Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus kahdeksanneksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kesäaikasäännöksistä"



Virallinen lehti nro C 030 , 30/01/1997 s. 0020



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Kahdeksas Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi kesäaikasäännöksistä" (97/C 30/07) Neuvosto päätti 28. toukokuuta 1996 perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tieliikennejaosto antoi lausuntonsa 24. heinäkuuta 1996. Esittelijänä oli Francis J. Whitworth. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 338. täysistunnossaan syyskuun 25. päivänä 1996 seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 96 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Talous- ja sosiaalikomitea antoi marraskuussa 1993 lausunnon ehdotuksesta seitsemänneksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kesäaikasäännöksistä. 1.2. Direktiivi koski vuosia 1995 1998, ja kesäajan yhteiseksi alkamispäiväksi säädettiin edelleen maaliskuun viimeinen sunnuntai kaikkina neljänä vuotena. Ensimmäistä kertaa annettiin kuitenkin säännös kesäajan yhteisestä päättymispäivästä, joka vuosina 1997 ja 1998 on kaikissa jäsenmaissa lokakuun viimeinen sunnuntai. 1.3. Komitea suhtautui ehdotukseen myönteisesti, ja se hyväksyttiin muuttamattomana 30. toukokuuta 1994. 1.4. Nyt ehdotetussa direktiivissä tätä järjestelyä halutaan jatkaa (yhteinen alkamispäivä on maaliskuun viimeinen sunnuntai ja päättymispäivä lokakuun viimeinen sunnuntai) seuraavat neljä vuotta eli vuodet 1998 2001. 1.5. Direktiiviehdotukseen on liitetty kertomus, jossa tehdään yhteenveto komission palkkaamien konsulttien vuonna 1995 tekemän tutkimuksen tuloksista. Tutkimus koski kesäajan vaikutuksia esimerkiksi energian kulutukseen, kansanterveyteen, työoloihin ja elämäntapaan, maatalouteen, ympäristönsuojeluun, liikenteen turvallisuuteen sekä matkailuun ja vapaa-aikaan. Laaja tutkimus käsitti 263 sivua ja siinä viitattiin 38:aan aiheesta aiemmin tehtyyn tutkimukseen. Lausuntoja kerättiin 215:lta eri jäsenmaissa toimivalta organisaatiolta. 1.6. Kertomuksessa todetaan, että tutkimuksen mukaan Euroopan unionin ylivoimainen enemmistö haluaa säilyttää kesäaikasäännökset ja että yleisesti pidetään tarpeellisena yhdenmukaistaa kesäajan alkamis- ja päättymisajankohdat koko unionissa. 2. Direktiiviehdotuksesta 2.1. Vaikka seitsemäs direktiivi on voimassa vielä puolitoista vuotta ja yhteinen päättymispäivä, lokakuun viimeinen sunnuntai, ei vielä olekaan voimassa, komitea uskoo, että on aika antaa seuraavat neljä vuotta kattava direktiivi, jotta teollisuus ja asianomaiset alat voivat suunnitella toimintansa sen mukaan. 2.2. Seitsemänteen direktiiviin ottamansa kannan mukaisesti sekä komissionkin tutkimuksesta tekemässään kertomuksessa toteaman direktiivin säännösten yleisen myönteisen vastaanoton huomioon ottaen komitea suhtautuu myönteisesti kahdeksanteen direktiiviehdotukseen. 3. Kertomuksesta 3.1. Tutkimuksessa paneuduttiin kolmeen kesäaikavaihtoehtoon: status quo kaikissa jäsenvaltioissa, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin siirtyminen Keski-Euroopan aikaan, kesäajasta luopuminen kaikissa jäsenvaltioissa sekä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin siirtyminen Keski-Euroopan aikaan. 3.2. Komissio huomauttaa kertomuksessa, että aikavyöhykkeen valinta on jäsenvaltioiden oma asia. Komitea on samaa mieltä, minkä se ilmaisi jo vuonna 1993 antamassaan lausunnossa. 3.3. Kertomuksessa todetaan tutkimuksen tulosten viittaavan siihen, että kesäaikajärjestely halutaan pitää voimassa kaikissa jäsenvaltioissa ja että siitä luopuminen aiheuttaisi taloudellisia ja sosiaalisia haittoja useilla eri aloilla. Niinpä kolmas vaihtoehto on sen mukaan hylättävä. 3.4. Kertomuksessa todetaan tutkimuksen osoittaneen myös, että Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta hyötyisivät siirtymisestä muiden jäsenmaiden aikaan eli Keski-Euroopan aikaan, ja että tästä standardisoinnista olisi hyötyä myös muille maille. 3.5.1. Komitea katsoo, että tutkimus sisältää hyödyllisiä ja olennaisia tietoja tutkituista seikoista, mutta että siinä on eräitä selkeitä puutteita. Erityisesti yritykset mitata taloudellisia etuja ja haittoja ovat jokseenkin kyseenalaisia. Vaihtoehdossa 2 on ymmärrettävistä syistä käytetty melkein yksinomaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista saatuja tietoja. Tutkimus tehtiin ennen Portugalin äskettäistä siirtymistä Keski-Euroopan aikaan miinus yksi tunti (sama aika kuin Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa). 3.5.2. Liikenteen turvallisuutta käsitelleessä tärkeässä osassa oli kattavat tiedot hankittu ainoastaan neljästä ja osittaisia tietoja viidestä jäsenvaltiosta. Erikseen ei tutkittu vaikutuksia lapsiin, jotka joutuisivat menemään kouluun pimeässä, eikä Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan (ja Portugalin) Keski-Euroopan aikaan siirtymisen vaikutuksia heihin. Tiedot osoittavat kuitenkin, että kaikissa yhdeksässä maassa liikenneturmia sattuu eniten kello 16 tienoilla ja että Iso-Britanniassa siirtyminen vaihtoehtoon 2 vähentäisi näitä kuolemaan tai loukkaantumiseen johtavia kolareita. 3.5.3. Analyysissä keskitytään valoisien iltojen hyötyihin ja sivutaan pimeiden aamujen haittoja, mutta päädytään siihen, että edelliset ovat erityisen selkeitä varsinkin energian kulutuksessa, vapaa-ajan toiminnassa ja matkailussa, jälkimmäiset taas saattaisivat aiheuttaa jonkin verran vaikeuksia maataloudelle ja rakennustoiminnalle. 3.6. Tutkimuksesta tehdyssä kertomuksessa ei oteta huomioon Itä-Euroopan aikavyöhykettä (johon Suomi, Kreikka ja jäsenyyttä anoneet Itä-Euroopan maat kuuluvat), jossa kellot käyvät tunnin Keski-Euroopan aikaa edellä. Komitea uskoo, että on epärealistista olettaa, että kaikki jäsenvaltiot voisivat koskaan kuulua samaan aikavyöhykkeeseen. 3.7. Kesäaikakysymys on hyvin subjektiivinen ja herättää voimakkaita tunteita aina kuin muutoksia harkitaan. Puutteistaan huolimatta tutkimus antaa huomattavan paljon arvokasta objektiivista tietoa asiasta käytävälle keskustelulle. Erityisesti se osoittaa, että Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Keski-Euroopan aikaan siirtymisestä olisi enemmän hyötyä kuin haittaa kaikilla yhteiskunnan ja talouden aloilla. 4. Päätelmät 4.1. Komitea hyväksyy direktiiviehdotuksen. 4.2. Havaituista puutteista huolimatta komitea suosittelee kertomusta ja tutkimusta niiden jäsenvaltioiden asianomaisille tahoille, joissa muutosta harkitaan, koska se antaa jonkin verran objektiivista tietoa, johon perustaa perustaa arvionsa. 4.3. Komitea yhtyy toteamukseen, että komission tehtävänä on ainoastaan yhtenäistää kesäajan alkamis- ja päättymispäivät ja että päätös muuttaa muita aikajärjestelyjä jäsenvaltioissa kuuluu yksinomaan niille itselleen. Bryssel, 25. syyskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER