EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 29.5.2019 COM(2019) 260 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Vuoden 2019 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta {SWD(2019) 215 final} - {SWD(2019) 216 final} - {SWD(2019) 217 final} - {SWD(2019) 218 final} - {SWD(2019) 219 final} - {SWD(2019) 220 final}



I. JOHDANTO Euroopan komissio vahvisti marraskuussa 2015 EU:n laajentumispolitiikan keskipitkän aikavälin strategian, joka kattaa nykyisen komission toimikauden. Tässä tiedonannossa tarkastellaan, miten laajentumispolitiikan täytäntöönpanossa oli edistytty helmikuun 2019 loppuun mennessä. Lisäksi tiedonannossa tarkastellaan EU:n jäseniksi pyrkivien maiden kohtaamia haasteita. Länsi-Balkan Euroopan komission helmikuussa 2018 hyväksymä Länsi-Balkanin strategia on edistänyt merkittävästi alueen lähentymistä EU:hun. Strategiassa vahvistettiin Länsi-Balkanin tulevaisuus kiinteänä osana EU:ta. Siinä toistettiin, että tiukkojen vakiintuneiden kriteerien täyttämiseen perustuvat jäsenyysnäkymät ovat unionin omien poliittisten, taloudellisten ja turvallisuusetujen mukaiset. Siinä vahvistettiin, että alueella on edistytty huomattavasti sekä uudistusten toteuttamisessa että sodan ja konfliktien seurauksista toipumisessa. Jotta maat täyttäisivät kaikki jäsenyysehdot, mukaan lukien demokratiansa vahvistaminen, keskeisillä aloilla on toteutettava kokonaisvaltaisia ja vakuuttavia uudistuksia. Tällaisia aloja ovat oikeusvaltioperiaate, johon kuuluu korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, talousuudistukset, kilpailukyky, alueellinen yhteistyö ja sovinto. Komissio kehotti lisäämään EU:n poliittista, teknistä ja taloudellista tukea alueelle merkittävästi, muun muassa strategiaan sisältyvän kuuden lippulaiva-aloitteen kautta; liittymistä valmistelevaa tukea on myönnetty 11,7 miljardia euroa vuosiksi 2014-2020. Politiikan kannustinrakenteen parantamiseksi komissio totesi myös, että liittymisneuvottelujen tämänhetkiset edelläkävijät saattavat olla valmiita jäsenyyteen vuonna 2025, jos tarvittavaa poliittista tahtoa löytyy, todellisia ja määrätietoisia uudistuksia toteutetaan ja naapurimaiden välisiin kiistoihin löydetään lopullinen ratkaisu. EU-johtajat vahvistivat Sofiassa toukokuussa 2018 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksessa tukevansa varauksetta Länsi-Balkanin eurooppalaista tulevaisuutta. Länsi-Balkanin kumppanit puolestaan vahvistivat sitoutumisensa eurooppalaiseen tulevaisuuteen vakaana strategisena valintanaan. EU-johtajat hyväksyivät Sofian julistuksen sekä Sofian prioriteettiagendan, jossa esitetään uusia toimenpiteitä alueen kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi turvallisuuden, oikeusvaltion ja muuttoliikkeen kaltaisilla keskeisillä aloilla. EU:n johtajat antoivat viime vuonna myös selviä signaaleja yksittäisille Länsi-Balkanin maille. Vastauksena komission vuonna 2018 antamiin suosituksiin aloittaa liittymisneuvottelut Pohjois-Makedonian tasavallan ja Albanian tasavallan kanssa neuvosto sopi kesäkuussa, että edistymiseen reagoidaan myönteisesti, ja se viitoitti tietä liittymisneuvottelujen aloittamiselle kesäkuussa 2019. Kosovon * osalta komissio ilmoitti, että kaikki viisumivapaata matkustamista Schengen-alueelle koskevat vaatimukset on täytetty, ja Euroopan parlamentti tuki komission ehdotusta viisumivapaudesta ensimmäisessä käsittelyssä maaliskuussa 2019. EU on viime vuonna tehostanut yhteistyötään alueen kanssa ja sitoutumistaan siihen, mikä tuottaa jo konkreettisia ja huomattavia tuloksia. Pohjois-Makedonia sekä jatkoi kunnianhimoisen uudistusohjelmansa toteuttamista että teki Kreikan kanssa historiallisen sopimuksen, jolla ratkaistiin 27 vuotta jatkunut nimikiista. Lisäksi se teki kahdenvälisen sopimuksen Bulgarian kanssa. Nämä toimet ovat esimerkkejä hyvien naapuruussuhteiden vahvistamisesta koko alueella ja osoittavat jäsenyysnäkymien vetovoiman. Vastaavasti Albania toteuttaa perusteellisia uudistuksia ja uudistaa merkittävällä tavalla erityisesti oikeusjärjestelmäänsä, muun muassa toteuttamalla ennennäkemättömän tuomareiden ja syyttäjien uudelleenarvioinnin. Saavutettu myönteinen kehitys edellyttää unionilta konkreettista ja nopeaa toimintaa. EU:lla on nyt mahdollisuus ylläpitää myönteistä muutoskehitystä pitkällä aikavälillä koko alueella, mikä on myös sen omien etujen mukaista. Unionin on täytettävä sitoumuksensa ja annettava kunnia sille, jolle kunnia kuuluu. Jos maata, jossa on saavutettu objektiivista edistymistä, ei palkita siirtämällä se seuraavaan vaiheeseen matkalla kohti EU-jäsenyyttä, EU:n uskottavuus kärsii koko alueella ja sen ulkopuolella. Laimea reagointi historialliseen saavutukseen ja merkittäviin uudistuksiin vaarantaisi vakauden, häiritsisi tarpeellisten lisäuudistusten toteuttamista ja vaikuttaisi arkaluonteisia kahdenvälisiä kysymyksiä koskeviin toimiin, kuten Serbian ja Kosovon väliseen vuoropuheluun. Laimea reagointi auttaisi ainoastaan EU:n geopoliittisia kilpailijoita saamaan jalansijaa Euroopan porteilla. Kaikki maat eivät kuitenkaan ole tarttuneet Länsi-Balkanin strategiassa tarjottuihin mahdollisuuksiin. Joissakin maissa kehitys on pysähtynyt erityisesti keskeisillä oikeusvaltion ja perusoikeuksien aloilla. Liittymisprosessissa edistyneimmät maat ovat vaarassa jäädä jälkeen ilmoittamistaan kunnianhimoisista tavoitteista, jos ne eivät tehosta merkittävästi toimiaan erityisesti keskeisten uudistusten osalta. Kaikkien alueen poliittisten johtajien on lunastettava kansalaistensa uudistusodotukset ja tuotava esiin strateginen suuntautumisensa ja sitoutumisensa liittyä EU:hun niin, ettei sitä tarvitse epäillä. EU:hun liittyminen on arvoihin perustuva perustavanlaatuinen valinta, joka kunkin maan on omaksuttava aktiivisemmin. Tämän tiedonannon ohella komissio on hyväksynyt lausuntonsa Bosnia ja Hertsegovinan Euroopan unionin jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta. Lausunnon päätelmät ja suositukset esitetään tämän tiedonannon liitteessä. Turkki Turkki on EU:n tärkeä kumppani ja ehdokasmaa. Sen kanssa on jatkettu vuoropuhelua, myös kaikkein korkeimmalla tasolla, ja yhteistyötä yhteisen edun mukaisilla keskeisillä aloilla, esimerkiksi muuttoliikeasioissa ja EU:n pakolaisille antaman merkittävän tuen puitteissa. Turkki on kuitenkin loitontunut yhä kauemmaksi Euroopan unionista ja taantunut vakavasti oikeusvaltion ja perusoikeuksien aloilla. Lisäksi sen poliittisen järjestelmän keskinäinen valvontajärjestelmä on heikentynyt, mikä on seurausta perustuslakimuutosten voimaantulosta. Neuvosto totesi kesäkuussa 2018 yksimielisesti, että Turkin liittymisneuvottelut ovat tosiasiassa pysähdyksissä ja että uusien neuvottelulukujen avaamista tai avoinna olevien sulkemista ei voida harkita. Tämän arvioinnin perustana olevat tosiseikat pitävät yhä paikkansa. Laajentumisprosessiin kuuluu tärkeänä osana se, että mukautumista EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan, myös rajoittavien toimenpiteiden osalta, nopeutetaan. Tällä vahvistetaan se, että maat jakavat kaikilta osin ne periaatteet, arvot ja tavoitteet, joita unioni pyrkii edistämään naapurialueillaan ja kauempana. Albania ja Montenegro ovat johdonmukaisesti mukauttaneet politiikkansa EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan. II. VUODEN 2015 LAAJENTUMISSTRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO Kööpenhaminassa ja Madridissa vahvistettujen jäsenyysehtojen täyttäminen edellyttää, että keskeisten uudistusten toteuttamista jatketaan aiempaa aktiivisemmin. Keskeisillä aloilla toteutettavat toimet vahvistavat toisiaan eikä niitä voida erottaa toisistaan vaan niitä on jatkettava määrätietoisesti ja niihin on sitouduttava selkeästi poliittisella tasolla. a) Demokraattisten instituutioiden toiminta Useimmissa laajentumismaissa yksi suurimpia haasteita on demokraattisten instituutioiden asianmukainen toiminta. Kansallisten parlamenttien keskeinen rooli on juurrutettava kiinteäksi osaksi poliittista kulttuuria. Rakentava vuoropuhelu puolueiden välillä on saatava vakiintumaan. Oppositiopuolueilla, joilla myös on merkittävä vastuu maiden tulevaisuuden muokkaamisessa, olisi oltava mahdollisuus hoitaa tehtävänsä täysipainoisesti ja osallistua demokraattisiin prosesseihin. On hyvin tärkeää lisätä parlamentin vastuuvelvollisuutta, toimeenpanevien elinten valvontaa ja demokraattista valvontaa.

Länsi-Balkanilla on vielä vakiinnutettava kaikkia politiikan aloja koskeva rakentava vuoropuhelu, erityisesti parlamenteissa. Huolta aiheuttavat edelleen haitalliset parlamentin toimintaan kohdistuneet boikotit Albaniassa, Montenegrossa ja Serbiassa. Kansalaiset järjestävät yhä enemmän mielenosoituksia, joissa vaaditaan uudistuksia. Euroopan parlamentin tarjoamia välitys- ja vuoropuhelumekanismeja voitaisiin käyttää esimerkiksi Serbiassa. Hallitusten on huolehdittava siitä, että oppositio voi täyttää tehtävänsä täysipainoisesti nykyisissä puitteissa, ja opposition on osallistuttava rakentavalla tavalla demokraattiseen prosessiin. Parlamenttien valvontatehtävän tehostaminen edellyttää huomattavia toimia. Pohjois-Makedoniassa parlamentti paransi valvontavalmiuksiaan, otti uudelleen käyttöön keskinäisen valvontajärjestelmän ja vähensi lyhennettyjen parlamentaaristen menettelyjen käytön 20 prosenttiin vuonna 2018. Tämä ilmiö aiheuttaa kuitenkin huolta koko alueella. Lyhennettyjä menettelyjä käytettiin 44 prosentissa tapauksista Serbiassa, jossa vallassa olevan liittoutuman parlamentaariset käytännöt ovat heikentäneet keskustelua lainsäädännöstä ja lainsäädännön tarkastelua. Montenegrossa vaalilainsäädännön ja muun lainsäädännön uudistamista valmistelevan, puolueiden välisen väliaikaisen valiokunnan on vielä saatava aikaan tuloksia. Vaalientulee olla vapaat ja rehelliset, ja vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositukset on pantava asianmukaisesti täytäntöön. Pitkään jatkuneisiin heikkouksiin on puututtava vaalien kaikissa vaiheissa. Julkista ja yksityistä puoluerahoitusta koskevat säännöt kaipaavat perusteellista uudistamista. Turkin uusi presidenttijohtoinen järjestelmä, joka tuli voimaan kesäkuussa 2018 pidettyjen vaalien jälkeen, on rajoittanut parlamentin lainsäädäntö- ja valvontatehtäviä huomattavasti. Maassa ei käydä rakentavaa parlamentaarista vuoropuhelua eikä käytössä ole keskinäistä valvontajärjestelmää. Parlamentaarisen koskemattomuuden pitkään tiedossa olleita puutteita ei ole korjattu. Korkeimman vaalilautakunnan päätökset uusia Istanbulin vaalit ja nimittää toiseksi tullut ehdokas pormestariksi eräissä Kaakkois-Turkin kunnissa ovat vakava huolenaihe, koska ne vaarantavat vaaliprosessin laillisuuden ja koskemattomuuden ja kyseisten instituutioiden riippumattomuuden poliittiselta painostukselta. b) Oikeusvaltioperiaate ja turvallisuus Oikeusvaltioperiaate on keskeinen osa hyvin toimivaa demokratiaa. Sen perustana ovat vapaat ja rehelliset vaalit, hyvin toimiva parlamentti, jonka pitäisi pystyä hoitamaan kaikki keskeiset lainsäädäntö- ja valvontatehtävänsä, vallanjakoperiaate sekä toimiva keskinäinen valvontajärjestelmä. Oikeusvaltioperiaate on erottamaton ja selkeä osa liittymisprosessia. Se on keskeinen osa demokraattista muutosta ja keskeinen vertailuarvo, jonka avulla EU arvioi laajentumismaiden etenemistä kohti jäsenyyttä. Uskottava edistyminen tällä alalla on kuitenkin edelleen haasteellista. Tällaiset ongelmat korreloivat usein poliittisen tahdon puutteen, institutionaalisen vastarinnan ja kansalaisyhteiskunnalle yhä vihamielisemmän toimintaympäristön kanssa. Nämä voivat olla merkkejä pyrkimyksistä vaikuttaa valtiovallan toimiin. Seurauksena on se, että oikeusvaltioperiaatetta ei edelleenkään sovelleta asianmukaisesti kaikilla vallan tasoilla. Turkissa ei ole toteutettu mitään toimia oikeusvaltioperiaatteen suhteen tapahtuneen taantumisen korjaamiseksi. Hyvin toimiva ja riippumaton oikeuslaitos, jonka päätökset pannaan tuloksellisesti täytäntöön, on ratkaisevan tärkeä oikeusvaltion kannalta. Albania on edistynyt merkittävästi oikeuslaitoksensa uudistamisessa aikataulun mukaan. Perustamalla uusia oikeudellisia elimiä pyritään takaamaan oikeuslaitoksen riippumaton hallinnointi. Turvallisuusselvitysprosessista saatiin lisää näkyviä tuloksia, sillä päätöksiä tehtiin yli 140, ja kaikki ensisijaiset tapaukset käsiteltiin ensimmäisessä oikeusasteessa. Tämän seurauksena arvioinnin kohteena olleista tuomareista 88 joko erotettiin tai irtisanoutui vapaaehtoisesti. Uudistukset kärsivät kuitenkin edelleen oikeuskulttuurin muutoksen hitaudesta koko Länsi-Balkanin alueella. Serbiassa ei ole vielä hyväksytty valtiosäännön muuttamista, minkä tavoitteena on mukauttaa valtiosääntö eurooppalaisiin oikeuslaitosta koskeviin normeihin. Turkissa lukuisiin tuomareihin ja syyttäjiin kohdistuu edelleen poliittista painostusta, ja heitä on siirretty vastoin tahtoaan, mikä vähentää edelleen Turkin oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Länsi-Balkanilla ja Turkissa on edelleen laajalle levinnyttä korruptiota. Alueella on edistytty vaihtelevasti korkean ja keskitason korruption torjunnassa. Siinä on edistytty joissakin maissa, kuten Pohjois-Makedoniassa ja Albaniassa, mutta useimmissa maissa korruption torjunnan tulokset ovat yhä kaukana jäsenyyden vaatimuksista. Korkean tason ja poliittiseen korruptioon on puututtava entistä selkeämmin ja johdonmukaisemmin. Korruption torjunnassa on saatava konkreettisia tuloksia vakaan ja avoimen liiketoimintaympäristön luomiseksi ja demokraattisiin rakenteisiin kohdistuvien todellisten uhkien vähentämiseksi. Erityisen alttiita laajalle levinneelle korruptiolle ovat yhä julkiset hankinnat. Valvontamekanismeja on vahvistettava koko julkisia hankintoja koskevan prosessin aikana, ja koko prosessin läpinäkyvyyttä on lisättävä merkittävästi kestävillä ja kunnianhimoisilla toimenpiteillä. Järjestäytynyt rikollisuus on edelleen erittäin vakava ongelma Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Niin Turkin kuin Länsi-Balkaninkin halki kulkee tärkeitä salakuljetusreittejä. Tehokkaat rikollisverkostot, joilla on kansainvälinen ulottuvuus, toimivat edelleen näistä maista käsin ja niiden kautta. Ilmiöön on näissä maissa puututtu joiltakin osin, ja vuonna 2018 raportoitiin merkittävistä pidätyksistä ja huumausaineiden takavarikoista. Operatiivista yhteistyötä muun muassa EU:n virastojen kanssa on tiivistetty, erityisesti Albaniassa, ja yhteistyöstä on saatu näkyviä tuloksia. Kaiken kaikkiaan järjestäytynyttä rikollisuutta koskevissa asioissa ei olla juurikaan edistytty lopullisten tuomioiden antamisessa. Eräät maat ovat viime vuosina voineet esittää näyttöä vain muutamasta lopullisesta tuomiosta järjestäytynyttä rikollisuutta ja rahanpesua koskevissa asioissa – jos sitäkään. Tällaiset heikot tulokset osoittavat rikosoikeudellisten menettelyjen tehottomuuden, antavat vahvan merkin rankaisemattomuudesta ja lisäävät rikollisten soluttautumista politiikan ja talouden järjestelmiin. Maiden on lisättävä merkittävästi myös omaisuuden takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemista sekä järjestäytynyttä rikollisuutta että korruptiota koskevissa asioissa ja puututtava aiempaa ankarammin rikollisryhmien toimintaan. Länsi-Balkanin maat ovat viime vuosina toteuttaneet merkittäviä toimia terrorismin torjuntaa koskevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen nykyaikaistamiseksi. Operatiivista yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen kanssa on edelleen parannettu ja lisätty. Kaikki Länsi-Balkanin maat osallistuvat aktiivisesti Länsi-Balkanin terrorismintorjunta-aloitteeseen (WBCTi). Useimmissa maissa on kuitenkin vielä tehostettava toimia ulkomaalaisten taistelijoiden palauttamiseksi ja ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen ehkäisemiseksi, myös vankiloissa. Verkkoseurantaa ja toimintavalmiuksia on parannettava. Rahavirtojen ennakoiva jäljittäminen olisi liitettävä osaksi rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntastrategiaa. Turkin on tarkistettava terrorismin vastaista lainsäädäntöään. Vaikka Turkilla on perusteltu oikeus torjua terrorismia, sen vastuulla on varmistaa, että torjunta tapahtuu oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen. Terrorismin vastaisten toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia. Oikeusvaltioon liittyen on toteutettava kiireellisesti entistä määrätietoisempia ja uskottavampia uudistuksia. Niiden toteuttaminen on Länsi-Balkanin maiden tärkein edellytys etenemiselle kohti EU-jäsenyyttä. Montenegron ja Serbian on lisäksi täytettävä liittymisneuvottelujen välitavoitteet oikeusvaltiota koskevien lukujen 23 ja 24 osalta. Kun välitavoitteet on saavutettu, EU:lle tarjoutuu päättämisedellytyksiä asettaessaan mahdollisuus vahvistaa selkeät oikeusvaltioperiaatetta koskevat vaatimukset, jotka neuvotteluja käyvien maiden on täytettävä ollakseen valmiit EU:n jäsenyyteen tällä tärkeällä alalla. Neuvotteluja käyvistä maista Montenegro on ensimmäinen, joka voisi päästä tähän vaiheeseen, jos se poistaa jäljellä olevat puutteet keskeisillä aloilla, jotka ovat tiedotusvälineiden vapaus, korruption torjunta ja ihmiskauppa. Oikeusvaltiota koskevien välitavoitteiden ensisijaisena tavoitteena on varmistaa, että kunkin maan institutionaalinen ja lainsäädännöllinen rakenne on valmis ja että niiden toiminnasta on saatu alustavia tuloksia. Kun tällainen kehys on käytössä, komissio ehdottaa EU:n jäsenvaltioille päättämisedellytyksiä. Niissä keskityttäisiin pääasiassa konkreettisten tulosten saamiseen ja siihen, että toimien toteutuksesta saadaan vankkaa, uskottavaa ja pysyvää näyttöä. c) Perusoikeudet Perusoikeudet on pääpiirteissään kirjattu Länsi-Balkanin maiden lainsäädäntöön. Niiden täytäntöönpano edellyttää kuitenkin huomattavia ponnisteluja. Keskeiset ihmisoikeudet ovat heikentyneet Turkissa merkittävästi raportointijakson aikana. Sananvapauden ja tiedotusvälineiden riippumattomuuden aloilla tapahtuva kehitys koko alueella on yhä huolestuttavampaa. Turkissa on tapahtunut vakavaa taantumista: sananvapauden harjoittamista on estetty ja yli 160 toimittajaa on yhä vankilassa. Määrä on maailmanlaajuisesti yksi korkeimmista. Länsi-Balkanilla ei ole tehty juuri mitään. Fyysinen ja sanallinen uhkailu on jatkunut, ja tutkinta ja syytetoimet ovat edelleen hitaita. Alueen kaikissa maissa on tavanomaista, että julkisten yleisradioyhtiöiden riippumattomuutta pyritään heikentämään, tiedotusvälineiden julkinen ja yksityinen rahoitus ei ole läpinäkyvää ja mainosmarkkinat ovat vääristyneet. Myös toistuva poliittinen puuttuminen tiedotusvälineiden toimintaan on tavanomaista, samoin kuin se, että tiedotusvälineiden hämärät omistussuhteet vaarantavat niiden riippumattomuuden. EU tukee edelleen voimakkaasti paikallisia kansalaisjärjestöjä, ihmisoikeusaktivisteja, toimittajia ja riippumattomia tiedotusvälineitä. Länsi-Balkanilla ja Turkissa on toteutettava lisätoimia, jotta voidaan torjua tehokkaasti lapsen oikeuksien loukkaamista. Hallitusten on myös puututtava vammaisten, vähemmistöjen ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien syrjintään. Lisätoimia tarvitaan niin ikään sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi ja naisiin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Länsi-Balkanin maissa on tapahtunut edistystä homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten oikeuksissa. On kuitenkin lisättävä toimia, joilla puututaan syrjintään ja erityisesti vihapuheeseen ja väkivaltaan. Romanit kärsivät edelleen sosiaalisesta syrjäytymisestä ja syrjinnästä. Vankilaoloja on parannettava. Siitä huolimatta, että Turkin poikkeustila on kumottu, useimmat poikkeustilan aikana käyttöön otetut toimenpiteet ovat edelleen voimassa, myös ne, joilla rajoitetaan keskeisiä menettelyllisiä oikeuksia, kuten oikeutta puolustukseen ja oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin. d) Julkishallinnon uudistaminen

Julkishallinnon uudistaminen on olennaisen tärkeää hallintotavan parantamiseksi kaikilla tasoilla. Se kattaa hallinnon laadun ja vastuuvelvollisuuden, ammattimaisen ja epäpoliittisen virkamieskunnan, moitteettoman julkisen varainhoidon ja laadukkaiden palvelujen varmistamisen kansalaisille ja yrityksille. Julkishallinnon uudistamisessa on edistytty kohtalaisesti Länsi-Balkanin maissa. Turkki puolestaan on taantunut vakavasti tällä alalla, mikä on vaikuttanut myös politiikan suunnitteluun ja vastuullisuuteen. Taantuminen on seurausta presidentin asetuksilla tehdyistä merkittävistä julkishallinnon ja virkamieskunnan uudelleenjärjestelyistä. Politiikan suunnittelun parantamisessa on edistytty jonkin verran, mutta lisätoimia tarvitaan sen varmistamiseksi, että keskushallintojen suorittama laadunvalvonta on tehokasta. Politiikkaa, lainsäädäntöä ja julkisia investointeja valmistellaan edelleen usein ilman vaikutustenarviointeja ja instituutioiden välisiä ja julkisia kuulemisia. Julkisten hankintojen avoimuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi on tehtävä enemmän työtä. EU:n säännöstö on jo varhaisessa vaiheessa saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä ja samalla on otettava käyttöön tehokas julkinen sisäisen valvonnan järjestelmä, jotta voidaan vähentää sekä resurssien tuhlaamista että petoksia ja korruptiota. Useimmissa maissa on vielä varmistettava virkamieskunnan ammattimaisuus ja puututtava liialliseen politisoitumiseen. Valtionhallinnon rakenteessa olisi varmistettava selkeä vastuunjako. Useimmat maat ovat pyrkineet parantamaan kansalaisille ja yrityksille tarjottavia palveluja, erityisesti sähköisiä palveluja, mutta eri aloitteiden ja julkishallinnon kokonaisuudistuksen välillä tarvitaan lisää koordinointia. Alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli EU:hun lähentymisessä ja myöhemmin EU:n sääntöjen soveltamisessa. Keskus-, alue- ja paikallishallinnon välillä on löydettävä sopiva tasapaino, joka parhaiten tukisi uudistusten täytäntöönpanoa ja palvelujen tarjoamista kansalaisille. e) Muuttoliike Pakolaiskriisi ja sääntöjenvastainen muuttoliike ovat olleet sekä EU:n että Länsi-Balkanin maiden ja Turkin keskeisiä haasteita. Yhteistyötä on jatkettu itäisen Välimeren ja Länsi-Balkanin muuttoreittien varrella. Huolta aiheuttavat edelleen siirtolaisten salakuljetus ja ihmiskauppa. Kumppanimaiden olisi toteutettava lisätoimia, joilla varmistetaan täysi yhdenmukaisuus EU:n viisumipolitiikan kanssa. Maaliskuussa 2016 annettu EU:n ja Turkin julkilausuma on yhä tuottanut konkreettisia tuloksia sääntöjenvastaisten ja vaarallisten ylitysten vähentämisessä ja henkien pelastamisessa Egeanmerellä. Sääntöjenvastaisesti saapuvien henkilöiden määrä on 97 prosenttia pienempi kuin ennen julkilausuman voimaantuloa, ja merellä henkensä menettäneiden määrä on vähentynyt huomattavasti. Turkin lainvalvontaviranomaiset ovat tehostaneet toimiaan raportointijaksolla. Turkki on jatkanut merkittävää työtä vastaanottaessaan yli 3,6 miljoonaa rekisteröityä pakolaista Syyriasta ja noin 370 000 pakolaista muista maista. EU tukee edelleen Turkkia tämän haasteen ratkaisemisessa. EU:n Turkin-pakolaisavun koordinointivälineellä, jonka kokonaismääräraha on 6 miljardia euroa, vastataan edelleen pakolaisten ja heitä vastaanottavien yhteisöjen humanitaarisiin tarpeisiin ja kehitystarpeisiin. Ensimmäisestä 3 miljardin euron erästä on tehty sopimukset. Tulokset ovat selvästi nähtävissä ja erittäin tehokkaita: noin 1,6 miljoonaa pakolaista saa nykyisin kuukausittaisen käteissuorituksen hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon kautta, 5 miljoonaa perusterveydenhuollon käyntiä on rahoitettu ja yli 494 000 kouluakäyvän lapsen perheet ovat saaneet rahallista tukea. Toisen 3 miljardin euron erän toteutus on käynnissä. Koordinointiväline on edelleen yksi tärkeimmistä mekanismeista, jonka avulla EU:n antama apu voidaan toimittaa nopeasti, tehokkaasti ja tuloksellisesti. Kansallisia toimia tukevien EU:n koordinoimien avustustoimenpiteiden tuloksena Länsi-Balkanin reittiä käyttävien sääntöjenvastaisesti saapuvien henkilöiden määrä pieneni edelleen 35 prosenttia raportointijaksolla. Vuonna 2017 havaittu laskusuuntaus siis jatkuu. Näitä maita on kuitenkin autettava, jotta ne pystyvät paremmin hallitsemaan muuttoliikettä, valvomaan rajojaan ja vähentämään sääntöjenvastaista muuttoliikettä. Bosnia ja Hertsegovinaan saapui yli 20 000 muuttajaa ja pakolaista vuonna 2018. EU tukee edelleen aluetta parantamalla kumppanimaiden valmiuksia hallita muuttovirtoja ja kehittämällä turvapaikkamenettelyjä, paluumekanismeja ja tietojenvaihtoa. Viiden alueeseen kuuluvan maan kanssa on tehty asemaa koskeva sopimus, jonka avulla toimeenpanovaltaisia eurooppalaisen raja- ja merivartioston ryhmiä voidaan lähettää tukemaan kansallisia rajaviranomaisia vyöhykkeille, jotka rajoittuvat EU:n ulkorajaan. Albanian kanssa tehty sopimus on tullut voimaan, ja ensimmäiset rajavartijat on lähetetty maahan. Länsi-Balkanin maiden on tehostettava toimiaan, joilla puututaan alueen kansalaisten EU:n jäsenvaltioille esittämiin perusteettomiin turvapaikkahakemuksiin. f) Talous Länsi-Balkanin maiden ja Turkin talouksissa on edelleen suuria haasteita, joiden vuoksi maat eivät pysty hyödyntämään koko taloudellista potentiaaliaan. Vaikka kasvu on kiihtynyt, työpaikkoja syntyy ja tulot ovat kasvaneet viime vuosina, maat ovat jääneet jälkeen talousrakenteidensa uudistamisessa ja kilpailukyvyn parantamisessa. Maissa on yhä korkea työttömyysaste, erityisesti nuorten parissa, osaamisen tarjonnan ja kysynnän epäsuhta on merkittävä, epävirallisen talouden osuus on pysynyt suurena, liiketoimintaedellytykset ovat huonot ja innovointi on vähäistä. Turkin talouden vakava taantuminen jatkui, mikä syvensi huolta maan markkinatalouden toiminnasta. Taloustilanne heikkeni vuonna 2018 rahoitusedellytysten heikennettyä ensin jyrkästi, mikä paljasti vuosien mittaan kehittyneitä makrotaloudellisia haavoittuvuustekijöitä. Talouden ohjausjärjestelmä heikkeni edelleen, kun valtio puuttui talouteen yhä enemmän. Turkin on saatava taantuma käännettyä ja alettava toteuttaa jälleen markkinauudistuksia. Investointiympäristö on säilynyt Länsi-Balkanin maissa pitkälti muuttumattomana. Sille ovat ominaisia heikko oikeusvaltio, riittämätön valtiontukien valvonta, syvään juurtunut harmaa talous, heikko rahoituksen saanti sekä matala alueellisen yhdentymisen ja yhteenliitettävyyden taso. Valtio puuttuu edelleen talouden toimintaan. Julkisen varainhoidon kehittymättömyys sekä toistuvat muutokset sääntely-ympäristöön ja veroihin lisäävät korruptioriskiä. Infrastruktuuria on parannettava merkittävästi ja investoinnit olisi kanavoitava yhden hankejatkumon kautta ja niiden olisi oltava yhdenmukaisia EU:n kanssa sovittujen painopisteiden kanssa. Suuria investointeja koskevat päätökset olisi tehtävä avoimesti ja asianmukaista huolellisuutta noudattaen, kuten tehdään Länsi-Balkanin investointikehyksen kautta rahoitetuissa yhteenliitettävyyshankkeissa. Alueellinen yhdentyminen on keskeinen tekijä elintason kohentamisessa Länsi-Balkanilla. Kun luodaan alueellinen talousalue, kilpailu lisääntyy ja saadaan mittakaava- ja tuottavuusetuja. Alueelliset markkinat lisäävät alueen sisäistä kauppaa ja tekevät Länsi-Balkanista houkuttelevamman sijoituskohteen. EU:n sääntöihin ja normeihin perustuva markkinoiden yhdentyminen auttaa luomaan mahdollisuuksia kehittää uusia arvoketjuja ja lisätä alueen houkuttelevuutta suorille ulkomaisille investoinneille, myös EU:n investoinneille. Liikenne- ja energiaverkkojen yhteenliitettävyyden parantaminen nopeuttaa alueen liittämistä yleiseurooppalaisiin verkkoihin. Se vahvistaa samalla kilpailukykyisiä energiamarkkinoita ja talouskäytävien kehittämistä alueella. Kaikki osapuolet ovat nyt ratifioineet liikenneyhteisösopimuksen, jolla tuetaan ja tehostetaan liitettävyysagendan täytäntöönpanoa. Myös digitaalisen ympäristön luominen ja yhdentyneemmät työmarkkinat tarjoavat uusia mahdollisuuksia alueen nuorisolle. Huhtikuussa 2019 allekirjoitetusta uudesta alueellisesta verkkovierailusopimuksesta koituu merkittäviä etuja alueen kansalaisille ja yrityksille. Sopimus alentaa asteittain verkkovierailumaksuja heinäkuusta 2019 alkaen (tiedonsiirron ja puhelujen vähittäishinta laskee 25 % ja tekstiviestien 33 %) ja poistaa verkkovierailumaksut heinäkuusta 2021 alkaen. Matkaviestintäpalvelujen tilaajat alueella tulevat saamaan täyden hyödyn kotimaan mobiilipaketistaan, kun he käyttävät verkkovierailupalveluja Länsi-Balkanin alueella, ilman lisäkustannuksia. Sopimus antaa myös mahdollisuuden etenemissuunnitelman laatimiseksi, jotta verkkovierailumaksuja Länsi-Balkanin maiden ja EU:n välillä voidaan alentaa, kuten Länsi-Balkanin digitaalistrategiassa todetaan. EU on edelleen Länsi-Balkanin maiden ylivoimaisesti suurin kauppakumppani sekä tuonnin (73,5 %) että viennin (80,6 %) osalta. EU:n yritykset ovat alueen suurimpia investoijia. Niiden osuus suorista ulkomaisista sijoituksista on 73 prosenttia. Ne siis muodostavat alueen suurimman kasvua ja työllisyyttä vauhdittavan ulkoisen tekijän. On tärkeää vahvistaa alueen selviytymiskykyä sen varmistamiseksi, että kaikessa ulkomaalaisrahoitteisessa taloudellisessa toiminnassa noudatetaan aukottomasti EU:n arvoja, normeja ja standardeja, erityisesti keskeisillä aloilla, joita ovat esimerkiksi oikeusvaltioperiaate, julkiset hankinnat, ympäristö, energia, infrastruktuuri ja kilpailu. Kiinan yritys- ja investointitoiminta Länsi-Balkanilla on ollut kasvussa ja voi periaatteessa tarjota alueelle mahdollisuuksia. Sosioekonominen ja taloudellinen kestävyys ja EU:n julkisia hankintoja koskevat säännöt jäävät kuitenkin usein ottamatta huomioon, ja tällaiset investoinnit saattavat johtaa suureen velkaantuneisuuteen ja strategisia omaisuuseriä ja resursseja koskevan määräysvallan siirtymiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että kumppanimaiden on noudatettava EU:n kanssa tehtyjä vakautus- ja assosiaatiosopimuksia niiden hengen ja kirjaimen mukaisesti ja asetettava uudistukset liittymisprosessin kannalta keskeisissä neuvotteluluvuissa etusijalle. EU:n olisi ohjattava tällaisia uudistuksia määrätietoisemmin ja otettava ne huomioon tulevissa neuvottelukehyksissä. EU tukee talouden ohjausjärjestelmän parantamista Länsi-Balkanin maissa ja Turkissa vuotuisen talousuudistusohjelman yhteydessä. Tämä prosessi on olennainen osa EU-jäsenyyteen valmistautumista. Siitä on tullut keskeinen väline, jonka avulla voidaan laatia ja panna täytäntöön makrotaloudellisia ja rakenteellisia uudistuksia, joiden tarkoituksena on parantaa kilpailukykyä ja edistää kasvua ja työpaikkojen luomista. Se auttaa vahvistamaan pitkän aikavälin kestävää kasvua ja lähentymistä, helpottaa politiikan suunnittelua ja edistää jäsenyyden taloudellisten arviointiperusteiden täyttymistä. Omistajuuden lisäämiseen on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota, jotta sovittujen uudistusten täytäntöönpanoa voidaan parantaa. Taloudellista kehitystä ja kasvavaa työllisyyttä tarvitaan myös, jotta voidaan vastata Länsi-Balkanin maiden väestörakenteeseen liittyviin haasteisiin, kuten suureen maastamuuttoon ja alhaiseen syntyvyyteen. Nämä ilmiöt jatkuvat, jos alueen taloudet eivät vahvistu eikä alueella oteta käyttöön demokraattista hallintotapaa. Näihin ilmiöihin liittyvät myös yleisen pettymyksen vaara erityisesti nuorten parissa ja aivovuoto. g) Alueellinen yhteistyö ja hyvät naapuruussuhteet EU:n laajentumispolitiikan on jatkossakin edistettävä vakautta. Sen vuoksi EU ei voi eikä halua tuoda omalle alueelleen Länsi-Balkanin alueen kahdenvälisiä riitoja eikä niiden aiheuttamaa epävakautta. Tällaisiin riitoihin on löydettävä alueellista vakautta edistävät lopulliset ja sitovat ratkaisut, ja ne on pantava täytäntöön ennen kuin maa voi liittyä unioniin. Pohjois-Makedonian ja Kreikan välinen historiallinen sopimus, jolla ratkaistiin 27 vuotta jatkunut nimikiista, on esimerkki sovinnonteosta koko alueelle ja laajemminkin. Länsi-Balkanin alueella tarvitaan kuitenkin kipeästi määrätietoisia ja vakuuttavia lisätoimia. Kosovon ja Serbian väliset suhteet heikkenivät näkyvimmin silloin, kun Kosovo päätti määrätä Serbiasta ja Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevalle tuonnille 100 prosentin tullit Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen vastaisesti. Kyseessä on viimeisin monista maiden välisistä provokaatioista. Kosovon on kumottava tämä päätös kiireellisesti, ja molempien osapuolten on pidättäydyttävä toimista, joita voidaan pitää provosoivina. Pikaista edistystä kaivataan EU:n johdolla käytävässä vuoropuhelussa Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisoimiseksi. Sen pitäisi johtaa kattavan, oikeudellisesti sitovan suhteiden normalisointia koskevan sopimuksen tekemiseen ja täytäntöönpanoon.

Hyvät naapuruussuhteet ja alueellinen yhteistyö ovat vakautus- ja assosiaatioprosessin ja laajentumisprosessin keskeisiä osatekijöitä. Sofian huippukokouksessa sitouduttiin jälleen vahvistamaan hyviä naapuruussuhteita, alueellista vakautta ja keskinäistä yhteistyötä. Säännöllistä hallitustenvälistä yhteydenpitoa ja teknistä vuoropuhelua sekä yhteistyötä kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla on jatkettu. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan erityisesti kaikkein herkimmillä aloilla. Alueellista yhteistyötä olisi tehostettava erityisesti sotarikosten osalta muun muassa sovintoaloitteilla, joista yksi esimerkki on alueellisen totuuskomission (RECOM) perustaminen. Lisätoimia tarvitaan myös kadonneiden henkilöiden löytämiseksi. Tässä yhteydessä alueellisen kehystoimintasuunnitelman hyväksyminen on tärkeä askel eteenpäin. Hyviä naapuruussuhteita vaarantavia lausuntoja tai toimia olisi vältettävä. EU:ssa ei ole sijaa provosoivalle retoriikalle eikä sotarikollisten ihannoinnille – kenenkään taholta. Alueellinen yhteistyö jatkui, ja yhteenliitettävyyttä koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla on siinä tärkeä rooli. Yhteistyö perustuu etenkin alueellisesta talousalueesta sovittuun toimintasuunnitelmaan, liikenne- ja energiaverkkojen kehittämiseen, digitaalistrategiaan sekä alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön tukemien nuorten liikkuvuushankkeiden täytäntöönpanoon. Erasmus+ -ohjelmassa on edistetty edelleen kulttuurienvälistä vuoropuhelua korkeakoulutuksen alalla ja nuorten parissa. Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessi ja muut alueelliset aloitteet ovat myös osaltaan edistäneet vakauttamista ja yhteistyötä. Yhteenliitettävyyshankkeiden toteuttamisessa on edistytty jonkin verran. Merkittäviä lisäponnistuksia tarvitaan kuitenkin alueellisista sopimuksista ja sitoumuksista johtuvien jäljellä olevien velvoitteiden täyttämiseksi. Tämä koskee myös vuonna 2015 sovittujen, yhteenliitettävyyttä koskevien uudistustoimien täytäntöönpanoa. Alueen yhteenliitettävyyttä ja ympäristöä koskevat painopisteet edellyttävät vahvaa synergiaa ympäröivien jäsenvaltioiden kanssa. Siinä on avuksi muun muassa Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia. Kaikkien Länsi-Balkanin kumppanien olisi voitava osallistua esteettä ja täysipainoisesti alueellisiin yhteistyöaloitteisiin ja -tapahtumiin. Alueellista yhteistyötä ei yleensä voida määrätä ulkopuolelta, vaan sen on perustuttava alueen maiden aktiivisempaan toimintaan, sillä alueen maiden on sitouduttava toimiin, joilla edistetään vakautta, sovintoa ja taloudellisten mahdollisuuksien lisäämistä. Helmikuun 2019 ministerikokouksessa allekirjoitetun puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevan julistuksen pohjalta Länsi-Balkanin mailla on hyvät mahdollisuudet ottaa käyttöön ”vihreä toimintasuunnitelma” alueella vallitsevien ympäristöongelmien ratkaisemiseksi. Tällaisia ongelmia ovat muun muassa jätteen loppukäsittely ja ilman saastuminen sekä laajemmat ongelmat, kuten ilmastonmuutos. Näin edistettäisiin suoraan kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia, houkuteltaisiin alueelle lisää investointeja ja matkailijoita ja mahdollistettaisiin vihreän kasvun ja kiertotalouden huomattavan taloudellisen potentiaalin hyödyntäminen. On tärkeää ylläpitää edistystä, joka on saatu aikaan YK:n johdolla käydyissä neuvotteluissa Kyproksen tilanteesta, ja jatkaa oikeudenmukaisen, kokonaisvaltaisen ja toteuttamiskelpoisen ratkaisun, myös sen ulkoisten näkökohtien, valmisteluja. On erittäin tärkeää, että Turkki on edelleen sitoutunut neuvotteluihin Kyproksen kysymyksen oikeudenmukaisesta, kokonaisvaltaisesta ja toteuttamiskelpoisesta ratkaisusta YK:n puitteissa ja että se edistää niitä konkreettisesti. Turkin on kiireesti täytettävä velvollisuutensa ja pantava EU:n ja Turkin assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja kaikilta osin täytäntöön ja edistyttävä suhteiden normalisoinnissa Kyproksen kanssa. Komissio kehottaa Turkkia välttämään kaikkia sellaisia uhkauksia, kiistanaiheita ja toimia, jotka voisivat vahingoittaa hyviä naapuruussuhteita ja riitojen rauhanomaista ratkaisua. Komissio korostaa EU:n jäsenvaltioiden kaikkia suvereeneja oikeuksia. Niihin kuuluu muun muassa oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia sekä kartoittaa ja hyödyntää luonnonvaroja EU:n säännöstön ja kansainvälisen oikeuden, esimerkiksi YK:n merioikeusyleissopimuksen, mukaisesti. h) Liittymistä valmisteleva rahoitustuki seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä Komissio teki ehdotuksen liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta. Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 aikana IPA III -välineessä sovelletaan politiikkalähtöistä lähestymistapaa. Tämä tarkoittaa, että apu kohdennetaan aiempaa strategisemmin ja dynaamisemmin jäsenyyden perusedellytyksiin. IPA III -ehdotuksen mukaan EU:n rahoitustuki kohdennetaan jatkossakin keskeisiin painopisteisiin. Näin väline tuottaa entistä suuremman vipuvaikutuksen uudistusten tukemiseen ja tuo kumppanit lähemmäksi unionin arvoja ja standardeja. Uuden IPA III:n odotetaan tasapainottavan kumppanien sisäistä suorituskykyä, ja sillä kannustetaan kumppaneita, jotka edistyvät, ja varmistetaan tasapuolisesti, että kaikki kumppanit saavat oikeudenmukaisen osuuden tuesta avuksi uudistusten tekemiseen. Länsi-Balkanin investointikehys (WBIF) perustettiin 10 vuotta sitten. Tämä komission johtama menestyksekäs yhteistyö- ja koordinointifoorumi kokoaa yhteen kansainvälisiä ja kansallisia rahoituslaitoksia sekä kahdenvälisiä avunantajia ja edunsaajia. Vuosien mittaan kehys on ollut keskeisessä asemassa valmisteltaessa ja rahoitettaessa tärkeitä yhteenliitettävyyteen sekä ympäristö- ja sosiaalialaan liittyviä infrastruktuurihankkeita Länsi-Balkanin maissa. EU on myöntänyt 925 miljoonaa euroa liittymistä valmistelevaa tukea, jonka avulla on allekirjoitettu lainasopimuksia kaikkiaan 5,4 miljardin euron edestä ja tehty arviolta yli 18 miljardin euron investoinnit. Länsi-Balkanin strategian mukaisesti Länsi-Balkanin investointikehystä laajennetaan entisestään strategisessa ja taloudellisessa mielessä. III. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET EU:n laajentumisprosessi perustuu edelleen vakiintuneisiin kriteereihin, oikeudenmukaisiin ja tiukkoihin ehtoihin sekä omien ansioiden periaatteelle. EU:hun liittyminen edellyttää monimutkaisten uudistusten toteuttamista haastavassa toimintaympäristössä – tavoite, joka on mahdollista saavuttaa ainoastaan pitkällä aikavälillä. Edellä esitetyn analyysin ja liitteenä oleviin maakohtaisiin yhteenvetoihin sisältyvien arvioiden perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät ja suositukset: I 1.Uskottava laajentumispolitiikka on geostrateginen investointi rauhaan, vakauteen, turvallisuuteen ja talouskasvuun koko Euroopassa. Se on myös osa laajempaa strategiaa, jolla unionia pyritään vahvistamaan vuoteen 2025 mennessä. EU:lla ja sen jäsenyyttä hakeneilla kumppaneilla on yhteisiä mahdollisuuksia mutta myös haasteita, kuten muuttoliike, järjestäytynyt rikollisuus ja terrorismi. Asianomaisten maiden valmistaminen täyttämään kaikki jäsenyysvaatimukset on edelleen yksi EU:n tärkeimmistä poliittisista painopisteistä. 2.Turkki on edelleen EU:n tärkeä kumppani monilla yhteisen edun mukaisilla aloilla. Helmikuussa 2018 julkaistu komission Länsi-Balkanin strategia antoi alueelle uutta pontta ja lisäsi EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoutuneisuutta. Maiden välillä on kuitenkin eroja siinä, miten ne ovat tarttuneet tähän historialliseen tilaisuuteen. Albania ja Pohjois-Makedonia ovat aktivoituneet ja toteuttaneet uudistuksia etenkin aloilla, jotka neuvosto määritteli yksimielisesti kesäkuussa 2018 antamissaan päätelmissä. Montenegron ja Serbian on toimittava määrätietoisemmin ja tehtävä enemmän avainaloilla. Bosnia ja Hertsegovinalla on monia rakenteellisia haasteita. Komission lausunnossa maan jäsenyyshakemuksesta esitetään uudistuksia koskeva kokonaisvaltainen etenemissuunnitelma, joka antaa maan liittymisprosessille uutta pontta. Kosovossa jäsenyysvalmistelujen edistäminen pitäisi palauttaa politiikan painopisteeksi. 3.Jotta prosessi etenisi, jäsenehdokkaiden on ”perusasiat ensin” -periaatteen mukaisesti saatava nopeammin aikaan aitoja ja kestäviä tuloksia seuraavilla avainaloilla: oikeusvaltio, oikeuslaitoksen uudistaminen, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, turvallisuus, perusoikeudet, demokraattisten instituutioiden toiminta ja julkishallinnon uudistaminen sekä talouden kehitys ja kilpailukyky. Länsi-Balkanilla on tapahduttava pikaista edistymistä myös sovinnon, hyvien naapuruussuhteiden ja alueellisen yhteistyön suhteen Pohjois-Makedonian ja Kreikan välillä tehdyn historiallisen sopimuksen siivittämänä. 4.EU on pitkään tukenut koko Länsi-Balkanin alueen eurooppalaista tulevaisuutta ja vahvisti tukensa viime vuonna. Kuten komission Länsi-Balkanin strategiassa todetaan, yksikään maista ei toistaiseksi täytä jäsenyyskriteerejä. Siihen vaaditaan tuloksia ja vuosien hellittämätöntä työtä. EU:n on oltava vahvempi ja yhtenäisempi ennen kuin se voi laajeta. Vakaat ja uskottavat jäsenyysnäkymät ovat kuitenkin edelleen avainasemassa kunkin maan tapauksessa niiden pyrkiessä viemään läpi muutoksia, edistämään sovintoa ja vakautta alueella sekä levittämään EU:n arvoja, normeja ja standardeja. EU:n on noudatettava sitoumuksiaan ja reagoitava selkeästi ja myönteisesti objektiivisiin tuloksiin, jotka maat ovat saavuttaneet EU:n asettamien ehtojen osalta. Kyseessä on strateginen investointi paitsi alueen tulevaisuuteen, ennen kaikkea EU:n omiin poliittisiin ja taloudellisiin etuihin. 5.EU on edelleen merkittävin kasvua ja työllisyyttä Länsi-Balkanilla edistävä ulkoinen toimija. Alueen menestyksen kannalta on olennaista, että kaikessa ulkomaisessa talouden toiminnassa noudatetaan täysimääräisesti EU:n arvoja, normeja ja standardeja. Tämä koskee erityisesti oikeusvaltioperiaatetta, kilpailua, julkisia hankintoja, ympäristöä, energiaa ja infrastruktuuria. Kiinan lisääntynyt liike- ja investointitoiminta alueella voi periaatteessa tarjota mahdollisuuksia; hyvin usein näissä investoinneissa ei kuitenkaan huomioida sosioekonomista ja taloudellista kestävyyttä. Tästä seuraa, että kumppanimaiden on noudatettava EU:n kanssa tehtyjen vakautus- ja assosiaatiosopimusten henkeä ja kirjainta edellä mainituilla aloilla ja asetettava asiaankuuluvat uudistukset liittymisprosessissaan etusijalle. II

6.Turkki on edelleen EU:n tärkeä kumppani yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat muun muassa muuttoliike, terrorismin torjunta, energia, liikenne ja kauppa. Yleisten asioiden neuvosto totesi kesäkuussa 2018 antamissaan päätelmissä, että Turkin liittymisneuvottelut ovat tosiasiassa pysähdyksissä ja että uusien neuvottelulukujen avaamista tai avoinna olevien sulkemista ei voida harkita. Tämän arvioinnin perustana olevat tosiseikat pitävät edelleen paikkansa. Turkki ei ole toteuttanut toimenpiteitä ja uudistuksia, jotka olisivat linjassa sen toistuvasti ilmaiseman jäsenyystavoitteeseen sitoutumisen kanssa, eikä se ole vastannut EU:n vakavaan huoleen oikeusvaltioon, perusoikeuksiin ja oikeuslaitokseen liittyvästä kielteisestä kehityksestä. Sen jälkeen kun poikkeustila kumottiin heinäkuussa 2018, Turkki on sisällyttänyt lainsäädäntöönsä monia kaikkein vakavimpia tukahduttamistoimia. Uudessa presidenttijohtoisessa järjestelmässä monet aiemmin käytössä olleet sisäiset valvontatoimet on poistettu. Se on johtanut siihen, että julkishallinto ja oikeuslaitos ovat aiempaa poliittisempia. Äänestysprosentti oli korkea niin kesäkuussa 2018 järjestetyissä presidentin- ja parlamenttivaaleissa kuin maaliskuun 2019 kunnallisvaaleissakin. Äänestäjillä oli valinnanvaraa, vaikka ehdokkaat eivät selvästikään olleet voineet kilpailla tasavertaisin ja oikeudenmukaisin edellytyksin. Valtaapitävä puolue oli huomattavassa etuasemassa, se sai muun muassa runsaasti näkyvyyttä valtion omistamissa julkisissa ja yksityisissä tiedotusvälineissä. Kunnallisvaalien jälkeen korkein vaalilautakunta julisti, että Kaakkois-Turkissa valituiksi tulleista neljä pormestaria ja joitakin kunnallisvaltuuston jäseniä eivät ole virkaan soveltuvia, vaikka heidän ehdokkuutensa oli tarkastettu ja hyväksytty ennen vaaleja. Se myös mitätöi Istanbulin pormestarinvaalien tulokset ja ilmoitti, että vaalit uusitaan 23. kesäkuuta. Korkeimman vaalilautakunnan päätökset uusia Istanbulin vaalit ja nimittää toiseksi tullut ehdokas pormestariksi eräissä Kaakkois-Turkin kunnissa ovat vakava huolenaihe, koska ne vaarantavat vaaliprosessin laillisuuden ja koskemattomuuden ja kyseisten instituutioiden riippumattomuuden poliittiselta painostukselta. Ne ovat vastoin demokraattisen vaaliprosessin perimmäistä tavoitetta varmistaa kansan tahdon toteutuminen. Taantuminen on ollut vakavaa sanan-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden osalta. Turkin on parannettava perusoikeuksien tosiasiallista suojelua ja uudistettava oikeuslaitoksensa kokonaisvaltaisella ja uskottavalla tavalla niin, että oikeuslaitoksesta tulee uudelleen riippumaton. Turkin talouden vakava taantuminen jatkui, mikä syvensi huolta maan markkinatalouden toiminnasta. Turkin viranomaiset reagoivat kansalliseen valuuttaan kohdistuvaan voimakkaaseen paineeseen toteuttamalla erityyppisiä politiikkatoimia, jotka ovat vaikuttaneet kielteisesti markkinoiden toimintaan. Liiketoimintaympäristön parantamiseksi toteutettiin toimenpiteitä, mutta huoli oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta on pitänyt investoijat varovaisina. Maaliskuussa 2016 annettu EU:n ja Turkin julkilausuma tuottaa edelleen tuloksia, ja molemmat osapuolet ovat sitoutuneet sen täytäntöönpanoon. Turkista EU:hun suuntautuvien sääntöjenvastaisten ylitysten määrä on ollut laskussa julkilausuman voimaantulosta alkaen. Turkin tehostettu toiminta on tukenut kehitystä. Turkki on jatkanut humanitaarista toimintaansa määrätietoisesti ja antanut apua maassa oleville yli 3,6 miljoonalle syyrialaispakolaiselle ja noin 370 000:lle muualta lähtöisin olevalle pakolaiselle. Turkki ja EU ovat lisänneet Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen puitteissa tekemäänsä hedelmällistä yhteistyötä. Toukokuuhun 2019 mennessä oli käynnistetty yli 80 hanketta, jotka rahoitetaan EU:n koordinoimilla 6 miljardin euron avustusvaroilla. Turkki on ilmaissut tyytyväisyytensä siihen, että YK on aloittanut uudelleen sidosryhmien kuulemisen Kyproksen asemaa koskevien neuvottelujen jatkamista silmällä pitäen. On tärkeää ylläpitää edistystä, joka on toistaiseksi saavutettu YK:n johdolla käydyissä neuvotteluissa Kyproksen tilanteesta, ja jatkaa kokonaisvaltaisen, oikeudenmukaisen ja toteuttamiskelpoisen ratkaisun, myös sen ulkoisten näkökohtien, valmistelua. On erittäin tärkeää, että Turkki on edelleen sitoutunut näihin neuvotteluihin ja edistää niitä. Hiilivetyjen etsinnän mahdollinen aloittaminen Kyproksen rannikon edustalla on lisännyt jännitteitä alueella. Tilannetta pahentavat Turkin toimet ja lausunnot, joilla se kyseenalaistaa Kyproksen tasavallan oikeuden hyödyntää hiilivetyresursseja talousvyöhykkeellään. Toukokuussa 2019 Turkki lähetti Kyproksen talousvyöhykkeelle porauslautan sota-alusten saattelemana. Komissio muistuttaa Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2018 antamasta lausunnosta, jossa Turkin laittoman toiminnan jatkuminen itäisellä Välimerellä ja Egeanmerellä tuomittiin vahvoin sanakääntein. Lausunnossa Turkkia muistutetaan sen velvoitteesta noudattaa kansainvälistä oikeutta, pitää yllä hyviä naapuruussuhteita ja kunnioittaa Kyproksen suvereniteettioikeuksia etsiä ja hyödyntää luonnonvarojaan EU:n säännöstön ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Maaliskuussa 2019 EU kehotti Turkkia pidättymään kaikista tällaisista laittomista toimista, joihin se vastaisi asianmukaisesti ja täyttä solidaarisuutta Kyprosta kohtaan osoittaen. Turkin on kiireesti täytettävä velvollisuutensa panna EU:n ja Turkin assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja täytäntöön kokonaisuudessaan ja syrjimättömästi ja poistettava kaikki tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet, myös suoriin liikenneyhteyksiin Kyproksen kanssa kohdistuvat rajoitukset. Kahdenvälisten suhteiden normalisointi Kyproksen tasavallan kanssa ei edistynyt. Muuttoliikeasioissa tehtävä operatiivinen yhteistyö Kreikan kanssa jatkui. Jännitteet Egeanmerellä ja itäisellä Välimerellä kuitenkin heikensivät alueellista vakautta ja turvallisuutta. Turkki loukkasi Kreikan ja Kyproksen aluevesiä ja ilmatilaa toistuvasti ja kiihtyvään tahtiin. Kahdenväliset suhteet useiden EU:n jäsenvaltioiden, erityisesti Itävallan, Saksan ja Alankomaiden, kanssa paranivat. 7.Montenegron kanssa avattiin vuonna 2018 kaksi uutta neuvottelulukua, joiden myötä avattujen neuvottelulukujen kokonaismäärä nousi 32:een. Niistä kolme on suljettu toistaiseksi. Seuraavana välitavoitteena – ja tärkeimpänä yleistavoitteena – on täyttää neuvottelulukuihin 23 ja 24 liittyvät oikeusvaltiota koskevat välitavoitteet. Montenegro on yli viisi vuotta jatkuneen työn tuloksena päässyt pitkälle alan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksensä uudistamisessa; useimmilla osa-alueilla on jo saavutettu ensimmäiset tulokset. Kun välitavoitteet on saavutettu, päättämisedellytysten määrittely on EU:lle tilaisuus asettaa selvät oikeusvaltiota koskevat vaatimukset, jotka Montenegron on täytettävä ennen kuin kyseiset neuvotteluluvut voidaan sulkea. Montenegro voi kuitenkin päästä tähän uuteen liittymisprosessin vaiheeseen, kunhan se korjaa puutteet kriittisillä tiedonvälityksen vapauden, korruption torjunnan ja ihmiskaupan aloilla. Edistyminen oikeusvaltioon liittyvissä luvuissa määrittää jatkossakin liittymisneuvottelujen yleisen tahdin. Montenegron poliittinen kenttä on edelleen polarisoitunut, ja oppositio on pääosin jatkanut parlamentin toiminnan boikotointia, jonka se aloitti tuoreimpien, syyskuussa 2016 järjestettyjen vaalien jälkeen. Alkuvuodesta 2019 esitetyt väitteet korruptiosta ja laittomasta puoluerahoituksesta saivat kansalaiset aloittamaan rauhanomaiset protestit. Poliittisen keskustelun palauttaminen parlamenttiin on kaikkien puolueiden vastuulla. Vaalilainsäädännön ja muun lainsäädännön uudistamista valmistelevan väliaikaisen valiokunnan on onnistuttava puolueidenvälisen vuoropuhelun käynnistämisessä tulosten saavuttamiseksi. Politiikan suunnittelun, ansioihin perustuvan rekrytoinnin ja valtionhallinnon organisaation rationalisoinnin alalla on edistytty hyvin, mutta julkishallinnon politisoituminen on edelleen erityinen haaste, myös paikallistasolla. Maa lujitti muuttoliike- ja turvapaikka-asioita koskevaa oikeudellista kehystään. Montenegron talouskasvu jatkui voimakkaana. Valtionvelan määrä nousi kuitenkin ennätyssuureksi. Yksityissektorin kehitystä rajoittavat edelleen liiketoimintaympäristön ja oikeuslaitoksen heikkoudet ja epävirallisen talouden yleisyys, mikä taas kertoo heikoista täytäntöönpanovalmiuksista niissä keskeisissä valtion instituutioissa, joiden tehtävänä on valvoa oikeusvaltioperiaatteen ja markkinakilpailun toteutumista. 8.Serbian kanssa avattiin raportointijaksolla neljä uutta neuvottelulukua, joiden myötä avattujen neuvottelulukujen kokonaismäärä nousi 16:een. Niistä kaksi on suljettu toistaiseksi. Edistyminen oikeusvaltiokysymyksissä ja suhteiden normalisoinnissa Kosovon kanssa on olennaisen tärkeää ja määrittää jatkossakin liittymisneuvottelujen yleisen tahdin. Serbian on nopeutettava huomattavasti oikeusvaltiota koskevien uudistusten toteuttamista erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden, korruption torjunnan, tiedonvälityksen vapauden, sotarikosten kansallisen käsittelyn ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan osalta, jos se haluaa säilyttää liittymisneuvottelujensa yleisen tasapainon. Serbian poliittinen kenttä on entistä polarisoituneempi, ja eriäviä poliittisia mielipiteitä siedetään entistä huonommin. Puolueet aidosti yhdistävälle keskustelulle on luotava kiireesti edellytykset, jotta saadaan aikaan laaja EU-myönteinen konsensus, joka on elintärkeä maan jäsenyysvalmistelujen etenemisen kannalta. Useat oppositiopuolueet aloittivat parlamenttityöskentelyn boikotoinnin maaliskuussa 2019. Valtaapitävän koalition toimintatavat parlamentissa heikensivät lainsäädännöstä käytävää keskustelua, lainsäädännön tarkastelua ja toimeenpanevien elinten parlamentaarista valvontaa. Belgradissa alettiin joulukuussa 2018 järjestää viikoittain hallituksen vastaisia mielenilmauksia oppositiopuolueen johtajaan kohdistuneen hyökkäyksen johdosta. Vaikka sananvapauden osalta ei kaiken kaikkiaan tapahtunut edistystä, uusi mediastrategia laadittiin läpinäkyvällä ja osallistavalla tavalla. Strategia on nyt hyväksyttävä ja pantava kiireesti täytäntöön, koska alalla on vakavia haasteita. Palvelujen tarjoamisessa kansalaisille saavutettiin jonkin verran edistystä, mutta tarvitaan toimia, joilla julkishallinnosta saadaan ammattimaisempi ja epäpoliittisempi. On erittäin tärkeää, että Serbia pystyy houkuttelemaan pätevää henkilöstöä EU-asioita käsitteleville hallinnonaloille ja saa heidät pysymään tehtävässään. Käynnissä oleva valtiosäännön uudistaminen perustuu lokakuussa 2018 laadittuun hallituksen tukemaan luonnokseen. Uudistuksen tavoitteena on taata oikeuslaitoksen riippumattomuus eurooppalaisten normien mukaisesti. Talousuudistukset tuottivat edelleen tuloksia, erityisesti makrotalouden vakauttamisen osalta. Hintapaineet pysyivät kurissa, ja työmarkkinoiden toimivuus on parantunut. Julkishallintoa, veroviranomaista ja valtionyrityksiä koskevat mittavat rakenneuudistukset etenivät kuitenkin hitaasti. Yksityissektoria vaivaavat ongelmat oikeusvaltioperiaatteen ja tasapuolisen kilpailun toteutumisessa. Serbia jatkoi osallistumistaan EU:hun suuntautuvien, eri ryhmistä muodostuvien muuttovirtojen hallintaan merkittävällä panoksella. Serbia on jatkanut EU:n tukemaa vuoropuhelua Kosovon kanssa huolimatta Kosovon käyttöön ottamista tulleista. Serbian on ryhdyttävä merkittäviin lisätoimiin, varsinkin kansainvälisissä suhteissaan, luodakseen suotuisat olosuhteet kattavan ja oikeudellisesti sitovan sopimuksen tekemiseksi Kosovon kanssa. Tällainen sopimus on erittäin tärkeä ja se on tehtävä nopeasti, jotta Serbia ja Kosovo voivat edetä tahoillaan kohti EU-jäsenyyttä. 9.Pohjois-Makedonia on edistynyt harppauksin kohti strategista tavoitettaan liittyä EU:hun ja Natoon. Maa on osoittanut päättäväisyytensä edistäessään EU:n vaatimia uudistuksia, ja se on saavuttanut konkreettisia ja kestäviä tuloksia muun muassa kesäkuussa 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä määriteltyjen jäsenyysneuvottelujen avaamisedellytysten osalta. Raportointijaksolla hallitus on osoittanut systemaattisesti ja oppositio vähitellen poliittista tahtoa edetä. Asenteissa on tapahtunut positiivinen muutos politiikan haasteista huolimatta. Kestävien uudistusten toteuttaminen on pitkän aikavälin prosessi ja edellyttää jatkuvaa sitoutumista. Asiaankuuluvat lakimuutokset on toteutettu pääosin avoimella ja opposition, kansalaisyhteiskunnan ja kansainväliset kumppanit osallistavalla tavalla. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden lisäämisestä samoin kuin korruptioon ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien, myös runsaasti julkisuutta saaneiden tapausten tutkinnasta, syytetoimista ja lopullisista tuomioista on saatu ensimmäiset konkreettiset tulokset. Näitä ponnisteluja on jatkettava hellittämättä ja avoimesti sen varmistamiseksi, että oikeuslaitoksen asianomaiset yksiköt toimivat ammattimaisesti ja puolueettomasti. Korruption ehkäisemiseen keskittyvä valtiollinen komitea on toteuttanut merkittäviä toimia korruption torjumiseksi ennakoivasti ja ottanut mukaan korkean tason virkamiehiä politiikan kaikilta laidoilta. Tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujen osalta on otettu käyttöön varotoimia yhteistyössä Naton ja muiden strategisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan estää aiemmin koettujen vakavien ongelmien toistuminen. Julkishallinnon ammattimaisuuden parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, ja korruption ehkäisemiseen keskittyvä valtiollinen komitea on ryhtynyt toimiin väitettyjen poliittisten nimitysten suhteen. Keskinäinen valvontajärjestelmä toimii taas, mikä on lujittanut demokratiaa ja oikeusvaltiota maassa. Presidentinvaalit järjestettiin 21. huhtikuuta ja 5. toukokuuta 2019 läpinäkyvällä tavalla, ja ne sujuivat rauhallisesti. Kreikan kanssa tehty historiallinen sopimus lopetti pitkään jatkuneen kiistan ja toimii esimerkkinä sovinnonteosta ympäröivälle alueelle ja koko Euroopalle. Komissio suhtautuu luottavaisesti siihen, että Bulgarian kanssa tehdyn ystävyyssopimuksen täytäntöönpano jatkuu. Vuosia jatkuneen pysähtyneisyyden jälkeen talous lähti uudelleen nousuun ja kasvoi 2,7 prosenttia vuonna 2018. Työttömyys laski entisestään, mutta on edelleen korkea. Hallitus hyväksyi tuloverotuksen ja eläkejärjestelmän uudistukset ja toteutti lisätoimenpiteitä julkisen varainhoidon parantamiseksi ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi. Osaamisvaje, liiketoimintaympäristön rakenteelliset haasteet ja infrastruktuuriin liittyvä investointivaje heikentävät kilpailukykyä ja kotimaan yritysten liittymistä maailmanlaajuisiin arvoketjuihin. Komissio suosittaa, että neuvosto aloittaisi liittymisneuvottelut Pohjois-Makedonian kanssa ottaen huomioon sen saavuttaman huomattavan edistyksen ja koska se täyttää neuvoston kesäkuussa 2018 yksimielisesti vahvistamat edellytykset. Komissio aikoo soveltaa tiukkaa lähestymistapaa oikeuslaitosta ja perusoikeuksia samoin kuin oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioita koskeviin neuvottelulukuihin tarkoituksenaan tukea uudistusten jatkumista. 10.Albanian edistyminen on jatkunut hyvänä, ja maa osoitti jatkavansa määrätietoisesti jäsenyyden edellyttämiä uudistuksia. Se on saavuttanut konkreettisia ja kestäviä tuloksia liittymisneuvottelujen aloittamisedellytysten, jotka neuvosto vahvisti kesäkuussa 2018, osalta, vaikka maan poliittista ilmapiiriä leimaa edelleen vastakkainasettelu. Oppositiopuolueiden olisi osallistuttava uudelleen demokraattisten instituutioiden toimintaan ja sitouduttava laajaan eurooppalaiseen konsensukseen. Niiden enemmistö ei ole osallistunut parlamentin toimintaan sen jälkeen, kun niiden jäsenet luopuivat valtakirjoistaan helmikuussa 2019. Oikeuslaitoksen uudistuksen täytäntöönpanoa on jatkettu johdonmukaisesti. Kokonaisuutena tarkasteltuna edistyminen on hyvää. Pohja oikeuslaitoksen ja sen riippumattomuuden, puolueettomuuden, ammattimaisuuden ja vastuuvelvollisuuden huomattavalle vahvistamiselle on valettu. Tuomareiden ja syyttäjien uudelleenarvioinnissa (taustaselvitykset) on saatu konkreettisia tuloksia. Myös oikeuslaitoksen institutionaalisia uudelleenjärjestelyjä on jatkettu. Oikeuslaitoksen itsehallinnon järjestämiseksi on perustettu uusia elimiä, minkä seurauksena on perustettu myös järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaan erikoistuneita oikeus- ja tutkintalaitoksia. Määrätietoinen työ korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi jatkui, mukaan lukien huumausaineiden viljelyn ja kaupan torjunta. Sen ansiosta ennakoivasta tutkinnasta, syytetoimista ja tuomioista on nyt vakuuttavaa näyttöä. Albania on viime vuosien ajan ollut vahvasti sitoutunut kannabiksen tuotannon ja kaupan torjuntaan. Kansainvälinen poliisiyhteistyö varsinkin EU:n jäsenvaltioiden kanssa on sekin lisääntynyt ja johtanut siihen, että useita laajamittaisia lainvalvontaoperaatioita on viety menestyksekkäästi päätökseen ja järjestäytyneiden rikollisverkostojen johtajia on pidätetty ja pantu syytteeseen. Vahva näyttö ennakoivasta tutkinnasta, syytetoimista ja tuomioista korruption torjunnan kaikilla tasoilla ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on pitkän aikavälin haaste, joka edellyttää Albanialta tehostettuja ja johdonmukaisia lisätoimia, mukaan lukien operatiivinen yhteistyö EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Julkishallinnon uudistaminen jatkui. Yleistavoitteena on lisätä virkamieskunnan ammattimaisuutta ja työhönottomenettelyjen läpinäkyvyyttä sekä tehostaa politiikantekoa vahvistamalla alakohtaisia koordinointirakenteita ja luomalla sääntelykehyksen vaikutusten arvioimista varten. Toimenpiteitä ihmisoikeuksien, myös vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden ja romanien oikeuksien, suojelun tehostamiseksi jatkettiin, samoin politiikkoja syrjinnän torjumiseksi. Talouskasvu kiihtyi 3,8 prosentista 4,2 prosenttiin vuodesta 2017 vuoteen 2018. Työttömyys laski ja budjettialijäämä pieneni, mutta työttömyys oli edelleen korkea ja alijäämä suuri. Puutteet tuotanto-osaamisessa, koulutustasossa ja teknologiansiirrossa heikentävät maan kilpailukykyä ja liittymistä kansainvälisiin arvoketjuihin. Komissio suosittaa, että neuvosto aloittaisi liittymisneuvottelut Albanian kanssa ottaen huomioon sen saavuttaman huomattavan edistyksen ja koska se täyttää neuvoston kesäkuussa 2018 yksimielisesti vahvistamat edellytykset. Komissio aikoo soveltaa tiukkaa lähestymistapaa oikeuslaitosta ja perusoikeuksia samoin kuin oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioita koskeviin neuvottelulukuihin tarkoituksenaan tukea uudistusten jatkumista. Albanian on hankittava lisää näyttöä korruption torjunnasta kaikilla tasoilla ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta. Tarvitaan vahvempaa kansallista konsensusta maan perimmäisestä tavoitteesta eli EU-jäsenyydestä, jotta maa voisi pitää yllä ja vahvistaa saavuttamaansa edistystä. Sitä varten on päästävä vallitsevasta vastakkainasettelusta ja osoitettava poliittista tahtoa yli puoluerajojen.

11.Kosovon poliittinen tilanne osoittautui kaiken kaikkiaan haastavaksi. Eräissä keskeisissä EU:hun liittyvissä uudistuksissa saavutettua edistystä varjosti hallituksen päätös määrätä Serbiasta ja Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevalle tuonnille 100 prosentin tulli. Päätös rikkoo CEFTA-sopimusta ja on vastoin vakautus- ja assosiaatiosopimuksen henkeä. Kosovon olisi kiireesti kumottava tämä toimenpide ja keskityttävä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon edistämiseen, johon tarvitaan vahvaa konsensusta yli puoluerajojen. Kosovon olisi pantava oikeusvaltiosta ja julkishallinnosta hiljattain antamansa lainsäädäntö täytäntöön ja vietävä eurooppalaisen uudistusohjelman toteutus päätökseen. Tarvitaan tiukkoja toimia, joilla estetään poliittinen vaikuttaminen korkeiden virkamiesten työhönottoon, ja yhtenäisempää toimintaa korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Sotarikoksista, korruptiosta tai järjestäytyneestä rikollisuudesta tuomittujen henkilöiden virkaan nimittäminen on ristiriidassa eurooppalaisten arvojen kanssa. Korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus ovat erittäin yleisiä, ja niihin on tartuttava päättäväisesti, myös maan pohjoisosassa. Taloudessa on tapahtunut jonkin verran edistystä: kasvu on ollut kestävää ja liiketoimintaympäristössä on tapahtunut joitakin parannuksia. Toimenpiteitä tarvitaan kuitenkin taloudellisen toiminnan lisäämiseksi, työllisyysasteen nostamiseksi, epävirallisen talouden torjumiseksi ja sen varmistamiseksi, että talousarvio on finanssipolitiikan sääntöjen mukainen. Komissio vahvisti heinäkuussa 2018, että Kosovo on täyttänyt kaikki neuvoston vahvistamat viisumivapauden edellytykset. Maaliskuussa 2019 Euroopan parlamentti tuki ensimmäisessä käsittelyssä komission ehdotusta viisumivapaudesta. Viisumivapautta koskevan ehdotuksen käsittely neuvostossa on kesken; se pitäisi käsitellä kiireellisenä. Kosovon olisi edelleen pyrittävä täyttämään kaikki arviointiperusteet, erityisesti oikeusvaltiota ja muuttoliikettä koskevat perusteet. Kaiken kaikkiaan Kosovo on edelleen sitoutunut EU:n tukemaan vuoropuheluun Serbian kanssa. Kosovon on toteutettava uusia määrätietoisia toimia edellytysten luomiseksi kattavan ja oikeudellisesti sitovan sopimuksen tekemiseksi Serbian kanssa. Sopimus on erittäin tärkeä ja se on tehtävä nopeasti, jotta Kosovo ja Serbia voivat edetä tahoillaan kohti EU-jäsenyyttä. Kosovon hallituksen on kumottava tullit, joita se soveltaa Serbiasta ja Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevaan tuontiin. IV. LIITTEET 1.Komission lausuntoon Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi sisältyvät päätelmät ja suositukset 2.Yhteenveto raporttien havainnoista 3.Länsi-Balkanin strategian ja Sofian prioriteettiagendan täytäntöönpano: EU:n syvempi sitoutuminen 4.Tilastoliite LIITE 1 - Komission lausuntoon Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi sisältyvät päätelmät ja suositukset Bosnia ja Hertsegovina ei vielä täytä riittävästi Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamia kriteereitä vakaista instituutioista, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien noudattamisen sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen. Maan on tässä suhteessa kohdistettava huomattavia ponnisteluja kyseisten kriteereiden täyttämiseen. Sen on vahvistettava instituutioitansa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien noudattamisen sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen takaamiseksi. Bosnia ja Hertsegovinan on yhdenmukaistettava perustuslaillinen kehyksensä eurooppalaisten normien kanssa ja varmistettava, että sen instituutiot ovat toimintakykyisiä ja pystyvät täyttämään EU-velvoitteet. Vaikka hajautettu valtionhallinto soveltuu EU:n jäsenyyteen, Bosnia ja Hertsegovinan on uudistettava instituutionsa, jotta se voi tehokkaasti osallistua EU:n päätöksentekoon ja panna säännöstön kaikilta osin täytäntöön ja valvoa sen noudattamista. Bosnia ja Hertsegovinan on parannettava vaalijärjestelmäänsä ja oikeuslaitoksen toimintaa. Sen on myös vahvistettava korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden, mukaan luettuna rahanpesun ja terrorismin, ehkäisyä ja torjuntaa sekä varmistettava rajavalvonta-, maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmien tehokas toiminta. Sen on tehostettava kaikkien kansalaisten perusoikeuksien suojelua muun muassa varmistamalla kansalaisyhteiskuntaa ja sovinnontekoa tukeva toimintaympäristö ja heikossa asemassa olevien ryhmien suojelu ja osallistaminen. Sen on myös saatava päätökseen julkishallinnon uudistuksen päävaiheet. Taloudellisten jäsenyysehtojen osalta Bosnia ja Hertsegovina on onnistunut jonkin verran vakauttamaan talouttaan. Jotta Bosnia ja Hertsegovina voisi siirtyä kohti toimivaa markkinataloutta Kööpenhaminassa vuonna 1993 vahvistettujen kriteereiden mukaisesti, sen on kiinnitettävä erityistä huomiota päätöksentekomenettelyjensä vauhdittamiseen ja liiketoimintaympäristönsä parantamiseen sekä julkisen sektorin, erityisesti julkisten yritysten, tehokkuuteen ja avoimuuteen. Maan olisi puututtava markkinamekanismien toimivuutta ehkäiseviin seikkoihin, kuten heikkoon oikeusvaltioperiaatteeseen, huomattavaan hallinnolliseen taakkaan, korruptioon, pitkiin ja monimutkaisiin hallinnollisiin menettelyihin sekä maan sisämarkkinoiden erittäin suureen hajanaisuuteen. Jotta Bosnia ja Hertsegovina voi selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista unionissa keskipitkällä aikavälillä, sen on kiinnitettävä erityistä huomiota koulutuksen huonoon laatuun ja siihen, ettei koulutusta ole räätälöity työmarkkinoiden tarpeisiin, fyysisen pääoman laatuun, kuten liikenteen ja energiainfrastruktuurin riittämättömään kehitykseen, ja maan talousrakenteen hitaaseen mukauttamisvauhtiin. Bosnia ja Hertsegovinan tuloksia vakautus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteiden täytäntöönpanossa on parannettava erityisesti sopimuksen parlamentaarisen ulottuvuuden osalta ja hyväksymällä kansallinen suunnitelma EU:n säännöstön käyttöön ottamiseksi. Bosnia ja Hertsegovinan valmiudet täyttää EU:n jäsenyysvelvoitteet ovat yleisesti ottaen vasta alkuvaiheessa, ja maan on merkittävästi vauhditettava lainsäädännön yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja pantava täytäntöön siihen liittyvää lainsäädäntöä ja valvottava sen noudattamista. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen, sijoittautumisoikeuteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen, tietoyhteiskuntaan ja mediaan, maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen, kalastukseen, liikennepolitiikkaan, energiaan, talous- ja rahapolitiikkaan, tilastoihin, sosiaalipolitiikkaan ja työllisyyteen, yritys- ja teollisuuspolitiikkaan, aluepolitiikkaan ja rakennepolitiikan välineiden koordinointiin, koulutukseen ja kulttuuriin, kuluttajien ja terveyden suojeluun sekä varainhoidon valvontaan. Bosnia ja Hertsegovinan liittyminen Euroopan unioniin vaikuttaisi kaiken kaikkiaan varsin vähän EU:n politiikkoihin, eikä se vaikuttaisi EU:n kykyyn pitää yllä ja syventää omaa kehitystään. Bosnia ja Hertsegovinassa yksilöidyt toiminnalliset kysymykset, jotka liittyvät erityisesti sisäiseen päätöksentekoprosessiin sekä epävarmuuteen ja päällekkäisyyksiin tietyissä toimivaltuuksissa maan eri hallintotasoilla, voisivat vaikuttaa kielteisesti EU:n tason päätöksentekoprosessiin erityisesti niissä kysymyksissä, jotka edellyttävät EU:n jäsenvaltioiden yksimielisyyttä. Bosnia ja Hertsegovinan olisi sen vuoksi käynnistettävä prosessi, jolla puututaan toiminnallisiin kysymyksiin, jotta voidaan täyttää EU:n jäsenyysvaatimukset ja niihin liittyvät velvoitteet. Komissio katsoo, että Bosnia ja Hertsegovinan kanssa olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unionin liittymisestä heti, kun maa on täyttänyt riittävän hyvin jäsenyysehdot ja erityisesti Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet, joissa edellytetään, että maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian ja oikeusvaltion. Bosnia ja Hertsegovinan on parannettava lainsäädännöllistä ja institutionaalista kehystään perusteellisesti, jotta voidaan varmistaa seuraavien tärkeimpien painopisteiden toteutuminen: Demokratia / moitteeton toiminta 1.Varmistetaan, että vaalit järjestetään eurooppalaisten normien mukaisesti panemalla täytäntöön Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission suositukset, varmistamalla poliittisten puolueiden rahoituksen avoimuus ja järjestämällä kunnallisvaalit Mostarissa.

2.Varmistetaan EU-asioiden koordinointimekanismin toiminnan tulokset kaikilla tasoilla muun muassa kehittämällä ja hyväksymällä kansallinen ohjelma EU:n säännöstön käyttöön ottamiseksi. 3.Varmistetaan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan asianmukainen toiminta. 4.Parannetaan institutionaalista kehystä, myös perustuslakia, perusteellisesti, jotta voidaan a)varmistaa oikeusvarmuus eri hallintotasojen toimivaltuuksien jakautumisen osalta, b)ottaa käyttöön korvaamislauseke, jolla valtio voi EU:hun liittyessään väliaikaisesti käyttää muiden hallintotasojen toimivaltuuksia EU:n lainsäädännön rikkomisen estämiseksi ja rikkomusten korjaamiseksi, c)taata oikeuslaitoksen ja sen itsehallintoelimen eli korkean tason tuomari- ja syyttäjäneuvoston riippumattomuus, d)uudistaa perustuslakituomioistuin muun muassa ratkaisemalla kansainvälisiä tuomareita koskeva kysymys ja varmistaa sen päätösten täytäntöönpano, e)varmistaa oikeusvarmuus muun muassa perustamalla elin, jonka tehtävänä on varmistaa lainsäädännön yhdenmukainen tulkinta koko Bosnia ja Hertsegovinassa, f)varmistaa kansalaisten yhdenvertaisuus ja syrjimättömyys erityisesti ottamalla huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö asiassa Sejdić-Finci, g)varmistaa, että kaikki hallinnolliset elimet, joiden tehtävänä on EU:n säännöstön täytäntöönpano, perustavat toimintansa ainoastaan ammattitaitoon ja estävät veto-oikeuden käytön päätöksenteossaan EU:n säännöstön mukaisesti. 5.Toteutetaan konkreettisia toimia sovinnolle suotuisan ympäristön aikaansaamiseksi, jotta voidaan irrottautua sodan painolastista. Oikeusvaltioperiaate 6.Parannetaan oikeuslaitoksen toimintaa hyväksymällä korkean tason tuomari- ja syyttäjäneuvostoa sekä Bosnia ja Hertsegovinan tuomioistuimia koskeva uusi lainsäädäntö eurooppalaisten normien mukaisesti. 7.Parannetaan korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden, mukaan luettuna rahanpesun ja terrorismin, ehkäisyä ja torjuntaa erityisesti seuraavin keinoin: a)hyväksytään ja pannaan täytäntöön eturistiriitoja ja ilmiantajien suojelua koskevaa lainsäädäntöä, b)varmistetaan korruption vastaisten elinten tehokas toiminta ja koordinointi, c)yhdenmukaistetaan lainsäädäntöä ja vahvistetaan julkisiin hankintoihin liittyviä valmiuksia, d)varmistetaan tehokas yhteistyö lainvalvontaviranomaisten ja syyttäjänvirastojen välillä, e)osoitetaan edistymistä tulosten saavuttamisessa järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption, myös korkean tason tapausten, ennakoivasta tutkinnasta, syytteistä ja lopullisista tuomioista,

f)torjutaan politisoitumista, uudistetaan julkisten yritysten rakenne ja varmistetaan yksityistämisprosessien avoimuus. 8.Varmistetaan rajavalvontaan ja muuttoliikkeen hallintaan tarvittavien valmiuksien tehokas koordinointi kaikilla tasoilla sekä turvapaikkajärjestelmien toiminta. Perusoikeudet 9.Parannetaan kaikkien kansalaisten oikeuksien suojelua varmistamalla erityisesti syrjimättömyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan lainsäädännön täytäntöönpano. 10.Varmistetaan oikeus elämään ja kidutuksen kieltäminen erityisesti a) poistamalla Serbitasavallan perustuslaissa oleva maininta kuolemanrangaistuksesta ja b) perustamalla kansallinen kidutuksen ja pahoinpitelyn ennaltaehkäisymekanismi. 11.Varmistetaan kansalaisyhteiskunnan kannalta suotuisa toimintaympäristö erityisesti siten, että vaalitaan yhdistymis- ja kokoontumisvapautta koskevia eurooppalaisia normeja. 12.Taataan sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus sekä toimittajien suojelu erityisesti siten, että a) varmistetaan asianmukaiset oikeudelliset jatkotoimet toimittajiin ja media-alan työntekijöihin kohdistuvien uhkien ja väkivallan johdosta ja b) varmistetaan julkisen yleisradiotoiminnan rahoituksen kestävyys. 13.Parannetaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelua ja osallistamista erityisesti, kun kyseessä ovat vammaiset, lapset, hlbti-henkilöt, romaaniyhteisö, vangit, maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat sekä kotimaassaan siirtymään joutuneet henkilöt ja pakolaiset Bosnia ja Hertsegovinan rauhaa koskevan yleisen puitesopimuksen liitteen VII kumoamistavoitteen mukaisesti. Julkishallinnon uudistaminen 14.Saatetaan päätökseen julkishallinnon yleisen toiminnan parantamiseksi toteutettavan uudistuksen keskeiset vaiheet siten, että varmistetaan ammattimainen ja epäpoliittinen virkamieskunta ja koordinoitu maanlaajuinen lähestymistapa politiikantekoon. Komissio kannustaa Bosnia ja Hertsegovinaa sopimaan kaikilla hallinnon tasoilla sosioekonomisista uudistustoimenpiteistä ja panemaan ne täytäntöön talousuudistusohjelman poliittisen ohjeistuksen mukaisesti. Komissio myös kannustaa Bosnia ja Hertsegovinaa jatkamaan osallistumista alueelliseen yhteistyöhön ja vahvistamaan kahdenvälisiä suhteita naapurimaiden kanssa muun muassa tekemällä rajasopimuksia ja pyrkimällä kohti kestävää sovintoa Länsi-Balkanilla. Komissio suosittaa, että neuvosto keskustelee tästä lausunnosta ja edellä mainittuja tärkeimpiä painopisteitä koskevista jatkotoimista Bosnia ja Hertsegovinan hallitusten muodostamisen jälkeen. Komissio seuraa Bosnia ja Hertsegovinan edistymistä vakaus- ja assosiaatiosopimuksen institutionaalisen kehyksen osalta ja jatkaa maan taloudellista tukemista liittymistä valmistelevasta tukivälineestä. Komissio esittää Bosnia ja Hertsegovinaa koskevan raportin osana vuoden 2020 laajentumispakettia. Raportissa tarkastellaan edellä mainittujen tärkeimpien painopisteiden toteutumista maan seuraavien vaiheiden määrittelemiseksi sen pyrkiessä EU:n jäseneksi. LIITE 2 – Yhteenveto raporttien havainnoista

Turkki Vallankaappausyrityksen johdosta 15. heinäkuuta 2016 julistettu poikkeustila päättyi 18. heinäkuuta 2018, jolloin sen viimeisin jatkoaika umpeutui. Turkin parlamentti hyväksyi kuitenkin heti perään lain, jolla jatkettiin monia poikkeustilan aikaisia määräyksiä vielä kolmen vuoden ajan. Lailla rajoitetaan tiettyjä perusvapauksia. Erityisesti se sallii virkamiesten (myös tuomareiden) erottamisen, pidätysaikojen pidentämisen, liikkumis- ja kokoontumisvapauden rajoittamisen sekä hallituksen nimittämien kuvernöörien toimivaltuuksien laajentamisen. EU tuomitsi vallankaappausyrityksen välittömästi ja vahvoin sanakääntein ja toisti täyden tukensa maan demokraattisille instituutioille. Se myös tunnusti Turkin oikeutuksen ryhtyä nopeisiin ja oikeasuhteisiin toimiin niinkin vakavan uhan edessä. Vallankaappausyrityksen jälkeen poikkeustilan nojalla toteutettujen toimenpiteiden laajuus ja kollektiivisuus – esimerkiksi laajamittaiset irtisanomiset, pidätykset ja vangitsemiset – ovat kuitenkin edelleen erittäin vakava huolenaihe. Poikkeustilan aikana annettiin 36 asetusta, joilla rajoitettiin tiettyjä kansalais- ja poliittisia oikeuksia sekä puolustautumisoikeutta, laajennettiin poliisien ja syyttäjien toimivaltuuksia tutkinnan ja syytetoimien osalta sekä ennakoitiin yli 152 000 virkamiehen, muun muassa tutkijoiden ja opettajien, erottamista. Perustuslakituomioistuin on päättänyt, ettei sillä ole valtuuksia tarkastella kyseisten asetusten laillisuutta sille poikkeustilan aikana myönnetyn oikeudellisen toimivallan puitteissa. Parlamentti on tarkastellut niistä 32:ta. Turkin viranomaiset perustivat toukokuussa 2017 poikkeustilan aikaisia toimenpiteitä käsittelevän tutkintalautakunnan, jonka tehtävänä oli tutkia kaikki valitukset. Toukokuuhun 2019 mennessä oli tehty 126 600 valitusta. Tutkintalautakunta on käsitellyt niistä 70 406, ja ainoastaan 5 250 on johtanut valituksen tekijän työsuhteen palauttamiseen. Hylättyjä valituksia on 65 156 ja käsittelyä odottavia 55 714. Käsittelytahti antaa aihetta epäilyyn, otetaanko jokainen tapaus sittenkään tutkittavaksi. Koska kuulemisia ei järjestetä, valituksen tekijöiltä puuttuvat prosessuaaliset takeet. Ja koska päätökset tehdään alkuperäistä irtisanomista koskevien asiakirjojen perusteella, tutkintalautakuntaa on vaikea mieltää tehokkaaksi oikeussuojakeinoksi. Poikkeustilan päätyttyä Turkki on perunut poikkeukset, joita se oli soveltanut Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainvälisen yleissopimukseen. Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous soveltaa kuitenkin edelleen kaikilta osin seurantamenettelyä, jonka se otti uudelleen käyttöön huhtikuussa 2017. Poikkeustilan aikaisia toimenpiteitä käsittelevän tutkintalautakunnan lisäksi muut tekijät ovat heikentäneet Turkin valmiuksia varmistaa tehokkaat kansalliset oikeussuojakeinot Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tarkoittamassa mielessä. Useita tunnetuille vastaajille, muun muassa ihmisoikeusaktivisteille, suosiollisia tuomioita on kumottu nopeasti toisessa tai joskus jopa samassa tuomioistuimessa, joissain tapauksissa toimeenpanevien elinten niistä esittämien huomautusten johdosta. Monia ihmisoikeus- ja kansalaisyhteiskunta-aktivisteja, toimittajia, tutkijoita, poliitikkoja, lääkäreitä, lakimiehiä, tuomareita sekä hlbti-henkilöitä (homot, lesbot, biseksuaalit, transihmiset ja intersukupuoliset) on edelleen pidätettyinä, joskus ilman syytettä, ja heihin kohdistuu median ja vaikutusvaltaisten poliitikkojen loanheittokampanjoita. Perusoikeuksia ja -vapauksia edistävien kansalaisjärjestöjen toimintamahdollisuudet ovat kaventuneet entisestään muun muassa uusien hallinnollisten rajoitteiden myötä. Poikkeustilan aikana lakkautetuille oikeuksia puolustaville järjestöille ei ole tarjottu minkäänlaisia oikeussuojakeinoja niihin kohdistuneiden takavarikkojen johdosta. Parlamentin työjärjestystä muutettiin lokakuussa 2018, minkä jälkeen kansalaisjärjestöt eivät ole enää voineet osallistua lainsäädäntötyöhön liittyvään kuulemiseen parlamentin valiokunnissa. Osallistavia mekanismeja kansalaisten kuulemiseksi mahdollisimman laajasti ei yksinkertaisesti ole. Turkki ei ole vielä ryhtynyt toimiin Euroopan neuvoston ja sen elinten antamien keskeisten suositusten johdosta. Väärinkäytössyytökset on tutkittava avoimilla menettelyillä ja tapauskohtaisesti. Yksilö voidaan asettaa rikosoikeudelliseen vastuuseen ainoastaan sillä edellytyksellä, että vallanjakoperiaatetta, oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja yksilön oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kunnioitetaan kaikilta osin. Uudessa presidenttijohtoisessa järjestelmässä valta on keskitetty toimeenpanoelimille ja parlamentin lainsäätämis- ja valvontatehtäviä on kavennettu huomattavasti. Parlamentti on hyväksynyt heinäkuun 2018 jälkeen 17 säädöstä, muun muassa kiistanalaisia muutoksia työjärjestykseensä. Ministerit eivät enää saavu parlamentin kuultaviksi, vaan parlamentin jäsenet voivat esittää heille ainoastaan kirjallisia kysymyksiä. Poliittinen kahtiajako on syventynyt entisestään, mikä näkyi varsinkin maaliskuussa 2019 järjestettyjen kunnallisvaalien alla. Se estää rakentavan vuoropuhelun käymistä parlamentissa. Opposition ja erityisesti HDP-puolueen (demokraattinen kansanpuolue) eristäminen jatkuu, ja monia HDP:n lainsäätäjiä on pidätetty. Parlamentaarisen koskemattomuuden pitkään tiedossa olleita puutteita ei ole korjattu. Äänestysprosentti oli korkea niin kesäkuussa 2018 järjestetyissä presidentin- ja parlamenttivaaleissa kuin maaliskuun 2019 kunnallisvaaleissakin. Äänestäjillä oli valinnanvaraa, vaikka ehdokkaat eivät olleetkaan voineet kilpailla tasavertaisin edellytyksin. Valtaapitävä puolue oli huomattavassa etuasemassa, se sai muun muassa runsaasti näkyvyyttä valtion omistamissa julkisissa ja yksityisissä tiedotusvälineissä. Kunnallisvaalien jälkeen korkein vaalilautakunta julisti, että Kaakkois-Turkissa valituiksi tulleista neljä pormestaria ja joitakin kunnallisvaltuuston jäseniä eivät ole virkaan soveltuvia, vaikka kyseisten henkilöiden ehdokkuus oli tarkastettu ja hyväksytty ennen vaaleja. Se myös mitätöi Istanbulin pormestarinvaalien tulokset ja ilmoitti, että vaalit uusitaan 23. kesäkuuta. Korkeimman vaalilautakunnan päätökset uusia Istanbulin vaalit ja nimittää toiseksi tullut ehdokas pormestariksi eräissä Kaakkois-Turkin kunnissa ovat vakava huolenaihe, koska ne vaarantavat vaaliprosessin laillisuuden ja koskemattomuuden ja kyseisten instituutioiden riippumattomuuden poliittiselta painostukselta. Ne ovat vastoin demokraattisen vaaliprosessin perimmäistä tavoitetta varmistaa kansan tahdon toteutuminen. Oppositiopuolueet vastustivat kiivaasti Istanbulin pormestarinvaalien tulosten mitätöintiä ja päätöstä niiden uudelleen järjestämisestä. Presidenttijohtoisen järjestelmän voimaantulo kokonaisuudessaan on muuttanut toimeenpanoelimiä ja valtionhallintoa merkittävästi. Presidenttijohtoinen järjestelmä, mukaan lukien pääministerin salkun ja eräiden muiden virkojen, kuten ministeriöiden alivaltiosihteereiden, lakkauttaminen, on johtanut siihen, että julkishallinto on aiempaa poliittisempi. Presidentillä on nyt valta nimittää valtaosa sääntelyviranomaisten johtajista. Jatkuvat paikallispoliitikkojen pidätykset ja erottamiset sekä uskottujen henkilöiden nimittäminen ja kyseisten nimitysten mielivaltaisuus ennen maaliskuun 2019 kunnallisvaaleja heikensivät äänestäjien poliittista edustusta ja olivat vakava uhka demokratian toteutumiselle paikallistasolla. Hallitus on uudistanut siviili- ja sotilasviranomaisten suhteita säätelevää oikeuskehystä ja kasvattanut toimeenpanoelinten valtaa asevoimiin huomattavasti vahvistaen näin siviilivalvontaa. Korkeat sotilastuomioistuimet on käytännössä lakkautettu osana valtiosääntömuutoksia, mutta sotilas- ja tiedustelupalvelujen velvollisuus raportoida parlamentille on edelleen puutteellinen ja turvallisuushenkilöstö nauttii edelleen kattavaa oikeudellista suojaa. Lainvalvontaa valvovan parlamentin valiokunnan toiminta jatkui tehottomana. Sotilasmenojen valvontaa koskevaa oikeudellista kehystä ei ole edelleenkään uudistettu. Tilanne maan kaakkoisosassa on jatkunut haastavana, vaikka turvallisuus onkin parantunut. Hallitus jatkoi turvallisuusoperaatioita Kurdistanin työväenpuolueen (PKK) toistuvien väkivallantekojen vuoksi. PKK kuuluu edelleen EU:n luetteloon terroritekoihin osallistuneista henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä. Vaikka hallituksella on perusteltu oikeus torjua terrorismia, sen vastuulla on myös varmistaa, että se tapahtuu oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen. Terrorismin vastaisten toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia. Jälleenrakentamista on jatkettu, mutta vain muutamat maan sisäiset pakolaiset ovat toistaiseksi saaneet korvauksia. Konkreettisiin toimiin rauhanomaiseen ja kestävään ratkaisuun tarvittavan uskottavan poliittisen prosessin uudelleen käynnistämiseksi ei ole ryhdytty. Turkki on valmistautunut kohtuullisen hyvin julkishallinnon uudistamiseen, mutta julkisten palvelujen ja henkilöstöhallinnon alalla on tapahtunut merkittävää taantumista, jonka vaikutus näkyy myös politiikassa ja vastuuvelvollisuudessa. Virkamiesjärjestelmään tehdyt muutokset ovat tehneet hallinnosta entistä poliittisemman. Ansioihin ja kilpailuun perustuvat nimitykset ylempiin johtotehtäviin ovat edelleen poikkeus. Vakavat prosessuaaliset puutteet herättävät kysymyksen siitä, miten tehokkaana oikeussuojakeinona poikkeustilan aikaisia toimenpiteitä käsittelevää tutkintalautakuntaa voidaan pitää erotettujen virkamiesten näkökulmasta. Turkin valmistelut oikeuslaitoksen osalta ovat alkuvaiheessa. Vakava taantuminen on jatkunut, ja aiempien raporttien suosituksia ei ole hyväksytty eikä pantu täytäntöön. Tuomareihin ja syyttäjiin kohdistuu edelleen poliittista painostusta ja lukuisia tuomareita ja syyttäjiä on siirretty vastoin tahtoaan. Tämä vaikuttaa kielteisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, laatuun ja tehokkuuteen. Uusien tuomareiden ja syyttäjien suuri määrä aiheuttaa huolta, koska nykyjärjestelmässä ei ole tehty mitään objektiivisten, ansioihin perustuvien ja yhtenäisten nimitys- ja ylentämiskriteereiden määrittelemiseksi. Poikkeustilan aikana lakkautettu Turkin oikeusakatemia avattiin uudelleen presidentin määräyksellä. Tuomareiden viraltapanojen ja pakkosiirtojen lamauttava vaikutus on havaittavissa edelleen ja saattaa johtaa laajamittaiseen itsesensuuriin. Turkki ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin oikeudellisten takeiden palauttamiseksi, oikeuslaitoksen riippumattomuuden varmistamiseksi suhteessa toimeenpanoelimiin eikä tuomari- ja syyttäjäneuvoston riippumattomuuden lisäämiseksi. Elokuussa 2018 ilmoitettiin oikeuslaitoksen uudistusstrategiasta vuosiksi 2019–2023, mutta sitä ei ole vielä hyväksytty. Turkki on kuullut Euroopan neuvostoa ja komissiota strategialuonnoksesta. Maa on varhaisessa vaiheessa korruption torjunnassa. Taantumista on tapahtunut, koska lakkautettuja ennaltaehkäiseviä elimiä ei ole korvattu riippumattomalla elimellä Yhdistyneiden kansakuntien korruption vastaisen yleissopimuksen, jonka osapuoli Turkki on, mukaisesti. Niin oikeudellinen kuin institutionaalinenkin kehys mahdollistivat edelleen sen, että toimeenpanevat elimet voivat vaikuttaa sopimattomalla tavalla paljon julkisuutta saaneiden korruptiotapausten tutkinta- ja syytetoimiin. Aiemmissa korruptiontorjuntastrategioissa esitettyjä lainsäädäntömuutoksia ei ole pantu täytäntöön. Julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on edelleen ristiriidassa EU:n säännöstön kanssa, ja poikkeuksia julkisista hankinnoista annettuun lakiin laajennettiin entisestään. Se, että Turkilta puuttuu vakavasti otettava korruptiontorjuntastrategia ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma, osoittaa, ettei maasta löydy poliittista tahtoa korruption torjumiseksi määrätietoisesti. Maassa ei ole pysyvää ja riippumatonta korruptiontorjuntaelintä eikä erityissyyttäjänvirastoa, joka voisi johtaa korruptiotapausten tutkintaa – vain muutama asiaan erikoistunut tuomioistuin. Korruptio on laajalle levinnyttä ja siksi edelleen huolenaihe.

Turkki on jossain määrin valmistautunut järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan, mutta kaiken kaikkiaan edistyminen on vähäistä. Maan on parannettava kyberrikollisuutta, omaisuuden menetetyksi tuomitsemista ja todistajien suojelua koskevaa lainsäädäntöään. Turkin tietosuoja ei vieläkään vastaa eurooppalaisia normeja. Sitä on tarkistettava sen varmistamiseksi, että Europolin kanssa parhaillaan neuvoteltava operatiivinen sopimus voidaan panna täytäntöön. Turkin olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön kattavampi ja johdonmukaisempi oikeudellinen kehys rikoksen tuottaman hyödyn menetetyksi tuomitsemista varten ja parannettava jäädytettyjen varojen hoitoa. Turkki on edistynyt hyvin muuttoliike- ja turvapaikkapolitiikan alalla ja jatkanut maaliskuussa 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman tehokasta täytäntöönpanoa. Turkista Egeanmeren saarille suuntautuvien sääntöjenvastaisten ylitysten määrä on ollut laskussa julkilausuman voimaantulosta alkaen. Turkin lainvalvontaviranomaisten tehostettu toiminta on tukenut kehitystä. Turkissa on maailman eniten pakolaisia. Maa on jatkanut määrätietoista toimintaansa heidän tukemisekseen ja antanut humanitaarista apua yli 3,6 miljoonalle rekisteröidylle syyrialaispakolaiselle ja noin 370 000:lle muualta lähtöisin olevalle rekisteröidylle pakolaiselle. Avun määrä on suurempi kuin koskaan aiemmin. Turkki on perustanut seitsemän asiantuntijoista muodostettua työryhmää täyttämään viisumivapautta koskevan vuoropuhelun jäljellä olevat edellytykset. Turkin viisumipolitiikan yhdenmukaistamisessa EU:n yhteisen viisumipolitiikan kanssa ei ole kuitenkaan tapahtunut edistystä. Vakava taantuminen on jatkunut ihmis- ja perusoikeuksien suhteen. Oikeudellisella kehyksellä taataan ihmis- ja perusoikeuksien kunnioittaminen yleisesti ottaen, mutta kehys ei edelleenkään vastaa Euroopan ihmisoikeussopimusta eikä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Taantuminen on ollut vakavaa sanan-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden sekä prosessuaalisten oikeuksien ja omistusoikeuksien osalta. Välittömästi poikkeustilan kumoamisen jälkeen annettuun lainsäädäntöön ei ole tehty muutoksia. Kyseisellä lainsäädännöllä poistettiin olennaiset suojatoimet muun muassa ihmisoikeusaktivisteihin, toimittajiin ja tutkijoihin kohdistuvilta loukkauksilta. Oikeuksien toteutumisen valvontaa heikentää oikeuksien ja vapauksien suojelusta vastuussa olevien instituutioiden hajanaisuus ja täyden riippumattomuuden puuttuminen samoin kuin riippumattoman oikeuslaitoksen puuttuminen. Ammattiliittoihin kohdistuu edelleen kovaa painostusta. Poikkeustilan aikaisten vakavien ihmisoikeusloukkausten tutkimiseksi, niistä syyttämiseksi tai niihin osallistuneiden rankaisemiseksi ei ryhdytty toimiin. Koko yhteiskunnassa vallitsi pelon ilmapiiri, kun eriävien ja vaihtoehtoisten mielipiteiden esittämistä vaikeutettiin poikkeustilan varjolla. Joulukuussa 2018 oli vangittuina yhteensä 57 000 henkilöä, joita vastaan ei ollut nostettu syytettä tai jotka odottivat oikeudenkäyntiä. Koko vankipopulaatiosta heidän osuutensa oli yli 20 prosenttia. Vankilat ovat ylikansoitettuja ja niiden olosuhteet huononemassa. Sananvapautta rajoitettiin edelleen ankarasti, ja presidenttiä solvanneita kirjailijoita, sosiaalisen median käyttäjiä ja muita suuren yleisön edustajia – jopa lapsia – vastaan nostettujen syytteiden määrä on noussut jyrkästi. Median omistusjärjestelyihin liittyvä läpinäkyvyyden puute herättää epäilyksen julkaistun sisällön riippumattomuudesta. Romanit elävät edelleen hyvin alkeellisesti, jäävät usein peruspalvelujen ulkopuolelle ja ovat riippuvaisia sosiaalietuuksista. Hankkeet kaupunkiympäristön uudistamiseksi kohdistuvat ensisijaisesti romaniyhteisöihin ja pakottavat kokonaisia perheitä siirtymään asuinalueiltaan. Kaikkein haavoittuvimpien väestöryhmien ja vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet on turvattava paremmin. Sukupuoleen perustuva väkivalta, syrjintä, vähemmistöihin kohdistuva vihapuhe, viharikokset sekä hlbti-henkilöiden ihmisoikeusloukkaukset ovat edelleen vakava huolenaihe. Turkki on ilmaissut tyytyväisyytensä siihen, että YK on aloittanut uudelleen sidosryhmien kuulemisen Kyproksen asemaa koskevien neuvottelujen jatkamista silmällä pitäen. Hiilivetyjen etsinnän mahdollinen aloittaminen Kyproksen rannikon edustalla on lisännyt jännitteitä alueella. Tilannetta pahentavat Turkin toimet ja lausunnot, joilla se kyseenalaistaa Kyproksen tasavallan oikeuden hyödyntää hiilivetyresursseja omalla talousvyöhykkeellään. Toukokuussa 2019 Turkki lähetti Kyproksen talousvyöhykkeelle porauslautan sota-alusten saattelemana. Komissio muistuttaa Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2018 antamasta lausunnosta, jossa Turkin laittoman toiminnan jatkuminen itäisellä Välimerellä ja Egeanmerellä tuomittiin vahvoin sanakääntein. Lausunnossa Turkkia muistutetaan sen velvoitteesta noudattaa kansainvälistä oikeutta, pitää yllä hyviä naapuruussuhteita ja kunnioittaa Kyproksen suvereniteettioikeuksia etsiä ja hyödyntää luonnonvarojaan EU:n säännöstön ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Maaliskuussa 2019 EU kehotti Turkkia pidättymään kaikista tällaisista laittomista toimista, joihin se vastaisi asianmukaisesti ja täyttä solidaarisuutta Kyprosta kohtaan osoittaen. EU on toistuvasti korostanut, että sen jäsenvaltioilla on suvereniteettioikeudet, joihin kuuluu oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia sekä etsiä ja hyödyntää luonnonvaroja EU:n säännöstön ja kansainvälisen oikeuden, esimerkiksi YK:n merioikeusyleissopimuksen, mukaisesti. Turkki ei ole edelleenkään täyttänyt velvollisuuttaan panna EU:n ja Turkin assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja täytäntöön kokonaisuudessaan ja syrjimättömästi, eikä se ole poistanut kaikkia tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteitä, joita ovat muun muassa suoriin liikenneyhteyksiin Kyproksen kanssa kohdistuvat rajoitukset. Kahdenvälisten suhteiden normalisointi Kyproksen tasavallan kanssa ei ole edistynyt. Muuttoliikeasioissa tehtävä operatiivinen yhteistyö Kreikan kanssa jatkui. Jännitteet Egeanmerellä ja itäisellä Välimerellä eivät kuitenkaan edistäneet hyviä naapuruussuhteita vaan heikensivät alueellista vakautta ja turvallisuutta. Kahdenväliset suhteet useiden EU:n jäsenvaltioiden, erityisesti Itävallan, Saksan ja Alankomaiden, kanssa ovat parantuneet. Alankomaat ja Turkki normalisoivat suhteensa. Turkki loukkasi Kreikan ja Kyproksen aluevesiä ja ilmatilaa toistuvasti ja kiihtyvään tahtiin. Toinen vakava huolenaihe oli kahden Turkin ja Kreikan välisellä maarajalla partioineen kreikkalaissotilaan kuusi kuukautta jatkunut pidätys, mutta suhteet paranivat huomattavasti sen jälkeen, kun sotilaat vapautettiin elokuussa 2018 ja Kreikan pääministeri vieraili Turkissa helmikuussa. EU on tässä yhteydessä ilmaissut jälleen syvän huolestuneisuutensa ja kehottanut Turkkia pidättymään kaikenlaisesta jäsenvaltioonsa kohdistuvasta uhkailusta tai jäsenvaltionsa vastaisesta toiminnasta ja välttämään kiistanaiheita ja toimia, jotka voisivat vahingoittaa hyviä naapuruussuhteita ja haitata riitojen rauhanomaista ratkaisemista. Jäsenyyden taloudellisten arviointiperusteiden osalta voidaan todeta, että Turkin talouden vakava taantuminen jatkui, mikä syvensi huolta maan markkinatalouden toiminnasta. Ulkoisen rahoituksen ehdot heikkenivät vuonna 2018 jyrkästi paljastaen vuosien mittaan kumuloituneet haavoittuvuustekijät. Turkin viranomaiset reagoivat tilanteeseen toteuttamalla erityyppisiä politiikkatoimia, jotka ovat vaikuttaneet kielteisesti markkinoiden toimintaan. Kielteisin vaikutus on ollut puuttumisella hintojen muodostukseen sekä ulkomaanvaluutan vapaan käytön rajoittamisella. Huoli tärkeimpien taloudellisten instituutioiden riippumattomuudesta on syventynyt. Vaihtotaseen alijäämä oli huipussaan vuoden 2018 alkupuoliskolla, minkä jälkeen se kutistui voimakkaasti talouden heikkenemisen ja liiran kurssin laskun seurauksena. Inflaatio nousi reilusti tavoitevaihteluvälin ylärajan yläpuolelle valuuttakriisin, vuosia voimakkaana jatkuneen luotonannon kasvun, rahamäärän voimakkaan kasvun ja alhaisten reaalikorkojen seurauksena. Valtiontukien läpinäkyvyyden parantamisessa ei tapahtunut edistystä. Mitä tulee kykyyn selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista EU:ssa, Turkki on saavuttanut jonkin verran edistystä ja se on hyvin valmistautunut. Turkki on integroitunut hyvin EU:n markkinoihin sekä kaupan että investointien osalta. Parannuksia on tapahtunut energia-alalla, ja tutkimukseen ja kehitykseen, koulutukseen ja fyysiseen pääomaan käytetyt menot ovat kasvaneet jonkin verran. Koulutuksen laatuun ja sukupuolten tasa-arvoon liittyy kuitenkin sitkeitä ongelmia. Mitä tulee kykyyn selviytyä jäsenyysvelvoitteista, Turkki on jatkanut lainsäädäntönsä mukauttamista EU:n säännöstöön, joskin hitaasti. Lisätaantumista on tapahtunut useissa pääomien vapaaseen liikkuvuuteen, julkisiin hankintoihin, kilpailuun, tietoyhteiskuntaan, talous- ja rahapolitiikkaan sekä ulkosuhteisiin liittyvissä keskeisissä seikoissa. Turkin valmistelut ovat pitkällä yhtiöoikeuden, Euroopan laajuisten verkkojen sekä tieteen ja tutkimuksen aloilla, ja se on valmistautunut hyvin tavaroiden vapaan liikkuvuuden, immateriaalioikeuksien, rahoituspalvelujen, yritys- ja teollisuuspolitiikan, kuluttajien ja terveyden suojelun, tulliliiton ja varainhoidon valvonnan aloilla. Julkisten hankintojen suhteen Turkki on valmistautunut kohtuullisesti; alan lainsäädännön lähentämisessä on edelleen merkittäviä puutteita. Myös pääomien vapaan liikkuvuuden, tilastojen, energian, verotuksen, talous- ja rahaliiton, aluepolitiikan, koulutuksen ja kulttuurin, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja liikennepolitiikan aloilla Turkki on valmistautunut kohtuullisesti. Niiden osalta tarvitaan huomattavia lisätoimia. Turkki on valmistautunut jossain määrin kilpailun, maatalouden, elintarvikkeiden turvallisuuden, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan, sosiaalipolitiikan ja työllisyyden sekä ympäristön ja ilmastonmuutoksen aloilla, joilla on laadittava kunnianhimoisempia politiikkoja ja pantava ne täytäntöön. Kaikilla aloilla on kiinnitettävä enemmän huomiota lainsäädännön noudattamisen valvontaan, ja monilla aloilla tarvitaan vielä merkittäviä edistysaskelia lainsäädännön lähentämiseksi EU:n säännöstöön, sääntelyviranomaisten riippumattomuuden lisäämiseksi ja hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi. Montenegro Raportointijaksolle oli jäsenyyden poliittisten arviointiperusteiden osalta leimallista se, että luottamus vaalijärjestelmää kohtaan pysyi heikkona. Järjestelmää on muutettava kokonaisvaltaisella ja osallistavalla tavalla. Tämän vuoksi parlamenttiin perustettiin syksyllä 2018 väliaikainen valiokunta valmistelemaan lainsäädännön uudistamista muun muassa vaalien osalta. Kunnianhimoisesta toimeksiannostaan huolimatta valiokunta ei ole vielä saanut aikaan tuloksia. Raportointijaksolla järjestettiin presidentinvaalit sekä kunnallisvaalit 11 kunnassa ja yhdessä kaupunkikunnassa. Kunnallisvaalit järjestetään edelleen rotaatioperiaatteella, mikä tekee niiden kansainvälisestä tarkkailusta vaikeaa ja johtaa usein väitteisiin sääntöjenvastaisuuksista, joita on mahdoton tutkia riippumattomasti. Poliittinen kenttä on edelleen hajanainen ja kahtiajakautunut, ja aito poliittinen vuoropuhelu puuttuu. Parlamentissa käytävän poliittisen vuoropuhelun palauttamisessa edistyttiin hieman vuoden 2018 aikana, kun valtaosa oppositiopuolueista palasi parlamenttiin väliaikaisesti ja osittain ja parlamenttiin perustettiin väliaikainen valiokunta. Suurin osa oppositiosta jatkoi kuitenkin parlamentin boikotoimista sen jälkeen, kun yksi oppositioon kuuluva parlamentin jäsen pidätettiin loppuvuodesta 2018 ja kun väitteet korruptiosta ja laittomasta puoluerahoituksesta (nk. kirjekuoritapaus) levisivät alkuvuodesta 2019. Nämä väitteet saivat myös kansalaiset kaduille osoittamaan mieltä ja opposition vaatimaan virkamieshallituksen muodostamista. Lisäksi poliittista vuoropuhelua pyrittiin käymään parlamentin ulkopuolella. Parlamentissa käytävän poliittisen keskustelun palauttaminen on kaikkien poliittisten toimijoiden vastuulla. Kaikkien puolueiden on osallistuttava aktiivisesti ja rakentavasti parlamentin vastuuvelvollisuuden kasvattamiseen, toimeenpanevien elinten valvontaan, demokraattiseen valvontaan ja lainsäädännön laadun parantamiseen. Julkisten varojen puoluepoliittisiin tarkoituksiin vuonna 2012 tapahtuneen väitetyn väärinkäytön poliittinen ja oikeudellinen seuranta ei edistynyt. Syyttäjä on alo