Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos komission tiedonannoksi sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa"



Virallinen lehti nro C 048 , 21/02/2002 s. 0082 - 0085



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos komission tiedonannoksi sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa" (2002/C 48/20) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 18. lokakuuta 2001 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Luonnos komission tiedonannoksi sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä kartelleja koskevissa asioissa". Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 21. marraskuuta 2001. Esittelijä oli Mario Sepi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. marraskuuta 2001 pitämässään 386. täysistunnossa (marraskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 52 ääntä puolesta, 6 vastaan, ja 10 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komitea on tarkastellut komission tiedonantoa, joka käsittelee sakoista vapauttamista ja sakkojen lieventämistä sellaisten yritysten osalta, jotka paljastavat kilpailusääntöjen vastaisia yritysten välisiä sopimuksia (kartelleja). 1.2. Tiedonanto korvaa vuonna 1996 annetun edellisen tiedonannon(1). Tavoitteena on tehdä tiedonannosta tehokkaampi väline vakavimpina kilpailusääntöjen rikkomisina pidettyjen kartellien toteamiseksi. 2. Tiedonannon pääkohdat 2.1. Komissio on vakuuttunut siitä, että yritysten salaa sopimat kilpailunrajoitukset aiheuttavat viime kädessä hintojen nousua, kaventavat valinnan mahdollisuuksia ja haittaavat lisäksi Euroopan teollisuutta. Yritykset välttävät rajoitusten avulla markkinoiden paineita, jotka yleensä johtavat innovaatioihin, sekä aiheuttavat samalla raaka-aineiden hintojen nousua ja työpaikkojen vähenemistä. 2.2. Komission näkemyksen mukaan jotkin yritykset olisivat halukkaita sanoutumaan irti tällaisista sopimuksista ja ilmoittamaan niistä, mutta luopuvat tästä korkeiden sakkojen pelossa. Komissiolla on riittävästi käytännön kokemusta merkittävien muutosten esittämiseksi, koska sen vuonna 1996 antamaa tiedonantoa on nyt sovellettu viiden vuoden ajan. Muutokset koskevat avoimuuden ja varmuuden lisäämistä sekä sitä, että sakkojen lieventämisessä otettaisiin paremmin huomioon, kuinka paljon yritys on auttanut sääntöjen rikkomisen toteamisessa. Vain sellaisten yritysten sakkoja voidaan lieventää, jotka toimittavat merkittäviä todisteita. 2.3. Lisäksi komissio arvioi, että kansalaisten ja kuluttajien etu on tärkeämpää kuin laittoman toiminnan paljastavien yritysten sakottaminen. Komissio esittää mainittujen perusteiden pohjalta sakoista vapauttamista ja sakkojen lieventämistä koskevan suunnitelman, mutta korostaa seuraavaa: - Uusi tiedonanto korvaa vuonna 1996 annetun tiedonannon, ja lisämuutosten tarvetta tutkitaan, kunhan tiedonantoa on sovellettu riittävän kauan. - Yritys voi menettää oikeuden suotuisaan kohteluun missä tahansa menettelyn vaiheessa, jos se ei enää täytä mainittuja edellytyksiä. - Yhteistyöhalukkuus on vain yksi komission huomioon ottamista tekijöistä; komissio varaa itselleen oikeuden lieventää sakkoja muistakin syistä. - Koska menettelyn piiriin pääsevälle yritykselle ei kuitenkaan myönnetä oikeudellista suojaa, komissio kuvailee perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan nojalla tekemässään päätöksessä yksityiskohtaisesti, millainen osuus yrityksellä on ollut laittomassa toiminnassa, ja mainitsee siinä myös sakoista vapauttamisen tai sakkojen lieventämisen perustelut. 2.4. Sakoista vapauttaminen 2.4.1. Yritys, joka paljastaa komissiolle ensimmäisenä kielletyn sopimuksen olemassaolon, voidaan vapauttaa sakoista seuraavin edellytyksin: - Yritys toimittaa todisteita ja tietoja, joiden perusteella asia voidaan varmistaa EU:n lainsäädännön mukaisesti. - Yritys toimittaa komissiolle kaikki hallussaan olevat todisteet ja tiedot. - Yritys lopettaa osallistumisensa laittomaan toimintaan viimeistään silloin, kun se paljastaa toiminnan. - Yritys ei ole pakottanut muita yrityksiä osallistumaan toimintaan. 2.5. Sakkojen lieventäminen 2.5.1. Vaikka komissio olisi jo myöntänyt ehdollisen vapautuksen sakoista jollekin yritykselle tai olisi muuten tietoinen väitetystä kartellista, muut yritykset voivat vielä saada lievennystä sakkoihin. Sakkojen lieventämiseksi yrityksen on toimitettava todisteita, joilla on merkittävää lisäarvoa komission hallussa jo oleviin todisteisiin nähden. Lisäarvolla tarkoitetaan sitä, missä määrin tiedot mahdollistavat kartellin olemassaolon kiistattoman toteamisen. Tarkoituksena on soveltaa sakkoihin kolmen tasoisia (20-50 %) lievennyksiä sekä ottaa tässä yhteydessä huomioon todisteiden esittämisajankohta ja niiden tuoma lisäarvo. 2.6. Menettely 2.6.1. Sekä sakoista vapauttamista että niiden lieventämistä koskevaan menettelyyn liittyy avoimuuden ja varmuuden takaamiseksi mm. kirjallisen ilmoituksen antaminen hakemuksen vastaanottamisesta sekä kuvauksen toimittaminen sääntöjen rikkomisesta, osallistujien lukumäärästä ja henkilöllisyydestä sekä vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden koosta. 3. Yleistä 3.1. Laittomien sopimusten olemassaolon todistaminen on aina vaikeaa. Yrityksille tarjottava mahdollisuus selvitä lainvastaisesta toiminnasta sakoitta tai pienehköin sakoin helpottaa tapausten tutkimista ja vähentää halua perustaa uusia kartelleja. 3.1.1. Komitea pyytää komissiota kuitenkin varovaisuuden vuoksi harkitsemaan kahta seuraavassa mainittua seikkaa ja muuttamaan joitakin määräyksiä, jotka vähentävät halukkuutta laittomien sopimusten paljastamiseen. 3.1.2. Ensiksikin rikkomuksen tekijöille maksettavat korvaukset on asetettava mahdollisimman alhaisiksi mutta kuitenkin riittäviksi, jotta salaiset kartellit paljastuvat ja ne voidaan kieltää. Samalla on kiinnitettävä huomiota siihen, että yhteisön kilpailusääntöjen vastaisesta toiminnasta rankaiseminen on yleisen edun mukaista. Siksi on olennaista nivoa yhteen tiedonannossa mainittu hyvitys sellaisesta olennaisesta tiedosta, joka auttaa selvittämään tapahtumat, ja rikkomuksesta vastuussa olevien tahojen rankaiseminen. 3.1.3. Toiseksi olisi tärkeää varmistaa, että laittomat sopimukset paljastetaan kokonaisuudessaan ja että ilmoituksen tekevä yritys tuo paljastamisen yhteydessä esiin kaikki tiedossaan olevat seikat. 3.2. Kun uusia sääntöjä verrataan vuoden 1996 tiedonannossa esitettyihin sääntöihin, voidaan huomata, että niissä on joitakin puutteita, jotka voivat heikentää niiden tehoa. 3.2.1. Uuden tiedonannon mukaan yritys voidaan vapauttaa sakoista vain, jos komissio ei ole etukäteen tietoinen laittomasta sopimuksesta, kun taas edellisen tiedonannon mukaan näin voitiin menetellä myös, jos komissiolla ei ole riittävästi tietoja kartellin olemassaolon todistamiseksi. 3.2.2. On ilmeistä, että tämä rajoittaa sellaisten tapausten määrää, joissa yritys voidaan vapauttaa sakoista, ja vähentää sopimusten paljastamisen houkuttelevuutta. Komitean mielestä tulisikin pitäytyä vuoden 1996 tiedonannon mukaisissa säännöissä. 3.2.3. Sakkojen lieventämisen osalta komissio kiristää yrityksille asetettavia ehtoja vuoden 1996 tiedonantoon verrattuna: uudessa tiedonannossa edellytetään, että ilmoituksen tekevä yritys toimittaa komissiolle "todisteita", kun aiemmin riittivät "asiakirjat ja tiedot". Tiedonannossa ei mainita nimenomaisesti, millaista todistusaineistoa yritysten on toimitettava. 3.2.4. Tältäkin osin siis kiristetään toivotun suuntaisen toiminnan edellytyksiä ja kannusteita. Komitean mielestä komission tulisi palata vuonna 1996 annetun tiedonannon sanamuotoon tai mainita tiedonannossa nimenomaisesti, millaista todistusaineistoa tai millaisia todisteita on toimitettava, jotta paljastuksen tekijä voi hyötyä sakkojen lieventämisestä. 3.3. Jos komissio julkistaa salaisen sopimuksen tarkistusten jälkeen, siitä aiheutuu yrityksille juridisia seurauksia. Tätä ajatellen tiedonannossa tulisi ilmaista selkeämmin, että komissio on valmis toimittamaan tietoja sellaisten paljastuksen tehneiden yritysten aseman helpottamiseksi, joilta kolmannet tahot vaativat vahingonkorvauksia oikeusteitse. Bryssel 29. marraskuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) EYVL C 207, 18.7.1996, s. 4. LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus hylättiin, vaikka se sai äänestyksessä yli neljäsosan annetuista äänistä: Kohta 3.1.2 ja 3.1.3 Poistetaan kohdat. Perustelu Ehdotukset vaarantaisivat vääjäämättä komission ehdottamassa tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Tiedonannon tavoitteenahan on lisätä ennustettavuutta ja siten nostaa yritysten halukkuutta avustaa laittomien sopimusten paljastamisessa ja purkamisessa. Kohta 3.1.2 ei ole selvä. Ehdotuksen kohdan 3.1.3 soveltaminen näyttää joko mahdottomalta komission kannalta tai yritykset eivät pystyisi arvioimaan mahdollisuuksiaan sakoista vapauttamiseksi tai niiden lieventämiseksi silloin kun ne harkitsevat komission puoleen kääntymistä kertoakseen kartelliyhteistyöstä, johon ne ovat osallistuneet. Äänestystulos: Puolesta: 23, vastaan: 28, pidättyi äänestämästä: 4.