EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 14 03 1996 
K()M(%) (>1 lopull 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 93/389/ETY mukaisesti 
TOINEN ARVIOINTIKERTOMUS YHTEISÖN C02-PAASTOJEN JA MUIDEN 
KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN VALVONTAJÄRJESTELMÄSTÄ 
Edistyminen yhteisön C02-päästöjen vakauttamista koskevan 
tavoitteen saavuttamisessa 

SISÄLTÖ 
1. JOHDANTO 
1.1. VALVONTAJÄRJESTELMÄ JA TOINEN ARVIOINTIKERTOMUS 
1.2. YHTEISÖN TAVOITE 
2. KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN KARTOITUS 
2.1. YHTEISÖN PÄÄSTÖKARTOITUS 
2.2. POISTAMINEN NIELUN AVULLA 
2.3. JOHTOPÄÄTÖKSET 
3. TAVOITTEESSA SAAVUTETTAVAN EDISTYMISEN ARVIOINTI 
3.1. KANSALLISTEN OHJELMIEN SISÄLTÖ 
3.2. YHTEISÖN C02:N RAJOITTAMISSTRATEGIAT 
3.3. ARVIOT JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSET 
4. JOHTOPÄÄTÖKSET 
LIITE A: TAULUKOT 15 JÄSENVALTION CO,-KARTOITUKSISTA, ARVIOISTA 
JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSISTA 
LIITE B: MAAKOHTAISET YHTEENVEDOT 
1. JOHDANTO 
1.1. VALVONTAJÄRJESTELMÄ JA TOINEN ARVIOINTIKERTOMUS 
Valvontajärjestelmää koskevassa pàatoksessa(') komissiota pyydetään antamaan 
neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuosittainen kertomus siitä, onko koko yhteisössä 
saavutettu kehitys riittävä varmistamaan C02-päästöjen vakauttamisen vuoden 1990 tasolle 
vuoteen 2000 mennessä. Päämäärästä sovittiin neuvostossa (energia- ja 
ympäristöministerit) 29 päivänä lokakuuta 1990. Ensimmäinen arviointi suoritettiin 
komission vuonna 1993 saamien kansallisten ohjelmien perusteella. Näissä ohjelmissa 
yksityiskohtaisuudessa ja asioiden käsittelyssä ilmenneiden huomattavien eroavaisuuksien 
vuoksi alkuperäinen arviointi oli ulottuvuuksiltaan rajoittunut. 
Tämä kertomus on tulosta toisesta arviointimenettelystä, joka toteutettiin sellaisten 
kansallisten tiedonantojen/ohjelmien perusteella(2), jotka on toimitettu ilmastonmuutosta 
koskevan puitesopimuksen ja valvontajärjestelmän nojalla (lukuun ottamatta Belgian 
ohjelmaa, joka toimitettiin suoraan valvontajärjestelmälle), sekä ajan tasalle saatetuista 
tiedoista, jotka on annettu komissiolle virallisesti tiedoksi ennen 1 päivää heinäkuuta 
1995. Tämä kertomus on ensimmäinen yritys käyttää seurantakomitean kehittämää ja 
hyväksymää menetelmää edistymisen ja kansallisten ohjelmien sisällön arvioimisessa(3). 
Tämä toinen arviointikertomus perustuu tämän vuoksi huomattavasti perusteellisempaan 
tietoon kuin ensimmäinen arviointikertomus, joka perustui tuolloin olemassa oleviin 
kansallisiin ohjelmiin, jotka olivat puutteellisia, vertailukelvottomia ja epäsuoria yhteistä 
sisältöä ja rakennetta koskevien yksityiskohtaisten erityisvaatimusten puuttumisen 
vuoksi(4). 
Neuvoston päätöksen seurauksena seurantakomiteat ovat kokoontuneet kuudesti. Näiden 
kokousten yhteenvetoihin sisältyy jonkin verran jäsenvaltioiden toimittamaa ajan tasalle 
saatettua tietoa, joka on otettu huomioon myös arvioinnissa. 
Muut tätä hanketta koskevat tiedot esitetään seuraavissa alajaksoissa. Jaksossa 2 kerrotaan 
C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen kartoituksista ja poistamisista nielun 
avulla EU:n viidentoista jäsenvaltion kohdalla. Vuotta 1990 koskevat kartoitukset 
esitetään ja keskustelunaiheena ovat ajan mittaan esiintyneet suuntaukset, erityisesti 
energiaan liittyvissä C02-päästöissä. Kasvihuonekaasupäästöjen kartoitukset ovat tässä 
vaiheessa vasta tilapäisiä, koska jäsenvaltiot eivät vielä ole toimittaneet lopullisia 
päästökartoituksiaan. Jaksossa 3 esitetään arvio edistymisestä C02-päästöjen 
vakauttamistavoitteen osalta. Siinä tarkastellaan kansallisten ohjelmien sisältöä, arvioita 
ja toimenpiteiden vaikutuksia. Siinä keskitytään pikemminkin kansallisissa 
tiedonannoissa/ohjelmissa kuvattujen kansallisten toimenpiteiden vaikutukseen C02-
päästötasoihin kuin näiden toimenpiteiden todelliseen tehokkuuteen jäsenvaltioiden 
asettamien tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi. Lisäyksityiskohtia yksittäisten 
'Neuvoston päätös 93/389/ETY 
ilmastonmuutosta koskevassa puitesopimuksessa määrättyjen kertomusten laadintaa 
koskevien velvoitteiden ja EY.n valvontajärjestelmän yhtenäisyyden varmistamiseksi 
jäsenvaltiot voivat antaa puitesopimuksen mukaiset kansalliset tiedonannot myös 
valvontajärjestelmälle kuten kansalliset ohjelmansakin. 
Seurantakomitean viides kokoontuminen 18.5.1995. 
4KOM(95) 67 lopullinen, sivu 2 
jäsenvaltioiden kansallisista ohjelmista saa liitteistä. Niissä vertaillaan jäsenvaltioiden omia 
arvioita vuoteen 2000 asti komission yksiköiden valmistelemiin vaihtoehtoisiin arvioihin. 
Jaksossa 4 esitetään johtopäätöksiä kansallisten ohjelmien sisällöstä ja rakenteesta, 
ennusteisiin liittyvistä epävarmuustekijöistä sekä vuotta 2000 koskevista todennäköisistä 
C02-päästöjen määristä. 
1.2. YHTEISÖN TAVOITE 
Vuonna 1993 hyväksyttiin neuvoston päätös yhteisön C02-päästöjen ja muiden 
kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmästä osana yhteisön C02-päästöjen 
rajoittamista ja energiatehokkuuden parantamista koskevaa strategiaa sen varmistamiseksi, 
että yhteisössä pyritään koko yhteisön osalta C02-päästöjen vakauttamiseen vuoden 1990 
tasolle vuoteen 2000 mennessä ja ilmastonmuutosta koskevasta Yhdistyneiden 
Kansakuntien puitesopimuksesta(5) aiheutuvien velvoitteiden täyttämiseen. Useimmat 
jäsenvaltioista, eivät kuitenkaan kaikki, ovat asettaneet kansallisia tai EU:n C02-päästöjen 
rajoittamista koskevia tavoitteita tai päämääriä, jotka antavat viitteitä jäsenvaltioiden 
niiden osalta toivomasta edistymisestä yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Kreikalla, Irlannilla ja Portugalilla ei ole virallista C02-tavoitetta. Sen sijaan ne ovat 
esittäneet kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa päämääriä C02-päästöjen lisääntymisen 
rajoittamiseksi maakohtaisesti 15 %:lla (+/-3 %:lla), 20 %:llaja 40 %:lla. Suomella ei ole 
minkäänlaista perusvuotta tavoitteelleen "pysäyttää energiaan liittyvien C02-päästöjen 
lisääntyminen 1990-luvun loppuun mennessä", mikä tekee tavoitteesta määrällisesti 
epäselvän. Saksan tavoite liittyy vasta vuoteen 2005 eli päästöjen vähenemiseen 25 %:lla 
vuoden 1990 tasoon verrattuna. 
Ranskan ja Espanjan tavoitteissa sallitaan jonkinlainen lisääntyminen nykyisiin 
päästötasoihin nähden mutta niissä rajoitetaan lisääntymismäärää. Ranska pitää edelleen 
kiinni kannastaan, joka koskee yleistä sitoutumista fossiilisen hiilen päästöjen 
säilyttämiseen henkilöä kohden alle kahdessa tonnissa (vastaa päästöissä 13 %:n kasvua 
vuonna 2000 vuoden 1990 tasolta)(6), mutta sitä ei kuitenkaan tulisi pitää erityisenä 
vuotta 2000 koskevana tavoitteena; sen sijaan painopiste on sitoutumisessa politiikkoihin 
ja toimenpiteisiin määrällisten päästörajoitusten asemesta. 
Uusien laskelmien mukaisesti, joissa otetaan huomioon sähköä tuottavien 
ydinvoimalaitosten toimintarajat, tätä alustavaa päästöjen lisääntymiseen liittyvää oletusta 
on tarkistettu alaspäin 7 %:iin. 
Tanskan kansallisena tavoitteena on vähentää energiaan ja liikenteeseen liittyviä C02-
päästöjä 20 %:lla vuoteen 2005 mennessä vuoden 1988 tasolta. Tämä tavoite tulee esille 
sähköön liittyvää nettokauppaa perusvuoden ja tavoitevuoden osalta koskevissa korjatuissa 
päästöluvuissa. Sähköön liittyvä kauppa vaihtelee muiden Skandinavian maiden 
vedensaannin mukaisesti joinakin vuosina viennin ja toisina vuosina tuonnin kohdalla. 
Vuonna 1990, jolloin sähköntuonti oli suhteellisen suurta, päästöt olivat 10 % korjattuja 
päästöjä alhaisemmat. Tästä kansallisesta C02-vähennystavoitteestaan huolimatta Tanska 
5Neuvoston päätös 93/389/ETY 
6KOM(94) 67 lopullinen, 10.3.1994, s. 20 
on sitoutunut 5 %:n vähennyksen saavuttamiseen vuonna 2000 vuoden 1990 tasolta osana 
EU:n vakauttamistavoitetta. Tämä sitoumus perustuu myös vuotta 1990 koskeviin 
korjattuihin C02-päästölukuihin. 
Hollannin virallisena tavoitteena on saavuttaa vuonna 2000 C02-päästöissä 3 %:n 
väheneminen vuoden 1989/1990 tasolta. Hollannin mukaan lämpötilakorjaukset ovat 
tarkoituksenmukaisia asianmukaisten ilmasto- ja energiapolitiikkojen kehittämisen 
kannalta. Politiikan kehittämisen ja arvioimisen mahdollistamiseksi Hollannissa otetaan 
huomioon lämpötilojen vaihtelut C02-päästöjen mukauttamisen avulla. Näin ollen myös 
sen perusvuoden 1990 osalta on tehty korjauksia vuoden 1990 sääolosuhteiden mukaisesti. 
Hollannin strategia vähentää C02-päästöjä 3 %:lla perustuu näin ollen kyseiseen vuoden 
1990 osalta korjattuihin lukuihin. 
Ottaen huomioon nämä tavoitteet ja päämäärät, jäsenvaltioiden yhdessä asettamien 
päästöjä koskevien tavoitteiden ja yhteisön tavoitteiden välillä on vain vähän eroa. 
Kuitenkin niitä kolmea maata koskevat oletukset, joilla ei ole esittää määrällisiä tavoitteita 
tai tavoitetta vuodelle 2000 (Suomi, Ranska, Saksa), ovat kriittisiä tulosten suhteen: niiden 
päästöt muodostivat vuonna 1990 43 % yhteisön kokonaispäästöistä. 
2. KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN KARTOITUS 
2.1. YHTEISÖN PÄÄSTÖKARTOITUS 
Jäsenvaltio 
Itävalta 
Belgia 
Tanska 
Suomi 
Ranska 
Saksa 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Espanja 
Ruotsi 
Yhdistynyt 
kuningaskunta CO, 
59200 
114500 
52100 
53900 
366500 
1013000 
86100 
30720 
436300 
13300 
151800 
42500 
227300 
61300 
577000 CH4 N20 NO, CO NMVOC 
603 4 
359 22 
406 11 
252 22 
2896 176 
6218 223 
936 24 
796 42 
3889 116 
24 1 
1067 59 
227 11 
2151 94 
329 15 222 
338 
270 
295 
1722 
2944 
543 
114 
2034 
23 
575 
214 
1189 
373 1692 
1219 
770 
487 
10947 
10768 
1143 
429 
9258 
171 
1029 
1083 
4725 
1612 445 
361 
165 
219 
2424 
2978 
325 
197 
2401 
19 
459 
199 
1120 
540 
4531 108 2740 6682 2540 C02:n 
poista­
minen 
EI 
EI 
2600 
<31000 
32200 
20000 
EI 
EI 
36700 
EI 
100 
EI 
23200 
34300 
6100 
EU-15 3285620 24671 928 13546 52006 14397 
Taulukko 1 EU:n viidentoista jäsenvaltion C02:n ja muiden kasvihuonekaasujen 
päästökartoitukset (Gg) (tilapäiset arviot) 
- Väliaikaiset arviot: Yhteisön kasvihuonekaasupäästöjä koskevat arviot perustuvat 
jäsenvaltioiden toimittamiin päästöarvioihin. Kansalliset arviot tarkistetaan/vahvistetaan 
maakohtaisesti ennen EU:ta koskevien kokonaismäärien lopullista vahvistamista. 
- C02:n poistaminen maankäytön ja metsätalouden kautta. 
- Lopullisesta muuhun kuin energiaan liittyvästä kulutuksesta syntyviä päästöjä (mukaan 
lukien raaka-aineet) ei ole sisällytetty kokonaispäästöihin. Tämän vuoksi kokonaispäästöjä 
ei ole arvioitu kokonaisuudessaan IPCC-menetelmään verrattuna. Lopullisesta muuhun 
kuin energiaan liittyvästä kokonaiskulutuksesta (FNEC) syntyvät päästöt perustuvat 
tuotteiden sisältämän hiilen kokonaismäärään. Kokonaispäästöjen ja lopullisesta muuhun 
kuin energiaan liittyvästä kokonaiskulutuksesta (FNEC) syntyvien päästöjen lisääminen 
olisi yliarviointia IPCC-menetelmään verrattuna. 
- Yhdistyneiden kuningaskuntien ja Irlannin päästöt perustuvat viime aikoina päivitettyihin 
kansallisiin arvioihin, jotka on tarkistettu IPCC:n suuntaviivoja vastaaviksi. 
- Espanjan maataloudessa syntyviä 18700 Gg:n C02-päästöjä ja jätteistä syntyviä 2200 
Gg:n päästöjä ei ole sisällytetty kansallisiin kokonaispäästöihin, koska Espanja pitää 
kaikkia tällaisia päästöjä orgaanista alkuperää olevina päästöinä. 
- Tanska: Tanska on korjannut sen sähköntuontiitV-vientiin liittyviä polttoainepäästöjään 
vuoden 1990 osalta. Tämä korjaus (6300 Gg C02:ta) ei ole mukana tässä kertomuksessa 
esitetyissä arvioissa yhtenäisyyteen liittyvistä syistä, koska muutkaan jäsenvaltiot eivät ole 
tehneet vastaavanlaista korjausta. 
- Ranska: Jätteistä syntyviä 8000 Gg:n C02-päästöjä ei ole sisällytetty kansallisiin 
kokonaispäästöihii - - -
olevina päästöinä. - Ranska: Jätteistä syntyviä 8000 Gg:n C02-päästöjä ei ole sisällytetty kansallisiin 
kokonaispäästöihin, koska Espanja pitää kaikkia tällaisia päästöjä orgaanista alkuperää 
olevina päästöinä. 
- Irlanti: Kansallisessa tiedonannossaan Irlanti toimitti arvion maankäytön ja 
metsätalouden kautta syntyvistä 17 Gg:n NMVOC-päästöistään ja oli ainoa tällaisen 
arvion esittänyt jäsenvaltio. Irlannin pyynnöstä tämä arvio on sisällytetty tässä 
kertomuksessa esitettyihin arvioihin. 
- Alankomaat: Kansallisessa tiedonannossaan Alankomaiden C02-arviot perustuivat 
nykyisiin raaka-aineista (14800 Gg) syntyviin päästöihin ja tilastollisiin eroavaisuuksiin 
(1000 Gg), joita ei ole sisällytetty tässä kertomuksessa esitettyihin tuloksiin 
yhtenäisyyteen liittyvistä syistä. Se myös sovelsi lämpötilavaikutuksiin liittyvää 
korjaustekijää, jota muut jäsenvaltiot eivät ole soveltaneet tai ottaneet huomioon 
yhtenäisyyteen liittyvistä syistä. 
Lähde: Euroopan ympäristövirasto (EEA), kesäkuu 1995. 
Yksityiskohtaisinta ja täsmällisintä päästöjä koskevaa tietoa on saatavissa vuodelta 1990, 
koska se muodostaa perusvuoden EU:n ja kansainvälisten suunnitelmien tavoitteiden 
asettamisen kannalta. Edellä olevasta taulukosta ilmenee EU:n viidentoista jäsenvaltion 
C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen kartoitukset, jotka on myös 
sisällytetty EU:n tiedonantoon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien 
puitesopimuksen nojalla(7). 
Yhteisön kasvihuonekaasujen kartoituksen kokoaminen eri lähteistä vuoden 1990 osalta 
tarjoaa lähtötason, jota vasten päästöjen kehittymistä voidaan mitata. Yhteisön kartoitus 
perustuu jäsenvaltioiden komissiolle valvontajärjestelmästä tehdyn päätöksen mukaisesti 
toimittamiin kartoituksiin, joissa käytetään samaa esitystapaa kuin ilmastonmuutosta 
koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (FCCC) nojalla tapahtuvassa 
kertomusten laadinnassa. Seurantakomitean viidennessä kokouksessa jäsenvaltiot 
suostuivat komissiolle toimitettujen tietojen järjestelmälliseen arviointimenettelyyn, jota 
kuvataan asiakirjassa "Proposal for the Methodology for the Evaluation of Progress and 
for the Content of National Programmes'^8). Ajan mittaan päästöjen kohdalla tapahtuvaa 
muutosta voidaan mitata vertailemalla seuraavien vuosien kartoituksia vuoden 1990 
lähtötason kartoitukseen. Koska jäsenvaltioiden toimittamia tietoja koskevien 
arviointimenettelyjen muoto ei vielä ole vakiintunut, taulukossa 1 esitetyt kartoitukset ovat 
ainoastaan tilapäisiä. 
Vuotta 1990 koskevaan kartoitukseen liittyvä tieto edustaa parhaiten ajan tasalla olevaa 
ja yhdenmukaisinta yhteisön tietoa; se saattaa erota vuotta 1990 koskevista joissakin 
kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa esitetyistä tiedoista joko siksi, että arvio on 
tuoreempi tai koska se on tuotettu eri menetelmän avulla. Koska se tarjoaa jäsenvaltioiden 
kartoituksille yhdenmukaisen perustan, on sitä käytettävä perustana koko kertomuksessa. 
Täydellisiä muita kasvihuonekaasuja koskevia kartoituksia toimitettiin ainoastaan vuoden 
1990 osalta. 
Valvontajärjestelmämenettelyn mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toimitettava kunkin vuoden 
heinäkuussa tilapäiset edeltävää vuotta koskevat C02-kartoituksensa sekä lopulliset sitä 
edeltävää vuotta koskevat kartoituksensa. Yhteisön kartoitukset kootaan eri lähteistä 
saadun tiedon perusteella. Jäsenvaltioita kannustetaan toimittamaan myös muita 
kasvihuonekaasuja koskevat kartoitukset C02-kartoitusten yhteydessä. 
Kaikissa jäsenvaltioissa C02 on merkittävin tekijä ihmisen toiminnan aiheuttamien 
kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärässä. Kolmea tärkeintä kaasua, C02, CH4 ja 
N20, koskevissa tiedoissa, jotka on yhdistetty osoittamaan ilmastonmuutoksen vaikutukset 
käyttämällä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) suoria suhteellisia 
kasvihuonevaikutuksia (GWP)(9) osoittavat, että C02:n osuus yhteisössä on arviolta 79 
%. Koska vakauttamistavoite koskee ainoastaan C02:ta, tässä kertomuksessa edistymisen 
arvioimisessa keskitytään kyseiseen kaasuun eikä muihin kasvihuonekaasuihin. 
Ihmisen toiminnan aiheuttamien C02-päästöjen kokonaismääräksi koko yhteisössä 
arvioitiin 3,329,750 Gg vuonna 1990, joka on arviolta 13 % ihmisen toiminnan 
aiheuttamien päästöjen kokonaismäärästä^0). Koska viidentoista jäsenvaltion kohdalta ei 
7EY:n kasvihuonekaasukartoituksia tarkastellaan uuden tieteellisen tiedon perusteella. 
C02-kartoitukseen ei sisälly nielua. 
Seurantakomitean viides kokous 18.5.1995. 
ilmastonmuutokseen liittyvä säteilypakote (Radiative Forcing of Climate Change): 
IPCC:n tieteellisen arviointityöryhmän raportti vuodelta 1994. Suhteelliset 
kasvihuonevaikutukset (GWP) 24,5 ja 320 tonnia hiilidioksidiekvivalenttia CH4:lle ja 
N20:lle, perustuu IPCC:n suoriin kasvihuonevaikutuksiin (GWP) 100 vuoden aikavälille. 
1 "ilmastonmuutokseen liittyvä säteilypakote (Radiative Forcing of Climate Change): 
ole olemassa hyväksyttyä C02-kartoitusta vuodelta 1993, ei tarkasteluvuoden (1993) 
tietoja voida vertailla perusvuoden (1990) tietoihin valvontamenettelyn mukaisesti. 
2.1.1. Ajan mittaan energiaan liittyvissä C02-päästöissä tapahtunut kehitys 
Yhteisössä C02-päästöt lisääntyivät voimakkaasti (95 %) fossiilisten polttoaineiden käytön 
sähköntuotannon, teollisuuden, kuljetuksen ja kotitalouksien energialähteenä seurauksena. 
Koska energiaan liittyvien C02-päästöjen osuus C02:n kokonaispäästöistä on merkittävä, 
on mahdollista saada viitteitä aikaisemmista C02-päästöistä tarkastelemalla ainoastaan 
energiaan liittyviä päästöjä. 
Vuosina 1990-1993 (tarkasteluvuosi toisessa arviointiprosessissa) energiaan liittyvät C02-
päästöt laskivat koko yhteisössä 2,2 %:lla(") ja C02-pitoisuudet sekä henkilöä että BKT:tä 
kohden ovat Iaskeneet(12). On kuitenkin tärkeää huomata, että jäsenvaltioiden 
päästökartoituksista ja yhteisön C02-kartoituksista poiketen, C02-arviot, joihin nämä luvut 
perustuvat, on laskettu yhdenmukaistettujen päästökertoimien avulla(13). Maakohtaiset 
absoluuttiset päästöluvut eivät tämän vuoksi vastaa EU-kartoituksen lukuja. Kuitenkin 2,2 
%:n väheneminen on viitteellinen tarkastelukauden C02-päästöjen vähenemisen kannalta. 
Energiaan liittyvät C02-päästöt ovat pienentyneet ainoastaan kolmessa jäsenvaltiossa 
(Itävalta, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta) viidestätoista. Saksassa tapahtunut kehitys 
on erityisen merkittävää yhteisön päästötasojen muutosten kannalta, koska sen osuus 
yhteisön päästöistä vuonna 1990 oli 30 %. Vuonna 1990 tapahtuneen yhdistymisen 
seurauksena entisessä DDR:ssä on tapahtunut huomattavaa taloudellista uudelleen 
rakentamista ja merkittävä siirtyminen pois ruskohiilen käytöstä polttoainetarkoituksiin 
Uusissa Ländereissä C02-päästöt laskivat 50 %:lla vuosina 1987-1994, kun taas samaan 
aikaan päästöt lisääntyivät entisessä Länsi-Saksassa 2 %:lla. On epätodennäköistä, että 
entisen DDR:n päästöissä tapahtunut kokonais väheneminen jatkuu alueen talouden 
vahvistumisen jälkeen. Päästöt todennäköisesti lisääntyvät kehityksen ja taloudellisen 
kasvun myötä, vaikka käynnissä olevat investoinnit energiaa hyvin tehokkaasti 
hyödyntävään teknologiaan voi aikaansaada jonkinlaisen päästöissä 1990-1994 
tapahtuneen vähenemisen säilymisen. 
Kun kaudelle 1990-1993 oli ominaista alhainen taloudellinen kasvu yhteisössä 
(vuosittainen prosenttivaihtelu 0,7 %(14), vuosi 1994 oli elpymisen aikaa, jonka odotettiin 
edelleen vahvistuvan seuraavien lähivuosien aikana. Ennusteiden mukaan vuosittainen 
IPCC:n tieteellisen arviointityöryhmän raportti vuodelta 1994. 
"Eurostat, toukokuu 1995. Energiaan liittyvät päästötiedot, jotka perustuvat 
yhdenmukaisiin päästökertoimiin. 
12BKT ja väestöluvut Eurostat kesäkuu 1995. 
'Päästökertoimien käyttö voi vaihdella maittain siksi, että polttoaineiden todellinen 
kemiallinen koostumus vaihtelee maakohtaisesti. Eroavaisuuksia saattaa kuitenkin ilmetä 
myös siksi, että oletukset hiilen muuttumisesta C02:ksi vaihtelevat, esimerkiksi täydellistä 
ja epätäydellistä palamista koskevat oletukset. Muutamat kansainväliset järjestöt käyttävät 
kaikkien maiden kohdalla yhdenmukaistettuja päästökertoimia, mikä menetelmänä 
väistämättä peittää kemiallisten polttoaineiden kemiallisessa koostumuksessa olevat ja 
todellisuudessa kaikissa jäsenvaltioissa usein ilmenevät eroavaisuudet. 
,4Euroopan komissio, Keskipitkän aikavälin ennusteet 1995-2000, kesäkuu 1995. 
8 
taloudellinen kasvu vuosina 1995-2000 voisi olla 3,3 %(15). Osa tarkastelukaudella 
saavutetusta päästöjen vähenemisestä selittyy yhteisön alhaisella taloudellisella kasvulla. 
Taloudellista kasvua koskevista ennusteista huolimatta muut tekijät osoittavat, että C02-
kehityksessä tapahtuu todennäköisesti kasvua kaudella 1995-2000 ja että nousujohteinen 
kehitys jatkuu vielä tämänkin jälkeen. Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) ennusteissa, 
jotka perustuvat EU:n viidentoista jäsenvaltion maakohtaisiin energiaennusteisiin, 
energiaan liittyvien C02-päästöjen esitetään lisääntyvän kaudella 1990-2000 6 %:lla ja 
vuoden 2000 jälkeisiä ennusteita toimittaneiden kahdeksan EU:n jäsenvaltion kohdalla 7 
%:lla vuoteen 2010 mennessä(16). 
Vaikka energiaan liittyvät päästöt ovat tarkastelukaudella useimmilla aloilla tasoltaan 
alentuneet tai merkittävästi vähentyneet, kuten teollisuuden piirissä on tapahtunut paljolti 
alentuneiden tuotantotasojen vuoksi, päästöt ovat silti lisääntymässä kuljetusalalla (7 %:n 
lisäys 1990-1993). Yhteisössä kuljetusten kysynnän ja liikenteen odotetaan kasvavan 
merkittävästi tulevaisuudessa erityisesti sisämarkkinoiden toteutumisen seurauksena. 
Vuodesta 1970 vuosittainen sisämaan matkustajakuljetusten kasvu on ollut keskimäärin 
3,1 % ja tavarakuljetusten kasvu 2,3 %(17). Tästä liikennemäärien kasvusta aiheutuneita 
päästöjä voidaan vain osittain lieventää tehokkuutta parantamalla, mutta päästötasojen 
ennustetaan yleisesti kuitenkin nousevan. 
Sekä vuonna 1990 että 1993 kahdeksan jäsenvaltiota tuotti yli 20 % sähköstään 
hiilettömistä lähteistä, ydin- tai vesivoimasta. Kuitenkin kolmessa ydinvoimalaitoksia 
omaavasta kahdeksasta jäsenvaltiosta ydinvoiman osuus (prosenttia kokonaismäärästä) 
sähköntuotannossa on pienentynyt kuten myös vesivoiman osuus (prosenttia 
kokonaismäärästä) kahdeksassa jäsenvaltiossa. 
2.2. POISTAMINEN NIELUN AVULLA 
Kasvihuonekaasujen sitominen on mahdollisuus, jota voidaan käyttää pääasiassa C02:n 
kohdalla, koska se on kasvihuonekaasuista ainoa, jonka osalta on olemassa luonnollisia 
nieluja kuten valtameret ja biomassa. Muut kasvihuonekaasut hajoavat suurimmaksi osaksi 
ilmakehässä eli niiden kohdalla ei ole imeytymismahdollisuutta. C02:n poistaminen nielun 
avulla voi täydentävästi edistää C02:n kokonaisvähenemistä ilmakehästä erityisesti 
sellaisissa jäsenvaltioissa, joiden on mahdollista lisätä metsäalaansa tuntuvasti. 
Kansalliset ohjelmat sisältävät vain hyvin rajoitetusti tietoja C02:n tosiasiallisesta 
poistamisesta nielun avulla sekä jäsenvaltioiden C02-päästöjen sitomisen tehostamiseksi 
toteuttamista ohjelmista ja toimenpiteistä. 
2.3. JOHTOPÄÄTÖKSET 
l5Euroopan komissio, Keskipitkän aikavälin ennusteet 1995-2000, kesäkuu 1995. Myös 
OECD:n taloudellisessa katsauksessa (57) kesäkuulta 1995 ennustetaan taloudellisen 
elpymisen vahvistuvan seuraavina vuosina. 
I6IEA, ennusteet perustuvat maakohtaisiin energiaennusteisiin, 1994. 
,7Euroopan yhteisöjen komissio (1993).. Kohti kestävää kehitystä. Euroopan yhteisön 
ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvää politiikkaa ja toimintaa koskeva ohjelma. 
Jäsenvaltioiden omiin tavoitteisiin ja päämääriin perustuen ainoastaan viisi jäsenvaltiota 
odottavat alentavansa C02-päästöjään vuoteen 2000 mennessä, kun taas neljä jäsenvaltiota 
pyrkii vakauttamaan päästönsä ja kuusi jäsenvaltiota suunnittelee C02-päästöjen lisäämistä 
vuoteen 2000 mennessä. 
Vuoden 1990 C02-päästöjä ja muita kasvihuonekaasuja koskeva kartoitus on valmisteltu 
jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien kansallisten kartoitusten ja muiden ajan tasalle 
saatettujen tietojen perusteella. Koska nämä ovat tuoreempia kuin joidenkin 
jäsenvaltioiden kansallisissa ohjelmissa käytetyt tiedot ja koska kartoitusmenetelmissä on 
joitakin eroavaisuuksia, EU-kartoitus eroaa joidenkin jäsenvaltioiden kansallisista 
ohjelmista. Vuoden 1990 EU-kartoitus muodostaa lähtötason C02-päästöjen 
vakauttamistavoitteessa saavutettavaa edistymistä koskeville arvioinneille. EU-kartoituksen 
kokoaminen seuraavien vuosien osalta ja erityisesti tarkasteluvuoden 1993 osalta ei ole 
ollut mahdollista jäsenvaltioiden toimittamien puutteellisten tietojen vuoksi. 
3. TAVOITTEESSA SAAVUTETTAVAN EDISTYMISEN ARVIOINTI 
3.1. KANSALLISTEN OHJELMIEN SISÄLTÖ 
Tässä kertomuksessa otetaan huomioon komission virallisesti 30 päivään kesäkuuta 1995 
vastaanottamat jäsenvaltioiden kansalliset tiedonannot/ohjelmat ja niiden ajan tasalle 
saatetut tiedot. Yhteisön C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen 
valvontajärjestelmästä annetun neuvoston päätöksen mukaisesti kaikki jäsenvaltiot ovat 
toimittaneet komissiolle kansalliset ohjelmansa (kaikkien muiden paitsi Belgian kohdalla 
kansallinen ohjelma on ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen mukainen 
tiedonanto(18)), jotka sisältävät vuoden 1990 päästökartoituksen, kansallisia suunnitelmia 
ja toimenpiteitä koskevia yksityiskohtia, yhteisön lainsäädännön ja politiikkojen 
täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä ja tulevaisuuden päästöarvioita. 
Ensimmäisten hyvin paljon toisistaan eroavien kansallisten ohjelmien toimittamisen 
jälkeen vuonna 1993 on tapahtunut merkittävää kehitystä(19). Kuitenkin C02-päästöjen 
vakauttamistavoitteen edistymisen toinen arviointi on monimutkaista, koska kansallisten 
tiedonantojen/ohjelmien sisältämät tiedot eivät vieläkään ole jäsenvaltioiden kohdalla 
vertailukelpoisia tai täydellisiä, vaikka jäsenvaltiot ovat todella pyrkineet täyttämään 
vaaditut kertomusten laadintaa koskevat vaatimukset. Arvioimista hankaloittavat 
tärkeimmät tekijät ovat: 
- EU-kartoitus perustuu viimeisimpään tietoon ja kaikki jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet 
ajan tasalle saatettua tietoa kansallisiin ohjelmiinsa kartoituksiin liittyvien mittausten ja 
tavoitteiden uudelleen laskemiseksi. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien 
sisältämät kartoitukset ja EU-kartoitus eivät ole täysin yhdenmukaisia. 
,8Vuonna 1995 seurantakomiteassa sovittiin, että EY hyväksyisi kansalliset tavalliset 
tiedonannot kansallisina ohjelmina. Kaikki jäsenvaltiot ratifioivat yleissopimuksen Belgiaa 
lukuun ottamatta, joka on parhaillaan tekemässä näin. Seuraavaa arviointia varten 
odotetaan kansallisia ohjelmia koskevia ajan tasalle saatettuja tietoja. 
19Kansallisten ohjelmien sisällön ja rakenteen sovittua esitystapaa tai puitesopimuksen 
mukaisia kertomukseen liittyviä suuntaviivoja ei ollut käytettävissä riittävän varhaisessa 
vaiheessa ensimmäisen arvioinnin yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. 
10 
- Riittämättömät toimenpiteitä koskevat tiedot, jotka antaisivat tarkan kuvan 
täytäntöönpanon tilanteesta, näitä toimenpiteitä koskevasta edistymisestä ja rahoituksen 
saatavuudesta niiden osalta, vaikeuttavat niiden vaikutusten arvioimista, joita 
toimenpiteillä olisi C02-päästöihin ennen vuotta 2000. 
- Kaikki valtiot eivät tee selvää eroa ennen niiden ilmastopolitiikan perusvuotta 
toteutettujen suunnitelmien ja toimenpiteiden sekä muodollisesti niiden ohjelmiin 
kuuluvien toimenpiteiden välillä. 
- Erilaisten mallien avulla kehitetyt ja erilaisiin oletuksiin perustuvat vuotta 2000 koskevat 
C02-arviot vaikeuttavat yhteisön arvion laatimista vuodelle 2000 jäsenvaltioiden arvioiden 
kokonaiskehityksen pohjalta. Joidenkin jäsenvaltioiden arvioiden täydellinen puuttuminen 
toimenpiteiden tasolla tai perustasolla tai niillä molemmilla monimutkaistaa menettelyä 
edelleen. 
3.2. YHTEISÖN C02:N RAJOITTAMISSTRATEGIAT 
C02-päästöstrategioita on olemassa sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. Neuvosto 
hyväksyi yhteisön strategian vuonna 1991(20). Siihen sisältyy: 
- yhteisön ohjelmiin kuuluvia verottomia toimenpiteitä (SAVE, ALTENER, JOULE, 
THERMIE); 
- ehdotus yhdistetyksi C02-/energiaveroksi (tällä hetkellä yhdistettyyn C02-/energiaveroon 
liittyviä yhteisiä suuntaviivoja koskeva tarkistettu ehdotus); 
- valvontajärjestelmä. 
Yhteisön strategian tehokkuus perustuu siihen, että yhteisön tasolla hyväksytyt 
toimenpiteet todella pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa. Useimmat jäsenvaltiot ovat 
sisällyttäneet yhteisön toimenpiteitä kansallisiin C02-strategioihinsa. Erityisesti 
energiatehokkuus -merkinnässä voidaan nähdä paljon mahdollisuuksia, ja viisi 
jäsenvaltiota ovatkin ilmoittaneet, että yhteisön tasolla laadittu hiili-/energiavero on 
tarpeen kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi niiden kohdalla (Belgia, Tanska, Saksa, 
Italia, Alankomaat). 
Tähän mennessä ainoastaan Tanska, Suomi, Alankomaat ja Ruotsi ovat ottaneet käyttöön 
C02-veron, mutta useimmat valtiot soveltavat energian osalta suuruudeltaan vaihtelevaa 
arvonlisäveroa ja monet valtiot ovat ottaneet käyttöön polttoaineveron. Pohjoismaat, 
joissa C02-vero on käytössä, haluaisivat nostaa näitä veroja edelleen hyödyntääkseen 
toimenpiteen mahdollisuudet mahdollisimman tehokkaasti mutta ovat haluttomia tähän 
kilpailullisista syistä ellei vastaavanlaista veroa oteta käyttöön myös yhteisön tasolla. 
Ranskan mukaan C02-vero on yhteisön tasolla välttämätön sen C02-päästöjen 
rajoittamiseksi kansallisessa tiedonannossa ilmoitetulle tasolle. 
20SEC(91) 1744 lopullinen, lokakuu 1991. 
11 
Belgia ja Alankomaat ovat ilmoittaneet, että ellei EU:n C02-veroa koskevan ehdotuksen 
osalta edistytä, ne ottavat veron käyttöön yksipuolisesti vuonna 1995. Vastaavasti 
Itävallan uusi hallitus ilmoittaa, että se harkitsee C02-veron käyttöönottoa vuonna 1996 
tai viimeistään vuonna 1998(21). Jos komission tarkistettu ehdotus yhdistetyn C02-
/energiaveron käyttöönottoon liittyvistä suuntaviivoista hyväksytään neuvostossa, veron 
käyttöönotto tapahtuisi yhteisesti jäsenvaltioiden puitteissa. 
Kaikki jäsenvaltiot ovat kansallisella tasolla kehittäneet ja hyväksyneet C02-päästöjen 
rajoittamisstrategioita, jotka kuvataan kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa. Yleensä 
C02-päästöjen rajoittamisessa käytetään kolmea pääasiallista lähestymistapaa: 
(esimerkkejä näistä lähestymistavoista eri jäsenvaltioissa voidaan tarkastella liitteessä). 
- Tehokkuutta koskevat parannukset, joiden avulla syötön tasolla tapahtuvan vähenemisen 
avulla saavutetaan tietty poistotaso. C02-päästöjen kohdalla on yleensä kyse 
energiatehokkuuden tasosta. Energiatehokkuutta voidaan lisätä teknologian kehityksen tai 
paranneltujen huoltokäytäntöjen avulla tai muutoksilla energiajärjestelmän tasolla 
(esimerkiksi sähkön- ja lämmöntuotannossa syntyvien kokonaispäästöjen vähentäminen 
lämmön ja sähkön yhdistetyn tuotannon avulla). 
- Muutokset kulutuksessa, mukaan lukien säästötoimenpiteet, joiden avulla saavutetaan 
kulutuksen kokonaisväheneminen, esimerkiksi välttämällä tarpeetonta energiankäyttöä ja 
hyödyntämällä modaalisiirtymää erityisesti liikenteessä, johon sisältyy siirtyminen 
energiaa kuluttavista muodoista (esimerkiksi yksityisautot) vähemmän energiaa kuluttaviin 
muotoihin (julkinen liikenne). 
- Siirtyminen polttoaineesta toiseen sellaisten polttoaineiden kohdalla, joiden hiilikerroin 
on korkea, hiilipitoisuudeltaan matalampi- tai nollakertoimisiin polttoaineisiin, esimerkiksi 
siirtyminen sähköntuotannossa hiilestä kaasun tai uusiutuvien energianlähteiden 
hyväksikäyttöön. 
Lisätoimenpiteenä voidaan hyödyntää C02:n sitomista soiden ja kasvillisuuden avulla, 
joka samanaikaisesti sekä vähentää ilmakehän C02-tasoa että vastaa vaikutuksiltaan 
päästöjen vähenemistä. 
On koko joukko erilaisia toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot käyttävät C02-päästöjen 
rajoittamisstrategioiden täytäntöön panemiseksi edellä kuvattujen vaikutusten 
saavuttamiseksi: 
- Taloudellisia välineitä kuten C02- tai energiaveroja käytetään energiankäytön 
tehokkuuden ja kulutustottumusten muutosten tai hiilipitoisuudeltaan alhaisempiin 
polttoaineisiin siirtymisen edistämiseksi - niitä käytetään myös metsäpinta-alan 
lisäämiseksi ja näin ollen ne kasvavat C02:n sitomisen myötä, esimerkiksi istutustukien 
muodossa. 
- Säännöt, joissa otetaan käyttöön energiatehokkuutta koskevia standardeja tai rajoitetaan 
tiettyjen polttoaineiden käyttöä, edistävät energiatehokkuuteen liittyviä parannuksia tai 
siirtymistä polttoaineesta toiseen. 
2'Seurantakomitean viides kokous 18 päivänä toukokuuta 1995. 
12 
- Tiedotus- ja koulutusohjelmia käytetään energiatehokkuutta koskevien parannusten 
edistämiseksi teollisuudessa ja energiansäästön tehostamiseksi yrityksissä ja 
kotitalouksissa - näihin järjestelmiin sisältyy energiamerkintä ja mainoskampanjoita. 
- Hallituksen suora toiminta on merkittävässä asemassa aloilla, joilla se on tärkeä 
energiankuluttaja - tähän voitaisiin sisällyttää energiatehokkuuteen liittyvät parannukset 
rakentamisessa, investoinnit uuteen sähköntuotantokapasiteettiin tai lisääntyvään valtion 
omistamien maiden metsittämiseen. Hallituksen toiminta, jolla pyritään 
energiamarkkinoita koskevan säännöstön purkamiseen, saattaa luoda aloitteita, joiden 
avulla voidaan parantaa sähköntuotantolaitosten lämpöenergiatehokkuutta sekä vähentää 
siirtämisvaiheessa ja jakelujärjestelmässä syntyvää sähköhävikkiä, ja mahdollistaa 
siirtymisen hiilipitoisuudeltaan alhaisempiin polttoaineisiin. 
- Tutkimuksella & kehityksellä on lähinnä pitkän aikavälin vaikutuksia esimerkiksi 
energiaa tehokkaasti hyödyntävän ja uusiutuviin energianlähteisiin liittyvän teknologian 
kehittämisen edistämisessä tai C02:n hävittämismenetelmien kehittämisessä. 
3.3 ARVIOT JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSET 
3.3.1 Suunniteltujen toimenpiteiden vaikutus 
Jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tai ovat parhaillaan panemassa täytäntöön joukon C02-
päästöjen rajoittamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä. Yleisimpiä niistä ovat toimenpiteet, 
joilla pyritään energiansäästöön ja energiatehokkuuteen loppukäytössä. Joukolla maita on 
ohjelmia, joilla edistetään siirtymistä polttoaineesta toiseen erityisesti energia-alalla 
toteutettavan valtion hankkeen avulla. Kansallisista C02-strategioista on esitetty 
yhteenveto liitteessä olevilla yhteenvetosivuilla. 
Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön erityyppisiä toimenpiteitä, ja niiden valinnoilla on 
merkittävä vaikutus siihen epävarmuuden tasoon, joka liittyy toimenpiteiden tehokkuuteen. 
Toimenpiteiden vaikutukseen vaikuttavat seuraavat tekijät: 
- Pakottavat ja vapaaehtoiset toimenpiteet 
Pakottavat tai 'kovat' toimenpiteet, kuten verot, määräykset ja standardit, joiden 
noudattaminen on pakollista ja joilla on vahvistettu täytäntöönpanopäivä, tuottavat yleensä 
varmempia tuloksia kuin vapaaehtoiset tai muut 'pehmeät toimenpiteet' kuten 
tiedottaminen ja koulutus. Pakottavat toimenpiteet kohdistuvat useimmiten kotitalouksiin 
ja kaupallisiin toimialoihin tehokkuusstandardien ja määräysten muodossa. Nämä 
toimenpiteet voivat olla hyvin tehokkaita myös kohtuullisen lyhyellä aikavälillä. 
Hiili- ja energiaverotus ovat keskeinen osa C02-strategiaa niissä neljässä maassa, jotka 
C02-veroja ovat ottaneet käyttöön. Nämä verot vaikuttavat yleensä useampiin 
toimialoihin. Kilpailusyistä teollisuuden C02-vero on alempi kuin muilla toimialoilla 
Tanskassa ja Ruotsissa (joissa sähköntuotanto on kokonaan vapautettu tästä verosta). 
Tanskassa ja Suomessa verotus on kaikilla toimialoilla huomattavasti keveämpää kuin jos 
kyseinen vero olisi otettu käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa. Välillisesti C02-vero on tärkeä 
osa myös Belgian, Saksan, Italian ja Alankomaiden C02-strategiaa, sillä kaikki nämä maat 
ovat todenneet veron olevan välttämätön niille asetettuihin tavoitteisiin pääsemiseksi. 
13 
Ranska on lisäksi vakuuttunut siitä, että C02-vero muodostaa merkittävän osan sen C02-
strategiasta ja valmisteverojen osalta se on vastannut dieselpolttoaineen kohdalla 20 %:n 
reaalikorotuksesta kaudella 1990-1995. 
Useiden jäsenvaltioiden C02-strategiaan on sisällytetty jonkinlaisia vapaaehtoisia 
toimenpiteitä, jotka on suunnattu pääasiassa teollisuuden alalle energiansäästön 
edistämiseksi. Vapaaehtoiset sopimukset, jotka perustuvat ympäristölupajärjestelmään, 
muodostavat keskeisen osan Alankomaiden C02-strategiaa. Tällaisten toimenpiteiden 
tehokkuus riippuu teollisuudenalan laajuudesta ja rakenteesta, valvonnan ja arvioinnin 
tehokkuudesta ja työmarkkinaosapuolten välisestä yhteistyöjärjestelmästä. Tulokset, jotka 
voivat olla hyvinkin tehokkaita, vaihtelevat sen vuoksi maasta riippuen. 
Muihin "pehmeisiin toimenpiteisiin" kuuluvat tiedottaminen ja koulutus, mutta useimmissa 
strategioissa niitä pidetään pikemminkin energiansäästön tehostamista tukevina kuin 
keskeisimpinä toimenpiteinä. 
• Rahoitusasema 
Toimenpiteet, joiden rahoitus on varmistettu esimerkiksi jakamalla kiinteitä määrärahoja 
verotuloista tai EU:n tuista, ovat varmempia kuin ne, jotka ovat riippuvaisia rahoituksen 
jatkamista koskevista vuotuisista päätöksistä, kuten esimerkiksi julkiset ja yksityiset 
avustukset ja investoinnit. Useimpiin C02-strategioihin sisältyy tukia ja niitä myönnetään 
usein uusiutuvien energialähteiden ja julkisen liikenteen edistämiseen sekä energian 
kysynnän ohjaukseen (DSM). 
Rahoitus on kaikissa C02-strategioissa tärkeä tulokseen vaikuttava tekijä erityisesti laman 
ja työttömyyden aikoina. Yhdistynyt kuningaskunta uskoo päästöjen vähenevän 
energiansäästöjärjeston Energy Saving Trustin perustamisen seurauksena. Rahoituksen 
ennakoituun tasoon liittyvien muutosten vuoksi vaikutuksen uskotaan nyt olevan alunperin 
arvioituja vaikutuksia vähäisempi (vähintään kuitenkin 0.3 MtC) - järjestö on kuitenkin 
kehittämässä lisäsäästöjä mahdollistavia muita malleja. 
• Pitkän aikavälin toimenpiteet 
Pitkän aikavälin toimenpiteet, kuten T&K-toimenpiteet tai tärkeät investoinnit 
infrastruktuuriin, ovat luonteeltaan epävarmoja, koska niiden toteuttamisaika on pidempi. 
Rahoitus, poliittinen tuki tai muut tärkeät näiden toimenpiteiden täytäntöönpanosta 
määräävät tekijät saattavat muuttua esimerkiksi taloudellisessa kasvussa tapahtuvien 
vaihtelujen myötä. Ranskan kansallisen C02-stratcgian toimenpiteillä odotetaan olevan 
enimmäkseen pitkän aikavälin vaikutuksia, jotka ilmenevät vasta vuoden 2000 jälkeen. 
Eteläisten jäsenvaltioiden strategioihin kuuluvat toimenpiteet keskittyvät yleensä 
infrastruktuuriin kohdistuviin investointeihin, jotka nekin kuuluvat pidemmän aikavälin 
toimenpiteisiin. Liikenteen alalla toimenpiteet suuntautuvat usein pidemmälle aikavälille; 
esimerkiksi julkisen liikenteen tai energiaa tehokkaasti hyödyntävien ajoneuvojen ja 
liikennemuotojen välisen siirtymän kehittäminen ovat keskipitkän aikavälin toimenpiteitä. 
Yhteisön C02-päästöjen vakauttamistavoitteeseen pääsemisen todennäköisyys on 
riippuvainen monista tekijöistä, mutta niistä keskeisin on suunniteltujen toimenpiteiden 
vaikutus, jota huomattava ero toimenpide- ja perusskenaarion välillä kuvastaa (katso liite 
A, taulukko A2). Toimenpiteiden täytäntöönpanoon ja niiden tosiasiallisiin vaikutuksiin 
14 
liittyvän epävarmuuden vuoksi toimenpideskenaariota voitaisiin pitää arvioituna 
vähenemispotentiaalina, vaikka tosiasiallinen tulos vuonna 2000 saattaakin poiketa siitä 
huomattavasti. Olisikin hyvin tärkeää kyetä arvioimaan toimenpiteiden vaikutusta, mutta 
se on kansallisten tiedonantojen/ohjelmien perusteella hyvin vaikeaa, koska niissä 
ilmoitetut tiedot ovat yleensä puutteelliset. Kansalliset tiedonannot/ohjelmat ovat 
pääsääntöisesti epäselviä seuraavilta kohdin. 
• Suunniteltujen toimenpiteiden etenemisvaihe, toisin sanoen onko ne jo toteutettu, onko 
niiden toteuttaminen meneillään vai ollaanko sitä vasta harkitsemassa. Silloinkin, kun 
tämä on ilmoitettu, on vaikeaa päästä selvyyteen siitä, onko täytäntöönpano jo alkanut, 
mikä on toimenpiteen täytäntöönpanoon on panostettu ja onko rahoitus jatkossa turvattu. 
• Onko toimenpide otettu käyttöön osana kansallista ilmastonmuutospolitiikkaa vai 
jostakin muusta poliittisesta syystä. 
• Ovatko C02-päästöjen alentamisen yhteydessä suoritetun päästötasojen mittauksen 
tulokset yhtäpitävät toimenpideskenaarion ja perusskenaarion välisen erotuksen kanssa. 
Myös silloin, kun nämä tiedot on annettu, olisi hyödyllistä saada käyttöön toimenpiteiden 
täytäntöönpanon etenemistä kuvaavia osoittimia, jotta pystyttäisiin arvioimaan, millä 
todennäköisyydellä toimenpiteiden täydet vaikutukset ovat vuoteen 2000 mennessä 
toteutuneet. Toimenpiteiden vaikutukset ovat ainoastaan osittain vertailukelpoiset maiden 
välillä, koska arviot on tehty keskenään erilaisia ratkaisumalleja ja oletuksia käyttäen. 
- Arvioissa ei anneta C02-päästöistä toimenpide-ja perusskenaarioita jokaiseksi vuodeksi 
vuosien 1990 - 2000 välillä, joita voidaan käyttää vertailukohteina toimenpiteiden 
tämänhetkisiä vaikutuksia arvioitaessa. 
3.3.2 Nielun avulla poistamisen vaikutukset 
C02:n nielun avulla poistamisen tehostamista, joka tavallisimmin tapahtuu metsänhoitoa 
edistämällä, ei lueta pyrkimyksiin yhteisön C02-tavoitteeseen pääsemiseksi, jotka yleensä 
perustuvat yksinomaan päästöihin. Eräänä ongelmana nielun avulla poistamisen 
sisällyttämisessä kyseisiin pyrkimyksiin on, että puusto voi erityisesti, jos metsää 
harvennetaan ja käytetään rakennustarvikkeiksi tai muihin pitkän aikavälin tarkoituksiin, 
poistaa ilmakehästä hiiltä pitkien aikojen kuluessa, mutta ei pysyvästi. Metsittäminen ei 
pysäytä kokonaispäästöjen lisääntymistä tai vaikuta C02-päästöjen kohoamisen 
pääaiheuttajaan eli fossiilisten polttoaineiden käyttämiseen. Tämä on otettava huomioon 
erityisesti niissä maissa, joissa nielujen lisääntyminen muutoin ajan mittaan peittäisi 
päästötason kohoamisen. 
On arvioitu, että vuosien 1990 - 2000 välisenä aikana yhteisössä saattaa olla yhteensä 350 
000 hehtaaria uusia istutuksia, joista 100 000 hehtaaria on istutuksia entiselle 
maatalousmaalle tuloksena yhteisessä maatalouspolitiikassa tapahtuneista uudistuksista ja 
250 000 hehtaaria seurausta jäsenvaltioiden politiikoista ja kaupallisista 
kannustustoimista(22). 
22Luonnonvarojen hoidon yksikkö (1994), Metsät C()2-nieluina, Loppukertomus Euroopan 
komissiolle, PO XI/B/4. 
15 
Jäsenvaltiot ovat useimmissa tapauksissa sisällyttäneet kansallisiin C02-strategioihinsa 
toimenpiteet nielun tehostamiseksi. Maista neljällä ei ole varattuna toimenpiteitä nielujen 
tehostamiseksi ja yhdellä toimenpiteet ovat vasta käsitteellisessä vaiheessa. Meneillään 
olevat toimenpiteet ovat kaikissa maissa hyvin samankaltaisia ja niihin kuuluu useimmiten 
metsitys, metsien ylläpito, metsätalous ja pitkäaikaiseen käyttöön tarkoitettujen 
metsätaloustuotteiden käytön edistäminen. 
3.3.3 Jäsenvaltioiden arviot vuodeksi 2000 
Ajan tasalla olevan kuvan saamiseksi mahdollisesta yhteisön vakauttamistavoitteeseen 
pääsystä taulukossa AI (liitteessä) on esitetty maakohtainen yhteenveto arvioista vuodeksi 
2000. Nämä arviot perustuvat jäsenvaltioiden kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa 
esitettyihin tietoihin ja komissiolle virallisesti ilmoitettuihin ajan tasalle saatettuihin 
tietoihin. Arviot perustuvat oletukseen, että yhteisön C02-/energiaveroa ei kanneta niissä 
maissa, jotka eivät vielä ole sellaista veroa ottaneet käyttöön. 
Arviot ja ennusteet vuodeksi 2000 on tarkistettu siten, että ne kaikki noudattavat samaa 
lähtötasoa, EU:n C02-kartoitusta vuodeksi 1990 (katso 2.1 osasto). Jos jäsenvaltiot ovat 
esittäneet sekä toimenpide- että perusskenaarion, vaikutus on laskettu näiden kahden 
erotuksena. Tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat esittäneet ainoastaan yhden ennusteen 
(useimmiten toimenpideskenaario), toinen skenaario on johdettu toimenpiteiden 
vaikutuksista annetussa kansallisessa tiedonannossa ilmoitettujen tietojen perusteella ja 
käyttämällä joukkoa yhdenmukaisia oletuksia taloudellisista kasvuprosenteista ja 
polttoaineiden hinnoista. Taulukossa AI ei kuitenkaan ole esitetty perusskenaarioita, koska 
kaikki maat eivät niitä toimittaneet. 
Laskemalla yhteen yksittäisten jäsenvaltioiden arviot ja ennusteet voidaan arvioida 
yhteisön C02-päästöt vuonna 2000. Olisi kuitenkin huomattava, että käyttämällä tätä 
menetelmää yhteisön arvion kokoamiseen saadaan ainoastaan suuntaa-antavia tuloksia, 
sillä jäsenvaltioiden käyttämien ratkaisumallien ja oletusten moninaisuuden vuoksi niiden 
arvioiden välillä on jonkin verran epäjohdonmukaisuutta. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot ovat 
laatineet arviot kaikista C02-päästöennusteista, kun taas eräät muut ovat laatineet niitä 
ainoastaan energiankäytöstä aiheutuvista päästöistä. Taulukossa olevissa arvoissa ei näitä 
eroja ole otettu huomioon. Lopuksi perusvuositiedot, joita arvioissa ja ennusteissa on 
käytetty, eivät käytännöllisesti katsoen missään kyseisistä tapauksista vastaa EU:n C02-
kartoitusta. Arvioiden ja EU:n kartoituksen välille voidaan luoda yhteys käyttämällä 
muutossuureita absoluuttisten päästötasojen sijaan, mutta tämä menetelmä johtaa 
myöhemmin siihen, että taulukon 3 arviot eroavat jäsenvaltioiden ilmoittamista. 
Edellä olevat rajoitukset huomioon ottaen tämä analyysi osoittaa, että yhteisö voi 
vakauttaa päästöt vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä, jos jäsenvaltiot pystyvät 
toteuttamaan arvionsa. Saksa tulee edelleen olemaan suurin C02-päästöjen aiheuttaja, 
mutta sen osuus niistä laskee 30 prosentista vuonna 1990 24 %:iin vuonna 2000. Saksojen 
yhdentymisestä vuonna 1990 johtuvan poikkeuksellisen tilanteen vuoksi Saksan osuus 
yhteisön C02-päästöjen vähentämisestä tulee todennäköisesti olemaan merkittävä. Ei 
kuitenkaan ole varmaa, että tämä väheneminen on pysyvää, jos uusien Länderien 
taloudellinen kasvu vielä nopeutuu siitä, millaista se on ollut vuodesta 1990 alkaen. 
Vuonna 1994 BKT:n kasvuksi arvioitiin itäisissä Ländereissä 9 %, ja on odotettavissa, 
että entinen DDR tulee seuraavan parin vuoden aikana edelleen olemaan nopeimmin 
16 
kasvava alue Euroopassa(23). Saksaa koskeva ennuste tulee sen vuoksi olemaan erityisen 
herkkä oletuksille BKT:n kasvusta; -13 prosentin skenaarion taustalla olevaa oletusta ei 
ole täsmennetty. 
Arviot ja ennusteet ovat yleensä herkkiä oletuksille sekä BKT:n kasvusta että 
polttoaineiden maailmanmarkkinahinnoista. Tärkein edellä kuvattuihin tuloksiin sisältyvä 
epävarmuustekijä liittyy siten siihen tosiseikkaan, että kaikki maat eivät ole täsmentäneet 
käyttämiään oletuksia. Jos oletukset ovat selkeitä, ne yleensä vaihtelevat maasta riippuen 
(esimerkiksi Italia oletti, että öljyn hinta vuonna 2000 tulee olemaan 15 dollaria 
tynnyriltä, kun taas Ruotsin oletus samoista maailmanmarkkinahinnoista oli 28 dollaria 
tynnyriltä). Jotkin tällaisista eroista saattavat kuvastaa tosiasiallisia eroja toimitetun 
polttoaineen hinnoissa, mutta mitä tulee esimerkiksi polttoaineiden 
maailmanmarkkinahintoihin, jäsenvaltioiden oletusten tulisi pohjimmiltaan olla keskenään 
johdonmukaisia. 
Toisena epävarmuustekijänä on toimenpiteiden arvioitu täytäntöönpano sekä 
toimenpiteiden vaikutusten teknisen mittaamisen että varsinaisten täytäntöönpanovaiheen 
osalta. Edellä olevassa taulukossa oletuksena toimenpiteiden vaikutuksesta on toimenpide-
ja perusskenaarion välinen erotus. Kaikki jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet 
perusskenaariota, ja vaikka sellainen olisi toimitettu, sillä on eri jäsenvaltioissa erilainen 
merkitys. Useimmat maat ovat tavalla tai toisella sisällyttäneet toimenpiteitä 
perusskenaarioonsa, vaikka jotkin niistä jättävät nämä toimenpiteet määrittelemättä, 
esimerkiksi kuvailemalla niitä 'energian käytön optimoimiseksi', kuten Itävallan 
tapauksessa, kun taas eräät muut jäsenvaltiot, kuten Alankomaat, nimenomaan ilmoittavat, 
että tiettyyn päivämäärään mennessä täytäntöönpannut toimenpiteet on sisällytetty 
perusskenaarioon. 
Jos toimenpide- ja perusskenaario on laadittu eri aikaan, niiden taustalla olevat oletukset 
saattavat vaihdella. Tällaiset eroavaisuudet esiintyvät sitten ikään kuin osana 
toimenpiteiden vaikutuksista, varsinkin silloin, jos niiden taustalla olevat oletukset eivät 
ole selkeitä. 
Toimenpideskenaariossa jäsenvaltiot ovat käyttäneet laajalti erilaisia ratkaisumalleja ja 
menetelmiä niiden vaikutusten mittaamiseksi, joita toimenpiteillä tulee olemaan. 
Käytetystä menetelmästä riippumatta arvion tekemistä mutkistaa se tosiseikka, että 
esimerkiksi eräillä toimenpiteillä voi olla vaikutus ainoastaan, jos ne pannaan täytäntöön 
yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa, kun taas eräiden muiden toimenpiteiden vaikutus 
ei voi olla pelkästään täydentävä, koska niiden alentamispotentiaali voi olla päällekkäinen 
muiden kanssa. Myös tapa, jolla jäsenvaltiot sisällyttävät makrotaloudellisiin malleihinsa 
mikrotasolla laskettujen toimenpiteiden vaikutuksen, vaihtelee jäsenvaltioiden välillä 
suuresti. 
Jäsenvaltioista ainoastaan neljä on esittänyt määrällisesti jokaisen toimenpideskenaarioon 
sisällyttämänsä toimenpiteen (Belgia, Kreikka, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). 
Muissa tapauksissa, joissa määrällisesti esitettyjen toimenpiteiden summa ylittää 
toimenpide-ja perusskenaarion välisen erotuksen, on oletettu, että määrällisesti esitettyjen 
toimenpiteiden summa muodostaa pikemminkin potentiaalin kuin vaikutuksen, johon 
tosiasiallisesti voidaan päästä (esimerkiksi Suomen osalta 16 000 - 18 000 Gg C02:a 
23OECD Economic Outlook (57), kesäkuu 1995. 
17 
oletetaan potentiaaliksi mutta ainoastaan 9000 Gg C02:a pidetään toimenpiteiden 
mahdollisena vaikutuksena, koska tämä on kyseisten kahden skenaarion välinen erotus). 
Saksa on luetellut 109 toimenpidettä, mutta yhtäkään niistä ei ole esitetty määrällisesti. 
Saksan arviota mutkistaa vielä se tosiseikka, että vuodeksi 2000 ei ole annettu 
minkäänlaisia ennusteita. Komissiolle on toimitettu karkea arvio vähenemisestä 13 
prosentilla24, mutta mistään sen taustalla olevista oletuksista tai siinä huomioon otetuista 
toimenpiteistä ei ole tietoa (komissiolle ilmoitettiin päästötason 13 - 16 prosentin 
suuruinen vähenemisväli; näistä arvioista alempi on otettu taulukkoon 3). 
Toimenpiteiden vaikutuksen mittaamiseen liittyy epävarmuustekijä, joka koskee edellä 
tarkasteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Kaikilla mailla on toimenpiteitä, jotka ovat 
edelleen panematta täytäntöön ja joissakin jäsenvaltioissa tällaiset toimenpiteet ovat tärkeä 
osa niiden C02-strategiaa (esimerkiksi Belgiassa). Jos täytäntöönpanoa ei pian aloiteta, 
toimenpiteiden ei voida odottaa vaikuttavan vuoteen 2000 mennessä. 
Koska neljä valtiota eli Ranska, Saksa, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta aiheuttivat 72 
% yhteisön vuoden 1990 C02-päästöistä, niiden kunkin esittämien toimenpiteiden 
toteuttamiseen liittyvien epävarmuustekijöiden poistaminen mahdollisimman tehokkaasti 
on erityisen tärkeää. Ranskassa toimenpiteet toteutetaan pääasiassa pitkällä aikavälillä 
vuoden 2000 jälkeen25. Saksan tiedonannon mukaan 88 toimenpiteen täytäntöönpano on 
meneillään, mutta siitä, mitä tämä merkitsee panostusten, keston, poliittisen sitoumuksen 
tai rahoituksen saatavuuden kannalta, on hyvin vähän tietoa, eikä toimenpiteiden 
vaikutusta ole esitetty määrällisesti. Italian skenaariosta ilmenevä toimenpiteiden vaikutus 
on epätavallisen suuri, mutta siinä ei kuitenkaan ole ilmoitettu, mistä tämä aleneminen 
johtuu. Toimenpiteiden täytäntöönpano vaihe on epäselvä eikä mitään toimenpiteistä ole 
erikseen esitetty määrällisesti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa rahoituksen ennakoituun 
tasoon liittyvien muutosten vuoksi vaikutuksen uskotaan nyt olevan alunperin arvioituja 
vaikutuksia vähäisempi 
Kreikalla, Irlannilla, Portugalilla ja Espanjalla on kaikilla 'tavoitteita', joissa on otettu 
huomioon niiden taloudellisen kasvun oletettu nopeutuminen. Kunkin ennusteet ovat 
näiden tavoitteiden mukaisia. Kreikka korjasi 'realistista tavoitettaan' alentamalla sitä 25 
prosentin kasvusta 15 prosentin +/- 3 prosentin kasvuun26. Tämä liittyy pikemminkin 
tarkistettuihin oletuksiin taloudellisesta kasvusta kuin toimenpiteiden odotettua 
suurempaan vaikutukseen. Päästöt näissä maissa liittyvät todennäköisemmin vuoteen 2000 
mennessä saavutettavaan taloudelliseen kasvuun kuin niiden kansallisissa C02-
strategioissa täytäntöönpantaviin toimenpiteisiin. Sen vuoksi on todennäköistä, että jos 
taloudellinen kasvu näissä maissa etenee odotetulla tavalla, päästöt kasvavat sen mukana. 
Toimenpiteet eivät näissä skenaarioissa (Kreikkaa lukuun ottamatta) ole täysin 
loppuunvietyjä, ne ovat erittäin riippuvaisia rahoituksen saatavuudesta ja sen vuoksi tuskin 
vaikuttavat päästöjen lisääntymistä ehkäisevästi. 
Useissa ydinvoimaa käyttävissä maissa on ollut yhä vaikeampaa saada yleistä hyväksyntää 
uusien voimalaitosten rakentamiseen (esimerkiksi Suomessa eduskunta hylkäsi esityksen 
viidennen ydinvoimalaitoksen rakentamisesta. Ranskassa on tällä hetkellä rakenteilla neljä 
24Suullinen tiedonanto, seurantakomitean kokous 14 päivänä helmikuuta 1995. 
25Tiivistelmä 19 päivänä lokakuuta 1994 pidetyn seurantakomitean kokouspöytäkirjasta. 
26Tiivistelmä 14 päivänä helmikuuta 1995 pidetyn seurantakomitean kokouspöytäkirjasta. 
18 
1450 MW PWR:n laitosta ja niihin odotetaan saatavan valtuutus ennen vuotta 2000. 
Ottaen huomioon sähkönkulutukseen liittyvät nykyiset ennusteet, Ranskan 
ydinvoimalaitosten tehostetun verkoston ja sen viennin osalta odotetun kasvun ennen 
vuotta 2000 tuskin tilataan muita ydinreaktoreita. Jos Euroopan unionissa aiheutettujen 
päästöjen vakauttamiseksi kuitenkin pidetään tarpeellisena 70 ecun tasoa säästettyä 
hiilitonnia kohden, Ranskan ydinalan investointipolitiikkaa olisi ehkä tarkistettava. 
Ruotsi on tehnyt ennusteensa sen oletuksen perusteelta, että suunniteltu ydinvoiman 
käytöstä poistaminen aloitetaan vasta vuoden 2000 jälkeen. Vaikka näin kävisikin, 
energian kysynnän kasvuun on vastattava käyttämällä sähköntuotantoon fossiilisia 
polttoaineita, varsinkin kun vesivoiman käytön laajentaminen on kielletty. Käytöstä 
poistamisvaiheen alettua sähköntuotannon alan päästöt tuleva todennäköisesti lisääntymään 
merkittävästi. 
3.3.4 Vaihtoehtoiset arviot vuodeksi 2000 
Koska edellä käsiteltyihin arvioihin ja ennusteisiin liittyy huomattavia 
epävarmuustekijöitä, niitä on hyödyllistä verrata vaihtoehtoisiin ennusteisiin; muunnettu 
ennuste, joka perustuu jäsenvaltioiden arvioihin mutta jossa on käytetty ainoastaan 
muutamia yhteisiä oletuksia, erityisesti kasvuprosenttien herkkyysanalyysiä sekä 
komission uutta ennustetta, joka perustuu uusiin energiaskenaarioihin. 
'Muunnetussa ennusteessa' on käytetty sellaisia maakohtaisia BKT-kasvuprosentteja 
(jäsenvaltioiden antamien sijasta), jotka ovat yhdenmukaiset kasvuprosentteja ja 
polttoaineiden (erityisesti raakaöljyn) EU.n tuontihintoja koskevien yhteisön ennusteiden 
kanssa(27). Vuosien 1990 - 1993 osalta on käytetty pelkästään energiankulutuksen 
perusteella arvioitua C02-päästöjen tosiasiallista kasvua(28). Sen jälkeen päästöt on 
arvioitu vuosiksi 1993 - 1995 annettujen OECD:n BKT-ennusteiden sekä komission 
yksiköiden vuodeksi 1995 - 2000 esittämien ennusteiden perusteella(29). 
'Komission ennuste' perustuu hiljattain ajan tasalle saatetun energiaskenaarion, jossa on 
käytetty komission energiaratkaisumalleja (Conventional Wisdom -skenaario 2020), avulla 
saatuun väliaikaiseen tulokseen. Sen mukaan energiankulutuksesta aiheutuvat päästöt 
lisääntyvät arviolta 5 %:lla. 
27BKT:n kasvua koskevat oletukset julkaisusta Komission yksiköiden julkaisuja (PO II), 
Keskipitkän aikavälin ennusteet vuosiksi 1995 - 2000, kesäkuu 1995. BKT:ta koskevat 
numerotiedot julkaisusta OECD Economic Outlook (57), kesäkuu 1995. Öljyn tuontihinnat 
julkaisusta OECD Green model, kesäkuu 1995, jossa vuosiksi 1985 - 2000 ennustetaan 
4979 - 4052 dollarin vaihtelua terrajoulea kohden EU:ssa. Energian hintaa koskevat arviot 
ovat julkaisusta 'A View to the Future', syyskuu 1992. 
28Eurostat, kesäkuu 1995. Yhdenmukaistetut päästökertoimet. 
29Päästötiedot vuodeksi 2000 on laadittu käyttämällä 'muuntoindeksiä', joka on laskettu 
OECD:n/komission BKT-kasvuprosenttien ja OECD Green modelista saatujen 
polttoaineidenhintojen sekä kansallisiin ilmoituksiin liitettyjen BKT:n kasvuprosenttien 
ja tulon- ja hinnanmuutoksia koskevien oletusten perusteella. 
Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet taulukon A2 (liitteessä) sarakkeessa a esitettyihin arvioihinsa. 
Sarakkeessa b ja c esitetyt vaihtoehtoiset skenaariot heijastavat kaikkiin tuleviin 
ennusteisiin sisältyvää epävarmuutta. 
Kuten kaikki ennusteet, taulukossa A2 esitetyt kaksi vaihtoehtoa ovat puutteellisia. Näiden 
arvioiden tulosten erilaisuus osoittaa, kuinka tärkeitä niiden taustalla olevat oletukset ovat. 
Jäsenvaltioiden arvioissa BKT:ta koskevat oletukset ovat yleensä alhaisempia ja 
öljynhintoja koskevat korkeampia kuin muunnetussa arviossa käytetyt. Tämä selittää 
osittain sen, miksi jäsenvaltioiden EU-15 -arvio osoittaa päästöjen vähenevän, kun taas 
kaksi muuta ennustetta osoittavat niiden kasvavan. Toisena syynä voi olla se, että 
jäsenvaltioiden arvioihin saattaa sisältyä oletus, jonka mukaan kaikkien toimenpiteet 
saadaan pantua täytäntöön, kun taas vaihtoehtoisissa arvioissa saatetaan antaa sijaa 
mahdollisuudelle, että täytäntöönpano jää jonkin verran vajaaksi. Mitä tulee näihin 
taustalla oleviin oletuksiin, on todennäköistä, että muunnettu ja komission ennuste ovat 
johdonmukaisempia, sillä ne perustuvat yhteisiin ulkoisiin oletuksiin. Edellä olevassa 
jaksossa käsitellyt menetelmiä koskevat ongelmat ovat samat sekä jäsenvaltioiden että 
muunnetuissa arvioissa, kuten myös toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvät 
epävarmuustekijät. Jäsenvaltioiden arvioissa käytetty yksityisestä yleiseen johtava 
lähestymistapa on vastakkainen komission arvion kanssa, joka perustuu ylhäältä päin 
jäsentävään analyysiin. 
Edellä esitettyjen ennusteiden ja toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvän epävarmuuden 
perusteella todennäköisin kehitys päästöjen on lisääntyminen vuoteen 2000 mennessä 
vaihteluvälillä 0 - 5 %. Tässä vaihteluvälissä on otettu huomioon öljynhintojen ja BKT:n 
kasvuprosenttien epävarmuus. 
4 JOHTOPÄÄTÖKSET 
Kansallisten tiedonantojen/ohjelmien taso on parantunut merkittävästi siitä, kun 
ensimmäiset kansalliset ohjelmat toimitettiin arvioitaviksi vuonna 1993. Niissä annetut 
tiedot ovat kuitenkin yksityiskohtien osalta edelleen riittämättömät, jotta yhteisön 
vakauttamistavoitteen edistymistä voitaisiin arvioida tyydyttävällä tavalla. Yleisesti ottaen 
vuodeksi 2000 odotettujen tulosten toteutuminen on edelleen erittäin epävarmaa. 
Keskeisten tietojen puuttumisen vuoksi seurantakomiteassa hyväksytyn menetelmän 
soveltaminen täysimittaisesti ei ole ollut mahdollista(30). Tiedon puutteen vuoksi on tehty 
erityisesti seuraavat tärkeät myönnytykset, jotka johtavat epävarmuuteen vuodeksi 2000 
odotetuista tuloksista: 
Koska vertailuvuodelta 1993 ei ole saatavilla minkäänlaista yhteisö C02-
kartoitusta, päästöjen kehityssuuntausta perusvuoden 1990 ja vertailuvuoden 
välillä ei ole ollut mahdollista tutkia. 
Sellaisen vuoden 2000 yhteisön arvion kokoaminen, joka perustuisi jäsenvaltioiden 
toimittamiin arvioihin, ei jäsenvaltioiden käyttämien menetelmien ja oletusten 
kesken vallinneiden eroavaisuuksien vuoksi ollut mahdollista. Sen vuoksi on 
esitetty kaksi vaihtoehtoista arviota. Niistä toinen on muunnettu arvio, jossa on 
käytetty yhdenmukaisia oletuksia kasvusta ja polttoaineiden hinnoista, ja toinen 
30Seurantakomitean viides kokous 18 päivänä toukokuuta 1995. 
20 
perustuu yhteisön energiaskenaarioihin vuodeksi 2020. Kummassakin näistä 
vaihtoehtoisista skenaarioista arvioidut C02-päästöt vuonna 2000 ovat korkeampia 
kuin jäsenvaltioiden omissa arvioissa. 
Tiedot toimenpiteiden täytäntöönpanosta ovat riittämättömät. Tämä on edistymisen 
arvioinnin kannalta keskeinen tekijä. Arvion tulosten luotettavuutta heikentää 
osittain se tosiseikka, että neljä suurinta C02-päästöjen aiheuttajaa, jotka ovat 
Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta (jotka edustivat 72 % päästöistä 
vuonna 1990), toimittivat riittämättömästi tietoja toimenpiteiden täytäntöönpanosta. 
Kansallisiin ohjelmiin perustuvien toimenpiteiden täytäntöönpanon tehokkuudesta 
on ylipäätään vaikea tehdä arvioita, koska niistä ei ole toimitettu tarvittavia tietoja. 
Näihin tässä arviointikertomuksessa esille tuleviin puutteisiin olisi puututtava kolmannessa 
vuonna 1996 suoritettavassa arvioinnissa. Myöhempien kertomusten esittämisen ja 
arvioinnin parantamiseksi tarvitaan yhdenmukaisempia ja avoimempia tietoja. 
Asiakirjat(31), joista sovittiin seurantakomitean viidennessä kokouksessa 18 päivänä 
toukokuuta, auttavat tällaisten tietojen antamisessa. Lisäksi on muun muassa ehdotettu 
sellaisen työkokouksen järjestämistä, jossa arvioiden laatimisen kehittämisestä voitaisiin 
keskustella. Seurantakomitea myös kokoaa työryhmän avustamaan sitä näissä 
toimenpiteissä. 
Tämän arvioinnin tulosten mukaisesti ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että 
yhteisön päästöt ylittävät vuoden 1990 tason 0-5 prosentilla vuoteen 2000 mennessä. 
Tämän vaihteluvälin alempi arvo perustuu oletukseen, jonka mukaan toimenpiteiden 
arvioidun vaikutuksen enimmäispotentiaali, sellaisena kuin se on esitetty jäsenvaltioiden 
toimenpideskenaariossa, tosiasiallisesti toteutuu. Koska tämänhetkiset päästöt jäävät alle 
vuoden 1990 tason, jopa niiden vakauttaminen vuoteen 2000 mennessä viittaa siihen, että 
päästöt tulevat tällä välin lisääntymään. Jos energian hinnat pysyvät alhaisina ja BKT 
kasvaa odotettua nopeammin, ne saattavat lisääntyä vaihteluvälin enimmäisrajaan asti tai 
sen yli. Tällainen 5 prosentin tai sen ylittävä kasvu merkitsisi huomattavaa poikkeamista 
sovitusta vakauttamissitoumuksesta. 
Kuten edellä on mainittu, myös toimenpiteiden toteuttamiseen liittyy epävarmuutta ja 
monilla niistä on vaikutusta vasta vuoden 2000 jälkeen. Viisi maata on ilmoittanut 
pääsevänsä tavoitteisiinsa ainoastaan, jos C02-/energiaveroa aletaan kantaa yhteisön 
tasolla. Jos potentiaali ei kokonaisuudessaan tule hyödynnetyksi, C02-päästöt saattavat 
edelleen lisääntyä, jollei lisätoimenpiteitä panna täytäntöön. 
Tässä arvioinnissa on otettu huomioon 15 jäsenvaltion päästöt ja kansalliset ohjelmat, ja 
saatu kokonaiskuva on sen vuoksi muuttunut verrattuna edelliseen arviointiin, jossa maita 
oli ainoastaan 12. Seuraavien arviointien odotetaan perustuvan tarkempiin tietoihin 
jäsenvaltioiden toimittaessa kansallisista ohjelmistaan viimeisimmät ajan tasalla olevat 
tiedot ja käyttäessä tiedonantojen laatimiseen mallia, joka on sovitettu tiiviimmin yhteen 
käytetyn menetelmän kanssa. 
31 Seurantakomitean viides kokous 18 päivänä toukokuuta 1995: Vuosikartoitusten sisältöä 
ja muotoa koskeva ehdotus ja Kansallisten ohjelmien sisältöä ja menetelmää niiden 
edistymisen arvioimiseksi koskeva ehdotus. 
21 
Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että komissio ei tässä vaiheessa voi todeta käyttöön otettujen 
menettelytapojen olevan riittäviä sovittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi tai varsinkaan C02-
päästöjen vähentämisen varmistamiseksi vuodesta 2000 alkaen. 
Kesäkuun 22 ja 23 päivänä 1995 kokoontunut neuvosto pyysi komissiota muuttamaan 
seurantakomiteassa vuonna 1993 tehtyä päätöstä jatkaakseen kasvihuonekaasujen 
valvontaa koskemaan vuoden 2000 jälkeistä kautta. Tämä on tärkeää, koska on 
todennäköistä, että yhteisön päästöt tulevat vuoden 2000 jälkeen lisääntymään, vaikka 
täytäntöön pannuilla toimenpiteillä onkin jatku va vaikutus. Kansainvälisen energiajärjestön 
(IEA) energiaa koskevat ennusteet, joiden perusteella C02-ennusteet on laskettu, 
osoittavat, että niissä kahdeksassa EU-maassa, jotka ovat toimittaneet vuoden 2000 
jälkeistä aikaa koskevat ennusteensa, energiaan liittyvät päästöt vuonna 2010 saattavat olla 
7 % korkeammat kuin vuonna 1990(32). Vuoden 2000 jälkeisten näkymien huomioon 
ottaminen on siten myöhempien arviointien kannalta yhä tärkeämpää. 
32IEA Energiaan liittyvät C02-ennusteet, kesäkuu 1995. Kyseiset kahdeksan maata ovat 
Belgia, Suomi, Ranska, Saksa, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat ja Yhdistynyt 
kuningaskunta. 
22 
LIITE A 
TAULUKOT 15 JÄSENVALTION 
C02-KARTOITUKSISTA, ARVIOISTA 
JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSISTA 
23 
Taulukko Al Jäsenvaltioiden arviot, ennusteet ja toimenpiteiden vaikutus 1990 - 2000 (Gg COjH*) - Mukautettu vuoden 1990 yhteiseen lähtötasoon (Gg COJ 
-f Jäsenvaltio 
Itävalta 
Belgia 
Tanska 
Suomi 
Ranska 
Saksa (a) 
CO,-kartoitus 
1990(,) 
59200 
114500 
52100 
53900 
366500 
1013000 (b) 
Muutos 
1990/2000(2) 
380 
-1300 
-6200 
16000 
31840 
-131560 (c) 
Muutos % 
1990/2000 
0,6 
-1.1 
-11,9 
29,7 
8,7 
-13,0 (d) 
Arvio 2000 
(toimenpideskenaario) 
(3) 
59580 
113200 
45900 
69900 
398340 
881440 (e) 
Toimenpiteiden 
vaikutus'* 
5520 
13630 
13500 
9000 
73200 
144330 Selvitykset** 
STAB-skenaario on toimenpideskenaario. STAB:in 
tavoitteena on päästöjen vakauttaminen vuoden 
1990 tasolle vuoteen 2005 mennessä (vähentäminen 
8800 Gg:lla vuoden 2005 IER-viiteskenaarioon 
verrattuna). Toimenpiteiden vaikutus interpoloitu 
vuodeksi 2000. 
Ennustetta on korjattu lämpötilan mukaan. Bureau 
de Planin skenaario ilman C02-veroa on 
toimenpideskenaario. 
Energia 2000 -seuranta-arvio vuosiksi 1990/2000 
on toimenpideskenaario. Tavoitteena on vähentää 
päästöjä 20 prosentilla vuoden 1988 tasoon 
verrattuna vuoteen 2005 mennessä. 
Vain energiaan liittyviä päästöjä. Oletuksena on, 
että kaikki maahantuotu energia tuotetaan 
tulevaisuudessa kotimaassa (katso maakohtaiset 
yhteenvedot). 
Seurantakomitealle annetussa ilmoituksessa oleva 
skenaario 1 on toimenpideskenaario, joka sisältää 
myös nielut. 
Perusskenaario on johdettu käyttäen perusteena 
yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja 
BKT:n kasvuprosentista. Toimenpideskenaario 
vuodeksi 2000 on päästöjen väheneminen 13 
prosentilla vuoden 1990 tasolta, kuten komissiolle 
ilmoitettiin seurantakomitean kokouksessa 
helmikuussa 1995. 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Jäsenvaltio 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 86100 
30720 
436300 
(a) 
C02-kartoitus 
1990(" 
13300 
151800 
42500 12320 
6300 
12630 
(b) 
Muutos 
1990/2000(2> 
-3200 
-600 
15300 14,3 
20,5 
2.9 
(c) 
Muutos % 
1990/2000 
-24,1 
-0,4 
36 98420 
37020 
448930 
(d) 
Arvio 2000 
(toimenpideskenaario) 
(3) 
10100 
151200 
57800 9590 
1390 
54370 
(e) 
Toimenpiteiden 
vaikutus'4' 
7820 
10500 
7030 Toimenpideskenaario on realistisimpana tavoitteena 
pidetty päästöjen lisääntyminen 15 prosentilla 
vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. 
Perusskenaario perustuu yhdenmukaisiin oletuksiin 
polttoaineiden hinnoista ja BKT:n kasvuprosentista. 
Toimenpideskenaario on päästöjen väheneminen 13 
prosentilla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 
mennessä. Toimenpiteiden määrällisesti esittäminen 
puutteellista. 
Toimenpideskenaario on päästöjen lisääntyminen 1 
- 5 prosentilla (keskimäärin 3 prosentilla) vuoden 
1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä, kuten 
komissiolle seurantakomitean kokouksessa 
helmikuussa 1995 ilmoitettiin. Toimenpiteiden 
määrällisesti esittäminen puutteellista. 
Selvitykset'5' 
Perusskenaario johdettu käyttäen perusteena 
yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja 
BKT:n kasvuprosentista. Toimenpiteiden 
määrällisesti esittäminen puutteellista. 
Toimenpide- ja perusskenaariot otettu 
Energiapoliittisesta skenaariosta. Toimenpiteet on 
esitetty määrällisesti aloittain. 
Perusskenaario on johdettu käyttäen perusteena 
yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja 
BKT:n kasvuprosentista. Toimenpideskenaario on 
päästöjen lisääntyminen 40 prosentilla vuoden 1990 
tasolta vuoteen 2000 mennessä. Ei määrällisesti 
esitettyjä toimenpiteitä. 
Espanja 
Ruotsi 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
EU-15 227300 
61300 
579800 
3 285 620 54100 
2700 
-35140 
-26430 23,8 
4,4 
-6,1 
-0,8 281400 
64000 
544660 
3260 900 59470 
10200 
71740 
491 290 Perusskenaario on johdettu käyttäen perusteena 
yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja 
BKT:n kasvuprosentista. Toimenpideskenaario on 
päästöjen lisääntyminen 25 prosentilla vuoden 1990 
tasolta vuoteen 2000 mennessä. Toimenpiteitä ei 
ole selkeästi esitetty määrällisesti. 
Toimenpideskenaario tarkoittaa 4 prosentin kasvua 
vuoteen 2000 mennessä vuoden 1990 tasolta, 
ennustetta ei ole korjattu lämpötilan mukaan, 
vakauttaminen suoritettu jos ennustetta on korjattu 
lämpötilan mukaan. Kaikki skenaarion toimenpiteet 
on esitetty määrällisesti. 
Toimenpideskenaario otettu EP-65:sta, keskeistä on 
BKT:n kasvu, korkeat polttoaineiden hinnat, 
päästöjen väheneminen 6 prosentilla vuoden 1990 
tasolta vuoteen 2000 mennessä. Kaikki skenaarion 
toimenpiteet on esitetty määrällisesti. 
01 COj-kartoitus 1990, kesäkuu 1995. 
<31 Jäsenvaltioiden arvioihin perustuva absoluuttinen muutos 1990/2000. 
(1) Vuoden 1990 EU-15 C02-kartoitukseen perustuva toimenpideskenaario. 
(4) Toimenpide- ja perusskenaarion välinen erotus, jäsenvaltioiden arviot. 
,5> Jotkin toimenpiteistä käsitetään hyvin laajassa merkityksessä. 
Vuotta 2000 koskevia arvioita ja ennusteita on mukautettu yhdenmukaisiksi saman perusvuoden 1990 eli sarakkeessa (a) esitetyn vuoden 1990 Corinair- kartoituksen kanssa. 
Viittä maata lukuunottamatu Corinair-kartoituksen luvut ovat jäsenvaltioiden käyttämiä vuoden 1990 kartoituksen lähtötasoja korkeammat. Ranskan, Irlannin ja Ruotsin kohdalla 
vuoden 1990 kartoituksen lähtötaso vastaa vuoden 1990 kohdalla esitettyä päätöslukua, kun taas Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla Corinair-luku on 
alempi. 
Taulukko A2 Vaihtoehtoiset arviot vuodeksi 2000 (prosentuaalinen muutos 1990/2000) 
Jäsenvaltio 
Itävalta 
Belgia 
Tanska 
Suomi 
Ranska 
Saksa 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Espanja (a) 
Jäsenvaltion 
arvio/ennuste0' 
1 
-1 
-12 
30 
9 
-13 
14 
20 
3 
-24 
0 
36 
21 0>) 
Muunnettu 
arvio/ennuste0' 
8 
3 
7 
33 
13 
-10 
19 
25 
6 
-20 
10 
36 
23 (c) 
Komission 
ennuste0* Selvitykset 
Kasvuprosentit vaihtelevat hieman mutta a kohdassa oletetut polttoaineiden hinnat ovat hyvin korkeat b kohtaan 
verrattuna, mikä selittää päästöjen vähäisen kasvun a kohdassa. 
Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa 
arviossa. 
Oletukset BKT:n kasvusta vaihtelevat hieman a ja b kohdan välillä, mutta polttoaineiden hinnat ovat a kohdassa 
erittäin korkeat ja hintojen vaihtelu hyvin jyrkkää, josta seuraa päästöjen väheneminen a kohdassa. 
BKT:n kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi ja polttoaineiden hinnat korkeammat kuin b kohdassa, mutta 
tulovaikutus on voimakkaampi ja johtaa suurempiin päästöihin b kohdassa. 
BKT:n kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi ja polttoaineiden hinnat korkeammat kuin b kohdassa, mikä 
johtaa pienempiin päästöihin b kohdassa. 
Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa 
arviossa. 
Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa 
arviossa. 
Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa 
arviossa. 
BKT:n kasvuprosentti ja polttoaineiden hinnannousu ovat b kohdassa paljon korkeammat kuin a kohdassa. 
Tulovaikutus on voimakkaampi kuin hintavaikutus johtaen suurempiin päästöihin b kohdassa. 
Kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi kuin b kohdassa. Polttoaineiden hinnat ovat samat. Päästöjen 
vähenemisaste on a kohdassa suurempi. 
BKT:n suurempi kasvuprosentti ja tulojen jyrkkä vaihtelu selittää päästöjen suuremman lisääntymisen b kohdassa. 
Polttoaineiden hinnat ovat a kohdassa korkeammat kuin b kohdassa. 
Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa 
arviossa. 
Tässä a kohdan alhaisempi kasvuprosentti ja korkeammat polttoaineiden hinnat selittävät b kohdan suuremmat 
päästöt. 
55 Ruotsi 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
EU-15 4 
-6 
-1 6 
-2 
3 5,4 Kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi ja polttoaineiden hinnat korkeammat kuin b kohdassa. Hinuvaikutus on 
hallitseva ja johtaa päästöjen alhaisempaan kasvuun a kohdassa. 
Tässä b kohdan korkeampi BKT.n kasvuprosentti johtaa suurempiin päästöihin kuin a kohdassa. 
Kokonaismäärä EU yhteensä. 
'" C02:n Corinair-kartoitukseen perustuva arvio 1990/2000 (taulukossa AI oleva c sarake). 
,2> Muunnettuihin yhteisiin oletuksiin BKT:sta ja polttoaineiden hinnoista perustuva arvio 1990/2000 
m Arvio 1990/2000 otettu julkaisusta Komission yksiköt (PO XVII), Conventional wisdom scenario 2020. 
LIITE B 
MAAKOHTAISET YHTEENVEDOT 
29 
ITÄVALTA 
Jäsenvaltion 
arvio(') 
Muunneltu 
kehityskulku Päästöt 1990 
(GgC02) 
59200 Arvio 1990/2000 
C02-kartoituksen 
lähtötasolta (%) 
0.6 
8 Toimenpiteiden 
vaikutus (GgC02) 
5520 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: 
- Vakauttamisskenaario (vuoteen 2000 mennessä) 
- Noudatettava vähentämistavoite: 20 % vuoteen 
päästötasoon nähden (Toronton tavoite) 2005 mennessä vuoden 1988 
Yhteenveto toimenpiteistä: Useimmat toimenpiteet keskittyvät pikemmin loppukäyttöön 
liittyvän energiankulutuksen vähenemiseen kuin siirtymiseen polttoaineesta toiseen. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet kohdistetaan uusiutuvien energianlähteiden 
edistämiseen lämmitystarkoituksissa tukien ja uusien tariffijärj estelyjen avulla. Samoja 
välineitä käytetään kaukolämmityksen edistämisessä. Huomiota kiinnitetään myös 
energiankulutuksen vähenemiseen kuljetusalalla, esimerkiksi polttoainekulutuksen 
mukainen ajoneuvovero. Teollisuuteen kohdistuvat toimenpiteet ovat pitkälti 
vapaaehtoisia. Nielujen lisäämiseen tarkoitetut toimenpiteet, mukaan lukien 
metsittäminen, metsänhoito, pitkäaikaisten puutuotteiden lisääminen. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 
1. Ylijäämäolkien käyttöenergia (lämmitys maaseudulla, 
kaukolämmitys ja rakentamisavustukset; sähkön toimittamista 
julkiseen sähköverkkoon koskevat säännökset 
2. Biokaasun käyttö polttoaineena ja raaka-aineena (kauko­
lämmitys ja rakentamisavustukset; sähkön toimittamista 
julkiseen sähköverkkoon koskevat säännökset 
3. Aurinkoenergian käyttö varsinkin vcdenlämmitykseen; 
aurinkovaraajien käyttö; passiivisen aurinkoenergian käyttö 
(avustukset, rakentamista koskevat säännökset) 
YHTEENSÄ 4.10-4.80 MlCO, 0.60 MtCO, 
2.90 MtCO-, 
0.60- 1.30 
MtCO, 
Toimenpiteiden luokittelu: Toimenpiteet jaetaan täytäntöönpano vaiheessa oleviin 
toimenpiteisiin, seuraavalla lainsäädäntökaudella (1994-1998) toteutettaviksi 
suunniteltuihin toimenpiteisiin ja käsite-tason toimenpiteisiin. Kaikki määrällisesti 
ilmaistut toimenpiteet ovat täytäntöönpano vaiheessa. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet CQ2-päästöistä vuonna 2000(2): 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 
2Keskustelu perustuu jäsenvaltioiden kehityskulkuihin, joita ei käytetä kartoituksessa EU-
30 
Toimenpideskenaariossa(3) Itävalta odottaa vakauttavansa C02-päästönsä vuoteen 2000 
mennessä. On epäselvää, mitkä toimenpiteet ennusteeseen on sisällytetty. Oletuksena on, 
että energiansäästöt ja rakenteelliset muutokset vähentävät päästöjä, vaikka potentiaalista 
voidaan toteuttaa ainoastaan kolmasosa. Energia-ja hiilipitoisuuksien arvioidaan alenevan 
2,1 %:lla ja 0,5 %:lla vuodessa vuoteen 2005 mennessä. Jos vakauttaminen edellyttää 
lainsäädäntökaudelle 1994-1998 suunniteltuja toimenpiteitä, tulokset voidaan varmistaa 
ainoastaan välittömän täytäntöönpanon avulla. Käsite-tason toimenpiteillä ei 
todennäköisesti ole vaikutusta ennen vuotta 2000. Ennuste voidaan myös asettaa 
kyseenalaiseksi, koska polttoainehintojen arvioidaan vuonna 2000 olevan hyvin korkeita. 
Uusi hallitus on osoittanut poliittista tahtoa ottaa käyttöön C02-veron vuoteen 1996 
mennessä. Riippuen veron käyttöönoton ajoituksesta ja vauhdista se voisi olla merkittävä 
edistävä tekijä vakauttamistavoitteen saavuttamisessa. 
15. Tämän vuoksi tekstissä mainitut luvut ja jäsenvaltion kehityskulkua kuvaavassa 
sarakkeessa mainitut luvut saattavat olla ristiriitaisia. 
3Vakauttamista koskeva skenaario (STAB). 
31 
BELGIA 
Jäsenvaltion 
arvio(') 
Muunneltu 
arvio Päästöt 1990 
(GgC02) 
114500 Arvio 1990/2000 
C02-kartoituksen 
lähtötasolta (%) 
1.1 Toimenpiteiden 
vaikutus (GgC02) 
13630 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: 5 %:n väheneminen vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 
mennessä. Tavoite tarkistettu lämpötilan mukaan. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Suurimpia vaikutuksia odotetaan lisääntyneestä tehokkuudesta 
sähköntuotannossa ja siirtymisestä sähköiseen terästeollisuuteen. Merkittäviä vaikutuksia 
odotetaan olevan myös asumiseen liittyvällä alalla, johon liittyy laaja joukko tyypiltään 
ja vaikutuksiltaan erilaisia toimenpiteitä, mukaan lukien: yhteistuotannon edistäminen 
(yhdistetty lämpö&sähkö); energiaa tehokkaasti hyödyntävien kotitalouslaitteiden 
edistäminen ja sähkölämmityksen rajoittaminen; verotuksellisiin välineisiin sisältyy 
verotuksellisia etuja koskevia muutoksia ja pysäköintimaksuja kuljetusalalle ja 
määrärahoja energiansäästöjen edistämiseen julkisessa rakentamisessa. Nielujen lisäämistä 
varten ei toimenpiteitä. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 
1. Eristämisen parantaminen uusissa rakennuksissa 
asumiseen ja kauppaan liittyvillä aloilla 0.40 MtC02 
2. Luonnonkaasun lisääntynyt käyttö, lämmitysjärjestelmien 
ja lämpökattiloiden suorituskyvyn parantaminen 1.90 MtC02 
3. Energiaa tehokkaasti hyödyntävien kotitalouslaitteiden 
ja valaistuksen edistäminen 0.75 MtC02 
4. Sähkölämmityksen käytön rajoittaminen 0.10 MtC02 
Tässä vaiheessa yhteensä asumiseen ja kauppaan liittyvillä 
aloilla 3.15 MtC02 
5. Kuljetussuunnitelmat yhtiöiden työntekijöille 0.125 MtC02 
6. Matkustajien ja kuljetusajoneuvojen rajoitettu pääsy 
kaupunkikeskuksiin 0.12 MtC02 
7. Muut toimenpiteet julkisen liikenteen edistämiseksi 
kaupunkialueilla 0.10 MtC02 
8. Vähennetyt maantiekuljetukset 0.05 MtC02 
9. Kuljetusalan verotuspolitiikka 0.75 MtC02 
10. Lisääntynyt nopeusrajoitusten laatiminen 0.60 MtC02 
Tässä vaiheessa yhteensä kuljetusalalla 1.75 MtC02 
11. Toimenpiteet teollisuusaloilla: toimittajia koskevat 
energiakatselmukset 0.64 MtC02 
12. Uusiutuvien energianlähteiden edistäminen 0.20 MtC02 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 
32 
13. Yhteistuotannon edistäminen 2.00 MtC02 
Tässä vaiheessa kaikki lisätoimenpiteet yhteensä 7.74 MtC02 
14. Siirtyminen sähköiseen terästuotantoon (toteutettu) 2.00 MtC02 
15. Sähköntuotannon lisääntynyt tehokkuus 4.00 MtCO, 
YHTEENSÄ 13.74 MtC02 
Toimenpiteiden luokittelu: Toimenpiteet jaetaan tällä hetkellä täytäntöönpano vaiheessa 
oleviin toimenpiteisiin (hyväksytty ennen 1994), täydentäviin suunnitelman kohteen 
oleviin toimenpiteisiin (toteutetaan vuoden 1994 jälkeen) ja muihin pitemmän aikavälin 
liitännäistoimenpiteisiin. Kaksi tärkeintä täytäntöönpanovaiheessa olevaa toimenpidettä 
ovat ydinvoimaloihin tehtävät tekniset parannukset sekä sähköisten terästehtaiden 
perustaminen. Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet kuuluvat täydentävien toimenpiteiden 
luokkaan. Niiden kohdalla on kuitenkin tehty päätös ministeriötasolla. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Belgia on ilmaissut 
selvästi, että C02-veron puuttuessa tavoitteen saavuttamisen asemesta voidaan saavuttaa 
ainoastaan vakauttamistasoa hieman parempi tulos(3). C02-veron avulla vuotta 2000 
koskeva 5 %:n vähenemistavoite voitaisiin kuitenkin saavuttaa. Veron avulla päästöjen 
voidaan odottaa vähenevän 7-10 %:lla. Belgia aikoo panna C02-veron täytäntöön vuonna 
1995. Joidenkin määrällisesti ilmaistujen toimenpiteiden toteuttaminen on epävarmaa ja 
usein pitkäaikaista, esimerkiksi teollisuuden vapaaehtoiset toimenpiteet ja kuljetusalan 
toimenpiteet, jotka ovat riippuvaisia julkisen liikenteen kehityksestä. Jotta toimenpiteillä 
olisi vaikutusta ennen vuotta 2000, olisi niiden täytäntöönpano aloitettava välittömästi. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
3Esitetty kaksi ennustetta yksiköiden Bureau de Pian ja Centre d'études économiques de 
la KUL toimesta, jotka eroavaisuuksistaan huolimatta osoittavat myös hyvin 
samankaltaisia tuloksia. 
33 
TANSKA 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgC02) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion 
arvio(') 52100 -11.9 13500 
Muunneltu 
arvio 7 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: C02-päästöjä koskevaa tavoitetta on mukautettu 
perusvuoden sähköntuonnin vuoksi eli C02-päästöt lasketaan sillä oletuksella, että 
perusvuonna kaikki sähkö tuotettiin Tanskassa. Muuttumattomien tietojen perusteella 
tavoite vastaa 6.4 %:n kasvua vuoden 1990 tasolta. 
Tanska tuo sähköä Norjasta ja Ruotsista, mutta sen määrä vaihtelee veden saatavuuden 
ja näin ollen kahden viejämaan vesivarojen tuotantotasosta. Tanskalla on voimakkaasti 
fossiilisiin polttoaineisiin perustuva energianhankintajärjestelmä, kun taas vesivoimalla on 
merkittävä asema Norjassa ja Ruotsissa samoin kuin ydinvoimalla (ainoastaan Ruotsi). 
Vuonna 1990 Tanskan sähköntuonti oli määrältään merkittävää. Sen vuoksi sen C02-
päästöjen taso oli alempi kuin tyypillisenä vuonna ja 10,7 % alempi kuin tuotettaessa 
kaikki sähkö Tanskassa. 
Yhteenveto toimenpiteistä: C02:n vähenemiseen uskotaan vahvasti vaikuttavan 
tehokkuuden parantaminen loppukäytössä panemalla täytäntöön sähkölaitteiden ja muiden 
laitteiden osalta tehokkuutta koskevia standardeja. Tärkeää on myös yhteisen 
yhdenmukaistamispolitiikan edistäminen tukien avulla. Uutta tuotantokapasiteettia saadaan 
vuoden 2000 jälkeen kaasuvoimalaitosten rakentamisen myötä. Tanskassa on C02-vero 
käytössä ja sitä on viime aikoina korotettu. Tarkoituksena on ottaa käyttöön useampia 
ympäristöveroja kaikilla taloudenaloilla. Kuljetusalalla painopiste on julkisen liikenteen 
edistämisessä, esimerkiksi investointituet puhtaiden ajoneuvojen ostoihin. Muihin 
toimenpiteisiin sisältyy energiaa tehokkaasti hyödyntävän ajotavan edistäminen 
tiedottamisen ja kouluttamisen avulla sekä raideliikenteen edistäminen. Nielujen lisäämistä 
varten ei ole toimenpiteitä. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: (yksityiskohtaisempi jakauma voidaan esittää 
ainoastaan vuoden 2005 osalta) 
1. Öljy ja kaasu (jalostamot, Pohjanmeri) 0 
2. Kuljetus 0 
3. Energia-ala 13.5MtC02 
YHTEENSÄ 13.5 Mt C02 
Toimenpiteiden luokittelu: Toimenpiteet on sisällytetty sarjaan hallituksen hyväksymiä 
suunnitelmia: vuoden 1990 toimintasuunnitelmat sekä energialle että kuljetukselle, vuoden 
1992 toimintasuunnitelma jätteille ja kierrätykselle, vuoden 1990 energiaa liittyvää 
toimintasuunnitelmaa noudattava seuranta vuodelta 1993 sekä vuoden 1993 kuljetusta 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 
34 
koskeva valkoinen kirja. Kaikki energiaan liittyvät määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 
sisältyvät vuoden 1993 seurantaenergiasuunnitclmaan. Kuljetusalalla mitään toimenpiteitä 
ei ole ilmaistu määrällisesti. Erillisessä komissiolle osoitetussa tiedonannossa on ilmoitettu 
ympäristöverojen muodostaman toimenpidesarjan käyttöön ottamisesta. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Toimenpideskenaarioon(3) 
perustuen Tanskassa saavutetaan 5 %:n vähenemistavoite (tarkistettu sähköntuonnin 
osalta), jos kaikki vuoden 1993 seurantatoimi iltaohjelmaan sisältyvät toimenpiteet pannaan 
täytäntöön. Väheneminen syntyy energia-alalla. Toimenpiteiden vaikutuksen kuljetusalalla 
on arvioitu olevan lähes nolla ja päästöjen odotetaan kasvavan alalla vuosina 1990-2000. 
Komissiolle osoitetussa virallisessa tiedonannossa Tanska ilmoittaa, että sillä on ongelmia 
panna täytäntöön kahta merkittävää toimenpidettä: tehokkuutta koskevien standardien ja 
laitteiden käyttöön ottaminen EU:n tehokkuutta koskevia standardeja koskevaan 
direktiiviin liittyvien viivästysten vuoksi; sähköllä lämmitettävien rakennusten 
muuttaminen kaasukeskuslämmityksellä tai kaukolämmityksellä toimiviksi, koska 
sähköntuotantoteollisuuden kanssa ei vielä ole päästy vapaaehtoiseen sopimukseen. 
Kotitalouslaitteita koskevien standardien osalta ehdotus kylmälaitteita koskevaksi EU:n 
direktiiviksi (tulisi voimaan vuoden 2000 jälkeen) ei ole standardeja koskevalta 
vaatimustasoltaan ja ajoitukseltaan yhtä vaativa kuin Tanskan standardit. Toimenpide voi 
näin jäädä tehottomaksi Tanskan kansallisella tasolla. Näiden kahden toimenpiteen 
odotettiin kuitenkin yhdessä edistävän vuoden 2005 suunniteltua C02-päästöjen alenemista 
3 %:lla. 
Komissiolle esitetyssä huomautuksessa Tanska esitteli myös joukon uusia parlamentin 
hyväksymiä ympäristöveroja, jotka tulevat voimaan vuonna 1996: S02-vero (1.5 
ecua/S02-kg); C02-vero luonnonkaasulle; korotettu C02-vero teollisuuden prosesseissa 
käytettävälle energialle ja kaupalliselle energiankäytölle (mukaan lukien sähkö), johon 
liittyy valoprosesseja koskeva osuus (13 ecua/C02-tonni) ja mahdollinen hävikkiosuus (0.5 
ecua/t) energiaa paljon kuluttaville prosesseille. Alhaista osuutta koskee 
energiatarkistusten toteuttaminen sekä energiansäästöä koskevat vapaaehtoiset sopimukset. 
Ilman tällaista sopimusta viivästysvero on 3.5 ecua/C02-tonni). Kuta kuinkin viimeistelty 
vapautuksia ja kierrätystä koskeva järjestelmä on tarpeen kilpailukyvyn säilyttämisen 
kannalta muihin Euroopan sellaisiin maihin nähden, jotka eivät ole ottaneet tällaista veroa 
käyttöönsä. Ennen ongelman ratkaisemista Tanska ei voi täysin hyödyntää C02-veroon 
välineenä liittyviä mahdollisuuksia. 
Arvio voidaan asettaa kyseenalaiseksi, koska polttoaineiden hinnat ja hintajoustot, jotka 
molemmat vaikuttavat huomattavaksi arvioituun C02-päästöjen alenemiseen, arvioidaan 
korkeiksi. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
3Tarkistettu arvio, kesäkuu 1995, joka osoittaa kansalliset kokonaispäästöt 1990-2000, 
mukaan lukien vuodot. 
35 
SUOMI 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgC02) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion 
arvio(') 53900 29.7 9000 
Muunneltu 
arvio 33 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Suomen tavoitteena on "pysäyttää energiaan liittyvien 
C02-päästöjen lisääntyminen vuosisadan loppuun mennessä." Suomella ei ole käytössään 
minkäänlaista perusvuotta tavoitteelleen, mikä tekee tavoitteesta määrällisesti epäselvän. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Kansallinen tiedonanto perustuu hallituksen 1990-luvulla 
hyväksymiin ohjelmiin, jotka koskevat ilmastonmuutokseen liittyviä ohjelmia. Muutamat 
ohjelmista hyväksyttiin erityisesti ilmastonmuutosta koskevien ohjelmien panemiseksi 
täytäntöön, joskin muutamat ohjelmat hyväksyttiin muista syistä. C02-strategiassa 
pääkohteena on energiasäästö loppukäytössä, johon päästään suuressa määrin 
taloudellisten välineiden avulla. Suomessa on käytössä C02-vero (vuodesta 1990) ja 
energiaveroja, joissa pyritään siirtymiseen polttoaineesta toiseen, energiansäästöön, 
uusiutuvien luonnonvarojen käyttöön sekä muutoksiin tuotanto- ja kulutusmalleissa. 
Muihin energiansäästöä koskeviin toimenpiteisiin sisältyy vapaaehtoisia teollisuuden, 
tietotekniikan ja koulutuksen kanssa tehtyjä sopimuksia. Biopolttoaineiden edistäminen 
on tärkeää (pyritään lisäämään kulutusta 25 %.lla vuoteen 2005 mennessä vuoden 1994 
tasolta). Kuljetusalalla käytetyt toimenpiteet ovat lähinnä olleet verotuksellisia ja 
taloudellisia välineitä, joiden tarkoituksena on vähentää polttoaineiden kulutusta ja pyrkiä 
modaalisiirtymään. Kuljetusta koskeva uusi toimintaohjelma hyväksyttiin ja sen 
tarkoituksena on rajoittaa liikenteen kasvua; pääasiallisesti tähän käytetään taloudellisia 
välineitä. Nielun lisäämistä edistävät toimenpiteet ovat tärkeitä ja kohdistuvat 
metsienhoitoon ja puutuotteiden markkinointiin. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 
1. Korotettu C02-/energiavero (38.30 FIM/C02-tonni ja 3.50 FIM/MWh 2000 GgC02 
2. Energiansäästöohjelma, mukaan lukien asteittain nouseva 
energiavero 6000-
8000 
GgC02 
3. Biopolttoaineiden edistäminen (kulutuksen lisääminen 25 %.lla 
vuoteen 2005 mennessä vuoden 1994 tasolta) 3 0 0 0 
GgC02 
4. Energiateknologian kehittämisohjelmat (1993-1998) teknologian 
kehittämiseksi uusiutuvien polttoainelähteiden osalta esittelyhankkeiden 
ja T&K-toiminnan rahoittamisen kautta 1000-
5000 
GgC02 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 
36 
YHTEENSÄ 12000-18000 GgC02 
Toimenpiteiden luokittelu: Parlamentti on hyväksynyt suurimman osan kansallisessa 
tiedonannossa ilmoitetuista suomalaisista toimenpiteistä ja ne ovat 
täytäntöönpano vaiheessa (esim. energiantuotantoon ja loppukäyttöön liittyvät tehokkuuden 
parannukset sekä energia- ja hiiliverot). Kaikki määrällisesti ilmaistut toimenpiteet ovat 
täytäntöönpanovaiheessa. Parlamentti on hyväksynyt myös toiseen luokkaan kuuluvia 
toimenpiteitä, jotka kohdistuvat pääasiassa kuljetusalaan muttajoiden täytäntöönpanovaihe 
on vielä epäselvää. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Toimenpideskenaarion(3) 
mukaisesti Suomen päästöt ylittävät vuonna 2000 vuoden 1990 tason 16 %:lla. Tässä 
otetaan huomioon energiaverotuksen, energiansäästön (jonkin verran kasvua edellä 
mainituista luvuista), bioenergian lisääntyneen käytön ja uuden teknologian käyttöönoton 
(jonkin verran kasvua edellä mainituista luvuista) vaikutukset. 
Sähköntuonnin tilannetta sekä sähköntuotantokapasiteetin rakennetta tarkastellaan 
parhaillaan. Suomi on jatkuvasti tuonut suuren osan sähköstään naapurimaista mutta 
tilanteen jatkumiseen tällaisena liittyy suuria epävarmuustekijöitä ja ehtoja. Lähivuosien 
aikana Suomen on päätettävä, miten se aikoo rakentaa tarvittavan 
peruskuormitusvalmiudcn. Suomen kohdalla odotettava päästöjen lisääntyminen perustuu 
pitkälti oletukseen, jonka mukaan sähköntuonti korvautuu kotimaisella 
tuotantokapasiteetilla. Kotimaisen peruskuormitusvalmiuden kohdalla tehtävistä valinnoista 
riippuen päästöt voisivat lisääntyä 10-22 % (edellä mainittu 16 % on keskiarvo). 
Viimeaikaisten arvioiden mukaan vuonna 2000 kotimaisen sähköntuotantokapasiteetin 
kokonaiskasvua ei kuitenkaan todennäköisesti tapahdu hiilivoimalaitosten taholla. 
Lisäväheneminen syntyisi pääasiassa sähköntuotantomarkkinoiden uudelleenjärjestelyistä. 
Toimenpiteiden vaikutuksiin vaikuttaa myös se, että eduskunta on tehnyt kielteisen 
päätöksen viidennen ydinvoimalan rakentamisesta. Lähitulevaisuudessa Suomeen ei 
todennäköisesti rakenneta lisää ydinvoimaloita. 
C02-veron vaikutusta heikentää kansainvälisen toiminnan puuttuminen; kilpailullisista 
syistä vero pysyy liian alhaisena toimenpiteen täyden tehon hyödyntämiseksi. 
Energiaverotuksen vaikutusta heikentää myös kansainvälisen koordinoinnin puuttuminen. 
Arviossa ennustetaan melko hidasta BKT:n kasvua ja korkeita polttoainehintoja, mutta 
oletettu tulojousto on voimakas. Vaikutus arvioituihin päästöihin saattaa kumoutua. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
316 % muodostaa keskiarvon toimenpideskenaarion vaihteluvälillä (10-22 %:n kasvu) 
37 
RANSKA 
Jäsenvaltion 
arvio(') 
Muunneltu 
arvio Päästöt 1990 
(GgC02) 
366500 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
8.5 
13 73200 
EU:n tavoite ja selvitykset: Alunperin tavoitteena oli vakauttaminen alle kahteen 
hiilitonniin (7.3 C02-tonnia) henkilöä kohden vuodessa vuoteen 2000 mennessä. Tämä 
vastaa 13 %:n kasvua vuoden 1990 tasolta eli ennusteen mukaan 59.29 miljoonan 
kansalaisen väestöä vuonna 2000. Vaikka tämä yleinen sitoumus pätee edelleen. Ranska 
on ilmoittanut, ettei sitä tulisi pitää enää erityisenä vuotta 2000 koskevana tavoitteena. 
Sen sijaan on sitouduttu sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoon, jotka koordinoitaisiin 
ja suunniteltaisiin ottaen huomioon yhteisesti päästöjen vähentymisen marginaaliset 
kustannukset. Ranskan mukaan tällaista lähestymistapaa olisi toteutettava koko EU:n 
tasolla nykyisen vakauttamistavoitteen "tasapuolisen kohdistumisen" varmistamiseksi sekä 
kansainvälisellä tasolla Berliinin valtuutuksen mukaisesti.Tavoitetta on vaikea ilmaista 
määrällisesti. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Ranskan tiedonannossa korostetaan, että Ranskan 
energiapolitiikka on ensimmäisestä öljykriisistä lähtien mahdollistanut C02-päästöjen 
merkittävän vähentämisen (enemmän henkilöä kohden vuosina 1980-1990 kuin 
useimmissa EU-jäsenvaltioissa). Tämän mukaisesti Ranskan tiedonannossa korostetaan 
vertailukelpoisten toimenpidekustannusten saavuttamista (vältettyä hiilipäästötonnia 
kohden) kaikissa jäsenvaltioissa. 
Painopiste on energian säästämisessä ja siirtymisessä polttoaineesta toiseen. 
Toimenpiteisiin sisältyy: toimenpiteet energian kulutuspuolella fossiilisia polttoaineita 
käyttävän sukupolven huippukysynnän vähentämiseksi; veroedut teollisuuden 
energiatehokkuuden parannuksille; tieverojen korotukset, tuki raidekuljetuksille. Nielun 
lisäämistä koskeviin toimenpiteisiin kuuluu metsittäminen, muutokset maankäytössä 
(YMP-uudistus) ja puun merkityksen lisääminen rakentamisessa. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Toimenpiteiden määrällisen esittämisen ja ennusteen 
välillä ei ole yhteyttä. Kansallisessa tiedonannossa esitetyt tiedot eivät ole riittäviä 
määrällisten arvioiden tekemiseksi toimenpidesarjan kokonaisvaikutuksista. 
Toimenpiteiden luokitus: Täytäntöönpanovaihe epäselvä, koska Ranskan ponnistukset 
liittyvät muiden jäsenvaltioiden hyväksymiin marginaaliponnistuksiin (ilmaistaan ecuina 
vastaavaa hiilitonnia kohden). Näyttää siltä, että odotetut vaikutukset koskevat vasta 
vuoden 2000 jälkeistä aikaa. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-pääs töistä vuonna 2000(2): Toimenpideskenaarion 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C()2-kartoitus EU-15. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita El 1-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
38 
mukaisesti päästöjen odotetaan kasvavan 7 %:lla vuonna 2000 vuoden 1990 tasolta. On 
hyvin vaikeaa arvioida ennusteeseen sisältyviä epävarmuustekijöitä, koska on epäselvää, 
mitkä toimenpiteistä vaikuttavat odotettuun päästöjen vähenemiseen. Oletuksena on 
tiedonannossa kuvattujen vapaaehtoisten energiansäästötoimenpiteiden toteuttaminen. 
Epävarmuutta lisää se, että arviot BKT:n kasvusta näyttävät alhaisilta, kun taas 
polttoaineiden hintoihin liittyvät oletukset näyttävät korkeilta, mikä mahdollistaa 
alhaisemmat päästöennusteet vuoden 2000 osalta (katso taulukossa A2 esitettyä vertailua 
muutettuun arvioon nähden tai edellä esitettyä taulukkoa). 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
39 
SAKSA 
Jäsenvaltion 
arvio(') 
Muunneltu 
arvio Päästöt 1990 
(GgC02) 
1013000 Arvio 1990/2000 
C02-kartoituksen 
lähtötasolta (%) 
- 13 
10 Toimenpiteiden 
vaikutus (GgC02) 
144330 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: 25 %:n väheneminen vuoden 1990 tasolta vuoteen 2005 
mennessä. Saksan on vielä asetettava tavoite vuodelle 2000. Saksan tiedonannossa 
kuvatuilla toimenpiteillä uskotaan olevan vaikutusta vuoteen 2005 mennessä. Niillä 
kuitenkin voidaan odottaa olevan vaikutuksia päästöihin jo vuoteen 2000 mennessä 
(mahdollisesti vaikutus C02-päästöjen vähenemiseen 13-15 %:lla kuten Saksan edustaja 
esitti viidennessä seurantakomitean kokouksessa 18 päivänä toukokuuta 1995 ja kuten 
komissiolle ilmoitettiin elokuun 1995 ajantasaistetussa kertomuksessa), vaikka 
toimenpiteiden todelliset vaikutukset tulevat pikemminkin esille lähinnä 
toteuttamisvaiheen loppupuolella kuin toteuttamisvaiheen alussa. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Kaikkia alueita koskee hyvin laaja joukko toimenpiteitä. 
Muutamia nyt täytäntöönpantavia päätoimenpiteitä ovat: 
liitto valtio-/osavaltiokohtainen kaukolämmityksen nykyaikaistamista 
koskeva ohjelma uusille osavaltioille 
laki sähkön myymisestä runkoverkkoon 
paikallisten ja alueellisten ilmansuojelupyrkimysten tukeminen 
uusiutuvien energianlähteiden käytön rahoittaminen 
verohelpotukset vastapainevoimalaitoksille mineraaliöljy veroa koskevaan 
lakiin 
mineraaliöljy veron nostaminen 
vero moottoriajoneuvojen päästöille 
valtakunnallinen liikenteen infrastruktuureja koskeva suunnitelma 
rautateitä koskeva rakenteellinen uudistus 
Nielun lisäämiseen tarkoitettuihin toimenpiteisiin sisältyvät metsittäminen ja metsien 
säilyttäminen. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Mitään toimenpiteitä ei ole ilmaistu määrällisesti. 
Toimenpiteiden luokitus: 115 luetteloidusta toimenpiteestä 92 on ollut tai on 
täytäntöönpano vaiheessa, 21 toimenpidettä on suunnitteluvaiheessa ja odottamassa 
hyväksymistä. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Koska Saksa ei ole 
esittänyt arviota toimenpiteistä tai ilmaissut niitä määrällisesti, vuoden 2000 päästötasoja 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EiTJ-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
40 
on vaikea arvioida. Seurantakomiteassa Saksa ilmoitti, että se odotti päästöjensä 
vähenevän 13-15 %:lla vuoteen 2000 mennessä vuoden 1990 tasolta(3). On epäselvää, 
mitkä toimenpiteet olisi pantava täytäntöön kyseisen päästöjä koskevan vähenemisen 
saavuttamiseksi tai mikä on täytäntöönpanon nykyinen taso ja vaikutus. Koska Saksa on 
avainasemassa yhteisön C02-päästöjen kannalta, toimenpiteiden vaikutukseen ja vuotta 
2000 koskeviin päästötasoihin liittyvä epävarmuus heijastuu epävarmuutena myös yhteisön 
C02-päästöjä koskevan tavoitteen edistymisen arvioinnissa. 
Saksa on ilmoittanut, että sillä on vaikeuksia saavuttaa kansallinen tavoite (- 25 % 
vuoteen 2005 mennessä vuoden 1990 tasolta), ellei C02-/energiaveroa oteta käyttöön 
yhteisön tasolla. Tässä kertomuksessa on oletuksena, että 13 %:n vähenemiseen ei sisälly 
C02-/energiaveroa. 
Seurantakomitean kokous, toukokuu 1995. 
41 
KREIKKA 
Jäsenvaltion 
arvio(') 
Muunneltu 
arvio Päästöt 1990 
(GgC02) 
86100 Arvio 1990/2000 
C02-kartoituksen 
lähtötasolta (%) 
14.3 
19 Toimenpiteiden 
vaikutus (GgC02) 
9590 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Kreikalla ei ole virallista tavoitetta. Kansallisessa 
tiedonannossa se on asettanut "realistiseksi päämääräksi" C02-päästöjen kokonaiskasvun 
rajoittamisen kaudella 1990-2000 15 %:iin (virhemarginaali +/- 3 %). 
Yhteenveto toimenpiteistä: C02-strategia rakentuu pääasiassa kaikki alat kattavasta 
energiansäästöpolitiikasta ja luonnonkaasun ja uusiutuvien energianlähteiden edistämisestä. 
Kansallisesti energiansäästötoimenpiteisiin sisältyy energiaa tehokkaasti hyödyntävä 
rakentaminen/laitesuunnittelu, uusi valaistusteknologia sekä lämpökattiloiden huolto. 
Teollisuudessa säästötoimenpiteisiin sisältyy lisätoimintojen parantamista ja tuotannon 
uudenaikaistamista. Kuljetusalalla toimenpiteisiin kuuluu vaihtoehtopolttoaineiden 
edistäminen, parannettu ajoneuvohuolto, liikenteenhallinta ja julkisen liikenteen 
kehittäminen. Ei nielujen lisäämiseen liittyviä toimenpiteitä (vasta käsitevaiheessa). 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. Luonnonkaasun käyttöönotto sähköntuotannossa 
Luonnonkaasun käyttöönotto teollisuudessa 
Luonnonkaasun käyttöönotto asumiseen, kauppaan 
ja palveluihin liittyvillä aloilla 
Yhteisen yhdenmukaistamispolitiikan edistäminen 
Parannukset ruskohiilivoimalaitoksissa 
Tuulienergialaitosten edistäminen 
Aurinkoenergiasovellusten edistäminen 
Biomassan käytön edistäminen 
Pienten vesivoimaloiden edistäminen 
Maalämpöenergian käytön edistäminen 
Uusiutuvia energianlähteitä koskevat kokeiluhankkeet 4.2 MtC02 
0.7 MtCO, 
1.1 MtC02 
0.2 MtC02 
0.3 MtC02 
1.0MtCO2 
1.0MtCO2 
0.9 MtC02 
0.2 MtC02 
0.06 MtC02 
0.1 MtCO, 
Energiaa tehokkaasti hyödyntävä rakentaminen/laitesuunnittelu 
kotitalouksissa ja palvelualalla 
Uusi valaistusteknologia kotitalouksissa ja palvelualalla 
Lämpökattiloiden huolto kotitalouksissa ja palvelualalla 
Teollisuuden lisätoimintojen parannukset 
Teollisuuden tuotannon uudenaikaistaminen 
Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistäminen kuljetuksessa 
Ajoneuvojen parannettu huolto ja energiaa tehokkaammin 
hyödyntävien ajoneuvojen käyttö 
Kuljetusjärjestelmien järkevä hallinta 0.0 MtC02 
0.7 MtC02 
0.4 MtC02 
0.5 MtC02 
0.8 MtCO~ 
0.05 MtCÖ, 
0.3 MtC02 
0.45 MtCO, 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 
42 
20. Julkisen liikenteen kehittäminen ja uudenaikaistaminen 0.4 MtCO 
YHTEENSÄ 13.4 MtC02 
Toimenpiteiden luokitus: Suunnitelmassa keskitytään hallituksen jo hyväksymiin 
toimenpiteisiin. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Realistisimmissa 
skenaarioissa Kreikka arvio, että sen päästöt lisääntyvät 15 %:lla +/- 3 %:lla vuoteen 2000 
mennessä vuoden 1990 tasolta, jos edellä esitetyt määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 
otetaan käyttöön. Oletuksena onkin, että sähköntuotantoon liittyvillä toimenpiteillä on 100 
%:n vaikutus mutta luonnonkaasun ja muiden toimenpiteiden käyttöön ottamisella on 
ainoastaan 75 %:n ja 67 %:n vaikutukset. 
Pahimmassa skenaariossa päästöt kasvaisivat 18 %:lla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 
mennessä. Näin tapahtuu, jos hallinnon piirissä epäonnistutaan perinpohjaisesti erityisesti 
toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvässä rahoituksessa, jos rahastot eivät ole jakaneet 
rahoitusta kuten pitäisi tai jos varoja käytetään väärin. Muita mahdollisesti ilmeneviä 
ongelmia saattaisivat olla luonnonkaasulla toimivien voimalaitosten rakentamiseen liittyvät 
viivästykset tai äkilliset energian kysynnässä tapahtuvat muutokset, esim. ilmastoinnin 
lisääntyminen koko kansallisella alalla. 
Parhaimmassa skenaariossa päästöjen lisääntymistä voitaisiin rajoittaa 12 %:iin. Näin 
tapahtuu, jos sähköntuotantoala nopeuttaa uuden teknologian käyttöönottoa 
ruskohiilivoimalaitoksissa, jos luonnonkaasun käyttöönotto onnistuu 100 %:sesti vuoteen 
2000 mennessä, jos käytetään kaasuvoimalaitoksia peruskuormitusvalmiuden 
aikaansaamiseksi, jos tavoitteeksi asetetaan mahdollisimman täydellinen korvaaminen 
luonnonkaasun avulla kotitalouksissa ja palvelualalla, jos yksityisen rahoituksen saatavuus 
uusiutuvien energianlähteiden edistämiseksi onnistuu odotettua laajemmin, jos energiaa 
tehokkaasti hyödyntävää teknologiaa olisi saatavilla myös kotitalouksille ja palvelualoille, 
jos energiatehokkuutta koskevat standardit ja merkinnät otetaan käyttöön ja jos julkinen 
rahoitus saatetaan myös ydininfrastruktuurin investointien ulottuville. 
Malleista kuitenkin ilmenee, että vaikka suuruudeltaan $3-$10/bbl olevan C02-veron 
vaikutukset olisivat rajalliset C02-päästöjen tasolla, vero voisi kuitenkin lisätä julkisen 
rahoituksen saatavuutta teknologisten hankkeiden rahoittamiseen. Tämän avulla voitaisiin 
turvata todennäköisimmän skenaarion toteutuminen eli päästöjen lisääntyminen 15 %:lla 
ja parantaa mahdollisuuksia saavuttaa paras skenaario eli ainoastaan 12 %:n 
lisääntyminen. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
43 
IRLANTI 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgC02) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion arvioi) 30720 20,5 1390 
Muunnettu arvio 25 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Irlannilla ei ole virallista tavoitetta, vaan päämäärä 
rajoittaa päästöjen lisääntyminen 20 %:iin vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Energiansäästön painottaminen sekä siirtymistä polttoaineesta 
toiseen koskeva valtion toimi. Toimenpiteisiin sisältyy yhdistettyjä lämpö- ja 
sähköhankkeita, vaihtoehtoisten energialähteiden edistämistä, tehokkaan 
turvevoimalaitoksen rakentaminen, energia-asiainkeskuksen perustaminen 
energiansäästöohjelman koordinoimiseksi, energiansäästöä edistävät tiedotuskampanjat, 
eristeiden parantaminen rakennuksissa, julkisen liikenteen kehittäminen 
kaupunkiasutuskeskuksissa. Teollisuus osallistuu C02-päästöjen vähentämiseen tekemällä 
vapaaehtoisia sopimuksia. Nielujen tehostamiseen kohdistuviin toimenpiteisiin kuuluvat 
metsitys ja jälleenmetsitys. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: 
1. energian kysynnän ohjaus (DSM) kotitalouksissa sekä 
palvelujen ja teollisuuden alalla 0,27 Mt C02 
YHTEENSÄ 0,27MtCO2 
Toimenpiteiden luokittelu: Useimpien suunnitelmassa kuvailtujen toimenpiteiden 
täytäntöönpano on jo käynnissä, nielujen tehostaminen mukaan lukien. 
Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2) 
: Irlanti arvioi suunnitelmassa kuvaillut toimenpiteet toteuttamalla voivansa rajoittaa C02-
päästöjen lisääntymisen 20 %:iin vuoden 1990 tasolta. Tässä arviossa ei ole otettu 
huomioon yhdistetyn C02-/energiaveron mahdollista käyttöön ottamista. 
Irlannin talouskasvu vuonna 1994(3) oli nopein OECD:n alueella ja sen kyky päästä 20 
prosentin tavoitteeseen ja säilyttää päästöt sillä tasolla on riippuvaisempi taloudellisen 
kasvun tulevasta tasosta kuin C02-strategiaan kuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta. 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
'OECD Economic Outlook (57), kesäkuu 1995. 
44 
ITALIA 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgC02) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion arvio(') 436300 2,9 54370 
Muunnettu arvio 6 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 
mennessä. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Laaja joukko toimenpiteitä, joihin kuuluvat öljyä polttoaineena 
käyttävän sähkövoimalaitoksen käytöstä poistaminen ja sähkön kaasulla tuottamisen 
aloittaminen; uudet investoinnit uusiutuviin energialähteisiin; toimenpiteet liikenteen 
rajoittamiseksi; julkisen liikenteen edistäminen; uudet energiatehokkuutta koskevat 
standardit kotitalouksissa; vapaaehtoiset sopimukset teollisuuden kanssa ympäristön laadun 
parantamiseksi. Nielujen tehostamiseksi tarkoitetut toimenpiteet keskitetään 
jälleenmetsitykseen, metsätalouteen ja metsätaloustuotteiden käytön edistämiseen. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei määrällisesti ilmaistuja toimenpiteitä. 
Toimenpiteiden luokittelu: Toimenpiteet on jaettu jo toteutettuihin toimenpiteisiin ja 
niihin, jotka muodostuvat lisäaloitteista C02-päästöjen rajoittamiseksi. Edelliseen ryhmään 
kuuluvat sähköntuotannon alan hyväksi toteutetut toimenpiteet (NEP 1988) sekä 
yhteistuotantoa ja teollisuuden energiantuotantoa omaan käyttöön koskevat toimenpiteet, 
jotka toteutettiin erikseen C02:n rajoittamisstrategiaan kuulumattomina. Jälkimmäiseen 
ryhmään kuuluvat asumisen/kaupallisen alan sekä liikenteen alan ja teollisuuden hyväksi 
toteutetut toimenpiteet. 
Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Italia ei odota voivansa 
vakauttaa päästöjä vuonna 2000 (1 - 5 prosentin ylitys). Ei ole selvää, mitkä 
toimenpiteistä sisältyvät tähän arvioon tai missä vaiheessa C02-strategiassa esitettyjen 
toimenpiteiden täytäntöönpano on. Tästä epävarmuudesta huolimatta toimenpiteiden 
laskettu vaikutus on hyvin korkea. Kansallisessa tiedonannossa olleiden epätäsmällisten 
tietojen perusteella on vaikea ymmärtää, miten Italia aikoo päästä edes ennustetulle 
päästötasolleen. Italia on todennut, että vakautumiseen päästään ainoastaan, jos C02-
/energiavero otetaan käyttöön yhteisön tasolla. 
Ottaen huomioon, että Italia on eräs tärkeimmistä C02-päästöjen aiheuttajista yhteisössä, 
epävarmuus sen päästöistä vuonna 2000 vaikuttaa huomattavasti arvioihin yhteisön 
tavoitteeseen pääsemisen edistymisestä. 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
45 
LUXEMBURG 
Jäsenvaltion arvio(') 
Muunnettu arvio Päästöt 1990 
(GgC02) 
13300 Arvio 1990/2000 
C02-kartoituksen 
lähtötasolta (%) 
-24,1 
-20 Toimenpiteiden 
vaikutus (GgC02) 
7820 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 
mennessä. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Suunnitelmassa keskitytään sähköntuotannon ja liikenteen 
alalle. Joihinkin toimenpiteisiin kuuluu toteutettavuustutkimuksia kaasuhöyryturbiinien 
käytöstä, kaasuturbiiniin ja vesivoimaan liittyvä pilottihanke, yhteistuotannon käyttöön 
ottaminen rakennuksissa ja sen muiden käyttötapojen tutkiminen, uusiutuvien 
energialähteiden käyttömahdollisuuksien tutkiminen, julkisen liikenteen edistäminen, 
intermodaalisen rahdinkuljetuksen kehittäminen, rautatieliikenteen ja sisävesiväylien 
käytön edistäminen, energiankulutukseen perustuvan ajoneuvoveron tutkiminen. Myös 
Luxemburg harkitsee C02-veron käyttöön ottamista. Ei toimenpiteitä nielujen 
tehostamiseksi. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei mitään. 
Toimenpiteiden luokittelu: Ne toimenpiteet, joiden täytäntöönpano on jo meneillään, 
muodostuvat pääasiassa lainsäädännöllisestä kehyksestä ympäristöpolitiikalle ja tietyistä 
tuista energiatehokkuutta edistäville toimenpiteille kotitalouksissa. Pääosa toimenpiteistä 
on suunnitteilla, mukaan lukien toimenpiteet sähköntuotannon ja liikenteen alalla. Jotkin 
toimenpiteistä ovat vasta kehittelyvaiheessa. Tärkeimpänä 'toimenpiteenä' on 
terästeollisuuden rakennemuutos, jonka vaikutus C02-päästöjen vähentämiseen on suurin 
mutta joka toteutetaan muiden poliittisten vaikutinten kuin ilmastonmuutoksen vuoksi. 
Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Luxemburg 
odottaa C02-päästöjen vähenevän vuoteen 2000 mennessä 33 prosentilla vuoden 1990 
tasoon verrattuna. Pääosa vähenemisestä johtuu terästeollisuuden rakennemuutoksesta, 
jossa vanhat terässulatot korvataan sähkösulatoilla. Tämä rakennemuutos on jo 
käynnistetty ja hyvässä vauhdissa. Kotitalouksien lämmitykseen tarkoitettujen 
kaasuhöyryturbiinien rakentaminen on suunnitteilla. Ei ole mitään syytä uskoa, etteikö 33 
prosentin tavoitteeseen päästäisi vuonna 2000. 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
46 
ALANKOMAAT 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgCO:) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion arvio(') 151800 -0,4 9900 
Muunnettu arvio 10 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Lämpötilan mukaan korjattuna tavoitteena on päästöjen 
vähentäminen 3 %:lla. 
Vuosi 1990 oli epätavallisen lämmin, joten huoneenlämmityksestä johtuvat päästöt olivat 
tavallista alhaisemmat. Alankomaiden kartoitusta vuodeksi 1990, johon tavoite perustuu, 
on tarkistettu käyttämällä astepäivälukuti lastoja, joiden perusteella vuodeksi 1990 saatiin 
kokonaismäärä, joka on 3,8 % korkeampi kuin tosiasialliset päästöt. Tämä merkitsee, että 
Alankomaiden tavoite, päästöjen väheneminen 3 %:lla vuoden 1990 lämpötilan mukaan 
korjatulta tasolta, vastaa tarkistamattomien päästötasojen nousua 0,7 %:lla. Koska yhteisön 
kartoitusta vuodeksi 1990 ei ole korjattu lämpötilan mukaan, on asianmukaisempaa viitata 
korjaamattomaan tavoitteeseen, joka on yleisesti hyväksytty viitetavoitteeksi. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Keskitytään energiansäästön ja energiatehokkuuden 
parantamiseen hyödyntämällä vapaaehtoisia sopimuksia teollisuuden ja maatalouden alalla 
sekä julkisella sektorilla. Suunnitelmaan kuuluu seuraavia toimenpiteitä: investoinnit 
yhteistuotantoon ja uusiutuvien energialähteiden tukeminen; vapaaehtoiset sopimukset 
energian säästämiseksi teollisuuden ja maatalouden alalla ja julkisella sektorilla; 
energiansäästöä koskeva ohjelma pk-yrityksille; energiatehokkuutta koskevat standardit 
ja säännöt kotitalouksille ja rakennuksille; avustuksiin ja tiedottamiseen perustuva 
energian kysynnän ohjaus (DSM). Polttoaineveroja on otettu käyttöön ja niiden aste 
määräytyy energia- ja hiilipitoisuuksien perusteella. Lakiehdotusta harkitaan C02-
pitoisuusasteen nostamiseksi pienkuluttajien osalta, mutta katsotaan, että jollei EU-veron 
toteutuminen edisty, suurkuluttajien pitoisuusasteen on pysyttävä muuttumattomana. 
Liikenteen alalla on toteutettu toimenpiteitä muista kuin ilmastonmuutossyistä, mutta 
niihin sisältyy myös ajoneuvoihin liittyviä toimenpiteitä energiatehokkuuden 
parantamiseksi, liikkuvuuden lisääntymisen rajoittamiseksi taloudellisia välineitä 
käyttämällä, liikennemuotojen välisen siirtymän edistämiseksi kattavan infrastruktuuriin 
kohdistuvan investointiohjelman avulla sekä intermodaalisen rahdinkuljetuksen 
edistämiseksi. Toimenpiteisiin nielujen tehostamiseksi kuuluvat metsitys ja maankäytön 
muuttaminen osana yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP). 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: 
YHTEENSÄ 9900 Gg 'H 
Toimenpiteiden luokittelu: Maan parlamentti on hyväksynyt edellä kuvatut toimenpiteet 
ja niiden täytäntöönpanoon on varattu tarvittavat määrärahat vuosibudjetista. Eräiden 
tärkeiden toimenpiteiden täytäntöönpano on jo meneillään, ne ovat pääasiassa 
vapaaehtoisia sopimuksia teollisuuden ja maatalouden hyväksi. Teollisuuden alalla on 
valmiina 20 sopimusta ja 9 aiejulistusta, jotka kattavat 75 % teollisuuden 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, CO:-kartoitus, EU-15. 
47 
energiankäytöstä. Maataloudessa sopimus lasinalaisviljelijöiden kanssa kattaa 85% 
maatalouden energiankäytöstä. 
Liikenteen alalla toimenpiteet on kuitenkin toteutettu muista kuin ilmastonmuutokseen 
liittyvistä syistä. Vaikka liikennettä koskevat toimenpiteet on sitouduttu panemaan 
täytäntöön ennen vuotta 2000, täytäntöönpanolle ei ole määritelty tarkkaa määräaikaa. 
Harkinnassa oleviin toimenpiteisiin kuuluu lakisääteisen energiaveron käyttöön ottaminen. 
Muihin harkinnassa oleviin toimenpiteisiin sisältyvät vaatimukset sähkölaitteille ja 
tehokkuusvaatimukset henkilöautoille, molemmat yhteisön tasolla. 
Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000( ): 
Jos edellä mainitut toimenpiteet pannaan täytäntöön, Alankomaat pystyvät vuoteen 2000 
mennessä vakauttamaan päästöt vuoden 1990 tasolle tarkistamattomien arvojen perusteella 
laskettuna, jotka lämpötilan mukaan tarkistettujen arvojen perusteella laskettuna vastaavat 
päästöjen vähenemistä hieman yli 3 prosentilla. Liikenteen alan osuus tästä vähenemisestä 
arvioidaan olemattomaksi, joten toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvä epävarmuus 
tällä alalla ei vaikuta ennusteisiin vuoden 2000 päästötasoista. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
48 
PORTUGALI 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgC02) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion arvio(') 42500 36 7030 
Muunnettu arvio 36 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Portugalilla ei ole virallista tavoitetta, vaan sen 
päämääränä on C02-päästöjen kasvun rajoittaminen 40 %:iin vuoden 1990 tasolta. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Suunnitelmassa esitetään laaja joukko kaikille aloille 
suuntautuvia toimenpiteitä. Toimenpiteisiin kuuluvat maakaasun käyttöönotto, yhteinen 
yhdenmukaistamispolitiikka, sähköntuotannon tehostaminen, energiansäästö loppukäytössä, 
tuet ja tiedotuskampanjat energiatehokkuuden parantamiseksi teollisuudessa, 
rautatieliikenteen edistäminen, tieinfrastruktuurin nykyaikaistaminen, liikenteen ohjaus. 
Toimenpiteisiin nielujen tehostamiseksi sisältyvät metsien ylläpito, metsitys ja 
metsänsuojelu. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei mitään. 
Toimenpiteiden luokittelu: Täytäntöönpanovaiheessa oleviin toimenpiteisiin kuuluvat 
sellaiset energiaa, teollisuutta ja kotitalouksia koskevat toimenpiteet, jotka ovat yhteydessä 
jo jonkin aikaa käynnissä olleisiin ohjelmiin (usein EU-ohjelmiin). Toimenpiteiden 
täytäntöönpanon etenemisestä liikenteen alalla ei ole varmaa tietoa, mutta vaikuttaa siltä, 
että ne ovat vielä kehittelyvaiheessa tai parhaimmillaankin vasta suunnitteilla. 
Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000( ): 
Jos kaikki suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet pannaan täytäntöön, Portugalin C02-
päästöjen odotetaan lisääntyvän 40 %:lla. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että toimenpiteiden 
täytäntöönpano liikenteen alalla on epävarmaa. Koska ei ole selvää, missä määrin 
liikenteen alan odotetaan vaikuttavan C02:n rajoittamiseen, tämän epävarmuustekijän 
vaikutusta oletettuun päästötasoon vuonna 2000 on vaikea arvioida. Kuten muissakin 
koheesiomaissa, päästötasot ovat kuitenkin riippuvaisempia taloudellisesta kasvusta kuin 
C02-strategiaan sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Päästöjen tosiasiallinen 
kasvu vuosien 1990 - 1993 välillä, joiden aikana talouskasvu oli vähäistä, on osoituksena 
siitä, että vuonna 2000 päästöjen kasvu jää alle 40 %:n. 
ESPANJA 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgC02) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
49 
ES PA MA 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgCO-0 COn-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion arvio1 227300 20.8 59470 
Muunnettu arvio 23 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Alunperin Espanja ennusti päästöjen kasvavan rajoitetusti 
25 % vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Rajoitettua kasvua on tarkistettu 
alaspäin 11-13 %:iin(2). 
Yhteenveto toimenpiteistä: Toimenpiteet keskittyvät energiansäästöön ja siirtymiseen 
polttoaineesta toiseen. Säilyttämistoimenpiteet on suunnattu pääasiassa teollisuuden 
(polttimet, sulattimet, tehokkaampi teknologia), liikenteen (tekniset ja ohjaustoimenpiteet) 
ja kotitalouksille/kaupalliselle alalle (tekniset määräykset, käyttäjätietoisuus). 
Polttoaineesta toiseen siirtymiseen sisältyy maakaasun käytön edistäminen teollisuudessa 
(esimerkiksi sementin ja teräksen tuotannossa sekä tulipesän varusteissa) ja asumisessa 
(huoneenlämmitys), sekä uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen (esimerkiksi 
vesi- ja tuulivoima) ja yhteinen yhdenmukaistamispolitiikka. Muihin toimenpiteisiin 
kuuluvat tuet julkiselle liikenteelle, investoinnit rautateiden infrastruktuuriin sekä 
rautatieliikenteessä käytetyn kaasuöljyn vapauttaminen veroista. Toimenpiteisiin nielujen 
tehostamiseksi sisältyvät metsitys, metsätalous, metsäpalojen torjunta ja 
metsäpalo vahinkojen valvonta. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei mitään. 
Toimenpiteiden luokittelu:. Energiaan liittyvät toimenpiteet sisältyvät Espanjan 
kansalliseen energiasuunnitelmaan vuosiksi 1991 - 2000. Niiden täytäntöönpano on siten 
jo käynnistynyt. Edellä täsmennetyt liikenteen alan toimenpiteet on jo pantu täytäntöön. 
Toimenpiteet nielujen tehostamiseksi ovat meneillään. 
Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000 
(3): Espanjan arvioidaan pääsevän vuodeksi 2000 asettamaansa tavoitteeseen, joka on 
päästöjen lisääntyminen 25 %:lla vuoden 1990 tasolta(4). Kuten muissakin 
koheesiomaissa, päästötasot ovat riippuvaisempia talouskasvusta kuin suunnitelman 
mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Ottaen huomioon heikon talouskasvun 
vuosien 1990 ja 1993 välisenä aikana Espanja voi tulevien vuosien taloudellisen kasvun 
tasosta riippuen kyetä jopa parempaan kuin päästöjen kasvun rajoittamiseen 25 %:iin. 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 
Seurantakomitean kokous, 18.5.1995 
3Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
4Tavoitetta on jälkeenpäin tarkistettu alaspäin 11-13 %:iin. Kuitenkin tämän kertomuksen 
arvioissa käytetään lukua 25 %. 
50 
RUOTSI 
Päästöt 1990 
(GgC02) 
Jäsenvaltion arvio(') 61300 
Muunnettu arvio Arvio 1990/2000 
C02-kartoituksen 
lähtötasolta (%) 
4,4 
6 Toimenpiteiden 
vaikutus (GgC02) 
10200 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 
mennessä. 
Yhteenveto toimenpiteistä: C02-strategiassa keskitytään siirtymiseen fossiilisten 
polttoaineiden käytöstä uusiutuvien energialähteiden käyttöön, energiatalouden 
kehittämiseen ja energian tehokkaampaan hyödyntämiseen. Toimenpiteisiin 
energiatehokkuuden parantamiseksi kuuluvat teknologian hankinnat ja sähkönkulutuksen 
kannalta tehokkaiden tuotteiden esittelyhankkeet, prosessit ja järjestelmät kodeissa, 
liiketiloissa ja teollisuudessa. Strategiassa on tärkeä osuus taloudellisilla välineillä, 
esimerkiksi C02- ja energiaveroilla, joilla on useita aloja koskettava vaikutus. 
Polttoaineiden verotus ja T&K (vaihtoehtoiset polttoaineet ja energiaa tehokkaasti 
hyödyntävät ajoneuvot) ovat ainoita liikenteen alalla toteutettuja toimenpiteitä. Metsäalalla 
toimenpiteisiin kuuluvat metsien ylläpito/metsätalous sekä kestokulutukseen tarkoitettujen 
metsätaloustuotteiden käytön edistäminen. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: 
1. Hiiliverot - energia-ala 
2. Polttoaine- ja hiilivero - liikenteen ala 
3. Hyötysuhdeohjelma 
4. Investointiohjelma 
5. Muut 
YHTEENSÄ 10,4 Mt C02 5,3 Mt C02 
2,2 Mt C02 
2,1 Mt C02 
0,6 Mt C02 
0,2 Mt CO, 
Toimenpiteiden luokittelu: Pääosa toimenpiteistä on meneillään. 
Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 20002: 
Näiden ilmastonmuutoksen estämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden avulla 
hiilidioksidikokonaispäästöjen ennustetaan lisääntyvän jonkin verran (esim. 4 %) vuoden 
1990 tasolta vuonna 2000. Tämä ennuste perustuu tarkistamattomiin arvoihin (joita ei ole 
korjattu lämpötilan mukaan). Jos lämpötilan mukainen tarkistus tehdään vuoden 1990 
päästöille (3 %), päästöt saadaan vakautetuiksi vuoteen 2000 mennessä. Tässä ennusteessa 
ei ole otettu huomioon vuonna 1994 tehtyjä energia- ja hiiliverojen korotuksia. Ottaen 
huomioon, että pääosa toimenpiteistä on toteutettu, C02-/energiavero mukaan lukien, ei 
ole syytä uskoa, etteikö Ruotsi kykenisi täyttämään kyseistä ennustetta. 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 
2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
51 
Ennusteessa on kuitenkin oletuksena, että ydinvoiman käytöstä poistaminen ei ala ennen 
vuotta 2000. Vaikka sitä ei aloitettaisikaan välittömästi, on uutta energiantarvetta vaikeaa 
täyttää muilla kuin fossiilisilla polttoaineilla. Ruotsilla on kuitenkin paljon 
mahdollisuuksia lisätä biopolttoaineiden käyttöä, erityisesti yhdistetyissä lämpö- ja 
sähkölaitoksissa sekä lämmitystarkoituksissa(3). Ydinvoiman käytöstä poistamisen alettua 
sähköntuotannosta aiheutuvat C02-päästöt tulevat lisääntymään huomattavasti. Lopullista 
päätöstä ydinvoiman käytöstä poistamisesta ei vielä ole tehty. 
3Luonnonvarojen hallintaa koskevan asiakirjan mukaisesti jäljellä olevat tärkeimmät joet 
suojellaan vesi voimankäyttöä varten. 
52 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Päästöt 1990 Arvio 1990/2000 Toimenpiteiden 
(GgC02) C02-kartoituksen vaikutus (GgC02) 
lähtötasolta (%) 
Jäsenvaltion arvio(') 577000 -6,1 71740 
Muunnettu arvio - 2 
Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 
mennessä. 
Yhteenveto toimenpiteistä: Polttoaineen vaihdon ja energiatehokkuuden edistäminen 
taloudellisia välineitä, määräyksiä ja tiedottamista/koulutusta käyttämällä, mukaan lukien 
kaasun käytön lisääminen sähköntuotannossa, yhteinen yhdenmukaistamispolitiikka ja 
uusiutuvat energialähteet; energiansäästöjärjestö Energy Saving Trustin perustaminen 
energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämiseksi; tiepolttoainemaksujen korotukset; 
ALV:n käyttöön ottaminen kotitalouksien polttoaineen ja sähkön käytössä; ekomerkinnät 
ja energiamerkinnät; rakennusmääräysten tarkistaminen. 
Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet^): 
1. Energiansäästö kodeissa (kotitalouksien polttoaineenkulutuksen ALV, uusi Energy 
Saving Trust -järjestö, energiatehokkuudesta tiedottaminen ja neuvonta, 
ekomerkintä, EY:n SAVE -ohjelma, rakennusmääräysten tarkistus 
energiatehokkuutta koskevien vaatimusten lujittamiseksi). 
14664 Gg C02 
2. Yritysten energiankulutus (energiatehokkuudesta tiedottaminen/neuvonta, Energy 
Saving Trustin suunnitelmat pienille yrityksille, energiasuunnittelua koskeva 
neuvontasuunnitelma (Energy Design Advice Scheme), EY:n SAVE -ohjelma, 
rakennusmääräysten tarkistus energiatehokkuutta koskevien vaatimusten 
lujittamiseksi). 
9165 GgC02 
3. Energiankulutus julkisella sektorilla (tavoitteet keskus- ja paikallishallinnon 
viranomaisille ja julkisen sektorin toimielimille). 
3666 Gg C02 
4. Liikenne (tiepolttoainemaksujen korotukset ja vähintään 5 prosentin todelliseen 
keskimääräiseen kasvuun sitoutuminen tulevissa budjeteissa). 
9165 GgC02 
YHTEENSÄ 36 660 Gg C02 
'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 
2Energy Saving Trustin vaikutuksia koskevaa uudelleenarviointia ei tuoda esille 
kansallisessa ohjelmassa esitetyssä taulukossa. 
53 
Toimenpiteiden luokittelu: Useimmat toimenpiteistä on jo toteutettu. Monet niistä ovat 
kuitenkin vapaaehtoisia tai riippuvaisia epävarmasta rahoituksesta. 
Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(3): 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa päästöjen odotetaan vähenevän Energy Saving Trustin 
perustamisen seurauksena. Rahoituksen odotettuun tasoon liittyvien muutosten vuoksi 
vaikutuksen odotetaan nyt olevan alunperin arvioitua vähäisempi (vähintään 0,3 miljoonaa 
hiilitonnia, joka vastaa 1.1 miljoonaa C02-tonnia), vaikka Trustissa kehitetään parhaillaan 
lisämalleja lisäsäästöjen aikaansaamiseksi. Vaikka otetaan huomioon Energy Saving 
Trustin vähäisempi vaikutus, Yhdistyneen kuningaskunnan C02-päästöjen odotetaan nyt 
kuitenkin olevan vuoden 1990 tasoa alhaisempia pikemminkin polttoaineiden vaihtamisen 
kuin energiansäästön ansiosta. 
3Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 
vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion 
kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 
54 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 91 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI i4 
Luettelonumero : CB-CO-96-096-FI-C 
ISBN 92-78-01231-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg