C 226/38 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kohti Euroopan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja
hoidon (RYKH) strategiaa – Yleiset periaatteet ja toiminnan vaihtoehdot”
(2000/C 226/11)
ALUEIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon keskusteluasiakirjan aiheesta ”Kohti Euroopan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja
hoidon (RYKH) strategiaa – Yleiset periaatteet ja toiminnan vaihtoehdot” ja sen liitteenä olevan,
demonstraatio-ohjelman aihekohtaisten asiantuntijoiden laatiman asiakirjan ”Kokemuksia rannikkoaluei-
den yhdennettyä käyttöä ja hoitoa (RYKH) koskevasta Euroopan komission demonstraatio-ohjelmasta”,
ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. syyskuuta 1999 265 artiklan 5 kohdan nojalla tekemän päätöksen
antaa lausunnon laatiminen valiokunta 4:n ”Maankäyttö, taajama-asiat, energia, ympäristö” tehtäväksi,
ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto rannikkoalueiden yhtenäisestä
suunnittelusta” (CdR 114/96 fin) (1),
ottaa huomioon valiokunta 4:n joulukuun 2. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR
359/99 rev. 1) aiheesta ”Kohti Euroopan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon (RYKH)strategiaa” [esittelijä: Annette McNamara (IRL, AE)],
hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 12. päivän kokouksessa)
seuraavan lausunnon.
1.Johdanto – rannikkoalueiden ekosysteemien biologinen monimuotoi-
suus ja produktiivisuus pyritään säilyttämään ja paranta-
maan rannikkoalueiden ympäristön laatua. Tämä tapahtuutehostamalla rannikkoalueiden hoitoa kokonaisvaltaisella1.1. Rannikkoalue on maa- ja merialue, jonka koontavalla.määräävät sen käyttö- ja hoitotarpeet. Rannikkoalueiden koko,
pinnanmuodostus, vesistöolot, biologinen monimuotoisuus,
maankäyttö sekä hallinto-, kulttuuri- ja yhteiskunnallis-talou-1.4. RYKH on rannikkoalueiden luonnonvaroista kaikilladellinen järjestelmä vaihtelevat huomattavasti. Rannikkoaluei-alueyhteisötasoilla – myös valtakunnan tasolla – vastaavienden elinvoimaisuutta ja fyysistä moni-ilmeisyyttä lisää sekaikkien toimijoiden ja rannikkoalueiden luonnonvarojentosiseikka, että alueet noudattavat harvoin hallinnollisia rajojakäyttäjien välinen koordinaatio- ja yhteistyöprosessi. Sillä ontai käyvät niiden kanssa yksiin.näin ollen oltava tietyt ennakkoedellytykset, jotta se toimisi
tehokkaasti: toiminta tulee mieltää alueidenväliseksi ja arvok-
kaaksi, ohjelmaan on sisällyttävä merkittäviä toimia ja toimen-
1.2. Laajat rannikkoalueet ja niiden lukuisat luonnonvarat piteitä, joiden puitteissa RYKH voidaan toteuttaa, ja käytettä-
synnyttävät valtavia kehityspaineita ja saavat aikaan erinäisiä vissä tulee olla laaja tietokanta, sopiva asiantuntemus ja
kilpailevia käyttötapoja, jotka eivät useinkaan ole keskenään asianmukainen rahoitus.
sopusointuisia. Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoi-
don (RYKH) avulla luonnonvaroja ja käyttömuotoja pyritään
hallinnoimaan antamalla elintilaa mahdollisimman monelle
kilpailevalle käyttötarkoitukselle ja ehkäisemällä samalla ran-
nikkoalueille ominaisille luonnon ekosysteemeille ja prosesseil- 2.Komission asiakirjan pääsisältö
le aiheutuvat peruuttamattomat vahingot.
2.1. Euroopan komission laatimalla asiakirjalla todetaan
olevan kaksi tavoitetta:1.3. RYKH on jatkuva prosessi, jonka avulla
– koota yhteen komission käynnistämästä RYKH-demons-– rannikkoalueiden luonnonvaroja pyritään käyttämään jatraatio-ohjelmasta saadut pääasialliset kokemukset ja tehdäkehittämään kestävällä tavalla ja ylläpitämään kestävääniitä tunnetuksikehitystä siten, että parannetaan kyseisistä voimavaroista
riippuvaisten elinyhteisöjen elämänlaatua
– käynnistää keskustelu eurooppalaisesta RYKH-strategiasta
ja päästä siitä yksimielisyyteen. Strategia on suunniteltu
kääntämään nykyisellään Euroopan kaikkia rannikkoaluei-
ta vaivaava kestävän kehityksen vastainen suuntaus päin-
vastaiseksi. (1) EYVL C 182, 24.6.1996, s. 12.
8.8.2000 FI C 226/39 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
2.2. Demonstraatio-ohjelman ansiosta Euroopan rannik- 4.2. Kokemus on osoittanut, että hoitoprosessin taso on
sopeutettava tarkastelun kohteena olevan rannikkoalueen mit- koalueita koskevaa politiikkaa on voitu tarkistaa, ja ohjelma
on osoittanut, että alueita voidaan hoitaa moitteettomasti takaavaan. AK tähdentääkin, että RYKH:n yleiskehykseen tulisi
sisällyttää joukko ohjeenomaisia periaatteita sovellettaviksi eri monella tavoin. Asiakirjassa eritellään seitsemän yleisperiaatet-
ta, joita tulisi soveltaa kaikkiin tuleviin RYKH-aloitteisiin. jäsenvaltioissa sekä alueidenvälisen toiminnan puitteet, ja siinä
olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti toiminnan määrittelyyn Eurooppalainen RYKH-strategia määritellään kyseiset seit-
semän periaatetta yhdistäväksi menetelmäksi, jonka avulla ja toteuttamiseen alue- ja paikallistasolla (yksityiskohtaiset
”suunnitelmat” tai strategiat mukaan lukien). edistetään samanaikaisesti rannikkoalueiden kestävää kehi-
tystä. Asiakirjassa käsitellään myös eurooppalaisen RYKH-
strategian eri toimintavaihtoehtoja, EU:n rooli mukaan lukien,
alojen välistä yhteistyötä ja oikeudellista kehystä.
4.3. AK painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat
parhaassa asemassa huolehtiakseen RYKH:n toteuttamisesta,koske ne yleensä ovat parhaiten perehtyneet rannikko-ongel-
miin ja niillä on kokemusta monialaista lähestymistapaa
edellyttävien asioiden ja toimien hoitamisesta. Paikallis- jaalueviranomaiset ovat ihanteellisessa asemassa tehtäessä
RYKH-asioita entistä tunnetummiksi, ja niiden merkittävä rooli 3.Yleistä
maankäytöstä päätettäessä tulee osoittautumaan korvaamatto-
maksi RYKH-suunnitelmia kehiteltäessä.
3.1. AK ilmaisee tyytyväisyytensä keskusteluasiakirjaan,
joka antaa tilaisuuden kehittää yhdessä eurooppalaista RYKH-4.4. AK tähdentää lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaisetstrategiaa.voivat huolehtia paikallisista tarpeista etsimällä paikallisia
ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat yleensä aluesidonnaisia. Kai-
kenkattavat toimet eivät suinkaan tehoa rannikkoalueilla, jotkaovat luonnostaan erilaisia. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat3.2. Demonstraatio-ohjelma on osoittanut, että vaikka Eu-parhaita RYKH-toimijoita.roopan rannikkoalueiden ongelmat ovat yhteisiä, niihin tarjo-
taan yleensä tietyt alueet kattavia erityisratkaisuja. AK tähden-
tääkin paikallis- ja alueviranomaisten olevan elintärkeä osa
RYKH-strategiaa. Niillä on kaikkein parhaat edellytykset huo-4.5. AK kannattaa rannikkoalueiden paikallis- ja alueviran-lehtia RYKH-toimien täytäntöönpanosta.omaisten välisten eurooppalaisten yhteistyöverkostojen luo-
mista. Olisi harkittava ”Kestävä kaupunkikehitys” -verkostonkaltaista järjestelmää, jonka puitteissa olisi mahdollisuus kes-
kustella yhteisistä ongelmista ja tehdä potentiaalisia ratkaisuja3.3. AK kannattaa demonstraatio-ohjelmasta saatujen ko-tunnetuksi.kemusten valtavirtaistamista. AK katsoo parhaillaan kehi-
tettävän eurooppalaisen RYKH-strategian olevan olennainentekijä edistettäessä rannikkoalueiden moitteetonta hoitoa,
koska kyseessä on alueidenvälinen strategia. AK korostaa,
miten tärkeää on luoda sellainen eurooppalainen RYKH-strategia, johon sisältyy joukko johdonmukaisia periaatteita,
toimenpiteitä, aloitteita ja tukiohjelma, jolla paikallis- ja aluevi-5.Euroopan unionin laajuisen ulottuvuuden merkitysranomaisia opastetaan panemaan RYKH-käytänteitä täy-
täntöön.
5.1. Alueiden komitea korostaa Euroopan unionin laajuisen
ulottuvuuden merkitystä RYKH-prosessissa, koska lähestymis-
tavasta on tietynlaista etua käynnistettäessä yhdenmukaista
RYKH-toimintaa jäsenvaltioissa ja valtioiden eri alueilla. Eu-rooppalaisen RYKH-strategian onnistuminen edellyttää kuiten-
4.Paikallis- ja alueulottuvuuden merkitys kin, että tiettyihin seikkoihin kiinnitetään huomiota.
5.2. AK:n käsityksen mukaan EU:n tehtävä on antaa ohjaus- 4.1. AK:n mielestä seuraava vaihe eurooppalaisen RYKH-
strategian kehittämisessä on luoda kehys, joka mahdollistaa ta makrotasolla. Ei ole olemassa yhtä ainoata tapaa lähestyä
rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa, minkä vuoksi RYKH:n tehokkaan toiminnan. Kuten demonstraatiohankkeet
ovat osoittaneet, on olemassa runsaasti erilaisia, tietyille alueille hoitoprosessin tason on kuvastettava tarkastelun kohteena
olevan rannikkoalueen laajuutta. Euroopan tasolla on tarpeen sopivia ja niillä sovellettavia kehyksiä. Kukin kehys on
räätälöitävä kyseisen rannikkoalueen tarpeisiin, minkä vuoksi harjoittaa laaja-alaista politiikkaa, kun taas rannikkoalueiden
todellisia käyttö- ja hoitosuunnitelmia tarvitaan ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa tai yksittäisellä alueella tehokkaasti
toimiva strategia ei välttämättä sovellu käytettäväksi muualla. alue- ja paikallistasolla.
C 226/40 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
5.3. AK esittää, että EU:n tarpeita tarkastellaan tulevaisuutta – RYKH:oon liittyvän tutkimuksen ja koulutuksen tukemi-
nen jatkamalla esimerkiksi demonstraatiomenetelmien ja silmällä pitäen ja kehitetään rannikkoalueiden käyttöä ja hoitoa
kaikkialla Euroopassa sisällyttämällä toimenpiteisiin laaja-alais- -kehysten kehittämistä
ten toimintaperiaatteiden muotoilu. EU-tasoisia toimia tarvi-
taan tukemaan alue- ja paikallishallintoa RYKH:n täytäntöön-– teknisen ja asiantuntija-avun antaminen, alueiden välistenpanossa. AK kehottaa harkitsemaan Interreg II C:n kaltaisenpuitteiden, valtioiden välisen yhteistyön ja kokemustentukiohjelman käynnistämistä edistämään yhteistyötä harjoitta-vaihdon kehittäminen edelleenvien alueiden ja yhteistyöverkostojen kehittämistä esimerkiksi
Pohjanmerellä, Itämerellä, Atlantin alueella ja Välimerellä.
– rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta saata-
vasta hyödystä ja RYKH:n tarpeellisuudesta tiedottaminen.
5.4. AK:n käsityksen mukaan EU:lla on merkittävä tehtävä
kehitettäessä ja ylläpidettäessä rajatylittävää RYKH-yhteistyötä
jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden kesken. Ran-
6.Rannikkoalueiden yhdennettyyn käyttöön ja hoitoon nikkoalueiden asianmukainen käyttö ja hoito edellyttävät
on sitouduttava valtioiden välisiä sopimuksia ja yhteistyöverkostoja. AK:n
käsityksen mukaan EU:lla on parhaat mahdollisuudet edistäätällaisten sopimusten syntymistä.
6.1. AK tähdentää, että suuri yleisö on saatava tietoiseksi
rannikkoalueiden merkityksestä ja erityisesti niiden asianmu-
kaisesta käytöstä ja hoidosta. AK:n käsityksen mukaan tämäedellyttää kaikkien nykyisten käyttäjien ja alueiden hoidosta5.5. AK tähdentää, että tarvitaan kokonaisvaltainen katsausvastaavien tahojen sitoutumista rannikkoalueiden yhdennet-rannikkoalueisiin vaikuttavista EU:n toimista, joihin sisältyvättyyn käyttöön ja hoitoon niin kansainvälisellä, valtakunnallisel-kaikki aloitteet, joilla on EU-tason ulottuvuutta. Tällaisia ovatla, alueellisella kuin paikallisella tasolla. Kannatuksen sijaanmm. Euroopan aluekehityssunnitelman mukainen yhdyskunta-tarvitaan aktiivista ja jatkuvaa osallistumista. On todettavasuunnittelu, sosiaalis-taloudellinen toiminta, esim. YMP, kalas-RYKH:n tarpeellisuus, ja prosessiin on osoitettava resursseja.tuspolitiikka ja rannikkoseutujen matkailualueiden tukiohjel-AK:n mielestä paikallis- ja alueviranomaisten on ensimmäisinämat, ympäristötoimet – kuten saastumista ja luonnonsuojeluasitouduttava prosessiin ja oltava mukana kantamassa siitäkoskevat ohjelmat – sekä kaikki rannikkoalueiden kehittämi-vastuuta.seen vaikuttavat rakennerahastotoimet. AK katsoo, että kaikkia
toimia tulisi arvioida tai valvoa, jotta varmistetaan, etteivät nevaikuta rannikkoalueisiin kielteisesti. AK kannattaa lisäksi6.2. AK ymmärtää toki RYKH:n olevan monimutkainenRYKH-periaatteiden ja -strategioiden asianmukaista valtavir-prosessi, johon rannikkoalueiden kaikkien käyttäjien ja aluei-taistamista kaikkiin EU-toimiin sen jälkeen, kun demonstraa-den hoidosta vastaavien tahojen on osallistuttava, myös jäsen-tio-ohjelma on saatu päätökseen.valtioiden hallitusten, keskushallinnon, alue- ja paikallisviran-
omaisten, kansalaisjärjestöjen, elinkeinoelämän tärkeimpiensektoreiden ja suuren yleisön. Rannikkoalueiden oikeanlainen
käyttö ja hoito edellyttävät kuitenkin kaikkien käyttäjien ja5.6. Jotta RYKH-toimet olisivat yhdenmukaisia kaikilla EU-alueiden hoidosta vastaavien tahojen sitoutumista rannikko-tasoilla, AK esittää, että nimettäisiin monitieteinen työryhmä,alueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaan prosessiin.jossa olisivat edustettuina asian kannalta merkityksellistenAK kannattaakin asianmukaisten mekanismien luomista pai-pääosastojen toimintaintressit ja jota johtaisi tehtävään parhai-kallis- ja aluehallintoon sekä jäsenvaltioiden keskushallintoon,ten soveltuva pääosasto (esim. ympäristöasioiden pääosasto).jotta kaikki asian kannalta merkitykselliset sektorit ja yksittäisetTyöryhmän vastuualueeseen sisältyisivät kehitteillä oleva EU:nkansalaiset voivat osallistua toimintaan ja vaikuttaa siihenRYKH-strategia sekä RYKH-periaatteiden valtavirtaistaminenyhdessä.ja yhdistäminen muihin sopiviin toimintalohkoihin.
5.7. AK korostaa, että EU:lla on merkittävä rooli tuettaessa 7.Rannikkoalueet on määriteltävä
RYKH-toimia. Tuki olisi monimuotoista ja siihen sisältyisi
muun muassa seuraavaa:
7.1. AK katsoo, että rannikkoalueet on tarvittaessa määri-
teltävä fyysisesti paikallistasolla, jotta niiden hoitotarpeet voi-daan kartoittaa. Alueita määriteltäessä kerätään ja kootaan – RYKH:n täytäntöönpanon tukeminen käynnistämällä tuki-
yhteen kaikki saatavilla oleva rannikkoalueita koskeva tieto: ohjelma vauhdittamaan yhteistyöalueiden ja -verkostojen
alueen fyysinen koko, sen hallinto ja käyttäjät. AK katsoo kehittämistä
rannikkoalueiden fyysisen määrittelyn olevan hyödyllistä
useasta syystä, koska määrityksen avulla pystytään
– avustaminen resurssien hankinnassa tukemalla erityisesti
paikallis- ja aluehallintoa rannikkoalueita koskevien ongel- – kartoittamaan alueiden hoitoon liittyvät ongelmat ja puut-
teet mien ratkaisemisessa
8.8.2000 FI C 226/41 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
– yksilöimään rannikkoalueiden hoidosta vastaavat tahot ja rannikkoalueiden tulevassa hoidossa. AK:n mielestä kyseiset
tahot on saatava tiedostamaan aiempaa paremmin rannikko- käytössä olevat hallintojärjestelmät
alueiden hoidosta koituva hyöty ja alueiden hoitotarve, ja niille
on myös annettava koulutusta RYKH-käytänteiden toteutta-
miseksi. – käynnistämään entistä laajempi yhteistyö rannikkoaluei-
den hoidosta ja hallinnosta vastaavien tahojen välillä
– luomaan RYKH-kehys uusine hoitorakenteineen, jotka
vastaavat kunkin rannikkoalueen erityistarpeita.
9.Päätelmät
7.2. Vaikka AK toteaa, että rannikkoalueiden rajat määräy-9.1. Alueiden komitea suhtautuu keskusteluasiakirjaantyvät luonnon omien prosessien ja järjestelmien mukaisesti, onmyönteisesti ja katsoo, että käynnissä oleva RYKH-periaattei-määriteltävä kohta, josta alue katkaistaan. AK ehdottaakin, ettäden kehittäminen on olennaista EU:n RYKH-strategian luomi-rannikkoalueita määriteltäessä otetaan tasapuolisesti huo-sen kannalta. Näin suojellaan rannikkoalueita, edistetään niidenmioon sekä luonnon omat prosessit että alueiden nykyisetkestävää kehitystä ja kehitetään järjestelmiä, joiden puitteissahoitojärjestelmät. Esimerkiksi Irlannissa todettiin RYKH-toi-alueet voivat tehdä keskenään yhteistyötä.mintaa hahmoteltaessa, että saarta reunustaa yhdeksän luon-
non rannikkoprosessin muodostamaa rantauomaa. Ne onpuolestaan jaettu hallintorajojen tutkimuksen yhteydessä kol-
meentoista uomaan, koska kolmelletoista uomalle on suh- 9.2. Alueiden komitea tähdentää, että paikallis- ja alueviran-
teessa helpompi laatia strategiasuunnitelmia kuin yhdeksälle. omaisilla on merkittävä rooli RYKH:n täytäntöönpanossa,
AK on sitä mieltä, että rannikkoalueet tulisi määritellä paikallis/ koska niillä on kokemusta monialaisten ongelmien käsittelystä,
aluetasolla, koska paikallis- ja alueviranomaiset mitä todennä- ja rannikkoalueiden ongelmat ja niiden ratkaisut ovat yleensä
köisimmin ovat parhaiten perillä sopivista rajaviivoista. aluesidonnaisia. Rannikkoalueiden vaihtelevan luonteen vuok-
si paikallis- ja alueviranomaiset pystyvät ratkaisemaan paikalli-
set ongelmat parhaiten paikallistasolla. Komitea kannattaa
ajatusta luoda rannikkoalueista vastaaville paikallis- ja aluevi-
ranomaisille yhteistyöverkosto, jossa ne voivat keskustella
yhteisistä ongelmista ja levittää tietoa potentiaalisista ratkai-suista. Myös erilaisten etu- ja käyttäjäryhmien sekä paikallis-
8.Resursseja tarvitaan väestön tulisi osallistua yhteistyöverkostoon.
9.3. Alueiden komitea korostaa Euroopan unionin laajuisen8.1. AK muistuttaa RYKH:n tarvitsevan resursseja, jottaulottuvuuden merkitystä kehitettäessä eurooppalaista RYKH-prosessi voidaan toteuttaa asianmukaisesti. Resursseja tarvitaanstrategiaa ja esittää, että EU ohjaisi ja tukisi prosessia makrota-erityisen kipeästi RYKH:n täytäntöönpanojärjestelyjen kehittä-solla. Unioni edistäisi näin yhteistyöalueiden ja -verkostojenmiseen ja tukemiseen, tiedonkeruuseen ja koontamiseen sekätoimintaa jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maidenkoulutukseen.kesken. EU:lla on parhaat mahdollisuudet käynnistää RYKH-
strategian luomiseen liittyvä rajatylittävä yhteistyö, kun otetaan
huomioon uuden Interreg III B:n tarjoamat mahdollisuudet.
8.2. AK toteaa tiedonkeruun ja koontamisen olevan keskei-
nen osatekijä RYKH-kehystä luotaessa. Tietojen hankkiminenja koontaminen käyttövalmiiksi saattaa olla kallis toimenpide9.4. Alueiden komitea korostaa, että tarvitaan kaikkiensekä rahallisesti että ajallisesti. Tietoa on jo nyt runsaastirannikkoalueisiin vaikuttavien EU:n politiikan lohkojen ja EU-käytettävissä, mutta se on joko vaikeasti löydettävissä tai senulottuvuuden omaavien aloitteiden laaja-alaista tarkastelua.olemassaolosta ei ole tietoa. AK ehdottaakin, että kustannuksiaTähän kuuluvat Euroopan aluekehityssuunnitelma, YMP, kalas-vähennettäisiin siten, että paikannetaan ensin käytetävissätuspolitiikka ja rannikon matkailualueiden tukiohjelmat, ym-olevat tiedot, sitten päätetään, mitkä tiedot puuttuvat japäristöpolitiikka, esim. saasteentorjunta- ja ympäristönsuojelu-kerätään tarpeelliset tiedot. Tutkimus- ja tiedotustarve onohjelmat sekä rannikkoalueiden kehitykseen vaikuttavat raken-määriteltävä tutkimusorganisaatioiden ja rannikkoalueidennerahastotoimet.hoidosta vastaavien tahojen aidon kumppanuuden avulla.
9.5. Alueiden komitea katsoo, että olisi nimettävä monitie-
teinen työryhmä, jossa olisivat edustettuina asian kannalta 8.3. AK katsoo erityisesti rannikkoalueiden hoidosta nykyi-
sin vastaavien tahojen tarvitsevan olennaisia resursseja rannik- merkityksellisten pääosastojen toimintaintressit. Työryhmän
vastuualueeseen sisältyisivät kehitteillä oleva EU:n RYKH- koalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaan koulutuk-
seen ja asiasta tiedottamiseen. Alueiden hoidosta nykyisin strategia sekä RYKH-periaatteiden valtavirtaistaminen ja yh-
distäminen muihin sopiviin toimintalohkoihin. vastaavilla tahoilla on mitä todennäköisimmin tärkeä tehtävä
C 226/42 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
9.6. Alueiden komitea tähdentää, että rannikkoalueiden luonnon omat prosessit että alueiden nykyiset hoitojärjes-
telmät. Rannikkoalueet tulisi määritellä paikallis/aluetasolla, kaikkien käyttäjien ja alueiden hoidosta vastaavien tahojen on
sitouduttava RYKH-prosessiin. Paikallis- ja aluehallintoon sekä koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat mitä todennäköisim-
min parhaiten perillä sopivista rajaviivoista, alueiden hoidosta jäsenvaltioiden keskushallintoon on luotava asianmukaiset
mekanismit, jotta kaikki asian kannalta merkitykselliset sekto- vastaavista tahoista, hallinnosta ja alueilla havaituista ongel-
mista. rit ja yksittäiset kansalaiset voivat osallistua toimintaan ja
vaikuttaa siihen yhdessä.
9.8. Alueiden komitea muistuttaa RYKH:n tarvitsevan re-
sursseja, jotta prosessi voidaan toteuttaa asianmukaisesti. Re- 9.7. Alueiden komitea katsoo, että rannikkoalueet on tarvit-
taessa määriteltävä fyysisesti paikallistasolla, jotta niiden hoito- sursseja tarvitaan erityisen kipeästi RYKH:n täytäntöönpanojär-
jestelyjen kehittämiseen ja tukemiseen, tiedonkeruuseen ja tarpeet voidaan kartoittaa. Komitea ehdottaa, että rannikko-
alueita määriteltäessä otetaan tasapuolisesti huomioon sekä koontamiseen sekä koulutukseen.
Bryssel 12. huhtikuuta 2000.
Alueiden komitean
puheenjohtaja
Jos CHABERT