisön tilastojen laadintaa varten.Lähes kaikki tilastovaatimukset edellyttävät itse asiassa suoraa ja välitöntä täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Nämä vaatimukset koskevat erityisesti määritettyjä tilastoyksiköitä jäsenvaltioissa, ja tavoitteena on selkeä ja välitön sovellettavuus sekä se, että kaikki tutkittavat tekijät täsmennetään säädöksessä samalla kertaa menetelmien, ajoituksen ja toistuvuuden kanssa. Tällaisina ne eivät yleensä riipu kansallisista yhdenmukaistamistoimenpiteistä. Kansallisten viranomaisten, joita nämä toimenpiteet koskevat, on vain sovellettava niitä. | 4) TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | 5) LISÄTIETOJA 5.1. Euroopan talousalue Ehdotettu säädös koskee Euroopan talousalueeseen liittyvää asiaa ja on sen vuoksi ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. 2007/0002 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS energiatilastoista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [2], sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisö tarvitsee tarkkoja ja oikea-aikaisia tietoja energiamääristä, niiden muodoista, lähteistä, tuotannosta, tarjonnasta, muuntamisesta ja kulutuksesta, jotta se voisi seurata eri toimintalinjojensa energiaan kohdistuvia vaikutuksia ja seurauksia. (2) Tarkkojen ja ajantasaisten energiatietojen saatavuus on olennaisen tärkeää, kun arvioidaan energiankulutuksen ympäristövaikutusta erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen osalta; näitä tietoja edellytetään järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi 11 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 280/2004/EY [3]. (3) Sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla 27 päivänä syyskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/77/EY [4] ja hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä sisämarkkinoilla ja direktiivin 92/42/ETY muuttamisesta 11 päivänä helmikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/8/EY [5] edellytetään, että jäsenvaltiot ilmoittavat määrälliset energiatiedot. Jotta näihin tavoitteisiin voitaisiin päästä, tarvitaan yksityiskohtaisia ja ajantasaisia energiatietoja. (4) Komission 22 päivänä kesäkuuta 2005 antamassa vihreässä kirjassa energiatehokkuudesta ”Enemmän tuloksia vähemmällä”, KOM(2005) 265, ja 8 päivänä maaliskuuta 2006 antamassa vihreässä kirjassa ”Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi”, KOM(2006) 105, kuvataan EU:n energia-alan toimintalinjoja, joissa edellytetään EU:n energiatilastojen saatavuutta (esimerkiksi energiatarjonnan eurooppalaisen seurantakeskuksen perustamista varten). (5) Energiamarkkinoiden vapauttaminen vaikeuttaa entisestään luotettavien ja oikea-aikaisten energiatietojen hankkimista, jos tällaisten tietojen tuottamista varten ei ole oikeusperustaa. (6) On olennaisen tärkeää, että energiatietoja käsittelevä tilastojärjestelmä kykenee sopeutumaan joustavasti tilanteeseen, jonka uskotaan muuttuvan tulevaisuudessa. (7) Yhteisön tilastojen laatimisesta säädetään yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 [6]. (8) Koska tämän asetuksen tavoitteita eli yhteisten puitteiden vahvistamista yhteisön vertailukelpoisten energiatilastojen tuottamista, välittämistä, arviointia ja levittämistä varten ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin ja ne voidaan siksi toteuttaa tehokkaammin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (9) Tuottaessaan ja levittäessään tämän asetuksen mukaisia yhteisön tilastoja kansalliset ja yhteisön tilastoviranomaiset ottavat huomioon periaatteet, jotka on esitetty tilasto-ohjelmakomitean 24 päivänä helmikuuta 2005 hyväksymissä Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä, jotka on liitetty komission suositukseen [7] kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta. (10) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [8] mukaisesti. (11) Soveltamisalaltaan yleiset toimenpiteet, joilla on tarkoitus muuttaa asetuksen muita kuin olennaisia osia, olisi vahvistettava valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti. Muut soveltamisalaltaan yleiset toimenpiteet, jotka koskevat asetuksen olennaisia osia, olisi vahvistettava sääntelymenettelyn mukaisesti. (12) On tarpeen varautua siihen, että komissio voi myöntää jäsenvaltioille vapautuksia tai poikkeuksia sellaisiin osiin energiatietojen keruusta, jotka kuormittaisivat vastaajia kohtuuttomasti. (13) Tässä asetuksessa tarkoitetut toimenpiteet ovat yhdenmukaisia 19 päivänä kesäkuuta 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä 89/382/ETY [9] perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon kanssa, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde ja soveltamisala 1. Tällä asetuksella vahvistetaan yhteiset puitteet vertailukelpoisten energiatilastojen tuottamista, välittämistä, arviointia ja levittämistä varten yhteisössä. 2. Tätä asetusta sovelletaan tilastotietoihin, jotka koskevat energiatuotteita ja niiden aggregaatteja yhteisössä. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa käytetään seuraavia määritelmiä: a) ’yhteisön tilastoilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan määritelmän mukaisia yhteisön tilastoja b) ’tilastojen tuottamisella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklan toisen luetelmakohdan määritelmän mukaista tilastojen tuottamista c) ’yhteisön viranomaisella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklan neljännen luetelmakohdan määritelmän mukaista yhteisön viranomaista d) ’energiatuotteilla’ tarkoitetaan polttoaineita, lämpöä, uusiutuvaa energiaa, sähköä tai mitä tahansa muuta energian fyysistä muotoa e) ’aggregaateilla’ tarkoitetaan kansallisella tasolla aggregoituja tietoja, jotka koskevat energiatuotteiden käsittelyä tai käyttöä, eli tuotantoa, kauppaa, varastoja, muuntamista, kulutusta sekä energiajärjestelmän fyysisiä piirteitä, kuten sähköntuotannon kokonaiskapasiteettia ja öljytuotteiden tuotantokapasiteettia f) ’tietojen laadulla’ tarkoitetaan seuraavia tilastojen laatua kuvaavia seikkoja: relevanssi, tarkkuus, oikea-aikaisuus ja määräaikaisuus, saatavuus ja selkeys, vertailtavuus, koherenssi ja kattavuus. 3 artikla Tietolähteet 1. Jäsenvaltioiden on koottava energiatuotteita ja niiden aggregaatteja yhteisössä koskevat tiedot seuraavista lähteistä samalla soveltaen vastaajille koituvan taakan vähentämisen ja hallinnon yksinkertaistamisen periaatteita: a) primaarienergian ja muunnetun energian tuottajille, jakelijoille ja kuljettajille sekä energiatuotteiden tuojille ja viejille suunnatut erityiset tilastolliset kyselytutkimukset b) muut energiankäyttäjille suunnatut tilastolliset kyselytutkimukset tuotantoteollisuuden ja liikenteen toimialoilla sekä muilla toimialoilla, myös kotitalouksissa c) muut tilastolliset estimointimenettelyt tai muut lähteet, myös hallinnolliset lähteet. 2. Jäsenvaltioiden on säädettävä yksityiskohtaista säännöistä, jotka koskevat kansallisten tilastojen edellyttämien tietojen saamista 4 artiklan säännösten mukaisesti yrityksistä tai muista lähteistä. 3. Tietolähteiden luetteloa voidaan muuttaa 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 4 artikla Aggregaatit, energiatuotteet ja kansallisiin tilastoihin sovellettava toimitustiheys 1. Kansalliset tilastot on kerättävä liitteissä esitetyllä tavalla. Niiden toimitustiheyden on oltava seuraava: a) vuosittain: liitteen B energiatilastojen osalta b) kuukausittain: liitteen C energiatilastojen osalta c) lyhyellä aikavälillä kuukausittain: liitteen D energiatilastojen osalta. 2. Käytettyjen teknisten termien tarvittavat selitykset tai määritelmät annetaan eri liitteissä ja lisäksi liitteessä A (”Termien selitykset”). 3. Kansallisia tilastoja ja sovellettavia selityksiä tai määritelmiä voidaan muuttaa 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 5 artikla Tietojen toimittaminen 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) 4 artiklassa tarkoitetut kansalliset tilastot. 2. Tilastojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt, myös niihin sovellettavat määräajat, poikkeukset ja vapautukset, esitetään liitteissä. 3. Kansallisten tilastojen toimittamiseen liittyviä järjestelyjä voidaan muuttaa 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 4. Komissio voi jäsenvaltion asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä myöntää 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti lisävapautuksia tai -poikkeuksia kansallisten tilastojen niihin osiin, joiden keruu aiheuttaisi kohtuuttoman taakan vastaajille. 6 artikla Laatukriteerit ja raportit 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava toimitettujen tietojen laatu. 2. Kaikin kohtuulliseksi katsottavin keinoin on pyrittävä varmistamaan liitteen B mukaisesti toimitettujen energiatietojen sekä toisaalta järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 280/2004/EY täytäntöönpanosäännöistä 10 päivänä helmikuuta 2005 tehdyn komission päätöksen N:o 2005/166/EY [10] nojalla ilmoitettavien tietojen välinen johdonmukaisuus. 3. Jäljempänä 9 artiklan 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti voidaan laatia ja myöhemmin päivittää menetelmämäärittelyjä, joilla pyritään varmistamaan toimitettujen tietojen laatu. 4. Jotta toimitettujen tietojen laatua voitaisiin arvioida, jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa komission (Eurostatin) esittämän pyynnön vastaanottamisesta toimitettava komissiolle (Eurostatin) raportti, joka sisältää kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot. 7 artikla Viiteaika ja jaksottaisuus Jäsenvaltioiden on koottava kaikki tässä asetuksessa määritetyt tiedot tämän asetuksen antamista seuraavan kalenterivuoden alusta alkaen ja toimitettava ne siitä lähtien edellä 4 artiklan 1 kohdassa määritetyn jaksottaisuuden mukaisesti. 8 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Seuraavat tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet vahvistetaan 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti: a. tietolähdeluettelon muutokset (3 artiklan 3 kohta) b. kansallisten tilastojen ja sovellettavien selitysten tai määritelmien muutokset (4 artiklan 3 kohta) c. tietojen toimittamiseen liittyvien järjestelyjen muutokset (5 artiklan 3 kohta). 2. Seuraavat tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet vahvistetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti: a. lisäpoikkeuksien tai -vapautuksien myöntäminen (5 artiklan 4 kohta) b. menetelmämäärittelyjen laatiminen ja päivittäminen ( 6 artiklan 3 kohta). 3. On otettava huomioon periaate, jonka mukaan päivittämisen tuomien etujen on oltava sen kustannuksia suuremmat, sekä periaate, jonka mukaan lisäkustannusten ja -taakan on pysyttävä kohtuullisina. 9 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea. 2. Jos tähän kohtaan kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä. 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika on kolme kuukautta. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 10 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE A – terminologian selitykset Tässä liitteessä annetaan selityksiä tai määritelmiä muissa liitteessä käytetyistä termeistä. 1. MAANTIETEELLISET HUOMAUTUKSET Seuraavia maantieteellisiä määritelmiä sovelletaan ainoastaan tilastotietojen ilmoittamista varten. · Australia ilman merentakaisia alueita. · Tanska ilman Färsaaria ja Grönlantia. · Ranskaan sisältyy Monaco mutta siihen eivät sisälly Ranskan merentakaiset alueet Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, St.-Pierre ja Miquelon, Uusi-Kaledonia, Ranskan Polynesia, Wallis ja Futuna sekä Mayotte. · Italian sisältyvät San Marino ja Vatikaani. · Japaniin sisältyy Okinawa. · Alankomaihin eivät sisälly Suriname ja Alankomaiden Antillit. · Portugaliin sisältyvät Azorit ja Madeira. · Espanjaan sisältyvät Kanarian saaret. · Sveitsiin ei sisälly Liechtenstein. · Yhdysvaltoihin sisältyvät 50 osavaltiota, District of Columbia, Yhdysvaltojen Neitsytsaaret, Puerto Rico ja Guam. 2. AGGREGAATIT Tuottajat luokitellaan tuotantotarkoituksen mukaisesti: – Päätoimiset tuottajat: sekä yksityisessä että julkisessa omistuksessa olevat yritykset, jotka tuottavat sähköä ja/tai lämpöä myytäväksi kolmansille osapuolille päätoimintanaan. – Omaan käyttöön tuottajat: sekä yksityisessä että julkisessa omistuksessa olevat yritykset, jotka tuottavat sähköä ja/tai lämpöä omaan käyttöön niiden päätoimintaa tukevana toimintana. Huom.: komissio voi edelleen selventää terminologiaa lisäämällä tarvittavia NACE-viitteitä komiteamenettelyllä sen jälkeen, kun NACE-luokituksen tarkistus on tullut voimaan. 2.1. Tarjonta ja muuntaminen Tuotanto/Kotimainen tuotantoKaivetut tai tuotetut polttoainemäärät, laskettuna mahdollisen inertin aineen poiston jälkeen. Tuotantoon sisältyvät tuotetut energiamäärät, jotka tuottaja on kuuluttanut osana tuotantoprosessia (esimerkiksi koneiden ja laitteiden lämmitykseen tai käyttöön) sekä muille energiantuottajille muuntamista tai muuta käyttöä varten tehdyt toimitukset.Kotimainen tarkoittaa tuotantoa kyseisen valtion sisäisistä varoista. | Tuonti/VientiMaantieteelliset määritelmät: ks. kohta ”Maantieteelliset huomautukset”.Ellei toisin ilmoiteta, ”tuonnilla” tarkoitetaan tuontia todellisesta alkuperämaasta (maasta, jossa energiatuote tuotettiin) tarkasteltavassa maassa tapahtuvaa käyttöä varten, ja ”viennillä” viitataan lopullisena määränpäänä olevaan maahan, jossa tuotettu energiatuote kulutetaan.Energiamäärät katsotaan tuonniksi tai vienniksi, kun ne ovat ylittäneet maan poliittiset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty.Jos alkuperää tai määränpäätä ei voida ilmoitta, voidaan käyttää arvoa ’muu’.Tilastoeroja voi syntyä, jos ainoastaan kokonaistuonti ja kokonaisvienti ovat saatavilla edellä esitetyltä pohjalta ja jos maantieteellinen jaottelu perustuu erilaiseen tutkimukseen, lähteeseen tai käsitteeseen. Tässä tapauksessa ero on sisällytettävä kohtaan ’muu’. | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineetPolttoainemäärät, jotka on toimitettu kansainvälisessä meriliikenteessä kaikkien lippujen alla purjehtiville aluksille. Kansainvälinen meriliikenne voi tapahtua merellä, sisävesillä ja väylillä sekä rannikkovesillä. Sen ulkopuolelle jäävät:– kotimaan meriliikenteessä olevien alusten kulutus. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräsataman perusteella, eikä siis aluksen lipun tai kansallisuuden mukaisesti.– kalastusalusten kulutus– asevoimien kulutus. | VarastomuutoksetAlkuvaraston ja loppuvaraston ero kansallisella alueella olevissa varastoissa. | Bruttokulutus (laskettu)Laskettu arvo, määritelty seuraavasti:Oma tuotanto + Muista lähteistä + Tuonti - Vienti -Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet + Varastomuutokset. | Bruttokulutus (havaittu)Loppukäyttöalojen tutkimuksissa todellisuudessa kirjattu määrä. | TilastoerotLaskettu arvo, määritelty seuraavasti:Laskettu bruttokulutus - havaittu bruttokulutus.Tähän sisältyvät loppukäyttäjien varastomuutokset, kun näitä ei voida täsmentää osana ’varastomuutoksia’.Kaikkien merkittävien erojen syyt olisi ilmoitettava. | Päätoimisen tuottajan sähkövoimalatSähköntuotantoon käytetyt polttoainemäärät.Polttoaine, joka käytetty laitoksissa, joihin sisältyy vähintään yksi sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos, on ilmoitettava kohdassa ”Päätoimisen tuottajan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset”. | Päätoimisen tuottajan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksetSähkön ja lämmön tuotantoon käytetyt polttoainemäärät | Päätoimisen tuottajan lämpövoimalatLämmön tuotantoon käytetyt polttoainemäärät | Omaan käyttöön tuottajien sähkövoimalatSähkön tuotantoon käytetyt polttoainemäärätPolttoaine, joka käytetty laitoksissa, joihin sisältyy vähintään yksi sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos, on ilmoitettava kohdassa ”Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset”. | Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksetPolttoainemäärät, jotka vastaavat tuotetun sähkön ja myydyn lämmön määrää. | Omaan käyttöön tuottajien lämpövoimalatPolttoainemäärät, jotka vastaavat myydyn lämmön määrää. | Puristepolttoainelaitokset:Polttoaineiden tuottamiseen käytetyt määrät.Laitteiden lämmittämiseen ja käyttöön käytettyjä määriä ei pitäisi ilmoittaa tässä, vaan ne olisi ilmoitettava energia-alan kulutuksena. | Koksaamot:Koksaamoissa käytetyt määrät.Laitteiden lämmittämiseen ja käyttöön käytettyjä määriä ei pitäisi ilmoittaa tässä, vaan ne olisi ilmoitettava energia-alan kulutuksena. | Ruskohiili-/turvebrikettilaitoksetLigniitti- eli ruskohiilimäärät, jotka on käytetty ruskohiilibrikettien tuottamiseen, tai turvemäärät, jotka on käytetty turvebrikettien tuottamiseen.Laitteiden lämmittämiseen ja käyttöön käytettyjä määriä ei pitäisi ilmoittaa tässä, vaan ne olisi ilmoitettava energia-alan kulutuksena. | KaasulaitoksetMäärät, jotka on käytetty kaasun tuottamiseen kaasulaitoksissa ja kivihiiltä kaasuttavissa laitoksissa.Laitteiden lämmittämiseen ja käyttöön polttoaineena käytettyjä määriä ei pitäisi ilmoittaa tässä, vaan ne olisi ilmoitettava energia-alan kulutuksena. | MasuunitMasuuneissa muunnetut koksikivihiilen ja/tai bitumisen kivihiilen sekä koksaamokoksin määrät.Masuuneiden lämmittämiseen ja käyttöön polttoaineena käytettyjä määriä (esim. masuunikaasua) ei pitäisi ilmoittaa tässä, vaan ne olisi ilmoitettava energia-alan kulutuksena. | Kivihiilen nesteyttäminenSynteettisen öljyn tuotantoon käytetyt polttoainemäärät. | Öljynjalostamot:Öljytuotteiden tuottamiseen käytetyt määrät.Laitteiden lämmittämiseen ja käyttöön polttoaineena käytettyjä määriä ei pitäisi ilmoittaa tässä, vaan ne olisi ilmoitettava energia-alan kulutuksena. | Muualle luokittelematon – muuntaminenMuualle luokittelemattomat muuntamistoimintaan käytetyt määrät. Jos tätä nimikettä käytetään, siihen sisällytetyt määrät olisi selvitettävä raportissa. | 2.2. Energia-ala ja lopullinen kulutus Energia-ala yhteensäMäärät, jotka energiateollisuus on käyttänyt kaivostoiminnan tueksi (kaivokset, öljyn ja kaasun tuotanto) tai muuntotoiminnassa laitosten toimintaan.Tämän ulkopuolelle jäävät muuhun energiamuotoon muunnetut polttoaineet (jotka olisi ilmoitettava energian muuntamisen alalla) tai öljy-, kaasu- ja hiililieteputkien toiminnan tukemiseen käytetyt polttoaineet (jotka olisi ilmoitettava liikenteen alalla).Siihen sisältyvät kemiallisten aineiden valmistus ydinfissiota ja –fuusiota varten sekä näiden prosessien tuotteet. | Sähkövoimalat, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpövoimalatSähkövoimaloiden, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sekä lämpövoimaloiden energiana kuluttamat määrät. | HiilikaivoksetKivihiilen kaivun ja valmistuksen tukemiseksi kivihiiliteollisuudessa energiana kulutetut määrät.Kaivosten voimaloissa poltettu kivihiili olisi ilmoitettava energian muuntamisen alalla. | PuristepolttoainelaitoksetPuristepolttoainelaitoksissa energiana kulutetut määrät. | KoksaamotKoksaamoissa energiana kulutetut määrät. | Ruskohiili-/turvebrikettilaitoksetRuskohiili-/turvebrikettilaitoksissa energiana kulutetut määrät. | Kaasulaitokset/kivihiiltä kaasuttavat laitoksetKaasulaitoksissa ja kivihiiltä kaasuttavissa laitoksissa energiana kulutetut määrät. | MasuunitMasuuneissa energiana kulutetut määrät. | Kivihiilen nesteyttäminenKivihiilen nesteyttämislaitoksissa energiana kulutetut määrät. | ÖljynjalostamotÖljynjalostamoissa energiana kulutetut määrät. | Öljyn ja kaasun tuotantoÖljyn ja kaasun tuotantoprosessissa sekä maakaasun käsittelylaitoksissa polttoaineena kulutetut määrät.Tämän ulkopuolelle jäävät putkistohäviöt (ilmoitetaan jakeluhäviöinä) sekä putkien toimintaan käytetyt energiamäärät (ilmoitetaan liikenteen alalla). | Lopullinen kulutus yhteensäMääritelmä (laskettu):= Muu kuin energiakäyttö yhteensä + Lopullinen energia kulutus (Teollisuus + Liikenne + Muut toimialat).Tähän sisältyvät toimitukset muuntamista varten, käyttö energiaa tuottavassa teollisuudessa sekä jakeluhäviöt. | Muu kuin energiakäyttöEri toimialoilla raaka-aineina käytetyt energiatuotteet; eli tuotteet, joita ei ole kulutettu polttoaineena tai muunnettu muuksi polttoaineeksi. | 2.3. Energian loppukäytön erittely Lopullinen energiankulutusLopullinen energiankulutus teollisuudessa, liikenteessä ja muilla toimialoilla. | TeollisuusTällä tarkoitetaan määriä, jotka teollisuusyritykset ovat kuluttaneet päätoimintansa tueksi.Pelkkien lämpövoimaloiden tai sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten osalta sovelletaan ainoastaan polttoainemääriä, jotka on kulutettu laitoksen itsensä käyttämän lämmön tuotantoon. Polttoainemäärät, jotka on kulutettu myydyn lämmön tuotantoon ja sähkön tuotantoon, olisi ilmoitettava soveltuvassa kohdassa energian muuntamisen alalla. | Rauta- ja terästeollisuus | Kemian- ja petrokemianteollisuus. | Muut kuin rautametallitMuita kuin rautametalleja käyttävä teollisuus. | Epämetalliset mineraalitLasi, keramiikka, sementti ja muu rakennusaineteollisuus. | KulkuneuvotLiikenteeseen käyttäviä välineitä valmistava teollisuus. | KoneetMetallituotteet, koneet ja laitteet, ei kuitenkaan kulkuneuvot. | Kaivostoiminta ja louhintaIlman energiaa tuottavaa teollisuutta. | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | Paperi, paperimassa ja painatusSisältää tallenteiden tuottamisen. | Puu ja puutuotteet (muut kuin massa ja paperi) | Rakentaminen | Tekstiili ja nahka | Muualle luokittelematon – teollisuusKulutus muilla kuin edellä mainituilla toimialoilla. | LiikenneKaikki liikenteessä käytetty energia kyseisestä talouden toimialasta riippumatta. | Liikenne – rautatietKaikki rautatieliikenteen kulutus, teollisuusradat mukaan luettuina. | Liikenne – kotimaan vesiliikennePolttoainemäärät, jotka on toimitettu kaikkien lippujen alla purjehtiville aluksille, jotka eivät ole kansainvälisessä meriliikenteessä (ks. kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet). Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräsataman perusteella, eikä siis aluksen lipun tai kansallisuuden mukaisesti. | Liikenne – maantietMaantieliikenteen ajoneuvojen käyttämät määrät.Myös maatalousajoneuvojen maantiellä käyttämä polttoaine sekä maantieliikenteen ajoneuvoissa käytettävät voiteluaineet.Tämän ulkopuolelle jävät energia, joka on käytetty kiintomoottoreissa (ks. muut alat), traktoreissa muualla kuin maantiellä (ks. maatalous) sekä sotilaskäyttö maantieajoneuvoissa (ks. muut alat – muualle luokittelematon), tienpäällystykseen käytetty bitumi ja energia, joka on käytetty rakennustyömaiden koneissa (ks. teollisuus, rakennusala). | Liikenne – putkijohtokuljetusKaasuja, nesteitä, lietteitä ja muita hyödykkeitä kuljettavien putkien tukemiseen ja toimintaan käytetyt määrät energiana.Tähän sisältyy pumppuasemiin ja putkien ylläpitoon käytetty energia.Tämän ulkopuolelle jää energia, joka on käytetty maakaasun tai valmistetun kaasun, kuuman veden tai höyryn jakeluun jakelijalta loppukäyttäjille (ilmoitetaan energia-alalla), energia, joka on käytetty veden lopulliseen jakeluun kotitalouksille, teollisuudelle, kaupalle ja muille käyttäjille (sisällytetään kaupalliseen/julkiseen sektoriin) sekä tällaisen jakelijalta loppukäyttäjille suuntautuvan siirron aikana tapahtuvat häviöt (ilmoitetaan jakeluhäviöinä). | Liikenne – kansainvälinen lentoliikenneLentokoneille kansainvälistä lentoliikennettä varten toimitetut lentopolttoainemäärät. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräpaikan perusteella eikä lentoyhtiön kansallisuuden mukaisesti.Tämän ulkopuolelle jäävät polttoaineet, joita lentoyhtiöt ovat käyttäneet maantieajoneuvoissaan (ilmoitetaan kohdassa liikenne – muualle luokittelematon), sekä lentopolttoaineen sotilaskäyttö (ilmoitetaan kohdassa muut alat – muualle luokittelematon). | Liikenne – kotimaan lentoliikenneLentokoneille kotimaan lentoliikennettä – kaupallista, yksityistä, maatalouteen liittyvää jne. – varten toimitetut lentopolttoainemäärät.Tähän sisältyy polttoaine, joka on käytetty muuhun tarkoitukseen kuin lentämiseen, esim. moottoreiden testipenkkikäyttöön. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräpaikan perusteella eikä lentoyhtiön kansallisuuden mukaisesti.Tämän ulkopuolelle jäävät polttoaineet, joita lentoyhtiöt ovat käyttäneet maantieajoneuvoissaan (ilmoitetaan kohdassa liikenne – muualle luokittelematon), sekä lentopolttoaineen sotilaskäyttö (ilmoitetaan kohdassa muut alat – muualle luokittelematon). | Liikenne – muualle luokittelematonMuualle luokittelemattomat liikennetoimintaan käytetyt määrät.Tähän sisältyvät lentoyhtiöiden maantieajoneuvoissaan käyttämät polttoaineet sekä satamissa laivojen purkunostureissa ja erilaisissa muissa nosturityypeissä käytetyt polttoaineet.On ilmoitettava tähän nimikkeeseen sisältyvät polttoaineet. | Muut alatToimialat, joita ei ole erityisesti mainittu tai jotka eivät kuulu energian, teollisuuden tai liikenteen piiriin. | Muut alat – kaupalliset ja julkiset palvelutJulkisen ja yksityisen sektorin yritysten ja virastojen kuluttamat polttoaineet. | Muut alat – asuminenIlmoitetaan kaikkien kotitalouksien kuluttavat polttoaineet, ”työnantajakotitaloudet” mukaan luettuina. | Muut alat – maa-/metsätalousMaatalouteen, metsästykseen ja metsätalouteen luokiteltujen käyttäjien kuluttamat polttoaineet. | Muut alat – kalatalousSisävesi-, rannikko- ja avomerikalastusta varten toimitetut polttoaineet. Kalatalouden olisi katettava polttoainetoimitukset kaikkien lippujen alla purjehtiville aluksille, jotka ovat ottaneet polttoainetäydennystä kyseisessä maassa (kansainvälinen kalastus mukaan luettuna), sekä kalataloudessa käytetty energia. | Muut alat – muualle luokittelematonNämä toiminnot eivät sisälly muualle. Tähän luokkaan sisältyy kaikki polttoaineen sotilaskäyttö sekä kiinteissä että liikkuvissa tarkoituksissa (esim. alukset, lentokoneet, maantieliikenne, majoitustiloihin käytetty energia) riippumatta siitä, onko kyseinen polttoaine toimitettu raportoivan maan vaiko jonkin muun maan asevoimille. Jos tätä nimikettä käytetään, siihen sisällytetyt määrät olisi selvitettävä raportissa. | 3. MUUT TERMIT Seuraavia lyhenteitä käytetään: – TML: lyijytetrametyyli – TEL: lyijytetraetyyli – SBP: teollisuusbensiini – LPG: nestekaasu – NGL: maakaasukondensaatti – LNG: nesteytetty maakaasu – CNG: paineistettu maakaasu. LIITE B – VUOSITTAISET ENERGIATILASTOT Tässä liitteessä kuvataan energiatilastojen vuosittaisen keruun alaa, yksiköitä, raportointijaksoa, tiheyttä, määräaikaa ja toimittamistapoja. Liitteessä A selvitetään termejä, joista ei anneta erityistä selvitystä tässä liitteessä. 1. KIINTEÄT FOSSIILISET POLTTOAINEET JA VALMISTETUT KAASUT 1.1. SOVELTUVAT ENERGIATUOTTEET Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee seuraavia energiatuotteita: | Energiatuote | Määritelmä | 1 | Antrasiitti | Korkealuokkainen kivihiili, jota käytetään teollisiin ja asumissovelluksiin. Siinä on yleensä vähemmän kuin 10 prosenttia haihtuvia aineita ja sen hiilipitoisuus on suuri (noin 90 prosenttia haihtumatonta hiiltä). Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) tuhkattomasta märkänäytteestä. | 2 | Koksikivihiili | Bitumista kivihiiltä, jonka laatu on riittävä masuunissa käytettävän koksin valmistamiseksi Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) tuhkattomasta märkänäytteestä. | 3 | Muu bituminen kivihiili (kattilahiili) | Hiili, jota käytetään höyryttämiseen ja joka sisältää kaiken bitumisen hiilen, joka ei sisälly koksikivihiileen tai antrasiittiin. Sille on tyypillistä antrasiittiä suurempi haihtuvien aineiden osuus (yli 10 prosenttia) ja pienempi hiilipitoisuus (vähemmän kuin 90 prosenttia haihtumatonta hiiltä). Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) tuhkattomasta märkänäytteestä. Jos bitumista kivihiiltä käytetään koksaamoissa, se olisi ilmoitettava koksikivihiilenä. | 4 | Puolibituminen kivihiili | Ei-agglomeroitunut hiili, jonka bruttolämpöarvo on välillä 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) – 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) ja joka sisältää enemmän kuin 31 prosenttia haihtuvia aineita kuivasta mineraalivapaasta aineesta laskettuna. | 5 | Ligniitti/ruskohiili | Ei-agglomeroitunut hiili, jonka bruttolämpöarvo on pienempi 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ja joka sisältää enemmän kuin 31 prosenttia haihtuvia aineita kuivasta mineraalivapaasta aineesta laskettuna.Öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka, joka tuotetaan ja poltettaan välittömästi, olisi ilmoitettava tässä luokassa. Öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka, joka käytetään panoksena muihin muuntoprosesseihin, olisi myös ilmoitettava tässä luokassa.Tähän sisältyy sen öljyliuskeen tai bitumipitoisen hiekan osuus, joka kulutetaan muuntoprosessissa. Liuskeöljy ja muut nesteytyksestä saadut tuotteet olisi ilmoitettava vuosittaisen öljykyselyn yhteydessä. | 6 | Turve | Polttoaineena käytetty pehmeä, huokoinen tai puristettu, kerrostunut kasviperäinen aines, jonka vesipitoisuus on suuri (enintään 90 prosenttia käsittelemättömänä), helposti leikattavaa, väriltään vaalean tai tumman ruskeaa. Muuhun kuin energiaksi käytetty turve ei sisälly tähän. | 7 | Puristepolttoaine | Yhdistelmäpolttoaine, joka on valmistettu kivihiilipölystä lisäämällä sidosainetta. Tuotetun puristepolttoaineen määrä voi tämän vuoksi olla hieman suurempi kuin muuntoprosessissa kulutetun hiilen todellinen määrä. | 8 | Koksaamokoksi | Kiinteä tuote, joka on saatu koksaamalla kivihiiltä, pääosin koksikivihiiltä, korkeassa lämpötilassa ja jossa on niukalti kosteutta ja haihtuvia aineita. Koksaamokoksia käytetään pääosin rauta- ja terästeollisuudessa energianlähteenä ja kemiallisena tekijänä. Koksimurska ja valimokoksi sisältyvät tähän luokkaan.Puolikoksi (kiinteä tuote, jota saadaan koksaamalla hiiltä alhaisessa lämpötilassa) olisi sisällytettävä tähän luokkaan. Puolikoksia käytetään kotitalouksien polttoaineena tai itse muuntolaitoksessa. Tähän nimikkeeseen sisältyvät myös ligniitistä/ruskohiilestä valmistettu koksi, koksimurska ja puolikoksi. | 9 | Kaasukoksi | Kaupunkikaasun valmistuksessa kaasulaitoksessa kivihiilestä syntyvä sivutuote. Kaasukoksia käytetään lämmitykseen. | 10 | Kivihiiliterva | Bitumisen hiilen kuivatilauksen tulos. Kivihiiliterva on nestemäinen sivutuote, jota saadaan tislattaessa kivihiiltä koksin valmistamiseksi koksausuuniprosessissa tai jota tuotetaan ruskohiilestä (”alhaisen lämpötilan terva”). Kivihiiliterva voidaan edelleen tislata orgaanisiksi tuotteiksi (esim. bentseeni, tolueeni, naftaleeni), jotka yleensä ilmoitettaisiin petrokemian teollisuuden raaka-aineina. | 11 | Ruskohiilibriketit | Ruskohiilibriketit ovat ligniitistä/ruskohiilestä valmistettua yhdistelmäpolttoainetta, jota tuotetaan briketoimalla suuressa paineessa ilman sidosaineen lisäystä. Näihin lukuihin sisältyvät turvebriketit, kuivattu ligniittitypi ja –pöly. | 12 | Jakelukaasu | Tähän sisältyvät kaikki kaasutyypit, joita tuotetaan sellaisissa julkisissa tai yksityisissä tuotantolaitoksissa, joiden pääasiallisena tehtävänä on kaasun valmistus, kuljetus ja jakelu. Siihen sisältyy hiillyttämällä tuotettu kaasu (myös koksaamoissa tuotettu ja jakelukaasuksi toimitettu kaasu), kokonaan kaasuttamalla tuotettu kaasu riippumatta siitä, onko sitä rikastettu öljytuotteilla (LPG, jäännöspolttoöljy jne.) ja kaasu, joka on tuotettu reformoimalla ja yksinkertaisesti sekoittamalla kaasuja ja/tai ilmaa ja joka on ilmoitettu kohdassa ”muista lähteistä”. Energian muuntamisen alalla olisi osoitettava jakelukaasumäärät, jotka on siirretty sekoitettuun sellaiseen maakaasuun, joka jaellaan ja kulutetaan maakaasuverkon kautta.Muiden hiilikaasujen (eli koksiuunin kaasun, masuunikaasun ja konverttikaasun) tuotanto olisi ilmoitettava näitä kaasuja koskevissa sarakkeissa eikä siis jakelukaasun tuotantona. Kaasulaitoksiin siirretyt hiilikaasut olisi tämän jälkeen ilmoitettava (omassa sarakkeessaan) energian muuntamisen alalla kaasulaitoksia koskevassa rivissä. Muiden hiilikaasujen siirrosta peräisin oleva jakelukaasun kokonaismäärä olisi ilmaistava jakelukaasun tuotantorivillä. | 13 | Koksiuunin kaasu | Saadaan sivutuotteena valmistettaessa koksaamokoksia raudan ja teräksen tuotantoa varten. | 14 | Masuunikaasu | Syntyy koksin polttamisen yhteydessä rauta- ja terästeollisuuden masuuneissa. Se kerätään ja käytetään polttoaineena osittain itse laitoksessa ja osittain muissa terästeollisuuden prosesseissa tai voimaloissa, jotka on varustettu sen polttamista varten. Polttoaineen määrä olisi ilmoitettava bruttolämpöarvon pohjalta. | 15 | Konverttikaasu | Saatu sivutuotteena teräksenvalmistuksesta happipuhallusmenetelmällä, otettu talteen masuunin ulostulosta. Kaasu tunnetaan nimillä konverttikaasu, masuunikaasu tai happipuhallusmasuunikaasu. | 16 | Kivihiili | Kivihiilellä tarkoitetaan hiiltä, jonka bruttolämpöarvo on suurempi kuin 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) tuhkattomasta märkänäytteestä ja jonka keskimääräinen satunnainen vitriniitin reflektanssi on vähintään 0,6. Kivihiili kattaa yhteensä kaikki energiatuotteet 1–3 (antrasiitti, koksikivihiili ja muut bitumiset hiilet). | 1.2. AGGREGAATTILUETTELO Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, ellei toisin ilmoiteta. Liitteessä A selvitetään termejä, joista ei anneta erityistä selvitystä tässä liitteessä. 1.2.1. Tarjonta ja muuntaminen 1 | Tuotanto | 1.1 | josta: maanalainenKoskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä/ruskohiiltä. | 1.2 | josta: pinnassa olevaKoskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä/ruskohiiltä. | 2 | Muista lähteistäTämä koostuu kahdesta komponentista:– talteenotetut lietteet, jauheet ja muut heikkolaatuiset kivihiilituotteet, joita ei voida luokitella hiilityypin mukaisesti. Tähän sisältyy jätekasoista ja muista jätesäiliöistä talteenotettu hiili.– sellaisen polttoaineen toimitukset, jonka tuotanto kuuluu muun polttoaineen energiataseeseen mutta jonka kulutus tapahtuu hiilen energiataseessa. | 2.1 | josta: öljytuotteistaEi koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä eikä ligniittiä/ruskohiiltä.Esimerkiksi: maaöljykoksin lisäys koksaamoiden koksikivihiileen | 2.2 | josta: maakaasustaEi koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä eikä ligniittiä/ruskohiiltä.Esimerkiksi: maakaasun lisääminen jakelukaasuun välitöntä lopullista kulutusta varten | 2.3 | josta: uusiutuvistaEi koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä eikä ligniittiä/ruskohiiltä.Esimerkiksi: teollisuusjäte sidosaineena puristepolttoaineen valmistuksessa | 3 | Tuonti | 4 | Vienti | 5 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet | 6 | VarastomuutoksetVarastojen kasvu osoitettaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna. | 7 | Bruttokulutus | 8 | Tilastoerot | 9 | Muuntaminen yhteensäPolttoainemäärät, jotka on käytetty energian primaariin tai sekundaariin muuntamiseen (esim. hiili sähköksi, masuunikaasu sähköksi) tai jotka on käytetty muuntamiseen johdetuiksi energiatuotteiksi (esim. koksikivihiili koksiksi). | 9.1 | josta: Päätoimisen tuottajan sähkövoimalat | 9.2 | josta: Päätoimisen tuottajan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | 9.3 | josta: Päätoimisen tuottajan lämpövoimalat | 9.4 | josta: Omaan käyttöön tuottajien sähkövoimalat | 9.5 | josta: Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | 9.6 | josta: Omaan käyttöön tuottajien lämpövoimalat | 9.7 | josta: Puristepolttoainelaitokset | 9.8 | josta: Koksaamot | 9.9 | josta: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset | 9.10 | josta: Kaasulaitokset | 9.11 | josta: MasuunitMasuuneissa muunnetut koksikivihiilen ja/tai bitumisen kivihiilen (tunnetaan yleisesti nimellä PCI) sekä koksaamokoksin määrät. Masuuneiden lämmittämiseen ja käyttöön polttoaineena käytettyjä määriä (esim. masuunikaasua) ei pitäisi sisällyttää muuntamiseen, vaan ne olisi ilmoitettava energia-alan kulutuksena. | 9.12 | josta: Kivihiilen nesteyttäminenLiuskeöljy ja muut nesteytyksestä saadut tuotteet olisi ilmoitettava tämä liitteen luvun 4 mukaisesti. | 9.13 | josta: Maakaasuun sekoittamista vartenMaakaasuun sekoitetut hiilikaasujen määrät. | 9.14 | josta: Muualle luokittelematon – muuntaminen | 1.2.2. Energia-ala 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Sähkövoimalat, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpövoimalat | 1.2 | josta: Hiilikaivokset | 1.3 | josta: Puristepolttoainelaitokset | 1.4 | josta: Koksaamot | 1.5 | josta: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset | 1.6 | josta: Kaasulaitokset | 1.7 | josta: Masuunit | 1.8 | josta: Öljynjalostamot | 1.9 | josta: Kivihiilen nesteyttäminen | 1.10 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | JakeluhäviötKuljetuksen ja jakelun aikana tapahtuneet häviöt sekä valmistettujen kaasujen soihdutus. | 3 | Lopullinen kulutus yhteensä | 4 | Muu kuin energiakäyttö yhteensä | 4.1 | josta: Teollisuus, muuntaminen ja energia-alaKoko teollisuuden, muuntamisen ja energia-alan muu kuin energiakäyttö, esim. metanolin tai ammoniakin valmistukseen käytetty hiili. | 4.1.1 | Kohdasta 4.1, josta: petrokemian alallaEsimerkiksi hiilen muu kuin energiakäyttö lannoitteiden tuotannon raaka-aineena ja muiden petrokemian tuotteiden raaka-aineina. | 4.2 | josta: LiikenneMuu kuin energiakäyttö kaikilla liikenteen osa-aloilla. | 4.3 | josta: Muut alatMuu kuin energiakäyttö kaupallisissa ja julkisissa palveluissa, asumisessa, maataloudessa ja luokassa ”muualle luokittelematon”. | 1.2.3. Energian loppukäytön erittely 1 | Lopullinen energiankulutus | 2 | Teollisuus | 2.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 2.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 2.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 2.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 2.5 | josta: Kulkuneuvot | 2.6 | josta: Koneet | 2.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 2.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 2.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 2.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 2.11 | josta: Rakentaminen | 2.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 2.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 3 | Liikenne | 3.1 | josta: Rautatieliikenne | 3.2 | josta: Kotimaan vesiliikenne | 3.3 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 4 | Muut alat | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon – muu | 1.2.4. Tuonti ja vienti Tuonti alkuperämaittain ja vienti kohdemaittain. Ei koske turvetta, kaasukoksia, jakelukaasua, koksiuunin kaasua, masuunikaasua tai konverttikaasua. 1.2.5. Panokset sähkön ja lämmön omaan käyttöön tuottajille Panokset sähkön ja lämmön omaan käyttöön tuottajille on ilmoitettava erikseen pelkkien sähkövoimaloiden, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten ja pelkkien lämpövoimaloiden osalta. Nämä panokset omaan käyttöön tuottajille on eriteltävä seuraavassa taulukossa annetun pääasiallisen toiminnan mukaisesti: 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Puristepolttoainelaitokset | 1.3 | josta: Koksaamot | 1.4 | josta: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset | 1.5 | josta: Kaasulaitokset | 1.6 | josta: Masuunit | 1.7 | josta: Öljynjalostamot | 1.8 | josta: Kivihiilen nesteyttäminen | 1.9 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | Teollisuus | 2.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 2.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 2.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 2.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 2.5 | josta: Kulkuneuvot | 2.6 | josta: Koneet | 2.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 2.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 2.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 2.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 2.11 | josta: Rakentaminen | 2.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 2.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 3 | Liikenne | 3.1 | josta: Rautatieliikenne | 3.2 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 4 | Muut alat | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon | 1.3. LÄMPÖARVOT Sekä brutto- että nettolämpöarvot on ilmoitettava kohdassa 1.1 mainituista energiatuotteista seuraavien keskeisten aggregaattien osalta. Ei koske jakelukaasua, koksiuunin kaasua, masuunikaasua tai konverttikaasua. 1 | Tuotanto | 2 | Tuonti | 3 | Vienti | 4 | Käytetty koksaamoissa | 5 | Käytetty masuuneissa | 6 | Käytetty päätoimisen tuottajan sähkövoimaloissa, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa ja lämpövoimaloissa | 7 | Käytetty teollisuudessa | 8 | Muuhun käyttöön | 1.4. HIILIKAIVOSTEN TUOTANTO JA VARASTOT Tämä koskee ainoastaan kivihiiltä ja ligniittiä/ruskohiiltä. Seuraavat määrät on ilmoitettava: 1 | Maanalainen tuotanto | 2 | Maan pinnalla tapahtuva tuotanto | 3 | Muista lähteistä | 4 | Varastot kauden lopussa | 4.1 | josta: varastot kaivoksissa | 1.5. MITTAYKSIKÖT 1 | Energiamäärät | 103 tonniaPoikkeus: kaasujen osalta (jakelukaasu, koksiuunin kaasu, masuunikaasu ja konverttikaasu) mitataan suoraan energiasisältö, ja käytettävä yksikkö on tämän vuoksi TJ (bruttolämpöarvon pohjalta). | 2 | Lämpöarvot | MJ/tonni | 1.6. POIKKEUKSET JA VAPAUTUKSET Ei sovelleta. 2. MAAKAASU 2.1. SOVELTUVAT ENERGIATUOTTEET Tämä tietojen keruu koskee maakaasua, johon sisältyvät pääosin metaanista koostuvat maanalaisten esiintymien kaasut riippumatta siitä, ovatko ne nestemäisessä vai kaasumaisessa muodossa. Tähän sisältyvät sekä ”muu kuin oheismaakaasu”, joka on peräisin ainoastaan kaasumaisia hiilivetyjä tuottavilta kentiltä, että ”oheismaakaasu”, jota tuotetaan raakaöljyn ohella, ja hiilikaivoksista (hiilikaivoskaasu) tai hiilijuonteista (hiilijuonnekaasu) talteenotettu metaani. Siihen eivät sisälly biomassan anaerobisesta mädätyksestä syntyvät kaasut (esim. kaatopaikka- tai viemärikaasu) eikä jakelukaasu. 2.2. AGGREGAATTILUETTELO Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, ellei toisin ilmoiteta. 2.2.1. Tarjonta ja muuntaminen Seuraavien aggregaattien osalta on ilmoitettava sekä tilavuuksina että energiayksiköinä ilmaistut määrät ja brutto- ja nettolämpöarvot. 1 | Oma tuotantoKaikki myyntikelpoinen tuotanto kansallisten rajojen sisällä, offshore-tuotanto mukaan luettuna. Tuotanto mitataan puhdistamisen sekä maakaasukondensaattien ja rikin erottamisen jälkeen.Tähän eivät sisälly tuotantohäviöt eivätkä takaisin injektoidut, purkautuneet tai soihdutukseen käytetyt määrät.Tähän sisältyvät maakaasuteollisuudessa, kaasun tuotannossa, putkistoissa ja käsittelylaitoksissa käytetyt määrät. | 1.1 | josta: OheismaakaasuaMaakaasua, joka on tuotettu raakaöljyn yhteydessä. | 1.2 | josta: Muuta kuin oheismaakaasuaMaakaasua, joka on peräisin ainoastaan kaasumaisia hiilivetyjä tuottavilta kentiltä. | 1.3 | josta: HiilikaivoskaasuaHiilikaivoksissa tai hiilijuonteista tuotettua metaania, joka on johdettu maan pinnalle ja joka kulutetaan kaivoksissa tai johdetaan putkia pitkin kuluttajille. | 2 | Muista lähteistäMaakaasuun sekoitetut ja seoksena kulutetut polttoaineet. | 2.1 | josta: ÖljytuotteistaLaadun, esim. lämpösisällön, nostamiseen tarkoitettu nestekaasu. | 2.2 | josta: Hiilestämaakaasuun sekoitettavaksi valmistettu kaasu | 2.3 | josta: Uusiutuvistamaakaasuun sekoitettavaksi tarkoitettu biokaasu | 3 | Tuonti | 4 | Vienti | 5 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet | 6 | VarastomuutoksetVarastojen kasvu osoitettaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna. | 7 | Bruttokulutus | 8 | TilastoerotLämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän. | 9 | Hyödynnettävissä oleva kaasu: alku- ja loppuvarastotKaasumäärät, jotka ovat toimitettavissa minkä hyvänsä panos-tuotossyklin aikana. Tällä tarkoitetaan hyödynnettävissä olevaa maakaasua, joka on varastoitu erikoisvarastoihin (ehtyneisiin kaasu- ja/tai öljykenttiin, pohjaveteen, suolaesiintymiin, sekaesiintymiin tai muihin) sekä nesteytetyn maakaasun varastoja. Suojakaasu olisi jätettävä tämän ulkopuolelle.Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän. | 10. | Purkautunut kaasuTuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa ilmaan päästetyn kaasun määrä.Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän. | 11. | Soihdutettu kaasuTuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa soihduissa poltetun kaasun määrä.Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän. | 12. | Muuntaminen yhteensäPolttoainemäärät, jotka on käytetty energian primaariin tai sekundaariin muuntamiseen (esim. maakaasu sähköksi) tai jotka on käytetty muuntamiseen johdetuiksi energiatuotteiksi (esim. maakaasu metanoliksi). | 12.1 | josta: Päätoimisen tuottajan sähkövoimalat | 12.2 | josta: Omaan käyttöön tuottajien sähkövoimalat | 12.3 | josta: Päätoimisen tuottajan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | 12.4 | josta: Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | 12.5 | josta: Päätoimisen tuottajan lämpövoimalat | 12.6 | josta: Omaan käyttöön tuottajien lämpövoimalat | 12.7 | josta: Kaasulaitokset | 12.8 | josta: Koksaamot | 12.9 | josta: Masuunit | 12.10 | josta: Kaasu nesteiksiRaaka-aineena nesteiksi muuntoon käytetyt maakaasumäärät, esim. metanolin tuotantoprosessiin syötettävät polttoainemäärät, jotka muunnetaan metanoliksi. | 12.11 | josta: Luokittelematon – muuntaminen | 2.2.2. Energia-ala 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Öljyn ja kaasun tuotanto | 1.3 | josta: Panokset öljynjalostamoille | 1.4 | josta: Koksaamot | 1.5 | josta: Masuunit | 1.6 | josta: Kaasulaitokset | 1.7 | josta: Sähkövoimalat, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpövoimalat | 1.8 | josta: Nesteyttäminen (LNG) tai kaasuttaminen | 1.9 | josta: Kaasu nesteiksi | 1.10 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | JakeluhäviötKuljetuksen ja jakelun aikana tapahtuneet häviöt sekä putkistohäviöt. | 2.2.3. Energian loppukäytön erittely Maakaasun kulutus on ilmoittava kaikista seuraavista aggregaateista sekä energiakäytön että (soveltuvin osin) muun kuin energiakäytön osalta erikseen: 1 | Lopullinen kulutus yhteensäLopullinen energiakäyttö ja muu kuin energiakäyttö on ilmoitettava tästä nimikkeestä erikseen. | 2. | Liikenne | 2.1 | josta: MaantieliikenneSisältää sekä paineistetun maakaasun (CNG) että biokaasun. | 2.1.1 | josta: Biokaasun osuus maantieliikenteessä | 2.2 | josta: Putkijohtokuljetus | 2.3 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 3 | Teollisuus | 3.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 3.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 3.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 3.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 3.5 | josta: Kulkuneuvot | 3.6 | josta: Koneet | 3.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 3.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 3.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 3.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 3.11 | josta: Rakentaminen | 3.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 3.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 4 | Muut alat | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon – muu | 2.2.4. Tuonti ja vienti On ilmoitettava sekä maakaasun kokonaismäärät että sen nestekaasuosan määrät alkuperämaittain tuonnin osalta ja kohdemaittain viennin osalta. 2.2.5. Panokset sähkön ja lämmön omaan käyttöön tuottajille Panokset sähkön ja lämmön omaan käyttöön tuottajille on ilmoitettava erikseen omaan käyttöön tuottajien sähkövoimaloista, omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksista ja omaan käyttöön tuottajien lämpövoimaloista. Panokset ilmoitetaan seuraavien laitosten tai toimintojen osalta: 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Öljyn ja kaasun tuotanto | 1.3 | josta: Panokset öljynjalostamoille | 1.4 | josta: Koksaamot | 1.5 | josta: Kaasulaitokset | 1.6 | josta: Masuunit | 1.7 | josta: Nesteyttämis- (LNG) ja jälleenkaasutuslaitokset | 1.8 | josta: Kaasu nesteiksi | 1.9 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | Teollisuus | 2.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 2.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 2.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 2.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 2.5 | josta: Kulkuneuvot | 2.6 | josta: Koneet | 2.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 2.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 2.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 2.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 2.11 | josta: Rakentaminen | 2.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 2.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 3 | Liikenne | 3.1 | josta: Putkijohtokuljetus | 3.2 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 4 | Muut toimialat, josta: | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon | 2.2.6. Kaasun varastointikapasiteetti 1 | NimiVarastointilaitoksen sijaintipaikan nimi. | 2 | TyyppiVaraston tyyppi, kuten ehtynyt kaasukenttä, suolaesiintymä jne. | 3 | Käytettävissä oleva kapasiteettiVaraston kokonaiskapasiteetti miinus suojakaasu. Suojakaasu on sen kaasun kokonaistilavuus, jota tarvitaan pysyväksi varastoksi, jotta maanalaisten varastosäiliöiden riittävä paine ja toimituskyky voidaan pitää yllä koko toimitussyklin ajan. | 4 | HuipputehoEnimmäisnopeus, jolla kaasua voidaan poistaa kyseisestä varastosta. | 2.3. MITTAYKSIKÖT 1 | Energiamäärät | Ellei toisin ilmoiteta, maakaasumäärät ilmoitetaan niiden energiasisällön mukaisesti eli bruttolämpöarvoon perustuvina TJ:ina.Jos fyysisiä määriä edellytetään, käytetään yksikkönä 106 m3:ä, kun oletetaan kaasun perusolosuhteet (15°C, 101,325 kPa). | 2 | Lämpöarvot | KJ/m3, kun oletetaan kaasun perusolosuhteet (15°C, 101,325 kPa). | 3 | Varaston käytettävissä oleva kapasiteetti | 106 m3, kun oletetaan kaasun perusolosuhteet (15°C, 101,325 kPa). | 4 | Huipputeho | 106 m3/päivä, kun oletetaan kaasun perusolosuhteet (15°C, 101,325 kPa). | 2.4. POIKKEUKSET JA VAPAUTUKSET Ei sovelleta. 3. SÄHKÖ JA LÄMPÖ 3.1. SOVELTUVAT ENERGIATUOTTEET Tämä luku koskee lämpöä ja sähköä. 3.2. AGGREGAATTILUETTELO Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, ellei toisin ilmoiteta. Liitteessä A selvitetään termejä, joista ei anneta erityistä selvitystä tässä luvussa. Luvuissa 1, 2, 4 ja 5 annettuja määritelmiä ja yksiköitä sovelletaan energiatuotteisiin, jotka kuuluvat kiinteisiin fossiilisiin polttoaineisiin ja valmistettuihin kaasuihin, maakaasuun, öljyyn ja öljytuotteisiin sekä uusiutuvaan energiaan ja jätteen energiakäyttöön. 3.2.1. Tarjonta ja muuntaminen Seuraavia erityismääritelmiä sovelletaan tämän luvun sähkö- ja lämpöaggregaatteihin: – Sähkön bruttotuotanto: kaikki kyseeseen tulevien tuotantoyksiköiden (pumppausvarastointi mukaan luettuna) yhteenlaskettu sähköenergian tuotanto päägeneraattoreiden antoliittimistä mitattuna. – Lämmön bruttotuotanto: laitosten tuottaman lämmön kokonaismäärä, kuumaa nestettä käyttävien laitoksen oheistoimintojen (tilojen lämmitys, nestemäisen polttoaineen lämmitys jne.) käyttämä lämpö, laitoksen ja verkoston lämmönvaihtimien häviöt sekä primaarienergianmuotona käytetyistä kemiallisista prosesseista saatu lämpö mukaan luettuina. – Sähkön nettotuotanto: sähköenergian bruttotuotanto miinus generoinnin apulaitteiden kuluttama energia sekä häviöt päägeneraattorin muuntajissa. – Lämmön nettotuotanto: jakelujärjestelmään toimitettu lämpö ulostulo- ja paluuvirran mittauksilla määritettynä. Seuraavassa taulukossa mainitut aggregaatit on ilmoitettava erikseen sekä päätoimisen tuottajan laitosten että omaan käyttöön tuottajan laitosten osalta. Näiden kahden laitostyypin sisällä on ilmoitettava sähkön ja lämmön brutto- ja nettotuotanto pelkkien sähkövoimaloiden, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten ja pelkkien lämpövoimaloiden osalta erikseen aina soveltuvien osin seuraavista aggregaateista: 1 | Kokonaistuotanto: | 1.1 | josta: Ydinvoima | 1.2 | josta: Vesivoima | 1.2.1 | josta: Pumppausvarastosta tuotetun vesivoiman osuus | 1.3 | josta: Geoterminen energia | 1.4 | josta: Aurinkoenergia | 1.5 | josta: Vuorovesi-, aalto-, merienergia | 1.6 | josta: Tuulivoima | 1.7 | josta: PolttoaineetSyttymis- tai palamiskelpoiset polttoaineet, eli polttoaineet, jotka reagoidessaan hapen kanssa aiheuttavat merkittävän lämpötilannousun ja joita poltetaan sellaisenaan sähkön ja/tai lämmön tuottamiseksi. | 1.8 | josta: LämpöpumputLämpöpumppujen lämmöntuotanto ainoastaan, jos lämpö myydään kolmansille osapuolille (eli jos tuotanto kuuluu muuntamisen alaan). | 1.9 | josta: Sähköiset höyrykattilatSähköisten höyrykattiloiden lämpömäärät, kun tuotos myydään kolmansille osapuolille. | 1.10 | josta: Kemiallisista prosesseista saatu lämpöLämpö, joka on peräisin prosesseista ilman energiapanosta, kuten kemiallisista reaktioista.Tähän ei sisälly jätelämpö, joka on peräisin energiapohjaisista prosesseista ja joka olisi ilmoitettava vastaavan polttoaineen tuottamana lämpönä. | 1.11 | josta: Muut lähteet – sähkö (täsmennettävä) | Seuraavassa taulukossa mainitut aggregaatit on ilmoitettava kokonaisarvoina ja soveltuvin osin erikseen sähkön ja lämmön osalta. Seuraavan taulukon kolmea ensimmäistä aggregaattia varten olisi laskettava määrät edellisen taulukon mukaisista arvoista; saatujen arvojen olisi vastattava edellisen taulukon mukaisesti ilmoitettuja arvoja. 1 | Kokonaisbruttotuotanto | 2 | Laitoksen oma käyttö | 3 | Kokonaisnettotuotanto | 4 | TuontiKs. myös selitys kohdassa 5 ”Vienti”. | 5 | VientiSähkömäärät katsotaan tuonniksi tai vienniksi, kun ne ovat ylittäneet maan poliittiset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty. Jos sähkö kulkee maan kautta, määrä olisi ilmoitettava sekä tuontina että vientinä. | 6 | Käytetty lämpöpumppuja varten | 7 | Käytetty sähkövoimalla toimiviin höyrykattiloihin | 8 | Käytetty pumppausvarastoon | 9 | Käytetty sähköntuotantoon | 10 | Toimitettu energiaSähkön osalta: kaikkien kyseisen maan voimalaitosten toimittaman sähköenergian nettotuotannon summa, josta on vähennetty samanaikaisesti lämpöpumppuihin, sähkövoimalla toimiviin höyrykattiloihin tai pumppaukseen käytetty määrä sekä joko vähennetty vienti ulkomaille tai lisätty tuonti ulkomailta.Lämmön osalta: kyseisen maan kaikkien laitosten myytäväksi tuottaman lämmön nettotuotannon summa, josta on vähennetty sähkön tuotantoon käytetty määrä sekä vähennetty vienti ulkomaille tai lisätty tuonti ulkomailta | 11 | Välitys- ja jakeluhäviötKaikki kuljetuksesta ja jakelusta johtuvat energia- ja lämpöhäviöt.Sähkön osalta tähän sisältyvät muuntajat, joita ei katsota voimalaitosten kiinteiksi osiksi. | 12 | Kokonaiskulutus (laskettu) | 13 | Tilastoero | 14 | Kokonaiskulutus (havaittu) | Seuraavassa taulukossa luetelluista polttoaineista tuotettu sähkö, myyty lämpö ja käytetyt polttoainemäärät, niitä vastaava kokonaisenergia mukaan luettuna (niiden nettolämpöarvon pohjalta lukuun ottamatta maakaasua, jonka perustana on bruttolämpöarvo), on ilmoitettava erikseen päätoimisen tuottajan laitosten että omaan käyttöön tuottajan laitosten osalta. Näiden kahden laitostyypin sisällä tällainen sähkön ja lämmön tuotanto on ilmoitettava (pelkistä) sähkövoimaloista, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksista sekä (pelkistä) lämpövoimaloista soveltuvin osin erikseen. 1 | Kiinteät fossiiliset polttoaineet ja valmistetut kaasut: | 1.1 | Antrasiitti | 1.2 | Koksikivihiili | 1.3 | Muu bituminen kivihiili | 1.4 | Puolibituminen kivihiili | 1.5 | Ligniitti/ruskohiili | 1.6 | Turve | 1.7 | Puristepolttoaine | 1.8 | Koksaamokoksi | 1.9 | Kaasukoksi | 1.10 | Kivihiiliterva | 1.11 | Ruskohiilibriketit | 1.12 | Jakelukaasu | 1.13 | Koksiuunin kaasu | 1.14 | Masuunikaasu | 1.15 | Konverttikaasu | 2 | Öljy ja öljytuotteet: | 2.1 | Raakaöljy | 2.2 | Maakaasukondensaatti | 2.3 | Jalostamokaasu | 2.4 | Nestekaasu | 2.5 | Teollisuusbensiini | 2.6 | Lentopetroli | 2.7 | Muu petroli | 2.8 | Dieselöljy (kevyt polttoöljy) | 2.9 | Raskas polttoöljy | 2.10 | Bitumi (myös orimulsion) | 2.11 | Maaöljykoksi | 2.12 | Muut öljytuotteet | 3 | Maakaasu | 4 | Uusiutuva energia ja jätteen energiakäyttö: | 4.1 | Teollisuusjäte (uusiutumaton) | 4.2 | Yhdyskuntajäte (uusiutuva) | 4.3 | Yhdyskuntajäte (uusiutumaton) | 4.4 | Puu, puujäte ja muu kiinteä jäte | 4.5 | Kaatopaikkakaasu | 4.6 | Viemärikaasu | 4.7 | Muu biokaasu | 4.8 | Nestemäiset biopolttoaineet | 3.2.2. Sähkön ja lämmön kulutus energia-alalla 1 | Energia-ala yhteensäLukuun ottamatta laitoksen omaa käyttöä sekä käyttöä pumppausvarastointiin, lämpöpumppuihin ja sähköisiin höyrykattiloihin. | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Öljyn ja kaasun tuotanto | 1.3 | josta: Puristepolttoainelaitokset | 1.4 | josta: Koksaamot | 1.5 | josta: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset | 1.6 | josta: Kaasulaitokset | 1.7 | josta: Masuunit | 1.8 | josta: Öljynjalostamot | 1.9 | josta: Ydinteollisuus | 1.10 | josta: Kivihiilen nesteyttämislaitokset | 1.11 | josta: Nesteyttämis- (LNG) / jälleenkaasutuslaitokset | 1.12 | josta: Kaasuttamislaitokset (biokaasu) | 1.13 | josta: Kaasu nesteiksi | 1.14 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 3.2.3. Energian loppukäytön erittely 1 | Teollisuus | 1.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 1.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 1.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 1.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 1.5 | josta: Kulkuneuvot | 1.6 | josta: Koneet | 1.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 1.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 1.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 1.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 1.11 | josta: Rakentaminen | 1.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 1.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 2 | Liikenne | 2.1 | josta: Rautatieliikenne | 2.2 | josta: Putkijohtokuljetus | 2.3 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 3 | Asuminen | 4 | Kaupalliset ja julkiset palvelut | 5 | Maatalous/Metsätalous | 6 | Kalatalous | 7 | Muualle luokittelematon – muu | 3.2.4. Tuonti ja vienti Sähkö- ja lämpöenergiamäärien tuonti ja vienti maittain. 3.2.5. Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön nettotuotanto Omaan käyttöön tuottavien sähkön- ja lämmöntuottajien sähkön ja lämmön nettotuotanto on ilmoitettava sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksista, (pelkistä) sähkövoimaloista ja (pelkistä) lämpövoimaloista erikseen seuraavien laitosten tai toimintojen osalta. 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Öljyn ja kaasun tuotanto | 1.3 | josta: Puristepolttoainelaitokset | 1.4 | josta: Koksaamot | 1.5 | josta: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset | 1.6 | josta: Kaasulaitokset | 1.7 | josta: Masuunit | 1.8 | josta: Öljynjalostamot | 1.9 | josta: Kivihiilen nesteyttämislaitokset | 1.10 | josta: Nesteyttämis- (LNG) / jälleenkaasutuslaitokset | 1.11 | josta: Kaasuttamislaitokset (biokaasu) | 1.12 | josta: Kaasu nesteiksi | 1.13 | josta: Puuhiilen tuotantolaitokset | 1.14 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | Kaikki muut toimialat: sama kuin kohdassa 3.2.3 ”Energian loppukäytön erittely” annettu aggregaattiluettelo. | 3.2.6. Panokset sähkön ja lämmön omaan käyttöön tuottajille Panokset sähkön ja lämmön omaan käyttöön tuottajille on ilmoitettava erikseen omaan käyttöön tuottajien sähkövoimaloista, omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksista ja omaan käyttöön tuottajien lämpövoimaloista. 1) Omaan käyttöön tuottajien käyttämät kiinteiden polttoaineiden ja valmistettujen kaasujen määrät on ilmoitettava seuraavista energiatuotteista: antrasiitti, koksikivihiili, muu bituminen kivihiili, puolibituminen kivihiili, ligniitti/ruskohiili, turve, puristepolttoaine, koksaamokoksi, kaasukoksi, kivihiiliterva, ruskohiili-/turvebriketit, jakelukaasu, koksiuunin kaasu, masuunikaasu ja konverttikaasu. Näiden panosmäärät on ilmoitettava seuraavien toimialojen laitoksista: 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Puristepolttoainelaitokset | 1.3 | josta: Koksaamot | 1.4 | josta: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset | 1.5 | josta: Kaasulaitokset | 1.6 | josta: Masuunit | 1.7 | josta: Öljynjalostamot | 1.8 | josta: Kivihiilen nesteyttäminen | 1.9 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | Teollisuus | 2.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 2.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 2.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 2.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 2.5 | josta: Kulkuneuvot | 2.6 | josta: Koneet | 2.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 2.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 2.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 2.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 2.11 | josta: Rakentaminen | 2.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 2.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 3 | Liikenne | 3.1 | josta: Rautatieliikenne | 3.2 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 4 | Muut alat | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon | 2) Omaan käyttöön tuottajien käyttämien öljytuotteiden määrät on ilmoitettava seuraavista energiatuotteista: raakaöljy, maakaasukondensaatti, jalostamokaasu, nestekaasu, lentopetroli, muu petroli, dieselöljy (kevyt polttoöljy), raskas polttoöljy, bitumi (myös orimulsion), petrolikoksi ja muut öljytuotteet. Näiden panosmäärät on ilmoitettava seuraavien toimialojen laitoksista: 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Öljyn ja kaasun tuotanto | 1.3 | josta: Koksaamot | 1.4 | josta: Masuunit | 1.5 | josta: Kaasulaitokset | 1.6 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | Teollisuus | 2.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 2.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 2.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 2.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 2.5 | josta: Kulkuneuvot | 2.6 | josta: Koneet | 2.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 2.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 2.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 2.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 2.11 | josta: Rakentaminen | 2.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 2.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 3 | Liikenne: | 3.1 | josta: Putkijohtokuljetus | 3.2 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 4 | Muut alat | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon | 3) Omaan käyttöön tuottajien käyttämät maakaasumäärät on ilmoitettava seuraavien toimialojen laitoksista: 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Hiilikaivokset | 1.2 | josta: Öljyn ja kaasun tuotanto | 1.3 | josta: Panokset öljynjalostamoille | 1.4 | josta: Koksaamot | 1.5 | josta: Kaasulaitokset | 1.6 | josta: Masuunit | 1.7 | josta: Nesteyttämis- (LNG) ja jälleenkaasutuslaitokset | 1.8 | josta: Kaasu nesteiksi | 1.9 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | Teollisuus | 2.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 2.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 2.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 2.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 2.5 | josta: Kulkuneuvot | 2.6 | josta: Koneet | 2.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 2.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 2.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 2.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 2.11 | josta: Rakentaminen | 2.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 2.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 3 | Liikenne: | 3.1 | josta: Putkijohtokuljetus | 3.2 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 4 | Muut alat | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon | 4) Omaan käyttöön tuottajien käyttämät uusiutuvan energian määrät ja jätteen energiakäytön määrät on ilmoitettava seuraavista energiatuotteista: geoterminen energia, aurinkoenergia, teollisuusjäte (uusiutumaton), yhdyskuntajäte (uusiutuva), yhdyskuntajäte (uusiutumaton), puu / puujäte /muu kiinteä jäte, kaatopaikkakaasu, viemärikaasu, muu biokaasu ja nestemäiset biopolttoaineet. Näiden panosmäärät on ilmoitettava seuraavien toimialojen laitoksista: 1 | Energia-ala yhteensä | 1.1 | josta: Kaasuttamislaitokset | 1.2 | josta: Hiilikaivokset | 1.3 | josta: Puristepolttoainelaitokset | 1.4 | josta: Koksaamot | 1.5 | josta: Öljynjalostamot | 1.6 | josta: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset | 1.7 | josta: Kaasulaitokset | 1.8 | josta: Masuunit | 1.9 | josta: Puuhiilen tuotantolaitokset | 1.10 | josta: Muualle luokittelematon – energia-ala | 2 | Teollisuus | 2.1 | josta: Rauta- ja terästeollisuus | 2.2 | josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus | 2.3 | josta: Muut kuin rautametallit | 2.4 | josta: Epämetalliset mineraalit | 2.5 | josta: Kulkuneuvot | 2.6 | josta: Koneet | 2.7 | josta: Kaivostoiminta ja louhinta | 2.8 | josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka | 2.9 | josta: Paperi, paperimassa ja painatus | 2.10 | josta: Puu ja puutuotteet | 2.11 | josta: Rakentaminen | 2.12 | josta: Tekstiili ja nahka | 2.13 | josta: Muualle luokittelematon – teollisuus | 3 | Liikenne | 3.1 | josta: Rautatieliikenne | 3.2 | josta: Muualle luokittelematon – liikenne | 4 | Muut alat | 4.1 | josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut | 4.2 | josta: Asuminen | 4.3 | josta: Maatalous/Metsätalous | 4.4 | josta: Kalatalous | 4.5 | josta: Muualle luokittelematon | 3.3. SÄHKÖN JA LÄMMÖN TUOTANTOA KOSKEVAT RAKENNETIEDOT 3.3.1. Sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti ja huippukuorma Kapasiteetti olisi ilmoitettava kyseisen raportointivuoden joulukuun 31. päivänä. Siihen sisältyy sekä (pelkkien) sähkövoimaloiden että sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähköntuotantokapasiteetti. Sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti on kaikkien eri laitosten omien maksiminettokapasiteettien summa tietyn toimintajakson aikana. Tätä tietojen keruuta varten toimintajaksoksi katsotaan yhtämittainen käyttö, joka käytännössä kestää vähintään 15 tuntia vuorokaudessa. Maksiminettokapasiteetti on enimmäisteho, jonka oletetaan olevan pelkkää pätötehoa ja joka voidaan toimittaa jatkuvasti verkkoon antopisteestä, kun koko laitos on toiminnassa. Huippukuorma määritellään kyseisen maan verkon tai verkkoyhdistelmän absorboiman tai sille toimitetun tehon suurimmaksi arvoksi. Seuraavat määrät on ilmoitettava sekä päätoimisilta tuottajilta että omaan käyttöön tuottajilta: 1 | Yhteensä | 2 | Ydinvoima | 3 | Vesivoima | 3.1 | josta: Pumppausvarastointi | 4 | Geoterminen energia | 5 | Aurinkoenergia | 6 | Vuorovesi-, aalto-, merienergia | 7 | Tuulivoima | 8 | Polttoaineet | 8.1 | josta: Höyry | 8.2 | josta: Polttomoottorit | 8.3 | josta: Kaasuturbiinit | 8.4 | josta: Kombivoimalaitokset | 8.5 | josta: MuutTäsmennettävä, jos käytetään ilmoituksessa. | Seuraavat määrät on ilmoitettava ainoastaan päätoimisilta tuottajilta: 9 | Huippukuorma | 10 | Käytettävissä oleva kapasiteetti huipputehon aikana | 11 | Huippukuorman esiintymispäivä ja -aika | 3.3.2. Palavien polttoaineiden sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti Palavien polttoaineiden sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti on ilmoitettava sekä päätoimisilta tuottajilta että omaan käyttöön tuottajilta ja erikseen jokaisesta seuraavassa taulukossa mainitusta, joko yhtä tai useaa polttoainetta käyttävästä laitostyypistä. Kaikkiin useita polttoaineita käyttäviä laitoksia koskeviin kohtiin on liitettävä ilmoitus siitä, mikä polttoainetyyppi on primaarinen ja mitkä ovat vaihtoehtoisia polttoaineita. 1 | Yhtä polttoainetta käyttävä: | 1.1 | Kivihiiltä tai kivihiilituotteita käyttäväTähän sisältyvät koksiuunin kaasun, masuunikaasun ja konverttikaasun kapasiteetit. | 1.2 | Nestemäisiä polttoaineita polttavaTähän sisältyy jalostamokaasun kapasiteetti. | 1.3 | Maakaasua polttavaTähän sisältyy jakelukaasun kapasiteetti. | 1.4 | Turvetta polttava | 1.5 | Palavia uusiutuvia polttoaineita ja jätteitä polttava | 2 | Useita polttoaineita polttava, kiinteät ja nesteet | 3 | Useita polttoaineita polttava, kiinteät ja maakaasu | 4 | Useita polttoaineita polttava, nesteet ja maakaasu | 5 | Useita polttoaineita polttava, kiinteät, nesteet ja maakaasu | Useita polttoaineita polttaviin järjestelmiin sisältyvät ainoastaan sellaiset yksiköt, joissa voidaan jatkuvasti polttaa useampaa kuin yhtä polttoainetyyppiä. Laitokset, joiden yksiköt ovat erillisiä ja eri polttoaineita käyttäviä, olisi jaoteltava soveltuviin, yhtä polttoainetta polttaviin luokkiin. 3.4. MITTAYKSIKÖT 1 | Energiamäärät | Sähkö: GWhLämpö: TJKiinteät fossiiliset polttoaineet ja valmistetut kaasut: sovelletaan tämän liitteen luvussa 1 annettuja mittayksiköitä.Maakaasu: sovelletaan tämän liitteen luvussa 2 annettuja mittayksiköitä.Öljy ja öljytuotteet: sovelletaan tämän liitteen luvussa 4 annettuja mittayksiköitä.Uusiutuvat energianlähteet ja jätteet: sovelletaan tämän liitteen luvussa 5 annettuja mittayksiköitä. | 2 | Kapasiteetti | Sähköntuotantokapasiteetti: MWeLämmöntuotantokapasiteetti: MWt | 3.5. POIKKEUKSET JA VAPAUTUKSET Ranskaan sovelletaan neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaan tulosta poikkeusta, joka koskee lämpöön liittyvien aggregaattien ilmoittamista. 4. ÖLJY JA ÖLJYTUOTTEET 4.1. SOVELTUVAT ENERGIATUOTTEET Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee seuraavia energiatuotteita: | Energiatuote | Määritelmä | 1 | Raakaöljy | Raakaöljy on luonnon mineraaliöljyä, joka koostuu hiilivetyjen sekoituksesta sekä niihin liittyvistä epäpuhtauksista, kuten rikistä. Normaalissa pintalämpötilassa ja -paineessa se on nestemuodossa, ja sen fyysiset ominaisuudet (tiheys, viskositeetti jne.) vaihtelevat suuresti. Tähän luokkaan sisältyvät oheismaakaasusta ja muusta maakaasusta kentällä tai kaasun erottelussa talteen otetut kondensaatit, jos ne sekoitetaan kaupalliseen raakaöljyyn. | 2 | Maakaasukondensaatti | Maakaasukondensaatti on nestemäisiä tai nesteytettyjä hiilivetyjä, jotka on otettu talteen maakaasusta erottelulaitoksissa tai kaasunkäsittelylaitoksissa. Maakaasukondensaattiin sisältyy etaania, propaania, butaania (tavallista ja isobutaania), (iso)pentaania sekä raskaampia hiilivetyjä (tunnetaan joskus myös nimellä luonnonbensiini tai laitoskondensaatti). | 3 | Jalostamon raaka-aine | Jalostamon raaka-aine on prosessoitua öljyä, joka on tarkoitettu jatkojalostukseen (esim. suoratislattu polttoöljy tai tyhjiökaasuöljy) ilman sekoitusta. Se muunnetaan ilman lisäkäsittelyä yhdeksi tai useammaksi komponentiksi ja/tai lopulliseksi tuotteeksi. Tähän määritelmään sisältyvät myös petrokemian teollisuudesta jalostamoteollisuuteen palautetut tuotteet (esim. pyrolyysibensiini, C4-fraktiot, kaasuöljy ja polttoöljyfraktiot). | 4 | Lisäaineet / hapettavat lisäaineet | Lisäaineet ovat muita kuin hiilivety-yhdisteitä, joita lisätään tai sekoitetaan tuotteeseen sen polttoaineominaisuuksien (oktaani, setaani, kylmäominaisuudet jne.) muuttamiseksi.• hapettavat lisäaineet, kuten alkoholit (metanoli, etanoli), eetterit (kuten MTBE eli metyyli-tert-butyylieetteri, ETBE eli etyyli-tert-butyylieetteri ja TAME eli tert-amyylimetyylieetteri);• esterit (rypsi- tai dimetyyliesteri jne.);• kemialliset yhdisteet (kuten TML, TEL ja pesuaineet).Huom.: Tässä luokassa ilmoitettujen lisäaineiden / hapettavien lisäaineiden (alkoholit, eetterit, esterit ja muut kemialliset yhdisteet) määrien olisi liityttävä ainemääriin, jotka on tarkoitettu sekoitettavaksi polttoaineisiin tai polttoainekäyttöön. | 4.1 | josta: Biopolttoaineet | Biobensiini ja biodieselit. Sovelletaan luvun 5 ”Uusiutuva energia ja jätteen energiakäyttö” määritelmiä.Tässä luokassa ilmoitetut nestemäisten biopolttoaineiden määrät liittyvät itse biopolttoaineeseen eivätkä siihen nesteiden kokonaismäärään, johon biopolttoaineet sekoitetaan.Tähän ei sisälly mikään sellaisten biopolttoaineiden kauppa, joita ei ole sekoitettu liikenteen polttoaineisiin (eli jotka ovat puhtaassa muodossaan); nämä olisi ilmoitettu luvun 5 mukaisesti. Osana liikenteen polttoaineita myydyt biopolttoaineet olisi ilmoitettava soveltuvan tuotteen kohdalla ja siten, että biopolttoaineen osuus ilmoitetaan. | 5 | Muut hiilivedyt | Bitumipitoisesta hiekasta saatu synteettinen raakaöljy, liuskeöljy jne., hiilen nesteyttämisestä saadut nesteet (ks. luku 1), maakaasun muuntamisesta bensiiniksi tuloksena saadut nesteet (ks. luku 2), vety ja emulsifioidut öljyt (esim. orimulsion).Tähän ei sisälly öljyliuskeen tuotanto, johon sovelletaan lukua 1.Liuskeöljyn tuotanto (sekundaarituote) on ilmoitettava luokassa ”Muut hiilivedyt” ja nimikkeellä ”Muista lähteistä”. | 6 | Jalostamokaasu (nesteyttämätön) | Jalostamokaasuun sisältyy ei-kondensoituvien kaasujen sekoitus, joka koostuu pääasiassa vedystä, metaanista, etaanista ja olefiineista, jotka on saatu jalostamoissa tapahtuneen raakaöljyn tislauksen tai öljytuotteiden käsittelyn (esim. krakkauksen) aikana. Tähän sisältyvät myös petrokemian teollisuudesta palautetut kaasut. | 7 | Etaani | Luonnostaan kaasumainen suoraketjuinen hiilivety (C2H6), jota saadaan maakaasusta ja jalostamon kaasuvirroista. | 8 | Nestekaasu | Nestekaasu on kevyitä parafiinisiä hiilivetyjä, jotka on saatu jalostamoprosesseista, raakaöljyn stabiloinnista ja maakaasun käsittelylaitoksista. Nestekaasu koostuu pääosin propaanista (C3H8) ja butaanista (C4Hl0) tai näiden kahden yhdistelmästä. Nestekaasu voi myös sisältää propyleeniä, butyleeniä, isopropyleeniä ja isobutyleeniä. Nestekaasu on yleensä nesteytetty paineen avulla kuljetusta tai varastointia varten. | 9 | Teollisuusbensiini | Teollisuusbensiini on raaka-aine, joka on tarkoitettu petrokemian teollisuuden käyttöön (esim. etyleenin valmistukseen tai aromaattien tuotantoon) tai bensiinin tuotantoon reformoimalla tai isomeroimalla jalostamossa.Teollisuusbensiini käsittää ainesta tislausalueelta 30°C – 210°C tai osasta tätä aluetta. | 10 | Moottoribensiini | Moottoribensiini koostuu kevyiden hiilivetyjen seoksesta tislausalueelta 35°C–215°C. Se on polttoaineena maalla käytettävissä ottomoottoreissa. Moottoribensiiniin voi sisältyä lisäaineita, hapettavia aineita, oktaaniluvun parantajia, myös lyijy-yhdisteitä kuten TEL ja TML.Tähän sisältyvät moottoribensiinin sekoitusaineet (lukuun ottamatta lisäaineita / hapettavia lisäaineita), esim. alkyloivat, isomeroivat, reformoivat aineet, krakattu bensiini, joka on tarkoitettu käytettäväksi valmiina moottoribensiininä. | 10.1 | josta: Biobensiini | Sovelletaan luvun 5 ”Uusiutuva energia ja jätteen energiakäyttö” määritelmiä. | 11 | Lentobensiini | Moottoripolttoaine, joka on valmistettu erityisesti ilma-alusten mäntämoottoreita varten, jonka oktaaniluku soveltuu moottoriin, jonka jäätymispiste on -60°C ja jonka tilausalue on yleensä välillä 30°C–180°C. | 12 | Bensiininomainen lentopetroli (teollisuusbensiininomainen lentopetroli tai JP4) | Tähän sisältyvät kaikki kevyet hiilivetyöljyt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi lentokoneiden turbiinimoottoreissa ja joiden tislausalue on 100°C–250°C. Niitä saadaan sekoittamalla petroleita ja bensiiniä tai teollisuusbensiinejä siten, että aromaattinen sisältö on enintään 25 tilavuusprosenttia ja että höyrynpaine on välillä 13,7 kPa–20,6 kPa. | 13 | Lentopetroli | Lentokoneiden turbiinimoottoreissa käytetty tisle. Sillä on samat tislausominaisuudet, eli tislausalue on välillä 150°C–300°C (yleensä ei yli 250°C), ja leimahduspiste kuin petrolilla. Lisäksi siihen sovelletaan (esim. jäätymispistettä koskevia) erityisvaatimuksia, jotka IATA (Kansainvälinen lentoliikenneliitto) on määrittänyt.Tähän sisältyvät lentopetrolin sekoiteosat. | 14 | Muu petroli | Jalostettu öljytisle, jota käytetään muilla toimialoilla kuin lentoliikenteessä. Sen tislausalue on 150°C–300°C. | 15 | Dieselöljy (kevyt polttoöljy) | Dieselöljy on pääosin keskiraskas tisle, joka on tislattu välillä 180°C – 380°C. Siihen sisältyvät sekoiteosat. Saatavilla on useita laatuja käyttötarkoituksen mukaisesti: | 15.1 | josta: Dieselpolttoaine | Puristussytytysmoottoreilla varustettuihin kulkuneuvoihin (autot, rekat jne.) tarkoitettu diesel, jonka rikkipitoisuus on yleensä vähäinen. | 15.1.1 | Kohdasta 15.1, josta: Biodieselit | Sovelletaan luvun 5 ”Uusiutuva energia ja jätteen energiakäyttö” määritelmiä. | 15.2 | josta: Lämmitysöljy ja muut kevyet polttoöljyt | Kevyt lämmitysöljy teolliseen ja kaupalliseen käyttöön, meriliikenteen ja rautatieliikenteen käyttämä dieselöljy, muu kaasuöljy, myös raskaat kaasuöljyt, joiden tislausalue on 380°C–540°C ja joita käytetään petrokemian raaka-aineina. | 16 | Polttoöljy | Tähän sisältyvät kaikki muut (raskaat) polttoöljyt (myös sekoittamalla saadut). Kinemaattinen viskositeetti on yli 10 cSt lämpötilassa 80°C. Leimahduspiste on aina yli 50°C ja tiheys aina suurempi kuin 0.90 kg/l. | 16.1 | josta: Vähärikkinen | Raskas polttoöljy, jonka rikkipitoisuus on alle 1 %. | 16.2 | josta: Runsasrikkinen | Raskas polttoöljy, jonka rikkipitoisuus on vähintään 1 %. | 17 | Raskasbensiini ja muu teollisuusbensiini | Jalostettuja keskiraskaita tisleitä, joiden tislausalue on sama kuin teollisuusbensiinin/petrolin. Ne voidaan jaotella edelleen:– Teollisuusbensiini (SBP): Kevyitä öljyjä, joiden tislausalue on 30°C–200°C. Teollisuusbensiiniä on 7–8 laatua, jotka eroavat toisistaan tislausalueesta valitun osan mukaisesti. Laadut määritellään lämpötilaeron mukaisesti 5 tilavuusprosentin ja 90 tilavuusprosentin tislauspisteen välillä (joka on enintään 60°C)– Raskasbensiini Teollisuusbensiini, jonka leimahduspiste on yli 30°C. Raskasbensiinin tislausalue on 135°C–200°C. | 18 | Voiteluaineet | Tislauksen sivuotteena tuotettuja hiilivetyjä, joita käytetään pääasiassa kitkan vähentämiseen pintojen väliltä.Niihin sisältyvät kaikki voiteluöljyn käyttölaadut värttinäöljystä sylinteriöljyyn sekä kaikki rasvoissa ja moottoriöljyissä käytetyt laadut sekä kaikenlaatuiset voiteluöljyjakeet. | 19 | Bitumi | Kiinteä, puolikiinteä tai viskoosinen hiilivety, jolla on kolloidinen rakenne, väriltään ruskeasta mustaan, saadaan raakaöljyn tislausjäämänä atmosfäärisestä tislauksesta saatujen raakaöljyn tislausjäämien tyhjiötislauksessa. Bitumi tunnetaan myös usein asfalttina ja sitä käytetään pääasiassa tierakentamisessa ja kattomateriaalina.Tähän sisältyvät nesteytetty bitumi ja bitumiliuos. | 20 | Parafiinivahat | Nämä ovat tyydytettyjä alifaattisia hiilivetyjä. Tällaiset vahat ovat jäämiä, joita saadaan poistettaessa vahaa voiteluöljyistä. Niillä on kiderakenne, jonka hienokiteisyys vastaa niiden laatua. Niiden pääominaisuudet ovat seuraavat: ne ovat värittömiä, hajuttomia ja läpikuultavia ja niiden sulamispiste on yli 45°C. | 21 | Maaöljykoksi | Musta, kiinteä sivutuote, jota saadaan pääasiassa krakkaamalla ja karbonoimalla öljypohjaisia raaka-aineita, tyhjiötislauksen jäämiä, tervaa ja pikeä esimerkiksi hidastetussa koksaus- tai nestekoksausprosessissa. Se koostuu pääosin hiilestä (90–95 %) ja sen tuhkapitoisuus on alhainen. Sitä käytetään raaka-aineena koksaamoissa terästeollisuutta varten, lämmitykseen, elektrodien valmistukseen sekä kemikaalien valmistukseen. Kaksi tärkeintä tyyppiä ovat ”vihreä koksi” ja ”kalsinoitu koksi”.Tähän sisältyy myös ”katalyyttikoksi”, jota kertyy katalyyttiin jalostusprosessin aikana; tällaista koksia ei voida ottaa talteen, ja se yleensä poltetaan jalostamopolttoaineena. | 22 | Muut tuotteet | Kaikki edellä erikseen mainitsemattomat tuotteet, esimerkiksi terva ja rikki.Tähän sisältyvät jalostamoissa tuotetut aromaatit (esim. BTX tai bentseeni, tolueeni ja ksyleeni) ja olefiinit (esim. propyleeni). | 4.2. AGGREGAATTILUETTELO Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, ellei toisin ilmoiteta. 4.2.1. Tarjonta ja muuntaminen Seuraavat taulukot koskevat ainoastaan raakaöljyä, maakaasukondensaattia, jalostamoiden raaka-aineita, lisäaineita, biopolttoaineita ja muita hiilivetyjä: 1 | Oma tuotantoEi koske jalostamoiden raaka-aineita ja biopolttoaineita. | 2 | Muista lähteistäLisäaineet, biopolttoaineet ja muut hiilivedyt, joiden tuotanto on jo katettu muissa polttoainetaseissa. Ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia eikä jalostamoiden raaka-aineita. | 2.1 | josta: HiilestäTähän sisältyvät nesteet, jotka on tuotettu kivihiilen nesteyttämislaitoksissa, ja koksaamoiden nestemäiset tuotteet. | 2.2 | josta: MaakaasustaSynteettisen bensiinin valmistaminen voi edellyttää maakaasua raaka-aineena. Metanolin valmistukseen käytetty kaasumäärä ilmoitetaan luvun 2 mukaisesti, ja saatu metanoli ilmoitetaan tässä. | 2.3 | josta: UusiutuvistaSisältää biopolttoaineet, jotka on tarkoitettu liikenteen polttoaineisiin sekoitettaviksi.Tuotanto ilmoitetaan luvun 5 mukaisesti, ja sekoitukseen tarkoitettavat määrät ilmoitetaan tässä. | 3 | Palautukset petrokemian alaltaValmiit tai puolivalmiit tuotteet, jotka palautetaan loppukäyttäjiltä jalostamoihin käsittelyä, sekoittamista tai myyntiä varten. Nämä ovat yleensä petrokemian teollisuuden sivutuotteita.Sovelletaan ainoastaan jalostamojen raaka-aineisiin. | 4 | Siirretyt tuotteetMaahantuodut öljytuotteet, jotka on uudelleenluokiteltu raaka-aineiksi uutta jalostamokäsittelyä varten ilman toimitusta loppukäyttäjille.Sovelletaan ainoastaan jalostamojen raaka-aineisiin. | 5 | Tuonti ja vientiSisältää prosessointisopimusten nojalla tuodut ja viedyt raakaöljy- ja tuotemäärät (eli jalostamisen toisen laskuun). Raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi ilmoitettava varsinaisesta alkuperämaasta tulevaksi; jalostamojen raaka-aineet ja lopulliset tuotteet olisi ilmoitettava viimeisestä lähetysmaasta tuleviksi.Tähän sisältyvät kaikki kaasunesteet (esim. LPG), jotka on saatu uudelleenkaasutettaessa maahantuotua nesteytettyä maakaasua, ja petrokemian teollisuuden suoraan tuomat tai viemät öljytuotteet.Huom.: Etanolin tuonnin tai viennin (joka on ilmoitettu sarakkeessa ”Lisäaineet / hapettavat lisäaineet”) olisi liityttävä määriin, jotka on tarkoitettu polttoainekäyttöön.Käsittelyä varten tullivapaalle alueelle tuodun öljyn jälleenvienti olisi sisällytettävä tuotteen vientiin käsittelymaasta lopulliseen määränpäähän. | 6 | Välitön käyttöRaakaöljy, maakaasukondensaatti, lisäaineet ja hapettavat lisäaineet sekä muut hiilivedyt, jotka käytetään suoraan ilman käsittelyä öljynjalostamoissa.Tähän sisältyy sähköntuotantoa varten poltettu raakaöljy. | 7 | VarastomuutoksetVarastojen kasvu osoitettaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna. | 8 | Laskettu jalostamon sisäänottoJalostamoprosessiin tuodun tuotteen laskettu kokonaismäärä. Se määritellään seuraavasti:Oma tuotanto + Muista lähteistä + Palautukset teollisuudesta + Siirretyt tuotteet + Tuonti - Vienti - Välitön käyttö + Varastomuutokset. | 9 | TilastoerotMääritelmä: Laskettu jalostamojen sisäänotto – havaittu jalostamojen sisäänotto | 10 | Havaittu jalostamojen sisäänottoJalostamojen sisäänottona mitatut määrät | 11 | JalostamohäviötJalostamon sisäänoton (havaittu) ja jalostamon bruttotuotoksen välinen ero. Häviöiden syynä voi olla tilausprosessien aikana tapahtuva haihtuminen. Häviöt ilmoitetaan positiivisina lukuina. Tilavuus voi lisääntyä mutta massa ei. | 12 | Kokonaisalkuvarasto ja -loppuvarasto kansallisella alueella olevissa varastoissaKaikki kansallisella alueella olevat varastot, myös valtion, suurimpien kuluttajien tai varastointiorganisaatioiden hallussa olevat varastot, saapuvissa valtamerialuksissa olevat varastot, tullivapailla alueilla olevat varastot sekä muita varten säilytettävät varastot riippumatta siitä, kuuluvatko ne hallitusten kahdenvälisten sopimusten piiriin. Alku- ja loppuvarastolla tarkoitetaan raportointijakson ensimäistä ja viimeistä päivää. | 13 | NettolämpöarvoTuotanto, tuonti ja vienti sekä yleinen keskiarvo. | Seuraavat taulukot kokevat ainoastaan valmiita tuotteita (jalostamokaasu, etaani, nestekaasu, teollisuusbensiini, moottoribensiini, lentobensiini, lentopetroli, muu petroli, dieselöljy, vähärikkinen ja runsasrikkinen polttoöljy, raskasbensiini ja muu teollisuusbensiini, voiteluaineet, bitumi, parafiinivahat, maaöljykoksi sekä muut tuotteet). Raakaöljy ja suoraan poltettavaksi käytetty maakaasukondensaatti olisi sisällytettävä lopullisten tuotteiden toimituksiin ja tuotteidenvälisiin siirtoihin: 1 | Primaarituotteiden saantiTähän sisältyvät oman tuotannon ja tuonnin raakaöljymäärät (myös kondensaatti) ja välittömästi ilman öljynjalostamossa tapahtuvaa prosessointia käytetty oma maakaasukondensaatti sekä petrokemian teollisuudesta palautetut määrät, jotka käytetään välittömästi vaikka ne eivät ole primaaripolttoainetta. | 2 | Jalostamojen bruttotuotosLopullisten tuotteiden tuotanto jalostamoissa tai sekoituslaitoksissa.Tähän eivät sisälly jalostamohäviöt mutta siihen sisältyy jalostamopolttoaine. | 3 | Kierrätetyt tuotteetLopulliset tuotteet, jotka kulkevat toisen kerran markkinointiverkoston kautta, kun ne on jo kerran toimitettu loppukäyttäjille (esim. käytetyt voiteluaineet, jotka prosessoidaan uudelleen). Nämä määrät olisi erotettava petrokemian palautuksista. | 4 | JalostamopolttoaineÖljytuotteet, jotka kulutetaan jalostamon toiminnan tukemiseksi.Tähän eivät sisälly öljy-yhtiöiden jalostamoprosessin ulkopuolella käyttämät tuotteet, esim. kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet tai öljytankkerit.Tähän sisältyvät polttoaineet, jotka on käytetty myydyn sähkön ja lämmön tuotantoon jalostamoissa. | 4.1 | josta: käytetty sähköntuotantoonMäärät, jotka käytetty jalostamoiden laitoksissa sähköntuotantoon. | 4.2 | josta: käytetty sähkön ja lämmön yhteistuotantoonMäärät, jotka on käytetty jalostamoiden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa. | 5 | Tuonti ja vienti | 6 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet | 7 | Tuotteidenväliset siirrotMäärät, jotka on luokiteltu uudelleen, joko siksi, että niiden määritelmä on muuttunut, tai siksi, että ne on sekoitettu toiseen tuotteeseen.Negatiivinen merkintä jonkin tuotteen kohdalla tasapainottuu positiivisella merkinnällä (tai merkinnöillä) yhden ja useamman muun tuotteen kohdalla jne. Lopullisen nettovaikutuksen on oltava nolla. | 8 | Siirretyt tuotteetMaahantuodut öljytuotteet, jotka on uudelleenluokiteltu raaka-aineiksi uutta jalostamokäsittelyä varten ilman toimitusta loppukäyttäjille. | 9 | VarastomuutoksetVarastojen kasvu osoitettaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna. | 10 | Lasketut kotimaan bruttotoimituksetTämä määritellään seuraavasti:Primaarituotteiden saanti + Jalostamojen bruttotuotos + Kierrätetyt tuotteet - Jalostamopolttoaine + Tuonti - Vienti - Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet + Tuotteidenväliset siirrot - Siirretyt tuotteet + Varastomuutokset. | 11 | TilastoeroMääritelmä: Lasketut kotimaan bruttotoimitukset – Havaitut kotimaan bruttotoimitukset. | 12 | Havaitut kotimaan bruttotoimituksetValmiiden öljytuotteiden havaitut kotimaan bruttotoimitukset primaarilähteistä (esim. jalostamot, sekoituslaitokset jne.) kotimaan markkinoille.Tämä luku voi olla erilainen kuin edellä laskettu luku, esim. kattavuuserojen ja/tai eri raportointijärjestelmissä käytettyjen määritelmien erojen vuoksi. | 12.1 | josta: Bruttotoimitukset petrokemianalallePetrokemian alalle toimitetut polttoainemäärät. | 12.2 | josta: Energiakäyttö petrokemian alallaPolttoaineena petrokemian prosesseissa, kuten höyrykrakkauksessa, käytetyt öljymäärät. | 12.3 | josta: Muu kuin energiakäyttö petrokemian alallaPetrokemian alalla etyleenin, propyleenin, butyleenin, synteesikaasun, aromaattien, butadieenin ja muiden hiilivetypohjaisten raaka-aineiden tuotantoon esim. höyrykrakkauksen, aromaattilaitosten ja höyryreformoinnin kaltaisissa prosesseissa käytetyt öljymäärät. Tähän eivät sisälly polttoaineeksi käytetyt öljymäärät. | 13 | Palautukset petrokemian alalta jalostamoille | 14 | Alku- ja loppuvarastotKaikki kansallisella alueella olevat varastot, myös valtion, suurimpien kuluttajien tai varastointiorganisaatioiden hallussa olevat varastot, saapuvissa valtamerialuksissa olevat varastot, tullivapailla alueilla olevat varastot sekä muita varten säilytettävät varastot riippumatta siitä, kuuluvatko ne hallitusten kahdenvälisten sopimusten piiriin. Alku- ja loppuvarastolla tarkoitetaan raportointijakson ensimäistä ja viimeistä päivää. | 15 | Varastomuutokset yleishyödyllisiä palveluita tuottavissa laitoksissaYleishyödyllisiä palveluita tuottavien laitosten varastomuutokset, jotka eivät sisälly muualla ilmoitettuihin varastoihin ja vara