Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi"



Virallinen lehti nro C 116 , 20/04/2001 s. 0030 - 0036



LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien vuotuinen myynti EU:ssa käyttösovelluksittain (tonnia) >TAULUKON PAIKKA> Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi" (2001/C 116/06) Neuvosto päätti 7. syyskuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 9. marraskuuta 2000. Esittelijä oli Peter Morgan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. marraskuuta 2000 pitämässään 377. täysistunnossa (marraskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 100 ääntä puolesta, ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission ehdotukseen yhteisön monivuotisesta ohjelmasta maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen sisällön kehittämisen ja käytön sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi. 1.2. Tämä monivuotinen ohjelma on osa eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaa "Tietoyhteiskunta kaikille". eEurope-aloite käynnistettiin Lissabonin Eurooppa-neuvoston kokouksessa, ja siitä on tekeillä erillinen TSK:n lausunto(1). eEurope-aloite sisältää kolme keskeistä tavoitetta: a) halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet ja Internetin tietoturva b) investoinnit ihmisiin ja taitoihin c) Internetin käytön lisääminen. Viimeksi mainittuun Internetin käytön lisäämiseen on tarkoitus pyrkiä mm. seuraavien alatavoitteiden kautta: - viranomaiset verkossa: sähköiset yhteydet julkisiin palveluihin - maailmanlaajuisten verkkojen digitaalinen sisältö. Tämä lausunto käsittelee siis eEurope-tavoitteen kahta osa-aluetta. TSK:n mielestä nämä toimet ovat kuitenkin myös itsessään erittäin tärkeitä. 1.3. Monivuotisen ohjelman strategiset tavoitteet ovat seuraavat: a) luodaan suotuisat edellytykset maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kaupallistamiselle, jakelulle ja käytölle sekä edistetään siten taloudellista toimintaa ja parannetaan työllisyysnäkymiä b) edistetään Euroopan sisältöpotentiaalin ja erityisesti julkisen sektorin tiedon hyödyntämistä c) edistetään maailmanlaajuisten verkkojen digitaalisen sisällön monikielisyyttä sekä parannetaan eurooppalaisten sisällöntuottajayritysten ja erityisesti pk-yritysten vientimahdollisuuksia kielellisellä räätälöinnillä d) edistetään Euroopan unionin kansalaisten ammatillista, yhteiskunnallista ja kulttuurista kehitystä sekä helpotetaan ehdokasvaltioiden kansalaisten taloudellista ja yhteiskunnallista integroitumista tietoyhteiskuntaan. 1.4. Ohjelman on tarkoitus kestää viisi vuotta - vuoden 2001 alusta vuoden 2005 loppuun. Investointien määrä on yhteensä 150 miljoonaa euroa, eli viidelletoista jäsenvaltiolle viiden vuoden aikana kaksi miljoonaa euroa vuodessa - keskimäärin vuosittain miljoona euroa kummallekin keskeiselle toimintalinjalle. 1.5. Laajempaa eEurope-ohjelmaa ja budjettia ajatellen edellä kohdassa 1.3 luetellut strategiset tavoitteet voivat vaikuttaa ylimitoitetuilta. TSK on kuitenkin vakuuttunut siitä, että ohjelmalla tulee olemaan tärkeä merkitys laajemman eEurope-aloitteen puitteissa ja kehottaa neuvostoa varmistamaan sille riittävän rahoituksen. 2. Ohjelman keskeinen sisältö - pääasialliset toimintalinjat 2.1. Varat on tarkoitus jakaa kolmen pääasiallisen toimintalinjan kesken, joista jokainen on jaoteltu useampaan tavoitteeseen. 2.2. Julkisen sektorin tietojen hyödyntämisen edistäminen - 75 miljoonaa euroa 2.2.1. Vihreään kirjaan julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa saaduissa vastauksissa korostettiin, miten tärkeää on saada kokemuksia konkreettisista julkisten ja yksityisten tahojen välisistä kumppanuussuhteista. Ensinnäkin edistetään kokeiluhankkeita, joissa saatetaan yhteen julkisia ja yksityisiä osapuolia Euroopan kannalta kiinnostavan ja Eurooppaa koskevan julkisen sektorin tiedon hyödyntämistä varten. Kokeiluhankkeiden lisäksi on aikomus edistää eurooppalaisten tietokokoelmien perustamista. Yksityisen sektorin kiinnostus ja osallistuminen ratkaisevat sen, minkä tyyppisiä tietoja ja mitä alueita tietokokoelmiin valitaan. 2.2.2. Työohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin voisivat sisältyä seuraavat seikat: - käyttöön tulevien julkisen sektorin tietoon perustuvien tuotteiden ja palveluiden määrä ja laatu - julkisen sektorin tietoon perustuviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä taloudellinen toiminta ja niihin liittyvien uusien työpaikkojen määrä - julkisen sektorin organisaatioiden ja yksityisten sisällöntuottajayritysten välille rakennettujen yhteyksien laatu ja määrä - kansainvälisen yhteistyön parantamien julkisen tiedon alalla (parhaiden toimintatapojen omaksuminen koko Euroopassa) - julkisen tiedon saannin parantaminen kansalaisten eduksi koko Euroopassa - julkisen tiedon tarjonnan infrastruktuurin parantaminen liittymistä valmistelevissa maissa. 2.3. Kielellisen ja kulttuurisen räätälöinnin edistäminen - 60 miljoonaa euroa 2.3.1. Digitaalisten tuotteiden ja palveluiden kielellisen räätälöinnin tukemisella edistetään eurooppalaisten sisältöyritysten vientimahdollisuuksia. Samaan aikaan sen avulla helpotetaan kaikkien Euroopan kansalaisten osallistumista tietoyhteiskuntaan. On ratkaisevan tärkeää tukea riittävästi monikielisen ja monikulttuurisen tiedon saantia ja vaihtoa, koska se mahdollistaa tietotuotteiden ja -palveluiden massamarkkinoiden kehittymisen Euroopassa. Tällä ohjelmalla tuetaan toimia, joilla pyritään tiivistämään Euroopan sisältö- ja kielialojen välistä yhteistyötä ja voittamaan siten Euroopan markkinoiden kielellisestä hajanaisuudesta johtuvat vaikeudet sekä parantamaan molempien alojen yleistä kilpailukykyä. Ohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota pk-yrityksiin ja aloitteleviin yrityksiin sekä EU:n pienten kielialueiden ja mahdollisten uusien jäsenvaltioiden kieliin. 2.3.2. Työohjelmassa asetetut tavoitteet voisivat liittyä seuraaviin seikkoihin: - eurooppalaisten sisällöntuottajayritysten (erityisesti pk-yritysten) menestyminen ja niiden markkinoiden laajentuminen, jotka toteutuvat kielellisen ja kulttuurisen räätälöinnin ansioista - eri jäsenvaltioiden kielillä tuotetun sisällön lisääntyminen maailmanlaajuisissa verkoissa - kielellisen infrastruktuurin ja erityisesti ehdokasvaltioiden kieliin liittyvän infrastruktuurin kehittäminen (kielialoille ja digitaaliselle sisältöteollisuudelle suunnattu tiedotus) - kielellisen räätälöinnin ansiosta syntynyt taloudellinen toiminta ja sen avulla luodut uudet työpaikat. 2.4. Markkinaedellytysten tukeminen - 10 miljoonaa euroa 2.4.1. Komissio ehdottaa toimia yhteyksien rakentamiseksi digitaalista sisältöä tuottavien yritysten ja mahdollisten sijoittajien välille. Lisäksi se aikoo keskittyä multimediaoikeuksista käytävän kaupan tehostamiseen ja oikeuksien selvittämiseen. 2.4.2. Määrällisiin tavoitteisiin voisivat sisältyä seuraavat seikat: - sellaisten vasta perustettujen ja nopeasti kasvavien sisällöntuottajayritysten määrä, joita on avustettu niiden yhteyksissä riskipääoman sijoittajiin - sisällöntuottajayritysten ja rahoituslaitosten välille kehittyneiden yhteyksien määrä ja laatu - näiden yhteyksien ansiosta syntynyt taloudellinen toiminta ja niiden avulla luotujen uusien työpaikkojen määrä - multimediaoikeuksien selvityksen alalla toteutettujen kokeiluhankkeiden merkitys eurooppalaisen multimediaoikeuksien selvitysjärjestelmän kehittämiselle; tähän liittyvä taloudellinen toiminta ja työpaikkojen määrä. 2.4.3. Kohderyhmänä ovat lähinnä sisältöön ja kieleen perustuvien tuotteiden ja palvelujen tarjoajat, jotka kuuluvat informaatioarvoketjuun. Ohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota pk-yrityksiin sekä ehdokasvaltioiden yrityksiin ja toimielimiin. 3. Panokset 3.1. TSK pitää EU:n kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta erittäin arvokkaana. 3.2. Ohjelman tavoitteena on luoda yritystoiminnan aloitteille myönteinen ympäristö, jossa Euroopan luomisvoimaa, kulttuurista monimuotoisuutta ja teknologista osaamista voidaan käyttää kaupallisesti hyväksi. Ohjelman yhteydet suhteessa yhteisön muihin ohjelmiin on esitetty liitteessä. 3.3. TSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että suurin este tavoitteen saavuttamiseksi on amerikkalaisten yritysten johtoasema digitaalisissa sovelluksissa. Internet-liikenne suuntautuu tällä hetkellä suhteettoman paljon Yhdysvalloista muualle, ja valtaosa www-sivustoista on amerikkalaisia. Useimmat www-sivut ovat englanninkielisiä, ja niitä ylläpidetään Yhdysvalloissa. Sadasta suosituimmasta www-sivustosta 94 sijaitsee fyysisesti Yhdysvalloissa. 3.4. Internetin muuttuminen joukkoviestimeksi loi Euroopan sisältöteollisuudelle mahdollisuuksia, jotka komission mukaan ovat edelleen olemassa. Tästä johtuu, että komissio ja myös TSK pitää ohjelman pikaista toteuttamista erittäin tärkeänä. 4. Digitaalinen sisältö 4.1. Komissio tarjoaa seuraavaa erittäin yleisluonteista sisältöteollisuuden määritelmää: "Sisällöntuottajiin kuuluvat ne yritykset, jotka luovat, kehittävät, pakkaavat ja jakavat sisältöä eli tietoa, tekstiä, ääntä, kuvaa tai niiden multimediasovelluksia analogisessa tai digitaalisessa muodossa eri välineiden kuten paperin, mikrofilmin, magneettisen tai optisen tallennuskeinon avulla. Sisällöntuottajia ovat kirjapainoalan (sanomalehdet, kirjat, aikakausjulkaisut, yritysjulkaisut) ja sähköisen viestinnän (online-tietokannat, audio- ja videotekstipalvelut, telekopio- ja cd-palvelut, DVD (Digital Versatile Disk), Internet, WWW, viihteelliset opetusohjelmat) eri osa-alueet samoin kuin audiovisuaalinen teollisuus (televisio, video, radio, äänitteet ja elokuvat)." 4.2. Tässä lausunnossaan TSK haluaa korostaa eräitä Internet-sisällön monista muodoista: - Internet-palveluntarjoajien peruspalvelut, kuten sähköposti ja hakuohjelmiin pohjautuvat edistyneemmät palvelut, jotka johtavat täysimittaisiin kaupallisiin portaaleihin. - Sähköinen kaupankäynti, johon kuuluvat yritysten keskinäiset yhteydet ja yhteydet yritysten ja kuluttajien välillä, mukaanlukien yritysvaihdot. - Sähköiset viranomaispalvelut, kuten viranomaisten keskinäiset yhteydet, viranomaisten ja yritysten väliset yhteydet (sähköiset hankintamenettelyt) ja viranomaisten ja kansalaisten väliset yhteydet (esim. luvat, verot, sosiaaliturva). Lisäksi online-äänestäminen ja kuuleminen avaavat sähköisen demokratian mahdollisuudet. - Julkisen sektorin tietolähteet - lainsäädäntö, sääntely, julkiset arkistot, kansalliset kirjastot, museot, maantieteellinen tieto, väestö- ja henkikirjoitustiedot, yritysrekisterit jne. Avainkohta tässä tulee olemaan pääsy arkistoihin. - Muut tietolähteet - yritykset, kansalaisjärjestöt, urheilukerhot, yliopistot, tiedotusvälineet, uutistoimistot, pörssit, ammatilliset järjestöt ja yhteisöt, ammattitieto, lääketieteellinen tieto jne. - Viihde - laajakaistaympäristöjen kehittäminen audiovisuaalisen viihteen toimittamista varten: televisio, elokuvat, musiikki, pelit jne. - Koulutus, jota välitetään verkkojen, etenkin laajakaistaverkkojen kautta. Mahdollisuudet ovat valtavat sekä aikuisten että lasten suhteen. Erityisesti on mahdollista vahvistaa lasku- ja lukutaitoa ja levittää laajasti tietoyhteiskunnassa tarvittavia tietoja ja taitoja. - Lapsille suunnattu sisältö on nähtävä Internetin sisällön erityismuotona. Tarvitaan erityisiä ohjelmia lasten suojelemiseksi Internet-ympäristössä. Lapset voivat myös hyvinkin olla Internetin taitavimpia käyttäjiä. He voivat mahdollisesti käyttää kaikkia lueteltuja aikuisille suunnattuja palveluita, mutta he muodostavat koulutuksen, viihteen ja ostamisen aloilla selkeästi oman kuluttajaryhmänsä. Myös heidän tiedontarpeensa on todennäköisesti suurempi kuin useimpien aikuisten. 4.3. Tämän viitteellisen luettelon avulla voidaan tarkastella komission ohjelman riittävyyttä, kun tavoitteena on eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehityksen ja käytön edistäminen maailmanlaajuisissa verkoissa. 4.4. Analyysistä ilmenee, että toimintalinjasta julkisen sektorin tietojen hyödyntämisen edistämiseksi on selvästi hyötyä. TSK onkin äskettäin antamassaan lausunnossa ilmaissut jo tukensa julkisen sektorin tietojen hyödyntämiselle(2). Tiedon muuntaminen digitaaliseen muotoon, johon kaikilla on vapaa pääsy, on suuri urakka. Se tulee varmastikin ratkaisemaan pitkälti, päästäänkö tavoitteeseen digitaalisen sisällön saamisesta Internetiin jäsenmaiden omilla kielillä. Tämä on yksi eContent-ohjelman kahdesta päälinjasta. Kuitenkin kyseessä on ainoastaan yksi osa kohdassa 4.2 hahmotellusta digitaalisen sisällön kokonaiskuvasta. 4.5. Yleisen sektorin tiedon pakkaamisen ja muuntamisen Internetiin siirtämiseksi tulisi olla julkisen sektorin vastuulla. Sen olisi vastattava myös tästä aiheutuvista kuluista, mikäli jonkinlainen kaupallinen järjestely ei ole mahdollinen. Kaupallisissa järjestelyissä mukaan otetaan kolmas osapuoli, joka maksaa muuntamisen kulut ja saa hyödyntämisen tulot. Joka tapauksessa olisi tehtävä ero demokraattisten oikeuksien toteutumiselle oleellisen tiedon - jota jaettaisiin ilmaiseksi tai soveltuvin osin huomattavasti alennettuun hintaan - ja kaupallisiin tarkoituksiin tarvittavan tiedon välillä. Koska viimeksi mainitun tiedon tulisi olla helposti saatavilla, sen hinnan tulisi perustua paino-, päivitys-, haku- ja siirtokustannuksiin, jotka voitaisiin laskuttaa, tai vaihtoehtoisesti tiedolle olisi määriteltävä käypä markkinahinta. Komitea odottaa komission ehdotusta aiheesta. Ohjelmaehdotus julkisten tahojen keskinäisestä kokemustenvaihdosta saattaisi olla arvokas. 4.6. TSK kehottaa komissiota toteuttamaan hankkeita, joilla on tarkoitus päivittää ja kehittää jatkuvasti verkkoon siirrettyä julkisen sektorin tietoa. 5. Kielellisen ja kulttuurisen sisällön räätälöinnin tehostaminen 5.1. Komission ohjelmassa on kaksi keskeistä elementtiä: - uusien kumppanuussuhteiden ja monikielisyyttä koskevien strategioiden edistäminen tukemalla digitaalisen sisältöteollisuuden ja kielialojen uusia yhteistyömuotoja - kielellisen infrastruktuurin vahvistaminen - se edellyttää avoimen järjestelmän perustamista, joka käsittää standardoituja ja yhteentoimivia monikielisiä resursseja, kuten sähköisiä sanakirjoja, laajoja kokoelmia, käännösmuisteja ja termistöjä. 5.2. Seuraavassa Internetin sisällön eräitä osa-alueita tarkastellaan kielellisen räätälöinnin kannalta. 5.2.1. Internet-palveluntarjoajat a) Jäsenvaltioiden kielten tasolla olisi yllättävää, mikäli ei vielä olisi erikielisiä palveluntarjoajia edistämässä maiden omilla kielillä käytävää keskustelua. Samoin portaalien on tarjottava räätälöityjä palveluita käyttäjän omalla kielellä. On viitteitä siitä, että EU-maissa omakieliset Internet-palvelut ja portaalit ovat jo ohittamassa englanninkieliset. b) Uudenlaisten eturyhmien syntymahdollisuudet nopeuttavat Internetin yleistä hyväksyntää. c) Kansainvälistä dialogia käydään tietysti sellaisilla kielillä, joita molemmat osapuolet ymmärtävät. Keskustelua käydään käyttäjien välillä Internet-palveluntarjoajan kielestä riippumatta. 5.2.2. Sähköinen kaupankäynti a) Jäsenmaissa sijaitsevat yritykset, jotka aikovat ryhtyä sähköiseen kaupankäyntiin kotimaassaan tai ulkomailla tekevät sen kauppakumppaneiden tai kuluttajien kielellä. Tämä koskee myös yritysvaihtoja. b) Kansainvälisessä kaupassa maailmanlaajuinen yritysten välinen vaihto tapahtuu toimialalla vakiintuneella kielellä. Yritysten ja kuluttajien välisessä vaihdossa käytetään jokaisessa maassa kuluttajien puhumaa kieltä. c) Sekä a) että b) tarjoavat mahdollisuuksia kielellisen räätälöinnin toimintalinjalle. 5.2.3. Sähköiset viranomaispalvelut a) Jo pelkästään olemassa olevien julkisen sektorin toimien puitteissa viranomaisten keskinäinen, viranomaisten ja yritysten sekä viranomaisten ja kansalaisten välinen kanssakäynti Internetin välityksellä on suurin yksittäinen tilaisuus kehittää jäsenvaltioiden kielten käyttöä Internetissä. Viranomaisten keskinäiset yhteydet parantavat julkisen sektorin sisäistä viestintää. Viranomaisten ja yritysten väliset yhteydet vähentävät hankintakuluja ja kannustavat kaikkia toimitusketjun osapuolia Internetin käyttöön ja nimenomaan ko. viranomaisen kielellä. Viranomaisten ja kansalaisten väliset yhteydet vähentävät julkisen sektorin palveluiden kuluja, parantavat niiden laatua ja kannustavat maan kansalaisia Internet-yhteyden hankkimiseen. b) Kansainvälisellä tasolla yritykset, jotka aikovat asioida viranomaisten kanssa, voivat olla velvoitettuja käyttämään siinä maan kieltä. c) Viranomaiset, jotka haluavat olla yhteydessä tai yhteistyössä maailmanlaajuisesti saattavat käyttää monia kieliä. Tässä yhteydessä on mielenkiintoista nähdä, miten EU:n kielistrategia kehittyy yhteyksissä jäsenmaiden kesken sekä toimielimien ja jäsenmaiden välillä. d) Sähköinen demokratia edellyttää Internet-yhteyksien laajaa levinneisyyttä. Tässä piilee mainittujen ohjelmien mahdollinen positiivinen sivuvaikutus. 5.2.4. Julkisen sektorin tietolähteet a) Tämä on yksi komission ohjelman toimintalinjoista. Kyseessä on jäsenvaltioiden kielten Internet-käytön kehittämisen keskeinen elementti, mutta ainoastaan yksi monesta. b) Yleisellä tasolla jokaisen ei-kansalaisen, joka haluaa käyttää jonkin maan julkisen sektorin tietolähteitä, tulisi olla valmis tekemään se maan omalla kielellä. Kääntämiseen ei tunnu olevan ensisijaista tarvetta, vaikka avainsanahakujen mahdollistamisesta koko maailmassa puhutuilla kielillä olisikin apua. c) Suurin vaikutus kielellisellä räätälöinnillä tulee olemaan euroopanlaajuisiin tietokantoihin. 5.2.5. Muut tietolähteet a) Organisaatiot, joilla on suurta yleisöä kiinnostavaa tietoa edistävät omia tavoitteitaan julkistamalla sen Internetissä. Tämä koskee esimerkiksi urheiluseuroja, yrityksiä, kansalaisjärjestöjä tai ammatillisia järjestöjä. b) Mikäli näillä organisaatioilla on kansainvälinen kohderyhmä, ne luultavasti tarjoavat tarvittavat käännökset. Toimintalinjalla voitaisiin tukea näitä toimia. 5.2.6. Viihde a) Omakieliselle viihteelle on olemassa luonnollinen yleisö, kuten kansallisen television menestys osoittaa. b) Suurimpia Euroopan kieliä edustavia kansallisia televisiolähetyksiä ja elokuvia on mahdollista hyödyntää useammassa maassa. Ehdokasmaiden liittymisen myötä EU:n kansalaisten toisen kielen taitokirjoon voi tulla oleellisia muutoksia. c) Viihteelle löytyy huomattava yleisö ulkomailtakin. Kieli on tärkeä tekijä viihteen viennin onnistumiselle. 5.2.7. Koulutus Internet soveltuu erinomaisesti mm. kielten opettamiseen kaikenikäisille oppilaille. 5.2.8. Lapsille suunnattu sisältö a) Esimerkkinä toimivien omakielisten www-sivujen merkitystä ei voida korostaa liikaa. Menestyksekkäitä eurooppalaisia lapsille suunnattuja www-sivuja kannattaisi ehdottomasti kääntää kaikkien jäsenvaltioiden markkinoille. Kielellinen ja kulttuurinen ulottuvuus on olennainen. b) Lapsille on erityisen tärkeää, että Internetistä löytyy maakohtaisia tietolähteitä - sanakirjoja, kirjastoja, tietosanakirjoja jne. Nämä olisivat jo luonnostaan omakielisiä. c) Lasten kiinnostusta Internetin kansainväliseen ulottuvuuteen ja heidän kielitaitoaan ei tulisi aliarvioida. He tuntevat vastustamatonta vetoa kommunikointiin monilla kielillä, ja heitä tulisi kannustaa siihen. 5.3. Edellä olevan analyysin perusteella päätavoitteet ovat seuraavat: - kielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden säilyttäminen jäsenvaltioissa - kaupan ja kanssakäynnin kielellisten esteiden poistaminen ja siten Euroopan moninaisen kulttuurisen ja kielellisen perinnön avaaminen koko EU:n saataville - eurooppalaisen digitaalisen sisällön edistäminen maailmanlaajuisissa verkoissa. 5.4. Tavoitteiden edistäminen edellyttää ensiksikin rikkaiden kielellisten saarekkeiden olemassaoloa, joissa kaikki maan elämää koskevat ulottuvuudet ovat saatavilla maan kielellä. Digitaalisen sisällön suhteen tämä tarkoittaa jäsenmaan omakielisen digitaalisen sisällön kattavuutta, sekä myös alueellisten kielten riittävää huomioon ottamista. Tämän sisällön tulisi olla myös ulkomailla asuvien Euroopan kansalaisten saatavilla. 5.5. Näiden saarekkeiden välille on rakennettava siltoja. Siltoja on jo olemassa Internetin ulkopuolella. Monet kansalaiset ovat monikielisiä ja nauttivat kirjallisuudesta, teatterista ja oopperasta monella Euroopan kielellä. Internet ei luo esteitä tälle olemassa olevalle vuorovaikutukselle. EU:n haasteena on käyttää Internetiä yhä parempien siltojen rakentamiseen. 5.6. Kielellisen räätälöinnin tärkeä näkökohta on yritysten ja muiden organisaatioiden valmius käyttää Internetiä asiakkaiden tavoittamiseksi. On selkeästi halvempaa luoda valmiiksi monikielinen www-sivusto kuin lisätä monikielisyys jälkeenpäin. TSK kannattaa alan kokeiluhankkeita. 5.7. Kielellisen räätälöinnin suhteen on olemassa seuraavat tavoitteet: a) digitaalisen sisällön saatavuus omalla kielellä b) omakielisen digitaalisen sisällön saatavuus maailmanlaajuisissa verkoissa c) a) ja b) erityisesti ehdokasmaihin sovellettuna. Lisäksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan viidennen puiteohjelman (1998-2002)(3) tulosten hyödyntäminen tulee olemaan tärkeä osa toimintalinjaa. Tarkasteltaessa tämän toimintalinjan tavoitteita herää jälleen huoli osoitettujen varojen riittävyydestä. 6. Ohjelman strategisten tavoitteiden saavuttaminen 6.1. Ohjelman strategiset tavoitteet on esitetty kohdassa 1.3. 6.1.1. Suotuisten edellytysten luominen maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kaupallistamiselle, jakelulle ja käytölle TSK:n mielestä ohjelma tulee luultavasti kyllä jonkin aikaa luomaan suotuisia edellytyksiä, mutta resurssit loppuvat hyvin todennäköisesti kesken. 6.1.2. Euroopan sisältöpotentiaalin ja erityisesti julkisen sektorin tiedon hyödyntämisen edistäminen Ohjelman puitteissa käsitellään erityisesti julkisen sektorin tietoa. Ottaen huomioon julkisen sektorin tiedon tarjoamat suuret mahdollisuudet, TSK on ilahtunut korkealle asetetuista tavoitteista. 6.1.3. Maailmanlaajuisten verkkojen digitaalisen sisällön monikielisyyden edistäminen Sillä rajoituksella, että kyseessä ovat kansalliset kielet ja kansalliset yleisöt, ohjelmalla tulee epäilemättä olemaan vaikutusta. Kansainvälisen yleisön saavuttaminen kansainvälisillä kielillä tulee olemaan vaikeampaa. Eurooppalaisten sisällöntuottajayritysten ja erityisesti pk-yritysten vientimahdollisuuksien parantaminen kielellisellä räätälöinnillä Tämä on pk-yrityksille erittäin tärkeä aloite, jonka pitäisi johtaa innovaatioon ja työpaikkojen luomiseen. 6.1.3.1. Euroopan unionin kansalaisten ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen edistäminen Ehdokasvaltioiden kansalaisten taloudellisen ja yhteiskunnallisen tietoyhteiskuntaan integroitumisen helpottaminen a) Jotta molemmat strategiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa, kaiken kohdassa 5.2. kuvaillun sisällön täytyisi olla saatavilla. Tämä edellyttää erityisesti omakielisiä Internet-palveluntarjoajia ja täysimittaista ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen sisällön digitalisointia ja siirtoa asiaankuuluville www-sivuille. b) Komission ehdottama ohjelma voi nopeuttaa maakohtaisten www-sivujen kehityksen käynnistämistä sekä jäsen- että ehdokasvaltioissa. Tässä suhteessa kyseessä voi olla arvokas aloite, jolla on TSK:n tuki. Käytettävissä olevien yhteisön varojen rajallisuus merkitsee kuitenkin, että jäsenvaltioiden on vastattava suurimmasta osasta tarvittavia resursseja. 7. Päätelmät 7.1. Kuten edellä osoitettu, varattu budjetti mahdollistaa miljoonan euron käytön jokaista jäsenvaltiota kohden vuodessa viiden ohjelmavuoden ajan. Jotta ohjelmalla voi olla minkäänlaista vaikutusta, varat on käytettävä erittäin tehokkaasti ja kohdistetusti. 7.2. Varattu budjetti riittää ainoastaan valmistelevan työn tukemiseen ehdokasmaissa, jonka jälkeen tarvitaan lisärahoitusta. 7.3. Julkisen sektorin tietoon keskittyvä digitaalisen sisällön toimintalinja, mahdollistaa rikkaan tietolähteen avaamisen EU:n viranomaisille, kaupallisille tahoille ja kansalaisille. 7.4. Kielellisen ja kulttuurisen räätälöinnin edistäminen antaa sisällöntuottajille tervetulleen kimmokkeen käyttää hyväkseen jäsenmaiden moninaisuudesta syntyviä kulttuurisia vahvuuksia. Se helpottaa myöskin Euroopan kansalaisten osallistumista tietoyhteiskuntaan. 7.5. TSK tukee painokkaasti ohjelman keskeisiä toimintalinjoja, joita se pitää hyvin muotoiltuna ja kohdistettuina. Niiden merkitystä Euroopan maiden yhteisölle ei voi korostaa likaa. Lisävaroja tullaan kuitenkin väistämättä tarvitsemaan. 7.6. Ohjelmalla yksin ei pystytä saavuttamaan siinä asetettuja strategisia tavoitteita. Osana eEurope 2002 -aloitetta se voi kuitenkin vaikuttaa näiden strategioiden kehitykseen. Bryssel 29. marraskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) eEurope 2002 - Tietoyhteiskunta kaikille - Toimintasuunnitelman luonnos - KOM(2000) 330 lopullinen, lausunto tekeillä. (2) TSK:n lausunto "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa" KOM(1998) 585 lopullinen - EYVL C 169, 16.6.1999. (3) Ks. TSK:n lausunto tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) erityisohjelmista - EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123-159.