Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä"(1)

(KOM(2003) 132 lopullinen - 2003/0081 (COD))

(2004/C 32/06)

Neuvosto päätti 13. toukokuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. lokakuuta 2003. Esittelijä oli Philippe Levaux.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. lokakuuta 2003 pitämässään 403. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 117 puolesta, 3 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Ehdotetun direktiivin tavoite

1.1. Komissio julkaisi 23. huhtikuuta 2003 samanaikaisesti kaksi asiakirjaa:

- tiedonannon "Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen: Uusia rahoituskeinoja - Sähköisen maksunkeruun yhteentoimivuus" sekä

- ehdotuksen direktiiviksi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä.

1.2. Komitea käsittelee edellä mainittuun tiedonantoon sisältyviä, rahoituskeinoihin liittyviä kysymyksiä lausunnossaan aiheesta "Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden (TEN-hankkeiden) luettelon tarkistaminen vuoteen 2004 mennessä"(2), lausuntoluonnoksen kohdassa 4. Niinpä komitea kertaa jäljempänä tässä lausunnossa ainoastaan tärkeimmät huomionsa ja ehdotuksensa, jotka koskevat kyseistä tiedonantoa. Näitä kysymyksiä käsitellään myös uudelleen oma-aloitteisessa lausunnossa aiheesta "Tulevaisuuden liikenneinfrastruktuurit: rahoitus - suunnittelu - uudet naapurit".

1.3. Komissio muistuttaa ehdotettua direktiiviä koskevissa perusteluissaan, että sähköiset maksunkeruujärjestelmät otettiin käyttöön 1990-luvun alussa toimilupaan perustuvilla moottoriteillä, joilla tiemaksuja käytetään infrastruktuurin rakentamisen ja ylläpidon rahoittamiseen. Tavoitteena oli nopeuttaa maksujen keruuta tiemaksuasemilla erottamalla vakiokäyttäjät satunnaisista käyttäjistä, sillä maksujen kerääminen aiheuttaa tiemaksuasemilla ruuhkia, viivästyksiä, onnettomuuksia ja vaaratilanteita. Sähköisellä maksunkeruujärjestelmällä varustetun kaistan liikennevirta voi olla 200-300 ajoneuvoa tunnissa järjestelmän kokoonpanosta riippuen. Tämä on kaksinkertainen määrä korttimaksuautomaatilla varustettuun kaistaan tai käteismaksukaistaan verrattuna.

1.4. Italiassa, Ranskassa, Portugalissa, Sveitsissä, Sloveniassa ja Norjassa on käytössä kansalliset järjestelmät, jotka eivät ole keskenään yhteensopivia. Sähköiset maksunkeruujärjestelmät ovat nyt leviämässä koko Eurooppaan. Niillä pyritään joko säätelemään liikennettä jollain tietyllä alueella tai niitä on otettu käyttöön tiettyjä ajoneuvoluokkia varten (raskaat tavarankuljetusajoneuvot Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä).

1.5. Suunnitelluissa järjestelmissä käytetyt tekniikat ovat erilaisia (GPS, Galileo, Egnos, mikroaaltotekniikka), mikä tulee aiheuttamaan todellisia hankaluuksia eri puolilla Eurooppaa liikkuville käyttäjille. Komissio katsoo näin ollen olevan kiireellistä ja välttämätöntä säätää, että toiminnanharjoittajien on annettava kansainväliseen liikenteeseen osallistuvien kuljettajien käyttöön laitteet, jotka pystyvät tulkitsemaan kaikkia Euroopassa käytettyjä järjestelmiä.

1.6. Jo liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa luvatun direktiivin tarkoituksena on "vahvistaa edellytykset, joiden mukaisesti sähköisen maksunkeruun 'Euroopan laajuinen palvelu' voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian koko siinä tieverkossa, jossa tiemaksuja peritään". Palvelu perustuu periaatteeseen, jonka mukaan "jokaisen asiakkaan on tehtävä vain yksi sopimus ja jokaiseen ajoneuvoon on asennettava vain yksi laite".

1.7. Komissio katsoo, että takaamalla sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuuden sisämarkkina-alueella direktiivi edistää infrastruktuurin käyttömaksuja koskevan politiikan täytäntöönpanoa koko Euroopassa. Lisäksi suositellut tekniikat mahdollistavat sen, että politiikka kattaa kaiken infrastruktuurin (moottoritiet, maantiet, sillat, tunnelit jne.) ja kaikki ajoneuvot (raskaat tavarankuljetusajoneuvot, kevyet ajoneuvot, moottoripyörät jne.).

1.8. Yhteentoimivan järjestelmän turvaamiseksi komissio ehdottaa käytännössä seuraavaa toimintamallia:

- lyhyen aikavälin ratkaisu (vuoteen 2005 saakka), jotta voidaan ottaa huomioon eräissä valtioissa käynnissä olevat hankkeet

- pitkän aikavälin ratkaisu (vuodet 2008-2012), jolla on määrä saada yleinen järjestelmä toimintakuntoon. Euroopan laajuinen palvelu on tarkoitus ottaa käyttöön raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ja linja-autojen osalta vuodesta 2005 lähtien ja henkilöautojen osalta vuodesta 2010 alkaen.

1.9. Ajoneuvoihin asennettavasta laitteesta arvioidaan käyttäjälle koituvan noin 20-50 euron kustannukset.

2. Tiedonantoa "Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen: Uusia rahoituskeinoja - Sähköisen maksunkeruun yhteentoimivuus" koskevat yleishuomiot

2.1. Kuten edellä kohdassa 1.2 mainittiin, komitea käsittelee kyseistä tiedonantoa aiemmassa lausunnossaan(3).

2.2. Komitea pitää komission tavoin valitettavana niitä syitä, joiden vuoksi Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen polkee paikallaan (jäsenvaltioiden poliittisilla päättäjillä ei ole ollut poliittista tahtoa, Euroopan laajuiselle verkolle ei ole saatu riittävästi rahoitusta, hankkeista vastaavia yksiköitä vaivaa hajautuneisuus). Komitea pitääkin kiinnostavina komission ratkaisuehdotuksia, jotka pohjaavat kahteen peruspilariin:

- Euroopan laajuisten liikenneverkkojen julkisen ja yksityisen rahoituksen sovittaminen yhteen aiempaa paremmin

- mitä täydennetään sähköisen maksunkeruun eurooppalaisen palvelun käyttöönotolla.

2.3. Luonnollisestikin komitea kannattaa komission tavoitetta parantaa julkisen - alueellisen, paikallisen, valtakunnallisen ja yhteisön järjestämän - rahoituksen koordinointia. Komitea on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että koordinointi on ongelmallista, sillä on löydettävä tasapaino sellaisten eri painopisteiden välillä, jotka eivät välttämättä ole yhteneviä. Todellisuudessa kyse on vaikeuksista, jotka johtuvat sellaisesta infrastruktuurien yhteisrahoitusta koskevasta politiikasta, jossa kukin neuvottelee osallistumisestaan paikallisiin, alueellisiin tai valtakunnallisiin etuihin perustuen, unohtaen joskus yleisen eurooppalaisen edun. Komitea katsoo siis olevan välttämätöntä, että optimoidaan olemassa olevat rahoitusjärjestelmät vahvistamalla niitä ja parantamalla niiden koordinointia. Tämä on kuitenkin ollut tavoitteena ennestäänkin, eikä siinä sinällään ole mitään uutta.

2.4. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden (Public-Private Partnership, PPP) osalta komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan mahdollisuudet pelkästään yksityiseen rahoitukseen perustuvien suurimittaisten infrastruktuurien toteuttamiseen ovat varsin rajalliset. Sekarahoitus ei myöskään voi olla ainoa kyseeseen tuleva ratkaisu, sillä yksityiset investoijat edellyttävät oikeutetusti tiettyjä takuita ja kannattavuutta investoinneiltaan. Tämän seurauksena kustannukset kasvavat. Lisäksi on otettava huomioon muita näkökohtia:

- Jokainen useampia eurooppalaisia valtioita koskeva ensisijainen TEN-T-hanke tulisi toteuttaa perustamalla oikeudelliseksi muodoksi "eurooppayhtiö", jotta varmistetaan kyseisen hankkeen rahoitusjärjestelyjen kannalta välttämätön avoimuus.

- Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö voi rationaalisesti ajateltuna perustua ainoastaan julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusosuuksien tasapainoon. On vaikea kuvitella kumppanuutta, jossa yksityissektorin osuus olisi hyvin vähäinen. Ei myöskään ole realistista kuvitella, että yksityissektori voisi rahoittaa suurimman osan toteutettavista hankkeista.

- On asetettava rajoituksia, joilla estetään odottamattomat seuraukset, mikäli valtiovalta tai muu julkinen taho asteittain luopuisi sille perinteisesti kuuluvasta määräysvallasta aluesuunnittelussa ja yhteiskunnalle tärkeiden infrastruktuurien hallinnassa.

Komitea katsoo, että liikenneinfrastruktuurien rahoituksessa PPP on varmastikin kiinnostava vaihtoehto joissain tapauksissa, mutta sitä ei missään nimessä voida pitää yleiskeinona.

3. Yleishuomioita tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajaa käyttöönottoa ja yhteentoimivuutta koskevasta direktiivistä

3.1. Komitea kannattaa komission tavoitetta toteuttaa tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien yhteentoimivuus sisämarkkinoilla hyvin kiivastahtisesti. Järjestelmän tulisi olla käyttäjien kannalta yksinkertainen ja helppo.

3.2. Komitea suhtautuu kuitenkin epäillen komission esittämiin direktiivin teknisiin tavoitteisiin, jotka koskevat innovatiivisten rahoituskeinojen etsimistä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämiseen. Nykyiset ja tulevat sähköiset tiemaksujärjestelmät ovat käyttäjille suunnattu palvelu, jonka tarkoituksena on helpottaa tiemaksujen suorittamista ja parantaa liikenteen sujuvuutta, mutta kyseessä ei missään nimessä ole Euroopan laajuisten liikenneverkkojen uusi rahoituskeino. Paremman keinon käyttöönotto verojen keräämistä varten ei luo mitään uusia resursseja, varsinkaan, kun komissio ei ota kantaa niistä tiemaksuista saataviin tuloihin, joiden perimistä kukin jäsenvaltio tai alue jatkaa edelleen omien säännöstensä mukaisesti rahoittaakseen oman verkkonsa ylläpitoa tai parantamista, ottamatta huomioon eurooppalaisen liikenteen lisääntymisestä johtuvia - toisin sanoen yleistä etua koskevia - tarpeita.

3.3. Komitea ymmärtää hyvin, että komissio arvioi sähköisten maksunkeruujärjestelmien laajan käyttöönoton helpottavan tiemaksujen vertailua, mutta korostaa, että harmonisointia on vaikea suunnitella, kun kukin jäsenvaltio voi edelleen vapaasti määrätä summan, jonka se perii kilometriluvun mukaan tai tietyn maantieteellisen paikan ylityksestä (vuorimuodostelma tai tasanko).

3.4. Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu on määrä ottaa käyttöön raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ja linja-autojen osalta 1:stä tammikuuta 2005 alkaen ja muiden ajoneuvojen osalta 1:stä tammikuuta 2010 alkaen. Komitea panee merkille, että toiminnanharjoittajien on annettava sitä toivovien kuljettajien käyttöön ajoneuvoihin asennettavat, yhteentoimivat laitteet. Komitea painottaa olevan erittäin tärkeää, ettei tästä järjestelmästä tehdä pakollista, jotta

- käyttäjä voi käyttää luottokorttiaan harmonisoituine pankkikuluineen

- voidaan säilyttää valinnan mahdollisuus, jotta toiminnanharjoittajat parantaisivat edelleen järjestelmiään uusien käyttäjien saamiseksi ja jotta

- vältetään mahdollisuus ajoneuvojen ja käyttäjien paikantamiseen ajallisesti ja paikallisesti tallentamalla näitä seikkoja koskevat tiedot, sillä tällainen toiminta loukkaisi yksilön vapauden periaatteita. Komitea kehottaa komissiota lisäämään direktiiviin artiklan, jossa muistutetaan yksilön vapauden periaatteista (Euroopan unionin perusoikeuskirja).

3.5. Komitealla ei ole erityistä huomautettavaa ehdotetun direktiivin yleisistä teknisistä tai sen täytäntöönpanoa koskevista näkökohdista. Komission ehdotus vaikuttaa komitean mielestä kokonaisuutena tarkastellen tasapainoiselta.

4. Päätelmät

ETSK:n kuuleminen koskee kahta osa-aluetta:

4.1. TEN-T -hankkeiden uudet rahoituskeinot. Komitea esittää kattavan näkemyksensä liikenneinfrastruktuurien rahoituksesta erillisessä aihetta koskevassa lausunnossa ennen vuoden 2003 loppua. Lisäksi komitea muistuttaa ehdottaneensa tammikuussa, kesäkuussa ja syyskuussa 2003 hyväksytyissä kolmessa eri lausunnossaan(4) eurooppalaisen liikenneinfrastruktuurirahaston perustamista. Rahastolle tuloutettaisiin 25:n jäsenvaltion EU:ssa vuodesta 2006 alkaen yksi sentti kaikkien ajoneuvoluokkien tieliikenteessä kuluttamaa polttoainelitraa kohden. Tämän, 20-50 vuoden ajaksi perustettavan erikoisrahaston avulla voitaisiin rahoittaa, joko suoraan tai lainojen avulla, tuleville sukupolville tarkoitettujen infrastruktuurien toteuttaminen.

4.2. Sähköisen maksunkeruun yhteentoimivuus. Komitea kannattaa kyseistä ehdotusta direktiiviksi. Se toivoo kuitenkin, että direktiivin 3 artiklassa muistutettaisiin yksilön vapauden periaatteista ja mainittaisiin erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirja.

Bryssel 29. lokakuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) Komission asiakirjakokonaisuuteen sisältyy myös komission tiedonanto "Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen: Uusia rahoituskeinoja - Sähköisen maksunkeruun yhtyeentoimivuus".

(2) 25. syyskuuta 2003 hyväksytty lausunto CESE 1174/2003.

(3) 25. syyskuuta 2003 hyväksytty lausunto CESE 1174/2003.

(4) ETSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 92/81/ETY ja direktiivin 92/82/ETY muuttamisesta ammatillisiin tarkoituksiin polttoaineena käytettävään kaasuöljyyn sovellettavan erityisen verotusjärjestelmän käyttöönottamiseksi sekä bensiinin ja kaasuöljyn valmisteverojen lähentämiseksi", EUVL C 85, 8.4.2003.

Kesäkuussa 2003 hyväksytty ETSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi Euroopan laajuisen maantieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista", EUVL C 220, 16.9.2003, s. 6.

Syyskuussa 2003 hyväksytty ETSK:n lausunto aiheesta "Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden (TEN-hankkeiden) luettelon tarkistaminen vuoteen 2004 mennessä".