1.JOHDANTO

Komissio arvioi tässä kertomuksessa Bulgarian edistymistä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa marraskuusta 2018 lähtien. Edellisvuosien tapaan komissio on tätä arviointia varten analysoinut huolellisesti tilannetta tiiviissä yhteistyössä Bulgarian viranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja muiden sidosryhmien ja tarkkailijoiden kanssa. Lisäksi se ottaa huomioon EU:n politiikkojen ja oikeuskäytännön kehityksen yhteistyö- ja seurantamekanismin kannalta tärkeillä aloilla mekanismin käyttöönotosta lähtien.

2. YLEISTILANNE

Aiemmissa kertomuksissa on todettu, että taustatekijät – jotka eivät kuulu yhteistyö- ja seurantamekanismin soveltamisalaan, mutta ovat laajemmin tarkasteltuina tärkeitä oikeusvaltioperiaatteen kannalta – voivat toisinaan vaikuttaa kielteisesti uudistusten edistymiseen. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa yleinen poliittinen epävakaus, ennalta arvaamaton lainsäädäntömenettely ja vakavaa huolta aiheuttava mediaympäristö. Marraskuussa 2018 annetun kertomuksen jälkeinen aika on Bulgariassa ollut poliittisesti suhteellisen vakaata, vaikkakin väitteet korkea-arvoisten viranomaisten ja poliitikkojen kiinteistöhankinnoista markkinahintaa edullisemmin ovat aiheuttaneet huomattavasti kiistaa.

Marraskuun 2017 kertomuksessa tuotiin myös esiin lainsäädäntömenettelyyn liittyviä ongelmia. Esimerkkinä mainittiin oikeuslaitosta koskevaan lakiin kesällä 2017 tehdyt tarkistukset, joiden hyväksyminen herätti huolta sidosryhmien keskuudessa ja joiden pohjalta nostettiin kanteita Bulgarian perustuslakituomioistuimessa. Kertomuksessa korostettiin tarvetta valvoa oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuvia vaikutuksia.

Riippumattomalla ja moniarvoisella medialla on keskeinen merkitys demokraattisen keskustelun kannalta, ja sen olisi voitava toimia ilman aiheetonta taloudellista tai poliittista painostusta. Vaikka mediaympäristö ei sisälly yhteistyö- ja seurantamekanismin arviointiperusteisiin, siinä esiintyvät puutteet vaikuttavat edelleen oikeusjärjestelmään. Ylin tuomarineuvosto kunnioittaa täysin ilmaisunvapautta ja median korvaamatonta roolia viranomaisten vastuuvelvollisuuden valvojana ja yleisölle tiedottajana. Samalla tuomarineuvostolla on tärkeä tehtävä puolustaa oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta. Viime vuonna hyväksytty lujempi toimintapolitiikka todennäköisesti lisää sellaisia toimia, joilla puututaan harhaanjohtavaan uutisointiin mediassa, tai koko oikeusjärjestelmän mainetta ja uskottavuutta heikentäviin poliitikkojen lausuntoihin. Tämä koskee muun muassa tapauksia, joissa tuomareihin on järjestelmällisesti kohdistettu kritiikkiä heidän antamiensa tuomioiden sisällön perusteella. Tämä saattaa vaarantaa koko oikeusprosessin riippumattomuuden ja puolueettomuuden.

Oikeusvaltioperiaatteen kestävää noudattamista tukevat mekanismit

Toinen tärkeä ympäristöön liittyvä näkökohta on laajemman oikeusvaltioinfrastruktuurin kehittäminen sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Tämä tarjoaa uusia välineitä, joiden avulla voidaan antaa pontta oikeusvaltioperiaatteen lujittamiselle myös yhteistyö- ja seurantamekanismin kattamilla aloilla. EU:n tasolla kansallisia oikeusjärjestelmiä on jo useiden vuosien ajan tarkasteltu EU:n oikeusalan tulostaulussa . Yhdessä korruptiontorjuntakehysten kanssa ne on lisäksi otettu huomioon talouspolitiikan EU-ohjausjaksossa, johon sisältyvät myös rakenneuudistukset. Prosessia on tarkoitus kehittää edelleen komission heinäkuussa 2019 antaman tiedonannon pohjalta. Tiedonannossa esitetään käytännön toimia, joilla vahvistetaan unionin valmiuksia edistää ja ylläpitää oikeusvaltiota lujittamalla yhteistä oikeusvaltiokulttuuria, ottamalla käyttöön oikeusvaltioperiaatetta koskeva tarkastelukierros, jotta voidaan seurata kehitystä jäsenvaltioissa, ja reagoimalla tehokkaasti mahdollisiin ongelmiin. Seuraavan komission poliittisissa suuntaviivoissa ilmaistaan aikomus ottaa käyttöön koko EU:n laajuinen kattava oikeusvaltiomekanismi ja kaikkia jäsenvaltioita koskeva objektiivinen raportointi. Näin varmistetaan jatkuvuus tältä osin. Yhteistyö- ja seurantamekanismin arviointiperusteiden lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 19 artiklan 1 kohdassa määrätään, että riippumattomat tuomioistuimet takaavat tehokkaan oikeussuojan. Tämä on käytännön osoitus oikeusvaltioperiaatteen arvosta, ja Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut sen hiljattain oikeuskäytännössään. Nämä kaikissa jäsenvaltioissa toimivat horisontaaliset oikeusvaltion seurantaprosessit, mukaan lukien korruptiontorjuntakehykset, ja niiden mahdollinen tuleva kehitys korostavat yhteistyö- ja seurantamekanismin erityisluonnetta, sillä se on rajoitettu sekä arvioitavien jäsenvaltioiden että käsiteltävien alojen osalta.

Kansallisen tason uudistusmekanismien kehitys oli keskeinen myös tammikuussa 2017 annetuissa suosituksissa. Niissä korostettiin, että on tärkeää kehittää mekanismeja, jotta seuranta voidaan sisällyttää kansallisen tason toimiin ja prosesseihin, joissa on viranomaisten lisäksi mukana kansalaisyhteiskunnan toimijoita. Tämän lähestymistavan mukaisesti marraskuun 2018 kertomuksessa korostettiin, että Bulgarian oli saatava aikaan enemmän konkreettisia tuloksia sekä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa että tulevaisuudessa ja että tärkeä osa tätä prosessia oli Bulgarian viranomaisten harjoittama jatkuva seuranta myös yhteistyö- ja seurantamekanismin päättymisen jälkeen. Kertomuksessa korostettiin erityisesti avoimen raportoinnin ja julkisen valvonnan tärkeyttä siinä, että kansallisen tason seurannan avulla voidaan varmistaa edistyksen ja uudistusten jatkuminen.

Bulgaria on jo toteuttanut kansallisen seurannan ja sidosryhmien kuulemisen tärkeitä osatekijöitä, kuten erityiset neuvoa-antavat neuvostot oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan aloilla. Lisäksi Bulgarian hallitus päätti hiljattain ottaa käyttöön kattavamman lisämekanismin, jonka avulla voidaan jatkaa kansallista jälkiseurantaa ja jossa keskeisenä toimijana on koordinointi- ja yhteistyöneuvosto (ns. jälkiseurantaneuvosto). Uusi jälkiseurantaneuvosto aloittaa toimintansa yhteistyö- ja seurantamekanismin päättymisen jälkeen, ja sen on tarkoitus kokoontua vähintään kolmen kuukauden välein. Sen puheenjohtajina toimivat varapääministeri, joka on vastuussa oikeuslaitoksen uudistamisesta, ja ylimmän tuomarineuvoston edustaja. Neuvoston tehtävänä on valvoa uudistusten jatkuvaa edistymistä ja antaa jokaisen kokouksen jälkeen julkinen raportti ja lisäksi vuosikertomus hallitukselle ja ylimmälle tuomarineuvostolle. Neuvosto saa tietoja monenlaisilta instituutioilta, ja siihen on tarkoitus sisällyttää kansalaisasioiden neuvosto, johon kuuluu kansalaisyhteiskunnan ja oikeuslaitoksen ammatillisten yhdistysten edustajia.

Jälkiseurantaneuvoston olisi seurattava ja koordinoitava politiikkoja oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan aloilla. Sen olisi tarjottava viranomaisille ja sidosryhmille tärkeä ja kattava kehys, jonka avulla voidaan arvioida edistymistä läpinäkyvällä tavalla ja keskittyä jäljellä oleviin haasteisiin. Lisäksi se voisi tukea asiaankuuluvien viranomaisten saattamista vastuuseen silloin, kun tämä on tarpeen ja asianmukaista. Bulgarian viranomaiset ovat pääministeritasolla sitoutuneet antamaan neuvostolle erityisen roolin, jotta siitä tulee tehokas väline, jonka avulla voidaan seurata uudistusten täytäntöönpanoa ja tulosten aikaansaamista korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla sekä koordinoida tulevia politiikkoja.

Komissio pitää tervetulleena Bulgarian viranomaisten sitoutumista uudistusvauhdin ylläpitämiseen sekä läpinäkyvään toimintaan ja kansalaisyhteiskunnan osallistamiseen sitten, kun yhteistyö- ja seurantamekanismi on päättynyt. Jälkiseurantaneuvoston olisi oltava tärkeä neuvottelukumppani, joka kykenee antamaan panoksensa oikeusvaltioperiaatteesta EU:n tasolla käytävään keskusteluun ja oikeusvaltiomekanismin tulevaan kattavaan rooliin.

3. ARVIO EDISTYMISESTÄ YHTEISTYÖ- JA SEURANTAMEKANISMIN ARVIOINTIPERUSTEIDEN TÄYTTYMISESSÄ YHTEISTYÖ- JA SEURANTAMEKANISMISTA TAMMIKUUSSA 2017 ANNETUSSA KERTOMUKSESSA VAHVISTETTUJEN SUOSITUSTEN PERUSTEELLA

3.1. Marraskuun 2018 kertomuksessa alustavasti täytetyiksi katsotut arviointiperusteet (ensimmäinen, toinen ja kuudes)