FI    FI  
 EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 21.12.2011 
SEK(2011) 1623 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
Euroopan tilast o-ohelmasta 2013-2017 
{KOM(2011) 928 lopullinen} 
{SEK(2011) 1625 lopullinen}  
FI 2   FI JOHDANTO   
Monitahoinen poliittinen reagointi talous- ja  rahoituskriisiin ja Kreikan syksyllä 2009 
virheellisesti ilmoittamista lii allista alijäämää koskevista tie doista syntynyt luottamuskriisi 
sekä komission syyskuussa 2010 antamiin ehdotuksiin perustuva intensiivinen keskustelu siitä, miten unionin talouden hallintaa voidaan parantaa, ovat leimanneet viime vuosien talous- ja sosiaalipoliittista  keskustelua Euroopan unionissa. Mainittujen ehdotusten yksi 
perusperiaate on hyödyntää Euroopan  tilastoja ja indi kaattoreita laajem min ja tehokkaammin 
keskeisinä ja luotettavina taustatietoina talous- ja sosiaalipolitiikan päätöksenteossa, seurannassa ja arvioinnissa  sekä uudistuksissa kansalli sella ja EU:n tasolla.  
Samalla on otettava huomioon se tosiseikka, että vaikka tarve saada käyttöön nopeasti 
luotettavia ja riittäviä Euroopa n tilastoja on pakottava, odotukset  täyttävien korkealaatuisten 
tilastojen tuottaminen ei ole yksinkertaista. Euroopan tilastojärjestelmä (ESS) käsittää kaiken kaikkiaan 27 + 1 kumppania, 300 prosessia ja 50 000 tilastoalan toimijaa. Eri toimijat 
pyrkivät toteuttamaan useita keskenään kilpailevia prioriteetteja ja täyttämään virallisia ja luotettavia tietoja ja ”kovia” tilastotietoja koskevat poliittiset vaatimukset. Niiden on 
mukauduttava tiukkoihin vaatimuksiin kustannuste hokkaasti ja toissija isuusperiaatetta 
noudattaen samalla kun henkilöstö- ja rahoitu sresursseihin kohdistuu käytännön tasolla 
tiukkoja rajoituksia.  
Keskustelu talouden hallinnasta ja uusien yhte isön politiikkojen – esimerkiksi oikeus- ja 
sisäasiat, ilmastonmuutos ja tutkimus ja i nnovointi – asteittainen kehittäminen ja siitä 
seuraavat poliittiset aloitteet ja uudistukset osoittavat selvästi, kuinka tärkeää on, että 
Euroopan tilastojärjestelmä komission ohjaamana sitoutuu yhteisesti kehittämään ja 
tuottamaan Euroopan tilastoja ja säilyttämään  niiden laadun mahdollisimman korkeatasoisena. 
Tällä Euroopan tilasto-ohjelmaa 2013–2017 koskevalla ehdotuksella otetaan merkittävä askel 
kohti kauaskantoisten ja laaja-alaisten poliittiste n aloitteiden toteutumista. Tällaisia aloitteita 
ovat esimerkiksi BKT ja muut indikaattorit
1, Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän 
(EKT 2010) tarkistaminen ja talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamista 
koskeva komission kertomus2 (Stiglitz-Sen-Fitoussin rapor tti). Lisäksi sillä pyritään 
toteuttamaan tilastoalan prior iteetit ja aloitteet, joista  komissio on päättänyt loppuvuoden 
2009 jälkeen.  
Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 kattaa kaikki Eurostatin operatiiviset toimet ja 
talousarvion (lukuun ottamatta vuotta 2013, joka  on meneillä olevan Euroopan yritys- ja 
kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelman (MEETS) viimeinen vuosi). Jotta ohjelma 
mukautuisi mahdollisimman hyvin Euroopan tilas toja koskeviin jatkuvasti muuttuviin 
vaatimuksiin, erityistavoitteista, päämääristä ja indikaattoreista annetaan yksityiskohtaiset tiedot tilastoja koskevissa vuotui sissa työohjelmissa ja vuotuis issa hallintosuunnitelmissa. 
                                                
 
1 KOM(2009) 433 lopullinen. 
2 Report on the Measurement of Economic Performa nce and Social Progress, J.E. Stiglitz, A.Sen, 
J. -P. Fitoussi, 2009  (jäljempänä Stiglitz-Sen-Fitoussin raportti ). 
FI 3   FI 1. ONGELMAN  MÄÄRITTELY 
1.1. Ongelman kuvaus 
Euroopan tilastojärjestelmällä on tä llä hetkellä useita haasteita.  
(1) Ensinnäkin Euroopan tilastojen tarve on viime vuosina jatkuvas ti kasvanut, ja on 
epätodennäköistä, että kehityksen suunta muuttuu tulevaisuudessa.  
(2) Toiseksi tilastojen luonne on muuttumassa – tarvitaan enemmän monimuotoisia ja 
moniulotteisia tilastoja, joiden laatu on entistäkin parempi ja jotka ovat entistä ajantasaisempia.  
(3) Kolmanneksi uuden tyyppisiä tilastoja tarjoavi en uusien toimijoiden – mukaan lukien 
ne, jotka tarjoavat tietoa lä hes reaaliajassa – ilmestym inen tietopalvelumarkkinoille 
tarkoittaa sitä, että ESS:n ensisijainen tavoite tuleva isuudessa on tietojen tuoreus 
erityisesti silloin, kun kyseessä ova t lyhyen aikavälin taloustiedot.  
(4) Neljänneksi talouskriisin myötä korostuneet talousarvioon liittyvä t rajoitukset sekä 
kansallisella että Euroopan tasolla ja ta rve keventää yrityksill e ja kansalaisille 
aiheutuvaa rasitetta tekevät tila nteesta vielä haastavamman.  
Kaikkia näitä haasteita käsitellään EU:n tilast ojen tuotantotapaa koske vassa tiedonannossa ja 
sen täytäntöönpanoa koskevassa Euroopan tilastoj ärjestelmän yhteisessä strategiassa, joilla 
pyritään muokkaamaan ESS:n työskentelytapaa  tehokkaammaksi ja joustavammaksi. Kun 
EU:n tilastojen tuotannon tehostamiseen tähtääv ä uusi tuotantotapa panna an täytäntöön, sillä 
voidaan lisätä tehokkuutta ja parantaa ESS:n valm iuksia täyttää uudet tilastotietotarpeet. 
Visiota toteutetaan pitkällä aikavälillä, mutta vastaustaakkaa on tarpeen keventää myös 
lyhyemmällä aikavälillä, mikä kor ostaa entisestään tarvetta para ntaa priorisointi a ja keventää 
rasitetta. 
1.2. Perustelut EU:n toimille: toissijaisuus ja EU:n osallistumisen tuoma lisäarvo 
Unionin tilastojen laatiminen ja komission oikeus ehdottaa toimia  perustuvat Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 arti klaan. Toimivallan jakaminen unionin ja 
jäsenvaltioiden välillä  on perusteltua, koska monet til astoihin ja varsinkin Euroopan 
tilastoihin liittyvät näkökohdat ovat luonteeltaan kansainv älisiä. Jäsenvaltiot suorittavat 
tosiasiallisen tilastotiedon keruun kansallisella tasolla, mutta va sta koordinoitu lähestymistapa 
Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamise en ja levittämiseen takaa sen, että unionin 
toiminnalle olennaiset tilasto t ovat yhdenmukaisia ja verta ilukelpoisia. Lisäksi on sekä 
kansallisten että EU:n tason päättäjien edun  mukaista, että tilastotoimet suunnitellaan 
etukäteen tehokkaasti ja tarkoituksenmukaises ti muun muassa eurooppa laisista tilastoista 
annetussa asetuksessa (EY) N:o 223/2009 tarko itetun monivuotisen ohje lman avulla. EU:n 
osallistuminen on perusteltua ohjelman sisältäm ien toimien laajuuden taki a, sillä jäsenvaltiot 
eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun toiminnan tavoitetta, joka on Euroopan 
tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja le vittäminen Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 
avulla, vaan se voidaan saavuttaa paremm in EU:n tasolla Euroopan unionin säädöksen 
pohjalta. Vain komissio voi huo lehtia tilastotietojen riitt ävästä yhdenmukaistamisesta 
Euroopan tasolla kaikilla tämän säädöksen kattam illa tilastoaloilla jäsenvaltioiden suorittaessa 
varsinaisen tiedonkeruun edellä esitetyn mukais esti. Euroopan unioni voi näin ollen toteuttaa 
toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopim uksen (SEU) 5 artiklassa vahvistetun 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. 
FI 4   FI EU:n toiminta tuo lisäarvoa, koska siten tilast otoimet voidaan keskittä ä EU:n politiikkoihin ja 
koko Euroopan tilastojärjestelmän kannalta olennaisiin kysymyksiin. Sillä myös 
myötävaikutetaan resurssien te hokkaaseen käyttöön ja autetaan  kansallisia viranomaisia 
tehtävissä, jotka niiden on suoritettava mutt a joiden suorittamiseen niillä ei aina ole 
valmiuksia. Tällaisia tehtäviä ovat esimer kiksi priorisointi, yhdenmukaistaminen ja 
menetelmien kehittäminen. Lisäksi ehdotetusta toiminnasta saadaan erityistä lisäarvoa, koska 
sillä myötävaikutetaan olennaises ti tiettyyn unionin ensisijais een toimintaan, kuten Eurooppa 
2020 -strategiaan ja talouden hallinnan tehostamiseen. 
2. TAVOITTEET 
Monivuotiselle ohjelmalle voidaan  valita monia eri tavoitteita.  Euroopan tilastojärjestelmän 
kaikkien sidosryhmien laajojen kuulemisten jälk een vaikuttaa siltä, että  seuraavat yleiset, 
erityiset ja operatiiviset tavoitteet vastaisiva t tyydyttävästi suurimpaan osaan esiin tulleista 
sidosryhmien tarpeista, kun otetaan huomioon kaikki asiaan kuuluvat voimassa olevat 
Euroopan tilastoja koskevan lainsäädännön säännökset. 
Monivuotisen tilasto-ohjelman yleistavoitteet ovat: 
(1) Tuotetaan laadukkaita ja prio riteettien mukaisia tilastotietoja Euroopan unionin 
politiikkojen kehittämisen, seuraamisen ja arvioimisen tueksi. 
(2) Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet t uotantotavat, joilla pyritään lisäämään 
tehokkuutta ja parantamaan laatua. 
(3) Vahvistetaan kumppanuutta ESS:ssä ja  sen ulkopuolella ESS:n tuottavuuden 
lisäämiseksi ja sen johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana. 
Edellä mainittuja yleistavoitteita täydentävät erityistavoitteet
 kattavat seuraavat alueet: 
(1) Älykkään, kestävän ja osallistav an kasvun Eurooppa 2020 -strategia 
(2) Yhdennetty talouden hallinta sekä seuran tasykli vakaus- ja kasvusopimuksen ja 
talouspolitiikan yhdistämiseksi 
(3) Talouden globalisaatio ja globaalit arvoketjut 
(4) Taloudellinen ja sosiaalinen suoritus 
(5) Ympäristötilit ja ilmastonmuut okseen liittyvät tilastot  
(6) Yritystilastot, lyhyen aikavälin indika attorit, kansainväliset taloustoimet, 
globalisaatio, sisämarkkinoiden se uranta, innovointi ja matkailu 
(7) Kansalaisten Eurooppa (esimerkik si sosiaalinen yhteenkuuluvuus, köyhyys, 
väestöhaasteet, työmarkkinat, koulutus , elämänlaatu, turvallisuus, terveys ja 
vammaisuus, vapaa liikkuvuus ja sisämarkkinat) 
(8) Geospatiaaliset ja ympäristöön liittyvät ti lastotiedot sekä toimialojen tilastot 
(liikenne, maatalous, kalastus ja metsätalous). 
FI 5   FI Edellä mainittuja yleis- ja erityistavoi tteita täydentävät operatiiviset tavoitteet  kattavat 
seuraavat alueet: 
(1) ESS-laadunhallintajärjestelmä 
(2) Priorisointi ja yksinkertaistaminen 
(3) Moneen käyttötarkoitukseen soveltuvat tilastot ja tuotannon tehokkuuden lisääminen 
(4) Levittäminen ja tiedottaminen 
(5) Tilastoalan koulutus, innovointi ja tutkimus 
(6) Kumppanuus ESS:ssä; yhteistyö Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja tilastojen 
tuotantoon osallistuvien kansainvälisten järjestöjen kanssa; tilastoihin liittyvät 
neuvoa antavat ja avustavat toim et EU:n ulkopuolisissa maissa. 
3. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Edellä luetellut tavoitteet voidaan saavuttaa er iasteisesti monilla eri tavoilla, jotka voidaan 
tiivistää ja ryhmitellä kolmeksi päävaihtoehdoksi: 
3.1. Vaihtoehto 1:”nolla-vaihtoeht o”, ei Euroopan tilasto-ohjelmaa 
Ilman Euroopan tilasto-ohjelman oikeudellista ke hystä komission eri yksi köt keräävät ja/tai 
tuottavat Euroopan tilastot itsenäisesti omia re surssejaan käyttäen ja  saavat apua ESS:n 
institutionaalisilta tuottajilta ja/tai yksityisiltä tuottajilta.  
3.2. Vaihtoehto 2: Euroopan tilasto-ohjelm a 2013–2017 on yhteisön tilasto-ohjelman 
2008–2012 toisinto 
Tässä vaihtoehdossa ohjelma kattaa samat tilastot kuin nykyinen yhteisön tilasto-ohjelma. 
Tätä voidaan pitää perusskenaariona , johon muita vaihtoehtoja verrataan. 
3.3. Vaihtoehto 3: perustetaan uusi v iisivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma 
Ehdotetaan uutta viisi vuotta  kestävää Euroopan tilast o-ohjelmaa vuosiksi 2013–2017. 
Ohjelmaa kattaisi luvussa 2 esitetyt tavoitteet. 
3.4. Muut vaihtoehdot tai alavaihtoehdot 
Vaihtoehtojen 1 ja 3 välillä voidaan tunnistaa useita välivaihtoehtoja (ja/tai vaihtoehdon 3 
alavaihtoehtoja) määrittelemällä Euroopan tilastojen alajoukkojen  yhdistelmiä, jotka 
sisältyisivät monivuotiseen ohjelmaan. Näitä erinäi siä alavaihtoehtoja ei ole sisällytetty tähän 
asiakirjaan seuraavista syistä: 
• Kaikkia tärkeimpiä sidosryhmiä on jo kuultu laajasti siitä, mitä tilastoaloja Euroopan 
tilasto-ohjelmaan olisi sisä llytettävä tai jätettävä sisä llyttämättä (ks. kohta 1.5). 
• Yksi nykyisen monivuotisen ohjel man pahimmista puutteista on se, että toteutettavat 
toimet yritettiin määritellä liian yksityi skohtaisesti. Vaihtoehdon 3 päämääränä on 
laatia monivuotinen ohjelma, joka on riittävän joustava vastaamaan nopeasti 
FI 6   FI muuttuviin poliittisiin tarpeisiin. Euroopan tilasto-ohjelma onkin puite ohjelma, joka 
pannaan täytäntöön vuotuisilla työoh jelmilla. Työohjelmat valmistellaan 
menettelyssä, johon sisältyy vuoropuhelua tila stojen tuottajien ja käyttäjien sekä 
päättäjien kanssa, jotta voidaan m ääritellä kunkin vuoden prioriteettialat. 
4. VAIKUTUSTEN  ARVIOINTI 
Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 ei kuulu niih in komission aloitteis iin, joilla on 
määritelty olevan kauaskantoisia taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympä ristövaikutuksia, eikä 
se sen vuoksi sisälly komission työohjelmaan. 
Euroopan tilastojen tuottamista koskevat päät ökset riippuvat poliitti sesta päätöksenteosta. 
Tavoitteena on tukea poliittista päätöksentekoa tarjoamalla EU:n toimielimille ja jäsenvaltioiden viranomaisille ne  olennaiset tilastotiedot, joita  ne tarvitsevat EU-politiikan 
suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa.  
Tilastojen vaikutukset syntyvä t siitä, että ne muodostavat in frastruktuurin, joka palvelee 
monia tarkoituksia nykyaikaisessa tietoyhte iskunnassa. Tilastojen tai tilastoalan 
säädösehdotuksen taloudellisia, yhteiskunnallisi a ja ympäristövaikutuksia ei voida mitata, 
sillä Euroopan tilastot ovat perusedellytys näyttöön perustuva lle päätöksenteolle. 
Laadukkaiden tilastolukujen merkitys on tullut erityisen selvästi esiin viime vuosina, kun vakauden puute on johtanut kalliiksi tulleisiin  vääriin päätöksiin, va rojen virheelliseen 
kohdentamiseen ja jopa poliittisen järjestelm än merkittäviin häiriöihin. Kreikan kriisi on 
esimerkki huonojen tilastojen mahdollisista vaikutuksista. Eurooppalaisten politiikkojen 
suunnittelu ja arviointi ovat erittäin riippuvais ia hyvistä tilastoista. Tilastotiedot auttavat 
poliittisia päätöksentekijöit ä arvioimaan (ennakolta) EU :n politiikkojen mahdollista 
vaikutusta ja mittaamaan (jälkikäteen) niiden tosiasiallista vaikutusta. Tilastoja tarvitaan 
niihin tuloksiin pääsemiseen, joihin politii koilla pyritään, sekä mittaamaan edistymistä. 
Tilastojen on tulevaisuudessakin oltava tark oituksenmukaisia päätöksenteon tukemiseksi 
niillä kriittisillä politiikanaloilla, jo tka ovat Euroopan kansalaisille kaikkein 
merkityksellisimpiä ja joilla väärät päätökset  tulisivat Euroopalle erittäin kalliiksi.  
Useimpiin tilastoalan säädösehdotuksiin ei sovelleta vaikutusten arviointia koskevia 
muodollisia vaatimuksia, sillä tilastoalan ohjelmasuunnittelun vaikutukset kohdistuvat 
komission politiikkoihin. Euroopan tilastojen tuotta misella on kuitenkin vaikutuksia siten, että 
se aiheuttaa hallinnollista rasitetta kansallisill e laitoksille ja vastausrasitetta yrityksille ja 
kansalaisille.  
Nykyisessä toimintatavassa tiedonkeruujärje stelmän organisointi vähensi yrityksille 
aiheutuvaa rasitetta. Vähentämiseen liittyvät to imenpiteet otettiin käyttöön erikseen useissa 
eurooppalaisissa säädöksissä, joi lla säädetään tällä hetkellä jä senvaltioiden elinkeinoelämän 
taloudellista toimintaa koske vien tilastotie tojen keruusta. Tähän astisten saavutusten 
perusteella tällaisella ”savup iippu”-lähestymistavalla void aan vähentää kustannuksia ja 
rasitetta enää vain rajoitetusti. Ainoa tapa keventää erityisesti pk-yritysten rasitetta 
tulevaisuudessa on ottaa käyttöön uusi yhdennetty toimintatapa, joka perustuu tiedonannon KOM(2009) 404 täytäntöönpanoon. Tämä toimintatapa on mahdollista vain toteuttamalla vaihtoehto 3.  
Useilla ohjelmaan sisältyvillä aloitteilla voi daan keventää viranomaisten ja yritysten 
hallinnollisia kustannuksia ja hallinnollista ra sitetta. Tavoite voidaan saavuttaa parhaiten 
pitkän aikavälin hankkeilla, jotka perustuva t pääasiassa EU:n tilastojen tuotantotapaa 
FI 7   FI koskevan tiedonannon täytäntöönpanoon. EU:n tilastojen tuotantotavan tehostamiseen 
tähtäävän tiedonannon toteuttamisella lisätään tehokkuutta ja kevennetään prosessia uusien 
tilastotietotarpeiden täyttämi seksi. Euroopan tilasto-ohjel maan integroidaan vuoden 2013 
jälkeen lisää hankkeita, jotka kuuluvat tällä hetkellä MEETS-ohjelman soveltamisalaan.  
Jotta varmistetaan, että rasitteen keventämis essä saavutetaan konkreettisia tuloksia myös 
lyhyellä aikavälillä, ja jotta voidaan vapauttaa tarvittavat resurssit uusien strategisten 
tarpeiden täyttämiseksi, Eurostat on ottanut käyttöön strategialähtöisen priorisointimekanismin. Siinä on kaksi osa- aluetta: prioriteettien tarkastelu ja 
raukeamislausekkeiden käyttöönotto uusissa sä ädöksissä. Prioriteetti en tarkasteluun kuuluu 
olemassa olevien tilastovaatimus ten vuosittainen tarkastelu. V uotuisten tilastoja koskevien 
työohjelmien valmistelun yhteydessä Eurostat  tarkistaa joka vuosi olemassa olevat 
tilastovaatimukset, tutkii mahdollisuutta lopettaa tiedonkeruu tietyillä aloilla, joilla on suuri 
vaikutus kustannusten ja rasitteen vähentämis een, ja tekee alustavia ehdotuksia sellaisten 
voimassa olevien säädösten kumoamiseksi, jotka edellyttävät tilastotietojen keruuta. Lisäksi se tutkii mahdollisuutta lopettaa herrasmiess opimuksiin perustuva vapaaehtoinen tiedonkeruu 
sekä tarkastelee alueita, joilla voitaisiin toteuttaa yksinkertaist amistoimia. Ehdotuksia 
käsitellään perusteellisesti tila stojen tuottajien ja käyttäjien  kanssa, jotta voidaan laatia 
kaikkien sidosryhmien hyväksymä luettelo, j oka puolestaan sisälly tetään Eurostatin 
vuotuiseen työohjelmaan, jonka komissio hyväksyy. Toinen priorisointimekanismin osa-alue 
on raukeamislausekkeen käsitteen  käyttöönotto uusissa säädöksi ssä. Tällä tarkoitetaan sitä, 
että tulevaisuudessa uusia säädöksiä valmistelta essa niihin sisällytetään päättymis- ja 
validointipäivät tiedonker uun toteuttamiselle. Kun päättymi späivä lähestyy, käynnistetään 
perusteellinen keskustelu tiedonkeruun jatkamista rpeesta. Tiedonkeruuta ei jatketa, jollei sille 
ole selkeää ja perusteltua tarvetta.  
5. VAIHTOEHTOJEN
 VERTAILU 
5.1. Vaihtoehto 1:”nolla-vaihtoeht o”, ei Euroopan tilasto-ohjelmaa 
Euroopan tason viisivuotisen tilasto-ohjelman puu ttuessa ei olisi myöskään pitkän aikavälin 
suunnittelua, joka on ehdoton ed ellytys tilastotietojen kehitt ämiselle, tuottamiselle ja 
levittämiselle. 
Tällä vaihtoehdolla ei voitaisi mitenkään va rmistaa kohdassa 3 määriteltyjen tavoitteiden 
saavuttamista. Tällöin ei olisi olemassa  oikeudellista kehystä Euroopan tilastojen 
tuottamiselle, eikä käytössä olisi myöskään toimintamäärärahoja. Tilastojen käyttäjien (komission pääosastot, EKP jne.) o lisi itse tuotettava tai hankitt ava tilastot, mikä tapahtuisi 
koordinoimattomasti ja tehottomasti, eikä Euroopan  tilastojen laatua varmistettaisi yhteisesti 
sovitulla tavalla. Eri käyttäjien koor dinoimaton tilastokysyntä myös lisäisi 
yksityishenkilöiden, kotitalouksien ja yritysten sekä ESS:n inst itutionaalisten tilastojen 
tuottajien vastausrasitetta. 
5.2. Vaihtoehto 2: Euroopan tilasto-ohjelm a 2013–2017 on yhteisön tilasto-ohjelman 
2008–2012 toisinto 
Tällä vaihtoehdolla varmistettaisiin kohdassa 3 määriteltyjen tavoitteiden  saavuttaminen vain 
rajoitetusti, ja se vastaisi osittain jo vanhentune ita poliittisia prioriteetteja. Toimitetut tilastot 
vastaisivat kauden 2008–2012 poliittisia tarpeita, eikä niissä otettaisi huomioon uutta kehitystä ja Euroopan unionin en sisijaisten politiikkojen tarpeita , kuten älykkään, kestävän ja 
FI 8   FI osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiaa tai muita politiikoita, jotka kuuluvat komission 
strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010–2 014. Riittämättömien tilastojen kustannukset 
olisivat huomattavat. Lisäksi tila stot tuotettaisiin ”savupiippu”-mallin3 mukaisesti, eli 
hyödyntämättä Euroopan tilastojen uutta tuotanto tapaa, jolla pyritään  lisäämään tehokkuutta 
ja parantamaan laatua. 
5.3. Vaihtoehto 3: perustetaan uusi v iisivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma 
Tässä vaihtoehdossa Euroopan tilastot vast aisivat paremmin käyttäjien tarpeita. 
Laadunvarmistuksesta olisi sovi ttu, ja tilastojen tuottami nen olisi kustannustehokkaampaa 
uuden tuotantotavan ansiosta.  
Euroopan tilasto-ohjelmalle 2013–2 017 määritetyt tavoitteet olisiv at komission strategisten 
painopistealueiden mukaisia, ja niillä vastatta isiin Euroopan tilastojä rjestelmän tulevien 
vuosien haasteisiin. 
Eurostat on analysoinut huolellisesti kai kki sidosryhmiltä saamansa Euroopan tilasto-
ohjelman 2013–2017 luonnosta koskevat huomaut ukset, ja ne on otettu huomioon 
valmisteltaessa ohjelman tarkistettua versiota sisäistä lausuntokierrosta varten. 
Euroopan tilasto-ohjelmalla s itoudutaan Eurostatin käyttöön ottamaan priorisointiin 
perustuvaan strategiseen toimintatapaan, joka esitettiin Euroopa n tilastojärjestelmää 
käsittelevälle komitealle (ESS-komitea) vuonna  2010. Tässä toimintata vassa negatiivisten 
prioriteettien asettaminen on olennainen os a vuotuisten tilastoja koskevien työohjelmien 
valmistelua, ja siksi se tehd ään Euroopan tilasto-ohjelman koko kauden osalta. Jotta Euroopan 
tilasto-ohjelma toimisi yleisenä, joustava na ja uuden kehityksen huomioon ottavana 
suunnitteluvälineenä, siinä vahv istetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja 
levittämistä koskevat yleiset puitteet ja mä äritetään seuraavien viiden vuoden aikana 
toteutettavien toimien pääasialliset alat ja tavoitteet. Tavoitteet määritellään ja ohjelmoidaan 
tarkemmin vuotuisissa tilastoja koskevissa  työohjelmissa. Näin luodaan selkeä yhteys 
Euroopan tilasto-ohjelman ja vuotuisten tilastoja koskevien työohjelmien välille. 
5.4. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto 
Paras vaihtoehto näyttää olevan vaihtoehto 3,  jolla perustetaan uusi viisivuotinen Euroopan 
tilasto-ohjelma 2013–2017, koska se  on ainoa vaihtoehto, jolla voidaan saavuttaa kaikki 
määritellyt tavoitteet eli i) tuot taa laadukkaita tilastoja, jotka vastaavat käyttäjien tarpeita 
kattavuuden, ajantasais uuden, vertailukelpoisuuden ja lu otettavuuden suhteen, ii) tuottaa 
tilastotietoa kustannustehokkaasti ja iii) keventää vastaajien hallinno llista ja vastausrasitetta. 
Tästä syystä se on kolmesta va ihtoehdosta ainoa, jolla voidaan vastata tyydyttävästi kaikkiin 
kohdassa 2.1 määriteltyyn neljään haasteeseen. 
Selitys: ++ = erittäin myönteinen vaikutus; + = myönteinen vaikutus; 0 = ei vaikutusta 
tai neutraali vaikutus; - = kielteinen vai kutus; -- = erittäin kielteinen vaikutus. 
                                                 
3 Savupiippumallissa tilastot tuotetaan perinteisesti useassa rinnakkaisissa prosesseissa maittain 
(joissakin tapauksissa jopa alueittain) ja toimialoittain. Siinä kukin ”tuotehormi” vastaa tiettyä 
tilastoalaa ja siihen liittyvää tuotantotapaa. Kullakin alalla koko tuotantoprosessi tutkimussuunnittelusta tiedon keruuseen, käsittelyyn ja levittämiseen tapahtuu muista aloista erillään, ja kullakin alalla on omat 
tiedontoimittajansa ja käyttäjäryhm änsä. Savupiippumalli näkyy myös tilastoaloja kosk evassa Euroopan 
tason sääntelyssä. 
FI 9   FI 
 
6. SEURANTA  JA ARVIOINTI 
Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 on puiteohjelma,  joka toteutetaan vuotuisilla tilastoja 
koskevilla työohjelmilla ja ha llinnointisuunnitelmilla. Edistymistä seurataan osana vuotuista 
strategisen suunnittelun ja ohjelmo innin kierrosta, ja joka vuos i laaditaan kaksi kertomusta 
vuotuisen ja monivuotisen ohjelma n tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä. 
Ohjelman koko täytäntöönpanokauden aikana seurataa n erityisesti seuraavia seikkoja ja niistä 
laaditaan kertomukset: 1) lisäarvon määrä levit ykseen tarkoitettujen Eurostatin tietokantojen 
osalta (tilastoaloittain), 2) niiden käyttäjien os uus, jotka pitävät Euroopan tilastojen yleistä 
laatua ”erittäin hyvänä” tai ”hyvänä ”, ja 3) Eurostatin verkkosi vuilta ladattujen eri julkaisujen 
määrä. 
Myös uutta tuotantotapaa koskevan tiedon annon täytäntöönpanoa seurataan tarkasti. 
Ensimmäinen kertomus valmisteluvaiheen edistymisestä esitettiin ESS-komitealle toukokuussa 2011, ja se toimitetaan talous- ja valtionvarainministereiden neuvostolle 
(ECOFIN) marraskuussa 2011. 
Talousarvion ja rahoituksen osalta  ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan 
varainhoitoasetusta. Eurostat on laatinut tarkastusstrategian 2013–2017, joka liittyy ohjelman 
täytäntöönpanoon. Riskiin perust uvilla ennakko- ja jälkitar kastuksilla pyritään estämään 
petoksia / vähentämään petost en todennäköisyyttä toteuttamalla yksinkertaistamistoimia 
(esimerkiksi ohjelman tavoitteiden toteutta miseen liittyvien avustusten myöntäminen 
kertasuorituksina) ja ottamalla käytt öön kustannustehokkaita seurantamenettelyjä. 
Tarkoituksena on laatia Euroopan tilastoista  annetun asetuksen mukaisesti edistymistä 
koskeva välikertomus, joka ESS-komitean kuulemisen jälkeen toimitetaan Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2015. 
Ohjelmakauden lopussa Euroopan tilasto-ohjel masta tehdään jälkiarviointi. ESS-komiteaa 
kuullaan arviointikertomuksesta, jonka on määrä valmistua vuoden 2018 loppuun mennessä ja 
joka toimitetaan sen jälkeen Eur oopan parlamentille ja neuvostolle.