Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä N:o 10/2000 /* SEK/2000/1749 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä Nro 10/2000 SISÄLLYSLUETTELO 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 1999 31. päivään elokuuta 2000 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. Selvitysosa 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano lokakuussa 2000 Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano lokakuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.8.2000) on 36 814 miljoonaa euroa eli 89,8 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 119 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella, - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 1 820 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillan tuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $. Elokuun 1. päivästä 1999 heinäkuun 31. päivään 2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo eroaa mainitusta budjettipariteetista (keskimääräinen arvo: 1 EUR = 0,99 $). Tämä kehitys on johtanut jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen alenemiseen. Säästö on noin 500 milj. euroa. EMOTR:n tukiosasto hyötyy näistä säästöistä vain osittain. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävät säästöt siirretään varainhoitovuoden lopussa rahoitusvaraukseen (noin 300 milj. euroa) eikä niitä voida käyttää muiden toimenpiteiden rahoittamiseksi. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja tästä syystä huomattaviin säästöihin. Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa kuitenkin 119 miljoonaksi euroksi. Äskettäin tehdyn laskelman mukaan kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin noin 260 miljoonaa euroa eli 141 miljoonaa euroa enemmän. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot Luku B1-10: Peltokasvit // + 135 milj. EUR // (menot: 16 491 milj. EUR) (indikaattori: 16 356 milj. EUR) Indikaattorin ylityksen aiheuttavat seuraavat tekijät: - budjettivallan käyttäjä on päättänyt tehdä määrärahoihin tasaleikkauksen talousarvion hyväksymisen yhteydessä; erityisesti eräiden hehtaaritukiin liittyvien budjettikohtien osalta käyttö ylittää indikaattorin, - vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotuet ovat odotettua suuremmat (keskimääräinen tuki korkeampi ja suuremmat määrät). Toisaalta nämä ylitykset korvaantuvat osittain alikäytöllä indikaattoriin nähden: - julkisen varastoinnin osalta (huomattavasti kasvanut myynti myyntivoittoa tuottavalla hinnalla sekä vähäisemmät interventio-ostot), - durumvehnän tuen osalta (Italiassa maksetut alhaisemmat maksut). Komissio arvioi, että tämän luvun menot ovat varainhoitovuoden lopussa suunnilleen talousarvioon kirjattujen määrärahojen tasolla (menojen voidaan odottaa jäävän alhaiselle tasolle varainhoitovuoden viimeisillä viikoilla erityisesti vientitukien osalta ja koska interventio-ostojen arvo ei alene). On kuitenkin huomautettava, että varainhoitovuoden lopun kustannustasossa näkyvät dollarin suotuisasta kurssista aiheutuvat säästöt (yli 360 milj. euroa). Luku B1-11: Sokeri // - 50 milj. EUR // (menot: 1 729 milj. EUR) (indikaattori: 1 780 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu alhaisemmista vientitukimaksuista. Tämä johtuu toisaalta kiintiöissä vietyjen määrien hienoisesta alenemisesta ja toisaalta dollarin myönteisestä kurssikehityksestä. Tämän luvun määrärahojen voidaan odottaa alittuvan varainhoitovuoden lopussa erityisesti vientitukimenojen vuoksi. Luku B1-12: Oliiviöljy // - 68 milj. EUR // (menot: 2 032 milj. EUR) (indikaattori: 2 099 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu aiempaa pienemmistä oliiviöljyn tuotantotukimenoista. Koska jäsenvaltiot toimittivat määriä koskevat tiedot myöhässä ja koska nämä tiedot poikkesivat lisäksi joissakin tapauksissa merkittävällä tavalla aiemmista ilmoituksista, komission yksiköiden oli tehtävä perusteellisempia tutkimuksia ja komissio pystyi vahvistamaan markkinointivuoden 1998/99 loppusumman vasta aikaisempia vuosia myöhemmin. Tämä on johtanut nykyiseen alikäyttöön ja siitä saattaa myös olla seurauksena alikäyttö nykyisen varainhoitovuoden lopussa, koska asetuksen myöhäinen hyväksyminen merkitsee myös tuotantotuen loppusumman maksatuksen siirtymistä nykyisestä varainhoitovuodesta varainhoitovuodelle 2001. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 145 milj. EUR // (menot: 1 371 milj. EUR) (indikaattori: 1 515 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu seuraavista syistä: - hedelmä- ja vihannesala: banaaneista ja tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoista aiheutuvien menojen aleneminen, - hedelmä- ja vihannesjalosteet: sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavista taloudellisista korvauksista aiheutuvien menojen aleneminen. Osan tästä alikäytöstä pitäisi johtua viivästyneistä maksuista, ja todennäköisesti osa aiemmin varainhoitovuodeksi 2000 ennakoiduista menoista toteutuu vasta seuraavana varainhoitovuotena. Luku B1-16: Viini // + 53 milj. EUR // (menot: 693 milj. EUR) (indikaattori: 641 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu puristemehun käytöstä maksettavasta tuesta aiheutuvien menojen kasvusta (arvioitua suuremmat määrät ovat saaneet väkevöimiseen tarkoitettujen puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen käytöstä maksettavaa tukea). Tämän luvun menojen arvioidaan ylittävän määrärahat varainhoitovuoden lopulla. Luku B1-17: Tupakka // - 63 milj. EUR // (menot: 912 milj. EUR) (indikaattori: 975 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu vuoden 1999 satopalkkioista Italiassa aiheutuvien menojen pienenemisestä. Jäsenvaltioiden viimeisimpien arvioiden mukaan alikäyttö vaikuttaa kuroutuvan umpeen, ja määrärahat saattavat jopa ylittyä varainhoitovuoden lopulla. Luku B1-18: Muut alat // + 26 milj. EUR // (menot: 312 milj. EUR) (indikaattori: 287 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu seuraavista seikoista: - riisin vientitukimaksujen maksatuksen myöhästyminen edellisen markkinointivuoden 1998/99 osalta. Tämä on johtanut siihen, että varainhoitovuonna 2000 on täytynyt huolehtia suurimmasta osasta kahden markkinointivuoden, eli markkinointivuosien 1998/99 ja 1999/2000, vientitukikuluista, - kylvösiementen tuotantotukien kasvutuotantomäärien lisäännyttyä. Luku B1-20: Maito ja maitotuotteet // - 139 milj. EUR // (menot: 2 362 milj. EUR) (indikaattori: 2 500 milj. EUR) Indikaattoriin nähden on huomattavaa alikäyttöä rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin osalta. Myyntivoitot ovat huomattavasti suurempia, sillä julkisista interventiovarastoista on myyty suuria määriä eikä interventio-ostoja ole. Tämä alikäyttö korvautuu osittain sillä, että indikaattori on ylittynyt voin julkisesta varastoinnista (suuremmat ostot) ja rasvattoman maidon käytön tuista (erityisesti kaseiinin valmistukseen käytetyt rasvattoman maidon tuet) aiheutuneiden menojen osalta. Rahoitustarpeen voidaan olettaa jäävän alle määrärahojen varainhoitovuoden lopulla. Tämä johtuu pienemmistä rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin menoista ja talousarviossa hyvitettävistä ennakoitua suuremmista maidon lisämaksuista. Sen sijaan rasvattoman maidon käytön tuista ja vientituista aiheutuvat menot ylittävät todennäköisesti määrärahat. Luku B1-21: Naudanliha // + 135 milj. EUR // (menot: 4 430 milj. EUR) (indikaattori: 4 295 milj. EUR) Indikaattorin ylityksen aiheuttavat seuraavat tekijät: - ennakoitua suuremmat erityisistä markkinatukitoimenpiteistä aiheutuvat menot (eläinten teurastus ja hävittäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumiseksi), - palkkiomenot ovat kasvaneet, sillä budjettivallan käyttäjä on tehnyt määrärahojen tasaleikkauksen, - julkisesta varastoinnista aiheutuvat menot ovat kohonneet, koska myynnistä saadut voitot ovat arvioitua pienemmät. Ylitykset korvautuvat osittain vientitukien vähenemisellä. Edellä mainituista syistä johtuen määrärahojen voidaan odottaa ylittyvän varainhoitovuoden lopulla. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // + 24 milj. EUR // (menot: 505 milj. EUR) (indikaattori: 481 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu useiden perustuotteiden (viljat, voi ja rasvaton maito) suuremmista menoista. Tämä johtuu erityisesti suuremmista vientimääristä. Menoja supistaakseen komissio keskeytti toukokuun puolivälissä vientitukien maksuun oikeuttavien vientitodistusten antamisen. Jäsenvaltioiden toimittamien menoarvioiden mukaan määrärahat ylittyvät varainhoitovuoden lopulla dollarin myönteisestä kurssikehityksestä huolimatta (noin 35 milj. euron säästöt). Luku B1-37: Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakoiden vähentäminen // Tämä luku, jota ei seurata indikaattorijärjestelmällä, kattaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä päätetyt rahoituskorjaukset sekä jäsenvaltioille kuukausikorvauksina maksettavien ennakkojen vähentämisen ja keskeyttämisen. Talousarvioon hyvitettyjen määrien voidaan yleisesti ottaen olettaa ylittävän talousarvioon kirjatut määrärahat varainhoitovuoden lopulla. Tilien tarkastamisen ja hyväksymisen kassatulot ovat arvioituja hieman pienemmät, ennakoiden vähentämisestä saatavat tulot todennäköisesti huomattavasti arvioitua suuremmat. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // + 59 milj. EUR // (menot: 869 milj. EUR) (indikaattori: 810 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu erityisesti maatalouden valuuttatukien kasvaneista menoista. Tämä johtuu maksujen noususta Italiassa (Italian liiran devalvointi vuonna 1997) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englannin punnan kurssikehitys tänä vuonna). 3.3.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // - 1 820 milj. EUR // (menot: 1 585 milj. EUR) (indikaattori: 3 405 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu toisaalta alikäytöstä aiempien liitännäistoimenpiteiden osalta ja toisaalta siitä, että komissio hyväksyi ohjelmakauden 2000-2006 uudet ohjelmat ennakoitua myöhemmin. On muistettava, että komissio voi tässä vaiheessa kirjata EMOTR:n tukiosaston talousarvioon ainoastaan seuraavat: - aiemmista liitännäistoimenpiteistä aiheutuvat menot, - maaseudun kehittämiseen liittyvät muut menot, jos uusi ohjelma on hyväksytty. Jäsenvaltiot ennakoivat menojen olevan melko korkealla tasolla varainhoitovuoden viimeisillä viikoilla: - jäsenvaltiot (etenkin Italia) ennakoivat huomattavien, aiempiin liitännäistoimenpiteisiin liittyvien määrien maksua, - uusien ohjelmien hyväksymisen johdosta hoidettaviksi tulevat menot riippuvat erityisesti siitä, milloin nämä uudet ohjelmat hyväksytään, ja siitä, missä määrin jäsenvaltiot pystyvät hoitamaan vielä tietyt maksut näiden ohjelmien hyväksymisen jälkeen. Vaikka jäsenvaltiot ovat ennakoineet menot korkeiksi, poissuljettu ei ole sekään mahdollisuus, että huomattava osa määrärahoista jää käyttämättä varainhoitovuoden lopulla. Tämä määrä riippuu toisaalta siitä, millaiset mahdollisuudet maksajavirastoilla on maksaa huomattavia maksuja vielä ennen 15. päivää lokakuuta, ja toisaalta siitä, milloin komissio hyväksyy uudet ohjelmat. 4. Päätelmät Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano lokakuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.8.2000) on 36 814 miljoonaa euroa eli 89,9 prosenttia määrärahoista. 4.1. Määrärahojen täytäntöönpano alaotsakkeessa 1a Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) menot ovat 119 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella Indikaattorin ylittävät alat ovat seuraavat: - naudanliha (+ 135 milj. euroa), mikä johtuu menojen kasvusta seuraavilta osin: Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumiseksi toteutetut eläinten teurastukseen ja hävittämiseen liittyvät toimenpiteet, palkkiot (erityisesti määrärahojen tasaleikkausten vuoksi) ja julkinen varastointi, - peltokasvit (+ 135 milj. euroa), mikä johtuu budjettivallan käyttäjän talousarvion vahvistamisen yhteydessä päättämästä määrärahojen tasaleikkauksessa sekä vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotuista; (varainhoitovuoden lopulla rahoitustarpeen odotetaan kuitenkin olevan suunnilleen määrärahojen tasolla, mikä johtuu viljamarkkinoiden pienemmistä menoista), - muut toimenpiteet (+ 59 milj. euroa), mikä johtuu korkeimmista maatalouden valuuttatukimaksuista, - viini (+ 53 milj. euroa), mikä johtuu puristemehun käytöstä maksettavasta tuesta aiheutuvista suuremmista menoista. Alikäyttöä indikaattoriin nähden esiintyy erityisesti seuraavilla aloilla: - hedelmät ja vihannekset (- 145 milj. euroa) hedelmä- ja vihannesjalosteita (erityisesti sitrushedelmien jalostus) sekä tuoreita hedelmiä ja vihanneksia (erityisesti banaanit ja tuottajaorganisaatioiden toimintarahastot) koskevien pienempien maksujen vuoksi, - maito ja maitotuotteet (- 139 milj. euroa) rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin pienempien menojen vuoksi (suuremmat myyntivoitot eikä interventio-ostoja), - oliiviöljy (- 68 milj. euroa) tuotantotuen loppusumman maksua koskevan asetuksen edellisvuosia myöhemmän hyväksymisen vuoksi, - tupakka (- 63 milj. euroa) Italian pienentyneiden palkkiomenojen vuoksi (Italian arvioiden mukaan maksatuksen myöhästyminen kuroutuu umpeen). Määrärahojen käytön osalta varainhoitovuoden lopussa (jäsenvaltioiden 15. päivään lokakuuta maksamat maksut) jäsenvaltioiden esittämissä menoarvioissa ennakoidaan suhteellisen alhaista tasoa seuraavien viikkojen osalta. Komissio arvioi, että varainhoitovuoden 2000 talousarvioon kirjattujen määrärahojen pitäisi riittää kattamaan jäsenvaltioille korvattavat kustannukset sekä rahoitusvaraukseen siirrettävä määrä (noin 300 milj. euroa). 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) menot ovat 1 820 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu toisaalta alikäytöstä aiempien liitännäistoimenpiteiden osalta ja toisaalta siitä, että komissio hyväksyi ohjelmakauden 2000-2006 uudet ohjelmat ennakoitua myöhemmin. On muistutettava mieliin, että komissio ei voi aiempiin liitännäistoimenpiteisiin liittyviä menoja lukuun ottamatta kirjata EMOTR:n tukiosaston talousarvioon uusista ohjelmista aiheutuvia menoja ennen kuin kyseiset ohjelmat on hyväksytty. Vaikka jäsenvaltiot ovat ennakoineet varainhoitovuoden tulevien viikkojen menot melko korkeiksi, poissuljettu ei ole sekään mahdollisuus, että huomattava osa määrärahoista jää käyttämättä varainhoitovuoden lopulla. Tämä määrä riippuu toisaalta siitä, millaiset mahdollisuudet maksajavirastoilla on maksaa huomattavia maksuja vielä ennen 15. päivää lokakuuta, ja toisaalta siitä, milloin komissio hyväksyy uudet ohjelmat.