FI Euroopan unionin virallinen lehti C 229/39

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kumppanuus tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa”

COM(2011) 572 final

2012/C 229/07

Esittelijä: Renate HEINISCH

Euroopan komissio päätti 21. syyskuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kumppanuus tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa

COM(2011) 572 final.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 23.–24. toukokuuta 2012 pitämässään 481. täysistunnossa (toukokuun 23. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 191 ääntä puolesta ja 2 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kumppanuus tarjoaa monenlaisia etuja ja että sen mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää aktiivisemmin. Siksi komitea kannattaa erityisesti komission aloitetta perustaa ja edistää lippulaivahankkeen innovaatiounioni puitteissa eurooppalaisia innovaatiokumppanuuksia, joiden tavoitteena on tehostaa tutkimus- ja innovointisykliä ja lyhentää aikaa tutkimuksesta markkinoille.

1.2 Kumppanuuksien pitkäaikainen kesto ja pysyvä vaikutus on turvattava luomalla puite-edellytykset, joiden avulla voidaan ratkaista hallintotapoihin, rahoitukseen ja täytäntöönpanoon liittyvät haasteet.

1.3 Perusedellytyksenä on, että kumppanuuksien on oltava yksinkertaisia, joustavia, osallistavia ja avoimia ja ohjausryhmien edustavia ja tasapainoisia. Kumppanuuksiin liittyvien nykyisten aloitteiden ja välineiden välisten suhteiden on oltava selvillä heti alusta alkaen.

1.4 ETSK painottaa yhteiskunnallisen innovoinnin merkitystä, koska se on keskeinen väline innovaatiomyönteisen ympäristön luomisessa ja sen avulla voidaan motivoida yrityksiä, julkista sektoria, työmarkkinaosapuolia ja muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita tekemään yhteistyötä ja siten parantaman omaa innovointi- ja suorituskykyään.

1.5 Kumppanuuslähestymistavan kehittäminen edellyttää eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien ja muiden poliittisten aloitteiden välisen suhteen selvittämistä ja jatkuvaa tarkastelua (tiedonannon 2.3.2 kohta).

1.6 Kun helpotetaan Euroopan tason ja kansallisten ohjelmien täytäntöönpanoa ja rahoitusta yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyn tehostamiseksi (tiedonannon 3.1.3 ja 3.3.3 kohta), olisi mukautettava kansallisia hallinnollisia menettelyjä, kansallisia tukiohjeita ja jäsenvaltioiden rahoitusjärjestelyjä.

1.7 Komitea suosittelee myös, että nykyiset resurssit keskitettäisiin entistä tehokkaammin, eri (yhteis)rahoitusmahdollisuudet yhdistettäisiin aihealueita vastaavasti entistä selkeämmin ja yksiselitteisemmin ja että niitä käytettäisiin kohdennetusti ja niistä tiedotettaisiin keskitetysti ja järjestelmällisesti.

1.8 Komitea suosittelee lisäksi kaikkien sellaisten kansallisten ja Euroopan tason toimijoiden ja aloitteiden ottamista mukaan kumppanuuksiin, jotka voivat turvata asianmukaisen sääntelyseurannan ja myötävaikuttaa kumppanuuksien kestävyyteen sekä niiden tulosten toteuttamiseen.

1.9 Kolmansien maiden ottamista mukaan tutkimus- ja innovaatiokumppanuuksiin olisi edelleen tuettava, jotta EU:sta tulisi entistä houkuttelevampi maailmanlaajuisena toimijana.

1.10 Kumppanuuksista saatujen kokemusten perusteella on selvitettävä, millaista ja miten vahvaa sitoutumista vaaditaan, jotta yhtäältä voitaisiin varmistaa joustavuus, avoimuus ja innovointikyky ja toisaalta turvata pitkäaikaiset ja vakaat kumppanuudet ja saada aikaan pysyviä vaikutuksia.

1.11 Inhimillisten, ajallisten ja taloudellisten resurssien säästämiseksi tulevaisuudessa olisi pyrittävä hyötysuhteen parantamiseen. Tämän vuoksi toimenpiteitä on koordinoitava paremmin, arvioitava säännöllisesti ja pantava johdonmukaisesti täytäntöön.

1.12 Kansallisen, alueellisen ja kunnallisen tason toimijoihin on luotava tiiviit yhteydet, jotta voidaan ottaa huomioon kansalliset ja alueelliset erityispiirteet. Silti ei saa jättää huomiotta nykyisten haasteiden maailmanlaajuista ulottuvuutta.

2. Komission tiedonanto

2.1 Komission tiedonannossa kumppanuudesta tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa (1) pohditaan, miten tutkimus- ja innovointitoiminnan nykyiset resurssit voitaisiin optimoida niin, että eurooppalainen tutkimusalue (ERA) voisi toteutua vuoteen 2014 mennessä ja että innovaatiounionilla, digitaalistrategialla ja muilla EU 2020 -lippulaiva-aloitteilla (2) voitaisiin saavuttaa tuloksia nykyisestä talous- ja rahoituskriisistä huolimatta.

2.2 Komissio palaa tiedonannossaan samaan, kumppanuuteen perustuvaan lähestymistapaan, jonka merkitystä voimien yhdistämisen välineenä korostettiin innovaatiounionista lokakuussa 2010 annetussa komission tiedonannossa (3) Kumppanuustoiminnassa on määrä luoda yhteyksiä Euroopan tason ja kansallisten julkisen sektorin toimijoiden välille julkisen sektorin sisäisillä kumppanuuksilla sekä julkisen ja yksityisen sektorin edustajien välille julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla (4) suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi ja Euroopan kilpailuaseman parantamiseksi.

2.3 Tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa, kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelmassa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) ja innovaatiounionin puitteissa on kehitetty ja kokeiltu erilaisia kumppanuuskonsepteja yhteisen vision löytämiseksi siitä, miten tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan kumppanuudet voisivat edistää älykkään ja kestävän kasvun toteutumista.

2.4 Komissio päättelee yleisarviossaan, että kumppanuudet tarjoavat monenlaisia etuja ja että niiden mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää aktiivisemmin.

2.5 Eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet voivat tarjota kattavat puitteet eri kumppanuuskonsepteille saattamalla yhteen kaikki tutkimus- ja innovaatiosyklin toimijat, ottamalla huomioon sekä ”tarjonnan” että ”kysynnän” ja varmistamalla poliittisen sitoumuksen sovituille toimille. Kumppanuudet ovat lisäksi tehokas keino saada pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) osallistumaan entistä tiiviimmin tutkimus- ja innovointitoimintaan.

2.6 Kumppanuudet eivät kuitenkaan toimi, jos niillä ei ole sopivia edellytyksiä. Kumppanuuksien pitkäaikaisuus ja pysyvä vaikutus on turvattava luomalla puite-edellytykset, joiden avulla voidaan ratkaista kumppanuuksiin liittyviin hallintotapoihin, rahoitukseen ja täytäntöönpanoon kohdistuvat haasteet.

2.7 Erilaisista kumppanuuksista saatujen tulosten perusteella on tehty jo tärkeitä päätelmiä kumppanuuksien vakiinnuttamista varten ja johdettu malleja edellä mainittujen haasteiden ratkaisemiseen (5).

3. Yleistä

3.1 Väestörakenteen muutos, ilmastonmuutos sekä globalisaatiosta johtuvat teollisuuden, talouden ja työmarkkinoiden muutokset ovat suurimpia haasteita Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulevalle kehitykselle. Näiden haasteiden ratkaisemiseen vaaditaan yhteisiä ponnisteluja, kaikkien potentiaalisten toimijoiden ottamista mukaan ja soveltuvien toimenpiteiden keskitettyä koordinointia. Haasteisiin on vastattava pikaisesti yhdistämällä tutkimuksen sekä tieteellisen, teknologisen ja yhteiskunnallisen innovoinnin voimavaroja.

3.2 Keskitettyä koordinointia vaaditaan myös resurssien yhdistämisessä, asianmukaisen talousarvion hankkimisessa ja määrärahojen jakamisessa, jotta tutkimus- ja innovointitoiminnassa voitaisiin hyödyntää myös niitä mahdollisuuksia, jotka liittyvät väestörakenteen muutokseen ja globalisaation aiheuttamiin haasteisiin.

3.3 Siksi ETSK kannattaa erityisesti komission aloitetta perustaa ja edistää lippulaivahankkeen innovaatiounioni (6) puitteissa eurooppalaisia innovaatiokumppanuuksia, joiden tavoitteena on tehostaa tutkimus- ja innovointisykliä ja lyhentää aikaa tutkimuksesta markkinoille (7).

3.4 Kumppanuuskonsepteja on kokeiltu tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa (8), kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelmassa (9), eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) puitteissa (10), innovaatiounionin puitteissa (11) ja aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevässä eurooppalaisessa innovaatiokumppanuuspilotissa, ja näiden konseptien analyysistä on jo voitu tehdä ensimmäiset päätelmät kumppanuuksien vakiinnuttamista varten (12).

3.5 Päätelmissä todetaan, että kumppanuuksien olisi oltava yksinkertaisia, joustavia, osallistavia ja avoimia ja ohjausryhmien edustavia ja tasapainoisia. Kumppanuuksiin liittyvien nykyisten aloitteiden ja välineiden välisten suhteiden olisi oltava selvillä heti alusta alkaen. Jotta kumppanuudet voivat kehittyä pitkäaikaisiksi ja vakaiksi, niillä on lisäksi oltava rakenteita, rahoitusta ja menettelyjä koskevat selkeät puite-edellytykset.

3.6 ETSK arvostaa ja tukee komission pyrkimystä laatia edellä mainittujen päätelmien pohjalta konkreettisia ehdotuksia ja suuntaviivoja sekä sisällyttää asiaa koskevia näkökohtia Horisontti 2020 -ohjelmaan. Tiedonannossa kuvatut ehdotukset ovat tarpeellisia, mutta komitean mielestä niitä on vielä täydennettävä.

4. Komission ehdotuksia koskevat erityiset kommentit

4.1 Eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien tavoitteet

4.1.1 Komitea arvostaa ja tukee komission tiedonannossa esitettyä tavoitetta luoda eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien avulla yhteyksiä ”tarjontapuolen” (tutkimus ja teknologia) ja ”kysyntäpuolen” (käyttäjät, sääntely, standardointi jne.) hyviksi osoittautuneiden välineiden välille (2.3.1 kohta). Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet voivat saattaa yhteen kansallisen ja alueellisen tason sekä julkisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan keskeiset toimijat ja vahvistaa niiden välistä kanssakäymistä, jotta voitaisiin optimoida välineitä, lisätä synergiaa ja keskittää resursseja sekä edistää innovointia – erityisesti yhteiskunnallista innovointia ja uusia liiketoimintamalleja (13) – ja vahvistaa poliittista sitoumusta.

4.1.2 Komitea pitää tässä yhteydessä tärkeinä komission ehdotuksia, jotka perustuvat aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevää eurooppalaista innovaatiokumppanuuspilottia ja muita kumppanuuksia koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (14) päätelmiin. Niiden mukaan hallintorakenteita, täytäntöönpanoa ja rahoitusta varten on luotava selkeät puite-edellytykset, jotta tutkimus- ja innovaatiokumppanuuksista voi tulla pitkäaikaisia ja tehokkaita.

4.2 Kumppanuuslähestymistapa tästä eteenpäin

4.2.1 Komitea katsoo, että kumppanuuslähestymistavan kehittämisessä on painotettava seuraavia asioita, ja ehdottaa niihin asianmukaisia lisäyksiä:

4.2.2 Eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien ja muiden politiikka-aloitteiden välisten suhteiden selkeyttäminen (tiedonannon 2.3.2 kohta): Näitä suhteita olisi valvottava jatkuvasti ja selkeytettävä erityisesti uusissa eurooppalaisissa innovaatiokumppanuuksissa.

4.2.3 Kaikkien niiden toimijoiden saaminen mukaan, jotka voivat turvata asianmukaisen sääntelyseurannan (2.3.2 kohta): Tätä varten on määriteltävä ja otettava huomioon innovaatioprosessin kunkin toimijan tehtävät ja tarpeet. On yhtä tärkeää, että toimenpide voidaan lopettaa, kun sen tavoite on saavutettu tai jos käy ilmi, ettei se johda tuloksiin.

4.2.4 Euroopan tason ja kansallisten ohjelmien täytäntöönpanon ja rahoituksen helpottaminen yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyn tehostamiseksi (3.1.3 kohta): Komitea katsoo, että tässä yhteydessä on mahdollisuuksien mukaan myös mukautettava kansallisia tukiohjeita ja rahoitusjärjestelyjä. Jäsenvaltioiden kansallisten hallinnollisten menettelyjen synkronoinnin tarve mainitaankin jo komission tiedonannossa (3.3.3 kohta).

4.3 Nykyiset kumppanuudet tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa

4.3.1 Kumppanuuskonsepteja on kehitetty ja kokeiltu tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman, ERA:n ja innovaatiounionin puitteissa (15).

4.3.2 Keskeisiä nykyisiä yhteisiä aloitteita ovat aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus (16), Euroopan digitaalistrategia (17), yhteinen ohjelma-aloite ”Lisää vuosia, parempaa elämää – väestörakenteen muutoksen tuomat mahdollisuudet ja haasteet” (18) ja suunnitteluvaiheessa oleva ohjelma ”Horisontti 2020” (19).

4.3.3 On välttämätöntä saada mukaan uusia keskeisiä toimijoita ja aloitteita sekä kansallisella että Euroopan tasolla, jos halutaan välttää markkinoiden pirstoutumista ja toiminnan päällekkäisyyttä. Mahdollisuuksia tutkimus- ja innovaatiokumppanuuksiin tai ainakin synergioiden luomiseen tarjoavat esimerkiksi aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalainen teemavuosi 2012 (20), Maailman terveysjärjestön Age-friendly Environments Programme (ikämyönteisten ympäristöjen ohjelma) (21) ja YK:n yleissopimus vammaisten oikeuksista (22).

4.3.4 Myös muiden kansallisen ja Euroopan tason toimijoiden asiaan liittyvät valmistelutyöt olisi otettava entistä paremmin huomioon. Niitä ovat esimerkiksi terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) (23) ja Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksen (IPTS) (24) erilaiset ohjelmat ja aloitteet.

4.3.5 Lisäksi ETSK korostaa, että kumppanuuksilla on tärkeä rooli, kun halutaan lisätä Euroopan houkuttelevuutta maailmanlaajuisena kumppanina tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa. Kumppanuudet tuovat mukanaan tarvittavaa mittavuutta ja laajuutta ja edistävät siten tutkimukseen tehtävien investointien tuloksellisuutta ja toimivuutta maailmanlaajuisten toimijoiden hyväksi (25). ETSK kannustaa kumppanuuksien kehittämistä edelleen tähän suuntaan.

4.3.6 Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan kumppanuuksien saaminen kestävälle pohjalle edellyttää rakenteellisten puite-edellytysten ohella myös suuntaa-antavaa ja toteuttamiskelpoista yhteistä visiota. Komitea katsoo sen vuoksi, että kaikkien mahdollisten muiden toimijoiden, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja iäkkäiden ihmisten lisäksi myös työmarkkinaosapuolet ja nuoret tai näiden edustajat on saatava mukaan kumppanuuksiin, jotta kumppanuuksista saataisiin tehokasta apua pysyville kehityskuluille ja kestävien ratkaisujen toteuttamiselle.

4.3.7 Innovaatiot eivät välttämättä synny lineaarisen prosessin tuloksena, vaan sektoreiden, järjestelmien ja konseptien verkottumisen ja integroinnin kautta. Esimerkiksi palveluihin liittyviin innovaatioihin myötävaikuttavat usein yhteiskunnan rakennemuutokset, kuluttajien uudet tarpeet ja yritysten reaktiot tällaisiin muutoksiin. Nämä tekijät onkin otettava huomioon etenkin, kun halutaan edistää yhteiskunnallista innovointia.

4.4 Muita täydentäviä ehdotuksia

4.4.1 Rahoitus ja täytäntöönpano – komission tiedonannon 3.2 kohta

4.4.1.1 Luotettava rahoituskehys on välttämätön edellytys pitkäaikaisille kumppanuuksille. Komission ehdotukset Euroopan ja kansallisen tason nykyisten rahoitusvälineiden yksinkertaistamisesta ovat näin ollen varsin hyödyllisiä, ja ne olisi ehdottomasti pyrittävä toteuttamaan.

4.4.1.2 Olisi myös hyvä yhdistää eri (yhteis)rahoitusmahdollisuudet aihealueen mukaan entistä selkeämmin ja yksiselitteisemmin. Näin saataisiin vankka pohja aloitteiden suunnittelulle ja täytäntöönpanolle. Komitea suosittelee siksi, että nykyiset resurssit koottaisiin entistä tehokkaammin yhteen ja niitä käytettäisiin kohdennetusti ja niistä tiedotettaisiin keskitetysti ja järjestelmällisesti.

4.4.2 Tulevien kumppanuksien sitoutumisasteen selvittäminen

Tähänastisissa kumppanuuksissa sitoutumisaste on ulottunut tietyillä painopistealueilla tehdystä löyhästä yhteistyöstä yksittäisten kumppaneiden sitoutumiseen ajallisin ja taloudellisen rajoituksin, ja ääripäänä on ollut kaikkien kumppanuuteen osallistuvien toimijoiden pitkäaikainen sitoutuminen. Horisontti 2020 -ohjelmaa varten on selvitettävä saatujen kokemusten perusteella, millaista ja miten vahvaa sitoutumista vaaditaan, jotta yhtäältä voitaisiin varmistaa joustavuus, avoimuus ja innovointikyky ja toisaalta turvata pitkäaikaiset ja vakaat kumppanuudet ja saada aikaan pysyviä vaikutuksia.

4.4.3 Täytäntöönpano

Tutkimus- ja innovaatiokumppanuuksien painopisteenä olisi oltava sopiviksi arvioitujen toimenpiteiden nopea ja johdonmukainen täytäntöönpano. Sen vuoksi on vahvistettava tieteen ja käytännön vuorovaikutusta ja pyrkimyksiä käyttäjälähtöisyyteen sekä pyrittävä ottamaan monenlaisia toimijoita mukaan innovaatiokumppanuuksiin. Jottei tuhlattaisi kallista aikaa eikä inhimillisiä ja taloudellisia resursseja, olisi vastedes pyrittävä parantamaan hyötysuhdetta ja koordinoimaan toimenpiteet paremmin, arvioimaan niitä jatkuvasti ennalta määrätyin perustein ja panemaan ne johdonmukaisesti täytäntöön.

4.4.4 Teollis- ja tekijänoikeudet

Kun hankkeeseen tai kumppanuuteen osallistuu useita toimijoita, on otettava huomioon yhteisen kehitystyön tulosten omistusoikeudet. Myös tulevissa innovaatiokumppanuuksissa on alusta alkaen varmistettava tämän kysymyksen oikeudenmukainen ratkaiseminen, jotta kaikki siihen osallistuvat tahot – myös kumppanuuksiin osallistuvat loppukäyttäjät – saavat asianmukaisen osuuden tuista ja mahdollisesti tuotettavista voitoista.

4.4.5 Alueellinen sijoittuminen

Kumppanuuksien on aina toteuduttava ja osoittauduttava toimiviksi käytännössä. Siksi on erittäin suositeltavaa luoda tiiviit yhteydet toimijoihin kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla sekä ottaa huomioon kansalliset ja alueelliset erityispiirteet, koska olosuhteet vaihtelevat huomattavasti sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä. Korostettaessa paikallisten olosuhteiden merkitystä ei kuitenkaan saa jättää nykyisten haasteiden maailmanlaajuista ulottuvuutta kokonaan huomiotta.

4.4.6 Esimerkillisiä malleja

4.4.6.1 Menestyksekkäiden kumppanuuksien malleiksi olisi kerättävä esimerkkejä nykyisistä hyviin tuloksiin johtaneista kumppanuuksista. Niitä olisi hyvä myös esitellä. ETSK ehdottaa nykyisten tiedotustapojen, kuten CORDIS-verkkosivuston, täydentämistä esimerkiksi omalla verkkoportaalilla tai vuosittaisilla tapahtumilla, joissa palkitaan menestyksekkäitä kumppanuuksia.

4.4.6.2 Hyödyllistä voisi olla myös kumppanuuksien epäonnistumiseen johtaneiden syiden selvittäminen ja niistä oppiminen. Komitea suosittelee siksi tietojen keräämistä sekä esimerkillisistä malleista että epäonnistuneista hankkeista ja niihin liittyvistä olosuhteista, ja näiden tietojen aktiivista levittämistä.

4.4.7 Käsitteiden merkityksen selventäminen

4.4.7.1 Käsitteille ”innovaatio”, ”tutkimus” ja ”kumppanuus” ei toistaiseksi ole vakiintunutta määritelmää. Komission tiedonannossa on määritelty tärkeitä puite-edellytyksiä käsitteelle ”kumppanuus” (26) ja käsitettä ”innovaatio” on selitetty useissa tiedonannoissa ja lausunnoissa (27), mutta se, mitä tulevilla tutkimuksilla tarkoitetaan, on edelleen hämärän peitossa tai perustuu esimerkkeihin. Väestörakenteen muutoksen ja maailmanlaajuisten yhteiskunnallisten haasteiden vuoksi ei ainakaan voida luopua korkeatasoisesta perustutkimuksesta.

4.4.7.2 Tämä lausunto ei kuitenkaan ole oikea paikka tutkimuskysymysten selvittämiselle. Komitea laatii aiheesta oma-aloitteisen lausunnon ”Kahdeksas tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma: ikääntymistä koskevat toimintasuunnitelmat” (28).

4.4.8 Mahdollisuuksien hyödyntäminen

Väestön ikääntyminen on oivallinen esimerkki onnistuneesta vuorovaikutuksesta lääketieteellisten ja teknisen tutkimus- ja kehitystoiminnan sekä sosiaalisen kehityksen välillä. Kun yhdistetään kaikki saatavilla olevat älylliset, taloudelliset ja käytännön resurssit voidaan tulevaisuudessakin kehittää huomattavia voimavaroja ajankohtaisten haasteiden ratkaisemiseksi.

Bryssel 23. toukokuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 572 final, 21.9.2011.

(2) COM(2010) 546 final. Ks. myös IP/10/225. Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2010 Lissabonin strategian seurantaa varten suunnitellun kymmenvuotisen ohjelman. Sen tavoitteena on älykäs, kestävä ja osallistava kasvu sekä kansallisen ja EU:n talouden koordinoinnin parantaminen.

(3) COM(2010) 546 final; ks. myös ETSK:n antama lausunto, EUVL C 132, 3.5.2011, s. 39.

(4) Esimerkkeinä julkisen sektorin sisäisistä kumppanuuksista mainitaan muun muassa ERA-NET ja ERA-NET Plus -verkostot, 185 artiklan mukaiset aloitteet sekä yhteinen ohjelmasuunnittelu. Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin kuuluvat esimerkiksi yhteiset teknologia-aloitteet ja tulevaisuuden internet.

(5) Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2011) 1028 final, 1.9.2011.

(6) COM(2010) 546 final, 6.10.2010.

(7) COM(2011) 572 final, 21.9.2011.

(8) EUVVL L 412, 30.12.2006, s. 1 ja EUVL C 65, 17.3.2006, s. 9.

(9) EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15 ja EUVL C 65, 17.3.2006, s. 22.

(10) COM(2000) 6 final sekä EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70.

(11) Ks. alaviite 6.

(12) Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2011) 1028 final, 1.9.2011.

(13) EUVL C 132, 3.5.2011, s. 22–25.

(14) SEC(2011) 1028 final.

(15) Ks. alaviite 4. Hyvä esimerkki julkisen sektorin sisäisestä kumppanuudesta on tietotekniikka-avusteista asumista koskeva yhteinen ohjelmasuunnittelu, jonka mukaisesti on investoitu yli 600 miljoonaa euroa. Konkreettinen esimerkki julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista on (sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva) yhteinen teknologia-aloite ARTEMIS.

(16) Ks. IP/10/1288.

(17) Ks. IP/10/581, MEMO/10/199 ja MEMO/10/200.

(18) Ks. http://www.jp-demographic.eu.

(19) Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma 2014–2020; MEMO-11–435. Ks. myös Horisontti 2020 -ohjelmaa koskeva alustava lausuntoluonnos, asiakokonaisuus INT/614–615-616-631, esittelijä Gerd Wolf.

(20) Ks. http://europa.eu/ey2012/.

(21) Ks. http://www.who.int/ageing/age_friendly_cities/.

(22) Ks. http://www.un.org/disabilities/default.asp?id=150.

(23) Ks. http://eit.europa.eu.

(24) Ks. http://ipts.jrc.ec.europa.eu.

(25) Tästä esimerkkinä ovat seuraavat kaksi tapausta: Kanada on hermoston rappeutumissairauksia koskevan yhteisen ohjelma-aloitteen johdosta suunnannut uudelleen kyseisen alan tutkimuslinjauksensa voidakseen tehdä yhteistyötä EU:n kanssa. Kanada toimii nyt kumppanina osaamiskeskuksia koskevassa kokeiluhankkeessa. Toinen esimerkki on Intia, joka on hyvin kiinnostunut osallistumisesta vettä koskevaan yhteiseen ohjelma-aloitteeseen.

(26) Ks. muun muassa IP/11/1059 ja MEMO/11/623, 21. syyskuuta 2011.

(27) COM(2010) 546 final. Ks. vielä myös EUVL C 132, 3.5.2011, s. 39.

(28) Horisontti 2020: ikääntymistä koskevat toimintasuunnitelmat (oma-aloitteinen lausunto), Ks. tämän virallisen lehden sivu 13. (CESE 1290/2012).