EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.6.2011 
SEK(2011) 812 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Maltan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto 
 
Maltan tarkistetusta vaka usohjelmasta vuosiksi 2011–2014 
{SEK(2011) 726 lopullinen} 
 
 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Maltan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto 
 
Maltan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
1 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, 
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivän ä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi t yöllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa ta louspolitiikan koordi nointia. Strategia 
keskitetään avainalueisii n, joilla tarvitaan  toimia Euroopan kestävän kasvun 
vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 s uosituksen jäsenval tioiden ja unionin 
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoi sta (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä 
lokakuuta 2010 päätöksen jäse nvaltioiden työllisyyspo litiikan suuntaviivoista
3. 
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt s uuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin 
ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL C …, s.. 
3 Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 
2011/308/EU. 
 
FI 3   FI (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tamm ikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen 
kasvuselvityksen. Tästä alkoi  uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja 
ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäte iskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka 
perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.  
(4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivän ä maaliskuuta 2011 julkisen talouden 
vakauttamisen ja rakenneuudi stuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta 
ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettuje n neuvoston päätelmien ja komission 
vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusij alle on asetettava 
talousarvioiden tervehdyttäminen ja julk isen talouden kestä vyyden palauttaminen, 
työttömyyden vähentäminen työmarkkina uudistusten avulla sekä uudet kasvua 
edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvalt ioita toteuttamaan näihin painopisteisiin 
perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jo tka sisällytetään niiden vakaus- tai 
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro 
Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioit a esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, 
että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(6) Malta toimitti vuonna 2011 laaditun kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä 
huhtikuuta 2011 ja vuosiksi 2011–2014 l aaditun vuoden 2011 tarkistetun 
vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, 
jotta niiden keskinäiset yhte ydet on voitu ottaa huomioon.  
(7) Kun talouskriisi alkoi, Maltan vienti ja i nvestoinnit vähenivät jyrkästi ja BKT:n määrä 
supistui 3,4 prosenttia vuonna 2009. Työllisyys  aleni vain vähän, muun muassa valtion 
tukitoimenpiteiden ansiosta. Vienti ja yritysten investoinnit elpyivät vahvasti vuonna 
2010, minkä johdosta Maltan talo udellinen toiminta piristyi  selvästi ja työttömyys 
väheni hiljalleen. Koska julkisen talouden velan m äärä on korkea (61,5 prosenttia 
suhteessa BKT:hen vuonna 2008), hallitus ei ryhtynyt laajaan fi nanssipoliittiseen 
elvytykseen ja julk isen talouden alijäämä vuonna 2009 (3,7 prosenttia suhteessa 
BKT:hen) säilyi alhaisempana kuin koko euroal ueella yhteensä. Julkisen talouden vaje 
ja velkasuhde säilyivät vuonna 2010 pääpiirteissään vakaina. 
(8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1466/97 mukaisen tarkistetun 
vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen  talouden ennusteiden 
perustana oleva makrotalouden skenaario on jossain määrin suotuisa, erityisesti 
ohjelmakauden loppuvuosina. Vakausohjelman tavoitteena on laskea ju lkisen talouden 
alijäämä vuoden 2010 3,6 prosentista suhteessa BKT:hen perussopimuksen viitearvon 
alle vuoteen 2011 mennessä. Tämän jälkeen vä hittäistä etenemistä  kohti keskipitkän 
aikavälin tavoitteena olevaa ta sapainoista rakenteellista rahoitusasemaa on tarkoitus 
tukea sitoutumalla varmistamaan kestävä, pitkälti menoperusteinen vakauttaminen. 
Vakausohjelmassa ei kuitenkaan ennakoida , että keskipitkän aikavälin tavoite 
saavutettaisiin ohjelmakauden aikana. Velk asuhteen arvioidaan positiivisen ja 
vahvistuvan perusjäämän ansiosta supist uvan vuoden 2010 aikaises ta huipustaan (68 
prosenttia suhteessa BKT:hen) 63,7 pr osenttiin vuonna 2014. Komission laskemat 
keskimääräiset vuotuiset rakenteelliset sopeutustoimet vuosina 2012–2014 ovat pääpiirteissään vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia. Ju lkisen talouden toteutumat 
voivat olla ennakoitua heikompia johtuen ma hdollisista menoylityksistä ja siitä, että 
tiedot vakauttamistoimia tukevista to imenpiteistä vuoden 2011 jälkeen ovat 
puutteelliset. 
 
FI 4   FI (9) Maltan keskeinen haaste on julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen keskipitkän 
aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi. Vuode ksi 2011 laaditussa talousarviossa otettiin 
käyttöön toimenpiteitä, jo illa korjataan liiallin en alijäämä vuonna 2011, mutta 
lisätoimet olisivat tarpeen tavoitteista lipsumisen varalta. Keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategian tueksi ei ole vielä laadittu konkreettisia toimenpiteitä, ja sen 
uskottavuus paranisi lujittamalla monivuo tista julkisen talouden kehystä. Eräs 
merkittävistä heikkouksista on se, etteivät monivuotiset tavoitteet ole luonteeltaan 
sitovia. Tästä syystä vaikuttaa siltä, että julkista taloutta suu nnitellaan melko lyhyellä 
tähtäimellä. Vakausohjelmassa todetaan, että menosäännön käyttöönottoa harkitaan. 
(10) Väestön ikääntymisestä, mm. eläkkeistä, julkiselle taloudelle aiheutuvat pitkän 
aikavälin vaikutukset ovat Maltassa huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa 
keskimäärin. Lisäksi iäkkäiden työntekijöi den osallistuminen työmarkkinoille on 
hyvin vähäistä, mikä johtuu edell een melko alhaisesta eläkeiästä, 
varhaiseläkejärjestelmien suosiosta ja iäkkäiden naisten hyvin alhaisesta työllisyysasteesta. Vuonna 2006 toteutetulla eläkeuudistukse lla eläkeikää korotettiin, 
tosin hyvin vähitellen, ja sillä puututaan tulevien eläkkeiden  riittävyyteen erityisesti 
muuttamalla indeksointijärjes telyjä avokätisemmiksi ja ottamalla käyttöön taattu 
kansallinen vähimmäiseläke. Kansallisessa  uudistusohjelmassa selostetaan käynnissä 
olevaa kuulemista, joka koskee ehdotuks ia eläketyöryhmän alulle paneman 
eläkeuudistuksen jatkamisesta. Ehdotuks iin kuuluu mm. nimeno maisen yhteyden 
luominen eläkeiän ja elinajanodotteen välille sekä pakollisen toisen ja vapaaehtoisen kolmannen pilarin käyttöönotto. Kansallise ssa uudistusohjelmassa ei kuitenkaan 
esitetä väestön aktiivista ikääntymistä koskevaa kattavaa stra tegiaa täydentämään 
käynnissä olevia ja suunniteltuja lains äädännöllisiä muutoksia. Pimeä työ on 
suhteellisen yleistä, ja siit ä aiheutuu riski julkisen ta louden kestävyyde lle pitkällä 
aikavälillä. Hallitus esittää kansallisessa uudistusohjelma ssa joitakin toimenpiteitä 
tämän ongelman ratkaisemiseksi, mutta siihen ei sisälly ehdotuksia vero- ja etuusjärjestelmän uudistamiseksi siten, et tä työssäkäynti saataisiin kannattamaan. 
Naisten työllisyysaste on Maltalla EU:n alhaisin, joten naisten työmarkkinoille osallistumisen edistäminen on yksi Maltan su urista haasteista. Ha llitus on esittänyt 
kansallisessa uudistusohjelmassa lukuisia na isiin työntekijöinä kohdistuvia aloitteita. 
Niiden toteutusta ja vaikutuks ia olisi arvio itava vuonna 2012. 
(11) Maltan teollisuus on viime vuosien aikana käynyt läpi perinpohjaisen 
rakennemuutoksen, kun perinteisen työvoimava ltaisen tehdasteolli suuden tilalle on 
syntynyt merkittävää lisäarvoa tarjoavaa uutta toimintaa. Tämä on johtanut siihen, että 
taitojen kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa työmarkkinoilla, minkä vuoksi on tarpeen 
huolehtia uusilla aloilla tarvittavien taitoj en saatavuudesta erityis esti korkea-asteen 
koulutuksella, kun Maltan talouden perustaa pyritään monipuolistamaan edelleen.  
(12) Koulunkäynnin keskeyttävien osuus on Malta ssa EU:n suurin, 36,8 prosenttia vuonna 
2009, kun EU:n keskiarvo oli 14,4  prosenttia. Myös korkea- asteen koulutuksen tai 
vastaavan suorittaneiden osuus 30–34-vuotiaista  on Maltassa ennätyksellisen alhainen 
(21,1 prosenttia, kun EU:n keskiarvo vuonna 2009 oli 32,3 prosenttia). Maan tavoitteena on supistaa koulunkäyn nin keskeyttävien osuus 29 prosenttiin ja kasvattaa 
korkea-asteen koulutuksen tai vastaavan suorittaneiden osuus 30–34-vuotiaista 33 
prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Malta  otti vuonna 2011 käyttöön toimenpiteitä 
mahdollisten koulunkäynnin keskeyttäjie n ohjaamiseksi kohti kiinnostavia 
uramahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen  tai toisen mahdollisuuden tarjoavien 
koulutusvaihtoehtojen kautta.  
 
FI 5   FI (13) Malta on yksi harvoista EU:n jäsenvaltiois ta, joissa on käytössä palkkojen yleinen 
indeksointimekanismi. Palkankorotukset on  kytketty pakolliseen  elinkustannusten 
mukautusmekanismiin, jonka tuloksena palk koja korotetaan inflaatiokehityksen 
mukaisesti. Palkankorotukset ovat kuitenkin  suhteessa suurempia palkka-asteikon 
alapäässä. Vähimmäispalkan lisäksi tämä mu kautus saattaa heikentää työvaltaisten 
alojen kilpailukykyä entisestään. Kysymys on erityise n tärkeä, kun otetaan huomioon 
energianhintojen äskettäiset korotukset, jotka saattavat joht aa palkka-hintakierteeseen. 
(14) Energiantuotannossaan Malt a on lähes täysin riippuvain en öljyn maahantuonnista, 
minkä vuoksi sen talous on herkkä öljyn hinnanmuutoksille. Kun lisäksi Maltan 
energiajärjestelmässä on puutteita, tuloksena saattaa olla ongelmia yritystoiminnalle ja 
pk-yritysten kilpailukyvylle. Uusiutuvista energialähteistä tuotettavan energian 
mahdollisuuksien hyödyntäminen voisi tuoda mukanaan kaksinkertaisen hyödyn: sillä 
parannettaisiin kilpailukykyä ja edistettäisiin en ergia- ja ilmastoalan tavoitteiden 
saavuttamista. Kansallisessa uudistusohjelmassa  esitetään kuitenkin vain vähän tietoja 
energia-alan toimenpiteistä, minkä vuoksi on vaikea arvioida  niiden toteutettavuutta ja 
kustannustehokkuutta. 
(15) Malta on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla4. Sitoumukset 
liittyvät sopimuksen kahteen osa-aluees een: kilpailukykyyn ja julkisen talouden 
kestävyyteen. Julkisen talouden osalta sitoumukset koskevat julkisen talouden 
kehyksen tilintekovelvollisuutta ja avoimuu tta, minkä lisäksi huomiota kiinnitetään 
sellaisten mekanismien käyttöönottoon, jo illa pyritään parantamaan talousarvion 
toteutumisen kurinalaisuutta. Tuottavuutta  koskevilla toimenpiteillä pyritään 
parantamaan liiketoimintaympäristöä ja yritysten rahoitusedellytyksiä sekä kehittämään kilpailua palvelualalla, erityisesti televiestinnässä. Vaikka Euro Plus -sopimukseen liittyvät sitoumukset sisältyvät kansalliseen uudistus ohjelmaan, ne eivät 
koske työllisyyttä ja julkisen talouden va kautta. Viranomaiset keskittyvät tuottavuuden 
lisäämiseen, mutta eivät tunnusta nykyise n palkkojen indeksointimekanismin 
vaikuttavan Maltan kilpailukykyyn. Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset 
on arvioitu ja otettu huomioon suosituksissa. 
(16) Komissio on arvioinut Maltan vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä 
Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset
5. Se on ottanut huomioon niiden 
merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspo litiikan kestävyyden 
kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, 
koska talouden ohjausta ja hallint aa on tarpeen tehostaa Euroopan unionissa 
kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason pa nos tuleviin kans allisiin päätöksiin. 
Tämän huomioon ottaen komissio katsoo, että vaikka tähtäimessä oleva edistyminen 
kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on tarkoituksenmukaista, vakausstrategiaan 
kohdistuu merkittäviä riskejä, koska sitä ei tueta konkreettisilla toim enpiteillä ja menot 
saattavat ylittyä, kuten aikaisemmin on tapahtunut. Lisäksi keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehyksen ei-sitova luonne ei mahdollisesti edistä julkisen talouden 
kurinalaisuutta. Väestön ikääntymisen suht eellisen suuret pitkäaikaiskustannukset, 
erityisesti eläkekustannukset, merkitsevät riskiä Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle. Kansallisessa uudistusohjelmassa myönnetään Maltan 
talouteen kohdistuvat merkittävimmät rake nteelliset haasteet, vaikkakin lisähuomion 
                                                
 
4 Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 726. 
5 SEC(2011) 726. 
 
FI 6   FI kiinnittäminen eräisiin kysymyksiin vaikutt aa aiheelliselta. Tällaisia kysymyksiä ovat 
esimerkiksi talouden työvoimapotentiaal in käytön parantaminen, palkkojen 
määräytymismekanismin uudistaminen sen varmistamiseksi, että palkat ja tuottavuuden kehittyminen vastaavat paremmin toisiaan, sekä energialähteiden monipuolistaminen.  
(17) Neuvosto on tutkinut Maltan tarkistetun vakausohjelman  vuodelta 2011 edellä esitetyn 
arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla  16 päivänä helmikuuta 2010 annetun 
neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto
6 on esitetty erityisesti jäljempänä 1 ja 2 
kohdassa esitetyssä suosituksessa. Neuvos to on tutkinut Maltan kansallisen 
uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt 
Eurooppa-neuvoston päätelmät,  
SUOSITTAA, että Malt a toteuttaisi vuosina 201 1–2012 toimia, joilla se  
(1) huolehtii liiallisen alijäämän korjaamis esta vuonna 2011 ja on valmis ryhtymään 
lisätoimenpiteisiin mahdollisten lipsumisten estämiseksi sekä toteuttaa konkreettisia 
toimenpiteitä vuoden 2012 alijäämätavoitteen  tukemiseksi; keskipitkän aikavälin 
vakauttamisstrategian uskottavuuden luj ittamiseksi määrittelee vaaditut yleiset 
toimenpiteet, sisällyttää julkisen talouden ta voitteet sitovaan, s ääntöihin perustuvaan 
monivuotiseen julkisen talouden kehykseen ja parantaa talousarvion toteutuksen 
seurantaa; 
(2) ryhtyy toimiin eläkejärjestelmän kest ävyydestä huolehtimiseksi nopeuttamalla 
asteittaista eläkeiän nostamista ja kyt kemällä sen elinajanodotteeseen; laatii 
korkeamman lakisääteisen eläkeiän täydennyks eksi aktiivista ik ääntymistä edistävän 
kattavan strategian, pyrkii rajoittamaan varhaiseläkejärjestelmien käyttöä ja 
kannustaa yksityiseen eläkesäästämiseen;  
(3) kohdentaa koulutusta vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarp eita, erityisesti 
toteuttamalla toimenpiteitä korkea-asteen koulutukseen pääsyn pa rantamiseksi sekä 
parantamalla ammattikoulutusjärjestelm än tehokkuutta; ryhtyy toimenpiteisiin 
koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisek si määrittelemällä, analysoimalla ja 
mittaamalla sen syitä vuoteen 2012 mennessä  ja perustamalla toimenpiteiden 
menestystä koskevan seurannan ja ra portoinnin säännöllisen mekanismin; 
(4) tarkastelee uudelleen työmarkkinaosapuolia  kuullen ja kansallisia käytäntöjä 
noudattaen automaattista palkkojen indeksoint imekanismia sen varmistamiseksi, että 
palkkakehitys vastaa paremmin työvoiman tuottavuuden ja kilpailukyvyn kehitystä;  
                                                 
6 Lausunnosta on säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa. 
 
FI 7   FI (5) tehostaa pyrkimyksiään vähentää riippuvuu ttaan öljyn maahantuonnista edistämällä 
investointeja uusiutuviin en ergialähteisiin ja hyödyntämä llä käytettävissä olevia 
EU:n varoja täysimääräisesti infrastrukt uurin kehittämiseksi ja energiatehokkuuden 
edistämiseksi.  
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja