Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2007 -ohjelma) /* KOM/2002/0010 lopull. - COD 2002/0015 */



Virallinen lehti nro 103 E , 30/04/2002 s. 0361 - 0365



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2007 -ohjelma) (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Fiscalis-päätöksen 12 artiklan 3 kohdassa säädetään komission velvollisuudesta antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonanto Fiscalis-ohjelman jatkamisen aiheellisuudesta ja tarvittaessa liittää siihen asianmukainen ehdotus. Komissio on arvioinut [1] Fiscalis-ohjelman kolmen ensimmäisen vuoden toimintaa ja katsoo, että ohjelman toimet ovat olleet hyödyllisiä ja niitä olisi sen vuoksi jatkettava. Fiscalis-ohjelmasta nyt hallinnoitavat tietojenvaihtojärjestelmät ovat yksi merkittävimmistä tekijöistä sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan kannalta, ja ilman alv-tietojen vaihtojärjestelmän (VIES) kaltaista tehokasta ja toimivaa järjestelmää jäsenvaltiot eivät voisi varmistaa yhteisön sisäisten verottomien tuotteiden tarjonnan valvontaa. Fiscalis-ohjelman tärkeät osat on säilytettävä, mutta tietyt muutokset ovat välttämättömiä. Tästä syystä komissio on päättänyt ehdottaa uutta Fiscalis 2007 -ohjelmaa. [1] SEC(2001) 1328. Fiscalis 2007 -ohjelman tavoitteena on sisämarkkinoiden verojärjestelmien toiminnan jatkuva vahvistaminen. Se antaa käyttöön yhteisön infrastruktuurin ja kannustimen, jota ilman yksinään toimivat nykyiset ja uudet jäsenvaltiot eivät voisi varmistaa yhtenäismarkkinoiden verojärjestelmien asianmukaista toimintaa. Infrastruktuuri ja kannustin parantavat verojärjestelmien toimintaa merkittävällä tavalla (esimerkiksi osallistujamaiden yhteistyön tehokkuus). Edellä mainitun tavoitteen mukaista Euroopan unionin veropolitiikka pannaan täytäntöön keskittymällä veroesteiden ja vääristymien poistamiseen yhtenäismarkkinoiden neljän vapauden osalta, mihin sisältyy verojärjestelmien tekeminen tehokkaammiksi, yksinkertaisimmiksi ja avoimemmiksi. Tämä ei koske ainoastaan nykyisen Fiscalis-ohjelman kattamia välillisiä veroja, arvonlisäveroja ja valmisteveroja, vaan se pätee myös välittömän verotuksen alalla jopa enemmän, koska kyseisellä alalla ei ole toteutettu mainittavaa yhdenmukaistamista tai yhteensovittamista yhteisön tasolla. Tietotekniikan laajamittainen käyttö on edelleen korvaamaton Fiscalis-ohjelman saavutusten ylläpitämisessä ja uusien kehityssuuntien tukemisessa. 2. Fiscalis 2007 -ohjelman erot Fiscalis-ohjelmaan nähden Tärkeimmät erot tämän ohjelman ja Fiscalis-ohjelman välillä ovat seuraavat: 1) jäsennetymmät tavoitteet; ja 2) välittömän verotuksen sisällyttäminen uuteen ohjelmaan. 2.1. Muutosten perusteet Fiscalis-ohjelman arvioinnin yhteydessä komission yksiköt totesivat, että ohjelman toimet ovat selvästi auttaneet määriteltyjen tavoitteiden saavuttamisessa. Eri toimien yksityiskohtainen arviointi on kuitenkin osoittautunut vaikeammaksi. Tältä osin on vielä tehtävää Fiscalis-päätöksen 12 artiklan 3 kohdan b alakohdassa edellytetyn, ohjelman täytäntöönpanoa ja vaikutuksia koskevan lopullisen kertomuksen yhteydessä. Arviointinäkökohta on otettu huomioon Fiscalis 2007 -ohjelman tavoitteiden määrittämisessä. Lisäksi tämän ohjelman tavoitteiden terävöittäminen ja hallintokomitean ohjelmalle vuosittain asettamat tavoitteet mahdollistavat keskittymisen tarkemmin sekä komission että jäsenvaltioiden muuttuviin painopistealueisiin. Ehdotus välittömän verotuksen sisällyttämisestä ohjelmaan perustuu käsitykseen, että välittömän verotuksen hallintojen tarpeet ovat samanlaiset kuin välillisen verotuksen hallintojen. Neuvoston veropetoksia käsittelevän tilapäisen työryhmän 22. toukokuuta 2000 antamassa kertomuksessa muun muassa myönnettiin, että hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon mekanismeja ei ole sovellettu välittömän verotuksen alalla niin paljon kuin olisi ollut suotavaa, välittömän verotuksen moitteetonta toimintaa estävät organisatoriset puutteet ja ei ole olemassa valtioiden välistä hallintokulttuuria. Kertomuksessa suositeltiin tehokkaiden ja mieluiten automaattisten tiedonvaihtojärjestelmien käyttöönottoa sekä tietojen vaihdon nopeuttamista. Kaikki ohjelman toimet sovellettuina välittömään verotukseen merkitsisivät kertomuksessa esiin tuotujen kansallisten verohallintojen puutteiden huomattavaa korjautumista. Ohjelman toimien laajentaminen koskemaan välitöntä verotusta johtaa myönnettävien budjettivarojen lisäämiseen. Nykyisten ja uusien jäsenvaltioiden ohjelmasta saamat edut ovat selvät. Osallistumalla ohjelmaan ehdokasmaat saavat paremman käsityksen yhteisön säännöstöstä ja jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden välinen luottamus lisääntyy, mikä on välttämätöntä jäsenvaltioiden toimiessa yhteistyössä yhtenäismarkkinoiden hyväksi. Samalla ehdokasmaat osallistuvat suoremmin vuosittaisten toimintatavoitteiden asettamiseen. Tämä johtaisi vielä läheisempään kumppanuuteen yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä ohjelman toimien valvomisessa ja arvioinnissa. 3. Fiscalis 2007 -ohjelman haaste Yhteisö yhdessä jäsenvaltioiden kanssa on vastuussa sisämarkkinoiden toiminnasta ja erityisesti verojärjestelmistä. Jäsenvaltioilla on merkittävä tehtävä ainakin resurssien osalta, ja yhteisöllä sen varmistamisessa, että verojärjestelmät toimivat tehokkaasti ja yhdenmukaisesti. Se edellyttää verojärjestelmiltä seuraavien kolmen tavoitteen saavuttamista: - kansallisten ja yhteisön taloudellisten etujen suojeleminen torjumalla veropetoksia ja veron kiertämistä; - yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehokkuuteen vaikuttavien kilpailuvääristymien ehkäiseminen, ja; - sääntöjen noudattamisesta hallinnoille ja veronmaksajille aiheutuvien kustannusten jatkuva vähentäminen. Näiden tavoitteiden saavuttaminen riippuu suurelta osin jäsenvaltioista. Yhteisön toimien tarkoituksena on vahvistaa jäsenvaltioiden pyrkimyksiä tarjoamalla infrastruktuuri ja tarvittava kannustin. 4. Ohjelman tavoitteet (3 artikla) Kuten edellä on mainittu Fiscalis 2007 -ohjelman kokonaistavoitteena on parantaa verojärjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla lisäämällä yhteistyötä osallistujamaiden, niiden hallintojen ja viranomaisten välillä, ja tunnistaa ja parantaa yhteistyötä vaikeuttavia aloja, kuten lainsäädäntö ja hallinnolliset käytännöt. Kokonaistavoitetta täydennetään erityistavoitteilla, jotka asetetaan kullekin seuraavalle ohjelman pääosalle tai toiminta-alueelle: * Arvolisävero: - nykyisen alv-järjestelmän yksinkertaistaminen ja nykyaikaistaminen; - nykyisen alv-järjestelmän yhtenäisen soveltamisen valvominen; - hallinnollisen yhteistyön vahvistaminen kansallisten hallintojen ja komission vastaavien yksiköiden välillä alv-alalla. * Valmisteverot: - voimassa olevien sääntöjen yhtenäisen soveltamisen valvominen; - jäsenvaltioiden yhteistyön vahvistaminen valmisteveroalalla; - valmisteverojärjestelmän soveltamiseen liittyvien mahdollisten oikeudellisten ja hallinnollisten ongelmien yksilöiminen. * Välitön verotus: - välittömän verotuksen yhteisöulottuvuuden huomioon ottamisen parantaminen ja välitöntä verotusta koskevan yhteisön oikeuden soveltamisessa mahdollisesti ilmenevien vaikeuksien yksilöiminen; - kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon kannustaminen hallinnollisten menettelyjen alalla; - tietojenvaihdon kannustaminen erityisesti - perustamalla kansallisien ja yhteisön tason toimijoiden verkostoja, - vaihtamalla kokemuksia ja hyviä käytäntöjä, ja - tietojenvaihdon vahvistamisessa tarvittavan infrastruktuurin yhteisön vastuulla olevien osien käyttöönotto tarvittaessa. * EU:n jäsenyyttä hakevat maat: - ehdokasmaiden virkamiesten yhteisön vero-oikeuden tuntemuksen lisääminen; - ehdokasmaiden virkamiesten hallinnollisten menettelyiden tuntemuksen lisääminen kokemusten ja hyvien hallintokäytäntöjen vaihdon avulla; - tietojenvaihdon kannustaminen kansallisten hallintojen välillä: - ehdokasmaiden olemassa oleviin verkkoihin liittymisen valvonta, - hyvien käytäntöjen vaihdon valvonta, - tietojenvaihdon mahdollisten vaikeuksien tunnistaminen. Toiminnallisemmalla tasolla ohjelmasta vastuussa oleva komitea määrittää toiminnalliset vuositavoitteet, jotka auttavat mukauttamaan ohjelmaa poliittisten tavoitteiden muutoksiin sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. Toiminnalliset tavoitteet määrätään siten, että ne edesauttavat edellä mainittujen erityistavoitteiden saavuttamista. Fiscalis-ohjelman / Fiscalis 2007 -ohjelman (välillinen verotus ja valmisteverot) toiminta-alojen yhteisten osien osalta tulevan ohjelman toiminnallisissa tavoitteissa otetaan huomioon vuosina 2001 ja 2002 tosiasiallisesti toteutetut toimet ja niiden tulokset. Tällä varmistetaan molempien ohjelmien johdonmukaisuus ja jatkuvuus. 5. Ohjelman toimet Kyseisiä tavoitteita koskevat toiminta-alat hyötyvät paljon Fiscalis-ohjelmasta tähän saakka saaduista kokemuksista. Lisäksi hallintokomitea pystyy joustamaan tietyssä määrin päättäessään muista ohjelman yhteydessä toteutettavista toimista. Näitä toimia voisivat olla esimerkiksi työryhmien perustaminen ja monenvälisiä valvontatoimia ja esikuva-analyysiä (benchmarking) koskevien kokousten suunnittelu. 5.1. Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät (5 artikla) Viestintä- ja tietojenvaihtoinfrastruktuurilla on erittäin tärkeä osa yhteisön verotusjärjestelmien vahvistamisessa ja erityisesti sen hallinnon tehokkuuden ja toimivuuden varmistamisessa. Ehdotus sisältää nykyisten infrastruktuurin ja sovellusten budjettiperustan jatkumisen. Aina kun on mahdollista, olemassa olevissa tai uusissa viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmissä otetaan asianmukaisesti huomioon hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihto-ohjelman (HVT) yleiset palvelut päätösten 1719/1999/EY ja 1720/1999/EY mukaisesti, sitten kun ne ovat kaikkien ohjelman kattamien osallistujamaiden käytettävissä. Ehdotuksessa säädetään hallintokomitean mahdollisuudesta päättää uusien sovellusten käyttöönotosta (esimerkiksi välittömän verotuksen alalla). Ehdotuksessa määritellään komission vastuulla olevat yhteisölle kuuluvat osat ja osallistujamaan vastuulla olevat muut kuin yhteisölle kuuluvat osat. Fiscalis-ohjelmasta saatu kokemus on osoittanut, että tarvitaan komission ja osallistujamaiden rinnakkainen sitoumus, kukin oman alueensa osalta, sekä kokonaisuuden yhteensovittaminen nykyisten järjestelmien toiminnan ja uusien sovellusten kehittämisen varmistamiseksi. Lisäksi toimiessaan viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien perustamisen ja toiminnan koordinoijana komissio aikoo antaa tämän ohjelman, Tulli 2007 -ohjelman ja valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmän mukaiset toimet yhden alakomitean vastuulle. 5.2. Monenväliset valvontatoimet (6 artikla) Eri kansallisten hallintojen virkamiesten toimiminen yhdessä on osoittautunut erittäin onnistuneeksi. Fiscalis-ohjelman mukaisia monenvälisiä valvontatoimia on toteutettu pääasiassa alv- ja valmisteveroaloilla, mutta jotkut valvontatoimet (osallistuvien jäsenvaltioiden siihen suostuessa ja silloin kun sama viranomaistaho oli vastuussa sekä välittömästä että välillisestä verotuksesta) koskivat myös välittömiä veroja, huolimatta siitä, että kyseiset verot eivät sisälly ohjelmaan. Monenväliset valvontatoimet ovat onnistuneet saavuttamaan todellisia (taloudellisia) tuloksia, edistämään osallistuvien hallintojen välistä yhteistyötä ja tunnistamaan (käytännön ja lainsäädännöllisiä) esteitä menestyksekkäälle yhteistyölle. Komissio uskoo, että välittömän verotuksen alalla kyseiset valvontatoimet voisivat olla erityisen hyödyllisiä, esimerkiksi jäsenvaltioiden siirtohinnoittelua koskevien huolien poistamisessa. Neuvoston veropetoksia käsittelevän tilapäisen työryhmän kertomuksessa ehdotettiin, että liiketoimien alihintaista ja ylihintaista laskutusta koskevaa yhteistyötä voitaisiin lisätä samanaikaisilla tarkastuksilla. 5.3. Seminaarit (7 artikla) Seminaarien käyttö Fiscalis-ohjelmassa on osoittautunut tehokkaaksi tavaksi pyrkiä saavuttamaan kaikki ohjelman tavoitteet. Ne tarjoavat tietyn hallinnonalan asiantuntijoille foorumin, jossa tavata toisiaan ja yhdessä komission kanssa keskustella yhteisistä ongelmista, kokemuksista ja mahdollisista ratkaisuista. Tämä on hyödyllistä parhaiden hallinnon toimintatapojen kehittämiseksi ja levittämiseksi, mutta myös yhteistyön kannustamiseksi ja kehittämiseksi tai yksinkertaisesti koulutusvälineenä. Virkamiesten kahdenväliset yhteydenotot seminaarien yhteydessä ovat myös osoittautuneet hyödyllisiksi kansallisten verohallintojen välisen yhteistyön ja luottamuksen edistämisessä. Liike-elämän ja veronmaksajien edustajia ja muita erityisasiantuntijoita on kutsuttu osallistumaan aikaisemmin. Tämä käytäntö jatkuu soveltuvin osin. 5.4. Virkamiesvaihdot ja koulutustoiminta (8 ja 9 artikla) Onnistuneimmat vaihdot ovat olleet ne, joissa vaihdossa oleva virkamies voi suorittaa vastaanottavan hallinnon puolesta käytännön tehtäviä. Vaihdot ovat olleet myös tehokkaita parhaiden hallinnon toimintatapojen levittämisessä, ja erityisesti kohdennettujen vaihtojen käyttö tiettyjen hallinnon toimintatapojen tutkimiseksi on ollut tehokasta. Fiscalis-ohjelman mukaista yhteistä koulutusaloitetta kaikkien koulutusnäkökohtien eli ammatillisten ohjelmien ja kieliohjelmien sekä -koulutuksen ja kielenopetusvälineiden yhteen saattamiseksi jatketaan. 6. Ohjelman rahoitus (11 artikla) 6.1. Yhteisö Yhteisön vastuulla olevat toimintakustannukset voidaan jakaa kahteen pääryhmään, yhteisiin toimintoihin ja tietotekniikkatoimintoihin. Yhteiset toiminnat kattavat seminaarit, vaihdot, monenväliset valvontatoimet, koulutuksen ja kaikki muut 2 artiklan f kohdan mukaiset toimet. Tietotekniikkatoiminnoilla on kaksi päätehtävää: nykyisten järjestelmien toiminta ja kehittäminen ja uusien järjestelmien kehittäminen. Yhteisiin toimintoihin liittyvät kustannukset nousevat hieman ohjelman keston aikana. Tämä johtuu ensi sijassa välittömän verotuksen sisällyttämisestä ohjelmaan, mikä lisää kaikkien käytettävissä olevien välineiden mukaisia toimia. Jäsenvaltioiden välitöntä verotusta käsittelevien virkamiesten määrä on usein suurempi kuin virkamiesten määrä välillisen verotuksen alalla, ja tämä on otettu huomioon yhteisten toimintojen kustannuksia laskettaessa. Yhteisten toimintojen kustannukset ovat siten 2,75 miljoonaa euroa vuonna 2003 ja nousevat 4,5 miljoonaan euroon vuonna 2007 eli kustannukset ovat 17,0 miljoonaa euroa ohjelman keston aikana. Nykyisten järjestelmien toimintaan ja kehittämiseen liittyvien tietotekniikkatoimintojen kustannukset ovat 23,9 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana. Uusien järjestelmien kehittämiseen liittyvien tietotekniikkatoimintojen kustannukset ovat 11,2 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana. Lisäksi toimet, jotka liittyvät ehdokasmaiden järjestelmien liittämiseen yhteen yhteisön järjestelmien kanssa osana laajentumista, maksavat ohjelmakaudella 3,9 miljoonaa euroa. 6.2. Ehdokasmaat Osallistujamaat ovat EU:n jäsenvaltiot ja jos tarvittavista järjestelyistä on sovittu, EU:n jäsenyyttä hakeneet maat. Ehdokasmaiden osallistumista Fiscalis-ohjelmaan koskevista ehdoista ja edellytyksistä päätetään assosiaationeuvoston päätöksillä (tai Kyproksen osalta kahdenvälisellä sopimuksella). Kyseisillä kansainvälisillä oikeudellisilla välineillä Fiscalis-ohjelmaa laajennetaan ilman eri toimenpiteitä, jos ohjelmaan ei tehdä "huomattavia muutoksia". Jos Fiscalis 2007 -ohjelmaa ei pidetä Fiscalis-ohjelman jatkona, vaan sen seuraajana, vaadittaisiin uusia assosiaationeuvoston päätöksiä (Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden osalta) ja kahdenvälisiä sopimuksia (Kyproksen, Maltan tai Turkin osalta) tai muita asianmukaisia kansainvälisiä välineitä. Ennen kuin kyseiset oikeudelliset välineet on annettu ja ehdokasmaiden rahoitusosuudet on saatu, Fiscalis 2007 -ohjelmasta ei suoriteta maksuja. Ehdokasmaiden osalta ei ole tehty varausta, sillä niiden osuuksia tullaan pitämään ohjelman lisärahoituksena, joka käytetään osallistumista haluavien maiden osallistumiseen. Euroopan unionin laajentumisen aiheuttamista talousarvion muutoksista ei ole tehty varausta, sillä kyseisistä talousarvion muutoksista voidaan päättää ainoastaan laajentumisen yhteydessä. 6.3. Päätelmät Yhteisön talousarviosta käytettävä kokonaismäärä on siten 56 miljoonaa euroa. 7. Ohjelman hallinnointi (13 artikla) Välillisen verotuksen alan hallinnollisen yhteistyön pysyvä komitea on tällä hetkellä toimivaltainen Fiscalis-ohjelman ja alv:a ja valmisteveroja koskevan hallinnollisen yhteistyön osalta. Tämä on toiminut hyvin. Kokousten asialistat on suunniteltu siten, että jäsenvaltiot osallistuisivat kokouksiin mahdollisimman paljon. Käsiteltävänä olevan asian kannalta asianmukainen valtuuskuntien kokoonpano varmistetaan, oli sitten kyseessä alv:a tai valmisteveroja koskeva hallinnollinen yhteistyö taikka Fiscalis-ohjelman hallinnointikysymykset. Ottaen kuitenkin huomioon välittömän verotuksen sisällyttämisen Fiscalis 2007 -ohjelmaan komissio on päättänyt perustaa uuden komitean, Fiscalis-komitean, uuden ohjelman hallinnoinnista vastaavaksi hallintokomiteaksi. Ehdokasmaiden on mahdollista osallistua tähän komiteaan tarkkailijoina asioissa, jotka koskevat niitä. 8. Arviointi (14 ja 15 artikla) Arvioinnin tarkoituksena on tarkastella, ovatko ohjelman tavoitteet yhä merkityksellisiä ja onko ne saavutettu, onko ohjelma kannattava ja onko kaikki menot kirjattu asianmukaisesti. Komissio ehdottaa tämän vuoksi seurantatoimia ja kahta eri arviointimuotoa: väliarviointi ja lopullinen arviointi. Seuranta on jatkuva prosessi, josta saatavat tulokset on sisällytettävä vuosikertomukseen, jonka komissio antaa vuosittain hallintokomitealle. Kyseisissä kertomuksissa käytetään rahoitusindikaattoreita sekä suoritteeseen (toteutetut toimet) ja tulokseen (välitön vaikutus) liittyviä indikaattoreita. Osallistujamaita pyydetään lähettämään kaikki asiaan kuuluvat tiedot komissiolle sen auttamiseksi kyseisen kertomuksen laatimisessa. Ohjelman puolivälissä tehtävässä väliarvioinnissa tarkastellaan ohjelman tavoitteiden merkityksellisyyttä, ohjelman toimien tuloksia, ja sitä, ovatko kyseiset toimet auttaneet tavoitteiden saavuttamisessa. Väliarviointi perustuu osallistujamaiden antamiin kertomuksiin, vuosittaisiin seurantakertomuksiin ja kaikkiin muihin käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio laatii sen ja antaa sen hallintokomitealle. Lopullinen arviointi perustuu väliarviointiin, osallistujamaiden lopullisiin kertomuksiin, seurantakertomuksiin ja kaikkiin muihin käytettävissä oleviin tietoihin. Siinä arvioidaan varojen käyttöä, ohjelman tehokkuutta ja toimivuutta ja mitataan sen vaikutusta. Väliarvioinnissa ja lopullisessa arvioinnissa käytetään pääasiassa tulokseen ja ulottuvuuteen (toimien lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutus) liittyviä indikaattoreita. Komissio toteuttaa molemmat arvioinnit vakiokäytännön mukaisesti, mutta arvioinnista vastaava yksikkö on riippumaton muista ohjelmaan liittyvistä politiikasta, hallinnosta tai rahoituksesta vastaavista yksiköistä. Arvioinnista vastaava komission yksikkö voi myös antaa arvioinnin komission yksikköjen ulkopuolisen arvioijan tehtäväksi. 2002/0015 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2007 -ohjelma) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [2], [2] EYVL C , , s. . ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3], [3] EYVL C , , s. . noudattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisön oikeuden tuloksellinen, yhdenmukainen ja tehokas soveltaminen on välttämätöntä verotusjärjestelmien toimivuudelle sisämarkkinoilla, erityisesti jäsenvaltioiden ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi torjumalla veropetoksia ja veronkiertoa, kilpailun vääristymien välttämiseksi sekä viranomaisten ja veronmaksajien rasittamisen vähentämiseksi. Yhteisö on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vastuussa yhteisön oikeuden tuloksellisesta, yhdenmukaisesta ja tehokkaasta soveltamisesta. (2) Sisämarkkinoiden välillisen verotuksen järjestelmiä vahvistavan yhteisön toimintaohjelman (Fiscalis-ohjelma) hyväksymisestä 30 maaliskuuta 1998 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 888/98/EY [4] on merkittävästi edesauttanut kokonaistavoitteiden saavuttamisessa vuosina 1998-2002. Tämän vuoksi olisi suotavaa jatkaa Fiscalis-ohjelmaa toisen viisivuotiskauden ajan. Niinpä päätös N:o 888/98/EY olisi kumottava. [4] EYVL L 126, 28.4.1998, s. 1. (3) Tuloksellinen, tehokas ja laaja-alainen yhteistyö nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden kesken sekä niiden ja komission välillä on tärkeää verotusjärjestelmien toimivuudelle sisämarkkinoilla. (4) Yhteisön saama kokemus Fiscalis-ohjelmasta on osoittanut, että vaihdoilla, seminaareilla ja monenvälisillä valvontatoimilla, joissa eri kansallisten hallintojen virkamiehet saatetaan tekemään ammatillista yhteistyötä, voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet. Näitä toimia on siksi jatkettava ja laajennettava koskemaan tulo-, varallisuus- ja vakuutusmaksuverotusta. (5) Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmän toimivan infrastruktuurin perustaminen on tärkeää yhteisön verotusjärjestelmien vahvistamisessa. Erityisesti hallinnollisesta yhteistyöstä välillisen verotuksen (ALV) alalla 27 päivänä tammikuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 218/92 [5] tarkoitettu alv-tietojen vaihtojärjestelmä (VIES) on osoittanut tietotekniikan merkityksen tulojen turvaamisessa ja toisaalta hallinnon mahdollisimman vähäisessä kuormittamisessa. [5] EYVL L 24, 1.2.1992, s. 1. (6) Yhteisön oikeuden yhdenmukainen soveltaminen edellyttää verotuksesta vastaavilta virkamiehiltä tätä oikeutta ja sen nykyisissä ja tulevissa jäsenvaltioissa tapahtuvaa täytäntöönpanoa koskevaa yhtenäistä korkeatasoista tuntemusta. Tämä tuntemuksen taso voidaan saavuttaa vain nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden antaman tehokkaan ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen ansiosta. Yhteisön täydentävät toimet ovat hyödyllisiä kyseisen koulutuksen yhteensovittamiseksi ja siihen kannustamiseksi. (7) Fiscalis-ohjelmasta saatu kokemus on osoittanut, että yhteisen ammatillisen koulutuksen ohjelman yhteensovitetun kehittämisen ja toteuttamisen avulla voidaan saavuttaa tämän ohjelman tavoitteet erityisesti nostamalla yhteisön oikeuden tuntemuksen yleistä tasoa. (8) Verotuksesta vastaavien virkamiesten riittävä kielitaito on osoittautunut välttämättömäksi yhteistyön helpottamisessa. Osallistujamaiden on sen vuoksi annettava virkamiehilleen tarpeellinen kielikoulutus. (9) Vaikka osallistujamailla onkin ensisijainen vastuu näiden tavoitteiden saavuttamisesta, yhteisön täydentäviä toimia tarvitaan asiaa koskevien toimien yhteensovittamiseksi sekä infrastruktuurin ja tarvittavan kannustimen luomiseksi. Perustamissopimuksen 5 artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti osallistujamaat eivät siten voi riittävällä tavalla saavuttaa kaikkia tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden tavoitteita, ja ne voidaan toimen laajuuden ja vaikutuksen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla. Edellä mainitussa artiklassa esitetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä rajoitutaan ainoastaan kyseisten tavoitteiden saavuttamisen vähimmäisedellytyksiin ja siihen, mikä sen kannalta on välttämätöntä. (10) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelmakauden rahoituskehys, jota käytetään talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [6] 33 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena. [6] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (11) Koska tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat hallintotoimenpiteitä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [7] 2 artiklan tarkoittamassa merkityksessä, ne olisi hyväksyttävä käyttämällä kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä, [7] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: I luku Soveltamisala ja tavoitteet 1 artikla Fiscalis 2007 -ohjelma 1. Perustetaan monivuotinen yhteisön toimintaohjelma (Fiscalis-ohjelma), jäljempänä 'ohjelma', 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2007 väliseksi ajanjaksoksi vahvistamaan verotusjärjestelmien toimivuutta sisämarkkinoilla. 2. Ohjelmaan sisältyvät toimet ovat seuraavat: a) viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät; b) monenväliset valvontatoimet, joita toteuttavat jäsenvaltiot ja ne ehdokasmaat, joilla on toistensa tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa kyseiset toimet salliva kahdenvälinen tai monenvälinen sopimus; c) seminaarit; d) vaihdot; e) koulutustoimet; f) kaikki muut toimet, joista päätetään tapauskohtaisesti jäljempänä 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 2 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan a) 'verotuksella' seuraavia osallistujamaissa sovellettuja veroja: i) arvonlisävero; ii) alkoholin, tupakkatuotteiden ja kivennäisöljyjen valmistevero; iii) neuvoston direktiivin 77/799/ETY [8] 1 artiklan 2 kohdassa määritellyt tulo- ja varallisuusverot; [8] EYVL L 336, 27.12.1977. iv) neuvoston direktiivin 76/308/ETY [9] 3 artiklassa määritellyt vakuutusmaksuverot; [9] EYVL L 73, 19.3.1976, s. 18. b) 'hallinnolla' verotuksesta vastaavia osallistujamaiden viranomaisia; c) 'osallistujamailla' jäsenvaltioita ja 4 artiklassa tarkoitettuja maita; d) 'virkamiehellä' hallinnon virkamiestä; e) 'vaihdolla' ohjelman mukaisesti järjestettyä virkamiehen tekemää työvierailua toisen osallistujamaan hallinnossa; f) 'monenvälisillä valvontatoimilla' yhden tai useamman toisiinsa yhteydessä olevan verovelvollisen verotuksen yhteensovitettua valvontaa, jonka järjestävät useat osallistujamaat ja josta on yhteistä tai täydentävää etua. 3 artikla Tavoitteet 1. Ohjelman kokonaistavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden verotusjärjestelmiä lisäämällä osallistujamaiden, niiden hallintojen ja virkamiesten välistä yhteistyötä, sekä yksilöimällä ja parantamalla sellaisia aloja, kuten lainsäädäntö ja hallinnolliset käytännöt, jotka vaikeuttavat kyseistä yhteistyötä. 2. Ohjelman tavoitteet ovat: a) arvonlisävero: tukea komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille 'Strategia sisämarkkinoiden arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamiseksi [10] esitettyä Euroopan unionin arvonlisäverostrategiaa tai kaikkia muita komission myöhemmin hyväksymiä strategioita. [10] KOM(2000) 348 lopullinen. b) valmistevero: parantaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä varmistamalla voimassa olevien sääntöjen yhdenmukaisempi soveltaminen ja kehittämällä valmisteveroalan oikeudellisia ja hallinnollisia näkökohtia koskeva yhteinen lähestymistapa. c) välitön verotus: lisätä yhteisön politiikkojen tuntemusta välittömän verotuksen alalla ja tukea yhteisiä toimia, tietojenvaihtoa ja muuta hallinnollista yhteistyötä. d) ehdokasmaat: täyttää ehdokasmaiden erityiset tarpeet toteuttamalla tarvittavat liittymistä koskevat toimenpiteet verolainsäädännön ja hallinnollisen toimintakyvyn alalla. 3. Ohjelman toimintatavoitteet vahvistetaan vuosittain jäljempänä 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 4 artikla Ehdokasmaiden osallistuminen Ohjelmaan voivat osallistua: a) Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa tai assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistetuin edellytyksin; b) Kypros, Malta ja Turkki kyseisten maiden kanssa tehtyjen asiaa koskevien kahdenvälisten sopimusten mukaisesti. II luku Ohjelmaan sisältyvät toimet 5 artikla Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät 1. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että seuraavat viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät ovat toimivia, sikäli kuin niiden toiminta on yhteisön lainsäädännön mukaisesti välttämätöntä: a) yhteinen tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmä (CCN/CSI-järjestelmä) siinä määrin, kuin se on välttämätöntä tässä kohdassa tarkoitettujen muiden järjestelmien toiminnan tukemiseksi; b) alv-tietojen vaihtojärjestelmä (VIES) ja sen sanomanvälitysjärjestelmät; c) valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmä; d) valmisteverotuksen ennakkoilmoitusjärjestelmä; e) valmisteverotaulukkojen järjestelmä. 2. Uusia viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiä voidaan perustaa 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 3. Yhteisön vastuulla oleviin viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien osiin kuuluvat sellaiset laitteistot, ohjelmistot ja verkkoyhteydet, joiden on oltava kaikille osallistujamaille yhteiset järjestelmien yhteenkytkettävyyden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi, riippumatta siitä, asennetaanko ne tai onko ne asennettu komission (tai nimetyn alihankkijan) tiloihin vai osallistujamaiden (tai nimetyn alihankkijan) tiloihin. Komissio tekee yhteisön puolesta tarvittavat sopimukset kyseisten osien toiminnan varmistamiseksi. 4. Sellaisia viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien osia, joista yhteisö ei vastaa, ovat näihin järjestelmiin kuuluvat kansalliset tietokannat, yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien väliset verkkoyhteydet sekä ohjelmistot ja laitteistot, joita kukin osallistujamaa pitää tarpeellisina voidakseen käyttää kyseisiä järjestelmiä täysipainoisesti koko hallinnossaan. Osallistujamaiden on varmistettava, että ne osat, joista yhteisö ei vastaa, pidetään toiminnassa ja että kyseiset osat ovat yhteentoimivia yhteisön vastuulla olevien osien kanssa. 5. Komissio koordinoi yhdessä osallistujamaiden kanssa 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien ja infrastruktuurin yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien perustamista ja toimintaa. 6 artikla Monenväliset valvontatoimet Osallistujamaiden on valittava järjestämistään monenvälisistä valvontatoimista ne, joiden kustannuksista yhteisö vastaa 11 artiklan mukaisesti. Osallistujamaiden on lähetettävä valvontatoimia koskevat vuosikertomukset ja arvioinnit komissiolle. 7 artikla Seminaarit Komissio ja osallistujamaat järjestävät yhdessä seminaareja, joihin osallistuu hallintojen virkamiehiä, komission edustajia ja tarvittaessa muita asiantuntijoita. 8 artikla Virkamiesvaihdot 1. Komissio ja osallistujamaat järjestävät virkamiesvaihtoja. Vaihtojen kesto ei saa ylittää yhtä kuukautta. Jokaisen vaihdon on kohdistuttava määrättyyn ammattitehtävään, ja asianomaisten virkamiesten ja hallintojen on valmistauduttava siihen riittävästi ja arvioitava sitä jälkeenpäin. 2. Osallistujamaiden on toteutettava tarvittavat toimet, jotta vaihtoihin osallistuvat virkamiehet voivat osallistua vastaanottavan hallinnon toimintaan tuloksellisesti. Tämän vuoksi vaihtoihin osallistuville virkamiehille on annettava valtuudet suorittaa niihin velvollisuuksiin liittyvät tehtävät, jotka vastaanottava hallinto uskoo heille oikeusjärjestyksensä mukaisesti. 3. Vaihdon aikana virkamiehen siviilioikeudellinen vastuu tehtäviään suorittaessaan on samanlainen kuin vastaanottavan hallinnon kansallisten virkamiesten vastuu. Vaihtoon osallistuviin virkamiehiin sovelletaan samoja salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä kuin kansallisiin virkamiehiin. 9 artikla Koulutustoiminta 1. Edistääkseen koulutusorganisaatioidensa ja verotuskoulutuksesta vastaavien hallintovirkamiestensä välistä jäsentynyttä yhteistyötä osallistujamaiden on yhteistyössä komission kanssa a) kehitettävä nykyisiä koulutusohjelmia ja tarvittaessa uusia ohjelmia yhteisen rungon luomiseksi virkamiesten koulutukselle siten, että virkamiehillä on mahdollisuus saada tarvittavat yhteiset ammatilliset taidot ja tiedot; b) annettava tarpeen vaatiessa kaikkien osallistujamaiden virkamiesten osallistua omille virkamiehille järjestettyyn verotuskoulutukseen; c) kehitettävä tarvittavat yhteiset välineet verotuskoulutusta varten. 2. Osallistujamaiden on pidettävä huolta siitä, että niiden virkamiehet saavat tarvittavan yhteisten koulutusohjelmien mukaisen perus- ja jatkokoulutuksen yhteisten ammatillisten taitojen ja tietojen saavuttamiseksi sekä tarpeellista kieltenopetusta riittävän kielitaidon saavuttamiseksi. III luku Rahoitussäännökset 10 artikla Rahoituskehys Tämän ohjelman toteuttamiseen myönnetty rahoituskehys 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2007 väliselle ajanjaksolle vahvistetaan 56 miljoonaksi euroksi. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 11 artikla Kulut 1 Yhteisö ja osallistujamaat vastaavat yhdessä ohjelman täytäntöönpanon vaatimista kuluista 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti: 2. Yhteisö vastaa seuraavista kuluista: a) edellä 5 artiklassa kuvattujen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien yhteisön vastuulla olevien osien kehittämis-, hankinta-, asennus- ja huoltokulut sekä jatkuvasta käytöstä aiheutuvat kulut, ellei komissio 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen muuta päätä; b) monenvälisiin valvontatoimiin ja virkamiesvaihtoihin liittyvät matka- ja oleskelukulut; c) seminaareihin ja koulutustoimintaan liittyvät matka- ja oleskelukulut sekä muut kulut; d) 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tapauskohtaisesti päätetty osuus muiden toimien kuluista. 3. Komissio määrittää Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti kulujen maksamista koskevat säännöt ja ilmoittaa ne osallistujamaille. 4. Osallistujamaiden on vastattava seuraavista kuluista: a) edellä 5 artiklassa kuvattujen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien niiden osien, joista yhteisö ei vastaa, kehittämis-, hankinta-, asennus- ja huoltokulut sekä jatkuvasta käytöstä aiheutuvat kulut kokonaisuudessaan, ellei komissio 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen muuta päätä; b) yhteisön edellä 1 kohdan mukaisesti maksamien kulujen ja toimen todellisten kulujen välinen mahdollinen erotus; c) virkamiestensä perus- ja jatkokoulutuskulut, mukaan luettuna kielikoulutuskulut. 12 artikla Varainhoidon valvonta Tästä päätöksestä johtuviin rahoituspäätöksiin ja sopimuksiin sovelletaan varainhoidon valvontaa, ja tarvittaessa komission, mukaan luettuna petostentorjuntaviraston (OLAF) sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen paikalla suorittamia tarkastuksia. Kaikista tämän päätöksen mukaisesti myönnetyistä avustuksista on tehtävä edunsaajien kanssa etukäteen kirjallinen sopimus. Tämän sopimuksen mukaisesti edustajat hyväksyvät Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemän myönnettyjä varoja koskevan tarkastuksen. IV luku Muut säännökset 13 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa Fiscalis-komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa tarkoitettua hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika on kolme kuukautta. 14 artikla Seuranta 1. Osallistujamaat ja komissio harjoittavat yhdessä ohjelman jatkuvaa seurantaa. 2. Komission yksiköt antavat vuosittain 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle seurantakertomuksen, jossa esitetään koko ohjelman toimien edistyminen tuotoksella ja tuloksella mitattuna. 3. Osallistujamaiden hallintojen on toimitettava komissiolle kaikki seurantakertomusten mahdollisimman tehokkaan laadinnan kannalta välttämättömät tiedot. 15 artikla Väliarviointi ja lopullinen arviointi 1. Komissio toteuttaa ohjelman väliarvioinnin ja lopullisen arvioinnin osallistujamaiden antamien kertomusten avulla. Ohjelman toimivuutta ja tehokkuutta arvioidaan 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. Arviointi toteutetaan 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten perusteella. - Väliarvioinnissa tarkastellaan ohjelman toimien ensimmäisiä tuloksia ja vaikutuksia. Siinä arvioidaan myös määrärahojen käyttöä sekä seurannan ja täytäntöönpanon toteutumista. - Lopullisessa arvioinnissa arvioidaan ohjelman toimien tehokkuutta ja toimivuutta. 2. Osallistujamaiden on toimitettava komissiolle: a) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004 välivaiheen arviointikertomus ohjelman toimivuudesta ja tehokkuudesta; b) viimeistään 31 joulukuuta 2007 lopullinen arviointikertomus ohjelman toimivuudesta ja tehokkuudesta. 3. Komission antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle: a) viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005 välivaiheen arviointikertomuksen ohjelman toimivuudesta ja tehokkuudesta sekä tiedonannon tämän ohjelman jatkamisen aiheellisuudesta sekä tarvittaessa asianmukaisen ehdotuksen; b) viimeistään 30 kesäkuuta 2008 arviointikertomuksen ohjelman toimivuudesta ja tehokkuudesta. Nämä kertomukset toimitetaan myös tiedoksi talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut arviointikertomukset perustuvat erityisesti 2 kohdassa tarkoitettuihin kertomuksiin, 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin seurantakertomuksiin ja kaikkiin asiaa koskeviin tietoihin. 16 artikla Kumoaminen Kumotaan päätös N:o 888/98/EY. 17 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003. 18 artikla Osoitus Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): 4 luku: Veropolitiikka Toiminnan ala(t): 1 artikla: Fiscalis 2007 -ohjelma (entinen Fiscalis) Toimenpiteen nimi: sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavan yhteisön ohjelman hyväksyminen (Fiscalis 2007 -ohjelma) 1. Budjettikohta/-kohdat B5-3050 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 56 milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 2003-2007 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |x| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5. Vaikutukset tuloihin: |x| Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat) TAI | | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Ei ole 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artikla 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Ohjelman kokonaistavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden verotusjärjestelmiä lisäämällä jäsenvaltioiden, niiden hallintojen ja virkamiesten välistä yhteistyötä sekä yksilöimällä ja parantamalla sellaisia aloja, kuten lainsäädäntö ja hallinnolliset käytännöt, jotka vaikeuttavat kyseistä yhteistyötä. Myös ehdokasmaat voivat osallistua ohjelmaan. Ohjelman yleistavoitteet ovat seuraavat: Arvonlisävero: Tukea komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille Strategia sisämarkkinoiden arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamiseksi esitettyä Euroopan unionin arvonlisäverostrategiaa tai kaikkia muita komission myöhemmin hyväksymiä strategioita. Tämän alan neljä päätavoitetta ovat sääntöjen yksinkertaistaminen ja nykyaikaistaminen, sääntöjen yhdenmukaisempi soveltaminen ja hallinnollista yhteistyötä koskeva uusi lähestymistapa. Valmisteverot: Parantaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä varmistamalla voimassa olevien sääntöjen yhdenmukaisempi soveltaminen ja kehittämällä valmisteveroalan oikeudellisia ja hallinnollisia näkökohtia koskeva yhteinen lähestymistapa. Välitön verotus: Lisätä yhteisön politiikkojen tuntemusta välittömän verotuksen alalla ja tukea yhteisiä toimia, tietojenvaihtoa ja muuta hallinnollista yhteistyötä. Ehdokasmaat: Täyttää ehdokasmaiden erityiset tarpeet, vahvistaa niiden hallinnollista toimintakykyä ja auttaa niitä panemaan täytäntöön tarvittavat lainsäädännölliset, hallinnolliset, organisatoriset ja tekniset toimenpiteet, jotta ehdokasmaat voisivat soveltaa tehokkaasti yhteisön veroalan säännöstöä. Päätöksessä perustettu ohjelman hallintokomitea asettaa ohjelman erityistavoitteet ja tarkastelee niitä vuosittain. 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät Fiscalis-ohjelman [11] vuonna 1998 viisi vuotta kestäväksi sisämarkkinoiden välillisen verotuksen järjestelmiä vahvistavaksi yhteisön toimintaohjelmaksi. Fiscalis-ohjelmasta on tehty jäsenvaltioiden välivaiheen kertomusten perusteella väliarviointi, joka koskee kolmea ensimmäistä vuotta, ja siinä on todettu, että ohjelman lyhyen aikavälin vaikutukset ovat rohkaisevia, ja sitä pidetään arvokkaana välineenä EU:n finanssipolitiikan tukemisessa. Todettiin kuitenkin, että tavoitteiden toteutumisen laajuutta oli vaikea mitata. Tältä osin on vielä tehtävää Fiscalis-päätöksen 12 artiklan 3 kohdan b alakohdassa edellytetyn, ohjelman täytäntöönpanoa ja vaikutusta koskevan lopullisen kertomuksen yhteydessä. [11] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 888/98/EY, tehty sisämarkkinoiden välillisen verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön toimintaohjelmasta (Fiscalis-ohjelma), EYVL L 126, 28.4.1998, s. 1. Osallistujat ovat saaneet Fiscalis-ohjelman toimien kautta runsaasti tietoja ja kokemuksia tietyistä kysymyksistä, se on mahdollistanut välillisen verotuksen järjestelmien valvonnan ja petosten torjunnan parantamisen ja ohjelman yhteydessä viranomaiset ovat voineet ottaa käyttöön uusia hallinnollisia käytäntöjä yhteistyössä muiden verohallintojen kanssa. Kertomuksesta kävi ilmi, että ohjelma, joka on myös useiden yhteisön atk-tukitoimien oikeudellinen perusta, on mahdollistanut käytössä olevien verovalvontajärjestelmien paremman käytön ja niiden levittämisen. Nämä ovat yhteisön sisäisen alv- ja valmisteverojärjestelmän tärkeimpiä valvontavälineitä. Ohjelma on myös edesauttanut uusien tietokoneistamishankkeiden kehittämistä valmisteveroalalla. Ohjelman avauduttua ehdokasmaille niille on ollut mahdollista hyötyä seminaareista ja vaihdoista. Arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon uuden Fiscalis 2007 -ohjelman antaman merkittävän panoksen yhteisön välillisen verotuksen alan tavoitteiden saavuttamisessa ohjelma perustuu saatuihin kokemuksiin, mutta siinä otetaan huomioon myös sekä veropolitiikan uudet kehityssuunnat että Euroopan yleinen kehitys. Esimerkiksi uudella teknologialla on merkittävä tehtävä verojärjestelmien ja verohallintojen nykyaikaistamisessa, ja se avaa mahdollisuuksia tehokkuuden parantamiseen ja luo paremman yhteistyön kehykset jäsenvaltioiden välille. Uusi ohjelma tulee hyötymään tästä kehityksestä. Tämän vuoksi ehdotukseen sisältyy huomattavasti uudistettu ja nykyaikaistettu ohjelma, jonka tavoitteena on jatkaa yhteisön verotustoiminnan tukemista parhaalla mahdollisella tavalla. Ehdotus sisältää seuraavat parannukset verrattuna Fiscalis-päätökseen: - Ohjelman tavoitteet liittyvät suoraan veropolitiikan tavoitteisiin. - Sitä laajennetaan koskemaan välitöntä verotusta. - Ohjelmaan sisältyy erityistavoite ehdokasmaiden tarpeiden täyttämiseksi paremmin. Kyseisten tarpeiden täyttämistä koskevia uusia toimia voidaan lisätä. - Yhdenmukaistettu lähestymistapa on otettu käyttöön verotiedotuksen ja tiedonvaihtojärjestelmien osalta, sillä ne kaikki sisältyvät ohjelmaan. - Arviointia koskeva lähestymistapa tehdään jäsennellymmäksi. 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Ei sovellettavissa. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimet ovat seuraavat: - Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät: Yhteisön on varmistettava, että olemassa olevat järjestelmät, VIES, CCN/CSI, valmisteverotuksen ennakkoilmoitusjärjestelmä (SIPA) ja valmisteverotaulukkojen järjestelmä, ovat toimivia: yhteisön vastuulla ovat pääasiassa järjestelmien huolto- ja kehittämiskulut sekä toimintakulut ja verkkoyhteyden toimintakulut. Uusien järjestelmien osalta, joihin kuuluu valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmä, sähköinen kaupankäynti ja kahdeksas alv-direktiivi, yhteisön vastuulla on järjestelmien kehittämis-, hankinta-, asennus- ja toimintakulut, jotka koskevat pääasiassa laitteistoja, ohjelmistoja ja verkkoyhteyksiä, joiden on oltava kaikille osallistujamaille yhteiset järjestelmien yhteenkytkettävyyden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Yhteisön vastuulla on välittömän verotuksen alalle suunniteltujen uusien järjestelmien toteutettavuustutkimuksista aiheutuneet kulut. Laajentumisprosessin yhteydessä yhteisö vastaa ehdokasmaiden puolesta avunannosta aiheutuvista kuluista ja kansallisten järjestelmien ja yhteisön järjestelmien yhdenmukaisuutta ja yhteenkytkettävyyttä koskevista testeistä aiheutuvista kuluista. Osallistujamaat vastaavat näihin järjestelmiin kuuluvien kansallisten tietokantojen toimivuudesta, yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien välisistä verkkoyhteyksistä sekä ohjelmistoista ja laitteistoista, joita kukin osallistujamaa pitää tarpeellisina voidakseen käyttää kyseisiä järjestelmiä täysipainoisesti koko hallinnossaan. - Vaihdot, työryhmät, seminaarit ja monenväliset valvontatoimet: Osallistujamaiden välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten ulkomailla tapahtuviin vaihtoihin, seminaareihin tai monenvälisiin valvontatoimiin liittyvät matka- ja oleskelukulut. Kaikki matka- ja oleskelukulut (vaihtoihin, seminaareihin ja monenvälisiin valvontatoimiin liittyvät) lasketaan komission virkamiehien nykyään voimassa olevien matkakulujen ja päivärahojen perusteella. - Yhteiset koulutusaloitteet: Näiden aloitteiden tarkoituksena on perustaa hankeryhmiä jäsenvaltioiden yhteisen koulutuksen kehittämiseksi erityisesti tilintarkastuksen ja tietokoneavusteisen tilintarkastuksen tekniikoiden aloilla, kehittää internetin käyttöä koulutuksessa, antaa hallitussa muodossa olevia koulutusta koskevia tietoja, kehittää teknisiä kielenoppimisvälineitä ja edistää jäsenvaltioiden koulutusjärjestöjen välistä yhteistyötä. Kyseiset toimet edellyttävät matka- ja oleskelukulujen korvaamista ja mahdollisesti asianmukaisten materiaalien hankkimista. Kaikki (vaihtoihin, seminaareihin ja monenvälisiin valvontatoimiin liittyvät) matka- ja oleskelukulut lasketaan komission virkamiehien nykyään voimassa olevien matkakulujen ja päivärahojen perusteella. 5.3. Täytäntöönpanomenetelmät Tavoitteena on ohjelmaa koskevan koordinoidun lähestymistavan käyttöönotto, kokemusten jakaminen ja parhaiden käytäntöjen soveltaminen. Sen varmistamiseksi, että toimet kohdistetaan ensisijaisille politiikan aloille, Fiscalis 2007 -komitea tarkastelee erityistavoitteita vuosittain. Tämän vuosittaisen tarkastelun perusteella kehitetään jatkuva toimintasuunnitelma, jossa asetetaan tavoitteet tärkeysjärjestykseen ja yksilöidään tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat asianmukaiset toimet. Hallintokomitea valvoo ja tarkastelee näiden toimien tuloksia, ja jatkuvaan toimintasuunnitelmaan lisätään tarvittaessa uusia yksilöityjä toimia. Sen varmistamiseksi, että ohjelmaa kehitetään sovittujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi, kaikkiin toimia koskeviin pyyntöihin sovelletaan menettelyjä, joiden tavoitteena on varmistaa, että toimet asetetaan tärkeysjärjestykseen, asetetaan selvät tavoitteet, toimien ehdottajat ottavat huomioon niiden saavuttamisessa tarvittavat resurssit, kaikki osapuolet, joita toimi koskee, hyväksyvät sen asianmukaisesti, ja seuranta ja arviointi katsotaan erottamattomaksi osaksi ehdotusta. Kyseisellä menetelmällä varmistetaan toimien keskittäminen ensisijaisille politiikan aloille, niiden toteuttaminen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja toimista saatujen tulosten ja kokemusten toimittaminen käytettäväksi muualla joko ohjelman soveltamisalan mukaisesti tai sen ulkopuolella. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1. Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.1.2. Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) Taulukko 6.1.2 ei ole sovellettavissa. 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> 7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I × II) // 2 636 774 euroa 5 vuotta 13 183 870 euroa Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen myöntämismenettelyssä myönnetystä osuudesta. 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Seurantajärjestelmästä säädetään ehdotuksen 14 artiklassa, jonka mukaan osallistujamaat ja komissio harjoittavat yhdessä ohjelman jatkuvaa seurantaa. Seuranta toteutetaan taloudellisten indikaattoreiden ja tuloksen ja suoritteen indikaattoreiden avulla. Komission yksiköt antavat vuosittain komitealle seurantakertomuksen, jossa esitetään ohjelman toimet ja niiden tulokset kyseisenä vuonna. Osallistujamaat toimittavat komissiolle kaikki seurantakertomusten laadinnan kannalta välttämättömät tiedot. 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Ohjelman arvioinnista säädetään päätöksen 15 artiklassa. Osallistujamaat ja komissio toteuttavat ohjelmaa koskevan väliarvioinnin ja lopullisen arvioinnin arvioidakseen ohjelman toimien vaikutusta 3 artiklassa esitettyihin erityis- ja yleistavoitteisiin. Väliarvioinnissa tarkastellaan ohjelman toimien merkityksellisyyttä, ensimmäisiä tuloksia ja vaikutuksia. Siinä arvioidaan myös määrärahojen käyttöä sekä seurannan toteutumista ja täytäntöönpanoa. Lopullisen arvioinnin tarkoituksena on väliarvioinnin tulokset huomioon ottaen selvittää ohjelman resurssien käyttöä sekä toimien tehokkuutta ja toimivuutta. Ohjelman tehokkuutta ja merkityksellisyyttä arvioidaan sen erityistavoitteiden ja yleistavoitteiden mukaisesti. Lopulliset arvioinnit ja väliarvioinnit perustuvat osallistujamaiden antamiin kertomuksiin, vuosittaisiin seurantakertomuksiin ja kaikkiin asiaa koskeviin tietoihin. Komissio voi suunnitella selvityksiä aihepiireittäin ohjelman vaikutuksia koskevien käytettävissä olevien tietojen täydentämiseksi. Komission yksiköt valvovat, että tulevan ohjelman arviointikehys on käytettävissä uuden ohjelman alusta lähtien. Siihen sisältyy: - ohjelman toimintalogiikan yksilöiminen (sen tavoitteiden arvojärjestys, tulokset ja odotetut vaikutukset), - tulosten ja vaikutusten indikaattorit, joiden avulla on mahdollista mitata tavoitteiden saavuttamista, - tuloksiin ja vaikutuksiin mukautetut tietojen keräämisvälineet (kohdennettu kyselylomake, tilastotiedot jne.) 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Osallistujamaat maksavat omien virkamiestensä matka- ja oleskelukulut sovittujen sääntöjen mukaisesti. Tarvittavat määrät lähetetään osallistujamaille varainhoitovuoden aikana toteutuminen huomioon ottaen. Osallistujamaat antavat kulujaan koskevat yksityiskohtaiset perustelut ja säilyttävät kaikki asiakirjat tarkastusta varten. Komission yksiköt suoraan tai siihen valtuutetut osallistujamaat maksavat muiden maiden virkamiesten tai ulkopuolisten tahojen edustajien matkakulut sekä seminaarien järjestämiskulut. Petosten vastaiset toimenpiteet (tarkastukset jne.) sisällytetään kaikkiin näihin asioihin liittyviin sopimuksiin. Komission yksiköt tarkastavat ohjelman muihin toimiin liittyvät määrät ennen maksusuorituksia tavanomaista tarkastusmenettelyä noudattaen ottaen huomioon sopimuksista johtuvat velvoitteet ja moitteetonta talous- ja yleishallintoa koskevat velvoitteet. Petosten vastaiset toimenpiteet (tarkastukset, kertomusten toimittaminen jne.) sisällytetään kaikkiin komission ja maksujen vastaanottajien välillä tehtäviin sopimuksiin.