KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Cotonoun sopimuksen 96 artiklaan perustuvien neuvottelujen aloittamisesta Guinean tasavallan kanssa

1. Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen - jonka allekirjoittajavaltio Guinean tasavalta on - 9 artiklan 2 kohdassa määritellään ne olennaiset tekijät, joille kumppanuus perustuu. Niitä ovat muun muassa demokratian periaatteet ja oikeusvaltio.

2. Kansainvälinen yhteisö on viime vuosina pannut merkille demokratian tilan heikkenemisen Guinean tasavallassa, mikä on osoitus siitä, ettei maa kunnioita kumppanuussopimuksen 9 artiklassa määriteltyjä olennaisia tekijöitä.

3. Kenraali Lansana Contén presidenttikaudella Guineassa käynnistettiin vuonna 1990 demokratisoitumisprosessi ottamalla käyttöön perustuslaki, jossa säädettiin yleisistä vaaleista ja oikeusvaltion perustamisesta. Vuonna 1992 maa siirtyi monipuoluejärjestelmään, mitä seurasi presidentinvaalit vuonna 1993 ja parlamenttivaalit vuonna 1995. Vaikka näissä ensimmäisissä vaaleissa esiintyikin sääntöjenvastaisuuksia, ne tarjosivat oppositiopuolueille mahdollisuuden osallistua Guinean valtiollisten elinten toimintaan ja kansainvälinen yhteisö hyväksyi ne.

4. Tässä myönteisessä kehityksessä koettiin tauko vuoden 1998 presidentinvaalien yhteydessä, jolloin oppositiojohtaja Alpha Conde ja joitakin hänen kannattajistaan pidätettiin näiden kritisoitua vaalien kulkua ja niiden virallisia tuloksia. Demokratiakehitys koki kolauksen myös vuoden 2000 väkivaltaisissa kunnallisvaaleissa, joiden tulokset oppositio kiisti. Oppositiossa olleet Alpha Conden Guinean kansallinen koalitio (Rassemblement du peuple guinéen, RPG) sekä entisen pääministerin Sydia Tourén tasavaltalaisunioni (Union des Forces Républicaines, UFR) eivät voittaneet yhdessäkään kunnassa, vaikka niiden poliittinen painoarvo oli merkittävä tietyissä prefektuureissa. Myös vuoden 2000 loppuun suunniteltujen parlamenttivaalien järjestämistä lykättiin naapurimaiden Liberian ja Sierra Leonen rajoilla esiintyneiden levottomuuksien takia.

5. Demokratiakehitys hidastui entisestään, kun presidentin oma kansallinen edistyspuolue (Parti du Peuple et du Progrès, PUP) ilmoitti 2001 aikeestaan muuttaa perustuslakia kansanäänestyksellä sen jälkeen, kun kansalliskokous oli kertaalleen hylännyt muutoshankkeen. Muutokset koskivat presidentin virkakausien lukumäärää koskevan rajoituksen poistamista, mikä mahdollistaisi presidentti Contélle kolmannen virkakauden tavoittelemisen, sekä aiemmin äänestämällä valittujen paikallis- ja aluepäälliköiden nimittämistä. Näitä uudistuksia pidettiin takaiskuina Guinean nuorelle demokratialle. Euroopan unioni ilmaisi 25. lokakuuta 2001 antamassaan julkilausumassa huolestuneisuutensa kansanäänestyksen mahdollisista seurauksista maan vakaudelle ja demokratiakehitykselle ja vetosi erityisesti siihen, että maa noudattaisi perustuslaillisia sääntöjä, säilyttäisi vallan tasapainon, vapauttaisi tiedotusvälineet ja omaksuisi menetelmät oikeudenmukaisten ja avoimien vaalien turvaamiseksi. Virallisessa yhteydenotossa 8. marraskuuta 2001 EU ilmaisi maan hallitukselle uudestaan huolestuneisuutensa ja kehotti sitä kunnioittamaan niitä tekijöitä, joilla kansanäänestyksen demokraattisuus voidaan taata. Kansanäänestys järjestettiin kansainvälisen yhteisön mielipiteen vastaisesti 11. marraskuuta kyseenalaisissa olosuhteissa. Välittömästi virallisten tulosten (äänestysprosentti 87 ja kyllä-äänten osuus 98 %) julkaisemisen jälkeen Conakryssa edustettuna oleva kansainvälinen yhteisö ilmaisi varauksellisuutensa kansanäänestyksen kulun suhteen ja vetosi hallitukseen, jotta se lykkäisi 27. päivälle joulukuuta 2001 suunniteltuja parlamenttivaaleja luodakseen ensin sellaiset puitteet, jotka kaikki Guinean poliittiset toimijat voisivat hyväksyä. Vierailleessaan Guineassa joulukuussa 2001 EU:n puheenjohtajiston Mano-joen unionin maiden erityisedustaja Hans Dahlgren toisti maan hallitukselle esitetyn pyynnön lykätä vaaleja niiden moitteettoman järjestämisen turvaamiseksi ja pyysi lupaa lähettää EU:n vaalitarkkailijaryhmä seuraamaan prosessia. Erityisedustaja muistutti tässä yhteydessä EU:n tuen vähimmäisehdoista, jotka ovat riippumattoman vaalienvalvontaelimen perustaminen, hallinnon puolueettomuus, kaikkien osapuolten sitoutuminen kaikkinaisen väkivallan tuomitsemiseen sekä kansainvälisen vaalitarkkailun salliminen.

6. Tämän kansainvälisen paineen johdosta hallitus päätti siirtää parlamenttivaalien päivämäärää ja ilmaisi yleisellä tasolla olevansa kiinnostunut vaaliprosessin ulkopuolisesta tukemisesta ja kansainvälisen vaalitarkkailun sallimisesta. Ottaen huomioon sen, miten tärkeä Guinean sisäpoliittinen vakaus on maalle itselleen samoin kuin koko Mano-joen alueelle, sekä EU:n hallitukselle esittämät pyynnöt vaalien lykkäämisestä ja vaalitarkkailun sallimisesta EU lähetti huhtikuussa 2002 selvitysryhmän arvioimaan vaaliprosessin etenemistä ja analysoimaan sitä, onko vaalien tukeminen ja vaalitarkkailijoiden lähettäminen toivottavaa, hyödyllistä ja toteutuskelpoista. Ryhmä joutui toteamaan, että edellä 5 kohdassa mainitut, demokraattisten vaalien toteutumisehdot eivät täyttyneet. Vallitsevissa olosuhteissa EU päätti olla osallistumatta prosessiin, jota jo siinä vaiheessa leimasivat vakavat väärinkäytökset. Päätökseen vaikutti myös tiettyjen oppositiopuolueiden edustuksen puuttuminen, mikä estää todellisen kilpailun toteutumisen. Näin ollen EU ei antanut taloudellista eikä teknistä apua eikä myöskään lähettänyt vaalitarkkailijoita.

7. Sen sijaan EU päätti jatkaa prosessin seuraamista vuodelle 2003 kaavailtuja presidentinvaaleja silmällä pitäen; kyseessä on vaaliprosessin suurin haaste, ja kaikki puolueet ovat ilmoittaneet valmiutensa osallistua niihin. Lokakuussa 2002 Mano-joen maiden unionin erityisedustaja Dahlgren kävi uudestaan keskusteluja maan viranomaisten kanssa ja toisti EU:n demokraattisille vaaleille asettamat vähimmäisehdot. Tanskan ministeri Per Stig Møller ja komissaari Poul Nielson kirjoittivat 14. marraskuuta 2002 EU:n nimissä presidentti Contélle korostaakseen sitä, miten tärkeänä EU pitää vaaliuudistusten läpiviemistä viranomaisten toimesta. Tammikuussa 2003 Guinean ministerivaltuuskunta välitti presidentti Contén vastauksen keskustellessaan erityisedustaja Dahlgrenin ja komissaari Nielsonin kanssa. Presidentin vastaukseen ja ministerivaltuuskunnan kanssa käytyihin keskusteluihin ei kumpaankaan sisältynyt todellista hallituksen sitoutumista asiantilan kohentamiseen, ja EU pyysikin ministerivaltuuskuntaa toimittamaan lisätietoja huhtikuussa 2002 tehdyn selvitysmatkan jälkeen tosiasiallisesti käynnistetyistä uudistuksista.

8. Nyt kun presidentinvaaleihin on aikaa kuusi kuukautta, on todettava, etteivät vaaliuudistukset ole tosiasiallisesti edenneet eivätkä viranomaiset ole osoittaneet merkkejä demokratiakehityksen välittömästä uudelleenkäynnistämisestä. Dahlgrenin käydessä Conakryssa huhtikuussa 2003 viranomaiset antoivat ymmärtää, että presidentin terveydentila esti uudistusten täytäntöönpanon. Siitä huolimatta presidentti käy päivittäin tammikuussa 2003 käynnistämäänsä vaalikampanjaa.

9. Komissio katsoo, että edellä kuvattu demokratian edellytysten asteittainen heikkeneminen ja erityisesti marraskuun 2001 ongelmallinen kansanäänestys, kesäkuussa 2002 epädemokraattisesti järjestetyt parlamenttivaalit sekä tilanteen pikaiseen muuttumiseen viittaavien myönteisten merkkien puuttuminen ovat osoitus Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa vahvistettujen olennaisten tekijöiden noudattamatta jättämisestä. Komissio katsoo myös, että poliittisen ilmapiirin parantamiseksi käynnistettyä, sopimuksen 8 artiklaan perustuvaa poliittista vuoropuhelua on pidetty sinnikkäästi yllä viimeksi kuluneiden kahden vuoden ajan. Esimerkkeinä mainittakoon Conakryssa edustettuina olevien jäsenvaltioiden lähetystöjen ja Euroopan komission lähetystön välinen säännöllinen vuoropuhelu, puheenjohtajiston Mano-joen maiden unionin erityisedustaja Dahlgrenin viralliset yhteydenotot maan viranomaisiin, EU:n ja komission sekä Guinean hallituksen kirjeenvaihto sekä ministerivaltuuskunnan vierailu Brysselissä tammikuussa 2003. Tästä syystä Guinean tasavallan kanssa on aiheellista käynnistää Cotonoun sopimuksen 9 ja 96 artiklaan perustuvat neuvottelut.

Neuvottelujen tavoitteita ovat:

* sen korostaminen, miten tärkeänä EU pitää vaaliuudistuksia erityisesti sen varmistamiseksi, että

- kaikki vaaliprosessin toimijat voivat toimia vapaasti,

- poliittiset puolueet voivat järjestäytyä ja niiden jäsenet asettua ehdolle ja kampanjoida vapaasti,

- tiedotusvälineet voivat vapaasti ja ilman häirinnän pelkoa julkaista tietoja ja poliittisia analyyseja äänestäjien informoimiseksi,

- äänestäjät voivat tehdä valintansa vapaasti,

- perustetaan vaalienvalvontaelin, joka voi toimia itsenäisesti hallinnon ja puolueiden vaikutuspiirin ulottumattomissa;

* sen selvittäminen, mitä Guinea aikoo tehdä todellisen vuoropuhelun käynnistämiseksi eri oppositiopuolueiden kanssa, jotta edellä mainitut uudistukset voitaisiin panna täytäntöön;

* sen määrittäminen, onko syytä toteuttaa Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa tarkoitetut aiheelliset toimenpiteet.

Näistä syistä komissio pyytää neuvostoa oheisen kirjeluonnoksen mukaisesti kutsumaan Guinean Cotonoun sopimuksen 9 ja 96 artiklaan perustuviin neuvotteluihin.

Komissio ehdottaa, että neuvottelujen kuluessa jatketaan käynnissä olevia, kuudennesta, seitsemännestä ja kahdeksannesta EKR:stä rahoitettavia toimia lukuun ottamatta julkisen talouden vuoden 2002 tukiohjelmaa, jota koskevia määrärahoja ei ole vielä pantu maksuun. Sitä vastoin komissio ehdottaa, että vuosia 2002-2007 koskevan strategia-asiakirjan allekirjoittamista lykättäisiin.

LIITE

Bryssel [...]

Guinean tasavallan suurlähettiläs Kazaliou BALDE Avenue Roger Vandendriessche, 75 1150 Bruxelles

LUONNOS

Arvoisa herra suurlähettiläs,

Euroopan unioni on ilmaissut useaan otteeseen huolestuneisuutensa demokratian tilasta Guineassa sekä toiveensa sen suhteen, että vaaleja koskevilla uudistuksilla saataisiin luotua edellytykset demokraattisten vaalien järjestämiseksi.

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toiminut ministeri Møller ja Euroopan komission jäsen Nielson ilmaisivat 14. marraskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä Euroopan unionin toiveen sen suhteen, että Guinean viranomaiset antaisivat konkreettisia sitoumuksia edellä mainituista uudistuksista erityisesti sen varmistamiseksi, että

* kaikki vaaliprosessin toimijat voivat toimia vapaasti,

* poliittiset puolueet voivat järjestäytyä ja niiden jäsenet asettua ehdolle ja kampanjoida vapaasti,

* tiedotusvälineet voivat vapaasti ja ilman häirinnän pelkoa julkaista tietoja ja poliittisia analyyseja äänestäjien informoimiseksi,

* äänestäjät voivat tehdä valintansa vapaasti,

* perustetaan vaalienvalvontaelin, joka voi toimia itsenäisesti hallinnon ja puolueiden vaikutuspiirin ulottumattomissa.

Cotonoun sopimuksen 96 artiklaa soveltaen kutsun Euroopan yhteisön sekä Euroopan unionin jäsenvaltioiden nimissä maanne osallistumaan neuvotteluihin, jotta tilannetta voitaisiin sopimuksen mukaisesti selvittää perusteellisesti ja tarvittaessa korjata se.

Ehdotan, että neuvottelut käytäisiin Euroopan unionin päärakennuksessa yhdessä sovittavana ajankohtana mahdollisimman pian.

Kunnioittavasti

Neuvoston puolesta Komission puolesta

Kopio: AKT-suurlähettiläskomitean puheenjohtaja AKT-valtioiden ryhmän pääsihteeri