4.Lainasopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Romania on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät lainaa koskevat yksilöidyt täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet. Tuen maksamisen edellytyksenä on, että Romania saavuttaa täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Romania on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että Romania saavuttaa välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

1.Unioni asettaa Romanian saataville 14 239 689 750 euron suuruisen rahoitusosuuden tukena, jota ei makseta takaisin. Tästä määrästä 10 211 538 399 euroa asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyn päivityksen tuloksena Romanian päivitetty enimmäisrahoitusosuus on yhtä suuri tai suurempi kuin 14 239 689 750 euroa, sen saataville asetetaan vielä 4 028 151 351 euroa niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyn päivityksen tuloksena Romanian päivitetty enimmäisrahoitusosuus on alle 14 239 689 750 euroa, päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden ja 10 211 538 399 euron määrän välinen erotus asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä asetuksen (EU) 2021/241 20 artiklan 8 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana.

(60)Romania on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta ja 13 prosenttia lainasta. Kyseinen määrä olisi asetettava Romanian saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen, jäljempänä ’rahoitussopimus’, ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainasopimuksen, jäljempänä ’lainasopimus’, mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseiset sopimukset tulevat voimaan.

(58)Romania on pyytänyt myös lainatukea lisäuudistusten ja -investointien tukemista varten. Romanian pyytämä lainan enimmäismäärä on pienempi kuin 6,8 prosenttia suhteessa sen bruttokansantuloon vuonna 2019 käypinä hintoina. Suunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat alhaisemmat kuin Romanian käytettävissä oleva rahoitusosuus ja pyydetty lainatuki yhdessä.

(57)Laskelmaa Romanian enimmäisrahoitusosuudesta on määrä päivittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi mainitun asetuksen 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti Romanian saataville olisi asetettava nyt tietty määrä, joka ei ylitä mainitun asetuksen 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua enimmäisrahoitusosuutta, jotta oikeudellinen sitoumus voidaan tehdä 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Enimmäisrahoitusosuuden päivittämisen jälkeen neuvoston olisi komission ehdotuksesta tarvittaessa muutettava tätä päätöstä ilman aiheetonta viivytystä niin, että se sisältää päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden, joka on laskettu mainitun asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(49)Suunnitelma rakentuu kuudelle johdonmukaiselle pilarille, joilla tuetaan Romanian talouden elpymistä, vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen edistämistä ja sen palautumiskyvyn lisäämistä kohti kestävämpää ja osallistavampaa kasvua. Kukin pilari perustuu komponentteihin, joihin sisältyvät toisiaan vahvistavien ja täydentävien uudistusten ja investointien johdonmukaiset paketit. Kaikilla pilareilla on toisiaan täydentävät ja johdonmukaiset tavoitteet. Suunnitelman eri pilarien tai komponenttien välillä ei ole epäjohdonmukaisuuksia tai ristiriitaisuuksia. Suuriin tieinfrastruktuuri-investointeihin liittyy liitännäistoimenpiteitä, joilla pyritään maantieliikenteen hiilestä irrottamiseen, minkä vuoksi ne ovat linjassa vihreää siirtymää koskevan pilarin tavoitteiden kanssa. Samoin investoinnit kaasuinfrastruktuuriin ja sähköntuotantoon tukevat siirtymistä vähähiiliseen energiasektoriin asteittaista hiilestä luopumista koskevan uudistuksen yhteydessä. On selvää, että on saatava aikaan järjestelmällinen täydentävyys koheesiopolitiikan rahoituksen kanssa, ja komponenttien yhteydessä esitetään tästä esimerkkejä. Rajanveto on riittävän selkeä, ja se olisi otettava huomioon myös kumppanuusohjelmien ja koheesiopolitiikan ohjelmien lopullisessa laatimisessa.

(47)Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen tarkastamiseksi toteutetaan erityistoimenpiteitä, jotta voidaan estää korruptiota ja suojata taloudellisia etuja. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusviranomaisen tarkastuskäytäntö perustuu järjestelmästrategiaan, joka kattaa sekä välitavoitteiden ja tavoitteiden raportointijärjestelmän että sisäisen valvonnan järjestelmän, jolla ehkäistään, havaitaan ja korjataan petoksia, eturistiriitoja, korruptiota ja kaksinkertaista rahoitusta. Suunnitelmassa annetaan tietoa hallinnollisista valmiuksista elimissä, jotka vastaavat suunnitelman seurannasta, valvonnasta ja täytäntöönpanosta Romaniassa ja elimissä, jotka suorittavat tarkastustoimet. Siinä annetaan myös tietoa eri elinten oikeudellisesta valtuutuksesta. Koordinointielimen ja valtiovarainministeriön tarkkoja toimia koskeva täysi oikeudellinen valtuutus, joka kattaa myös tarkastuselimen tarkat toimet, on tarkoitus antaa vasta suunnitelman hyväksymisen jälkeen. Näin ollen rahoitus-, täytäntöönpano-, valvonta- ja tarkastusmekanismia koskevan hallituksen poikkeusasetuksen voimaantulo otetaan välitavoitteeksi, joka on saavutettava ennen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä.

(46)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kuvattu sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu luotettaviin prosesseihin ja rakenteisiin, ja siinä yksilöidään selkeästi toimijat ja niiden roolit ja vastuut sisäisen valvonnan tehtävien hoitamisessa. Sisäisen valvontajärjestelmän ja muiden asiaankuuluvien järjestelyjen, kuten lopullisia tuensaajia koskevien tietojen keräämiseen ja saataville asettamiseen liittyvien järjestelyjen, odotetaan olevan asianmukaisia ehkäisemään, havaitsemaan ja korjaamaan asetuksen (EU) 2021/241 nojalla myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja ja välttämään päällekkäisen rahoituksen myöntämistä kyseisen asetuksen nojalla ja muista unionin ohjelmista. Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon seurantaa varten otetaan käyttöön tallennusjärjestelmä, jonka on oltava toimintavalmis ensimmäisen maksupyynnön aikaan. Välitavoitteena olisi varmistettava, että järjestelmällä on vähintään seuraavat toiminnot: a) tietojen keruu sekä välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen seuranta ja b) asetuksen 22 artiklan 2 kohdan d alakohdan i–iii alakohdassa edellytettyjen tietojen keruu, säilyttäminen ja niihin pääsyn varmistaminen.

(44)Esitetyt tiedot ja todisteet arvioiduista kokonaiskustannuksista ovat useimpien toimenpiteiden osalta suurimmaksi osaksi yksityiskohtaisia ja selkeitä. Romania on toimittanut useimmissa tapauksissa joko tietoja todellisista tai samankaltaisista aiemmista investointihankkeista tai vertailukelpoisia kustannustietoja tärkeimmistä kustannustekijöistä, jotka mahdollistavat useimpien kustannusarvioiden perustelemisen. Useimpien toimenpiteiden osalta tietoihin arvioiduista kustannuksista sisältyy selkeät todisteet tai olennaiset viittaukset, joilla sovelletut viiteyksikkökustannukset perustellaan. Tiettyjen toimenpiteiden osalta lisätiedot, joissa olisi esitetty yksityiskohtaisempia arvioita ja perusteluja, olisivat lisänneet varmuutta siitä, että kustannukset ovat kohtuullisia ja uskottavia. Kyseisten kustannusten arvioinnissa käytettyä menetelmää ei kuitenkaan ole selitetty riittävän hyvin eikä perustelujen yhteys kustannuksiin ole aina täysin selvä, minkä vuoksi kustannuksia koskevan arviointikriteerin luokituksen mukaan vaikutuksia on ”jossakin määrin”. Romania on toimittanut riittävät tiedot ja todisteet siitä, että tukivälineestä rahoitettavan elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrää ei rahoiteta jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on kustannustehokkuusperiaatteen mukainen ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(41)Elpymis- ja palautumissuunnitelmaa on tarkoitus panna täytäntöön ja seurata useilla hallinnon tasoilla. Keskushallinnon tasolla koordinoinnista vastaa elpymis- ja palautumissuunnitelman koordinointia käsittelevä ministeriöiden välinen komitea, jonka tehtävänä on tarkastella suunnitelman täytäntöönpanon edistymistä tiiviissä yhteistyössä investoinneista ja eurooppalaisista hankkeista vastaavan ministeriön (MIPE) kanssa. MIPE on suunnitelman valmistelun, neuvottelujen ja hyväksynnän kansallinen koordinaattori ja sen apuna on valtiovarainministeriö (lainasopimuksen ja rahoitussopimuksen allekirjoittamiseen liittyvissä tehtävissä). Tätä tehtävää varten MIPEn yhteyteen perustetaan erityinen rakenne. Vastuuministeriöt ja niiden alaiset rakenteet huolehtivat elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanosta tekemällä rahoitussopimuksia MIPEn kanssa. Sopimuksiin on sisällyttävä määräyksiä, jotka liittyvät investointien ja uudistusten seurantaan, rahoitussuunnitelmien toteuttamiseen sekä raportointivelvoitteisiin. Elpymis- ja palautumisuunnitelman mukaan riippumaton tarkastuselin vastaa myös tilintarkastuksista ja valvonnasta. Tämä elin on sama tarkastusviranomainen kuin se, jota käytetään Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteydessä, ja se on uudistusten ja investointien täytäntöönpanosta vastaavista koordinointielimistä ja -elimistä riippumaton. Hallinnollisten valmiuksien parantaminen muun muassa palkkaamalla lisähenkilöstöä on vahvistettava säädöksessä, jotta voidaan varmistaa suunnitelman toimenpiteiden oikea-aikainen ja tehokas täytäntöönpano. Hallintomallissa määritellään selkeät vastuualueet suunnitelman täytäntöönpanoa, edistymisen seurantaa ja raportointia varten. Romanian suunnitelman välitavoitteet ja tavoitteet ovat selkeitä ja realistisia, ja ne vastaavat riittävästi suunnitelmassa kaavailtuja investointeja ja uudistuksia. Indikaattorit ovat merkityksellisiä, hyväksyttäviä ja riittävän luotettavia. Välitavoitteet ja tavoitteet koskevat myös jo toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisia. Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen aikanaan on tarpeen maksupyynnön perustelemiseksi.

(38)Suunnitelma sisältää investointeja, joilla odotetaan olevan pysyviä vaikutuksia ja joilla tuetaan talouden vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Suunnitelman digitaalitoimenpiteiden tarkoituksena on monissa tapauksissa lisätä asianomaisten laitosten digitalisaatiota, millä odotetaan olevan pysyvä vaikutus palvelujen laatuun, liiketoimintaympäristöön ja julkisen datan optimaaliseen käyttöön. Tämä koskee keskeisiä aloja, kuten oikeusjärjestelmää, sosiaaliturvaa, terveydenhuoltojärjestelmää, kyberturvallisuuskehystä tai foorumeita, joiden tarkoituksena on parantaa julkishallinnon ja kansalaisten tai yritysten välistä vuorovaikutusta. Suunnitelmalla edistetään myös Romanian julkishallinnon moitteetonta toimintaa. Työmarkkinatulosten odotetaan olevan myönteisiä, sillä kotitaloustyöntekijöille tarkoitetun palvelusetelijärjestelmän käyttöönotto, työvoimahallinnon digitaalisten palvelujen parantaminen ja digitaalisen osaamisen kehittämisohjelmien käyttöönotto täydentävät toisiaan. Julkisen terveydenhuollon laadun ja saatavuuden odotetaan paranevan, kun terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien suoriteperusteinen maksujärjestelmä toteutetaan, terveydenhoitoalan henkilöstöhallintoa parannetaan ja terveydenhuollon infrastruktuuriin tehdään investointeja. Digitaalisen muutoksen uudistusten ja investointien täytäntöönpanoa ja seurantaa varten perustetaan työryhmä, minkä ansiosta virkamiesten erityinen digitaalinen osaaminen paranee, ja näin laadukkaiden julkisten palvelujen tarjoamista voidaan jatkuvasti tehostaa.

(35)Suunnitelman kaikkiin komponentteihin sisältyy toimenpiteitä, joilla edistetään digitalisaatiota suoraan tai vastataan siihen liittyviin haasteisiin. Keskeisin komponentti on digitaalinen siirtymä ja sen jälkeen koulutus, kestävä liikenne, liiketoiminnan tuki sekä tutkimus, kehitys ja innovointi. Digitaalista siirtymää edistävien toimenpiteiden odotetaan parantavan julkishallinnon tehokkuutta, vähentävän hallinnollista rasitusta, parantavan yritysten kilpailukykyä ja tarjoavan väestölle (erityisesti opiskelijoille, opettajille ja virkamiehille) perustason ja edistyneen tason digitaalisen osaamisen, mikä synnyttää synergiaa koko talouteen. Digitaalista ulottuvuutta lujitetaan rajatylittävällä ulottuvuudella, sillä Romanian odotetaan osallistuvan pienitehoisia prosessoreja ja puolijohdesiruja koskevaan usean maan hankkeeseen, jota on kaavailtu Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi.

(33)Suunnitelman odotetaan vastaavan julkishallintoon liittyviin digitalisaatiohaasteisiin, sillä siinä ehdotetaan kattavaa uudistus- ja investointipakettia turvallisten, yhteentoimivien, kustannustehokkaiden ja nopeiden käyttäjäkeskeisten palvelujen tarjoamiseksi kansalaisille ja yrityksille. Suunnitelmaan sisältyy uusi tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskeva laki, jossa on määrä esittää yksityiskohtaisesti yhtenäiset standardit ja säännöt, joita julkisyhteisöjen on sovellettava sovellusten kehittämiseksi turvallisessa ja kestävässä ympäristössä, hallituksen pilvipalvelulaki, jossa määritellään pilvi-infrastruktuurin, -teknologioiden ja -palvelujen suunnitteluun, täytäntöönpanoon, kehittämiseen ja hallinnointiin liittyvät vastuut ja tehtävät, kyberturvallisuusstrategia ja uudistus, jolla pannaan täytäntöön verkkoyhteyksien edistämistä koskevan unionin yhteisen välineistön suositukset sekä 5G-turvallisuuslaki, jolla luodaan perusta 5G:n käyttöönotolle. Uudistuksia tuetaan monenlaisilla keskeisillä investoinneilla, joita kohdistetaan julkishallinnon pilvipalvelujen kehittämiseen, terveydenhuollon, oikeuslaitoksen, ympäristöhallinnon sekä työ- ja sosiaaliviranomaisten digitalisointiin, julkisiin hankintoihin, hallituksista riippumattomiin järjestöihin, nk. valkoisten alueiden verkkoyhteyksiin, erilaisten rakenteiden kyberturvallisuuden varmistamiseen sekä virkamiesten ja koko väestön digitaalisen osaamisen parantamiseen. Sähköisen henkilökortin käyttöönoton odotetaan helpottavan digitaalista vuorovaikutusta julkisen/yksityisen sektorin toimijoiden ja kansalaisten välillä. Lisäksi työmarkkinoiden odotetaan mukautuvan digitaalialan viimeisimpään kehitykseen, kun uusien digitaalisten ammattien määritelmä sisällytetään ammattiluokitussäännöstöön.

(29)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.5 mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 41 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista mainitun asetuksen liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten kyseisen asetuksen 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan 2021–2030.

(28)Erityistä huomiota on kiinnitetty toimenpiteisiin, joiden vaikutuksia ympäristötavoitteisiin on perusteltua tarkastella tarkkaan. Tieinvestointeihin liittyy liikenteen hiilestä irrottamista koskeva uudistus, joka kuuluu vihreän verotuksen toimenpiteitä, päästöttömiä ajoneuvoja koskevia kannustimia, saastuttavien ajoneuvojen romuttamisen, liikenneturvallisuustoimenpiteitä ja sähkölatausasemien erittäin merkittävän lisäämisen. Suunnitelmassa osoitetaan myös, että vihreän vedyn siirron mahdollistavan jakeluverkon rakentaminen Oltenian alueelle on tulevaisuudenkestävää, sillä sen verkossa siirretään 100-prosenttisesti uusiutuvaa vetyä ja/tai muita uusiutuvia kaasuja vuonna 2030 ja jo kun se otetaan käyttöön viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026, vähintään 20 prosentin vedystä on oltava uusiutuvaa. Ehtojen täyttyminen varmennetaan välitavoitteilla hankintakilpailua ratkaistaessa. ”Ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattaminen investoinneissa kaasupohjaiseen sähkön ja lämmön yhteistuotantoon, jossa voidaan hyödyntää uusiutuvia ja vähähiilisiä kaasuja, varmistetaan hyväksymällä ja panemalla täytäntöön kansallinen vetystrategia ja -toimintasuunnitelma sekä perustamalla uusiutuvan vedyn tuotantolaitoksia, sulkemalla kivi- ja ruskohiiltä käyttävät sähkön ja lämmön tuotantolaitokset, lisäämällä merkittävästi uusiutuvaan energiaan liittyvää kapasiteettia sekä toteuttamalla konkreettisia uudistuksia ja investointeja uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämiseksi. Oletuksena on, että rakennusten peruskorjauksesta syntyvä jäte käsitellään kiertotalouden periaatteiden mukaisesti. Jätehuoltoa ja kierrätyskäsittelyä koskevat toimenpiteet eivät saisi sisältää investointeja jätteiden polttoon tai mekaanis-biologiseen käsittelyyn ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisesti. Ajoneuvokannan uudistamiseen tähtäävillä toimenpiteillä varmistetaan, että rahoitusta voidaan myöntää ainoastaan puhtaille ajoneuvoille. Vesihuoltoon tehtävät investoinnit eivät saa johtaa vaikutusten kohteena olevien vesimuodostumien ekologisen tilan heikentymiseen, ja tätä varten niissä on otettava huomioon näitä investointeja varten tehtävässä kattavassa ja kumulatiivisessa ympäristövaikutusten arvioinnissa vahvistetut havainnot ja edellytykset.

(27)Romania on toimittanut komission tiedonannossa ”Tekniset ohjeet ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamiseksi elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti” annettuja teknisiä ohjeita noudattaen näyttöä ja takeita siitä, että elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointihankkeiden täytäntöönpanotoimenpiteet eivät aiheuta merkittävää haittaa yhdellekään kuudesta ympäristötavoitteesta, jotka ovat ilmastonmuutoksen hillintä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, kiertotalous, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen sekä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Romania on tarvittaessa ehdottanut lieventävien toimenpiteiden toteuttamista merkittävän haitan välttämiseksi. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen olisi varmistettava asiaankuuluvilla välitavoitteilla.

(25)Köyhyys ja tuloerot syvenivät pandemian aikana, ja edelleen on alueellisia eroja, joista heikommassa asemassa olevat ryhmät kärsivät muita enemmän. Suunnitelman tavoitteena on panna Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria täytäntöön edistämällä lapsia ja nuoria koskevaa toimintapolitiikkaa. Uudistusten ja investointien odotetaan vastaavan rakenteellisiin ongelmiin aloilla, jotka ovat kärsineet pandemiasta siten, että painopiste on terveydenhuollossa, koulutuksessa ja liiketoimintaympäristössä. Lisäksi investoinnit liikenteen perusinfrastruktuuriin alueilla, joilla yhteydet ovat tällä hetkellä huonot, sekä digitaalisiin yhteyksiin maaseutualueilla ovat keskeisiä pyrkimyksissä yhdistää maata paremmin.

(19)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.3 mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) Romanian kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(18)Koska suunnitelmalla puututaan edellä mainittuihin haasteisiin, sen odotetaan myös osaltaan korjaavan vuonna 2020 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetuissa suosituksissa yksilöityjä Romanian epätasapainoja, jotka liittyvät erityisesti kustannuskilpailukyvyn ja ulkoisen rahoitusaseman heikkenemiseen sekä vaihtotaseen alijäämän kasvuun tilanteessa, jossa finanssipolitiikka on elvyttävää ja liiketoimintaympäristö ennakoimaton.

(16)Tämä päätös ei vaikuta 13 päivänä joulukuuta 2006 yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla tehtyyn komission päätökseen N:o 6569. Tämän päätöksen liitteeseen sisältyvillä arviointiperusteilla pyritään varmistamaan, että Romania kunnioittaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistua oikeusvaltion arvoa, ja ne sitovat sitä. Romanian on toteutettava näiden tavoitteiden toteuttamiseksi asianmukaiset toimenpiteet ottamalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa ilmaistun vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla asianmukaisesti huomioon kertomukset, jotka komissio on laatinut mainitun päätöksen perusteella, ja erityisesti mainituissa kertomuksissa esitetyt suositukset.

(12)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelma auttaa asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.2 mukaisesti vastaamaan tuloksellisesti kaikkiin tai merkittävään osaan (luokitus A) Romanialle osoitetuissa asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa, mukaan lukien julkista taloutta koskevat näkökohdat ja asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan mukaisesti annetut suositukset, tai muissa komission talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä virallisesti antamissa asiaankuuluvissa asiakirjoissa yksilöidyistä haasteista. Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että Romania on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen mukaisesti. Suosituksissa mainittiin myös, että Romanian on tarpeen harjoittaa finanssipolitiikkaa julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Neuvosto antoi 18 päivänä kesäkuuta 2021 suosituksen, jonka mukaan Romanian olisi lopetettava julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2024 ja jossa asetettiin 15 päivä lokakuuta 2021 määräajaksi, johon mennessä Romanian olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä selvitys vakauttamisstrategiastaan.

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Romaniaa koskevan perusteellisen tarkastelun. Komissio päätteli analyysinsä perusteella, että Romanian makrotaloudessa oli epätasapainoja, jotka liittyivät erityisesti kustannuskilpailukyvyn ja ulkoisen rahoitusaseman heikkenemiseen sekä vaihtotaseen alijäämän kasvuun tilanteessa, jossa finanssipolitiikka on elvyttävää ja liiketoimintaympäristö ennakoimaton.

(2)Neuvosto antoi Romanialle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositteli Romanialle erityisesti, että se toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi sekä harjoittaa finanssipolitiikkaa, jolla lopetetaan liiallisen alijäämän tilanne. Neuvosto suositteli julkisen talouden osalta myös verosäännösten noudattamisen ja veronkannon parantamista ja julkisen eläkejärjestelmän kestävyyden ja toisen pilarin eläkerahastojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamista kattavilla rakenneuudistuksilla, jotta vältetään sellaisten pysyvien toimenpiteiden toteuttaminen, jotka vaarantaisivat julkisen talouden kestävyyden. Lisäksi neuvosto suositteli terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn parantamista, myös terveydenhuollon työntekijöiden ja lääkinnällisten tuotteiden osalta, ja terveydenhuollon saatavuuden ja kustannustehokkuuden parantamista muun muassa siirtymällä avohoitoon. Sosiaalisten haasteiden kannalta erityisen merkityksellisiä olivat suositukset parantaa koulutuksen laatua ja inklusiivisuutta erityisesti romanien ja muiden muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien kohdalla, parantaa osaamista lisäämällä ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssia, lisätä sosiaalipalvelujen kattavuutta ja laatua, saattaa päätökseen vähimmäistoimeentulotuen uudistus sekä varmistaa objektiivinen vähimmäispalkan määrittäminen, joka on linjassa työpaikkojen luomisen ja kilpailukyvyn kanssa. Lisäksi neuvosto suositti Romanialle, että se tarjoaisi riittävät ansionmenetyksen korvaukset ja laajentaisi sosiaalisen suojelun toimenpiteitä ja keskeisten palvelujen saatavuutta kaikille. Covid-19-kriisin torjumiseksi suositeltiin, että Romania lieventää kriisin työllisyysvaikutuksia kehittämällä joustavia työjärjestelyjä ja aktivointitoimia sekä vahvistaa taitoja ja digitaalista oppimista ja varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen. Lisäksi suositeltiin, että Romania suojaa finanssimarkkinoiden vakautta ja pankkisektorin häiriönsietokykyä, tukee talouden maksuvalmiutta, mikä hyödyttää yrityksiä ja kotitalouksia – erityisesti pk-yrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia – ja aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita sekä edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen edistämiseksi. Romanialle suositeltiin, että investoinnit keskitetään vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti kestävään liikenteeseen, digitaalipalvelujen infrastruktuuriin, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä ympäristöinfrastruktuuriin myös kivihiilialueilla. Neuvosto suositteli myös julkishallinnon laadun ja tuloksellisuuden sekä päätöksenteon ennustettavuuden parantamista esimerkiksi työmarkkinaosapuolten asianmukaisen osallistumisen avulla sekä valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamista. Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että edistyminen on ollut merkittävää maakohtaisen suosituksen suhteen, joka koskee finanssimarkkinoiden vakauden ja pankkisektorin häiriönsietokyvyn suojaamista sekä suosituksen suhteen, jonka mukaan on toteutettava välittömästi finanssipoliittisia toimia pandemian torjumiseksi tuloksellisesti, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Lisäksi suositus, jonka mukaan pk-yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille on oltava tarjolla riittävästi likviditeettiä, on pantu kaikilta osin täytäntöön.

(1)Covid-19-pandemia on vaikuttanut vahingollisesti Romanian talouteen. Vuonna 2019 Romanian bruttokansantuote (BKT asukasta kohti) oli 36,8 prosenttia EU:n keskiarvosta. Komission kesän 2021 talousennusteen mukaan Romanian reaalinen BKT supistui ainoastaan 3,9 prosenttia vuonna 2020, ja sen odotetaan kasvavan 3,3 prosenttia vuosina 2020 ja 2021. Pitkäaikaisia keskipitkän aikavälin taloudelliseen suorituskykyyn vaikuttavia näkökohtia ovat esimerkiksi vaihtotaseen heikkenemiseen liittyvät riskit ja sitä mahdollisesti pahentava kilpailukyvyn heikkeneminen sekä julkisen velan kiihtyminen. Byrokratia ja viranomaisten riittämättömät valmiudet tarjota laadukkaita palveluja, myös digitaalisia palveluja, vaikuttavat kielteisesti kansalaisiin ja yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, kun taas suurten uudistusten ja julkisten investointien toteuttaminen on vahvasti kytköksissä hallinnon parantamiseen. Samaan aikaan EU:n suurimpiin kuuluvat köyhyysriski ja sosiaalisen syrjäytymisen riski vaikuttavat kielteisesti potentiaaliseen tuotantoon sekä kestävään ja osallistavaan kasvuun.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 27.9.2021 COM(2021) 608 final LIITE

asiakirjaan ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 276 final}



LIITE 1.1 JAKSO: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.1.Uudistusten ja investointien kuvaus A.KOMPONENTTI 1: Vesihuolto Komponentin tavoitteena on varmistaa kestävä vesihuolto ihmisten, ympäristön ja talouden turvalliselle tulevaisuudelle. Komponentin tavoitteena on erityisesti 1. parantaa julkisten vesi- ja jätevesihuoltopalvelujen yleistä saatavuutta erityisesti maaseutualueilla Euroopan unionin lainsäädännön vaatimusten mukaisesti kaikkien yhteiskuntaryhmien saataville 2. parantaa olemassa olevien kertymien turvallisuutta; 3. vahvistaa kansallisen vesihallinnon (ANAR) hallinnollisia ja reagointivalmiuksia hätätilanteissa, jotka liittyvät erityisesti vesihuoltoinfrastruktuuriin; 4. parantaa säävaroitusten ja varoitusjärjestelmien ennusteiden tarkkuutta äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamien kuolemien ja loukkaantumisten määrän vähentämiseksi. Komponentti koostuu kahdesta uudistuksesta ja seitsemästä investoinnista. Komponenttiin sisältyvien toimenpiteiden odotetaan vastaavan joihinkin maakohtaisissa suosituksissa esiin tuotuihin haasteisiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti ympäristöinfrastruktuuriin (maakohtainen suositus 4, 2019 ja maakohtainen suositus 3, 2020). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. A.1. Kuvaus lainamuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus 1. Kestävää vesi- ja jätevesihuoltoa koskevan sääntelykehyksen vahvistaminen ja laadukkaiden palvelujen saatavuuden nopeuttaminen EU:n direktiivien mukaisesti Uudistuksen tavoitteena on parantaa alueellisten vesi-infrastruktuurien ylläpitäjien valmiuksia ja parantaa niiden, paikallisviranomaisten ja yhteisöjen välisten kehitysjärjestöjen, vesihuollon ja kanavien infrastruktuurin omistajien välisen yhteistyön laatua ja tehokkuutta. Tämän saavuttamiseksi lainsäädäntöön ja asetuksiin tehdään useita muutoksia: Vesihuoltoa ja viemäröintiä koskevaa lakia nro 241/2006 on muutettava siten, että -Alueellisen vesi- ja viemäröintilaitoksen tariffistrategian hyväksyminen yhteisöjen välisten kehitysyhdistysten (IDA) yleiskokouksessa paikallisilta hallinnollisilta yksiköiltä saadun erityistoimeksiannon perusteella. Tämän muutoksen myötä hintastrategian hyväksymiseen tarvittavaa aikaa lyhennetään merkittävästi, mikä mahdollistaa vesi- ja jätevesihuoltoinfrastruktuurin laajentamisen. -Velvoittaa paikallishallinnon viranomaiset pitämään kirjaa luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, jotka eivät päästä jätevesiä julkiseen viemäriverkkoon, ja toimittamaan luettelo tällaisista henkilöistä vuosittain kansalliselle ympäristökaartille. -Velvoittaa käyttäjät liittymään olemassa oleviin yleisiin viemärijärjestelmiin, jos niillä ei ole asianmukaista yksilöllistä keräys- ja käsittelyjärjestelmää. -Mahdollistettava tarvittaessa vesihuollon järjestäminen ainoastaan sillä edellytyksellä, että jätevesi kerätään erillisillä keräys- ja käsittelyjärjestelmillä, joilla varmistetaan sama ympäristönsuojelun taso kuin keskitetyillä keräys- ja käsittelyjärjestelmillä. -Varmistaa, että riittävät yksittäiset järjestelmät ovat poikkeuksellisia siinä mielessä, että niissä käsitellään tilanteita, joissa keskitetyt järjestelmät eivät ole teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia. -Kiellettävä käsittelemättömän jäteveden päästäminen suoraan ympäristöön asianmukaisista yksittäisistä järjestelmistä. -Asianmukaisten yksittäisten järjestelmien hyväksymistä, rakentamista, rekisteröintiä/rekisteröintiä, käyttöä ja ylläpitoa koskevien kriteerien laatiminen.

Edellä mainitun uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä. Voimaan tulee laki, jolla hyväksytään ensimmäinen yhteys veteen ja sanitaatioon koskeva kansallinen ohjelma, jolla tuetaan pienituloisia perheitä ja yksittäisiä henkilöitä (joiden keskimääräiset kuukausittaiset nettokassatulot ovat alle perheelle taatun bruttovähimmäispalkan) korvaamaan vesihuolto- ja viemäriverkkoon liittymisestä aiheutuvat kustannukset. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2022 mennessä. 3) Täytäntöönpanosopimusten allekirjoittaminen ympäristörahaston hallinnon ja ensimmäiseen vesi- ja sanitaatioohjelmaan osallistuvien paikallisviranomaisten välillä. Sopimukset on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Uudistus. 2 kansallisen vesihallinnon (ANAR) nykyisen taloudellisen mekanismin uudelleenjärjestely kansallisen vesienhoitojärjestelmän nykyaikaistamisen ja ylläpidon sekä vesipuitedirektiivin ja tulvadirektiivin asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi Uudistuksen tavoitteena on varmistaa kansallisen vesienhoitojärjestelmän nykyaikaistaminen ja ylläpito sekä direktiivin 2000/60/EY (vesipolitiikan puitedirektiivi) ja direktiivin 2007/60/EY (tulvadirektiivi) asianmukainen täytäntöönpano ja varmistaa mahdollisimman tehokas kustannusten hallinta ANAR-tasolla. Tätä varten otetaan käyttöön uusi taloudellinen mekanismi, jonka avulla ANAR voi parhaiten vastata kuluttajien tarpeisiin, muun muassa parantamalla tehtävien ja henkilöstörakenteen välistä yhteyttä, toteuttamalla Romanian 11 vesistöalueen osalta tarvittavat tutkimukset, jotka kattavat Kestävän vesihuollon ja -käytön taloudellinen merkitys; Vedentarpeen ja vesistöalueen/-alueen tasolla kerätyn veden määrän kehityssuuntaukset; Ja iii) keskipitkän ja pitkän aikavälin makrotaloudelliset indikaattorit ja optimaalinen kustannusten kattamismekanismi niiden vesimäärien osalta, jotka ANAR tarjoaa vesivarojen käyttäjille ekologisen virtauksen vaatimusten mukaisesti. Tutkimukset on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. Näiden tutkimusten perusteella vesilakiin 107/1996 tehdään lainsäädäntömuutoksia Romanian vesivarojen uuden taloudellisen mekanismin sääntelemiseksi. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä. Uudistukseen 1 liittyy kolme investointia: investoinnit 1, 2 ja 3.



Investointi 1. Vesi- ja viemärijärjestelmien laajentaminen yli 2 000 asukasvastinelukuisten taajamien taajamissa, jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi Tämän investoinnin tavoitteena on laajentaa veden ja jäteveden keruujärjestelmien kattavuutta kunnissa, joiden asukasvastineluku on yli 2 000. Tämä on asetettu etusijalle EU:n direktiivien noudattamisen nopeuttamista koskevassa suunnitelmassa. Investoinnin tuloksena on rakennettava yhteensä 1600 km vedenjakeluverkostoa ja otettava käyttöön yhteensä vähintään 2 500 kilometriä viemäriverkkoa taajamissa, joiden asukasvastineluku (l.e) on yli 2 000 ja jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa EU-direktiivien noudattamista koskevassa suunnitelmassa ja uudistuksen 1 yhteydessä hyväksyttyjen lain nro 241/2006 muutosten mukaisesti. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 2. Jätevesien kerääminen taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 ja jotka estävät vesistöjen hyvän tilan saavuttamisen ja/tai vaikuttavat luonnonsuojeltuihin alueisiin Investoinnin tavoitteena on rakentaa yksittäisiä järjestelmiä tai muita asianmukaisia (yhteisiä) järjestelmiä jäteveden keruuta varten taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2000. Investoinnin tuloksena on rakennettava ja otettava käyttöön vähintään 12 900 yksittäistä tai muuta asianmukaista järjestelmää ja vähintään 400 kilometriä viemäriverkkoa. Investointi on aloitettava vasta sen jälkeen, kun asianmukaisia yksittäisiä järjestelmiä koskevat lainsäädännön muutokset (uudistus 1) on hyväksytty ja kun säädös, jolla hyväksytään ensimmäinen vesi- ja viemäriverkkoon liittämistä koskeva kansallinen ohjelma (uudistettu 1), on tullut voimaan, ja sen on oltava lain nro 241/2006 uudistuksen 1 mukaisesti hyväksyttyjen muutosten mukainen. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 3. Tuetaan pienituloisen väestön liittämistä olemassa oleviin vesi- ja viemäriverkkoihin Investoinnin tavoitteena on tarjota tukea pienituloisille perheille ja yksinasuville (joiden keskimääräiset kuukausittaiset nettokassatulot ovat alle perheelle taatun bruttovähimmäispalkan) kattamaan kustannukset, jotka aiheutuvat yhteyksistä julkiseen vesihuolto- ja sanitaatiojärjestelmään.

Investoinnin tuloksena vähintään 88 400 uutta kotitaloutta on liitettävä veteen ja viemäriverkkoon uudistuksella 1 hyväksytyn ensimmäisen veden ja sanitaatiota koskevan kansallisen ohjelman kautta. Paikallisviranomaisten on toteutettava investointi suunniteltuja rakennusjärjestelmiä hallinnoivien julkisten vesi- ja viemärilaitosten kautta. Investoinnilla rahoitetaan kustannuksia, joita aiheutuu ja jotka ovat perusteltuja hankintaviranomaisille säännösten mukaisesti, ylittämättä kuitenkaan 2 000 euron tasoa sidossuhteessa olevaa kotitaloutta kohti. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 4. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen automatisoimalla ja digitalisoimalla olemassa olevien kerääntymien vedenkäsittely- ja varastointilaitteistot ekologisen virtauksen varmistamiseksi, väestön vesihuollon varmuuden parantamiseksi ja tulvariskin vähentämiseksi Investointi koostuu kahdesta alainvestoinnista: Olemassa olevien puolustuslinjojen kunnostaminen tulvadirektiivin ja tulvariskien hallintaa koskevan kansallisen strategian mukaisesti; Ja 2) sellaisten olemassa olevien kertymien kunnostaminen, jotka ovat vaarassa romahtaa. Ensimmäisen alainvestoinnin tavoitteena on kunnostaa olemassa olevia tulvantorjuntalinjoja. Tämän alainvestoinnin seurauksena vähintään 510 kilometriä tulvantorjuntalinjoja on kunnostettava tulvadirektiivin ja tulvariskien hallintaa koskevan kansallisen strategian mukaisesti. Kunnostustöiden yhteydessä alueet on asetettava etusijalle ennaltaehkäisy- ja suojelusuunnitelmien ja tulvien lieventämisen perusteella, ja niiden on koostuttava patruunoiden pinta-alalta louhitusta paikallisesta materiaalista ja sen jälkeen nurmipeitteistä. Alainvestoinnit on toteutettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2026. Toisen alainvestoinnin tavoitteena on korjata ja kunnostaa vaurioituneita patoja ja tulvantorjuntalinjoja olemassa olevilla tulvantorjuntalinjoilla, jotta voidaan palauttaa ja ylläpitää niiden kykyä ehkäistä tulvia. Patojen osalta alainvestointi toteutetaan 30 padon osalta tehtävien toteutettavuustutkimusten tulosten perusteella siten, että 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä hyväksytään 20 olemassa olevan padon kunnostamista koskevat hankesuunnitelmat, joiden osalta ei ole toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja tulvariskien vähentämiseksi. Näiden hankesuunnitelmien perusteella on kunnostettava 20 olemassa olevaa patoa, joiden osalta tarkistetuissa toteutettavuustutkimuksissa todettiin, ettei tulvariskien vähentämiselle ole toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja. Kuntoutus on toteutettava toteutettavuustutkimuksissa ja hankesuunnitelmissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti, ja siinä on noudatettava täysimääräisesti direktiivin 2011/92/EU (YVA-direktiivi) mukaisesti päätökseen saatetun kattavan ja kumulatiivisen ympäristövaikutusten arvioinnin tuloksia ja ehtoja sekä direktiivin 2000/60/EY (vesipuitedirektiivi) ja direktiivin 92/43/ETY (luontotyyppidirektiivi) mukaista asianmukaista arviointia, mukaan lukien vaadittujen lieventävien toimenpiteiden täytäntöönpano. Asianomaisten vesimuodostumien hyvä ekologinen tila/potentiaali vesipuitedirektiivin vaatimusten mukaisesti on saavutettava ja osoitettava uusimpien asiaa koskevien tietojen perusteella, ja kaikenlaista huonontumista on vältettävä. Tulvien ehkäisyyn tarkoitettujen polderien osalta on tämän investoinnin tuloksena kunnostettava tai asennettava 20 tulvantorjuntalinjoja olemassa olevilla tulvantorjuntalinjoilla. Alainvestoinnit on toteutettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2026. Investointi 5. Tulvien seurantaan, ehkäisyyn ja hätätilanteisiin vastaaminen vesipiirien hallintoelimille Investoinnin tavoitteena on varustaa ANARin/altaan hallintoviranomaisilla tarvittavat koneet ja laitteet äärimmäisten sääilmiöiden vaikutusten lieventämiseksi. Investoinnin tuloksena 11 vesipiirin hallinnossa on oltava koneet, jotka mahdollistavat maastolle pääsyn ja siihen puuttumisen, amfibisen pääsyn ja siirrettävien hiekkakassien/-laaksojen kuljetuksen vaikeasti saavutettavilla alueilla; LIDAR/Flir/kuvanmittausantureilla varustetut droonit; Patruunoiden geoelektroresistiivinen/geo-tutkateknologia sekä laitteisto- ja ohjelmistoinfrastruktuuri edellä mainittujen laitteiden keräämiä tietojen analysointia ja tallennusta varten, jotta voidaan tukea ja parantaa tulvien ehkäisyä ja reagointia hätätilanteissa. Tällä toimenpiteellä ei odoteta olevan merkittävää haittaa ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetulla tavalla, kun otetaan huomioon toimenpiteen kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Erityisesti ostettavien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) 2019/631 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa, on oltava alle 50 g CO2/km. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2023.



Investointi 6. Vesirekisterin täytäntöönpano Investoinnin tavoitteena on varmistaa pienten vesistöjen nopea rajaaminen käyttämällä maailmanlaajuisesti ja Euroopan tasolla saatavilla olevia puoliautomaattisia satelliittitietoja noin 70 prosentissa maarekisteristä, hydrologis-morfologisten aktiivisten alueiden määritteleminen puoliautomaattisin menetelmin (eroosio/sedimentaatio) vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon tukemiseksi sekä vesiväylien pitkittäisten infrastruktuurien kriittisten kohtien (padot, maastolaitteet) määrittäminen tärkeysjärjestyksessä. Vesirekisteri on kehitettävä ja otettava käyttöön i. hankkimalla digitaalinen malli (DTM)/digitaalinen pintamalli (DSM) kansallisella tasolla satelliittitietojen perusteella, jotka on asetettava kaikkien valtion viranomaisten saataville; ii. ohjelmistojen kehittäminen joen pohjan muuntamisen (eroosion sedimentaatioprosessi), soran louhinnan tarkkailun ja maanvyörypotentiaalin määrittämiseksi patojärvien alueilla; iii. DTM/DSM-ortokuviin ja satelliittikuviin perustuvien vähäisten jokikerrosten puoliautomaattinen digitalisointi ja rajaaminen. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivänä joulukuuta 2025. Investointi 7. Kansallisen integroidun ilmatieteellisen järjestelmän (Simin) kansallisen seurantaverkoston laajentaminen Tämän investoinnin tavoitteena on parantaa kykyä ennustaa ankaria sääilmiöitä (nykyinen yleisradiointi) ja siten vähentää tai ehkäistä niiden haitallisia vaikutuksia. Tämä saavutetaan laajentamalla kansallisen integroidun sääjärjestelmän (Simin) kansallista havaintoverkkoa automaattisilla ja autonomisilla pintasääasemilla ja agrometeorologisilla asemilla.

Investoinnin tuloksena on hankittava 300 automaattista ja itsenäistä pintasääpalveluasemaa ja 100 agrometeorologista asemaa, jotka on otettava käyttöön 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Lisäksi tieto- ja viestintätekniikka täydentävien sääasemien integroimiseksi kansalliseen yhdennettyyn sääjärjestelmään (Simin) on saatettava toimintavalmiiksi 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. A.2 Lainamuotoisen tuen seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Numero: Toimenpide (uudistus vai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi (Välitavoitteiden) laadulliset indikaattorit (Tavoitteiden)määrälliset (indikaattorit) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Tavoite Neljännesvuosi Vuosi 1 Uudistus 1. Kestävää vesi- ja jätevesihuoltoa koskevan sääntelykehyksen vahvistaminen ja laadukkaiden palvelujen saatavuuden nopeuttaminen EU:n direktiivien mukaisesti Välitavoite Vesihuoltoa ja viemäröintiä koskevaan lakiin nro 241/2006 tehtyjen muutosten voimaantulo Lain voimaantuloon liittyvä säännös Q4 2021 Vesihuoltoa ja viemäröintiä koskevaan lakiin nro 241/2006 tehtyjen muutosten voimaantulo: -Mahdollistaa alueellisen vesi- ja viemäritoiminnan harjoittajan tariffistrategian hyväksyminen yhteisöjen välisten kehitysjärjestöjen (IDA) yleiskokouksessa paikallisilta hallinnollisilta yksiköiltä saadun erityisvaltuutuksen perusteella. Tämän muutoksen myötä hintastrategian hyväksymiseen tarvittavaa aikaa lyhennetään merkittävästi, mikä mahdollistaa vesi- ja jätevesihuoltoinfrastruktuurin laajentamisen. -Velvoittaa paikallishallinnon viranomaiset pitämään kirjaa luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, jotka eivät päästä jätevesiä julkiseen viemäriverkkoon, ja toimittamaan luettelo tällaisista henkilöistä vuosittain kansalliselle ympäristökaartille. -Velvoittaa käyttäjät liittymään olemassa oleviin yleisiin viemärijärjestelmiin, jos niillä ei ole asianmukaista yksilöllistä keräys- ja käsittelyjärjestelmää. -Mahdollistettava tarvittaessa vesihuollon järjestäminen ainoastaan sillä edellytyksellä, että jätevesi kerätään erillisillä keräys- ja käsittelyjärjestelmillä, joilla varmistetaan sama ympäristönsuojelun taso kuin keskitetyillä keräys- ja käsittelyjärjestelmillä. - Varmistettava, että riittävät yksittäiset järjestelmät ovat luonteeltaan poikkeuksellisia ja että ne koskevat ainoastaan tilanteita, joissa keskitetyt järjestelmät eivät ole teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia. -Kiellettävä käsittelemättömän jäteveden päästäminen suoraan ympäristöön asianmukaisista yksittäisistä järjestelmistä. -Asianmukaisten yksittäisten järjestelmien hyväksymistä, rakentamista, rekisteröintiä/rekisteröintiä, käyttöä ja ylläpitoa koskevien kriteerien laatiminen. 2 Uudistus 1. Kestävää vesi- ja jätevesihuoltoa koskevan sääntelykehyksen vahvistaminen ja EU:n direktiivien mukaisten laadukkaiden palvelujen saatavuuden parantaminen Välitavoite Ensimmäisen veden ja sanitaatioon liittämistä koskevan kansallisen ohjelman hyväksymisestä annetun lain voimaantulo Lain säännös, joka osoittaa ensimmäistä yhteyttä veteen ja sanitaatioon koskevan ohjelman lain voimaantulon Q1 2022 Tulee voimaan laki, jolla hyväksytään kansallinen ohjelma ”Ensimmäinen yhteys veteen ja sanitaatioon”, jolla tuetaan pienituloisia perheitä ja yksin eläviä (joiden keskimääräiset kuukausittaiset nettokassatulot ovat alle perheelle taatun bruttovähimmäispalkan) korvaamaan vesihuolto- ja viemäriverkkoon liittymisestä aiheutuvat kustannukset. Paikallisviranomaisten on yksilöitävä pienituloiset kotitaloudet. Tämän jälkeen ensimmäisestä Verkkojen Eurooppa -ohjelmasta rahoitetaan ympäristörahaston hallinnon kautta paikallisviranomaisten kanssa sopimuksen tehneiden yksilöityjen perheiden liitäntätöitä. 3 Uudistus 1. Kestävää vesi- ja jätevesihuoltoa koskevan sääntelykehyksen vahvistaminen ja EU:n direktiivien mukaisten laadukkaiden palvelujen saatavuuden parantaminen Välitavoite Ensimmäiseen vesi- ja sanitaatio-ohjelmaan osallistuvien paikallisviranomaisten kanssa allekirjoitetut täytäntöönpanosopimukset Ensimmäiseen vesi- ja sanitaatio-ohjelmaan osallistuvien paikallisviranomaisten kanssa allekirjoitetut täytäntöönpanosopimukset Q4 2022 Ympäristörahaston hallinto allekirjoittaa täytäntöönpanosopimukset ensimmäiseen vedenjakelu- ja sanitaatio-ohjelmaan osallistuvien paikallisviranomaisten kanssa. 4 Uudistus 2. ANARin nykyisen taloudellisen mekanismin uudelleenjärjestely kansallisen vesienhoitojärjestelmän nykyaikaistamisen ja ylläpidon sekä vesipuitedirektiivin ja tulvadirektiivin asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi Välitavoite Vesilain nro 107/1996 muuttamisesta annetun lain voimaantulo Lain säännös, josta käy ilmi vesilain nro 107/1996 muuttamista koskevan säädöksen voimaantulo Q3 2024 Tehtyjen tutkimusten perusteella hyväksytään vesilakiin nro 107/1996 tehtävät lainsäädäntömuutokset, jotka tulevat voimaan Romanian vesivaroja koskevan uuden taloudellisen mekanismin sääntelemiseksi. Uudella mekanismilla parannetaan ANARin (Romanian vesihallinto) säännellyn vesitulojärjestelmän ja kullekin vedenkäyttäjäluokalle, jolle ANAR toimittaa tarvittavat vesimäärät, aiheutuvien kustannusten välistä korrelaatiota ekologista virtausta koskevien vaatimusten mukaisesti. 5 Investointi 1. Vesi- ja viemärijärjestelmien laajentaminen yli 2 000 asukasvastinelukuisten taajamien taajamissa, jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi Tavoite Rakennetut ja toiminnalliset vedenjakeluverkot Kilometriä (km) 0 400 Q3 2024 Vähintään 400 kilometriä vedenjakeluverkostoja on rakennettava ja saatettava toimintakuntoon taajamissa, jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU-direktiivien noudattamiseksi ja välitavoitteessa 1 esitettyjen lain nro 241/2006 muutosten mukaisesti. 6 Investointi 1. Vesi- ja viemärijärjestelmien laajentaminen yli 2 000 asukasvastinelukuisten taajamien taajamissa, jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi Tavoite Rakennetut ja toiminnalliset vedenjakeluverkot Kilometriä (km) 400 1 600 Q2 2026 Niiden taajamien kunnissa, jotka sijaitsevat EU-direktiivien noudattamista koskevassa nopeutetussa suunnitelmassa ja välitavoitteessa 1 esitettyjen lain nro 241/2006 muutosten mukaisesti, on rakennettava ja otettava käyttöön yhteensä 1600 km vedenjakeluverkostoja. 7 Investointi 1. Vesi- ja viemärijärjestelmien laajentaminen yli 2 000 asukasvastinelukuisten taajamien taajamissa, jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi Tavoite Rakennetut ja toiminnalliset viemäriverkostot Kilometriä (km) 0 300 Q3 2024 Vähintään 300 kilometriä viemäriverkkoa on rakennettava ja saatettava toimintakuntoon taajamissa, joiden asukasvastineluku (l.e) on suurempi kuin 2 000. Ne on asetettava etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi ja välitavoitteessa 1 esitettyjen lain nro 241/2006 muutosten mukaisesti. 8 Investointi 1. Vesi- ja viemärijärjestelmien laajentaminen yli 2 000 asukasvastinelukuisten taajamien taajamissa, jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi Tavoite Rakennetut ja toiminnalliset viemäriverkot, jotka rakennetaan ja toimivat taajamissa, jotka on asetettu etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi. Kilometriä (km) 300 2 500 Q2 2026 Vähintään 2 500 kilometriä viemäriverkkoa on rakennettava ja saatettava toimintavalmiiksi taajamissa, joiden asukasvastineluku (l.e) on yli 2 000, ja ne on asetettava etusijalle nopeutetussa suunnitelmassa EU:n direktiivien noudattamiseksi ja välitavoitteessa 1 esitettyjen lain nro 241/2006 muutosten mukaisesti. 9 Investointi 2. Jätevesien kerääminen taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 ja jotka estävät vesistöjen hyvän tilan saavuttamisen ja/tai vaikuttavat suojeltuihin luonnonalueisiin Tavoite Yksittäiset tai muut tarkoituksenmukaiset järjestelmät, jotka on rakennettu ja otettu käyttöön taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 Määrä 0 1 000 Q4 2023 Vähintään 1 000 yksittäistä tai muuta asianmukaista järjestelmää on rakennettava ja saatettava toimintakuntoon kuormituksen vähentämiseksi taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 ja jotka estävät vesistöjen hyvän tilan saavuttamisen ja/tai vaikuttavat luonnonsuojeltuihin alueisiin. 10 Investointi 2. Jätevesien kerääminen taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 ja jotka estävät vesistöjen hyvän tilan saavuttamisen ja/tai vaikuttavat suojeltuihin luonnonalueisiin Tavoite Yksittäiset tai muut tarkoituksenmukaiset järjestelmät, jotka on rakennettu ja otettu käyttöön taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000. Määrä 1 000 12 900 Q2 2026 Yhteensä vähintään 12 900 yksittäistä tai muuta asianmukaista järjestelmää on rakennettava ja saatettava toimintakuntoon kuormituksen vähentämiseksi taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 ja jotka estävät vesistöjen hyvän tilan saavuttamisen ja/tai vaikuttavat luonnonsuojeltuihin alueisiin. 11 Investointi 2. Jätevesien kerääminen taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 ja jotka estävät vesistöjen hyvän tilan saavuttamisen ja/tai vaikuttavat luonnonsuojeltuihin alueisiin Tavoite Rakennettu ja toiminnassa oleva viemäriverkko taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000. Kilometriä (km) 0 100 Q2 2024 Vähintään 100 kilometriä viemäriverkkoa on rakennettava ja otettava käyttöön taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000, ja niiden on oltava lain nro 241/2006 välitavoitteessa 1 esitettyjen muutosten mukaisia. 12 Investointi 2. Jätevesien kerääminen taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 ja jotka estävät vesistöjen hyvän tilan saavuttamisen ja/tai vaikuttavat suojeltuihin luonnonalueisiin Tavoite Rakennetut ja toiminnalliset viemäriverkot taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000 Kilometriä (km) 100 400 Q2 2026 Vähintään 400 km:n kokonaisjätevesiverkko on rakennettava ja otettava käyttöön taajamissa, joiden asukasvastineluku on alle 2 000, ja niiden on oltava lain nro 241/2006 välitavoitteessa 1 esitettyjen muutosten mukaisia. 13 Investointi 3. Tuetaan pienituloisen väestön liittämistä olemassa oleviin vesi- ja viemäriverkkoihin Tavoite Kotitaloudet, jotka on liitetty vesi- ja viemäriverkkoihin ensimmäisen veden ja sanitaatiota koskevan kansallisen ohjelman kautta Määrä 0 88 400 Q2 2026 Veteen ja viemäriverkkoon on liitettävä vähintään 88 400 muuta kotitaloutta ensimmäisen veden ja sanitaatioon liittämistä koskevan kansallisen ohjelman kautta. 14 Investointi 4.1 Olemassa olevien puolustuslinjojen kunnostaminen tulvadirektiivin ja kansallisen tulvariskien hallintastrategian mukaisesti Tavoite Ennallistetut tulvantorjuntalinjat tulvadirektiivin ja tulvariskien hallintaa koskevan kansallisen strategian mukaisesti Kilometriä (km) 0 100 Q4 2024 Vähintään 100 kilometriä tulvantorjuntalinjoja on kunnostettava tulvadirektiivin ja tulvariskien hallintaa koskevan kansallisen strategian mukaisesti. Kunnostustyöt on asetettava etusijalle tulvien ehkäisy- ja suojelusuunnitelmien perusteella, ja niiden on koostuttava patruunoiden pinta-alalta louhitusta paikallisesta materiaalista ja sen jälkeen nurmipeitteistä. 15 Investoinnit. 4,1. Olemassa olevien puolustuslinjojen kunnostaminen tulvadirektiivin ja kansallisen tulvariskien hallintastrategian mukaisesti Tavoite Ennallistetut tulvantorjuntalinjat tulvadirektiivin ja tulvariskien hallintaa koskevan kansallisen strategian mukaisesti Kilometriä (km) 100 510 Q1 2026 Vähintään 510 kilometriä tulvantorjuntalinjoja on kunnostettava tulvadirektiivin ja tulvariskien hallintaa koskevan kansallisen strategian mukaisesti. Kunnostustyöt on asetettava etusijalle tulvien ehkäisy- ja suojelusuunnitelmien perusteella, ja niiden on koostuttava patruunoiden pinta-alalta louhitusta paikallisesta materiaalista ja sen jälkeen nurmipeitteistä. 16 Investointi 4,2. Sellaisten olemassa olevien kertymien kunnostaminen, jotka edellyttävät hätätoimia turvallista käyttöä varten Välitavoite Hankesuunnitelmien hyväksyminen hallituksen päätöksellä/ministerin määräyksellä tapauksen mukaan Hallituksen päätöksen/ministeriön määräyksen hyväksyminen soveltuvin osin Q2 2023 Jollei 30 patoa koskevien toteutettavuustutkimusten tuloksista muuta johdu, 20 olemassa olevan padon kunnostamista koskevat hankesuunnitelmat, joiden osalta ei ole toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja tulvariskin vähentämiseksi, hyväksytään tapauksen mukaan hallituksen päätöksellä/ministerin määräyksellä (riippuen investoinnin suuruudesta). Toteutettavuustutkimuksiin on sisällyttävä erityisesti arvio ja vertailu patojen kunnostamisen vaihtoehtojen hyödyistä ja vaikutuksista tulvariskien ehkäisemiseksi, mukaan lukien patojen mahdollinen poistaminen ja niiden korvaaminen luontopohjaisilla ratkaisuilla. Tässä hyöty- ja vaikutusanalyysissä on arvioitava sekä eri vaihtoehdoista pitkällä aikavälillä odotettavissa olevia hyötyjä, jotta voidaan ehkäistä tulvariskejä ja ottaa erityisesti huomioon ennusteet tulevista tulvariskeistä, sekä ympäristövaikutuksia. Hankkeen tavoitteena on varmistaa patojen turvallinen toiminta, vähentää tulvariskiä ja suojella vesistöjä ja biologista monimuotoisuutta toimenpiteillä, joilla varmistetaan kalojen vaellus, ekologinen virtaaminen ja vesistöjen rehevöitymisen estäminen. Sen on oltava kansallisen tulvariskien hallintastrategian ja sovellettavien tulvariskien hallintasuunnitelmien mukainen direktiivin 2007/60/EY (tulvadirektiivi) mukaisesti. Kaikkien toimenpiteiden, jotka on yksilöity ympäristövaikutusten arvioinnin, direktiivin 2000/60/EY (vesipuitedirektiivi) mukaisesti tehdyn arvioinnin ja direktiivin 92/43/ETY (luontotyyppidirektiivi) mukaisen asianmukaisen arvioinnin yhteydessä ja jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että noudatetaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevia teknisiä ohjeita (2021/C58/01), on sisällyttävä hankesuunnitelmaan, ja niitä on noudatettava tiukasti infrastruktuurin rakennus-, nykyaikaistamis-, käyttö- ja käytöstäpoistovaiheissa, myös toteuttamalla tarvittavat lieventävät toimenpiteet. Vaikutusten kohteena olevien vesimuodostumien ekologisen tilan huonontumista on vältettävä, eikä toimenpide saa estää kyseisten vesimuodostumien ekologisen tilan tai mahdollisuuksien parantamista. Jos vettä otetaan, asiaankuuluvan viranomaisen on myönnettävä asiaankuuluva lupa, jossa täsmennetään edellytykset huononemisen välttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että vesimuodostumien ekologinen tila säilyy hyvänä vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimusten mukaisesti, mikä käy ilmi uusimmista asiaankuuluvista tiedoista. Vedenottoa on vältettävä, jos asianomaisten vesimuodostumien (pinta- tai pohjavesien) tai niiden ennustetaan olevan (ilmastonmuutoksen voimistuessa) huonommassa tai mahdollisesti hyvässä kunnossa. 17 Investointi 4,2. Sellaisten olemassa olevien kertymien kunnostaminen, jotka edellyttävät hätätoimia turvallista käyttöä varten Tavoite Ennallistetut padot Määrä 0 20 Q1 2026 20 olemassa olevaa patoa, joiden osalta tarkistetuissa toteutettavuustutkimuksissa todettiin, ettei tulvariskien vähentämiselle ole toteutuskelpoisia vaihtoehtoja, on kunnostettava välitavoitteen 16 vaatimusten mukaisesti noudattaen kaikilta osin tuloksia ja edellytyksiä, jotka on asetettu kattavassa ja kumulatiivisessa ympäristövaikutusten arvioinnissa, joka on saatettava päätökseen direktiivin 2011/92/EU (YVA-direktiivi) mukaisesti, sekä direktiivin 2000/60/EY (vesipuitedirektiivi) ja direktiivin 92/43/ETY (luontotyyppidirektiivi) edellyttämän asianmukaisen arvioinnin mukaisesti. Niiden patojen osalta, joissa poistaminen ja korvaaminen luontoon perustuvilla ratkaisuilla on katsottu toteutustutkimusten tulosten perusteella parhaaksi vaihtoehdoksi, on tehtävä lisätutkimuksia purkamisvaihtoehtojen arvioimiseksi. Asianomaisten vesimuodostumien hyvä ekologinen tila/potentiaali vesipuitedirektiivin vaatimusten mukaisesti on saavutettava ja osoitettava uusimpien asiaa koskevien tietojen perusteella, ja kaikenlaista huonontumista on vältettävä. 18 Investointi 5. Tulvien seurantaan, ehkäisyyn ja hätätilanteisiin vastaaminen vesipiirien hallintoelimille Tavoite Vesipiirin hallinnot, jotka on varustettu laitteilla, joilla on karkea kulku- ja väliintulolaitteet, liikkuvien laukkujen ja laukkujen sisäänpääsy ja kuljetus vaikeasti saavutettavilla alueilla, LIDAR-/Flir/kuvanmittausantureilla varustetut droonit, pyörrekoteloiden geo-elektroresistiset/georadar-teknologiat sekä laitteisto- ja ohjelmistoinfrastruktuuri Määrä 0 11 Q3 2023 11 vesipiirien hallinnot on varustettava seuraavilla laitteilla: —koneet, jotka on tarkoitettu maaston karkeaan pääsyyn ja interventioon, amfibiseen pääsyyn ja liikkuvien hiekkakassien/-laaksojen kuljetukseen vaikeasti saavutettavilla alueilla. DNSH:n teknisten ohjeiden (2021/C 58/01) noudattamisen varmistamiseksi ostettavien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) 2019/631 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa, ovat alle 50 g CO2/km; LIDAR/Flir/kuvanmittausantureilla varustetut droonit, - runkojen geoelektro resistiivinen/geo-tutkateknologia; - laitteet ja ohjelmistoinfrastruktuuri edellä mainituilla laitteilla kerättyjen tietojen analysointia ja tallentamista varten, jotta voidaan tukea ja parantaa tulvien ehkäisyä ja reagointia hätätilanteissa. 19 Investointi 6. Vesirekisterin täytäntöönpano Välitavoite Vesirekisteri on kehitetty ja otettu käyttöön Vesirekisteri toiminnassa Q4 2025 Vesirekisteriä kehitetään ja se otetaan käyttöön digitaalisen mallin (DTM)/digitaalisen pintamallin (DSM) hankkiminen kansallisella tasolla satelliittitietojen perusteella, jotka on asetettava kaikkien valtion viranomaisten saataville; — ohjelmistojen kehittäminen joen pohjan muuntamisen (eroosion sedimentaatioprosessi), soran louhinnan tarkkailun ja maanvyörymäpotentiaalin määrittämiseksi patojärvien alueilla; DTM/DSM-ortokuviin ja satelliittikuviin perustuvien vähäisten jokikerrosten puoliautomaattinen digitalisointi ja rajaaminen. 20 Investointi 7. Kansallisen integroidun ilmatieteellisen järjestelmän (Simin) kansallisen seurantaverkoston laajentaminen Tavoite Ostetut ja toiminnalliset sääasemat Määrä 0 400 Q4 2025 Autonomisten automaattisten pintasääasemien verkostoa laajennetaan hankkimalla ja ottamalla käyttöön 300 automaattista ja itsenäistä pintasääpalveluasemaa ja 100 agrometeorologista asemaa. 21 Investointi 7. Kansallisen integroidun ilmatieteellisen järjestelmän (Simin) kansallisen seurantaverkoston laajentaminen Välitavoite Operatiivinen tieto- ja viestintätekniikka lisäsää- ja agrometeorologisten asemien integroimiseksi kansalliseen yhdennettyyn säätietojärjestelmään (Simin) Kansallinen ilmatieteellinen järjestelmä (Simin), joka on yhdistetty toiminnassa oleviin lisäasemiin Q2 2026 Tieto- ja viestintätekniikka täydentävien sääasemien integroimiseksi kansalliseen yhdennettyyn säätietojärjestelmään (Simin) on saatettava toimintavalmiiksi. B.KOMPONENTTI 2: Metsät ja biologisen monimuotoisuuden suojelu Komponentin tavoitteena on yhdenmukaistaa kansalliset metsänhoitokäytännöt biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja ympäristönsuojelua sekä ilmastoneutraaliin Eurooppaan siirtymistä koskevien käytäntöjen kanssa luomalla uusia metsäalueita ja ennallistamalla huonontuneita elinympäristöjä. Komponentti koostuu kahdesta uudistuksesta ja viidestä investoinnista. Komponenttiin sisältyvien toimenpiteiden odotetaan vastaavan joihinkin maakohtaisissa suosituksissa esiin tuotuihin haasteisiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti ympäristöinfrastruktuuriin (maakohtainen suositus 4, 2019 ja maakohtainen suositus 3, 2020). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. B.1 Kuvaus avustusmuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus 1. Metsänhoito- ja metsänhoitojärjestelmien uudistaminen laatimalla uusi kansallinen metsästrategia ja siihen liittyvä lainsäädäntö Uudistuksen tavoitteena on varmistaa selkeä ja vankka strateginen ja sääntelykehys ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista tukevien kestävien metsäpolitiikkojen täytäntöönpanoa varten. Uudistus koostuu seuraavista toimista: Hallinnon sekä institutionaalisten että sääntelyllisten heikkouksia koskevien riippumattomien tutkimusten loppuun saattaminen ja nykyisen metsälainsäädännön säännösten täytäntöönpano (30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä) Kansallisen metsästrategian 2020-2030 hyväksyminen edellä 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin suositusten perusteella (30 päivään syyskuuta 2022 mennessä); 2 kohdan mukaisesti hyväksytyssä kansallisessa metsästrategiassa 2020-2030 (30 päivään syyskuuta 2023 mennessä) vahvistettujen metsitystä ja uudelleenmetsittämistä koskevista sitovista säännöistä annettujen ministerien muutettujen asetusten hyväksyminen ja voimaantulo; Hyväksytään ja saatetaan voimaan säädöksiä, joilla muutetaan ja täydennetään voimassa olevaa metsiä koskevaa lainsäädäntöä ja joilla pyritään virtaviivaistamaan oikeudellista kehystä, torjumaan laittomia hakkuita ja parantamaan metsänhoitoa (30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä). Uudistusta tuetaan kahdella investoinnilla, jotka ovat investoinnit 1 ja 2. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä.

Investointi 1. Kansallinen metsitys- ja uudelleenmetsityskampanja, mukaan lukien kaupunkimetsät Investoinnin tavoitteena on luoda uusia metsiä ja metsäkasvillisuusalueita alueille, jotka ovat alttiita ilmastonmuutokselle, määrittämällä ja arvioimalla maata, rahoittamalla metsitystä, istutushoitoa, lisäämällä metsäkasvillisuusaluetta viestintäväylien varrella ja kaupunkitaajamissa (kaupunkimetsät, mukaan lukien minimetsät) kuntien ympärillä ja peltojen ja viljelykasvien välillä sekä muilla suojelevilla metsäverhoilla. Investoinnin tuloksena metsitetään 56 700 hehtaaria uusia alueita ja perustetaan yhteensä 3 150 000 m2 uutta kaupunkimetsää uudistuksen 1 osana hyväksytyssä kansallisessa metsästrategiassa vahvistettujen oikeudellisten vaatimusten mukaisesti. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 2. Metsien lisääntymismateriaalin nykyaikaisen tuotantokapasiteetin kehittäminen Investoinnin tavoitteena on kehittää riittävää lisääntymiskapasiteettia (puulajit ja ekotyypit), joka soveltuu Romanian tuleviin ilmasto-olosuhteisiin. Investoinnin tuloksena on otettava käyttöön vähintään 90 uutta ja kunnostettua taimitarhaa, jotka täyttävät uudistuksen 1 mukaisesti hyväksytyssä kansallisessa metsästrategiassa asetetut oikeudelliset vaatimukset. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2024. B.2 Avustusmuotoisen tuen seurantaa ja toteuttamista koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Numero: Toimenpide (uudistus vai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi (Välitavoitteiden) laadulliset indikaattorit (Tavoitteiden)määrälliset (indikaattorit) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Tavoite Neljännesvuosi Vuosi 22 Uudistus 1. Metsänhoito- ja metsänhoitojärjestelmien uudistaminen laatimalla uusi kansallinen metsästrategia ja siihen liittyvä lainsäädäntö Välitavoite Vuosia 2020-2030 koskevan kansallisen metsästrategian hyväksyminen Vuosia 2020-2030 koskevan kansallisen metsästrategian hyväksyminen Q3 2022 Hyväksytään kansallinen metsästrategia vuosiksi 2020-2030. Strategiassa vahvistetaan riippumattomien tutkimusten suositusten perusteella metsittämistä ja uudelleen metsittämistä koskevat sitovat säännöt seuraavasti: a. Vaatimukset, joiden mukaan lajien ja ekotyyppien on oltava ilmastonmuutoksen kestäviä ja ilman kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen. Strategialla vastataan tarpeeseen laatia päivitetyt ohjeet puiden istutuksesta Romaniassa ja luodaan suojatoimia, joilla estetään erityisesti haitallisten vieraslajien käyttö tai päästäminen ympäristöön. b. Vaatimukset, jotka koskevat sellaisen lisäysaineiston tuotantoa, jonka kohteena ovat puulajit ja ekotyypit, jotka soveltuvat riittävästi Romanian tuleviin ennakoituihin ilmasto-oloihin yksityisen sektorin tuella, sekä toimenpiteet, joilla pyritään estämään kaupallisten taimitarhan perustaminen lyhytkiertoviljelyä tai monokulttuurituotantoa varten. c. Metsittämistä koskevat vaatimukset, joilla edistetään biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, vesihuoltoa ja maaperän suojelua koskevia tavoitteita kieltämällä metsittäminen tai uudelleen metsittäminen luonnonarvoltaan merkittävillä maatalousmaalla, niityillä tai kosteikoilla, lukuun ottamatta elinympäristöjen ennallistamista. d. Metsänhoitotoimiin sisällytettäviä maaperän luonnollista imeytymiskykyä lisääviä ehkäiseviä toimenpiteitä koskevat vaatimukset ja erityiset ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat vaatimukset sen varmistamiseksi, että metsänhoito perustuu lajien seurantaan. e. Kaupunkimetsitystä koskevat vaatimukset, jotka on saavutettava maisematason lähestymistavalla, joka auttaa vahvistamaan yhteyksiä luonnonalueiden tai osittain luonnontilaisten alueiden (kuten metsien tai maatalousalueiden) kanssa ja jossa keskitytään luontotyyppien yhdistämiseen vihreään infrastruktuuriin ja ekologisiin käytäviin. f. Metsitys- ja uudelleenmetsittämishankkeita koskevat vaatimukset, jotka on toteutettava alueilla, jotka ovat alttiita ilmastoriskeille, erityisesti kuivuudelle ja tulville, ja jotka ovat alttiita näille riskeille ja tarvittaessa metsittämiselle tai uudelleenmetsittämiselle, vähentävät niistä aiheutuvia riskejä. g. Strategiassa on vahvistettava energiantuotantoon käytettävän metsäbiomassan kestävyyskriteerit. h. Strategiaan on sisällyttävä erityistoimia laittoman puunkorjuun torjumiseksi, kuten kestävän LIS-kalastuksen täysimääräinen täytäntöönpano, mukaan lukien puunkorjuun seuranta kaukokartoituksen avulla, seuraamusjärjestelmän vahvistaminen ja tarvittaessa muut toimenpiteet. i. Strategiaan sisältyy myös konkreettisia toimenpiteitä metsien elinympäristöjen ja lajien suojelemiseksi ja erityisesti metsänormien mukauttamiseksi biologista monimuotoisuutta koskeviin näkökohtiin. 23 Uudistus 1. Metsänhoito- ja metsänhoitojärjestelmien uudistaminen laatimalla uusi kansallinen metsästrategia ja siihen liittyvä lainsäädäntö Välitavoite Vuosia 2020-2030 koskevan kansallisen metsästrategian metsittämistä ja uudelleenmetsittämistä koskevista sitovista säännöistä annettujen muutettujen ministeriasetusten voimaantulo Ministerin asetusten säännös, josta käy ilmi muutosten voimaantulo Q3 2022 Seuraavien muutettujen ministerien asetusten voimaantulo kansallisessa metsästrategiassa 2020-2030 vahvistettujen metsitystä ja uudelleenmetsittämistä koskevien sitovien sääntöjen mukaisesti: a.Määräys nro 766/2018 metsänhoitosuunnitelmien laatimisesta ja muuttamisesta, mukaan lukien metsämaan maankäyttöä koskevat säännökset, sekä vuotuisten tuulipuiden korjuukiintiöiden hyväksymistä koskevasta menetelmästä. b.Päätös N:o 1648/2000 metsien elvyttämistä ja huonontuneen maan metsittämistä koskevien teknisten sääntöjen hyväksymisestä c.Päätös N:o 1649/2000 metsiköiden hoitoa ja hoitoa koskevien teknisten normien hyväksymisestä d.Määräys nro 1650/2000 käsittelyjen valintaa ja soveltamista koskevien teknisten sääntöjen hyväksymisestä e.Määräys nro 1653/2000 regenerointien vuosittaista valvontaa koskevien teknisten normien hyväksymisestä f.Päätös N:o 1672/2000 metsänhoitoa koskevien teknisten normien hyväksymisestä 24 Uudistus 1. Metsänhoito- ja metsänhoitojärjestelmien uudistaminen laatimalla uusi kansallinen metsästrategia ja siihen liittyvä lainsäädäntö Välitavoite Voimassa olevan metsiä koskevan lainsäädännön muuttamisesta ja täydentämisestä annettujen säädösten voimaantulo Lain säännös, josta käy ilmi lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädöksen voimaantulo Q2 2023 Seuraavien säädösten voimaantulo, joilla pyritään virtaviivaistamaan oikeudellista kehystä, torjumaan laittomia hakkuita ja parantamaan metsänhoitoa: i) uusi metsälaki, jossa vahvistetaan rikosoikeudellisten seuraamuksien muutokset ii) hallituksen erityismääräys nro 85/2006 metsäkasvillisuuden vahinkojen arvioinnista iii) metsiin liittyvien rikkomusten seuraamuksista annettu laki nro 171/2010, jossa vahvistetaan laittomien hakkuiden ja muiden metsärikosten aiheuttamien ympäristö- ja talousvahinkojen laskentamenettely iv) muut hallituksen päätökset, joilla torjutaan laittomia hakkuita ja parannetaan metsänhoitoa: Hallituksen päätöksen nro 743/2015, hallituksen päätöksen N:o 1076/2009, hallituksen päätöksen N:o 229/2009 ja hallituksen päätöksen nro 497/2020 muutokset; 25 Investointi 1. Kansallinen metsitys- ja uudelleenmetsityskampanja, mukaan lukien kaupunkimetsät Tavoite Uudet metsitetyt tai uudelleen metsitetyt maa-alat ha 0 +25 000 Q4 2023 Uudet metsitetyt tai uudelleen metsitetyt maa-alat (vähintään 25000 hehtaaria) kansallisessa metsästrategiassa vahvistettujen lakisääteisten vaatimusten mukaisesti: a. Ainoastaan sellaisia lajeja ja ekotyyppejä, jotka kestävät ilmastonmuutoksen tulevia ennustettuja vaikutuksia, saa käyttää, eikä niillä saa olla haitallisia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen. Muiden kuin kotoperäisten lajien käyttö on sallittua vain, jos osoitetaan, että niiden käyttö johtaa suotuisiin ja asianmukaisiin ekosysteemiolosuhteisiin (kuten ilmastoon, maaperään, kasvillisuusalueisiin, palonkestävyyteen) ja että kotoperäiset lajit eivät enää sovellu tuleviin mallisääteisiin ilmasto-olosuhteisiin ja maaperähydrologisiin olosuhteisiin. b. Ainoastaan puulajeja ja ekotyyppejä, jotka soveltuvat Romanian tuleviin ennusteisiin ilmasto-oloihin, saa käyttää; c. Metsittämisellä edistetään biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, vesienhoitoa ja maaperän suojelua koskevia tavoitteita. Metsitystä ei saa tehdä luonnonarvoltaan arvokkaalla maatalousmaalla, niityillä tai kosteikoilla, ellei intervention tavoitteena ole luontotyyppien ennallistaminen. d. Metsitys- tai uudelleenmetsittämishankkeet on toteutettava alueilla, jotka ovat alttiita ilmastoriskeille, erityisesti kuivuudelle ja tulville, ja alttiita niille. e. Metsitys- ja uudelleenmetsityshankkeisiin sovelletaan ympäristövaikutusten arviointimenettelyä (YVA), jos se määritetään ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä; Metsittämis- ja uudelleenmetsittämistoimien kannalta merkityksellisiin metsänhoitosuunnitelmiin on sovellettava täysimääräistä strategista ympäristöarviointia (ympäristöselvitys), erityisesti jos ne vaikuttavat suojeltuihin luontotyyppeihin ja/tai lajeihin. 26 Investointi 1. Kansallinen metsitys- ja uudelleenmetsityskampanja, mukaan lukien kaupunkimetsät Tavoite Uudet metsitetyt tai uudelleen metsitetyt maa-alat ha 25 000 56 700 Q2 2026 Uudet metsitetyt tai uudelleen metsitetyt maa-alat (yhteensä 56 700 hehtaaria) kansallisessa metsästrategiassa vahvistettujen lakisääteisten vaatimusten ja tavoite 25 -vaatimusten mukaisesti. 27 Investointi 1. Kansallinen metsitys- ja uudelleenmetsityskampanja, mukaan lukien kaupunkimetsät Tavoite Luodaan uusia kaupunkimetsäalueita. m2 0 500 000 Q4 2023 Uudet kaupunkimetsäalueet (vähintään 500 000 m2) kansallisessa metsästrategiassa vahvistettujen lakisääteisten vaatimusten mukaisesti: a. Ainoastaan sellaisia lajeja ja ekotyyppejä, jotka kestävät ilmastonmuutoksen tulevia ennustettuja vaikutuksia, saa käyttää, eikä niillä saa olla haitallisia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen. Muiden kuin kotoperäisten lajien käyttö on sallittua vain, jos osoitetaan, että ne johtavat suotuisiin ja asianmukaisiin ekosysteemiolosuhteisiin (kuten ilmastoon, maaperään, kasvillisuusalueisiin, palonkestävyyteen) ja että nykyiset kotoperäiset lajit eivät enää sovellu tuleviin mallinnettuihin ilmasto-olosuhteisiin ja maaperähydrologisiin olosuhteisiin. b. Ainoastaan sellaisia lajeja ja ekotyyppejä, jotka soveltuvat Romanian tuleviin ennusteisiin ilmasto-oloissa, saa käyttää; c. Kaupunkien metsittämisessä on noudatettava maisematason lähestymistapaa, joka vahvistaa yhteyksiä luonnonalueisiin tai osittain luonnontilaisiin alueisiin (kuten metsiin tai maatalousalueisiin) ja jossa keskitytään luontotyyppien yhdistämiseen vihreän infrastruktuurin ja ekologisten käytävien avulla. Lajien ja ekotyyppien valinnassa on otettava huomioon niiden rooli ilman puhdistamisessa ja muiden ekosysteemipalvelujen tarjoamisessa kaupunkialueille. d. Metsittämisellä edistetään biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, vesienhoitoa ja maaperän suojelua koskevia tavoitteita. Metsitystä ei saa tehdä luonnonarvoltaan arvokkaalla maatalousmaalla, niityillä tai kosteikoilla, ellei intervention tavoitteena ole luontotyyppien ennallistaminen. e. Metsitys- tai uudelleenmetsittämishankkeet on toteutettava alueilla, jotka ovat alttiita ilmastoriskeille, erityisesti kuivuudelle ja tulville, ja alttiita niille. 28 Investointi 1. Kansallinen metsitys- ja uudelleenmetsityskampanja, mukaan lukien kaupunkimetsät Tavoite Uusia kaupunkimetsien alueita luotu m2 500 000 3 150 000 Q2 2026 Uudet kaupunkimetsäalueet (yhteensä 3 150 000 m2) kansallisessa metsästrategiassa vahvistettujen lakisääteisten vaatimusten ja tavoitteessa 25 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. 29 Investointi 2. Metsien lisääntymismateriaalin nykyaikaisen tuotantokapasiteetin kehittäminen Tavoite Uudet ja kunnostetut taimitarhat toiminnassa (perustaminen tai kunnostaminen) Määrä 0 90 Q3 2024 Uudet ja kunnostetut taimitarhat toiminnassa (vähintään 90) kansallisessa metsästrategiassa vahvistettujen lakisääteisten vaatimusten mukaisesti. Lisäysaineiston tuotannossa on keskityttävä puulajeihin ja ekotyyppeihin, jotka soveltuvat Romanian tuleviin ennakoituihin ilmasto-olosuhteisiin. B.3 Kuvaus lainamuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus 2. Suojeltujen luontoalueiden hoitojärjestelmän uudistaminen biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian johdonmukaista ja tehokasta täytäntöönpanoa varten Uudistuksen tavoitteena on ottaa käyttöön nykyiset luonnonsuojelualueiden nimeämistä koskevat puitteet erityisesti luomalla mekanismi, jolla luodaan yhteys biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttavien eri alojen, kuten koulutuksen, maatalouden, metsätalouden, metsästyksen, matkailun, aluesuunnittelun, liikenteen ja energian, välille. Tämä saavutetaan hyväksymällä ja saattamalla voimaan kaksi säädöstä: 1) säädös, jolla perustetaan toimielinten välinen komitea analysoimaan luonnon monimuotoisuuteen vaikuttaviin aloihin sovellettavaa oikeudellista kehystä ja laatimaan ja edistämään ehdotuksia oikeudellisen kehyksen muuttamiseksi tai täydentämiseksi ajantasaisten tietojen perusteella lajien ja luontotyyppien suojelun tason jakautumisesta ja dynamiikasta (30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä); 2) lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädös, jolla muutetaan biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttaviin aloihin sovellettavaa oikeudellista kehystä sen varmistamiseksi, että eri alojen nykyinen oikeudellinen kehys ei vaikuta tai rajoita suojelutoimenpiteiden täytäntöönpanoa luonnonsuojelualueiden hoitosuunnitelmissa (30 päivään kesäkuuta 2025 mennessä). Säädös perustuu 1 kohdan mukaisesti perustetun komitean ehdotuksiin. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään kesäkuuta 2025 mennessä. Investointi 3. Hyväksyttyjen hoitosuunnitelmien päivittäminen ja sellaisten alueiden määrittäminen, joilla voidaan suojella tiukasti luonnollisia maa- ja meriluontotyyppejä, jotta vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia voidaan panna täytäntöön

Investointi koostuu kahdesta alainvestoinnista. Ensimmäisen alainvestoinnin (investointi 3.1) tavoitteena on päivittää hyväksytyt hoitosuunnitelmat. Toisen alainvestoinnin (investointi 3.2) tavoitteena on yksilöidä mahdollisia aloja, joilla tarvitaan tiukkaa suojelua vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti. Kun voimassa olevia hoitosuunnitelmia päivitetään investoinnin tuloksena, vähintään 250 luonnonsuojelualueiden hoitosuunnitelmaa on tarkistettava ja saatettava ajan tasalle EU:n lainsäädännön mukaisesti 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. Tämän alainvestoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Tiukasti suojeltujen alueiden osalta hyväksytään kaksi säädöstä, jotka tulevat voimaan: (1) säädös tiukasti suojeltujen alueiden nimeämisestä Natura 2000 -suojelualueilla, joilla on olemassa hoitosuunnitelmat, tai aarniometsistä ja vanhoista metsistä (31 päivään joulukuuta 2023 mennessä); ja 2) säädös sellaisten tiukasti suojeltujen alueiden nimeämisestä Natura 2000 -suojelualueilla, joilla ei ole olemassa olevia hoitosuunnitelmia, ja muilla alueilla (31 päivään joulukuuta 2025 mennessä). Tämän alainvestoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investointi 4. Integroidut investoinnit luontotyyppien ekologiseen jälleenrakentamiseen ja niittyihin, vesiin ja vedestä riippuvaisten alueiden lajien suojeluun Tämä investointi koostuu viidestä alainvestoinnista. Ensimmäisen alainvestoinnin (investointi 4.1) tavoitteena on palauttaa vesistöjen yhteenliitettävyys poistamalla esteitä vesistöiltä ja siten edistää vedestä riippuvaisten vesiluontotyyppien ja -lajien sivusuuntaisten yhteyksien palauttamista suojeltujen luontoalueiden sovellettavien hoitosuunnitelmien mukaisesti. Tämän alainvestoinnin tuloksena on ennallistettava 1 700 hehtaarin rantaelinympäristön yhteydet. Tämän alainvestoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Toisen alainvestoinnin (investointi 4.2) tavoitteena on elvyttää nurmiluontotyyppejä suojelluilla luontoalueilla. Tämän alainvestoinnin seurauksena vähintään 2 800 hehtaaria niittyluontotyyppejä on ennallistettava ekologisesti. Tämän alainvestoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Kolmannen alainvestoinnin (investointi 4.3) tavoitteena on vähentää rehevöitymistä ja säilyttää Tonavan suistojärvien biologinen monimuotoisuus. Tämän alainvestoinnin piiriin kuuluvia toimia ovat vedenkorkeuden sääntely kahdessa järvessä, järvien rajojen suunnittelu ja optimaalinen profiilin saavuttaminen, värinpoisto, ratojen yhdistäminen, kunnossapitotyöt, kasvuston ja puiden elvyttämiseen tähtäävä hakkuu, veden kiertoa haittaavien puiden ja rantojen poistaminen, alueen lajien ja luontotyyppien seuranta sekä veden optimaalista kiertoa palvelevat pienet valumatyöt. Tämän alainvestoinnin tuloksena vesikasvien poistamisen on pitänyt kattaa vähintään 100 hehtaaria järvialueita päivitetyn toteutettavuustutkimuksen (kesäkuu 2021) perusteella. Tämän investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Neljännen alainvestoinnin (investoinnit 4.4) tavoitteena on kehittää luonnonvaraisten sampikalojen seurantajärjestelmä ala-Tonavalla (1 500 km) tekoälyn avulla salametsästyksen torjumiseksi. Tämän alainvestoinnin tuloksena on otettava käyttöön luonnonvaraisia sampikaloja koskevien tietojen seuranta-, viestintä- ja siirtoverkosto. Tämän alainvestoinnin ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon toimenpiteen kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Erityisesti ostettavien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) 2019/631 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa, on oltava alle 50 g CO2/km. Hankittavien vesikulkuneuvojen on vastattava ympäristön kannalta parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa. Tämän alainvestoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2024. Viidennen alainvestoinnin (investointi 4.5) tavoitteena on nykyaikaistaa Tonavan suistoalueen julkisia kulkuyhteyksiä ja vierailijoiden infrastruktuuria luontotyyppeihin ja lajeihin kohdistuvan paineen vähentämiseksi. Tämän alainvestoinnin tuloksena on rakennettava 10 vierailukeskusta, joiden tarkoituksena on helpottaa matkailun luontotyyppeihin kohdistuvaa painetta kanavoimalla ja seuraamalla matkailuvirtoja 10 vierailukeskuksen verkostoon, johon kuuluu 40 havaintopistettä, jotka on varustettu asianmukaisesti kaikkien eri vierailijaryhmien tarpeisiin. Vierailevien keskusten rakentamisessa on käytettävä ympäristöystävällisiä teknologioita, ekosysteemeihin perustuvia lähestymistapoja ja materiaaleja perinteisellä tavalla Tonavan suistoalueen yhteisöarkkitehtuuriin. Tämän alainvestoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 5. Integroidut tulvariskien lieventämisjärjestelmät metsävesialueilla Investoinnin tavoitteena on vähentää tulvariskiä, jotta voidaan suojella ihmisiä, infrastruktuuria ja sosioekonomisia tavoitteita riskialueilla sekä suojella ympäristöä ja biologista monimuotoisuutta asiaankuuluvilla ympäristötoimenpiteillä, erityisesti toimenpiteillä, jotka liittyvät kalojen vaelluksen ja ekologisen virtauksen varmistamiseen.

Investointi toteutetaan kahdessa vaiheessa: 1) tulvien torjunnan nykyaikaistamistöitä koskevan hankesuunnitelman hyväksyminen. Suunnitelman on sisällettävä seuraavat: i. kunnostetaan kuusi vahingoittunutta tulvanestorakennetta pitkittäismittausten (kalatikkaat ja ekologinen virtaama) asentamiseksi; ii. rakennetaan 30 uutta tulvarakennetta rakentaminen, kalatikkaat ja ekologinen virtaus mukaan luettuina, enintään 5 metrin korkeudelle; iii. ennallistetaan vähintään 4 hehtaaria maata uudelleen metsittämällä, rikkaruohojen avulla tai rakentamalla aitoja; iv. ennallistetaan vähintään 30 km vuoristopuroalueita. Tämä vaihe on saatettava päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2023 mennessä. Tulvasuojelun nykyaikaistamistöiden loppuun saattaminen edellä 1 kohdassa esitetyn hankesuunnitelman perusteella. Tämän vaiheen toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Kaikki toimenpiteet, jotka on direktiivin 2000/60/EY (vesipuitedirektiivi) mukaisen arvioinnin yhteydessä todettu tarpeellisiksi sen varmistamiseksi, että ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevia teknisiä ohjeita (2021/C58/01) noudatetaan, on sisällytettävä hankesuunnitteluun, ja niitä on noudatettava tiukasti kaikissa rakennus-, nykyaikaistamis-, käyttö- ja käytöstäpoistovaiheissa. Vaikutusten kohteena olevien vesimuodostumien ekologisen tilan huonontumista on vältettävä, eikä toimenpide saa estää kyseisten vesimuodostumien ekologisen tilan tai mahdollisuuksien parantamista. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.4 Lainamuotoisen tuen seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Numero: Toimenpide (uudistus vai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi (Välitavoitteiden) laadulliset indikaattorit (Tavoitteiden) määrälliset indikaattorit Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Tavoite Neljännesvuosi Vuosi 30 Uudistus 2. Luonnon monimuotoisuuden suojelualueiden hoitojärjestelmän uudistaminen panemalla johdonmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia Välitavoite Säädös, jolla perustetaan toimielinten välinen komitea analysoimaan luonnon monimuotoisuuteen vaikuttaviin aloihin sovellettavaa oikeudellista kehystä, tulee voimaan. Säädöksen voimaantuloa osoittava lain säännös Q2 2022 Säädös, jolla perustetaan toimielinten välinen komitea analysoimaan oikeudellista kehystä, jota sovelletaan biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttaviin aloihin, kuten koulutukseen, maatalouteen, metsätalouteen, metsästykseen, matkailuun, aluesuunnitteluun, liikenteeseen ja energiaan, tulee voimaan. Komiteaa johtaa ympäristö-, vesi- ja metsäministeriö, ja siihen kuuluvat vastuuministeriöt ja asianomaisista aloista vastaavat alemmat viranomaiset: Koulutus, maatalous, metsätalous, metsästys, matkailu, aluesuunnittelu, liikenne ja energia. Komitea valmistelee ehdotuksia oikeudellisen kehyksen tarkistamiseksi ajantasaisen tiedon perusteella lajien ja luontotyyppien suojelun tason jakautumisesta ja dynamiikasta. 31 Uudistus 2. Luonnon monimuotoisuuden suojelualueiden hoitojärjestelmän uudistaminen panemalla johdonmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia Välitavoite Biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttaviin aloihin sovellettavaa oikeudellista kehystä muuttavan säädöksen voimaantulo Säädöksen voimaantuloa osoittava lain säännös Q2 2025 Biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttaviin aloihin sovellettavaa oikeudellista kehystä muuttavan säädöksen voimaantulo. Näiden lainsäädäntömuutosten tavoitteena on varmistaa, että eri alojen nykyinen oikeudellinen kehys ei vaikuta tai rajoita suojelutoimenpiteiden täytäntöönpanoa suojeltujen alueiden hoitosuunnitelmissa. Säädös perustuu valiokunnan ehdotuksiin ajantasaisten tietojen perusteella lajien ja luontotyyppien suojelun tason jakautumisesta ja dynamiikasta. 32 Investointi 3.1 Hyväksytyt hoitosuunnitelmat Tavoite Luonnonsuojelualueet ja päivitetyt hoitosuunnitelmat tulivat voimaan Määrä 0 100 Q1 2025 Luonnonsuojelualueet (vähintään 100), joilla on päivitetyt hoitosuunnitelmat, tulevat voimaan. Etusijalle asetetaan alueet, joihin infrastruktuurihankkeet voivat vaikuttaa ja joiden osalta Romania on asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti sitoutunut edelleen keräämään seurantatietoja luontotyyppejä ja lajeja, mukaan lukien muuttavat lintulajit, koskevien aluekohtaisten suojelutavoitteiden määrittämiseksi. 33 Investoinnit. 3.1 Hyväksyttyjen hoitosuunnitelmien päivitys Tavoite Luonnonsuojelualueet ja päivitetyt hoitosuunnitelmat tulivat voimaan Määrä 100 250 Q2 2026 Vähintään 250 luonnonsuojelualuetta, joilla on päivitetyt hoitosuunnitelmat, tuli voimaan. Etusijalle asetetaan alueet, joihin infrastruktuurihankkeet voivat vaikuttaa ja joiden osalta Romania on asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti sitoutunut edelleen keräämään seurantatietoja luontotyyppejä ja lajeja, mukaan lukien muuttavat lintulajit, koskevien aluekohtaisten suojelutavoitteiden määrittämiseksi. 34 Investointi 3.2 Maan ja meren luontotyyppien tiukkaa suojelua mahdollisesti tarvitsevien alueiden määrittäminen vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian täytäntöönpanemiseksi Välitavoite Tiukasti suojeltujen alueiden nimeämistä koskevan säädöksen voimaantulo (määritetty Natura 2000 -suojelualueilla olemassa olevilla hoitosuunnitelmilla tai mukaan lukien aarniometsiä ja vanhoja metsiä) Säädöksen voimaantuloa osoittava lain säännös Q4 2023 Tiukasti suojeltujen alueiden nimeämistä koskevan säädöksen voimaantulo. Säädöksen on perustuttava analyysiin/tutkimuksiin ja kartoitukseen sellaisten alueiden rajaamisesta, joita ehdotetaan puuttumattomiksi (täysin suojelluiksi), jotka ovat tarpeen EU:n vuoteen 2030 ulottuvaan biologista monimuotoisuutta koskevaan strategiaan perustuvan säädösehdotuksen perustelemiseksi. Säädöksessä nimetään tiukasti suojellut alueet, jotka on yksilöity Natura 2000 -suojelualueilla, joilla on olemassa hoitosuunnitelmat tai joihin sisältyvät aarniometsiä ja vanhoja metsiä. 35 Investointi 3,2. Sellaisten alueiden määrittäminen, joilla voidaan suojella tiukasti luonnollisia maa- ja meriluontotyyppejä, jotta vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia voidaan panna täytäntöön Välitavoite Tiukasti suojeltujen alueiden nimeämistä koskevan säädöksen voimaantulo (määritetty Natura 2000 -suojelualueilla ilman olemassa olevia hoitosuunnitelmia ja muilla alueilla) Säädöksen voimaantuloa osoittava lain säännös Q4 2025 Tiukasti suojeltujen alueiden nimeämistä koskevan säädöksen voimaantulo. Säädöksen on perustuttava analyysiin/tutkimuksiin ja kartoitukseen sellaisten alueiden rajaamisesta, joita ehdotetaan puuttumattomiksi (täysin suojelluiksi), jotka ovat tarpeen EU:n vuoteen 2030 ulottuvaan biodiversiteettistrategiaan perustuvan säädösehdotuksen perustelemiseksi. Säädöksessä nimetään tiukasti suojellut alueet, jotka on yksilöity Natura 2000 -suojelualueilla ilman olemassa olevia hoitosuunnitelmia, ja muilla alueilla. 36 Investointi 4,1. Vesiväylien esteiden poistaminen, jotta voidaan helpottaa riippuvaisten luontotyyppien ja lajien yhteyksien palauttamista Tavoite Ranta-alueiden elinympäristöt, joiden yhteenliitettävyys on palautettu ha 0 1 700 Q2 2026 Rantaluontotyypit, joiden yhteys on palautettu (vähintään 1 700 hehtaaria) 37 Investointi 4.2 Nurmiluontotyyppien jälleenrakentaminen suojelluilla luonnonalueilla Tavoite Ekologisesti ennallistetut niityt ha 0 2 800 Q2 2026 Niittyjen elinympäristöt (vähintään 2 800 hehtaaria), jotka ovat ekologisesti ennallistettuja. 38 Investointi 4.3 Tonavan suistojärvien värinpoistoon rehevöitymisen vähentämiseksi ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi Tavoite Järvialueet, jotka ovat hyötyneet vesikasvien poistamisesta ha 0 100 Q2 2026 Järvialueet (vähintään 100 hehtaaria), jotka ovat hyötyneet vesikasvien poistamisesta päivitetyn toteutettavuustutkimuksen perusteella (kesäkuu 2021). 39 Investointi 4.4 Luonnonvaraisten sampikalojen seurantajärjestelmän käyttöönotto Ala-Tonava-joen varrella Välitavoite Luonnonvaraisia sampikaloja koskevien tietojen seuranta-, viestintä- ja välitysverkosto toiminnassa Verkko on toiminnassa Q3 2024 Luonnonvaraisia sampikaloja koskevien tietojen seuranta-, viestintä- ja välitysverkosto toiminnassa. Toimenpiteillä kehitetään luonnonvaraisen sammen seurantajärjestelmä ala-Tonavalla (1500 km) yhdessä tekoälyn kanssa salametsästyksen torjumiseksi. ”Ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C 58/01) noudattamisen varmistamiseksi ostettavien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) 2019/631 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa, ovat alle 50 g CO2/km. Hankittavien vesikulkuneuvojen on vastattava ympäristön kannalta parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa. 40 Investointi 4,5. Tonavan suistoalueen julkisen saatavuuden ja vierailuinfrastruktuurin uudelleenjärjestely luontotyyppeihin ja lajeihin kohdistuvan matkailupaineen vähentämiseksi Tavoite Vierailukeskukset, jotka on rakennettu vähentämään matkailusta luontotyyppeihin aiheutuvia paineita Määrä 0 10 Q2 2026 Kymmenen vierailukeskusta rakennettiin, ja niiden tarkoituksena oli vähentää matkailusta luontotyyppeihin aiheutuvaa painetta kanavoimalla ja seuraamalla matkailijavirtoja 10 vierailevaan keskukseen, joihin kuuluu 40 havaintopistettä, jotka on varustettu ja varustettu kaikkien vierailijaryhmien tarpeita varten. Paikat valitaan parhaillaan tarkistettavana olevan Tonavan suistoalueen hoitosuunnitelman perusteiden mukaisesti. Vierailevien keskusten rakentamisessa on käytettävä ympäristöystävällisiä teknologioita, ekosysteemeihin perustuvia lähestymistapoja ja materiaaleja perinteisellä tavalla Tonavan suistoalueen yhteisöarkkitehtuuriin. 41 Investointi 5. Integroidut tulvariskien lieventämisjärjestelmät metsävesialueilla Välitavoite Hankesuunnitelman hyväksyminen Hankesuunnitelman hyväksyminen Q1 2023 Tulvasuojelun nykyaikaistamistöiden suunnittelu on hyväksyttävä. Siihen on sisällyttävä: -Vähintään kuuden vahingoittuneen alluviumin pidätysrakenteen kunnostaminen pitkittäismittausten (kalatikkaat ja ekologinen virtaus) asentamiseksi; -Vähintään 30 uuden tulvarakenteen rakentaminen, kalatikkaat ja ekologinen virtaus mukaan luettuina, enintään 5 metrin korkeudella; -Vähintään neljä hehtaaria maata, joka on ennallistettu uudelleen metsittämisen, kitkemisen tai aidan rakentamisen avulla; -palautetaan vähintään 30 kilometriä vuoripuroaluetta. Kaikki toimenpiteet, jotka on direktiivin 2000/60/EY (vesipuitedirektiivi) mukaisen arvioinnin yhteydessä todettu tarpeellisiksi sen varmistamiseksi, että ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevia teknisiä ohjeita (2021/C58/01) noudatetaan, on sisällytettävä hankesuunnitteluun, ja niitä on noudatettava tiukasti rakennus-, nykyaikaistamis-, käyttö- ja käytöstäpoistovaiheissa. Vaikutusten kohteena olevien vesimuodostumien ekologisen tilan huonontumista on vältettävä, eikä toimenpide saa estää kyseisten vesimuodostumien ekologisen tilan tai mahdollisuuksien parantamista. 42 Investointi 5. Integroidut tulvariskien lieventämisjärjestelmät metsävesialueilla Välitavoite Tulvasuojelun nykyaikaistamistöiden loppuun saattaminen Tulvasuojelun nykyaikaistamistöiden loppuun saattaminen Q2 2026 Tulvasuojelun nykyaikaistamishanke on saatettava päätökseen välitavoitteen 41 vaatimusten mukaisesti. C.KOMPONENTTI 3: Jätehuolto Komponentin tavoitteena on nopeuttaa jätehuoltojärjestelmien laajentamista ja nykyaikaistamista Romaniassa keskittyen erilliskeräykseen, jätteen syntymisen ehkäisemiseen, vähentämiseen, uudelleenkäyttöön ja hyödyntämiseen sovellettavan EU:n lainsäädännön noudattamiseksi ja kiertotalouteen siirtymiseksi. Komponentti koostuu yhdestä uudistuksesta ja kolmesta investoinnista. Komponenttiin sisältyvien toimenpiteiden odotetaan vastaavan joihinkin maakohtaisissa suosituksissa esiin tuotuihin haasteisiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti ympäristöinfrastruktuuriin (maakohtaiset suositukset 2019 ja 2020). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. C.1 Kuvaus lainamuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus 1. Jätehuollon hallinnoinnin parantaminen kiertotalouteen siirtymisen nopeuttamiseksi Uudistuksen tavoitteena on luoda strateginen ja oikeudellinen kehys kiertotalouteen siirtymiselle hyväksymällä kiertotaloutta koskeva kansallinen strategia ja toimintasuunnitelma sekä muuttamalla tiettyjä jätehuoltoon liittyviä säädöksiä. Uudistuksen täytäntöönpano koostuu seuraavista vaiheista: Hyväksytään kansallinen kiertotalousstrategia, jolla luodaan puitteet Romanian talouden siirtymiselle kohti kiertotaloutta, joka kattaa tuotteiden koko elinkaaren (31 päivään syyskuuta 2022 mennessä); Niiden säädösten voimaantulo, jotka ovat tarpeen yhtenäisen jätehuollon toteuttamiseksi kansallisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, erityisesti jätteen käsittelyä, kuntien sanitaatiopalveluja ja sanitaatiopalvelujen tariffien vahvistamista ja pakkausten laajennettua tuottajan vastuuta koskevan lainsäädännön osalta (31 päivään syyskuuta 2022 mennessä); Hyväksytään kansallista kiertotalousstrategiaa koskeva toimintasuunnitelma, jossa määritellään strategian keskeiset täytäntöönpanovaiheet (mainittu edellä 1 kohdassa), asiasta vastaavat viranomaiset ja toimien sitova aikataulu (31 päivään syyskuuta 2023 mennessä). Kaikki strategiassa ja toimintasuunnitelmassa viranomaisille osoitetut toimet on saatettava päätökseen 30 päivään maaliskuuta 2026 mennessä. Uudistuksen seurauksena Romanian jätehuoltojärjestelmän valvontaa ja seurantaa sekä ympäristönlaatuparametreja on parannettava ja jätteen erill