Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Suunnitelmallisen yhteiskunnallisen vuoropuhelun organisoiminen yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä"

(2003/C 85/04)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 2. maaliskuuta 2000 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta "Suunnitelmallisen yhteiskunnallisen vuoropuhelun organisoiminen yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä".

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 15. marraskuuta 2002. Esittelijä oli ensin Alexander-Michael von Schwerin ja sitten Karin Alleweldt(1).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11. ja 12. joulukuuta 2002 pitämässään 395. täysistunnossa (joulukuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 94 ääntä puolesta ja 3 pidättyi äänestämästä.

1. ETSK:n aloitteen tavoite

1.1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi maaliskuussa 2000 oma-aloitteisen lausunnon suunnitelmallisen yhteiskunnallisen vuoropuhelun organisoimisesta yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä(2) Helsingin julkilausuman periaatteen 10(3) mukaisesti. ETSK päätti sittemmin jatkaa asian käsittelyä kyseisen lausunnon sekä sitä seuranneiden toimien pohjalta ja perustaa pysyvän valmisteluryhmän.

1.2. Päätös perustui paitsi ETSK:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) välisessä yhteistyössä saavutettuun menestykseen ja arvostukseen myös seuraavaan toistuvasti huolta aiheuttaneeseen toteamukseen: vaikka hallitukset ja eurooppalaiset toimielimet ovat sitoutuneet yhteiskunnallisten ja taloudellisten eturyhmien kuulemiseen liikennepolitiikkaa kehitettäessä, käytäntö on osoittanut, että useimmissa KIE-maissa tätä periaatetta rikotaan röyhkeästi. Valtioissa esiintyvä puutteellisen koordinoinnin ja avoimuuden ongelma toistuu myös kansainvälisellä tasolla ja estää näin talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmiä ottamasta aktiivista roolia Euroopan integraatiossa. EU:n toimielimet ja eurooppalaiset järjestöt eivät toimi riittävästi tämän epäkohdan poistamiseksi. ETSK haluaa aloitteellaan kehottaa lisäponnisteluihin asiassa.

1.3. Pysyvän valmisteluryhmän tavoitteena on saada työmarkkinaosapuolet sekä ympäristö- ja kuluttajajärjestöt mukaan päätöksentekoon tulevasta liikennepolitiikasta ja infrastruktuuri-investoinneista hyvissä ajoin ennen lopullisten poliittisten ratkaisujen tekoa. Tämä on liikennekäytävissä ja -alueilla toteutettavien yksittäisten toimien keskeinen tavoite.

2. Tiivistelmä ETSK:n toiminnasta ja päätelmistä

2.1. Ensimmäinen kokous pidettiin 26. lokakuuta 2000, ja siihen liittyi julkinen keskustelu. Tuloksena oli, että liikennekäytävissä ei ollut toteutettu todella yhdentynyttä liikennepolitiikkaa.

Tarvetta on parannuksille etenkin seuraavilla aloilla:

- alueellisten liikenneverkkojen liittäminen käytäviin

- ympäristövaikutukset

- liikenneturvallisuus

- tasapuolisten kilpailuolosuhteiden luominen

- yksityistämisen aiheuttamien rakennemuutosten asianmukainen käsitteleminen

- infrastruktuurin suunnitteluvälineet

- tarvittavan rahoituksen hankinta

- avoin tiedottaminen

- kuulemismenettelyt ja yhteiskunnallinen vuoropuhelu

- toimien koordinointi eurooppalaisella tasolla (etenkin yhteistyö komission kanssa).

2.2. ETSK on vahvistanut järjestelmällisesti yhteyksiään hallitusten tasolla toimiviin käytävien ohjauskomiteoihin. Nykyisin ETSK on vakiinnuttanut asemansa niissä ja osallistuu etenkin käytävien IV, X ja VII toimiin sekä rautateiden ohjauskomiteaan käytävässä IV.

2.3. Näiden yhteyksien vahvistaminen mahdollistaa aktiivisen osallistumisen muissakin ohjauskomiteoissa. Näihin tilaisuuksiin tarttumista on kuitenkin pohdittava tarkkaan valmisteluryhmän voimavarat ja mahdollisuudet huomioon ottaen.

2.4. Komissio on perustanut monien tahojen esittämien toiveiden mukaisesti uuden koordinointifoorumin, joka koostuu ohjauskomiteoiden puheenjohtajista sekä Euroopan liikenneministerikonferenssin ja YK:n Euroopan talouskomission edustajista. Tähän foorumiin osallistuu myös ETSK.

2.5. Käytävien kehittäminen on tarkoitus liittää seuraavien 2-3 vuoden aikana TEN-suuntaviivojen uudistukseen. Eräiden suunnitelmien mukaan myös Euroopan liikenneministereiden tulisi käsitellä uudelleen yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan suuntaa; käytännössä kyseessä olisi siis Helsingin julkilausuman seurantatoimi. Komitean työllä on tässä yhteydessä keskeinen merkitys, ja siihen tuleekin suunnata riittävät voimavarat.

2.6. ETSK:n toiminta on kehittynyt erittäin voimakkaasti. Komitea on osoittanut, että se voi näissä puitteissa osallistua merkittävästi yhteiskunnallisen vuoropuhelun edistämiseen Keski- ja Itä-Euroopan yhteiskunnallisten ja taloudellisten kumppaneiden kanssa. Komitea on näin ollen vakiinnuttanut asemansa myös EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten ja ministeriöiden keskustelukumppanina.

Edellä kuvattua roolia voidaan vahvistaa seuraavasti:

- sitoudutaan asiaan keskipitkällä aikavälillä, esimerkiksi säilyttämällä pysyvä valmisteluryhmä "yhteiskunnallisen vuoropuhelun edistäminen yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä"

- parannetaan edelleen kontaktien välittämistoimia sekä tiedon ja kokemusten vaihtoa osapuolten kanssa

- vahvistetaan edelleen vuoropuhelukonferenssien ja paikan päällä toimimisen periaatteita

- varmistetaan ETSK:n ja siten myös yhteiskunnallisten ja taloudellisten ryhmien etujen edustus asianomaisissa foorumeissa ja ohjauskomiteoissa.

2.7. Kun otetaan huomioon käytävän X (entinen Jugoslavia) pikaisen elävöittämisen poliittinen ja taloudellinen merkitys sekä yhteiskunnallisten ja taloudellisten kumppaneidemme jatkuva ja suuri kiinnostus yhteistyön vahvistamiseen tässä käytävässä, seuraava vuoropuhelukonferenssi lienee aiheellista järjestää kyseisellä alueella.

3. Maaliskuusta 2000 lähtien toteutetut toimet

3.1. Pysyvän valmisteluryhmän 26. lokakuuta 2000 pitämä ensimmäinen kokous ja julkinen keskustelu

3.1.1. Samalla kun ETSK laajentaa toimintaansa ja asianomaiset hallitukset rahoittavat ja koordinoivat toimia yksittäisissä liikennekäytävissä, eräät muut toimijat vetäytyvät alalta tai siirtävät painopisteensä muualle. Komission ja OECD:n yhteisen G24-maiden liikennetyöryhmän oli tarkoitus huolehtia Helsingin kokouksen(4) jälkeisestä seurannasta. Työryhmä ei kokoontunut tammikuun 1999 ja maaliskuun 2001 välillä ollenkaan, ja maaliskuussa järjestetty kokous jätti monia ryhmän tulevaisuutta koskevia kysymyksiä avoimiksi. Näin on syntynyt eräänlainen tyhjiö: ei niinkään yleisesti vähentyvän toiminnan suhteen, vaan liittyen avoimen, koordinoidun ja yhteisen menettelyn vaatimuksiin, jotka - viimeisenä suurena poliittisena tekona - määriteltiin Helsingin konferenssissa ja julkilausumassa.

3.1.2. Samalla yhteisen liikennepolitiikan sekä taloudellisesti ja sosiaalisesti tasapainossa olevan yhdentymisen tehtävät ja käytännön ongelmat eivät suinkaan ole vähentymässä vaan kasvavat koko ajan. Helsingin kokous sai etenkin yhteiskunnalliset ja taloudelliset toimijat sekä myös KIE-maiden hallitusten, parlamenttien ja hallintojen poliittiset päättäjät odottamaan laajaa tukea ja lisääntyvää yhteydenpitoa asianomaisten osallistujien kanssa EU:ssa. Nämä odotukset näyttävät jäävän toteutumatta. Viimeinen poliittinen kuulemisaihe oli TINA-kertomus, josta ETSK ja komissio järjestivät maaliskuussa 1999 yhteisen kuulemistilaisuuden. Valitettavasti kuulemista ei mainittu päätösraportissa, eikä komission ja TINA-sihteeristön yhteinen kertomus kuulemisesta myöskään koskaan valmistunut. Tämä ei rohkaise KIE-maiden yhteiskunnallisia ja taloudellisia kumppaneita osallistumiseen.

3.1.3. Tästä syystä valmisteluryhmän 26. lokakuuta 2000 järjestämään kokoukseen liitettiin julkinen keskustelutilaisuus. Tilaisuuden tarkoituksena oli kohdistetusti tavoittaa ja saattaa yhteen ne tahot, joiden vastuulla olivat kokonaisprosessin keskeiset toiminnot ja tehtävät: komission, Euroopan parlamentin, Euroopan liikenneministerikonferenssin, YK:n Euroopan talouskomission ja ohjauskomiteoiden edustajat sekä tietyt KIE-maiden yhteiskunnallisten ja taloudellisten ryhmien toimijat, jotka olivat profiloituneet kontakteissa ETSK:n kanssa(5). Tarkoituksena oli käynnistää keskustelu yksittäistoimista ja mahdollisuuksien mukaan määritellä entistä tarkemmin tulevan yhteistyön painopisteitä. Lisäksi pyrittiin käynnistämään selkeällä, konkreettisella ja käytännöllisellä tavalla uusia yhteistyöprojekteja.

3.2. Käytävä IV

3.2.1. Komitealla on kesäkuusta 1999 lähtien ollut erinomaiset yhteistyösuhteet käytävän IV (hallitusten tasolla toimivaan) ohjauskomiteaan. ETSK on osallistunut säännöllisesti kokouksiin: 29. syyskuuta 2000 Wienissä, 7. ja 8. kesäkuuta 2001 Bratislavassa ja 21. ja 22. kesäkuuta 2002 Sofiassa (ks. alaviite 2, s. 17).

3.2.2. Bulgarian Vidinissä ja Romanian Calafatissa helmikuussa 2000 pidetyn konferenssin jälkeen siellä allekirjoitettu yhteinen julkilausuma toimitettiin Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen koordinaattorin Bodo Hombachin toimistoon, jossa se otettiin mielenkiinnolla vastaan. Tarvittavat poliittiset päätökset Tonavan sillan rakentamiseksi on tällä välin tehty ja infrastruktuurisuunnitelmia on ajettu painokkaasti eteenpäin. Toukokuun 22. päivänä 2002 järjestettiin uusi tapaaminen käytävän IV ohjauskomitean kokouksen yhteydessä. ETSK vahvisti valmiutensa tukea poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia päättäjiä paikan päällä, jotta käytävän rakentamisesta syntyvät positiiviset vaikutukset voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla myös kyseisellä alueella. Aihetta käsiteltiin myös keskustelussa, jonka esittelijä kävi komitean panosta tukevan komissaari Verheugenin kanssa.

3.2.3. Käytävän IV rautateiden ohjauskomitea kutsui ETSK:n kokoukseensa Ateenaan 10. ja 11. toukokuuta 2000. Tavoitteena oli konkretisoida tulevaa yhteistyötä ja laatia projektiehdotuksia. ETSK:n esittelijä esitteli konkreettisia ehdotuksia sisältävän suunnitelman (ks. alaviite 2, s. 17), joka otettiin periaatteessa hyväksyen vastaan. Suunnitelmasta keskusteltiin myös ammattiliittojen edustajien kanssa 20. syyskuuta 2000 Euroopan kuljetustyöntekijöiden federaation (ETF) rautatieläisten osaston kokouksessa Brysselissä. Käytävän IV piiriin kuuluvien maiden rautatieläisten ammattiliittojen työryhmä järjestäytyi heinäkuussa 2001. Esittelijä osallistui työryhmän 4. kokoukseen, joka pidettiin helmikuussa 2002 Prahassa. Vuoropuhelussa rautatieyhtiöiden kanssa halutaan nyt käsitellä rajanylityspaikkojen ja yleisen tiedonvaihdon parantamista. ETSK:ta toivotaan selkeästi välittäjäksi, kuten esittelijälle osoitetusta kirjeestä on ilmennyt.

3.2.4. Käytävää IV koskevat ETSK:n toimet ovat viimeksi keskittyneet pyöreän pöydän keskustelun järjestämiseen yhdessä European Intermodal Associationin (EIA) kanssa aiheesta "Intermodaalisten lähestymistapojen edistäminen liikennekäytävissä" Constantassa 26. ja 27. kesäkuuta 2002 pidetyn Tonava-huippukokouksen yhteydessä. Keskustelu tarjosi myös mahdollisuuden käytävän IV rautateiden ohjauskomitean edustajien ja ammattiliittojen työryhmän ensimmäiseen ajatustenvaihtoon. Tapaamisella oli tarkoitus käynnistää hedelmällinen keskustelu, joka johtaa uusiin, konkreettisiin ja myös muissa käytävissä toteutettaviin hankkeisiin. Lisää tuloksia ja tulevaisuutta koskevia päätelmiä on esitetty yksityiskohtaisessa raportissa (ks. alaviite 2, s. 17).

3.3. Käytävä III

3.3.1. Syyskuun 2000 alussa järjestettiin seminaari paikallisliikenteen vapauttamisesta Puolassa. Aloitteen seminaarin järjestämisestä oli tehnyt Euronatur-järjestö, jonka puheenjohtajana toimii Lutz Ribbe. Seminaariin osallistui omalla puheenvuorollaan myös silloinen esittelijä Alexander von Schwerin. Seminaarissa syntyi aloite konferenssin järjestämiseksi käytävien III ja VI leikkauspisteessä Puolan Katowicessa.

3.3.2. Katowicessa 19. ja 20. maaliskuuta 2001 pidetyn konferenssin keskeisenä aiheena oli "Alueiden sitominen ympäröiviin liikennekäytäviin suunnittelun ja rahoituksen kannalta". Konferenssiin osallistui noin 60 taloudellisten ja yhteiskunnallisten eturyhmien edustajaa. Konferenssin tuloksena oli, että käytävät on toimeenpanon yhteydessä liitettävä alueisiin ja alueellisiin liikenneverkkoihin. Näin voidaan edistää ympäristönsuojelua, turvallisuutta, tehokasta rahoitussuunnittelua sekä paikallisliikenteen toimintakykyä(6).

3.4. Käytävä X

3.4.1. Ensimmäiset yhteydet käytävän X silloin vielä "epäviralliseen" ohjauskomiteaan solmittiin jo kesäkuussa 2000, ja ne koskivat yhteistyötä käytävän IV ohjauskomiteassa. Käytävän X ohjauskomitea sai virallisen aseman vasta keväällä 2001, kun aiesopimus (Memorandum of Understanding) allekirjoitettiin. ETSK osallistui ensimmäistä kertaa ohjauskomitean kokoukseen Kreikan Grevenassa 26. ja 27. huhtikuuta 2002 (ks. alaviite 2, s. 17). Ohjauskomiteaa avustaa Thessalonikin Aristoteles-yliopistoon kuuluva tekninen sihteeristö, joka laatii laajoja analyyseja sekä julkaisee ohjauskomitean Internet-sivut.

3.4.2. Ohjauskomitea keskittyy tänä vuonna rajanylityspaikkojen ongelmiin ja on tätä varten perustanut työryhmän, joka toimii yhteistyössä komission energian ja liikenteen pääosaston ja verotuksen ja tulliliiton pääosaston sekä YK:n Euroopan talouskomission kanssa. ETSK:ta on pyydetty osallistumaan yhteistyöhön.

3.4.3. Kun otetaan huomioon käytävän X pikaisen elävöittämisen poliittinen ja taloudellinen merkitys sekä yhteiskunnallisten ja taloudellisten kumppaneidemme jatkuva ja suuri kiinnostus yhteistyön vahvistamiseen tässä käytävässä, seuraava vuoropuhelukonferenssi lienee aiheellista järjestää tällä alueella.

3.5. Käytävä V

3.5.1. Käytävässä V oli päästy hyvään alkuun yhteistyössä Slovenian rautatieyhtiön ja rautatieläisten ammattiliiton sekä Slovenian liikenneministeriön kanssa. Kesäkuussa 2001 Ljubljanassa pidetyssä kokouksessa laadittiin jo erittäin konkreettisia suunnitelmia saman vuoden lokakuussa pidettävälle vuoropuhelukonferenssille. Poliittisten painopisteiden muutokset Sloveniassa ja ETSK:n vaikea taloudellinen tilanne estivät sitten suunnitelmien konkreettisen toteutuksen.

4. Tulevaisuuden aiheita

4.1. Pysyvä valmisteluryhmä "yhteiskunnallisen vuoropuhelun edistäminen yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä" tarkastelee jatkossa seuraavia kysymyksiä:

- Vuoropuhelukonferenssit ovat saaneet hyvin myönteisen vastaanoton. Missä liikennekäytävissä niitä tulisi järjestää lisää ja mitä aiheita ja tavoitteita niille tulisi asettaa?

- Komitean tunnettuus lisääntyy näissä yhteyksissä. Millä tavoin tiedottamista ja komitean näkyvyyttä voidaan lisätä entisestään?

- Kontakteja KIE-maiden yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin kumppaneihin on tarvetta parantaa. Viime aikoina ammattiliitot ovat alkaneet kehittää laaja-alaista yhteistyötä. Vastaavat aloitteet puuttuvat muiden yhteiskunnallisten ryhmien osalta. Miten komitea voi parantaa rooliaan asiaankuuluvien tahojen edustajana, foorumina ja välittäjänä?

- Pysyvän valmisteluryhmän työ ylittää pelkän liikennepolitiikan alan. Valmisteluryhmän työtä täydentävät myös komitean muut aloitteet. Miten sisäistä koordinaatiota ETSK:ssa ja toimien yhteisvaikutusta voidaan parantaa?

- Osallistuminen ohjauskomiteoiden työhön on järkevää ainoastaan, jos komitea voi tarjota konkreettisia toimia. Näiden suunnittelu ja järjestely ei onnistune enää pelkästään esittelijän ja jaoston sihteeristön voimin. Millainen menettely voitaisiin kehittää tätä varten?

Bryssel, 11. joulukuuta 2002.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) Nelivuotiskauden vaihtuminen.

(2) EYVL C 117, 26.4.2000, s. 12.

(3) Vuonna 1997 Euroopan valtioiden hallitusten ja parlamenttien sekä EU:n toimielinten edustajat päättivät Helsingissä yhteisestä julkilausumasta yhteiseurooppalaisen liikennepolitiikan kehittämiseksi. Yksi sovituista periaatteista on sosiaalisten ja taloudellisten eturyhmien kuuleminen liikennepolitiikkaa kehitettäessä (periaate 10).

(4) Ote Helsingin julkilausumasta: "- - Pyydämme osallistujia - - muistamaan, että ensinnäkin on valvottava tämän julkilausuman osassa IV lueteltujen 'välineiden' toimeenpanoa ja toisekseen tehtävä säännöllisin väliajoin arvio siitä, kuinka hyvin osassa II kuvatut 'tavoitteet' on saavutettu. Kehotamme siis Euroopan unionia, Euroopan liikenneministerikonferenssia, YK:n Euroopan talouskomissiota sekä monenkeskeisten ja alueellisten aloitteiden kumppaneita yhdessä keräämään tarvittavat tiedot, tarkkailemaan alueellisten ja alakohtaisten tavoitteiden edistymistä ja esittämään kerättyjen kokemusten pohjalta toimeenpanon tehostamista koskevia ehdotuksia."

(5) Luettelo 26.10.2000 pidetyn kokouksen osallistujista löytyy TEN-jaoston sihteeristöstä saatavasta asiakirjasta DI 262/2002.

(6) Ks. 11. kesäkuuta 2001 julkaistu yksityiskohtainen raportti (DI 261/2002) - saatavissa TEN-jaoston sihteeristöstä.