YHTEINEN KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Serbian edistymisestä jäsenyysehtojen täyttämisessä ja erityisesti etenemisessä kohti näkyvää ja kestävää suhteiden parantamista Kosovon* kanssa

1. Johdanto

Serbian jäsenyyshakemuksesta lokakuussa 2011 antamassaan lausunnossa[1] Euroopan komissio totesi, että ”Serbia on edistynyt hyvin Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien poliittisten jäsenyysehtojen sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä. Edistymisen on kuitenkin jatkuttava, ja Kosovon ongelmiin on löydettävä käytännön ratkaisuja”. Komissio suositteli myös, että Serbian kanssa aloitetaan neuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä heti kun se on edistynyt merkittävästi toimissaan kohti ensisijaisena tavoitteena olevaa Kosovon-suhteiden normalisointia vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen mukaisesti. Komission suosituksen johdosta ja kun toimissa suhteiden parantamiseksi Kosovoon alustavasti edistyttiin, Eurooppa-neuvosto myönsi Serbialle ehdokasmaan aseman maaliskuussa 2012.

Ottaen huomioon edistymisen EU:n tukemassa Serbian ja Kosovon välisessä vuoropuhelussa, jota käydään unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan suojeluksessa, ja odotettavissa olleen merkittävän lisäedistymisen vuoden 2013 alkupuoliskolla neuvosto vahvisti 11. joulukuuta 2012 esittämissään päätelmissä, että Serbian edistymistä tarkastellaan uudelleen Irlannin puheenjohtajakauden aikana komission ja korkean edustajan keväällä 2013 esittämän kertomuksen pohjalta, jotta Eurooppa-neuvosto voisi tarvittaessa tehdä päätöksen liittymisneuvottelujen aloittamisesta Serbian kanssa.

Tässä kertomuksessa selostetaan tämän vuoksi Serbian lisäedistymistä asiassa 11. joulukuuta 2012 ja 15. huhtikuuta 2013 välisenä aikana. Siinä arvioidaan Kosovon-suhteiden parantamista koskevan keskeisen painopisteen täyttämiseksi toteutettuja toimia sekä korkean tason vuoropuhelun tuoreimpien tulosten että vuosina 2011 ja 2012 tehtyjen sopimusten tosiasiallisen täytäntöönpanon valossa.

Lisäksi kertomuksessa esitellään ja arvioidaan viimeaikaisia toimia EU-uudistussuunnitelman toteutuksen vauhdittamiseksi. Siinä tarkastellaan erityisesti viimeaikaista kehitystä oikeusvaltioperiaatteen ja erityisesti oikeuslaitoksen uudistamisen, korruption torjunnan ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisten toimien alalla sekä keskeisten toimielinten riippumattomuuden, tiedotusvälineiden vapauden, syrjinnän vastaisen politiikan, vähemmistöjen suojelun ja liiketoimintaympäristön parantamisen aloilla. Kertomuksessa arvioidaan myös Serbian viimeaikaisia aloitteita, joiden myötä se on pyrkinyt toimimaan rakentavasti alueella ja parantamaan suhteita naapureihinsa.

Tässä kertomuksessa esitetty arviointi perustuu komission ja korkean edustajan keräämiin ja analysoimiin tietoihin, joihin sisältyvät muun muassa Serbian viranomaisten toimittamat tiedot, asiantuntijavaltuuskuntien havainnot sekä jäsenvaltioilta ja kansainvälisiltä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä saadut tiedot. Kertomuksen viimeisessä osassa esitetään päätelmiä ja annetaan suosituksia.

2. Kosovon-suhteiden parantaminen

Belgradin ja Pristinan välinen vuoropuhelu on Serbian vaalien jälkeen kehittynyt korkean tason poliittiseksi prosessiksi korkean edustajan tuella.

Pääministeritason kokoukset aloitettiin lokakuussa 2012. Korkea edustaja teki heti prosessin alussa selväksi sen luonteen: siinä edetään vähitellen helpommista kysymyksistä vaikeampiin eikä lopputulos jää avoimeksi. Tavoitteena on osapuolten suhteiden asteittainen normalisointi riippumatta siitä, minkä kannan ne ottavat viralliseen asemaan. Samalla osapuolet edistyvät suhteissaan EU:hun.

Lokakuun 2012 ja huhtikuun 2013 lopun välillä on järjestetty kymmenen kokousta[2]. Myös presidentti Tomislav Nikolić ja presidentti Atifete Jahjaga tapasivat 6. helmikuuta.

Korkean tason vuoropuhelun alkuvaiheessa joulukuuhun 2012 saakka keskusteluissa käsiteltiin helpommiksi katsottuja kysymyksiä, kuten yhdennetyn rajaturvallisuuden toteuttamista, uskonnollista ja kulttuuriperintöä sekä yhteysjärjestelyjä. Ensimmäisten kuukausien aikana saavutettiin jo joitakin tärkeitä tuloksia.

Tärkein näistä oli yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpano. Joulukuun 2012 loppuun mennessä oli käytössä neljä rajanylityspaikkaa, joista kaksi Pohjois-Kosovossa, ja helmikuun loppuun mennessä kaikki kuusi Serbian ja Kosovon välistä rajanylityspaikkaa oli otettu käyttöön. Täytäntöönpanoa koskevien keskustelujen yhteydessä osapuolet sopivat myös aloittavansa tullien kantamisen ja perustavansa rahaston Pohjois-Kosovon kehittämistä varten. Vapaan liikkuvuuden suhteen on käytössä henkilökortteihin perustuva järjestelmä, joka toimii hyvin. Molemmat osapuolet ovat jatkaneet myös tullileimoja koskevan sopimuksen soveltamista. Väestörekisteriin liittyvä työ on edennyt hyvin ja saataneen valmiiksi tammikuuhun 2014 mennessä. Kiinteistörekisterin osalta osapuolet tekevät edelleen tarvittavia valmisteluja. Yliopistotutkintojen hyväksymistä koskeva sopimus etenee sujuvasti. Serbian ja EULEXin yhteistyö on kehittynyt edelleen myönteiseen suuntaan useilla aloilla. Sitä on tehostettava sitä mukaa kuin osapuolten suhteet normalisoituvat. Yhteistyötä muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa helpottavat suorat korkean tason kontaktit ja säännöllinen yhteydenpito operatiivisella tasolla. Serbia on sitoutunut panemaan kokonaan täytäntöön EULEXIN kanssa tekemänsä poliisiyhteistyöpöytäkirjan.

Muita osapuolten pääministerien saavuttamia merkittäviä tuloksia ovat sopimus yhteysjärjestelyistä sekä sopimus uskonnollisesti ja kulttuurisesti merkittävien kohteiden suojelun parantamisesta (monietnisen erikoisyksikön perustaminen Kosovon poliisiin).

Korkean tason vuoropuhelun toisessa vaiheessa tammikuusta 2013 alkaen pääministerien kokouksissa on keskitytty sellaisten rakenteiden luomiseen Kosovon pohjoisosaan, jotka täyttävät paikallisväestön turvallisuus- ja oikeustarpeet tavalla, jolla varmistetaan yhtenäisen institutionaalisen ja hallinnollisen rakenteen toiminta Kosovossa, kuten joulukuussa 2012 kokoontuneen neuvoston päätelmissä kehotettiin.

Osapuolet sopivat, että keskusteluissa pyritään sellaiseen periaatteiden ja järjestelyjen kokonaisuuteen, joka antaa Kosovon serbiyhteisölle uuden tulevaisuudenvision ja esittää ratkaisuja heidän huoliinsa ja tarpeisiinsa mutta pitää samalla Kosovon instituutiot ja oikeudellisen kehyksen toimivana.

Molemmat osapuolet ovat koko korkean tason prosessin ajan olleet erittäin sitoutuneita prosessiin. Erityisesti maiden pääministerit ovat luoneet hyvät yhteistyösuhteet ja osoittaneet poliittista rohkeutta ja kypsyyttä hyvin arkaluonteisista ja monitahoisista asioista keskustellessaan, vaikka taustalla ollut poliittinen ilmapiiri on usein ollut vaikea. Heille on annettava tästä tunnustusta. Vuoropuhelun viime vaiheessa molempien osapuolten varapääministerit tulivat mukaan kokouksiin. Tämän ansiosta niihin saatiin lisää paikallistason poliittista legitimiteettiä ja asiantuntemusta.

Pohjois-Kosovoa ja Kosovon serbiyhteisön ongelmia koskevat keskustelut saatiin päätökseen 19. huhtikuuta, jolloin parafoitiin ”ensimmäinen sopimus suhteiden normalisoinnin periaatteista”.

Sopimuksessa määrätään sellaisen Kosovon serbienemmistöisten kuntien liiton/yhteisön perustamisesta, joka toimisi Kosovon nykyisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Tällä liitolla/yhteisöllä on oma perussääntö ja omat toimielimet samoin kuin Kosovossa olevalla toisella kuntien liitolla ja se edustaa aluettaan keskushallintoon päin.

Poliisitoimea koskevissa sopimuksen määräyksissä vahvistetaan periaate, jonka mukaan Kosovossa on yksi poliisikunta. Siinä määrätään myös Pohjois-Kosovon kaikkien poliisijoukkojen yhdistämisestä Kosovon poliisiin. Pohjoisosan neljää kuntaa varten nimitetään alueellinen poliisikomentaja. Hänet nimittää Kosovon sisäasiainministeriö kyseisten neljän kunnan pormestarien laatimalta listalta. Yksimielisyyteen päästiin siis siitä, että maan pohjoisosan serbienemmistöisten kuntien neljä pormestaria kuulisivat asiasta kuntien liittoa/yhteisöä ja toimittaisivat sitten sisäasiainministeriölle listan, jonka perusteella ministeriö tekee nimityksen.

Oikeuslaitosta koskevissa sopimuksen määräyksissä vahvistetaan periaate, jonka mukaan kaikki oikeusviranomaiset integroidaan Kosovon oikeudelliseen kehykseen, jonka puitteissa ne sitten toimivat. Pristinaan perustetaan muutoksenhakutuomioistuin, jossa käsitellään kaikki Kosovon serbienemmistöisiä kuntia koskevat asiat ja jonka yksi jaosto sijoitetaan pysyvästi Mitrovican pohjoisosaan.

Sopimuksen mukaan maan pohjoisosan kunnissa järjestetään Etyjin tuella kunnallisvaalit vuonna 2013.

Sopimustekstissä määrätään myös energiaa ja telealaa koskevien keskustelujen päätökseen saattamisesta kesäkuun puoleenväliin mennessä.

Osapuolet ovat sopineet, etteivät ne estä tai kannusta muita estämään toisen osapuolen edistymistä toimissa, jotka liittyvät EU:hun lähentymiseen.

Osapuolet sopivat lisäksi, että ne hyväksyvät täytäntöönpanosuunnitelman 26. huhtikuuta mennessä ja perustavat täytäntöönpanoa käsittelevän komitean EU:n avustuksella.

EU myös odottaa, että osapuolet jatkavat, uuden yhteisymmärryksensä / uusien suhteidensa hengessä ja tämän vaikuttamatta Kosovon asemaa koskeviin kantoihin, työtään suhteidensa normalisoimiseksi. Tässä yhteydessä niiden olisi käsiteltävä muun muassa Kosovon liittymistä kansainvälisiin järjestöihin tai sen osallistumista niiden toimintaan.

3. Viimeaikainen edistyminen jäsenyysehtojen täyttämisessä 3.1. Johdanto

Serbia on viime kuukausina toteuttanut toimia maan EU-uudistussuunnitelman elvyttämiseksi. Serbian hallitus on toimikautensa alussa heinäkuussa 2012 ilmoittamansa tavoitteen mukaisesti tehostanut EU-uudistussuunnitelman koordinointia. Se on ryhtynyt panemaan täytäntöön joulukuussa 2012 hyväksymäänsä laajaa toimintasuunnitelmaa kaikkien komission vuoden 2012 edistymiskertomuksessa havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Sen tarkoituksena on julkaista toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevia kertomuksia määräajoin eli huhti-, kesä- ja syyskuussa 2013. Tärkeä virstanpylväs oli hallituksen 28. helmikuuta 2013 hyväksymä kansallinen suunnitelma lainsäädännön lähentämiseksi unionin säännöstöön vuosina 2013–2016. Tämä lainsäädännön lähentämissuunnitelma on yksityiskohtainen suunnitteluasiakirja kaikesta lainsäädännöstä, joka Serbian on hyväksyttävä täyttääkseen vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvat velvoitteet ja valmistellakseen lainsäädäntönsä edelleen mukauttamista unionin säännöstöön. Siihen sisältyvässä yksityiskohtaisessa suunnitelmassa esitetään vuonna 2013 toteutettava lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja siihen osoitettavat talousarviovarat. Asiakirja tarjoaa myös perustan lainsäädännön lähentämiseen liittyvien toimien tehokkaan valvonnan ja eri sidosryhmien tiiviimmän osallistumisen varmistamiselle.

Serbian hallitus on sitoutunut parantamaan oikeusvaltion periaatteiden noudattamista vuoden 2012 takaiskuista huolimatta, varsinkin oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan aloilla. Useilla keskeisillä aloilla valmistellaan strategioita, jotka on määrä hyväksyä vuoden 2013 alkupuoliskolla. Vaikka Serbian viranomaiset toimittivatkin laajan kuulemisen tietyillä aloilla ja pyysivät EU:lta asiantuntija-apua, niiden on edelleen kehitettävä kuulemismenettelyä kaikkien sidosryhmien osalta ja muun muassa varattava riittävästi aikaa lakiehdotusten tarkasteluun parlamentissa.

3.2. Uudistusten toteutus

Ensimmäiset oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvät lakimuutokset hyväksyttiin joulukuussa 2012 saman vuoden syyskuussa perustettujen työryhmien ehdotusten perusteella. Näihin työryhmiin osallistuivat myös keskeiset sidosryhmät. Tuomareita ja syyttäjiä koskevia säännöksiä muutettiin, jotta noin 900:lle vuonna 2009 koeajaksi palvelukseen otetulle tuomarille voitiin myöntää vakinainen virka. Rikoslakiin tehtiin kolme tärkeää muutosta: toisen maan turvapaikkaoikeuden väärinkäyttöön tähtäävien järjestelyjen kriminalisointi; kunnianloukkausten ja ”tuomioistuinmenettelyjä koskevan luvattoman julkisen kommentoinnin” rangaistavuuden poistaminen; ja tiettyjen ”viharikosten” motiivin (esimerkiksi etninen alkuperä, uskonto tai seksuaalinen suuntautuminen) tunnustaminen raskauttavaksi asianhaaraksi. Myös virka-aseman väärinkäyttöön liittyviä säännöksiä muutettiin, jotta tämän rikoskäsitteen soveltamista yksityisiin toimijoihin voitiin tarkentaa. Rikoslain 359 pykälän nojalla vireillä olevat asiat on nyt luokiteltava uudelleen tapauskohtaisesti rikoslain talousrikoksia koskevassa osassa määriteltyjen uusien rikoskäsitteiden pohjalta. Tämä rikoslain osa on tarkoitus ottaa laajamittaiseen tarkasteluun, jotta siihen voitaisiin tehdä lisää muutoksia tulevaisuudessa. Uuden rikosprosessilain täytäntöönpano on valmisteltava huolellisesti.

Oikeuslaitoksen uudistamisesta on tullut Serbian uudelle hallitukselle mittava haaste sen jälkeen, kun perustuslakituomioistuin päätti heinäkuussa 2012 kumota tuomareiden ja syyttäjien uudelleennimittämisen, mikä johti välittömästi käytännön ongelmiin, kun noin 800 tuomaria (kolmannes tuomareiden kokonaismäärästä) oli saatava nimitettyä uudelleen virkoihinsa. Tämän tilanteen vuoksi Serbian viranomaisten oli aluksi pakko keskittyä kiireellisten toimien toteuttamiseen joulukuussa 2012. Vasta tämän jälkeen voitiin ryhtyä kehittämään keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmia. Näihin kuuluu muun muassa sellaisen kokonaisvaltaisen strategian valmistelu, jolla voidaan varmistaa puolueettoman, riippumattoman ja tehokkaan oikeuslaitoksen kehittämisen edellyttämät kestävät rakenteelliset muutokset.

Perustuslakituomioistuimen heinäkuussa 2012 tekemän päätöksen jälkeen ylimmät tuomari- ja syyttäjäneuvostot nimittivät uudelleen virkoihinsa kaikki aiemmin nimittämättä jääneet tuomarit ja syyttäjät perustuslakituomioistuimen edellyttämässä 60 päivän määräajassa. Tähän mennessä tuomarit on nimitetty uudelleen niihin tuomioistuimiin, joissa he toimivat aiemmin, tai ne korvanneisiin tuomiopiireihin. Suunnitelmissa on tehdä tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen verkkoon muutoksia, joilla varmistettaisiin uudelleen nimitettyjen tuomareiden mahdollisimman hyvä jako eri toimipisteisiin siten, että huomioon otetaan sekä heidän omat toiveensa ja perustuslaillinen oikeutensa olla joutumatta siirretyksi uuteen paikkaan ilman omaa suostumustaan että koko oikeuslaitoksen tarpeet saavutettavuuden ja läheisyyden näkökulmasta. Tuomareiden työmäärissä on edelleen suuria eroja, ja menettelyt ovat yhä monissa tapauksissa turhan pitkiä. Ennen tuomioistuinverkon uudistamisen jatkamista on tehtävä kattava analyysi nykyisen verkon toiminnasta kustannusten, tehokkuuden ja oikeussuojan saatavuuden osalta. Uudistusten kestävyyden varmistamiseksi on laadittava oikeuslaitosta koskeva keskipitkän ja pitkän aikavälin strategia.

Oikeus- ja julkishallintoministeriö laatii parhaillaan uutta strategiaa vuosiksi 2013–2018 säännöllisesti kokoontuvien työryhmien tuella ja keskeisiä sidosryhmiä kuullen. Strategia on tarkoitus saada valmiiksi kevään aikana. Siinä tarkastellaan vuonna 2006 laaditun edellisen strategian toteuttamisessa esiintyneitä ongelmia, ja se nojautuu joukkoon keskeisiä periaatteita, joita ovat oikeuslaitoksen riippumattomuus, puolueettomuus, oikeudenkäytön laatu, ammattitaito, vastuuvelvollisuus ja tehokkuus. Strategian olisi pyrittävä vahvistamaan ylimpien tuomari- ja syyttäjäneuvostojen asemaa eliminä, jotka perustuslain nojalla takaavat oikeuslaitoksen riippumattomuuden. Siinä olisi myös puututtava nykyisen järjestelmän monissa osissa havaittavissa olevaan tosiasiallisen oikeudellisen riippumattomuuden puutteeseen. Tuomareiden nimittämis- ja ylennysjärjestelmä ei ole vielä riippumaton toimeenpano- ja lainsäädäntöviranomaisista. Lisäksi neuvostojen toiminnan avoimuutta on lisättävä ja niiden jäsenten olisi oltava vastuuvelvollisia. Keskeisenä tavoitteena on laatia kokonaisvaltainen strategia, joka perustuu nykyisen kehyksen puutteiden kattavaan analyysiin. Valmisteluprosessiin olisi saatava mukaan kaikki sidosryhmät, ja saatavilla olevaa apua olisi pyrittävä hyödyntämään täysipainoisesti.

Strategialla olisi myös pyrittävä vahvistamaan oikeusakatemian institutionaalisia valmiuksia, jotta se pystyisi varmistamaan ansioihin perustuvan rekrytoinnin sekä tuomareiden ja syytäjien perus- ja jatkokoulutuksen. Strategiaa on kehitettävä edelleen ja siihen sisällytettävä yksityiskohtaisia suunnitelmia rekrytointi-, arviointi- ja kurinpitomenettelyjen parantamisesta sekä edistymisen seuraamisesta ja mittaamisesta, vastuuelinten nimeämisestä ja riittävien taloudellisten ja henkilöstöresurssien osoittamisesta. Lisäksi on esitettävä selkeä aikataulu strategian täytäntöönpanolle.

Toisena ensisijaisena tavoitteena on luoda toimiva vastuuvelvollisuusjärjestelmä oikeuslaitosta varten. Tältä osin voidaan todeta, että valtion syyttäjäneuvosto on toteuttamassa kuulemismenettelyä helmikuussa 2013 esitetystä ammatillista arviointia koskevien sääntöjen luonnoksesta. Myös ylin tuomarineuvosto käynnisti kuulemismenettelyn tuomareiden ja tuomioistuinten puheenjohtajien arviointisääntöjen luonnoksesta. Maaliskuussa 2012 julkaistujen syyttäjiä koskevien eettisten käytännesääntöjen täytäntöönpano aloitettaneen pian. Tuomareiden eettisten käytännesääntöjen soveltaminen ei vielä ole riittävän järjestelmällistä. Ylimmän tuomarineuvoston kolme vuotta sitten vahvistamien kurinpitosääntöjen nojalla on tehty vain muutama lopullinen päätös. Ensimmäiset valtion syyttäjäneuvoston heinäkuussa 2012 vahvistamien kurinpitosääntöjen mukaiset kurinpitomenettelyt käynnistettäneen piakkoin.

Korruption torjunta on ollut hallituksen keskeisenä tavoitteena sen toimikauden alusta saakka. Korruptioon sovelletaan ”nollatoleranssia”. Useita korruptiotutkimuksia, jotka koskevat myös korkean tason korruptiota, on käynnistetty, osittain niiden ongelmallisten yksityistämistapausten perusteella, jotka korruptiontorjuntaneuvosto oli aiemmin nostanut esille. Serbia on edistynyt jossain määrin myös järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Lainvalvontaviranomaisten toimien koordinointi ja niiden välinen yhteistyö on edelleen tyydyttävää. Serbian on vielä tehostettava korruptioon ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen syyllistyneiden tutkintaa, syytteeseenpanoa ja tuomitsemista. Lisäksi tarvitaan lisää henkilöstöä ja taloudellisia resursseja muun muassa todistajien suojeluun, rahanpesun selvittelyyn ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvistä tapauksista vastaavan erityissyyttäjän toimintaan.

Vuosia 2013-2018 koskeva korruptiontorjuntastrategia on valmisteilla. Valmisteluun osallistuvat kaikki asiaankuuluvat toimielimet ja sidosryhmät ja siinä otetaan huomioon myönteisiä esimerkkejä alueelta. Strategiassa pyritään soveltamaan toisaalta rakenteellista lähestymistapaa, jonka mukaisesti käsitellään muun sellaisia aiheita kuin hyvä hallintotapa, riippumattomat toimielimet, sisäinen ja ulkoinen tarkastus ja valvonta ja ilmiantajien suojeleminen, ja toisaalta alakohtaista lähestymistapaa, jonka puitteissa käsitellään korruptiota yhdyskunta- ja aluesuunnittelun, oikeuslaitoksen, poliisin, koulutuksen ja terveydenhuollon kaltaisilla arkaluonteisilla aloilla. Korruptiontorjuntaviraston ja korruptiontorjuntaneuvoston toisiaan täydentävät roolit strategian toteuttamisessa ja seurannassa olisi määriteltävä paremmin, ja toimielinten välistä yhteistyötä olisi helpotettava. Strategia on tarkoitus saada valmiiksi kevään aikana. Toimintasuunnitelmaan liittyvät valmistelut aloitetaan, kunhan strategialuonnoksesta on järjestetty julkinen kuuleminen.

Keskeisten toimielinten aseman ja riippumattomuuden kunnioittamisessa on vielä parantamisen varaa. Riippumattomien toimielinten kertomukset ja suositukset eivät ole saaneet riittävää poliittista huomiota, eikä niiden johdosta ole ryhdytty asianmukaisiin jatkotoimiin. Niiden aseman ja riippumattomuuden kunnioittamista on tuettava osoittamalla niille riittävästi vakaalla pohjalla olevia resursseja. Oikeusasiamies ja yleisen edun kannalta tärkeiden tietojen saantioikeudesta ja tietosuojasta vastaava asiamies ovat aloittaneet yhteistyön hiljattain perustetun turvallisuuspalvelujen siviilivalvontaa käsittelevän parlamentaarisen valiokunnan kanssa. Parlamentti hyväksyi helmikuussa 2013 niiden suositusten pohjalta muutoksia sotilasturvallisuudesta ja sotilastiedusteluvirastoista annettuun lakiin siltä osin kuin on kyse valtion turvallisuuden varmistamiseksi suoritettavasta telekuuntelusta. Serbian olisi varmistettava, että sen lainsäädännössä erotetaan parhaiden eurooppalaisten käytänteiden mukaisesti selkeästi toisistaan telekuuntelu rikostutkimuksissa ja telekuuntelu valtion turvallisuuden ylläpitämiseksi.

Tiedotusvälineiden vapauden varmistamisessa otettiin merkittävä edistysaskel, kun kunnianloukkausten rangaistavuus poistettiin (ks. edellä). Tammikuussa 2013 perustettiin lisäksi toimittajista sekä poliisin ja turvallisuustiedusteluviraston edustajista koostuva erityiskomitea, jonka tehtävänä on selvittää ratkaisematta jääneitä toimittajien murhia. Tiedotusvälineitä koskevan strategian täytäntöönpanon edistämiseksi perustettiin työryhmä, jonka tehtävänä on lainsäädäntöä yhdenmukaistamalla poistaa tiedotusvälineiden perustamiseen ja rahoitukseen liittyviä ristiriitoja. Valmisteilla on kaksi lakia, julkista tietoa ja tiedotusvälineitä koskeva laki, joka kattaisi kansalaisille tiedottamisen, tiedotusvälineiden omistuksen ja keskittymisen sekä ulkomaisten kirjeenvaihtajien akkreditoinnin, sekä sähköisiä viestimiä koskeva laki, joka kattaisi sähköiset viestimet ja yleisradiotoiminnan. Toimiin on jo ryhdytty tekemällä julkisia yrityksiä koskevaan lakiin muutoksia, joilla varmistetaan, että minkään tason julkiset viranomaiset eivät enää voi perustaa viestintäalan julkisia yrityksiä. Julkista tietoa ja tiedotusvälineitä koskeva lakiehdotus on parhaillaan julkisen kuulemisen kohteena. Sillä pyritään takaamaan rahoituksen avoimuus ja sääntelemään tiedotusvälineiden keskittymistä, ottamaan käyttöön erilaisia kynnysarvoja ja enimmäismääriä ja varmistamaan kilpailunsuojakomitean asema prosessissa. Yleensä ottaen on todettava, että tiedotusvälineiden uutisointi ei edelleenkään ole riittävän analyyttistä ja tasapainoista ja että itsesensuuria harjoitetaan yhä laajalti.

Edistymistä on jossain määrin tapahtunut myös syrjinnän vastaisen politiikan alalla. Sitä koskeva yleinen oikeudellinen kehys on pääosin valmis, mutta viranomaisten on vielä pyrittävä parantamaan sen täytäntöönpanoa ja soveltamisen valvontaa johdonmukaisin toimin, joihin kuuluu myös myönteisemmän yhteiskunnallisen ilmapiirin luominen. Myönteisenä kehityksenä voidaan pitää tiettyjen etniseen alkuperään, uskontoon tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvien viharikosten tunnustamista raskauttavaksi asianhaaraksi (ks. edellä). Valmisteilla on vuosia 2013–2018 koskeva kokonaisvaltainen syrjinnän torjuntastrategia. Siitä on kuultu aktiivisesti sidosryhmiä ja se on tarkoitus hyväksyä vuoden 2013 toisella vuosineljänneksellä, minkä jälkeen vahvistetaan toimintasuunnitelmat sen täytäntöönpanoa varten. Tasa-arvovaltuutettu on julkaissut oikeusalan toimijoiden ja muiden sidosryhmien tausta-aineistoksi tarkoitetut oppaat, joissa käsitellään siviilioikeudellista suojaa syrjinnältä ja työpaikalla tapahtuvan syrjinnän torjuntaa. Serbian vuonna 2009 annetun syrjintäkieltolainsäädännön säännökset ovat osittain ristiriidassa EU:n vuoden 2001 syrjinnän vastaisen direktiivin kanssa. Valmistelut säännösten yhdenmukaistamiseksi on kuitenkin aloitettu. Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen (homot, lesbot, biseksuaalit ja transihmiset eli HLBT) suojelua koskevia toimia on tehostettu. HLBT-väestön syrjintää koskevia tapauksia on ylipäänsä käsitelty aiempaa aktiivisemmin, mikä johtuu poliisin saamasta koulutuksesta, tuomioistuinten käytäntöjen kehittymisestä ja paremmasta yhteistyöstä HLBT-väestön kanssa näiden toimiessa todistajina. Novi Sadin muutoksenhakutuomioistuin on antanut ensimmäisen tuomionsa seksuaalisen suuntautumisen perusteella tapahtunutta syrjintää työpaikalla koskeneessa tapauksessa. Tasa-arvovaltuutettu on ollut erityisen aktiivinen HLBT-väestön oikeuksien edistämisessä. Syrjintään ja varsinkin HLBT-väestön oikeuksiin liittyvistä kysymyksistä on järjestetty erityisesti lainvalvontaviranomaisille ja sosiaalityöntekijöille suunnattuja valistuskampanjoita. Belgradissa järjestettiin joulukuussa 2012 ensimmäinen seminaari osana Euroopan neuvoston vuonna 2012 käynnistämää alueellista HLBT-hanketta. Belgradin vuoden 2013 Pride-kulkueen valmistelut on aloitettu. Tällaisten toimien kehittämistä on jatkettava näkyvän poliittisen sitoutumisen tukemana, jotta HLBT-väestön osallisuutta ja suojelua voitaisiin edistää ja samalla lisätä suvaitsevaisuutta ja ymmärtämystä Serbian yhteiskunnassa.

Vähemmistöjen suojelun alalla Serbia on osana vuonna 2014 järjestettäviin vähemmistöneuvostojen vaaleihin valmistautumista tarkistanut vuonna 2009 annettua lakia kansallisista vähemmistöneuvostoista ja korjannut eräitä siinä olleita puutteita. Taustalla ovat oikeusasiamiehen ja tiedonsaantioikeudesta vastaavan asiamiehen suositukset erityisesti vaalimenettelystä ja neuvostojen kokoonpanoa koskevista säännöistä. Serbia on myös ryhtynyt toimiin lain täytäntöönpanon parantamiseksi alueensa kaikissa osissa. Serbian itäosassa on ryhdytty toimiin romaniankielisten TV-ohjelmien lähettämiseksi. Lisäksi on annettu viralliset ohjeet valinnaisesta romanian kielen ja siihen liittyvien kulttuuripiirteiden opetuksesta ensi lukuvuodesta alkaen. Tätä edeltää huhtikuussa 2013 aloitettava opetus pilottiluokissa. Hallitus on kehottanut Serbian ortodoksista kirkkoa aloittamaan vuoropuhelun Romanian ortodoksisen kirkon kanssa romaniankielisistä jumalanpalveluksista, mutta asiassa ei ole vielä edistytty. Sandžakin alueen perus- ja keskiasteen koulut ovat aloittaneet bosniankielisen opetuksen. Etelä-Serbiassa on hiljattain esiintynyt jännitteitä, jotka liittyvät Presevoon pystytettyyn ja sittemmin poistettuun muistomerkkiin, mutta nyt siellä on ryhdytty jälleen toimiin keskushallinnon ja paikallisviranomaisten välisen tehokkaan vuoropuhelun aloittamiseksi uudelleen. Tarkoituksena on käsitellä kaikkia ongelmakysymyksiä, myös alueen sosioekonomista kehitystä. Etelä-Serbian kouluihin on toimitettu lisää albaniankielisiä oppikirjoja. Albaani-, bosniakki- ja romanivähemmistöihin kuuluville on syyskuusta 2012 lukien tarjottu harjoittelumahdollisuuksia valtionhallinnossa. Serbian on jatkettava pyrkimyksiään tehostaa lainsäädännön täytäntöönpanoa maan kaikissa osissa. Komissio aikoo seurata tarkoin maan edistymistä tällä alalla.

Romaneja koskevissa kysymyksissä Serbia on aktiivisesti jatkanut niiden toimintaa koskevien päätelmien täytäntöönpanoa, joista sovittiin Serbian ja komission yhteisessä romaniseminaarissa kesäkuussa 2011. Suunnitelmissa on järjestää seurantaseminaari myöhemmin keväällä. Väestörekisteriasiakirjoihin liittyen on annettu kaksi tarvittavaa lakia ”lainsäädännöllisesti näkymättömien” henkilöiden rekisteröinnin tai jälkirekisteröinnin varmistamiseksi. Näitä henkilöitä koskevat uudet rekisteröintimenettelyt on otettu käyttöön joulukuussa 2012. Koulutusalalla on lisätty positiivisten erityistoimien käyttöä ja opetusavustajajärjestelmän jatkokehittämistä harkitaan (opetusavustajia on tällä hetkellä 175). Romanien työllistymismahdollisuuksia tukevia toimia on jatkettu. Terveydenhuollosta voidaan todeta, että sosiaali- ja työministeriön alaisuudessa työskentelee 75 romaninaista terveystukihenkilöinä. Romanit, joilla ei ole vakituista osoitetta, voivat nyt rekisteröityä sosiaalihuoltokeskukseen. Asumiseen ja häätöihin liittyvissä kysymyksissä on edistytty siinä mielessä, että Serbia on ryhtynyt valmistelemaan asiaa koskevien kansainvälisten normien sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöönsä. Tarvitaan kuitenkin määrätietoisia lisätoimia ja myös lisää rahoitusta, jotta voitaisiin varmistaa Serbian romaneja koskevan strategian täysimääräinen täytäntöönpano ja parantaa usein suvaitsemattomuuden, vihanlietsonnan ja jopa fyysisen väkivallan kohteeksi joutuvan romaniväestön vaikeaa tilannetta.

Serbian hallitus on myös jatkanut uudistuksia, joiden tarkoituksena on parantaa talous- ja liiketoimintaympäristöä. Merkittävä ja myönteinen kehitysaskel oli uusi julkisia hankintoja koskeva laki, joka hyväksyttiin vuoden 2012 lopussa. Sen myötä Serbian lainsäädäntö vastaa entistä paremmin unionin alaa koskevaa säännöstöä ja samalla julkiset hankintamenettelyt tehostuvat, kun hankintoja muun muassa keskitetään. Laki vahvistaa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen täytäntöönpanosta ja valvonnasta vastaavia toimielimiä. Käyttöön on otettu myös uusia sääntöjä korruption ja eturistiriitojen ehkäisemiseksi. Kaiken kaikkiaan tämän lain odotetaan johtavan entistä avoimempiin ja tehokkaampiin julkisiin hankintamenettelyihin ja kilpailun lisääntymiseen. Hallitus on toteuttanut muitakin toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan liiketoimintaympäristöä. Näihin kuuluvat muun muassa yli 130:n liiketoimintaa rasittavan veronluonteisen maksun poistaminen, alv-lainsäädännön muutokset ja ostovelkojen maksuaikaa rajoittavan lain hyväksyminen. Yhteiskunnan omistuksessa olevia yrityksiä koskeva pitkään odotettu uudistus käynnistettiin vihdoin joulukuussa 2012 vahvistamalla 18 kuukauden määräaika näiden yritysten rakenneuudistuksen toteuttamiselle. Tammikuussa 2013 hyväksytyillä muutoksilla sisäistä kauppaa koskevaan lakiin on tarkoitus vähentää vähittäiskauppiaiden markkinoillepääsyn esteitä.

Serbia aloitti kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen soveltamisen 1. tammikuuta 2009. Se on noudattanut tyydyttävästi väliaikaisen sopimuksen mukaisia velvoitteitaan ja sitoutunut keskustelemaan mahdollisista avoimista kysymyksistä ja ratkaisemaan ne. Serbia on myös osallistunut vilpittömässä mielessä vakaus- ja assosiaatiosopimuksen mukauttamistyöhön Kroatian EU:hun liittymisen edellä. Valtiontukien ja teollis- ja tekijänoikeuksien aloilla on vielä ongelmia. Erityisesti on esitettävä lisänäyttöä valtiontukien valvontakomitean riippumattomuudesta ja saatava vahvistus sille, että kaikki valtiontukitoimenpiteet ilmoitetaan tälle komitealle ja annetaan sen hyväksyttäviksi. Lisäksi on jatkettava voimassa olevien tukiohjelmien mukauttamista.

3.3. Alueellinen yhteistyö ja kahdenväliset suhteet

Serbian hallitus on toimikautensa ensimmäisinä kuukausina esiintyneiden ongelmien jälkeen tiivistänyt korkean tason yhteyksiään naapurimaiden kanssa ja pyrkinyt näin viime kuukausien aikana jälleen edistämään alueellista yhteistyötä.

Serbian ja Kroatian suhteiden virstanpylväänä voidaan pitää Kroatian pääministerin vierailua Belgradiin 16. tammikuuta 2013. Vierailun aikana Kroatian ja Serbian pääministerit sopivat pyrkivänsä parantamaan maiden välisiä suhteita ja lisäämään yhteistyötä ja -toimintaa monissa kysymyksissä, joihin lukeutuvat muun muassa EU:hun yhdentyminen, talous, pakolaiset, rajojen määrittäminen ja merkitseminen, kadonneet henkilöt ja sotarikokset. Tapaamisia on järjestetty myös ministeritasolla. Näistä voidaan mainita erityisesti Serbian ulkoasiainministerin vierailu Zagrebiin maaliskuussa. Valmisteilla on lisäksi sopimus EU:hun yhdentymistä koskevasta yhteistyöstä. Suhteet Bosnia ja Hertsegovinaan ovat edelleen hyvät. Serbian pääministeri vieraili Sarajevossa tammikuussa 2013, ja Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvoston puheenjohtaja kävi puolestaan Belgradissa helmikuussa 2013. Joulukuussa 2012 Serbian presidentti vastaanotti Belgradissa Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvoston puheenjohtajan. Maiden ulkoasiainministerit allekirjoittivat joulukuussa 2012 yhteisymmärryspöytäkirjan EU:hun yhdentymistä koskevasta yhteistyöstä. Serbian sotarikossyyttäjä ja Bosnia ja Hertsegovinan syyttäjänvirasto allekirjoittivat tammikuussa 2013 pöytäkirjan sotarikoksiin, rikoksiin ihmisyyttä vastaan sekä kansanmurhaan syyllistyneiden syytteeseen asettamista koskevasta yhteistyöstä. Suhteet Montenegroon ovat parantuneet. Serbian presidentin tammikuussa 2013 tekemä vierailu sujui myönteisessä ilmapiirissä. Hän korosti sen yhteydessä tarvetta kunnioittaa Montenegron suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta. Suhteet entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan ovat parantuneet. Serbian pääministeri vieraili Skopjessa tammikuussa 2013. Samassa yhteydessä järjestettiin myös maiden oikeusministereiden tapaaminen. Lisäksi sovittiin, että maiden hallitukset järjestäisivät yhteisen istunnon Belgradissa toukokuussa 2013. Serbian ulkoasiainministeri vieraili Skopjessa helmikuussa 2013 ja allekirjoitti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ulkoasiainministerin kanssa sopimuksen EU:hun yhdentymistä koskevasta yhteistyöstä. Serbia on edistynyt myös hyvien suhteiden luomisessa uudelleen Turkin kanssa. Serbian ja Turkin suhteiden tärkeys alueen kannalta korostui jälleen presidentti Nikolićin vieraillessa Ankarassa helmikuun 2013 alussa. Tätä vierailua edelsi Turkin ulkoasiainministerin vierailu Belgradiin.

Serbialla on edelleen hyvät suhteet sen naapureina oleviin EU:n jäsenvaltioihin eli Bulgariaan, Unkariin ja Romaniaan. Bulgarian ulkoasiainministeri vieraili Serbiassa joulukuussa 2012, missä yhteydessä viimeisteltiin sosiaaliturvaa koskeva sopimus. Lisäksi sovittiin hyviä naapuruussuhteita koskevan sopimuksen valmistelusta. Kalotinan rajatarkastusasemalle on perustettu yhteinen poliisi- ja tulliyhteistyön yhteyspiste. Serbian ja Bulgarian pääministerit allekirjoittivat Serbian ja Bulgarian välisen kaasunsiirtoyhteyden toteutusta koskevan sopimuksen. Serbian presidentin vierailu Unkariin marraskuussa 2012 sujui myönteisessä ilmapiirissä. Serbia ja Unkari ovat tehostaneet yhteistyötään sisäasioiden alalla osana toimenpiteitä, joilla pyritään hillitsemään perusteettomien turvapaikkahakemusten kasvua EU:ssa. Serbia ja Romania ovat jatkaneet vähemmistöjen suojelua koskevaa yhteistyötään maaliskuussa 2012 tehdyn yhteispöytäkirjansa mukaisesti. Etyjin vähemmistövaltuutetun tuella käytyjä neuvotteluja on jatkettu, ja niiden tuloksena on pystytty sopimaan tietyistä toimista tiedotusvälineiden ja koulutuksen aloilla. Kirkollisiin toimituksiin liittyviä ongelmia ei kuitenkaan ole vielä saatu ratkaistua.

4. Päätelmät ja suositukset

Serbia on edennyt merkittävästi kohti näkyvää ja kestävää suhteiden parantamista Kosovon kanssa neuvoston joulukuussa 2012 esittämien päätelmien mukaisesti. Serbia on osallistunut aktiivisesti ja rakentavasti EU:n tukemaan vuoropuheluun Pristinan kanssa. Käydyissä keskusteluissa on käsitelty monia erilaisia seikkoja, jotka on ratkaistava, jotta suhteiden parantamisessa Kosovoon voitaisiin edetä näkyvällä ja kestävällä tavalla.

Belgradin ja Pristinan välinen vuoropuhelu on Serbian vaalien jälkeen kehittynyt korkean tason poliittiseksi prosessiksi korkean edustajan tuella. Lokakuun 2012 ja huhtikuun 2013 lopun välillä on järjestetty kymmenen kokousta. Myös presidentti Tomislav Nikolić ja presidentti Atifete Jahjaga tapasivat 6. helmikuuta. Vuoropuhelussa tähän mennessä saavutettujen sopimusten täytäntöönpanoa on jatkettu. Kosovon edustusta alueellisilla foorumeilla koskevan sopimuksen täytäntöönpano saatiin yleisesti ottaen varmistettua. Merkittävä etappi tältä osin oli Kosovon hyväksyminen alueellisen yhteistyöneuvoston täysivaltaiseksi jäseneksi helmikuussa 2013. Yhdennetyn rajaturvallisuuden puitteissa on kaikilla kuudella raja-asemalla avattu yhteinen väliaikainen rajanylityspaikka, ja ne toimivat hyvin. Uskonnolliseen ja kulttuuriperintöön kuuluvien kohteiden suojelusta joulukuussa 2012 tehdyn sopimuksen täytäntöönpano on aloitettu. Molemmat osapuolet ovat jatkaneet myös tullileimoja koskevan sopimuksen täytäntöönpanoa. Väestörekisteriin liittyvä työ on edennyt hyvin ja saataneen valmiiksi tammikuuhun 2014 mennessä. Kiinteistörekisterin osalta osapuolet tekevät edelleen tarvittavia valmisteluja. Yliopistotutkintojen hyväksymistä koskeva sopimus etenee sujuvasti. Serbian ja EULEXin yhteistyö on kehittynyt edelleen myönteiseen suuntaan tietyillä aloilla.

Osapuolet ovat myös sopineet aloittavansa tullien kantamisen ja perustavansa rahaston Pohjois-Kosovon kehittämistä varten. Korkean tason vuoropuhelun toisessa vaiheessa tammikuusta 2013 alkaen pääministerien kokouksissa on keskitytty Kosovon pohjoisosaan. Keskustelujen tuloksena parafoitiin 19. huhtikuuta 2013 ”ensimmäinen sopimus suhteiden normalisoinnin periaatteista”. Sopimuksen mukaan osapuolet tehostavat muun muassa energiaa ja telealaa koskevia keskustelujaan, jotka on tarkoitus saattaa päätökseen 15. kesäkuuta 2013 mennessä.

Tämän perusteella komissio katsoo, että Serbia on täyttänyt sille asetetun keskeisen ensisijaisen tavoitteen, joka on Kosovon-suhteiden parantaminen näkyvällä ja kestävällä tavalla.

Serbia on myös pyrkinyt parantamaan uudistustahtia keskeisillä oikeusvaltioperiaatteen aloilla ja erityisesti oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla sekä keskeisten toimielinten riippumattomuuden, tiedotusvälineiden vapauden, syrjinnän vastaisen politiikan, vähemmistöjen suojelun ja liiketoimintaympäristön aloilla. Serbian viranomaiset ovat ryhtyneet jälleen panostamaan kaikkiin näihin aloihin ja aloittaneet kokonaisvaltaisten pitkän aikavälin suunnitelmien laatimisen niitä varten. Tekeillä on näihin aloihin liittyviä uudistuksia, joissa keskitytään etenkin strategioiden, niihin liittyvien toimintasuunnitelmien ja lakiehdotusten valmisteluun. Edistymisen näillä aloilla on jatkuttava. Tämä koskee erityisesti oikeuslaitosta, jonka uudistaminen on mittava haaste.

Serbian hallitus on viime kuukausien aikana osoittanut sitoutumisensa alueellisen yhteistyön edistämiseen ja tukenut tätä tavoitetta pitämällä yllä korkean tason yhteyksiä naapurimaihin.

Komissio palauttaa mieliin havainnot ja päätelmät, jotka esitettiin Serbian jäsenyyshakemuksesta lokakuussa 2011 annetussa lausunnossa, lokakuussa 2012 julkaistussa strategia-asiakirjassa ja vuonna 2012 annetussa Serbiaa koskevassa edistymiskertomuksessa, ja toteaa seuraavaa:

Serbia täyttää nyt riittävässä määrin poliittiset jäsenyysehdot ja vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset.

Komissio myös vahvistaa aiemman arviointinsa, joka koskee taloudellisia jäsenyysehtoja, vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta ja väliaikaisesta sopimuksesta johtuvia velvoitteita ja Serbian valmiutta täyttää jäsenyysvelvoitteet.

Komissio suosittaa tästä syystä, että Serbian kanssa aloitetaan neuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä.

Komissio seuraa jatkossakin Serbian edistymistä jäsenyysehtojen ja vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä. Komissio muistuttaa lokakuussa 2012 antamastaan suosituksesta, jonka mukaan Belgradin ja Pristinan välisten suhteiden normalisointiin johtavia toimia olisi käsiteltävä myös Serbian tuleviin liittymisneuvotteluihin sovellettavan kehyksen puitteissa. Komissio jatkaa liittymisneuvottelujen aikana oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin liittyvien uudistusten ja niiden toteutuksen seurantaa erityisesti siltä on osin kuin on kyse oikeuslaitoksen uudistamisesta, korruption torjunnasta ja syrjinnän vastaisesta politiikasta. Se hyödyntää käytettävissään olevia välineitä mahdollisimman täysipainoisesti liittymisprosessin kaikissa vaiheissa ja soveltaa erityisesti Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2011 vahvistamaa uutta lähestymistapaa oikeuslaitosta ja perusoikeuksia sekä oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskevien lukujen osalta.

* Tämä nimeäminen ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

[1] KOM(2011) 668 lopullinen.

[2] 19. lokakuuta, 7. marraskuuta, 4. joulukuuta, 17. tammikuuta, 20. helmikuuta, 4. maaliskuuta, 2. huhtikuuta, 17. huhtikuuta ja 19. huhtikuuta.