EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 12.12.2011 
SEK(2011) 1541 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
KOMISSION EHDOTUKSEEN EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON 
ASETUKSEKSI YMPÄRISTÖ- JA ILMASTOTOIMIEN OHJELMAN (LIFE) 
PERUSTAMISESTA 
{KOM(2011) 874 lopullinen} 
{SEK(2011) 1542 lopullinen} {SEK(2011) 1543 lopullinen} 
 
 
 1    Vastuuvapauslauseke:  Tämä tiivistelmä edustaa ainoastaan sen laadintaan osallistuneiden 
komission yksiköiden kantaa. Se ei rajoita komi ssion tulevien päätösten lopullista muotoa.  
 
 2    Tässä vaikutustenarvioinnissa arvioidaan vaihtoehtoja, jotka liittyvät ympäristö- ja 
ilmastotoimien ohjelman (Life) hallintaan  kaudella 2014–2020 (Life+-ohjelman seuraaja).  
Kesäkuun 29. päivänä 2011 antamassaan tiedona nnossa (monivuotista rahoituskehystä 
koskeva tiedonanto) komissio vahvisti kantan sa seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen 
vuosiksi 2014–2020, myös Life-ohjelman osalta. Suurimmat muutokset ovat seuraavat:  
i)  Ilmastotoimet-alaohjel man perustaminen (määrärahat koko kaudeksi 800 miljoonaa 
euroa). Alaohjelmalla on kolme painopistea luetta: ilmastonmuutoksen hillitseminen, 
ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja ilmastohallinto ja -tieto;  
ii)  Ympäristö-alaohjelman rakenteen parant aminen (määrärahat 2,4 miljardia koko kaudeksi) 
niin, että se käsittää luonnon monimu otoisuuden, ympäristön ja hallinnon;  
iii)  integroitujen hankkeiden käyttöönotto. Inte groidut hankkeet ovat demonstrointihankkeita, 
joilla pyritään saavuttamaan ympäristöt avoitteet, erityisesti käyttämällä muita 
jäsenvaltioiden tai EU:n varoja. 
1. Menettelyihin liittyvät kysymykset, asianosaisten kuuleminen ja 
vaikutustenarviointilautakunnan lausunto 
Tämän vaikutustenarvioinnin ovat laatineet ympä ristöasioiden pääosasto ja ilmastotoimien 
pääosasto muiden pääosastojen sekä EU:n  kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanoviraston 
avustuksella. Se perustuu laajaan an alyysiin ja kuulemiseen, erityisesti 
-  Life-ohjelman jälkia rviointiin (1996–2006) ja väliarviointiin (2007–2009)  
-  ulkoisten konsulttien tutkimuksiin ” Combined impact assessme nt and ex-ante evaluation 
of the review of the Life+ Regulation ” (Life+-asetuksen uudelle entarkastelun yhdistetty 
vaikutustenarviointi ja  ennakkoarviointi) ja ” Climate Change in the future multiannual 
financial framework ” (Ilmastonmuutos tulevassa m onivuotisessa rahoituskehyksessä) 
-  ”Sinun äänesi Euroopassa” -sivustolla järj estettyyn avoimeen sähköiseen kuulemiseen 
-  alueiden komitean järjestämän kuulemiseen, Life-komitean jäsenten ja jäsenvaltioiden 
ympäristöasiantuntijoiden kuulemiseen, si dosryhmien ad-hoc-kokoukseen sekä kahteen 
konferenssiin.   
Life-ohjelmaa pidetään yleisesti onnistuneena se kä ympäristön että sen tuottaman lisäarvon 
kannalta. Kaikkien sidosryhmien keskuudessa kanna tettiin laajalti Life-ohj elman jatkamista ja 
komission ehdotuksia. 
Vaikutustenarviointi toimitettiin vaikutustenarv iointilautakunnalle 29. heinäkuuta 2011 ja sitä 
muutettiin lautakunnan 13. syyskuuta 2011 antaman lausunnon mukaisesti.  
2. Life-ohjelman nykyinen rakenne ja tulokset 
Life-ohjelma on yksi EU:n johtavista ympä ristörahoitusohjelmist a: siitä on myönnetty 
rahoitusta 3 115 hankkeelle yht eensä 2,7 miljardia euroa.  
Nykyisen asetuksen nojalla kolmenlaiset toime npiteet ovat mahdollisia: 1) hankeavustukset 
(78 prosenttia määrärahoista)  kolmelle osa-alueelle, jotka ovat Life Luonto ja biologinen 
monimuotoisuus -osa-alue (NAT), jonka osuus  hankeavustusten määrärahoista on vähintään 
50 prosenttia, Life Ympäristöpolitiikka ja hal linto -osa-alue (ENV) ja Life Tiedotus ja 
viestintä -osa-alue (INF); 2) toiminta-avust ukset kansalaisjärjest öille (3 prosenttia 
määrärahoista); 3) palveluja ja tutkimuks ia koskevat julkiset hankintasopimukset 
(13 prosenttia määrärahoista) sekä hankkeiden  ja ohjelman valinnan, se urannan ja arvioinnin 
tekninen tuki (6 prosen ttia määrärahoista). 
 
 3    Arvioinneissa vahvistettiin, että  Life-ohjelma on onnistunut välin e, joka tuottaa huomattavasti 
eurooppalaista lisäarvoa. Li fe-ohjelman määrällisiksi h yödyiksi arvioidaan noin 600 
miljoonaa euroa vuodessa. Sen lisäksi Life-ohj elmassa parannettiin luonnon suojelua ja 
ennallistamista noin 4,7 miljoonan hehtaarin su uruisella maa-alueella (mikä vastaa kuutta 
prosenttia Natura 2000 -verko ston maa-alueiden kokonaispin ta-alasta). Life-ohjelmasta 
tuettiin myös ympäristön laadun parantamista, kuten veden laadun parantamista pinta-alaltaan noin kolmen miljoonan hehtaarin laajuisella al ueella, ilmanlaadun parantamista noin 12 
miljoonan ihmisen elinalueella, jätteiden vä hentämistä noin 300 000 t onnilla, kierrätystä 
miljoonalla tonnilla sekä hiilidioksidipääst öjen vähentämistä 1,13 miljoonalla tonnilla 
vuodessa. Life on lisännyt merkittävällä tavalla tietoisuutta, hyvää hallintoa ja yleisön osallistumista. Sidosryhmät katsovat ohjelma n menestymisen johtuvan ennen kaikkea sen 
joustavuudesta ja hallintatavasta.  
3. Ongelmien määrittely ja EU :n toimien tuottama lisäarvo 
EU:n toimet ovat tarpeen, sillä useimmat ympäri stö- ja ilmasto-ongelm at ovat luonteeltaan 
rajat ylittäviä eivätkä jäsenvaltiot pysty ratkaisemaan niitä kun nolla yksin. Lisäksi 
luonnonvarat ovat usein luonteeltaan julkishyödykke itä ja niiden jakautuminen on EU:ssa 
epätasaista.  
EU:n lisäarvo johtuu siitä, että  Life-ohjelma muodostaa perustan  käytäntöjen vaihtoa ja tiedon 
jakamista varten, niin että toimijat voivat oppia toinen toistensa kokemuksista ja torjua 
ympäristöongelmia entistä tehokkaammin. Lisä ksi Life-ohjelma lisää vastuunjakoa ja 
yhteisvastuullisuutta EU:n yhteisen hyvän suoj elun alalla. Life-ohj elmassa käynnistetään 
uusia toimia, tehdään kertaluont eisia investointeja, poiste taan EU:n ympäristö- ja 
ilmastopolitiikan täytäntöönpanon este itä ja testataan uusia menetelmiä laajentamista varten.  
Arvioinneissa ja kuulemisissa on myös selvite tty, miten ohjelman suunnittelua ja toimintaa 
voidaan parantaa, puuttumalla seuraaviin ongelmiin:  
- Strategisen lähestymistavan ja kriittisen massan puuttuminen. Ohjelm a ei vastaa kunnolla 
EU:n poliittisia painopisteitä. Tämä koskee er ityisesti ENV- ja INF-osa-alueita. Ellei 
ohjelmaan tehdä muutoksia, vaarana on, että va ikka Life-ohjelmasta jatkossa rahoitettavat 
hankkeet ovat varsin hyviä, ne ovat hajanais ia suhteessa säännöstöön, jolloin niistä on 
vaikeaa oppia mitään ja niitä on vaikeaa levittää ja toistaa tietyllä alalla ja EU:n muiden 
välineiden kautta. 
- Tiettyjen osa-alueiden (ENV ja INF) tavoitteet ja alueellinen soveltamisala on 
määriteltävä paremmin. Life ENV -osa-a lueessa pitäisi keskittyä tiiviimmin 
täytäntöönpanoon ja ke rrannaisvaikutusten luomiseen. EU:n ulkopuolisten toimien 
rahoittamiseen liittyvät rajoitukset ovat heikentäneet ohjelman tehokkuutta. 
- Täydentävyyttä ja synergiaetuja EU:n muiden varojen kanssa on lisättävä.  
- Hankkeiden tuloksia pitäisi hyödyntää paremmin ja taitotiedon siirtoa parantaa, erityisesti 
unionissa.  
- Haku- ja valintamenettelyjä  on yksinkertaistettava.  
- Kansalliset määrärahat eivät ole lisänneet ha nkkeiden tasapainoista jakautumista EU:ssa.  
 
 
 4    4. Tulevan ohjelman tavoitteet 
Life-ohjelmassa kehitetään ratkaisuja ympäri stö- ja ilmastopolitiikan  erityistavoitteiden 
saavuttamiseksi edistämällä politiikan täyt äntöönpanoa ja valmistelua sekä näiden 
huolenaiheiden sisällyttämistä muihin politiikanaloihin.   
Uuden ohjelman yleisenä tavoitteena on i) luoda paremmat yhteydet EU:n poliittisiin 
painopisteisiin, ilmastotoimet m ukaan luettuina, ii) edistää in tegroitujen hankkeiden käyttöä, 
iii) luoda synergiaet uja ja täydentää muita EU:n rahastoj a, iv) luoda eurooppa laista lisäarvoa 
ja edistää yhteisvastuuta ja vastuunja koa sekä v) yksinke rtaistaa ohjelmaa. 
Life-ohjelmalla on myös tiiviit yhteydet EU:n muihin rahastoihin, kuten koheesiorahastoihin 
(EKR, EAKR, koheesiorahasto), Euroopan maas eudun kehittämisen maatalousrahastoon 
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahast oon (EKTR). Life-ohjel man täydentävyyttä ja 
johdonmukaisuutta suhteessa tällaisiin ohjelmiin  on vahvistettu monivuotista rahoituskehystä 
koskevassa tiedonannossa. Life-ohj elmalla paitsi korjataan havait tuja puutteita myös pyritään 
luomaan synergiaetuja ja jäsenneltyä yhteistyötä näiden  rahastojen kanssa.  
 
5. Toimintavaihtoehdot ja vaikutusanalyysi 
Monivuotista rahoituskehystä koskevassa tiedon annossa vahvistetun määrärahojen lisäyksen 
pitäisi johtaa Life-ohjelman ympäristövaik utusten ja sosioekon omisten vaikutusten 
suhteelliseen kasvuun absoluuttisesti 750–1 000 miljoonalla eurolla. Vaikutusten voidaan 
odottaa kasvavan eniten ilmastonm uutoksen hillitsemisen ja siih en sopeutumisen alalla, koska 
ilmastotoimien määrärahoja on lisätty. Ma rkkinoille saatettavi en ekoinnovaatioiden 
jättäminen Ympäristö-alaohjelman ulkopuolelle voisi heikentää sosioe konomisten hyötyjen 
yleistä kasvua, mutta näitä toimia on parempi käynnistää EU:n muiden rahastojen kautta.  
Seuraavat vaihtoehdot koskevat vain näkökoh tia, joista ei päätetty monivuotista 
rahoituskehystä koskevassa tiedonannossa.   
A. Strategiseen suunnitteluun ja resur ssien jakamiseen liittyvät vaihtoehdot  
A1: Lähtötilanne – alhaalta ylöspäin etenevä  lähestymistapa kai kenlaisissa hankkeissa    
Alakohtaiset painopisteet asetettais iin koko ohjelmakaudeksi. Vuotuisissa 
ehdotuspyynnöissä ilmoitettaisiin edelleen aihealueisiin si sältyvät painopisteet, ei 
kuitenkaan tyhjentävällä tavall a. Integroitujen ha nkkeiden aihealueita ei rajoitettaisi. 
Nykyisellä ohjelmakaudella havaitut ongelmat, jotka liittyvät puutteelliseen fokusointiin ja 
vaikeuksiin luoda kriittistä  massaa, säilyisivät.  
A2: Ylhäältä alaspäin etenevä lähestymista pa kaikenlaisissa hankkeissa (niin että 
perinteisissä hankkeissa käyt etään joustavampaa ylhäältä alas päin etenevää lähestymistapaa 
ja integroituihin hankkeisiin sovelletaan jäykempää alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa) 
Komissio laatisi 2–3 vuoden työsuu nnitelmat, joissa määritettäis iin erityiset painopisteet, 
jotka eivät olisi perinteisten  hankkeiden osalta tyhjentävi ä, jotta mitään erityistä 
ympäristöalaa ei sivuutetta isi, kun taas integroiduissa hankkeissa keskityttäisiin 
painopistealoihin.   
Jos oletetaan, että Life-ohjelman tehottomin osa paranee 50 prosenttia ja toiseksi tehottomin 
kvartaali paranee 25 prosenttia, kokonais parannus olisi 19 pros enttia ja siten 
ympäristöhyödyt kasvaisivat vuodessa 150 miljoonaa euroa. 
A3: Ylhäältä alaspäin etenevän lähestymistavan soveltaminen integroitu ihin hankkeisiin ja 
alhaalta ylöspäin etenevän lähestymistavan sovelt aminen kaikkiin muunlai siin toimenpiteisiin  
 
 5    Komissio soveltaisi vain integroituihin hankkeisiin ylhäältä alaspäin etenevää 
lähestymistapaa keskittyäkseen ennalta koko  ohjelmakaudelle määritettyihin erityisiin 
painopisteisiin. Kaikilla painopistealueilla voitaisiin toimittaa peri nteisiin hankkeisiin 
liittyviä ehdotuksia. Se, ettei painopisteiden asettamiseen sovellettaisi fokusoidumpaa 
lähestymistapaa, voisi johtaa siihen, että ohje lmasta tuettavilla hankkeilla olisi heikot 
yhteydet politiikan valmistel uun ja täytäntöönpanoon. Ohjelmakauden aikana ei voitaisi 
tehdä muutoksia.   
 B. Integroitujen hankkeiden aihekohtais een keskittämiseen liittyvät vaihtoehdot
 
B1: Lähtötilanne – ei ai hekohtaista keskittämistä  
Integroituihin hankkeisiin liittyviä ehdotuksia voitaisiin toimittaa mahdollisuuksien mukaan 
kaikilla painopistealueilla, erityisesti luonnon, veden, jätteiden, ilman, meren sekä 
ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen aloilla. Tämä vaihtoehto toistaisi nykyiset laimennusongelmat. Perinteisiä hankkeita ei ehkä rahoitettaisi, jos Life-ohjelman 
haluttaisiin saavuttavan tavoitteet kaikilla pai nopistealueilla, joilla in tegroidut hankkeet ovat 
mahdollisia.  
B2: Aihekohtainen keskittäm inen tiettyihin aloihin  
Life-ohjelman rajallisten re surssien sekä strategisen fokusoinnin puuttumista koskevan 
kritiikin valossa integroiduissa hankkeissa voit aisiin keskittyä niihin  painopistealueisiin, 
joilla ne voisivat toimia parhaiten. Ympäristö-alaohjelman  kohdalla mahdollisia 
vaihtoehtoja on kaksi: 
– aihekohtainen keskittäminen kolmeen alaan (luonto, vesi ja jäte): ohjelma keskitettäisiin, 
ympäristöhyödyt lisääntyisivät (30–40 prosentt ia nykytilanteesta),  ja perinteisten 
hankkeiden rahoittaminen olisi mahdollista. Epäonnistumisen riski pysyisi pienenä, sillä nämä alat ovat Life-ohjelman parhaiten menest yneitä aloja. Muut al at voisivat kattaa 
osittain ilman ja meren. 
– aihekohtainen keskittäminen neljään alaan (luonto, vesi, jätteet ja ilma): poliittisten 
painopisteiden ja Life-ohjelma n väliset yhteydet paranisivat,  ja yleiset sosioekonomiset 
hyödyt lisääntyisivät (ilmanlaadun paraneminen voisi hyödyttää jopa 10:tä prosenttia EU:n 
väestöstä). Resurssien rajallis uuden vuoksi ilman ottaminen muk aan voi tarkoittaa sitä, että 
monet perinteiset hankkeet jäävät raja-arvon ala puolelle tai että veteen  ja jätteisiin liittyviä 
tavoitteita on madallettava. Ilmastotoimet-al aohjelman painopisteitä keskitettäisiin 
riittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen.  
C. Resurssien jakamiseen eri painopist ealueiden välillä liittyvät vaihtoehdot 
 
C1: Lähtötilanne – monivuotista rahoitusk ehystä koskevan tiedonannon mukainen jako  
Kohdennetut varat ovat yksi niistä keskeisistä te kijöistä, joilla lisä tään fokusointia ja 
saavutetaan kriittinen massa tietyllä alalla. Ilmastotoimiin keskittyminen voi lisätä ympäristöhyötyjä 50 prosenttia (135 miljoona sta eurosta vuodessa 270 miljoonaan euroon). 
Ellei Ympäristö-alaohjelmassa kuitenkaan kohde nneta resursseja etukäteen, NAT-osa-alue 
menettäisi piirteen, joka on o llut osasyy sen menestykseen Life  II-, Life III- ja Life+ 
-ohjelmissa, mikä heikentäisi osa-alueen  tuottamia suoria ympäristöhyötyjä.  
C2: Monivuotista rahoituskehystä koskevan ti edonannon mukainen jako se kä tilanne, jossa 
50 prosenttia Ympäristö-alaohjelman resursse ista kohdennetaan luonnon monimuotoisuuteen  
Myönteiset ympäristövaikutukset, joita saadaan resurssien jakamisesta etukäteen Ilmasto-
 
 6    alaohjelmaan, kasvavat, kun resu rsseja kohdennetaan etukäteen luonnon 
monimuotoisuuteen. Odotettavissa olisivat vähintään 450–500 miljoonan euron ylimääräiset 
ympäristöhyödyt. Integroituihin hankkeisiin liittyviä lisähyötyjä on vaikeaa kvantifioida. Tämä vaihtoehto vastaa sidosryhmien näkemystä. 
D. Maantieteelliseen jakautumisen vaikutuksiin  (kansalliset määrärah at) liittyvät vaihtoehdot
 
D1: Kaikkien hankkeiden valitseminen ansioiden perusteella  
Kaikki ansiot valittaisiin ansioiden perusteella.  Maantieteellinen jakautuminen ei vaikuttaisi 
asiaan. Vaarana on, että jotkin maat olisivat  edelleen yliedustettuja. Tällöin huomioon ei 
otettaisi sitä, että luonnonva rat jakautuvat epätasaises ti jäsenvaltioiden kesken. 
D2: Kaikkien hankkeiden valitseminen ansioiden  perusteella mutta taaten integroitujen 
hankkeiden maantieteellinen tasapaino  
Perinteiset hankkeet valittaisiin edelleen ansi oiden perusteella. Integroitujen hankkeiden 
kohdalla otettaisiin käyttöön järjestelmä maantie teellisen tasapainon takaamiseksi, sillä 
nämä hankkeet liittyvät pikemminkin alue ellisten tai paikallisen strategioiden 
kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja valmiuksie n kehittämiseen. Jäsenvaltioihin, jotka 
toteuttavat yhden integroidun hankkeen vuodessa, suhtaudu ttaisiin jatkossa vähemmän 
suotuisasti. Komissio takais i rahoituksen ainakin yhdelle  integroidulle hankkeelle 
jäsenvaltiota kohden jätteiden ja  luonnonsuojelun aloilla, yhde lle integroidulle hankkeelle 
rajat ylittävää vesipiiriä kohde n (Tonava, Rein jne.) ja kahde lle integroidulle hankkeelle 
luonnonmaantieteellistä aluetta kohden. Etusija lle asetettaisiin jä senvaltiot, joiden 
hallinnollinen kapasiteetti on pi eni, joilla on su uret luonnonvarat tai jotka ovat osa rajat 
ylittävää vesipiiriä. Strateginen ohjelma suunnittelu (vaihtoehto A2) mahdollistaisi 
muutokset, jos jollakin jäse nvaltiolla ei olisi yhtäkään  integroitua hanketta.   
D3: Perinteisten hankkeiden valitseminen vain ansioiden perusteella sekä kansalliset 
määrärahat (tietty summa jäsenva ltiota kohti) integroiduille hankkeille koko ohjelmakaudeksi  
Perinteiset hankkeet valittaisiin vain ansi oiden perusteella, kuten vaihtoehdossa D1. 
Integroitujen hankkeiden  osalta kussakin jäsenvaltiossa ja  kullakin alueella otettaisiin 
käyttöön ohjeellisten kansallisten määrärahojen  järjestelmä. Tämä vaihtoehto on sama kuin 
D2, mutta ohjeellisesti etukäteen jaettavat määr ärahat perustuisivat jä senvaltioiden kanssa 
sovittuihin ympäristö- ja ilmastotarpeisiin.  
E. Hallintoon ja tiedotukseen liittyvät vaihtoehdot  
E1: Lähtötilanne – kansalaisjär jestöjen rahoitus, komission tiedotustoimet ja hankkeisiin 
liittyvät tiedotus-/tiedonlevitysvelvoitteet  
Kansalaisjärjestöjen toiminnan rahoittaminen  jatkuu, sillä kansalai sjärjestöt lisäävät 
kansalaisyhteiskunnan osallist umista politiikan valmistelu un, edistävät täytäntöönpanoa, 
vahvistavat tietämysperustaa ja lisäävät kansalai sten tietoisuutta. Hankk eiden tiedotustoimia 
tehostetaan vahvemmalla strategisella lähestymistavalla ja edistämällä samankaltaisten hankkeiden verkostojen luomista painopisteaiheiden ympärille.  
E2: Kansalaisjärjestöjen rahoitus, ko mission tiedotustoimet, hankkeiden tiedotus-
/tiedonlevitysvelvoitteet ja  erityiset avustuksin ra hoitetut viestintäkampanjat  
Vaihtoehdossa E1 kuvattujen toimien lisäksi erityisillä hankeavustuksin rahoitetuilla 
hankkeilla tuettaisiin tiedot ukseen liittyviä valikoituja pa inopisteitä. Vaihtoehdon E1 
myönteisten vaikutusten odotetaan kasvavan, kun niitä täydennetään erit yisillä tiedotus- ja 
viestintähankkeilla.  
 
 7    F. Yksinkertaistamiseen  liittyvät vaihtoehdot  
F1: Lähtötilanne – online-välineet ja suuret hankkeet  
Vuodesta 2012 alkaen hakemukset tehdään sähköise sti käyttäen uutta tietoteknistä välinettä 
nimeltä ”eProposal”. Hakumenettelyä yksinkertai stamalla tarjouksenteko vaiheeseen liittyviä 
kustannuksia voidaan pienentää noin 20 prosenttia. Jos hallintohenkilökunnan tehokkuuden oletetaan kasvavan 50 prosenttia ja te knisen henkilökunnan tehokkuuden 10 prosenttia. 
eProposalin aikaansaamat säästöt olisivat 7 prosenttia. Jos hyöty olisikin molemmissa 
ryhmissä 50 prosenttia, voitaisii n odottaa saavutettavan 12 pr osentin säästöt. Siirtyminen 
suurempiin hankkeisiin merkitsisi hallinnoita vien hankkeiden kokonaismäärän pienenemistä 
(valituista 230 hankkeesta 100 hankkeeseen vuodessa ohje lmakauden loppuun mennessä). 
Tämä pienentäisi Life-ohjelman ylei skustannuksia ja hallintakustannuksia. 
F2: Lähtötilanne + valintamenet telyjen ja raportoinnin yksinker taistaminen: kaksivaiheinen 
valintamenettely ja raportoinnin yksinkertaistami nen sekä kansalaisjärje stöjen monivuotinen 
valinta  
Integroitujen hankkeiden kohdalla voitaisiin otta a käyttöön kaksivaiheinen valintamenettely. 
Raportointi- ja ohjelmasuunnittelukausi olisi kaksivuotinen, ja maks uaikataulua voitaisiin 
muuttaa niin, että hankkeen kassavirta olisi tasaisempi. Tämä pienentäisi 
raportointikustannuksia 25 prosenttia ja tuottaisi vuodessa 178 500–357 000 euron säästöt. 
Koska integroidut hankkeet ovat noin viis i kertaa suurempia kuin perinteiset hankkeet, 
transaktioiden määrä vähenisi  70 prosenttia. Kansalaisjärje stöjen monivuotinen valinta 
keventäisi valintamenettelyihin liittyvää hal linnollista taakkaa ainakin 50 prosenttia.  
F3: Lähtötilanne + tuotoksiin ja tuloksiin peru stuvat maksut verrattuina kertamaksuihin sekä 
tiettyjen kustannusten tukikelvottomuus  
Kertamaksujen käytön lisääminen (esimerkiksi  EU:n standardipäivärahojen maksaminen 
matkakuluista ja vakiomääräisten henkilö stömenojen soveltaminen) pienentäisi 
raportointikustannuksia. Tietty jen vaikeasti raportoitavien ja seurattavien kulujen 
tukikelpoisuuden rajoittaminen (esimerkiksi  rahoittamalla henkilöstömenoista vain 
hankkeeseen nimenomaisesti palkatusta ylim ääräisestä henkilökunnast a aiheutuvat menot 
tai katsomalla arvonlisävero tukikelvottomaksi)  yksinkertaistaisi nä itä menettelyjä. Tämä 
pienentäisi tukikelpoisia menoja 5–10 pros enttia arvonlisäveron tapauksessa ja 20–40 
prosenttia henkilöstömenojen kohdalla, mikä  voisi lannistaa potentiaalisia hakijoita. 
Osarahoitusosuuden nostaminen voisi tasapa inottaa näitä kielte isiä vaikutuksia. 
G. Ulkoistamiseen liittyvät vaihtoehdot 
 
Monivuotista rahoituskehystä koskevassa tiedon annossa komissio katsoi, että Life-ohjelman 
hallinnan pitäisi säilyä keskitettynä, mutta moni a hallintatehtäviä voitaisiin siirtää olemassa 
olevalle toimeenpanovirastolle. Tällä hetkel lä Life-ohjelman hallinnointiin tarvitaan 
henkilökuntaa noin 125 kokopäiväise n työntekijän verra n. Luku kattaa sekä ulkopuoliset 
palveluntarjoajat että EU:n virkamiehet. Hallinnolliset kustannukset ovat hieman yli 15 miljoonaa euroa eli 6,2 prosenttia ohjelm an vuotuisista kokonaismäärärahoista.  
G1: Täydellinen ulkoistaminen  
Sekä perinteisten hankkeiden että integroituje n hankkeiden valintaan ja seurantaan liittyvät 
hallintatehtävät, kansalaisjärjestöjen toiminta -avustukset ja tiedotustoimet siirrettäisiin 
olemassa olevalle virastolle. Life-ohjelman ha llinnointi, seuranta ja  arviointi jäisivät 
komission tehtäväksi. Teknisen tuen osalta  molemmat seuraavat vaihtoehdot ovat 
mahdollisia:  
 
 8    – ulkoistaminen korvaamatta teknistä tukea: kokonaiskustannukset olisiv at 6,3 prosenttia 
ohjelman määrärahoista   
– ulkoistaminen korvaamalla tekninen tuki: kokonaiskustannukset olisivat 6,0 prosenttia 
ohjelman määrärahoista. 
G2: Yhdistelmäratkaisu: perinteisten hankkeide n ulkoistaminen ja integroitujen hankkeiden 
säilyttäminen komissiossa  
Perinteisten hankkeiden ja ka nsalaisjärjestöjen toiminta-a vustusten hal lintatehtävät 
ulkoistettaisiin olemassa oleva lle virastolle, kun taas Ympäri stö-alaohjelman integroitujen 
hankkeiden hallinta ja ohjelman hallinnointi säilyisivät komission tehtävänä. Ensisijaisia 
syitä tähän olisivat halu varmistaa, että hankkeiden tulokset sisällytetään osaksi EU:n politiikkaa, integroitujen hankkeiden asianm ukaisen suunnittelun takaaminen sekä tiivis 
seuranta ja läheisten yhteyksien yl läpitäminen alakohtaisiin yksiköihin. 
Kokonaiskustannukset olisivat samaa luokkaa kuin  vaihtoehdossa G1 (k un teknistä tukea ei 
korvata tai se korvataan). 
Kaiken kaikkiaan tehtävien ulkoistaminen virastolle tuottais i seuraavia etuja: 
henkilöstömenot pienenisivät, ohjelman täytän töönpanon sekä viestintä- ja tiedotustoimien 
laatu säilyisi nykyisellään, ja komi ssiosta vapautuisi 19 virkaa.  
Vaarana kuitenkin on, että tehtävie n ulkoistaminen virastolle heik entäisi edellytyksiä tuottaa 
toivottua eurooppalaista lisäarvoa. Integroidut hankkeet ede llyttävät erityisesti huolellista 
suunnittelua yhteistyössä asiasta vastaavien pääo sastojen poliittisten yksikköjen kanssa sekä 
tiivistä seurantaa, jotta voidaan varmistaa niiden onnistuminen ja yhteydet täytäntöönpanoon. Nämä heikkenisivät, jos ohjelmaa hallinnoisi virasto.  
 
6. Vaihtoehtojen vertailua 
Edellä esitettyjä vaihtoehtoja arvioitiin ja verrattiin niiden tehokkuuden, johdonmukaisuuden 
ja tuloksekkuuden perusteella . Ensisijaisena vaihtoehtona pidetään siksi ohjelmaa, 
- jossa asetetaan alakohtaiset painopiste et koko ohjelmakaudeksi, laaditaan 2–3 vuoden 
työsuunnitelma ilman tyhjentävää painopisteide n luetteloa ja jossa kaikkiin hankkeisiin 
sovelletaan ylhäältä alaspäin etenev ää lähestymistapaa (vaihtoehto A2) 
- jossa integroidut hankkeet keskitetään ensisijaisesti rajalliseen määrään alueita 
(vaihtoehdot B2a tai B2b) 
- jossa Life-varat jaetaan monivuotista rahoituskehystä koskevassa tiedonannossa 
kuvatulla tavalla ja 50 prosenttia Ympäri stö-alaohjelman resursseista kohdennetaan 
luonnon monimuotoisuuteen (vaihtoehto C2) 
- jossa ”perinteisten” hankkeiden valintajärjestelmä perustuu ansioihin ja integroitujen 
hankkeiden valintajärjestelmä llä taataan maantieteellinen tasapaino (vaihtoehto D2) 
- jossa vahvistetaan kansalaisjärje stöjen roolia tiedonlevityksessä ja sovelletaan parempia 
hallinnointi- ja viestintäme netelmiä (vaihtoehto E1)  
- jossa otetaan käyttöön tietoteknisiä välinei tä ehdotusten esittämistä varten sekä 
integroitujen hankkeiden osalta kaksivaihein en lähestymistapa ja raportointivelvoite 
kahden vuoden välein; jossa lisätään kertamaksujen käyttöä ja yksinkertaistetaan 
menojen tukikelpoisuutta rajoittamalla s itä tiettyjen menojen osalta (F-kohdan 
vaihtoehtojen yhdistelmä) 
- jossa perinteisten hankkeiden ha llinta ulkoistetaan olemassa ol evalle virastolle, kun taas 
ohjelman hallinnointi ja Ympäri stö-alaohjelman integroituje n hankkeiden hallinta säilyy 
 
 9    asiasta vastaavien pääosastojen tehtävänä.  Näiden hankkeiden hallintaa voitaisiin 
ulkoistaa vähitellen väliarvioinni n pohjalta (vaihtoehto G2.) 
Näin vastattaisiin Life-ohjelmaa koskevissa arvioinneissa esitettyihin tärkeimpiin 
suosituksiin, jotka koskevat aiheko htaisen priorisoinnin parantam ista, yksinkertaistamista ja 
hyvää hallintoa. EU:n muiden rahastojen kan ssa saavutettavat syne rgiaedut olisivat 
huomattavat ja takaisivat pare mmat kerrannaisvaikutukset. Tämä  vaihtoehto tuottaisi noin 
900–1 210 miljoonan euron ympäristöhyödyt vuodessa. Tarjouksentekovaiheen kustannuksiin liittyvät säästöt o lisivat 7–12 prosenttia ja raportointivelvoitteis iin liittyvät säästöt 
25 prosenttia.   
7. Seuranta ja arviointi 
Ehdotettu seurantakehys on kaksitasoinen: tuotoksi a, tuloksia ja vaikutuksia seurataan hanke- 
ja ohjelmatasolla, kun taas menoja seurataan ohjelmatasolla. 
Tuotosten, tulosten ja  vaikutusten seuranta  
Hanke-ehdotuksiin sisällytetään odotettuja tuotoksia  koskevat taulukot , joiden pohjalta 
seurataan edistymistä. Kustakin alasta laad itaan aihekohtaiset rapor tit, joiden pohjalta 
levitetään tietoa ja valmistellaan politiikkaa. Life-ohjelmasta tehdään myös väliarviointi ja 
jälkiarviointi.  
Menojen seuranta ohjelmatasolla  
Jotta niistä yhteisistä hyödyistä, joita molemmat  alaohjelmat voivat tuottaa ilmastotoimien ja 
luonnon monimuotoisuuden kaltaisten erityisten pai nopisteiden alalla, saat aisiin näyttöä ja 
jotta näiden painopisteiden menotasoa koko Li fe-ohjelman ajan voitaisiin havainnollistaa 
paremmin, seurantakehys sisältää my ös menetelmän ilmastoon ja luonnon 
monimuotoisuuteen liittyvien menojen seuraamiseksi. Se kuvataan monivuotista 
rahoituskehystä koskevassa tiedonannossa, ja se perustuu OECD:n vahvistamiin niin sanottuihin Rion tunnusmerkkeihin.