P9_TA(2021)0472

Laillista muuttoliikettä koskeva politiikka ja lainsäädäntö

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. marraskuuta 2021 suosituksista komissiolle laillista muuttoliikettä koskevasta politiikasta ja lainsäädännöstä (2020/2255(INL))

(2022/C 224/06)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan,

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 79 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 45 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 5, 10, 12 ja 16,

— ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja erityisesti sen neljännen lisäpöytäkirjan 2 artiklan,

— ottaa huomioon laillista muuttoliikettä koskevan unionin säännöstön, joka on laadittu vuosina 2003–2021 ja jolla säännellään maahantulon ja oleskelun edellytyksiä sekä unionissa työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia ja johon kuuluvat seuraavat säädökset:

— Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2021/1883, annettu 20. lokakuuta 2021, kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten ja neuvoston direktiivin 2009/50/EY kumoamisesta (1),

— Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/801, annettu 11. toukokuuta 2016, tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (2),

— Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/36/EU, annettu 26. helmikuuta 2014, kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä kausityöntekijänä työskentelyä varten (3),

— Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/66/EU, annettu 15. toukokuuta 2014, kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron yhteydessä (4),

— Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/98/EU, annettu 13. joulukuuta 2011, kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista (5),

— Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/52/EY, annettu 18. kesäkuuta 2009, maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista (6),

— neuvoston direktiivi 2003/109/EY, annettu 25. marraskuuta 2003, pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta (7),

— neuvoston direktiivi 2003/86/EY, annettu 22. syyskuuta 2003, oikeudesta perheenyhdistämiseen (8),

— ottaa huomioon vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (9),

— ottaa huomioon työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta (Eures), liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä ja asetusten (EU) N:o 492/2011 ja (EU) N:o 1296/2013 muuttamisesta 13. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/589 (10),

— ottaa huomioon Euroopan työviranomaisen perustamisesta, asetusten (EY) N:o 883/2004, (EU) N:o 492/2011 ja (EU) 2016/589 muuttamisesta ja päätöksen (EU) 2016/344 kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1149 (11),

— ottaa huomioon covid-19:stä ja muuttoliikkeestä 24. kesäkuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ja erityisesti niiden 12 kohdan,

— ottaa huomioon EU:n Afrikka-hätärahaston,

— ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan laillista muuttoliikettä koskevan EU:n lainsäädännön toimivuustarkastuksesta (jäljempänä ”toimivuustarkastus”),

— ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagenda”,

— ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027”,

— ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistaminen ja laillisten maahanpääsyväylien kehittäminen”,

— ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Lisää laillisia maahantuloväyliä Eurooppaan: olennainen osa tasapainoista ja kokonaisvaltaista muuttoliikepolitiikkaa”,

— ottaa huomioon 23. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta,

— ottaa huomioon Vallettassa 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyssä muuttoliikettä käsitelleessä EU–Afrikka-huippukokouksessa hyväksytyn toimintasuunnitelman ja poliittisen julistuksen sekä erityisesti niiden laillista muuttoliikettä ja liikkuvuutta käsittelevät osat,

— ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2021 julkaistun komission lehdistötiedotteen osaamiskumppanuuksista ”Talent Partnerships: Commission launches new initiative to address EU skills shortages and improve migration cooperation with partner countries”,

— ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2020 julkaistun komission Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuksen ”Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response” ja sen 19. toukokuuta 2020 laatiman teknisen raportin ”A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic”,

— ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (12),

— ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (13),

— ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan valiokunta-aloitteisen mietinnön perusteella 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman työvoiman muuttoliikkeen uusista laillisista väylistä (14),

— ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön syyskuussa 2015 julkaiseman tutkimuksen ”Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union”,

— ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön lokakuussa 2015 julkaiseman tutkimuksen ”EU cooperation with third countries in the field of migration”,

— ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun maaliskuussa 2019 julkaiseman tutkimuksen ”The cost of non-Europe in the area of legal migration”,

— ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun syyskuussa 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Legal migration policy and law – European added value assessment”,

— ottaa huomioon Euroopan muuttoliikeverkoston tekemät tutkimukset,

— ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 13 artiklan,

— ottaa huomioon 19. joulukuuta 2018 hyväksytyn turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen,

— ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön kansainvälisen työkonferenssin hyväksymät työvoiman muuttoliikettä koskevat kansainväliset työelämän normit,

— ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 18. joulukuuta 1990 hyväksymän kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelusta,

— ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön tutkimukset laillisesta muuttoliikkeestä,

— ottaa huomioon maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan työn ja selvitykset,

— ottaa huomioon Center for Global Development -keskuksen 15. heinäkuuta 2019 julkaiseman tutkimuksen ”Maximizing the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships”,

— ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön lokakuussa 2020 julkaiseman Afrikan muuttoliikettä koskevan raportin ”Africa Migration Report: Challenging the narrative”,

— ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun elokuussa 2021 julkaiseman tutkimuksen ”The European Commission’s New Pact on Migration and Asylum – Horizontal substitute impact assessment”,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan,

— ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon,

— ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0314/2021),

A. katsoo, että työvoiman muuttoliikettä koskevien nykyisten säädösten asianmukainen täytäntöönpano on yhtä tärkeää kuin uusien säädösten esittäminen;

B. ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 79 artiklan 1 kohdan mukaan ”unioni kehittää yhteisen maahanmuuttopolitiikan, jolla pyritään kaikissa vaiheissa varmistamaan muuttovirtojen tehokas hallinta, jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu sekä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ehkäiseminen ja tehostettu torjunta”;

C. ottaa huomioon, että unioni on yksi tärkeimmistä toimijoista, jotka investoivat inhimillisen pääoman kehittämiseen naapurimaissa;

D. ottaa huomioon, että uusien laillisten väylien luominen unionin tasolla voisi auttaa tarjoamaan jäsenvaltioille välineen, jolla voidaan vastata asianmukaisesti tuleviin väestökehityksen haasteisiin, vastata työmarkkinoiden vaatimuksiin, joita kotimainen työvoima ei voi täyttää, ja parantaa osaamisen kohtaamista työmarkkinoilla;

E. ottaa huomioon, että vuonna 2020 EU:n jäsenvaltioissa oleskeli laillisesti 23 miljoonaa kolmansien maiden kansalaista ja että määrä on noin 5,1 prosenttia unionin koko väestöstä (15);

F. toteaa, että pitkäaikaisten oleskelulupien alhainen myöntämisaste osoittaa, että olisi ehkä tarpeen parantaa niiden houkuttelevuutta, mikä voitaisiin saavuttaa tarkistamalla direktiiviä 2003/109/EY niin, että selvennetään EU:n pitkäaikaisen oleskeluluvan etuja ja lähennetään kansallisia lainsäädäntöjärjestelmiä;

G. ottaa huomioon, että komission 17. kesäkuuta 2020 antaman väestönmuutoksen vaikutusta koskevan kertomuksen (16) mukaan unionin väestön mediaani-ikä on nykyisin 44 vuotta ja se on noussut usean vuoden ajan, minkä lisäksi nousu jatkuu ainakin seuraavien 20 vuoden ajan;

H. toteaa, että tämä merkitsee sitä, että tulevina vuosikymmeninä entistä suurempi osuus unionin kansalaisista on vähintään 65-vuotiaita ja että työikäisen väestön osuuden ennakoidaan supistuvan samalla ajanjaksolla;

I. ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksessa todettiin, että laillista muuttoliikettä koskevilla unionin nykyisillä säännöillä on ollut vain vähän vaikutusta unionin työmarkkinoilla ja taloudessa tarvittavien taitojen ja osaajien houkuttelemisen kannalta ja että nykyinen oikeudellinen kehys on hajanainen ja siinä on useita puutteita ja täytäntöönpano-ongelmia;

J. ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksen tärkeimmissä havainnoissa korostettiin, että laillista muuttoliikettä koskevat vaikuttavat toimintapolitiikat ovat keskeisessä asemassa muuttovirtojen hallinnassa;

K. ottaa huomioon, että komission jäsen Ylva Johansson totesi osaamiskumppanuuksien käynnistystapahtumassa 11. kesäkuuta 2021, että komission strategisena tavoitteena on korvata laiton muuttoliike laillisilla väylillä (17);

L. katsoo, että viisumitoimenpiteitä voidaan käyttää myönteisenä kannustimena suhteissa kolmansien maiden kanssa; ottaa huomioon, että äskettäin tarkistetun viisumisäännöstön (18) täysimääräinen täytäntöönpano ja kolmansien maiden kanssa toteutettavat viisumien myöntämisen helpottamista koskevat lisätoimet ovat osa uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa esitettyä kokonaisvaltaista lähestymistapaa muuttoliikepolitiikkaan; katsoo, että yhteistyön ja tietojenvaihdon lisääminen auttaisi havaitsemaan viisumien väärinkäytön;

M. toteaa, että unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset kumppanuuskehykset voivat toimia keskeisenä välineenä nopeutettaessa laillisten työvoimamuuttajien taitojen ja pätevyyden vastavuoroista tunnustamista;

N. ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot ovat jo solmineet menestyksellisiä kumppanuuksia kolmansien maiden kanssa luodakseen laillisen väylän työvoiman muuttoliikettä varten ja vastatakseen työmarkkinoiden vaatimuksiin pienemmässä mittakaavassa pilottihankkeiden välityksellä; katsoo, että osaamiskumppanuuksien olisi perustuttava näistä hankkeista saatuihin myönteisiin kokemuksiin;

O. ottaa huomioon, että työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa solmitussa uudistetussa työmarkkinoiden eurooppalaisessa kotouttamiskumppanuudessa tarkastellaan tulevan yhteistyön laajentamista työvoiman muuttoliikkeen alalle;

P. ottaa huomioon, että osaamisen kohtaamattomuus jäsenvaltioiden työmarkkinoilla on osoittautunut erittäin kalliiksi unionille ja että Euroopan talous- ja sosiaalikomitean vuonna 2018 julkaiseman tutkimuksen (19) mukaan unionin talous menettää tästä syystä vuosittain yli kaksi prosenttia tuottavuudesta; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että kohtaamattomuutta esiintyy kaikilla taitotasoilla – kokeista ja kuorma-autonkuljettajista lääkäreihin ja opettajiin; toteaa, että tutkimuksen mukaan nykyiset lainsäädäntöjärjestelmät eivät riitä varmistamaan, että unioni pysyy taloudellisesti kilpailukykyisenä lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, eivätkä vastaamaan jäsenvaltioiden työmarkkinoiden vaatimuksiin;

Q. ottaa huomioon, että vuonna 2017 noin 3,1 miljoonalla kolmannen maan kansalaisella oli EU:n pitkäaikainen oleskelulupa ja noin 7,1 miljoonalla kolmannen maan kansalaisella oli kansallinen pitkäaikainen oleskelulupa (20);

R. ottaa huomioon, että yhdistettyä työ- ja oleskelulupaa koskevien hakumenettelyjen helpottaminen ja yhdenvertainen kohtelu ovat direktiivin 2011/98/EU kaksi päätavoitetta; toteaa, että osana toimivuustarkastusta toteutetussa direktiivin arvioinnissa ja sen täytäntöönpanokertomuksessa havaittiin useita puutteita näiden tavoitteiden saavuttamisessa; ottaa huomioon, että komission uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa ilmoitettiin näiden puutteiden korjaamiseksi toteutettavista uusista aloitteista, kuten kyseisen direktiivin tarkistaminen;

S. ottaa huomioon, että tekninen kehitys on muuttanut tapaa, jolla maailma toimii, ja on luonut tilanteen, jossa monet unionin työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat tekevät etätyötä; ottaa huomioon, että etätyöntekijät ovat tällä hetkellä juuttuneet oikeudellisesti harmaalle alueelle, koska he eivät voi hakea perinteistä työlupaa jäsenvaltiossa (21);

T. ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön ”diginomadiviisumeita”, joilla pyritään helpottamaan etätyöntekijöiden tai etänä työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien oleskelua jäsenvaltiossa ja sallimaan heille työnteko (22);

U. toteaa, että unioni on pandemian jälkeisessä talouden elpymisvaiheessa; katsoo, että laillista työvoiman muuttoliikettä koskevat parannetut lainsäädäntöjärjestelmät ovat ratkaiseva tekijä unionin talouden elpymisen kannalta;

V. ottaa huomioon, että komission Yhteisen tutkimuskeskuksen 23. huhtikuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response” mukaan keskimäärin 13 prosenttia yhteiskuntien kannalta keskeisistä työntekijöistä on unioniin tulleita maahanmuuttajia, mikä osoittaa, että heillä on ollut ratkaiseva rooli unionin kyvyssä selviytyä covid-19-pandemiasta;

W. ottaa huomioon, että suora yhteys, joka vallitsee laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oleskeluoikeuden ja heidän työnantajansa välillä, altistaa nämä kansalaiset mahdolliselle työvoiman hyväksikäytölle; ottaa huomioon, että tällaisista luvista on kehotettu luopumaan asteittain ja sen sijaan sallimaan se, että laillisesti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset voivat vaihtaa työpaikkaa menettämättä työlupaansa (23);

X. ottaa huomioon, että direktiivissä 2009/52/EY säädetään seuraamuksista ja toimenpiteistä, joita voidaan käyttää laittomasti oleskelevia, työtä tekeviä kolmansien maiden kansalaisia hyväksi käyttäviä työnantajia vastaan; toteaa, että myös unioniin laillisesti tulleita kolmansien maiden kansalaisia voidaan käyttää hyväksi ja että heille olisi taattava samantasoinen suoja;

Y. ottaa huomioon, että Euroopan työviranomainen on vahvistanut rajat ylittäviä operatiivisia valmiuksiaan tukea ja vahvistaa kansallisia työsuojelutarkastuslaitoksia ja -viranomaisia sekä työmarkkinaosapuolia oikeudenmukaisen työvoiman liikkuvuuden edistämiseksi ja rajat ylittävien petosten ja väärinkäytösten torjumiseksi;

1. ottaa huomioon, että tietojen mukaan 65-vuotta täyttäneiden arvioidaan muodostavan noin kolmasosan unionin väestöstä vuoteen 2050 mennessä ( 24 ) , mikä aiheuttaa merkittävää työvoimapulaa kaikilla osaamistasoilla ( 25 ) ; katsoo, että voidakseen vastata tuleviin demografisiin haasteisiin jäsenvaltioissa unionin on esitettävä uusia väyliä työvoiman lailliselle muuttoliikkeelle unioniin ja samalla otettava huomioon, että jäsenvaltioiden työmarkkinat eroavat toisistaan ja niillä on erilaisia työvoimavajeita ja -haasteita; katsoo, että tällaiset uudet väylät ovat välttämättömiä unionin taloudellisen kilpailukyvyn ja sen maailmanlaajuisen vaikutusvallan lisäämiseksi demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien sekä tavaroiden ja palvelujen vapaan kaupan puolustajana sekä johtajana ilmastonmuutoksen torjunnassa; toteaa, että tällaisilla uusilla väylillä olisi varmistettava kunnolliset työolot ja vähennettävä kolmansista maista tulleiden työntekijöiden hyväksikäyttöä; toteaa lisäksi, että skenaariossa, jossa laillisen työvoiman muuttoliikkeen esteitä madalletaan ja kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin työmarkkinoilla kohdistuvaa syrjintää vähennetään, unioni voisi pitkällä aikavälillä kasvattaa BKT:tään arviolta 74 miljardilla eurolla vuodessa ( 26 ) ; on huolissaan siitä, että työvoiman laillisen muuttoliikkeen korkeat esteet vähentävät unionin houkuttelevuutta maailmanlaajuisessa kilpailussa kaikkien osaamistasojen työntekijöistä; korostaa, että ottamalla käyttöön uusia laillisia kanavia, joiden kautta muuttajat voivat tulla työhön unioniin, voitaisiin saada aikaan jopa 37,6 miljardin euron vuotuinen BKT-lisäys ( 27 )

2. pyytää komissiota tekemään 31. tammikuuta 2022 mennessä SEUT 79 artiklan 2 kohdan ja erityisesti sen a ja b alakohdan nojalla ehdotuksen säädökseksi, joka toimisi ehdotuspakettina, jolla helpotetaan ja edistetään laillisesti muuttavien työtä hakevien tai jo työluvan saaneiden kolmansien maiden kansalaisten pääsyä unioniin ja liikkuvuutta unionissa, ja joka olemassa olevien laillista muuttoliikettä koskevien direktiivien säännöksiä yhteensovittamalla vähentäisi byrokratiaa, tehostaisi yhdenmukaistamista, edistäisi perusoikeuksia, kuten yhdenvertaista kohtelua, ja ehkäisisi työvoiman hyväksikäyttöä, tämän mietinnön liitteenä olevien suositusten mukaisesti; toteaa, että tällainen uusi säädös, jolla tuetaan laillista työvoiman muuttoliikettä kolmansista maista ja lisätään liikkuvuutta, on edelleen yksi tärkeimmistä ratkaisuista työvoiman tarjonnan ja kysynnän nykyiseen kohtaamattomuuteen;

3. katsoo, että unionin osaamisreservin perustaminen kolmansien maiden kansalaisista, jotka haluavat hakea työtä muuttaakseen laillisesti johonkin jäsenvaltioon, sekä unioniin sijoittautuneista työnantajista, jotka etsivät mahdollisia työntekijöitä kolmansista maista, olisi olennainen väline ehdotetun säädöksen tarkoituksen saavuttamiseksi, ja kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa tällaisen osaamisreservin perustamisen; ehdottaa, että komissio sisällyttäisi osaamisreserviin unionin osaajien etäverkoston, joka mahdollistaisi kolmansien maiden kansalaisten etätyön muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he oleskelevat, ja antaisi komissiolle ja jäsenvaltioille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä, jotta ne voivat ymmärtää paremmin kolmansien maiden kansalaisten etänä tapahtuvan palkkaamisen etuja ja haasteita, sekä edistäisi kansainvälisten osaajien oikeudenmukaista etänä tapahtuvaa palkkaamista; huomauttaa, että tällaisen verkoston käyttö olisi jäsenvaltioille valinnaista;

4. tukee komission 23. syyskuuta 2020 uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta antamassaan tiedonannossa vilpittömässä mielessä tapahtuvan lyhytaikaisen liikkuvuuden lisäämisestä esittämää näkemystä, jonka mukaan se voisi täydentää muita, erityisesti tutkimus- ja opetustarkoitukseen käytettyjä laillisia väyliä, jotta parannetaan kolmansien maiden kanssa tehtävää varhaisen vaiheen yhteistyötä, ja pyytää komissiota selvittämään tätä suuntaa edelleen;

5. pyytää komissiota ottamaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston vastaanotto-olosuhteita koskevasta uudelleenlaaditusta direktiivistä saavuttaman osittaisen alustavan sopimuksen 15 artiklan 1 kohdan ja vähentämään näin turvapaikkamenettelyn päättymiseen saakka ulottuvan pakollisen toimettomuuden kielteisiä vaikutuksia;

6. suhtautuu myönteisesti direktiiviin (EU) 2021/1883 (tarkistettu sinistä korttia koskeva direktiivi) mutta pitää sitä riittämättömänä, sillä unionin työmarkkinoilla tarvitaan myös matalan ja keskitason osaamistason työntekijöitä, vaikka tässä tarpeessa on eroja; toteaa, että unioni on jo riippuvainen tällaisista työntekijöistä keskeisillä aloilla, kuten maataloudessa ja terveydenhuollossa ( 28 ) ; kehottaa sen vuoksi komissiota asettamaan painopisteeksi kunnianhimoisen maahanpääsyn järjestelmän sisällyttämisen ehdotukseensa kolmansista maista tulevia matalan ja keskitason osaamistason työntekijöitä varten työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskuntaa kuullen ja ottaen samalla huomioon jäsenvaltioiden tarpeet; kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseen kolmansien maiden kansalaisten taitojen ja pätevyyksien validointia ja tunnustamista koskevan kehyksen, mukaan lukien ammatillinen koulutus, joka perustuu objektiivisiin ja yhdenmukaisiin kriteereihin, jotta helpotetaan heidän varhaista integroitumistaan työmarkkinoille; pyytää, että taitojen ja pätevyyksien validointia ja tunnustamista koskevalla kehyksellä varmistetaan, että kolmansien maiden kansalaisia kohdellaan johdonmukaisesti tasapuolisella tavalla validointi- ja tunnustamisprosessin aikana, mahdollistetaan tehokkaat järjestelmät ja menettelyt ja helpotetaan tietojen saamista tehokkaalla ja vaivattomalla tavalla; kannustaa komissiota vaatimaan, että kansalliset viranomaiset jatkavat tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa keskenään; kehottaa lisäksi komissiota edistämään kaikin mahdollisin keinoin, myös kohdennettujen kampanjoiden avulla, tarkistettua sinistä korttia koskevaa direktiiviä, myös startup-yrityksissä ja tietotekniikan alalla, jotta pätevyyttä vastaava osaaminen voidaan tunnustaa direktiivin 26 artiklan, luettuna yhdessä liitteen I kanssa, mukaisesti; muistuttaa kuitenkin, että SEUT 79 artiklan 5 kohdassa määrätään, että tämä artikla ”ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää siitä, kuinka paljon kolmansista maista tulevia kolmansien maiden kansalaisia päästetään niiden alueelle hakemaan työtä palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana”;

7. katsoo, että unionin on houkuteltava enemmän itsenäisiä ammatinharjoittajia ja yrittäjiä ja että sen on lisättävä innovointia esimerkiksi nuorten liikkuvuuden ja nomadijärjestelmien avulla; kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa itsenäisten ammatinharjoittajien ja yrittäjien maahantuloa ja oleskelua koskevan unionin laajuisen maahanpääsyjärjestelmän, joka perustuu objektiivisiin ja yhdenmukaisiin kriteereihin, erityisesti henkilöille, jotka työskentelevät perustaakseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja startup-yrityksiä, sekä erittäin liikkuville itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, kuten taiteilijoille ja kulttuurialan ammattilaisille, jotta unioni voi pysyä merkityksellisenä ja kilpailukykyisenä globaaleilla markkinoilla siten, että lisätään sen talouden joustavuutta, kestävyyttä, vakautta ja kasvua ja luodaan samalla uutta taloudellista toimintaa ja työllistymismahdollisuuksia; toteaa, että ehdotettuihin järjestelmiin on sisällyttävä toimenpiteitä, joilla parannetaan perusoikeuksia ja edistetään kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua; katsoo, että komission olisi otettava käyttöön viiden vuoden monikertaviisumi, jonka perusteella kyseiset kolmansien maiden kansalaiset voivat tulla unioniin enintään 90 päiväksi vuodessa;

8. pyytää komissiota sisällyttämään ehdotukseensa kolmansien maiden kanssa solmittuja osaamiskumppanuuksia koskevan kehyksen, johon jäsenvaltiot voisivat osallistua vapaaehtoispohjalta, joka räätälöitäisiin kyseisten lähettävien ja vastaanottavien maiden tilanteen mukaan ja molempia hyödyttäen ja johon olisi sisällyttävä osaamiseen perustuvia ammatillisen koulutuksen ohjelmia, erityisesti soveltuvuustestejä, työpaikalla tapahtuvaa havainnointia ja simulaatioita; kehottaa komissiota varmistamaan, että parlamentti voi tässä kehyksessä harjoittaa täysimääräisesti valvonta- ja arviointirooliaan ja että ehdotukseen sisältyy asianmukaisia mekanismeja, joilla ehkäistään työvoiman hyväksikäyttöä ja varmistetaan yhdenvertainen kohtelu; korostaa, että osaamiskumppanuuksien innoittajina voivat toimia jäsenvaltioiden olemassa olevat taitoihin perustuvat sopimukset ja että osaamiskumppanuuksia olisi kehitettävä kuullen asiaankuuluvia organisaatioita sekä jäsenvaltioissa että kolmansissa maissa;

9. katsoo, että on olennaisen tärkeää noudattaa erilaista ja tasapainoista lähestymistapaa unionin ja kolmansien maiden suhteissa muuttoliikkeen alalla; kehottaa unionia pyrkimään siihen, että kumppanimaiden kanssa tehdään virallisia sopimuksia muuttajien liikkuvuudesta;

10. pitää myönteisenä komission aikomusta tarkistaa direktiiviä 2011/98/EU; toteaa, että yhtenä tämän direktiivin tavoitteista on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa jäsenvaltioissa tällä hetkellä sovellettavia lupasääntöjä ja edistää yhdenvertaista kohtelua; toteaa, että näitä tavoitteita ei ole täysin saavutettu, koska direktiivin eräitä säännöksiä on pantu täytäntöön eri tavoin unionin eri osissa; katsoo lisäksi, että komission olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä varmistaakseen ensinnäkin, että jäsenvaltiot panevat direktiivin asianmukaisesti täytäntöön, toiseksi, että direktiiviä muutetaan niin, että yhdistelmälupahakemus voidaan jättää sekä jäsenvaltiosta että kolmannesta maasta käsin, ja kolmanneksi – jotta yksinkertaistetaan ja yhdenmukaistetaan sääntöjä edelleen –, että säädetään selkeästi maahantuloviisumin myöntämismenettelystä ja vältetään näin tilanne, jossa hakijoiden olisi toimitettava yhdistelmäluvan saamiseksi tarvittavia asiakirjoja kahteen kertaan, ja vähennetään työntekijöiden riippuvuutta ja hyväksikäytön riskiä; huomauttaa, että hakemus olisi oltava mahdollista jättää jäsenvaltiosta käsin vain, jos kolmannen maan kansalaisella on oleskelulupa hakemuksen jättämisajankohtana; kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa nämä direktiiviin tehtävät muutokset;

11. pyytää komissiota sisällyttämään ehdotukseensa sellaisen laillisesti muuttaville kolmansista maista tulleille työntekijöille tarkoitetun ja komission hallinnoiman ylikansallisen neuvontapalveluverkoston perustamisen, jossa jokainen jäsenvaltio nimeää johtavan viranomaisen käsittelemään hakemuksia ja koordinoimaan neuvoja ja tietoja, joita annetaan unionin alueelta työtä hakeville tai jo työluvan saaneille kolmansien maiden kansalaisille; toteaa, että johtavien viranomaisten olisi vastattava kolmansista maista tulleita työntekijöitä koskevien tietojen jakamisesta jäsenvaltioiden kesken ja toimittava työntekijöiden ja työnantajien yhteyspisteinä osaamisreserviin nähden sekä annettava asiaankuuluvia tietoja sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat kiinnostuneita muuttamaan laillisesti työhön unioniin; huomauttaa, että tällaisia tietoja voitaisiin toimittaa joko virtuaalisesti tai kolmansissa maissa olevien asiaankuuluvien elinten, kuten jäsenvaltioiden suurlähetystöjen tai unionin edustustojen, välityksellä; pyytää, että johtavat viranomaiset vastaisivat myös tiiviistä keskinäisestä koordinoinnista oleskelua ja työskentelyä varten direktiivin 2011/98/EU mukaisesti myönnettävää yhdistelmälupaa koskevien hakemusten yhteydessä, jotta vältetään päällekkäiset hakemukset ja kannustetaan työnantajia tarkastelemaan mahdollisuutta hakea tällaista lupaa ja tuetaan niitä tässä; huomauttaa, että on tarpeen helpottaa tietojen, tilastojen ja todisteiden keräämistä sekä jakaa tietoja jäsenvaltioiden välillä laillista muuttoliikettä koskevan unionin säännöstön tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi;

12. kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa direktiivin 2014/36/EU muuttamisen siten, että kyseisen direktiivin mukaisten työlupien haltijoille annetaan kolme kuukautta aikaa hakea uutta työtä sen jälkeen, kun he ovat lähteneet aiemman työnantajansa palveluksesta ilman, että heidän työlupansa on peruutettu, jolloin he voivat oleskella laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa direktiivin mukaisesti ajan, joka heille on oleskelua varten myönnetty, mutta enintään yhdeksän kuukauden ajan edellyttäen, että he hakevat työtä toisen työnantajan palveluksessa koko kyseisen ajanjakson ajan; kehottaa lisäksi komissiota työvoiman hyväksikäytön välttämiseksi kannustamaan jäsenvaltioita soveltamaan kaikilta osin tätä säännöstä ja siten poistamaan oleskelulupien ja työnantajien ja työpaikkojen välisen kytköksen; kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa tämän direktiivin muuttamisen siten, että jäsenvaltiot voivat uusia kausityötä varten tarvittavat työluvat yhteensä enintään viiden vuoden ajaksi;

13. pyytää komissiota sisällyttämään ehdotukseensa direktiivin 2009/52/EY muuttamisen, jotta sen soveltamisalaa voidaan mukauttaa siten, että siihen sisällytetään hyväksikäytetyt, unionissa laillisesti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset, jotka työskentelevät unionissa ja jotka ovat heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa vaikuttavien ja heidän ihmisarvoaan loukkaavien olosuhteiden uhreja, ja että parannetaan yhdenvertaista kohtelua koskevien säännösten täytäntöönpanoa, kuten helposti saatavilla olevia ja tehokkaita valitusmekanismeja ja kaikkien työntekijöiden oikeussuojan saatavuutta hyväksikäytön ja muiden rikosten yhteydessä;

14. katsoo, että direktiiviä 2003/109/EY, jonka käyttö on tällä hetkellä riittämätöntä ja joka ei tarjoa tehokasta oikeutta EU:n sisäiseen liikkuvuuteen, olisi muutettava siten, että jäsenvaltiossa pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten sallitaan oleskella pysyvästi toisessa jäsenvaltiossa siitä päivästä alkaen, jona heille myönnetään oleskelulupa, unionin kansalaisiin sovellettavia ehtoja vastaavin ehdoin, ja siten, että pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman saamiseksi vaadittavien oleskeluvuosien määrä vähennetään viidestä kolmeen vuoteen, ja pyytää komissiota sisällyttämään nämä muutokset direktiivin tulevaan tarkistukseen; toteaa, että yhtäjaksoinen oleskelu yhdessä jäsenvaltiossa on yksi niistä tekijöistä, jotka edistävät henkilön asianmukaista kotoutumista yhteisöön ennen kuin kyseinen henkilö päättää oleskella toisessa jäsenvaltiossa; kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa kyseiset muutokset;

15. toteaa, että tässä mietinnössä esitetyille ehdotuksille on varmistettava riittävä rahoitus, ja katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset on katettava asiaankuuluvilla unionin talousarviomäärärahoilla;

16. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat suositukset komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

(1) EUVL L 382, 28.10.2021, s. 1.

(2) EUVL L 132, 21.5.2016, s. 21.

(3) EUVL L 94, 28.3.2014, s. 375.

(4) EUVL L 157, 27.5.2014, s. 1.

(5) EUVL L 343, 23.12.2011, s. 1.

(6) EUVL L 168, 30.6.2009, s. 24.

(7) EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44.

(8) EUVL L 251, 3.10.2003, s. 12.

(9) EUVL L 337, 20.12.2011, s. 9.

(10) EUVL L 107, 22.4.2016, s. 1.

(11) EUVL L 186, 11.7.2019, s. 21.

(12) EUVL C 58, 15.2.2018, s. 9.

(13) EUVL C 362, 8.9.2021, s. 82.

(14) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0260.

(15) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210325-2#:~:text=On%201%20January%202020%2C%2023,5.1%25%20of%20the%20EU%20population.

(16) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf.

(17) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_21_2921.

(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13. heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

(19) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(20) https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents.

(21) https://www.etiasvisa.com/etias-news/digital-nomad-visas-eu-countries#:~:text=The%20digital%20nomad%20visa%20allows,are%20reviewed%20within%2030%20days.

(22) Ks. edellinen alaviite.

(23) https://picum.org/wp-content/uploads/2021/03/Designing-labour-migration-policies-to-promote-decent-work-EN.pdf.

(24) Ageing Europe — looking at the lives of older people in the EU — 2020 edition.

(25) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(26) Navarra, C. ja Fernandes M., Legal migration policy and law – European Added Value Assessment, Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, 2021, mukaan lukien liitteet I ja II.

(27) Ks. edellinen alaviite.

(28) https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/immigrant-key-workers-their-contribution-europes-covid-19-response_en.