EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 31.01.1996 
KOM(96) 17 lopull. 
YHTEISÖN TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN 
PETOSTENTORJUNTA 
TYÖOHJELMA 1996 
(kommission esittämä) 

Viitaten erikseen vuoden 1995 toimien ja erityisesti petostentorjunnan kansallisten 
kertomusten vertailevaan erittelyyn Eurooppa-neuvosto on toistanut Madridin kokouksessaan 
täyden tukensa Ecofinin 27.11.1995 tekemille päätelmille. Näin ollen se kehottaa 
jäsenvaltioita ja toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin taloudellisten etujen yhtäläisen 
suojan saavuttamiseksi kaikkialla yhteisössä. 
Komission petostentorjunnan työohjelma vastaa neuvostolle ja parlamentille marraskuussa 
1995 esitetyn yleisohjelman1 mukaisenakin täysin tätä peruslinjaa. 
Komissio pitää myös huolen siitä, että tämä keskeinen aihe on esillä hallitusten välisen 
konferenssin valmistelussa: 
1. Yleisessä työohjelmassaan komissio täsmentää petostentorjunnan osalta: 
"Yhteisön taloudellisten etujen oikeussuojaa vahvistetaan. Uusia hallinnollisia 
seuraamuksia otetaan käyttöön. Yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa vahvistetaan. 
Yhteisön lainsäädäntöä ja toimintaohjelmia tarkistetaan tehokkuuden lisäämiseksi, 
petosriskien pienentämiseksi ja joustavamman toiminnan aikaansaamiseksi." 
2. Komissio esittää jäljempänä näiden yleisten suuntaviivojen mukaisesti 
yksityiskohtaisen petostentorjuntaohjelman vuodelle 1996. Sen tavoitteena on 
täsmentää yleisohjelman suuntaviivoja muuntamalla ne yksittäisiksi käytännön 
toimiksi. Nämä toimet kuuluvat komission vuoden 1994 petostentorjuntastrategiassa 
neljän ensisijaiseksi katsotun tavoitteen piiriin. Ne ovat: 
kenttätyöhön osallistumisen ja käytännön toimien tukemisen lisääminen ja 
toiminnan suuntaaminen riskialoille 
komission ja jäsenvaltioiden söpimusyhteistyön vahvistaminen, tietoverkkojen 
kehittäminen ja tiedon tehostettu hyödyntäminen 
yhteisön sääntelykehyksen terävöittäminen eri toiminta-aloilla 
kansallisten sääntelyjen yhteensoveltuvuuden parantaminen. 
Työohjelman toimet ovat näiden neljän ensisijaisen tavoitteen mukaisia ja niissä 
otetaan huomioon, että on välttämätöntä päästä yhtenäiseen suojaan kaikkialla 
yhteisössä, mitä Eurooppa-neuvosto on Madridin kokouksessa nimenomaisesti 
edellyttänyt. 
4. Kuten ennenkin, osa vuoden 1996 ohjelman toimista on aikaisempien 
toimintaohjelmien toistoa, koska ne joko ovat luonteeltaan jatkuvia ja välttämättömiä 
petostentorjunnan kokonaistarkastelussa tai niiden toteuttaminen vaatii vielä 
lisätoimia. 
Vrt. KOM(95)512 lopull 10.11.1995. 
2 
5. Uudet toimet johtuvat yhtäältä neuvoston 19.6.1995 vahvistamista vuoden 1994 
petostentorjuntaa koskevan kertomuksen pohjalta käydyn keskustelun päätelmistä -
neuvosto on lisäksi vahvistaessaan yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan 
asetuksen ja yleissopimuksen kehottanut komissiota tekemään näiden välineiden 
täydentämisaloitleita - ja toisaalta komission kansallisen tason petosten- ja 
tuhlauksentorjuntaa koskevien jäsenvaltioiden kertomusten tarkastelun yhteenvedosta 
sekä neuvoston 27.11.1995 vahvistamista päätelmistä tästä yhteenvedosta. 
6. Osa näistä vertailevan erittelyn tuloksena syntyneistä toimintalinjoista vaatii vielä 
komission yksiköiltä täydentävää tiedon keruuta (esimerkiksi ennaltaehkäisyn, 
rahansiirtojen, tarkastusten tulosten ja petostapauksissa suoritettavien jatkotoimien 
osalta). Tässä yhteydessä komissio keskittyy täsmentämään keinoja yhteisön 
taloudellisten etujen suojaamisen toteuttamiseksi kaikkialla yhtäläisenä. Tämä työ 
käynnistyy heti, mutta sen tulokset näkyvät vasta vuoden 1996 jälkeen. 
7. Vaikka uudet toimet liittyvät pääasiallisesti strategisiin toimintalinjoihin, jotka 
koskevat tiedon tehostettua hyödyntämistä, yhteisön sääntelykehyksen terävöittämistä 
ja kansallisten sääntelyjen yhteensoveltuvuuden parantamista, on välttämätöntä 
jatkuvasti korostaa osallistumista kenttätyöhön ja käytännön toimien tukemiseen, 
kuten Ecofin on edellyttänyt. 
8. Ohjelma vastaa myös Euroopan parlamentin toiveita, joka on aiheellisesti vaatinut 
komission yleisohjelman täsmentämistä taloudellisten etujen suojaamisen ja 
petostentorjunnan osalta sekä sen esittämistä muodossa, josta on helppo tehdä 
säännöllisiä arvioita. 
I. Kenttätyöhön osallistumisen ja käytännön toimien tukemisen lisääminen ja toiminnan 
suuntaaminen riskialoille 
1. Petostentorjunnan tehokkuuden kannalta on tärkeää, että paikalla tehtäville 
tarkastuksille luodaan petostentorjunnan oikeudellinen perusta, joka on yhteinen 
kaikilla budjettialoilla. Komission ehdotus, joka tässä vuoden 1996 ohjelmassa on 
otettu lainsäädäntötavoitteeksi (vrt. kohta Ill.l.b), pyrkii selkeyttämään ja 
täsmentämään paikalla suoritettavien tarkastusten horisontaalitason edellytykset 
(oikeus, velvoite, menettely) komission tarkastajien kenttätoiminnalle yhdessä 
kansallisten tarkastajien kanssa. 
On vahvistettava ja helpotettava paitsi oikeusviranomaisten keskinäisiä myös 
oikeusviranomaisten ja komission välisiä suhteita. Kolmanteen pilariin liittyvät 
aloitteet (Vrt. IV.3) vastaavat tätä tavoitetta. 
2. Lainsäädäntötoiminnan rinnalla komissio suosii suoria yhteyksiä jäsenvaltioiden 
tutkimusyksiköihin ja oikeusviranomaisiin sekä näiden keskinäisiä yhteyksiä ja 
yhteyksiä KIE-maiden (ja Europolin) toimivaltaisiin viranomaisiin. 
Tervettä ja tehokasta taloudenhoitoa koskevan aloitteen puitteissa komission yksiköt 
vahvistavat tarkastusten paikalla suorittamiskykyään KIE-maiden ja uusien itsenäisten 
valtioiden hyväksi koituvien yhteisön taloustoimien osalta 
3. Tupakka- ja tekstiilialan työryhmät jatkavat toimintaansa. Oliiviöljy- ja naudanliha-
alan työryhmät aloittavat käytännön toimet. 
Työryhmät koostuvat niin komission kuin jäsenvaltioidenkin kyseisissä yksiköissä 
toimivista alan asiantuntijoista ja tutkijoista. Työryhmien perustamisen tarkoituksena 
on optimoida kaikkien saman ongelman kanssa tekemisissä olevien tahojen yhteistyö 
- komission ja jäsenvaltioiden sopimusyhteistyöllä. Työryhmät edistävät yksikköjen 
toiminnan tehokkuutta lyhentämällä suorilla yhteyksillään reagointiaikaa hälyttäviin 
kehityssuuntiin ja uusiin petostapoihin. 
4. Passitusmenettelyjen tietokoneistamisen tavoitteena on menetelmän tehostaminen sekä 
petosten nopea paljastaminen ja tehokas ehkäiseminen2. 
Kun tarvittavat voimavarat on saatu käyttöön sekä jäljelläolevat sääntelyyn liittyvät 
ja tekniset ongelmat on ratkaistu, passitusmenettelyt voidaan tietokoneistaa kaikissa 
jäsenvaltioissa ja EFTA-maissa periaatteessa vuoden 1998 aikana. 
Tietokoneistamisen lisäksi on välttämätöntä lisätä fyysisiä tarkastuksia määränpäässä, 
lähetyspaikalla ja kuljetusten aikana mahdollisten petosten paljastamiseksi. 
Vrt. neuvoston päätöslauselma, annettu 23 päivänä marraskuuta 1995, 
passitusmenettelyjen tietokoneistamisesta, EYVL N:o C 372, 7.12.1995, s.2. 
Passitusmenettelyn tavoitteena on tehostaa menettelyä ja luoda mahdollisuudet 
petosten nopeaan paljastamiseen ja ehkäisemiseen. 
Sähköistä viestintää kehitetään edelleen ja välitettyä tietoa seurataan entistä 
järjestelmällisemmin. Odoteltaessa passitusmenettelyjen tietokoneistamista komissio 
vahvistaa lyhyellä tähtäimellä riskituotteiden ennakkohälytysjärjestelmää (suora yhteys 
lähtötullitoimipisteen ja vastaanottavan tullitoimipisteen välillä), jotta tiedonkulkua 
voidaan hyödyntää entistä tehokkaammin. 
5. Keskinäisen avun osalla SCENT-vcrkkoa"1 kehitetään järjestelmällisesti eri 
käyttäjäryhmien osaamisen ja tarpeiden pohjalta. 
Verkon käyttäjien lukumäärä kasvaa. Tietoyhteyksiä ja eri teknisiä sovellutuksia 
(esim. sähköpostia) voidaan ohjata uusille petoksentorjuntaan osallistuville 
viranomaisille tarvittavilla aloilla (esim. asiakirjojen jakelussa) näiden toimivaltaa 
tiukasti noudattaen. 
6. On teroitettava kolmansien maiden ja yhteisön taloudellisten toimijoiden vastuuta 
tullitariffien ja tullietuusjärjestelmän puitteissa tehtyihin petoksiin nähden, erityisesti 
tekstiilialalla, ja tähdennettävä tavarantuojien vastaavan paljastuneista petossummista 
yhteisölle. 
Tullietuusjärjestelyjä myönnetään eräiden kolmansien maiden taloudellisen kehityksen 
tai sopimusmaiden ja yhteisön taloudellisten suhteiden vahvistamiseksi. 
Tullietuusjärjestelmän määräysten rikkomukset vahingoittavat paitsi tullietuuden 
saaneen kolmannen maan taloutta myös yhteisön etuja, ennen muuta taloudellisia 
etuja. 
Suunnitteilla on komission tiedonanto suoraan parlamentille ja neuvostolle 
tullietuusjärjestelmän nykytilanteesta tarkoituksena tehdä selväksi seuraavien toimien 
välttämättömyys : 
tiedon jakaminen taloudellisille toimijoille tullitariffin ja 
tullietuusjärjestelmän soveltamiseen liittyvistä riskeistä sekä niiden vastuusta. 
Lisäksi selvitetään toimia taloudellisten toimijoiden auttamiseksi 
ulkomaankauppaan kolmansien maiden kanssa liittyvien riskien 
hallitsemisessa 
sopimuksen sisältämistä velvoitteista tiedottaminen tullietuuden saaneille 
kolmansille maille 
suoritettuja tarkastustoimia koskevan kyselyn lähettäminen kaikille edellä 
mainituille maille 
tiedotus jäsenvaltioille "tarkastusjärjestelmien sisäisestä tarkastuksesta" 
3 System Customs Enforcement Network. 
5 
ehdotus horisontaaliseksi sääntelyvälineeksi, jolla voidaan peruuttaa 
autonominen tullietuus tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen antama etu 
yhteisön sopimusvelvoitteiden mukaisesti 
ehdotus suojalausekkeiden sisällyttämisestä tullietuussopimuksiin 
komission toteuttama erityistarkastusmenettely asetukseen (ETY) N:o 3281/ 
94 ja erityisesti sen 9 artiklaan kohdistuvien valitusten ja rikkomusten 
jatkotoimiksi 
tutkimusten taloudellisen vaikutuksen tehostettu seuranta. 
7. Riskianalyysin tulokset ohjaavat yhä enemmän kenttätoimia. Tämän toiminnan 
kehittämistä käsitellään jäljempänä (ks. kohta II.7). 
II. Komission ja jäsenvaltioiden sopimusyhteistyön vahvistaminen, tietoverkkojen 
kehittäminen ja tiedon tehostettu hyödyntäminen 
1. Koulutusstrategia pyrkii täyttämään ensisijaisiksi katsotut tarpeet, jäsenvaltioiden 
viranomaisten koulutuksessa keskitytään rajattuihin aloihin ja se kohdennetaan 
yhteisön talousarvioon liittyviä petoksia torjuviin yksiköihin. 
Komissio valvoo varsinkin sitä, että rakennepolitiikan alat otetaan riittävästi 
huomioon. 
Lisäksi komissio pitää hyödyllisenä luoda yhteyksiä eräiden Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden kansallisiin hallintoihin. Unionihan rahoittaa näissä maissa merkittäviä 
hankkeita. Yhteisön etujen mukaista on kiinteä yhteistyö sekä toimintojen ja 
ulkomaankaupan asianmukaisen kehityksen valvominen näissä maissa. 
Toimien on liityttävä unionin laajenemiseen. Järjestämällä koulutuspäiviä kansalliset 
hallinnot saadaan tiedostamaan petosriskit eräillä yhteisön politiikan aloilla. 
Nämä toimet vastaavat kyseisten maiden komissiolle esittämiä ajankohtaisia tarpeita. 
2. Kun vuoden 1996 talousarvion budjettikohtia ryhmitellään uudelleen 
petostentorjunnan tehostamiseksi, etusijan saa petostentorjuntaan erikoistuneiden 
yksiköiden tukeminen erityisesti unionin talousarvioon kohdistuvien petostentorjunnan 
kenttätoimien vahvistamiseksi. 
EMOTR:n tukiosaston menojen osalta komissio tukee edelleen taloudellisesti 
jäsenvaltioiden toimintaohjelmia tarkastusyksiköiden organisaation parantamiseksi tai 
sen toiminnan tehostamiseksi komission neuvostolle tekemän ehdotuksen4 mukaisilla 
arviointiperusteilla ja menettelyillä. 
3. Kertomuksessa ilmaisen puhelinpalvelun ensimmäisestä vuodesta korostetaan 
myönteisiä kokemuksia. Toimintaa jatketaan. 
Vuonna 1996 ilmaispalvelu laajenee kolmeen uuteen jäsenvaltioon. 
KOM(95)467 lopull 12.10.1995 - Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) 
jäsenvaltioiden toimintaohjelmista EMOTR:n tukiosaston menojen tarkastamiseksi 
Komission ja jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden tiedonannot tehdään sopivan 
hallinnollisen järjestelyn pohjalta, joka kuuluu eräiden EMOTR:n tukiosastosta 
rahoitettujen toimien edunsaajien osalta toteutettavista toimenpiteistä annetun 
neuvoston asetuksen soveltamismääräyksiin (EY N:o 1469/95 - mustat listat5, vrt. 
kohta III.3). 
Perustettujen petostentorjunnan työryhmien edellytetään selvittelevän erityisesti: 
keskinäistä avunantoa koskevien tietojen ilmoittamisjärjestelmää. Tarvittaessa 
ryhdytään toimiin tiedon hyödyntämisen maksimoimiseksi ja näiden toimien 
tehokkuuden parantamiseksi. 
yhteisen SID6-tietokannan luomista sen jälkeen, kun ehdotus asetukseksi tulli-
ja maatalousalan keskinäisestä avunannosta on vahvistettu. Tavoitteena on 
tehostaa SCENT-järjestelmän mukaisen tiedonvaihdon tehokkuutta, 
havaittujen petosten ja rikkomisten seurauksia tietokannan 
monipuolistamiseksi. 
IRENE ja PRE-IRENE -tietokannat korvataan uudella IRENE 95 - tietokannalla, 
johon kootaan kaikki rikkomustapaukset tietolähteestä riippumatta (jäsenvaltion 
ilmoitus, AM-lomake, UCLAFin tutkimus...). Se tehostaa asioiden seurantaa (mm. 
rahoituksen osalta) ja helpottaa tiedon hyödyntämistä. 
Tiedon hyödyntämisen tehostamiseksi Ispran yhteinen tutkimuskeskus tekee 
selvityksiä komissiolle antamansa institutionaalisen tuen sekä kilpailukyvyn 
tukemishankkeittensa puitteissa. Perusteellinen tilastoanalyysi Ireneen kerätyistä 
tiedoista mahdollistaa eräisiin rahoitussiirtoihin liittyvien riskitekijöiden erittelyn sekä 
petoksen profiilin kuvauksen. Markkinoilla olevien ohjelmien arvioinnin ansiosta 
UCLAF saa käyttöönsä tehokkaammat työvälineet. 
Omien varojen osalta erityisesti asetuksen (EY, EURATOM) N:o 1552/897 
muutoksessa säädettyjen ilmoitusten informaatioarvoa lisätään huomattavasti 
panemalla täytäntöön määräykset, jotka neuvosto on vahvistanut yhteiseksi kannaksi 
ja jotka edellyttävät komission ja kansallisten hallintojen tehostettua yhteistyötä. 
Komissio jatkaa tapauskohtaista seurantaa auttaakseen jäsenvaltioita merkittävien 
petostapausten saatavien perintätoimissa. Tämän tarkoituksena ei ole pelkästään 
nopeuttaa perintää ja parantaa perintätulosta, vaan myös valmistella tyyppiesimerkkien 
avulla tarvittavia sääntelytoimia. 
Meneillään oleva selvitys jäsenvaltioiden kansallisista takaisinperintää koskevista 
säännöksi'*ï (Vrt. erityisesti kohta III.2 passitusmenettelyt: päävastuullisiin ja 
takaajiin sovellettavien perintäaikojen yhtenäistäminen) pyrkii yhteisön taloudellisten 
EYVLN:o L 145 29.6.1995, s.l. 
Système d' Information Douanière. 
Neuvoston yhteisen näkemyksen vahvistaminen yhteisöjen omia varoja koskevan 
päätöksen 88/376/EY soveltamisesta annetusta asetuksesta (EY, EURATOM) N:o 
1552/89. 
7 
etujen tehokkaaseen ja yhtäläiseen suojaamiseen tällä alalla. Jos osoittautuu, että 
yhtäläisyys edellyttää uusia sääntelyaloitteita, komissio tekee tarvittavat ehdotukset. 
Passitusmenettelyjä koskevat toimet, joihin kuuluu mm. herkkien tuotteiden 
vakuussumman korottaminen, on omiaan tehostamaan perinteisten omien varojen 
perintää. 
Rakennerahastojen osalta komissio vaatii jäsenvaltioilta parempaa tiedottamista 
rikkomuksista8. 
9. Eurooppa-neuvoston Madridin kokouksen pyynnön mukaisesti komissio tutkii 
rahoituksen epäämisjärjestelmän ulottamista maataloudesta muille aloille osana 
terveen taloudenhoidon valmistelua (SEM2000). 
III. Yhteisön sääntelykehyksen terävöittäminen eri toiminta-aloilla 
1. Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta annetun neuvoston asetuksen9 
tultua vahvistetuksi vuoden 1995 lopulla komissio: 
a. syventää vertailevaa erittelyä täyttääkseen neuvoston pyynnön hallinnollisten 
seuraamusten järjestelmän ulottamisesta tarvittaville budjettialoille, erityisesti 
rakennerahastoihin 
b. toimii määrätietoisesti sen hyväksi, että neuvosto voi vahvistaa vuoden 1996 
ensimmäisellä puoliskolla ehdotuksen asetukseksi komission paikalla 
suoritettavista tarkastuksista Euroopan yhteisöjen rahoituksellisiin etuihin 
kohdistuvien petosten ja rikkomisten toteamiseksi10 
e. näiden tuloksena se saattaa ajan tasalle komission valtuuttamien tarkastajien 
valtuuksista omien varojen osalta annetun asetuksen N:o 165/74 
d. päättää eräiden EMOTR:n tukiosastosta rahoitettujen toimien edunsaajien 
osalta toteutettavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1469/95 soveltamismääräyksistä (musta lista). 
Kuten Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä 
joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 
artiklassa määritellään: Väärinkäytösten tunnusmerkit toteuttaa jokainen yhteisön 
oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkominen, joka johtuu taloudellisen toimijan 
teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko yhteisöjen 
yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hoidossa oleville talousarvioille, joko suoraan 
yhteisöjen puolesta kannettujen omien varojen vähenemisen tai lakkaamisen taikka 
perusteettoman menon takia 
Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, 
EYVL N:o L 312, 23.12.1995, s.l. 
KOM (95)690 lopull. 
2. Yhteisön passitusmenettelyistä 29.3.1995 antamansa tiedonannon" mukaisesti 
komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin sekä määräysten käytännön soveltamisen että 
sääntelyn osalta. 
Jo sovittujen järjestelyjen ja sopimusten (kokonaisvakuutta koskevien määräysten 
muuttamisen, passitusasiakirjoja koskevien menettelyjen päättämisen, pakollisten 
kuljetusreittien vahvistamisen) ohella komissio ehdottaa näin ollen vastaavien 
yhteisösäädösten muuttamista12: 
petosriskin sisältäviä tavaroita koskevien siirtojen kokonaisvakuuden 
kieltämismenettelyn helpottaminen, jotta nämä tavarat tulisivat 
kokonaisuudessaan tullinkannon piiriin 
herkkien tuotteiden passitusasiakirjoja koskevien menettelyjen päättämisen 
nopeuttaminen 
pakollisten kuljetusreittien vahvistaminen (kuljetusajan rajoittaminen) 
määränpään muuttamiskielto 
' kokonaisvakuuden nostaminen 100 prosenttiin 
niiden tapausten uudelleentutkiminen, joissa kokonaisvakuus on väliaikaisesti 
evätty 
jälkitarkastusten lisääminen 
tullivelkavastuun tarkoituksenmukaisin jakaminen eri velallisten kesken 
päävastuullisiin ju takaajiin sovellettavien perintäaikojen yhtenäistäminen 
T2 ja T2L -asiakirjojen pakollisuus merikuljetuksissa yhteisötavaroiden 
osalta. 
Lisäksi komissio avustaa tarvittaessa parlamentin Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 138 e artiklan nojalla suunnittelemaa tutkimusta petollisesta 
toiminnasta. 
3. Suunnitellun TIR-yleissopimuksen muuttamisen yhteydessä komissio toimii 
määrätietoisesti kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sopimuksen 
parantamiseksi erityisesti petosten määritelmän täsmentämiseksi. 
4. Komissio arvioi myönteiset ja kielteiset kannustimet jäsenvaltioiden kannalta petosten 
ja rikkomisten ilmoittamiseksi tavoitteenaan kannustimien tehokkuuden selvittäminen. 
5 Terveen ja tehokkaan taloudenhoidon hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisesti 
komissio valvoo, että sääntely on valmistelusta lopulliseen vahvistamiseen saakka 
selkeää, valvottavissa olevaa eikä houkuttele petokseen. 
Jälkitarkastuksiin sovelletaan samoja periaatteita määrittelemällä korkean riskin alat, 
jotta sääntelytoimet voidaan kohdistaa tehokkaasti13. 
KOM (95)108 lopull. 
Komitea on asettunut neljän enmsimmäisen kohdan kannalle. Muut ovat sisäisessä 
harkinnassa ja johtavat mahdollisesti säädösten muutosesityksiin. 
Tässä yhteydessä komissio aikoo tutkia vakuusmääräykset tullikoodeksin, 
Kokemus petostentorjunnasta, rahoitustarkastuksesta ja riskianalyysista hyödynnetään 
täysimääräisenä. Alan toimivaltaisten yksiköiden kannanotot tuodaan julki 
petostentorjuntasääntelyn aukottomuuden parantamiseksi. 
6. Komissio jatkaa toimia asetuksen 1468/81 korvaamiseksi keskinäistä avunantoa tulli-
ja maatalousalalla koskevalla asetusesityksellä. Sen tultua hyväksytyksi SID-
tietokannan töteuttamismääräykset täsmennetään soveltamismääräyksissä. 
Komissio toimii myös asetuksen 1552/89 lopulliseksi vahvistamiseksi. 
IV. Kansallisten sääntelyjen yhteensoveltuvuuden parantaminen 
Taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaa koskevan yleissopimuksen ja siihen 
liittyvän lahjontaa koskevan pöytäkirjan hyväksymisen jälkeen: 
1. Komissio esittää 20.12.1995 hyväksytyn aloitteensa14, jotta neuvosto voi vahvistaa 
ennen vuoden loppua tämän toisen sääntely välineen (yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvänä pöytäkirjana). Pöytäkirja 
määrittelee oikeushenkilöiden rikosoikeudellisen vastuun ja tekee petoksella saadun 
rahan pesun rangaistavaksi. Se sisältää tarkempia määräyksiä oikeudellisesta 
yhteistyöstä, ensisijaisesta toimivallasta oikeustoimiin ryhtymisessä sekä Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta. 
2. Komissio osallistuu aktiivisesti unionin puheenjohtajamaa Italian käynnistämään 
keskusteluun oikeusviranomaisten yhteistyötä koskevasta ohjelmasta, joka voi 
tehokkaasti parantaa petostentorjuntaa. 
3. Komissio toimii tarmokkaasti yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevaan 
yleissopimukseen liittyvän lahjontaa koskevan pöytäkirjan toteuttamiseksi ja ryhtyy 
tarvittaviin jatkotoimiin pöytäkirjan tavoitteiden edistämiseksi ottaen huomioon 
Euroopan parlamentin toimet ja pyynnöt. 
4. Komissio seuraa yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 
ratifioinnin kehitystä ja tutkii sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Se 
esittää neuvostolle kertomuksen tämän täytäntöönpanon edistymisestä. 
naudanlihan tuontimaksujen sekä yleisistä tarkastuksia koskevista säännöistä 
viinialalla annettuun asetukseen (EY) N:o 2048/89 liittyvän henkilöstökysymyksen 
osalta, samoin naudanlihan vientimaksujen, oliiviöljyn tuottajien 
avustamisjärjestelmän sekä rakennerahastoista annetun asetuksen (EY) N:o 4253/88 
artiklojen osalta. 
KOM (95)693 lopull. 
10 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 17 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 
Luettelonumero : CB-CO-96-047-FI-C 
ISBN 92-78-00153-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg