EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.10.1997 
KOM(97) 535 lopull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI fEV^ 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Unkarista, Puolasta, 
Venäjältä, Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin 
olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien 
putkien tuonnissa, asetuksen (ETY) N:o 1189/93 kumoamisesta ja kyseistä Kroatian 
tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn päättämisestä 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
(1) Komissio aloitti 31 päivänä elokuuta 1996 kaksi rinnakkaista tiettyjen 
saumattomien putkien tuontia koskevaa polkumyyntitutkimusta: 
voimassaolevien toimenpiteiden välivaiheen tarkastelu Unkarin, Puolan ja 
Kroatian tasavallan osalta, ja 
yhteisön kyseisen tuotannonalan puolesta jätetyn valituksen jälkeen 
aloitettu uusi tutkimus Venäjän, Tsekin tasavallan, Romanian ja Slovakian 
tasavallan osalta. 
(2) Vahvistettuaan haitallisen polkumyynnin olemassaolon komissio otti käyttöön 31 
päivänä toukokuuta 1997 asetuksella (EY) N:o 981/971 väliaikaisen 
polkumyyntitullin kaiken uuden tutkimuksen kohteena olevan tuonnin osalta. 
(3) Lopullisia päätelmiään varten komissio tarkasteli molempia tutkimuksia varten 
kerättyjä tietoja yhdessä. Komissio päätyi siihen johtopäätökseen, että arvotullien 
muodossa olevat suojatoimenpiteet ovat oikeutettuja Unkarin, Puolan, Venäjän, 
T§ekin tasavallan, Romanian ja Slovakian tasavallan osalta, mutta Kroatian osalta 
toimenpiteet olisi kumottava. 
1 EYVLN:oL 141, 31.5.1997, s. 36 
A-
(4) Sen jälkeen, kun jäljempänä mainituille unkarilaisille, puolalaisille, tsekkiläisille, 
romanialaisille ja slovakialaisille tuottajille ilmoitettiin komission aikomuksesta 
ehdottaa neuvostolle lopullisten tullien käyttöönottoa, kyseiset tuottajat ovat 
esittäneet sitoumuksia. Tuottajat ovat esittäneet pääasiassa tuotteensa myymistä 
tarkistetuilla hinnoilla yhteisöön vietäväksi, jotta polkumyynnin vahingolliset 
vaikutukset poistuisivat. Lisäksi ne ovat luvanneet varmistaa, että niiden 
tuotteiden hinnat vastaavat kyseisten saumattomien teräsputkien myynnissä 
yhteisössä käytössä olevia hintoja. 
Esitetyt sitoumukset koskevat vuosittaisia arvotullista vapautettuja määriä. Jos 
kyseiset määrät ylitetään, tulli kannetaan. 
(5) Todettuaan, että tämä järjestelmä on toimiva ja että sitä voidaan tehokkaasti 
valvoa, komissio on sitä mieltä, että kyseiset sitoumukset voidaan hyväksyä. 
(6) Venäjän osalta komissio tarkasteli myös sitoumuksia, jotka kolme kuudesta 
yhteisöön vievästä venäläisestä yrityksestä oli esittänyt. Koska Venäjä ei ole 
markkinatalousmaa, kyseisiä sitoumuksia voidaan valvoa tehokkaasti ainoastaan, 
jos venäläiset viranomaiset antavat siitä takeet. Koska venäläiset viranomaiset 
eivät ole antaneet riittäviä takeita, komission on hylättävä kyseisen kolmen 
yrityksen esittämät sitoumukset. 
(7) Edellä esitetty huomioon ottaen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 
artiklan nojalla komissio ehdottaa neuvostolle lopullisten polkumyyntitullien 
käyttöönottoa tiettyjen Unkarista, Puolasta, Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja 
Slovakian tasavallasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa, lukuun 
ottamatta niiden yritysten tuottamia ja vientiä varten myymiä tuotteita, joiden 
osalta sitoumukset hyväksyttiin. 
^U 
Kroatian tasavallan osalta ehdotetaan toimenpiteiden kumoamista ja menettelyn 
päättämistä. Ottaen huomioon käyttöön otettujen lopullisten toimenpiteiden 
luonteen väliaikaiset tullit olisi vapautettava. 
Maa Yritys Tulli 
Unkari Csepel Tubes Co. Ltd. 36,5% 
Muut 36,5% 
Puola Huta Batory SA 7,1% 
Huta Andrzej SA 30,1% 
Huta Czestochowa 30,1% 
Huta Jednosc SA 30,1% 
Muut 30,1% 
Venäjä Kaikki yritykset 26,8% 
Tsekin tasavalta Vftkovice a.s. 5,1% 
Nova Hut a.s. 5,1% 
VT Chomutov a.s. 28,6% 
Muut 28,6% 
Romania SC Artrom SA 9,8% 
SC Silcotub SA 9,8% 
SC Petrotub SA 9,8% 
SC Republica SA Trade Co. 9,8% 
Muut 38,2% 
Slovakian tasavalta Zeleziarne Podbrezovâ a.s. 7,5% 
Muut 7,5% 
Kaikki edellä mainitut yritykset ovat esittäneet hyväksyttäviä sitoumuksia, lukuun 
ottamatta tsekkiläisiä tuottajia Vitkovice a.s. ja Nova Hut a.s. 
-dt> 
(8) Kun neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin esitettyjen sitoumusten hyväksymisestä, 
vastustusta esiintyi jonkin verran. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 384/96 8 
artiklan 5 kohdan nojalla komissio lähetti neuvostolle kertomuksen kuulemisen 
tuloksista ja ehdotuksen tutkimuksen päättämisestä sitoumusten hyväksymisellä. 
Jollei neuvosto päätä muuta yhden kuukauden kuluessa, kyseisten viejien 
esittämät sitoumukset hyväksyvä päätös voidaan tehdä. 
A, 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 
annettu 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Unkarista, Puolasta, 
Venäjältä, Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin 
olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien 
putkien tuonnissa, asetuksen (ETY) N:o 1189/93 kumoamisesta ja kyseistä Kroatian 
tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn päättämisestä 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista 
tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 384/961, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 
2331/962, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka tämä on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa 
komiteaa, 
sekä katsoo, että 
1 EYVL N:oL 56,6.3.1996, s. 1 
2 EYVLN:o L 317,6.12.1996, s. 1 
A. MENETTELY 
(1) Asetuksella (ETY) N:o 1189/933 neuvosto otti käyttöön lopullisen 
polkumyyntitullin tiettyjen Unkarista, Puolasta ja Kroatian tasavallasta peräisin 
olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien 
putkien tuonnissa. Unkarin osalta tulli oli 21,7 prosenttia, Puolan osalta 10,8 
prosenttia ja Kroatian tasavallan osalta 17,4 prosenttia. Lisäksi komissio hyväksyi 
unkarilaisten, puolalaisten ja kroatialaisten viejien esittämät sitoumukset4. 
(2) Komissio ilmoitti 31 päivänä elokuuta 1996 Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä5 julkaistulla ilmoituksella tiettyjen Unkarista, Puolasta ja Kroatian 
tasavallasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä 
valmistettujen saumattomien putkien tuonnista annettua asetusta (ETY) N:o 
1189/93 koskevan välivaiheen tarkastelun aloittamisesta ja pani vireille asiaa 
koskevan tutkimuksen neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 
'perusasetus', 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 
(3) Kyseinen välivaiheen tarkastelu aloitettiin samanaikaisesti kuin samana päivänä6 
aloitettu vastaavaa Venäjältä, Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian 
tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskeva tutkimus, joka perustui Euroopan 
unionin saumattomia teräsputkia valmistavaa tuotannonalaa edustavan komitean 
(Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union) 
jättämään valitukseen. 
3 EYVLN:oL 120, 15.5.1993, s. 34 
4 EYVL N:o L 120,15.5.1993, s. 42 
5 EYVL N:oC 253, 31.8.1996, s. 25 
6 EYVL N:oC 253, 31.8.1996, s. 26 
(4) Asetuksella (EY) N:o 981/977, jäljempänä 'väliaikainen asetus', komissio otti 
käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit kyseisten Venäjältä, Tsekin tasavallasta, 
Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnissa 
yhteisöön. 
(5) Väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tietyt 
asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia kirjallisesti. 
Komissio antoi mahdollisuuden tulla kuulluksi sitä pyytäneille osapuolille. 
Komissio jatkoi kaikkien lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä 
tietojen etsimistä ja tarkistamista. 
(6) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja Tsekin tasavallan, Romanian 
sekä Slovakian tasavallan välillä tehtyjen sopimusten mukaisesti perustetuille 
assosiaationeuvostoille ilmoitettiin kirjeellä 22 päivänä toukokuuta 1997 
komission aikomuksesta ottaa käyttöön väliaikaiset toimenpiteet. 
Tsekin tasavallan, Romanian ja Slovakian tasavallan viranomaiset esittivät 
vastalauseensa siitä, että komissio oli rikkonut Eurooppa-sopimusta (ja erityisesti 
sen 34 artiklan 2 kohtaa), koska se ei ollut neuvotellut asiasta ennen menettelyn 
aloittamista, välittömästi sen aloittamisen jälkeen eikä ennen väliaikaisten tullien 
käyttöönottoa. 
EYVL N:o L 141, 31.5.1997, s. 36 
Olisi muistettava, että kun valitus on jätetty, komission on tutkittava siihen 
liittyvät väitteet. Jos komissio on todennut, että valituksentekijällä on riittävät 
todisteet tutkimuksen aloittamiseksi, sen on oman polkumyynnin vastaisen 
lainsäädäntönsä määräysten mukaisesti aloitettava menettely. Euroopan yhteisön 
todetaan täyttäneen täydellisesti sen Eurooppa-sopimusten mukaiset lailliset 
velvoitteet. Sopimuksissa määrätään, että assosiaationeuvostoille on ilmoitettava 
tapahtuneesta polkumyynnistä välittömästi tuojamaan viranomaisten aloitettua 
tutkimuksen. Komissio täytti tämän velvoitteen. 
Lisäksi Eurooppa-sopimuksissa määrätään, että jos 30 päivän kuluessa asian 
saattamisesta assosiaationeuvoston tietoon siinä ei ole päästy hyväksyttävään 
ratkaisuun, tuova sopimuspuoli voi aloittaa asianmukaiset toimenpiteet. Koska 
ratkaisuun ei päästy määräajassa, komissiolla oli oikeus aloittaa asiamukaiset 
toimenpiteet, mikä tapahtui 31 päivänä toukokuuta 1997. Varsinainen päätös 
väliaikaisten tullien käyttöönotosta tehtiin vasta 21 päivänä toukokuuta 
ainoastaan hieman ennen sopimusten mukaisen määräajan umpeutumista. 
Komissio ilmoitti kuitenkin asiasta välittömästi assosiaationeuvostolle ja toimitti 
sille tiedot, joiden perusteella päätös tehtiin. Neuvottelut ensin maan 
viranomaisten ja sitten viejien/tuottajien kanssa aloitettiin muutaman päivän 
kuluessa ja niitä jatkettiin koko tutkimuksen ajan molemminpuolisesti 
hyväksyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Sen vuoksi yhteisö on täyttänyt täysin 
Eurooppa-sopimusten ja erityisesti niiden 34 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan 3 
kohdan b alakohdan mukaiset velvoitteet. 
(7) Komissio ilmoitti virallisesti välivaiheen tarkastelun aloittamisesta unkarilaisille, 
puolalaisille ja kroatialaisille tuottajille/viejille, tuojille, joita asian tiedettiin 
koskevan, viejämaiden edustajille sekä valituksen tekijälle, ja antoi osapuolille, 
joita asia suoraan koski, mahdollisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja 
pyytää saada tulla kuulluksi. Komissio antoi mahdollisuuden tulla kuulluksi sitä 
pyytäneille osapuolille. He esittivät mielipiteensä päätelmistä myös kirjallisesti. 
(8) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin 
koskevan, ja sai vastaukset valituksen tehneiltä yhteisön tuottajilta, viideltä 
yritykseltä Tsekin tasavallassa, seitsemältä yritykseltä Romaniassa, yhdeltä 
yritykseltä Slovakian tasavallassa, kuudelta yritykseltä Venäjällä, yhdeltä 
yritykseltä Unkarissa, kuudelta yritykseltä Puolassa ja yhdeltä yritykseltä 
Kroatian tasavallassa. Komissio sai vastaukset myös neljältä etuyhteyttä vailla 
olevalta yhteisön tuojalta, etuyhteydessä yhteen tsekkiläiseen yritykseen olevalta 
yhteisön tuojalta ja kahdelta etuyhteydessä slovakialaiseen tuottajaan olevalta 
tuojalta, joista toinen sijaitsi yhteisössä ja toinen Sveitsissä, 
Tarkastuskäynnit molempien tutkimusten osalta suoritettiin seuraavissa 
yrityksissä: 
Yhteisön tuottajat 
- Voest Alpine, Kindberg, Itävalta 
- Vallourec Industries, Boulogne-Billancourt, Ranska 
- Benteler AG, Paderborn, Saksa 
- Iviannesmannrohren-Werke AG, Mulheim an der Ruhr, Saksa 
- Dalmine S.p.A., Dalmine, Italia 
- Productos Tubulares S.A., Valle de Trapaga, Espanja 
- Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Espanja 
- Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Ruotsi 
- ESW Rohrenwerke GmbH, Eschweiler, Saksa 
- Rohrwerk Neue Maxhiitte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Saksa. 
Tuojat, jotka eivät ole etuyhteydessä viejiin 
- Jannone ARM S.p.A., Napoli, Italia 
- Geminvest S.R.L., Limbiate, Italia 
- Starval, Marly La Ville, Ranska 
- Voest Alpine Stahlhandel AG, Linz, Itävalta. 
Uuden tutkimuksen kohteena olevat viejät ja tuojat/kauppayhtiöt 
Kahteen tsekkiläiseen tuottajaan etuyhteydessä oleva tuoja: 
- Topham Eisen und Stahlhandelges.m.b.H., Wien, Itävalta. 
Slovakialaiseen tuottajaan etuyhteydessä olevat tuojat: 
- Pipex International AG, Nidau, Sveitsi 
- Pipex Italia S.p.A., Milano, Italia (edellä mainitun tuojan tytäryhtiö). 
Viejät TSekin tasavallassa 
- Vitkovice a.s. ja Vftkovice Export a.s., Ostrava 
- Nova Hut a.s., Ostrava 
- Valcovny Trub Dioss ja Dioss Trading, Chomutov 
- Ferromet Long Products Ltd., Praha (Nova Hutiin etuyhteydessä oleva 
kauppayhtiö) 
- Incos s.r.o., Praha (etuyhteyttä vailla oleva kauppayhtiö). 
Viejät Romaniassa 
- SC Artrom SA, Slatina 
- SC Silcotub SA, Zalau 
- SC Petrotub SA, Roman 
- SC Republica SA Trade Company, Bukarest 
- Intertube Ltd., Bukarest (SC Republica SA:han etuyhteydessä oleva jälleenmyyjä) 
- SC Metalexportimport SA, Bukarest (etuyhteyttä vailla oleva viejä/jälleenmyyjä) 
- Sota Company, Bukarest (etuyhteyttä vailla oleva viejä/jälleenmyyjä). 
Viejät Slovakian tasavallassa 
- Zeleziarne Podbrezovâ a.s., Podbrezovâ, 
Tarkastelun kohteena olevat viejät 
Viejä Unkarissa 
Csepel Tubes Co. Ltd., Budapest 
Viejät Puolassa 
- Huta Andrzej SA, Zawadzkie 
- Huta Batory SA, Chorzôw 
- Stalexport SA (etuyhteydessä oleva jälleenmyyjä), Katowice 
Viejä Kroatian tasavallassa 
Zeljezara Sisak, Sisak Steel Pipe Works, Sisak 
Tutkimuksen aikana kroatialainen viejä ilmoitti komissiolle, että yritys oli 
muuttanut nimensä muotoon Zeljezara Sisak - Sisak Tubemills Ltd. Komissio 
päätteli, että nimen muutos ei millään tavalla vaikuttanut tutkimuksessa tehtyihin 
päätelmiin. 
(9) Molempien tutkimusten osalta polkumyyntiä tutkittiin 1 päivän syyskuuta 1995 ja 
31 päivän elokuuta 1996 välisenä aikana eli 'tutkimusajanjaksona'. Vahinkoa, sen 
todennäköistä jatkumista ja toistumista koskeva tarkastelu kattoi tammikuun 1992 
ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson. 
(10) Kaikille osapuolille, joita asia koskee, ilmoitettiin olennaisista tosiseikoista ja 
huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten toimenpiteiden 
käyttöönottoa tai voimassaolevien lopullisten toimenpiteiden muuttamista. Niille 
annettiin lisäksi määräaika, jonka kuluessa kyseisten ilmoitusten jälkeiset 
huomautukset on tehtävä ja/tai sitoumukset on esitettävä. 
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE 
1. Tarkasteltavana oleva tuote 
(11) Molempien tutkimusten kohteena oleva tuote on: 
a) raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, 
jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 
406,4 mm, 
b) saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai 
seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut, muut kuin 
tarkkuusputketja 
c) muut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai 
seostamatonta terästä, muut kuin kierteitetyt tai kierteitettävät, 
ulkoläpimitta enintään 406,4 mm, 
jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 
7304 39 91 ja 7304 39 93. 
Neuvoston asiaan aiemmin ottaman kannan mukaisesti8 ja kuten väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 10 kappaleessa on vahvistettu kaikkia edellä 
mainittuihin CN-koodeihin kuuluvia saumattomia putkia on sekä uuden 
tutkimuksen että tarkastelun yhteydessä pidettävä yhtenä ja samana tuotteena, 
jäljempänä 'tarkasteltavana oleva tuote'. 
2. Samankaltainen tuote 
(12) Kaikilla molempien tutkimusten kohteena olevilla saumattomilla putkilla 
havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet sekä sama 
käyttötarkoitus riippumatta siitä, onko ne valmistettu yhteisössä tai tutkimusten 
kohteena olevissa maissa. 
Jotkut viejät väittivät, että heidän tuotettaan ei olisi pidettävä yhteisön tuottajien 
tai muiden vievien tuottajien tuotteiden kanssa samankaltaisena tuotteena, koska 
tuotteissa on laadullisia ja teknisiä eroja, tuotteet eroavat myös jakelukanavien, 
käyttötarkoituksen ja markkinoiden niistä saaman käsityksen suhteen. 
8 EYVL N:o L 120, 15.5.1993, s. 34 
10 
Havaittiin kuitenkin, että tarkasteltavana olevan tuotteen jakelukanavat ovat 
samanlaisia. Perussovellutukset ja yleinen käyttötarkoitus ovat samanlaiset. 
Molempien tutkimusten kohteena olevat kaikki tuodut tuotteet ja yhteisön 
tuottajien valmistamat tuotteet ovat hyvin vaihdettavissa keskenään ja niiden 
välillä on kilpailua. Vahvistettiin myös, että kaikkien kyseisten tuotujen 
tuotteiden tekniset ja fyysiset perusominaisuudet ovat pienistä eroista huolimatta 
samanlaisia kuin yhteisön tuottajien valmistamien tuotteiden tai ne muistuttivat 
niitä läheisesti. 
Lopuksi voidaan todeta, että tutkimuksen kohteena olevista eri maista peräisin 
olevia tuotteita ja yhteisössä tuotettuja ja myytyjä tuotteita on pidettävä 
perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. 
C. POLKUMYYNTI 
Polkumyyntitutkimus 
1. Tsekin tasavalta 
a) Yhteistyö 
(13) Yritys, jonka todettiin olevan yhteistyöhön osallistumaton, esitti myöhemmin 
asiaa koskevan vastalauseensa komissiolle kirjallisesti ja väitti, että 18 artiklan 
säännöksiä ei voida soveltaa siihen. Se korosti, että sillä ei ollut mitään aikomusta 
johtaa harhaan ja että yritys oli toiminut parhaan kykynsä mukaan; tämä tarkoitti 
11 
sitä, että vaikka kotimaista myyntiä, vientiä, hyvityslaskuja, myyntiä eri 
asiakkaille ja tuotantokustannuksia koskevat tiedot myönnettiin puutteellisiksi, 
komission velvollisuutena oli ottaa ne huomioon. Se arvosteli komissiota myös 
siitä, että se ei ollut ottanut tarpeeksi huomioon yrityksen kokemia 
yksityistämisestä johtuvia vaikeuksia eikä Tsekin tasavallalle markkinatalouteen 
siirtymisestä aiheutuneita erityisongelmia. Lopuksi väitettiin, että koska yrityksen 
omistaja oli vaihtunut huhtikuussa 1997 (tuotanto oli loppunut edellisessä 
kuussa), olisi epäoikeudenmukaista rangaista uutta omistajaa. 
Syyt, jotka johtivat komission pitämään yhtä tsekkiläistä yritystä yhteistyöhön 
osallistumattomana, on esitetty väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 14 
kappaleessa. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että yrityksen komissiolle 
antamiin kyselylomakkeeseen merkittyihin tietoihin oli sisällytetty useita satoja 
kotimaisia liiketoimia ja vientitoimia, joita ei ollut koskaan suoritettu. Tämä oli 
erittäin harhaanjohtavaa ja merkitsi lisäksi sitä, että komissio ei voinut 
varmuudella vahvistaa luotettavaa normaaliarvoa eikä luotettavaa vientihintaa. 
Oli syy tähän mikä tahansa (komissio haluaa huomauttaa, että yhtiön aiemmin 
antama selitys oli täysin riittämätön ja erosi täydellisesti yhtiön myöhemmin 
kirjallisesti antamasta selityksestä), sen ei voida sanoa olevan yleisesti 
hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaista. Näissä olosuhteissa komissiolla ei 
ollut muuta mahdollisuutta kuin hylätä annettu vastaus ja soveltaa perusasetuksen 
18 artiklaa, koska toisenlainen menettely olisi ollut muita tutkimuksessa 
täydellisesti yhteistyössä toimineita yrityksiä syrjivää. 
12 
Omistajavaihdos ei ole tämän menettelyn kannalta olennainen, koska se tapahtui 
tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen (katso perusasetuksen 6 artiklan 1 kohta). 
b) Normaaliarvo 
(14) Yksi tsekkiläisistä tuottajista asetti kyseenalaiseksi menetelmän, jota komissio 
käytti määrittäessään normaaliarvoa yhden tuoteryhmän osalta (katso väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 16 artikla). Se väitti erityisesti, että mitkään 
peruasetuksen säännökset eivät oikeuttaneet komissiota laskemaan normaaliarvoa 
ainoastaan keskimääräisen kannattavan myynnin perusteella tuoteryhmän 
keskimääräisen kokonaismyynnin sijaan. Sama tuottaja vastusti sitä, että komissio 
käytti tietyille ryhmille normaaliarvoa määrittäessään muiden tuoteryhmien 
kannattavan kotimaisen myynnin voittomarginaalia. 
Tätä väitettä ei voitu hyväksyä, koska on sekä perusasetuksen että yhteisön 
pysyvän käytännön vastainen. Ensimmäisen kohdan osalta on todettava, että alle 
yksikkökustannusten tapahtuneen kotimaisen myynnin määrän ollessa yli 20 
prosenttia myynnistä normaaliarvo lasketaan ainoastaan kannattavan myynnin 
perusteella perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. 
Toisen kohdan osalta on todettava, että komissio toimi perusasetuksen 2 artiklan 
6 kohdan mukaisesti soveltamalla tutkittavana olevan valmistajan tai viejän 
samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin 
voittomarginaalia. 
13 
Yksi tuottaja vastusti sen omien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten 
korvaamista siihen etuyhteydessä olevan yhtiön kustannuksilla (katso väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 16 kappale), koska kyseisten kustannusten olisi 
perustuttava tutkittavana olevaa tuottajaa koskevaan tosiasialliseen tietoon 
perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Komissio totesi, että tuottajan 
toimittama asiaa koskeva kirjanpito ei tukenut riittävästi sen kyselylomakkeessa 
ilmoittamia lukuja. Sen jälkeen kun yritykselle oli saatettu tiedoksi komission 
aikomukset, se toimitti lisäselvityksiä ja taulukkoja, mutta koska näitä lisätietoja 
ei voitu vahvistaa, niitä ei voitu myöskään ottaa huomioon. 
Molemmat yhteistyössä toimineet tuottajat asettivat kyseenalaiseksi sen, että 
liiketoimia koskevista tiedoista poistettiin niiden keskinäinen myynti, perustaen 
kantansa siihen, että ne eivät olleet etuyhteydessä keskenään, ja vaikka ne 
olisivatkin, komissio ei ollut kyennyt osoittamaan, että niiden suhde vaikuttaisi 
hintoihin. 
Tätä ei voitu hyväksyä. Koska molemmilla yrityksillä on yhteinen 
enemmistöosakas (katso väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 22 kappale ja 
jäljempänä oleva johdanto-osan 17 kappale), ne ovat etuyhteydessä toisiinsa. 
Lisäksi perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa todetaan selvästi, että 'sellaisten 
osapuolten, joiden välillä näyttää olevan yhtiösuhde (...) välisiä hintoja voidaan 
pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä sovellettuina (...) vain, jos vahvistetaan, 
että tällainen yhteys ei vaikuta hintoihin'. Koska tätä ei voitu vahvistaa, kiisteltyjä 
liiketoimia ei otettu huomioon. 
14 
Muita normaaliarvoa koskevia huomautuksia ei esitetty, joten neuvosto vahvistaa 
väliaikaisessa asetuksessa esitetyt päätelmät. 
c) Vientihinta 
(15) Vientihinnan määrittämistä koskevia huomautuksia ei jätetty. Etuyhteydessä 
olevan itävaltalaisen tuojan osalta tehtiin kuitenkin vähäinen oikaisu 
voittomarginaalia koskevaan vähennykseen (katso väliaikaisen asetuksen 
johdanto-osan 18 kappale) sen jälkeen, kun riippumattomien tuojien tutkimuksen 
aikana saavuttamia voittomarginaaleja tarkasteltiin uudelleen. 
d) Vertailu 
(16) Vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty, joten komission päätelmät 
vahvistetaan. 
e) Polkumyyntimarginaali 
(17) Yhteistyössä toimineet yritykset vastustivat komission päätöstä vahvistaa 
polkumyyntimarginaali vertaamalla painotettuja keskimääräisiä normaaliarvoja 
yksittäisiin vientihintoihin (eikä painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin) ja 
ne väittivät, että komissio ei ollut kyennyt esittämään riittäviä perusteita 
menettelylleen väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa. 
15 
Kyseisessä asetuksessa komissio totesi, että sen menettely oli perusteltavissa sillä, 
että oli välttämätöntä selvittää harjoitetun polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ja 
koska vientihinnoissa eri jäsenvaltioiden ja ajanjaksojen välillä oli huomattavia 
eroja. Komissio on tarkastellut laskelmiaan uudelleen ja päätellyt, että 
vientihintojen vaihtelut maiden välillä eivät olleet tarpeeksi selviä. Komissio 
pitäytyy kuitenkin päätelmässään, että eri ajanjaksojen väliset vientihintojen 
vaihtelut aiheuttivat polkumyynnin huomattavaa lisääntymistä (kasvu oli selvä) 
määrällisten rajoitusten voimassaoloajan päättymisen jälkeen 31 päivänä 
joulukuuta 1995, joten väliaikaisessa asetuksessa esitetty menettely vahvistetaan. 
Komission päätöstä pitää molempia yhteistyössä toimineita tuottajia 
etuyhteydessä olevina ja yhden polkumyyntimarginaalin vahvistamista niille 
vastustettiin voimakkaasti sillä perusteella, että molemmilla yrityksillä oli 
toisistaan riippumaton johto ja niillä oli erilaiset kustannus- ja 
hinnoittelurakenteet. Lisäksi väitettiin, että enemmistöosakas (valtion 
omaisuusrahasto) toimi ainoastaan ainoastaan jäsenenä yritysten johtokunnissa 
eikä sillä ollut vaikutusvaltaa yritysten liikkeenjohdossa. 
Komission mielestä markkinatalousmaassa on enemmistöosakkaan asia päättää 
yrityksen viejämaassa tapahtuvan liiketoiminnan juridisesta muodosta. Sen 
kyseisen liiketoiminnan valvonta tai mahdollinen valvonta on tavallisesti 
16 
samanlaista oli kyseessä yksi juridinen yksikkö tai erilliset juridiset yksiköt. Eri 
polkumyyntimarginaalien vahvistaminen etuyhteydessä oleville yrityksille 
sisältää riskin, että vienti voidaan kanavoida sen yrityksen kautta, jonka 
polkumyyntimarginaali on alhaisin. Tämän vuoksi pääteltiin, että viejämaassa 
olevia eri tuottajia on kuitenkin kohdeltava tätä menettelyä varten yhtenä 
yksikkönä, silloin, jos valta kaikissa kyseisissä yrityksissä on samalla osakkaalla. 
(18) Komission väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 14—23 kappaleessa esitettyjen 
alustavien päätelmien perusteella ja ottaen huomioon edellä johdanto-osan 15 
kappaleessa esitetyn oikaisun lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna 
prosentteina tuonnin CIF-arvosta vapaasti yhteisön rajalla kahden yhteistyössä 
toimineen yrityksen osalta ovat seuraavat: 
-Nova Hut a.s. 5,1% 
- Vitkovice a.s. 5,1 % 
Polkumyynnin jäännösmarginaalin määritelmä tarkistettiin. Sen sijaan, että olisi 
otettu huomioon kahden tsekkiläisen tuottajan osalta havaitut korkeimmat 
normaaliarvot, lopullisessa määrityksessä on käytetty painotettuja keskimääräisiä 
normaaliarvoja. Tämän perusteella polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna 
prosentteina tuonnin CIF-arvosta vapaasti yhteisön rajalla vahvistettiin kahden 
yhteistyössä toimineen yrityksen osalta 28,6 prosentiksi. 
17 
2. Romania 
a) Normaaliarvo 
(19) Yksi yritys väitti, että yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin 
tarkoitettuja varoja ei olisi otettava huomioon, koska käyttämättömät varat 
peruutettiin vuoden lopulla. Jos varat todella peruutettiin eikä niitä käytetty 
muiden kustannusten kattamiseen, ja jos kyselylomakkeen tietojen tai paikan 
päällä tehtyjen tarkastusten perusteella voitiin selvästi todeta, että varoja ei ollut 
käytetty todellisten kustannusten kattamiseen, myynti-, hallinto-, ja 
.yleiskustannusten laskelmat oikaistiin. 
Yksi yritys esitti väitteen, että tuotantokustannukset olisi oikaistava, koska 
kotimaan markkinoiden myynnistä aiheutuneita myyntikustannuksia, ja erityisesti 
pakkauskustannuksia, ei ollut otettu huomioon. Väitettiin, että kyseisistä 
myyntikustannuksista, jotka sisältyivät komission normaaliarvoa koskevaan 
laskelmaan, yritys oli saanut korvauksen asiakkailtaan. Komissio hyväksyi tämän 
ja kyseisen yrityksen tuotantokustannuslaskelmaan on tehty asianmukainen 
oikaisu. 
18 
Yksi yritys väitti, että komission olisi normaaliarvoa määrittäessään otettava 
huomioon kaikki myynti, mukaan lukien myynti, joka ei ole tavanomaista 
kaupankäyntiä, eli tappiollinen myynti. Komissio katsoi perusasetuksen 2 artiklan 
4 kohdan mukaisesti, että tappiollista myyntiä ei olisi otettava huomioon 
normaaliarvoa määritettäessä, jos kyseinen myynti on enemmän kuin 20 
prosenttia kaikesta kotimaisesta myynnistä. Kyseisen yrityksen väitettä ei voitu 
hyväksyä ottaen huomioon perusasetuksessa esitetyt edellytykset ja yhteisön 
pysyvän käytännön normaaliarvon määrityksessä. 
Kaksi yritystä väitti, että Eurooppa-sopimuksen mukaisesti komission olisi 
normaaliarvoja määrittäessään aina valittava yrityksille edullisin menetelmä 
sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan nojalla; Tämä väite hylättiin, koska sopimuksen 
34 artiklan 2 kohdassa viitataan ainoastaan komission valitsemiin toimenpiteisiin 
sitten, kun polkumyynti, vahinko, syy-yhteys ja yhteisön etu on määritetty eikä 
määrityksessä käytettyihin varsinaisiin laskentamenetelmiin. 
Yksi yritys väitti ainoastaan menettelyn hyvin myöhäisessä vaiheessa 
(väliaikaista ilmoittamista koskevien huomautusten kuulemisessa), että 
varastomyynti olisi jätettävä huomiotta normaaliarvoa laskettaessa, sillä näin 
myydyillä tuotteilla ei ollut laatutodistuksia eikä niitä sen vuoksi voitu pitää 
samankaltaisina tuotteina, ja että kaikki myynti, jossa maksuvälineenä käytettiin 
19 
muuta kuin rahaa, olisi jätettävä huomiotta, koska se ei ollut tavanomaista 
kaupankäyntiä. Kyseisiä väitteitä ei esitetty tarkoituksenmukaisella tavalla, ei 
vastauksina kyselylomakkeeseen, ei tarkastuskäyntien yhteydessä eikä missään 
menettelyn myöhemmässä vaiheessa, kun yritykselle annettiin mahdollisuus 
tehdä huomautuksia. Missään yrityksen toimittamassa asiakirjassa komissio ei 
kyennyt tekemään eroa varastomyynnin ja muunlaisen myynnin välillä tai 
myynnin välillä, jolla oli laatutodistus tai jolla ei sitä ollut. Lisäksi tutkimuksen 
aikana todettiin, että myynti, jossa maksut suoritettiin korvauksina, oli tosiaankin 
tavanomaista kaupankäyntiä. Sen vuoksi molemmat väitteet hylättiin. 
Muita huomautuksia ei esitetty. Edellä mainitut muutokset huomioon ottaen 
vahvistetaan väliaikaisessa asetuksessa esitetyt normaaliarvoa koskevat 
päätelmät. 
b) Vientihinta 
(20) Vientihintoja laskettaessa käytettyyn menetelmään ei tehty muutoksia. Sen vuoksi 
vahvistetaan väliaikaisessa asetuksessa esitetyt vientihintoja koskevat päätelmät. 
c) Vertailu 
(21) Väliaikaisia päätelmiä varten komissio hylkäsi kahden romanialaisen yrityksen 
pyynnön oikaista normaaliarvoa luotosta aiheutuneiden kustannusten perusteella. 
Kyseiset kaksi yritystä toistivat pyyntönsä. Tutkimuksen aikana todettiin 
20 
kuitenkin, että Romaniassa suurimmassa osassa liiketoimista ei käytetä rahaa 
maksuvälineenä. Maksut suoritettiin tavallisesti muunlaisina 'korvauksina', joko 
vaihtokaupalla tai vaihtamalla kauppavekseleitä. Perusasetuksen 2 artiklan 10 
kohdan g alakohdan mukaisesti oikaisu tehdään luotosta aiheutuneiden 
kustannusten vuoksi sillä edellytyksellä, että kyseinen tekijä otetaan huomioon 
käytettäviä hintoja määritettäessä. Tutkimus osoitti, että kyseisiä kustannuksia ei 
ollut otettu huomioon käytettäviä hintoja määritettäessä. Kun maksut suoritettiin 
korvauksina, rahaa ei käytetty, minkä vuoksi yritysten taloudellinen tilanne ei 
muuttunut. Lisäksi tutkimus osoitti, että mitä tahansa maksuvälinettä käytettäessä 
maksupäivämääriä ei säännönmukaisesti noudatettu. Pyyntö normaaliarvon 
oikaisemiseksi luotosta aiheutuneiden kustannusten perusteella hylättiin 
uudelleen. 
Yksi yritys väitti, että viennistä tietyille Euroopan yhteisön asiakkaille ei ollut 
maksettu palkkiota ja että kyseisiltä asiakkailta veloitettujen vientihintojen 
oikaisua ei olisi tehtävä. Komissio teki laskelmiinsa vastaavat tarkistukset. 
Yksi yritys pyysi normaaliarvon oikaisua kaupan portaan erojen perusteella. 
Koska kyseistä pyyntöä ei ollut tehty missään tutkimuksen vaiheessa ennen 
yrityksen tekemiä komission alustavia päätelmiä koskevia huomautuksia, sitä ei 
voitu pitää pätevänä. Pyynnön vahvistukseksi ei esitetty todisteita, ja se oli niiden 
tietojen vastainen, jotka yritys oli esittänyt tarkastuskäynnin yhteydessä 
antamassaan kyselylomakkeessa. 
21 
Muita vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty. Sen vuoksi vahvistetaan 
väliaikaiset päätelmät. 
d) Polkumyyntimarginaali 
(22) Yksi yritys väitti, että polkumyyntimarginaalia ei olisi syytä laskea vertaamalla 
painotettuja keskimääräisiä normaaliarvoja kunkin vastaavan ryhmän 
mukautettuun vientihintaan liiketoimikohtaisesti, vaan vertaamalla painotettuja 
keskimääräisiä normaaliarvoja painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. 
Tämä väite hylättiin sen jälkeen, kun kaikkien romanialaisten yritysten osalta 
käytettyä menetelmää tarkasteltiin uudelleen ja havaittiin, että 
yhden yrityksen osalta polkumyyntimarginaali pysyi samana riippumatta 
käytetystä menetelmästä, sillä sen kaikki vienti tapahtui polkumyynnillä, 
kolmen yrityksen osalta havaittiin, että vientihinnat erosivat merkittävästi 
viennin määräpaikan tai ajankohdan mukaan. 
Edellä todettu huomioon ottaen ja perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti 
menetelmä, jossa ajankohdan mukaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa 
verrataan yksittäisiin mukautettuihin vientihintoihin liiketoimikohtaisesti, 
hyväksyttiin lopullista määritystä varten. 
22 
Kaikki yhteistyössä toimineet romanialaiset tuottajat/viejät vastustivat sitä, että 
komissio oli yhteisen enemmistöosakkaan vuoksi ottanut käyttöön yhteisen 
polkumyyntimarginaalin ja ne vaativat yksilöllistä kohtelua. Johdanto-osan 17 
kappaleessa esitetyistä syistä komissio ei voinut hyväksyä kyseistä pyyntöä. 
Kaksi yritystä väitti, että komission olisi pitänyt ilmoittaa niille kaikki 
polkumyyntilaskelmiin liittyvät tekijät kaikkien yritysten osalta, koska niitä oli 
käytetty yleisen polkumyyntimarginaalin määrittämisessä. Koska komissio ei 
ollut tehnyt näin, se oli yritysten mukaan rikkonut niiden oikeuksia puolustautua. 
Komissio on perusasetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti selostanut jokaiselle 
yritykselle yksityiskohtaisesti olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella 
se laski kunkin yrityksen yksilöllisen polkumyyntimarginaalin ja lisäksi komissio 
selosti yhteisen polkumyyntimarginaalin määrittämisessä käyttämäänsä 
menetelmää. Koska kaikilla yrityksillä on yhteinen enemmistöosakas, ne voivat 
helposti vaihtaa tietoja kyseisen enemmistöosakkaan kautta ja siten niillä on 
täydet oikeudet puolustautua. 
Muita huomautuksia ei esitetty. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaisessa 
asetuksessa esitetyt päätelmät. 
(23) Lopullisesti vahvistetut painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit 
ilmaistuna prosentteina tuonnin CIF-arvosta vapaasti yhteisön rajalla neljän 
yhteistyössä toimineen tuottajan osalta ovat seuraavat: 
23 
SC Artrom SA 9,8 % 
SC Petrotub SA 9,8 % 
SC Republica SA Trade Company 9,8 % 
SC Silcotub SA 9,8 % 
Polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina tuonnin CIF-arvosta 
vapaasti yhteisön rajalla on edelleen 38,2 prosenttia. 
3. Slovakian tasavalta 
a) Normaaliarvo 
(24) Slovakialainen tuottaja asetti kyseenalaiseksi komission käyttämän menetelmän 
normaaliarvon määrittämiseksi kahden tuoteryhmän osalta (katso väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 31 kappale). Erityisesti se väitti, että komissio oli 
väärässä, kun se laski normaaliarvon ainoastaan keskimääräisen kannattavan 
myynnin perusteella, ja että komission olisi sen sijaan pitänyt ottaa huomioon 
ryhmien keskimääräinen kokonaismyynti. Tuottaja antoi syyksi sen, että 
tuoteryhmien myynti oli kokonaisuudessaan kannattavaa ja siksi kaikki 
kustannukset katettiin tutkimusajanjakson aikana painotettujen keskiarvojen 
perusteella. Lisäksi väitettiin, että Eurooppa-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan 
mukaisesti komission olisi pitänyt valita menetelmä, joka vähiten haittaa 
sopimuksen soveltamista. 
24 
Molemmat väitteet hylättiin edellä johdanto-osan 19 kappaleessa esitetyistä 
samoista syistä johtuen. 
Muita normaaliarvoa koskevia huomautuksia ei esitetty, joten väliaikaisessa 
asetuksessa esitetyt komission päätelmät vahvistetaan. 
b) Vientihinta 
(25) Yritys vastusti komission vientihinnan määrittelyä (katso väliaikaisen asetuksen 
johdanto-osan 32 kappale) ja erityisesti sen päätöstä vähentää yrityksen 
italialaisen tytäryhtiön veloittamista hinnoista neljän prosentin voittomarginaali. 
Se väitti, että tämä marginaali oli liian suuri ja että komission olisi pitänyt käyttää 
italialaisen yrityksen omaa voittomarginaalia. Se väitti myös, että komissio oli 
tulkinnut yrityksen toimittamia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevia 
lukuja väärin ja tämä oli aiheuttanut myynti-, hallinto-ja yleiskustannusten ja sen 
seurauksena polkumyyntimarginaalin lisääntymisen. Se ehdotti lisäksi, että 
asianmukaisempi menetelmä olisi ollut yhdistää molempien yritysten myynti-, 
hallinto- ja yleiskustannukset ja ottaa huomioon näin ollen ainoastaan yhdet 
kustannukset. 
25 
Komissio asetti neljän prosentin voittomarginaalin väliaikaisen asetuksen 
johdanto-osan 6 kappaleen c kohdassa mainittujen neljän riippumattoman tuojan 
saavuttamien keskimääräisten voittomarginaalien perusteella. Komissio on 
kuitenkin tarkastellut lukuja uudelleen ja päättänyt, että lopullista määritystä 
varten olisi sovellettava oikaistua 3,8 prosenttia. Vaikka vastustusta aiheutti se, 
että kaksi kyseisestä neljästä tuojasta oli itse asiassa etuyhteydessä yhteisön 
tuottajiin, komissio tuli vakuuttuneeksi siitä, että kyseisten yritysten osalta 
havaitut voittomarginaalit vastasivat niiden myynnistä yhteisön riippumattomille 
asiakkaille saatua voittoa. Komissio tarkasteli uudelleen myynti-, hallinto- ja 
yleiskustannuksia koskevia lukuja ja totesi, että kustannuksia oli todellakin 
liioiteltu ja olisi ollut asianmukaisempaa yhdistää sveitsiläisen ja italialaisen 
kauppayhtiön kustannukset, koska niillä oli samanlainen yhteys slovakialaiseen 
viejään ja ne toimivat suurelta osin samoissa toimitiloissa. Sen vuoksi otetaan 
huomioon yhdet myynti-, hallinto-ja yleiskustannukset. 
c) Vertailu 
(26) Yritys oli pyytänyt oikaisua jakelukanavien erojen vuoksi, mitä komissio sen 
mukaan ei ollut ottanut huomioon alustavassa tutkimuksessa. 
26 
Väitettiin, että kyseinen oikaisu oli perusteltu, koska yritys myi suoraan 
jälleenmyyjille sen omilla kotimaan markkinoillaan, mutta yhteisön markkinoilla 
se harjoitti myyntiä siihen etuyhteydessä olevien italialaisen ja sveitsiläisen 
yrityksen kautta. Se väitti myös, että oikaisu oli välttämätön oikeudenmukaisen 
vertailun takaamiseksi laskennallisen vientihinnan kanssa. 
Kyseinen väite on otettu huomioon yritykselle alennus- ja määräerojen perusteella 
jo myönnetyissä oikaisuissa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa todetaan 
selvästi, että 'oikaisujen toistamista on vältettävä, etenkin silloin, kun kyseessä 
ovat alennukset, hyvitykset, määrät ja kaupan portaisiin liittyvät erot'. Koska 
normaaliarvoa on jo alennettu sen huomioon ottamiseksi, että myynti yhteisössä 
suuntautui pääasiassa suurille asiakkaille, lisäoikaisun myöntämiselle ei ole 
olemassa perusteita. 
Muita huomautuksia ei esitetty, joten komission päätelmät vahvistetaan. 
d) Polkumyyntimarginaali 
(27) Yritys vastusti komission päätöstä vahvistaa polkumyyntimarginaali vertaamalla 
painotettuja keskimääräisiä mukautettuja normaaliarvoja mukautettuihin 
yksittäisiin vientihintoihin (eikä painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin) ja 
se väitti, että komissio ei ollut perustellut riittävästi väliaikaisen asetuksen 
johdanto-osan 34 kappaleessa esittämäänsä näkökantaa. 
27 
Vaikka komissio pysyy edellä mainitussa johdanto-osan kappaleessa 
esittämässään näkökannassa, sen polkumyyntimarginaalin määrittämisessä 
käytettyihin lukuihin tekemät muutokset ovat johtaneet siihen, että erot kyseisen 
kahden menetelmän välillä eivät enää ole niin suuret, että niillä voitaisiin 
perustella komission alkuperäistä kantaa. Komissio on sen vuoksi päättänyt 
lopullista määritystä varten verrata painotettua keskimääräistä normaaliarvoa 
painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Alustavia päätelmiä on vastaavasti 
muutettu. 
(28) Komission aiempien väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 31—35 kappaleessa 
esitettyjen päätelmien perusteella ja ottaen huomioon edellä tarkoitetut muutokset 
yhteistyössä toimineelle tuottajalle vahvistettu polkumyyntimarginaali ilmaistuna 
prosentteina tuonnin CIF-arvosta vapaasti yhteisön rajalla on seuraava: 
Zeleziarne Podbrezovâ a.s. 7,5 % 
Polkumyynnin jäännösmarginaali on samantasoinen. 
4. Venäjä 
a) Yhteistyö 
(29) Viisi kuudesta venäläisestä yrityksestä kirjoitti komissiolle ja vastusti sen 
päätöstä pitää niitä yhteistyöhön osallistumattomina. Syyt komission päätökseen 
28 
esitetään väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 36 kappaleessa. Yritykset väittivät, 
että ne olivat olleet halukkaita toimimaan yhteistyössä huolimatta toimitettujen 
vastausten puutteellisuudesta ja ne olivat olleet valmiita antamaan komissiolle 
kaikki sen tarvitsemat lisätiedot. Tietyt yritykset pyysivät yksilöllistä kohtelua, 
esittivät yksilöllistä sitoumusta tai pyysivät suhteellisten etujensa huomioon 
ottamista. 
Komission kanta on kuitenkin yhä se, että koska venäläiset yritykset eivät 
toimittaneet oikeita ja täydellisiä tietoja pyydetyssä muodossa, niitä ei ole enää 
oikeutettua pitää tutkimuksessa yhteistyössä toimineina osapuolina. Vaikka jotkut 
vastaukset olivat kiistatta muita yksityiskohtaisempia, ne olivat kaikki 
puutteellisia, koska komissio ei kyennyt niiden perusteella määrittämään tarkasti 
normaaliarvoa eikä vientihintaa, mikä johtui yksittäisten tuotteiden ja liiketoimien 
yhdistämisestä. Jotkut yritykset toimittivat lisätietoja sen jälkeen, kun komissio 
oli ilmoittanut niille päätöksestään soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja jotkut 
yritykset toimittivat uusia tai paranneltuja tietoja myös väliaikaisen asetuksen 
julkaisemisen jälkeen. Tosiasia kuitenkin on, että komission määräaikaan 
mennessä saamat vastaukset olivat riittämättömiä kaikkien kuuden yrityksen 
osalta. Olisi muiden tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden asianomaisten 
osapuolten syrjimistä ottaa huomioon tiedot, jotka on toimitettu päiviä, viikkoja ja 
joskus kuukausia määräajan päättymisen jälkeen. 
29 
Sen vuoksi vahvistetaan komission päätelmät. 
b) Polkumyynti 
(30) Komissio laski uudelleen venäläisten yritysten polkumyyntimarginaalin 
käyttämällä samoja normaaliarvoja kuin mitä käytettiin tsekkiläisten yritysten 
jäännösmarginaalia tarkistettaessa (katso johdanto-osan 18 kappale). Tämän 
perusteella polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina tuonnin CIF-arvosta 
vapaasti yhteisön rajalla vahvistetaan 26,8 prosentiksi. 
Tarkastelu 
1. Yleistä 
(31) Tuottajat/viejät Puolassa ja Unkarissa eivät ilmoittaneet komission kaikissa 
kyselylomakkeissa olevissa tuotekuvaustaulukoissa pyytämiä yksityiskohtaisia 
tietoja yksittäisistä tuotteista, vaan ilmoittivat tiedot tuoteryhmittäin useista eri 
tuotteista, jotka oli luokiteltu ryhmiksi tiettyjen kriteerien, esimerkiksi seinämien 
paksuuden, perusteella. Siksi joissakin tapauksissa ryhmissä oli eri CN-koodeihin 
kuuluvia tuotteita. Tämän vuoksi ja koska tarkastuskäyntien aikana ei ollut 
mahdollista saada yksityiskohtaisempia tietoja, komissio kykeni tekemään 
laskelmansa ainoastaan tuoteryhmien eikä yksittäisten tuotteiden perusteella. 
30 
2. Unkari 
a) Normaaliarvo . 
(32) Tutkimusajanjakson aikana ainoa unkarilainen tuottaja/viejä myi tuotteita neljästä 
tuoteryhmästä Euroopan yhteisössä. Ensimmäisen, toisen ja kolmannen ryhmän 
tuotteet kuuluivat kokonaan CN-koodiin 7304 39 91, neljäs ryhmä sisälsi 
tuotteita, jotka kuuluivat osittain CN-koodiin 7304 39 91 ja osittain CN-koodiin 
7304 39 93. Toimitetut ja tarkastetut tekniset tiedot eivät olleet tarpeeksi 
yksityiskohtaisia, jotta komissio olisi voinut jakaa neljännen ryhmän tuotteet 
kyseisen kahden CN-koodin mukaisesti. Ottaen huomioon sen, että Eurostat-
tilastojen mukaan tutkimusajanjakson aikana tuotiin huomattavia määriä CN-
koodiin 7304 39 93 kuuluvia tuotteita ja sen, että ainoastaan yksi unkarilainen 
tuottaja/viejä oli myynyt kyseistä tuotetta Euroopan yhteisöön samana aikana, 
komissio katsoi neljännen ryhmän kuuluvan kokonaisuudessaan CN-koodiin 7304 
39 93. 
Tarkastuskäynnin aikana havaittiin, että yrityksen antamat yksityiskohtaiset 
vientiluvut olivat epäluotettavia, koska yhtä yhteisön asiakasta, jonka osuus 
kyseisen tuotteen myynnistä Euroopan yhteisöön oli seitsemän prosenttia, ei ollut 
otettu huomioon eikä yritys kyennyt korjaamaan vientitoimia koskevaa atk-
tiedostoa, joka ei myöskään muilta osin pitänyt paikkaansa. Sen määrittämiseksi, 
onko kotimaan markkinoiden myynnin määrä viisi prosenttia viennin määrästä ja 
31 
siten yleisesti edustavaa, kotimaan markkinoilla myytyjä määriä verrattiin 
Unkaria koskeviin Eurostat-tuontitilastoihin, jotka komissio valitsi 
riippumattomaksi tietolähteeksi perusasetuksen 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 
Tämän perusteella päätettiin, että kaikissa tapauksissa kotimaista myyntiä voidaan 
pitää edustavana normaaliarvon määrittämiseksi sekä yleisellä että tuoteryhmien 
tasolla perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
Kaikkien edellä mainittujen neljän ryhmän osalta määritettiin seuraavaksi 
voidaanko kotimaista myyntiä pitää tavanomaisena kaupankäyntinä. Toisen ja 
kolmannen ryhmän osalta kannattava myynti oli alle kymmenen prosenttia 
kyseisten tuoteryhmien kotimaisesta myynnistä. Tämän vuoksi kyseisten ryhmien 
normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 
Määritys tehtiin tuotantokustannusten perusteella lisättynä tietyllä määrällä 
myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Tämän vuoksi otettiin 
huomioon tuottajan/viejän tosiasialliset tiedot tuotannosta ja myynnistä 
tavanomaisessa kaupankäynnissä. Ensimmäisen ja neljännen tuoteryhmän osalta 
10—80 prosenttia kotimaisesta myynnistä oli kannattavaa. Tämän vuoksi 
kyseisen kahden ryhmän normaaliarvot määritettiin ainoastaan kannattavan 
myynnin perusteella perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Koska 
yrityksen määrittelemät neljä tuoteryhmää vastasivat CN-koodeja 7304 39 91 ja 
7304 39 93, komissio päätti määrittää yhden normaaliarvon kullekin CN-koodille. 
32 
Koska vientitoimia koskevat tiedot havaittiin epäluotettaviksi eikä kolmen 
ensimmäisen tuoteryhmän painottaminen niiden perusteella ollut mahdollista, 
ryhmien painotettuja keskimääräisiä normaaliarvoja ei voitu määrittää. Sen 
vuoksi otettiin huomioon kyseiselle kolmelle tuoteryhmälle laskettujen 
normaaliarvojen aritmeettiset keskiarvot normaaliarvon määrittämiseksi CN-
koodin 7304 39 91 osalta. Kuten edellä on todettu, komissio katsoi CN-koodin 
7304 39 93 vastaavan neljättä tuoteryhmää. CN-koodin 7304 39 93 
normaaliarvoksi määritettiin sen vuoksi neljännen tuoteryhmän normaaliarvo. 
b) Vientihinta 
(33) Kuten edellä olevassa johdanto-osan kappaleessa todettiin, ainoan unkarilaisen 
viejän toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana havaittiin, että vastauksena 
kyselylomakkeeseen annetut vientiä koskevat tiedot poikkesivat huomattavasti 
yrityksen sisäisistä asiakirjoista. 
Tarkastuskäynnin jälkeen yritykselle ilmoitettiin kirjallisesti, että 
tarkastuskäynnin aikana havaittujen huomattavien poikkeavuuksien vuoksi ja 
koska tosiasiallisia vientilukuja oli mahdoton vahvistaa, toimitettuja tietoja ei 
voitu käyttää vientihintaa yhteisöön määritettäessä, ja vientihintaa koskevien 
päätelmien on perustuttava käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 
artiklan mukaisesti. Yritykselle annettiin samanaikaisesti mahdollisuus esittää 
huomautuksia. Tässä vaiheessa yritys toimitti kokonaan uudet tiedot, joita se 
33 
väitti vientitoimia koskeviksi oikeiksi tiedoiksi. Komissio ei hyväksynyt näitä 
uusia tietoja, koska niitä ei voitu tarkistaa. 
Unkarilaisten vientihintojen määrittämiseksi komissio valitsi riippumattomaksi 
tietolähteeksi Eurostatin julkaisemat viralliset tuontitilastot perusasetuksen 18 
artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämä oli erityisen tarkoituksenmukaista ottaen 
huomioon sen, että ainoastaan yksi tuottaja harjoitti kyseisen tuotteen vientiä 
Unkarista Euroopan yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Komissio otti 
kuitenkin huomioon ainoastaan ne kyseisen tuottajan Euroopan yhteisöön viemät 
molempiin CN-koodeihin kuuluvien tavaroiden määrät, jotka esitettiin kyseisissä 
tilastotiedoissa. 
c) Vertailu 
(34) Normaaliarvon ja vapaasti tehtaalla -vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun 
varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen 
vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Oikaisut tehtiin 
perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti seuraavien tekijöiden osalta: 
kuljetus-, vakuutus-, käsittely-ja liitännäiskustannukset sekä luottokustannukset. 
34 
Niiden oikaisupyyntöjen osalta, jotka koskevat 
• tuontimaksuja ja välillisiä veroja, 
• alennuksia, hyvityksiä ja määriä 
• kaupan porrasta, ja 
• valuutan muuntamista 
olisi huomattava seuraavaa: 
Tuontimaksut ja välilliset verot 
Yritys pyysi 8 prosentin oikaisua tuoduista raaka-aineista maksetuista 
ylimääräisistä tullimaksuista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan 
mukaisesti. Tarkastuskäynnin aikana komission virkamiehet havaitsivat 
kuitenkin, että tulleja ei ollut palautettu vietyjen tuotteiden osalta. Sen vuoksi 
pyynnön katsottiin olevan perusteeton. 
Alennukset, hyvitykset ja määrät 
Yritys pyysi 4 prosentin oikaisua kotimaisten ja Euroopan yhteisön asiakkaiden 
ostamien määrien erojen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan c alakohdan 
mukaisesti, ja väitti, että alhaisemmat hinnat maksettiin suurista tilauksista. 
Koska tätä väitettä tukevia todisteita ei esitetty, pyyntö hylättiin. 
35 
Kaupan porras 
Yritys pyysi 12 prosentin oikaisua Euroopan yhteisön ja kotimaan markkinoiden 
jakelukanavien erojen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan 
mukaisesti. Väitettiin, että kaikki Euroopan yhteisön asiakkaat olivat 
riippumattomia jälleenmyyjiä, kun taas kotimaisista asiakkaista 49 prosenttia oli 
loppukäyttäjiä. Kyseinen prosenttimäärä, joka oli merkitty kyselylomakkeen 
kotimaista myyntiä koskevan osan jakelukanavia kuvaavaan taulukkoon, ei ollut 
kotimaisten asiakkaiden luettelon mukainen, jossa kaikki kotimaiset asiakkaat oli 
merkitty riippumattomiksi jälleenmyyjiksi, mikä vastasi tilannetta Euroopan 
yhteisön markkinoilla. Viejä väitti, että tämä epäjohdonmukaisuus johtui 
'kielivirheestä'. Oliko kyseessä todellakin kielivirhe, on epäolennaista, koska 
yrityksen vastauksessa esiintyneen epäjohdonmukaisuuden lisäksi komission 
virkamiehet havaitsivat myös, että yrityksen kotimaan hintoihin sovellettiin 
samaa hinnoittelupolitiikkaa/hintaluetteloa asiakastyypistä riippumatta. Tätä 
väitettä ei sen vuoksi voitu ottaa huomioon. 
Valuutan muuntaminen 
Vientihinnan muuntamisen osalta viejä väitti, että vuosittaisten valuuttakurssien 
sijasta olisi pitänyt käyttää kuukausittaisia valuuttakursseja. Olisi kuitenkin 
36 
muistettava, että vientihinnan määritys perustui Eurostat-tietoihin, koska viejän 
toimittamia liiketoimikohtaisia tietoja ei voitu käyttää. Koska Eurostat-tiedoissa 
ei ole ilmoitettu myyntipäivämäärää, vaan tuojan tulli-ilmoituksen 
antamispäivämäärä, kuukausittaisten valuuttakurssien käyttö ei olisi vastannut 
kauppaehtoja paremmin. Viejän esittämää väitettä ei voitu sen vuoksi hyväksyä. 
b) Polkumyyntimarginaali 
(35) CN-koodien perusteella tehty painotettujen keskimääräisten normaaliarvojen ja 
painotettujen keskimääräisten vientihintojen vertailu osoitti polkumyynnin 
olemassaolon; polkumyyntimarginaali vastasi määrää, jolla normaaliarvo ylitti 
vientihinnan. 
Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina tuonnin CIF-arvosta vapaasti 
yhteisön rajalla ainoan unkarilaisen tuottajan/viejän osalta on seuraava: 
Csepel Tubes Co. Ltd. 36,5 % 
Koska ainoa tiedossa oleva tuottaja vastasi lähes kokonaan tarkasteltavana olevan 
tuotteen viennistä Unkarista yhteisöön, polkumyynnin jäännösmarginaali 
vahvistettiin samalle tasolle. 
37 
3. Puola 
a) Yhteistyö 
(36) Kuusi yritystä vastasi komission kyselylomakkeeseen, kolmen vastauksen (jotka 
oli lähettänyt kaksi tuottajaa/viejää ja yksi etuyhteydessä oleva kauppayhtiö) 
katsottiin olevan epätäydellisiä. Tästä syystä pääteltiin, että kyseiset kolme 
yritystä eivät olleet toimittaneet tutkimusta varten tarvittavia tietoja asetetuissa 
määräajoissa, ja yrityksille ilmoitettiin komission aikomuksesta tehdä päätelmät 
perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen 
perusteella. 
Kolme muuta yritystä (kaksi tuottajaa/viejää ja yksi etuyhteydessä 
tuottajaan/viejään oleva kauppayhtiö) vastasi kyselylomakkeisiin riittävästi ja 
niihin merkityt tiedot tarkistettiin myöhemmin tarkastuskäyntien yhteydessä. 
Kahdesta tuottajasta/viejästä toinen kieltäytyi kuitenkin antamasta komission 
virkamiehille jäljennöksiä perusasiakirjoista, kuten kotimaista myyntiä, asiakkaita 
ja hintoja koskevista tiedoista, alkuperäisistä kotimaisen myynnin myyntilaskuista 
ja yritysten vientitiedoissa esiintyviä koodeja vastaavista vientiasiakkaista. 
Tarkistuksessa kävi myös ilmi, että yritys ei ollut vastauksessaan ilmoittanut 
viennistään Euroopan yhteisöön etuyhteydessä olevan yrityksen kautta 
tutkimusajanjakson aikana. Ottaen huomioon nämä puutteellisuudet ja koska oli 
mahdotonta tarkistaa oleellisia osia yrityksen toimittamista tiedoista, komissio ei 
kyennyt käyttämään toimitettuja tietoja normaaliarvoa ja vientihintaa yhteisöön 
38 
määrittäessään. Yritykselle ilmoitettiin sen vuoksi, että sen yhteistyöhön 
osallistumattomuuden johdosta komissio tekee päätelmänsä käytettävissä olevien 
tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. 
b) Normaaliarvo 
Yhteistyössä toimineet osapuolet 
(37) Kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa on mainittu, ainoastaan yhtä 
puolalaista tuottajaa/viejää ja yhtä puolalaista kauppayhtiötä voidaan pitää tässä 
tarkastelussa yhteistyössä toimineena osapuolena. Koska yksilöllinen 
polkumyyntilaskelma ei ole järkevä, kun kyseessä on kauppayhtiö, yksi 
normaaliarvo määritettiin ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan/viejän osalta. 
Tutkimusajanjakson aikana ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja/viejä myi kuuden 
tuoteryhmän tuotteita sekä kotimaan markkinoilla että Euroopan yhteisössä. 
Yleisen edustavuuden määritys osoitti, että saman ajanjakson aikana kyseisen 
tuotteen kotimaisen myynnin kokonaismäärä oli yli kaksi kertaa suurempi kuin 
viennin määrä Euroopan yhteisöön. Sen jälkeen määritettiin kunkin tuoteryhmän 
osalta, oliko kotimaan markkinoiden myynnin määrä viisi prosenttia viennin 
määrästä. Osoittautui, että kaikkia kuuden tuoteryhmän tuotteita myytiin 
39 
kotimaan markkinoilla riittäviä määriä ja niitä voitiin sen vuoksi pitää edustavina 
normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
Kannattavuuden määritys osoitti, että kuudesta tuoteryhmästä viiden osalta 
normaaliarvo voitaisiin määrittää tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettujen 
kotimaan hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 
Yhden tuoteryhmän kannattava myynti ei ollut riittävä, joten normaaliarvo 
määritettiin tuotantokustannusten perusteella lisättynä tietyllä määrällä myynti-, 
hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan 
mukaisesti. Tämän vuoksi otettiin huomioon tuottajan/viejän tosiasialliset tiedot 
samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä kotimaan markkinoilla 
tavanomaisessa kaupankäynnissä. 
Yhteistyöhön osallistumattomat osapuolet 
Perusasetuksen 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti neljän yhteistyöhön 
osallistumattoman osapuolen normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineen 
tuottajan sen tuoteryhmän perusteella, jonka normaaliarvo oli suurin, koska 
muunlainen menettely olisi palkinnut yhteistyön puuttumisen. Edellä sanotun 
merkitystä vähentää kuitenkin se, että kaikki yhteistyössä toimineen tuottajan 
kotimaan markkinoillaan myymät tuotteet kuuluvat tässä tutkimuksessa 
tarkasteltavana oleviin halkaisijaltaan suurien tuotteiden ryhmiin, jotka ovat 
suhteellisesti halvempia verrattuna yhteistyöhön osallistumattomien osapuolten 
viemiin halkaisijaltaan pienien tuotteiden ryhmiin. 
40 
c) Vientihinta 
Yhteistyössä toimineet osapuolet 
(38) Tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toiminut tuottaja myi tarkasteltavana 
olevaa tuotetta Euroopan yhteisöön sekä suoraan että etuyhteydessä olevan 
puolalaisen välittäjän kautta. Vientihinta määritettiin ottamalla huomioon sekä 
suorat liiketoimet että etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta suoritetut 
liiketoimet. Kauppayhtiön kautta suoritettujen liiketoimien osalta vientihinta 
määritettiin viittaamalla kauppayhtiölle tosiasiallisesti maksettuihin tai 
maksettaviksi tuleviin hintoihin. Koska etuyhteydessä olevan jälleenmyyjän 
toimintaa voidaan pitää samankaltaisena kuin jälleenmyyjän, jonka toiminta 
perustuu palkkioon, palkkiota koskeva arvio tehtiin kauppayhtiön 
voittomarginaalin perusteella, joka tarkistettiin sen toimitiloissa tehdyn 
tarkastuskäynnin yhteydessä. Kyseinen voittomarginaali vähennettiin 
etuyhteydessä olevan yrityksen yhteisön riippumattomilta asiakkailta 
veloittamista hinnoista. 
Yhteistyöhön osallistumattomat osapuolet 
Perusasetuksen 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio valitsi 
riippumattomaksi tietolähteeksi kolmen yhteistyöhön osallistumattoman 
tuottajan/viejän osalta tarkasteltavina oleviin CN-koodeihin kuuluvien tuotteiden 
tuontia koskevat Eurostat-tilastotiedot. Vientihinta määritettiin tämän perusteella 
41 
sen jälkeen, kun kokonaistuonnista vähennettiin niiden tavaroiden määrä ja arvo, 
jotka yhteistyössä toiminut tuottaja myi Euroopan yhteisöön sekä suoraan että 
yhteistyössä toimineen etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta. 
d) Vertailu 
(39) Normaaliarvon ja vapaasti tehtaalla -vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun 
varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen 
vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Oikaisut tehtiin 
perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti fyysisten ominaisuuksien, 
kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, palkkioiden ja 
luottokustannusten osalta. 
e) Polkumyyntimarginaali 
(40) Yhteistyössä toimineen tuottajan polkumyyntimarginaali määritettiin kunkin 
tuoteryhmän osalta vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa 
painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan 
mukaisesti. Ainoalle yhteistyössä toimineelle tuottajalle vahvistettu 
polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina tuonnin CIF-arvosta vapaasti 
yhteisön rajalla on seuraava: 
HutaBatorySA 7,1% 
42 
Yhteistyöhön osallistumattomien osapuolten polkumyynnin jäännösmarginaali 
laskettiin vertaamalla edellä johdanto-osan 37 kappaleen viimeisen kohdan 
mukaisesti määritettyä normaaliarvoa johdanto-osan 38 kappaleen viimeisen 
kohdan mukaisesti määritettyyn vientihintaan. Polkumyynnin jäännösmarginaali 
ilmaistuna prosentteina tuonnin CIF-arvosta vapaasti yhteisön rajalla vahvistetaan 
33,2 prosentiksi. 
4. Kroatian tasavalta 
(41) Ottaen huomioon vahinkoa koskevat päätelmät Kroatian tasavallan osalta (katso 
jäljempänä oleva johdanto-osan 51 ja 69 kappale) polkumyyntitutkimusta ei 
katsottu olevan tarpeellista jatkaa. 
D. YHTEISÖN TUOTANNONALA 
(42) Molemmissa tutkimuksissa yhteistyössä toimivat samat yhteisön tuottajat (katso 
johdanto-osan 8 kappale). Kyseiset yritykset edustivat yli 90 prosenttia 
tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön kokonaistuotannosta ja sen vuoksi 
suurinta osaa kyseisen tuotteen yhteisön kokonaistuotannosta. 
43 
(43) Jotkut viejät väittivät, että niiden tuotteita ostivat ja toivat tietyt valituksen tehneet 
yhteisön tuottajat. Ne väittivät, että kyseisiä tuottajia ei pitäisi ottaa huomioon 
yhteisön tuotannonalan määrityksessä vahinkoa koskevan arvioinnin tekemiseksi 
perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. 
Väitettä tukevia todisteista ei esitetty. Komission suorittamassa tutkimuksessa on 
lisäksi käynyt ilmi, että yksikään yhteisön tuottajista ei tuonut tarkasteltavina 
olevia tuotteita ja että tietyt kyseisiin yhteisön tuottajiin etuyhteydessä olevat 
tuojat toivat pieniä määriä tarkasteltavina olevia tuotteita tutkimusajanjakson 
aikana. Kyseisiä tuotteita myivät uudelleen yhteisön markkinoilla ainoastaan 
nämä etuyhteydessä olevat tuojat, joiden todettiin toimineen itsenäisesti ja jopa 
kilpailleen niihin etuyhteydessä olevien tuottajien myyntiosastojen kanssa. Joka 
tapauksessa tosiasioita tutkittaessa paljastui, että kyseisen tuonnin määrä kunkin 
yhteisön tuottajan osalta oli alle 3 prosenttia kyseisten tuotteiden myynnin 
kokonaismäärästä yhteisön markkinoilla. 
Sen vuoksi on katsottava, että näin alhainen tuonnin taso ei ole voinut aiheuttaa 
vahinkoa yhteisön tuottajille, joten kyseiset tuottajat on syytä ottaa huomioon. 
44 
Johdanto-osan 8 kappaleessa mainittuihin tuottajiin viitataan jäljempänä 
käsitteellä 'yhteisön tuotannonala' perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa 
tarkoitetussa merkityksessä. 
E. VAHINKO 
1. Alustavat huomiot 
(44) Olisi mainittava, että Unkarin, Puolan ja Kroatian tasavallan osalta tällä hetkellä 
voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat sitoumuksia, joissa 
yhdistyvät määrälliset katot ja sitoutuminen tiettyyn hinnoitteluun sekä arvon 
perusteella kannettavat jäännöstullit. 
Lisäksi olisi huomattava, että kaikkeen Tsekin tasavallasta ja Slovakian 
tasavallasta peräisin olevien saumattomien putkien tuontiin (mukaan lukien myös 
tarkasteltavana oleva tuote) sovellettiin vuosina 1993—1995 
tariffikiintiöjärjestelmää, eli niitä voitiin tuoda tullitta määrällisten kattojen 
mukaisesti, mutta kun katto saavutettiin, tulli perittiin 30 prosentin suuruisena. 
Tämä järjestelmä lopetettiin vuoden 1995 lopulla. 
(45) Olisi myös muistettava, että tässä asetuksessa yhdistyvät kahden tutkimuksen 
tulokset, joista toinen johti väliaikaisen asetuksen julkaisemiseen. Kaikkia 
vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevia päätelmiä olisi tarkasteltava 
yhdessä väliaikaisessa asetuksessa esitettyjen päätelmien kanssa. 
45 
2. Kulutus 
(46) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 48 kappaleessa todettiin, että yhteisön 
kulutus ilmaistuna tonneina kuukautta kohti oli 89 900 tonnia vuonna 1992, 69 
700 tonnia vuonna 1993, 84 070 tonnia vuonna 1994, 92 730 tonnia vuonna 1995 
ja 92 130 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Näitä havaintoja ei kiistetty, joten ne 
vahvistettiin. 
3. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti 
a) Kumulaatio 
(47) Väliaikaisessa asetuksessa komissio totesi, että Venäjältä, Tsekin tasavallasta, 
Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevaa polkumyynnillä tapahtuvaa 
tuontia olisi vahingon määrittämiseksi arvioitava kumulatiivisesti, koska kyseessä 
olevia tuotteita tuotiin kustakin viejämaasta huomattavia määriä, niillä oli 
merkittävä markkinaosuus ja ne kilpailivat sekä toistensa että yhteisön 
tuotannonalan valmistamien tuotteiden kanssa. 
(48) Jotkut viejät väittivät, että tuonnin määrien, tuonnin kasvun sekä 
kilpailuedellytysten välisten erojen vuoksi mainitun viennin vaikutuksia 
yhteisölle olisi tarkasteltava yksilöllisesti. 
46 
(49) Tähän liittyen komissio huomauttaa, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa 
säädettyjen seuraavien edellytysten todettiin täyttyvän, jolloin mainittujen neljän 
maan vienti voidaan kumuloida: 
kunkin maan osalta vahvistettu polkumyyntimarginaali oli 
vähimmäistasoa suurempi eli 5,1 ja 38,2 prosentin välillä, 
yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ollut vähäinen; 
yhdenkään viejämaan markkinaosuus ei ollut vähimmäistasoa eli alle 1 
prosenttia, koska näiden markkinaosuudet vaihtelivat 3 prosentista 8,3 
prosenttiin, 
ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja 
yhteisön tuotannonalan myymien tuotteiden kilpailuedellytykset todettiin, 
että tuotavat tuotteet ovat vaihdettavissa, niiden hintojen vaihtelu ja 
jakelukanavat ovat samankaltaisia, niiden hinnat ovat alhaisia, mikä 
aiheuttaa merkittävää hintojen alittavuutta (17,5 prosentista ja 43,2 
prosenttiin), niitä on saatavilla samanaikaisesti samoilla maantieteellisillä 
alueilla ja ne ovat tämän perusteella keskenään ja yhteisön tuotannonalan 
valmistamien tuotteiden kanssa kilpailevia tuotteita. 
Se tosiseikka, että Tsekin tasavallasta ja Slovakian tasavallasta peräisin 
olevaan kyseisen tuotteen tuontiin sovellettiin 31 päivään joulukuuta 1995 
tariffikiintiöjärjestelmää, ei muuta sitä päätelmää, että mainitun tuonnin 
47 
osalta perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset 
täyttyvät. Olisi kuitenkin huomattava, että tämän järjestelmän 
voimassaolon päätyttyä kyseinen tuonti lisäsi markkinaosuuksiaan 
tsekkiläisen tuonnin osalta vuoden 1995 6,7 prosentista vuoden 1996 
kahdeksan ensimmäisen kuukauden 9,6 prosenttiin ja slovakialaisen 
tuonnin osalta samalla ajanjaksolla 2,1 prosentista 3,4 prosenttiin. 
Edellä mainituista syistä päätellään, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 49 
kappaleessa esitettyjä päätelmiä ei tarvitse muuttaa. 
(50) Ottaen huomioon kaksi samanaikaisesti suoritettua tutkimusta, tutkittiin myös 
sitä, olisiko Unkarista, Puolasta ja Kroatiasta tapahtuvan tuonnin vaikutuksia 
tarkasteltava kumulatiivisesti uudessa tutkimuksessa tarkasteltavan tuonnin 
kanssa. 
(51) Kroatiasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden todettiin pienentyneen yhteisön 
markkinoilla vuoden 1992 1,8 prosentista tutkimusajanjakson 0,7 prosenttiin. 
Ottaen huomioon mainitun tuonnin alhaisen ja jyrkästi laskevan tason muuhun 
tarkasteltavana olevaan vientiin verrattuna, ei tuonnin kumulatiivista tarkastelua 
pidetty asianmukaisena. Tämä päätelmä voidaan tehdä myös ottaen huomioon 
Kroatiasta tapahtuvaan tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet ja ottaen 
huomioon jäljempänä johdanto-osan 70 kappaleessa esitetyt vahingon 
toistumisen epätodennäköisyyttä koskevat päätelmät. 
48 
(52) Unkarista ja Puolasta tapahtuvan tuonnin, kuten uudessa tutkimuksessa 
tarkoitetun tuonninkin osalta todettiin, että tuodut määrät sekä 
polkumyyntimarginaalit olivat merkittäviä. 
Unkarista tapahtuvan tuonnin on väitetty olevan vähäistä, minkä vuoksi sitä ei 
perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan perusteella pitäisi ottaa kumuloimista varten 
huomioon. Tutkimus ei kuitenkaan osoittanut tuonnin olevan tosiasiallisesti 
vähäistä. 
Lisäksi kummankin tutkimuksen osalta todettiin, että tuotavien tuotteiden väliset 
kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön tuotteiden väliset 
kilpailuedellytykset todettiin samanlaisiksi erityisesti siksi, että tuotteita voitiin 
pitää samankaltaisina ja niitä myytiin yhteisön tuotannonalan hintoja 
huomattavasti alhaisemmilla hinnoilla (Puolan osalta alittavuusprosentti vaihteli 
17 prosentista 21,3 prosenttiin ja Unkarin osalta alittavuus oli 25,4 prosenttia). Se 
tosiseikka, että mainittuun tuontiin sovellettiin tutkimusajanjaksolla määrällisiä 
sitoumuksia, ei millään tavalla vaikuta päätelmään, jonka perusteella mainittu 
tuonti voidaan tutkimuksessa kumuloida muun tutkittavana olevan tuonnin 
kanssa vahingon määrittämistä varten. Vaikka yhteisöön tuotaviin määriin 
olisikin sovellettu määrällisiä rajoituksia ja tuonnin hintataso olisi jossain määrin 
noussut uudessa tutkimuksessa tarkasteltavina olevien viejien hintoihin 
49 
verrattuna, Unkarista ja Puolasta tuleva tuonti on tästä huolimatta tapahtunut 
polkumyynnillä ja hinnoilla, jotka ovat jatkuvasti yhteisön tuottajien hintatasoa 
huomattavasti alhaisemmat. 
(53) Edellä esitettyjen kumulaatiota koskevien huomioiden johdosta pääteltiin, että, 
Kroatiaa lukuunottamatta, kummankin tutkimuksen kohteena olevien maiden, 
jäljempänä 'viejämaat', polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten 
kumulatiivinen tarkastelu on oikeutettua. 
b) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus 
(54) Alustavia päätelmiä, joiden mukaan tuonnin kumuloidut määrät ilmaistuna 
tonneina vähenivät 201 920 tonnista 96 080 tonniin vuosina 1992 - 1993 ja 
lisääntyivät sitten 195 220 tonniin vuonna 1994, 230 810 tonniin vuonna 1995 ja 
268 670 tonniin tutkimusajanjaksolla, ei kiistetty, joten ne voitiin tästä syystä 
vahvistaa. 
Sama koskee vastaavia markkinaosuuksia, jotka olivat 18,7 prosenttia vuonna 
1992, 11,5 prosenttia vuonna 1993, 19,4 prosenttia vuonna 1994, 20,7 prosenttia 
vuonna 1995 ja 24,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. 
50 
c) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat 
(55) Viejämaiden hintojen alittavuuden määrittämiseksi analysoitiin 
tutkimusajanjaksoa koskevat tiedot. Tätä tarkoitusta varten verrattiin viejämaiden 
painotettuja keskimääräisiä kyseisten saumattomien teräsputkien myyntihintoja ja 
yhteisön tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja. Vertailu koski 
yhteisön ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitettuja hintoja. 
Yhteisön tuottajien ja tuotavien tuotteiden hintojen vertailtavuuden 
varmistamiseksi oikaisut kuljetuskustannusten osalta tehtiin tarvittaessa vapaasti 
tehtaalla -tasolle tai CIF-hinta yhteisön rajalla -tasolle. Lisäksi tuontihintoja 
mukautettiin tuojan marginaalilla mukaanluettuina tullimaksut ja 
käsittelykustannukset, palkkiot, rahoituskustannukset sekä voittoa vastaava osuus 
saatavilla olevien tietojen perusteella. 
Vertailun tuloksena määritettiin hintojen alittavuusmarginaalit kaikille 
asianomaisille maille ja viejille. Hintojen alittavuusmarginaalien painotetut 
keskiarvot prosentteina ilmaistuna yhteisön tuottajien hinnoista olivat seuraavat: 
51 
Tsekin tasavalta: 21,2 % - 43,2 % 
Unkari: 25,7% 
Puola: 17,0%-21,3% 
Romania: 25,8% 
Venäjä: 41,5% 
Slovakian tasavalta: 17,5% 
4. Yhteisön tuotannonalan tilanne 
(56) Vertailun helpottamiseksi yhteisön tuotannonalan tilannetta kuvaavat 
väliaikaisessa asetuksessa esitetyt tulokset esitetään jäljempänä uudelleen ja 
vahvistetaan lopullista määritystä varten, koska osapuolet eivät niitä kiistäneet. 
a) Tuotantokyky, tuotantoja käyttöaste 
(57) Vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä aikana 11 tehdasta ja tuotantolaitosta 
lopetti tuotantonsa, mikä merkitsee ajanjakson alkuun verrattuna noin 
neljänneksen vähennystä yhteisön koko saumattomien putkien tuotantokyvystä. 
52 
Yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 1 136 640 tonnista vuonna 1992 996 036 
tonniin vuonna 1995 ja 938 184 tonniin tutkimusajanjaksona. Tuotantokyvyn 
laskiessa huomattavasti vastaava tuotantokyvyn käyttöaste nousi samanaikaisesti 
63,5 prosentista 75,9 prosenttiin ja laskijalleen 71,3 prosenttiin. 
b) Myynnin määrä ja markkinaosuus 
(58) Yhteisön tuottajien myynti väheni 781 770 tonnista vuonna 1992 775 721 tonniin 
vuonna 1995 ja 772 042 tonniin tutkimusajanjaksona. 
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski vuoden 1992 75,2 prosentista 
vuoden 1995 72,1 prosenttiin ja edelleen 67,3 prosenttiin tutkimusajanjaksona eli 
4,8 prosenttiyksikköä. 
c) Myyntihinta 
(59) Yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymän kyseisen tuotteen 
yksikköhinta ecuina tonnilta ilmaistuna oli keskimäärin 576 vuonna 1992, 578 
vuonna 1995 ja 593 tutkimusajanjaksona, mikä vastaa 3 prosentin 
kokonaiskasvua. 
53 
d) Kannattavuus 
(60) Yhteisön tuotannonala kärsi samankaltaisen tuotteensa myynnistä johtuvista 
taloudellisista tappioista tarkastelun kohteena olevalla ajanjaksolla. Tappiot olivat 
keskimäärin 8 prosenttia vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana. Myyntituotto 
parani vuonna 1995 (-2,1 prosenttia) ja tutkimusajanjaksona, mutta tasoihin ei 
päästy. Kannattavuus oli prosentteina ilmaistuna seuraava: 
mi Wl 1224 L225 Tutkimusajanjakso 
-7,0 -12,2 -7,9 -2,2 -0,7 
Tappioiden pieneneminen johtui suurelta osin alalla sovelletuista 
polkumyyntitoimenpiteistä. Jos toimenpiteitä eis|$si sovellettu, tappiot olisivat 
pienentyneet tätäkin vähemmän tai ei lainkaan. Vähäinen kannattavuuden 
elpyminen tapahtui ajanjaksona, jolloin toteutettiin huomattavia 
rakennemuutokseen liittyviä ponnisteluja, joiden seurauksena muun muassa 
edellä mainitut laitokset suljettiin. Nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan riittäneet 
synnyttämään tulosta, jolla yhteisön tuotannonala olisi voinut kattaa lisääntyvät 
tuotantokulunsa ja rakennemuutokseen tarvittavat suuret investoinnit, tehdä 
kohtuullista voittoa, toipua aiempien vuosien tappioista ja varmistaa 
elinkelpoisuutensa pitkällä aikavälillä. 
54 
e) Työllisyys 
(61) Työllisyys yhteisön tuotannonalalla aleni jatkuvasti noin 35 prosentilla vuoden 
1992 ja tutkimusjakson lopun välisenä aikana, mikä absoluuttisena määränä 
merkitsi noin 2 800 työpaikan menetystä. 
5. Vahinkoa koskevat lopulliset päätelmät 
(62) Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tulos tutkittavana ajanjaksona osoitti, että 
vuoden 1992 ja vuoden 1996 elokuun välisenä aikana tuotanto, myynnin määrä 
sekä markkinaosuus laskivat ja työllisyys aleni huolimatta huomattavista 
rakennemuutokseen liittyvistä ponnisteluista, joilla tuotantokustannuksia pyrittiin 
pienentämään. 
Rakennemuutokseen liittyvien ponnistelujen ja voimassa olevien toimenpiteiden 
ansioista yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan tuotantokyvyn käyttöastetta ja 
parantamaan taloudellista tulostaan, mikä oli tutkimusajanjaksona kuitenkin 
jatkuvasti negatiivinen (-0,7 %) eli kannattavuusrajan alapuolella ja riittämätön, 
jotta yhteisön tuotannonala olisi pystynyt varmistamaan elinkelpoisuutensa 
pitkällä aikavälillä. 
55 
Tästä syystä päätellään, että yhteisön tuotannonala on tutkittavana olevana 
ajanjaksona kärsinyt perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää 
vahinkoa, johon sisältyvät myynnin ja markkinaosuuden pieneneminen, 
työllisyyden aleneminen sekä taloudelliset tappiot. 
F. SYY-YHTEYS 
1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus 
a) Tsekin tasavallasta, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja 
Slovakian tasavallasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin 
kumulatiivinen vaikutus 
(63) Vaikka kulutus yhteisössä pysyi suhteellisen vakaana, tuonti Tsekin tasavallasta, 
Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakian tasavallasta lisäsi 
kokonaismarkkinaosuuttaan noin 5,6 prosenttiyksiköllä vuoden 1992 18,7 
prosentista tutkimusajanjakson 24,3 prosenttiin. Yhteisön tuotannonala menetti 
markkinaosuuttaan samanaikaisesti noin 7,9 prosenttiyksiköllä 75,2 prosentista 
67,3 prosenttiin. Koska kunkin viejämaan todettiin harjoittaneen merkittävää 
alihinnoittelua ja koska kyseisen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin 
markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan 
tilanteen huononemisen kanssa, päätellään kyseisestä kuudesta maasta 
tapahtuneen tuonnin yhdessä vaikuttaneen kielteisesti yhteisön tuotannonalan 
tilanteeseen. 
56 
b) Kroatiasta peräisin olevan tuonnin vaikutus 
Kroatiasta peräisin olevan tuonnin ei voida erikseen tarkasteltuna katsoa 
aiheuttaneen huomattavasti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ottaen 
huomioon viennin määrän ja markkinaosuuden vähenemisen. 
2. Muiden tekijöiden vaikutus 
a) Muu tuonti 
(64) Jotkut viejät väittivät, että muista maista, esimerkiksi Argentiinasta, olisi 
tapahtunut tuonnin määrien ja hintojen osalta yhteisön tuotannonalalle 
vahingollista tuontia. Tutkimuksessa osoitettiin, että suoritettuihin kahteen 
tutkimukseen kuulumattomista maista tapahtuva tuonti lisäsi markkinaosuuttaan 
vuoden 1992 4,3 prosentista ja vuoden 1995 6,5 prosentista tutkimusajanjakson 
7,7, prosenttiin. Vaikka tuonti lisääntyi määrällisesti, voitiin saatavilla olevien 
tilastollisten tietojen perusteella todeta, että tuonnin hintataso oli polkumyynnillä 
tapahtuvan tuonnin hintoihin verrattuna merkittävästi korkeampi eikä voitu 
osoittaa, että suoritettuihin kahteen tutkimukseen kuulumattomista kolmansista 
maista tuleva tuonti olisi tapahtunut polkumyynnillä. Tämän vuoksi päätellään, 
että kyseisellä muulla tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta tai mitään 
vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 
b) Yleinen taloudellinen tilanne 
(65) Kuten väliaikaisessa asetuksessa todettiin, yhteisön kulutus laski vuonna 1993 
maailmanlaajuisen laman vuoksi, joka vaikutti erityisesti kyseisen tuotteen 
57 
käyttäjiin (autoteollisuus, rakennusteollisuus jne.). Vuonna 1993 tuonnin määrän 
ja kyseisten viejämaiden vastaavan markkinaosuuden taso oli alhainen, ja 
yhteisön tuotannonalan tulos myyntinä yhteisön markkinoilla, hintoina ja 
kannattavuutena oli kaikkein huonoin. 
Tämän perusteella on ilmeistä, että markkinoiden heikentymisellä vuonna 1993 
oli haitallinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 
Vuoden 1993 poikkeuksellista tilannetta lukuun ottamatta kulutus kuitenkin pysyi 
yleisesti vakaana muiden tutkittavan ajanjakson vuosien aikana (vuosi 1992, ja 
vuosi 1994 tutkimusajanjaksoon). Vakaudesta aiheutui etua kuitenkin 
pääasiallisesti kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvalle tuonnille, jonka 
markkinaosuus kasvoi samanaikaisesti kun yhteisön tuotannonalan 
markkinaosuus jatkuvasti pieneni. Tämän vuoksi yleistä taloudellista tilannetta ei 
voida pitää tekijänä, josta yhteisön tuotannonalan uhanalainen tilanne olisi 
jatkuvasti johtunut. Yhteisön tuottajien merkittävien järkeistämis- ja 
rakennemuutosponnistelujen sekä voimassa olleiden kaupallisten 
suojatoimenpiteiden ansiosta yhteisön tuotannonalan toipumisen olisi pitänyt olla 
selvästi voimakkaampaa ja tulosten tyydyttävämpiä vuosina 1995 ja 1996. 
58 
c) Yhteisön tuotannonalan rakennemuutos 
(66) Jotkut viejät väittivät, että yhteisön tuotannonalan epätyydyttävät tulokset 
tarkasteltavana ajanjaksona johtuivat polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin sijasta 
vastaavana aikana tuotannonalalla tapahtuneesta rakennemuutoksesta. 
Epäilemättä liiallisesta tuotantokyvystä aiheutunut rakennemuutosvaihe yhteisön 
4 ' tuotannonalalla on jossain määrin vähentänyt tuotantoa sekä myyntiä ja alentanut 
työllisyyttä. Kuitenkin ottaen huomioon kyseisistä maista polkumyynnillä 
tapahtuneen tuonnin määrän ja markkinaosuuden sekä vahvistetun hintojen 
alittavuusmarginaalin, on selvää, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti erikseen 
tarkasteltuna on vaikuttanut ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan kärsimään 
merkittävään vahinkoon. 
3. Päätelmät 
(67) Vaikka vuoden 1993 maailmanlaajuinen lama ja yhteisön tuotannonalan 
rakennemuutos ovat saattaneet vaikuttaa jossain määrin kielteisesti yhteisön 
tuotannonalan kyseisen ajanjakson tulokseen, on edellä mainittujen huomioiden 
perusteella pääteltävä, että Tsekin tasavallasta, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, 
Venäjältä ja Slovakian tasavallasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen 
tuonnin kumulatiivinen vaikutus on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää 
vahinkoa yhteisön tuotannonalalle hintojen merkittävän alittavuuden ja 
polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin huomattavien määrien vuoksi, ja että 
59 
tarkastelun kohteena olevat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet eivät ole 
toimineet täysin toivotulla tavalla. Kroatiasta peräisin olevan tuonnin ei voida 
erikseen tarkasteltuna katsoa aiheuttaneen merkittävää vahinkoa yhteisön 
tuotannonalalle. 
On huomionarvoista, että polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuisi 
yhteisön tuotannonalalle yhä suurempaa vahinkoa, jos kumuloituun tuontiin 
sovellettavat toimenpiteet kumottaisiin. Unkarilla ja Puolalla on käytettävissään 
merkittävää tuotantokapasiteettia, jota voidaan käyttää yhteisöön suuntautuvaan 
vientiin ottaen huomioon, että ylimääräistä tuotantoa ei voida ohjata sisäiseen 
kulutukseen tai yhteisön ulkopuoliseen vientiin. Lisäksi olisi huomattava, että 
Puolan tuotantokyky lisääntyi 15 prosenttia tutkimusajanjakson jälkeen. 
G. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 
KROATIA 
(68) Unkaria, Puolaa, ja Kroatian tasavaltaa koskeva tutkimus oli välivaiheen 
tarkastelu, joka käynnistettiin samanaikaisesti uuden tutkimuksen kanssa, jonka 
tarkoituksena oli tarkastella saumattomien putkien yhteisöön tuonnin 
kokonaistilannetta. Polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia arvioitiin kumulatiivisesti 
tuonnin aiheuttaman vaikutuksen arvioimiseksi ja vahvistettiin polkumyynnillä 
tapahtuneen tuonnin aiheuttama tosiasiallinen vahinko. Tästä syystä ei ollut 
tarpeen tarkastella edelleen sitä, onko merkittävän vahingon jatkuminen tai 
toistuminen todennäköistä, jos Unkarista ja Puolasta peräisin olevaa tuontia 
koskevat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet poistettaisiin tai niitä 
muutettaisiin. 
60 
Tällainen tutkimus oli kuitenkin suoritettava Kroatiasta peräisin olevan tuonnin 
osalta, jota ei kumuloitu muun tarkasteltavana olevan tuonnin kanssa. 
(69) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuonti Kroatiasta väheni 
jyrkästi vuoden 1992 19 201 tonnista tutkimusajanjakson 8 077 tonniin, mikä 
merkitsi markkinaosuuden pienenemistä 1,8 prosentista 0,7 prosenttiin kuten 
edellä johdanto-osan 51 kappaleessa todettiin. 
Tarkasteltavana olevana ajanjaksona kroatialaisen tuottajan vienti Euroopan 
yhteisöön pysyi huomattavasti vuonna 1993 hyväksytyn määrällisen sitoumuksen 
tasoa alhaisempana. Kroatiassa viime vuosina vallinneiden sotatilaa vastaavien 
olosuhteiden vuoksi saumattomien putkien tuotantolaitokset osittain tuhoutuivat 
ja työvoiman määrä on laskenut huomattavasti. Tämän vuoksi teoreettisesta 
tuotantokyvystä on voitu käyttää ainoastaan neljännestä eli noin 35 000 tonnia 
vuotta kohti. Kyseisen tuotteen kokonaistuotanto väheni vuoden 1992 34 000 
tonnista tutkimusajanjakson 10 515 tonniin, mikä merkitsi tuotantokyvyn 
käyttöasteen laskua 97 prosentista 37 prosenttiin. Kotimaan myynti väheni 
vastaavana ajanjaksona 8 000 tonnista 2 100 tonniin ja vienti Euroopan yhteisön 
ulkopuolelle oli vähäistä. 
61 
Euroopan yhteisöön tapahtuvan viennin määrien ei odoteta kasvavan 
merkittävästi ja hintojen mahdollisella alittavuudella on todennäköisesti hyvin 
vähän yhteisön tuottajien hintoja alentavia tai hintojen nousua ehkäiseviä 
vaikutuksia. Lisäksi lisääntyvät rakennemuutosponnistelut entisessä Jugoslaviassa 
lisännevät kotimaan myyntiä ja ohjaavat Kroatiasta tulevaa tuontia tälle alueelle. 
Kroatiaa koskevien voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen ei vaikuttaisi 
lisäävän selvästi Kroatiasta tulevan tuonnin määriä. Tämän perusteella 
merkittävän vahingon toistuminen on epätodennäköistä. 
Päätelmät 
(70) Kroatian osalta todetaan, että vahingon toistuminen on epätodennäköistä, jos 
voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin, joten näissä olosuhteissa 
kyseisiä toimenpiteitä ei enää tarvita. 
H. YHTEISÖN ETU 
1. Johdanto 
(71) Ottaen huomioon sen, että sekä uusi polkumyyntitutkimus että välivaiheen 
tarkastelu koskivat samoja markkinoita eli kyseisten saumattomien putkien 
yhteisön markkinoita, suoritettiin yhteisön etua koskeva tutkimus yhteisesti 
62 
molempia tutkimuksia varten. Tarkastelun tarkoituksena oli määrittää, 
toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset sekä toimenpiteiden toteuttamatta 
jättämisestä aiheutuvat seuraukset kaikille osapuolille kummassakin menettelyssä. 
(72) Tässä yhteydessä olisi muistettava, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 68 
kappaleessa ja sen jälkeisissä kappaleissa tarkasteltiin kaikkia etuja mukaan 
luettuina yhteisön etu, tuojien/jälleenmyyjien etu sekä tuotannon jälkeisten 
käyttäjätuotannonalojen etu. Väliaikaisen asetuksen aikana saatavilla olevien 
tietojen perusteella komissio päätteli, että ei ole pakottavaa syytä olla korjaamatta 
vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristäviä vaikutuksia. 
(73) Väliaikaisen asetuksen julkaisemisen jälkeen yksikään asianosainen osapuoli ei 
esittänyt huomioita, jotka liittyvät yhteisön etua koskeviin komission 
väliaikaisiin päätelmiin. 
Vaikka yksikään käyttäjätuotannonalan edustaja ei ollut toiminut väliaikaisen 
tutkimuksen aikana yhteistyössä, komissio suoritti tutkimuksen täydentääkseen 
analyysinsä toimenpiteiden mahdollisista vaikutuksista näille tuotannonaloille. 
Komissio oli tämän vuoksi yhteydessä muun muassa valituksen tekijään, kyseisen 
tuotteen tuojiin sekä erilaisiin jalostustuotannonalojen liittoihin. Näiden lähteiden 
avulla tunnistettiin seitsemän teollista käyttäjää, joille kullekin lähetettiin 
väliaikainen kyselylomake. Tutkimuksen kannalta mielekkäitä huomioita tai 
vastauksia saatiin vain neljältä käyttäjäyritykseltä. 
63 
Mainituista vastauksista saatujen lisätietojen perustella sekä ottaen huomioon sen, 
että väliaikaisessa asetuksessa tehdyistä havainnoista ei esitetty huomioita, 
voidaan tehdä seuraavat päätelmät. 
2. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan 
(a) Polkumyyntitoimenpiteiden todennäköinen vaikutus 
(74) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton seurauksena voidaan tuodun tuotteen 
hintojen odottaa nousevan. Tämä heijastuisi tuotujen määrien vähenemisenä ja 
tarjonnan pienenemisenä, joka mahdollistaisi yhteisön tuotannonalan tuotannon ja 
myynnin lisääntymisen. 
Yhteisön tuotannonalan hinnat nousisivat ehkä jossain määrin, mutta ei 
kuitenkaan lähellekään niin paljon kuin tullin taso edellä kuvatun markkinoiden 
ylikapasiteetin ja avoimuuden vuoksi. 
Yhteisön tuotannonalan tuotannon määrän kasvu johtaisi tuotantokyvyn 
käyttöasteen kasvuun ja tätä kautta kyseisen tuotteen yksikkökustannuksien 
alenemiseen, minkä seurauksena yhteisön tuotannonala voisi parantaa 
taloudellista tilannettaan. 
b) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamatta jättämisen todennäköinen 
vaikutus 
(75) Vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne on jossain määrin parantunut 
tarkasteltavana olevana ajanjaksona, se ei ole edelleenkään tyydyttävä. Jos 
polkumyyntitoimenpiteitä ei näissä olosuhteissa oteta käyttöön tai säilytetä, 
tilanteen voidaan odottaa huonontuvan entisestään heikentyneen tuotantotason ja 
tuotantokyvyn käyttöasteen, pienentyneen markkinaosuuden, taloudellisten 
tappioiden ja työllisyyden alenemisen myötä. Tämä uhkaisi entisestään 
tuotannonalan kykyä tuottaa kaikkia tuotteita kilpailukykyisin hinnoin. 
Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan, kyseinen 
tuotannonala on riippuvainen kohtuullisesta tuotantokyvyn käyttöasteesta. Tämä 
voidaan saavuttaa ainoastaan tuottamalla tyydyttävä määrä standardien mukaisia 
kaupallisia putkia tai öljyputkia, jotka kilpailevat suoraan polkumyynnillä 
tuotujen tuotteiden kanssa. Näiden standardien mukaisten putkien tuotannon 
väheneminen vaarantaisi korkealaatuisempien tuoteluokkien tuotannon ja tätä 
kautta koko saumattomien putkien tuotannonalan elinkelpoisuuden. 
3. Toimenpiteiden vaikutus tuojiin/jälleenmyyjiin 
(76) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa komissio päätteli, että koska 
yhteisön tuojien tiedetään yleisesti ottaen käsittelevän kaikkia terästuotteita ja 
kyseiset saumattomat putket muodostavat vain pienen osan niiden liikevaihdosta, 
65 
toimenpiteillä voidaan odottaa olevan ainoastaan vähäinen vaikutus niiden 
kokonaistilanteeseen ottaen huomioon niiden myymien tuotteiden laajan 
valikoiman. 
Koska tässä yhteydessä ei ole esitetty muita huomioita, on kohtuullista päätellä, 
että polkumyyntitoimenpiteillä on korkeintaan vähäinen vaikutus kyseisen 
tuotteen tuojien/jälleenmyyjien tilanteeseen. 
4. Vaikutus tuotannon jälkeisiin käyttäjätuotannonaloihin 
(77) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 71 kappaleessa mainittiin, 
tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon jälkeisiä käyttäjätuotannonaloja on 
useita, kuten koneteollisuus, nesteiden kuljetus (öljy, kaasu, vesi jne.), kemian- ja 
petrokemian teollisuus, voimalaitokset (myös ydinvoimalaitokset), autoteollisuus 
ja rakennusteollisuus. 
Edellä johdanto-osan 73 kappaleessa mainittujen huomautusten ja vastausten 
tutkimisen jälkeen voidaan päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden 
aloittamisesta tai niiden jatkamisesta aiheutuvien hintojen korotusten vaikutukset 
tuotannon jälkeisten käyttäjätuotannonalojen kustannuksiin ovat vähäiset. 
Lisäksi olisi huomattava, että sekä uuden polkumyyntitutkimuksen että 
välivaiheen tarkastelun kohteena olevista maista peräisin olevasta polkumyynnillä 
tapahtuneesta tuonnista vähintään 85 prosenttia myydään suurille jälleenmyyjille, 
jotka ovat ilmeisesti käyttäneet polkumyyntihintoja hyväkseen 
66 
voittomarginaaliensa parantamiseksi. Mikäli jälleenmyyjät mukauttavat 
marginaalejaan kaikkien tai joidenkin polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden 
vaikutusten huomioon ottamiseksi, vaikutusten heijastuminen niiden 
myyntihintoihin ei olisi mahdollista. 
Edellä sanottu huomioon ottaen voidaan päätellä, että polkumyynnin vastaisten 
toimenpiteiden vaikutukset tuotannon jälkeisten käyttäjätuotannonalojen 
hintoihin ovat vähäisiä. 
5. Päätelmät 
(78) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ei ole pakottavaa syytä olla korjaamatta 
vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristäviä vaikutuksia ja 
suojatoimenpiteiden aloittaminen ja jatkaminen on yhteisön edun mukaista. 
I. LOPULLINEN TULLI 
1. Uuden tutkimuksen kohteena olevat maat 
(79) Olisi muistettava, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 78 kappaleessa ja sitä 
seuraavissa kappaleissa on esitetty, että tarkasteltavana olevan polkumyynnillä 
tapahtuvan tuonnin aiheuttaman lisävahingon estämiseksi ennen menettelyn 
päättämistä komissio päätti aloittaa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet 
väliaikaisen tullin muodossa. 
67 
a) Vahinkomarginaalit 
(80) Sen määrittämiseksi, minkä tasoinen tulli olisi riittävä polkumyynnin yhteisön 
tuotannonalalle aiheuttaman vahingon poistamiseksi, katsottiin, että olisi 
laskettava hintataso, joka perustuu yhteisön tuottajien tuotantokustannuksiin 
lisättynä kohtuullisella voittomarginaalilla. Sopivana vähimmäismääränä pidettiin 
viiden prosentin voittomarginaalia ottaen huomioon tarve pitkän aikavälin 
investointeihin ja tuotto, jota yhteisön tuotannonala voisi kohtuudella odottaa 
ilman vahingollista polkumyyntiä. 
Vahingon korjaava taso laskettiin vertaamalla painotettuja keskimääräisiä CIF-
tuontihintoja, jotka mukautettiin asianmukaisesti riippumattoman tuojan 
marginaalin tasolle, yhteisön tuottajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan, joka 
määritettiin edellä kuvatun mukaisesti samassa kaupan portaassa. Laskennan 
tuloksena saadut määrät ilmaistiin prosentteina tuonnin painotetusta 
keskimääräisestä arvosta vapaasti yhteisön rajalla. Tämän perusteella määritetyt 
vahinkomarginaalit ovat seuraavat: 
T§ekin tasavalta 37,4 % —97,9 % 
Romania 48,3 % 
Venäjä 87,8 % 
Slovakian tasavalta 31% 
68 
Koska muita asiaa koskevia huomautuksia ei esitetty, edellä mainittu vahingon 
korjaavan tason määritys vahvistetaan. 
b) Lopullinen tulli 
(81) Koska vahingon korjaavat marginaalit todettiin suuremmiksi kuin lasketut 
polkumyyntimarginaalit, lopullisten polkumyyntitullien pitäisi olla samalla 
tasolla kuin polkumyyntimarginaalit perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan 
mukaisesti. Kyseiset tullit ilmaistuina prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -
hinnasta ovat seuraavat: 
Tsekin tasavalta : 
Romania : Vitkovice a.s. 
Nova Hut a.s. 
Muu tuonti 
SC Artrom SA 
SC Silcotub SA 
SC Petrotub SA 5,1 % 
5,1 % 
28,6 % 
9,8 % 
9,8 % 
9,8 % 
SC Republica SA Trade Company 9,8 % 
Muu tuonti 38,2% 
Slovakian tasavalta : Zeleziarne Podbrezovâ a.s. 
Muu tuonti 
Venäjä : Kaikki tuonti 7,5 % 
7,5 % 
26,8 %. 
69 
2. Tarkastelun kohteena olevat maat 
a) Unkari ja Puola 
(82) Unkaria ja Puolaa koskevien päätelmien johdosta, jotka voimassaolevista 
toimenpiteistä huolimatta vahvistavat polkumyynnistä aiheutuneen vahingon, ja 
koska polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkaminen kyseisen kahden maan 
osalta on yhteisön edun mukaista, niiden osalta määritettiin tarkistettu tulli. 
Unkarista ja Puolasta peräisin olevan tuonnin aiheuttaman vahingon 
korjaamiseksi tarvittavat vahinkomarginaalit, jotka laskettiin edellä johdanto-osan 
80 kappaleessa esitetyn, uuden tutkimuksen kohteena olevien maiden osalta 
käytetyn menetelmän mukaisesti, ovat seuraavat: 
Unkari: 
Puola: HutaBatorySA 
Muut 45,9 % (Csepel Tubes Co. Ltd., 
ainoa unkarilainen tuottaja) 
37,2 % 
30,1 % 
Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti tullin olisi perustuttava vahingon 
korjaavaan marginaaliin tai vahvistettuun polkumyyntimarginaaliin, sen 
mukaisesti kumpi niistä on pienempi. Koska puolalaisen tuottajan Huta Batoryn 
70 
ja ainoan unkarilaisen tuottajan polkumyyntimarginaalit ovat pienempiä kuin 
todettu vahinkomarginaali, tullin olisi perustuttava tälle alemmalle tasolle. 
Muiden puolalaisten tuottajien osalta tulli rajoittuu vahvistettuun 
vahinkomarginaaliin. 
(83) Edellä esitetyn perusteella olemassaolevat Puolan 10,8 prosentin ja Unkarin 21,7 
prosentin polkumyyntitullit olisi korvattava seuraavilla tulleilla: 
Unkari: Csepel Tubes Co. Ltd. 36,5 % 
Muut 36,5 % 
Puola: Huta Batory SA 7,1 % 
Muut 30,1 % 
b) Kroatian tasavalta 
(84) Edellä johdanto-osan 51 kappaleessa esitettyjen päätelmien perusteella ja ottaen 
huomioon sen, että Kroatian tasavallasta ei ole odotettavissa selvästi lisääntyvää 
tuontia (katso johdanto-osan 69 kappale), ja sen, että näissä olosuhteissa vahingon 
välitön toistuminen ei ole todennäköistä, Kroatian tasavallan osalta ei määritetty 
lopullista tullia. 
71 
J. LOPULLISET TOIMENPITEET 
(85) Edellä esitettyjen polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua 
koskevien päätelmien mukaisesti lopullisia toimenpiteitä tarvitaan sekä uuden 
tutkimuksen että tarkastelun kohteena olevien maiden osalta, lukuun ottamatta 
Kroatiaa, jonka osalta polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi kumottava. 
Kyseisten toimenpiteiden olisi oltava arvotulleja, jotka on yksilöllisesti 
vahvistettu kullekin yhteistyössä toimineelle yritykselle. Yhteistyöhön 
osallistumattomiin yrityksiin olisi kuitenkin sovellettava jäännöstulleja. 
(86) Unkarin, Puolan, Tsekin tasavallan, Romanian ja Slovakian tasavallan osalta on 
todettu asianmukaiseksi hyväksyä tiettyjä yrityskohtaisia määriä koskevat 
hintasitoumukset ottaen huomioon kyseisiä tuotteita koskevat aikaisemmat 
polkumyynnin vastaiset menettelyt, joissa kyseisiin maihin sovellettiin joko 
määrällisiä rajoituksia tai tariffikiintiöitä. Vahinko korjataan siten kahdella 
tavalla: ensinnäkin tiettyyn tullittomaan vuosittaiseen tuotemäärään 
sovellettavalla hintasitoumuksella ja toiseksi jäljelle olevaan määrään 
sovellettavalla arvotullilla. 
Sen varmistamiseksi, että arvotullista vapautetun tuonnin määrä ei ylitä sitä 
määrää, jonka osalta sitoumus esitettiin, vapautus arvotullista olisi mahdollista 
saada ainoastaan esittämällä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille voimassaoleva 
tuotantotodistus, josta käy selvästi ilmi tuottaja, asianomainen tuote ja liitteessä 
esitetyt yksityiskohdat. Epäselvissä tapauksissa komission olisi ratkaistava 
todistuksen pätevyys ja aloitettava tarvittaessa asianmukaiset toimenpiteet. 
72 
(87) Venäjän osalta komissio tutki kuudesta tutkimuksen aikana ilmoittautuneesta 
yrityksestä kolmen esittämän yhteisen sitoumuksen ja tarkasteli mahdollisuutta, 
että kyseisten venäläisten tuottajien sitoumus voisi olla samanlainen kuin 
assosioituneiden maiden tuottajilla. Tätä sitoumusta ei kuitenkaan voitu 
hyväksyä, koska siihen ei sisältynyt venäläisten viranomaisten tarvittavia takeita 
riittävän valvonnan sallimisesta erityisesti tullittomien määrien osalta. Näissä 
olosuhteissa arvotulli olisi otettava käyttöön lopullisesti vahvistetulla tasolla. 
Neuvosto huomauttaa kuitenkin, että toimenpiteitä voitaisiin muuttaa Venäjän 
osalta, jos ja kun olosuhteet muuttuvat siten, että sitoumuksen hyväksymistä 
koskevat edellytykset täyttyvät. 
73 
K. VÄLIAIKAISEN TULLIN KANTAMINEN UUDEN TUTKIMUKSEN 
KOHTEENA OLEVIEN MAIDEN OSALTA 
(88) Koska tässä tutkimuksessa lopullisten toimenpiteiden muoto ja luonne muuttuivat 
verrattuna Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin 
olevan tuonnin osalta käyttöönotettuihin väliaikaisiin arvotulleihin, ja ottaen 
huomioon Unkarista, Puolasta ja Kroatian tasavallasta peräisin olevaa tuontia 
koskevat olemassaolevat sitoumukset, neuvosto katsoo, että väliaikaisia tulleja ei 
ole asianmukaista kantaa. Neuvosto on sen vuoksi päättänyt, että perusasetuksen 
10 artiklan 2 kohdan mukaisesti olisi vapautettava komission asetuksella (EY) 
N:o 981/97 käyttöön otetun väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät Venäjältä, 
Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevan tuonnin 
osalta. 
L. LOPPUMÄÄRÄYKSET 
(89) Komissio kuuli neuvoa-antavaa komiteaa kyseisten sitoumusten hyväksymisestä 
ja koska vastustusta esiintyi jonkin verran, komissio lähetti kuulemista koskevan 
kertomuksen neuvostolle. Koska neuvosto ei ollut sitoumusten hyväksymistä 
vastaan, esitetyt sitoumukset hyväksyttiin perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan 
mukaisesti komission asetuksella 97/.../EY9, 
9 Katso tämän Virallisen lehden sivu ... 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Otetaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Unkarista, Puolasta, Venäjältä, 
Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevien 
seuraavien tuotteiden tuonnissa: 
a) raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, 
jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 
406,4 mm (kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 
30), 
b) saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai 
seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut, muut kuin 
tarkkuusputket (kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 7304 31 99), ja 
c) muut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai 
seostamatonta terästä, muut kuin kierteitetyt tai kierteitettävät, 
ulkoläpimitta enintään 406,6 mm (kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 
7304 39 91 ja 7304 39 93), 
2. Lopulliset polkumyyntitullit, joita sovelletaan vapaasti yhteisön rajalla 
tullaamattomana -nettohintoihin, ovat seuraavat: 
75 
Maa 
Unkari 
Puola 
Venäjä 
Tsekin tasavalta 
Romania 
Slovakian tasavalta Valmistaja 
Csepel Tubes Co. Ltd. 
Muut 
Huta Batory SA 
Huta Andrzej SA 
Huta Czestochowa 
Huta Jednosc SA 
Muut 
Kaikki yritykset 
Vitkovice a.s. 
Nova Hut a.s. 
VT Chomutov a.s. 
Muut 
SC Artrom SA 
SC Silcotub SA 
SC Petrotub SA 
SC Republica SA Trade Company 
Muut 
Zeleziarne Podbrezovâ a.s. 
Muut Tulli (%) 
36,5% 
36,5% 
7,1% 
30,1% 
30,1% 
30,1% 
30,1% 
26,8% 
5,1% 
5,1% 
28,6% 
28,6% 
9,8% 
9,8% 
9,8% 
9,8% 
38,2% 
7,5% 
7,5% Taric-
lisäkoodi 
8717 
8900 
8476 
8719 
8482 
8493 
8900 
8058 
8463 
8464 
8900 
8059 
8467 
8468 
8469 
8900 
8060 
8900 
3. Jollei muuta säädetä, tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä sovelletaan. 
2 artikla 
1. Tuonti vapautetaan edellä 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti käyttöön otetusta 
polkumyyntitullista edellyttäen, että tuotteita tuottavat ja myyvät vietäviksi 
yhteisöön jäljempänä 4 kohdassa mainitut yritykset, jotka ovat esittäneet 
komission hyväksymät sitoumukset, ja edellyttäen, että tämän artiklan 2, 3 ja 4 
kohdan ehdot täyttyvät. 
2. Vapautus tullista myönnetään sillä edellytyksellä, että vapaaseen liikkeeseen 
luovuttamista koskevaa ilmoitusta esitettäessä yksi jäljempänä 4 kohdassa 
mainituista yrityksistä antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille tulliviranomaisille 
voimassaolevan alkuperäisen tuotantotodistuksen. Tuotantotodistuksen, jonka 
tärkeimmät osat on luetteloitu tämän asetuksen liitteessä, on oltava komission 
hyväksymässä sitoumuksessa esitettyjen kyseisiä todistuksia koskevien 
vaatimusten mukainen. 
3. Edellä mainittu tuotantotodistus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa sen 
antamispäivästä. Määrät, jotka esitetään jäsenvaltioiden tulliviranomaisille 
tuotaviksi yhteisöön polkumyyntitullitta, eivät saa ylittää todistukseen merkittyjä 
määriä. Kun todistukseen merkityt määrät ylitetään, jäljelle jääneeseen osaan 
sovelletaan tullia ja se tullataan edellä 1 artiklan 2 kohdan asianmukaisten Taric-
lisäkoodien mukaisesti. 
77 
Tuonti, jolla on tuotantotodistus, tullataan seuraavien Taric-lisäkoodien 
mukaisesti: 
Taric-
Maa Valmistaja lisäkoodi 
Unkari Csepel Tubes Co. Ltd. 8521 
Puola Huta Batory SA 8517 
Huta Andrzej SA 8518 
8519 
Huta Czestochowa g^o 
Huta Jednosc SA 
Tsekin tasavalta VT Chomutov a.s. 8507 
Romania SC Artrom SA 8508 
SA Silcotub SA 8509 8514 SC Petrotub SA 85]5 
SC Republica SA Trade Company 
Slovakian tasavalta Zeleziarne Podbrezovâ a.s. 8516 
3 artikla 
Asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 6 kohdan mukaisissa jäsenvaltioiden komissiolle 
antamissa kertomuksissa on ilmettävä kunkin vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen osalta 
vuosi ja kuukausi, jona tuonti tapahtui, CN-koodit, Taric-koodit ja Taric-lisäkoodit, 
toimenpiteet, alkuperämaa, määrä, arvo, polkumyyntitulli, jäsenvaltio, johon tuonti 
suuntautui, ja tarpeen vaatiessa tuotantotodistuksen numero. 
78 
4 artikla 
Kumotaaan asetus (ETY) N:o 1189/93. 
5 artikla 
Päätetään Kroatiasta peräisin olevaa kyseisen tuotteen tuontia koskeva 
polkumyyntimenettely. 
6 artikla 
Vapautetaan asetuksella (EY) N:o 981/97 käyttöön otettujen väliaikaisten 
polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät Venäjältä, Tsekin tasavallasta, Romaniasta 
ja Slovakian tasavallasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnin osalta. 
7 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
79 
LIITE 
Tuotantotodistuksen tärkeimmät osat* 
a) todistuksen numero, 
b) merkintä siitä, että todistus on alkuperäiskappale, 
c) todistuksen voimassaoloajan päättymispäivä, 
d) seuraava teksti: 
"<Yrityksen nimi> neuvoston asetuksen (...) 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
antama tuotantotodistus tiettyjen saumattomien teräsputkien viemiseksi Euroopan 
yhteisöön Taric-lisäkoodin XXXX mukaisesti." 
e) yrityksen nimi ja täydellinen osoite sekä mahdollinen tunnistenumero, kuten 
kaupparekisteriin merkittyjen yritysten kansallinen rekisteröintinumero, 
f) yrityksen yhteisössä olevan tavaroita tuovan asiakkaan nimi ja täydellinen osoite 
tai etuyhteyttä vailla olevan tavaroita vievän yhteisön ulkopuolisen jälleenmyyjän 
nimi ja täydellinen osoite, 
g) yrityksen sen laskun numero, jota tuotantotodistus koskee, 
h) tavaroiden tarkka kuvaus, mukaan lukien: 
- tuotteiden tunnistamiseksi tarvittava tuotekuvaus, jonka on oltava sama kuin 
laskussa oleva tuotekuvaus, 
- CN-koodi, 
- määrä (tonneina), 
Komission hyväksymän sitoumuksen mukaisesti todistuksen kaikki kohdat ovat neljällä kïsSdM, 
tuottajan maan kielellä, englanniksi, ranskaksi ja saksaksi. 
mKmmmmmmmmimÊlÊmm 
i) sen henkilön nimi, joka on yrityksessä vastuussa todistuksen antamisesta, ja 
seuraava allekirjoitettu vakuutus: 
"Minä allekirjoittanut vakuutan, että tämän todistuksen kattamien tuotteiden 
myynti vietäviksi Euroopan yhteisöön tapahtuu <yrityksen nimi> esittämän 
sitoumuksen rajoissa ja sen ehtojen mukaisesti ja komission päätöksellä (...) 
hyväksytyssä sitoumuksessa vahvistetun yhteisöön polkumyyntitullitta tuotavaksi 
sallitun tuotemäärän rajoissa. Vakuutan, että tässä todistuksessa ilmoitetut tiedot 
ovat täydellisiä ja oikeita." 
j) tila yhteisön toimivaltaisten viranomaisten merkintöjä varten. 
<n 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 535 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 11 
Luettelonumero : CB-CO-97-551-FI-C 
ISBN 92-78-26093-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg