FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 22.10.2004 
KOM(2004) 694 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
Valkoisen kirjan ”EU:n nuorisopolitiika n uudet tuulet” seuranta: yhteenveto 
nuorisoalan eurooppalaisissa yhteist yöpuitteissa toteutetuista toimista 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
2. Eurooppalainen yhteistyö nuorisoasioissa ................................................................... 3 2.1. Prosessi.................................................................................................................. ....... 3 
2.2. Nuorisoalan eurooppalaiset yhteistyöpuitteet .............................................................. 4 3. Nuorisoalan avoin koordinointimenetelmä.................................................................. 5 3.1. Avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpano..................................................... 5 3.2. Avoimen koordinointimenetelmän ne ljätoista yhteis tä tavoitetta................................ 6 
3.3. Yhteenveto avoimen koordinoin timenetelmän täytäntöönpanosta .............................. 6 
4. Nuorisoulottuvuuden vahvistaminen muilla politiikan aloilla..................................... 7 4.1. Koulutus ja elinikäinen oppiminen .............................................................................. 7 4.2. Työllisyys ja sosiaalinen osallisuus ............................................................................. 8 4.3. Rasismin ja muukalaisvihan torjuminen ...................................................................... 8 4.4. Nuorten itsenäisyys ...................................................................................................... 8  
4.5. Yhteenveto nuorisoulottuvuuden huomioon otta misesta muilla politiikan aloilla ...... 8 
5. Muut aloitteet ja suoritettavat toim et valkoisen kirjan painopistealueiden 
täytäntöönpanossa ........................................................................................................ 9 
5.1. Osallistuminen............................................................................................................ .. 9 
5.2. Tiedotus.................................................................................................................. ...... 9 
5.3. Vapaaehtoistoiminta................................................................................................... 10 5.4. Nuorison parempi ymmärtäminen ja tuntemus.......................................................... 10 5.5. Uusi eurooppalainen ohjelma nuorten hyväksi.......................................................... 10 6. Päätelmät................................................................................................................... . 10 
 
FI 3   FI 1. J OHDANTO  
Euroopan unioni on 1980-luvun lopulta läh tien kehittänyt nuorille omistettuja 
ohjelmia, mutta poliittinen yhteistyö nuor isoalalla alkoi edetä vasta komission 
julkaistua marraskuussa 2001 nuorisopolitiikan uusia tuulia  käsittelevän valkoisen 
kirjan1. Valkoisen kirjan käynnistämä yhteist yömenettely ja erityisesti avoimen 
koordinointimenetelmän käyttöönotto tällä alalla on mahdollistanut nuorisoasioihin 
liittyvän keskustelun laajentamisen ja syvent ämisen sekä Euroopan ja jäsenvaltioiden 
että myös tärkeimpien asianosaisten, nuorten, tasolla. 
Valkoisen kirjan menettelyn käynnistäm ä lähestymistapa konkretisoituu uudella 
tavalla Eurooppa-neuvoston hyväksyttyä kesäkuussa 2004 Euroopan unionin perustuslakia koskevan sopimuksen, jo ssa sovitaan nuorisoasioita koskevan 
oikeusperustan luomisesta. 
Sellaisten politiikkojen ja toimien vahvistamin en, joilla edistetään erityisesti nuorten 
eurooppalaisten toimimista aktiivisina kansalaisina , näkyy myös komission 
ehdotuksissa vuoden 2006 jälkeisiksi uusiksi rahoituspuitteiksi
2. On neuvoston ja 
hiljattain valitun Euroopan parlamentin as ia vahvistaa ja kehittää näitä suuntaviivoja 
ja uuden komission toteuttaa ne erityi sesti tulevan nuorisotoimintaohjelman 
puitteissa3. 
Nyt kun ollaan käynnistämässä uutta vaih etta nuorisopolitiikassa, komissio katsoo 
aiheelliseksi ja hyödylliseksi la atia yhteenveto valkoisen kirjan julkaisemisen jälkeen 
toteutetuista toimista sekä neuvoston sill e nimenomaisesti uskoman toimeksiannon 
osalta että niiden sitoumusten osalta, jo ita on tehty prosessin kaikkia toimijoita ja 
ensisijaisesti nuoria kohtaan.  
Tämä asiakirja on näin vastaus nuorisoa lan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista 
kesäkuussa 2002 annettuun ne uvoston päätöslauselmaan4 sisältyvään kehotukseen. 
Neuvosto pyysi komissiota laatimaan yhtei styöpuitteista arvi ointiraportin, johon 
sisältyisi avoimen koordinoint imenetelmän arviointi ja tarvittaessa eh dotuksia sen 
muuttamiseksi. Alustavan aikataulun muk aan raportti olisi neuvoston tarkasteltavana 
vuonna 2004. 
2. E UROOPPALAINEN YHTEISTYÖ NUORISOASIOISSA  
2.1. Prosessi 
Valkoisessa kirjassa nimettiin nuorisopolitiikan tärkeimmät haasteet Euroopan 
sosiodemografisissa oloissa, joille on tunnusomaista kasv ava epätasapaino nuorten ja 
varttuneempien välillä ja muutokset nuo rten elinoloissa EU:n merkittävimmän 
laajentumisen hetkenä ja kansainvälistyvässä ympäristössä. 
                                                 
1 KOM(2001) 681 lopullinen, 21.11.2001. 
2 KOM (2004) 101 lopullinen, 10.2.2004. 
3 KOM (2004) 471, 14.7.2004. 
4 EYVL C 168, 13.7.2002. 
 
FI 4   FI Valkoista kirjaa laad ittaessa kuultiin nuoria  hyvin laajasti, koska kansalaiset haluttiin 
ottaa mukaan heitä koskevien päät östen tekoon ja näin lähentää heitä 
päätöksentekoelimiin. 
Valkoisessa kirjassa tuotiin esille uudet kunnianhimoiset suunnitelmat nuorison 
suhteen ja esitettiin, että Euroopan unioni lle luotaisiin nuorisoasiain alalla uudet 
yhteistyöpuitteet, jotka olisivat samalla kunnianhimoiset, nuorten odotusten mukaiset 
ja realistiset ja joissa va hvistettaisiin painopistealuee t ja otettaisiin huomioon eri 
vastuutasot.  
Euroopan parlamentti5 kannatti valkoisen kirjan e hdotuksia ja sen täytäntöönpanoa. 
Samoin tekivät Euroopan ta lous- ja sosiaalikomitea6 sekä alueiden komitea7.  
Valkoinen kirja oli käännekohta tavassa harjoittaa nuorisopolitiikkaa. Komission 
suorittama nuorisoa koskeva di agnoosi osoittautui olennaisil ta osiltaan perustelluksi, 
ja tutkijat, jäsenvaltioiden hallinnot  ja nuorisojärjestöt ovat vahvistaneet 
painopistealueet oikeiksi. 
Valkoinen kirja on edelleen vertailukohta Euroopan unionissa, mutta myös muissa 
Euroopan ja maailman maissa. Nuoriso kuite nkin muuttuu ja kehittyy jatkuvasti, ja 
käsiteltäviä painopistealueita onkin tulevi na vuosina tarkastelt ava lyhyin väliajoin. 
2.2. Nuorisoalan eurooppalaiset yhteistyöpuitteet  
Nuorisoalan eurooppalaiset yhteistyöpuitt eet, jotka vakii nnutettiin komission 
valkoisen kirjan pohjalta neuvoston kesä kuussa 2002 antamalla päätöslauselmalla, 
koostuvat kahdesta toisiaan  täydentävästä osasta: 
a) avoimen koordinointimenetelmän sove ltaminen ensisijaisiin aihepiireihin 
nuorisoasioissa, 
b) nuorisoon liittyvien näkökohtien parempi huomioon ottaminen muilla 
politiikan aloilla. 
Päätöslauselmassa vakiinnutetaan joukko periaatteita, joita ovat menetelmän 
joustavuus, syrjimättömyys, yhtäläiset ma hdollisuudet, nuorten os allistuminen sekä 
hakijamaiden ottaminen mukaan yhteistyöhön. 
Valkoisessa kirjassa esitetyt neljä ensisija ista aihealuetta, eli (i) osallistuminen, (ii) 
tiedotus, (iii) nuorten vapaaehtoistoiminta sekä (iv) nuorten parempi ymmärtäminen 
ja tuntemus, on päätöslauselmassa vahvi stettu avoimen koordinointimenetelmän 
painopistealueiksi, ja siinä määritetään m yös tulevat menettelyt, joiden on johdettava 
siihen, että neuvosto ja jäsenvaltiot hyväks yvät yhteiset tavoitteet. Päätöslauselmassa 
ennakoidaan myös mekanismit tavoitteiden täytäntöönpanon jatkotoimille. 
Lisäksi päätöslauselmassa nimetään ne politiikan alat ja ohjelmat, joilla 
nuorisoulottuvuus pitäisi ottaa paremmin  huomioon: koulutus ja elinikäinen 
                                                 
5 Kertomus nro A5-0126/2002, 19.4.2002. 
6 EYVL C 149, 21.6.2002. 
7 Lausunto nro 389, 17.7.2002. 
 
FI 5   FI oppiminen, liikkuvuus, työllisyys ja sosi aalinen osallisuus, rasismin ja 
muukalaisvihan torjuminen. Siinä huomio idaan komission aikomus koota työryhmä, 
jonka tehtävänä on pohtia nuorten itsenäisyyttä yhteiskunnassa. 
3. N UORISOALAN AVOIN KOORDINOINTIMENETELMÄ  
3.1. Avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpano 
Päätöslauselman mukaisesti Euroopa n komissio lähetti heinäkuussa 2002 
jäsenvaltioille ja hakijamaille kyselyn osalli stumisesta ja tiedottamisesta, ja vuotta 
myöhemmin vapaaehtoistoiminnasta ja nuorten paremmasta ymmärtämisestä ja tuntemuksesta. 
Komissio analysoi vastaukset, laati yhtee nvetoraportit ja valmisteli yhteisten 
tavoitteiden luonnokset toimintalinjoineen. 
Komissio järjesti Euroopan tasolla kuul emisia, jotka perustuivat kyselyyn, 
yhteenvetoraportteihin ja yhtei sten tavoitteiden luonnoksiin ja  joissa olivat mukana 
tärkeimmät asianosaiset toimijat. Euroopan nuorisofoorumia
8 kuultiin 
järjestelmällisesti, mutta muitakaan kuulem istapoja ei suljettu pois. Tällaisia ovat 
esim. nuorten kanssa järjestetyt konfer enssit (ks. kohta 5.1). Aihepiirien ja 
mahdollisuuksien mukaan kuultiin myös nuoris oasioihin erikoistuneiden tutkijoiden 
verkostoa ja neuvoston puheenjohtajamai den järjestämiin konferensseihin 
kokoontuneita nuoria. 
Komissio ehdotti nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevia yhteisiä 
tavoitteita huhtikuussa9, ja neuvosto hyväksyi ne marraskuussa 2003 antamassaan 
päätöslauselmassa10. 
Komissio hyväksyi ehdotukset vapaaehtoistoimintaa11 ja nuorten parempaa 
ymmärtämistä ja tuntemusta12 koskeviksi yhteisiksi ta voitteiksi huhtikuussa 2004, ja 
neuvoston odotetaan antavan niistä päätöslauselmat marraskuussa 2004. 
Neuvoston hyväksymien yhteisten tavoitt eiden täytäntöönpanon lisäksi ja 
tukemiseksi erityinen tehtävä annettiin nuorisoasioiden pääjohtajien työryhmälle, 
joka on vuoropuhelun ja epävirallise n poliittisen yhteistyön elin. 
Kolme työryhmää aloitti työnsä aiheinaan osallistuminen paikallistasolla, tiedotus 
sekä nuorten sitoutuminen ja sen tunnus taminen. Ryhmien tavoitteena on edistää 
hyvien käytäntöjen vaihtoa vahvistettujen tavoitteiden täytäntöönpanon tukemiseksi 
ja vauhdittamiseksi. Tuloksia hyödynne tään tavoitteiden täytäntöönpanossa 
                                                 
8 http://www.forumjeunesse.org/fr/  - Euroopan nuorisofoorumi on kansainvälinen järjestö, joka koostuu 
kansallisista nuorisoneuvostoista ja kansainvälisistä  valtiosta riippumattomista nuorisojärjestöistä, jotka 
ajavat koko Euroopan nuorison etua. Se on ainoa foorumi Euroopassa, joka edustaa nuorisojärjestöjä kansainvälisiin instituutioihin, kuten Euroopan unioniin, Euroopan neuvostoon ja Yhdistyneisiin 
kansakuntiin nähden. 
9 KOM (2003) 184 lopullinen, 11.4.2003. 
10 EUVL C 295, 5.12.2003. 
11 KOM (2004) 337 lopullinen, 30.4.2004. 
12 KOM (2004) 336 lopullinen, 30.4.2004. 
 
FI 6   FI kansallisella tasolla ja niiden raporttien laatimisessa, jotka jäsenvaltiot ovat 
sitoutuneet esittämään vuoden 2005 lopu ssa. Lisäksi neuvost on nuorisoasiain 
työryhmä ja ministerit itse voivat käyttää niitä perustana näiden aihepiirien käsittelyssä. 
3.2. Avoimen koordinointimenetelmän neljätoista yhteistä tavoitetta 
Komissio ehdotti neljäätoista  yhteistä tavoite tta, joista neljä  kuuluu nuorisoalan 
paremman tuntemuksen piiriin ja  kymmenen koskee suoraan nuoria: 
– Jotta nuorille luotaisiin otolliset ol osuhteet aktiivisina kansalaisina 
toimimiselle, neuvosto hyväksyi kolme osallistumiseen  liittyvää tavoitetta, 
jotka koskevat nuorten osallistumista paikallisyhteisönsä elämään, nuorten 
osallistumista edustuksellisen demokr atian toimintaan ja osallistumisesta 
oppimista. 
– Ne kolme tavoitetta, jotka neuvosto hyväksyi nuorille tiedottamisen  osalta, 
koskevat tiedonsaantia, järjestelmien laatua ja nuorten entistä laajempaa 
mukanaoloa tietojen käsittelyssä ja levittämisessä. 
– Erimuotoista  vapaaehtoistoimintaa  on kaikissa jäsenvaltioissa, ja ”Nuorten 
eurooppalaisen vapaaehtoistyön” s uosio kasvaa Nuoriso-ohjelmassa. 
Komission ehdottamilla tavoitteilla pyritään kehittämään tällaista toimintaa sen eri muodoissa, helpottamaan toimintaan mukaanpääsyä yhä suuremmalle joukolle sekä edistämään ja tunnista maan paremmin tällaisen toiminnan 
yksilölliset ja yhteisölliset edut. 
– Poliittisen harkinnan ja toim innan on voitava tukeutua nuorten parempaan 
ymmärtämiseen ja tuntemukseen . Kaksi ensimmäistä komission ehdottamaa 
tavoitetta keskittyy nykytie tojen tunnistamiseen ja aj an tasalle saattamiseen 
ensin nuorille tärkeimmistä ai hepiireistä ja sitten mu ista nuoria kiinnostavista 
aiheista, ja kaksi muuta tavoitetta kosk ee toisaalta menetelmien ja välineiden 
laatua ja toisaalta vaihdon, vuoropuhelun ja  verkostojen luomisen edistämistä. 
3.3. Yhteenveto avoimen koordinointi menetelmän täytäntöönpanosta 
Uudesta eurooppalaisesta yhteistyömekanismis ta on tullut t odellisuutta, ja komission 
tekemät sitoumukset on kaikki täytetty. Nuorisoala on nyt jä rjestetty politiikan 
alaksi, jolla kaikki toimijat on aktivoitu, käyvät vuoropuhelua ja tekevät yhteistyötä. 
Joustavan ja nuoriin mukautetun avoimen koordinointimenetelmän valinta on tehnyt 
mahdolliseksi laatia johdonmukaisen toim intasuunnitelman ja vahvistaa toiminnan 
poliittiset painopisteet. Nämä eurooppalaiset  painopisteet ovat myös vertailukohtana 
kansallisia painopist eitä asetettaessa. 
Tällä työskentelymenetelmällä on onnistuttu aktivoimaan kansalliset hallintoelimet ja 
antamaan poliittista näkyvyyttä nuorten hyväksi kehitetyille toimille. Näin 
vahvistetun toimintasuunnitelman toteut usvauhti on mahdollistanut se, että kukin 
seuraava puheenjohtajamaa voi omalta osal taan vaikuttaa niiden tavoitteiden 
täytäntöönpanoprosessin vauhdittamiseen, joista vastuu on jäsenvaltioilla.  
 
FI 7   FI Nuorisoalan avoin koordinointimenetelmä er oaa kuitenkin muiden alojen avoimista 
koordinointimenetelmistä siinä, että: 
– vahvistetut tavoitteet ovat  laadullisia eikä niistä laadita tässä vaiheessa 
tavoiteltavia määrällisiä ve rtailuarvoja (benchmarks), 
– tavoitteiden täytänt öönpano, joka on jätetty jäsenv altioiden tehtäv äksi, ei kuulu 
Euroopan tasolla koordinoitaviin ka nsallisiin toimintasuunnitelmiin. 
Olisi syytä pohtia menetelmän jousta vuuden ja tehokkuuden väli stä välttämätöntä 
tasapainoa asettamatta kuitenkaan kyseen alaisiksi näitä valintoja, jotka ovat 
osoittautuneet välttämättömiksi, jotta yht eisymmärrykseen tähtäävä lähestymistapa 
toteutuisi uutta yhteistyömekanismia täytäntöön pantaessa. 
Se, että jäsenvaltiot panevat yhteiset tavo itteet täytäntöön, on kriittinen vaihe 
avoimen koordinointimenetelmän onnistumisek si. Jokaisen jäsenvaltion olisi maansa 
tilanteen mukaan laadittava toimin tasuunnitelma sovittujen tavoitteiden 
saavuttamiseksi. 
Nuorten kuuleminen on olennaisen tärk eää kaikilla tasoilla, Euroopan ja 
jäsenvaltioiden, sekä menett elyn eri vaiheissa (vastauk set kyselyihin, kansallisten 
toimien valmistelu ja seuranta, raportit komissiolle jne.). 
4. N UORISOULOTTUVUUDEN VAHVISTAMINEN MUILLA POLITIIKAN ALOILLA  
Monilla politiikan aloilla on merkittävä vaikutus nuorten elämään, erityisesti niillä, 
jotka on mainittu painopistealoina valkoi sessa kirjassa ja toistettu neuvoston 
kesäkuussa 2002 antamassa päätöslauselmassa . Niitä ovat koulutus ja elinikäinen 
oppiminen, liikkuvuus, työllisyys ja yhteiskuntaan integroituminen, rasismin ja muukalaisvihan torjuminen sekä nuorten its enäisyys kansalaisina. Euroopan tasolla 
on kehitetty seuraavat toimet:  
4.1. Koulutus ja elinikäinen oppiminen 
Neuvoston nuorisoasiain työryhmä vaikutti osaltaan neuvoston kesäkuussa 2002 
antamaan elinikäistä oppimista koskevaan päätöslauselmaan
13, jossa tunnustetaan 
virallisen koulutuskanavien ulkopuolis essa nuorisotoiminnassa annettavan 
epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen arvo. 
Seuranta hoidettiin koulutusjärjestelmien  tavoitteita koskevan toimintaohjelman14 
täytäntöönpanon ja ammatillisen koulutuks en tehostetun yhteistyön edistämisestä 
annetun Kööpenhaminan julistuksen15 puitteissa. 
Lisäksi Euroopan komission ja Euroopan ne uvoston edustajat laativat yhteisen 
valmisteluasiakirjan16 ja järjestivät tutk imusseminaarin koulutuksen tunnustamista ja 
vahvistamista koskevista kysymyksistä nuorisoalalla17. 
                                                 
13 EYVL C 163, 9.7.2002. 
14 http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/et_2010_fr.html 
15 http://europa.eu.int/comm/education/copenhagen/index_fr.html 
 
FI 8   FI 4.2. Työllisyys ja sosiaalinen osallisuus 
Neuvoston nuorisoasiain työryhmä vaikutti työllisyyskomitean työhön, jotta nuorten 
tilanne otettaisiin huomioon tarkasteltae ssa Euroopan työllisyysstrategiaa ja sen 
suuntaviivoja vuonna 2003.  
Nuorisoasiain neuvosto anto i toukokuussa 2004 nuoria ja sosiaalista osallisuutta 
koskevan päätöslauselman, jo ssa suositellaan muun muassa , että muita heikommassa 
asemassa olevat nuoret asetettaisiin etusij alle sosiaalisen syrj äytymisen torjumista 
koskevassa avoimessa koordinointimenetelmässä. 
4.3. Rasismin ja muukalaisvihan torjuminen 
Neuvosto hyväksyi toukokuussa 2004 nuoriin liittyvästä rasismista ja 
suvaitsemattomuudesta julkilausuman18, jossa vahvistetaan tästä hetkestä 
vuoden 2005 loppuun voimassa oleva toimintasuunnitelma. 
Komissio hioi yhteistyöt ään Euroopan rasismin ja muukalaisvihan 
seurantakeskuksen19 kanssa ja tuki useita hankke ita rasismin ja muukalaisvihan 
torjumiseksi Nuoriso-ohjelman sekä er ityisesti eurooppalais ta nuoriin liittyvää 
rasismia ja muukalaisvihaa kos kevan Internet-sivuston kautta20.  
4.4. Nuorten itsenäisyys 
Komissio järjesti lokakuussa 2003 nuorten its enäisyyttä käsittelevän seminaarin, 
johon osallistui asiantuntijoita monelta eri tieteenalalta. Aihe on monitahoinen ja 
koskee nuorten taloudellista riippumattomuu tta, elämänuran vapaata valintaa ja 
henkilökohtaista kehitystä. Nuorten itsenäisyys liittyy myös muihin politiikan aloihin kuten koulutukseen, työllisyyteen, sosiaaliseen suojeluun ja taloudelliseen varmuuteen. Ehdotukset toteutettaviks i toimiksi esitettiin toukokuussa 
nuorisoasioiden pääjohtajien t yöryhmälle, joka hyväksyi ne. 
4.5. Yhteenveto nuorisoulottuvuuden huomioon  ottamisesta muilla politiikan aloilla 
Valkoisessa kirjassa ensisijaisiksi todettuja  politiikan eri aloja on kaikkia tarkasteltu 
huolellisesti, jotta nuorisoasiat  tulisivat otetuiksi huomioon. 
Tehtyjen aloitteiden avulla voidaan heti  alkaa luoda yhteyksiä , jotka helpottavat 
tarvittavan yhteisvaikutuksen syntymistä eri menetelmien, toimintasuunnitelmien ja 
ohjelmien välille. 
Tulokset ovat rohkaisevia, mutta ensi mmäiset johtopäätökset ovat seuraavat: 
                                                                                                                                                        
 
16 http://www.coe.int/T/E/Cultural_Co-
operation/Youth/2._Priorities/research_partnership.asp#TopOfPage 
17 http://www.training-youth.net/ 
18 Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien julkilausuma nuoriin 
liittyvästä rasismista ja suvaitsem attomuudesta (9405/04, 28.5.2004). 
19 http://www.eumc.eu.int/eumc/index.php 
20 http://www.d-a-s-h.org 
 
FI 9   FI – on tunnettava paremmin nuorten tilanne nä ihin politiikan aloihin nähden, jotta 
niihin voitaisiin vaikuttaa; siksi nuorisoalan tuntemuksen parantaminen on tärkeää, 
– on aktivoitava kaikki vast uulliset sidosryhmät (polii ttiset, nuorisojärjestöt) 
kaikilla tasoilla (paikallis ella, alueellisella, kansalli sella ja Euroopan tasolla) 
todellisen tehokkuuden saavuttamiseksi. 
5. M
UUT ALOITTEET JA SUORITETTAVAT TOIMET VALKOISEN KIRJAN 
PAINOPISTEALUEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSSA  
Neuvoston päätöslauselman sisältämien toimien lisäksi komissio on sitoutunut 
vahvistamaan Euroopan unionin poliittista toimintaa valkoisessa kirjassa nimetyillä painopistealueilla.  
5.1. Osallistuminen 
Nuorten osallistuminen on poliittinen ta voite ja sitä käsitellään avoimessa 
koordinointimenetelmässä sen mukaisesti, mutta se on myös yksi hyvän hallinnon 
periaatteista Euroopan ta solla. Tästä näkökulmasta: 
– Komissio on järjestänyt suoran vuoropuhel un nuorten ja heid än järjestöjensä 
kanssa avoimen koordinointimenetelmän jokaisessa vaiheessa. 
– Yhdessä neuvoston puheenjohtajamaide n kanssa järjestetyt konferenssit 
nuorten osallistumiseen ja vapaaehtoist oimintaan liittyvistä aiheista ovat 
mahdollistaneet säännöllisen  ja rakenteellisen vuoropuhelun luomisen nuorten, 
hallintoelinten ja poliittisten päätöksentekijöiden välille. 
– Komissio on tukenut aloittei ta, joilla pyrit ään ottamaan nuoret aktiivisesti 
mukaan Euroopan unionin perustuslaki a koskeviin keskusteluihin ja 
valmisteluihin (Nuoriso 2002, nuorte n valmistelukunta, heinäkuu 2002). 
Komissio on julkaissut kaksi ehdotuspyyntöä , jotka koskevat nuorten osallistumista 
edistäviä pilottihankkeita
21 ja niiden verkottamista ta rkoituksena käynnistää uusia 
toimia nuorten hyväksi. 
5.2. Tiedotus 
Euroopan nuorisoviikko, joka järjes tettiin 29. syyskuut a–5. lokakuuta 200322, auttoi 
hyödyntämään Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla nuorten hyvä ksi toteutettuja 
poliittisia toimia sekä N uoriso-ohjelman tuloksia j oukolla Euroopan parlamentissa, 
komissiossa ja koko Euroopan unionin al ueella järjestettyjä tapahtumia. 
Euroopan nuorisoportaalin23 käyttöönotto toukokuussa 2004 oli tulosta pitkään 
kestäneestä työstä, ja sen avulla nuorte n eurooppalaisten käyttöön voitiin tarjota 
                                                 
21 EYVL C 140, 14.6.2003 ja EYVL C 113, 30.4.2004. 
22 http:/europa.eu.int/comm/youth/youthweek/index_en.html 
23 http:/europa.eu.int/youth/ 
 
FI 10   FI helposti saatavissa olevia , hyödyllisiä ja laad ukkaita tietoja, kuten valkoisessa 
kirjassa esitettiin.  
5.3. Vapaaehtoistoiminta 
Komissio järjesti Italian puheenjohtaj akaudella marraskuussa 2003 Euroopan 
yhteiskuntapalveluja käsittelevän konferen ssin, jolla pyrittiin lisäämään tällaisten 
palvelujen välistä yhteistyötä Euroopassa24. 
5.4. Nuorison parempi ymmärtäminen ja tuntemus 
Komissio julkaisi tulokset kahdes ta, Euroopan unionin maissa vuonna 200125 ja 
silloisissa hakijamaissa vuonna 200326 tehdystä Eurobarometri-tutkimuksesta. Ne 
vahvistavat, että nuorten kiinnostukseen  Eurooppaa kohtaan liittyy tietty epäluulo 
perinteisiä poliittisia päätöksentekoelimiä kohtaan. 
Valkoisen kirjan ja yhteisiä tavoittei ta koskevien ehdotusten laatimisessa, 
puheenjohtajamaiden järjestämissä konferenss eissa ja itsenäisyy ttä käsitelleissä 
työryhmissä on ollut mukana nuorisoalall a työskentelevien tutkijoiden yhteisö. 
Komission ja Euroopan neuvoston välinen sopimus mahdollisti edistymisen 
nuorisopolitiikkaa koskevan tietoka nnan luomisessa ja avoimen 
koordinointimenetelmän painopisteisiin liittyvien tietojen analysoinnin 
kehittämisessä ja rikastuttamisessa. 
5.5. Uusi eurooppalainen ohjelma nuorten hyväksi 
Komissio ehdotti 14. heinäkuuta 2004 ajanjaksoksi 2007–2013 uutta eurooppalaista 
ohjelmaa nuorison hyväksi nimeltä ”Nuor isotoimintaohjelma”. Uusi ohjelma 
varmistaa nykyisen ohjelman jatkumisen ja mahdollistaa uusien toimien kehittämisen poliittisessa päätöksenteossa vahvistettujen painopisteiden tueksi. Näitä toimia ovat mm. aktiivisina kansalaisina toimim ista edistävä nuor ten osallistuminen, 
vapaaehtoistoimien laajentaminen sekä  nuorisoalan paremman tuntemuksen 
edellyttämien tutkimusten tukeminen. 
6. P
ÄÄTELMÄT  
Komissio kehottaa neuvostoa ottamaan huomioon nuorisoalan eurooppalaisten 
yhteistyöpuitteiden täytäntöönpanos sa saavutetut tulokset. 
Komission valkoisen kirjan johdosta teh dyt sitoumukset on kaikki täytetty. 
Johdonmukaiset yhteistyöpuitteet on luotu. Nu oret, nuorisojärjestöt, viranomaiset, 
ministeriöt ja EU:n toimielimet on saatu laajamittaisesti liikkeelle. 
Mutta jo nyt Euroopan unionilla on edessään  uusia haasteita n uorisonsa suhteen. On 
vältettävä passivoituminen valkoisen kirjan  tuoman uuden innostuksen jälkeen. Kun 
                                                 
24 http://europa.eu.int/comm/youth/whitepaper/post-launch/post_en_3.html#voluntary 
25 EB 55.1 Euroopan nuoret vuonna 2001. 
26 CCEB 2003.1 Hakijamaiden nuoret. 
 
FI 11   FI uusi perustuslakisopimus on ratifioitu, tarv itaan uusia toimia, sillä yhteiskunta ja 
erityisesti nuoriso muuttuvat nopeasti.  
Tämän vuoksi komissio katsoo hyödylliseksi kiinnittää neuvoston huomion 
seuraaviin näkökohtiin: 
– On pohdittava nuorisoalan eurooppalaisten  yhteistyöpuitteiden painopisteitä, 
joiden olisi johdettava poliittisiin toimiin nuorisoasioissa tulevina vuosina (nykyisten painopisteiden syventäm inen, uudet painopisteet jne.). 
– Nuorisoalan avoimen koordinointimen etelmän joustavuuden ja tehokkuuden 
välistä tasapainoa on arvioitava uudelleen. 
– Avoimen koordinointimenetelmän on johdettava tehokkaisiin toimiin 
jäsenvaltioissa, jotta erityisesti nuorten t uki ja sitoutuminen tähän prosessiin 
voitaisiin edelleen taata. 
– Nuorten kuulemisen on oltava jatkuvaa,  organisoitua ja todellista sekä 
jäsenvaltioissa että Euroopan tasolla. 
Komissio välittää nämä päätelmät Euroopa n parlamentille, Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.