Ehdotus Neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin tuonnissa /* KOM/2006/0165 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.4.2006 KOM(2006) 165 lopullinen Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA | 110 | Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin tuontia koskevan menettelyn yhteydessä. | 120 | Asiayhteys Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | 130 | Ehdotuksen alalla voimassa olevat säännökset Neuvoston asetus (EY) N:o 360/2000, annettu 14. helmikuuta 2000, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin tuonnissa. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 5. kesäkuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 986/2003. Ehdotus asetukseksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 360/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolo pidentämisestä. | 141 | Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Ei sovelleta. | 2. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Asianomaisten kuuleminen | 219 | Menettelyn osapuolet ovat jo saaneet tilaisuuden puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä perusasetuksen säännösten mukaisesti. | Asiantuntemuksen hankkiminen ja käyttäminen | 229 | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | 230 | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo arvioitavista edellytyksistä. | 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SEIKAT | 305 | Tiivistelmä ehdotuksesta Komissio pani 15. helmikuuta 2005 vireille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnissa saatuaan yhteisön tuottajien esittämän pyynnön, jossa todettiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti vahingollisen polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Oheinen ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyynnistä, vahingosta ja yhteisön edusta tehtyihin päätelmiin sekä voimassa olevien toimenpiteiden poistamisen tai soveltamisen jatkamisen mahdollisista vaikutuksista tehtyyn selvitykseen. Tutkimuksessa vahvistettiin polkumyynnin jatkuminen ja siitä aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyys, jos toimenpiteet kumottaisiin kyseisen maan osalta. Jäsenvaltioita kuultiin asiasta tämän tarkastelun yhteydessä. Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen ehdotuksen asetukseksi, jolla jatketaan nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa. | 310 | Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, annettu 22. joulukuuta 1995, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. | 329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | 331 | Toimintatapa kuvataan edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | 332 | Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Säädöslajin valinta | 341 | Ehdotettu säädöslaji: asetus. | 342 | Muut säädöslajit eivät tule kyseeseen seuraavasta syystä: Edellä mainitussa perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | 409 | Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. | Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Joulukuussa 1993 neuvoston asetuksella (EY) N:o 3386/93[2], jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, otettiin käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin, jäljempänä ’perkipoltettu magnesiumoksidi’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteitä sovelletaan vähimmäistuontihintana. (2) Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista jatkettiin helmikuussa 2000 neuvoston asetuksella (EY) N:o 360/2000[3]. (3) Välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 986/2003[4] voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa säilyttämällä vähimmäishinnan mutta asettamalla sille erityisehtoja ja ottamalla käyttöön 63,3 prosentin suuruisen arvotullin kaikissa muissa tapauksissa. 2. Tarkastelua koskeva pyyntö (4) Kiinasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen[5] julkaisemisen jälkeen komission yksiköt vastaanottivat marraskuussa 2004 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella näitä toimenpiteitä. (5) Pyynnön esitti Eurométaux niiden yhteisön tuottajien, jäljempänä ’pyynnön esittäneet tuottajat’, puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia perkipoltetun magnesiumoksidin koko tuotannosta yhteisössä. (6) Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen[6] perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. 3. Tutkimus (7) Komission yksiköt ilmoittivat virallisesti pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, muille yhteisön tuottajille, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jäljempänä ’kiinalaiset viejät’, tuojille, kauppiaille, käyttäjille ja niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan hallituksen edustajille tarkastelun vireillepanosta. (8) Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeet kaikille edellä mainituille osapuolille ja tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille. (9) Komission yksiköt antoivat myös osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (10) Koska Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuojia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Selvittääkseen, olisiko otantamenetelmää käytettävä ja jos sitä käytettäisiin, miten otos valittaisiin, komission yksiköt lähettivät otantaan liittyvät kyselylomakkeet, joissa pyydettiin erityisesti tietoja kunkin vientiä harjoittavan tuottajan ja tuojan, jota asia koski, keskimääräisestä myynnin määrästä ja myyntihinnoista. Yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei vastannut kyselyyn, ja tuojilta saatiin ainoastaan kolme vastausta. Näin ollen päätettiin, ettei otantamenetelmää tarvinnut käyttää. (11) Lisäksi kyselylomakkeet lähetettiin komission yksiköiden tiedossa oleville tuottajille, jotka toimivat mahdollisissa vertailumaissa eli Brasiliassa, Kanadassa ja Turkissa. (12) Kaikki pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat vastasivat kyselyyn. Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tai yksikään tuoja ei vastannut kyselyyn. Kaksi tuojaa esitti kuitenkin näkökantansa kirjallisesti. Yksi käyttäjä vastasi osaan kyselylomakkeen kysymyksistä. (13) Komission yksiköt hankkivat ja tarkastivat kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat: – Grecian Magnesite SA, Ateena, Kreikka; – Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Espanja; – Slovenské Magnezitové Závody a.s., Jelšava, Slovakia; b) Vertailumaan tuottaja – Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turkki. 4. Tutkimusajanjakso (14) Polkumyynnin jatkumista tai toistamista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (15) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiemmissa tutkimuksissa, jotka johtivat tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli Kiinasta peräisin oleva perkipoltettu luonnon magnesiumoksidi, joka kuuluu CN-koodiin 2519 90 30. (16) Perkipoltettua magnesiumoksidia valmistetaan magnesiitista, joka on luonnossa esiintyvä magnesiumkarbonaatti. Perkipoltetun magnesiumoksidin tuottamiseksi magnesiumkarbonaatti on louhittava, rouhittava, eroteltava ja poltettava lämpökaapissa 1 500–2 000 celsiusasteen lämmössä. Tuloksena saadaan perkipoltettua magnesiumoksidia, jossa on magnesiumoksidia (MgO) 80–98 prosenttia. Perkipoltetun magnesiumoksidin yleisimmät epäpuhtaudet ovat SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (pii-, rauta-, alumiini-, kalsium- ja boorioksidi). Perkipoltettua magnesiumoksidia käytetään ensisijaisesti tulenkestävien tuotteiden tuotannossa muovattujen ja muovaamattomien tuotteiden valmistuksessa. Vaikka tarkasteltavana olevaa tuotetta on useaa eri tyyppiä (esimerkiksi magnesiumoksidin määrä voi vaihdella), niiden kemiallisissa ja fyysisissä ominaisuuksissa ei ole eroja, niitä käytetään samoihin tarkoituksiin ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Kuten aiemmassa tutkimuksessa, tässäkin tutkimuksessa kaikkia perkipoltetun magnesiumoksidin laatuja oli pidettävä yhtenä tuotteena. 2. Samankaltainen tuote (17) Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin aiemmissa tutkimuksissa tehty päätelmä, jonka mukaan Kiinan viemät tuotteet ja Kiinan kotimarkkinoilla valmistetut ja myydyt tuotteet sekä yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla valmistamat ja myymät tuotteet ja vertailumaan tuottajan vertailumaan kotimarkkinoilla valmistamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat. C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS (18) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. 1. Alustavat huomiot (19) Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tai yksikään yhteisön tuojista ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, asiaa oli tutkittava komission yksiköiden muista lähteistä saamien tietojen perusteella. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tuontimäärien ja -hintojen vahvistamiseksi käytettiin Eurostatin tietoja, joissa käytetään kahdeksannumeroisia CN-koodeja, ja nämä tiedot tarkistettiin muista lähteistä. (20) Eurostatin tietojen perusteella todettiin, että tutkimusajanjakson aikana perkipoltettua magnesiumoksidia tuotiin Kiinasta yhteisöön 369 079 tonnia, mikä vastaa noin 40 prosenttia yhteisön kulutuksesta. (21) Aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana Kiinasta yhteisöön tuodun perkipoltetun magnesiumoksidin määrä oli 260 967 tonnia eli 54 prosenttia yhteisön kulutuksesta. (22) Olisi huomattava, että aiemman ja nykyisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vientimääriä ja viennin markkinaosuuksia ei voitu suoraan vertailla, koska yhteisö laajentui 25:een jäsenvaltioon. 2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana (23) Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti komission yksiköt käyttivät samaa menetelmää kuin aiemmassa tutkimuksessa. Muistutettakoon, että aiemmassa tutkimuksessa polkumyyntimarginaalin todettiin olevan noin 50 prosenttia. Vertailumaa (24) Normaaliarvoa laskettaessa otettiin huomioon se seikka, että Kiinasta tulevalle tuonnille laskettavan normaaliarvon oli tässä tutkimuksessa perustuttava perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan tietoihin. Vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin Turkkia sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi. Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että Turkki ei soveltunut vertailumaaksi, koska Turkissa oli vaikeampi saada raaka-aineita kuin Kiinassa. Luonnon olosuhteet ovat magnesiittilouhoksille otollisemmat Kiinassa kuin Turkissa, joten louhimisesta ja jalostamisesta aiheutuvat kustannukset ovat Turkissa suuremmat kuin Kiinassa. Lisäksi sama tuoja väitti, että Turkin kotimarkkinat olivat liian pienet toimiakseen edustavina vertailumarkkinoina Kiinan osalta. Tuoja piti Brasiliaa tai Kanadaa soveltuvampana vaihtoehtona markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi. (25) Komission yksiköt tarkastelivat, oliko jo aiemmassa tutkimuksessa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana käytetty Turkki edelleen tarkoituksenmukainen valinta. Erityisesti kävi ilmi, että ainakin kolme turkkilaista yritystä tuotti ja myi perkipoltettua magnesiumoksidia Turkissa merkittäviä määriä sekä kilpaili toistensa ja muiden maiden tuojien kanssa. Alkuperäisessä tutkimuksessa tarkasteltiin kysymystä raaka-aineiden paremmasta saatavuudesta Kiinassa kuin Turkissa eikä sellaista uutta näyttöä esitetty, joka olisi muuttanut päätelmää siitä, että Turkki on soveltuva markkinataloutta toteuttava kolmas maa. Jos tällaisia eroja osoitettaisiin esiintyvän, ne voitaisiin ottaa huomioon tekemällä tarvittavat oikaisut. Yksi turkkilainen tuottaja suostui toimimaan yhteistyössä. (26) Ehdotus käyttää Brasiliaa ja Kanadaa mahdollisena vertailumaan otettiin myös huomioon, ja polkumyyntiä koskevat kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tiedossa oleville perkipoltetun magnesiumoksidin tuottajille näissä maissa. Vastauksia ei kuitenkaan saatu, minkä vuoksi komission yksiköiden käytettävissä ei ollut mitään tietoja perkipoltetun magnesiumoksidin myyntihinnoista ja tuotantokustannuksista Kanadassa ja Brasiliassa. Tämän vuoksi ei enää harkittu Brasilian ja Kanadan käyttöä vertailumaina. (27) Näin ollen pääteltiin, että Turkki oli sopiva vertailumaa normaaliarvon määrittämistä varten. Normaaliarvo (28) Perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, oliko turkkilainen tuottaja myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta riittävästi kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska kannattava myynti oli yli 80 prosenttia ja painotettu keskihinta tuotantokustannuksia, joihin lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, suurempi, normaaliarvo määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen Turkin kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ja kiinalaisten viejien yhteistyön puuttumisen vuoksi käytettiin turkkilaisen tuottajan painotettua keskimääräistä myyntihintaa, koska käytettävissä ei ollut tietoja Kiinasta yhteisöön tuotavista tuotetyypeistä eikä tietoja, joiden mukaan Kiinasta yhteisöön vietävä tuotevalikoima ja turkkilainen kotimarkkinamyynti olisi ollut merkittävästi erilaista. Vientihinta (29) Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta oli laskettava perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Eurostatin luvut valittiin soveltuvaksi perusteeksi vientihinnan määrittämistä varten. Eurostatin lukuihin perustuvat keskimääräiset hintatasot vahvistettiin tarkastelemalla yhdeltä yhteistyössä toimineelta käyttäjältä saatuja tietoja. Vertailu (30) Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti perkipoltetun magnesiumoksidin vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla. (31) Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti otettiin huomioon eroavuudet hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä. Tämän vuoksi sisämaa- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisuja. (32) Aiemmassa tutkimuksessa todettiin, että raaka-aineiden saanti oli Kiinassa helpompaa kuin Turkissa. Koska tilanteen muuttumisesta ei saatu mitään tietoja, on tehty oikaisuja kyseisten kahden maan välillä louhintamäärissä olevan eron huomioon ottamiseksi. Normaaliarvoon tehtiin sama oikaisu kuin aiemmassa tutkimuksessa eli siitä vähennettiin 20 prosenttia yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan louhintakustannuksista. (33) Kuten aiemmissa tutkimuksissa katsottiin lisäksi, että kiinalainen raaka-aine oli puhtaampaa kuin turkkilainen raaka-aine. Koska tilanteen muuttumisesta ei esitetty mitään tietoja, eron huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisu, joka vastaa 25 prosenttia yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan valmistuskustannuksista. Polkumyyntimarginaali (34) Normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi, ja polkumyyntimarginaali oli määrä, jolla vahvistettu normaaliarvo ylitti yhteisöön suuntautuvassa viennissä sovelletun hinnan. Prosenttiosuutena CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ilmaistun polkumyyntimarginaalin todettiin olevan noin 35 prosenttia. 3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan Alustavat huomiot (35) Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä ja käytettävissä oli vain vähän julkista tietoa perkipoltettua magnesiumoksidia valmistavasta Kiinan tuotannonalasta, seuraavat päätelmät perustuvat ennen kaikkea käytettävissä oleviin tietoihin eli pyynnön esittäneiden tuottajien toimittamiin tai tutkimuksen aikana löydettyihin, luotettavana pidettyihin markkinatutkimustietoihin sekä Eurostatin, Japanin kauppatilastojen ja Yhdysvaltojen tilastotoimiston (US bureau of the Census) tietoihin. Kiinan tuotantokapasiteetti (36) Toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelupyynnön mukaan kiinalaisilla tuottajilla on huomattavasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, koska Kiinassa on maailman suurin magnesiittimalmivaranto, joka arvioidaan 1 300 miljoonaksi tonniksi. Kiinan koko tuotantokapasiteetin arvioidaan olevan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta noin 3,5 miljoonaa tonnia vuodessa ja maan kotimarkkinakulutuksen noin 1,2–1,5 miljoonaa tonnia ja viennin noin miljoona tonnia vuodessa. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät voivat nopeasti lisätä kiinalaista tuotantoa. Kiinalaiset vientihinnat yhteisössä (37) Eurostatin lukujen mukaan kiinalaisen perkipoltetun magnesiumoksidin vientihinta yhteisöön on laskenut 10 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin toimenpiteet olivat voimassa. Perkipoltetun magnesiumoksidin keskimääräinen vientihinta on kuitenkin pysynyt käyttöönotetun vähimmäistuontihinnan yläpuolella. Vienti kolmansiin maihin (38) Tarkastelujakson aikana kiinalaisen perkipoltetun magnesiumoksidin tärkeimmät vientimarkkinat olivat Japani ja Amerikan yhdysvallat. (39) Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kiinalainen vienti Japaniin laski noin seitsemän prosenttia 20 054 jenistä tonnilta 19 513 jeniin tonnilta, kun taas määrät säilyivät kokonaisuudessaan vakaina noin 270 000 tonnissa samana aikana. Vientihinnat Japaniin olivat 202 euroa tonnilta vuonna 2000 ja 145 euroa tonnilta tutkimusajanjakson aikana. (40) Vaikka vientihinnat Japaniin ovat edelleen korkeammat kuin vientihinnat yhteisöön, ne olivat kuitenkin paljon lähempänä yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja tarkastelujakson lopussa kuin sen alussa. Tästä syystä vienti yhteisöön houkutteli tarkastelujakson aikana kiinalaisia viejiä enemmän kuin vienti Japaniin, ja kiinalaisilla viejillä oli kannustin lisätä vientiään yhteisöön. (41) Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Amerikan yhdysvaltoihin suuntautuvan kiinalaisen viennin hinnat nousivat huomattavasti 129 Yhdysvaltain dollarista tonnilta 208 Yhdysvaltain dollariin tonnilta (140 eurosta tonnilta 167 euroon tonnilta). (42) Amerikan yhdysvaltioihin suuntautuvan viennin hintojen huomattavan nousun osalta todettakoon, että tarkastelujakson aikana perkipoltetun luonnon magnesiumoksidin kaikki yhdysvaltalaiset tuottajat lopettivat vähitellen toimintansa ja perkipoltetun magnesiumoksidin tuonti Yhdysvaltojen markkinoille oli lähes kokonaisuudessaan peräisin Kiinasta. Tuonnin osuus oli noin 82 prosenttia perkipoltetun magnesiumoksidin kulutuksesta Yhdysvalloissa tutkimusajanjakson aikana. (43) Koska hinnat olivat suhteellisen korkeat ja erityisesti koska Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hintataso oli korkeampi kuin yhteisöön suuntautuvan viennin hintataso, Yhdysvaltojen markkinat houkuttelivat kiinalaisia perkipoltetun magnesiumoksidin viejiä enemmän tarkastelujakson aikana. Yhdysvaltoihin viedyn perkipoltetun magnesiumoksidin määrä ei kuitenkaan kasvanut kokonaisuudessaan tarkastelujakson alun ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se säilyi noin 340 000 tonnissa vuotta kohden. Tästä syystä ei vaikuta todennäköiseltä, että kiinalaiset viejät lisäisivät perkipoltetun magnesiumoksidin Yhdysvaltoihin suuntautuvaa vientiään vielä merkittävästi lähitulevaisuudessa. (44) Koska kiinalaisilla tuottajilla on kuitenkin huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, ei ole todennäköistä, että kolmannet maat voisivat absorboida kiinalaisen viennin kasvun. Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, kiinalaisilla viejillä on kannustin lisätä vientiään yhteisöön. Yhteisöön tulevan kiinalaisen viennin todennäköinen kehitys (45) Ottaen huomioon, ettei yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, yhteisöön suuntautuvan kiinalaisen viennin kehitystä tarkasteltiin 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. (46) Tarkastelujakson aikana yhteisöön tulevan kiinalaisen viennin keskimäärät ja yksikköhinnat vaihtelivat suuresti vuosittain. (47) Kuten edellä todetaan, hinnat laskivat tarkastelujakson aikana kokonaisuudessaan 10 prosenttia ja tarkastelujakson viimeisten vuosien aikana eli vuosina 2001–2004 hinnanlasku oli huomattava (–24 %). (48) Kuten edellä todetaan, kiinalaisilla viejillä oli kannustin lisätä yhteisöön suuntautuvaa vientiään entisestään, koska kapasiteettia oli vielä käytettävissä ja mahdollisuudet lisätä vientiä kolmansiin maihin olivat rajalliset. Lisäksi vaikka tarkastelujakson aikainen kokonaiskehitys oli nouseva (6 %), tarkastelujakson viimeisten vuosien aikainen nousu oli huomattava (+36 % vuosina 2001–2004). (49) Koska nähtävissä ei ole mitään viitteitä siitä, ettei tarkastelujakson viimeisten vuosien aikainen kehitys jatkuisi, käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että hinnat laskevat todennäköisesti lisää ja määrät kasvavat entisestään. Jos kiinalainen vienti yhteisöön kasvaa odotetulla tavalla, kasvu tapahtuu todennäköisesti yhteisön tuotannonalan kustannuksella, toisin sanoen markkinaosuutta pyritään kasvattamaan viemällä nykyiseen polkumyyntihintaan tai vielä halvemmalla. (50) Lisäksi kuten neuvoston asetuksen (EY) N:o 360/2000 johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan on korostettu, että Kiinan viranomaisten käyttöönottama vientilisenssijärjestelmä vaikuttaa tällä hetkellä hintoihin ja määriin, mikä osoittaa, että kiinalaisilla viejillä on mahdollisuus lisätä vientimääriään ja alentaa vientihintojaan, jos järjestelmä poistetaan. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät (51) Tutkimus osoitti, että kiinalaisten viejien huomattava polkumyynti jatkui tutkimusajanjakson aikana. Koska Kiinalla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja yhteisön markkinat houkuttelevat kiinalaisia viejiä aiempaa enemmän muihin markkinoihin verrattuna, on erittäin todennäköistä, että polkumyynti jatkuu ainakin samalla tasolla, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. Lisäksi on todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvaa huomattavasti ja että hinnat laskevat, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (52) Tutkimusajanjakson aikana yhteisössä oli viisi perkipoltetun magnesiumoksidin tuottajaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme pyynnön esittänyttä ja täysin yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa edusti noin 55:tä prosenttia perkipoltetun magnesiumoksidin yhteisön tuotannosta, minkä vuoksi ne muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (53) Yksi tuottaja ei toiminut yhteistyössä, mutta ei myöskään vastustanut tutkimusta. Kävi ilmi, että tämä tuottaja on korkeamman jalostusasteen täysin integroitunut tuottaja, joka käyttää perkipoltetun magnesiumoksidin tuotantonsa pelkästään sisäiseen kulutukseen. (54) Komission tiedossa oli toinen tuottaja, johon otettiin yhteyttä menettelyn yhteydessä. Yritys ei tukenut eikä vastustanut menettelyä. E. YHTEISÖN MARKKINOIDEN MÄÄRITTÄMINEN (55) Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten osoittimien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin. (56) Perkipoltettua magnesiumoksidia käytetään saman yhtymän sisällä tulenkestävien tuotteiden tuotannossa tai myydään sellaisenaan etuyhteydessä oleville tai etuyhteydettömille kolmansille osapuolille. (57) Tutkimuksessa määriteltiin kytkösmarkkinakäyttöä ilmenevän silloin, kun tuotanto käytettiin saman yhtymän sisällä jatkojalostukseen. Kytkösmarkkinakäyttöön liittyvissä tilanteissa myynti tai kustannusten siirto tapahtui siirtoarvolla, jota ei ollut asetettu markkinaolosuhteiden mukaan, tai se kohdentui yritykseen, joka ei voinut valita tavarantoimittajaansa vapaasti. Tämän vuoksi kytkösmarkkinakäytön tarkastelussa oli käytettävä perustana tuotettuja määriä ja niiden osuutta kokonaismyynnistä. Kaiken muun myynnin katsottiin tapahtuneen vapailla markkinoilla. (58) Kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välinen ero on olennainen vahinkoa koskevan tarkastelun kannalta, sillä kytkösmarkkinoilla käytettäviksi tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuotujen tuotteiden kanssa. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden todettiin kilpailevan suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa. (59) Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi yhteisön tuotannonalan tilanteesta kaikkiin perkipoltettua magnesiumoksidia koskeviin toimiin liittyvät tiedot analysoitiin ja tämän jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi vai vapaille markkinoille. (60) Tutkimuksessa todettiin, että tiettyjä yhteisön tuotannonalaan liittyviä taloudellisia osoittimia voitiin tarkastella kohtuullisen hyvin koko toiminnan kannalta, toisin sanoen niin kytkösmarkkinakäyttöön kuin myyntiin vapailla markkinoilla tarkoitettujen tuotteiden osalta. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste, kassavirta, investoinnit, pääoman saanti, varastot, työllisyys, työvoimakustannukset ja tuottavuus riippuvat koko toiminnasta huolimatta siitä, siirretäänkö tuotanto jatkojalostettavaksi yhtymän sisällä vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. (61) Muut yhteisön tuotannonalaan liittyvät taloudelliset osoittimet analysoitiin ja niitä arvioitiin tarkastelemalla erityisesti sellaista vapailla markkinoilla vallitsevaa tilannetta, jossa markkinaolosuhteet ovat mitattavissa ja liiketoimet tapahtuvat tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, jolloin tavarantoimittaja voidaan valita vapaasti. Tarkasteltavia osoittimia olivat myyntimäärä ja -hinnat yhteisön markkinoilla sekä vientimäärä ja -hinnat. Vapaiden markkinoiden myynnin perusteella määritettiin kulutus, markkinaosuudet, kasvu sekä tuottavuus ja sijoitetun pääoman tuotto. F. TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA 1. Kulutus yhteisön markkinoilla (62) Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymä määrä kytkösmarkkinakäyttöä lukuun ottamatta, tuonti Kiinasta ja tuonti muista kolmansista maista. (63) Tämän perusteella yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana 32 prosenttia eli 693 145 tonnista vuonna 2000 911 672 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Tämä johtui osittain terästeollisuuden toipumisesta. TAULUKKO 1 – Yhteisön kulutus Yhteisön kulutus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Vapaat markkinat (tonnia) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 | Indeksi | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 | Vuosimuutos | 14 | -13 | 17 | 14 | Lähde: EUROSTAT, yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset ja pyynnön esittäneiden tuottajien toimittamat markkinoita koskevat tiedot (64) Yhteisön kulutusta vapailla markkinoilla koskevien tietojen täydentämiseksi laskettiin myös kytkösmarkkinakäyttöön liittyvä kulutus yhteisön tuotannonalan tarkastettujen kyselyvastausten ja pyynnön esittäneiden tuottajien toimittamien markkinoita koskevien tietojen perusteella. Kytkösmarkkinakäyttöön liittyvän kulutuksen todettiin kasvaneen 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. TAULUKKO 2 – Kytkösmarkkinakäyttö Käyttö kytkösmarkkinoilla | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Määrä (tonnia) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 | Indeksi | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 | Vuosimuutos | 1 | 2 | 3 | 6 | 2. Tuonti Kiinasta Määrä ja markkinaosuus (65) Kiinasta tulevan tuonnin määrä ei noudattanut samaa suuntausta kuin yhteisön kulutus. Aluksi tuonti laski keskimäärin 25 prosenttia vuosina 2000–2002, minkä jälkeen se kasvoi 41 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujakson aikana kuusi prosenttia eli 349 561 tonnista 369 079 tonniin. TAULUKKO 3 – Tuonti Kiinasta Tuonti Kiinasta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Tonnia | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 | Indeksi | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 | Vuosimuutos | -22 | -3 | 26 | 5 | Lähde: EUROSTAT (66) Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus prosentteina yhteisön kulutuksesta vapailla markkinoilla laski 50 prosentista vuonna 2000 40 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. TAULUKKO 4 – Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Prosenttia vapaista markkinoista | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % | Indeksi | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 | Vuosimuutos | -32 | 6 | 11 | -5 | Lähde: EUROSTAT ja yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset Tuontihintojen kehitys ja hinnan alittavuus (67) Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen cif-tuontihinta yhteisön rajalla nousi 14 prosenttia vuosina 2000–2002, mutta laski jyrkästi (22 %) vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koko tarkastelukauden aikana tuontihinta laski 10 prosenttia ja oli 140 euroa tonnilta tutkimusajanjakson aikana. TAULUKKO 5 – Keskimääräinen tuontihinta Kiinasta Keskimääräinen tuontihinta Kiinasta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Euroa/tonni | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 | Indeksi | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 | Vuosimuutos | 18 | -3 | -26 | 2 | Lähde: EUROSTAT (68) Komissio tutki, alittivatko asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hinnat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Jotta hintoja voitaisiin verrata, yhteisön tuottajien hinnat on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle. (69) Tämän perusteella hinnan alittavuuden marginaalin todettiin olevan 7,6 prosenttia. 3. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne a) Koko toimintaan, myynti kytkösmarkkinoille mukaan luettuna, liittyvien tekijöiden tarkastelu Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (70) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 11 prosenttia noudattaen jossain määrin yhteisön kulutuksen kehityssuuntausta. Tuotanto laski kolme prosenttia vuonna 2002, jolloin myös perkipoltetun magnesiumoksidin kulutus väheni yhteisön markkinoilla. TAULUKKO 6 – Tuotanto Tuotanto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 | Vuosimuutos | 1 | -3 | 10 | 3 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset (71) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti säilyi aluksi vakaana vuosina 2000–2002 ja tämän jälkeen kasvoi kolme prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. TAULUKKO 7 – Tuotantokapasiteetti Tuotantokapasiteetti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 | Vuosimuutos | 0 | 0 | 3 | 0 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset (72) Tarkastelujakson aikana kapasiteetin käyttöasteen kehitys noudatti yhteisön tuotannon ja kulutuksen kehityssuuntausta. Kapasiteetin käyttöaste laski kaksi prosenttia vuosina 2000–2002, mutta kasvoi vuoden 2002 jälkeen. Koko tarkastelujakson aikana käyttöaste kasvoi 7 prosenttia. TAULUKKO 8 – Kapasiteetin käyttöaste Kapasiteetin käyttöaste | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 | Vuosimuutos | 1 | -3 | 7 | 2 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset Kassavirta (73) Kassavirta vaihteli tarkastelujakson aikana. Se säilyi kuitenkin kokonaisuudessaan samalla tasolla (-1 %). TAULUKKO 9 – Kassavirta Kassavirta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 | Vuosimuutos | 27 | -25 | 25 | -28 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset Investoinnit ja pääoman saanti (74) Investoinnit vähenivät noin 23 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ne säilyivät kuitenkin suurina, ja niiden osuus yhteisön tuotannonalan kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana oli noin 10 prosenttia. TAULUKKO 10 – Investoinnit Investoinnit | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 | Vuosimuutos | 41 | -62 | -20 | 18 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset (75) Yhteisön tuotannonalalla ei todettu olleen vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana. Varastot (76) Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että varastot kasvoivat huomattavasti (88 %) tarkastelujakson aikana. Absoluuttisesti tarkasteltuna kasvu ei ollut kuitenkaan merkittävä. (77) Varastojen määrän suhde tuotantomäärään (4 % vuonna 2000) kasvoi noin seitsemään prosenttiin tarkastelujakson aikana. TAULUKKO 11 – Varastot Varastojen määrä | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 | Vuosimuutos | 37 | 0 | 9 | 42 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset (78) Työllisyys kasvoi kahdeksan prosenttia vuosina 2000–2002, minkä jälkeen se laski vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan työllisyys laski neljä prosenttia tarkastelujakson aikana. TAULUKKO 12 – Työllisyys Henkilöstön määrä | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 | Vuosimuutos | 6 | 2 | -4 | -8 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset (79) Tuotannon kasvaessa ja työllisyyden vähentyessä tuottavuus kasvoi 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. TAULUKKO 13 – Tuottavuus Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 | Vuosimuutos | -4 | -5 | 13 | 11 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset (80) Yhteisön tuotannonalan työvoimakustannukset kasvoivat asteittain tarkastelujakson aikana. Kokonaiskasvu oli 32 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. TAULUKKO 14 – Palkat Palkat | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 | Vuosimuutos | 6 | 5 | 7 | 14 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset b) Vapaita markkinoita koskevaan toimintaan liittyvien tekijöiden tarkastelu Myynnin määrä, käyttö kytkösmarkkinoilla ja myyntihinnat (81) Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla laski yhdeksän prosenttia vuosina 2000–2003, mutta kasvoi tutkimusajanjakson aikana siten, että kokonaiskasvu oli kolme prosenttia tarkastelujakson aikana. TAULUKKO 15 – Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 | Vuosimuutos | -9 | 0 | 0 | 12 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset (82) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan vapailla yhteisön markkinoilla veloittamat perkipoltetun magnesiumoksidin keskimääräiset myyntihinnat kasvoivat asteittain. Kokonaiskasvu oli 25 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. TAULUKKO 16 – Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 | Vuosimuutos | 12 | 5 | 2 | 6 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset Markkinaosuus (83) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2000 26 prosentista 20 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. TAULUKKO 17 – Yhteisön tuotannonalan myynnin markkinaosuus Yhteisön tuotannonalan myynnin markkinaosuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Prosenttia vapaista markkinoista | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % | Indeksi | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 | Vuosimuutos | -20 | 10 | -13 | 1 | Lähde: EUROSTAT ja yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset Kasvu (84) Vaikka yhteisön kulutus kasvoi 32 prosenttia tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonalan myynti vapailla markkinoilla kasvoi ainoastaan kolme prosenttia ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vapailla markkinoilla pieneni kuusi prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myynti ei siis kasvanut yhteisön kulutuksen kasvusuuntausta vastaavasti. Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto (85) Tarkastelujakson aikana kannattavuus prosentteina nettomyyntiarvosta etuyhteydettömille yrityksille kehittyi seuraavasti: TAULUKKO 18 – Kannattavuus Kannattavuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Prosentteina nettomyyntiarvosta | -3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset (86) Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden kehitys noudatti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen kehityssuuntausta. Tappiollisen vuoden 2000 ja nollatuloksen tuottaneen vuoden 2001 jälkeen, yhteisön tuotannonala teki voittoa vuonna 2002 ja sitä seuraavina vuosina. Tämän jälkeen kannattavuus on kasvanut vuoden 2002 3,9 prosentista 11,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämä johtui pääasiassa siitä, että tuotannossa siirryttiin korkeamman lisäarvon omaaviin tuotteisiin. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan keskimääräinen voitto oli 4,5 prosenttia. (87) Sijoitetun pääoman tuoton (voittoina/tappioina suhteessa investointien nettokirjanpitoarvoon) kehitys noudatti kannattavuuden kehityssuuntausta. TAULUKKO 19 – Sijoitetun pääoman tuotto Sijoitetun pääoman tuotto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | % | -2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % | Indeksi | -100 | -1 | 114 | 275 | 403 | Vuosimuutos | 99 | 115 | 161 | 128 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 4. Muiden tekijöiden vaikutukset Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta (88) Yhteisön tuotannonalan perkipoltetun magnesiumoksidin vienti vaihteli tarkastelujakson aikana. Kokonaisuudessaan vienti säilyi tutkimusajanjakson aikana kuitenkin samalla tasolla kuin vuonna 2000 (lievä 1 %:n lasku). Viennin osuus oli edelleen noin 40 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotannosta tutkimusajanjakson aikana. TAULUKKO 20 – Yhteisön tuotannonalan vienti Yhteisön tuotannonalan vienti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 | Vuosimuutos | 4 | -9 | 18 | -13 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja hinnat (89) Perkipoltetun magnesiumoksidin tuonti yhteisöön muista maista kuin Kiinasta kehittyi seuraavasti: TAULUKKO 21 – Tuonti muista kolmansista maista Tonnia | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Australia | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 | Pohjois-Korea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 | Turkki | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 | Brasilia | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 | Venäjä | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 | Etelä-Korea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 | Kaikki muut | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 | Kolmannet maat yhteensä | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 | Indeksi | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 | Vuosimuutos | 118 | -49 | 16 | 34 | Lähde: EUROSTAT ja pyynnön esittäneiden hakijoiden toimittamat markkinoita koskevat tiedot (90) Perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnin kokonaismäärä muista kolmansista maista kuin Kiinasta yli kaksinkertaistui tarkastelujakson aikana vuoden 2002 164 044 tonnista 358 552 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Suurimpina viejinä yhteisöön ovat olleet Australia, Pohjois-Korea, Turkki, Brasilia, Venäjä ja Etelä-Korea. (91) Muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 15,6 prosenttia tarkastelujakson aikana, ja sen osuus oli 39,3 prosenttia. TAULUKKO 22 – Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Prosenttia vapaista markkinoista | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % | Indeksi | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 | Vuosimuutos | 91 | -24 | -10 | 9 | Lähde: EUROSTAT ja pyynnön esittäneiden hakijoiden toimittamat markkinoita koskevat tiedot (92) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskihinnat olivat korkeammat kuin yhteisön teollisuudenalan hinnat tutkimusajanjakson aikana lukuun ottamatta Pohjois-Koreasta, Venäjältä, ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin hintoja. Huomautettakoon, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osuus edellä mainituista kolmesta maasta oli ainoastaan 8,9 prosenttia yhteisön kokonaistuonnista tarkastelujakson aikana, ja näiden maiden yhteenlaskettu markkinaosuus yhteisössä oli 7,1 prosenttia verrattuna Kiinan 40 prosentin markkinaosuuteen. TAULUKKO 23 – Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista – hinnat Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (euroa) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso | Australia | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 | Pohjois-Korea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 | Turkki | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 | Brasilia | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 | Venäjä | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 | Etelä-Korea | Ei saatavilla | 139 | 154 | 126 | 132 | Muut | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 | Lähde: EUROSTAT (93) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista kolmansista maista ei vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen tarkastelujakson aikana. 5. Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät (94) Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta yhteisön tuotannonala on toipunut osittain vuoden 2000 jälkeen. Yhteisön kokonaiskulutuksen kasvaessa yhteisön tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääriään ja nostamaan hintojaan. Taloudelliset tekijät kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja tuottavuus ovat myös kehittyneet positiivisesti. Nämä osoittimet todistavat, että yhteisön tuotannonala on ponnistelut parantaakseen kilpailukykyään ja onnistunutkin siinä osittain, sillä yhteisön tuotannonalan myynti yhteisössä on ollut kannattavaa vuodesta 2002. (95) Muut osoittimet ovat kuitenkin kehittyneet negatiivisesti: Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vapailla markkinoilla ja investoinnit pienenivät, kun taas varastot, tuotannon yksikkökustannukset ja työvoimakustannukset kasvoivat. Voidaan kuitenkin päätellä, että yhteisön tuotannonalan tilanne on kaiken kaikkiaan parantunut huomattavasti tarkastelujakson aikana, vaikka toipuminen onkin ollut vain osittaista. Toipumisestaan huolimatta yhteisön tuotannonala on edelleen haavoittuva, muun muassa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvavan hintapaineen vuoksi. (96) Yhteisön tuotannonalan alustavan toipumisen huomioon ottaen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkumista ei voitu osoittaa. Tästä syystä tutkittiin, toistuisiko vahinko, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. G. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS (97) Arvioitaessa voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen huomioon otettiin useita tekijöitä edellä esitetyn yhteenvedon mukaisesti. (98) Verrattaessa Kiinasta peräisin olevaa tuontia muista kolmansista maista peräisin olevaan, yhteisöön suuntautuvaan tuontiin huomataan merkittävä ero hinnoissa. Kolmansista maista (lukuun ottamatta Venäjää, Pohjois-Koreaa ja Etelä-Koreaa) tulevan tuonnin hinnat olivat tarkastelujakson aikana korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat, kun taas polkumyynnillä tapahtuvan kiinalaisen tuonnin keskihinnat laskivat 10 prosenttia. (99) Venäjältä, Pohjois-Koreasta ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin suhteellisen alhaisten hintojen osalta todettakoon, että näiden maiden keskimääräiset vientihinnat yhteisöön laskivat suhteessa vähemmän kuin yhteisöön suuntautuvan kiinalaisen viennin hinnat. Lisäksi näistä maista tuodut määrät olivat hyvin pieniä verrattuna kiinalaiseen tuontiin. Venäjän, Pohjois-Korean ja Etelä-Korean yhteenlaskettu markkinaosuus oli 7,1 prosenttia tutkimusajanjakson aikana eli alle viidesosa Kiinan markkinaosuudesta. Tästä syystä kiinalaisen tuonnin taloudelliset vaikutukset yhteisön perkipoltetun magnesiumoksidin markkinoihin olivat tutkimusajanjakson aikana suuremmat kuin Venäjältä, Pohjois-Koreasta ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin vaikutukset ja tilanne säilynee samana tulevaisuudessa. (100) Kuten johdanto-osan 45–50 kappaleessa kuvataan yksityiskohtaisesti, on todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta lisääntyy ja hinnat laskevat seuraavista syistä, jos polkumyynninvastaisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä: - Kiinalla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, ja sen magnesiittimalmivarannot ovat maailman suurimmat; - jo tarkastelujakson aikana hinnat ja määrät kehittyivät siten, että hinnat todennäköisesti laskevat lisää ja määrät kasvavat; - ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaiset viejät voisivat veloittaa erittäin alhaisia hintoja ottaen huomioon sen, että hintoihin sisältyy vientilisenssimaksu; - koska yhteisön markkinat ovat houkuttelevat määrien kannalta ja vienti kolmansiin maihin ei todennäköisesti kasva merkittävässä määrin, kiinalaiset viejät voisivat pyrkiä kasvattamaan markkinaosuuttaan yhteisössä alentamalla vientihintojaan vielä lisää, jos nykyisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. (101) Tästä voidaan päätellä, että alhaiseen ja yhä alenevaan hintaan tapahtuvan kiinalaisen tuonnin suuri määrä on aiheuttanut kasvavaa painetta yhteisön perkipoltetun magnesiumoksidin markkinoille ja että mitä todennäköisimmin paine kasvaa edelleen, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, sillä kiinalaisen tuonnin hinnat todennäköisesti laskevat ja viennin määrä kasvaa. Kiinalaisen tuonnin kasvu pienentäisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta entisestään, ja koska yhteisön tuotannonalan myyntihinnat ja kannattavuus kehittyivät tarkastelujakson aikana rinnakkain, hintoihin kohdistuva kasvava paine pienentäisi melko varmasti yhteisön tuotannonalan voittoa. Myös muut osoittimet kehittyisivät mitä todennäköisimmin negatiivisesti yhteisön tuotannonalan menettäessä myyntiään ja hintojen laskiessa huomattavasti. (102) Lisäksi näyttää siltä, etteivät mitkään muut tekijät todennäköisesti aiheuta vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tuonti muista maista tapahtui joko korkeampaan hintaan kuin kiinalainen tuonti tai tuodut määrät olivat paljon pienempiä. Tilanne säilynee samana tulevaisuudessa. (103) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi mitä todennäköisimmin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon toistumiseen. H. YHTEISÖN ETU 1. Johdanto (104) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalasta, tuojista, kauppiaista ja käyttäjistä. (105) Arvioidakseen toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen tai jatkamatta jättämisen todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta edeltä mainituilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeet tarkasteltavana olevan tuotteen 18 tuojalle ja 17 käyttäjälle. Yksikään tuoja ei vastannut kyselyyn, mutta kaksi tuojaa esitti huomautuksensa kirjallisesti. Yksi käyttäjä vastasi osaan kyselylomakkeen kysymyksistä. (106) Muistettakoon, ettei toimenpiteiden käyttöönottoa pidetty yhteisön edun vastaisena aiemmassa tutkimuksessa. Lisäksi on huomattava, että tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva toinen tarkastelu eli siinä selvitetään tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet on jo otettu käyttöön. Näin ollen tämän tutkimuksen ajoitus ja luonne mahdollistavat niiden kielteisten vaikutusten arvioinnin, joita voimassa olevilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on saattanut aiemmin olla asianomaisiin osapuoliin. (107) Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumista ja vahingon todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, ettet toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole tässä erityistapauksessa yhteisön edun mukaista. 2. Yhteisön tuotannonalan edut (108) Muistutettakoon, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu korkealla ja kasvavalla polkumyyntimarginaalilla, jollei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä säilytetä, ja yhteisön tuotannonalan edelleen epävakaa, osittain toipunut tilanne heikkenee. Toisaalta toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen auttaisi yhteisön tuotannonalaa toipumaan täysin ja välttämään enempää vahinkoa. Lisäksi yhteisön tuotannonalan ponnistelut tuotannon rationalisoimiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi sekä yhteisön tuotannonalan tarkastelujakson kolmen viimeisen vuoden aikana tekemä voitto osoittavat, että yhteisön tuotannonala on elinkelpoinen ja kilpailukykyinen. (109) Edellä esitetyn perusteella näyttää tarpeelliselta pidentää nykyisten toimenpiteiden voimassaoloaikaa, jotta voidaan välttää polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteiset vaikutukset, jotka vaarantaisivat yhteisön tuotannonalan toipumisen ja lopulta koko sen olemassaolon ja tämän vuoksi myös lukuisia työpaikkoja. Lisäksi on otettava huomioon, että yhteisön tuotannonalan katoaminen vaikuttaisi kielteisesti myös korkeamman jalostusasteen tuotannonaloihin, koska niiden valinnanvara tavarantoimittajien suhteen supistuisi merkittävästi. 3. Tuojien edut (110) Kuten edellä todetaan, yksikään etuyhteydettömistä tuojista ei vastannut komission kyselyyn. Kieltäytyminen yhteistyöstä osoittaa jo sinänsä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttanut kovin kielteisesti alan taloudelliseen tilanteeseen. Tätä päätelmää tukee se seikka, että tuojat kävivät edelleen huomattavaa kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella ja jopa lisäsivät tuonnin määrää tarkastelujakson aikana. (111) Tämän vuoksi päätellään, ettei tällä hetkellä voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttanut kielteisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Samasta syystä on myös epätodennäköistä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen johtaisi tuojien taloudellisen tilanteen heikentymiseen tulevaisuudessa. 4. Käyttäjien edut (112) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät eli korkeamman jalostusasteen tuotannonalat ovat pääasiassa tulenkestävien tuotteiden tuottajia. Kuten edellä todetaan, ainoastaan yksi 17 käyttäjästä, joille komissio lähetti kyselylomakkeen, vastasi osaan lomakkeen kysymyksistä. Samoin kuin tuojien tapauksessa vähäinen yhteistyö osoittaa jo sinänsä, että toimenpiteet eivät vaikuttaneet kovin kielteisesti alan taloudelliseen tilanteeseen. Vaikka yhteistyössä toiminut yritys ei edustanut kovinkaan hyvin korkeamman jalostusasteen tuotannonalaa, sillä se osti tutkimusajanjakson aikana alle viisi prosenttia kaikesta Kiinasta tuodusta perkipoltetusta magnesiumoksidista, voimassa olevien toimenpiteiden vaikutus sen tilanteeseen arvioitiin. (113) Tutkimus osoitti, että yhteistyössä toiminut käyttäjä jatkoi Kiinasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuontia voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Toimenpiteet eivät siis saaneet tulenkestävien tuotteiden tuottajia vaihtamaan hankintalähdettään. Vaikka perkipoltettu magnesiumoksidi muodostaa ilmeisen, vaikkakin pienen osan tulenkestävien tuotteiden tuotantokustannuksista, kiinalaisen tuonnin hinnat olivat silti suhteellisen alhaiset ja jopa laskivat keskimääräisesti tarkastelujakson aikana. Voidaan siis päätellä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät vaikuttaneet kovin kielteisesti tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien kustannustilanteeseen ja kannattavuuteen. (114) Yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että vaikka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttäminen ei vaikuttaisi lyhyellä aikavälillä merkittävästi sen tilanteeseen, toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen johtaisi keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä siihen, että yhä enemmän tulenkestäviä tuotteita tuotetaan yhteisön ulkopuolella ja tuodaan raaka-aineen (perkipoltettu magnesiumoksidi) sijaan yhteisöön. (115) Tältä osin muistutettakoon, että kuten edellä todetaan voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät ole johtaneet yhteisön markkinoiden sulkemiseen perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnilta, vaan pikemminkin hyvän kauppatavan vastaisten kauppakäytäntöjen torjumiseen ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vääristyneiden vaikutusten jonkinasteiseen korjaamiseen. Kun yhteisön perkipoltetun magnesiumoksidin tuotannonalalle taataan tasavertaiset toimintaedellytykset, taataan myös vilkkaampi kilpailu perkipoltetun magnesiumoksidin eri toimittajien, myös perkipoltetun magnesiumoksidin kiinalaisten viejien, välillä yhteisön markkinoilla. (116) Lisäksi todettiin, että Kiinasta vietiin perkipoltettua magnesiumoksidia muille tärkeille markkinoille, myös Yhdysvaltoihin, korkeampaan hintaan kuin yhteisöön. Tästä syystä vaikuttaa siltä, että toimenpiteet eivät ovat kohottaneet yhteisöön tulevan tuonnin hintoja muihin kolmansiin maihin suuntautuvan tuonnin hintoja korkeammiksi. Tämän vuoksi väite, jonka mukaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kilpailukykyyn muilla markkinoilla, hylättiin. (117) Näin ollen päätellään, että jos toimenpiteet säilytetään samalla tasolla, käyttäjien tilanne ei heikkene. 5. Yhteisön etua koskevat päätelmät (118) Tutkimus on osoittanut, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jossain määrin edistäneet yhteisön tuotannonalan toipumista. Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, toipuminen vaarantuu ja yhteisön tuotannonala saattaa kadota. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. (119) Lisäksi voimassa olevat toimenpiteet eivät tunnu aiemmin vaikuttaneen kovin kielteisesti käyttäjien ja tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Tämän tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta käyttäjille mahdollisesti aiheutunut hinnankorotus ei vaikuta suhteettomalta verrattuna etuun, jonka yhteisön tuotannonala sai polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman kaupan vääristymisen poistamisesta, ja etuun, jonka käyttäjät saivat perkipoltetun magnesiumoksidin eri toimittajien välisen kilpailun jatkumisesta yhteisön markkinoilla. Tämän vuoksi katsotaan, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista. I. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET (120) Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joihin voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon säilyttäminen perustuu. Osapuolille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden oli esitettävä huomautuksensa ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty. (121) Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 360/2000, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 986/2003, käyttöön otettujen muuttuvien polkumyyntitullien ja 120 euroa tonnilta olevan vähimmäishinnan soveltamista olisi jatkettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin 2519 90 30 kuuluvan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnissa. 2. Tullin määrä on: 1. 120 euroa tonnilta olevan vähimmäistuontihinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus kaikissa tapauksissa, joissa jälkimmäinen on: 2. alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta ja 3. määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman laskun perusteella (Taric-lisäkoodi A439); 4. nolla, jos vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta on määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman laskun perusteella ja se on vähintään vähimmäistuontihinnan (120 euroa tonnilta) suuruinen (Taric-lisäkoodi A439); 5. 63,3 prosentin arvotullin suuruinen kaikissa tapauksissa, jotka eivät kuulu a ja b alakohdan soveltamisalaan (Taric-lisäkoodi A999). 3. Jos polkumyyntitulli määritetään 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93[7] 145 artiklan mukaisesti, edellä vahvistettua vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja ja muita tullikäytäntöjä koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] EYVL L 306, 11.12.1993, s. 16. [3] EYVL L 46, 18.2.2000, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 986/2003 (EUVL L 143, 11.6.2003, s. 5). [4] EUVL L 143, 11.6.2003, s. 5. [5] EUVL C 215, 27.8.2004, s. 2. [6] EUVL C 38, 15.2.2005, s. 2. [7] EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 215/2006 (EUVL L 38, 9.2.2006, s. 11).