FI Euroopan unionin virallinen lehti C 299/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Naisyrittäjät – erityistoimet kasvun ja työllisyyden edistämiseksi EU:ssa” (oma-aloitteinen lausunto)

2012/C 299/05

Esittelijä: Madi SHARMA

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. tammikuuta 2012 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Naisyrittäjät – erityistoimet kasvun ja työllisyyden edistämiseksi EU:ssa.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. kesäkuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11.–12. heinäkuuta 2012 pitämässään 482. täysistunnossa (heinäkuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 121 ääntä puolesta ja 7 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmiä ja suosituksia naisyrittäjyyden edistämiseksi Euroopassa

1.1 Tässä lausunnossa tehdään neljä konkreettista keskeistä ehdotusta toimiksi, joilla voidaan edistää ja kehittää naisyrittäjyyttä kestävän kasvun tukemiseksi Euroopassa. Lausunnossa keskitytään yksinomaan naisyrittäjyyteen, eikä siinä tarkastella naisten muuta osallisuutta työmarkkinoilla tai päätöksenteossa.

1.2 Toimintasuositusten toimeenpanosta aiheutuu kustannuksia, mutta Euroopan komission ja jäsenvaltioiden edellyttämät pienet investoinnit kompensoituvat sijoitetun pääoman tuottamalla taloudellisella lisäarvolla. Sitä syntyy, kun naiset perustavat lisää yrityksiä ja niihin luodaan työpaikkoja. Vaikutuksiltaan vaatimattomista hankkeista voitaisiin myös suunnata varoja uudelleen siten, että ne tukevat tavoitteita tehokkaammin.

1.3 Toimintasuositukset eivät myöskään edellytä uusia rakenteita, vaan ne voidaan sisällyttää nykyisten talouskehitysministeriöiden toimialaan. Niitä varten ei tarvitse perustaa sukupuolten tasa-arvoasioita käsitteleviä ministeriöitä, sillä naisyrittäjyys on talouskysymys.

1.4 Esitettyjä suosituksia tukevat vastaavista toimista Yhdysvalloissa saadut tulokset: naisyrittäjien määrä on kaksinkertaistunut, työpaikkoja on luotu aiempaa enemmän ja taloudellinen panostus yhteiskuntaan on lisääntynyt. Tehokkain vaikutus on ollut pakollisella tietojen keräämisellä ja hankintapolitiikalla (1).

1.5 Perustetaan Euroopan komissioon Euroopan naisyrittäjyysvirasto, joka toimii jäsenvaltioiden tasolla toimivaltaisissa ministeriöissä, jottei luoda täysin uusia rakenteita (mieluummin ei sukupuoliasioihin keskittyviä ministeriöitä, jotta erotetaan selvästi toisistaan taloudellinen toiminta ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvät vastuut).

1.6 Nimetään Euroopan komissiosta ja jäsenvaltioiden yritysministeriöistä naisyrittäjyysjohtaja/-lähettiläs tai naisyrittäjyyden korkean tason edustaja. Hallinnonrajat ylittävässä asemassa hänen tehtävänään on lisätä tietoisuutta taloudellisista eduista, jotka saadaan, kun nykyistä useampia naisia kannustetaan perustamaan ja kasvattamaan yrityksiä.

1.7 Kerätään tietoa ja tuotetaan vuosittain päivitettäviä toiminta- ja tutkimusselvityksiä naisyrittäjyydestä Euroopan eri alueilla, jotta helpotetaan sukupuolen perusteella eriteltyjen tietojen saatavuutta eri ministeriöissä ja virastoissa.

1.8 Tehostetaan sukupuolten nykyisen tasa-arvolainsäädännön noudattamista. Resurssien ja varojen myöntämisessä olisi keskityttävä sukupuoleen perustuvaan analyysiin, jolla tähdätään avoimuuteen, vastuullisuuteen ja huolelliseen asianhoitoon, jotta varmistetaan sukupuolten välinen tosiasiallinen tasa-arvo.

1.9 Naisyrittäjyyden mahdollistavan toimintaympäristön luomiseksi tulisi myös ottaa huomioon seuraavat seikat:

— otetaan miehet mukaan keskusteluun ja viestintään,

— sivuutetaan sukupuolistereotypiat etenkin kasvatuksessa ja urasuunnittelussa

— kannustetaan akateemisiin opintoihin, jotka voivat ohjata naisia perustamaan uusia yrityksiä

— varmistetaan, että kaikilla on tasapuoliset mahdollisuudet rahoitukseen ja resursseihin

— parannetaan itsensä työllistävien sosiaaliturvaa.

2. Tausta

2.1 Kasvu EU:ssa ja pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset)

2.1.1 Päätöslauselmassaan naisyrittäjyydestä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (2) Euroopan parlamentti "toteaa, että jäsenvaltioiden välillä on eroja naisyrittäjien määrissä; toteaa, että naiset harkitsevat miehiä harvemmin yrittäjyyttä kestävänä uravalintana ja että vaikka kymmenen viime vuoden aikana omaa pk-yritystään johtavien naisten määrä on lisääntynyt, Euroopan unionissa ainoastaan kymmenesosa naisista on yrittäjiä, kun taas miesten vastaava osuus on neljäsosa; toteaa, että noin 60 prosenttia kaikista yliopistotutkinnon suorittaneista on naisia mutta että heitä on työmarkkinoilla liian vähän kokopäivätyössä etenkin yritystoiminnan alalla; katsoo, että on tärkeää kannustaa naisia yritystoimintaan ja antaa heille siihen mahdollisuus, jotta voidaan vähentää nykyistä sukupuolten epätasa-arvoa".

2.1.2 Eurooppaa hallitsevassa rahoituskriisissä talouskurista on tullut avain, jolla etsitään tietä ulos kriisistä. Vasta viime aikoina on kurin lisäksi alettu puhua investoinneista. Kasvua edistävien politiikkojen täytyy olla avainasemassa.

2.1.3 Maailmanlaajuisesti muuttuvassa tilanteessa, jota leimaa epävarmuus, jatkuva muutos ja aiempaa paljon suurempi globaali kilpailu, yksi keskeisistä tekijöistä on yrittäjien aseman tunnustaminen kanavoitaessa investointeja talouden elvyttämiseen, jotta varmistetaan Euroopan talouden kilpailukyky ja elinvoima. Euroopan komissio on tunnustanut pk-yritysten aseman yhteiskunnassamme, ja se on nyt keskittänyt huomionsa ensisijaisesti pk-yritysten potentiaalin lujittamiseen.

2.1.4 Yrittäjistä on tullut aiempaa tärkeämpiä työmahdollisuuksien tarjoajia ja avaintekijöitä alue- ja paikallisyhteisöjen hyvinvoinnin kannalta (3). Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiallaan, Small Business Act -aloitteellaan, Eurooppa 2020 -strategiallaan ja uudella Cosme-ohjelmallaan (4) EU on siis asemoinut pk-yritysten tarpeet toimintapolitiikkansa ytimeen ja saanut myönteisiä tuloksia.

2.1.5 EU:n sisällä pk-yritysten valtakunnalliset ja alueelliset toimintaympäristöt eroavat toisistaan huomattavasti ja niin myös pk-yritykset itse. Pk-yritysten tarpeisiin vastaavissa toimintalinjoissa täytyy siksi ottaa tämä moninaisuus täysin huomioon ja noudattaa täysin läheisyysperiaatetta ("pienet ensin" -periaate ja eurooppalainen Small Business Act -aloite).

2.1.6 Tuoreessa lausunnossaan tiedonannosta "Pieni yritys, suuri maailma – uusi yhteistyöhanke avaa maailmanmarkkinoita pk-yrityksille" (5) ETSK panee merkille, että komissio olettaa sukupuolten olevan tasa-arvoisia liike-elämässä. Se ei kuitenkaan erikseen suosita naisten omistamien pk-yritysten kansainvälistymisen tukemista.

2.1.7 Euroopasta puuttuvat erityisesti naisyrittäjyyttä tukevat perusrakenteet. Missään edellä mainituista politiikoista, niistä johdetuissa toimissa tai säännöksissä ei ole täysin tunnustettu, että yrittäjyyteen liittyy sukupuolinäkökohtia, eikä niissä ole otettu huomioon kasvumahdollisuuksia tai elinkeinoelämän monimuotoisuutta (kotoa käsin hallinnoidut yritykset, mikro- tai perheyritykset).

2.2 Nykyinen naisten johtamia yrityksiä koskeva politiikka

2.2.1 Naisten omistamat yritykset ovat ratkaisevan tärkeitä terveelle Euroopan taloudelle. Hallitukset ja lukuisat julkiset, yksityiset ja akateemiset järjestöt ovat jo yli vuosikymmenen ajan todenneet, että naisyrittäjyyden tukeminen on arvokasta sekä poliittisesti että käytännön kannalta. Tämä heijastuu lisääntyneenä tietoisuutena kyseisten yritysten taloudellisista vaikutuksista.

2.2.2 Komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa parhaillaan yhteistyötä löytääkseen keinoja poistaa tekijät, jotka estävät naisia valitsemasta yrittäjyyttä. Asiassa on tehty lukuisia aloitteita, esimerkiksi:

— Eurooppalainen naisyrittäjien mentoriverkosto perustettiin Varsovassa Puolan puheenjohtajakauden tapahtumassa 15. marraskuuta 2011. Verkosto kuuluu vuoden 2011 eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen tarkistuksessa esitettyihin toimiin. Se vahvistaa ja täydentää toimia, joilla on määrä edistää, tukea ja kannustaa naisyrittäjyyttä.

— Poliittisten päätöksentekijöiden naisyrittäjyyttä tukeva eurooppalainen verkosto (WES).

— Naisten yrittäjyysportaali (6).

3. Taloudellinen potentiaali

3.1 Kannustavasta kehityksestä huolimatta EU:n on syytä ryhtyä merkittäviin lisätoimiin hyödyntääkseen naisten omistamien yritysten ja erityisesti pk-yritysten potentiaalin kokonaisuudessaan. Naiset ovat liian usein näkymättömiä elinkeinoelämässä – mediassa, talouselämää edustavissa järjestöissä ja poliittisina vaikuttajina.

3.2 Yrittäjyydessä vallitsee jatkuva ero sukupuolten välillä. Naisyrittäjiä on vähemmän. Nykyisin naisyrittäjät muodostavat kaikista Euroopan yrittäjistä vain 30 %. Kyseessä on talouskasvun kannalta hyödyntämätön potentiaali.

3.3 Vuonna 2012 naisten johtamat yritykset ovat tärkeämpiä kuin koskaan. Naisten omistamia yrityksiä toimii kaikkialla Euroopassa ja sen naapurialueilla, kuten Euromed-alueella (7), ja jokaisella alalla. Elpymisen ja kasvun kannalta ne ovat talouden vahvistajina sekä uusien työpaikkojen luojina ja säilyttäjinä ratkaisevassa asemassa.

3.4 Huolestuttavinta on, että samaan aikaan, kun hallitusten yritystukia on leikattu monissa maissa ja kun monet yritykset taistelevat olemassaolostaan ja ponnistelevat kasvun saavuttamiseksi, on naisten johtamien yritysten tukitoimet ylistävistä sanoista huolimatta poistettu toimintasuunnitelmista. Naisten omistamat yritykset ovat "monen miljardin euron mahdollisuus" (8). Tämä mahdollisuus on tiedostettava eikä sitä saa jättää hyödyntämättä.

3.5 Yksi suurimmista haasteista naisten omistamien yritysten määrän arvioimiseksi Euroopassa on sekä määrää että laatua koskevien tietojen puute. Yritysrekistereissä ja monissa valtiollisissa tilastolähteissä (mukaan lukien arvonlisäverovelvollisten rekisteri) sukupuolta ei ole käytetty luokitteluperusteena. Sukupuolitiedot eivät myöskään ole helposti saatavilla pankeissa tai yritysten etujärjestöissä.

3.6 Näistä puutteista huolimatta useat muut yrittäjyyttä ja itsensä työllistämistä käsittelevät luotettavat tietolähteet tarjoavat tietoa miesten ja naisten yrittäjätoiminnasta. Tällaisia ovat maailmanlaajuinen yrittäjyysraportointi Global Entrepreneurship Monitor (GEM) ja vuotuiset väestötutkimukset useimmissa Euroopan maissa (Census). Tiedonkeruu Yhdysvalloissa ilmentää, miten asiassa voitaisiin toimia Euroopassa (9).

3.7 Tutkimuksista (10) ilmenee, että naisten johtamat yritykset investoivat enemmän henkilöstönsä koulutukseen kuin työnantajat yleensä ja että noin kaksi kolmannesta niistä pyrkii kehittämään johtajiensa johtamistaitoja. Kasvuorientoituneihin naisten johtamiin yrityksiin investoiminen tuottaa siis todennäköisesti paremman tuloksen kuin investoiminen yrityksiin yleensä.

3.8 Useimmat tilastot ovat varovaisia ennusteita, ja tutkimukset osoittavat selvästi, että naisyrittäjät, äidit mukaan lukien, tavoittelevat huomattavasti voimakkaampaa kasvua (11). Natwest Bank -pankin Iso-Britanniassa teettämä tutkimus osoitti, että naisista 88 % ennusti yritystoiminnalleen kasvua, mutta miehistä vain 74 %. Kasvuennuste oli keskimäärin 25 %.

4. Sukupuolten tasa-arvo yrityselämässä

4.1 EU:n moraalinen velvollisuus on antaa naisille se, mitä he todella ansaitsevat. Sukupuolten tasa-arvo on aina syytä asettaa etusijalle EU:n päätöksenteossa. Kriisiaikoina "sukupuolten välisestä oikeudenmukaisuudesta" tulee entistäkin ratkaisevampi tekijä. Sekä miesten että naisten tulee osallistua aiheesta käytävään keskusteluun, sillä naisia koskevista asioista keskustelevat aivan liian useassa tapauksessa vain naiset.

4.2 Sukupuolten tasa-arvo otetaan huomioon lainsäädännössä ja poliittisissa toimintalinjoissa kaikkialla Euroopassa, mutta niissä ei keskitytä varmistamaan resurssien tai varojen jakamisen analysoimista sukupuolen perusteella. Tällainen analyysi on tehtävä sukupuolten välisen tosiasiallisen tasa-arvon varmistamiseksi avoimuutta, vastuullisuutta ja huolellista asiainhoitoa ajatellen.

4.3 Yhdistyneessä kuningaskunnassa laki velvoittaa sukupuolten tasa-arvoiseen kohteluun (12). Sen mukaan kaikkien viranomaisten tulee kaikkia tehtäviään hoitaessaan asiaankuuluvalla tavalla:

— poistaa sukupuoleen perustuva laiton syrjintä ja häirintä

— edistää tasapuolisten mahdollisuuksien tarjoamista naisille ja miehille.

Tämä velvoite edellyttää, että resurssien ja varojen myöntämistä analysoidaan sukupuolineutraaliuden kannalta.

4.4 Sukupuolten tasa-arvoisen kohtelun käsite on tärkeä varmistettaessa sukupuolten tasa-arvo noudattamalla velvoitetta sekä arvioimalla resurssien myöntämisperusteita ja keräämällä sukupuolen perusteella eriteltyjä tietoja. Näin tarjottaisiin poliittisille päättäjille tukea arvioitaessa tosiasiallisia vaikutuksia naisyrittäjyyteen. (Esimerkki aluekehitys- [EAKR] ja sosiaalirahastoista [ESR]: EU myöntää varoja jäsenvaltioille, jotka jakavat ne edelleen aluetasolle. Kyseisin varoin luodaan usein työpaikkoja perustamalla yrityksiä, mutta sukupuolikysymys ei tule esiin missään vaiheessa.) Sukupuolten tasa-arvon toteutumisen varmistamiseksi jokaisella poliittisella päätöksentekotasolla tulisi kysyä ja analysoida, kuinka rahat jaetaan sukupuolen perusteella.

4.5 Sukupuoli voi toimia "linssinä", jonka lävitse muita epätasa-arvoon vaikuttavia tekijöitä (rotu, vammaisuus tai ikä) voidaan havaita ja niihin voidaan puuttua. Sukupuolten tasa-arvo voi toteutua tosiasiallisesti kaikkialla Euroopassa integroidulla lähestymistavalla, kuten erityisesti on todettu OECD:n selonteossa (13) Tackle Gender Gap to Boost Growth. Huomion keskittäminen sukupuolikysymykseen koskee kaikkia tasa-arvon osa-alueita ja vaikuttaa jokaiseen, sekä miehiin että naisiin. Keskittymällä sukupuolikysymykseen otetaan lähtökohdaksi, että naisten ja miesten välinen epätasa-arvo johtuu epäoikeudenmukaisuudesta tai stereotypioista, jotka vaikuttavat kaikkiin.

4.6 Sukupuoleen perustuvaa arviointia tarvitaan, jotta vältetään kasvatus- ja koulutusresurssien tuhlausta sekä korkeampia sairauslukuja ja kustannuksia yrityksissä, joissa naisten taitoja ei arvosteta eikä heidän kykyjään ja taitojaan tunnusteta. Lisäksi ammatinvalinnanohjauksen lisääminen, stereotypioiden voittaminen ja lasikaton murtaminen ovat olennaisia kaikenikäisten naisten voimaannuttamiseksi. Naisten roolimalleja ja esikuvia täytyy myös tuoda aiempaa näkyvämmin esille mediassa ja yhteiskunnassa, jotta edistetään niitä myönteisiä muutoksia, joita naiset tuovat talouteen.

5. Suositukset

5.1 Poliittiset toimet

5.1.1 ETSK toteaa, että Euroopassa on vallalla talouskurin ajanjakso. Se katsoo kuitenkin, että naisten omistamiin yrityksiin kohdennetuin yksinkertaisin erityistoimin voitaisiin saada aikaan enemmän kuin niillä pienillä panoksilla, jotka EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi annettava seuraavien neljän ehdotuksen toteuttamiseksi.

5.1.2 Näitä ehdotuksia ei ole valittu sattumanvaraisesti, vaan ne ovat naisyrittäjien ja yritysten etujärjestöjen konsultoinnin tulos. Vastaavanlaisia suosituksia on esitetty Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (14). Vastaavia toimia on ennen muuta esitetty Yhdysvalloissa naisyrittäjyyttä käsittelevässä lainsäädännössä Women's Business Ownership Act (1988). Tehokkaimmin vaikuttivat pakollinen tietojen kerääminen ja julkiset hankinnat. Yhdysvalloissa naisyrittäjien suhteellinen määrä miesyrittäjiin verrattuna on nykyisin noin 2:1 (Yhdysvalloissa naisyrittäjien osuus kaikista yrittäjistä nousi 26 prosentista 57 prosenttiin vuosina 1992-2002). Näin naisyrittäjien määrä kaksinkertaistui, työpaikkojen määrää lisääntyi ja taloudellinen panos yhteiskunnassa kasvoi.

5.1.3 Ehdotuksia:

5.1.3.1 Perustetaan naisyrittäjyysvirasto Euroopan komissioon ja jäsenvaltioiden toimivaltaisiin ministeriöihin. Sitä ei ole syytä sijoittaa sukupuolten tasa-arvoasioita käsitteleviin ministeriöihin, jotta tehdään selvä ero elinkeinoelämän ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevien toimivaltuuksien välillä. Sille tulee osoittaa vakavasti otettava toimeksianto tavoitteineen ja määrärahoineen. Komission yritystoiminnan pääosastossa työskentelee tällä hetkellä 900 henkilöä, joista vain yhden toimialana on eurooppalainen naisyrittäjyys!

5.1.3.2 Nimetään Euroopan komissiosta ja jäsenvaltioiden yritysministeriöistä naisyrittäjyysjohtaja/-lähettiläs tai naisyrittäjyyden korkean tason edustaja. Hallinnonrajat ylittävässä asemassa hänen tehtävänään on lisätä tietoisuutta taloudellisista eduista, jotka saadaan kannustettaessa nykyistä useampia naisia perustamaan ja kasvattamaan yrityksiä. Näiden tehtävien tulisi olla määräaikaisia (4–10 vuotta riippuen taloustilanteesta ja tukirakenteesta) ja niillä tulisi olla erittäin selkeä tehtäväalue erityistavoitteineen ja vastuineen. Naisyrittäjyysjohtaja/-lähettiläs tai naisyrittäjyyden korkean tason edustaja voisi myös vastata sellaisten teollisuusalojen tai akateemisten urien edistämisestä, jotka johtavat naisyrittäjyyden kasvuun. Niitä ovat mm. tutkimus, luonnontieteet, huipputeknologia, suoramyynti ja verkkotoimintojen/tietotekniikan kehittäminen.

5.1.3.3 Kerätään olennaista tietoa, jonka avulla naisyrittäjille myönnettäviä tukia voidaan mitata ja määrittää – keskeinen syy naisten syrjinnälle yrityselämässä, etenkin yrityksen perustamisvaiheessa. Tuetaan naisten johtamia yrityksiä koskevien politiikkojen ja tutkimusten vuosittaista päivittämistä Euroopan eri alueilla. Kerätään aiempaa enemmän tietoa, joka on eriytetty yrittäjän sukupuolen perusteella, ja helpotetaan sen saatavuutta eri ministeriöissä ja virastoissa. On tärkeää, että komission yritystoiminnan pääosasto ja kaikkien jäsenvaltioiden talouskehitysministeriöt toteuttavat sukupuoleen perustuvan vaikutuksen arvioinnin keräämällä asiaankuuluvaa tietoa. Sitä on naisyrittäjien ja naisten omistamien yritysten määrä, kyseisissä yrityksissä työskentelevien määrä sekä kyseisille yrityksille ja yrittäjille myönnetyt tuet. On tärkeää huomata, että Australian, Kanadan ja Yhdysvaltojen kaltaisissa maissa on onnistuttu lisäämään naisyrittäjien määrää keräämällä ja analysoimalla vastaavia tietoja.

5.1.3.4 Tehostetaan sukupuolten tasa-arvoa koskevan nykylainsäädännön noudattamista. Tuoreet tilastot osoittavat naisten työttömyyden olevan Euroopassa korkeimmillaan 23 vuoteen. On myös ennätysmäärä nuoria, mukaan luettuina monia tutkinnon suorittaneita naisia, jotka eivät ole mukana työelämässä. Sukupuolten välillä on palkkaero, ja naisia osallistuu liian vähän päätöksentekoon kaikkialla Euroopassa. EU:n ja jäsenvaltioiden on tärkeää täyttää velvoitteensa sukupuolten tasa-arvoisessa kohtelussa erittelemällä tietoja sukupuolen perusteella, etenkin tiedonkeruun ja määrärahojen myöntämisen osalta.

5.2 Kansalaisyhteiskunnan toimet

5.2.1 Ehdotukset:

5.2.1.1 Koska kaikista toimista naisyrittäjyyden ja naisten omistamien yritysten edistämiseksi on yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä kaikille, miehiä täytyy kannustaa osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun ja toteamaan naisyrittäjyyden edistämisestä saatu lisäarvo. Asiaan liittyvässä viestinnässä, verkostoissa ja koulutuksessa tulisi ottaa huomioon molemmat sukupuolet, ja myös sosiaaliturvalla tulisi varmistaa, että kaikkia kohdellaan yhteiskunnassa yhtäläisesti.

5.2.1.2 On varmistettava, että kaikilla on mahdollisuus yrittäjyyteen torjumalla kaikentasoisessa koulutuksessa sukupuoleen perustuvat yrittäjien stereotyypit ja muokkaamalla kielenkäyttöä ja termejä, joilla yrittäjiä kuvaillaan. Samaan aikaan on varmistettava, että yliopistoissa ja muualla jatkokoulutuksessa nykyisin tarjottava tuki yritysten perustamiseen houkuttelee ja hyödyttää nuoria naisia. Näin poistetaan erot yritystoimintaa aloittavien nuorten miesten ja naisten määrissä.

5.2.1.3 Edistetään perinteisiä ja perinteistä poikkeavia urapolkuja kaikenikäisiä naisia varten sukupuolineutraalisti. Euroopassa on monia korkeasti koulutettuja naisia tutkintoineen – moni on parhaillaan kriisin johdosta työttömänä –, jotka eivät ole harkinneet yrittäjyyttä vaihtoehtona.

5.2.1.4 Perustetaan naisyrittäjyyteen suuntautuneita yrityskeskuksia, jotka tarjoavat keskeistä yritystietoutta, verkostoja, tiedonvaihtoa, koulutusta ja mentorointia. Näitä ei ole kaikissa EU-maissa, eikä yritysjärjestöillä eikä kauppakamareilla ole niihin riittävästi resursseja. Tällaiset keskukset voivat erityisresurssein edistää naisyrittäjyyttä erittäin tehokkaasti. Saksasta löytyy monia esimerkkejä parhaista käytänteistä.

5.2.1.5 Varmistetaan tuen, tiedon, varojen ja resurssien saaminen tutkimukseen, tieteelliseen työhön ja teknologian kehittämiseen naisille, jotka haluavat käynnistää oman yrityksen tai kehittää tutkimus- tai innovointitoimintaansa.

5.2.1.6 Varmistetaan, että rahoituslaitokset tarkistavat luotonantoon liittyvien tietojen ilmoittamista sukupuolen mukaan. Tutkimukset osoittavat, että naisille myönnetään vain vähän lainoja ja että naiset maksavat niistä usein paljon korkeampaa korkoa kuin miehet (15).

5.2.1.7 Tarkistetaan sosiaaliturvan järjestäminen kaikille yrittäjille, mutta erityisesti käytännön järjestelyt naisyrittäjille sekä raskauden aikana että äiteinä ja huoltajina. Komission toimintasuunnitelmassa "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa" (16) vaaditaan sosiaaliturvajärjestelmien parantamista, mutta siinä ei edetä asianmukaisiin ehdotuksiin.

5.2.1.8 Laaditaan EU:n laajuinen sopimus yleisradiotoiminnasta ja pannaan se täytäntöön, jotta jäsenvaltioiden julkisia tv- ja radioasemia kannustetaan asettamaan tavoitteekseen sukupuolen suhteen tasapuolinen uutisointi yrittäjyydestä – naisaiheet on siirrettävä naisten uutisista talousuutisiin! Tutkimukset osoittavat, että uutisointi voi vaikuttaa huomattavan myönteisesti naisyrittäjistä saatuun kuvaan ja asenteisiin heitä kohtaan. Yhä laajempi uutisointi menestyneistä naisyrittäjistä roolimalleina vaikuttaisi mitattavasti yhteiskunnan asenteisiin naisyrittäjyyttä kohtaan.

Bryssel 11. heinäkuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Women's Business Ownership Act (HR5050; 1988) http://www.nwbc.gov/sites/default/files/nwbc05.pdf.

(2) (2010/2275(INI)).

(3) ETSK:n lausunto "Työllistettävyys ja yrittäjähenkisyys – Kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten sekä alueellisten ja paikallisten toimijoiden rooli naisten ja miesten tasa-arvon näkökulmasta tarkasteltuna", EUVL C 256, 27.10.2007, s. 114.

(4) Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) 2014–2020.

(5) COM(2011) 702 final.

(6) Ks. http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/women/portal/.

(7) ETSK:n lausunto "Naisyrittäjyyden edistäminen EU:n ja Välimeren alueella" (EUVL C 256, 27.10.2007).

(8) Ks. http://www.wescotland.co.uk/wepg.

(9) http://womeninbusiness.about.com/od/wibtrendsandstatistics/a/statswibindustr.htm

(10) http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-1078-bis-small-business-survey-2010-women-led-businesses-boost.pdf

(11) http://www.enterprising-women.org/static/ew_growthreport.pdf

(12) http://freedownload.is/doc/overview-of-the-gender-equality-duty-11622854.html

(13) http://www.oecd.org/document/0,3746,fr_21571361_44315115_50401407_1_1_1_1,00.html.

(14) (2010/2275(INI)).

(15) Ks. esim. Women and banks – Are female customers facing discrimination?, IPPR:n selvitys, marraskuu 2011, osoitteessa: http://www.wireuk.org/uploads/files/women-banks_Nov2011_8186.pdf; Women's business ownership: a review of the academic, popular and internet literature, osoitteessa: http://www.bis.gov.uk/files/file38362.pdf.

(16) COM(2004) 70 final.