EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1997 
KOM(97) 2010 lopull. 
Komission lausunto 
Slovenian hakemuksesta 
Euroopan unionin jäseneksi 

Sisältö 
A. JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jäsenyyshakemus 
Lausunnon taustaa 
Lausunnon sisältö 
b) Euroopan unionin ja Slovenian suhteet 
Historialliset ja geopoliittiset yhteydet 
Slovenian kanta Euroopan unioniin 
Sopimussuhteet 
Liittymistä valmisteleva strategia 
Kauppasuhteet 
Yleisarvio 
B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne 
Parlamentin toiminta 
Toimeenpanovallan rakenne 
Toimeenpanovallan toiminta 
Tuomiovallan rakenne 
Tuomiovallan toiminta 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
1.3 Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Vapauttaminen 
Vakauttaminen 
Rakennemuutos 
Rahoitusala 
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 
2.2 Talous jäsenyyden näkökulmasta 
Johdanto 
Toimiva markkinatalous 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 
2.3 Yleisarvio 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
Neljä vapautta 
Yleinen toimintaympäristö 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Palveluiden vapaa liikkuvuus 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
Yleisarvio 
Kilpailu 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Yleissivistävä j a ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Televiestintä 
Audiovisuaalinen ala 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous- ja rahaliitto 
Verotus 
Tilastot 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
Liikenne 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6 Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Kuluttajansuoja 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Kehitysyhteistyö 
Tulli 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Vaikutukset yhteisön talousarvioon 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
4.1 Hallinnon rakenteet 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
4.3 Yleisarvio 
C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT 
Liitteet 
Parlamentin kokoonpano 
Yhtenäismarkkinat: Valkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet 
Tilastotiedot 



A. JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jäsenyyshakemus 
Slovenia jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäsenyydestä 10 päivänä kesäkuuta 1996, 
ja ministerineuvosto päätti vastaavasti 15 päivänä heinäkuuta 1996 Euroopan unionista 
tehdyn sopimuksen O artiklan, jossa määrätään komission kuulemisesta, mukaisen 
m en ettei y n täy täntöönpanemi sesta. 
Edellä sanottu huomioon ottaen komissio antaa tämän lausunnon vastauksena Madridissa 
vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön antaa 
lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen hallitusten 
välisen konferenssin päätyttyä vuoden 1997 kesäkuussa. 
Lausunnon taustaa 
Slovenian jättämää jäsenyyshakemusta käsitellään samanaikaisesti yhdeksän muun 
assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Slovenian liittyminen Euroopan unioniin on 
nähtävä osana historiallista kehitystä, jossa Keski- ja Itä-Euroopan maat pääsevät yli 40 
vuotta kestäneestä maanosan kahtia jakautumisesta ja liittyvät unionin luomaan rauhan, 
vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. 
Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki 
seuraavat päätelmät: 
"Jäseniksi haluavista Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin 
jäseniä. Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee täyttämään jäsenyydestä koituvat 
velvoitteet täyttämällä taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jäsenyys edellyttää 
seuraavaa: 
- hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, 
ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, 
- toimivan markkinatalouden olemassaolo ja kyky selviytyä kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa, 
- kyky vastata jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, 
talous-ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. 
Unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessä 
ennallaan on myös tärkeä seikka sekä unionin että hakijamaiden yhteisen edun kannalta." 
Tässä julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski- ja Itä-
Euroopan assosioituneiden maiden unioniin liittymistä koskevien hakemusten 
käsittelemiseksi. 
Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymistä 
valmistelevan strategian yhteydessä tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka 
mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti 
- markkinatalouden kehittämisen, 
- hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja 
- vakaan taloudellisen ja valuuttapoliittisen ympäristön luomisen avulla." 
Lausunnossaan komissio käsittelee Slovenian jättämää hakemusta erikseen, mutta 
samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa 
lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. 
Yksittäisten lausuntojen lisäksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 2000" -
tiedonantonsa yhteydessä yleisarvioinnin liittymistä koskevista hakemuksista ja 
suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti 
komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. 
Lausunnon sisältö 
Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston tekemät päätelmät. Siinä: 
- kuvataan Slovenian ja unionin tähänastisia suhteita erityisesti assosiaatiosopimuksen 
puitteissa, 
- eritellään tilanne Eurooppa-neuvoston esittämien poliittisten edellytysten osalta 
(kansanvalta, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), 
- arvioidaan Slovenian tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston 
esittämien taloudellisten edellytysten osalta (markkinatalous, kyky selviytyä 
kilpailupaineesta), 
käsitellään kysymystä Slovenian kyvystä omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat 
velvoitteet, toisin sanoen unionin säännöstö sellaisena kuin se on ilmaistu Euroopan 
unionista tehdyssä sopimuksessa sekä johdettu oikeus ja unionin politiikat, ja 
- arvioidaan lopuksi yleisesti Slovenian tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä unionin 
jäsenyyttä koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja koskeva 
suositus. 
Arvioidessaan Sloveniaa taloudellisilla perusteilla ja sen kykyä omaksua säännöstö 
komissio teki myös tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt arvioimaan 
Slovenian kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien vuosien aikana ennen sen 
liittymistä unioniin ottaen huomioon sen, että myös säännöstö kehittyy jatkuvasti. Tämän 
vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa lausunto käsittää noin viiden 
vuoden keskipitkän aikavälin. 
Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Slovenian tilanteesta 
Slovenian viranomaisilta sekä hyödyntänyt monia muita tietolähteitä, mukaan lukien 
jäsenvaltiot ja useat kansainväliset järjestöt. 
b) Euroopan unionin ja Slovenian suhteet 
Historialliset ja geopoliittiset yhteydet 
Slovenia sijaitsee Adrianmeren pohjukassa Keski-, Etelä- ja Kaakkois-Euroopan 
rajaamassa kolmiossa, ja sillä on neljä rajanaapuria (Italia, Itävalta, Unkari ja Kroatia). 
Maan pinta-ala on 20 250 km2 ja väkiluku 2 miljoonaa. 
Slovenian alueella on asunut slaaviväestöä 500-luvulta alkaen. Valta siirtyi 1200-luvulla 
Habsburgeille. Ensimmäisen maailmansodan sekä Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen 
Slovenia päätti liittyä osaksi serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa 
(myöhemmin Jugoslavia). Toisen maailmansodan aikana Slovenia oli Saksan ja Italian 
miehittämä. 
Vuonna 1945 Sloveniasta tuli osa Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa, mutta 
rannikkoalueet ja syrjäseudut jäivät kansainvälisen hallinnon alaisuuteen vuoteen 1954 
asti. Jyrkän kommunistisen pakkolunastus- ja kollektivointipolitiikan kauden jälkeen 
vuoden 1953 perustuslaissa luotiin perusta Jugoslavian itsehallinnolliselle sosialismille. 
Vuoden 1963 perustuslaissa vaalittiin ajatusta itsehallinnollisesta yhteiskunnasta talous-, 
yhteiskunta- ja kulttuurielämän kaikilla tasoilla, mutta se jäi edelleen kuitenkin pitkälti 
kommunisti puolueen valvontaan. 
Liittovaltion vallan heikkeneminen ja valtuuksien siirtäminen osavaltioille alkoi 60-luvun 
lopulla, mutta autoritaarinen keskusjohtoisuus palautettiin vuonna 1972 ilmenneiden 
poliittisten levottomuuksien jälkeen. Presidentti Titon kuoltua vuoden 1980 toukokuussa 
poliittinen ja taloudellinen hajaannus alkoi voimistua. Inflaation kiihtyminen, 
maksutaseen vajeen kasvu ja lainanoton nopea lisääntyminen antoivat pontta pyynnöille 
alueellisesta itsehallinnosta ja parlamentaariseen demokratiaan siirtymisestä. Vuonna 
1989 Slovenian kansalliskokous muutti Serbian ylivallan pelossa perustuslakia 
valmistellakseen suvereenin Slovenian valtion perustamista. 
Slovenian ensimmäiset vapaat vaalit pidettiin vuoden 1990 huhtikuussa. Joulukuun 23. 
päivänä 1990 pidetyssä kansanäänestyksessä 88 prosenttia äänestäjistä kannatti 
itsenäisyyttä. Slovenian itsenäisyyttä ja suvereenisuutta koskeva perustuslaillinen 
peruskirja hyväksyttiin 25. kesäkuuta 1991, ja seuraavana päivänä maa julistettiin 
itsenäiseksi. Voitto Jugoslavian liittovaltion joukkoja vastaan itsenäisyysjulistuksen 
jälkeen käydyssä kymmenpäiväisessä sodassa vahvisti Slovenian aseman itsenäisenä 
valtiona. Euroopan yhteisö tunnusti Slovenian itsenäisyyden 15. tammikuuta 1992. 
Vuoden 1992 joulukuussa pidettyjen presidentin- ja parlamenttivaalien jälkeen 
muodostettiin laajapohjainen koalitiohallitus. Vuonna 1996 pidettyjen uusien 
parlamenttivaalien jälkeen kesti useita kuukausia, ennen kuin mikään puolueiden 
ryhmittymä onnistui muodostamaan hallitusenemmistöä. 
Slovenian kanta Euroopan unioniin 
Itsenäistymisen jälkeen Slovenian hallitus on johdonmukaisesti korostanut, että sen 
ulkopolitiikassa on etusijalla yhdentyminen Euroopan unioniin. Jo vuoden 1992 
helmikuussa se esitti Eurooppa-sopimuksen tekemistä ja pyysi tukea Slovenian talouden 
rakenneuudistukseen ja lujittamiseen. 
Slovenian hallitus oli heti EU:n kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen tultua voimaan 
vuonna 1993 halukas aloittamaan Eurooppa-sopimusta koskevat neuvottelut. Kesäkuun 
10. päivänä 1996, jolloin Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin, hallitus haki virallisesti 
EU:n jäsenyyttä. Kahta kuukautta aiemmin kansalliskokous oli hyväksynyt julistuksen, 
jossa se vahvisti jäsenyyden tavoitteekseen ja ilmaisi tahtonsa vapauttaa 
kiinteistömarkkinat Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopimien 
periaatteiden mukaisesti. Vuoden 1997 toukokuussa Slovenia julkaisi maan unioniin 
liittymistä koskevaa strategiaa koskevan asiakirjan, jossa se jälleen vahvisti tavoitteenaan 
olevan pääsy EU:n täysjäseneksi. Asiakirjan mukaan "Slovenia on paitsi kykenevä ja 
halukas omaksumaan täysjäsenyydestä aiheutuvat velvoitteet myös valmis hyväksymään 
tietyt rajoitukset, joita näiden velvoitteiden täyttäminen aiheuttaisi Slovenian valtion 
suvereenisuudelle." 
Sopimussuhteet 
Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta teki Euroopan yhteisön kanssa joukon 
kauppasopimuksia, joista ensimmäinen on vuodelta 1970. Vuonna 1980 allekirjoitettiin 
kauppaa ja taloudellista yhteistyötä koskeva sopimus, ensinimäinen laatuaan, sekä 
perustettiin yhteistyöneuvosto. Jo tuolloin 96 prosenttia Jugoslavian teollisuustuotteiden 
viennistä yhteisöön oli vapautettu verosta, ja 28 prosenttia maataloustuotteista oli 
oikeutettu tullietuuskohteluun. Jugoslavian sisällissodan puhjettua EY keskeytti kyseisen 
sopimuksen soveltamisen vuoden 1991 marraskuussa. Tämän jälkeen kauppasuhteiden 
jatkuvuus varmistettiin vuosittain uusittavilla yksipuolisilla etuuskohteluun oikeuttavilla 
kauppajärjestelyillä, kunnes väliaikainen sopimus tuli voimaan vuoden 1997 
tammikuussa (ks, jäljempänä). 
Euroopan yhteisön ja Slovenian diplomaattisuhteet luotiin 13. huhtikuuta 1992. 
Syyskuun 1. päivänä 1993 tuli voimaan yhteistyösopimus, joka pohjautui Jugoslavian 
kanssa vuonna 1980 allekirjoitettuun sopimukseen. Siihen liittyi täydentäviä järjestelyitä 
erityisesti liikenteen, tekstiilialan ja rahoitusalan yhteistyön osalta. 
Vuonna 1993 pidettiin yksi kokous, mutta sopimuksessa aiottua poliittista vuoropuhelua 
ei jatkettu, koska oletettiin, että se korvattaisiin pian Eurooppa-sopimuksella. Sen 
tekemistä viivyttivät kuitenkin erimielisyydet tarpeesta muuttaa Slovenian 
kiinteistölainsäädäntöä niin, että EU:n kansalaiset saisivat oikeuden omistaa kiinteistöjä. 
Eurooppa-sopimuksen liitteenä olevassa kirjeenvaihdossa onnistuttiin vihdoin 
edistämään sen allekirjoittamista, joka tapahtui 10. kesäkuuta 1996. Kirjeenvaihdon 
mukaan Slovenian kiinteistömarkkinat avattaisiin kaikille EU:n kansalaisille neljän 
vuoden kuluttua Eurooppa-sopimuksen voimaantulosta, ja Slovenian alueella vähintään 
kolme vuotta asuneille EU:n kansalaisille ne vapautettaisiin jo sopimuksen voimaantulon 
yhteydessä. 
10 
Eurooppa-sopimuksen ratifiointia odotettaessa 1. tammikuuta 1997 tuli voimaan 
väliaikainen sopimus, joka koskee kaikkea Eurooppa-sopimuksen soveltamisalaan 
kuuluvaa kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä korvaten näillä aloilla yhteistyö­
sopimuksen sekä vuosittain uusittavat yksipuoliset kauppaan liittyvät toimenpiteet. 
Yhteistyösopimuksen mukainen taloudellinen yhteistyö jatkuu. 
Eurooppa-sopimuksesta tulee voimaan tullessaan Slovenian ja Euroopan unionin 
suhteiden oikeusperusta. Sen tavoitteena on luoda puitteet poliittiselle vuoropuhelulle, 
kehittää kauppaa ja sopimuspuolten taloudellisia suhteita, luoda perusta yhteisön 
tekniselle avulle ja rahoitusavulle sekä luoda asianmukaiset puitteet Slovenian 
asteittaiselle yhdentymiselle unioniin. Sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne 
tarjoaa mekanismin täytäntöönpanolle, hallinnoinnille ja valvonnalle suhteiden kaikilla 
osa-alueilla. Alakomiteat tarkastelevat teknisen tason kysymyksiä. Ylemmistä 
virkamiehistä koostuvassa assosiaatiokomiteassa keskustellaan sopimukseen liittyvistä 
ongelmista, jotka pystytään usein ratkaisemaan. Assosiaationeuvostossa tarkastellaan 
suhteiden yleistä tilaa ja tulevaisuudennäkymiä, ja siinä on mahdollisuus tarkastella 
Slovenian edistymistä liittymisvalmisteluissa. 
Jotta Eurooppa-sopimus voitaisiin ratifioida, vaaditaan Slovenian perustuslaki­
tuomioistuimen 5. kesäkuuta 1997 antaman päätöksen mukaan perustuslain muuttamista. 
Slovenian hallitus on sitoutunut saamaan aikaan tarvittavat muutokset, jotta sopimus 
voitaisiin ratifioida mahdollisimman pian. 
Slovenian hallitus katsoi tarpeelliseksi tehostaa yhdentymisprosessin hallinnointia ja 
päätti 25. lokakuuta 1996 antaa liittymistä valmistelevan politiikan yhteensovittamisen ja 
seurannan ulkoasiainministeriön alaisen Eurooppa-asiain toimiston tehtäväksi. Myös 
Phare-ohjelman hallinnointi on siirretty tälle toimistolle. 
Liittymistä valmisteleva strategia 
Väliaikaisen sopimuksen ja yhteistyösopimuksen sekä valkoisen kirjan täytäntöönpano 
Väliaikaisen sopimuksen kauppaa koskevat määräykset on pantu täytäntöön aikataulun 
mukaisesti. Ensimmäiset viralliset neuvottelut sekakomiteassa käytiin 20.—21. 
maaliskuuta 1997. Tällöin perustettiin myös yhdeksän alakomiteaa, joissa yhteistyö on 
edistynyt hyvin. 
Tämänhetkiset tärkeimmät keskustelunaiheet ovat Slovenian liittymisstrategian 
vahvistaminen, lainsäädännön lähentäminen, julkishallinnon uudistus, kansantalouden 
vakaus ja rakenneuudistukset, rahoituspalvelu ja pääoman liikkeiden vapauttaminen, 
viinejä ja väkeviä alkoholijuomia koskeva sopimus, kasvinsuojelun ja eläinlääkinnän 
vastaavuutta koskeva pöytäkirja, eurooppalainen vaatimustenmukaisuuden arviointia 
koskeva sopimus, sertifiointiin ja standardointiin liittyvät kysymykset, useat kauppaa 
koskevat erityiskysymykset, yhteisön ohjelmien avaaminen ja niihin osallistumiseen 
liittyvät valmistelut sekä kolmannen pilarin alaan kuuluva yhteistyö. 
Useimmat tähän mennessä esiin tulleet kaupan alaan kuuluvat kysymykset ovat olleet 
merkitykseltään vähäisiä. Koska Eurooppa-sopimuksen voimaantulo on viivästynyt, nyt 
on mahdollista nopeuttaa politiikkojen ja mekanismien käyttöönottoa jopa ennen 
sopimuksessa tavoiteltuja ajankohtia esimerkiksi standardien, kilpailun ja valtion tukien 
11 
osalta. Politiikkoja esimerkiksi julkisiin hankintoihin ja pääoman liikkumiseen liittyvistä 
näkökohdista ei aina ole kehitetty Eurooppa-sopimuksen hengessä, mutta kyseisissä 
tapauksissa hallitus tarkistaa lähestymistapaansa liittymisstrategian yhteydessä. 
Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisämarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa 
esitetään säädökset, jotka unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden on saatettava osaksi 
kansallista lainsäädäntöään ja pantava täytäntöön voidakseen soveltaa yhteisön 
säännöstöä, sekä yksilöidään sisämarkkinoiden toteuttamiseksi välttämättömät 
edellytykset (I vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Slovenia 
pitää tätä työtä erittäin tärkeänä. Eurooppa-asiain toimisto valvoo valkoiseen kirjaan 
liittyvien toimien täytäntöönpanoa, jota hoitavien ministeriöiden työryhmien 
koordinoinnista ja valvonnasta on lisäksi vastuussa lainsäädäntöasiani toimisto. Hallitus 
pitää valkoiseen kirjaan liittyvien toimien täytäntöönpanoa keskipitkän aikavälin 
strategisena tavoitteena, ja se julkaisikin vuoden 1996 toukokuussa primäärioikeuden 
lähentämistä koskevan kolmivuotissuunnitelman. Suunnitelmaa on tarkoitus kehittää 
edelleen lähinnä sisällyttämällä siihen teknisiä standardeja ja johdettua oikeutta niin, että 
siitä muokataan valkoisen kirjan täytäntöönpanoa koskeva strategia. Se on tarkoitus 
hyväksyä ennen vuoden 1997 loppua. 
Lainsäädännön mukauttamisessa on edistytty erityisesti pankkialan, henkisen ja teollisen 
omaisuuden, rahanpesun, kuluttajansuojan, henkilötietojen suojan ja tullin suhteen. 
Erityistä huomiota kaipaavat vielä pääoman vapaa liikkuvuus, välillinen verotus, 
vakuutusala, standardit, kilpailuja valtion tuet, energia-ala ja televiestintä. 
Yleisesti ottaen EY:n ja Slovenian väliaikainen sopimus toimii hyvin. Sen täytäntöön­
panossa ei tällä hetkellä ole suurempia ongelmia. Kahdenvälisiä neuvotteluja koskevasta 
menettelystä saatujen ensimmäisten kokemusten perusteella vaikuttaa siltä, että Slovenia 
on sitoutunut käyttämään sitä tehokkaasti. 
Suunnitelmallinen vuoropuhelu 
Slovenia on osallistunut suunnitelmalliseen vuoropuheluun vuoden 1996 kesäkuusta 
alkaen. Se pitää vuoropuhelua tärkeänä ja on erityisesti osaltaan edistänyt talous- ja 
rahoitusasioiden sekä sisämarkkinoiden ja energia-asioiden käsittelyä. Slovenian 
viranomaiset ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä siihen, että äskettäin on aloitettu kokousten 
suunnittelu pitkällä aikavälillä ja että kun esityksiä voidaan suunnitella pidempään, on 
niiden laatukin paranemassa. 
Phare 
Slovenian muutoskehitystä ja liittymistä valmistelevia toimia tuettiin Phare-ohjelmasta 
94 miljoonalla eculla vuosina 1992—1996. Vuoden 1997 osuus oli 22 miljoonaa ecua. 
Parhaillaan toteutetaan myös Italian (10 miljoonaa ecua) ja Itävallan (6 miljoonaa ecua) 
kanssa tehtävää raja-alueyhteistyötä koskevia ohjelmia, joissa keskitytään erityisesti 
talouden, ympäristön ja infrastruktuurien alojen yhteistyöhön. 
Phare-ohjelman ensimmäisinä vuosina sitä käytettiin lähinnä yksityistämisen ja yritysten 
rakennemuutosten tukemiseen, pankkialan uudistuksiin sekä Slovenian tutkimus- ja 
kehittämistoiminnan vahvistamiseen. Myöhemmin lisättyjä kohteita ovat lainsäädännön 
12 
lähentäminen, julkishallinnon uudistaminen sekä, muut yhteisön säännöstön 
omaksumiseen ja yritysten kilpailukyvyn edistämiseen liittyvät alat. 
Slovenia on käyttänyt Phare-varoja tehokkaasti hyödykseen. Hallitus on erityisesti 
kohdentanut suuren osan teknisestä avusta niiden teknisten erityisongelmien 
ratkaisemiseen, jotka liittyvät politiikkojen uudistamiseen, muutoskehitykseen, yhteisön 
säännöstön omaksumiseen sekä sellaisen taitotiedon luomiseen, jota maassa ei muuten 
ole käytettävissä. Maksusuorituksia on tehty paljon. 
Osallistuminen yhteisön ohjelmiin 
Koska Eurooppa-sopimusta ei vielä ole ratifioitu, Slovenia ei voi vielä osallistua yhteisön 
ohjelmiin, jotka edellyttävät assosiaationeuvoston perustamista. 
Kauppasuhteet 
Vuosina 1992—1996 EU:n ja Slovenian kauppa lisääntyi huomattavasti. EU:n tuonti 
Sloveniasta kasvoi 1,6 miljardista 4,2 miljardiin ecuun, ja EU:n vienti Sloveniaan kasvoi 
1,4 miljardista 5,3 miljardiin ecuun. Slovenian kauppatase oli vuonna 1992 hieman 
ylijäämäinen, mutta muuttui alijäämäiseksi. Alijäämä kasvoi vuonna 1995, kun Itävalta, 
Suomi ja Ruotsi liittyivät unioniin, ja myös siksi, että Slovenian talouden välineistö 
kaipasi uudistusta. Slovenian vienti vastaa noin 60:ta prosenttia BKT:sta, ja vuonna 1996 
noin 66 prosenttia ulkomaankaupasta käytiin Euroopan unionin kanssa. Tärkeimmät 
tuonti-ja vientituotteet olivat sähkölaitteet, kuljetuskalustoja tekstiilit. 
Saksa on Slovenian tärkein kauppakumppani. Vuonna 1996 Saksan osuus Slovenian 
koko ulkomaankaupasta oli 25,9 prosenttia. Seuraavaksi eniten kauppaa käytiin Italian, 
Ranskan, Kroatian ja Itävallan kanssa. Itsenäistymisensä jälkeen Slovenia on osallistunut 
poliittista vakautta ja taloudellista yhteistyötä edistävien alueellisten järjestöjen 
toimintaan. Slovenia on mukana keskieurooppalaisessa aloitteessa (CEI) ja Keski-
Euroopan vapaakauppasopimuksessa (CEFTA). 
Yleisarvio 
Kahdenvälinen suhde on yleisesti ottaen kehittynyt rakentavasti ja ongelmitta. 
Lainsäädäntöön ja perustuslakiin liittyvät kysymykset, jotka ovat viivyttäneet Slovenian 
Eurooppa-sopimuksen ratifiointia, ovat rajoittaneet suhteiden kehitystä, vaikka Slovenia 
onkin monilla aloilla halukas etenemään Eurooppa-sopimuksessa suunnitellun yhteistyön 
kehittämisessä jo ennen sen voimaantuloa. 
13 
B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski- ja Itä-Euroopan 
hakijamaiden liittymistä koskevia ns. poliittisia arviointiperusteita. Näiden mukaan 
hakijamaissa olisi oltava "vakaat toimielimet, joilla turvataan demokratia, 
laillisuusperiaate, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja niiden suojelu". 
Euroopan yhteisöjen komissio on käyttänyt useita tietolähteitä tehdäkseen siltä pyydetyn 
poliittisia oloja koskevan arvioinnin. Näitä tietolähteitä ovat muun muassa Slovenian 
viranomaisten vastaukset komission yksiköiden niille vuoden 1996 huhtikuussa 
lähettämään kyselyyn, kahdenvälisten kokousten seuranta, jäsenvaltioiden 
suurlähetystöjen ja komission edustuston laatimat kertomukset, kansainvälisten 
järjestöjen (erityisesti Euroopan neuvoston ja ETYJ:n) tekemät arvioinnit ja valtiosta 
riippumattomien j ärj estöj en kertomukset. 
Tässä analyysissä paneudutaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan pääasiallisiin 
piirteisiin sekä perusoikeuksien suojelun järjestämiseen. Siinä ei tyydytä viralliseen 
kuvaukseen, vaan pyritään demokratian ja oikeusvaltion todellisen toiminnan 
kuvaamiseen. 
Tämä arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesäkuussa. Siinä ei tarkastella 
yksityiskohtaisesti muutoksia, jotka ovat voineet tapahtua kommunistihallinnon 
sortumisen jälkeen tai joita suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa 
jokin ala on useimmiten otettu huomioon. Hallinnon tilanteeseen, jota käsitellään 
tarkemmin 4 osastossa, ainoastaan viitataan lyhyesti. 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Slovenian itsenäisyysjulistuksen antamisen jälkeen vuoden 1991 kesäkuussa Slovenian 
parlamentti antoi uuden perustuslain, jolla perustettiin parlamentaarinen demokratia. 
Kyseinen perustuslaki tuli voimaan vuoden 1991 joulukuussa sen jälkeen, kun Slovenian 
eri toimielimet olivat sen hyväksyneet. Toimielimet toimivat säännönmukaisesti. 
Lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät varovat toimivaltansa 
ylittämistä ja toimivat yhteistyössä. 
Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne 
Parlamentti koostuu yhdestä kamarista, kansalliskokouksesta. Se koostuu 90 jäsenestä, 
jotka valitaan neljän vuoden toimikaudeksi vaalijärjestelmässä, joka on sekamuoto 
suhteellisesta vaalista ja enemmistövaalista. Italialaisvähemmistölle ja 
unkarilaisvähemmistölle on varattu kullekin yksi edustajapaikka. Sloveniassa on myös 
kansallisneuvosto, jonka tehtävänä on edustaa sosiaalistaloudellisten ja ammatillisten 
14 
tahojen sekä paikallisyhteisöiden etuja. Kyseinen neuvosto koostuu 40:stä viideksi 
vuodeksi valitusta jäsenestä. He antavat lausunnon kansalliskokouksen käsittelemistä 
esityksistä, voivat pyytää kansalliskokousta käsittelemään uudelleen lakitekstiä ennen sen 
vahvistamista (kansalliskokouksen on silloin äänestettävä uudemman kerran tekstistä ja 
saatava jäsentensä enemmistö sen kannalle) ja heillä on mahdollisuus pyytää 
parlamentaarisen tutkintavaliokunnan perustamista. 
Tasavallan presidentin on hajotettava kansalliskokous, jos tämä ei pysty nimeämään 
pääministeriä. 
Parlamentin jäsenet nauttivat perinteistä koskemattomuutta. Opposition asema ja 
osallistuminen toimielinten toimintaan on tunnustettu Sloveniassa. Se ilmenee erityisesti 
parlamentaaristen tutkintavaliokuntien perustamisena (yhden kolmasosan parlamentin 
jäsenistä tekemällä päätöksellä). Niillä on sama tutkintavalta kuin tuomioistuimilla. 
Nykyisin kyseisiä valiokuntia on kuusi. Niiden tehokkuus on kuitenkin niiden tuottamien 
kertomusten valossa osoittautunut kyseenalaiseksi. Kansalliskokouksessa on 39 pysyvää 
valiokuntaa. Parhaillaan käsitellään esitystä niiden määrän vähentämisestä 15:een. 
Sloveniassa on monipuoluejärjestelmä. Maassa on 30 rekisteröityä puoluetta, jotka kaikki 
asettivat ehdokkaita viimeisimmissä parlamenttivaaleissa vuonna 1996. Poliittisia 
ryhmittymiä on helppo perustaa ja ne saavat rahoitusta valtiolta suhteessa viime vaaleissa 
saamaansa äänimäärään. 
Parlamentti harjoittaa lainsäädäntövaltaa. Sillä, hallituksella, vähintään 5 000 äänestäjän 
ryhmällä ja kansallisneuvostolla on aloiteoikeus. Lainsäädäntöprosessi on Sloveniassa 
verrattain pitkä. Kun asiassa toimivaltainen parlamentin pysyvä valiokunta ja 
kansallisneuvosto ovat käsitelleet lakiesityksen, kansalliskokous käsittelee sen kolmasti 
ennen kuin antaa lain. 
Hallituksella on itsenäinen säädösvalta, jonka ansiosta se voi antaa säädöksiä, vaikka siitä 
ei laissa ole ennakkoon säädettykään. Se ei voi kuitenkaan sen perusteella säännellä 
luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuksia, ellei se ole saanut siihen 
valtuutusta lainsäädännössä. Perustuslakituomioistuin valvoo tarkasti sitä, että 
parlamentin antama valtuutus on ollut nimenomainen ja että hallituksen säädösvallallaan 
antamat säädökset vastaavat todella lainsäätäjän tarkoituksia. Presidentti voi antaa 
lainvoimaisia säädöksiä sodan tai hätätilan aikana tai silloin, kun parlamentti ei pysty 
kokoontumaan (perustuslain 108 artikla) sillä edellytyksellä, että hän palauttaa kyseiset 
valtuutensa parlamentille mahdollisimman pian. 
Kansalliskokous voi päättää kansanäänestyksen järjestämisestä aiheesta, jonka se katsoo 
sen arvoiseksi, joko yhden kolmasosan sen jäsenistä, kansallisneuvoston tai 40 000 
äänestäjän sitä pyytäessä. Sloveniassa järjestettiin vuoden 1996 marraskuussa 
kansanäänestys käynnissä olleiden parlamenttivaalien vaalitavan uudistamisesta. 
Yksikään kolmesta muutosehdotuksesta ei saanut vaadittua enemmistöä. 
Parlamentin toiminta 
15 
Vuosina 1992 ja 1996 pidetyt vaalit olivat vapaat ja rehelliset. Niiden tulokset johtivat 
kummallakin kerralla kokoomushallituksen perustamiseen (katso liitteenä vuoden 1996 
parlamenttivaalien tulokset). 
Parlamentti toimii tyydyttävästi. Sen toimivaltaa kunnioitetaan ja oppositio osallistuu 
tavanomaiseen tapaan sen toimintaan. Olisi kuitenkin nopeutettava 
lainsäädäntömenettelyn sääntöjä ja lisättävä yleisemmin kansalliskokouksen teknisiä 
välineitä ja henkilöstöä, jotta se voi paremmin suorittaa lainsäätäjän tehtävänsä erityisesti 
Euroopan yhdistyessä. 
Toimeenpanovallan rakenne 
Tasavallan presidentti valitaan yleisillä suorilla vaaleilla viiden vuoden toimikaudeksi, 
jonka voi kerran uusia. Hänellä on perinteiset valtionpäämiehen virkatehtävät. Jos hänen 
toimintansa on perustuslain tai muiden lakien vastainen, kansalliskokous voi pyytää 
perustuslakituomioistuinta erottamaan hänet virastaan kahden kolmasosan enemmistöllä 
tehdyllä päätöksellä. 
Parlamentti valitsee pääministerin tasavallan presidentin esityksestä. Kansalliskokous 
valitsee myös ministerit pääministerin esityksestä. Hallitus ja yksittäiset ministerit ovat 
vastuussa kansalliskokoukselle. 
Valtion aluehallinto perustuu 58 paikallishallitukseen, joiden päälliköt hallitus nimeää 
sisäministerin esityksestä. Kyseiset paikallishallitukset panevat täytäntöön 
keskushallinnon tekemiä päätöksiä ja valvovat paikallisyhteisöjen toimintaa. Niiden 
päälliköt ovat virkavastuussa sisäasiainministerille. 
Sloveniassa on ainoastaan yksi paikallishallintoyksikkö, kunnat. Vuonna 1994 niiden 
määrää nostettiin 62:sta 147:ään (20 uuden kunnan perustamista suunnitellaan). Ne 
hoitavat suureksi osaksi paikalliset julkiset palvelut. Niiden johdossa on suorilla yleisillä 
vaaleilla valittu kunnanjohtaja ja neljäksi vuodeksi valittu kunnanvaltuusto. Valtion tuki 
muodostaa edelleen merkittävän osan kuntien budjettivaroista. Useita hankkeita on 
suunnitteilla niiden taloudellisen riippumattomuuden lisäämiseksi. 
Julkishallintoa säätelee kaksi lakia, joista toinen koskee hallituksen ja parlamentin 
henkilöstöä ja toinen valtion virastojen toimihenkilöitä. Viimeksi mainitun lain 
säännökset ovat samankaltaisia voimassa olevan työlain säännösten kanssa. Sloveniassa 
ei ole toistaiseksi hallinnon toimien avoimuuden turvaavaa lakia, vaikka perustuslaissa 
säädetään siitä. 
Siviilihallinto valvoo armeijaa, salaista palvelua ja poliisia. Vuonna 1996 aloitettiin 
poliisivoimien uudelleenorganisointi paikallisella tasolla poliisin tehokkuuden 
parantamiseksi. Parlamentti ja toimeenpanovalta valvovat armeijaa. Pääministeri on 
suoraan vastuussa salaisen palvelun toiminnasta. 
Toimeenpanovallan toiminta 
Valtion keskeiset toimielimet toimivat säännönmukaisesti ja häiriöittä. 
Koska Slovenia on itsenäistynyt äskettäin, sen paikallinen itsehallinto on vasta 
kehittymässä. Julkishallinnon uudistusohjelmassa määrätään toimivallan siirtämisestä 
16 
kunnille. Parlamentti käsittelee parhaillaan paikallisyhteisöjen uudistamista koskevaa 
lakiesitystä. 
Hallitus aikoo käynnistää hallinnon tehokkuuden parantamiseksi julkishallinnon 
nykyaikaistamista koskevan laajan ohjelman, joka kattaa oikeudelliset, hallinnolliset, 
rahoitukselliset ja organisaatiota koskevat näkökohdat ja jolla pyritään edistämään 
henkilöstön koulutusta. Korruption torjunta on yksi hallituksen ensisijaisista tavoitteista. 
Poliisin toiminnan valvomisesta vastaava parlamentin valiokunta on törmännyt tiettyihin 
esteisiin tehtäväänsä suorittaessaan. Erityisesti yhteistyö sisäministeriön kanssa on ollut 
joskus vaikeaa. Poliisin toiminnan valvonta ja mahdollisuudet asettaa se vastuuseen ovat 
kuitenkin tyydyttäviä. 
Tuomiovallan rakenne 
Slovenian oikeuslaitoksen riippumattomuus lainsäädäntövallasta ja toimeenpanovallasta 
on turvattu. Kansalliskokous nimittää tuomarit elinikäiseksi toimikaudeksi oikeudellisen 
neuvoston esityksestä. Oikeudellinen neuvosto on Slovenian tuomarikunnan hallintoelin, 
jonka 11 jäsenestä viisi on parlamentin tasavallan presidentin esityksestä valitsemia ja 
kuusi virassa olevaa tuomaria. Ainoastaan kansalliskokous voi erottaa tuomarit virastaan 
oikeudellisen neuvoston esityksestä, jos he ovat syyllistyneet rikokseen virkaansa 
hoitaessaan tai jos heidät on tuomittu yli kuuden kuukauden pituiseen 
vankeusrangaistukseen. Tuomarit ovat koskemattomia eikä heitä voida pidättää, ellei 
parlamentti ole antanut siihen etukäteen lupaa. Tuomareilla ja syyttäjillä on sananvapaus 
ja yhdistymisvapaus. 
Syyttäjälaitos on riippumaton sekä lainsäädäntövallasta että toimeenpanovallasta. 
Parlamentti nimeää ylimmän syyttäjäviranomaisen kuuden vuoden toimikaudeksi 
hallituksen esityksestä. Kansalliskokous voi myös erottaa hänet virastaan yksinkertaisella 
enemmistöllä. 
Oikeus riitauttaa hallinnolliset toimet on turvattu perustuslain 25 artiklalla. Käytännössä 
kuitenkin kyseisiin toimiin voi hakea oikeudellista muutosta ainoastaan korkeimman 
oikeuden erityisjaostolta, jossa on nykyisin jutturuuhka erityisesti paikallisen 
itsehallinnon kehittämisen jälkeen sen käsiteltäväksi saatettujen asioiden määrän vuoksi. 
Lisäksi käsittely on korkeimmassa oikeudessa täysin kirjallista eikä asioita ratkaista 
julkisesti yleisön läsnäollessa. Sen vuoksi hallitus on päättänyt luoda neljästä 
tuomioistuimesta koostuvan todellisen hallinnollisen tuomioistuimen, jossa asioiden 
käsittely on julkista ja jonka päätöksiin voidaan hakea muutosta korkeimmalta 
oikeudelta. Parlamentti käsittelee vielä kyseistä esitystä. 
Sloveniassa on ollut vuoden 1994 syyskuusta oikeusasiamies, jonka parlamentti valitsee 
ja jonka tehtävänä on käsitellä hänelle lähetetyt valitukset. Eniten valituksia ovat 
toistaiseksi tehneet vankilassa tai pidätettynä olevat henkilöt. 
Perustuslakituomioistuin koostuu yhdeksästä tuomarista, jotka parlamentti nimittää 
tasavallan presidentin esityksestä yhdeksän vuoden toimikaudeksi, jota ei voi uusia. Se 
valvoo, että lait, asetukset ja paikallisyhteisöiden antamat säädökset ovat perustuslain, 
kansainvälisten sopimusten ja kansainvälisen oikeuden yleisperiaatteiden mukaisia. Se 
lausuu kantansa myös niiden kantajien hakemuksista, jotka katsovat, että heidän 
17 
perustuslailla turvattuja perusoikeuksiaan on loukattu. Perustuslain 162 artiklan 
mukaisesti jokainen henkilö, joka voi osoittaa omaavansa henkilökohtaisen edun asiassa, 
voi saattaa asian perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi. Tasavallan presidentti, 
hallitus tai yksi kolmasosa kansalliskokouksen jäsenistä voi pyytää 
perustuslakituomioistuinta antamaan päätöksen siitä, onko parhaillaan ratifioitava 
kansainvälinen sopimus perustuslain mukainen. 
Tuomiovallan toiminta 
Suurimmat ongelmat Slovenian oikeusjärjestelmässä ovat sen suhteellinen tehottomuus 
ja oikeusprosessien kesto. Kanteen käsittelemistä siviiliasiassa saattaa joutua odottamaan 
lähes viisi vuotta. Sloveniassa on pulaa tuomareista, koska heidän palkkansa on 
suhteellisen alhainen ja tuomareita koskevassa virkasäännössä on ikää koskevia 
edellytyksiä (tuomarin on oltava Sloveniassa 30 vuotta täyttänyt). Tilanteen pitäisi 
parantua tuomioistuinten varustamista erityisesti ATK-laitteistoilla koskevalla ohjelmalla 
ja oikeudenkäyntien uudistamista koskevalla hankkeella. 
Perustuslakituomioistuimella on merkittävä asema toimielinten toiminnassa ja 
demokratian toimimisessa Sloveniassa. Sen oikeuskäytäntö on lujittanut oikeusvaltion 
perustamista antamalla toisille tuomioistuimille tiettyjä suuntaviivoja lukuisten uusien 
lakien soveltamiselle. Perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi on saatettu kaiken 
kaikkiaan lähes 1 500 asiaa. Niistä 80 prosenttia on yksityishenkilöiden käsiteltäväksi 
saattamia ja 5 prosenttia on johtanut myönteiseen päätökseen. 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Sloveniassa on annettu säädöksiä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien 
kunnioittamisen varmistamiseksi. Kyseisiä oikeuksia vahvistavat myös tietyt 
kansainväliset yleissopimukset, joista merkittävimpiä ovat Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimus ja sen tärkeimmät lisäpöytäkirjat. Kyseinen kokonaisuus 
muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteisön 
säännöstöä: kaikkien Euroopan unioniin liittymistä haluavien valtioiden on ratifioitava 
kyseiset tekstit ennen liittymistä. 
Slovenia on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuoden 1993 toukokuusta. Se on ratifioinut 
Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjat vuoden 1994 kesäkuussa. 
Slovenia myöntää yksityishenkilöille mahdollisuuden saattaa asiansa Euroopan 
ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi, jos he katsovat, että heidän kyseisen 
yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. 
Muista ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelua koskevista kansainvälisistä 
yleissopimuksista Slovenia on ratifioinut kidutuksen vastaisen yleissopimuksen, mutta ei 
vielä vähemmistöjä koskevaa puiteyleissopimusta. Se ei ole allekirjoittanut Euroopan 
sosiaalista peruskirjaa. Slovenia on ratifioinut YK:n tärkeimmät ihmisoikeuksia koskevat 
yleissopimukset. 
Slovenian perustuslain 8 artiklassa säädetään, että kansallisten lakien on oltava suoraan 
sisäisessä oikeusjärjestyksessä sovellettavien kansainvälisten sopimusten mukaisia. 
18 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Oikeussuojan saaminen on laajalti turvattu Sloveniassa. Oikeusapujärjestelmä on 
sovellettavissa rikostuomioistuimissa. Kansalaisten oikeusturvaa haittaa ainoastaan 
tuomioiden saamisen kesto. 
Kuolemanrangaistus on poistettu. Slovenia on ratifioinut Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimuksen pöytäkirjan n:o 6 vuoden 1994 kesäkuussa. 
Oikeus olla joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti on turvattu, koska pidättämiseen 
tarvitaan etukäteen tehty oikeuden päätös. Pidätetylle on ilmoitettava 24 tunnin kuluessa 
pidättämisen syyt. Pidättäminen saa kestää enintään kolme kuukautta. Perustuslain 30 
artiklassa säädetään, että perusteettomasti pidätetyllä henkilöllä on oikeus korvaukseen. 
Vaalioikeudet on turvattu kaikille 18 vuotta täyttäneille kansalaisille. 
Yhdistymisvapaus ja kokoontumisvapaus ovat Sloveniassa turvattuja. Jo ennen vuotta 
1991 sallitun yhdistysalan vireyttä osoittaa noin 2 000 valtiosta riippumatonta järjestöä. 
Sananvapaus on turvattu Sloveniassa. Lehdistö on yksityistetty eikä toimittajilla ole 
erityisiä esteitä ammattinsa harjoittamisessa. Audiovisuaalisella puolella yksityinen 
sektori (kolme maanlaajuista televisiokanavaa sekä lukuisia maanlaajuisia ja paikallisia 
radioasemia) on haastanut laajalti kilpailuun valtion omistuksessa olevat kanavat (kolme 
radio-ja kaksi televisiokanavaa). Suurin osa Slovenian kotitalouksista pystyy seuraamaan 
ulkomaisia radio- ja televisiokanavia. Vaalikampanjoiden aikana kaikki poliittiset 
puolueet ovat saaneet yhtä paljon lähetysaikaa audiovisuaalisista tiedotusvälineistä 
ohjelmansa esittämiseen. 
Omistusoikeus tunnustetaan perustuslaissa. Ulkomaalaisten kohdalla sitä kuitenkin 
edelleen rajoitetaan erityisesti maanomistuksen osalta, joka sallitaan ainoastaan perinnön 
kautta ja ainoastaan, jos Slovenian kansalaiset voivat vastavuoroisesti saada 
maaomaisuutta kyseisestä toisesta maasta (perustuslain 68 artikla). 
Perustuslakituomioistuin vahvisti 5 päivänä kesäkuuta 1997 antamassaan lausunnossa, 
että ennen Eurooppa-sopimuksen ratifiointia on muutettava perustuslain 68 artiklaa ja 
nykyisin voimassa olevaa lainsäädäntömenettelyä. Hallitus on sitoutunut tekemään 
kyseisen muutoksen mahdollisimman nopeasti. 
Kommunistihallinnon takavarikoiman omaisuuden palauttaminen vaikuttaa toteutuvan 
erityisen hitaasti. Ainoastaan 50 prosenttia kyseisistä riita-asioista on ratkaistu ja 
toistaiseksi 10 prosenttia kiinteistöistä on palautettu. Perustuslakituomioistuin mitätöi 
vuoden 1995 joulukuussa tehdyn päätöksen yli 200 hehtaarin kiinteistöjen palauttamisen 
lykkäämisestä. Parlamentin on vahvistettava tarvittavat säännöt ja käynnissä olevia 
menettelyjä on nopeutettava uusien vaikeuksien välttämiseksi kyseisen lainsäädännön 
täytäntöönpanossa ja omistusoikeuksien osalta mahdollisesti vielä esiintyvien 
epävarmuustekijöiden vähentämiseksi. Sitä helpottaa kiinteistörekisterin päivittäminen ja 
tietokoneistaminen vuonna 1998. 
19 
Tietyn toisen maailmansodan loppupuolella takavarikoidun omaisuuden palauttamisesta 
jatkunut kiistely Italian kanssa ratkaistaan Eurooppa-sopimuksen liitteen XIII 
määräyksillä, joissa käsitellään yleisemmin kiinteistöjen hankkimista Sloveniasta 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten osalta. 
Yksityiselämän kunnioittaminen on turvattu siten, että kotietsintään tai 
puhelinkuunteluun on saatava etukäteen tuomarin antama valtuutus. Perustuslain 36 
artiklan 4 kohdassa sallitaan julkisille viranomaisille poikkeaminen kyseisestä säännöstä, 
jos se on ehdottoman tarpeen. Toistaiseksi poliisi ei ole käyttänyt väärin kyseistä 
poikkeusmenettelyä. 
Slovenia on ratifioinut pakolaisia koskevan Geneven yleissopimuksen. Se valmistelee 
muutosta, jolla sen kansallinen lainsäädäntö mukautetaan Euroopan unionin sääntöihin. 
Nykyisin noin 8 700 entisestä Jugoslaviasta peräisin olevaa pakolaista suojellaan 
väliaikaisesti. 
Epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua koskevista tapauksista ei ole ilmoitettu. 
Slovenian viranomaiset eivät ole vielä ratkaisseet valtioseuraannosta aiheutuneita 
kansallisuuskysymyksiä. Henkilöillä, jotka asuvat pysyvästi Slovenian alueella ja 
haluavat saada maan kansalaisuuden, oli aikaa 25 päivään joulukuuta 1991 hakea sitä. Yli 
98 prosenttia hakijoista sai Slovenian kansalaisuuden. Mainitun päivän jälkeen on jätetty 
16 000 uutta hakemusta; 6 000 hakemukseen on vastattu myönteisesti ja 900 on hylätty. 
Ratkaisematta on tilanne noin 5 000 kansalaisuudettoman osalta, jotka syystä tai toisesta 
eivät ole hakeneet Slovenian kansalaisuutta eikä pakolaisasemaa. Hallituksen on 
toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä kyseisen ongelman ratkaisemiseksi. 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Perustuslaissa tunnustetaan oikeus sosiaaliturvaan (50 artikla ja 52 artikla 
huonompiosaisten kohdalla). 
Ammatillinen järjestäytymisvapaus turvataan perustuslain 76 artiklassa. Neljä 
ammattiliittoa ovat koonneet suurimman osan ammatillisesti järjestäytyneistä henkilöistä. 
Ammatillisen järjestäytymisen aste on noin 50 prosenttia. Lakko-oikeus tunnustetaan 
perustuslain 77 artiklassa. Sitä voidaan kuitenkin rajoittaa lailla, jos yleinen etu kyseinen 
ala huomioon ottaen sitä vaatii. 
Opetuksen ja uskonnon vapaus on turvattu perustuslailla. Slovenian hallitus ja 
roomalaiskatolinen kirkko kiistelevät kommunistihallinnon takavarikoiman omaisuuden 
palauttamisesta. Kyseinen asia pitäisi ratkaista perustuslakituomioistuimen edellä 
mainitulla päätöksellä. 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
Noin 8 prosenttia Slovenian väestöstä kuuluu vähemmistöihin (2,8 prosenttia kroaatteja, 
2,4 prosentteja serbejä, 1,4 prosenttia bosneja, 0,43 unkarilaisia ja 0,16 prosenttia 
italialaisia). Ainoastaan unkarilaiset ja italialaiset on tunnustettu vähemmistöiksi, koska 
toiset ryhmät eivät ole Sloveniassa pysyvästi. 
20 
Slovenian peruslaissa tunnustetaan unkarilais- ja italialaisvähemmistöjen oikeudet. 
Kummallakin vähemmistöllä on oma edustajansa kansalliskokouksessa, jolla on valta 
keskeyttää niiden lakien hyväksyminen, jotka koskevat vähemmistöjen erityisten 
oikeuksien käyttämistä tai niiden oikeudellista asemaa. Vähemmistöillä on oikeus 
perustaa paikallisella tasolla omia autonomisia laitoksia niiden oikeuksien 
toteuttamiseksi, jotka niille annettu koulutuksen, kulttuurin ja tiedonsaannin alalla. 
Italialaisella ja unkarilaisella yhteisöllä on oikeus edistää suhteitaan Italian ja Unkarin 
kanssa. Perustuslain 62 artiklassa tunnustetaan jokaiselle oikeus käyttää omaa kieltään 
yhteydenpidossa hallinnon kanssa. 
Perustuslain 65 artiklassa tunnustetaan myös Slovenian romaniyhteisön (nykyisin 7 000 -
10 000 henkilöä) erityisluonne. Kansalliskokous käsittelee parhaillaan erityistä lakia 
romanien suojelusta. Slovenian hallitus toteutti vuonna 1995 ohjelman heidän 
sosiaalisten ja poliittisten oikeuksiensa soveltamisen lujittamiseksi. Romanit ovat 
edustettuina niiden kaupunkien valtuustoissa, joissa he asuvat. 
1.3 Yleisarvio 
Slovenian toimielimet toimivat säännönmukaisesti. Lainsäädäntövallan, 
toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät varovat toimivaltansa ylittämistä ja toimivat 
yhteistyössä. Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja rehelliset. Oppositio osallistuu 
tavanomaiseen tapaan toimielinten toimintaan. 
Perusoikeuksien kunnioittamisen osalta maassa ei ole suuria ongelmia. Tiettyjä 
parannuksia olisi kuitenkin vielä tehtävä oikeusjärjestelmän toiminnassa ja 
kommunistihallinnon takavarikoiman omaisuuden palauttamisessa entisille omistajilleen. 
Korruption torjuntaa on tehostettava. 
Slovenia on näin ollen ominaisuuksiltaan demokraattinen valtio, jolla on 
laillisuusperiaatteen, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittamisen ja niiden suojelun 
turvaavat vakaat toimielimet. 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
Slovenian taloudellisia oloja ja näkymiä tarkastellessaan komissio on pitänyt 
lähtökohtanaan erityisesti Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joissa todettiin, että Euroopan unionin jäsenyys 
edellyttää toimivaa markkinataloutta ja kykyä selviytyä unionissa vallitsevista 
kilpailutekijöistä ja markkinavoimista. 
Tässä lausunnon osastossa esitetään ensin tiivis katsaus talouden tilanteesta ja taustasta ja 
tarkastellaan tämän jälkeen toisaalta Slovenian edistymistä talouden rakennemuutoksen 
keskeisillä aloilla (hinta- ja kauppajärjestelmän vapauttaminen, talouden vakauttaminen, 
rakennemuutos, rahoitusalan uudistukset) ja toisaalta maan taloudellista ja sosiaalista 
kehitystä. Lopuksi annetaan yleisarvio Slovenian tilanteesta suhteessa Eurooppa-
neuvoston esittämiin arviointiperusteisiin ja selvitys jatkouudistusten mahdollisuuksista 
ja painopisteistä. 
21 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Slovenian väkiluku on 2 miljoonaa ja bruttokansatuote (BKT) 20 miljardia ecua 
(ostovoimapariteetilla ilmaistuna). Sen asukasmäärä on noin 0,5 prosenttia Euroopan 
unionin asukasmäärästä, mutta sen talous ainoastaan 0,3 prosenttia unionin taloudesta. 
Slovenian asukasta kohti laskettu BKT on noin 59 prosenttia unionin keskiarvosta. 
Keskimääräinen kuukausipalkka on noin 475 ecua. 
Slovenia on vuonna 1995 perustetun WTO:n perustajajäsen ja se liittyi CEFTAan vuonna 
1996. 
Edistyminen talouden rakennemuutoksessa 
Slovenian kehitys teollistuneeksi taloudeksi alkoi jo sen ollessa osa Habsburgien 
valtakuntaa vuoteen 1918, jolloin siitä tuli osa Jugoslaviaa, joka muuttui 
kommunistivaltioksi vuonna 1945. Maa otti käyttöön sosialistisen järjestelmän, jossa 
itsehallinto ja yhteisomistus täydensivät keskusjohtoista suunnitelmataloutta ja 
valtionomistusta. Järjestelmän synnyttämä epätasapaino ilmeni 1980-luvulla: tulot 
alkoivat pienentyä ja inflaatio kiihtyi. Slovenian velkaisuus lisääntyi ja se ei pystynyt 
hoitamaan velkojaan helposti, koska se ei saanut uusia ulkomaisia luottoja ja koska sen 
oli siirrettävä huomattavasti varoja muihin Jugoslavian tasavaltoihin. Joitain 
uudistustoimia toteutettiin ennen vuonna 1991 tapahtunutta itsenäistymistä, mutta 
edistyminen oli hidasta. 
Slovenia on ollut aina vaurain ja kaikkein avoin entisistä Jugoslavian tasavalloista. Se on 
hyötynyt suotuisasta maantieteellisestä sijainnistaan ja vauraasta menneisyydestään. 
Vuoteen 1990 saakka sen osuus oli noin 16 prosenttia Jugoslavian kokonaistuotannosta ja 
27 prosenttia ulkomaankaupasta, vaikka sen väkiluvun osuus oli vain 9 prosenttia koko 
Jugoslavian väkiluvusta. Slovenia itsenäistyi vuonna 1991 ja alkoi muuttaa talouden 
rakenteitaan. Koska Sloveniassa ei oltu koskaan sovellettu perinteistä keskusjohtoista 
suunnitelmataloutta, sen keskittymisen taso oli alhaisempi kuin muissa Keski- ja Itä-
Euroopan maissa. Se oli myös muita vähemmän riippuvainen Neuvostoliitosta. Kuten 
muitakin siirtymätalouksia, Sloveniaa vaivasivat kuitenkin useat vääristymät: 
omistusoikeudelle ja pääoman käytölle oli asetettu rajoituksia, raskaan teollisuuden 
osuutta painotettiin liikaa, suurilla yrityksillä oli määräävä asema ja huomattava osa 
kaupasta suuntautui kommunistimaihin. 
Siirtymävaiheen alussa oli painopiste enemmän vakauttamisessa kuin uudistamisessa. 
Vaikka kauppa ja tietyt hinnat oli vapautettu jo alkuvaiheessa, julkisen talouden 
uudistaminen, yksityistäminen ja rakenteiden uudistaminen tapahtuivat myöhemmin ja 
vie vielä jonkin aikaa, kunnes ne on saatu toteutettua kokonaisuudessaan. 
Pienimuotoinen yksityisyrittäjyys oli sallittua jo Jugoslavian lainsäädännössä, ja valtion 
omistus oli melko vähäistä. Pääasiallinen omistusmuoto oli yhteisomistus, jossa yrityksiä 
johdettiin melko itsenäisesti sen sijaan, että niitä olisi valvottu keskitetysti, ja 
työntekijöiden osallistuminen yritysten toimintaan oli voimakasta. Tietyt 
keskusjohtoiseen suunnitelmatalouteen liittyvät vääristymät olivat kuitenkin 
väistämättömiä: rahoituskurin puute johti laadultaan huonompaan ja tehottomampaan 
22 
tuotantoon ja liialliseen työvoiman käyttöön. Työpaikan säilyminen oli turvattua ja 
työvoiman irtisanominen oli kiellettyä. 
Yksityistäminen ja uusien yritysten syntyminen on lisännyt yksityisen sektorin 
merkitystä. Yksityistäminen on kohdistunut yhteisomistuksessa olleisiin yrityksiin, joten 
valtion omistuksessa olevien yritysten yksityistäminen on vielä toteutettava. 
Ulkomaiset suorat sijoitukset 
Sloveniaan suuntautuvien ulkomaisten suorien sijoitusten määrä on pysynyt alhaisena 
talouden kokoon verrattuna: vuotuinen ulkomaisten sijoitusten määrä ei ole koskaan 
ylittänyt yhtä prosenttia BKT:sta (lähde: EBRD). Tärkeimmät syyt tähän ovat 
markkinoiden pienuus, kotimaisten sijoittajien suosiminen yksityistämisessä ja 
epätäydellinen lainsäädännöllinen kehys. Viime vuosina on tehty vain muutamia täysin 
uusia ulkomaisia sijoituksia, ja ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin pääasiallisesti 
yrityksiin, joista osuuksia oli jo ulkomaalaisomistuksessa. 
Talouden rakenne 
Maatalouden osuus kokonaistuotannosta on hyvin samankaltainen kuin Euroopan 
unionissa; sen osuus on noin 4 prosenttia arvonlisästä. Sen osuus työvoimasta on 
kuitenkin suurempi eli noin 7 prosenttia. Maan koillisosassa sijaitsevia kilpailukykyisiä 
maatiloja lukuun ottamatta tehokkuus on alhaista ja rakenteet ovat hajanaisia. Koska 
suurin osa maatalousmaasta oli säilynyt yksityisomistuksessa kommunismin aikana, 
siirtymävaiheen ongelmat eivät olleet kovinkaan suuria. Slovenia on elintarvikkeiden ja 
maataloustuotteiden nettotuoja. Tuet ovat merkittäviä erityisesti vuoristoalueilla. 
Talouden rakenne muuttui entisen Jugoslavian ja Keskinäisen taloudellisen avun 
neuvoston SEVin hajotessa sekä vakautusohjelman seurauksena: teollisuuden osuus 
työllisyydestä väheni 35 prosenttiin ja sen osuus kokonaistuotannosta väheni 33 
prosenttiin vuoteen 1993 mennessä. Teollisuustuotannon kasvu ei ole ollut tasaisen 
voimakasta kyseisen ajankohdan jälkeen; se käytännöllisesti katsoen pysähtyi vuonna 
1996. Teollisuuden osuus oli 32 prosenttia BKT:sta vuonna 1995 - valmistusteollisuuden 
osuuden ollessa 28 prosenttia. Merkittävin tuotantoala on metallituotteiden valmistus. 
Teollisuuden rakenne on kuitenkin melko matala - sen erikoistumisen aste on alhaisempi 
kuin mitä voisi odottaa pieneltä ja avoimelta taloudelta. Vuonna 1995 dynaamisimmat 
alat olivat kuljetusvälineiden ja sähkölaitteiden valmistus, ja vuonna 1996 
dynaamisimmat alat olivat tekstiiliala ja elintarvikkeiden jalostus. 
Palvelujen suhteellinen merkitys kokonaisuuden kannalta on lisääntynyt osittain siksi, 
että teollisuuden osuus on pienentynyt, mutta myös siksi, että matkailu on lisääntynyt. Se 
on ollut yksi eniten kasvavista aloista. 
Merkittävän harmaan talouden olemassaolosta Sloveniassa on olemassa osoituksia. 
Näkyvin osoitus tästä on ilmoittamattoman työllisyyden laajuus: tilastoidun 
työttömyyden aste on yli 14 prosenttia, mutta (ILO:n menetelmien mukaan toteutetun) 
työmarkkinatutkimuksen mukainen todellinen työttömyysaste on vain noin 7 prosenttia. 
Ilmoittamattoman työllisyyden huomattava kasvu määräaikaisissa töissä, urakkatöissä tai 
perheyrityksissä johtuu pääasiallisesti korkeista palkan ulkopuolisista työkustannuksista. 
23 
Talouden rakenteen tärkeimmät tunnusluvut 
(kaikki tiedot koskevat vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) 
Väestö 
BKT asukasta kohti 
% EU-15:n keskiarvosta 
Maatalouden osuus: 
bruttoarvon lisästä 
työllisyydestä 
Ulkomainen bruttovelka/BKT 
Tavaroiden ja palvelujen vienti/BKT 
Ulkomaiset suorat sijoitukset (kanta) miljoonaa 
PPS-ecua'(1995) 
% (1995) 
% (1995) 
% (1995) 
% 
% (1995) 
miljardia ecua 
ecua/asukas 
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD 2,0 
10 100 
59 
5 
7,1 
22 
55 
0,6 
290 
Osto vo i mastandardi 
Ulkomaisten suorien sijoitusten kanta on muunnettu käyttämällä vuoden 1996 lopun 
valuuttakurssia (1 ecu = 1,25299 USD) 
Vapauttaminen 
Hintajärjestelmä 
Suurin osa hinnoista on vapautettu, mutta tiettyjen tärkeimpien hyödykkeiden kuten 
energian, televiestinnän ja liikenteen hinnat ovat säännösteltyjä. Niiden osuus, joka on 
noin 26 prosenttia hintaindeksikorin tavaroista ja palveluista, on merkittävä 
kotitalouksien kulutuksesta. Koska säännöstellyillä hinnoilla ei niiden nykyisillä tasoilla 
välttämättä kateta tuotantokustannuksia, niiden mukauttaminen tulevina vuosina 
kiihdyttää inflaatiota. 
Talousarviosta myönnettävä suora tuki on melko vähäistä, ja sitä myönnetään ainoastaan 
tietyille elintarvikkeille ja julkisille palveluille: tukien määrä on yhteensä noin 3 
prosenttia talousarviosta. Lisäksi tietyt suurehkot yritykset saavat tukea 
kehitysrahastosta, joka perustettiin alunperin tarjoamaan hätärahoitusta pelastettavissa 
oleville yrityksille tai sellaisten yritysten lakkauttamismenettelyjen aloittamiseksi, joilla 
ei ollut todellisia mahdollisuuksia selviytyä. 
Kauppajärjestelmä 
Kauppa vapautettiin jo siirtymävaiheen alussa. Useimmat määrälliset rajoitukset on 
poistettu. Joitakin muita kuin tariffiesteitä on voimassa, mutta hallitus on sitoutunut 
poistamaan ne tietyiltä aloilta kuten televiestinnän ja sähkölaitteiden osalta. Painotettu 
keskimääräinen suosituimmuustulli oli 10,7 prosenttia vuonna 1996. Suurimmassa osassa 
ulkomaankauppaa laskutusvaluuttana käytetään edelleen joko Saksan markkaa tai 
Yhdysvaltain dollaria Slovenian omaa valuutan sijasta. 
24 
Valuuttakurssijärjestelmä 
Slovenian valuutta tolar otettiin käyttöön vuonna 1991. Hallitus hyväksyi Kansainvälisen 
valuuttarahaston (IMF) perustamissopimuksen VIII artiklan mukaiset velvoitteet vuonna 
1995, vaikka valuutta oli ollut tosiasiallisesti vaihdettavissa vaihtotaseen erien osalta 
vuoden 1992 alkupuolelta lähtien. Aluksi valuutan annettiin kellua vapaasti, jonka aikana 
se heikkeni voimakkaasti. Kun valuutta alkoi vakautua ja inflaatio hidastui nopeasti, 
Slovenian keskuspankki otti käyttöön säännellyn kellutuksen. Tavoitteena oli pitää 
reaalinen valuuttakurssi vakaana ja hillitä inflaatiota kilpailukyvyn turvaamiseksi ja 
kokonaistuotannon lisäämiseksi. Järjestelmä valittiin myös siksi, että Slovenialla on pieni 
rahaperusta, joten se on erittäin herkkä pääomantuonnissa tapahtuville muutoksille. 
Vuoden 1992 puolivälistä pääomantuonti kasvoi vaihtotaseen ylijäämän ansiosta. 
Kyseinen pääomantuonti sidottiin huomattavin kustannuksin hillitsemään rahan tarjonnan 
kasvua ja inflaatiopaineita. Politiikka näyttää olleen melko onnistunut. Pääomantuonnin 
sitomisen kustannusten vuoksi Slovenian keskuspankin täytyi kuitenkin asteittain 
rajoittaa pääomantuontia valittujen politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Pääomavirtojen vapauttaminen on edistynyt hitaasti: Pääomanvienti on tavallisesti 
luvanvaraista, ja pääomantuonnin ehtoja on tiukennettu hiljattain. Erityinen harmaa alue 
on arvopaperikauppa. 
Vakauttaminen 
Sisäiset tek(iät 
Kuten muissakin siirtymätalouksissa, Slovenian kokonaistuotanto pieneni SEVin 
(Jugoslavia ei ollut sen varsinainen jäsen, mutta SEVin osuus oli kuitenkin merkittävä 
sen kaupasta) ja Jugoslavian hajoamisen sekä rakennemuutoksen seurauksena. Lisäksi 
hintojen ja entisen järjestelmän aikana kertyneiden pakollisten säästöjen vapauttaminen 
johti kiihtyvään inflaatioon, ja työttömyys lisääntyi huomattavasti teollisuuden 
irtisanoessa työvoimaa. Talouden heikkenemisen vaikutus oli kuitenkin vähäisempi kuin 
muissa KIE-maissa, koska Slovenialla on ollut pitkään pääsy länsimaiden markkinoille. 
Tästä syystä kaupan uudelleensuuntaaminen oli helpompaa ja kokonaistuotannon 
lähtötaso oli jonkin verran korkeampi muihin KIE-maihin verrattuna. 
Talouden elpyminen alkoi vuonna 1993 ja sitä vauhditti merkittävästi Euroopan 
vientimarkkinoiden suotuisa taloudellinen kehitys. Nopea BKT:n kasvu peitti alleen 
kuitenkin tiettyjä sisäisiä heikkouksia, kuten nopean palkkojen nousemisen ja 
rakenneuudistuksen viiveet. Kun talouden kasvu hidastui Euroopassa vuonna 1995, tämä 
heijastui välittömästi Sloveniassa alhaisempana talouden kasvuna ja korkeampana 
työttömyytenä. Tätä muutosta lisäsi myös tolarin samanaikainen vahvistuminen. Tilanne 
on alkanut jälleen parantua vuoden 1996 puolivälistä alkaen. Kotimaisen kysynnän 
nopeampi kasvu, parantunut kilpailukyky ja EU:n talouden elpymisen ensimmäiset 
merkit lisäsivät kasvua vuoden 1996 toisella puoliskolla. BKT:n kasvu (3,1 prosenttia) jäi 
vuonna 1996 kuitenkin hieman alhaisemmaksi kuin vuonna 1995. Edellä mainitut 
myönteiset kasvutekijät vallitsevat todennäköisesti lähitulevaisuudessa, ja kasvun 
voidaan odottaa kiihtyvän 4 tai 5 prosenttiin. 
Julkisen talouden osalta Slovenia hyötyi Jugoslavian hajoamisesta, koska se oli ollut 
nettomaksaja liittotasavallan talousarvion osalta. Verotulot säilyivät ja varojen siirto 
25 
toisiin tasavaltoihin väheni, joten talousarvio on pysynyt tähän saakka jotakuinkin 
tasapainossa. Eläkejärjestelmän alijäämä, korkeammat sosiaaliturvamenot, Euroopan 
yhdentymisen myötä vähentyneet tullitulot ja julkisen sektorin kasvavat 
palkkakustannukset saattavat kuitenkin heikentää julkisen talouden tasapainoa 
lähitulevaisuudessa, jos uudistuksia ei toteuteta. Ottaen huomioon tiukka rahapoliittinen 
kehys, huomattava julkisen talouden alijäämä vähentäisi yksityisiä sijoituksia. 
Talouden kehitys 
Reaalinen BKT:n kasvuprosentti "A> 
Inflaatio 
vuosikeskiarvo % 
joulukuusta joulukuuhun % 
Työttömyys vuoden lopussa % 
lLO:n määritelmä 
Julkisen talouden rahoitusasema "AJBKT 
Vaihtotase "AJBKT 
Vclka/vicnti % 
Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan "AJBKT 1994 
5,3 
19,8 
19,5 
9 
-0,2 
3,7 
26,5 
0,9 1995 
3,9 
12,6 
8,9 
7,4 
0,0 
-0,2 
29,0 
0,9 1996 
3,1 
9,7 
9,1 
7,3 
0,1 
0,3 
38,2 
0,8 
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD 
Ulkoiset tekijät 
Vuoden 1995 kesäkuussa ratkaistiin kysymys entisen Jugoslavian ulkomaanvelan 
jakamisesta, kun Slovenia otti vastattavakseen osan entisen Jugoslavian veloista. Tästä 
lisävelasta huolimatta kokonaisvelka-aste on alhainen: vuoden 1996 lopussa bruttovelka 
on 3,2 miljardia ecua, joka voidaan kattaa kokonaisuudessaan 3,3 miljardin ecun 
suuruisella bruttovarannolla. 
Slovenian taloudellinen menestys on erittäin voimakkaasti sidoksissa sen ulkoiseen 
toimintaan, joka on puolestaan riippuvainen maan kyvystä pysyä kilpailukykyisenä. 
Tavaroiden ja palvelujen viennin osuus on noin 55 prosenttia BKT:sta, ja vaikka 
kauppatase on alijäämäinen, matkailusta saatavat tulot pitävät vaihtotaseen ylijäämäisenä, 
lukuun ottamatta vuotta 1995, jolloin se oli hieman alijäämäinen. Tämän vuoksi maan 
valuuttavaranto, joka oli olematon siirtymävaiheen alussa, on kasvanut tasaisesti. 
Rakennemuutos 
Ulkomaankauppa 
26 
Euroopan unionin kanssa käytävä kauppa on aina ollut melko tärkeää, mutta se on 
kasvanut maan itsenäistyttyä: lähes 65 prosenttia koko kaupasta suuntautui unioniin 
vuonna 1996. Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Saksa, Italia ja Ranska. 
Siirtymävaiheen ensimmäisinä vuosina tapahtuneen kaupan voimakkaan vähenemisen 
jälkeen entisestä Jugoslaviasta syntyneiden muiden maiden kanssa käytävän kaupan 
osuus on jälleen kasvamassa alueen vakautumisen seurauksena. CEFTA-maiden merkitys 
Slovenian taloudelle on myös lisääntynyt sen jälkeen, kun Sloveniasta tuli jäsen, kun taas 
Venäjän ja entisen Neuvostoliiton alueen muiden maiden kanssa käytävän kaupan osuus 
on pienentynyt. Kaupassa on näin ollen tapahtunut huomattava 
uudelleensuuntautuminen. 
Viennin ja tuonnin hyödykkeiden koostumuksessa ei ole tapahtunut suuria muutoksia 
siirtymävaiheen vuoksi. Kulutushyödykkeet ovat merkittävin vientiluokka, kun taas 
tuotantohyödykkeiden ja puolivalmisteiden osuus on suurin tuonnissa. Tavarakauppa on 
erittäin keskittynyttä: 83 prosenttia viennistä ja 67 prosenttia tuonnista on 
teollisuustuotteita tai koneita. Tästä pelkästään koneiden ja kuljetusvälineiden osuus on 
kolmannes kokonaisviennistä. 
Slovenia saa kilpailuetua unioniin nähden alhaisista palkoista sekä erittäin 
ammattitaitoisesta työvoimasta. Ottaen huomioon palkkojen kohoaminen, kilpailukyvyn 
säilyttämiseksi on yhä tärkeämpää parantaa laatua ja tuottavuutta. Ulkomaisia suoria 
sijoituksia tarvitaan lisää tarvittavan pääoman ja taitotiedon hankkimiseksi. 
Työmarkkinat 
Ottaen huomioon, että Slovenia on siirtymätalous, sen työkustannukset ovat melko 
korkeat ja sen työmarkkinat ovat melko joustamattomat. Pääsyynä tähän ovat seuraavat 
tekijät: (i) palkkatulot ovat verotulojen tärkein lähde, joten työvoiman verotaakka on 
suhteellisesti kohtuuton voittojen ja kulutuksen verotukseen verrattuna; (ii) maassa on 
käytössä jäykkä työehto- ja yhteiskuntasopimusten järjestelmä; (iii) maksettavien 
erorahojen määrä on erittäin korkea; (iv) työntekijöiden ja johdon välillä on tiiviit 
yhteydet — sekä aikaisemman järjestelmän aikana että johdon/työntekijöiden ostettua 
yrityksiä yksityistämisen aikana — mikä on vaikeuttanut työmarkkinoiden 
mukauttamista sallimalla palkkojen nopean kohoamisen ja liiallisen työ voimankäytön 
tietyillä aloilla. 
Vanhan järjestelmän aikana työntekijöiden irtisanominen oli tosiasiallisesti kiellettyä. 
Vuosina 1988 ja 1989 annetulla lainsäädännöllä mahdollistettiin irtisanomiset. 
Irtisanotuille työntekijöille maksettavan pakollisen erorahan kustannukset hillitsivät 
kuitenkin irtisanomisia. Hallitus on pyrkinyt alentamaan korvauksia, mutta asiassa on 
vielä edettävä. Sosiaaliturvamaksuja on myös leikattu, mutta kokonaistyökustannukset 
ovat edelleen 50—60 prosenttia keskimääräistä bruttopalkkaa korkeampia. 
Tilastoista ilmenee, että työllisyys yhteisomistuksessa olevissa yrityksissä väheni 
huomattavasti 1990-luvun alussa. Tähän työllisyyden laskuun sisältyy kuitenkin suuri 
määrä työntekijöitä, jotka siirtyivät yksityisiin tytäryhtiöihin, minkä perusteella voi 
olettaa, että työtavat eivät ole muuttuneet kovinkaan paljon. Teollisuuden supistumisesta 
ja pienten yritysten merkityksen lisääntymisestä huolimatta suurin osa työpaikoista on 
edelleenkin suurissa raskaan teollisuuden yksiköissä. 
27 
Palkkojen jakautuminen on Sloveniassa melko tasaista. Tämä johtuu osaksi 
egalitaristiscsta perinteestä, jota on lujittanut puolestaan työntekijöiden muodostaman 
johdon pitkät perinteet. Tämä on johtanut voittojen kustannuksella melko korkeisiin 
palkkoihin - jotka on joka tapauksessa sidottu indeksiin - ja korkeaan työllisyyteen. 
Reaalipalkat tosiasiallisesti kasvoivat vuosina 1992 ja 1993 BKT:n pienenemisestä 
huolimatta. Tämä aiheutti suuria paineita kilpailukyvylle ja pakotti ottamaan käyttöön 
palkkakattoja. Ensimmäinen työntekijöiden, hallituksen ja ammattiliittojen välillä tehty 
yhteiskuntasopimus allekirjoitettiin 1994 ja sen tarkoituksena oli hillitä palkkojen 
nousua. Koska palkkojen korotuspaineet pysyivät voimakkaina tämänkin jälkeen, 
jatkosopimukset allekirjoitettiin vuosina 1995 ja 1996. Yhteiskuntasopimuksilla on ollut 
ainoastaan vähäisiä hillitseviä vaikutuksia: reaalipalkkojen kasvu oli vuonna 1996 vielä 5 
prosenttia, mikä oli paljon korkeampi kuin sopimuksella tavoiteltu 1,5 prosentin 
suuruinen kasvu. 
Vähimmäispalkka on edelleenkin mclko korkea, ja nykyisten sääntöjen mukaan se pysyy 
korkeana, koska se on sidottu inflaation mukaan määräytyvään indeksiin ja sitä 
tarkistetaan neljännesvuosittain: vuoden 1996 kesäkuussa se oli 53 500 tolaria (42 
prosenttia kaupallisen alan keskimääräisestä palkasta). 
Julkinen talous 
Koska Slovenia siirsi huomattavasti varoja Jugoslavian muihin tasavaltoihin, sen 
talousarvion tilanne parani vuonna 1991 tapahtuneen itsenäistymisen myötä. 
Huomattavia uudistuksia kuitenkin tarvittiin hallituksen tukemiseksi, koska 
markkinataloudesta ja itsenäistymisestä aiheutui uusia tehtäviä. Suurin osa näistä 
uudistuksista on jo toteutettu. 
Tulopuolella luonnollisten henkilöiden tuloverotus ja yritysten liikevoittojen verotus 
otettiin käyttöön vuonna 1993. Arvonlisäveroa ei ole kuitenkaan vielä otettu käyttöön; se 
tapahtuu oletettavasti vasta vuonna 1999. Työvoimaan kohdistuvaa verotaakkaa on 
kevennetty äskettäin alentamalla työnantajien maksamia sosiaaliturvamaksuja. Tätä 
alennusta ei ole kuitenkaan vielä korvattu täysin muilla toimenpiteillä, joten talousarvion 
odotetaan olevan huomattavan alijäämäinen vuonna 1997. 
Menopuolella yrityksille ja kotitalouksille tapahtuvat tulonsiirrot ovat pienentyneet. 
Sosiaaliturvajärjestelmää on uudistettu samanaikaisesti, niin että se tarjoaa turvaverkon. 
Eläke- ja työttomyysrahastojen alijäämä kuitenkin kasvaa koko ajan, ja sitä katetaan 
valtion talousarviosta. Näitä rahastoja on tämän vuoksi uudistettava lisää rahoituksen 
kestävyyden takaamiseksi. 
Keskus- ja paikallishallinnon tasolla tapahtuvan varainkäytön lisäksi Sloveniassa on 
useita talousarvioiden ulkopuolella olevia rahastoja. Näistä merkittävimmät ovat 
sairausvakuutus-ja eläkerahastot, mutta Sloveniassa on myös kasvava joukko pienempiä 
rahastoja. Tällä hetkellä ne eivät toimi yhtenäistetyssä lainsäädännöllisessä kehyksessä, 
mikä heikentää julkisen talouden avoimuutta ja saattaa vaarantaa talousarvion 
kokonaistilanteen. 
Yritykset: yksityistäminen ja rakennemuutos 
28 
Yksityisyritysten perustaminen on ollut mahdollista vuodesta 1988. Markkinoille pääsy 
ei ollut yksinomaan valtion sanelemaa, ja markkinahinnat olivat voimassa useilla eri 
aloilla. Tarvittiin kuitenkin laajamittaista yksityistämistä sekä pienten ja keskisuurten 
yritysten kehitystä edistäviä toimenpiteitä. Yksityisen sektorin osuus on tällä hetkellä 
ainoastaan 50—55 prosenttia kokonaistuotannosta ja työllisyydestä. 
Aikaisemman järjestelmän aikana yhteisomistuksessa olevien ja työntekijöiden johtamien 
yritysten järjestelmässä ero omistajien, johtajien ja työntekijöiden välillä oli epäselvä. 
Useimmissa yrityksissä työntekijät nimittivät johdon. Suuremmissa yrityksissä johdon 
nimittämisestä vastasivat viranomaiset. Omaa etua koskevat ongelmat johtivat palkkojen 
sitomiseen indeksiin, liialliseen työvoiman käyttöön ja liian vähäisiin investointeihin. 
Tappiolliset yritykset säilyivät hengissä eivät niinkään valtion tukien ansiosta vaan siksi, 
että ne jättivät maksamatta rastinsa muille yrityksille ja niiden oli helppo saada 
pankkiluottoja, mikä puolestaan heikensi pankkialan toimivuutta. 
Vuoden 1993 puolivälistä viranomaiset asettivat yhteisomistuksessa olevien yritysten 
talouden uudelleenjärjestelyn etusijalle. Tämä toteutettiin pääasiallisesti kehitysrahaston 
avulla. Sen tehtävänä on toteuttaa rakennemuutos sellaisissa teollisuusyrityksissä, joita ei 
voida yksityistää, taikka myydä tai lopettaa niiden toiminta. Viime aikoina rahastosta 
näytetään tuettavan pelkästään joitakin suurehkoja yrityksiä, jotka ovat yhä tappiollisia. 
Rahaston suurimpana ongelmana on sen toiminnan edellyttämien varojen niukkuus. 
Hallituksen toinen ensisijainen tavoite on ollut edistää yksityisen sektorin kehittymistä 
uudistamalla lainsäädäntöä ja ottamalla käyttöön markkinatalouteen mukautetun 
lainsäädännöllisen kehyksen. 
Yhteisomistuksessa olevien yritysten yksityistäminen eteni melko hitaasti vuoden 1994 
loppupuolelle saakka, mutta se odotetaan saatavan päätökseen vuoden 1997 loppuun 
mennessä. Kaikille Slovenian kansalaisille annettiin vuonna 1994 ilmaisia 
yksityistämiskuponkeja, joilla he voivat ostaa osuuksia yrityksistä tai sijoitussäätiöistä, 
mutta joita heillä ei ollut oikeus siirtää. Hallitus, joka halusi nopeuttaa yksityistämistä, 
valtuutti yksityistämisviraston valvomaan jokaisen sellaisen yrityksen yksityistämistä, 
joka ei ollut vielä aloittanut sen suunnittelemista. Eräs jäljellä olevista ongelmista on 
yksityistämisen aiheuttama "kuilu", joka on syntynyt siitä, että annettujen 
yksityistämiskuponkien arvo on noin kolmanneksen suurempi kuin yksityistettävän 
omaisuuden arvo. Vielä ei ole tehty päätöstä siitä, mitä jäljellä olevasta valtion 
omaisuudesta yksityistetään yksityistämiskupongeilla kyseisen kuilun kuromiseksi 
umpeen. 
Valtionyritysten (yleishyödylliset laitokset ja muut monopolit) osuus on edelleenkin 
merkittävä yrityssektorilla. Vuonna 1995 niiden osuus oli yhä yli 30 prosenttia kaikkien 
suurehkojen yritysten omaisuudesta. (Suurehkoilla yrityksillä tarkoitetaan yrityksiä, 
joissa on yli 10 työntekijää ja joiden omaisuus ja tulot ylittävät tietyt raja-arvot). Niitä 
koskevat säännökset ovat yhä epäselviä, ja tehokkaan valvonnan ja tarkastuksen rakenteet 
puuttuvat. 
Nykyinen yritysrakenne ei ole muuttunut paljoakaan itsenäistymisen jälkeen: 
järjestelmälle on yhä ominaista muutamat suuret yritykset. Vuonna 1995 pienten 
yritysten (0—50 työntekijää) osuus oli 8 prosenttia valmistusteollisuuden 
kokonaistuotannosta, ja suurten yritysten (vähintään 251 työntekijää) osuus oli 69 
29 
prosenttia. Suurten yritysten osuus on luonnollisesti merkittävä myös viennissä: niiden 
osuus oli 76 prosenttia valmistusteollisuuden viennistä. 
Ulkomaiset sijoitukset ovat lisääntyneet hitaasti Sloveniassa talouden kokoon nähden. 
Siihen on syynä pääasiallisesti kaksi tekijää. Ensiksi, yksityistäminen edistyi hitaasti. 
Toiseksi, yritysten myynti johdolle ja työntekijöille oli yleistä, mikä vaikeutti 
ulkopuolisten mahdollisuutta hankkia osuuksia yrityksistä. Vuoden 1995 loppuun 
mennessä 78 prosenttia yrityksistä oli saanut yksityistämisen päätökseen ja niiden 
työntekijät omistivat vähintään 60 prosenttia osakkeista. Nämä ovat pienehköjä yrityksiä. 
Työntekijöillä ei ollut varaa ostaa suurehkoja yrityksiä, joten niissä esiintyy enemmän 
ulkomaalaisomistusta. Niiden yritysten kannattavuus, joihin on tehty ulkomaisia 
sijoituksia, on yleensä parantunut. 
Yritysten rakenteita on uudistettava edelleen, jotta voidaan vähentää julkisten varojen 
käyttöä, kehitysrahasto mukaan lukien, ja jotta voidaan estää kannattavien yritysten 
syrjäyttäminen. Muutosten tapahtuminen on ollut hidasta pankkien välisten yhteyksien 
vuoksi ja koska on ollut mahdollista kasvattaa yritysten välisiä maksurästejä. Uusien 
investointien määrää ovat lisäksi rajoittaneet korkeat korot, minkä vuoksi pääomatuotot 
ovat olleet alhaisia. 
Rahoitusala 
Slovenian keskuspankki vastaa raha- ja valuuttakurssipolitiikasta. Se perustettiin vuonna 
1991 ylläpitämään kansallisen valuutan vakautta riippumattomana viranomaisena. Se 
keskittyy rahan tarjontaan, ja ohjaa sitä käyttämällä epäsuoria välineitä, kuten 
avomarkkinaoperaatioita, varanto velvoitteita ja jälleenrahoitusluottoja. Se on onnistunut 
melko hyvin saavuttamaan hintojen vakauden. Sen tehtävää kuitenkin vaikeuttaa 
talouden, erityisesti korkojen ja palkkojen, laaja indeksisidonnaisuus. 
Pankkiala oli melko hajautettu aikaisemman järjestelmän aikana ja sen merkittävänä 
ongelmana olivat järjestämättömät luotot. Aluksi 1990-luvun alussa luottokanta 
huonontui yritysten huonon tilanteen vuoksi, mikä johti pankkien omaisuuden 
pienenemiseen. Vaikka pankkialan tervehdyttämisohjelma on lähes saatu päätökseen, 
alalla ei ole vieläkään kilpailua ja pankkien toimintakustannusten taso on yhä korkea. 
Slovenian pankeista useimmat ovat pieniä ja niillä on suuret varannot keskuspankin 
asettamien vaatimusten mukaisesti. Kaksi suurinta pankkia on valtion omistamia. 
Pankkien välillä on lisäksi sovittu korkojärj estelystä, jolla talletuksille asetetaan 
enimmäiskorot. Slovenian keskuspankki ja monopolien vastainen virasto ovat 
hyväksyneet tämän kartellin. Se ei ole markkinasuuntautuneen rahoitusjärjestelmän 
mukainen. Korkokartellin lakkauttaminen, jäljellä olevien valtion omistamien pankkien 
yksityistäminen sekä suurempi ulkomaalaisten osallistuminen pankkialalla pakottaisi 
pankit uudistamaan rakenteitaan ja lisäämään kilpailukykyään. 
Kaikki pankit täyttävät kansainväliset vakavaraisuusvaatimukset ja pankkialan toiminta 
on parantunut viime aikoina. Pankkialan kannattavuus on yleisesti parantunut pankkien 
lisääntyneiden tulojen ja kustannusten valvonnan ansiosta. Koska pankit ovat kooltaan 
liian pieniä, niiden kustannukset ovat kansainvälisesti katsottuna kuitenkin edelleen 
korkeita. 
30 
Rahoitusalan, esimerkiksi raha- ja pääomamarkkinoiden, kehitys kärsii myös entisestä 
Jugoslaviasta periytyvästä vanhanaikaisesta maksujärjestelmästä. Vaikka asiaa koskeva 
lainsäädäntö on annettu, suurimmilla pankeilla on johtava asema markkinoilla ja 
saatavilla on vähäinen määrä rahoitusvälineitä, joten ala ei ole kasvanut. 
Arvopaperipörssi on tekniikaltaan kehittynyt, mutta se on pieni eikä edistä 
rahoitusmarkkinoita paljoakaan. Yksityistämisen hidas käynnistyminen on ollut osasyynä 
tähän. Äskettäin käyttöön otetut ulkomaisia pääomasijoituksia koskevat rajoitukset ovat 
huomattavasti vähentäneet pörssivaihtoa. 
Pankkienväliset markkinat ovat ainoa jäsentynyt osa rahamarkkinoita. Liikepankit, 
yritykset, jotkut valtion omistuksessa olevat rahastot, vakuutuslaitokset sekä hallitus 
osallistuvat markkinoihin. 
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 
Sosiaaliset tunnusluvut 
Slovenia on pieni maa, jonka väkiluku on 2 miljoonaa. Väkiluku on pysynyt vakaana 
viimeisen vuosikymmenen ajan. 
Työvoima on ammattitaitoista ja melko hyvin koulutettua - tämä koskee erityisesti 
nuorempia sukupolvia. Keskiasteen koulutuksen saaneiden työntekijöiden osuus on 
melko korkea (60 prosenttia vuonna 1995). Lisäksi ammatillista koulutusta tarjotaan 
huomattavasti sekä yrityksissä että muualla: viranomaiset arvioivat, että noin 30 
prosenttia työssä olevista saa koulutusta. 
Eliniänodotteet, jotka alenivat siirtymävaiheen vuoksi, ovat nykyään ainoastaan hieman 
EU:n keskiarvoa alhaisempia ja ne ovat jälleen kohoamassa: vuonna 1994 naisten 
eliniänodote oli 77,4 vuotta ja miesten 69,6 vuotta. 
Alueelliset ja alakohtaiset erot 
Viime vuosina kaupungistuminen on lisääntynyt teollistumisen myötä, mutta sen aste on 
kuitenkin edelleen melko alhainen. Vuonna 1995 kaupungeissa asui 50 prosenttia 
väestöstä. 
2.2 Talous jäsenyyden näkökulmasta 
Johdanto 
Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli liittymistä 
koskevat edellytykset, jotka Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden on 
täytettävä. Taloudelliset edellytykset ovat: 
• toimiva markkinatalous; 
• kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 
31 
Nämä edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Ensiksi, toimiva markkinatalous selviytyy 
paremmin kilpailupaineesta. Toiseksi, unionin jäsenyyttä ajatellen toimivat markkinat 
ovat sisämarkkinat. Ilman yhdentymistä sisämarkkinoihin jäsenyys Euroopan unionissa 
menettäisi taloudellisen merkityksensä sekä Slovenian että sen kumppaneiden kannalta. 
Yhteisön säännöstön ja erityisesti sisämarkkinoita koskevan säännöstön käyttöönotto on 
tämän vuoksi erittäin tärkeää jäsenyyttä hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava 
pysyvästi jäsenyyteen liittyviin taloudellisiin velvoitteisiin. Tätä peruuttamatonta 
sitoutumista tarvitaan sen varmistamiseksi, että laajentuneet Euroopan unionin markkinat 
toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten sääntöjen mukaisesti. 
Valmiudella ottaa käyttöön yhteisön säännöstö on useita ulottuvuuksia. Toisaalta 
Slovenian on pystyttävä vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä taloudellisista velvoitteista 
siten, että yhtenäismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta 
Slovenian kyky hyötyä täysimääräisesti sisämarkkinoiden kilpailupaineesta edellyttää, 
että taloudellinen ympäristö on pohjimmiltaan suosiollinen ja että Slovenian talous on 
joustava ja sillä on riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, erityisesti riittävä 
infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitää liian suurena joillakin 
yhteiskunnan aloilla, ja vaaditaan suojatoimenpiteitä, jotka heikentäisivät 
yhtenäismarkkinoita toteutuessaan. 
Hakijamaan valmius ja vakaa päätös ottaa yhteisön säännöstö käyttöön ja panna se 
täytäntöön on erittäin tärkeää, koska siitä aiheutuvat kustannukset ja hyödyt saattavat 
jakaantua epätasaisesti ajallisesti sekä eri toimialojen ja sosiaaliryhmien kesken. Unionin 
jäsenyyden edellyttämien talouspolitiikan muutosten laatua koskeva laaja-alainen 
konsensus ja talousuudistusten jatkuva täytäntöönpano eturyhmien painostuksesta 
huolimatta vähentävät riskiä, että maa ei pysty noudattamaan sitoumustaan täyttää 
jäsenyyteen liittyvät taloudelliset velvoitteet. 
Julkishallinnon tasolla unionin jäsenyys edellyttää hallinnollista ja oikeudellista 
valmiutta saattaa useita aloja koskeva tekninen lainsäädäntö osaksi kansallista 
oikeusjärjestelmää ja panna se täytäntöön, koska sitä tarvitaan vapaan liikkuvuuden 
esteiden poistamiseksi unionissa ja koska sillä varmistetaan tällä tavoin 
yhtenäismarkkinoiden toimivuus. Näitä asioita tarkastellaan jäljempänä olevissa luvuissa. 
Yksittäisten yritysten tasolla yhteisön säännöstön käyttöönoton vaikutus niiden 
kilpailukykyyn riippuu niiden kyvystä sopeutua uuteen talouden ympäristöön. 
Toimiva markkinatalous 
Markkinatalous edellyttää, että tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino saavutetaan 
markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous on toimiva, kun 
oikeusjärjestelmä, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat säännökset, on olemassa ja se 
voidaan panna täytäntöön. Vakaalla makrotaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia 
koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden 
toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille pääsyn ja niiltä 
poistumisen esteiden puuttuminen auttaa parantamaan talouden tehokkuutta. 
Slovenian talouden rakenteiden muuttamisen lähtökohdat olivat suotuisat. Se oli melko 
vauras maa, jonka infrastruktuuri oli osittain hyvä. Lisäksi sillä oli perinteitä hajautetusta 
päätöksenteosta ja valmiit yhteydet länsimaihin. Se oli teollistunut ennen kommunismia 
32 
ja se ei ollut koskaan ottanut käyttöön keskusjohtoista suunnitelmataloutta; 
yksityisomistus alkoi kehittyä jo ennen maan itsenäistymistä. 
Markkinatalouden edellyttämä kehys on pääasiallisesti valmiina. Makrotalouden vakaus 
on suurissa määrin saavutettu: inflaatio on alle 10 prosenttia, talousarvio ja vaihtotase 
ovat lähes tasapainossa, valuutta on vakaa ja talous lähti uudelleen kasvuun vuonna 1993. 
Kauppa, useimmat hinnat ja valuuttakurssijärjestelmä on vapautettu, yksityisomistusta on 
laajennettu, markkinatalouteen sopiva lainsäädäntö on annettu ja omistusoikeudet on 
vahvistettu. Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanossa tapahtuva huomattava edistyminen 
auttaa todennäköisesti vakauttamaan markkinatalouden toimivuuden. 
Kilpailua ja markkinamekanismien toimintaa on kuitenkin vielä parannettava jonkin 
verran: esimerkiksi luvanantomenettelyt ovat yhä erittäin kankeita, konkurssimenettelyt 
ovat hitaita ja pankkialalla toimii kartelli. Laaja-alainen indeksiin sitominen talouden 
alalla aiheuttaa huomattavasti tehottomuutta järjestelmässä. 
Julkisen talouden uudistaminen on myös vielä tarpeen. Erityisesti on otettava käyttöön 
arvonlisävero ja alennettava työvoimaan kohdistuvaa verotaakkaa. Tulonsiirrot ja 
julkisen sektorin palkat aiheuttavat kasvavan taakan valtion menoille, joita olisi 
vähennettävä. Tärkein ja vaikein asia on eläkkeet. Eläkkeistä aiheutuvien julkisten 
menojen osuus BKT:sta kasvaa edelleen, ja yhä suurempi osuus rahoitetaan valtion 
talousarviosta. Järjestelmän lyhytaikaisen ylläpidon varmistamiseksi toteutettavien 
toimenpiteiden ohessa on tehtävä enemmän rakenneuudistuksia. 
Vakaa ja voimakas rahoitusala on toimivan markkinatalouden olennainen osa. Vaikka 
pankkijärjestelmä on ollut pitkään hajautettu ja lainsäädäntö vaikuttaa toimivalta, 
järjestelmä on yhä alikehittynyt ja sen on kypsyttävä. Korkomarginaalit, eli anto- ja 
ottolainauskoron erotus, ovat suuria, koska monet pankeista ovat liian pieniä ja koska 
toimintakustannukset ovat korkeita. Yleisesti ottaen alalla ei esiinny kilpailupainetta, 
joka antaisi pontta paremmalle kilpailukyvylle. Tästä syystä pankkiala ei kykene 
huolehtimaan tehtävästään rahoituksen välittäjänä: talletuksia ei ohjata tehokkaasti 
tuottaviin sijoituksiin. Rahoitusala on kuitenkin selvästi riittävän kehittynyt, jotta 
talouden normaali toiminta ei vaikeudu. 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Koska mahdolliseen jäsenyyteen on vielä muutama vuosi aikaa ja ennen kuin Slovenia on 
ottanut käyttöön ja pannut täytäntöön suurimman osan yhteisön lainsäädäntöä, on vaikeaa 
antaa lopullista arviota maan kyvystä täyttää edellytys selviytyä kilpailupaineesta. On 
kuitenkin mahdollista yksilöidä tiettyjä Slovenian kehityksen ominaisuuksia, joista 
ilmenee jossain määrin sen todennäköinen kyky selviytyä kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa. 
Selviytyminen edellyttää vakaata makrotalouden kehystä, jossa yksittäiset taloudelliset 
toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan kohtuullisesti ennakoida 
tulevaa. On oltava riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, mukaan lukien 
infrastruktuuri, sellaisen perustan luomiseksi, että yksittäiset yritykset pystyvät 
mukautumaan kasvavaan kilpailupaineeseen yhtenäismarkkinoilla. Yritysten on tehtävä 
investointeja tehokkuutensa parantamiseksi, jotta ne voivat sekä kilpailla 
kotimarkkinoilla että hyötyä suurtuotannon eduista, jotka saavutetaan pääsyllä 
33 
yhtenäismarkkinoille. Tämä mukautumiskyky on sitä suurempi, mitä enemmän 
yrityksillä on käytettävissään investointirahoitusta, mitä parempi on niiden työvoiman 
laatuja mitä enemmän niillä on menestystä innovaatioiden alalla. 
Lisäksi talous pystyy paremmin vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista, mitä 
korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unioniin nähden ennen siihen 
liittymistä. Mitä yhdentyneempi maa jo on unioniin nähden, sitä vähemmän jäsenyys 
edellyttää ylimääräisiä rakennemuutoksia. Taloudellisen yhdentymisen taso liittyy sekä 
niiden tavaroiden valikoimaan että määrään, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden 
kanssa. Yhtenäismarkkinoille pääsystä saatavat suorat edut voivat myös olla suurempia 
aloilla, joilla on huomattava osuus pieniä yrityksiä, koska kaupan esteet vaikuttavat 
niihin suhteellisesti enemmän. 
Slovenia kykenee potentiaalisesti selviytymään melko hyvin kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa. Makrotalouden ympäristön vakauttaminen on edistynyt 
hyvin, infrastruktuuri on hyvin kehittynyt ja huomattavaa edistystä on saavutettu 
koulutusjärjestelmän uudelleensuuntaamisella, mikä tukee kilpailukykyä. Vaikka 
Slovenian työkustannukset ovat olleet perinteisesti melko korkeat, talous pystyi viemään 
menestyksekkäästi, koska tuotanto oli melko korkeatasoista, ja yksikkötyökustannukset 
olivat yhä alhaisia Euroopan unioniin verrattuna. Kilpailukykyä ovat heikentäneet nopea 
palkkojen kohoaminen ja valuutan reaalinen vahvistuminen. Muiden siirtymätalouksien, 
joissa työvoimakustannukset ovat jopa alhaisempia, aiheuttama kilpailu on lisääntynyt. 
Vaikka tuottavuus on lisääntynyt, kilpailukyvyn hidas paraneminen vaikeuttaa 
taloudellisen toiminnan laajenemista. 
Unioniin yhdentymisen korkea aste — noin kaksi kolmasosaa kokonaisviennistä ja 
-tuonnista tapahtuu EU:n kanssa — osoittaa, että kilpailukyky on melko korkea. 
Yksityiskohtaisempi tavaroiden viennin erittely osoittaa, että vaikka kuljetusvälineiden ja 
sähkölaitteiden osuus on 25 prosenttia viennistä, Slovenia vie menestyksekkäästi melko 
laajan määrän eri tuotteita, mikä osoittaa Slovenian talouden yleisen kyvyn kilpailla 
yhtenäismarkkinoilla. Nykyinen laaja sitoutuminen kauppaan unionin kanssa vähentää 
talouden haavoittuvuutta, kun täydellinen yhdentyminen yhtenäismarkkinoihin tapahtuu 
ja yhteisön säännöstö otetaan käyttöön. Vaikka joku sektori osoittautuisi 
kykenemättömäksi selviytymään kilpailusta yhtenäismarkkinoilla liittymisen jälkeen, 
viennin monipuolistumisen vuoksi siitä aiheutuisi taloudelle melko vähän vahinkoa. 
Toinen osoitus talouden kyvystä mukautua kovempaan kilpailuun on nähtävissä omistus-
ja tuotantorakenteesta: tämä ilmenee monesta eri tekijästä. Tällä hetkellä teollisuuden 
rakenne ei ole kovinkaan keskittynyt, ja Slovenia tuottaa joitakin huipputekniikan 
tavaroita, mikä yhdessä osoittaa, että mukautuminen olisi melko helppoa. Lisäksi 
yksityisyritysten ja pienten yritysten määrä on kasvanut. Tuotannosta ja työpaikoista 
vastaavat kuitenkin yhä pääasiallisesti ylitykset, joissa liikkeenjohtotavat eivät ole 
muuttuneet. Yrityksen johto ja työntekijät omistavat suuren osan keskikokoisista 
yrityksistä, mutta heidän kannustimensa toteuttaa uudelleenjärjestelyjä erityisesti 
työtapoja muuttamalla ovat vähäisiä. Lisäksi kyseisten yritysten mahdollisuudet hankkia 
uutta pääomaa ja teknologiaa, jotka helpottaisivat rakennemuutosta, ovat melko pienet 
ulkomaalaisomistuksessa oleviin yrityksiin verrattuna. Valtionyritysten osuus on yhä 
tärkeä tuotannossa. Näitä yrityksiä koskevien tehokkaiden tarkkailu- ja 
valvontarakenteiden puuttuminen hidastaa niiden rakennemuutosta. 
34 
Investointien määrä on melko alhainen prosentteina BKT.sta ilmaistuna, ja tähän saakka 
ne ovat suuntautuneet pääasiallisesti infrastruktuuriin (televiestintä ja liikenneyhteydet) 
sekä energia-alalle. Merkittävä osuus investoinneista on suuntautunut "tuottamattomaan" 
omaisuuteen (esim. maa ja rakennukset). Tämä ei luonnollisestikaan ole parantanut 
välittömästi tuottavuutta, mutta se kuitenkin luo pohjan tulevalle kasvulle. Vaikka 
perustason tieteellinen tutkimustoiminta on korkeatasoista, investointeja ei ole tehty 
tarpeeksi yrityslähtöiseen ja soveltavaan tutkimustoimintaan. Tällä hetkellä yksityisen 
sektorin osuus investoinneista on ainoastaan 25 prosenttia. Ulkomaisten suorien 
sijoitusten määrä on Sloveniassa myös yleisesti alhainen talouden kokoon verrattuna. 
Tämä jarruttaa todennäköisesti rakennemuutosta, erityisesti koska yritykset, joihin on 
tehty ulkomaisia sijoituksia, menestyvät parhaiten viennin määrällä, oman pääoman 
tuotolla ja työkustannuksilla mitattuna. Yritysten ja niiden pankkien väliset yhteydet ovat 
usein voimakkaita, joten pankeilla on vaikeuksia pitää yllä riittävää rähoituskuria 
yrityksissä. 
Maataloudelle on ominaista pienet hajallaan olevat yksittäiset maatilat. Teknologian, 
tuottavuuden ja tehokkuuden taso on alhainen, joten maataloutta on vielä mukautettava 
merkittävästi, mikä saattaa johtaa työllisyyden vähenemiseen kyseisellä alalla. 
Viranomaiset ovat tietoisia, että oikeusjärjestelmää on vielä mukautettava lisää ja EU:n 
standardit on otettava käyttöön, mikäli Slovenia aikoo selviytyä kilpailusta unionissa. 
Tämä edellyttää huomattavaa panosta julkishallinnolta, jota on vahvistettava 
yhteensovittamisen ja täytäntöönpanon osalta. Viranomaiset ovat lisäksi todenneet 
tarpeen erottaa selvästi lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan alat määrittääkseen 
hallitukselle selkeämmän aseman ja helpottaakseen politiikan täytäntöönpanoa. 
Vaikka pankkiala on melko hyvin kehittynyt, se ei ole kilpailukykyinen: 
toimintakustannukset ovat korkeat, ja alalla ei ole kartellisopimuksen vuoksi kilpailua, 
jolla määritettäisiin korkokannat. Koska pankkien lukumäärä on liian suuri maan kokoon 
ja sen talouden tarpeisiin nähden, pankkialaa on tiivistettävä. 
Slovenian viranomaiset uhraavat merkittäviä voimavaroja sellaisen pysyvän keskipitkän 
aikavälin makro- ja mikrotalouden kehyksen kehittämiseksi, jossa unionin jäsenyyteen 
valmistautumiseksi tarvittavat talousuudistukset voidaan yksilöidä helpommin ja 
toteuttaa j oustavammin. 
Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 
Slovenian viranomaiset ovat hyväksyneet kaksi keskipitkän aikavälin strategiaa: toinen 
koske koko talouspolitiikkaa ja toinen erityisesti kansainvälistä politiikkaa. Taloutta 
vaivaavat ongelmat on yksilöity selvästi hallituksen keskipitkän aikavälin strategiassa, 
mutta se on vielä pantava täytäntöön. Politiikan painopiste on siirtynyt makrotalouden 
vakauttamisesta mikrotalouden mukauttamiseen ja rakennesopeutukseen. Tavoitteena on 
parantaa kilpailukykyä ja elvyttää taloutta. Politiikan yksityiskohtia, kuten esimerkiksi 
rahoitusta ja aikataulua, viimeistellään parhaillaan. 
Slovenian vahvat ja heikot puolet johtuvat paljolti siitä, että se on pieni avoin talous, joka 
on melko vauras ja jolla on voimakas vapaamuotoinen kulttuuri. 
35 
Slovenia on edistynyt huomattavasti makrotalouden vakauttamisessa: inflaatio on alle 10 
prosenttia, talousarvion alijäämä on alhainen, valuutta on vakaa ja kasvu pääsi uudestaan 
vauhtiin vuonna 1993. Rakenneuudistus on sitä vastoin sujunut paljon hitaammin. 
Järjestelmästä puuttuu dynaamisuus ja tähän mennessä on tehty vähän 
uudelleenjärjestelyjä ja investointeja. Tämän vuoksi kasvu on edelleen melko vähäistä ja 
inflaatiopaineet ovat edelleen olemassa. Laajentumiselle on lyhyellä aikavälillä jossain 
määrin esteenä tarve uudistaa lisää julkista taloutta. Jotta kasvu kiihtyisi jälleen, 
kilpailukykyä olisi parannettava ja vientiä lisättävä. 
Rakennemuutoksen edistyminen on ollut melko hidasta, koska Slovenian talouden 
uudistustarve oli vähäisempää kuin muissa maissa. Ensiksikin, talous oli melko vauras ja 
se on sitä yhä. Toiseksi, itsenäistymisen jälkeen tapahtunut teollisuuden supistuminen oli 
vähäisempää kuin muissa KIE-maissa. Rakennemuutos on ollut rajallinen osittain 
yksityistämisessä käytetyn menetelmän ja sen hitauden vuoksi, koska se ei tuonut 
mukanaan uutta pääomaa tai uusinut yritysten johtoa. Tämän avulla voidaan selittää, 
miksi yritysten investoinnit teknologiaan sekä tutkimukseen ja kehitykseen ovat olleet 
vähäisiä. Toinen tekijä on korkea korkokanta, mikä vähentää investointeja 
Inflaatiopaineet ovat suuria. Joidenkin tärkeimpien hyödykkeiden hintojen vapauttaminen 
pitää yllä hintojen nousupainetta. Inflaatiota lisää myös palkkojen ja korkojen sitominen 
indeksiin. Inflaation hillitsemiseksi on vähennettävä indeksiin sitomista. 
Kilpailukykyyn on vaikuttanut nykyaikaiseen teknologiaan suuntautuvien investointien 
puute, uudelleenjärjestelyjen puute ja kasvavat yksikkötyökustannukset. Jo palveluksessa 
olevia johtajia ja työntekijöitä suosiva yksityistämismenetelmä ei houkuttele ulkomaisia 
sijoituksia tai tuo yritykseen uuttaa pääomaa. Monissa tapauksissa yksityistäminen ei ole 
johtanut edes huomattavasti uusiin työtapoihin tai uudelleenjärjestelyihin. Kotimaiset 
investoinnit ovat olleet suurempia sosiaalisektorilla kuin yksityisellä sektorilla, jossa 
investointien määrä on ollut melko alhainen korkean reaalikorkokannan ja luottojen 
huonon saatavuuden vuoksi. Palkkojen osalta vuosien 1994—1996 
yhteiskuntasopimukset hidastivat palkkojen kohoamista jonkin verran, mutta niiden 
menestys oli rajallinen, koska reaalipalkkojen kohoaminen jatkui tuotannon kasvua ja 
sopimuksissa asetettuja tavoitteita korkeampana. Tarve hillitä palkkojen kohoamista 
lisääntyy, mutta ei ole olemassa yhteistä pyrkimystä järjestelmän indeksiin sitomisesta 
johtuvan pääasiallisen ongelman ratkaisemiseksi. Hallitus on leikannut palkan 
ulkopuolisia työkustannuksia, mutta ne ovat edelleen korkeita ja talousarvioon liittyvät 
rajoitukset saattavat tehdä lisäleikkausten toteuttamisen vaikeammaksi. 
Slovenian on vielä uudistettava osaa julkisesta taloudestaan. Tällä hetkellä työvoimaan 
kohdistuva sosiaaliturvamaksujen taakka on suhteeton ja arvonlisäverotus ei ole käytössä. 
Kumpikin ongelma on ratkaistava. Arvonlisävero on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 
1999, mikä on huomattavasti alunperin suunniteltua myöhemmin. Toinen haaste on 
eläke- ja työttömyysrahastojen uudistaminen. Tähän saakka ne ovat olleet 
omarahoitteisia. Koska sosiaaliturvamaksujen taso on alhaisempi ja väestörakenteessa on 
tapahtunut muutoksia, joiden vuoksi tilanne pikemminkin huononee kuin paranee, 
rahastot ovat alijäämäisiä. Tähän saakka vajetta on rahoitettu valtion talousarviosta, 
mutta se ei voi jatkua loputtomasti. 
Julkishallintoa on uudistettu merkittävästi; viranomaiset katsovat vielä perustellusti, että 
politiikkojen laatimista ja täytäntöönpanoa on parannettava. Tällä hetkellä 
36 
yhteensovittamisen puute vaivaa politiikan aloja, joiden toteuttamiseen osallistuu 
useampi kuin yksi ministeriö. 
2.3 Yleisarvio 
Sloveniaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Se on edistynyt huomattavasti 
vapauttamisessa ja yksityistämisessä ja se on vakauttanut taloutensa onnistuneesti. 
Joillakin aloilla, erityisesti rahoitusalalla, kilpailu on kuitenkin liian vähäistä. 
Markkinamekanismien toimintaa on vielä parannettava jonkin verran, ja vero- ja 
sosiaaliturvajärjestelmien uudistamista ei ole vielä saatu päätökseen 
Slovenia pystyy todennäköisesti selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista 
unionissa keskipitkällä aikavälillä, jos talouden kankeutta vähennetään. Slovenian 
vientipohja on monipuolinen, työvoima on ammattitaitoista ja hyvin koulutettua ja 
infrastruktuuri on melko hyvä. Yritysten rakenneuudistus on edistynyt kuitenkin hitaasti 
taloudellisen päätöksenteon yksimielisyyttä korostavan luonteen takia, ja työntekijöiden 
ja johdon kannustimet ovat pysyneet muuttumattomina. Kilpailukyvyn paranemista ovat 
hidastaneet palkkojen nopea kohoaminen ja alhainen tuotannon kasvu. Nämä 
rakenteelliset ongelmat ilmenevät vähäisinä ulkomaisina suorina sijoituksina, joten nämä 
ongelmat on ratkaistava. 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston liittymistä koskeviin perusteisiin 
kuuluivat "edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet, joihin kuuluu poliittisen, 
taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin sitoutuminen". 
Hakiessaan jäsenyyttä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen perusteella Slovenia 
hyväksyi varauksetta unionin perustavoitteet, myös sen politiikat ja välineet. Tässä 
osastossa tarkastellaan Slovenian edellytyksiä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, eli 
omaksua oikeudellisesta ja institutionaalisesta kehyksestä muodostuva yhteisön 
säännöstö, jolla unioni toteuttaa tavoitteitaan. 
Unionin kehittyessä yhteisön säännöstöstä on tullut yhä vaativampi, ja se asettaa aiempaa 
suurempia haasteita tuleville unioniin liittymisille. Slovenian edellytykset panna yhteisön 
säännöstö täytäntöön on keskeistä sen onnistuneelle toiminnalle unionissa. 
Seuraavissa jaksoissa tutkitaan Slovenian nykyistä tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä 
kullakin unionin päätoiminta-alalla. Kuvauksen ja analyysin alussa on lyhyt kuvaus 
yhteisön säännöstöstä sekä maininta Eurooppa-sopimuksen määräyksistä ja valkoisen 
kirjan ohjeista sen ollessa tarkoituksenmukaista. Lopuksi arvioidaan lyhyesti Slovenian 
edellytyksiä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet kullakin toiminta-alalla keskipitkällä 
aikavälillä. 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
37 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin sisämarkkinat 
määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, 
palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteisön yhdentymiskehityksessä 
keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla 
sekä taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava täysimääräinen rooli. 
Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien tosiasiallinen 
täytäntöönpano edellyttää sellaisten tärkeiden periaatteiden kuten Euroopan yhteisöjen 
tuomioistuimen oikeuskäytännössä määriteltyjen syrjimättömyyden tai kansallisten 
sääntöjen vastavuoroista tunnustamista koskevien periaatteiden kunnioittamista ja 
yhteisön kutakin alaa koskevien erityissäännösten samanaikaista ja tehokasta 
soveltamista. Näillä erityissäännöksillä pyritään nimenomaan varmistamaan turvallisuus 
ja kansanterveys, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja, Uimisten luottamuksen 
säilyttäminen palvelualaan sekä tiettyjä erikoistuneita ammatteja harjoittavien 
henkilöiden tarkoituksenmukainen kelpoisuus. Lisäksi se koskee tarvittaessa sääntely- ja 
valvontamekanismien käyttöönottoa tai koordinointia, sillä kaikki sääntöjen hyvän 
soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat järjestelmälliset tarkastukset tehdään 
sisämarkkinoilla eikä ulkorajoilla. 
Yhteisön lainsäädännön tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on tärkeää. 
Yhtä tärkeää on se, että jäsenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto panee 
lainsäädännön oikein täytäntöön ja että yritykset noudattavat sitä. Tämä on välttämätöntä 
sisämarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinäisen luottamuksen syntymiseksi. 
Tämä luku olisi luettava yhdessä sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä ja kuluttajansuojaa sekä 
alakohtaisia politiikkoja käsittelevien lukujen kanssa. 
Neljä vapautta 
Hakijamaiden yhteisön säännöstön käyttöönotto tapahtuu asteittain: 
- Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Slovenian assosiaatiosopimus 
allekirjoitettiin vuonna 1996 ja se on parhaillaan ratifioitavana. Neljän vapauden ja 
lainsäädäntöjen lähentämisen osalta sopimuksessa määrätään erityisesti tiettyjen 
vastavuoroisten tai yksipuolisten velvollisuuksien välittömästä tai asteittaisesta 
soveltamisesta. Velvollisuudet koskevat erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansallisuuteen 
perustuvaa kohtelua ja vapaakauppaa sekä tekijänoikeuden ja julkisten hankintojen alaa. 
- Ennen Eurooppa-sopimuksen voimaantuloa kaupan ja siihen liittyvien näkökohtien 
Eurooppa-sopimuksen mukaisesta soveltamisesta 1. tammikuuta 1997 alkaen määrätään 
väliaikaisessa sopimuksessa. 
- Komission vuonna 1995 esittämän valkoisen kirjan KOM (95) 163 (lopullinen) 
suuntaviivojen, joiden tarkoituksena oli auttaa hakijamaita valmistautumaan 
yhtenäismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisiä lainsäädäntöjä käsitellään rajoitetummin. 
Valkoisessa kirjassa esitetään aiheet ja keskeiset toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat 
tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä niiden 
soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Siinä 
käsitellään 23:a yhteisön toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset toimenpiteet kahteen 
vaiheeseen niiden tärkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma liittymistä 
38 
edeltävälle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto TAIEX perustettiin antamaan 
täydentävää ja keskitettyä teknistä apua valkoisessa kirjassa käsitellyillä lainsäädännön 
aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsäädäntötietokannan. 
- Euroopan unioniin liittyminen edellyttää hakijamailta koko yhteisön säännöstön 
saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Tältä osin on 
korostettava, että Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jätetyssä 
toimintasuunnitelmassa sisämarkkinoita varten esitetään tärkeimmät toimet, jotka on 
toteutettava 15 jäsenen unionin yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantamiseksi 
yhtenäisvaluutan käyttöönoton huomioon ottamiseksi. Tämä tapahtuu yhteisön 
säännöstön kehittämisen avulla. 
Yleinen toimintaympäristö 
Toimialasta riippumatta yritysten on voitava toimia yhteisten sääntöjen perusteella. 
Yhteiset säännöt ovat tärkeitä, koska niillä määritellään talouden yleinen 
toimintaympäristöjä yleiset kilpailuedellytykset. Tähän alaan kuuluvat lausunnon muissa 
jaksoissa käsiteltyjen kilpailusääntöjen (yritykset ja valtiontuet) ja verosäännösten lisäksi 
julkisten töiden, hankintojen ja palvelujen markkinoiden avaaminen, 
immateriaalioikeuksia (myös eurooppalaista patenttia) koskevien sääntöjen 
yhdenmukaistaminen, yhtiöoikeutta ja kirjanpito-oikeutta koskevien sääntöjen 
yhdenmukaistaminen, henkilötietojen suoja sekä tuomioistuinten päätösten 
noudattaminen ja tunnustaminen (220 artiklan määräykset). 
Yleiskuvaus 
Julkisista hankinnoista säädetään vuoden 1997 puitelaissa, jolla ensimmäisenä aiotaan 
panna täytäntöön osa yhteisön säännöksistä. Hallitus on antamassa soveltamisasetuksia. 
Valtiovarainministeriön julkisten hankintojen yksikkö vastaa julkisten hankintojen 
järjestelmän tarkkailusta, uuden lainsäädännön valmistelusta ja ohjeiden antamisesta. 
Tämän lain mukaisesti parlamentti nimittää itsenäisen tilintarkastuskomitean päättämään 
kaikista päätösten tarkastuspyynnöistä. 
Teollista omaisuutta koskevaan lakiin (1992^1993) ja henkistä omaisuutta koskevaan 
lakiin (1992#1993) perustuva immateriaali- ja teollisoikeuksia koskeva lainsäädäntö on 
Sloveniassa pitkälle kehittynyt. Immateriaalioikeuksien toimisto vastaa lainsäädännön 
valvonnasta tällä alalla sekä soveltamisen yhteensovittamisesta yhteistyössä tullin, 
poliisin ja kaupan tutkintaviraston kanssa. Teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan 
liittyvistä näkökohdista tehtyä sopimusta sovelletaan Sloveniaan. 
Yhtiöoikeuden perusta on vuoden 1993 laki kaupallisista yrityksistä. Tällä hetkellä on 
rekisteröityinä 48 000 yritystä. Yritykset voivat laskea liikkeeseen osakkeita varojen 
keräämiseksi, ja osakkeenomistajia suojellaan. Vähimmäispääomavaatimuksista 
säädetään laissa. Enimmäispääoman suojaamisesta on lausekkeita. Velkojien oikeuksien 
suojaamisesta on yhtiömuodosta riippuen erilaisia säännöksiä. Yritysten on ilmoitettava 
suurista itseään koskevista päätöksistä. Sloveniassa on yritysrekisteri, jossa säilytetään 
olennaisia tietoja jokaisesta yrityksestä. Kaupallisista yrityksistä annetun lain 246 
artiklan 5 kohdassa ja 449 artiklan 6 kohdassa säädetään, että osakeyhtiöiden 
johtokunnan jäsenten enemmistön on oltava Slovenian kansalaisia. Säännöksillä on myös 
39 
rajoitettu ulkomaisten yritysten toimintaa Sloveniassa sivuliikkeiden kautta, mikä 
rajoittaa sijoittautumisvapautta (561 #568 artikla). 
Kirjanpidosta säädetään vuoden 1993 kaupallisista yrityksistä annetun lain 7 luvussa. 
Kirjanpidosta on olemassa laki vuodelta 1993. Slovenian tilintarkastuslaitos saa antaa 
kirjanpitostandardeja ja todistuksia tilintarkastajille. 
Slovenian perustuslain 38 artiklassa säädetään henkilöjä koskevien tietojen suojasta 
Tähän artiklaan perustuvassa 7. maaliskuuta 1990 annetussa laissa tietosuojalle annetaan 
institutionaalinen kehys, johon kuuluu myös valvovan viranomaisen perustaminen. 
Slovenia liittyi vuoden 1994 toukokuussa tietosuojasta tehtyyn Euroopan Neuvoston 
yleissopimukseenne 108. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian uuteen julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön sisältyy ainoastaan osa 
EY:n direktiivien alueista. Valintaa koskevia sääntöjä ja sopimusten myöntämisen 
perusteita on selvennettävä. Oikeuskeinot eivät täysin vastaa yhteisön vaatimuksia. 
Lisäksi se ei näytä kattavan peruspalveluja. 
Tällä hetkellä slovenialaiset yritykset EU:n yritysten tytäryhtiöt mukaan lukien saavat 
suosituimmuuskohtelun julkisten hankintojen sopimusten osalta. Tätä 
suosituimmuusjärjestelmää voidaan pitää yllä ainoastaan Eurooppa-sopimuksessa sallitun 
siirtymäkauden loppuun (eli kuusi vuotta sopimuksen voimaantulosta). Julkisten 
hankintojen alalla odotetaan päästävän täydelliseen yhdenmukaistamiseen vuoden 1999 
lopussa. Slovenian viranomaiset myöntävät, että lakiluonnokseen tarvitaan mitä 
todennäköisimmin muutoksia EY:n vaatimusten täyttämiseksi. 
Immateriaali- ja teollisoikeuksia koskeva lainsäädäntö on pieniä poikkeuksia lukuun 
ottamatta verrattavissa yhteisön säännöstöön. Vielä yhdenmukaistettavia osa-alueita ovat 
audiovisuaalisen tuotannon suojan kesto ja lisäsuojatodistusten käyttöönotto. 
Lainsäädännön täytäntöönpanon osalta on erityisesti lääkealalla puututtava 
tavaramerkkioikeuksien lakkaamiseen. 
Lisäksi aiotaan puuttua väliaikaisiin toimenpiteisiin ja todisteiden säilyttämiseen 
rikkomusmenettelyissä ja rajatoimenpiteissä muuttamalla nykyistä lainsäädäntöä vuonna 
1999. Käytännössä hallinnon rakenteet eivät ole riittävän hyvin varustettuja, erityisesti 
henkilöstömääränsä ja koulutuksen osalta, lainsäädännön panemiseksi asianmukaisesti 
täytäntöön. 
Slovenian antamien yhtiöoikeutta koskevien tietojen mukaan sen lainsäädäntö on jo 
ensimmäisen, kolmannen, yhdennentoista ja kahdennentoista direktiivin mukaista, ja 
ainoa poikkeama toisesta direktiivistä sekä ulkomaisia johtajia ja yrityksiä koskevat 
rajoitukset todennäköisesti poistetaan vuonna 1997. 
Kirjanpidon osalta lähes kaikki neljännen, seitsemännen ja kahdeksannen direktiivin 
vaatimukset on pantu täytäntöön. Tilintarkastuslakiin suunnitellaan yhtä muutosta 
itsenäisen tilintarkastajan tekemän tilintarkastuksen sallimiseksi tilintarkastusyritysten 
tekemien lisäksi. Joitakin siirtymäkauden vaikeuksia, kuten pätevien kirjanpitäjien ja 
40 
tilintarkastajien puute, on havaittavissa uusien sääntöjen soveltamisessa käytäntöön, 
mutta ne voidaan ratkaista keskipitkällä aikavälillä. 
Slovenian liittyminen Euroopan Neuvoston yleissopimukseen n:o 108 osoittaa, että 
Slovenian tietosuojaa koskeva lainsäädäntö on kyseisessä yleissopimuksessa 
määriteltyjen eurooppalaisten standardien mukainen. Lisäksi on jo perustettu 
toimivaltainen viranomainen valvomaan lainsäädännön täytäntöönpanoa, ja sen valtuudet 
on selvästi määritelty laissa. Slovenian lainsäädäntö ei kuitenkaan vastaa täysin EY:n 
kehysdirektiiviä. Uutta lakia odotetaan. Täytäntöönpanoa ja soveltamista on myös 
parannettava. 
Siviilioikeuden osalta voidaan todeta, että Slovenia ei voi tällä hetkellä liittyä 
oikeudellisesta toimivallasta ja siviiliasioita ja kauppaa koskevien päätösten 
täytäntöönpanosta tehtyyn Luganon yleissopimukseen. Liittymistä ennen 
siviilioikeuksien suojelun alalla on tapahduttava edistystä, jonka arvioivat Luganon 
yleissopimuksen nykyiset sopimusvaltiot. 
Päätelmät 
Slovenia on suureksi osaksi jo siirtänyt lainsäädäntöönsä tärkeimmät direktiivit edellä 
mainituilla aloilla. Näitä aloja koskevat Eurooppa-sopimuksen määräykset ja valkoisen 
kirjan suositukset on pantu yleensä hyvin täytäntöön. 
Lisää työtä edellytetään kuitenkin julkisten hankintojen alalla, jossa Slovenian on tehtävä 
laajoja muutoksia hiljattain annettuun lainsäädäntöönsä, jotta se olisi täysin yhteisön 
direktiivien mukainen. Henkisen omaisuuden osalta aiotaan vielä vahvistaa 
täytäntöönpanomenettelyjä ja lainsäädännön soveltamista. Yrityksiä ja kirjanpitoa 
koskevan lainsäädännön osalta ei ole odotettavissa ongelmia, jos lainsäädännöllistä 
aikataulua noudatetaan suunnitelmien mukaan ja yrityksiä koskevan lainsäädännön 
aikaisemmin mainitut syrjivät säännökset kumotaan. Tietosuojan osalta ' tarvitaan 
lisätoimia lainsäädännön saattamiseksi täysin yhteisön kehysdirektiivin tasalle. 
Täytäntöönpano- ja soveltamisvalmiuksia on parannettava. Tämän pitäisi olla 
mahdollista keskipitkällä aikavälillä. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. 
Kauppaan sovellettavien tullien ja määrällisten rajoitusten lisäksi tämä koskee myös 
kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Nämä ovat toimenpiteitä, joita 
sovelletaan joko koti- tai ulkomaisiin tuotteisiin tai molempiin ja joilla on 
protektionistisia vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivät ole yhdenmukaistettuja, 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on oikeuskäytännön Cassis de Dijon 
-tuomioon perustuvan oikeuskäytännön mukaisesti välttämätöntä soveltaa kansallisten 
säännöstöjen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ja hyväksyä periaate, että 
kansallisten vaatimusten on rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. 
Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteisö on kehittänyt "uuden lähestymistavan". 
Tässä lähestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten 
tarkka tasapainottaminen sekä Euroopan yhteisön lainsäädännön ja eurooppalaisten 
standardien selvästi täydentävä tehtävä. Teknisistä ratkaisuista määräämisen sijaan 
41 
Euroopan yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan yleisistä vaatimuksista, jotka 
tuotteiden on täytettävä. Eurooppalaisten standardien mukaisesti valmistettujen 
tuotteiden oletetaan täyttävän tällaiset oleelliset vaatimukset, mutta eurooppalaiset 
standardit eivät ole ainoa tapa osoittaa vaatimusten mukaisuus. "Uusi lähestymistapa" 
liittyy tuotteiden varmentamisen "kokonaislähestymistapaan", joka koskee CE-merkin 
myöntämistä tuotteille. Muiden tuotteiden kuten lääkkeiden, kemikaalien, 
moottoriajoneuvojen ja elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteisön direktiiveissä 
noudatetaan perinteistä sääntelykäytäntöä, jonka mukaisesti niissä annetaan 
yksityiskohtaisia sääntöjä. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää myös joidenkin yhteisön yhdenmukaistamista 
koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tältä osin erityistä 
huomiota on kiinnitettävä terveyttä ja turvallisuutta koskevien 
yhdenmukaistamissaantöj en soveltamiseen. Näissä säännöissä määrätään sekä yrityksiä 
että viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden 
käyttöönotosta. 
Rajattomien markkinoiden hyvälle toiminnalle välttämättömiä horisontaalisia direktiivejä 
ovat erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen 
tuoteturvallisuuteen liittyviä säännöksiä käsitellään kuluttajansuojaa koskevassa jaksossa. 
Maataloustuotteita koskevat erityissäännökset (eläinten ja kasvien terveyttä koskevien 
standardien noudattaminen) esitetään yksityiskohtaisesti maataloutta käsittelevässä 
jaksossa. 
Yleiskuvaus 
Slovenia aloitti tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevien edellytysten luomisen 
väliaikaisen sopimuksen tullessa voimaan 1. tammikuuta 1997. 
Kaikki hinnat on vapautettu, lukuun ottamatta yleishyödyllisten palvelujen, 
elintarvikkeiden ja maatalouden hintoja. 
Teknisten kaupan esteiden osalta lainsäädännön yhdenmukaistaminen etenee melko 
hitaasti. Joillakin aloilla käytetään Slovenian kansallisina säännöksinä vielä entisen 
Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan säännöksiä. 
Slovenia on hieman edistynyt lainsäädännön yhdenmukaistamisen osalta vuoden 1996 
jälkipuoliskon pysähtyneen kauden jälkeen. Vuoden 1997 toukokuussa esitetty 
lainsäädännön lähentämisen ohjelma on kuitenkin melko heikko sekä lainsäädännön 
yhdenmukaistamisen laajuuden että sisällön kannalta. 
Slovenian standardointi- ja metrologialaitoksen (SMIS), joka on valtiollinen elin, 
tehtävänä on standardointi ja hyväksyntä, joka kuuluu perinteisesti julkiselle alalle. 
Kaiken kaikkiaan standardoiminen edistyy hyvin. Vuoden 1997 kesäkuuhun mennessä 
SMIS, joka on Euroopan standardointikomitean (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan 
standardointikomitean (CENELEC) liitännäisjäsen, oli antanut yli 1 200 standardia, joista 
suurimmalla osalla otetaan samalla käyttöön Euroopan tai kansainvälisen 
standardointijärjestön/ kansainvälisen sähköteknillisen komission (ISO/IEC) standardit. 
42 
Jäljellä on kuitenkin vielä suuri joukko voimassa olevia ja sovellettavia entisen 
Jugoslavian asetuksia, joista monet edellyttävät erilaisia pakollisia kolmannen osapuolen 
antamia varmennuksia. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenia on vapauttanut vähitellen kauppajärjestelmäänsä. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan 
yhteisön säännöstön mukaisen lainsäädännön antamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. 
Ulkomaankauppaa koskevat vielä monet rajoittavat toimenpiteet, mukaan lukien 
tuontilisenssijärjestelmä. Noin kolme prosenttia tuonnista edellyttää erityisiä hallituksen 
lisenssejä tai niihin sovelletaan määrällisiä rajoituksia. Uudet yleiseurooppalaiset 
alkuperäsäännöt, joita Slovenia on soveltanut 1. tammikuuta 1997 alkaen, edistävät 
kauppaa ja vapaata liikkuvuutta. 
Joissain tapauksissa Slovenian pakolliset standardi- ja varmennusvaatimukset luovat 
teknisiä kaupan esteitä. Kaupan teknisten esteiden poistamisessa päästään eteenpäin, kun 
Slovenia ottaa käyttöön EU:n teknisen lainsäädännön ja käsitteet. 
Lainsäädännön mukauttaminen on vasta aloitettu vuoden 1997 alussa lyhyen 
pysähtyneen kauden jälkeen. Vuoden 1997 toukokuussa esitelty lainsäädännön 
lähentämisen ohjelma kattaa huomattavan alan, mutta on melko heikko sekä 
lainsäädännön mukauttamisen laajuuden ja sisällön osalta. Uuden lähestymistavan 
direktiivejä ei mainita, ja lähentäminen on epäselvää kemikaalien ja elintarvikkeiden 
sektoreilla. Joillakin aloilla lähentäminen näyttää kuitenkin edistyvän tyydyttävästi, kuten 
lääkealalla ja autoalalla. Standardilain myöhäinen hyväksyminen, joka tapahtunee 
vuonna 1999, vaikuttaa eurooppalaisesta vaatimustenmukaisuuden arvioinnista tehtävää 
sopimusta koskevien neuvottelujen edistymiseen. 
Slovenian viranomaisten mukaan tärkeimmät lainsäädännölliset toimenpiteet siirretään 
osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoteen 2000 mennessä. Joka tapauksessa on pidettävä 
mielessä, että usein tarvitaan sekundäärilainsäädäntöä yleisen oikeudellisen kehyksen 
täytäntöönpanemiseksi. Henkilöstön ja teknisen asiantuntemuksen puute Sloveniassa 
voivat kuitenkin haitata joustavaa lähentämistä ja tarvittavien täytäntöönpanorakenteiden 
perustamista, mikä vaikeuttaa uudistuksia. 
Lisäksi olisi perustettava ja kehitettävä riittäviä rakenteita ja hankittava henkilöstöä 
toimivaltaisiin viranomaisiin markkinoiden seurantaa varten tuoteturvallisuuden 
jälkivalvontaa varten. Yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon tarvittavien rakenteiden 
osalta Slovenian on vielä erotettava vaaditulla tavalla toisistaan sääntely-, standardointi-
ja tuotteiden varmentamistehtävät, joista kahden viimeksimainitun osalta olisi pantava 
enemmän painoa yksityisen sektorin osallistumiselle. 
Slovenian tämänhetkinen siviilioikeudellista vastuuta viallisista tuotteista koskeva 
lainsäädäntö ei täysin vastaa EY:n vaatimuksia tällä alalla. Sen osalta on kuitenkin jo 
suunniteltu muutoksia. 
Yhteisön yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla kansallisella tasolla säännellyillä aloilla 
ei ole tarpeeksi tietoa siitä, kuinka tavaroiden vapaata liikkumista koskevia yhteisön 
oikeuden periaatteita sovelletaan Sloveniassa. Tämä tilanne johtuu erityisesti siitä, että 
43 
sisämarkkinoiden toimintaan liittyvät avoimuusmekanismit puuttuvat, eikä niitä siis 
voida sellaisinaan käyttää unioniin liittymistä edeltävissä yhteyksissä. Kyseeseen tulevat 
erityisesti direktiivi N:o 83/189, jossa säädetään kansallisia teknisiä standardeja ja 
määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä, tavaroiden 
vapaan liikkuvuuden periaatteesta yhteisössä poikkeavia toimenpiteitä koskevan 
tietojenvaihtomenettelyn luomisesta tehty päätös N:o 3052/95/EY, komissiolle tehtävä 
menettelyä koskeva valitus tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177 artiklassa 
määrätty mahdollisuus pyytää tuomioistuimelta ennakkoratkaisua. Samoin arvioinnin 
tekeminen siitä, soveltaako Slovenia vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, 
edellyttäisi perusteellisempia tietoja kansallisesta lainsäädännöstä sekä kansallisista 
hallintomenettelyistä, joiden voidaan olettaa vaikuttavan tavaroiden markkinoille 
saattamiseen. 
Päätelmät 
Vaikka vähäistä edistystä on tapahtunut tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan 
yhteisön säännöstön hyväksymiseksi, tarvitaan edelleen huomattavasti työtä. Tämän 
suhteen väliaikaisen sopimuksen ja Eurooppa-sopimuksen määräysten täytäntöönpano 
vauhdittavat kehitystä lähivuosina. 
Ponnistuksia on lisättävä teknisen lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi, mukaan lukien 
uuden lähestymistavan direktiivit. Standardointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia 
koskevaa järjestelmää on myös vahvistettava. Uuden standardilain nopea hyväksyminen 
auttaisi tässä suhteessa. Henkilöstöä, taitoja ja instituutioiden perustamista olisi myös 
parannettava. Jos nykyisiä ponnistuksia lisätään, tavaroiden vapaa liikkuvuus voitaisiin 
saavuttaa keskipitkällä aikavälillä. Slovenian viranomaisten on myös varmistettava, että 
yhteisön yhdenmukaistamisen ulkopuolelle jäävien alojen lainsäädäntö ei ole esteenä 
kaupalle, erityisesti tarkastamalla toteutettavien toimenpiteiden suhteellisuus niiden 
tavoitteisiin nähden. 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate pääomien vapaasta liikkuvuudesta 
Slovenian ja Euroopan unionin välillä. Tätä sovelletaan Eurooppa-sopimuksen 
voimaantulosta suoriin sijoituksiin, joita ovat tehneet Sloveniaan jo sijoittautuneet 
yritykset, ja yhteisön yritysten sivuliikkeisiin ja konttoreihin (samoin kuin itsenäisen 
ammatin harjoittajiin) asteittain siirtymäkauden aikana. 
Lisäksi siinä kielletään uusien valuuttarajoitusten käyttöönotto sen voimaantulosta 
lähtien. 
Valkoisessa kirjassa korostetaan pääomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden 
välistä yhteyttä. Siinä esitetään pääomien vapauttamisen kehityskulku alkaen 
pitkäaikaisen ja kaupan toimiin liittyvän pääoman liikkeistä lyhytaikaisiin pääomiin. 
Yleiskuvaus 
Vuosina 1990^1996 ulkomaiset suorat sijoitukset olivat 600 miljoonaa ecua. Vuoden 
1996 lopussa ulkomaisten suorien sijoitus osuus BKT:sta oli 10,8 prosenttia. Ottaen 
huomioon BKT:n määrän Sloveniassa sijoitusten määrä on pieni. Se johtuu osittain 
44 
markkinoiden pienuudesta. Ulkomaisille suorille sijoituksille on kuitenkin myös 
rajoituksia. Ne liittyvät lähinnä siihen, miten yhteisyritysten yksityistäminen on toteutettu 
(pääasiassa yritysten johto on ostanut niitä, kun ulkomaisia portfolioinvestointeja on 
rajoitettu), ja ylipäätään tiukempaan ulkomaisen pääoman tuonnin valvontaan sekä 
useisiin alakohtaisiin rajoituksiin. 
Sekä valtiolla että yksityisellä sektorilla on pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille. 
Korottomia tolarmääräisiä ei-valtiollisten lainanottajien talletuksia on kuitenkin lisätty 40 
prosenttiin niiden lainojen osalta, joiden laina-aika on enintään seitsemän vuotta (ja 10 
prosenttiin pitempiaikaisten lainojen osalta). Muita Slovenian keskuspankin toteuttamia 
toimenpiteitä ovat ulkomaisten sijoittajien eräänlaisten hoitotilien käyttöönotto, 
pakollisten varantojen lisääminen ulkomaanlainoihin liittyen ja Slovenian asukkaiden 
ulkomaille tekemien rahansiirtojen ylärajojen nostaminen. 
Slovenia hyväksyi vuoden 1995 syyskuussa virallisesti Kansainvälisen valuuttarahaston 
perustamissopimuksen VIII artiklan velvoitteet ja vakiinnutti näin virallisesti tolarin 
vapaan vaihdettavuuden vaihtotaseen erien osalta. Vaihtotasetransaktiot oli käytännössä 
vapautettu joitakin vuosia aikaisemmin. 
Pääomanvienti edellyttää yleensä lupaa, ja pääomaan sovellettavaa järjestelmää on 
tiukennettu vähän aikaa sitten. Vapautettuja pääomien liikkeitä ovat suorat ulkomaiset 
sijoitukset Sloveniaan (poikkeuksin) ja ulkomaille (tietyin edellytyksin), kaupalliset 
luotot, yksityishenkilöiden pääoman siirrot (paitsi lainatoiminnot) sekä rahoitusluotot ja -
lainat (poikkeuksin/rajoituksin). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Merkittävä ominaisuus pääomien liikkeitä koskevassa lainsäädännöllisessä kehyksessä 
on se, että arvopaperitoimien toteuttamisesta ei ole säännöksiä. Tämä merkitsee sitä, että 
arvopapereiden ostoon, myyntiin tai muihin niitä koskeviin toimiin sovelletaan tilanteesta 
riippuen suoria investointeja tai otto-ja antolainausta koskevia säännöksiä. 
Oikeusperustan luomiseksi pääomatoimien vapauttamiselle edelleen ja nykyisen 
lainsäädännön ulkopuolisia alueita varten erityisesti arvopaperitoimien osalta aiotaan 
vuoden 1998 alussa antaa uusi valuuttalaki. 
EY:n investoinneilla rahoitettavien yritysten sivuliikkeiden perustamisen ja valtion 
rajojen yli tapahtuvan palveluiden tarjoamisen kielto aiotaan poistaa vuoden 1998 alussa 
annettavassa valuuttalaissa. Tehokas lainsäädäntö on saatava aikaan eläkerahastojen 
hoidon osalta. 
Lainsäädännön lähentäminen pääomamarkkinoiden osalta vastaa yleisesti ottaen 
Eurooppa-sopimuksen velvoitteita. Jotkut keskuspankin antamat hallinnolliset 
määräykset eivät ole kuitenkaan sopimuksen mukaisia. Seuraaviin erityiskysymyksiin 
olisi kiinnitettävä enemmän huomiota: 
a) muiden kuin Slovenian asukkaiden kiinteistöjen hankinta; 
b) Slovenian yrityslainsäädännön säännösten mukaisesti yritysten johtokunnan jäsenten 
enemmistön on oltava Slovenian kansalaisia. Tämä säännös on rajoittava ja se hillitsee 
ulkomaiden asukkaita hankkimasta määräysvaltaa Slovenian yrityksistä. Hallitus tuntee 
ongelman ja aikoo poistaa nämä säännökset pankkien ja vakuutusyhtiöiden osalta uusissa 
45 
pankki-ja vakuutuslaeissa. Tällä hetkellä ei ole kuitenkaan odotettavissa muutosta näihin 
säännöksiin muiden sektoreiden osalta; 
c) suuret muiden kuin valtiollisten lainanottajien korottomat tolartalletukset muodostavat 
merkittävän rajoituksen pääomien vapaalle liikkuvuudelle; 
d) tiukoilla rekisteröitymismenettelyillä, jotka perustuvat hoitotilien pakolliseen 
avaamiseen, ja suurilla siirtomaksuilla, jotka johtuvat pankkien suurista 
valuuttavarannoista, on negatiivinen vaikutus ulkomaisiin sijoituksiin ja luottoihin. 
Slovenian keskuspankin toteuttamien toimenpiteiden laajuutta ja perusteltavuutta on 
tutkittava yksityiskohtaisemmin. Kaiken kaikkiaan vuoden 1997 alussa käyttöön otetut 
rajoitukset kiristävät entisestään valuuttatoimien valvontaa; niillä on negatiivinen 
vaikutus ulkomaisiin investointeihin ja luottoihin, ja ne olisi poistettava. 
Päätelmät 
Pääomaliikkeiden vapauttaminen on kaiken kaikkiaan hidasta. Huolimatta lainsäädännön 
lähentämisen merkittävästä edistymisestä, jossa näkyvät sekä valkoisen kirjan että 
Eurooppa-sopimuksen määräykset, Slovenian keskuspankin viime aikoina toteuttamat 
toimenpiteet ovat aiheuttaneet vapauttamispyrkimysten taantuman. 
Hallitus tuntee nämä ongelmat ja aikoo ottaa käyttöön joitakin pääomien 
vapauttamistoimenpiteitä, mukaan lukien ulkomaisten pankkien mahdollisuus avata 
konttoreita Sloveniassa, uudella valuuttalailla. Nykyisessä raha- ja valuuttapoliittisessa 
kehyksessä ei ole juurikaan toiveita merkittävästä muutoksesta pääomien laajemman 
vapauttamisen suuntaan. Sen vuoksi ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaa 
makrotalouden politiikkaa olisi tarkistettava pääomien liikkuvuuden vapauttamiseksi 
lisääjä ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseksi. 
Palvelujen vapaa liikkuvuus 
Palvelujen vapaa liikkuvuus perustuu syrjinnän ja erityisesti kansallisuuteen perustuvan 
syrjinnän kieltoon sekä erilaisten kansallisten säännösten yhdenmukaistamista koskeviin 
sääntöihin. Nämä säännöt koskevat yhtä paljon sekä henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen 
kuuluvaa sijoittautumisoikeutta että palvelujen vapaata tarjoamista. Niiden 
täytäntöönpano edellyttää hallintorakenteiden luomista (pankkivalvontakomiteat, 
audiovisuaalisen toiminnan valvontaviranomaiset, sääntelyviranomaiset) sekä 
jäsenvaltioiden välisen valvontayhteistyön lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen 
järjestelyt). 
Tärkeä osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsäädäntöä liittyy 
rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myös ongelmat, jotka liittyvät kansallisten 
markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tällaisia 
aloja ovat muun muassa televiestintä ja osittain myös energia ja liikenne. Viimeksi 
mainittuja aiheita käsitellään lausunnon niitä koskevissa jaksoissa. 
Yleiskuvaus 
46 
Kolmea merkittävää poikkeusta lukuun ottamatta kaikki pankit ovat nyt 
yksityisomistuksessa. Ulkomaisten pankkien konttoreita ei ole sallittu. Taseen 
loppusumma on kasvanut tasaisesti sekä absoluuttisesti että osuutena BKT.sta. Kolmen 
suurimman pankin osuus on yli puolet markkinoista. 
Vuoden 1991 pankkeja ja talletuslaitoksia koskevassa laissa säädetään pankkien ja 
talletuslaitosten perustamisesta, toiminnasta ja valvonnasta. Koska rahoitusjärjestelmä on 
alikehittynyt, laissa on myös joitakin säännöksiä, joiden avulla kotimainen 
pankkijärjestelmä on pystynyt mukautumaan kansainväliseen rahoitusympäristöön. 
Pankkeja valvoo keskuspankin pankkitarkastusosasto. Sloveniassa on kattava 
pankkitoimintaa koskevien lakien ja asetusten järjestelmä, jonka täytäntöönpanoa 
keskuspankki valvoo tarkasti. 
Varallisuuden laadun heikkoutta koskevaa ongelmaa on korjattu keskuspankin pantua 
täytäntöön asetukset, joissa määrätään säännöt varausten laskemiseksi mahdollisilta 
tappioilta suojautumiseksi. Ulkomaiset pankit voivat perustaa Sloveniaan tytäryhtiöitä, 
jotka saavat kansallisen kohtelun, tai ne voivat avata niitä edustavia toimistoja. Ne eivät 
voi avata konttoreita, mutta nämä rajoitukset aiotaan poistaa uudessa 
pankkilainsäädännössä, jota parlamentti on käsittelemässä. 
Kaikki pankit täyttävät kansainvälisen vakavaraisuusvaatimuksen kahdeksan prosentin 
pääomasta; ne itse asiassa ylittävät sen huomattavasti. Voidakseen toimia täydellä 
toimiluvalla pankilla on oltava vähintään 4 080 miljoonaa tolaria tai 25 miljoonaa ecua 
vuoden 1996 lopun valuuttakurssilla laskettuna ja lisäksi sen on toimittava aktiivisesti 
vähittäispankkipalvelujen alalla. 
Uusi pankkilaki on tarkoitus antaa vuoden 1997 lopussa. Baselin suositusten lisäksi siinä 
otetaan huomioon kaikki asiaa koskevat EU:n direktiivit. Tällä lailla pyritään erityisesti 
mukauttamaan Slovenian pankkisektori kansainvälisiin kriteereihin ja standardeihin. 
On vain yhdet säännellyt markkinat, Ljubljanan arvopaperipörssi. Pörssitoimintaa saavat 
harjoittaa myös luottolaitokset. Pörssi on itsesääntelevä organisaatio, jonka 
vastuualueisiin kuuluvat markkinoille pääsyä koskevien säännösten hyväksyminen, 
listalleottoedellytykset, markkinatietojen levitys reaaliajassa radioitse sekä tietojen 
raportoiminen viranomaisille. Ljubljanan pörssi on arvopaperimarkkinoiden valvojien 
kansainvälisen yhteistyöjärjestön (IOSCO) ja kehittyvien markkinoiden komitean jäsen. 
Arvopaperi välitystä harjoittavissa yrityksissä saa ulkomaisen pääoman osuus olla 
korkeintaan 24 prosenttia. 
Arvopaperimarkkinoita säännellään vuoden 1994 arvopaperimarkkinoita koskevassa 
laissa ja sijoituspalveluyritysten ja -rahastojen perustamista ja toimintaa vuoden 1994 
sijoitusrahastoja ja rahastoyhtiöitä koskevassa laissa. Markkinoiden sääntely tehtiin 
Yhdysvaltain arvopaperikomission mallin mukaiseksi. Arvopaperimarkkinoita sääntelee 
ja valvoo itsenäinen arvopaperi virasto. On olemassa keskitetty arvopaperirekisteri, 'arvo-
osuuskeskusrekisteri '. 
Viisi vakuutusyhtiötä on yhteiskunnan omistuksessa (ne ovat julkisia, mutta eivät 
valtion). Niistä kahdessa yhteiskunnallisen omistuksen osuus ylittää 50 prosenttia. 
Suurimman vakuutusyhtiön osuus on 56 prosenttia markkinoista ja 80 prosenttia 
47 
yhteenlasketuista omista varoista. On olemassa yksi valtion omistama 
vientiluottovakuutuksen antaja. 
Lainsäädännöllinen kehys vakuutusyhtiöiden osalta on vakuutusyhtiölaki, joka julkaistiin 
vuonna 1994 ja 1995. Markkinoiden sääntelyä ja valvontaa toteutetaan koko ajan, mutta 
uusia toimenpiteitä odotetaan. Vuoden 1994 vakuutusyhtiölaissa sallitaan ainoastaan 15 
prosentin ulkomainen osuus pääomasta, edellyttäen vakuutusvalvontaviranomaisen 
hyväksyntää. Ulkomaiset sijoittajat voivat ostaa lisää osakkeita Slovenian 
vakuutusyhtiöistä, jos valvontaviranomainen sen hyväksyy. Oikeusperusta 
vakuutusvalvontaviranomaisen perustamiseksi on edellä mainittu vakuutusyhtiölaki. 
Vakuutusvalvontaa on hoitanut vuodesta 1995 vakuutusvalvontaviranomainen, joka 
kuuluu valtiovarainministeriöön. 
Vakuutussektorin pääomakannan vahvistamisen uskotaan kestävän vuoteen 1999 saakka. 
Sijoituksia ulkomaille ei sallita. Jälleenvakuuttamisen osalta on rajoitettu pääsy 
paikallisille markkinoille. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Pankkisektorin osalta Slovenian itsenäistymisen jälkeen annetut lait ja asetukset ovat 
samanlaisia kuin ensimmäisen vaiheen toimenpiteet, ja niitä yhdenmukaistetaan edelleen 
yhteisön direktiivien kanssa uudella lainsäädännöllä, joka annetaan vuoden 1997 lopussa. 
Tämä parantaa edelleen pankkijärjestelmän tehokkuutta, kun siitä tulee osa Euroopan ja 
maailman pankkisektoria. 
Hoitotilien käyttöönotto ulkomaisten sijoittajien osalta Sloveniassa yhdessä rajoittavan 
lisenssi- ja valuuttavarantopolitiikan kanssa rajoittaa niiden pankkien määrää, joilla on 
lupa tehdä ulkomaiseen pääomaan liittyviä transaktioita ja jättää ulkopuolelle myös ne 
ulkomaiset pankit, joilla ei ole vähittäispankkipalveluja Sloveniassa, koska ne eivät voi 
saada täyttä toimilupaa. Ainoastaan täysi toimilupa antaa pankeille mahdollisuuden avata 
hoitotilejä ja siten suorittaa edellä mainittuja toimia. 
Lähentyminen valkoisen kirjan ensimmäisen vaiheen toimenpiteisiin saavutettiin, kun 
vuonna 1994 hyväksyttiin arvopaperimarkkinalaki. Arvopaperimarkkinavirastolta 
puuttuu valtaa sen valvontatehtävien hoitamiseksi tehokkaasti. Hallitus tarkastelee 
parhaillaan sijoituspalvelulta ja pääoman riittävyyttä koskevien direktiivien periaatteiden 
siirtämistä kansalliseen lainsäädäntöön. 
Luottolaitoksilla, joille Slovenian keskuspankki voi (saatuaan etukäteen lausunnon 
arvopaperi valvojalta) antaa luvan tarjota sijoituspalveluja, voi olla ainoastaan yksi 
pörssivälitysyhtiö tytäryhtiönä. Konttoreiden perustamista ja palveluiden tarjoamista 
valtion rajojen yli kolmansista maista ei sallita. Muiden kuin Slovenian asukkaiden osuus 
voi olla pörssivälitysyhtiöissä korkeintaan 24 prosenttia. EU:n sijoitusyrityksillä voi 
kuitenkin olla enemmistöosuuksia paikallisissa luottolaitoksissa, joille keskuspankki on 
antanut luvan sijoituspalveluihin. 
48 
Konttoreiden perustamista ja palveluiden tarjoamista valtion rajojen yli koskeva kielto 
aiotaan poistaa annettaessa valuuttalaki vuoden 1998 alussa. 
Vakuutusten alalla Slovenian lainsäädäntöä on vielä mukautettava EU:n lainsäädäntöön 
valvontajärjestelmän, ulkomaisia sijoituksia koskevien säännösten ja säännösten 
soveltamisen avoimuuden puutteen osalta. Yksityistämiseen liittyviä ongelmia on vielä 
ratkaisematta. Rajoituksia konttoreiden perustamiseksi Sloveniassa on poistettava. 
Alan valvonta on vielä kehityksensä alussa. Vakuutusvalvontaviranomainen perustettiin 
vuoden 1996 maaliskuussa valtiovarainministeriöön, mutta sitä on vielä vahvistettava. 
Päätelmät 
Merkittävää edistystä on saavutettu. Tämän alan säännöstö on siirretty osaksi kansallista 
lainsäädäntöä suurelta osin, mutta tärkeitä säännöksiä on vielä hyväksyttävä. Täysin 
vapaa yksiköiden perustaminen pankki-, arvopaperi- ja vakuutusaloilla, erityisesti 
ulkomaisten laitosten konttoreiden ja toimistojen osalta, on vielä otettava asianmukaisesti 
mukaan alojen lainsäädännölliseen kehykseen ja pantava täytäntöön. 
Ulkomaiset pankit eivät vielä käytännössä voi osallistua ulkomaanpääomatoimiin, koska 
ne on varattu pankeille, joilla on täysi toimilupa, joiden myöntäminen riippuu hyvin 
suuresta pääomavirrasta ja kaikkien pankkipalveluiden tarjoamisesta Sloveniassa 
(mukaan lukien vähittäispankkipalvelut). 
Vakuutusten osalta yksityistämistä olisi nopeutettava ja vakuutus- ja jälleenvakuutusala 
avattava EU:n toimijoille ja ulkomaisille sijoituksille. Alan valvontaa odotetaan 
vahvistettavan uudella valmisteilla olevalla lainsäädännöllä. 
Jos yhdenmukaistaminen edistyy suunnitellulla tavalla, suuria vaikeuksia ei ole 
kuitenkaan odotettavissa täyden vastaavuuden saavuttamisessa rahoituspalveluiden 
vapaassa liikkuvuudessa keskipitkällä aikavälillä. 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvät eri 
aihepiireihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevässä 
sopimuksen ensimmäisessä osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisämarkkinoiden 
toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jäsenvaltioiden sisärajoilla tehtäviä 
tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevassa 8 a artiklassa 
jokaiselle unionin kansalaiselle myönnetään henkilökohtainen oikeus liikkua ja oleskella 
vapaasti jäsenvaltioiden alueella tietyin edellytyksin. Rajatarkastusten poistaminen 
koskee kaikkia henkilöitä kansalaisuudesta riippumatta; muuten 7 a artiklalla ei olisi 
mitään tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta 
johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole vielä pantu 
täysimääräisesti täytäntöön unionin tasolla. 
a) Unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten 
ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään laillisten työntekijöiden (ja heidän perheenjäsentensä) 
syrjimättömästä kohtelusta. Sopimuksessa määrätään myös mahdollisuudesta yhdistää tai 
49 
siirtää sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jäsenvaltioita tekemään Slovenian kanssa 
työmarkkinoille pääsyä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Vuodesta 1999 alkaen 
assosiaationeuvosto tutkii muita keinoja parantaa työntekijöiden liikkuvuutta. 
Valkoisessa kirjassa käsitellään lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa 
työmarkkinoiden sopusointuinen kehittäminen ja samanaikaisesti ehkäistä kilpailun 
vääristyminen. 
Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa 
tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja (esimerkiksi 
oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti 
kelpoisuutta koskevien edellytysten täyttämisestä. Kelpoisuusedellytyksiä joko 
yhteensovitetaan tai niihin sovelletaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. 
Sopimuksella taataan myös sijoittautumisvapaus, joka koskee sekä itsenäistä ammattia 
harjoittavia luonnollisia henkilöitä että yrityksiä. 
Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka 
koskevat varallisuutta ja sosiaaliturvajärjestelmään kuulumista silloin, kun kyseessä ei 
ole ammatillinen toiminta kyseisessä maassa. 
Yleiskuvaus 
Nykyisen lainsäädännön mukaan ulkomaalaisilla on periaatteessa samat oikeudet 
työskentely edellytysten ja sosiaaliturvan osalta tietyin poikkeuksin, jotka liittyvät 
pysyvään asuinpaikkaan. 
Työluvan myöntäminen riippuu siitä, onko tulevalla työskentelyalueella sopivia 
paikallisia työntekijöitä. Työlupa myönnetään yleensä ainoastaan vuodeksi ja ainoastaan 
yhden työnantajan palveluksessa työskentelyä varten. Jos työntekijä menettää työpaikan, 
hänen on lähdettävä maasta. Ulkomaisten työntekijöiden perheiden jäsenillä ei ole 
oikeutta työntekoon. Valtion on tarkoitus kehittää edelleen aloitteita ulkomaalaisten 
taloudellisen ja sosiaalisen integroitumisen parantamiseksi. Slovenia valmistelee 
kuitenkin parhaillaan uutta maahanmuuttolamsäädäntöä, joka noudattaa tätä alaa 
koskevia yhteisön standardeja ja periaatteita. 
Koulutuksen osalta Slovenian hallitus pyrkii voimakkaasti noudattamaan EU:n 
direktiivejä. Slovenia on pitkälti omaksunut yhteisön säännöstön. Useiden ammattien 
osalta rakenteet (ministeriöt ja julkiset laitokset) ovat olemassa, mutta niitä on 
vahvistettava. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenia on pyrkinyt voimakkaasti mukauttamaan alaa koskevaa lainsäädäntöään EU:n 
standardien mukaiseksi. Pienin poikkeuksin Slovenian lainsäädännössä tunnustetaan jo 
syrjimättömyyden periaate kansalaisten ja maassa laillisesti asuvien ulkomaalaisten 
osalta. Näin ollen tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisen Sloveniassa jo 
laillisesti asuviin EU:n työntekijöihin ei pitäisi olla ongelma. 
50 
Nykyiset rajoitukset muiden kuin kansalaisten palkkaamisessa korkeimpiin johtotehtäviin 
poistetaan uudella yrityslainsäädännöllä, joka on määrä antaa vuoden 1997 lopussa. 
Suurin osa yhteisön säännöstöä, joka koskee tutkintojen ja todistusten vastavuoroista 
tunnustamista, on jo otettu käyttöön. On kuitenkin vielä tärkeitä aloja, joilla vaaditaan 
lisätoimia. Täydellinen vastaavuus saavutettanee keskipitkällä aikavälillä. 
Koulutus, siltä osin kuin sitä yhteensovitetaan seitsemää ammattia koskevilla 
direktiiveillä, vastaa pitkälti yhteisön säännöstöä, vaikkakin mukauttamista tarvitaan 
vielä. Ammatilliset rakenteet (kuten ammatilliset yhdistykset) on olemassa useiden 
ammattien osalta, mutta niitä on todennäköisesti vahvistettava tulevaisuudessa. 
Yhdentyminen EU:n ammatillisiin järjestöihin edistyy hyvin (esimerkiksi teknisten 
alojen tutkinnot vastaavat eurooppalaisia vähimmäisvaatimuksia). 
Päätelmät 
Maahanmuuttoa ja työlupia koskeva politiikka on rajoittavaa, mutta lainsäädännöllisiä 
muutoksia valmistellaan. Tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen osalta joitakin aloja 
on vielä mukautettava. 
Slovenia tuntee ne henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät tärkeät asiat, jotka on 
ratkaistava. Tekniseltä kannalta lainsäädännön mukauttaminen on välttämätöntä 
keskipitkällä aikavälillä. 
b) Sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli 
kansalaisuudesta riippumaton sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen, 
ei ole vielä täysin toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtävien henkilöiden 
tarkastusten poistaminen edellyttää useiden liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpanoa. 
Jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet ja panneet täytäntöön joitakin näistä 
toimenpiteistä (katso oikeus- ja sisäasioita koskeva erillinen jakso). Tietyt jäsenvaltiot 
ovat kuitenkin toteuttaneet tämän tavoitteen Schengenin yleissopimuksella (seitsemän 
jäsenvaltiota jo soveltaa yleissopimusta ja kuusi valmistelee sen täytäntöönpanoa). 
Tämän tavoitteen toteutumista Euroopan unionissa pyritään helpottamaan 
perussopimuksen luonnoksessa, jossa esitellään uusi luku "Vapauden, turvallisuuden ja 
oikeuden alue" ja jolla Schengenin säännöstö otetaan käyttöön Euroopan unionissa. 
Slovenia on ilmaissut tahtonsa ja valmiutensa täyttää Schengenin sopimuksen 
määräykset, jotta siitä voi tulla Schengenin sopimuksen sopimuspuoli. Se on aloittanut 
tätä varten tarvittavat valmistelut ja pyytänyt jäsenvaltioilta avustusta erityisesti 
rajatarkastusten vahvistamisen suhteen. Rajavalvontaa koskevaan lakiin ja 
ulkomaalaislakiin tarvittavat muutokset ovat jo mukana hallituksen kolmivuotisessa 
lainsäädäntöohj elmassa. 
Yleisarvio 
1. Yhteenveto Slovenian edistymisestä valkoiseen kirjaan liittyvän lainsäädännön 
täytäntöönpanossa esitetään liitteessä. Taulukosta ilmenee, että 30. kesäkuuta 1997 
mennessä Slovenia arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään 415 valkoisen 
51 
kirjan 899:stä direktiivistä ja asetuksesta. Nämä tiedot koskevat lainsäädäntöä, jonka 
Slovenia katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään tai jonka osalta se katsoo 
tarkistaneensa sen yhteisön sääntöjen mukaisuuden. Tämän tiedon perusteella ei voida 
kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, sillä komissio ei tässä vaiheessa pysty 
antamaan siitä lausuntoaan. 
2. Kaikilla sisämarkkinoihin liittyvillä aloilla ja erityisesti kirjanpidon, ammatillisen 
pätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen ja henkisen omaisuuden aloilla noudatetaan 
käytännöllisesti katsoen yhteisön lainsäädännön perusteita. Slovenian viranomaisten 
tekemän arvion mukaan suurin osa toimenpiteistä on siirretty osaksi kansallista 
lainsäädäntöä osittain tai kokonaan; komissio ei voi kuitenkaan tässä vaiheessa 
muodostaa kantaa niiden täydestä vastaavuudesta yhteisön oikeuden kanssa. Slovenian 
olisi vielä jatkettava lainsäädäntötyötä yhteisön säännöstön omaksumiseksi kokonaan. 
Lainsäädännön lähentämisessä on myös vahvistettava yhteensovittamista ja kansallisen 
strategian toteuttamista. 
3. Huolimatta jo toteutetuista ponnistuksista, havaittu edistys aivan vähän aikaa sitten 
annetun lainsäädännön siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä on yhdistettävä 
konkreettisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin sekä tehokkaiden hallintorakenteiden 
perustamiseen. Paljon työtä vaaditaan vielä julkisten hankintojen, vakuutusten, pääomien 
vapaan liikkuvuuden, tuotteiden vaatimustenmukaisuuden ja standardoinnin sekä 
välillisen verotuksen osalta. Täytäntöönpanon ja soveltamisen olisi oltava olennainen osa 
Slovenian liittymistä edeltävää strategiaa, johon olisi sisällytettävä lainsäädännön lisäksi 
tekniset standardit. 
Komissio ei voi vielä antaa lausuntoaan yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten 
yritysten kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä. 
4. Maatalouteen liittyviä erityisnäkökohtia huomioon ottamatta unionin sisärajoilla 
tehtävien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta lainsäädäntöjen riittävän 
yhdenmukaistamisen jälkeen. Tämä edellyttää erityisesti hyvään hallintoon perustuvaa 
molemminpuolista luottamusta (esimerkiksi tiettyjä tuotteita koskevat lähtöpaikassa 
tehtävät turvallisuustarkastukset). Tavaroiden liikkuvuuden osalta sisärajaitoman alueen 
toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 mennessä oli mahdollista ainoastaan poistamalla 
kaikki unionin jäsenvaltioiden jäsenvaltiosta toiseen liikkumisen osalta noudattamat 
muodollisuudet ja tekemät tarkastukset. 
Tämä koski erityisesti teknisiä tarkastuksia (erityisesti tuoteturvallisuustarkastukset), 
ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä koskevia tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia 
tarkastuksia (esimerkiksi vääremiösten torjunta), turvallisuustarkastuksia (aseet jne.) sekä 
ympäristötarkastuksia (jätteet jne.). 
Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja tarkastusten poistaminen voitiin 
toteuttaa ainoastaan hyväksymällä ja toteuttamalla yhteisön toimenpiteitä. Näillä 
toimenpiteillä voitiin yhdenmukaistaa liikkumista tai markkinoille saattamista koskevat 
säännöt (erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja tarvittaessa siirtää jäsenvaltioiden 
alueella tai markkinoilla tehtävät tarkastukset tai noudatettavat muodollisuudet 
ulkorajoilla tehtäviksi (erityisesti arvonlisä- ja valmisteveron kantamisen, eläinten ja 
kasvien terveystarkastusten sekä tilastotietojen keruun osalta). 
52 
Osasta Slovenian nykyisiä rajoja tulee unionin ulkoraja. Tämä merkitsee rajatarkastusten 
vahvistamista (katso tullia koskeva erillinen jakso). 
Kyseisillä aloilla tehdyn työn edistymistä ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin 
perusteella ei ole syytä uskoa, etteikö Slovenia kykenisi keskipitkällä aikavälillä 
hyväksymään ja panemaan täytäntöön kaikki ne säädökset, jotka ovat välttämättömiä 
sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja näiden tarkastusten teon siirtämiseksi 
unionin ulkorajoilla tehtäviksi. 
5. Slovenia on jo antanut suuren osa yhtenäismarkkinoita koskevaa yhteisön säännöstöä. 
Komissio ei voi kuitenkaan vielä muodostaa kantaansa kaikista säädöksistä, jotka 
Slovenia on ilmoittanut saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään. Joka tapauksessa 
kehitys on ollut rajallista joillakin merkittävillä aloilla, erityisesti pääoman liikkuvuuden 
vapauttamisen, välillisen verotuksen ja teknisten säännösten ja standardien osalta. 
Joillakin aloilla täytäntöönpanoa olisi vahvistettava. Jos nykyisistä pyrkimyksistä 
pidetään kiinni tai niitä vauhditetaan jälkeen jääneillä aloilla, voidaan odottaa, että 
Slovenia pystyy keskipitkällä aikavälillä antamaan ja panemaan täytäntöön 
yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön sekä edistymään tarvittavissa määrin 
täytäntöönpanomekanismien toiminnassa, mikä on täysimääräisen sisämarkkinoille 
osallistumisen edellytys. 
Kilpailu 
Euroopan yhteisön kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g 
kohta, jossa määrätään, että yhteisössä on oltava järjestelmä, jolla taataan, ettei kilpailu 
sisämarkkinoilla vääristy. Pääasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsäädäntö ja valtion 
tuet. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklassa määrättyjen 
toimenpiteiden (yritysten väliset sopimukset/määräävän aseman väärinkäyttö) 
soveltamisesta. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteisön ja Slovenian kauppasuhteisiin 
sovellettavasta kilpailujärjestelystä, että se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 
artiklassa (yritysten väliset sopimukset/määräävän aseman väärinkäyttö) ja 92 artiklassa 
(valtion tuki) määrättyihin arviointiperusteisiin ja että kyseisten alojen soveltamista 
koskevat yksityiskohtaiset säännöt on hyväksyttävä kolmen vuoden kuluessa Eurooppa-
sopimuksen voimaantulosta. 
Lisäksi siinä määrätään, että Slovenia saattaa kilpailulainsäädäntönsä yhdenmukaiseksi 
yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. 
Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten määräysten, sulautumisasetuksen säännösten 
(4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis- ja 
yksinoikeudet) määräysten asteittaiseen soveltamiseen. 
Yleiskuvaus 
Laki kilpailun suojelemisesta (Virallinen lehti RS n:o 18/1993, 9.4.1993) sääntelee 
nykyään kilpailua. Kilpailun suojelemisesta vastaava toimisto on yksin vastuussa lain 
53 
täytäntöönpanosta. Toimisto perustettiin virallisesti lokakuussa 1994 ja se on vastuussa 
taloussuhteiden ja kehityksen ministeriölle. 
Tarpeellisiin toimenpiteisiin on joko ryhdytty tai niitä valmistellaan sellaisilla 
monopolialoilla kuin televiestintä, liikenne, postipalvelut ja energia, jotta Slovenian 
nykyinen ja tuleva tilanne vastaisi unionin tilannetta näillä alueilla. Käytettävissä olevien 
tietojen mukaan Sloveniassa ei ole kaupallisia valtion monopoleja. 
Valtiontukien osalta ei ole vielä olemassa niitä valvovaa viranomaista, mutta tarpeellista 
lainsäädäntöä kyseisen viranomaisen nimittämiseksi ja Sloveniassa myönnettävien 
valtiontukien valvomiseksi valmistellaan. Nykyisin ei ole mitään luotettavaa tuki-
inventaariota. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Lakiin kilpailun suojelemisesta tarvitaan erinäisiä muutoksia, jotta se olisi yhteensopiva 
yhteisön kilpailusääntöjen kanssa. Muutokset koskevat ensisijaisesti lain soveltamisalaa 
(liikenne, varastointi, huolinta yms. on suljettu nykyisen soveltamisalan ulkopuolelle), 
kilpailua rajoittavien sopimusten kieltämisen käyttöönottoa, määräävän aseman ja sen 
väärinkäytön määrittelyä. Lisää selventämistä vaaditaan yhteisyrityksiä ja fuusioiden 
valvontaa koskevien menettelyjen osalta. Tutkimuksia, liikesalaisuuksia ja oikeutta 
puolustautua koskevia säännöksiä on kehitettävä. Uusi kilpailulakiluonnos, jos se 
hyväksytään, tyydyttää melko hyvin ylläolevat seikat. 
Slovenia on ilmeisesti aloittanut vapauttamispolitiikkansa toteuttamisen ja avannut 
kilpailulle tiettyjä perinteisiä monopolialoja, kuten televiestinnän ja postipalvelut. 
Muiden alojen osalta tarvitaan lisätietoja, ennen kuin niiden tilanteesta voidaan antaa 
kestävä arviointi. 
Valtiontukia ei valvota ja näin ollen luotettavaa tietoa ei ole vielä saatavilla. Ensi­
sijaisesti pitäisi luoda valtiontuki-inventaario ja perustaa valvontaviranomainen. 
Uskottavan valtiontukien valvonnan suorittamiseksi tarvittava riittävä henkilöstö ja 
tekniset välineet on yhtä tärkeää. Useimmat nykyiset tavoitteet ovat yhdensuuntaisia 
yhteisön valtiontukilainsäädännön ja -politiikan kanssa, ja ne ovat poistaneet vientituet ja 
sosiaalivakuutusjärjestelmät. Lisäksi todettakoon, ettei ole selvää, onko toimintatuki, 
joka muodostaa merkittävän osan Sloveniassa myönnetyistä valtiontuista, unionin 
säännöstön mukaista erityisesti aroilla aloilla. 
Melko lyhyessä ajassa on tehty huomattavasti töitä voimassa olevia tukia koskevan 
inventaarion tekemiseksi. Hallitus on myös aloittanut tarpeellisten sääntöjen laatimisen ja 
niiden hyväksymismenettelyn valtiontuki valvonnan käyttöönottamiseksi, ja 
valvontaviranomaisen nimittämismenettely on myös alkanut. 
Sen lisäksi, että hyväksytään Euroopan unionin lainsäädäntöä riittävän lähellä oleva 
lainsäädäntö, kilpailulain uskottavaan täytäntöönpanoon tarvitaan hyvintoimivat 
kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisäksi vaaditaan, että 
tuomioistuinlaitos, julkishallinto ja taloudelliset toimijat ymmärtävät riittävästi 
kilpailulakia j a kilpailupolitiikkaa. 
54 
Päätelmät 
Kilpailulainsäädännön lähentäminen ei ole nykyisin tyydyttävällä tasolla. Jos kuitenkin 
uusi kilpailulakiluonnos otetaan käyttöön, lähentämisprosessi on melkein loppuun 
saatettu. Kilpailun suojelemisesta vastaavaa toimistoa on kuitenkin vahvistettava, jotta 
varmistetaan lain uskottava täytäntöönpano. 
Valtiontukien osalta avoimuutta ja valtiontukien valvontaa koskevia vaatimuksia ei ole 
vielä täytetty. Slovenialta edellytetään huomattavasti työtä näiden vaatimusten 
täyttämiseksi keskipitkällä aikavälillä. Alan kokemuksen puuttumisen vuoksi läheinen 
yhteistyö komission kanssa on välttämätöntä lähitulevaisuudessa. 
Lisäksi näyttää siltä, että tietyillä aloilla on käytössä erityis- tai yksinoikeuksia, jotka 
eivät saata olla yhteensopivia yhteisön säännöstön kanssa. Näitä ongelmia pitäisi käsitellä 
lähitulevaisuudessa. 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Nykytilanne 
Tietotekniikka ja televiestintä tarjoavat yhdessä valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia 
mahdollisuuksia. Ennen vuotta 1989 näitä mahdollisuuksia ei Sloveniassa hyödynnetty, 
vaikka koulutusta yleensä ei lyötykään laimin. Tämän seurauksena tietokoneiden kysyntä 
näyttää kasvaneen odotettua enemmän, kun otetaan huomioon maan BKT/asukas. Jos 
tietoyhteiskuntaan tähtäävää kehitystä mitataan suhteellisesti Internet-palvelimien 
määrällä (7,4 palvelinta/1000 asukasta), Slovenia on nyt saavuttanut Euroopan yhteisön 
maiden keskitason. Jos Intemet-liittymien määrä kasvaa samaa vauhtia kuin 
tietokoneiden kysyntä, tietoliikenneinfrastruktuuri (joka on nykyisin noin yhdeksän 
vuotta yhteisön keskitasoa jäljessä) voi jarruttaa tietoyhteiskunnan kehittymistä. 
Valtion omistama akateeminen Internet-palveluntarjoaja ARNES on laajentunut 
markkinalähtöisemmäksi palvelujen tarjoajayritykseksi, joka tarjoaa yhteyksiä 
korkeakouluille, kouluille, tutkimuslaitoksille ja kirjastoille. Vuodesta 1996 lähtien on 
syntynyt monia muita Internet-palveluntarjoajia, joihin kuuluu myös Telekom Slovenije. 
Päätelmät 
Erittäin kehittyneen infrastruktuurin ja hyvin korkeatasoisen kansallisen 
koulutusjärjestelmän perusteella Slovenian voidaan odottaa toteuttavan tietoyhteiskunnan 
mahdollisuudet aikaisemmin kuin KIE-maat keskimäärin. 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa 
korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa 
politiikkaa, millä toimilla pyritään edistämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa 
sekä parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja työmarkkinoiden joustavuutta 
ammattikoulutuspolitiikkoj en kautta. 
55 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä koulutuksen ja ammatillisen pätevyyden 
tason kohottamiseksi. Valkoiseen kirjaan ei sisälly tämän alan toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Slovenia käyttää koulutukseen 5,8 prosenttia BKT:sta, joka vastaa 12,6 prosenttia valtion 
talousarviosta. 
Sloveniassa on 820 koulua, 305 000 koululaista, 40 000 opiskelijaa ja 23 000 opettajaa. 
Vuoden 1990 jälkeen politiikan painopisteitä on asteittain muutettu vapaan 
markkinatalouden tarpeiden tyydyttämiseksi. Toiminnan tavoitteena on ollut pääasiassa 
koulutuksen ja työmarkkinoiden välisten yhteyksien lujittaminen. 
Vuonna 1996 julkaistussa Slovenian tasavallan koulutuspolitiikkaa käsittelevässä 
valkoisessa kirjassa esitettiin kehykset kansallisen koulutusjärjestelmän perusteelliselle 
oikeudelliselle uudistamiselle. Tältä pohjalta on annettu kuusi lakia, joilla säädellään (1) 
koulutuksen organisointia ja rahoitusta, (2) esikouluopetusta, (3) ala-asteen kouluja, (4) 
lukioita, (5) ammatillista koulutusta ja (6) aikuiskoulutusta. Vuonna 1993 annettiin 
korkea-asteen koulutusta koskeva laki, jossa keskitytään yliopistojen 
uudelleenjärjestämiseen ja muiden korkea-asteen ammatillisten oppilaitosten 
kehittämiseen. 
Tempus-ohjelma on osaltaan edistänyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista 
koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyölle EU:n korkea-asteen 
oppilaitosten kanssa. 
Noin 15 prosenttia Slovenian kokonaisväestöstä on iältään 15-25 vuotiaita (ikäryhmä, 
joka voi osallistua Nuorten Eurooppa -ohjelmaan). Nuorisoalalla on viime vuosina 
toteutettu useita toimenpiteitä nuorisojärjestöjen yhteiskunnallisen aseman 
vahvistamiseksi ja tilojen luomiseksi nuorisotoimintaa varten. Maahan on perustettu 
kansallinen nuorten tiedotus- ja neuvontakeskus ja sen paikallisverkosto, ja nuorten 
liikkuvuutta ja vapaaehtoistoimintaa tuetaan. Slovenia tullee mukaan Nuorten Eurooppa -
ohjelmaan vuonna 1998. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian hallitus on edistynyt huomattavasti koulutusjärjestelmän suuntaamisessa kohti 
sellaista inhimillisten voimavarojen kehittämispolitiikkaa, joka sopii kansainväliseen 
kilpailukykyyn tähtäävälle pienikokoiselle avoimelle markkinataloudelle. Politiikan 
täytäntöönpanossa tarvitaan vielä lisätoimenpiteitä. 
Budjettivarat olisi nyt koulutuksen osalta suunnattava uudelleen uusien nimettyjen 
painopistealueiden mukaisesti. Lisäksi olisi vielä tehostettava yhteyksiä tutkimus- ja 
kehitystyöhön ja vahvistettava markkinoiden kehityssuuntiin reagoivia toimia. 
Slovenian pitäisi ryhtyä osallistumaan Nuorten Eurooppa -ohjelmaan vuonna 1998 sillä 
edellytyksellä, että Eurooppa-sopimus ratifioidaan. Nuorten Eurooppa -ohjelman 
kansallista toimistoa ei ole vielä nimetty. 
56 
Päätelmät 
Unioniin liittymistä ajatellen näillä aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa määrättyjen tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen yhteisön tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn 
ja yleisen elämänlaadun parantaminen sekä kestävän kehityksen, ympäristönsuojelun ja 
muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. 
Eurooppa-sopimuksessa tullaan määräämään näiden alojen erityisesti puiteohjelmassa 
tehtävästä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia välittömiä 
toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Tieteen ja teknologisen kehityksen kansallisesta politiikasta määrätään vuoden 1995 
tammikuussa hyväksytyssä kansallisessa tutkimusohjelmassa. Alan perussäädös on 
vuonna 1991 annettu laki tutkimustoiminnasta, jonka korvaava uusi laki tieteen ja 
teknologian alan rahoituksesta ja elimistä on parhaillaan valmisteltavana tiede- ja 
teknologi am i nisteriössä. 
Tieteeseen liittyvät menot olivat 1,77 prosenttia BKT:sta vuonna 1995 (1,46 prosenttia 
vuonna 1993). Tästä 0,75 prosenttia oli yksityisyritysten kustantamaa. Slovenian hallitus 
aikoo nostaa luvun 2,5 prosenttiin vuoteen 2000 mennessä, mikä edellyttää merkittäviä 
investointeja niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla. 
Rajallisista varoista kilpailee kaksi korkeakoulua ja yli neljäkymmentä tutkimuslaitosta. 
Yleinen suuntaus näyttää kuitenkin olevan julkisen rahoitustuen vähentäminen. Lisäksi 
on olemassa noin 20 yksityistä säätiötä, jotka tukevat alan kehitystä yleisesti ja tutkija-
apurahojen avulla. Tiede- ja taideakatemialla sekä kansallisella tutkimuksen ja 
kehityksen neuvostolla on politiikassa neuvoa-antava tehtävä. 
On myös perustettu ohjelma, joka keskittyy tiede- ja teknologiapolitiikan 
tärkeysjärjestyksen määrittämiseen ja teollisuuden kanssa tehtävän yhteistyön 
edistämiseen. Ensisijaisina tavoitteina on parantaa rahoitustuen kohdentamista, lisätä 
yksityistä rahoitusta sekä osallistumista kansainvälisiin tutkimusohjelmiin, suunnata 
talousarvion varoja entistä enemmän yrityskeskeiseen soveltavaan tutkimukseen ja 
parantaa taitotiedon siirtoa. 
Säännöllinen yhteistyö Euroopan yhteisön kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen kolmannessa puiteohjelmassa. Tähän mennessä yhteistyö on 
keskittynyt pääasiassa COPERNICUS-ohjelmaan (KIE-maiden ja IVY-maiden kanssa 
harjoitettavan yhteistyön erityisohjelma), ja osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan on 
melko vähäistä. Slovenia on COST.n (tieteellisen ja teknisen tutkimuksen 
eurooppalainen yhteistyö) ja EUREKAn (Euroopan tutkimustoiminnan 
koordinointi virasto) jäsen. 
Alaa koskevat tilastot ovat OECD.n standardien mukaiset vuodesta 1993 alkaen. 
57 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen monimutkaisten rakenteiden yleisessä 
uudelleenjärjestämisessä on edistytty. Pyrkimyksenä on vahvistaa yhteyksiä 
taloudelliseen ja teolliseen kehitykseen. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä teollisuuden 
teknologisen kehittämisen kohentamiseksi ja kansallisen tutkimuksen mahdollisuuksien 
hyödyntämiseksi talouden kehittämisessä. Tutkimuslaitosten yksityistämistä tuetaan. 
Lisärahoitusta annetaan tutkimus- ja verkostoinfrastruktuuriin, takuisiin ja 
pääomainvestointeihin siemen- tai riskipääomaksi. Toistaiseksi tämä ei ole johtanut 
odotettuihin tuloksiin, mutta tilanteen odotetaan kohentuvan. 
Slovenia on ilmaissut kiinnostuksensa assosioitua täysipainoisesti viidenteen 
puiteohjelmaan. 
Päätelmät 
Unioniin liittymisen kannalta tällä alalla ei ole odotettavissa erityisiä ongelmia. 
Liittymisen hyödyt olisivat molemminpuoliset. 
Televiestintä 
Euroopan yhteisön televiestintäpolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, 
-palvelujen ja -verkkojen yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tieltä, avata 
ulkomaiset markkinat EU:n ylityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja 
kaikille EU:n asukkaille ja yrityksille. Nämä tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla 
tarjottavien palvelujen standardit ja edellytykset, vapauttamalla päätelaitteiden, 
palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsäädäntö. Vaikka 
tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat direktiivit on nyt annettu ja tarvittavat 
toimintaperiaatteet vahvistettu, julkisen puhelintoiminnan ja siihen liittyvän 
infrastruktuurin käytön vapauttamista lykätään joissakin jäsenvaltioissa vuodella tai 
kahdella vuodesta 1998. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä, jolla pyritään saamaan standardit ja 
käytännöt kohti Euroopan yhteisön tasoa televiestintä- ja postipolitiikassa, 
standardoinnissa, lainsäädäntöperiaatteissa ja infrastruktuurin uudistamisessa. 
Valkoisessa kirjassa keskitytään tarkastelemaan sääntelyn, verkkojen ja palvelujen 
lähentämistä, jota täydennetään muilla toimilla, jotka vähitellen vapauttavat telealan. 
Yleiskuvaus 
Slovenian televiestintäjärjestelmä selviytyi maan itsenäistymisestä hyvin. Puhelintiheys 
oli 24,1 prosenttia vuonna 1991, ja se on nykyisin lisääntynyt 33,3 prosenttiin. Verkon 
digitalisointi on edistynyt hyvin: vuoden 1995 puoliväliin mennessä 66 prosenttia 
siirtokapasiteetista ja 46 prosenttia välityskapasiteetista oli digitalisoitu. 
Nykyisin voimassa olevana lainsäädäntönä ja sääntelykeinoina ovat 
televiestintäjärjestelmistä vuonna 1988 annettu entisen Jugoslavian laki, vuoden 1997 
toukokuussa annettu uusi telelaki ja vuoden 1995 asetus päätelaitteiden 
tyyppihyväksynnästä, sertifioinnista ja testaamisesta. Yleisten televerkkojen 
operaattorilla Telekom Slovenijella on puhelintoiminnan monopoli vuoteen 2000. Sillä 
58 
on myös tytäryhtiö, joka hoitaa kahta matkapuhelinverkkoa, analogista ja digitaalista. 
Muut palvelut on vapautettu. Valtio omistaa Telekom Slovenijesta 76 prosenttia, ja sen 
omistusosuutta vähennetään noin kolmanneksella, jotta organisaatiosta saataisiin 
joustavampi ja kaupallisempi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Telealan vapautuminen 
Vapautuminen on edistynyt vain vähän, mutta hallituksen äskettäisten ilmoitusten 
mukaan markkinoiden avautuminen on kiihtymässä, mikä on tärkeä haaste Telekom 
Slovenijelle. Yleisten televerkkojen operaattorilla on kiinteän verkon tarjonnan ja 
puhelintoiminnan yksinoikeudet 1. tammikuuta 2001 asti. Operaattorin tytäryhtiö hoitaa 
kahta matkapuhelinverkkoa, analogista ja digitaalista. Lisäarvopalvelujen markkinat on 
vapautettu. Vuoden 1997 lopulla hallitus aikoo julkaista tarjouspyynnön toisen GSM-
matkapuhelinverkon tarjoamisesta. 
Lainsäädännön lähentäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön 
Parlamentti antoi uuden telelain 28. toukokuuta 1997. Parhaillaan ollaan tarkastamassa, 
onko lainsäädännön lopullinen muoto, josta parlamentti äänesti, EU:n lainsäädännön 
mukainen. Vuonna 1995 annettiin asetus päätelaitteiden tyyppihyväksynnästä, 
sertifioinnista ja testaamisesta. Kun asetukset telelain soveltamiseksi ja taajuuksien 
jakamista koskeva asetusluonnos on annettu, voidaan odottaa Slovenian mukauttavan 
jäljellä olevan sääntelyjärjestelmänsä yhteisön säännöstöön vuoteen 2000 mennessä. 
Lainsäädännön lähentämistarpeiden täyttämiseksi hallintokapasiteettia on vielä 
lujitettava. 
Hallitus aloitti vuoden 1997 kesäkuussa vääristyneiden hintarakenteiden oikaisemisen 
nostamalla paikallispuhelujen hintoja 9 prosenttia ja laskemalla muiden puhelujen hintoja 
18 prosenttia. Paikallispuhelujen hinnat ovat alueen halvimpia, mutta uusien asiakkaiden 
liittymismaksu on erittäin korkea. Yleispalvelua ei ole vielä toteutettu, ja kilpailun 
kehittyessä ja verkon laajentuessa muita kehittymättömämmille alueille sääntelyssä 
keskitytään epäilemättä asettamaan operaattoreille yleispalvelun tarjoamisvelvoite. 
Infrastruktuuri 
Vuonna 1991 liittymiä oli 24,1 sataa asukasta kohti, ja vuoteen 1997 mennessä 
puhelintiheys oli lisääntynyt 33,3 liittymään sataa asukasta kohti (Irlannissa, Portugalissa 
ja Kreikassa puhelintiheys on noin 43,9/100 asukasta). Vuonna 1997 digitaalisuusaste oli 
66 prosenttia (Irlannissa, Portugalissa ja Kreikassa se on keskimäärin noin 62,4). 
Vuodesta 1995 ISDN-palveluja on ollut saatavilla kahdessa suurimmassa kaupungissa. 
Puhelintiheyttä suunnitellaan lisättävän 40 prosenttiin vuoden 2000 loppuun mennessä. 
Koko kauttakulkuverkon digitalisointi toteutunee vasta vuonna 2010. Sloveniassa on 
noin 220 000 kaapelitelevisiotilaajaa, mikä vastaa 90 prosenttia kaapeliverkkoon 
liitetyistä kotitalouksista (verkko-operaattoreita on sata). 
Suorat ulkomaiset investoinnit ovat Slovenian telealalla vähäisiä. Ainoa 
matkapuhelinoperaattori Mobitel on sataprosenttisesti Telekom Slovenijen omistuksessa 
oleva tytäryhtiö, ja henkilöhakupalvelujen tarjoaja Teleray on yksityinen slovenialainen 
59 
yritys. Vuonna 1996 Telekom Slovenije sai 35 miljoonan ecun lainan ulkomaisten 
pankkien yhteenliittymältä. 
Alan kilpailukyky 
Vuonna 1995 Slovakian telealalla oli 5 työntekijää tuhatta liittymää kohti (Irlannissa, 
Portugalissa ja Kreikassa työntekijöitä on keskimäärin 6,2), ja liittymän keskimääräinen 
jonotusaika oli 1,8 vuotta. Yritysviestintään tarkoitettu perusliittymä on keskihintainen 
(283 ecua) alueen hintoihin verrattuna. Yhden liittymän tuottamat tulot (noin 344 ecua 
vuonna 1995) ovat alueen suurimmat. Tämä riittänee pitämään Telekom Slovenije niin 
kannattavana liikeyrityksenä, että lisäinvestointeja voidaan tehdä. Ala kykenee kuitenkin 
selviytymään täysin vapautetusta kilpailusta vain, jos hintoja suhteutetaan kustannuksiin 
huomattavasti entistä tehokkaammin. 
Päätelmät 
Slovenian telealalla infrastruktuuri on nykyaikaista ja palvelut ovat kehittyneitä, joten 
keskipitkällä aikavälillä ala saavuttaa joidenkin EU:n jäsenvaltioiden tason. Yhteisön 
säännöstön mukaisen lainsäädännön antaminen on mahdollista keskipitkällä aikavälillä, 
mutta se edellyttää monella alalla kilpailun avaamista aikaisessa vaiheessa. Yleisten 
televerkkojen operaattorin pitäisi pystyä selviytymään täysin vapautetussa kilpailussa, jos 
tariffit saadaan tasapainotettua vuoteen 2000 mennessä. 
Audiovisuaalinen ala 
Audiovisuaalista alaa koskevan yhteisön säännöstön tavoitteena on sisämarkkinoiden 
yhteydessä toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus 
Euroopan unionissa sekä eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistäminen. Televisio 
ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia yleisradiopalvelun 
harjoittajia lähetystavasta (maanpäällinen, satelliitti-, kaapelilähetystoiminta) tai niiden 
yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisältyy yhteisön säännöstö, 
jossa määritellään rajat ylittävän yleisradioinnin perussäännöt. Säännöstön pääkohtia 
ovat: varmistaa televisiolähetysten vapaa liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä, edistää 
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten tuotantoa ja levitystä (säätämällä 
eurooppalaisiin teoksiin ja itsenäisten tuottajien teoksiin sovellettavista lähetysaikojen 
vähimmäisosuuksista), määrittää televisiomainontaa koskevat perusstandardit, luoda 
alaikäisten suojelua koskevat säännökset ja mahdollistaa vastineoikeus. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä audiovisuaalisen teollisuuden 
edistämiseksi ja nykyaikaistamiseksi sekä audiovisuaalisen alan politiikan 
lainsäädännölliseksi yhdenmukaistamiseksi. 
Televisio ilman rajoja -direktiivi sisältyy valkoiseen kirjaan ensimmäisen vaiheen 
toimenpiteenä. 
Yleiskuvaus 
Audiovisuaalisen alan oikeusperusta määritellään julkisia viestintävälineitä koskevassa 
laissa ja vuonna 1994 säädetyssä Slovenian radiota ja televisiota koskevassa laissa. 
60 
Tärkein televisiolähetystoiminnan harjoittaja on 'Slovenian radio ja televisio', mutta 
markkinoilla toimii myös muita televisiotoiminnan harjoittajia. 
Rahoitustukea myönnetään ohjelmatuotannolle, joka toteutetaan erityisen 
yhteisrahoitusjärjestelmän puitteissa. Budjettirahoituksen tarkoituksena on kannustaa 
investointeja itsenäiseen tuotantoon, eurooppalaisiin teoksiin sekä elokuva- ja 
videoelokuva-alan kansalliseen tuotantoon. Elokuvan levityksestä ei ole käytettävissä 
yksityiskohtaisia tietoja. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian audiovisuaalinen ala pyrkii uudelleen vakiinnuttamaan asemansa viime 
vuosien huomattavien muutosten jälkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sille 
ominaisia. Sen kyky sopeutua kunnolla yhteisön säännöstön noudattamiseen edellyttää, 
että parannetaan ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia vastata mukautetun 
sääntelykehyksen sille asettamiin huomattaviin haasteisiin. 
Slovenian audiovisuaalisen alan lainsäädäntö on osittain Euroopan unionin vaatimusten 
mukainen. Se on edelleen puutteellinen mm. lähetysten vastaanottoa koskevan vapauden, 
eurooppalaisen tuotannon, itsenäisten tuottajien ja uuden tuotannon edistämisen, erillisiä 
mainoksia koskevien sääntöjen, alaikäisten suojelun sekä mainontaa koskevien sääntöjen 
osalta. Slovenian hallitus on ilmoittanut pyrkivänsä siihen, että Slovenian lainsäädäntöä 
EU:n vaatimusten kanssa yhdenmukaistavat lait säädettäisiin vuonna 1998. 
Päätelmät 
Edellyttäen, että tarvittavat säädökset toteutetaan suunnitellussa aikataulussa ja niihin 
yhdistetään alan teollisuudessa tarvittavat rakenteelliset sopeuttamistoimet, Slovenian on 
mahdollista täyttää keskipitkällä aikavälillä audiovisuaalista alaa koskevat yhteisön 
vaatimukset. 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous- ja rahaliitto 
Slovenian liittyessä Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn kolmas 
vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jäsenvaltioille, myös niille, jotka eivät osallistu 
euro-alueeseen. Kaikki jäsenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat täysin talous- ja 
rahaliittoon ja jokaisen jäsenvaltion talouspolitiikka koskee muita jäsenvaltioita. 
Jäsenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset lähentymisohjelmat, 
laajat talouden suuntaviivat, monenvälinen valvonta, liiallista alijäämää koskeva 
menettely). Jäsenvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta koskevaa 
sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen sektorin 
alijäämän poistamiseksi ja julkisten viranomaisten rahoituslaitoksilta saamista 
suosituimmuusluotoista sekä saattamaan päätökseen pääomaliikkeiden vapauttaminen. 
61 
Liittyminen unionin jäseneksi merkitsee läheisempää raha- ja valuuttapoliittista 
yhteistyötä Euroopan unionin kanssa. Tämä vaatii raha- ja valuuttapolitiikan alueella 
rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu euro­
alueeseen, voivat harjoittaa itsenäistä rahapolitiikkaa ja osallistua rajoitetusti 
keskuspankkien eurooppalaiseen järjestelmään. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on 
oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. 
Rahapolitiikkaa täytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin välinein ja sen on 
"tehokkaasti" välitettävä suuntaukset reaalitalouteen. Tämän vuoksi uudistuksia on 
jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estävien tekijöiden poistamiseksi. Näitä esteitä ovat 
muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja 
pankkialan järjestämättömät luotot. Jokaisen jäsenvaltion valuuttapolitiikka koskee 
kaikkia jäsenvaltioita ja jokaisen jäsenvaltion on kyettävä vakauttamaan valuuttansa 
myöhemmin päätettävässä mekanismissa. 
Koska Euroopan unionin jäsenyys merkitsee EMUn tavoitteiden hyväksymistä, 
Slovenian on täytettävä lähentymisperusteet, vaikka sen ei tarvitse välttämättä tapahtua 
liittymisajankohtana. Vaikka lähentymisperusteiden täyttäminen ei olekaan Euroopan 
unionin jäsenyyden ehtona, perusteet ovat tärkeä vertailukohta vakauteen pyrkiville 
makrotalouspolitiikoille, ja uusien jäsenvaltioiden on aikanaan täytettävä ne pysyvästi. 
Tämän vuoksi järjestelmällisen talouden siirtymän ja markkinatalouteen suuntautuneiden 
rakenneuudistusten menestyksellinen päätökseen saattaminen on olennaisen tärkeää. 
Slovenian taloudellista tilannetta ja sen edistymistä on jo analysoitu tämän maalausunnon 
aikaisemmissa luvuissa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian keskuspankki on suhteellisen riippumaton hallituksesta. Sen pääjohtajan 
nimittää parlamentti, ja se on ainoa rahapoliittisista toimista vastaava laitos. 
Keskuspankin sääntöjen mukainen tavoite on varmistaa Slovenian valuutan vakaus ja 
käytännössä hintojen vakaus. Keskuspankkia koskeva laki ei ole vielä aivan yhteensopiva 
julkisen sektorin alijäämän keskuspankkirahoituksen kieltävien Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen määräysten kanssa, mutta Slovenian julkinen talous on ollut terve 
ja budjettivajeen keskuspankkirahoituksen tarvetta ei ole koskaan esiintynyt. 
Rahapolitiikka on ollut melko tehokasta inflaation vähentämisessä. Vuoden 1996 
inflaatio oli yksinumeroinen. Rahapolitiikan tehokkuutta haittaavat kuitenkin useat eri 
tekijät. Valtion omistamien pankkien yksityistäminen ja koko pankkisektorin 
rakenneuudistus on edistynyt hyvin melko hitaan alun jälkeen. Järjestämättömät luotot 
ovat edelleen ongelma, vaikka niiden määrä on vähentynyt. Terveestä julkisesta 
taloudesta johtuva valtion joukkovelkakirjalainojen puute vaikeuttaa keskuspankin 
epäsuorien välineiden käyttöä rahan tarjonnan sääntelyssä. Lisäksi voimakkaan talouden 
indeksoimisen säilyttämisen politiikka pitää antolainauskorot korkeina, mikä hillitsee 
rahoituksen välitystä ja heikentää rahapolitiikan vaikutusta reaalitalouteen. Voimakas 
indeksoiminen on aiheuttanut myös laajamittaisen spekulatiivisen pääoman tuonnin. 
Tämä pääomantuonti uhkaa keskuspankin kykyä säädellä raha-aggregaatteja. Se myös 
hidastaa inflaation vähenemistä. Lisäksi jos se sidotaan, se aiheuttaa lisämenoja 
talousarvioon. Sitä paitsi aina on mahdollista, että sen suunta kääntyy, mikä aiheuttaa 
suuria paineita maan valuutalle. Slovenian viranomaiset ottivat vuoden 1996 alussa 
62 
käyttöön pääomarajoituksia tämän ilmiön rajoittamiseksi. Nämä toimenpiteet, jotka ovat 
Eurooppa-sopimuksen vastaisia, ovat vielä käytössä. 
Slovenian valuuttakurssijärjestelmä on perustunut vuoden 1992 puolivälistä säänneltyyn 
kellutukseen. Käytännössä Slovenian tolar on myötäillyt Saksan markkaa. 
Valuuttakurssipolitiikka yhdistettynä positiiviseen inflaatioeroon ja voimakkaasti 
indeksoituun talouteen johti laajamittaiseen spekulatiivisen pääoman tuontiin vuosina 
1992$T994. Slovenian viranomaiset hellittivät valuuttakurssin sääntelyä vuonna 1995. 
Aluksi valuuttakurssi vahvistui, mutta sen jälkeen se on heikentynyt hitaasti. Vaihtotase 
on käytännöllisesti katsoen tasapainossa. 
Päätelmät 
On ennenaikaista arvioida, pystyykö Slovenia osallistumaan euro-alueeseen 
liittymisajankohtana. Se riippuu rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksestä, joka 
mahdollistaa lähentymisperusteiden täyttämisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. 
Lähentymisperusteet eivät kuitenkaan ole ehto liittymiselle. 
Slovenian tasavallan osallistumisen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen 
kuulumattomana jäsenvaltiona ei pitäisi aiheuttaa ongelmia keskipitkällä aikavälillä, 
edellyttäen että keskuspankkia koskeva lainsäädäntö mukautetaan täysin yhteisön 
sääntöihin ja että pankkialalla toteutetaan rakennemuutos. Lisäksi olisi vahvistettava 
sellainen rahapolitiikka, jolla pystyttäisiin taittamaan spekulatiivisen pääoman tuonti 
turvautumatta järjestelmällisesti pääomarajoituksiin. 
Verotus 
Välittömän verotuksen alalla yhteisön säännöstö koskee pääasiassa yritys- ja 
pääomaverojen tiettyjä näkökohtia. EY:n perustamissopimuksen neljällä vapaudella on 
laajempi vaikutus kansallisiin verojärjestelmiin. 
Välillistä verotusta koskeva säännöstö koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta 
lainsäädännöstä arvonlisäveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisältyy kasautumaton 
yleinen kulutusvero (ALV), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen 
ja jakelun vaiheissa. Tämä merkitsee kotimaisten ja ei-kotimaisten (tuonnin) 
liiketapahtumien yhtäläistä verotuskohtelua. ALV-säännöstöön sisältyy myös Euroopan 
unionin sisällä verovelvollisten välillä toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia 
siirtymäsääntöjä. Valmisteverojen osalta säännöstö sisältää yhdenmukaista 
verotusrakennetta ja verojen vähimmäiskantaa koskevat säännöt sekä yhteiset säännöt 
valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien 
verottomia varastoja koskevat säännöt). Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen johdosta 
yhteisön sisärajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. 
Jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskinäinen avunanto on tärkeä sisämarkkinoiden 
% hallinnollisen yhteistyön piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee sekä välitöntä että 
välillistä verotusta. 
Eurooppa-sopimuksessa on määräykset lainsäädännön lähentämisestä välillisen 
verotuksen alalla. 
63 
Valkoisessa kirjassa esitetään ensimmäisenä vaiheena toimenpiteitä, jotka ovat välillistä 
verotusta koskevan yhteisön säännöstön päävaatimusten mukaisia (lähinnä yhteisössä 
vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteitä), ja toisena vaiheena toimenpiteitä, jotka edellä 
mainittujen lisäksi ovat välttämättömiä koko välillistä verotusta koskevan säännöstön 
täytäntöönpanemiseksi. 
Yleiskuvaus 
Välitön verotus 
Kahdessa yhtiöverotusta koskevassa direktiivissä sekä välimiesmenettelyä koskevassa 
direktiivissä säädetään vastavuoroisuuden periaatteella toimivasta mekanismista. 
Vastaavia kansallisia säännöksiä ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jäseneksi 
liittymistä. 
Välillinen verotus 
Lähes 70 prosenttia verotuloista on viimeisten neljän vuoden aikana saatu välillisinä 
veroina (eli myyntiveroina ja tulleina), ja suuntaus on ollut kasvava. 
Arvonlisävero 
Sloveniassa ei tällä hetkellä ole arvonlisäverojärjestelmää. Sen sijaan käytetään 
yksivaiheista myyntiveroa, joka kannetaan lopullisesta kulutuksesta. Järjestelmä ei 
muistuta paljoakaan yhteisössä käytettävää arvonlisäverojärjestelmää. 
Valmistevero 
Sloveniassa ei vielä ole valmisteverojärjestelmää. Sen sijaan kivennäisöljyistä, 
alkoholijuomista ja tupakkatuotteista savukkeita lukuun ottamatta kannetaan arvoon 
perustuvaa veroa. 
Keskinäinen avunanto 
Verohallinnon ei vielä ole tarvinnut kehittää valmiuksiaan harjoittaa jäsenvaltioiden 
veroviranomaisten välistä keskinäistä avunantoa, sillä se tulisi ajankohtaiseksi vasta 
jäseneksi liittymisen yhteydessä. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Arvonlisävero 
Slovenian jäsenyys Euroopan unionissa vaatisi yhteisön ALV-järjestelmän kaltaisen 
järjestelmän käyttöönottoa. Slovenian nykyinen ALV-lakiluonnos perustuu yhteisön 
ALV-järjestelmän pääperiaatteille, mutta sitä on vielä sopeutettava, jotta ALV-
lainsäädäntö saataisiin yhteisön säännöstön asettamien vaatimusten mukaiseksi. 
64 
Slovenian kansallisessa strategiasuunnitelmassa valkoisen kirjan arvonlisäveroa 
koskevien suositusten toteuttamiseksi esitetään ALV-järjestelmän toteuttamista. 
Slovenian parlamentille on jätetty esitys ALV-järjestelmän käyttöönotosta. ALV-lain on 
tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 1999. 
Valmistevero 
Nykyinen valmisteverojärjestelmä ei ole yhteistön vaatimusten mukainen, ja se syrjii 
tiettyjä tuontituotteita ja suosii kotimaisia tuotteita. 
Valmisteverosta on tehty lakiluonnos, ja se on käsiteltävänä Slovenian parlamentissa. 
Sen odotettu voimaantulopäivä on 1. tammikuuta 1999. Lain soveltamisalaa ja 
poikkeuksia koskeva osuus on kattava ja valmi steverotusrakenteiden 
yhdenmukaistamista koskevien yhteisön direktiivien mukainen. Menettelytapoja koskeva 
osuus ei ole yhtä kehittynyt. Sen mukaan otetaan käyttöön verottomien varastojen välisen 
tavaroiden liikkumisen verottomuus sekä liiteasiakirjajärjestelmä, joka vastaa yhteisön 
valmisteverolainsäädännön vaatimuksia. 
On tärkeää varmistaa, että valmisteverouudistus toteutetaan kokonaisuudessaan ja että se 
toimii tehokkaasti tavaroiden hallussapitoa ja liikkumista koskevien yhteisön sääntöjen 
mukaisesti. 
Keskinäinen avunanto 
Jäseneksi liittymisen yhteydessä olisi myös tarpeen toteuttaa jäsenvaltioiden välisen 
hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon mahdollistavat järjestelyt. Ne ovat 
oleellisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. 
Päätelmät 
Välitöntä verotusta koskeva säännöstö ei tuottane merkittäviä vaikeuksia. 
Vaikka lainsäädäntöä valmistellaan, ALV- ja valmisteverojärjestelmän puuttuessa tällä 
hetkellä on syytä epäillä, kykeneekö Slovenia mukautumaan yhteisön säännöstöön 
keskipitkällä aikavälillä. 
Keskinäiseen avunantoon osallistuminen lienee mahdollista aloittaa verohallinnon 
kehittäessä tämän alan asiantuntemustaan. 
Tilastot 
Yhteisön säännöstön keskeiset periaatteet liittyvät virallisten tilastojen 
puolueettomuuteen, luotettavuuteen, avoimuuteen, (yksittäisten tietojen) 
luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen levittämiseen. Lisäksi on olemassa joukko 
periaatteita ja käytäntöjä, jotka koskevat eurooppalaisten ja kansainvälisten 
luokitteluiden, kansantalouden tilinpitojärjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten 
tilastoluokkien käyttöä. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin 
kehittämiseksi kansainvälisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. 
65 
Valkoisessa kirjassa ei käsitellä alaa. 
Yleiskuvaus 
Slovenian tilastolaitos (STATISTICNI URAD REPUBLIKE SLOVENIJE) on Slovenian 
virallisten tilastotietojen tuottamisesta ja levittämisestä vastaava keskuselin. 
Slovenian virallisen tilastoinnin oikeusperustana on kansallista tilastointia koskeva laki 
vuodelta 1995. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian lainsäädäntö on erittäin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta yhteensopiva 
Euroopan unionissa nykyisin sovellettavien standardien kanssa. 
Eräitä luottamuksellisuuteen liittyviä seikkoja on tarkennettava, ja muun muassa 
rahoituskirjanpidossa sekä maatalouden ja ulkomaankaupan tilastoinnissa on puutteita. 
Päätelmät 
Slovenia pystynee noudattamaan EU:n virallista tilastointia koskevia vaatimuksia 
lähivuosina. 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikalla pyritään parantamaan EY:n teollisuuden 
kilpailukykyä ja näin parantamaan elintasoa ja työllisyyttä. Sen tavoitteena on vauhdittaa 
teollisuuden mukautumista rakennemuutoksiin ja luoda aloitteellisuutta, yritysten 
kehittämistä ja teollista yhteistyötä suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisössä. Lisäksi 
pyritään paremmin hyödyntämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
koskevien politiikan alojen mahdollisuudet teollisuudessa. EY:n teollisuuspolitiikka on 
luonteeltaan horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla pyritään saamaan 
horisontaaliset toimintamallit käyttöön yksittäisillä aloilla. EY:n teollisuuspolitiikassa 
nivelletään yhteen useiden yhteisön eri politiikkojen tarjoamia välineitä, ja se käsittää 
sekä markkinoiden toimintaan liittyviä välineitä (tuotemäärittelyt, markkinoille pääsy, 
kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että toimia, jotka liittyvät teollisuuden 
kykyyn mukautua muutoksiin (muun muassa vakaa makrotaloudellinen ympäristö, 
teknologia ja koulutus). 
Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta 
unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietyllä tasolla liittymiseen mennessä. On voitava 
todeta hakijamaiden noudattavan avoimiin markkinoihin ja kilpailumarkkinoihin 
tähtäävää politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan (Teollisuus) määräysten 
mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EU:n ja hakijamaiden yhteiset toimet 
teollisuudenalojen välisen yhteistyön, investointien, teollisuuden standardoinnin ja 
66 
vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla ovat tärkeä osoitus oikeanlaisesta 
kehityksestä. 
Yleiskuvaus 
Slovenian teollisuussektori on kooltaan pieni, kuten itse maakin. Teollisuuden 
kokonaistuotannon arvo on tällä hetkellä 5,3 miljardin ecun luokkaa eli hieman alle kaksi 
kertaa Luxemburgin teollisuustuotannon arvo. Teollisuuden osuus bruttokansantuotteesta 
laski vuosien 1990 ja 1995 välillä 37:stä 32:een prosenttiin. Teollisessa tuotannossa 
toimii hieman yli 8 000 yritystä, joista yli 90 prosenttia on yksityisomistuksessa. 
Toisaalta useat sadat yritykset ovat edelleen "yhteiskunnan omistuksessa". Sloveniassa ei 
toistaiseksi ole valtionyrityksiä koskevaa kirjoitettua lainsäädäntöä, vaikka 
valtionyritysten osuus maan taloudesta on noin 30 prosenttia. Yritystoiminnan 
keskittymisen aste on korkea: 80 prosenttia teollisuuden työvoimasta, liikevaihdosta ja 
viennistä on keskittynyt yhteensä 570 yritykseen. Tärkeimmät teollisuuden alat ovat 
kemianteollisuus, koneiden ja sähköteknisten tuotteiden valmistus, autoteollisuus, 
tekstiili-ja vaatetusteollisuus sekä paperin ja puutuotteiden valmistus. 
Slovenia on pystynyt hyödyntämään aiempaa asemaansa entisen Jugoslavian 
kehittyneimpänä teollisen tuotannon keskuksena, jonka teollisuus oli erikoistunut 
Jugoslavian eteläisistä tasavalloista peräisin olleiden raaka-aineiden ja puolivalmisteiden 
jalostamiseen. Slovenian itsenäistymisen jälkeinen taloudellinen elpyminen on tähän 
mennessä ollut monessa suhteessa menestystarina, ja maa on selvinnyt hyvin, vaikka se 
menettikin valtaosan entisistä Jugoslavian-markkinoistaan. Teollisuus on suuntautunut 
entistä enemmän vientiin, ja tuontia koskeva lainsäädäntö on liberaalia. Hallitus on 
luvannut jatkaa vapauttamista ja muiden kuin tariffiesteiden poistamista. Horisontaalisen 
tukipolitiikan kehittäminen on erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, alueellisen 
kehittämisen ja yrityksiä tukevan tutkimuksen ja kehitystyön osalta edelleen 
alkuvaiheessa. 
Slovenian teollisuustuotannon määrä kuitenkin väheni vuosina 1995 ja 1996 muun 
muassa joidenkin tärkeimpien vientimarkkina-alueiden heikon kysynnän, maan valuutan 
tolarin korkean kurssin sekä kohonneiden työvoimakustannusten aiheuttaman 
kilpailukyvyn heikkenemisen takia. Muita tuotannon laskuun vaikuttaneita tekijöitä ovat 
olleet korkeat korot, ulkomaista pääomaa koskevat rajoitukset sekä lainsäädännön hidas 
mukauttaminen. Näiden seurauksena investoinnit ovat vähentyneet ja teollisuuden 
nykyaikaistaminen hidastunut. Erityisesti tilanteesta ovat kärsineet paperi-, tekstiili- ja 
vaatetus-, nahka-, elintarvike-, rauta- ja teräs- sekä kirjapainoteollisuus. Sen sijaan muut 
alat, kuten sähköteknisten tuotteiden valmistus, muiden kuin rautametallien jalostus, 
kemianteollisuus ja puutuotteiden valmistus, ovat menestyneet verrattain hyvin. 
Slovenian teollisuuden yksityistämisessä on ilmennyt jonkin verran ongelmia, vaikka 
monet yritykset ovat hyvin hoidettuja ja niissä on suhteellisen hyvä kone- ja laitekanta. 
Ongelmat ovat johtuneet pääosin siitä, että yksityistämistä on toteutettu sekä 
yksityistämistodistusten, yrityksen toimivalle johdolle myynnin että muiden menetelmien 
yhdistelmää käyttämällä. Julkisia laitoksia ei ole toistaiseksi yksityistetty. Maahan on 
tehty suhteellisen vähän ulkomaisia suoria sijoituksia (1 % BKT:sta), vaikka sijoituksiin 
liittyvät poliittiset riskit ovat erittäin vähäiset. 
67 
Slovenian teollisuus: tärkeimmät tuotannonalat vuonna 1995 
osuus yritysten osuus 
teollisuuden määrä teollisuuden 
kokonais- työpaikoista 
jalostusarvosta (%) 
(%) 
Raaka-aineiden jalostus (teräs, muut 
metallit, sementti, lasi, keramiikka, 
paperi, puu) 
Kone- ja sähkötekniikka 
Tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja 
jalkineteollisuus 
Elintarviketeollisuus 
Autoteollisuus 
Kemianteollisuus 
Lääketeollisuus 
Tietotekniikka 18 
15,5 
9 
7 
5 
6 
5,5 
2,5 924 
1027 
624 
280 
1 
468 
12 
332 17,5 
20 
14 
6 
5 
5 
2 
2,5 
Yhteensä 100 
Teollisuustuotannon osuus BKT.sta 32 % 100 
Slovenian perusteollisuuden (metalli-, teräs-, lasi-, keramiikka-, puu-, paperi- ja 
sementtiteollisuus) tuottavuus on suhteellisen korkea. Näiden alojen teollisuuden 
rakenteelle on ominaista pk-yritysten hallitseva asema. Ylikapasiteettia ei ole 
merkittävässä määrin. Useimmilla näistä aloista on edetty pitkälle yksityistämisessä. 
Terästeollisuus ala on kooltaan hyvin pieni, ja sen yksityistäminen etenee hitaasti. 
Muiden kuin rautametallien (erityisesti alumiinin) valmistuksessa Slovenia on sen 
sijaan erikoistunut verrattain pitkälle ja on vahva viejämaa. Sama pätee renkaisiin ja 
paperiin. 
Slovenia on sikäli edullisessa asemassa, että sillä on uudenaikaisempi metsäteollisuus 
kuin sen lähellä sijaitsevilla KIE-mailla ja että ulkomailta, etenkin EU:n yrityksiltä, 
saatavien investointien määrä on tämän myötä korkeampi. Metsäteollisuus on kaiken 
kaikkiaan pieni kooltaan, mutta sen tuotteiden (erityisesti sellujen, paperin ja painoalan 
sovellusten) laatu on usein EU:n tasoa. Sloveniaa voidaankin pitää EU:n tuottajien 
uutena kilpailijana joillakin paperialan kapeilla markkina-alueilla, sillä sen vienti on jo 
merkittävää. Alan myönteiseen kehitykseen Sloveniassa on vaikuttanut merkittävästi 
pitkälle edistynyt yksityistäminen. 
Tekstiili- ja vaatetusteollisuus: Valtaosa tämän alan yrityksistä on pk-yrityksiä, mutta 
pääosa tuotannosta keskittyy muutamaan suuryritykseen. Vaatetusalan nettoinvestoinnit 
vastaavat suuruudeltaan tekstiilisektorin disinvestointeja, mikä viittaa siihen, että alalla 
ollaan erikoistumassa tuotantoketjun loppupäähän sijoittuvaan tuotantoon. 
Palkkakustannukset kuuluvat KIE-maiden korkeimpiin (mutta ovat silti alle EU:n tason). 
Ulkomaiset suorat sijoitukset suunnataan pääasiassa uuteen teknologiaan ja laitteiden 
nykyaikaistamiseen. Tekstiili- ja vaatetusteollisuus on jo yhdentynyt EU:n vastaavaan 
68 
teollisuuteen. Tämän ovat saaneet aikaan erityisesti laajat ulkoisen jalostuksen 
liiketoimet, joihin perustuu kolme neljäsosaa vaatetusteollisuuden kokonaisviennistä. 
Elintarviketeollisuus: Tämä teollisuudenala on markkinoiden kokoon nähden pieni, 
erittäin hajanainen sekä heikko. 
Slovenian ainoa merkittävämpi autojen valmistaja on ranskalaisen autonvalmistajan 
tytäryritys. Kemianteollisuus: Tämä teollisuudenala on pieni, eikä Sloveniassa ole laajaa 
petrokemian tuotantoa. Maassa toimii kuitenkin saksalais-itävaltalaisen valmistajan 
kanssa yhteisyrityksenä perustettu erittäin ajanmukainen rengastehdas, joka on 
merkittävä viejä. Lääketeollisuus on yksi Keski- ja Itä-Euroopan suurimmista. Tuotanto 
keskittyy paljolti kolmeen yritykseen. Noin 75 prosenttia tuotannosta menee vientiin, 
pääasiassa KIE-maihin. Slovenialaiset yritykset ovat myös alkaneet markkinoida joitakin 
geneerisiä lääkkeitä EU:n markkinoilla. Alaa koskeva lainsäädäntö on täysin 
yhdenmukaistettu EU:n lainsäädännön kanssa, ja tuotteiden patenttisuoja on otettu 
käyttöön. Ongelmana on kuitenkin edelleen säännösten täytäntöönpano. 
Tietotekniikan ala on pieni mutta hyvässä kunnossa. Sen taustalla on entisessä 
Jugoslaviassa toteutettu pitkän aikavälin teknologisen kehityksen ohjelma, jossa 
elektroniikka oli määritelty maan taloudellisen kehityksen kannalta keskeisen tärkeäksi 
alaksi. Slovenialla on kunniakkaat perinteet sähköteknisten ja elektronisten 
kulutustavaroiden (sekä kodinkoneiden että viihde-elektroniikan) tuottajana, ja näitä 
tuotteita viedään runsaasti EU:n alueelle. Tuotanto perustuu pääasiassa suurilta 
ylikansallisilta yrityksiltä hankittuihin lisensseihin. 
Slovenian tietotekniikkateollisuuden kysyntänäkymät ovat suotuisat. Maan johtava 
televiestintälaitteiden valmistaja hyötyy todennäköisesti jatkossakin alan 
maailmanlaajuisesta kasvusta, koska se toimittaa komponentteja ja elementtejä suurille 
kansainvälisille yrityksille. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian teollisuuden tuottavuuden taso oli alun alkaenkin huomattavasti korkeampi 
kuin muiden hakijamaiden ja on todennäköisesti tätä nykyä jo verrattavissa joidenkin 
EU:n jäsenmaiden tasoon. Teollisuus on kuitenkin muutamana viime vuonna kehittynyt 
hitaasti vähäisten investointien ja hitaan yksityistämisen takia. Ulkomaisia suoria 
sijoituksia ovat rajoittaneet maanomistusta ja pääomia koskevat rajoitukset sekä hidas 
yksityistäminen, ja tähän mennessä vain noin viisi prosenttia kaikista investoinneista on 
ulkomaisia. Osuus on hakijamaiden pienimpiä. 
Vaikka valtaosassa niistä yrityksistä, jotka olivat aiemmin yhteiskunnan omistuksessa, on 
ryhdytty omistussuhteiden muutoksiin, näiden yritysten rakenneuudistus on useimmissa 
tapauksissa vielä toteuttamatta. Esteenä on yritysten pääomien puute, joka johtuu yhtäältä 
yksityistämisen toteuttamisesta management buy-out -järjestelyllä (myymällä yrityksiä 
niiden toimivalle johdolle) ja toisaalta korkeista koroista, joiden tarkoituksena on ollut 
välttää suuret vaihtotaseen alijäämät sekä pitää inflaatio kurissa mutta jotka ovat samalla 
vähentäneet yritysten investointeja. Slovenian viranomaisten on myös laadittava 
asianmukainen strategia valtionyritysten ja julkisten laitosten tulevaa johtamista tai 
yksityistämistä varten. Lisäksi on luotava toimivia sääntelyjärjestelmiä. Niin ikään sekä 
julkisen että yksityisen sektorin palveluiden laadussa ja tehokkuudessa on parantamisen 
69 
varaa. Hintojen vapauttamisen jatkaminen tukisi osaltaan resurssien tehokasta jakamista. 
Ulkomaiset sijoitukset voisivat merkittävällä tavalla tehostaa kilpailua ja parantaa 
tehokkuutta. 
Slovenian hallitus esitteli vuoden 1997 alussa uuden strategiansa maan teollisuuden 
kilpailukyvyn parantamiseksi. Strategia käsittää lukuisia toimenpiteitä, jotka ovat 
yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklassa esitettyjen suuntaviivojen mukaisia. 
Strategian toteuttaminen on aloitettu äskettäin. Toteutuksessa on kuitenkin käytetty osin 
myös sellaisia toimenpiteitä, jotka ovat muun muassa EU:n valtiontukia koskevien 
määräysten vastaisia. Teollisuuden kilpailukyvyn kehittyminen jatkossa riippuu siitä, 
miten sekä teollisuus itse että Slovenian hallitus onnistuvat toteuttamaan strategiaa. 
Teollisuuden kilpailukykyä koskevat päätelmät 
Slovenian teollisuuden valtaosan nykyinen kilpailukyky ja kilpailukyvyn 
tulevaisuudennäkymät antavat aihetta uskoa, että maalla on keskipitkällä aikavälillä 
mahdollisuudet selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa. Jotkin maan 
työmarkkinoita jäykistävät tekijät saattavat kuitenkin aiheuttaa ongelmia niillä aloilla ja 
niille yrityksille, jotka eivät ole vielä käyneet läpi rakenneuudistusta. 
Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa säännöstöä arvioidaan erikseen 
sisämarkkinoita käsittelevässä jaksossa. 
Maatalous 
Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on ylläpitää ja kehittää nykyaikaista 
maatalousjärjestelmää, jolla varmistetaan maatalousväestön kohtuullinen elintaso sekä 
kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja taataan tavaroiden vapaa 
liikkuvuus Euroopan yhteisössä. Erityistä huomiota kiinnitetään ympäristöön ja 
maaseudun kehittämiseen. Yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan' yhteisillä 
markkinajärjestelyillä, joita täydennetään eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja eläinten 
ruokintaa koskevilla säädöksillä sekä elintarvikehygieniaa koskevilla säädöksillä. Myös 
rakennepolitiikan alalla on lainsäädäntöä, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti 
maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina 
korostunut yhä enemmän ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttäminen. 
Vuoden 1992 uudistusten jälkeen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yhä 
enemmän suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneitä maatalouden tukihintoja. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään Slovenian ja Euroopan yhteisön välisen 
maatalouskaupan perustasta, ja sillä pyritään Slovenian maatalousalan sekä maatalouden 
raaka-aineita jalostavan teollisuuden ja kasvinsuojeluvaatimusten nykyaikaistamista, 
rakenteellista uudistamista ja yksityistämistä koskevan yhteistyön edistämiseen. Ennen 
tämän sopimuksen ratifioimista etuuskohteluun perustuvaa kauppaa maatalousalalla 
säännellään väliaikaisella sopimuksella. Valkoinen kirja kattaa eläinlääkinnän, 
kasvinsuojelun ja eläinten ruokinnan tarkastukset sekä yksittäisten hyödykkeiden kaupan 
pitämisen vaatimukset. Tällaisen lainsäädännön tarkoituksena on suojella kuluttajia, 
kansanterveyttä sekä eläinten ja kasvien terveyttä. 
70 
Yleiskuvaus 
Maatalouden tilanne 
Slovenian maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 0,56 prosenttia unionin 
tuotannon arvosta. 
Maatalouden asema Sloveniassa on bruttokansantuotteen, työllisyyden ja vientitulojen 
kannalta vaatimaton. Se on kuitenkin tärkeä taloudellisena ja yhteiskunnallisena 
vakauttajana. Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta on 3 prosenttia ja 
kokonaistyövoimasta noin 7 prosenttia. 
Maatalousmaasta on yksityisomistuksessa noin 92 prosenttia ja loput 8 prosenttia valtion 
omistuksessa. Sloveniassa on 156 000 maatilaa, joista 82 prosentilla on käytössään alle 
10 hehtaaria. Näistä tiloista noin 46 000 on kotitalouspalstoja, joten Slovenian 
maatilasektorilla on edessään huomattava rakenteellisiin mukautuksiin liittyvä haaste 
erityisesti aloilla, joilla ei ole Euroopan yhteisössä hintatukitoimenpiteitä (sian- ja 
siipikarjanlihan ja munien tuotanto). 
Kahden miljoonan hehtaarin kokonaispinta-alasta noin 50 prosenttia on metsää ja noin 39 
prosenttia maatalousmaata. Maatalousmaasta noin 70 prosenttia on epäsuotuisaa 
vuoristoaluetta, jota käytetään pääasiallisesti pysyvään laiduntamiseen. Vain 30 
prosenttia eli 250 000 hehtaaria maatalousmaasta on peltomaata. 
Tärkeimmät peltokasvit ovat vilja (45 % peltomaasta), rehuvilja (30 %) ja peruna (10 %). 
Maataloustuotanto jakautuu tasaisesti viljelytuotannon (52 %) ja karjataloustuotannon 
(48 %) kesken. 
Slovenia on elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden netto tuoja (omavaraisuusaste 84 %). 
Vuonna 1995 se tuotti 535 000 tonnia viljaa, 449 000 tonnia perunaa, 65 000 tonnia 
sokeria (jalostusta varten tuotu raakasokeri mukaan luettuna), 700 000 hehtolitraa viiniä, 
590 000 tonnia maitoa, 36 000 tonnia naudanlihaa, 58 000 tonnia sianlihaa ja 56 000 
tonnia siipikarjanlihaa. Tärkeimmät vientiin menevää ylijäämää tuottavat alat ovat viini, 
humala, siipikarjanliha ja maitotuotteet. Maataloustuotteiden kaupan osuus koko 
kauppataseesta on vaatimaton (4 % viennistä, 8,2 % tuonnista). Maatalouden 
kokonaistuonnin arvo oli 612 miljoonaa ecua ja viennin arvo 262 miljoonaa ecua. 
Euroopan yhteisö muodostuu yhä tärkeämmäksi maataloustuotteiden kauppakumppaniksi 
(15 jäsenen unioni: 55 % tuonnista, 30 % viennistä), mutta entinen Jugoslavia on 
edelleen tärkein vientimarkkina-alue (53 % viennistä vuonna 1996). 
Vaikka maatalouden raaka-aineita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenne on melko 
hyvä, ja alalla käytetään suurimmaksi osaksi samoja teknisiä menetelmiä kuin Euroopan 
yhteisössä, ala kärsii kapasiteetin alikäytöstä, ja sitä olisi mukautettava EU:n vaatimuksia 
vastaavaksi. 
Yksityistämistä ei ole vielä saatu päätökseen. Noin 10 prosenttia alasta on vielä 
yksityistämättä, ja tähän osuuteen kuuluvat tärkeimmät yritykset. 
71 
Maatalouspolitiikka 
Slovenia alkoi panna vuonna 1991 täytäntöön omaa maatalouspolitiikkaa, joka 
vahvistettiin vuonna 1993 Slovenian maatalouden kehitysstrategian käyttöönoton 
yhteydessä. Siinä painotettiin erityisesti maaseudun ja maatalouden kestävää kehitystä ja 
tunnustettiin ekologisten ja sosiaalisten seikkojen tärkeys. Tukipolitiikkaan kuuluvat 
seuraavat pääosat: (i) maidon, sokerin, vehnän ja jauhojen hintojen valvonta, (ii) 
tuotantopanostuet, luotot ja investointituki, (iii) ulkorajojen suoja ja vientituki. 
Maataloushinnat ovat Sloveniassa keskimäärin korkeammat kuin muissa KIE-maissa ja 
useimmiten myös alhaisinta EU:n markkinoilla rekisteröityä hintaa korkeammat. Vehnän 
hinta on huomattavasti yhteisön hintoja korkeampi Sloveniassa maksettavien leipävehnän 
korkeampien tukihintojen vuoksi. 
Aloilla, joilla on markkinajärjestelyjä, politiikkaan liittyvät toimenpiteet ovat samanlaiset 
tai samankaltaiset kuin EU:n politiikassa. Useilla aloilla ei kuitenkaan ole muita 
markkinatukitoimia kuin ulkoinen kauppasuoja. Maaseudun kehittäminen on tärkeä osa 
Slovanian maatalouspolitiikkaa, ja useita toimenpiteitä on suunnattu vuoristoalueiden 
viljelijöiden epäsuotuisten tuotantoedellytysten helpottamiseen ja maatalouteen liittyvän 
kaupallisen lisätoiminnan kuten lisäarvoltaan tärkeiden erikoistuotteiden tuotannon ja 
matkailualan edistämiseen. 
Slovenia tarkastelee parhaillaan uudelleen maatalouspolitiikkaansa lähentääkseen sitä 
YMP:n kanssa. Vähitellen aiotaan ottaa käyttöön suoria maksuja, kuten viljelijöiden 
tulotuki, sekä alueiden ja maaseudun kehittämispolitiikka. Maidon hintatukitoimenpiteitä 
muutettiin vuonna 1996. Suorat maksut aiotaan ottaa käyttöön vuonna 1997, ja niillä 
korvataan hintapolitiikka, jolla tuetaan maidon tuotantoa vuoristoalueilla. 
Valtion talousarviosta käytetään maatalouteen noin 2 prosenttia. Uusi hallitus 
suunnittelee osuuden kasvattamista YMP:tä lähellä olevien toimenpiteiden (suorat 
maksut, maaseudun kehittämispolitiikka) toteuttamisen yhteydessä. 
Ulkomaankaupan politiikka muodostaa tärkeän osan Slovenian elintarvike- ja 
maatalouspolitiikasta. Slovenia otti vuonna 1993 käyttöön kynnyshintajärjestelmän ja 
muuttuvat tuontimaksut. Nämä toimenpiteet muutettiin GATT-sopimuksen edellytysten 
mukaisiksi Slovenian liittyessä WTO:iin. Slovenia on tehnyt GATT-sopimuksen 
sitoumukset kotimaisen tuen, markkinoille pääsyn ja vientituen osalta ecuina. Tähän 
mennessä sovelletut rajoitetut vientituet aiotaan käyttää menekinedistämistoimiin. 
Slovenian kanssa tehtiin Eurooppa-sopimus vuonna 1996. 
Slovenia on myös Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen CEFTA:n jäsen. CEFTA:n 
sisäinen maatalousmarkkinoiden vapautuminen pannan täytäntöön asteittain, ja 
tavoitteena on saada aikaan sopimuspuolten välille kokonaan yhdentyneet markkinat 
vuonna 1999. 
72 
Slovenian kauppapolitiikan tavoitteena on myös sillä entisissä Jugoslavian tasavalloissa 
olevien markkinoiden säilyttäminen ja elvyttäminen. Tämän vuoksi se on tehnyt entisen 
Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa vapaakauppasopimuksen. 
Slovenia on ottamassa käyttöön Valkoisessa kirjassa eriteltyä lainsäädäntöä. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian hallituksen suurin huolenaihe on paine viljelysektorin rakenteiden 
mukauttamiseksi erityisesti vuoristoalueilla ja epäsuotuisilla alueilla. Slovenialla ei liene 
suuria ongelmia yhteisön politiikkaan mukautumisessa, jos se saavuttaa tavoitteensa 
oman politiikkansa lähentämisestä YMP:n kanssa kaikilla tärkeimmillä aloilla. Kotimaan 
talousarvio ja henkilöresursseihin liittyvät rajoitukset saattavat kuitenkin hidastaa 
lähentymistä. 
Tiettyjen markkinajärjestelyjen mukautukset ovat välttämättömiä, (i) Vilja-, öljysiemen-
ja sokerialan valtion monopoli on purettava, (ii) Slovenian sokerialan politiikka olisi 
mukautettava yhteisön politiikkaan, (iii) sian- ja siipikarjanliha- ja muna-alan politiikka 
on samanlainen kuin yhteisön politiikka, eivätkä nämä alat aiheuta suuria esteitä 
liittymiselle, jos parlamentti ei hyväksy uutta, valmisteilla olevaa lainsäädäntöä 
interventiohintojen ja julkisten interventio-ostojen käyttöön ottamisesta sianliha-alalla, 
(iv) maitotuote- ja naudanliha-alalla sovellettava politiikka eroaa pääkohdiltaan yhteisön 
politiikasta (maitotuotekiintiöt, markkinahintanoteerausten järjestelmät ym.) 
Yhteisön markkinapolitiikan päävälineitä ei sovelleta Sloveniassa. Näitä ovat muutamat 
tärkeimmistä välineistä kuten sokerialan kiintiöt, pääasialliset peltoviljelmäjärjestelmät 
(perusala, maan viljelykäytöstä poistaminen, tasaustuet ja karjatalousalan palkkiot) sekä 
tietyt maaseudun ja rakenteiden kehittämisohjelmat. Näiden toimenpiteiden hallinto ja 
valvonta edellyttää kohtuullisen kehittyneitä hallintojärjestelmiä kuten asianmukaista 
maarekisteriä ja karjan tunnistus-ja rekisteröintijärjestelmää. 
Tässä vaiheessa on vaikea ennustaa, miten maatalouden tukihinnat kehittyvät Sloveniassa 
ennen liittymistä. Tämä riippuu monista tekijöistä kuten kansantaloudesta, 
vientimarkkinoiden tilanteesta ja hintatukitason kehittymisestä unionissa. Slovenian 
hallitus on kuitenkin ilmoittanut aikomuksestaan alentaa tukihintoja ja siirtyä 
tavoitekohtaisempaan suoraan tulotukeen. 
Tärkeä osa Slovenian maatalouspolitiikkaa on tuki tuotantokulujen vähentämiseen ja 
tulotuki epäsuotuisille alueille. Jotkut näistä ominaisuuksista, erityisesti suorat 
tuotantopanostuet, ovat ristiriidassa yhteisön säännöstön kanssa, kun taas toiset (luotto- ja 
investointipolitiikka) kuuluvat yhteisön rakennekehityksen politiikan soveltamisalaan. 
Liittyminen vaikuttaisi eniten elintarviketeollisuuteen. On erittäin tärkeää pyrkiä 
lisäämään asianmukaisesti laatuvaatimuksia ja tuottavuutta liittymistä edeltävänä aikana. 
Alueellisista kauppasopimuksista johtuva kaupan vapautuminen helpottaa 
todennäköisesti mukautumista parantuneen kilpailukyvyn vuoksi. 
Slovenia on edistynyt Valkoisessa kirjassa eritellyn lainsäädännön käyttöön ottamisessa. 
Jos nykyinen kehitys jatkuu, tärkeimpien sisämarkkinatoimenpiteiden osien pitäisi olla 
käytössä ennen vuosikymmenen loppua. Tässä vaiheessa on kuitenkin vaikea arvioida 
73 
yhteisön säännöstöön lähentymisen astetta ja sitä, miten laajalti tarpeelliset tarkastus-ja 
valvontarakenteet ovat käytössä lainsäädännön asianmukaisen voimaan saattamisen 
takaamiseksi. 
Eläinlääkintäalalla on lähestytty yhteisön säännöstöä ja pantu sitä osaksi täytäntöön. 
Johdetun oikeuden hyväksymisen ja täytäntöönpanon ilmoitettu aikataulu eri aloilla 
vaihtelee vuodesta 1997 vuoteen 2000. On kyseenalaista, riittävätkö oikeudelliset 
rakenteet lainsäädännön tehokkaaseen muuttamiseen ja yhteisön lainsäädännön 
täytäntöönpanoon. 
Lähentymisessä tarvitaan mukauttamista HACCP-käsitteen (riskien analysointi ja niiden 
hallitsemisen kriittiset kohdat) sekä sisäisten tarkastusten, valvontaohjelmien, tautien 
torjunnan, sisämarkkinoiden valvontatoimenpiteiden (suojatoimenpiteet, lupajärjestelmä, 
eläinlääkärin tarkastukset, lisätakeet, alueellistaminen), tuontijärjestelyn (hyväksytyt 
kolmannet maat ja laitokset) ja eläinten tunnistus-ja rekisteröintijärjestelmän (erityisesti 
pientiloilla) osalta. Rajatarkastusasemien ja eläinlääkintälaboratorioiden tiloja ja laitteita 
on parannettava ja niiden henkilöstön ammattitaitoa lisättävä. Atk-tietojärjestelmiä, 
eläinten tunnistus- ja reksiteröintijärjestelmiä sekä renderointilaitosten rakenteita on 
tehostettava. Klassisen sikaruton rokotuksia annetaan parhaillaan, ja siirtyminen 
politiikkaan, jonka mukaan rokotuksia ei anneta lainkaan, on teknisesti vaikeaa. 
Siemeniä ja kasvullista lisäysaineistoa, kasvien terveyttä, kasvinsuojelutuotteita, torjunta-
ainejäämiä ja eläinten ravintoa koskevan lainsäädännön lähentäminen on meneillään. 
Komission on kuitenkin tarkistettava, onko lainsäädäntö pantu täytäntöön 
moitteettomasti. 
Myös hedelmien ja vihannesten kaupan pitämistä koskevat yhteisön vaatimukset on 
otettava käyttöön. Viinialalle valmistellaan lainsäädäntöä kaupan pitämisen edellytysten 
yhdenmukaistamiseksi. Slovakia on Kansainvälisen viiniviraston OIV:n {Organisation 
internationale de la vigne et du vin) jäsen, ja sen lainsäädäntö on yhdenmukaistettu 
OIV:n päätöslauselmien mukaiseksi. 
Viranomaisten hallinnollinen kokemus on rajallista, ja tällä hetkellä hallinnon rakenteet 
vaikuttavat riittämättömiltä yhteisön säännöstön asianmukaisen täytäntöönpanon ja 
voimaan saattamisen takaamiseen. 
Päätelmät 
Yhteisön säännöstöön mukautumisessa on vielä edistyttävä, vaikka Valkoisessa kirjassa 
mainittujen toimenpiteiden toteuttamisessa onkin edistytty huomattavasti. 
Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota: 
- rakennepolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan vahvistaminen, 
- eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluvaatimusten täytäntöönpano ja voimaan saattaminen 
sekä laitosten kunnostus yhteisön vaatimusten noudattamiseksi; tämä on erityisen 
tärkeää tarkastus-ja valvontamenettelyjen osalta unionin ulkorajan suojelemiseksi, 
74 
- hallintorakenteiden vahvistaminen, jotta taataan YMP:n välineiden täytäntöönpanoa ja 
voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, 
- maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden muutokset 
kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
Jos tällainen kehitys saadaan aikaan, liittyminen keskipitkällä aikavälillä ei aiheuttane 
merkittäviä ongelmia yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisessa asianmukaisesti. 
Kalastus 
Yhteinen kalastuspolitiikka käsittää yhteiset markkinajärjestelyt, rakennepolitiikan, 
sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja säilyttämisen sekä 
tutkimuksen tämän toiminnan tueksi. 
Eurooppa-sopimuksessa on määräyksiä yhteisön kanssa käytävästä kalastustuotteiden 
kaupasta. 
Valkoiseen kirjaan ei kuulu alan toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Kalastusala ei ole kansantaloudellisesti tärkeä. Adrianmeren rannikolla kalastus on 
paikallisesti tärkeä elinkeino, mutta Adrianmeren rajoitetut kalastusmahdollisuudet 
pitävät sen pienimuotoisena. Vuonna 1995 yhteensä 105 alusta pyysi 1911 tonnia 
(suurimmaksi osaksi sardiinia, sardellia ja kilohailia). 
Slovenia on yhteisön kauppakumppani, ja sieltä tuodaan 0,05 prosenttia EU:n 
kalastustuotteiden kokonaistuonnista (alkuperästä riippumatta) ja 2,0 prosenttia 
hakijamaiden kalastustuotteiden tuonnista unioniin (arvon mukaan laskettuna). 
Sloveniaan viedään 0,52 prosenttia EU:n kalastustuotteiden kokonaisviennistä ja 6,2 
prosenttia EU:n näiden tuotteiden viennistä hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). 
Jalostusteollisuudessa työskenteli 300 henkeä, ja se tuotti 2285 tonnia vuonna 1995. 
Päätuote on sardellisäilyke. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat varsin pieniä verrattuna yhteisön 
vastaaviin lukuihin, eikä niillä liene suurta vaikutusta koko yhteisöön. 
Slovenian olisi perustettava kalastushallinto, joka pystyy panemaan täytäntöön yhteistä 
kalastuspolitiikkaa - erityisesti kalavarojen hoidon, kalastusalusrekisterin pidon, alan 
rakennepolitiikan soveltamisen, markkinajärjestelyn hallinnon ja tilastotietojen 
kokoamisen osalta - sekä yhteisön terveys-, hygienia- ja ympäristöpolitiikkaa. 
Päätelmät 
Tämä ala ei luultavasti aiheuta ongelmia liittymiselle. 
Energia 
75 
Euroopan unionin energiapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ovat komission valkoisen 
kirjan Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, 
energian saannin varmuus ja ympäristönsuojelu. Yhteisön energiasäännöstön tärkeimpiä 
osia ovat perustamissopimusten määräykset sekä johdettu oikeus, joka koskee erityisesti 
kilpailua ja valtion tukea, energian sisämarkkinoita (esim. direktiivit sähköstä, hintojen 
avoimuudesta, kaasun- ja sähkönsiirrosta, hiilivedyistä, luvista ja suunnitelmista 
hätätilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa sekä 
energiatehokkuus- ja ympäristömääräyksiä. Muita tärkeitä energiapolitiikan osa-alueita 
ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittäminen ja energia-alan tutkimuksen ja 
kehittämisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittämässä 
energiatehokkuuteen liittyvää yhteisön säännöstöä ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. 
Yhteisön ydinenergiasäännöstö on kehittynyt alkuperäisestä Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksesta laajaksi oikeudellisten ja poliittisten 
keinojen järjestelmäksi, johon kuuluvat myös kansainväliset sopimukset. Nykyään 
säännöstö koskee terveys- ja turvallisuuskysymyksiä (esim. säteilysuojelua), 
ydinlaitosten turvallisuutta, radioaktiivisen jätteen käsittelyä, investointeja (esim. 
Euratomin rahoitusinstrumentteja), tutkimuksen edistämistä, ydinenergian 
yhteismarkkinoita, toimituksia, turvavalvontaa ja kansainvälisiä yhteyksiä. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä Euroopan energiamarkkinoiden 
yhtenäistämiseksi asteittain, ja se sisältää määräyksiä avunannosta asiaan liittyvillä 
politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden liittymistä 
energian sisämarkkinoihin, painotetaan, että tärkeimpiä sisämarkkinadirektiivejä on 
sovellettava kaikilta osin yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. 
Ydinalan osalta valkoisessa kirjassa käsitellään ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja 
ydinj ätekulj etuksia. 
Yleiskuvaus 
Slovenia tuo yli 70 % tarvitsemastaan energiasta. Tuonti koostuu erityisesti öljystä ja 
kaasusta (joiden osuudet energiataseesta ovat 30% ja 10%) mutta myös kiinteistä 
polttoaineista ja ydinpolttoaineesta. Kotimaiset varat ovat lähinnä ligniittiä, joka 
aiheuttaa vakavia ympäristöongelmia (huonolaatuisen, bitumipitoisuudeltaan alhaisen 
hiilen osuus on 20 % energiataseesta). Lisäksi Slovenialla on vesi voimavaroja, biomassaa 
ja uraania (uraanin louhinta tosin lopetettiin vuonna 1990, ja kaivoksia ollaan 
poistamassa käytöstä). 
Kiinteiden polttoaineiden louhintaa jatketaan tulevaisuudessa strategisista syistä, mutta 
tuotanto on jo viime vuosina laskenut jyrkästi (ligniitin tuotanto 5,1 miljoonasta tonnista 
3,9 miljoonaan tonniin vuosina 1985-1995 ja ruskohiilen tuotanto 2,6 miljoonasta 
tonnista 1 miljoonaan tonniin vuosina 1989-1995). 
Riippuvuus tuonnista ei ole suuri haitta, koska energiaa tuodaan maantieteellisesti eri 
lähteistä ja yhteydet ovat hyvät. Sähköverkko liitettiin vuonna 1974 Länsi-Euroopan 
UCPTE-verkkoon. Öljyä ja kaasua tuodaan Venäjältä, mutta myös muualta. 
Energiatehokkuus on vain puolet Euroopan unionin keskiarvosta, mikä johtuu alhaisten 
hintojen perinteestä, vanhentuneesta ja tehottomasta teknologiasta sekä 
energiatehokkuuteen tähtäävän politiikan puutteista. 
76 
Krskossa sijaitseva amerikkalaisvalmisteinen painevesireaktori tuottaa 20 % Slovenian 
tarvitsemasta sähköstä, ja puolet reaktorin tuottamasta sähköstä viedään Kroatiaan. Tätä 
Slovenian ja Kroatian yhteistä ydinvoimalaitosta valvoo ympäristöministeriön alainen 
Slovenian ydinturvallisuusvirasto. Olisi suotavaa perustaa riippumaton valvontaelin, 
vaikka yhteisön säännöstö ei sitä edellytäkään. Tämä periaate sisältyy äskettäin 
ratifioituun ydinturvallisuutta koskevaan yleissopimukseen, ja Slovenian olisi pantava se 
täytäntöön. Ydinturvallisuuden säilyttämiseksi korkealla tasolla on tehty investointeja. 
Koska voimalaitos on rakennettu siirroslinjan päälle, sen ympäristössä on jatkettu 
seismologisia tutkimuksia. Krskon reaktorin lisäksi Ljubljanassa on käytössä yksi 
tutkimusreaktori. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Vuonna 1996 laadittu "energian tehokkaan käytön ja hankinnan strategia Sloveniassa" on 
Euroopan yhteisön energiapolitiikan mukainen. Strategian teemoja ovat 
markkinalähtöisyys, energian saannin varmistaminen, ympäristönsuojelu ja 
energiatehokkuuden parantaminen. 
Energia-alan kilpailulainsäädäntö lähenee asteittain energian sisämarkkinoista annettuja 
direktiivejä, joita sovelletaan yhdessä Euroopan unionin kilpailulainsäädännön kanssa. 
Erityisten energiaa koskevien lakien antamista olisi vauhditettava. 
Energian hintoja on nostettu huomattavasti, mutta sosiaalisista tai muista syistä joitakin 
hintoja tuetaan edelleen (osin muiden toiminta-alueiden voitoilla), eivätkä hinnat kata 
kustannuksia. Hallituksen periaatteena on korottaa reaalihintoja seitsemällä prosentilla 
vuodessa siten, että ne olisivat vuonna 2000 noin 80 prosenttia Euroopan unionin 
keskihinnoista. 
Useimmat energiayhtiöt ovat valtion monopoleja, mutta alalla on joitakin pieniä 
itsenäisiä sähköntuottajia. Alan julkisten laitosten hallinnosta olisi annettava 
lainsäädäntöä, jotta valtionyhtiöitä voitaisiin hallita tehokkaasti ja estää kilpailun 
vääristyminen. Yhtiöiden tulevan kilpailukyvyn varmistamiseksi reaalihintoja olisi 
korotettava hallituksen tavoitteiden mukaisesti. 
Nykyiset öljyvarastot (jotka riittävät 30 päivän kulutukseen) eivät täytä hätätilanteisiin 
varautumista koskevia yhteisön säännöstön vaatimuksia, kuten velvoitetta ylläpitää 90 
päivän varastoja. Jos tarvittava lainsäädäntö annetaan nopeasti, Euroopan yhteisön 
varastointitavoite voitaneen saavuttaa keskipitkällä aikavälillä. 
Kiinteiden polttoaineiden alan rakenneuudistus jatkuu, ja sen sosiaalisiin ja alueellisiin 
vaikutuksiin on puututtava. Toisaalta valtion tuki on arvioitava Euroopan yhteisön 
valtiontukisääntöjen perusteella. 
Slovenia on alkanut kehittää yhteisön säännöstön mukaista energiatehokkuutta koskevaa 
lainsäädäntöä (mm. laitemerkintöjä ja vähimmäistehokkuusvaatimuksia) sekä 
ympäristömääräyksiä (mm. polttoaineen laatustandardeja), mutta lisätoimet ovat yhä 
tarpeen. Tässä yhteydessä on huomattava, että Lendavan jalostamoon on tehtävä 
investointeja, jotta jalostamo voisi kilpailla Euroopan markkinoilla, joilla on jo saavutettu 
kyllästymisaste. 
77 
Ydinpolttoainetta valmistettiin aikaisemmin slovenialaisesta uraanista Yhdysvalloissa, 
mistä ostettiin myös suuri osa rikastuspalveluista. Reaktorien käytetty polttoaine viedään 
takaisin Yhdysvaltoihin. 
Liittymisen jälkeen tehtäviin toimitussopimuksiin sovellettaisiin yhteistä 
ydinmateriaalien hankintapolitiikkaa, jonka mukaan saannin varmuus saavutetaan 
monipuolistamalla lähteitä. Laajentuneen Euroopan unionin pitkän aikavälin hankintojen 
kannalta on toivottavaa, että Slovenia hankkisi ainakin osan tarvitsemastaan uraanista 
pitkäaikaisin sopimuksin. 
Krskon käytetty polttoaine varastoidaan voimalaitoksen altaaseen, jonka kapasiteettia 
voidaan lisätä. Myös tilapäinen varastointi kuivasäiliöihin on mahdollista. Osa säiliöistä 
voitaisiin varastoida Kroatiaan, joka hyötyy Krskossa tuotetusta sähköstä. Käytetyn 
polttoaineen pitkän aikavälin loppusijoituspaikkaa ei kuitenkaan ole vielä lopullisesti 
määritelty, ja asiaa olisikin edelleen tutkittava. Hallitus on alkanut kerätä varoja Krskon 
voimalaitoksen käytöstä poistamista varten sen toiminnan päätyttyä. 
Unioniin liittyessään Slovenian olisi noudatettava erityisesti niitä Euratomin 
perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat ydinmateriaalien hankintaa, 
ydinenergian yhteismarkkinoita, turvavalvontaa, terveyttä ja turvallisuutta sekä 
kansainvälisiä sopimuksia. Slovenia ei ole vielä liittynyt kaikkien kyseisten alojen 
kansainvälisiin sopimuksiin tai pannut niitä kokonaan täytäntöön (esim. ydinmateriaalien 
toimittajien ohjeisto (Nuclear Suppliers Guidelines), Kansainvälisen 
atomienergiajärjestön (IAEA) laajennettu raportointijärjestelmä ja OECD:n 
ydinenergiajärjestön jäsenyys). Maalla on sen sijaan täysimittainen turvasopimus 
Kansainvälisen atomienenergiajärj eston kanssa. Yhteisön lainsäädännön soveltamisessa 
ei kuitenkaan liene suuria vaikeuksia mainituilla aloilla. Erityistä huomiota olisi 
kiinnitettävä ydinvoimalan toiminnan turvallisuuteen. Turvallisuusviranomaisen 
riippumattomuutta olisi tuettava. 
Päätelmät 
Jos nykyistä työtä jatketaan määrätietoisesti, Slovenia pystynee muutaman vuoden 
kuluttua noudattamaan suurinta osaa Euroopan yhteisön energialainsäädännöstä. On 
kuitenkin seurattava tarkasti monopolien (mm. tuonti- ja vientimonopolien) 
uudelleenjärjestelyä, pääsyä verkkoihin, energian hinnoittelua, valtion tukea kiinteiden 
polttoaineiden alalla, hätätilanteisiin varautumista (mm. pakollisten öljyvarastojen 
kokoamista) sekä energiatehokkuutta ja polttoaineiden laatua koskevien standardien 
kehittämistä. 
Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä voitaneen noudattaa suuremmitta 
vaikeuksitta, mutta Slovenian olisi liityttävä tiettyihin kansainvälisiin ydinalan 
sopimuksiin tai pantava ne kokonaan täytäntöön. Ydinturvallisuusstandardeja olisi 
kehitettävä asianmukaisella tavalla, ja ydinjätekysymykseen on löydettävä pidemmän 
aikavälin ratkaisuja. 
Liikenne 
78 
Yhteisön liikennepolitiikka koostuu seuraavien kolmen pääalueen politiikoista ja 
aloitteista: 
- laadun parantaminen kehittämällä kilpailukykyisiä liikennejärjestelmiä ja 
liikennejärjestelmäkokonaisuuksia, jotka perustuvat kehittyneisiin tekniikoihin ja 
jotka vaikuttavat osaltaan myös ympäristöä ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; 
- yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantaminen tehokkaiden, vaihtoehtoisten ja 
helppokäyttöisten liikennepalvelujen tarjonnan edistämiseksi alentamatta työehtoja 
alalla; 
- yhteisön ulkopuolisten suhteiden laajentaminen parantamalla liikenneyhteyksiä 
kolmansiin maihin ja edistämällä Euroopan unionin liikenteenharjoittajien pääsyä 
muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka - Toimintaohjelma 1995-
2000). 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön 
lainsäädäntöön ja liikenteen rakenteen muuttamiseen ja sen uudenaikaistamiseen 
tähtäävästä yhteistyöstä, liikennemarkkinoille pääsyn parantamisesta, 
kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteisön liikenteen standardeja vastaavan tason 
saavuttamisesta. Valkoisessa kirjassa tarkastellaan toimia, joilla toteutetaan 
sisämarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja näihin kuuluu muun muassa kilpailu, 
lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja standardit. 
Yleiskuvaus 
Slovenia on perinteisesti ollut Kreikkaan ja Vähä-Aasiaan suuntautuvan liikenteen 
kauttakulkumaa, jonka infrastruktuuria kehitettiin tämän mukaisesti. 1980-luvun lopun 
poliittisten muutosten ja entisessä Jugoslaviassa käydyn sodan seurauksena 
liikennevirtojen suunnat ovat ratkaisevasti muuttuneet: liikenne luoteen ja kaakon välillä 
on jyrkästi laskenut ja lounaan ja koillisen välillä vähitellen kasvanut. Kasvu on suureksi 
osaksi tapahtunut teillä, joita ei ole rakennettu tällaisia liikennemääriä varten. Rauha 
palauttanee Slovenian entisen aseman Kreikan ja muiden unionin maiden välisenä 
kauttakulkumaana, ja myös muita uusia infrastruktuuria rasittavia tekijöitä voi ilmetä. 
Slovenia on parhaillaan tekemässä merkittäviä sijoituksia tieverkkonsa parannuksiin, 
tässä vaiheessa lähinnä lounas-koillinen-akselilla. Lisäksi sen on parannettava 
rajanylityspaikkojen sa infrastruktuuria reagoidakseen Kroatiaan menevän ja sieltä 
tulevan liikenteen kasvuun. Ongelmia voi syntyä myös siksi, että Slovenia on 
kauttakulkumaa, eikä maa- ja aluevesirajoista ole Kroatian kanssa vielä kokonaan sovittu. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Sisämarkkinoiden toteuttamista ajatellen Slovenia on edistynyt erittäin hyvin yhteisön 
säännöstön mukaisen lainsäädännön antamisessa, vaikka se teki assosiaatiosopimuksen 
Euroopan yhteisön kanssa viimeisenä. Kansainvälisen liikenteen alalla Sloveniassa 
sovelletaan suurimmaksi osaksi tai ollaan hyvää vauhtia ottamassa käyttöön unionin 
sääntöjen kaltaisia sääntöjä erityisesti lento- ja meriliikenteessä, yhdistetyissä 
kuljetuksissa sekä maanteiden henkilö- ja tavaraliikenteessä. Valtionyhtiöitä koskevan 
lainsäädännön puute haittaa avoimen markkinaorganisaation toteuttamista. 
Rautatieliikenteessä on seuraavina vuosina seurattava yhteisön säännöstön soveltamista 
79 
käytännössä julkisen palvelun alalla ja kirjanpidon muuttamista normien mukaiseksi. Jos 
Slovenia antaa tieverotusta koskevan lainsäädäntönsä yhteisön vastaavien säännösten 
mukaisena ja avaa maanteiden tavaraliikennemarkkinat, maa pystyy nopeasti tulemaan 
mukaan liikenteen sisämarkkinoille. 
Slovenian viranomaiset pitävät yhtenä tavoitteenaan yhtenäisen ja kilpailukykyisen 
liikennejärjestelmän kehittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamisessa suurimmat haasteet 
ovat todennäköisesti liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle ja 
liikennejärjestelmän optimaalinen käyttö. Sloveniassa on edistytty liikenneturvallisuuden 
alalla tyydyttävästi. Liikennejärjestelmän yhtenäisyyden tavoite näyttää kuitenkin olevan 
vaikeampi saavuttaa. Maantieliikenne kasvaa luultavasti jatkuvasti, mitä Slovenia pyrkii 
jo tasapainottamaan panostamalla rautatieliikenteen käyttöön. 
Slovenia aikoo sijoittaa omasta talousarviostaan 2,2 miljardia ecua vuosina 1995-1999 
kansainvälisen liikenteen käyttämään infrastruktuuriin ja lähinnä yleiseurooppalaisiin 
liikennekäytäviin parantaakseen yhteyksiään unionin jäsenvaltioiden ja naapuri maidensa 
kanssa. Määrä on lähes 2,9 prosenttia bruttokansantulosta, mikä vaikuttaa hyvältä. 
Päätelmät 
Slovenia on edistynyt tyydyttävästi ja nopeasti yhteisön säännöstön mukaisen 
liikennelainsäädännön antamisessa. Jos maanteiden tavarakuljetuksia kehitetään edelleen 
(erityisesti markkinoillepääsyn ja verotuksen kannalta) ja jos rautatieliikenteen taloutta 
saadaan avoimemmaksi, liikenteen ala ei todennäköisesti aiheuta ongelmia yhteisön 
sisämarkkinasäännöstön mukaisen lainsäädännön antamisessa. Kaikki mainitut toimet 
ovat toteutettavissa. 
Sen sijaan on valvottava, että tarvittavat keinot tulevan, unionin jäsenyyttä hakeviin 
maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi ovat 
jatkuvasti käytettävissä. 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Euroopan unionin yrityspolitiikan tavoitteena on edistää pk-yritysten kehitykselle 
suotuisaa toimintaympäristöä kaikkialla unionissa, parantaa yritysten kilpailukykyä ja 
rohkaista niitä toimimaan myös Euroopan ja koko maailman tasolla. Politiikalle on 
luonteenomaista toissijaisuus. Yhteisön täydentävät tehtävät määritellään ja pannaan 
täytäntöön Euroopan unionin monivuotisen pk-yritysohjelman avulla. Ohjelma tarjoaa 
oikeusperustan ja rahoituksen yhteisön pk-yrityspoîitiikan erityistoimille. Yhteisön 
säännöstö sisältää toistaiseksi vain alakohtaisia suosituksia, mutta muiden alojen 
lainsäädäntö (esim. kilpailu-, ympäristö- ja yhtiölainsäädäntö) vaikuttaa myös pk-
yrityksiin. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä pk-yritysten kehittämiseksi ja 
vahvistamiseksi erityisesti yksityisellä sektorilla. Yhteistyö koskee muun muassa 
tiedonsaantia sekä avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä 
kysymyksissä. Valkoinen kirja ei sisällä erityisesti pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
80 
Valtaenemmistö Slovenian yrityksistä on pk-yrityksiä. Yksityiset ovat voineet perustaa 
omia yrityksiä vuodesta 1988 (yrityksiä ja ammatinharjoittajia koskevien lakien nojalla). 
Nyt viimeisessä vaiheessaan oleva yksityistämisprosessi on johtanut useiden suurten 
teollisuusyritysten pilkkoutumiseen keskisuuriksi yrityksiksi. 
Talousministeriö on laatinut strategian, jossa suunnitellaan muun muassa pk-yritysten 
kehittämisen hajauttamista paikallistasolle. Yritysten ja ammatinharjoittajien 
kauppakamarit, joiden jäseniä pk-yritysten on oltava, toimivat myös paikallisesti. 
Pk-politiikan keskeisiin toimenpiteisiin kuuluvat vastaperustettujen yritysten ja 
pienyritysten voiton verohelpotukset toiminnan ensimmäisinä neljänä vuotena sekä 
(erityisesti vientiyritysten) ulkomaisten koneiden ja raaka-aineiden tuonnista maksettavat 
hyvitykset. Luottotakuita järjestetään pk-yritysten rahaston avulla sekä paikallisesti 
kuntien rahastoista. Lisäksi annetaan tukea koulutukseen ja kansainväliseen 
myynninedistämiseen. Maan pk-yrityksillä on myös yhteyksiä naapurimaiden 
pienyritysten yhdistyksiin. Mainitut toimenpiteet koskevat alle 50 työntekijän yrityksiä, 
sillä Slovenia määrittelee vain tällaiset yritykset pk-yrityksiksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Hallitus tunnustaa, että sen laatimassa pk-yritysten kehittämispolitiikassa on joitain 
heikkouksia etenkin eri toimintaohjelmien johdonmukaisuuden ja koordinoinnin osalta. 
Tilannetta olisikin korjattava tulevina vuosina. Pk-yritykset tarjoavat Slovenialle tärkeää 
innovaatio- ja vientipotentiaalia. Tätä kannattaisi tukea, jotta voitaisiin kehittää 
kilpailukykyinen yrityssektori, joka auttaisi Sloveniaa saavuttamaan Euroopan unionin 
taloudellisen kehitystason. 
Tästä syystä olisi edelleen jatkettava nykyistä työtä, joka tähtää pk-yritysten 
vahvistamiseen liittymistä edeltävänä aikana. 
Päätelmät 
Slovenian liittymisessä unioniin ei ole pk-yrityssektorin kannalta nähtävissä erityisiä 
ongelmia. 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Yhteisön sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisäännöksillä, 
Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, köyhyyden 
vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteisön säännöstö kattaa 
työterveyden ja työturvallisuuden, työoikeuden ja työolot, naisten ja miesten tasa-arvoiset 
mahdollisuudet, siirtotyöläisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. 
Unionin sosiaalilainsäädännössä asetetaan vähimmäisvaatimukset. Lisäksi 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisällytetty sopimukseen 
Euroopan unionista (118 b artikla), ja pöytäkirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan 
81 
työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin 
toimenpiteisiin. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetään kansallisen lainsäädännön lähentämistä yhteisön 
oikeuteen ja yhteistyötä työterveyden ja työturvallisuuden tason parantamisessa, 
työmarkkinapolitiikassa ja sosiaaliturvajärjestelmän uudenaikaistamisessa. Valkoisessa 
kirjassa mainitaan lainsäädäntöä lähentävät toimenpiteet yhteisön säännöstön kaikilla 
aloilla. 
Yleiskuvaus 
Sloveniassa on useita ammattiliittoja, joista neljä on merkittäviä. Työnantajia edustaa 
pääasiassa neljä järjestöä. Kolmen työmarkkinaosapuolen vuoropuhelu toimii hyvin 
kansallisella tasolla. Uuden työsuhteita koskevan puitelain suunniteltu hyväksyminen 
tukee työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittymistä. 
ILO:n mukaan tilastoitu työttömyysaste oli 7,3 prosenttia vuonna 1996. Noin viidesosan 
tilastoiduista työttömistä arvellaan olevan osa-aikatyössä ja tilastojen ulkopuolisessa 
työssä. Slovenian tilastoidut työttömyysluvut ovat korkeampia, mutta niillä on 
sisäänrakennettu taipumus yliarvioida työttömyyden määrää. 
Slovenia on kehittänyt alueellistetun työvoimapalvelujärjestelmän hoitamaan aktiivista 
työvoimapolitiikkaa. 
Slovenialla on samanlaisia rahoitusongelmia sosiaaliturvan alalla kuin useimmilla 
Euroopan mailla. Vuonna 1994 BKT:stä sosiaaliturvaan käytetty osa, 25 prosenttia 
BKT:stä, oli sama kuin monella jäsenvaltiolla. Ellei sosiaalivakuutusjärjestelmää 
uudisteta, syvenevä alijäämä rasittaa valtion budjettia lähitulevaisuudessa. Jotkut 
järjestelmän muutokset saattavat kuitenkin lisätä vaaraa, että jotkut ryhmät putoavat 
sosiaaliturvan ulkopuolelle. Toimeentulotukijärjestelmät ovat jokseenkin vaatimattomia 
viimeisiksi turvakeinoiksi. Jatkuvat ponnistelut ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että 
sosiaaliturvan toimenpiteitä kehitetään edelleen. 
Slovenian terveydenhuollon yleistilanne on verrattavissa EU:n tasoon. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Sloveniassa työterveys ja -turvallisuuslainsäädännön lähentämistyö on vielä 
alkuvaiheessa. Vaikka Slovenia ei ole ilmoittanut aikataulusta, lähentämiskehitys EU:n 
säännöstöön on käynnissä. Olemassa oleville työtarkastusjärjestelmille on taattava 
asianmukainen riippumattomuus ILO:n yleissopimuksen N:o 81 mukaisesti. 
Euroopan työlainsäädännön pääperiaatteet on jo otettu käyttöön Slovenian 
oikeusjärjestelmässä. Joitakin mukautuksia kuitenkin tarvitaan koskien työntekijöiden 
suojelemista yrityksen luovutuksen yhteydessä ja takuujärjestelmän perustamista 
työntekijöiden suojelemiseksi työnantajan maksukyvyttömyyden varalta. Pienempiä 
muutoksia tarvitaan koskien joukkoirtisanomisia ja työntekijöille tiedottamista heidän 
työsopimukseensa sovellettavista työolosuhteista sekä voimassa olevasta 
työaikajärjestelmästä. Vaikkakin työpaikkaneuvostojen järjestelmä on jo voimassa, 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on kehitettävä yritystasolla. Uusi työlaki on 
82 
valmisteilla sen varmistamiseksi, että yhteisön säännöstöä noudatetaan täysin. 
Työmarkkinoiden nykyaikaistamistoimien jatkamista olisi yleensä rohkaistava. 
Slovenian kansallinen lainsäädäntö kattaa EY:n naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua 
koskevan lainsäädännön perussäännökset. Vanhempainlomaa koskevia sääntöjä on 
mukautettava. 
Työvoiman vapaan liikkumisoikeuden ollessa kyseessä Slovenialla ei näytä olevan 
mitään esteitä tämän alan säännöstön toimeenpanossa. Oikeus työvoiman vapaaseen 
liikkuvuuteen edellyttää kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön, erityisesti 
työnsaannin ja kansallisuuteen perustuvan syrjivän kohtelun poistamisen osalta. 
Siirtotyöläisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta 
suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tärkeämpää on 
hallinnon kyky soveltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissääntöjä yhteistyössä muiden 
maiden kanssa. Slovenialla näyttää olevan monia näiden tehtävien suorittamiseen 
vaadittavia hallinnollisia rakenteita, mutta lisävalmistelut ja koulutus ovat tarpeen ennen 
unioniin liittymistä. 
Savukepakkausten varoitusmerkinnöistä ja enimmäistervapitoisuudesta annettuja 
direktiivejä ei vielä ole siirretty osaksi Slovenian kansallista lainsäädäntöä. 
Päätelmät 
Slovenia on jo edennyt huomattavasti sosiaalipolitiikan alalla valmistautuessaan tulevaan 
EU-jäsenyyteensä. Sosiaalista uudistusta on jatkettava ja työmarkkinaosapuolten 
vuoropuhelua kehitettävä. Edellyttäen, että Slovenia jatkaa pyrkimyksiään se 
todennäköisesti kykenee ottamaan vastaan EU-jäsenyyden velvoitteet keskipitkällä 
aikavälillä. 
Aluepolitiikka ja koheesio 
Perustamissopimuksen XIV osaston määräysten mukaisesti yhteisö tukee koheesion 
lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. Slovenian edellytetään käyttävän 
näitä välineitä tehokkaasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia 
periaatteita, tavoitteita ja menettelyjä. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetään yhteistyön harjoittamista aluekehityksen ja alueiden 
käytön suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten 
viranomaisten välisen tiedonvaihdon sekä virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. 
Valkoisessa kirjassa ei mainita erityistoimenpiteistä. 
Yleiskuvaus 
Slovenian BKT kokonaisuudessaan on kasvanut vuodesta 1993 alkaen ollen noin 59 
prosenttia EU:n keskiarvosta vuonna 1995. Vuodesta 1990 vuoteen 1995 keskimäärin 
noin kuudella prosentilla vuodessa kasvaneet työttömyysluvut osoittavat noin seitsemän 
prosentin laskusuuntausta. 
Slovenian aluekehitysaloitteiden nykyinen oikeusperusta on aivan vuoden 1990 lopussa 
hyväksytty laki väestöpoliittisesti uhanalaisten alueiden kehityksen edistämisestä. Laki 
83 
kattaa 61 prosenttia Slovenian alueesta ja 24,6 prosenttia väestöstä. Lain mukaan valtio 
osarahoittaa paikallistason infrastruktuurien kehityshankkeita julkiset palvelut ja 
elinkeinoelämän korkotuetut lainat (PK-yrityksille) mukaan lukien. 
Kansalliselle parlamentille on juuri esitetty laki aluekehityksen edistämisestä, jossa 
määritetään kolme nykyistä EU-käytäntöä vastaavaa ongelma-aluetyyppiä (1, 2 ja 5b) 
sekä 10 kilometriä leveä rajaseutualue (Interreg-Phare -ohjelmiin osallistumista varten). 
Tässä laissa esitetään myös aluekehitysneuvostojen ja laajan tietojärjestelmän 
perustamista. Alueiden käytön suunnittelu on määritelty pitkän ja keskipitkän aikavälin 
suunnitelmissa, joista vastaa paikallinen itsehallinto. 
Aluekehitystä johtaa taloudellisista suhteista ja kehityksestä vastaava ministeriö, ja 
alueiden käytön suunnittelua hoitaa ympäristöstä ja fyysisestä suunnittelusta vastaava 
ministeriö. Toiminnallisia suunnittelualueita on perustettu 12, mutta niillä ei ole valittua 
edustusta eikä pysyvää hallintoa. Paikallishallinnon järjestelyn perustana on vuodesta 
1995 ollut 147 paikallisviranomaista. Näiden paikallisten elinten toimivalta määritellään 
julkishallinnosta annetussa laissa. 
Aluepolitiikan käytössä olevat rahoitusvälineet ovat Sloveniassa rajallisia. Euroopan 
yhteisön rakennepolitiikan rahoitukseen käytettäviä mahdollisia kansallisia 
rahoitusosuuksia kehitykseen liittyvistä menoista ei ole kuitenkaan vielä mahdollista 
määrittää. Tämän vuoksi Slovenian osarahoituskykyä ei voida vielä arvioida riittävän 
luotettavasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Uutta aluekehityslakia valmistellaan ja hallitus päätti marraskuussa 1996 perustaa 
ministeriöiden välisen työryhmän alan kansallisen politiikan laatimiseksi. 
Ministeriöiden vastuuta aluekehityspolitiikasta ja alueiden käytön suunnittelusta on 
kuitenkin tarpeen lujittaa. Toimielinrakenne vaikuttaa vähäisen ministeriöiden välisen 
koordinoinnin vuoksi myös alkeelliselta. 
Sloveniassa näyttää kuitenkin vallitsevan poliittinen tietoisuus aluepolitiikan ja EU:n 
rakenteellisten toimien kanavoinnin mahdollistavien hallinto- ja budjettimenettelyjen 
perustamisen tarpeesta. 
Päätelmät 
Slovenia on parhaillaan perustamassa sen alueellisia eroja vastaavaa 
aluekehityspolitiikkaa. Maan pienen koon vuoksi Slovenian aluepolitiikka olisi 
sisällytettävä kansalliseen kehitysstrategiaan. Vaikka joitakin säännöksiä ei ole vielä 
pantu täytäntöön, Slovenian hallinnollinen kyky integroitujen aluekehitysohjelmien 
tehokkaaseen hoitamiseen vaikuttaa tyydyttävältä. Nämä tarpeelliset uudistukset 
toteutettuaan Slovenia lienee keskipitkällä aikavälillä valmis soveltamaan yhteisön 
sääntöjä ja kanavoimaan Euroopan yhteisön rakennepoliittista tukea tehokkaasti. 
3.6 Elämän laatu ja ympäristö 
84 
Ympäristö 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksien mukaisen ympäristöpolitiikan tavoitteena on 
kestävä kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisällytettyyn ympäristön 
suojeluun, ennaltaehkäisyyn, aiheuttamisperiaatteeseen, ympäristövahinkojen 
torjumiseen niiden syntypaikassa ja vastuunjakamiseen. Yhteisön säännöstössä on noin 
200 säädöstä, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaantumista, jätteiden ja 
kemikaalien käsittelyä, bioteknologiaa, säteilysuojausta ja luonnonsuojelua. 
Jäsenvaltioiden on valvottava, että ympäristövaikutukset arvioidaan ennen kuin 
tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamislupa. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään, että Slovenian maankäyttöpolitiikan on oltava 
kestävän kehityksen periaatteen mukaista, ja siinä on otettava aina huomioon 
ympäristönäkökohdat. Sopimuksessa määrätään myös, että ympäristö kuuluu 
kahdenvälisen yhteistyön alaan, ja sitä koskeva lainsäädäntö on lähennettävä yhteisön 
vastaavaan lainsäädäntöön. 
Valkoisessa kirjassa käsitellään vain pientä osaa yhteisön ympäristöalan säännöstöstä, 
nimittäin tuotelainsäädäntöä, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. 
Yleiskuvaus 
Sloveniassa ei ole erityisen saastuneita alueita. On kuitenkin suuria ja joissakin 
tapauksissa pahentuvia pääasiassa veden laatua ja jätehuoltoa, mutta myös ilman ja 
maaperän pilaantumista koskevia ongelmia. 
Pinta- ja pohjaveden laatu on huonontunut viime vuosina, mikä johtuu maatalousalueilta 
valuvista jätevesistä, käsittelemättömien teollisuuden ja yhdyskuntajätevesien päästöistä 
sekä teollisuuden ja yhdyskuntien kaatopaikoilta huuhtoutuvista saasteista. Juomaveden 
laatu on huono, ja jäteveden käsittely on vähäistä. Slovenia suunnittelee tosin 
toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Jätehuolto on yhä suurempien huolien aihe: 
ongelmat johtuvat nopeasti lisääntyvistä käsittelemättömistä teollisuus- ja 
yhdyskuntajätteistä ja huuhtoutumisesta sääntelemättömistä kaatopaikoista. 
Voimalaitokset ja yhä useammin kaupunkiliikenne ovat ilman pilaantumisen tärkein 
lähde, mikä on erityisen merkittävää Ljubljanan alueella. Happosateista on tullut suuri 
ongelma viime aikoina. Lannoitteiden ja torjunta-aineiden laaja käyttö maanviljelyssä 
lisää osaltaan maaperän pilaantumista. Slovenian luonto on erittäin monimuotoista, mutta 
monimuotoisuuden väheneminen herättää huolestumista. 
Slovenialla on ympäristöalan puitelaki (vuoden 1993 ympäristönsuojelulaki), jonka 
tavoitteena ja periaatteena on kestävä kehitys. Lakeja on annettu myös ilman ja veden 
pilaantumisesta, mutta ei jätehuollosta, vaikka hallitus hyväksyikin äskettäin laajan 
jätehuoltostrategian. Yleisesti ottaen täytäntöönpanoa koskeva johdettu oikeus on jäänyt 
jälkeen. 
Ympäristöalan rahoitusvarat ovat hyvin vähäiset, selvästi pienemmät kuin EU:n 
keskiarvo ja pienemmät kuin Slovenian viranomaisten arvioima investointitarve 
kansallisen ympäristöalan toimintaohjelman täytäntöön panemiseksi. Taloudellisiin 
välineisiin kuuluvat ekologinen kehitysrahasto sekä sakko-ja lupajärjestelmä. 
85 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian ympäristölainsäädäntö on alkanut lähentyä EU:n säännöstöä, mutta 
alakohtaisessa ja täytäntöönpanoa koskevassa lainsäädännössä on puutteita, eikä 
nykyisen lainsäädännön yhdenmukaisuudesta ole riittävästi tietoa. Lisäksi Slovenialla ei 
näytä olevan rakenteita, joilla varmistettaisiin, että ympäristölait ja politiikat ovat EU:n 
säännösten mukaisia. Jotta lainsäädäntö saataisiin muodollisesti EU:n säännösten 
mukaiseksi, on tärkeää vahvistaa kaikilla ympäristöä koskevilla aloilla täytäntöönpanoa 
koskeva kansallinen lainsäädäntö, joka on täysin olemassa olevien puitelakien mukainen. 
Slovenian lait ovat useimmilla aloilla osittain valkoisen kirjan ympäristöä koskevien 
toimien (sekä ensimmäinen että toinen vaihe) mukaisia, mutta puutteita on jätehuoltoa, 
kemiallisia aineita ja melupäästöjä koskevassa lainsäädännössä. 
EU:n säännösten voimaan saattaminen on nykyisin vielä EY.n normien alapuolella 
tärkeimmillä aloilla kuten teollisuudessa ja energia-alalla sekä yhdyskuntajätteiden ja 
vaarallisten jätteiden alalla. Kun Slovenia keskittyi veden laatuun, yhteisön säännöstön 
muiden osien, kuten tuotteisiin liittyvien direktiivien ja jätedirektiivien voimaan 
saattamista laiminlyötiin suhteellisesti. Maatalouden ympäristökysymyksiin on 
kiinnitettävä huomiota. Erityistä huomiota pitäisi kiinnittää ilmaa, jätteitä ja vettä 
koskevien puitedirektiivien sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen 
yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) nopeaan saattamiseen osaksi 
kansallista lainsäädäntöä sekä rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia 
vaativien vesi-, ilma-ja jätealan lainsäädäntöä varten. 
Jotta EU:n säännöksiä voitaisiin saattaa voimaan huomattavasti enemmän, tärkeimpinä 
toimenpiteinä olisi keskityttävä täytäntöönpanon parantamiseen, valtion talousarvion 
varojen lisäämiseen ympäristöinvestointeja varten, hallinnollisten ja parlamentaaristen 
esteiden vähentämiseen uuden lainsäädännön kehittämisessä ja taloudellisten välineiden 
kehittämiseen. Unioniin liittymistä koskevaan Slovenian ympäristöalan strategiaan pitäisi 
kuulua täytäntöönpanoaikataulut EY:n ympäristöalan säännösten voimaan saattamiseksi. 
Se aloitettaisiin muun muassa edellä mainittujen puitedirektiivien ja IPPC-direktiivin 
täytäntöönpanolla. 
Päätelmät 
Slovenia pystyy saattamaan yhteisön ympäristösäännökset kokonaan osaksi kansallista 
lainsäädäntöään keskipitkällä aikavälillä, jos nykyiset suunnitelmat uusista puitelaeista ja 
täytäntöönpanoa koskevasta johdetusta oikeudesta toteutetaan ja jos kansallinen 
ympäristöalan toimintaohjelma sekä unioniin liittymistä koskeva strategia hyväksytään 
nopeasti. Kuitenkin monien pitkäkestoisia ja määrältään huomattavia investointeja sekä 
huomattavaa hallinnollista työtä vaativien säännösten (esim. kaupunkien 
jätevedenkäsittely, juomavesi, jotkut jätehuoltoa ja ilman pilaantumista koskevan 
lainsäädännön näkökohdat) tosiasialliseen voimaansaattamiseen päästään vasta pitkällä 
aikavälillä, ja tämä edellyttää huomattavaa ympäristöinvestointien lisääntymistä ja 
hallintokapasiteetin vahvistamista. 
Kuluttajansuoja 
86 
Yhteisön säännöstö kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen (johon sisältyy 
harhaanjohtavan mainonnan, hintojen ilmoittamisen, kulutusluottojen, kohtuuttomien 
sopimusehtojen, etämyynnin, matkapakettien, muualla kuin elinkeinonharjoittajan 
toimitiloissa tapahtuvan myynnin ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden valvonta) 
ja tavaroiden yleisen turvallisuuden sekä kosmetiikka-alan, tekstiilien nimitysten ja 
lelujen erityisalat. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön oikeuden 
kanssa sekä yhteistyöstä, jonka päämääränä on Slovenian ja Euroopan yhteisön 
kuluttajansuojajärjestelrnientäydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmäisen 
vaiheen toimenpiteissä keskitytään tuoteturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien 
kosmetiikka, tekstiilien nimitykset ja lelut, sekä kuluttajan taloudellisten etujen 
suojaamiseen, erityisesti harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia 
sopimusehtoja ja hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteillä. Toisen vaiheen 
toimenpiteet liittyvät matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa 
tapahtuvaan myyntiin ja kiinteistöjen osa-aikaiseen käyttöoikeuteen. Euroopan yhteisön 
uusi lainsäädäntö, joka on otettu käyttöön äskettäin (etämyynti) tai otetaan pian käyttöön 
(vertaileva mainonta, hintojen ilmoittaminen), on myös otettava huomioon. 
Yleiskuvaus 
Vaikka Slovenialla ei vielä ole kuluttajansuojalakia, parlamentissa on käsitelty 
lakiluonnosta useita vuosia. Hallitus perusti syyskuussa 1996 kuluttajansuojaviraston, 
jolta on kuitenkin toistaiseksi puuttunut riittäviä varoja. Taloussuhteiden ja kehittämisen 
ministeriöllä on kokonaisvastuu kuluttajapolitiikan koordinoinnista. Ministeriö laatii 
yhdessä Slovenian kuluttajajärjestön kanssa kuluttajansuojaa koskevan vuosittaisen 
ohjelman, jonka vahvistaa Slovenian hallitus. Kuluttajia edustaa kesäkuussa 1990 
perustettu Slovenian kuluttajajärjestö, joka on itsenäinen, voittoa tavoittelematon ja 
valtiosta riippumaton yhteisö. Sen vankasta asemasta johtuen muilla kuluttajaliikkeillä on 
vaikeuksia kehittyä. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Kuluttajansuojaa koskevaa lakiluonnosta ollaan hyväksymässä. Tarvittaisiin kuitenkin 
lisää muutoksia tai uusia säännöksiä, jotta Slovenian lainsäädäntö vastaisi täysin EU:n 
kuluttajapolitiikan standardeja. 
Kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen alalla näyttää siltä, että Slovenian 
kuluttajansuojaa koskeva lakiluonnos säätelee tuotteiden hintojen ilmoittamista ja 
harhaanjohtavaa mainontaa vain osittain. Erityismyyntitapoja koskevat säännökset 
suojaavat kuluttajaa paremmin kuin Euroopan yhteisön direktiivi, mutta kohtuuttomia 
sopimusehtoja koskevia säännöksiä on selvennettävä. Kulutusluottojen, matkapakettien 
ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden aloilla on merkittäviä puutteita, sillä näillä 
aloilla on vain harvoja lakialoitteita tai ei ollenkaan lainsäädäntöä. 
Tuoteturvallisuutta koskeva Slovenian laki ei ole yhtä kattava kuin EY:n säännöt, ja 
kuluttajansuojaa koskevaan lakiluonnokseen ei todennäköisesti tule sisältymään uusia tai 
laajempia kuluttajia tällä alalla suojaavia säännöksiä. Kosmetiikka-alalle tulossa olevan 
uuden kosmeettisia tuotteita koskevan asetuksen suurin ongelma on tuotteen 
87 
määritteleminen. EY:n direktiivien kanssa yhdenmukaisia uusia säädöksiä on 
odotettavissa tekstiilien nimitysten ja lelujen turvallisuuden osalta. 
Yhteisön säännöstön käyttöönottamiseen on liityttävä tehokkaan ja itsenäisen, 
viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittyminen. 
Päätelmät 
Vaikka Slovenian tilanne on lainsäädännön osalta riittämätön, yhteisön säännöstön 
kanssa yhtenäisen lainsäädännön kehittämisnäkymät ovat keskipitkällä aikavälillä 
myönteisiä edellyttäen että työ jatkuu. Mutta on ponnisteltava erityisesti kansallisten 
lakien yhtenäistämiseksi yhteisön säännöstön kanssa. Slovenian on hyväksyttävä 
pikaisesti luonnos kuluttajansuojalaiksi sekä useita muita muutoksia, joiden 
tarkoituksena on tehostaa kuluttajansuojaa, erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta. 
3.7 Oikeus-ja sisäasiat 
Nykyiset säännökset 
Oikeus- ja sisäasioita (YOS) koskeva yhteisön säännöstö perustuu pääasiassa Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa (sen K artiklassa) määrättyyn 
yhteistyöhön, ns. "kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvät läheisesti myös eräät 
"ensimmäisen pilarin" (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen) määräykset ja 
lainsäädäntötoimenpiteet. 
Yhteisön säännöstön soveltamisalaan kuuluvat oikeus- ja sisäasioiden alalla ensisijaisesti 
turvapaikkakysymykset, yhteisön ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli- ja 
poliisiyhteistyö vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiseksi sekä oikeudellinen 
yhteistyö rikos- ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista 
määritellään tällaisessa yhteistyössä noudatettavat pääperiaatteet, joita ovat erityisesti 
Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä vuonna 
1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. Lisäksi yhteistyön 
perustana käytetään tähän alaan liittyviä kansainvälisiä sopimuksia, joita on tehty mm. 
Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissä. 
Kolmanteen pilariin liittyvän yhteisön säännöstön lainsäädännöllinen sisältö on erilainen 
kuin ensimmäisessä pilarissa, sillä sen muodostavat sopimukset, yhteiset toiminnat, 
yhteiset kannat ja päätöslauselmat (mukaan lukien vielä neuvoteltavina olevien 
luonnosten hyväksytyt osat). Neuvosto on hyväksynyt useita yhteisön sopimuksia (mm. 
vuonna 1990 tehdyn Dublinin sopimuksen sekä rikoksen johdosta tapahtuvaa 
luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja ne ovat parhaillaan 
kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; eräät muut sopimukset, mm. ulkorajoja 
koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston käsiteltävinä eri vaiheissa. Oikeus- ja 
sisäasioita koskeva yhteisön säännöstö sisältää itse lainsäädännön ja sen 
täytäntöönpanotoimenpiteet ja edellyttää runsaasti käytännön yhteistyötä. 
Uusi sopimus 
Kun Amsterdamissa hallitusten välisen konferenssin työn tuloksena laadittu uusi sopimus 
tulee voimaan, yhteistyökehys useilla edellä mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. 
Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehdä unionista "vapauden, turvallisuuden 
ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkilöiden vapaa liikkumisoikeus 
sekä turvapaikka-ja maahanmuuttokysymykset sisällytetään yhteisön toimialaan. 
Erityisesti henkilöiden vapaan liikkumisoikeuden osalta uudessa sopimuksessa 
määrätään, että Schengenin säännöstö sisällytetään Euroopan unioniin, ja edellytetään, 
että kukin yhteisön jäsenyyttä hakeva maa hyväksyy kyseisen säännöstön 
kokonaisuudessaan. 
Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jäävät edelleen hallitusten välisen yhteistyön piiriin, 
mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyviä yhteistyömenettelyjä. 
Eurooppa-sopimus ja Valkoinen kirja 
Eurooppa-sopimus sisältää määräyksiä yhteistyöstä huumeiden väärinkäytön ja 
rahanpesun torjumiseksi. 
Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti käsitellä kolmanteen pilariin liittyviä asioita, mutta 
siinä viitataan sellaisiin ensimmäiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja 
henkilöiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvät läheisesti oikeus- ja sisäasioihin. 
Lisäksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. 
Yleiskuvaus 
Yleiset edellytykset yhteistyölle oikeus-ja sisäasioissa 
Slovenia liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1993, ja se on ratifioinut tärkeimmät 
ihmisoikeussopimukset. Maan perustuslaissa säädetään tuomiovallan 
riippumattomuudesta oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. 
Oikeus- ja sisäasioista vastaavien hallintoelinten uudistus on edennyt hyvin, vaikka 
kysymys tuomiovallan tehokkuudesta onkin jossain määrin huolestuttava. Perustuslaissa 
taataan tietosuoja EU:n vaatimusten mukaisesti, ja Slovenia on ratifioinut vuonna 1990 
tehdyn tietosuojasopimuksen. Valmisteilla on uusi laki, jonka tarkoituksena on 
uudenaikaistaa tietosuojajärjestelmä. (Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista). 
Turvapaikkakysymykset 
Slovenia on liittynyt Geneven yleissopimukseen ja vuoden 1967 pöytäkirjaan. 
Turvapaikkakysymyksiä säätelee tällä hetkellä yleinen ulkomaalaislaki, mutta 
valmisteilla on EU:n vaatimusten mukainen uusi turvapaikkakysymyksiä koskeva laki, 
joka kattaa sosiaalisen tuen ja hakemusmenettelyn.* Maassa on kuitenkin noin 8 000 
entisestä Jugoslaviasta tullutta väliaikaista pakolaista, joille on myönnetty väliaikainen 
turvapaikka. Slovenian parlamentti hyväksyi väliaikaista pakolaisasemaa koskevan lain 
huhtikuussa 1997. 
* Turvapaikkahakemuksia on tehty erittäin vähän. 
89 
Maahanmuuttokysymykset/rajavalvonta 
Vuonna 1995 tehtiin noin 190 miljoonaa rajanylitystä, joista noin 4 200 paljastui 
laittomiksi. Maahanmuuttajia tulee Romaniasta, Sri Lankasta, Turkista ja Kiinasta. 
Slovenia noudattaa EU:n luetteloa niistä maista, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja 
käyttää EU:n standardin mukaista viisumilomaketta. Ulkomaalaisiin liittyviä oleskelu-ja 
siirtolaisuusasioita säätelee ulkomaalaislaki vuodelta 1991. Takaisinottoa koskevat 
sopimukset on tehty Itävallan, Benelux-maiden, Ranskan, Kreikan, Unkarin, Kroatian, 
Sveitsin, Slovakian, Romanian ja Kanadan kanssa. Rajahallinto on perusteellista ja 
tehokasta. 
Poliisiyhteistyö v 
Sloveniassa esiintyy järjestäytynyttä rikollisuutta ase- ja naiskaupan, prostituution, 
rahanpesun, autovarkauksien ja huumeiden salakuljetuksen alalla. Lainsäädäntöä on 
vahvistettu, jotta järjestäytynyttä rikollisuutta voitaisiin torjua tehokkaammin, ja 
erikoisyksikköjä on perustettu; niiden kokemus on rajallista, mutta tehokkuus lisääntyy. 
Slovenia on allekirjoittanut vuonna 1990 tehdyn rahanpesua koskevan yleissopimuksen. 
(Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista). Itsenäisyyteen johtaneen sodan 
loppuvaiheessa Sloveniassa esiintyi yksittäisiä poliittiseen terrorismiin liittyviä tapauksia, 
mutta viime aikoina vastaavaa ei ole tapahtunut. Sloveniassa herättää huolestusta se, että 
kansainvälinen terrorismi pitää maata jalansijanaan. Slovenia ei ole liittynyt tärkeimpiin 
kansainvälistä terrorismia koskeviin sopimuksiin, mutta kansallinen rikoslainsäädäntö 
kattaa myös terroristisen toiminnan. 
Huumeet 
Slovenia on merkittävä huumekaupan kauttakulkumaa. Viime vuosina siellä on 
takavarikoitu suuria heroiinieriä. Maan sisäinen kysyntä on kasvamassa. Slovenia on 
liittynyt tärkeimpiin huumeita koskeviin kansainvälisiin sopimuksiin. Kansalliset 
lainsäädännölliset toimet huumetutkimusten edistämiseksi ovat kunnossa, ja 
lainvalvontavirastoissa on erityisiä huumeyksiköitä. 
Oikeudellinen yhteistyö 
Slovenia on ratifioinut keskeiset rikosoikeudelliset sopimukset ja yhteistyötä 
rikosoikeudellisissa asioissa koskeva kansallinen lainsäädäntömenettely on kunnossa. 
Maa on useiden Haagin sopimusten jäsen ja kehittää täytäntöönpanovalmiuksiaan myös 
yksityisoikeuden alalla. Yleensä ottaen Slovenian oikeuslaitosta ja 
lainsäädäntöjärjestelmää yleensä vaivaa kokemattomuus ja tehottomuus, ja ne kaipaavat 
uudistamista ja henkilöstövoimavarojen kehittämistä voidakseen toimia tehokkaasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovenian lainsäädännössä on edelleen aukkoja, mutta pääosin se on joko valmisteilla tai 
jo voimassa. Ensisijaisena tehtävänä lähitulevaisuudessa on paikata puuttuvat aukot 
kansainvälisten sopimusten osalta erityisesti rikosoikeuden alalla sekä kehittää 
oikeusjärjestelmää ja järjestäytynyttä rikollisuutta käsitteleviä hallintoelimiä. 
90 
Maahanmuuttoasioiden alalla on tärkeää kehittää ja panna täytäntöön uusi turvapaikka-
asioita koskeva laki, joka noudattaa täysin yhteisön säännöstöä. 
Päätelmät 
Slovenia on pääosin osoittanut valmiutensa edistyä keskeisillä oikeus- ja sisäasioita 
koskevilla aloilla, etenkin maahanmuuttoa ja rajavalvontaa koskevissa kysymyksissä. 
Edellyttäen että edistystä tapahtuu myös muiden kysymysten, erityisesti tuomiovallan 
osalta, ja että turvapaikkakysymyksiä koskeva yhteisön säännöstö toteutetaan kokonaan 
ja menetelmiä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi kehitetään edelleen, Slovenian 
pitäisi pystyä toteuttamaan koko oikeus- ja sisäasioita koskeva yhteisön säännöstö (sekä 
nykyinen että tuleva) muutaman lähivuoden kuluessa. 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Yhteisön monenväliset ja kahdenväliset kauppapoliittiset sitoumukset ja niiden 
autonomiset kauppapoliittiset puolustusvälineet muodostavat pääosin tällä alalla yhteisön 
säännöstön. 
Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla määräyksiä, jotka vaativat sopimuspuolia 
toimimaan Maailman kauppajärjestön/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian 
kannalta oleellisten kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei ole tätä alaa koskevia määräyksiä. 
Yleiskuvaus 
Slovenia on kehittänyt avoimen kauppatalouden ja se on Maailman kauppajärjestön 
jäsen. Liityttyään unioniin sen olisi noudatettava WTO:n sellaisten monenvälisten 
sopimusten määräyksiä, joissa yhteisö on sopimuspuolena. 
Slovenialla on nykyisin käytössä määrällisiä tuontirajoituksia tekstiili- ja vaatetuotteille. 
Liityttyään unioniin Slovenian olisi sovellettava yhteisön määrällisiä rajoituksia koskevia 
kiintiöitä. Slovenian viranomaiset ovat sitoutuneet poistamaan vähitellen kyseiset 
rajoitukset niin, että ne poistetaan lopullisesti vuoteen 2005 mennessä. Kun Slovenia 
liittyy unioniin, yhteisön tekstiilituotteita koskeva politiikka ulotettaisiin koskemaan 
Sloveniaa. Kaikkia yhteisön rajoituksia, jotka ovat yhä voimassa sinä päivänä kun 
Slovenia liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin määrin Slovenian unioniin 
liittymisen huomioon ottamiseksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Liityttyään unioniin Slovenian pitäisi soveltaa yhteisön yhteistä tullitariffia ja yhteisön 
maatalouspolitiikan määräyksiä ulkoisesta kaupasta. Slovenian osalta Uruguayn 
kierroksen jälkeinen painotettu keskimääräinen suosituimmuustulli teollisuustuotteille on 
10,9 prosenttia ja yhteisön osalta 3,6 prosenttia. 
91 
Suhteissaan kansainvälisten järjestöjen kanssa Slovenian pitäisi varmistaa se, että sen 
toimet ja sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja varmistaa tulevien 
velvollisuuksiensa yhdenmukainen täytäntöönpano yhteisön jäsenenä. 
Liityttyään unioniin Sloveniasta tulisi yhteisön useiden suosituimmuuskohtelua 
koskevien sopimusten sopimuspuoli. Slovenian ja kolmansien maiden väliset sopimukset 
suosituimmuuskohtelusta olisi yleensä lakkautettava liittymisajankohtana. 
Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla Slovenia on yrittänyt pitää palvelukaupan 
yleissopimuksen mukaiset monenväliset sitoumuksensa mahdollisimman yhdenmukaisia 
yhteisön sitoumusten kanssa. Slovenia on osoittanut valmiutensa ratkaista mahdolliset 
jäljellä olevat merkittävät eroavaisuudet, joita saattaa esiintyä. 
Liityttyään unioniin Slovenian pitäisi kumota kansallinen kauppapolitiikan 
puolustusvälineitä koskeva lainsäädäntönsä, ja yhteisön vastaavaa lainsäädäntöä 
sovellettaisiin sen sijaan. 
Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisistä on osoittanut, että olemassaolevien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia 
jäsenvaltioita aiheuttaa sen, että kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla 
kyseenalaiseksi tällaisen lähestymistavan asian kannalta oleellisten WTO-määräysten 
kanssa. On myös nähty, että unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden 
kiertämisen, jotka komissio on ottanut käyttöön kauppapolitiikan puolustusvälineinä. 
Näin tapahtuu kun ennen liittymistä huomattavat määrät toimenpiteen alaisia tuotteita 
viedään tulevan jäsenvaltion alueelle ja liittymisen tapahduttua ne lasketaan 
automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nämä kaksi ongelmaa 
pitäisi käsitellä Slovenian unioniin liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. 
Slovenia on jäsen yhdessä neljästä voimassaolevasta joukkotuhoaseita koskevassa 
ydinsulkujärjestelyssä, ja se ratifioi parhaillaan toista. Slovenian lainsäädännön mukaan 
siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tavarat eivät nykyisin ole viennin valvonnan alaisia. 
Aseiden vienti on valvottua. On kyseenalaista, pystyykö Slovenia noudattamaan yhteisön 
lainsäädäntöä liityttyään unioniin, koska tehokkaiden valvontajärjestelmien 
täytäntöönpano vie aikaa. Slovenian pitäisi kiireellisesti käsitellä tämä asia. 
Päätelmät 
Slovenian tilanne on hyvä sen suhteen, että se voi vastata yhteisön vaatimuksiin tällä 
alalla lähivuosina, edellyttäen erityisesti, että siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettujen 
tavaroiden viennin valvonnan tarve käsitellään nopeasti. 
Kehitysyhteistyö 
Yhteisön säännöstö kehitysyhteistyön alalla koostuu pääasiallisesti Lomén 
yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. 
Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivät sisällä tätä alaa koskevia määräyksiä. 
Yleiskuvaus 
92 
Slovenialla ei ole etuuskohteluun perustuvia kauppasopimuksia AKT-valtioiden kanssa, 
eikä se sovella yleisiä tullietuusjärjestelmiä. Slovenia ei myönnä tavaroille 
tuontitullittomuutta. 
Vaikka Slovenian talousarvio ei sisällä kehitysyhteistyömäärärahoja, maa on osallistunut 
Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakentamisen rahoittamiseen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Unioniin liittymisen jälkeen Slovenian olisi sovellettava etuuskohteluun perustuvaa 
kauppajärjestelmäänsä AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jäsenvaltioiden kanssa 
Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomén yleissopimuksen 
mukaisesti. 
Slovenialla voisi olla vaikeuksia soveltaa Lomén nykyistä kauppajärjestelmää 
kokonaisuudessaan unioniin liittymispäivästä. 
Tavanomaisesti uudet jäsenvaltiot liittyvät Lomén yleissopimuksen sopimuspuoliksi 
unioniin liittymispäivänä erillisellä pöytäkirjalla. 
Päätelmät 
Slovenian on edistyttävä huomattavasti, jotta se voi täyttää Euroopan unionin 
vaatimukset tällä alalla lähivuosina. 
Julli 
Tullialan säännöstö on yhteisön tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat säännökset, 
EY:n yhdistetty nimikkeistö, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat 
etuudet, tariffikiintiöt ja tariffisuspensiot, sekä muu tullia koskeva lainsäädäntö, johon ei 
sovelleta tullikoodeksia. 
Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteisön kanssa ja tullien 
asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopäivästä aikataulun 
mukaisesti. 
Valkoiseen kirjaan sisältyvät ensimmäinen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen 
perusteella vahvistetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan 
luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeistön mukainen lainsäädäntö. 
Toinen vaihe koskee koko yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa maan liittämiseksi 
tulliliittoon jäsenyyden toteutuessa. 
Yleiskuvaus 
Euroopan unioniin liittyessään Slovenian tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan kaikki 
vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Välillistä verotusta koskevien 
säädösten soveltamisen lisäksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa yhteisön 
yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan 
täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta yhteisön ulkorajalla. 
93 
Slovenian kyky soveltaa täysin yhteisön säännöstöä edellyttää mahdollisuutta hyväksyä 
ja panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntö sekä riittävää perusrakenteiden sekä välineiden 
ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja tutkimusvälineistä ja 
sellaisen tehokkaan tulliorganisaation perustamista, jossa on riittävä määrä pätevää ja 
motivoitunutta henkilökuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. 
Tulliohjelmissa annetun teknisen avun turvin Slovenia otti käyttöön ja saattoi 1 
tammikuuta 1996 voimaan yhteisön tulllikoodeksin ja sen täytäntöönpanosta annettujen 
säännösten mukaisen tullilain. Tullihelpotuksia koskeva lainsäädäntö vastaa laajalti 
yhteisön lainsäädäntöä, mutta huomattavia viivästyksiä on ilmennyt väärennettyjen ja 
laittomasti valmistettujen tavaroiden osalta. 
Slovenia on aloittanut jatkuvan prosessin yhdenmukaistaakseen kansallisen 
tavaranimikkeistönsä yhteisön yhdistetyn nimikkeistön kanssa. Yhdennetty tariffi on 
käytössä Sloveniassa. Tämä helpottaa Slovenian tullitariffin tullien vertaamista yhteisen 
tullitariffin tulleihin. 
Slovenia otti käyttöön 31 tammikuuta 1997 Euroopan maiden välisen 
alkuperäkumulaatiota koskevan uuden järjestelmän. 
Slovenia on esittänyt hakemuksen päästä EY:n ja EFTA:n yhteistä passitusmenettelyä 
koskevan yleissopimuksen sopimuspuoleksi sekä yhtenäisestä hallinnollisesta asiakirjasta 
tehdyn yleissopimuksen sopimuspuoleksi. Slovenia on myös pyytänyt päästä 
osallistumaan yhteiseen tietokantaan (TARIC). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Verottomat myymälät maarajoilla ovat sallittuja Sloveniassa kansallisen lainsäädännön 
nojalla, vaikka Slovenian viranomaiset aikovat noudattaa tulliyhteisyöneuvoston 16 
kesäkuuta 1960 hyväksymää suositusta viimeistään 1 heinäkuuta 1998. Näitä verottomia 
myymälöitä ei sallita maarajoilla suosituksen mukaan, eivätkä ne ole sallittuja Euroopan 
unionin alueella. Tästä syystä näiden myymälöiden lakkauttaminen on liittymisen 
edellytys. Slovenian viranomaisten olisi nopeutettava näiden myymälöiden 
lakkauttamista mahdollisimman pian. 
On tärkeätä, että Slovenian tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti erilaisiin 
tietokoneistettuihin järjestelmiin, jotka ovat välttämättömiä järjestelmien hoitamiseksi 
tulliliitossa ja sisämarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja välillistä verotusta koskevia 
säännöksiä sekä hoidettaessa tietokoneistettuja järjestelmiä keskinäisen hallinnollisen 
avun antamiseksi tullia, maataloutta ja välillistä verotusta koskevissa asioissa. 
Tietokoneistaminen on alkuvaiheessa Sloveniassa ja sen käyttöä on lisättävä. 
Unioniin liittyessään Slovenian olisi poistettava tullivalvonta Euroopan unionin 
jäsenvaltioihin ja muihin unioniin liittyneihin maihin rajoittuvilta rajoiltaan. 
Rajanylityspaikkojen vahvistamiseksi tarvittavat varat Slovenian ja unioniin 
kuulumattomien maiden välisillä rajoilla olisi otettava huomioon strategisessa 
suunnittelussa. 
Päätelmät 
94 
Jos Slovenia jatkaa huomattavia ponnisteluja yhdenmukaistaakseen tullin organisaation 
ja kehittääkseen henkilöstöä siten, että se vastaa nykyaikaisen tullihallinnon asettamia 
vaatimuksia, se pystyy täyttämään Euroopan unionin vaatimukset lähivuosina. 
Yhteinen UJKQ- ja turvallisuuspolitiikka 
Annettuaan itsenäisyysjulistuksensa 25 päivänä kesäkuuta 1991 Slovenia on muuttanut 
uiko- ja turvallisuuspolitiikkansa suunnan Euroopan unionia ja NATOa kohti. Siitä 
lähtien, kun se alkoi osallistua Euroopan unionin ja assosioituneiden maiden väliseen 
poliittiseen vuoropuheluun, Slovenia on osallistunut aktiivisesti Euroopan unionin 
yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisiin järjestelyihin ja on pyydettäessä 
tukenut Euroopan unionin toimintaa tässä yhteydessä. Slovenia on Yhdistyneiden 
Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ), Euroopan neuvoston 
ja monien muiden kansainvälisten järjestöjen jäsen. Se on Länsi-Euroopan unionin 
(WEU) liitännäiskumppani, se osallistuu Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston (NACC) ja 
rauhankumppanuusohjelman toimintaan ja on selvästi ilmaissut halunsa liittyä Länsi-
Euroopan unionin ja NATOn jäseneksi mahdollisimman pian. Se on sallinut entisen 
Jugoslavian alueelle matkalla olleiden kansainvälisten rauhanturvajoukkojen kauttakulun; 
vaikka se ei lähettänyt joukkoja osallistumaan IFOR-rauhanturvajoukkojen toimintaan, se 
on toimittanut helikoptereita ja sairaanhoitovälineitä. Slovenia osallistuu myös useiden 
alueellisten järjestöjen toimintaan, mukaan lukien Keski-Euroopan vapaakauppasopimus 
CEFTA ja Keskieurooppalainen aloite (CEI). 
Slovenialla ei ole aluekiistoja Euroopan unionin jäsenvaltioiden tai siihen 
assosioituneiden maiden kanssa. Slovenian ja Kroatian välillä on kuitenkin edelleen 
ratkaisemattomia ongelmia, joista vaikein on Piranin lahden merirajaa koskeva kiista. 
Muut, vähemmän ristiriitaiset kiistat liittyvät maarajojen määrittämiseen, omaisuutta 
koskevaan lainsäädäntöön, Krskon ydinvoimalan hallintaan ja pankkisaataviin. Sillä on 
myös tiettyjä taloudellista yhteistyötä koskevia ratkaisemattomia kysymyksiä Kroatian 
kanssa. Slovenia pyrkii varmistamaan Italiassa ja Itävallassa olevien 
slovenialaisvähemmistöjen suojelun. 
Slovenialla on uusi ja vähälukuinen ulkoasiainhallinto, jonka kokemus ja voimavarat 
ovat rajalliset. Aikanaan sen pitäisi kuitenkin pystyä toimimaan täysipainoisesti unionin 
jäsenenä. Sillä on 36 ulkomaanedustustoa ja sen diplomaattisen henkilöstön määrä on 
108. 
Slovenia ei osallistu virallisesti joukkotuhoaseiden valvontajärjestelmiin, mutta se on 
perustanut yhteyksiä asianomaisiin järjestöihin ja ilmoittanut aikomuksensa liittyä 
kaikkien tärkeimpien asevalvonnasta tehtyjen kansainvälisten sopimusten 
sopimuspuoleksi. Slovenian vähälukuiset asevoimat ovat demokraattisessa valvonnassa 
ja niiden rakennetta ollaan uudistamassa NATOn vaatimusten täyttämiseksi. 
Puolustusteollisuuden tuotantokyky on vähäinen. Slovenia tutkii parhaillaan 
kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnasta annettuja Euroopan unionin säädöksiä 
tarpeellisen lainsäädännön käyttöön ottamiseksi. 
Slovenian hallitus vahvisti jäsenyyshakemuksensa liitteenä olevassa lausunnossa 
olevansa valmis ja kykenevä osallistumaan täysipainoisesti ja aktiivisesti yhteiseen ulko-
ja turvallisuuspolitiikkaan. 
95 
Slovenian tähänastista uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella on 
odotettavissa, että Euroopan unionin jäsenenä se pystyy täyttämään velvollisuutensa tällä 
alalla. 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Yhteisön politiikkojen täytäntöönpano edellyttää erityisesti maatalouden ja 
rakennerahastojen alalla julkisten menojen tehokkaita hallinnointi- ja 
valvontajärjestelmiä, joihin sisältyvät petostentorjuntaa koskevat säännökset. 
Lainsäädäntöjen lähentäminen on lisäksi tarpeen, jotta omien varojen järjestelmä ja 
siihen liittyvät riittävät kirjanpitoa koskevat säännökset voitaisiin ottaa käyttöön. 
Eurooppa-sopimukseen ei sisälly erityisiä määräyksiä varainhoidon valvonnasta. Siinä 
kuitenkin määrätään yhteistyöstä tilintarkastuksen alalla, mihin sisältyy yhteisön 
tarvittaessa antama tekninen apu. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia 
toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Slovenian itsenäistyessä talouden alan tilintarkastusta ja valvontaa suoritti maksuista ja 
tilintarkastuksesta vastaava virasto (Agency for Payments and Control (SDK)), joka oli 
entisen Jugoslavian järjestelmästä periytynyt itsehallinnollinen hallintoelin. SDK toimi 
tehokkaasti Jugoslavian talousjärjestelmässä. Itsenäistymisensä jälkeen Slovenian on 
pitänyt asteittain poistaa SDK:n toimivaltuuksia ja siirtää niitä markkinatalouteen 
suuntautuneille hallintoelimille. 
Ulkoisen valvonnan osalta on heinäkuussa 1994 perustettu ja tammikuusta 1995 lähtien 
toiminut kansallinen tilintarkastusvirasto (National Court of Audit) valtion ylin 
tarkastuselin, joka valvoo hallinnon tilejä, valtion talousarviota sekä julkisiin 
tarkoituksiin myönnettyjä varoja. Tilintarkastusvirastolla on toimivalta valvoa julkisten 
maksujen ja verojen kantoa sekä tarkastaa julkis- ja yksityisoikeudellisten yksiköiden ja 
yritysten liiketoimia siltä osin kuin ne saavat valtion talousarviosta julkisia varoja. Se 
valvoo myös sellaisten laitosten liiketoimia, joissa valtio on osallisena. Viraston 
riippumattomuus on taattu perustuslaissa. Tarkastuskertomukset noudattavat yleisesti 
kansainvälisiä tilintarkastuksen standardeja. Vuosikertomuksissa esitetään tehtyjä 
havaintoja, lainsäädännön rikkomistapauksia ja varojen käytön tasetta koskevat tiedot. 
Niihin voi sisältyä myös rangaistusmenettelyjä tai tutkimuksia koskevia suosituksia. 
Varainhoidon ja talousarvion valvonnan parlamentaarinen erityisvaliokunta toteuttaa 
hallituksen varainhoidon poliittista valvontaa. 
Sisäisen valvonnan osalta on valtiovarainministeriön yhteydessä toimivan talousarvion 
tarkastusosaston tehtävänä talousarvion eri käyttäjien talous-, materiaali- ja 
kirjanpitohallinnon tarkastus hallituksen määräämän vuosittaisen tarkastusohjelman 
mukaisesti. Se kattaa toimien säännönmukaisuuden, laillisuuden ja käyttötarkoituksen. 
Ennaltaehkäisevän talousarviovalvonnan varmistaa myös valtiovarainministeriön julkisen 
96 
kirjanpidon osasto, minkä lisäksi valvonta toteutuu tietyssä määrin myös muissa 
ministeriöissä. 
Kolme hallintoelintä vastaa petostentorjunnan yhteistyöstä muiden maiden kanssa. 
Työnjako riippuu tapauksen luonteesta: rikosasioita hoitaa sisäasiainministeriön 
rikostutkimusyksikkö Interpol-yhteistyön yhteydessä, tullilainsäädännön rikkomisia 
valtiovarainministeriön tulliosasto ja rahoitustoimien tutkintaa rahanpesutoiminnan 
torjunnasta vastaava toimisto. Valtion tuloveron tarkastusta suorittavat verovalvonnasta 
vastaavat verotusasiain yksiköt. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Itsenäistymisen jälkeen on otettu käyttöön varainhoidon ja sen valvonnan kansainvälisiä 
standardeja Euroopan unionin jäsenmaissa noudatettujen käytäntöjen mukaisesti. Useita 
sellaisia Euroopan unionin asetuksia voidaan soveltaa, joilla pyritään hyvään 
hallintotapaan sekä yhteisön etujen suojaamiseen sen varojen moitteettoman 
hallinnoinnin avulla. Yhteisön säännöstöä yleisesti myötäilevää varainhoidon valvontaa 
koskevaa lainsäädäntöä on jo hyväksytty tai ollaan parhaillaan hyväksymässä, mutta 
täytäntöönpanon ja valvonnan rakenteita on vielä tarpeen kehittää ja vahvistaa. 
Slovenialla ei ole viranomaista, joka vastaisi keskitetysti petostentorjunnasta, eikä 
tällaista viranomaista ole suunniteltu. Sisäiset ja ulkoiset tarkastuselimet eivät ole vielä 
saavuttaneet sellaista tehokkuuden tasoa, joka olisi vertailukelpoinen Euroopan unionin 
käytäntöjen ja standardien kanssa. 
Tullin sisäinen tarkastus ei toimi erityisesti omia varoja koskevan tilintarkastuksen 
perustana. Lisää yhteistyötä komission kanssa tarvitaan myös sen määrittämiseksi, 
täyttävätkö kirjanpitomenettelyt täysin asetuksen 1552/89 vaatimukset. 
Ilmoitus- ja seurantamenettelyt kärsivät käytännön tasolla yhtäältä tilintarkastusviraston 
roolin puutteellisesta määrittelystä ja toisaalta menettelyjen liiasta kaavamaisuudesta. 
Tämä käytännön tilanne johtuu suurelta osin selkeästi määriteltyjen 
tilintarkastusmenettelyjen ja hyvin koulutetun henkilöstön puutteesta. 
Tilintarkastusvirastoa on vahvistettava, jotta se voi suorittaa tuloksia ja hankkeita 
koskevia tilintarkastuksia. Tähän sisältyy ilmoitusjärjestelmän uudistaminen. 
Valtiovarainministeriö tarvitsee myös lisää voimavaroja, jotta se voi suorittaa tehtävänsä 
tehokkaasti. 
Maatalouden alalla olisi eroteltava ennakko- ja jälkivalvonta. Kirjanpitomenettelyt, 
tarkastusten arviointiperusteet sekä todettuihin sääntöjenvastaisuuksiin sovellettavien 
hallinnollisten seuraamusten kehys olisi selkeytettävä. 
Koska Euroopan unionin jäsenvaltioiden noudattaman aluepolitiikan kaltainen politiikka 
puuttuu, alueellisen kehityksen ja sen rahoituksen varainhoidollisista valvontavälineistä 
on vaikeata laatia arviota. Tällä alalla ja myös muilla rakennerahastojen kattamilla aloilla 
on tarpeen perustaa tehokkaat seurannan, valvonnan ja tilintarkastuksen rakenteet. 
Päätelmät 
97 
Tarvitaan jatkuvia ponnistuksia, jotta varainhoidon valvontaa ja tilintarkastusta voitaisiin 
vahvistaa. 
Vaikutukset yhteisön talousarvioon 
Tiedonannossa Agenda 2000 esitetään kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen 
mukaan pitäisi sisältyä tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkällä 
aikavälillä siten, että varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteisön politiikkojen 
ehdotettujen suuntalinjojen kanssa järkevissä budjettirajoissa. 
Tässä vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida tarkasti ja 
maakohtaisesti niitä vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisellä on talousarvioon. 
Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijästä: 
- ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu, 
- yhteisön politiikkojen tulevasta kehityksestä, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan 
uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen 
osalta tehtävistä päätöksistä, 
- ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksestä kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn 
lujittamisen sekä säännöstön omaksumiskyvyn osalta, 
- siirtymätoimenpiteistä, joista neuvotteluissa voidaan päättää. 
Tässä voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittää joihinkin talousarvion osa-alueisiin 
kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita sekä kokonaisarvio. 
Menot 
Olettaen, että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission esittämien 
suuntaviivojen mukaisesti, Slovenian liittyminen merkitsisi kyseistä uudistusta täysin 
sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden osalta 
menojen lisääntymistä marginaalisesti nykyisten 15 jäsenvaltion ennustettavissa olevista 
vastaavista menoista. 
Muiden yhteisön sisäisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin 
merkitsisi varmastikin suurempaa lisämenoa kuin mitä niiden suhteellinen painoarvo 
unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisämenot 
riippuvat osittain asianomaisen väestön koosta, maantieteellisestä soveltamisalasta tai 
niiden jäsenvaltioiden lukumäärästä, joiden kanssa yhteensovittamista ja 
yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon esimerkinomaisesti, että 
Slovenian BKT on nykyisin 0,3 prosenttia unionin BKT:sta. 
Slovenian liittymisen ei sitä vastoin pitäisi aiheuttaa merkittäviä lisämenoja unionin 
ulkoisten toimien osalta. 
Toisaalta on otettava huomioon, että jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee niiden 
menojen päättymistä, jotka sille on saatettu osoittaa yhteisön talousarviosta liittymistä 
edeltävien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Phare-ohjelman kautta. 
98 
Slovenian liittymisestä kolmella edellä mainitulla alalla aiheutuvien vuotuisten menojen 
voidaan edellä mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan vuosittain 1,0 ja 1,3 
miljardin ecun välille vuosina 2005 - 2006 (vuoden 1997 hintoina). 
Tulot 
Olettaen, että omien varojen järjestelmää sovelletaan täysin, unioniin vasta liittyneiden 
maiden yhteisön talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT- ja 
ALV-tulojen osalta - ottaen huomioon jälkimmäisten osalta tasoitussäännöt - likimain 
sama kuin niiden osuus unionin BKT.sta. Slovenian tapauksessa se on noin 0,3 
prosenttia. Slovenian osuus perinteisistä omista varoista riippuu sen kauppavirtojen 
rakenteesta liittymisajankohtana. 
Slovenian nykyistä tullijärjestelmää on tarpeen mukauttaa perinteisten omien varojen 
toteamisen, valvonnan ja käyttöönasettamisen varmistamiseksi yhteisön säännösten 
mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia parannuksia 
kansallisten tilien luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen ja kattavuuteen. Kyseiset 
tilastolliset parannukset ovat välttämättömiä ALV.a koskevan omien varojen 
määräytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttää Slovenian ALV-järjestelmän 
täydellistä mukauttamista yhteisön direktiiveihin. 
4. Hallinnon edellytykset soveltaa yhteisön säännöstöä 
Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmissä joulukuussa 1995 todettiin yhtenäisen 
integroitumisen Euroopan unioniin edellyttävän Keski- ja Itä-Euroopan mailta muun 
muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tässä osastossa tarkastellaan Slovenian 
julkista hallintoa oikeusjärjestelmän keskeisiä piirteitä sivuuttamatta ja arvioidaan maan 
tämänhetkisiä ja näköpiirissä olevia edellytyksiä suoriutua nykyaikaisen demokraattisen 
valtion sille asettamista tehtävistä, etenkin yhteisön säännöstön soveltamiseen liittyvien 
asioiden hallinnoinnista. 
4.1 Hallinnon rakenteet 
Osastossa 1 on esitetty Slovenian valtiosäännön mukaiset toimielimet, niiden 
valtaoikeudet ja tehtävät, myös paikallisen ja alueellisen tason elinten osalta. 
Keskushallintoon kuuluu 15 ministeriön lisäksi pääministerin kanslia ja joukko muita, 
salkuttomia ministereitä. Erityiskysymyksiä hoitamaan voidaan perustaa ministeriöiden 
välisiä komiteoita joko ministeri- tai valtiosihteeritasolle. 
Toistaiseksi julkisella hallinnolla ei ole täysimääräistä lainsäädännöllistä perustaa eikä 
sen tehtävät määrittelevää selkeää periaatekokoelmaa. Sen sijaan julkisen hallinnon 
työskentelystä säädetään hallinnollisia menettelyjä koskevassa lainsäädännössä. Julkista 
hallintoa koskevaa lakia valmistellaan parhaillaan. 
Julkinen hallinto on poliittisesti riippumaton. Valtiosihteereiksi voidaan nimittää 
muitakin kuin ammattivirkamiehiä. Poliittisten puolueiden johtohenkilöitä ei voida valita 
julkisen hallinnon virkoihin. 
99 
Slovenian julkisen hallinnon palveluksessa on noin 25 000 virkamiestä. Julkisen sektorin 
palkkataso on tosin yksityistä sektoria matalampi, mutta kaiken kaikkiaan melko 
kilpailukykyinen pitkälle erikoistuneita ammatteja lukuun ottamatta. 
Ministeriöitä koskevan lain perusteella sisäministeriö sai vuonna 1995 tehtäväkseen 
vastata julkisesta hallinnosta ja sen uudistamisesta. Slovenian hallitus sai 
uudistusohjelman käsiteltäväkseen kesäkuussa 1997, ja sen on tarkoitus hyväksyä 
ohjelma ennen vuoden 1997 loppua osana maan EU:hun liittymistä valmistelevaa 
strategiaa. Uudistus perustuu Slovenian tilanteen perusteelliseen analyysiin ja siihen 
kuuluu uuden julkista hallintoa koskevan lain hyväksyminen vuonna 1998. Se on 
tarkoitus saada päätökseen ennen vuoden 1999 loppua. Sisäministeriöön on nimitetty 
hallintoasioita hoitava valtiosihteeri parantamaan uudistuksen yhteensovittamista, 
seurantaa ja toteutusta. 
Eurooppa-asioiden virasto valvoo valkoisen kirjan täytäntöönpanoa. (Ks. myös 
johdannosta Euroopan unionin ja Slovenian suhteita käsittelevä jakso). 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen edellytykset 
Slovenian vuonna 1991 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen maan julkisen hallinnon 
osaksi on tullut menneisyyden merkittävänä perintönä tarve muuttaa Slovenian 
aluehallinto keskushallinnon tehtävistä vastaavaksi hallinnoksi. Vaikka henkilöstön ja 
hallinnollisten menettelyjen osalta jatkuvuutta olikin, hallinnon edellytykset suoriutua 
kaikista lisätehtävistä olivat suurelta osin riittämättömät. 
Julkisen hallinnon rakenteita on muokattu siten, että siltä vaadittavien tehtävien 
hoitaminen on melko tehokasta. Sen varmistamiseksi, että julkisessa hallinnossa viime 
vuosina tapahtunut myönteinen kehitys lujittuu ja täydentyy, on tärkeää huolehtia 
ministeriöiden sisällä ja niiden kesken tarvittavan viestinnän ja yhteistyön lisäämisestä. 
Lisäksi täytäntöönpano- ja lainsäädännön noudattamisen valvonnan rakenteet ovat vielä 
kehityksen alkuvaiheessa ja niihin on tarpeen kohdistaa huomattavia lisäponnistuksia. 
Slovenian julkisessa hallinnossa vallitsee henkilöstöpula erityisesti lainsäädännön 
täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan alalla. Sama koskee myös oikeuslaitosta. 
Jotta julkisen hallinnon myönteinen kehitys sille kuuluvassa tehtävässä olisi 
tulevaisuudessa terveellä pohjalla, on tärkeää luoda sille luja oikeusperusta 
mahdollisimman nopeasti. Nykyiset järjestelyt täyttävät tämän vaatimuksen osittain, 
mutta eivät ole yksin riittäviä. 
Useissa tärkeissä julkisen hallinnon yksiköissä henkilöstöä on liian vähän. Vaikka 
julkinen hallinto on laajentunut ja laajenee edelleen, uusia, vastavalmistuneita 
työntekijöitä otetaan palvelukseen hyvin rajoitetusti; keski- ja ylimmän johdon tasolla 
vallitsee osittain vakava henkilöstöpula. Nämä ongelmat johtavat julkisen hallinnon 
tehokkaan toiminnan kannalta merkittäviin kielteisiin seurauksiin, ellei niitä 
lähitulevaisuudessa onnistuta ratkaisemaan. 
100 
Kansalaisten julkista hallintoa kohtaan tuntema luottamus vaihtelee. Näyttöä 
merkittävästä korruptiosta ei ole. 
Vaikka Slovenian hallinnon tehokkuudessa onkin parantamisen varaa, 
yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön perustuva hallintokäytäntö on kuitenkin 
kehittymässä, erityisesti EU:n politiikkojen ja lainsäädännön hyväksymiseksi laaditun 
strategian valossa. Ammatilliset valmiudet ovat usein hyvällä tasolla, mutta jotta 
Eurooppaan yhdentymisen jatkuminen olisi terveellä pohjalla, tärkeänä tavoitteena on. 
pidettävä hallinnollisten taitojen kehittämistä edelleen. Parantamisen varaa on 
tietämyksessä, jota tarvitaan yleishallinnon ja varainhoidon tasolla sekä politiikkojen 
analysoinnin, seurannan ja arvioinnin aloilla. Julkisen hallinnon alalla annettavassa 
koulutuksessa on jo edistytty ja suunnitelmia julkisen hallinnon alan korkeakoulun 
luomiseksi hiotaan parhaillaan. Julkisen hallinnon uudistamisen toteuttamista 
Sloveniassa koskeva yleissuunnitelma vuosille 1997-1999 on laaja uudistusohjelma, 
jonka käyttöön hallitus on sitoutunut antamaan tarvittavat varat. Hallinnon hajauttamista 
koskevat aloitteet on tärkeää saada toteutettua. Ottaen huomioon suunniteltujen 
uudistusten monimutkaisuuden ohjelman menestys riippuu myös käyttöönotettavan 
politiikkojen täytäntöönpano- ja koordinointijärjestelmän vahvuudesta. 
Uudistukset on tarpeen ulottaa koskemaan myös Slovenian oikeusjärjestelmää, ja niiden 
yhteydessä on keskityttävä erityisesti EU:n sisämarkkinoihin sekä niiden 
täytäntöönpanoon ja niihin liittyvien säännösten noudattamisen valvontaan liittyviin 
vaatimuksiin. Uudistusten, ja erityisesti EU-kysymysten alalla toteutettavien uudistusten 
menestyksestä riippuu suurelta osin se, pystyykö Slovenia hallinnoimaan yhteisön 
säännöstöä tehokkaasti. 
Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet 
Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Yhteisön säännöstön soveltaminen 
käytäntöön edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset pystyvät soveltamaan 
perustamissopimuksen määräyksiä säännöstön yhtenäisyydestä ja sen soveltamisesta sekä 
turvaamaan yleisesti yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön eri politiikkojen toimivuuden. 
Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet 
noudattavat yhteisön oikeutta myös suoraan sovellettavan lainsäädännön osalta ja 
tapauksissa, joissa yhteisöjen tuomioistuimeen voidaan vedota EY:n 
perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. 
Tuomarien koulutustarve on erityisen suuri yhteisön kauppaoikeuden osalta. Lisäksi 
henkilöstövoimavarat asettavat merkittäviä rajoituksia. Mikäli oikeusjärjestelmän 
kehittämiseksi kuitenkin ryhdytään tarvittaviin toimiin mm. edellä mainittujen seikkojen 
osalta, järjestelmällä saattaa olla keskipitkällä välillä edellytykset soveltaa yhteisön 
säännöstöä käytäntöön. 
Yhtenäismarkkinat: Slovenian kyky toteuttaa moitteettomasti yhteisön vaatimukset 
yhtenäismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden 
osalta, edellyttää sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien sääntely-, standardointi-, 
sertifiointi- ja valvontaviranomaisten löytymistä, jotka osaavat toimia EY:n säännösten 
mukaisesti. Tätä on tarkasteltu luvussa 3.1 (jaksossa "Neljä vapautta"). 
101 
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne Sloveniassa on hallinnon 
osalta varsin tyydyttävä, tosin julkisiin hankintoihin liittyy ongelmia. Slovenian 
standardi- ja mittaus viraston, joka on valtiollinen elin, tehtäviin kuuluvat standardisointi-
ja hyväksyntätoiminnot. Slovenian on vielä kyettävä erottelemaan sääntely-, 
standardisointi-ja sertifiointitoiminnot toisistaan. Tuoteturvallisuuden jälkitarkastuksesta 
vastaaviin viranomaisiin on perustettava ja kehitettävä riittävät rakenteet ja 
henkilöstövoimavarat markkinavalvontaa varten. Palvelujen vapaata liikkuvuutta 
koskeva tilanne on paljon epätyydyttävämpi kuin tavaroiden osalta. 
Valtiovarainministeriön rahoitusjärjestelmäosasto hoitaa yksityisten rahoituslaitosten 
sääntelyä ja valvontaa. Siltä puuttuu uutta lainsäädäntöä tuntevaa kokenutta henkilöstöä. 
Keskuspankkiin kuuluvalla pankkitarkastusosastolla on 36 työntekijää. 
Arvopaperiliikenteestä vastaavan viraston täytäntöönpanotoimilta puuttuu oikeusperusta. 
Tällä virastolla on viisitoista työntekijää. Vakuutusalan tarkastustoiminta on 
alkutekijöissään, Virastossa työskentelee seitsemän henkilöä. 
Euroopan yhteisön vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan vielä henkilöstön merkittävää 
lisäämistä. 
Kilpailu: Kuten luvussa 3.1. (jaksossa "Kilpailu") on todettu, kilpailulakien 
täytäntöönpano edellyttää yrityskeskittymiä ja valtiontukia valvovan elimen perustamista 
sekä oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoiden riittävää kilpailulain 
ja kilpailupolitiikan ymmärtämystä. 
Keskeinen viranomainen alalla on Slovenian kilpailunsuojeluvirasto, jolla on kolme 
työntekijää, mikä ei riitä. Asiantuntemuksen taso ei ole korkea. Euroopan yhteisön 
vaatimusten täyttäminen edellyttää henkilöstön huomattavaa vahvistamista sekä viraston 
toimivallan määrittelemistä. Valtiontukia valvovaa viranomaista ei ole, ja valtion 
yrityksiin liittyviin hallinnollisiin ratkaisuihin on (soveltuvan lainsäädännön puuttuessa) 
kiinnitettävä huomiota. Kilpailua koskevien standardien varmistamiseksi on otettava 
käyttöön tehokkaat sääntelyjärjestelmät. 
Televiestintä: Yhteisön säännöstön markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten 
täytäntöönpanemiseksi tarvitaan televiestintäsääntelyä ja -politiikkaa toteuttava elin, 
jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksistä. 
Televiestinnän parissa työskentelee posti- ja televiestintäosastolla kahdeksan henkilöä. 
Muuallakin työskentelee saman alan henkilöstöä. Hallintoa on vahvistettava. 
Välillinen verotus: Välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön käytännön 
hallinnointi edellyttää, että siitä vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsäädännön 
täytäntöön arvonlisäveron ja valmisteverojen yhtenäistämisen osalta sellaisessa 
toimintaympäristössä, jossa unionin sisärajat on kumottu ja jossa valmisteverot 
perustuvat verottomiin varastoihin ja sen jäsenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan 
kulutukseen. Tästä suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin 
varustettua ja ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikköä. 
Asianomainen viranomainen Sloveniassa on valtiovarainministeriö, jolla on 
(keskusministeriössä, 14 lääninverotoimistossa ja 50 paikallistoimistossa) 3 200 
työntekijää. Koulutetun henkilöstön yksityiselle sektorille siirtymisestä osittain johtuvan 
henkilöstön suuren vaihtuvuuden vuoksi on vaikea arvioida nykyisen henkilöstön 
102 
pätevyyttä. Alaa koskevan yhteisön säännöstön hallinnoinnin käytännön toteutumisen 
vuoksi on tarpeen vahvistaa henkilöstön ammatillista pätevyyttä eri toimien avulla, joihin 
sisältyvät mm. koulutus ja palkkatason korottaminen. 
Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvät ennen kaikkea 
eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun ja 
maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen sekä edellytyksiin hallinnoida YMP:n 
erilaisia mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon 
valvonta ja tilastointi. Näitä näkökohtia käsitellään luvussa 3.4 (jaksossa "Maatalous") ja 
tilastoinnin yleisiä normeja luvussa 3.3 ("Tilastointi"). 
Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastusten hallinnollisten edellytysten osalta 
Sloveniassa on tarpeen toteuttaa erilaisia parannuksia, esimerkiksi rajatarkastusasemien 
ja eläinlääketieteellisten laboratorioiden välineistön ja niiden henkilöstön ammatillisen 
kokemuksen suhteen. Maatalousministeriön palveluksessa on yhteensä 93 henkilöä 
(joista kuusi elintarvikesektorilla), mikä on huomattavan vähän. Maa- ja metsätalouden 
sekä metsästyksen tarkastusvirastolla on 124 työntekijää ja eläinlääkinnän 
tarkastusvirastolla 116. YMP:n vaatimusten täyttämiseksi nykyisiä hallintorakenteita on 
tarpeen vahvistaa. 
Euroopan yhteisön alalle asettamien vaatimusten täyttämiseksi on tarpeen toteuttaa 
merkittäviä parannuksia. 
Liikenne: EU:n sisämarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten soveltaminen 
liikenteen alalla, tarvittavien infrastruktuuriin liittyvien säännösten kehittäminen sekä 
muut yhteisön säännöstön näkökohdat asettavat haasteita uusien jäsenvaltioiden 
hallinnolle. 
Vastaava viranomainen on Slovenian liikenneministeriö, jossa työskentelee 96 henkilöä. 
Pätevästä henkilöstöstä on pulaa. Liikennettä harjoittavia julkisia yrityksiä koskevan 
sääntelyn puuttuminen voi muodostua ongelmaksi yhteisön säännöstön soveltamisessa. 
Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteisön säännöstön hallinnolle asettama 
vaatimus koskee riittävää tarkastuskapasiteettia, erityisesti työsuojelun osalta. 
Slovenian työsuojelutarkastuksessa toimii 74 tarkastajaa. Henkilöstön määrää ja sen 
asiantuntemusta on lisättävä. 
Aluepolitiikka ja koheesio: Keskeiset vaatimukset hallinnolle ovat asianmukaiset ja 
toimivat hallinnolliset yksiköt sekä henkilöstön pätevyys ja rehellisyys yhteisön varojen 
hallinnoinnissa. 
Taloudellisten suhteiden ja kehityksen ministeriö vastaa Sloveniassa aluepolitiikasta. Sen 
henkilöstömäärä on 59. Aluepolitiikasta vastaa kaksi virkamiestä ja viisi työskentelee 
aluekehitysrahastossa. Alaa koskevat hallintojärj estelyt ovat vasta toteutumassa. 
Varainhoidon valvonnan osalta tilanne ei ole vielä tyydyttävä (ks. jäljempänä 
"Varainhoidon valvonta"). Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi 
edellyttää huomattavia ponnisteluja asianmukaisten toimielin-, hallinto- ja 
talousarviopuitteiden luomiseksi. 
103 
Ympäristö: Koska EU:n ympäristöpolitiikassa ympäristönsuojelu on sisällytetty unionin 
eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia monen sellaisenkin 
elimen osalta, joka tavallisesti ei ole tekemisissä ympäristönsuojelun kanssa. Päävastuu 
kuitenkin kuuluu ympäristöministeriölle ja sen alaisille eri elimille. 
Slovenian ympäristöministeriön henkilöstövahvuus on 1 200. Valvontaa suorittavat 
ministeriö ja eri alojen viranomaiset alakohtaisen työnjaon pohjalta, täytäntöönpanosta 
vastaa kansallinen tarkastuskeskus (28 tarkastajaa). Nämä järjestelyt eivät ole vielä 
riittäviä, sillä neljäkymmentä prosenttia tarkastajan viroista on täyttämättä. Yhteisön 
säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää tarkastus- ja täytäntöönpanomenettelyjä 
koskevaa lisäkoulutusta sekä eri toimijoiden keskinäisen toimivallan selventämistä. 
Kuluttajansuoja: Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää 
vastuun keskittämistä erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja panee täytäntöön 
kuluttajapolitiikkaa ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön. 
Sloveniassa taloudellisten suhteiden ja kehityksen ministeriö vastaa yhdessä puoli-
itsenäisen kuluttajansuojaviraston kanssa kuluttaja-asioista. Kuluttajansuojan parissa on 
kolme työntekijää. Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat jo vahvoja, ja itsenäinen 
kuluttajaliike on kehittynyt. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja päämääristä on 
epäselvyyttä. Tämä selittää osaltaan kuluttajalakien täytäntöönpanossa kohdatut 
vaikeudet, ja muita mainittavia syitä ovat asiantuntevan henkilöstön puuttuminen, 
organisaatioiden puutteet sekä oikeusviranomaisten riittämätön tietoisuus 
kuluttajakysymysten merkityksestä. 
Oikeus- ja sisäasiat: Oikeus- ja sisäasioiden hoito kuuluu oikeus- ja 
sisäasiainministeriöille. Hallintoelinten on hoidettava turvapaikka- ja 
maahanmuuttoasioita, rajahallintoa sekä poliisialan ja oikeudellista yhteistyötä. Tarvitaan 
ensisijaisesti riittävän suurta ja riittävästi koulutettua henkilöstöä, joka on ehdottoman 
rehellistä. 
Slovenian oikeus- ja sisäasiainministeriöillä on tarpeeksi henkilöstöä. Turvapaikka- ja 
maahanmuuttopolitiikkaa ei vielä kyetä hoitamaan, sillä EU:n vaatimusten mukainen 
uusi turvapaikkalaki on vielä valmisteilla ja tähän mennessä on tehty vain vähän 
turvapaikkapäätöksiä. Rajahallinto on riittävää. Poliisi on perustanut järjestäytynyttä 
rikollisuutta torjumaan erikoisyksiköltä, jotka ovat yleensä tehokkaita. 
Oikeusviranomaiset ovat kokemattomia ja oikeuslaitoksen toiminta tehotonta. 
Oikeudellinen yhteistyö on tällä hetkellä vähäistä, mutta parantumassa. Alaa koskevan 
yhteisön säännöstön tehokas hallinnointi edellyttää oikeusviranomaisten 
toimintakehykseen panostamista (etenkin henkilöstövoimavarojen kehittäminen sekä 
yhteisön oikeutta koskeva koulutus). 
Tulli: Alaa koskevan yhteisön säännöstön soveltaminen edellyttää riittävää 
infrastruktuuria ja välineistöä, mukaan lukien tietokoneistaminen ja tutkimuspanostus, ja 
tehokkaan tulliorganisaation luomista sekä riittävän suurta, riittävästi koulutettua ja 
motivoitunutta henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. 
Slovenian tullihallintoon kuuluu 2 200 henkilöä. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa henkilöstön 
tehokkuuden ja määrän riittävyyden arvioimista. Myönteistä kehitystä on havaittu. 
104 
Varainhoidon valvonta: Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää 
petostentorjuntayksiköiden kehittämistä, erikoistuneen henkilöstön kouluttamista 
(tutkimuksista vastaavat virkamiehet, tuomarit) ja tiettyjen yhteistyöjärjestelmien 
vahvistamista. Yhteisöpolitiikkojen toteuttaminen edellyttää etenkin maatalouden ja 
rakennerahastojen osalta tehokkaita julkisten varojen käytön hallinnointi- ja 
valvontajärjestelmiä petostentorjuntasäännöksineen. On olennaista pitää sisäinen ja 
ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvästi erillisinä. Poliisi- ja oikeusviranomaisten on 
kyettävä käsittelemään tehokkaasti yhteisön taloudellisiin etuihin vaikuttavaa 
monimuotoista kansainvälistä talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, lahjonta ja 
rahanpesutoiminta mukaan lukien). 
Sloveniassa ei ole petostentorjunnasta vastaavaa viranomaista. Valtion 
tilintarkastus virasto ei vielä suoriudu tarkastustehtävästään. Valtiovarainministeriössä 
toimivalla valtion talousarvion tarkastusosastolla työskentelee ainoastaan viisi henkilöä. 
Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää huomattavia 
ponnistuksia institutionaalisen rakenteen vahvistamiseksi. 
4.3 Yleisarviointi 
Mikäli kattavia uudistusponnistuksia toteutetaan, voidaan olettaa, että Slovenian 
hallinnon rakenteet vastaavat keskipitkällä aikavälillä yhteisön säännöstön hallinnoinnin 
vaatimuksia. 
Jos tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan, Slovenian oikeuslaitoksella on edellytykset 
soveltaa yhteisön oikeutta keskipitkällä aikavälillä. 
105 
C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT 
TIIVISTELMÄ LAUSUNNOSTA 
Slovenia jätti Euroopan unioniin liittymistä koskevan hakemuksensa 10. kesäkuuta 1996. 
Hakemuksen jättäminen on osa historiallista kehitysvaihetta, jossa Euroopan 
jakautuminen päättyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen Sloveniaan. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan 
unionin neuvoston pyynnöstä laatinut Slovenian jäsenyyshakemusta koskevan lausunnon. 
Slovenia ei ole vielä ratifioinut 10. kesäkuuta 1996 allekirjoitettua Eurooppa-sopimusta. 
Sen on ensin muutettava perustuslakiaan poistamalla siitä omistusoikeutta koskevat 
rajoitukset, jotka koskevat edelleen Euroopan unionin jäsenmaiden kansalaisia. Slovenia 
valmistautuu nyt liittymiseen 1. tammikuuta 1997 voimaan tulleen väliaikaisen 
sopimuksen perusteella. Hallitus on myös perustanut Euroopan yhdentymispolitiikan 
täytäntöönpanossa tarvittavat kansalliset koordinaatiorakenteet. 
Hallitus on kiinnittänyt erityistä huomiota institutionaalisten rakenteiden luomiseen 
pannakseen täytäntöön vuoden 1995 toukokuussa annetun sisämarkkinoita koskevan 
valkoisen kirjan, joka on liittymistä valmistelevan strategian olennainen tekijä. Hallitus 
hyväksyi vuoden 1996 toukokuussa näiden toimenpiteiden kansallisen lainsäädännön 
osaksi saattamista koskevan kolmivuotisen ohjelman ja aikoo laatia näitä kysymyksiä 
koskevan kokonaisstrategian vuoden 1997 loppuun mennessä. 
Jäsenyyshakemusta on arvioitu Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. 
Päätelmien lopussa todetaan, että seuraavat edellytykset täyttävät Keski- ja Itä-Euroopan 
maat voivat liittyä Euroopan unioniin: 
demokratian, laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä 
vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat 
toimielimet, 
toimiva markkinatalous sekä edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien 
paineista Euroopan unionissa, 
edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, joista tärkeimpiä ovat 
sitoutuminen poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin. 
Näiden kolmen arviointiperusteen - poliittiset perusteet ja taloudelliset perusteet sekä 
edellytykset ottaa käyttöön yhteisön säännöstö - arviointi perustuu myös julkishallinnon 
ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna täytäntöön demokratian ja markkinatalouden 
periaatteet sekä soveltaa yhteisön säännöstöä ja varmistaa sen noudattaminen. 
Noudatetun menetelmän mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkän 
aikavälin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tähänastinen 
edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on 
tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen 
toimintaan. 
106 
1) Poliittiset arviointiperusteet 
Slovenian toimielimet toimivat säännönmukaisesti. Lainsäädäntövallan, 
toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät varovat toimivaltansa ylittämistä ja toimivat 
yhteistyössä. Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja rehelliset. Oppositio osallistuu 
tavanomaiseen tapaan toimielinten toimintaan. 
Perusoikeuksien kunnioittamisen osalta maassa ei ole suuria ongelmia. Tiettyjä 
parannuksia olisi kuitenkin vielä tehtävä oikeusjärjestelmän toiminnassa ja kommunisti­
hallinnon takavarikoiman omaisuuden palauttamisessa entisille omistajilleen. Korruption 
torjuntaa on vielä tehostettava. 
Slovenia täyttää näin ollen sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on laillisuus­
periaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien 
kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet. 
2) Taloudelliset arviointiperusteet 
Laskukauden jälkeen Slovenian bruttokansantuote (BKT) alkoi jälleen kasvaa vuonna 
1993 (vuonna 1994 kasvua oli 5,3 prosenttia, vuonna 1995 3,9 prosenttia ja vuonna 1996 
3,1 prosenttia). Talouskasvuun liittyi julkisen talouden ja ulkoisen taseen vakaus ja 
inflaation lasku (vuonna 1996 inflaatio oli 9,1 prosenttia). Slovenian väkiluku on 
2 miljoonaa ja asukasta kohti laskettu BKT on 59 prosenttia Euroopan unionin 
keskiarvosta. Lähes 7 prosenttia aktiiviväestöstä toimii maataloudessa, jonka osuus on 
noin 5 prosenttia arvonlisästä. Euroopan unionin kanssa käytävä kauppa on lisääntynyt 
huomattavasti vuodesta 1991, ja sen osuus Slovenian ulkomaankaupasta on nyt 65 
prosenttia. 
Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamien taloudellisten 
arviointiperusteiden osalta tilanne Sloveniassa on seuraava: 
Sloveniaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Maa on edistynyt huomattavasti 
järjestelmän vapauttamisessa sekä yksityistämisessä ja onnistunut vakauttamaan 
talouden. Tietyillä aloilla, erityisesti rahoitusalalla ei kuitenkaan ole riittävästi kilpailua, 
ja markkinamekanismien toimintaa on vielä parannettava jonkin verran. Myöskään 
verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistusta ei vielä ole saatettu päätökseen. 
Slovenian pitäisi pystyä selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista 
unionissa keskipitkällä aikavälillä, jos taloutta jäykistäviä tekijöitä onnistutaan 
vähentämään. Maan vienti on monipuolista, työvoima ammattitaitoista ja infrastruktuurit 
melko hyvät. Yritysten rakenteiden uudistaminen on kuitenkin ollut hidasta, koska 
talouden päätöksentekomekanismit edellyttävät yksimielisyyttä, eikä työntekijöillä ja 
yritysjohdolla ole riittävästi kannustimia tilanteen muuttamiseen. Kilpailukyvyn 
paranemista ovat estäneet palkkojen nopea nousu ja tuottavuuden kasvun hitaus. Nämä 
ratkaisua vaativat rakenteelliset ongelmat näkyvät myös ulkomaisten suorien sijoitusten 
vähyydessä. 
107 
3) Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoa on arvioitu eri tekijöiden perusteella: 
Eurooppa-sopimus, jossa määrätään erityisesti sijoittautumisoikeuteen, 
kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen 
omaisuuteen ja julkisiin hankintoihin liittyvistä velvoitteista, 
yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa lueteltujen 
toimenpiteiden toteuttaminen, 
yhteisön muun säännöstön asteittainen saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. 
Slovenia on edistynyt jonkin verran väliaikaisen sopimuksen vastaavien määräysten 
täytäntöönpanossa, ja on tyydyttävästi saattanut valkoisessa kirjassa tarkoitettuja 
asetuksia ja direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöään. 
Yhtenäismarkkinoihin kuuluvilla aloilla ja erityisesti yritysten kirjanpidon, 
ammatillista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen ja 
henkisen omaisuuden suhteen lähes koko lainsäädäntö on otettu käyttöön. Suurin osa 
toimenpiteistä on osittain tai kokonaan saatettu osaksi maan lainsäädäntöä Slovenian 
viranomaisten tekemän arvioinnin perusteella. Slovenian on vielä kehitettävä 
lainsäädäntöä, jotta yhteisön säännöstö voidaan ottaa kokonaisuudessaan käyttöön. 
Toteutetuista toimenpiteistä huolimatta hiljattain annettujen säädösten kansalliseen 
lainsäädäntöön saattamisessa todettua todellista edistystä on vielä täydennettävä 
käytännön toimeenpanolla sekä tehokkaan hallintorakenteen käyttöönotolla. 
Huomattavasti työtä tarvitaan vielä julkisten hankintojen, kilpailun, vakuutustoiminnan, 
pääomien vapaan liikkuvuuden, tuotteiden vaatimustenmukaisuuden ja standardoinnin 
aloilla. Arvonlisäveron käyttöönotto on ensisijaisen kiireellinen tavoite. Täytäntöönpanoa 
ja soveltamista olisi pidettävä olennaisina osina Slovenian liittymistä valmistelevaa 
strategiaa, jonka pitäisi koskea muutakin kuin primäärioikeutta ja kattaa myös tekniset 
standardit. 
Jos Slovenia jatkaa aktiivisesti jäsenyyteen liittyviä valmisteluja, sillä ei pitäisi olla 
erityisiä vaikeuksia yhteisön muun säännöstön täytäntöönpanemisessa keskipitkällä 
aikavälillä varsinkaan seuraavilla aloilla: koulutus, nuoriso ja ammatillinen koulutus, 
tutkimus ja teknologinen kehittäminen, televiestintä, audiovisuaalinen ala, pienet ja 
keskisuuret yritykset, kuluttajansuoja, ulkomaankauppa, kehitysyhteistyö ja 
tullitarkastukset. 
Slovenian teollisuuden valtaosan nykytaso ja tulevaisuudennäkymät kilpailukyvyn 
kannalta antavat aihetta uskoa, että sen pitäisi kyetä selviytymään kilpailun ja markkina­
voimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä. Ongelmia saattaa kuitenkin ilmetä 
työmarkkinoiden tietyn jäykkyyden vuoksi sekä sellaisilla aloilla ja yrityksissä, joiden 
rakennetta ei vielä ole uudistettu. 
Ympäristön osalta on toteutettava erittäin merkittäviä toimenpiteitä, joihin kuuluu 
laajoja investointeja ja hallinnon vahvistaminen lainsäädännön tehokkaan 
108 
täytäntöönpanon varmistamiseksi. Yhteisön koko säännöstön käyttöönotto voi tapahtua 
vasta pitkällä aikavälillä, ja se edellyttää julkisten menojen lisäämistä. 
Slovenia on jo edistynyt varsin tyydyttävästi liikenteen alalla. Jos se jatkaa toimiaan 
maantiekuljetusten ja rautatieliikenteen kehittämiseksi, alan ei pitäisi aiheuttaa 
vaikeuksia. Slovenia on sitoutunut Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) toteuttamiseen 
tarvittaviin investointeihin yhtenäismarkkinoiden toimivuuden varmistamiseksi. 
Slovenian pitäisi kyetä ottamaan käyttöön keskipitkällä aikavälillä työllisyyttä ja 
sosiaaliasioita koskeva yhteisön säännöstö. Toimenpiteitä on kuitenkin vielä toteutettava 
palkansaajien suojan sekä työterveyden ja -turvallisuuden suhteen. Slovenian pitää myös 
taata työtarkastuksesta vastaavien elinten riippumattomuus. 
Aluepolitiikan ja koheesion osalta Slovenia on ottanut käyttöön aluekehityspolitiikan, 
jonka soveltamisen pitäisi keskipitkällä aikavälillä auttaa sitä panemaan täytäntöön 
yhteisön säännöt ja käyttämään rakennerahastoja. Sen pitää kuitenkin huomattavasti 
vahvistaa varainhoidon valvonnan välineitään. 
Jos maataloudessa saavutetaan edistystä eläinten ja kasvien terveyden aloilla, yhteisen 
maatalouspolitiikan toteuttamiseen tarvittavien rakenteiden vahvistamisessa ja 
elintarvikealan rakenneuudistuksessa sekä maaseudun kehittämispolitiikassa, yhteistä 
maatalouspolitiikkaa voitaisiin toteuttaa asianmukaisella tavalla ilman huomattavia 
ongelmia Slovenian kannalta liittymisen tapahtuessa keskipitkällä aikavälillä. 
Energia-alalla on vielä toteutettava toimenpiteitä monopolien toiminnan, hintojen 
määrittelyn, verkkoihin pääsyn ja valtion toiminnan osalta kiinteisiin polttoaineisiin 
liittyvillä aloilla. Krskossa sijaitsee Slovenian ja Kroatian yhdessä omistama 
ydinvoimala, joka tuottaa lähes 20 prosenttia maan käyttämästä sähköstä; voimalan 
rakentamisessa käytettiin länsimaista tekniikkaa. Myös ydinjätteiden käsittelylle on vielä 
löydettävä ratkaisu. 
Kun otetaan huomioon kyseisten alojen kokonaisarvio, vaikuttaa siltä, että Slovenia 
pystyisi keskipitkällä aikavälillä ottamaan käyttöön ja panemaan täytäntöön tarvittavat 
toimenpiteet sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja niiden siirtämiseksi 
unionin ulkorajoille. 
Slovenian osallistumisessa talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen, joka edellyttää 
talouspolitiikkojen yhteensovittamista ja pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista, 
saattaa ilmetä eräitä vaikeuksia keskipitkällä aikavälillä, koska keskuspankkia koskevat 
säännökset eivät ole Euroopan unionin säännösten mukaiset, ja pankkialalla tarvitaan 
rakenneuudistusta. Sen sijaan on liian varhaista arvioida, pystyykö Slovenia 
osallistumaan liittymisajankohtana euroalueeseen: lähentymisedellytysten täyttyminen 
riippuu meneillään olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tämä ei ole 
kuitenkaan jäsenyyden edellytys. 
Slovenian pitäisi myös pystyä lähivuosina hyväksymään yhteisön säännöstö oikeus- ja 
sisäasioissa, vaikka erityistä huomiota on vielä syytä kiinnittää oikeuslaitoksen 
toimintaan, turvapaikanhakijoiden kohteluun sekä järjestäytyneen rikollisuuden 
torjuntaan. 
109 
Slovenian pitäisi kuitenkin kyetä mukautumaan vaikeuksitta yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan velvoitteisiin. 
Slovenia on vuodesta 1991 vahvistanut suhteitaan naapurimaihinsa ja allekirjoittanut 
niiden kanssa ystävyyttä ja hyviä naapuruussuhteita koskevat sopimukset. Huomattakoon 
kuitenkin, että Slovenian ja Kroatian välillä on edelleen merialueita koskeva rajakiista. 
4^ Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
Jos Slovenia jatkaa hallinnossaan aloitettuja uudistuksia, yhteisön säännöstön 
soveltamiseen tarvittavien rakenteiden käyttöönotto on mahdollista keskipitkällä 
aikavälillä. 
Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhteisön oikeuden yhdenmukainen soveltaminen on 
tärkeä tekijä erityisesti yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kannalta. Jos Slovenia 
toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, oikeuslaitoksen pitäisi kyetä soveltamaan yhteisön 
säännöstöä keskipitkällä aikavälillä. 
PÄÄTELMÄT 
Tekemänsä arvioinnin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät: 
Slovenia täyttää sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on laillisuusperiaatteen 
noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden 
suojan takaavat vakaat toimielimet, 
Sloveniaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena ja sen pitäisi kyetä 
selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä, 
Slovenian on jatkettava ponnistelujaan voidakseen ottaa käyttöön yhteisön säännöstö 
keskipitkällä aikavälillä erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta; lisäksi on erityisesti 
edistettävä huomattavasti ympäristön, työllisyyden ja sosiaaliasioiden sekä energia-alan 
kehitystä; yleisesti ottaen hallinnon uudistukset ovat välttämättömiä, jotta Slovenialla 
olisi yhteisön säännöstön täysimääräisen soveltamisen ja noudattamisen varmistamiseen 
kykenevät rakenteet. 
Näiden päätelmien mukaisesti komissio suosittelee, että jäsenyysneuvottelut aloitetaan 
Slovenian kanssa. 
Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla Sloveniaa autetaan valmistautumaan 
mahdollisimman nopeasti liittymistä koskevien velvoitteiden täyttämiseen ja korjaamaan 
lausunnossa yksilöityjä puutteita. Komissio antaa kertomuksen Slovenian edistymisestä 
viimeistään vuoden 1998 lopussa. 
110 
LIITTEET 
Parlamentin kokoonpano 
VIIME PARLAMENTTIVAALIEN TULOKSET (Marraskuu 1996) 
Poliittinen puolue 
Liberaalidemokraatit 
Kansanpuolue 
Sosiaalidemokraatit 
Kristillisdemokraatit 
Sosiaalidemokraattien yhtenäishsta 
Eläkeläisten puolue 
Nationalistipuolue 
Muut Lyhenne 
LDS 
SLS 
SDS 
SKD 
ZLSD 
DeSUS 
SNS Paikkoja 
25 
19 
16 
10 
9 
5 
4 
+ yhteensä 2 italialaisyhteisön ja unkarilaisyhteisön valitsemaa edustajaa 
m 
Single Market: White Paper measures 30-06-97 
SI 
This table is based on information provided by the Slovenian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It docs not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which Slovenian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of 
compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters 
1 .Free Movement of Capital slovenia 
Number of White Paper measures 
2.FM and Safety of Industrial Products slovema 
Number of White Paper measures 
3.Competition slovenm 
Number of White Paper measures 
4.SociaI policy and action siovenia 
Number of White Paper measures 
5.AgricuIture slovenia 
Number of White Paper measures 
6.Transport slovenia 
Number of White Paper measures 
7.Audiovisual slovenia 
Number of White Paper measures 
8.Environment slovenia 
Number of White Paper measures 
9.Telecommunication slovenia 
Number of White Paper measures 
lO.Direct Taxation slovenia 
Number of White Paper measures 
11 .Free movement of goods siovenia 
Number of White Paper measures 
12„Public Procurement slovenia 
Number of White Paper measures 
DFinancial services siovema 
Number of White Paper measures 
H.Protection of personal data siovenia 
Number of White Paper measures 
!5.Company Law slovenia 
Number of White Paper measures 
16. Accountancy slovenia 
Number of White Paper measures 
17.Civillaw slovema 
Number of White Paper measures 
18.Mutual rec. of prof. Quai. slovenia 
Number of White Paper measures 
19.1ntellectual property slovenia 
Number of White Paper measures 
20.Energy slovenia 
Number of White Paper measures 
21.Customs law slovenia 
Number of White Paper measures 
22.1ndirect Taxation sloven,a 
Number of White Paper measures 
23.Consumer Protection slovenia 
Number of White Paper measures 
Total slovenia 
Number of White Paper measures Direc 
Stage 
I 
2 
3 
18 
56 
0 
3 
9 
12 
67 
93 
17 
19 
1 
1 
21 
31 
3 
9 
2 
2 
0 
0 
0 
5 
7 
13 
0 
0 
1 
2 
3 
3 
0 
1 
2 
2 
5 
5 
5 
10 
0 
2 
0 
15 
2 
8 
165 
295 tives 
Stage 
II/III 
1 
1 
40 
104 
0 
0 
2 
15 
22 
46 
11 
15 
0 
0 
0 
7 
0 
7 
1 
2 
0 
0 
0 
1 
0 
8 
1 
2 
3 
3 
2 
2 
0 
1 
16 
16 
3 
3 
0 
2 
0 
1 
0 
54 
0 
3 
102 
293 Regulations 
Stage Stage 
I II/III 
0 
0 
0 
4 
0 
1 
0 
0 
15 
62 
7 
8 
0 
0 
3 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
5 
14 
0 
0 
0 
0 
30 
99 0 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
2 
0 
2 
8 
13 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
i 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2 
3 
0 
0 
105 
184 
0 
6 
0 
0 
118 
212 Total 
3 
4 
58 
165 
0 
4 
13 
29 
104 
203 
43 
1 
1 
24 
45 
3 
16 
3 
4 
0 
0 
0 
6 
7 
21 
1 
2 
5 
6 
5 
5 
0 
2 
18 
18 
10 
11 
5 
15 
110 
201 
0 
75 
2 
n 
415 
899 
./»^ Source: TA 11 :X 
Tilastotiedot 
Jollei muuta ole mainittu, tämän liitteen tiedot on kerätty Slovenian tasavallan 
tilastolaitokselta (STATISTICNI URAD REPUBLIKE SLOVENIJE), jonka kanssa 
Eurostat ja jäsenvaltioiden tilastolaitokset ovat jo useiden vuosien ajan tehneet 
yhteistyötä Phare-ohjelmassa. Yhteistyöhön kuuluu säännöllinen tietojen keruu ja 
levittäminen, jolla pyritään yhteisön säännösten ja toimintamallien soveltamiseen 
tilastoalalla. Jäljempänä olevien tietojen laadinnassa on mahdollisuuksien mukaan 
noudatettu EU:n määritelmiä ja normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat 
kansallisesta käytännöstä. Nämä tiedot saattavat tämän vuoksi toisinaan poiketa muihin 
raportin osiin sisältyvistä tiedoista, jotka yleensä perustuvat hakijamaiden 
kyselylomakkeessa ilmoittamiin tarkistettuihin tietoihin. Kyselylomake toimitettiin 
hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta yhteisön tilastollisten 
normien kanssa ei kuitenkaan voida taata, joten luvut eivät välttämättä ole 
vertailukelpoisia yhteisön tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden tilastotietojen 
osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan hakijamailta. 
Lukuja on täydennetty tilastotietojen sisältöä ja ominaisuuksia koskevilla metodologisilla 
selityksillä aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat toukokuusta 1997 
lähtien saatavilla olleisiin tietoihin. 
/M 3 
PERUSTIEDOT 
Kokonaispinta-ala 
Väkiluku (viitejakson lopussa) 
- yhteensä 
- naiset 
- miehet 
Väestöntiheys 
Kaupunkiväcstö 
Kuolleisuus 
Syntyvyys 
Tulot ja BKT asukasta kohti 
-kuukausikeskiansio palkansaajaa kohti 
-BKT asukasta kohti 
Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlisäyksesti 
-maatalous 
-teollisuus 
-rakentaminen 
-palvelut 1990 1992 1993 1994 1995 
1000 ha 
2025 2025 2025 2025 
1000 
1989 1990 
1022.9 
967.1 
I km2:a kohti 
98 
osuus koko väestöstä, % 
50.1 50.1 
I 000 henkeä kohti 
9.7 
10.0 10.0 
9.9 9.7 
9.8 9.5 
9.5 
ecuina 
709 
6844 731 
7236 
osuus brottoarvonlisayksesta, % 
5.5 
36.9 
4.8 
52.8 5 
32.1 
5 
57.9 
/?/7A 
share of branch GVA in 1990 
• 0.0 
• 52.8 • 36.9 B -agriculture 
g -industry 
• -construction 
g -services 
• -Others • 57.9 share of branch GVA in 1995 
• 0.0 , 
F fl^L^ B32-1 -agriculture 
-industry 
Q -construction 
g -services 
• - Others 
share of branch GVA in 1990 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1990 
- agriculture = maatalous 
- industry = teollisuus 
- construction = rakentaminen 
- services = palvelut 
- others = muut 
share of branch GVA in 1995 - Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1995 
- agriculture = maatalous 
- industry = teollisuus 
- construction = rakentaminen 
- services = palvelut 
- others = muut 
/»/»5 
KANSANTALOUDEN TILINPITO 
Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 
Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 
Bruttokansantuote 
Bruttokansantuote 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat 
voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 
-julkisyhteisöt 
Kiinteän pääoman bruttomuodostus 
Tavaroiden ja palveluiden vienti 
Tavaroiden ja palveluiden tuonti 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat 
voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 
-julkisyhteisöt 
Kiinteän pääoman bruttomuodostus 
Tavaroiden ja palveluiden vienti 
Tavaroiden ja palveluiden tuonti 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
1 000 000, kansallisena valuuttana 
196762 349408 1017965 1435095 1845831 2202021 
1 000 000 000 ecua 
10.2 9.6 10.8 12.0 14.2 
ostovoimakorjattu, asukasta kohti 
8557.4 9354.2 10111.8 
muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % 
-8.9 
-8.4 
-11.0 
-1.7 
-11.5 
-20.1 
-22.4 -5.5 
-3.1 
-3.6 
5.3 
-13.9 
-23.5 
-22.9 2.8 
11.4 
13.6 
5.3 
11.9 
0.6 
17.6 5.3 
4.0 
4.6 
2.1 
12.6 
10.5 
10.7 3.9 
5.9 
7.0 
2.5 
20.X 
0.7 
11.6 
osuus BKTsta,% 
70.6 
53.2 
17.4 
18.8 
90.8 
78.5 73.8 
54.8 
19.0 
20.6 
83.5 
74.2 75.5 
55.1 
20.3 
18.4 
63.1 
56.2 79.6 
58.5 
21.1 
18.7 
58.8 
57.7 77.3 
57.0 
20.1 
19.6 
59.1 
56.5 78.1 
57.7 
20.4 
21.2 
54.7 
55.9 
/V7, 
BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) 
TÄRKEIMMÄT 
TUNNUSLUVUT TALOUDEN 
intlaatioaste (vähittäiskaupan hintaindeksi) 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) 
- yhteensä 
- alle 25-vuotiaita 
-25-
llikoinaan bruttovelka 
Maksutase 
-tavaroiden vienti 
-tavaroiden tuonti 
-kauppatase 
-palvelut, netto 
-tulot, netto 
-vaihtotase 
-pääoma-ja rahokustase (pl. valuuttavaranto) 
-valuuttavaranto 1990 1991 1992 1993 1994 
muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % 
549.7 117.7 201.3 32.3 19.8 
„J__ edeltävll vuosi = 100 
96.5 7995 I 
l"2~6j 1996 ! 
osuus työvoimasta, % ~ÎÔt>A\ 102]""" 
I06.4J 103.6! 
7.1 18.81 18.8! 
~| (TÖ28 I (Tl 64 "F 0.902] I.60.3J 2.97 
-58921 
791 ! 
180 
-91 
926 
-13 
-633 -7l6is' 
-338 
723 
H'8p 
540 J 
971 
-6421 8345" 
•9298 
-953 
725 
147 
-36 
376 
-220 -85 31 
7861 
89! 
4û| 
552| 
-587! 
Intlaatioaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna - kokonaisindeksi. Tiedot perustuvat 
vähittäiskaupan hintaindeksiin (joka 011 Slovenian virallinen inilaatiomittari). 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu- ja 
vesihuolto (NACH:n pääluokat C,D ja E) Teollisuustuotannon indeksi kattaa kaikki yritykset, joiden palveluksessa on 
vähintään 10 työntekijää lukuun ottamatta seuraavien alojen yrityksiä: kustannustoiminta, kaasu-, höyry-ja vesihuolto. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Ostohintojen liukuvat keskiarvot kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana. 
Työttömyysaste (IL():n menetelmän mukainen): (yöttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu 
työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seu;aavia Il.():n määritelmiä ja suosituksia: 
Työvoima jäljempänä esitettyjen !1.0:n määritelmien mukaiset tyolm.et ja tyottonw.it henkilöt. 
Työlliset kaikki 15 vuotia täyttäneet henkilöt, jotka viiiejakson aikana työskentelivät vähintään lunnin ajan paikkaa tai muuta 
korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai ynttäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös 
asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät kaikki 15 vuotia täyttäneet henkilöt, jotka täyttäv:.'.; sanvnaikaiscsti kaikki kolme !LO:n käyttömaan työttömän 
henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (;) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisena k< (iii) voiva: ottaa 
työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Sloveniassa työvoimatutkimuksen piiriin eivät kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt eivätkä henkilöt, jotka elävät 
muissa kuin yksityisissä kotitalouksissa. Lomautettuina ja äitiyslomalla olevat työntekijät luokitellaan työllisiksi, 
Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD:n laatimiin ulkomaanveikatilastoihin. 
Maksutase: Tiedot on saatu Kansainvälisen vaiuuilaiahaslon tietokannasta, eikä niiden ja yhteisön tilastotietojen valista 
vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pääosin valuuttarahaston iaatimiskäyiäinöön 'l-.Lvaioirien 
kauppatase on laadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Viemi ja tuonti ovat molemmat lob.-hintaisia Nettotulo 
sisältää tulot suorista sijoituksista, portfoiiosijoituksista ja imusta sijoituksista sekä työntekijöille makseiuiMa korvauksista. 
Vaihtotase on Kansainvälisen valuuttarahaston viidenteen käsikirjaan sisältyvän määritelmäsi mukainen, eikä se .vsäiiu 
pääoman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuu,i.ava annon muutos vuoden aikana, (1-) merkitsee lisäystä 
ja (-) vähennystä. 
ULKOMAANKAUPPA 
1992 1993 1994 1995 1996 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin) 
- tuonti 
- vie/iti 
- kauppatase 
Ulkomaankaupan volyymi-indeksit 
- tuonti 
- vienti 
Tuonti SITC:n mukaan (käypiin hintoihin) 
- (0+1) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka 
- 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 
- 3 poltto-ja voiteluaineet 
- 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. 
- 5 kemialliset aineet ja tuotteet 
-6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan 
luokiteltuina 
- 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet 
- 8 erinäiset valmiit tavarat 
- 9 muualla luokittelemattomat tavarat 
Vienti SlTC:n mukaan (käypiin hintoihin) 
- (0+1 ) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka 
- 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 
- 3 poltto-ja voiteluaineet 
- 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. 
- 5 kemialliset aineet ja tuotteet 
-6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan 
luokiteltuina 
- 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet 
- 8 erinäiset valmiit tavarat 
- 9 muualla luokittelemattomat tavarat 
Ulkomaankaupan hintaindeksit 
- tuonti 
- vienti USD i ooo ooo 
7304 
6828 
-476 
edcltflvä vuosi = 100 
osuus koko tuonnista, % 
8.2 
6.5 
7.1 
0.4 
12.2 
19.4 
31.8 
II 
osuus koko viennistä, % 
4.8 
1.9 
1.1 
0.1 
10.3 
27.3 
30.3 
24 
edeltävä vuosi = 100 
102.1 
106.7 9492 
8316 
-1175 
7.4 
6.5 
6.6 
0.4 
12.1 
19.8 
33.8 
10.6 
3. 
2.1 
1.2 
0.1 
10.5 
28.5 
31.4 
22.2 
116.3 
121.4 9397 
8306 
-1091 
7.4 
5.1 
7.9 
0.4 
11.9 
19.7 
33.7 
13.7 
4 
1.7 
1 
0.1 
10.6 
27.4 
33.3 
21.9 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin); Ulkomaankaupan rakenne SITC:n mukaan (käypiin hintoihin): Kauppaa koskeviin 
tietoihin ei sisälly suora jälleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden kanssa eikä lisenssien, taitotiedon ja 
patenttien kauppa. Tiedot perustuvat erityiseen kaupan järjestelmään. Kaupan luokitukset: Slovenia otti yhdistetyn 
nimikkeistön (CN) käyttöön vuonna 1996, jota^ ennen käytössä oli harmonoituun järjestelmään perustuva kansallinen 
luokitus. Tuonti kirjataan cif-hintoina ja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tavarat lasketaan kansallisille 
markkinoille. Vienti kirjataan fob-hintoina ja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tavarat ylittävät tullirajan. 
Tullitilastoja käytetään ulkomaankaupan tietojen seurannassa. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi 
käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. 
Ulkomaankaupan hintaindeksit: Indeksit lasketaan tavanomaista vientiä ja tuontia koskevien käsittelemättömien tietojen perusteella. 
Niihin eivät sisälly entisen Jugoslavian maat. 
•!"•") 
ULKOMAAN­
KAUPPA 
Tuonti tärkeimpien tuontimaiden mukaan (käypiin hintoihin) 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
muut maat 
Vienti tärkeimpien vientimaiden mukaan (käypiin hintoihin) 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
muut maat 1992 1993 1994 1995 1996 
osuus koko tuonnista, % 
DE 
IT 
HR 
AT 
FR 25 
16.2 
9.1 
8.5 
8 
33.2 DE 
IT 
AT 
FR 
HR 23.7 
17.2 
10.3 
8.4 
6.8 
33.6 DE 
IT 
AT 
FR 
HR 23.2 
17 
9.7 
8.4 
6.1 
35.6 DE 
IT 
FR 
AT 
HR 21.7 
16.9 
9.8 
8.8 
6.2 
.36.5 
osuus koko viennistä, % 
l)E 
IT 
HR 
FR 
AT 29.5 
12.4 
12.1 
8.7 
5 
32.3 DE 
IT 
HR 
FR 
AT 30.3 
13.5 
10.8 
8.6 
5.5 
31.3 DE 
IT 
HR 
FR 
AT 30.2 
14.6 
10.7 
8.2 
6.4 
29.9 DE 
IT 
HR 
FR 
AT 30.6 
13.3 
10.3 
7.2 
6.6 
31.9 
Tärkeimmät vientimaat vuonna 1996 Tärkeimmät tuontimaat vuonna 1996 
Structure of export by main partners 
in 1996 Structure of import by main partners 
in 1996 
DI>: 
21.7% 
AT Itävalta HR Kroatia 
DE Saksa IT Italia 
IR Ranska 
t'1 
SOSIAALISET TUNNUSLUVUT 
1991 1992 1993 1994 1995 
Väkiluku 1. tammikuuta 
Väestön ikäjakauma (1.1.1995) 
0-14 
15-24 
25-44 
45-64 
65-
Elävänä syntyneet 
Kuolleet 
Vuotta nuorempana kuolleet 
- vuotta nuorempana kuolleet 
- kuolleena syntyneet 
Avioliitot 
Avioerot 
Yleinen avioituvuusluku 
Yleinen eronneisuusluku 
Luonnollinen väestönkasvu 
Nettomuuttoluku 
Väestönkasvu 
Kokonaishedelmällisyysluku 
Imeväiskuolleisuus 
Sikiökuolleisuus 
Elinajanodotc 
- miehet 
- naiset 
Elinajanodotc 
- miehet 
- naiset 1999.95 
21583 
19324 
178 
106 
81.73 
1828 
4.08 
0.91 
1.13 
•1.55 
-0.42 
1.46 
8.25 
4.89 
69.54 
77.38 1998.9 1994.2 1989.41 
osuus koko väestöstä, % 
kokonaismäärä 
19982 
19333 
177 
110 
9119 
1966 19793 
20012 
134 
93 
9022 
1962 
I 000 henkeä kohti 
4.57 
0.98 
0.33 
-0.2 
0.12 
1.34 
8.86 
5.47 4.59 
1 
-0.1 
0.71 
0.61 
1.31 
6.77 
4.68 
syntymästä 
69.45 
77.25 69.4 
77.29 19463 
19359 
126 
105 
8313 
1923 
4.18 
0.97 
0.05 
0.45 
0.5 
1.32 
6.47 
5.37 
69.6 
77.4 
13.3 
16.8 1989 
18.5 
14.7 
32.3 
23.4 
12.1 
18980 
18968 
4.2 
0.8 
5.5 
Ari i 
TYÖMARKKINAT 
Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen) 
Työllisten vuosikeskiarvo 
Työttömyysaste iän mukaan (ILO:n menetelmän mukainen): 
- yhteensä 
-alle 25-vuotiaita 
-25-
Työttömiksi ilmoittautuneet (viitejakson lopussa) 1993 | 1994 1995 1996 
osuus 15 vuotta täyttäneiltä, % 
57.6 58.7 57.6 
1000 
851 882 878 
osuus työvoimasta, % 
9 
22.2 
7.1 7.4 
18.8 
5.6 7.3 
18.8 
5.6 
osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä, S 
14.2 14.5| 14.4 
Keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) 
- maa-, riista-, metsä-ja kalatalous 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu- ja vesihuolto 
- rakentaminen 
- kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 
Nimellinen kuukausiansioindeksi toimialoittain (NACE) 
- maa-, riista-, metsä-ja kalatalous 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 
- rakentaminen 
- kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 
Kuukausiansioindcksit 
- nimellinen 
- reaalinen |993 1994 1995 1996 
edeltävä vuosi « 100 
83.3 
118.3 
95 
79.7 
101.7 
92.2 
125.4 
103.6 90.1 
95.2 
106.5 
144.9 
94.3 
97.2 
118.4 
104.3 100.1 
115.1 
95.2 
95 
103.7 
98.2 
115.3 
104.9 
Työvoimaosuus (II,0:n menetelmän mukainen) - työvoiman proscnttuaalinen osuus 15 vuotta täyttäneistä. Työvoimaosuus on 
johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: 
Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. 
Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta 
korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös 
asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän 
henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa 
työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Sloveniassa työvoimatutkimuksen piiriin eivät kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt eivätkä henkilöt, jotka elävät 
muissa kuin yksityisissä kotitalouksissa (ns.laitosväestö). 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): - työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu 
työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu ILO:n määritelmiä ja suosituksia (katso edellä). 
Sloveniassa työvoimatutkimuksen piiriin eivät kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt eivätkä henkilöt, jotka elävät 
muissa kuin yksityisissä kotitalouksissa. Lomautettuina ja äitiyslomalla olevat henkilöt luokitellaan työllisiksi. 
Työllisten vuosikeskiarvo ja keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE): Yrityssektoria koskevat 
tiedot kattavat yritykset ja muut organisaatiot (yksityisistä yrityksistä tietoihin sisältyvät vain ne yritykset, joilla on 
palveluksessaan vähintään kolme palkattua työntekijää). Tiedot perustuvat työvoimatutkimukseen. Työvoimatutkimuksen 
tietoja pidetään siksi vuositietoina. Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea saavat organisaatiot, sekä henkilöt, 
joilla on sivutyö. Lukuihin eivät sisälly asevoimien palveluksessa, oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllä 
hoitovapaalla olevat henkilöt. 
Työttömiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Työttömiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina - työttömiksi ilmoittautuneiden 
prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliväestöstäjota koskevat; tiedot on saatu otantaan perustuvasta 
työvoimatutkimuksesta. Työttömiksi ilmoittautuneita koskevat tiedot perustuvat työvoimahallinnon kuukausittaiseen 
työttömyysrekisteriin. 
Kuukausiansioindeksit: Reaaliset kuukausiansioindeksti on saatu jakamalla bruttomääräisten nimellisansioiden indeksit 
kuluttajahintaindeksillä. Yrityssektoria koskevat tiedot kattavat yritykset ja muut organisaatiot (yksityisistä yrityksistä tietoihin 
sisältyvät vain ne yritykset, joilla on palveluksessaan vähintään kolme palkattua työntekijää) Ulkopuolisten 
yhteistyökumppaneiden ja konsulttien ansiot eivät sisälly lukuihin. Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea 
saavat organisaatiot, sekä henkilöt, joilla on sivutyö. Lukuihin eivät sisälly asevoimien palveluksessa, 
oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllä hoitovapaalla olevat henkilöt. 
10 
'Vu^ 
JULKINEN TALOUS 
Valtion talousarvio 
-valtion sulautetut tulot 
-avustukset 
- valtion sulautetut menot 
-julkisyhteisöjen sulautetut menot 
- valtion sulautettu ali/ylijäämä 
-julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 
Valtion talousarvio 
- valtion sulautetut menot 
-julkisyhteisöjen sulautetut menot 
- valtion sulautettu ali/ylijäämä 
-julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
1 (KK) 000 000. kans valuuttana 
606.06 
5.28 773.54 
-5.04 933.36 
-6.46 
osuus BKTsta, % 
42.2 
0.4 41.9 
-0.3 42.5 
-0.3 
Valtion talousarvio: Valtion ja julkisyhteisöjen taloutta koskevat tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisemaan 
valtioiden taloutta käsittelevään tilastolliseen vuosikirjaan {Government Finance Statistics Yearbook 1996, C1FSY). Mukaan 
on oteltu myös vuosikirjaan sisältyvät Sloveniaa koskevat tiedot. 
Koska tilastollinen vuosikirja ei sisällä julkisyhteisöjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon 
tasolle, tässä esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion-ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautettu sulauttamalla 
julkisen sektorin sisäiset siirrot. 
Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion-ja paikallishallinnon tiedot, täydellistä kattavuutta ei välttämättä 
saavuteta, sillä tiettyjen valtion- tai paikallishallinnon yksiköiden tiedot voivat puuttua tilastoista. Kattavuutta voidaan 
arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sisältyvää valtiokohtaista kattavuutta koskevaa huomautusta valtion- ja 
paikallishallinnon yksiköiden luetteloon. 
Tässä ilmoitettu ali/ylijäämä on saatu vähentämällä tuloista ja avustuksista menot. Laskennassa ei ole otettu huomioon 
antolainausta, josta on vähennetty takaisinmaksut (katso jäljempänä). 
Taulukkoja laadittaessa tehty julkisen sektorin sisäisten siirtojen nettouttaminen koskee ainoastaan tulon- ja 
pääomansiirtoja, jotka koostuvat yksilöidyistä avustuksista sekä hallinnon eri tasojen välisistä tulon- ja pääomansiirtojen 
muotoisista tukipalkkioista. Muita hallinnon eri tasojen välisiä taloustoimia, kuten verojen ja työnantajan 
sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensä luokitella julkisen sektorin 
sisäisiksi siirroiksi, joten niitä ci ole sulautettu. Aina ei ole selvää, johtuuko tulon- tai pääomansiirtoja koskevien tietojen 
puuttuminen siitä, ettei siirtoja ole tehty, vai siitä, ettei tehdyistä siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan 
kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitä, ettei siirtoa ole tapahtunut 
a. Valtion menot koostuvat julkisyhteisöjen rahamääräisistä, tavaroiden ja palveluiden hankinnasta 
aiheutuneista kulutus-ja investointimenoista, korkomenoista sekä tulon-ja pääomansiirroista. Niihin eivät kuulu muut kuin 
rahamääräiset taloustoimet. 
b. Ali/ylijäämä on laskettu vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot. Tämä 
ali/ylijäämän laskentamenetelmä eroaa edellä mainitussa tilastollisessa vuosikirjassa käytetystä menetelmästä, jossa 
ali/ylijäämä saadaan vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot ja nettoluotonanto Kun 
yhtälöstä jätetään pois nettoluotonanto (joka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmän mukaan 
rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivät liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen 
toteuttamiseen), saadaan ali/ylijäämä lähemmäs kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto -käsiteparia. 
Nettoluotonannon pois jättäminen aiheuttaa myös sen, etteivät yksityistämisestä saadut tulot (jotka tilastollisen vuosikirjan 
menetelmän mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali/ylijäämän määräytymiseen (eivätkä 
näin vähennä alijäämää). 
11 
vn S 
RAHOITUSALA 
Raha-aggregaatit 
-Raha (Ml) 
- Quasi money 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson 
lopussa) 
Lyhytaikaiset keskikorot 
- talletus 
- antolainaus 
Virallinen diskonttokorko (jakson lopussa) 
USA:n dollarin kurssi 
viitejakson keskikurssi 
kurssi viitejakson lopussa 
ecun kurssi 
viitejakson keskikurssi 
kurssi viitejakson lopussa 1990 | 1991 1992 1993 | 1994 1995 | 1996 
USD 1 000 000 000(10*0) 
1.35 
4.45 1.62 
5.84 1.66 
6.34 
USDI 000 000(10*6) 
787.8 1498.98 1820.79 2297.36 
% vuodessa 
49.61 
32.65 39.42 
27.89 
16 24.84 
15.32 
10 19.3 
11.19 
10 
USD 1 = EEK.. 
27.57 
56.69 81.29 
98.7 113.24 
131.84 128.81 
126.46 118.52 
125.99 135.36 
141.48 
ECU 1 = EEK... 
34.164 
76.017 105.523 
119.516 132.604 
147.090 153.222 
155.551 155.025 
165.581 179.213 
177.273 
Raha-aggregaatit (jakson lopussa): Raha (Ml) sisältää avistatalletuk.set ja yleisön hallussa olevan rahan. Quasi money (QM) sisältää aikatalletukset, säästötal Idukset ja 
ulkomaan valuuttamääräiset talletukset. Eurosta! on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosittaisia 
viitejakson lopun kursseja. 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa): Virallista valuuttavarantoa koskevat tiedot on otettu Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisista 
kansainvälisistä rahoitustilastoista (International Financial Statistics, IFS). Valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa) muodostuu keskuspankin ulkomaan 
valuuttamääräisistä varoista ja muista ulkomaisista saamisista (brutto). Valuuttavarantoon eivät tämän määritelmän mukaan kuulu kotimaiset ulkomaan 
valuuttamääräiset saamiset. Virallinen valuuttavaranto arvostetaan kunkin viitejakson lopussa voimassa olevien markkinakurssien ja -hintojen mukaan. Koko 
valuuttavarantoa (lukuun ottamatta kultaa) koskevat kansainvälisissä rahoitustilastoissa julkaistut tiedot voivat poiketa kansallisten viranomaisten julkaisemista 
tiedoista. Eroja voivat aiheuttaa Kansainvälisen valuuttarahaston varannon anatomisessa käyttämät menetelmät sekä sidotun valuutan määräisten saamisten 
käsittelyssä esiintyvät erot. 
Lyhytaikaiset keskikorot: Tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisiin kansainvälisiin rahoitustilastoihin (International Financial Statistics, IFS). 
Lyhytaikaisten antolainaus- ja talletuskeskikorkojen arvot ovat viitejakson keskiarvoja. Antolainauskorko on yleensä ilmoittajapankkien myöntämistään lainoista 
perimä keskikorko. Talletuskorko on avista- ja aikatalletusten tai aikatalletusten keskikorko. Nämä korot eivät välttämättä ole täysin vertailukelpoisia eri maiden 
välillä, koska ilmoittajapankkien suhteellisessa edustavuudessa ja käytetyissä painorakenteissa on eroja. 
USA:n dollarin kurssi: Kansainvälisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financières Internationales". 
S'IL 
INFLAATION 
(12 kk) KEHITYS 
Kuluttajahintaindeksin prosentuaalinen muutos edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna (t/t-12) 
tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka joulu 
1993 
1994 
1995 
1996 20.6 19.9 19.7 21.7 20.6 21.6 22.3 22.5 22.0 20.9 20.4 19.5 
19.7 19.5 18.2 15.2 15.2 14.0 12.6 11.4 10.8 9.4 8.9 8.9 
8.3 8.5 9.6 11.5 11.0 10.6 10.8 10.5 9.7 10.4 9.3 9.1 
Inflation (% change of CP1) 
fflï^ «. * * .. *~3à 
l l i—i—T" i ' ' l ' T i :' •|,,':-K •<•- •<• 
Inflaatio (KHI:n muutos, %) 
Jan = Tammikuu Mar = Maaliskuu May = Toukokuu Jul = Heinäkuu 
Nov = Marraskuu Sep = Syyskuu 
Inflaation kehitys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KHI:n prosentuaalisen muutoksen edeltävän vuoden vastaavaan 
kuukauteen verrattuna. Inflaatioaste perustuu kansallisiin KHI:hin, eivätkä hakijamaiden indeksit ole keskenään täysin 
vertailukelpoisia. Ne eivät myöskään ole täysin vertailukelpoisia yhteisön YKHI:en kanssa (indeksien laatimisessa 
käytetään erilaisia menetelmiä, käsitteitä ja menettelytapoja). Inflaatioaste (12 kk) perustuu ILO:n tietoihin.. 
r^ 
TEOLLISUUS 
BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin) 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) 
- yhteensä 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 1993 1994 | 1995 | 1996 
osuus BKTsta, K 
1.2 
29.5 
2.7 1.3 
29.7 
2.8 1.2 
28.1 
2.8 
edeltävä vuosi = 100 
106.4 
94.9 
106.7 
107.8 102 
100.9 
102.6 
99.7 1010 
100.4 
101.1 
100.8 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) 
- yhteensä 
- kaivostoimintoja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 1993/1 1993/11 1993/IH 1993/IV 1994/1 1994/1111994/11111994/1V 
edeltävän vuoden vastaava vuosineljännes - 100 
1995/1 1995/11 11995/111 1995/1V 1996/1 1996/11 1996/111 1996/1V 
edeltävän vuoden vastaava jakso •= 100 
109.6 
104.5 
110.5 
107.7 101.6 
97.7 
103.3 
84.1 98.8 
109.8 
100.6 
115.1 98.3 
93.4 
96.6 
95.5 94.9 
86 
96.2 
99.3 99.2 
103.5 
98.9 
99 1034 
119.5 
103 
91.5 1071 
94.6 
106.5 
112 
BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin): BKT.n jakautuminen toimialoittain (NACE) on laskettu 
markkinahintaisena. 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE): Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus 
sekä sähkö-, kaasu- ja vesihuolto (NACE:n pääluokat C,D ja E) Teollisuustuotannon indeksi kattaa kaikki yritykset, joiden 
palveluksessa on vähintään 10 työntekijää lukuun ottamatta seuraavien alojen yrityksiä: kustannustoiminta, kaasu-, höyry- ja 
vesihuolto. 
s*).C 
INFRASTRUKTUURI 
Rautateiden rataverkko 
Rautatieliikenne 
- tavaraliikenne 
- matkustajaliikenne 
Puhelinliittymien lukumäärä 
Asukkaiden lukumäärä henkilöautoa kohti 1993 1994 1995 
km/l 000 km2 
59 
1 000 000 t tai matkustajaa/km 
566 590 595 
1 000 asukasta kohti 
310 
asukkaita 
2.8 
MAATALOUS 
Maa-ala maankäyttölajeittain 
- yhteensä 
- maatalousmaata 
- metsää 
- peltoa 
- pysyvää luonnonniittyä ja laidunta 
Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan 
- valtion yrityksiä 
- osuuskuntia 
- muita 1992 1993 1994 1995 1996 
1 000 ha 
2025 
777 
1071 
245 
560 2025 
773 
1071 
245 
558 2025 
751 
1094 
234 
501 2025 
783 
1098 
230 2025 
230 
417 
osuus maatalousmaasta, % 
Osuus BKT:sta 
- maa-, riisto-, metsä- ja kalatalous (NACE:n pääluokat 
A+B) 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 
Tärkeimpien viljelykasvien pinta-alat 
- viljakasveja 
-joista: vehnää 
- perunaa 
- sokerijuurikasta 
- rehujuurikasta 
Tärkeimpien viljelykasvien sadot 
- viljakasveja 
-joista: vehnää 
- perunaa 
- sokerijuurikasta 
- rehujuurikasta 1992 1993 1994 1995 1996 
osuus BKTsta, % 
4.3 4.3 
edeltävä vuosi = 100 
96.5 106.4 103.6 
1000 ha 
117.5 
42.6 
30 
3 
6 119.6 
43.7 
29 
3 
6 110.5 
42 
23 
5 
6 107 
42 
24 
6 
6 107 
40.8 
22 
6 
4 
MX) kg/ha 
36.2 
41.9 
122 
306 
171.8 38 
38.4 
127 
379 
190.5 51 
43.3 
174 
452 
319.3 50.3 
42.3 
190 
432 
313.1 39.4 
204 
485 
Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet 
- sikoja 
- karjaa 
- siipikarjaa 
Karjankasvatuksen osuus (jakson lopussa) 
- karjaa 
-josta: lehmiä 
- lampaita 
- sikoja 
-joista: emakoita 1992 1993 1994 1995 1996 
elopaino 1 0001 
39.2 
30.8 
58.5 41.6 
35.2 
64.5 43.8 
37.8 
63.8 
kpl/l 000 ha maatalousmaata 
603 
262 
23 627 
268 
35 
kpl/l 000 ha peltoalaa 
2440 2530 
Osuus BKT:sta: BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE) on laskettu markkinahintaisena. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Ostohintojen liukuvat keskiarvot kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana. 
/ '1*& 
ITALY AUSTRIA 
HUNGARY 
POMURSKA 
^ 
KOHOSKA 
J' 1 PODRAVSKA 
! 
QORISKA QORENJ8KA 
1 J, 
< r v SAV1NJSKA 
X 
r > ZASAVSKA\ 
LJUBLJANA --/ 'O- -o ^y 
* <r\ SPODNJEPOSAVSKA 
OSREDNJESLOVENSKA j-~J k\ „<> 
/••-\ j DOLENJ8KA J> 
^ NOTRANJSKO-KRASKA \ 
OBALNO-KBASKA 
CROATIA Slovenia 
1995 
Legend: 
A/ Country boundary 
A/ Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGION NAME 
CITYNAME 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
o 200-250 
• 250 - 500 
• 500 - 1 000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups (in years): 
^Êt\ en <15 
^^^^^ HI 15-- 65 
Uving standard (in 1993): ECU 5 455 
(QDPpareapita) 
Area: 20 256 km2 
Administrative regions: 12 
Population: 1 987 500 
Souroa: StaUrtoaJ Offloa of Tha RapubHeof 8lovanla 
Cartography and gaographlo Infonnalion managomant: QI8CO 
I I I 4 
0 15 45km m 


ISSN 1024-4492 
KOM(97) 2010 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 01 06 
Luettelonumero : CB-CO-97-378-FI-C 
ISBN 92-78-22911-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg