EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.3.2018 COM(2018) 84 final KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten vahvistettujen monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen viiden vuoden välein tehtävästä tarkastelusta Review of the Financial Guidelines for the five-year period 2012 – 2017





Johdanto Kun Euroopan hiili- ja teräsyhteisön, jäljempänä ’EHTY’, perustamissopimuksen voimassaolo päättyi vuonna 2002, jäsenvaltiot päättivät siirtää EHTY:n varat ja velat Euroopan yhteisölle (nykyään Euroopan unioni) mutta pitää ne erillään yleisestä talousarviosta (ks. Nizzan sopimuksen liitteenä oleva pöytäkirja EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ). Komission tehtävänä on selvittää EHTY:n vastuut hallitusti ja sijoittaa sen varat pääomamarkkinoille. Tavoitteena on hankkia tuloja, joilla hiili- ja terästutkimusrahasto voi rahoittaa hiili- ja teräsalan tutkimusta. Sen jälkeen kun selvitysmenettely on päättynyt vuoteen 2027 mennessä, näistä varoista käytetään nimitystä hiili- ja terästutkimusrahaston varat. Neuvosto teki 1. helmikuuta 2003 kolme päätöstä, joita tarvittiin edellä mainitun pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi. Päätökset olivat yleispäätös 2003/76/EY , varainhoidon suuntaviivoista tehty päätös 2003/77/EY sekä hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmasta tehty päätös 2003/78/EY, joka on korvattu päätöksellä 2008/376/EY . Neuvoston päätöksen 2003/77/EY 2 artiklan mukaisesti komissio arvioi joka viides vuosi, ovatko selvitystilassa olevan EHTY:n varainhoitoa koskevat taloudelliset suuntaviivat toimivia ja tehokkaita. Lisäksi komissio ehdottaa asiaankuuluvia muutoksia. Viimeisin arviointi tehtiin vuonna 2012, eikä tällöin ehdotettu muutoksia. Nyt on aika esittää seuraava viisivuotiskertomus. Viisivuotiskaudella 2012–2017 noudatettujen taloudellisten suuntaviivojen tarkastelu Komission on hoidettava selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ”siten, että ne ovat tarvittaessa käytettävissä mutta antavat samalla parhaan saatavilla olevan tuoton, samalla kun säilytetään korkeatasoinen turvallisuus ja vakaus pitkällä aikavälillä” (ks. neuvoston päätöksen 2003/77/EY liitteessä oleva 3 kohta; päätöstä on muutettu neuvoston päätöksellä 2008/750/EY). Edellä mainittujen tavoitteiden valossa voidaan todeta, että taloudelliset suuntaviivat toimivat viisivuotiskaudella 2012–2017 aluksi hyvin. Kun korot ovat kuitenkin pysyneet matalina jo pitkän aikaa, suuntaviivat vaikuttavat nyt liian tiukoilta, jotta niiden pohjalta voitaisiin harjoittaa sellaista huolellista varainhoitoa, josta saataisiin riittävää tuottoa. Tätä taustaa vasten vaikuttaisi aiheelliselta monipuolistaa sijoitussalkkua laajentamalla hyväksyttävien sijoituskohteiden valikoimaa. Historiallisten tietojen perusteella voidaan olettaa, että tämän toimenpiteen myötä tuotto-odotukset lisääntyvät pitkällä aikavälillä, vaikkakaan ei voida taata sitä, että tuotot parantuisivat lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Markkinaolosuhteet ovat olleet erittäin haastavia vuodesta 2012 lähtien, sillä euroalueen joukkovelkakirjamarkkinoilla on vallinnut alhainen tuottotaso, joka on johtunut lähinnä hitaasta talouskasvusta ja alhaisesta inflaatiosta. Euroopan keskuspankin elvyttävä rahapolitiikka ja erityisesti sen joukkolainojen osto-ohjelma, joka alkoi vuonna 2015, ovat osaltaan myötävaikuttaneet tähän kehitykseen. Tämän vuoksi tuotot ovat nyt historiallisen alhaisia ja jopa negatiivisia. Myös poliittinen epävarmuus on vaikuttanut rahoitusmarkkinoihin, joilla on muutamaan otteeseen koettu häiriöitä ja epävakautta. Tuoreita esimerkkejä tästä ovat Kreikan kriisi ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestys EU-jäsenyydestä. Edellä selostettua taustaa vasten tulokset, jotka on saatu aikaan vuoden 2012 tarkastelun jälkeen, ovat myönteisiä: varoja on siirretty tutkimuksen ja innovoinnin pääosastolle aina pyydettäessä, minkä lisäksi sijoitussalkun tuotto on ollut tyydyttävä, kun otetaan huomioon markkinaympäristö ja varovainen sijoitusstrategia. Tarkemmin sanottuna sijoitussalkun kumulatiivinen tuotto aikavälillä 1.7.2012–31.12.2016 oli 8,3 prosenttia. Lisätietoja on saatavilla vuotuisista EHTY-rahoituskertomuksista sekä vuoden 2016 kertomuksen liitteestä, jossa esitetään myös salkun koostumus joulukuussa 2016 (ks. myös tämän kertomuksen liite I). Sijoitussalkun koko pieneni hieman tämän viisivuotiskauden aikana, sillä kokonaistuotot ja uudet rahoitusosuudet eivät riittäneet kattamaan tutkimuksen ja innovoinnin pääosastolle siirrettyä kokonaismäärää. Siirtojen määrä oli 216,4 miljoonaa euroa, ja varoilla rahoitettiin hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä toimialoilla tehtyä tutkimusta. Sijoitussalkun markkina-arvo oli 31. joulukuuta 2016 yhteensä 1,69 miljardia euroa, kun se 30. kesäkuuta 2012 oli 1,74 miljardia euroa. Markkina-arvo siis pieneni 2,8 prosenttia. Vaikka EHTY:n arvopaperisalkku on tuottanut melko hyvin verrattuna soveltuviin viitearvoihin, tulot, jotka on varattu hiili- ja teräsalan tutkimushankkeiden rahoittamiseen, ovat viime vuosina olleet laskussa. Tämä johtuu pääasiassa korkotason mataluudesta. Niinpä sijoitussalkun tuotot ovat pienentyneet merkittävästi, mikä on vähentänyt määriä, jotka on voitu siirtää hiili- ja terästutkimusrahastolle. Muutostarpeet ja taloudellisia suuntaviivoja koskevat ehdotukset Tausta

Sijoitussalkun tuotto neuvoston päätöksen 2003/77/EY hyväksymisen ja vuoden 2016 lopun välisellä ajalla on varovaiseen sijoitusstrategiaan nähden ollut tyydyttävä. Viime vuosina markkinaolosuhteet ovat kuitenkin muuttuneet merkittävästi. Rahoitusmarkkinoiden näkymät yleisesti ja euroalueen joukkovelkakirjamarkkinoiden näkymät erityisesti ovat entistä haastavampia. Tämä johtuu siitä, että tuotot ovat vahvasti negatiivisia, erityisesti korkeimman luottoluokan liikkeeseenlaskijoiden arvopapereissa. Myös korkoriskin toteutuminen on varsin todennäköistä, ja markkinoiden likviditeetti, erityisesti ostettavissa olevien joukkovelkakirjojen osalta, on vähentynyt tuntuvasti. Todennäköisyys, että tulevat tuotot ovat hyvin alhaisia tai jopa negatiivisia, näyttää kasvaneen. Tällä hetkellä toiminta lähtee siitä, että (1) EHTY:n sijoitussalkulla on pitkän aikavälin sijoitushorisontti ja (2) tarvetta merkittäville ulosmaksuille ei ole, koska salkulla on melko vähän merkittäviä vastuita. Tältä pohjalta ehdotetaan taloudellisten suuntaviivojen muuttamista siten, että hyväksyttävien sijoituskohteiden valikoimaa laajennetaan. Näin lievennetään alhaisten tai negatiivisten tuottojen vaikutusta niin paljon kuin mahdollista ja monipuolistetaan salkkua ja parannetaan sen häiriönsietokykyä. Komissio esittää useita ehdotuksia, joita selostetaan jäljempänä. Näitä laajempia sijoitusmahdollisuuksia on käytettävä siten, että pääoma säilyy pitkällä aikavälillä ja sijoitustoiminta on vakaata samalla kun sijoitussalkun tuotto-odotukset parantuvat. Taloudellisten suuntaviivojen muuttamista koskevissa ehdotuksissa laajennettaisiin hyväksyttävien sijoituskohteiden valikoimaa. Siten omaisuuslajeja ja sijoitusvälineitä, joihin sijoituksia voitaisiin tehdä, olisi enemmän. Lisäksi olisi käytettävissä useampia riskipositioiden yhdistelmiä esimerkiksi siten, että hyväksyttäisiin korko- ja luottoriskit ja jopa eräitä hajautettuja osakemarkkinariskejä. Uusien sijoitusmahdollisuuksien myötä salkkua voitaisiin hoitaa tehokkaammin. Sitä voitaisiin hajauttaa, ja riskin ja tuoton suhdetta voitaisiin säädellä paremmin. Pitkän aikavälin tuotto-odotukset olisivat suurempia. On syytä muistaa, että näiden ehdotusten myötä salkun volatiliteetti voi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä lisääntyä, jos markkinaolosuhteet antavat tähän aihetta. Salkku voi tietyllä aikajänteellä olla jopa tappiollinen, jos markkinoilla tapahtuu jotain epätavallista tai ennalta arvaamatonta. Yleisesti ottaen omaisuudenhoitoon liittyy sijoitusriski, jota ei voida kokonaan eliminoida, joten sijoitukset voivat olla voitollisia tai tappiollisia. Aikoina, jolloin korkotaso on erittäin alhainen mutta todennäköisesti nousee tulevina vuosina, ainoa tapa parantaa tuotto-odotuksia on hyväksyä suurempi riski ja volatiliteetti. Turvallinen ja likvidikin omaisuuserä voi joskus tuottaa tappiota, mikä johtuu sijoitustoiminnan ominaisluonteesta, muuttuvista markkinaolosuhteista ja korkoympäristöstä. Tämänhetkiset taloudelliset suuntaviivat Nykyisissä taloudellisissa suuntaviivoissa noudatetaan suhteellisen varovaista lähestymistapaa. Tämä näkyy muun muassa siten, että sijoitettavien määrien ylärajat ovat ehdottomat ja tiukat, esimerkiksi enintään 250 miljoonaa euroa EU:n jäsenvaltiota kohden. Myös luottoluokitusvaatimukset ovat korkeat, esimerkiksi vaaditaan vähintään AA-luottoluokitus (paitsi EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten osalta). Lisäksi enimmäismaturiteetteja on rajoitettu, esimerkiksi siten, että jäljellä oleva laina-aika voi ostohetkellä olla enintään 10,5 vuotta. On monentyyppisiä omaisuuslajeja, joihin EHTY:n arvopaperisalkun varoja ei nykysääntöjen mukaan voida sijoittaa. Esimerkiksi: -Luottoluokitusrajoitukset merkitsevät sitä, että yritys- ja rahoitusjoukkovelkakirjojen markkinoille ei voida sijoittaa juuri ollenkaan. Osallistuminen näille markkinoilla voisi tarjota tilaisuuden salkun monipuolistamiseen ja suurempiin tuottoihin, ja näin voitaisiin vähentää tämänhetkisten negatiivisten lyhyiden korkojen vaikutusta. -Samanlaisia argumentteja voidaan esittää maturiteetteja koskevista rajoituksista, sillä ne voivat estää investointeja pidemmän juoksuajan joukkovelkakirjoihin, jotka voisivat tuottaa edellisessä kohdassa mainitun kaltaisia hyötyjä. Jos näitä rajoituksia muutettaisiin, salkkua voitaisiin monipuolistaa ja sen tuotto-odotuksia suurentaa, mutta silti salkun kokonaisriski pysyisi nykyisellä tasolla negatiivisen korrelaation vaikutuksesta. -On myös eräitä muita omaisuuslajeja ja riskinhallinnan menetelmiä, joita ei voida hyödyntää siitä syystä, että niitä ei sallita nykyisissä taloudellisissa suuntaviivoissa. Suosittelemmekin tämänhetkisten suuntaviivojen muuttamista ja sijoitusmahdollisuuksien laajentamista siten, että sijoituksia koskevia rajoituksia lievennetään ja että sijoitusten piiriin voitaisiin ottaa uusia omaisuuslajeja, joiden avulla EHTY:n arvopaperisalkku voisi saada enemmän riskimukautettua tuottoa pitkällä aikavälillä. Nämä muutokset olisivat neuvoston päätöksen 2003/76/EY 2 artiklan 1 kohdan mukaisia. Taloudellisiin suuntaviivoihin ehdotetut muutokset A. Ehdottomien rajojen, luottoluokitusvaatimusten ja maturiteettirajoitusten mukautus Ehdotetaan, että sijoitustoiminnan teknisissä kysymyksissä, joissa kaivataan hieman lisää joustavuutta, sovelletaan dynaamisempaa lähestymistapaa (esimerkiksi riskinmäärittelyssä, maturiteeteissa ja keskittymärajoissa). Dynaamisempi lähestymistapa antaisi mahdollisuuden tehdä teknisiä kysymyksiä koskevia tarkistuksia säännöllisesti ja siten, että niissä otetaan paremmin huomioon muuttuvat markkinaolosuhteet. Lähestymistapa perustuisi äskettäin hyväksyttyihin suuntaviivoihin, jotka koskevat Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahastoa (eli yhtä niistä muista merkittävistä salkuista, joita komissio hallinnoi). Myös riskinsietorajat voitaisiin määritellä yleisemmin kriteerein (esimerkiksi yksinkertaisesti luettelemalla sijoituskelpoiset omaisuuslajit). Rajat olisi parempi ilmaista markkina-arvoina kuin nimellisarvoina, ja ne olisi määritettävä enimmäisprosenttiosuutena salkun yhteenlasketusta markkina-arvosta. Näin sijoituspositiot tulisivat määritetyiksi tarkemmin, sillä tämänhetkisissä alhaisen tai negatiivisen tuoton oloissa monet arvopaperit on arvostettu merkittävästi nimellisarvoaan (100 %) korkeampaan hintaan. Näin ollen nimellisarvot eivät edusta positioiden todellista taloudellista arvoa. Toinen syy siihen, miksi rajat on osuvampaa määritellä markkina-arvojen ja prosenttiosuuksien perusteella, on se, että koko salkun markkina-arvo voi muuttua joko markkinahintojen muutoksen tai salkkuun tulleiden tai salkusta poistuneiden erien vuoksi. B. Sijoitusten salliminen muissa valuutoissa Tällä hetkellä taloudellisissa suuntaviivoissa ei mainita, ovatko ulkomaan valuutassa tehdyt sijoitukset hyväksyttäviä. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että euromääräiset joukkovelkakirjat muodostavat vain noin 25 prosenttia maailman joukkovelkakirjamarkkinoista.