Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan /* KOM/96/0367 lopull. - CNS 96/0190 */



Virallinen lehti nro C 293 , 05/10/1996 s. 0011



Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan (96/C 293/05) KOM(96) 367 lopull. - 96/0190(CNS) (Komission esittämä 23 päivänä heinäkuuta 1996) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen ja 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että yhteisön tavaramerkistä 20 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 40/94 (1), joka perustuu perustamissopimuksen 235 artiklaan, on säädetty hyvin toimivien markkinoiden luomiseksi ja siinä säädetyt edellytykset ovat samanlaiset kuin kansallisilla markkinoilla voimassa olevat edellytykset; tämän kaltaisten markkinoiden luomiseksi ja alan yhteismarkkinoiden tiivistämiseksi luotiin mainitulla asetuksella yhteisön tavaramerkkijärjestelmä, jonka avulla yritykset voivat yhtä menettelyä käyttäen saada yhteisön tavaramerkin, jolle on annettu yhdenmukainen suoja ja joka on voimassa koko Euroopan yhteisön alueella, Maailman henkisen omaisuuden järjestön alulle panemien ja suorittamien valmistelujen jälkeen, joihin osallistuivat myös Madridin liiton osapuolina olevat jäsenvaltiot ja ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole Madridin liiton osapuolia, sekä Euroopan yhteisö, hyväksyi tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvän pöytäkirjan tekemiseksi kokoontunut diplomaattinen konferenssi 27 päivänä kesäkuuta 1989 Madridissa tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvän pöytäkirjan (jäljempänä "Madridin pöytäkirja"), Madridin pöytäkirja hyväksyttiin tiettyjen uusien ominaisuuksien sisällyttämiseksi 14 päivänä huhtikuuta 1891 tehdyn tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Madridin sopimukseen (jäljempänä "Madridin sopimus") (2), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaiseen voimassa olevaan tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan järjestelmään, Madridin pöytäkirjan tavoitteena on helpottaa tiettyjen valtioiden ja erityisesti niiden jäsenvaltioiden liittymistä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan järjestelmään, jotka tällä hetkellä eivät ole sopimuksen osapuolia, Madridin sopimukseen verrattuna Madridin pöytäkirjan 14 artiklassa on yhtenä pääasiallisista uudistuksista annettu valtioiden väliselle järjestölle, jolla on alueellinen virasto sellaista merkkien rekisteröintiä varten, jolla on vaikutusta järjestön alueella, mahdollisuus tulla pöytäkirjan osapuoleksi, mahdollisuus, että valtioiden välinen järjestö, jolla on alueellinen virasto merkkien rekisteröintiä varten, voi tulla Madridin pöytäkirjan osapuoleksi, sisällytettiin Madridin pöytäkirjaan, jotta erityisesti Euroopan yhteisö voisi liittyä pöytäkirjaan, Madridin pöytäkirja tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1995 ja sen mukainen toiminta alkoi 1 päivänä huhtikuuta 1996 eli samana päivänä kuin yhteisön tavaramerkkijärjestelmä alkoi toimia, yhteisön tavaramerkkijärjestelmä ja kansainvälinen rekisteröintijärjestelmä, sellaisena kuin se on Madridin pöytäkirjalla luotuna, ovat toisiaan täydentäviä; jotta yritykset pystyisivät hyödyntämään yhteisön tavaramerkin etuja Madridin pöytäkirjan kautta ja päinvastoin, on tarpeen antaa yhteisön tavaramerkin hakijoille ja haltijoille mahdollisuus hakea kansainvälistä suojaa tavaramerkeilleen tekemällä Madridin pöytäkirjan mukainen kansainvälinen hakemus ja vastaavasti antaa Madridin pöytäkirjan mukaisen kansainvälisen rekisteröinnin haltijoille mahdollisuus hakea yhteisön tavaramerkkijärjestelmän mukaista suojaa tavaramerkeilleen, yhteyden luominen yhteisön tavaramerkkijärjestelmän ja Madridin pöytäkirjan mukaisen kansainvälisen rekisteröintijärjestelmän välille edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista kehitystä, poistaa kilpailun vääristymiä sekä lisää kustannustehokkuutta ja sisämarkkinoiden yhdentymistä ja toimivuutta; sen vuoksi yhteisön liittyminen Madridin pöytäkirjaan on tarpeen kiinnostuksen lisäämiseksi yhteisön tavaramerkkijärjestelmää kohtaan, Euroopan komissiolle olisi annettava valtuudet edustaa Euroopan yhteisöä Madridin liiton liittokokouksessa sen jälkeen, kun yhteisö on liittynyt Madridin pöytäkirjaan; Euroopan yhteisö ei esitä liittokokouksessa kannanottoja asioissa, jotka liittyvät ainoastaan Madridin sopimukseen, Euroopan yhteisön toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia tai yleissopimuksia tai liittyä niihin ei perustu yksinomaan nimenomaiseen toimivaltuuden antamiseen perustamissopimuksessa, vaan voi perustua myös perustamissopimuksen muihin määräyksiin sekä yhteisön toimielinten näiden määräysten nojalla antamiin säädöksiin, ja tämä päätös ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen osallistua Madridin liiton liittokokoukseen niiden kansallisia tavaramerkkejä koskevien asioiden osalta, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvä Madridissa 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehty pöytäkirja (jäljempänä "Madridin pöytäkirja") hyväksytään yhteisön puolesta niiden asioiden osalta, jotka kuuluvat yhteisön toimivaltaan. Madridin pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla 1. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan tallettamaan liittymisasiakirja Maailman henkisen omaisuuden järjestön pääjohtajan huostaan siitä päivästä alkaen, jona neuvosto hyväksyy yhteisön tavaramerkin ja Madridin pöytäkirjan välisen yhteyden luomiseksi tarvittavat toimenpiteet. 2. Julistus, joka liitetään tähän päätökseen, annetaan liittymisasiakirjassa. 3 artikla 1. Euroopan komissio valtuutetaan edustamaan Euroopan yhteisöä Madridin liiton liittokokouksissa, jotka pidetään Maailman henkisen omaisuuden järjestön yhteydessä, ja neuvottelemaan Euroopan yhteisön puolesta niistä kysymyksistä, jotka Madridin pöytäkirjan 10 artiklan nojalla kuuluvat liittokokouksen toimivaltaan. 2. Euroopan komissio ja jäsenvaltiot laativat Euroopan yhteisön kannat toimivaltaisessa neuvoston työryhmässä tai paikalla pidettävissä kokouksissa, jotka kutsutaan koolle osana Maailman henkisen omaisuuden järjestön yhteydessä tehtävää työtä. (1) EYVL N:o L 11, 14.1.1994, s. 1 (2) Tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskeva Madridin sopimus, sellaisena kuin se on viimeksi tarkistettuna Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 ja muutettuna 2 päivänä lokakuuta 1979. LIITE JULISTUS YKSILÖLLISESTÄ MAKSUJÄRJESTELMÄSTÄ Neuvoston puheenjohtaja liittää tallettaessaan liittymisasiakirjan Maailman henkisen omaisuuden järjestön pääjohtajan huostaan siihen seuraavan julistuksen: "Euroopan yhteisö julistaa, että jokaisen sellaisen kansainvälisen rekisteröinnin yhteydessä, jossa se on mainittu Madridin pöytäkirjan 3 b artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ja jokaisen tällaisen kansainvälisen rekisteröinnin uudistamisen yhteydessä se haluaa saada lisä- ja nimeämismaksuista kerätyistä tuloista saatavan osuuden sijasta seuraavat maksut: - Yksilöllisen merkin osalta: - 2 075 ecun maksu (1) osoittamisesta sekä tarvittaessa 400 ecua kultakin kolmannen tavaroiden tai palveluiden luokan jälkeiseltä luokalta, tai muutoin tarvittaessa, - 2 500 ecun uudistamismaksu (1) sekä tarvittaessa 400 ecun maksu kultakin kolmannen tavaroiden tai palveluiden luokan jälkeiseltä luokalta. - Yhteismerkin osalta: - 3 875 ecun maksu (1) osoittamisesta sekä tarvittaessa 800 ecua kultakin kolmannen tavaroiden tai palveluiden luokan jälkeiseltä luokalta, tai muutoin tarvittaessa, - 5 000 ecun uudistamismaksu (1) sekä tarvittaessa 800 ecua kultakin kolmannen tavaroiden tai palveluiden luokan jälkeiseltä luokalta. (1) Kyseiset maksut ovat tilapäisiä; niitä pienennetään kansainvälisestä menettelystä saatavien säästöjen johdosta heti, kun kyseisten säästöjen määrä tiedetään." Tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvä 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehty PÖYTÄKIRJA 1 artikla Jäsenyys Madridin liitossa Tämän pöytäkirjan sopimuspuolina olevat valtiot (jäljempänä "sopimusvaltiot"), vaikka ne eivät olisi tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Madridin sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Tukholmassa vuonna 1967 ja muutettuna vuonna 1979 (jäljempänä "Madridin (Tukholman) sopimus") osapuolia, ja 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut järjestöt, jotka ovat tämän pöytäkirjan sopimuspuolia (jäljempänä "sopimuspuolina olevat järjestöt"), ovat saman liiton jäseniä kuin valtiot, jotka ovat Madridin (Tukholman) sopimuksen osapuolia. Kaikkia tässä pöytäkirjassa olevia viittauksia "sopimuspuoliin" on pidettävä viittauksina sekä sopimusvaltioihin että sopimuspuolina oleviin järjestöihin. 2 artikla Suojan varmistaminen kansainvälisellä rekisteröinnillä 1. Jos merkkiä koskeva rekisteröintihakemus on tehty sopimuspuolen virastolle tai jos merkki on rekisteröity sopimuspuolen viraston rekisteriin, henkilö, jonka nimissä hakemus (jäljempänä "perushakemus") tai rekisteröinti (jäljempänä "perusrekisteröinti") on, voi tämän pöytäkirjan määräyksiä noudattaen varmistaa merkilleen suojan sopimuspuolten alueella hankkimalla merkille rekisteröinnin Kansainvälisen henkisen omaisuuden järjestön rekisterissä (jäljempänä "kansainvälinen rekisteröinti", "kansainvälinen rekisteri", "kansainvälinen toimisto" ja "järjestö" edellyttäen, että i) jos perushakemus on jätetty sopimusvaltion virastolle tai jos perusrekisteröinti on tehty sellaisessa virastossa, henkilö, jonka nimissä hakemus tai rekisteröinti on, on tuon sopimusvaltion kansalainen, tai että hänellä on kotipaikka tai todellinen ja toimiva teollinen tai kaupallinen toimipaikka kyseisessä sopimusvaltiossa, ii) jos perushakemus on jätetty sopimuspuolena olevan järjestön virastolle tai jos perusrekisteröinti on tehty sellaisessa virastossa, henkilö, jonka nimissä hakemus tai rekisteröinti on, on sopimuspuolena olevan järjestön jäsenvaltion kansalainen tai hänellä on kotipaikka tai todellinen ja toimiva teollinen tai kaupallinen toimipaikka kyseisen sopimuspuolena olevan järjestön alueella. 2. Kansainvälistä rekisteröintiä koskeva hakemus (jäljempänä "kansainvälinen hakemus") on tehtävä kansainväliseen toimistoon sen viraston välityksellä, johon perushakemus tehtiin tai jossa perusrekisteröinti tehtiin (jäljempänä "alkuperävirasto"), tapauksen mukaan. 3. Tässä pöytäkirjassa olevia viittauksia "virastoon" tai "sopimuspuolen virastoon" on pidettävä viittauksina virastoon, joka on sopimuspuolen puolesta vastuussa merkkien rekisteröinnistä, ja kaikkia tässä pöytäkirjassa olevia viittauksia "merkkeihin" on pidettävä viittauksina tavaramerkkeihin ja palvelumerkkeihin. 4. Tämän pöytäkirjan tarkoituksia varten "sopimuspuolen alue" tarkoittaa, jos sopimuspuoli on valtio, valtion aluetta ja, jos sopimuspuoli on valtioiden välinen järjestö, sitä aluetta, johon tuon valtioiden välisen järjestön perussopimusta sovelletaan. 3 artikla Kansainvälinen hakemus 1. Jokainen tämän pöytäkirjan mukainen kansainvälinen hakemus on esitettävä sovellutussääntöjen määräämällä lomakkeella. Alkuperävirasto vahvistaa, että kansainvälisessä hakemuksessa olevat tiedot vastaavat vahvistamisajankohtana perushakemuksen tai perusrekisteröinnin tietoja, sen mukaan kummasta on kysymys. Lisäksi viraston on ilmoitettava i) jos kysymyksessä on perushakemus, hakemuksen päivämäärä ja numero, ii) jos kysymyksessä on perusrekisteröinti, rekisteröinnin päivämäärä ja numero sekä sen hakemuksen päivämäärä ja numero, josta rekisteröinti on lähtöisin. Alkuperäviraston on lisäksi ilmoitettava kansainvälisen hakemuksen päivämäärä. 2. Hakijan on ilmoitettava ne tavarat ja palvelut, joita varten merkille haetaan suojaa ja, mikäli mahdollista, myös vastaava luokka tai vastaavat luokat merkkien rekisteröintiä varten tehdyssä tavaroiden ja palveluiden kansainvälistä luokittelua koskevassa Nizzan sopimuksessa perustetun luokituksen mukaan. Ellei hakija tee tällaista ilmoitusta, kansainvälisen toimiston on luokiteltava tavarat ja palvelut oikeisiin luokkiin edellä mainitun luokituksen mukaan. Kansainvälinen toimisto tarkastaa hakijan ilmoittamat luokat yhteistyössä alkuperäviraston kanssa. Viraston ja kansainvälisen toimiston ollessa eri mieltä jälkimmäisen mielipide on ratkaiseva. 3. Jos hakija pyytää väriä merkkinsä erottavaksi ominaisuudeksi, hänen on i) mainittava asia ja annettava kansainvälisen hakemuksensa kanssa ilmoitus, joka yksilöi vaaditun värin tai värit, ii) liitettävä kansainväliseen hakemukseensa värilliset kopiot tästä merkistä; ne on liitettävä kansainvälisen toimiston tekemiin ilmoituksiin; kopioiden lukumäärä on määrättävä sovellutussäännöissä. 4. Kansainvälinen toimisto rekisteröi viivytyksettä merkit, joista on tehty rekisteröintihakemus 2 artiklan mukaisesti. Kansainvälisen rekisteröinnin päivä on se päivä, jona alkuperävirasto vastaanotti kansainvälisen hakemuksen, edellyttäen, että kansainvälinen toimisto on vastaanottanut hakemuksen kahden kuukauden kuluessa tuosta päivämäärästä. Ellei kansainvälistä hakemusta ole vastaanotettu tuon ajan kuluessa, kansainvälisen rekisteröinnin päivä on se päivä, jolloin kansainvälinen toimisto vastaanotti kyseisen kansainvälisen hakemuksen. Kansainvälinen toimisto ilmoittaa kansainvälisestä rekisteröinnistä viipymättä asianomaisille virastoille. Kansainvälinen toimisto julkaisee kansainväliseen rekisteriin rekisteröidyt merkit kansainvälisen toimiston julkaisemassa lehdessä niiden tietojen pohjalta, jotka sisältyvät kansainväliseen hakemukseen. 5. Kansainväliseen rekisteriin rekisteröityjen merkkien julkistamista varten kukin virasto saa kansainväliseltä toimistolta tietyn määrän edellä mainitun lehden kappaleita maksutta ja tietyn määrän alennettuun hintaan, 10 artiklassa tarkoitetun liittokokouksen (jäljempänä "liittokokous") määräämin ehdoin. Tällainen julkistaminen on katsottava riittäväksi kaikkien sopimuspuolten tarkoituksia varten, eikä kansainvälisen rekisteröinnin haltijalta saa vaatia mitään muuta julkistamista. 3 a artikla Alueellinen vaikutus Kansainvälisestä rekisteröinnistä johtuva suoja ulottuu sopimuspuoleen vain sen henkilön pyynnöstä, joka tekee kansainvälisen hakemuksen tai joka on kansainvälisen rekisteröinnin haltija. Tällaista pyyntöä ei voida kuitenkaan kohdistaa sopimuspuoleen, jonka virasto on alkuperävirasto. 3 b artikla Pyyntö "alueellisesta laajentamisesta" 1. Pyyntö kansainvälisestä rekisteröinnistä johtuvan suojan ulottamiseksi minkä tahansa sopimuspuolen alueelle on erityisesti mainittava kansainvälisessä hakemuksessa. 2. Pyyntö alueellisesta laajentamisesta voidaan myös tehdä kansainvälisen rekisteröinnin jälkeen. Tällainen pyyntö on esitettävä sovellutussäännöissä määrätyllä lomakkeella. Kansainvälinen toimisto kirjaa sen välittömästi, ja sen täytyy ilmoittaa tällaisesta kirjauksesta viivytyksettä asianomaiselle virastolle tai virastoille. Tällainen kirjaus julkaistaan kansainvälisen toimiston lehdessä. Tällainen alueellinen laajentaminen on voimassa siitä päivästä alkaen, jona se on merkitty kansainväliseen rekisteriin; se lakkaa olemasta voimassa sen kansainvälisen rekisteröinnin, johon se kuuluu, lakatessa. 4 artikla Kansainvälisen rekisteröinnin vaikutukset 1. a) Edellä 3 tai 3 b artiklan mukaisesti toimitetun rekisteröinnin tai merkinnän päivästä lukien merkin suoja kunkin asianomaisen sopimuspuolen suhteen on sama, kuin jos merkin suojaa olisi pyydetty suoraan sopimuspuolen virastolta. Jos kieltäytymistä ei ole ilmoitettu kansainväliselle toimistolle 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan tai jos mainitun artiklan mukaisesti ilmoitettu kieltäytyminen on peruutettu myöhemmin, merkin suoja asianomaisessa sopimuspuolessa on kyseisestä päivästä lukien samanlainen kuin jos merkki olisi rekisteröity sen sopimuspuolen virastossa. b) Edellä 3 artiklassa tarkoitettu tavaroiden ja palveluiden luokan ilmoittaminen ei sido sopimuspuolia merkin suojan ulottuvuuden määrittämisen suhteen. 2. Jokainen kansainvälinen rekisteröinti nauttii teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 4 artiklan tarjoamaa etuoikeutta, eikä sen suhteen ole tarpeen noudattaa tuon artiklan D kohdassa määrättyjä muodollisuuksia. 4 a artikla Kansallisen tai alueellisen rekisteröinnin korvaaminen kansainvälisellä rekisteröinnillä 1. Jos merkki, joka on sopimuspuolen virastossa rekisteröity kansallisena tai alueellisena rekisteröintinä, on myös kansainvälisesti rekisteröity ja molemmat rekisteröinnit ovat saman henkilön nimissä, kansainvälisen rekisteröinnin katsotaan korvaavan kansallinen tai alueellinen rekisteröinti, rajoittamatta kuitenkaan jälkimmäisellä saatuja oikeuksia, edellyttäen, että i) kansainvälisestä rekisteröinnistä johtuva suoja ulottuu tähän sopimuspuoleen 3 b artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla, ii) kaikki kansallisessa tai alueellisessa rekisteröinnissä luetellut tavarat ja palvelut on lueteltu myös kansainvälisessä rekisteröinnissä tämän sopimuspuolen osalta, iii) sellainen laajentaminen tapahtuu kansallisen tai alueellisen rekisteröinnin jälkeen. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun viraston on pyynnöstä otettava rekisteriinsä merkintä kansainvälisestä rekisteröinnistä. 5 artikla Kieltäytyminen ja kansainvälisen rekisteröinnin vaikutusten mitätöiminen tiettyjen sopimuspuolten osalta 1. Jos sovellettava lainsäädäntö sen sallii, sopimuspuolen millä tahansa virastolla, jolle kansainvälinen toimisto on ilmoittanut kansainvälisen rekisteröinnin antaman suojan ulottamisesta kyseiseen sopimuspuoleen 3 b artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla, on oikeus ilmoittaa kieltäytymisilmoituksessa, ettei merkille voida myöntää suojaa tämän sopimuspuolen suhteen. Tällainen kieltäytyminen voi perustua vain niihin perusteisiin, joita sovellettaisiin teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen mukaisesti merkkiin, jota koskeva hakemus on tehty suoraan kieltäytymisestä ilmoittavalle virastolle. Suojan myöntämisestä ei saa kuitenkaan kieltäytyä edes osaksi vain sillä perusteella, että sovellettava lainsäädäntö sallii rekisteröinnin vain rajoitetussa määrässä luokkia tai vain rajoitetulle määrälle tavaroita tai palveluita. 2. a) Viraston, joka tahtoo käyttää tällaista oikeutta, on ilmoitettava kieltäytymisestään kansainväliselle toimistolle, yhdessä kaikkia perusteita koskevan lausunnon kanssa, sen ajan kuluessa, joka on määrätty siihen virastoon sovellettavassa laissa, kuitenkin viimeistään ennen kuin yksi vuosi on kulunut siitä päivästä, jona kansainvälinen toimisto lähetti virastolle ilmoituksen 1 kohdassa tarkoitetusta suojan ulottamisesta, jollei b ja c alakohdasta muuta johdu. b) Edellä olevasta a alakohdasta huolimatta jokainen sopimuspuoli voi selittää, että tämän pöytäkirjan mukaan tehtyjen kansainvälisten rekisteröintien suhteen a alakohdassa tarkoitettu yhden vuoden määräaika korvataan kahdeksallatoista kuukaudella. c) Tällaisessa selityksessä voidaan myös yksilöidä, silloin kun kieltäytyminen suojan myöntämisestä voi johtua suojan myöntämistä vastaan tehdystä väitteestä, että sopimuspuolen virasto voi ilmoittaa kieltäytymisestä kahdeksantoista kuukauden määräajan jälkeenkin. Tällainen virasto voi kahdeksantoista kuukauden määräajan jälkeenkin ilmoittaa, että se kieltäytyy myöntämästä suojaa kansainväliselle rekisteröinnille, mutta vain jos i) se on ennen 18 kuukauden määräajan päättymistä ilmoittanut kansainväliselle toimistolle siitä mahdollisuudesta, että väitteitä voidaan esittää 18 kuukauden määräajan jälkeen, ja ii) kieltäytymisilmoitus, joka perustuu väitteeseen, tehdään korkeintaan seitsemän kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona väiteaika alkaa; jos väiteaika päättyy ennen tätä seitsemän kuukauden määräaikaa, ilmoitus on tehtävä yhden kuukauden kuluessa väiteajan päättymisestä. d) Edellä olevan b ja c alakohdan mukainen selitys voidaan tehdä 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa asiakirjoissa, ja selityksen voimaantulopäivä on sama päivä kuin tämän pöytäkirjan voimaantulopäivä selityksen tekevän valtion tai valtioiden välisen järjestön osalta. Tällainen selitys voidaan tehdä myös myöhemmin, missä tapauksessa selitys tulee voimaan kolme kuukautta sen jälkeen, kun järjestön pääjohtaja (jäljempänä "pääjohtaja") on sen vastaanottanut, tai selityksessä mainittuna myöhempänä päivänä kansainvälisen rekisteröinnin osalta, jonka päivämäärä on sama tai myöhempi kuin selityksen voimaantulopäivä. e) Kymmenen vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulosta liittokokous tutkii a-d alakohdassa perustetun järjestelmän toimivuuden. Sen jälkeen näiden kohtien määräyksiä voidaan muuttaa liittokokouksen yksimielisellä päätöksellä. 3. Kansainvälisen toimiston on viivytyksettä lähetettävä jäljennös kieltäytymisilmoituksesta kansainvälisen rekisteröinnin haltijalle. Haltijalla on oltava samat muutoksenhakukeinot, kuin jos hän olisi tallettanut merkin suoraan kieltäytymisensä ilmoittaneeseen virastoon. Kun kansainvälinen toimisto on vastaanottanut 2 kohdan c alakohdan i alakohdan mukaisen tiedon, sen on viivytyksettä lähetettävä kyseinen tieto kansainvälisen rekisteröinnin haltijalle. 4. Kansainvälisen toimiston on ilmoitettava kieltäytymisen perustelut mille tahansa kiinnostuneelle taholle, joka sitä pyytää. 5. Virasto, joka ei ole ilmoittanut tiettyä kansainvälistä rekisteröintiä koskevaa alustavaa tai lopullista kieltäytymistä kansainväliselle toimistolle 1 ja 2 kohdan mukaisesti, menettää tämän kansainvälisen rekisteröinnin osalta 1 kohdassa mainitun oikeuden. 6. Sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset eivät saa mitätöidä kansainvälisen rekisteröinnin vaikutuksia sen sopimuspuolen alueella, ellei tällaisen kansainvälisen rekisteröinnin haltijalle ole hyvissä ajoin annettu mahdollisuutta puolustaa oikeuksiaan. Mitätöimisestä on ilmoitettava kansainväliselle toimistolle. 5 a artikla Kirjalliset todisteet oikeudesta käyttää eräitä merkin osia Kirjallisia todisteita, joita sopimusvaltioiden virastot saattavat vaatia, oikeudesta käyttää eräitä merkin osia, kuten vaakunoita, vaakunakilpiä, muotokuvia, kunnianimiä, arvonimiä, kauppanimiä, muiden henkilöiden kuin hakijan nimiä, tai muita vastaavia kirjoituksia ei tarvitse laillistaa eikä todistaa oikeaksi; niille riittää alkuperäviraston antama todistus. 5 b artikla Kopiot kansainväliseen rekisteriin tehdyistä merkinnöistä; ennakkotutkimukset; otteet kansainvälisestä rekisteristä 1. Kansainvälisen toimiston on annettava sitä pyytäville henkilöille sovellutussäännöissä määrättyä maksua vastaan jäljennös kansainvälisen rekisterin tiettyä merkkiä koskevista merkinnöistä. 2. Kansainvälinen toimisto voi myös tehdä maksua vastaan ennakkotutkimuksia kansainvälisen rekisteröinnin kohteena olevista merkinnöistä. 3. Kansainvälisen rekisterin otteita, joita on pyydetty esitettäväksi joillekin sopimuspuolista, ei tarvitse laillistaa. 6 artikla Kansainvälisen rekisteröinnin voimassaoloaika; kansainvälisen rekisteröinnin epäitsenäisyys ja itsenäisyys 1. Merkki rekisteröidään kansainvälisessä toimistossa kymmeneksi vuodeksi, ja se voidaan uudistaa 7 artiklassa yksilöidyin edellytyksin. 2. Viiden vuoden kuluttua kansainvälisestä rekisteröinnistä rekisteröinti tulee riippumattomaksi perushakemuksesta tai siitä johtuvasta rekisteröinnistä tai perusrekisteröinnistä, tapauksen mukaan, jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu. 3. Kansainvälisestä rekisteröinnistä johtuvaan suojaan, riippumatta siitä, onko se siirretty, ei voida enää vedota, jos, ennen kuin on kulunut viisi vuotta kansainvälisestä rekisteröinnistä, perushakemus tai siitä seuraava rekisteröinti tai perusrekisteröinti, tapauksen mukaan, on peruutettu, se on lakannut olemasta voimassa tai siitä on tehty lopullinen hylkäävä, kumoava, peruuttava tai mitättömäksi julistava päätös, joka koskee kaikkia tai joitakin kansainvälisessä rekisteröinnissä lueteltuja tavaroita tai palveluksia. Samaa sääntöä sovelletaan, jos i) perushakemuksen vaikutukset hylkäävästä päätöksestä tehty valitus, ii) perushakemuksen peruuttamista tai siitä johtuvan rekisteröinnin tai perusrekisteröinnin kumoamista, peruuttamista tai mitättömäksi julistamista vaativa toimenpide tai iii) perushakemusta vastaan tehty väite johtaa viiden vuoden kuluttua lopulliseen hylkäävään, kumoavaan, peruuttavaan tai mitättömäksi julistavaan päätökseen tai perushakemuksen tai siitä seuraavan rekisteröinnin tai perusrekisteröinnin, tapauksen mukaan, poistamiseen, edellyttäen, että tällainen valitus, toimenpide tai väite pantiin vireille ennen tämän määräajan päättymistä. Samaa sääntöä sovelletaan myös, jos perushakemus peruutetaan tai perushakemuksesta seuraavasta rekisteröinnistä tai perusrekisteröinnistä luovutaan viiden vuoden kuluttua edellyttäen, että hakemus tai rekisteröinti oli poistamisen tai luopumisen aikaan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitetun menettelyn alainen ja tällainen menettely oli aloitettu ennen tämän määräajan päättymistä. 4. Alkuperävirasto ilmoittaa sovellutussäännöissä määrättävällä tavalla kansainväliselle toimistolle 3 kohdan mukaisista seikoista ja päätöksistä, ja kansainvälinen toimisto ilmoittaa siitä sovellutussäännöissä määrättävällä tavalla asianomaisille tahoille ja toimittaa tarpeellisen julkistamisen. Alkuperävirasto pyytää, milloin se on tarpeen, kansainvälistä toimistoa peruuttamaan tarpeellisessa laajuudessa kansainvälisen rekisteröinnin, ja kansainvälinen toimisto toimii sen mukaisesti. 7 artikla Kansainvälisen rekisteröinnin uudistaminen 1. Kansainvälinen rekisteröinti voidaan uudistaa kymmeneksi vuodeksi edeltävän kauden päättymisestä maksamalla perusmaksu ja 8 artiklan 2 kohdassa määrätyt lisä- ja täydennysmaksut, jollei 8 artiklan 7 kohdasta muuta johdu. 2. Uudistaminen ei voi aiheuttaa muutoksia kansainväliseen rekisteröintiin sen viimeisimmässä muodossa. 3. Kansainvälinen toimisto muistuttaa kansainvälisen rekisteröinnin haltijaa tai hänen edustajaansa suojan päättymisen tarkasta ajankohdasta lähettämällä epävirallisen ilmoituksen kuusi kuukautta ennen suoja-ajan päättymistä. 4. Sikäli kuin sovellutussäännöissä määrätty ylimääräinen maksu suoritetaan, kansainvälisen rekisteröinnin uudistamiseksi on sallittava kuuden kuukauden ylimääräinen lisäaika. 8 artikla Kansainvälisestä hakemuksesta ja rekisteröinnistä aiheutuvat maksut 1. Alkuperävirasto voi oman harkintansa mukaan määrätä ja kerätä itselleen haluamansa maksun kansainvälisen rekisteröinnin hakijalta tai kansainvälisen rekisteröinnin haltijalta kansainvälisen hakemuksen tekemisen yhteydessä tai kansainvälisen rekisteröinnin uudistamisen yhteydessä. 2. Merkin rekisteröinnistä kansainvälisessä toimistossa on suoritettava etukäteen maksettava kansainvälinen maksu, joka sisältää, jollei 7 kohdan a alakohdan määräyksistä muuta johdu, i) perusmaksun; ii) lisämaksun jokaisesta yli kolmen menevästä kansainvälisen luokituksen mukaisesta luokasta, johon kysymyksessä olevat tavarat tai palvelut kuuluvat; iii) nimeämismaksun jokaisesta 3 b artiklan mukaisesta laajennuspyynnöstä. 3. Edellä 2 kohdan ii alakohdassa tarkoitettu lisämaksu voidaan, riippumatta kansainvälisen rekisteröinnin päivämäärästä, maksaa sovellutussäännöissä määrättävän ajan kuluessa, jos kansainvälinen toimisto on määrännyt tai riitauttanut tavaroiden tai palveluiden luokkien määrän. Jos tämän ajan kuluttua lisämaksua ei ole maksettu tai hakija ei ole supistanut tavaroita tai palveluita koskevaa luetteloa vaaditussa laajuudessa, kansainvälisestä hakemuksesta on katsottava luovutun. 4. Kansainvälinen toimisto jakaa kansainvälisestä rekisteröinnistä saadut vuosittaiset tulot, lukuun ottamatta 2 kohdan ii ja iii alakohdassa mainituista maksuista saatavia tuloja, tasan sopimuspuolten kesken, sen jälkeen kun se on vähentänyt tämän pöytäkirjan toimeenpanosta aiheutuvat kulut ja maksut. 5. Edellä 2 kohdan ii alakohdassa tarkoitetuista lisämaksuista saadut tulot on jaettava kunkin vuoden päättyessä asianomaisten sopimuspuolten kesken suhteessa niiden merkkien lukumäärään, joita varten suojaa on haettu kussakin niistä sen vuoden aikana; kun on kyse sopimuspuolista, jotka suorittavat tutkimuksen, tämä määrä kerrotaan sovellutussäännöissä määrättävällä kertoimella. 6. Edellä 2 kohdan iii alakohdassa tarkoitetut nimeämismaksuista saatavat tulot on jaettava 5 kohdassa annettujen sääntöjen mukaisesti. 7. a) Sopimuspuoli voi selittää, että jokaisen sellaisen kansainvälisen rekisteröinnin yhteydessä, jossa se on 3 b artiklan mukaisesti mainittu, sekä tällaisten kansainvälisten rekisteröintien uudistamisen yhteydessä se haluaa saada lisä- ja nimeämismaksuista saatavien tulojen mukaisen osuuden sijasta maksun (jäljempänä "yksilöllinen maksu"), jonka määrä on merkittävä selitykseen ja joka on muutettavissa myöhemmissä selityksissä, mutta joka ei voi olla korkeampi kuin se määrä, jonka kyseisen sopimuspuolen virasto olisi oikeutettu vastaanottamaan kymmenen vuoden rekisteröintiä hakevalta hakijalta tai rekisteröinnin haltijalta, joka hakee tuon rekisteröinnin uudistamista kymmeneksi vuodeksi tämän viraston rekisterissä; tästä määrästä on vähennettävä säästöt, jotka aiheutuvat kansainvälisestä menettelystä. Milloin tällainen yksilöllinen maksu on maksettava, i) mitään 2 kohdan ii alakohdassa tarkoitettua lisämaksua ei tarvitse maksaa, jos 3 b artiklan mukaisesti on mainittu vain sellaisia sopimuspuolia, jotka ovat antaneet tämän alakohdan mukaisen selityksen, ja ii) mitään 2 kohdan iii alakohdassa tarkoitettua nimeämismaksua ei tarvitse maksaa sellaisen sopimuspuolen osalta, joka on antanut tämän alakohdan mukaisen selityksen. b) Edeltävän a alakohdan mukainen selitys voidaan antaa 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa asiakirjoissa, ja selityksen voimaantulopäivä on silloin sama kuin se päivä, jolloin tämä pöytäkirja tulee voimaan selityksen tehneen valtion tai valtioiden välisen järjestön osalta. Tällainen selitys voidaan antaa myös myöhemmin, jolloin selitys tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun pääjohtaja on vastaanottanut sen, tai minä tahansa muuna myöhempänä, selitykseen merkittynä ajankohtana, kun on kyse kansainvälisestä rekisteröinnistä, jonka ajankohta on sama tai myöhäisempi kuin selityksen voimaantuloajankohta. 9 artikla Kansainvälisen rekisteröinnin omistusoikeuden muuttumisen merkitseminen Sen henkilön pyynnöstä, jonka nimissä kansainvälinen rekisteröinti on, tai asianomaisen viraston viran puolesta tekemästä pyynnöstä tai asianomaisen henkilön pyynnöstä kansainvälinen toimisto merkitsee kansainväliseen rekisteriin rekisteröinnin omistusoikeuden muutokset kaikkien tai joidenkin sopimuspuolten suhteen, joiden alueella rekisteröinti on voimassa, ja kaikkien tai joidenkin tavaroiden ja palveluiden suhteen, jotka on lueteltu rekisteröinnissä, jos uusi haltija on henkilö, jolla 2 artiklan 1 kohdan mukaan on oikeus tehdä kansainvälisiä hakemuksia. 9 a artikla Tiettyjen kansainvälistä rekisteröintiä koskevien seikkojen merkitseminen Kansainvälinen toimisto merkitsee kansainväliseen rekisteriin i) kansainvälisen rekisteröinnin haltijan nimen tai osoitteen muutokset, ii) kansainvälisen rekisteröinnin haltijan edustajan nimittämisen ja muut tällaista edustajaa koskevat asiaankuuluvat seikat, iii) kansainvälisessä rekisteröinnissä lueteltujen tavaroiden ja palveluiden rajoitukset kaikkien tai joidenkin sopimuspuolten suhteen, iv) kansainvälisestä rekisteröinnistä luopumisen, rekisteröinnin peruuttamisen tai mitättömäksi julistamisen kaikkien tai joidenkin sopimuspuolten suhteen, v) muut asiaankuuluvat sovellutussäännöissä mainitut seikat, jotka koskevat kansainvälisen rekisteröinnin alaiseen merkkiin liittyviä oikeuksia. 9 b artikla Tietyistä merkinnöistä perittävät maksut Edellä olevan 9 tai 9 a artiklan mukaisesta merkinnästä voidaan periä maksu. 9 c artikla Usean sopimusvaltion yhteinen virasto 1. Jos useat sopimusvaltiot sopivat merkkejä koskevien kansallisten lainsäädäntöjensä yhdistämisestä, ne voivat ilmoittaa pääjohtajalle, i) että yhteinen virasto korvaa niiden kunkin kansallisen viraston, ja ii) että niiden kaikkia alueita on pidettävä yhtenä valtiona sovellettaessa kaikkia tai joitakin tätä artiklaa edeltäviä määräyksiä sekä 9 d ja 9 e artiklan määräyksiä. 2. Tällainen ilmoitus tulee voimaan vasta kolmen kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona pääjohtaja on tiedottanut ilmoituksesta muille sopimuspuolille. 9 d artikla Kansainvälisen rekisteröinnin muuttaminen kansallisiksi tai alueellisiksi hakemuksiksi Jos kansainvälinen rekisteröinti on peruutettu alkuperäviraston pyynnöstä 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikkien tai joidenkin rekisteröinnissä lueteltujen tavaroiden ja palveluiden suhteen ja jos henkilö, joka oli kansainvälisen rekisteröinnin haltija, tekee saman merkin rekisteröintiä koskevan hakemuksen minkä tahansa sopimuspuolen virastolle, jonka alueella kansainvälinen rekisteröinti oli voimassa, tuota hakemusta on kohdeltava niin kuin se olisi tehty 3 artiklan 4 kohdan mukaisen kansainvälisen rekisteröinnin päivänä tai 3 b artiklan 2 kohdan mukaisen alueellisen laajentamisen kirjaamispäivänä ja, jos kansainvälisellä rekisteröinnillä oli etuoikeus, sillä on sama etuoikeus, sillä edellytyksellä, että i) tällainen hakemus tehdään kolmen kuukauden kuluessa kansainvälisen rekisteröinnin peruuttamisesta, ii) hakemuksessa luetellut tavarat ja palvelut kuuluvat kansainväliseen rekisteröintiin sisältyvään tavaroiden ja palveluiden luetteloon kyseessä olevan sopimuspuolen osalta, ja iii) tällainen hakemus täyttää kaikki sovellettavassa laissa asetetut vaatimukset, mukaan lukien maksuja koskevat vaatimukset. 9 e artikla Madridin (Tukholman) sopimuksen turvaaminen 1. Milloin tietyn kansainvälisen hakemuksen tai tietyn kansainvälisen rekisteröinnin alkuperävirasto on sellaisen valtion virasto, joka on sopimuspuolena sekä tässä pöytäkirjassa että Madridin (Tukholman) sopimuksessa, tämän pöytäkirjan määräyksillä ei ole vaikutusta sellaisen toisen valtion alueella, joka on myös sopimuspuolena sekä tässä pöytäkirjassa että Madridin (Tukholman) sopimuksessa. 2. Liittokokous voi kolmen neljäsosan enemmistöllä kumota 1 kohdan tai rajoittaa 1 kohdan soveltamisalaa kymmenen vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulosta, mutta ei ennen kuin viisi vuotta on kulunut päivästä, jolloin enemmistö valtioista, jotka ovat sopimuspuolina Madridin (Tukholman) sopimuksessa, on tullut tämän pöytäkirjan sopimuspuoliksi. Äänestettäessä liittokokouksessa äänioikeus on vain niillä valtioilla, jotka ovat sopimuspuolina sekä mainitussa sopimuksessa että tässä pöytäkirjassa. 10 artikla Liittokokous 1. a) Sopimuspuolet ovat saman liittokokouksen jäseniä kuin maat, jotka ovat sopimuspuolia Madridin (Tukholman) sopimuksessa. b) Jokaista sopimuspuolta edustaa liittokokouksessa yksi valtuutettu, jolla voi olla apunaan varavaltuutettuja, neuvonantajia ja asiantuntijoita. c) Kunkin valtuuskunnan kustannukset suorittaa sen nimittänyt sopimuspuoli, paitsi jokaisen sopimuspuolen yhden valtuutetun matkakustannuksia ja päivärahoja, jotka maksetaan liiton varoista. 2. Niiden tehtävien lisäksi, joita liittokokouksella on Madridin (Tukholman) sopimuksen mukaan, se myös i) käsittelee kaikkia tämän pöytäkirjan soveltamista koskevia kysymyksiä; ii) antaa kansainväliselle toimistolle ohjeita tämän pöytäkirjan tarkistamista koskevien konferenssien valmistelusta, jossa on otettava huomioon niiden liiton valtioiden huomautukset, jotka eivät ole osapuolina tässä pöytäkirjassa; iii) hyväksyy tämän pöytäkirjan soveltamista koskevat sovellutussäännöt ja muuttaa niitä; iv) hoitaa muita tämän pöytäkirjan mukaisia tehtäviä. 3. a) Kullakin sopimuspuolella on liittokokouksessa yksi ääni. Asioissa, jotka koskevat ainoastaan Madridin (Tukholman) sopimuksen osapuolina olevia maita, niillä sopimuspuolilla, jotka eivät ole mainitun sopimuksen osapuolia, ei ole äänioikeutta, kun taas asioissa, jotka koskevat vain sopimuspuolia, ainoastaan viimeksi mainituilla on äänioikeus. b) Puolet niistä liittokokouksen jäsenistä, joilla on äänioikeus tietyssä asiassa, muodostavat sen asian osalta päätösvaltaisen määrän. c) Sen estämättä, mitä b alakohdassa määrätään, jos jossakin istunnossa edustettuina olevien äänioikeutettujen jäsenten lukumäärä on vähemmän kuin puolet mutta on kolmannes tai enemmän kuin kolmannes liittokokouksen asiassa äänioikeutetuista jäsenistä, liittokokous voi tehdä päätöksiä, mutta lukuun ottamatta sen omia menettelytapoja koskevia päätöksiä kaikki tällaiset päätökset tulevat voimaan vain, jos jäljempänä esitetyt edellytykset täyttyvät. Kansainvälinen toimisto ilmoittaa nämä päätökset liittokokouksen tässä asiassa äänivaltaisille jäsenille, jotka eivät olleet edustettuina, ja pyytää niitä ilmoittamaan kirjallisesti äänensä tai äänestämästä pidättäytymisensä kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksesta. Jos tämän ajan kuluttua siten äänensä tai äänestämästä pidättäytymisensä ilmoittaneiden jäsenten lukumäärä saavuttaa sen määrän jäseniä, joka puuttui itse istunnossa päätösvaltaisuuden saavuttamisesta, päätökset tulevat voimaan sillä edellytyksellä, että tarvittava enemmistö on kuitenkin edelleen olemassa. d) Jollei 5 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 9 e artiklan 2 kohdan, 12 artiklan ja 13 artiklan 2 kohdan määräyksistä muuta johdu, liittokokouksen päätökset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä. e) Äänestämästä pidättäytymistä ei lasketa ääniksi. f) Kukin valtuutettu voi edustaa vain yhtä liittokokouksen jäsentä ja äänestää vain yhden liittokokouksen jäsenen nimissä. 4. Madridin (Tukholman) sopimuksessa määrättyjen sääntömääräisten ja ylimääräisten istuntojen lisäksi liittokokous kokoontuu ylimääräiseen istuntoon pääjohtajan kutsusta, kun sitä pyytää yksi neljäsosa sellaisista liittokokouksen jäsenistä, joilla on äänioikeus asioissa, jotka on ehdotettu otettaviksi istunnon esityslistalle. Pääjohtaja valmistelee tällaisen ylimääräisen istunnon esityslistan. 11 artikla Kansainvälinen toimisto 1. Kansainvälinen toimisto huolehtii kansainvälisestä rekisteröinnistä ja siihen liittyvistä velvollisuuksista sekä kaikista muista tämän pöytäkirjan mukaisista tai sitä koskevista hallinnollisisia tehtävistä. 2. a) Kansainvälinen toimisto valmistelee liittokokouksen ohjeiden mukaisesti tämän pöytäkirjan tarkistamista koskevat konferenssit. b) Kansainvälinen toimisto voi keskustella valtioiden välisten ja muiden kuin valtioiden välisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tarkistamista koskevien konferenssien valmisteluista. c) Pääjohtaja ja hänen nimeämänsä henkilöt osallistuvat ilman äänioikeutta tällaisten tarkistuskonferenssien keskusteluihin. 3. Kansainvälinen toimisto huolehtii muista sille tämän pöytäkirjan mukaan uskotuista tehtävistä. 12 artikla Talous Sopimuspuolten suhteen liiton taloutta koskevat samat määräykset kuin määräykset, jotka sisältyvät Madridin (Tukholman) sopimuksen 12 artiklaan, edellyttäen, että viittauksien edellä mainitun sopimuksen 8 artiklaan katsotaan olevan viittauksia tämän pöytäkirjan 8 artiklaan. Lisäksi edellä mainitun sopimuksen 12 artiklan 6 kohdan b alakohdan tarkoituksia varten sopimuspuolina olevien järjestöjen katsotaan, ellei liittokokous yksimielisesti toisin päätä, kuuluvan Pariisin teollisoikeuksia koskevan sopimuksen maksuluokkaan I (yksi). 13 artikla Eräiden pöytäkirjan artiklojen muuttaminen 1. Jokainen sopimuspuoli tai pääjohtaja voi tehdä ehdotuksia 10, 11 ja 12 artiklan sekä tämän artiklan muuttamiseksi. Pääjohtajan on ilmoitettava tällaiset muutosehdotukset sopimuspuolille vähintään kuusi kuukautta ennen niiden käsittelemistä liittokokouksessa. 2. Liittokokous päättää 1 kappaleessa tarkoitettujen artiklojen muuttamisesta. Hyväksyminen edellyttää kolmea neljäsosaa annetuista äänistä, paitsi että 10 artiklan ja tämän kappaleen muuttaminen edellyttää neljää viidesosaa annetuista äänistä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen artiklojen muutokset tulevat voimaan kuukauden kuluttua siitä, kun pääjohtaja on vastaanottanut kolmelta neljäsosalta valtioita ja valtioiden välisiä järjestöjä, jotka olivat muutoksen hyväksymishetkellä liiton jäseniä ja joilla oli äänivalta muutoksesta, kirjalliset ilmoitukset niiden omien valtiosääntöjen mukaisesti tehdyistä hyväksynnöistä. Näin hyväksytyt edellä mainittujen artiklojen muutokset sitovat kaikkia valtioita ja valtioiden välisiä järjestöjä, jotka ovat sopimuspuolia muutoksen voimaantulon ajankohtana tai jotka tulevat sopimuspuoliksi myöhempänä ajankohtana. 14 artikla Tuleminen pöytäkirjan osapuoleksi; voimaantulo 1. a) Valtio, joka on osapuolena teollisoikeuden suojelua koskevassa Pariisin yleissopimuksessa, voi tulla tämän pöytäkirjan osapuoleksi. b) Lisäksi valtioiden välinen järjestö voi tulla tämän pöytäkirjan osapuoleksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: i) vähintään yksi järjestön jäsenvaltioista on teollisoikeuden suojelua koskevan Pariisin yleissopimuksen osapuoli; ii) järjestöllä on alueellinen virasto sellaista merkkien rekisteröintiä varten, jolla on vaikutusta järjestön alueella, edellyttäen, että tällaisesta virastosta ei ole tehty 9 c artiklan mukaista ilmoitusta. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtio tai järjestö voi allekirjoittaa tämän pöytäkirjan. Tällainen valtio tai järjestö voi, jos se on allekirjoittanut tämän pöytäkirjan, tallettaa tätä pöytäkirjaa koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tai, jos se ei ole allekirjoittanut tätä pöytäkirjaa, tallettaa tätä pöytäkirjaa koskevan liittymiskirjan. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on talletettava pääjohtajan huostaan. 4. a) Tämä pöytäkirja tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun neljä ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjaa on talletettu, edellyttäen, että ainakin yksi asiakirjan tallettaneista maista on Madridin (Tukholman) sopimuksen osapuoli ja että ainakin yhden toisista asiakirjoista on tallettanut valtio, joka ei ole Madridin (Tukholman) sopimuksen osapuoli, tai jokin 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu järjestö. b) Muiden 1 kohdassa tarkoitettujen valtioiden tai järjestöjen osalta tämä pöytäkirja tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona pääjohtaja on ilmoittanut sen ratifioimisesta, hyväksymisestä tai siihen liittymisestä. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu järjestö tai valtio voi tätä pöytäkirjaa koskevan ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjan tallettaessaan selittää, että kansainvälisestä rekisteröinnistä tämän pöytäkirjan mukaan johtuvaa suojaa, joka on olemassa ennen kuin tämä pöytäkirja tulee voimaan sen suhteen, ei voida ulottaa siihen. 15 artikla Irtisanominen 1. Tämän pöytäkirjan voimassaoloaikaa ei ole rajoitettu. 2. Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän pöytäkirjan pääjohtajalle osoitettavalla ilmoituksella. 3. Irtisanominen tulee voimaan yhden vuoden kuluttua siitä päivästä, jolloin pääjohtaja on vastaanottanut ilmoituksen. 4. Sopimuspuoli ei voi käyttää tämän artiklan mukaista irtisanomisoikeutta, ennen kuin viisi vuotta on kulunut siitä päivästä, jolloin tämä pöytäkirja tuli sen suhteen voimaan. 5. a) Milloin merkki on kansainvälisesti rekisteröity ja sillä on vaikutusta irtisanoutuvassa valtiossa tai valtioiden välisessä järjestössä sinä päivänä, kun irtisanominen tulee voimaan, tällaisen rekisteröinnin haltija voi tehdä saman merkin rekisteröintiä koskevan hakemuksen irtisanoutuvan valtion tai valtioiden välisen järjestön virastolle, ja sitä tulee kohdella niin kuin se olisi tehty 3 artiklan 4 kohdan mukaisen kansainvälisen rekisteröinnin päivänä tai 3 b artiklan 2 kohdan mukaisen alueellista laajentamista koskevan merkinnän tekemisen päivänä, ja, jos kansainvälisellä rekisteröinnillä oli etuoikeus, se nauttii samaa etuoikeutta edellyttäen, että i) tällainen hakemus tehdään kahden vuoden kuluessa päivästä, jolloin irtisanominen tuli voimaan, ii) hakemuksessa luetellut tavarat ja palvelut kuuluvat irtisanoutuvaa valtiota tai valtioiden välistä järjestöä koskevassa kansainvälisessä rekisteröinnissä olevaan tavaroiden ja palveluiden luetteloon, ja iii) tällaisessa hakemuksessa noudatetaan kaikkia sovellettavan lain vaatimuksia, mukaan lukien maksuja koskevat vaatimukset. b) Edeltävän a alakohdan määräyksiä sovelletaan myös kansainvälisen rekisteröinnin alaiseen merkkiin, jolla on vaikutusta muissa sopimusvaltioissa kuin irtisanoutuvassa valtiossa tai valtioiden välisessä järjestössä irtisanomisen voimaantulopäivänä ja jonka haltija irtisanoutumisen vuoksi ei enää ole oikeutettu tekemään 2 artiklan 1 kohdan mukaista kansainvälistä hakemusta. 16 artikla Allekirjoittaminen; kielet; tallettajan tehtävät 1. a) Tämä pöytäkirja allekirjoitetaan yhtenä englannin-, espanjan- ja ranskankielisenä kappaleena, ja se talletetaan pääjohtajan huostaan sitten, kun se ei enää ole Madridissa avoinna allekirjoittamista varten. Tekstit näillä kolmella kielellä ovat yhtä todistusvoimaisia. b) Neuvoteltuaan asianomaisten hallitusten ja järjestöjen kanssa pääjohtaja laadituttaa tästä pöytäkirjasta viralliset tekstit arabian, italian, japanin, kiinan, portugalin, saksan ja venäjän kielillä, ja muilla liittokokouksen mahdollisesti määräämillä kielillä. 2. Tämä pöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten Madridissa 31 päivään joulukuuta 1989 asti. 3. Pääjohtaja lähettää kaksi Espanjan hallituksen oikeaksi todistamaa jäljennöstä tämän pöytäkirjan allekirjoitetuista teksteistä kaikille niille valtioille ja valtioidenvälisille järjestöille, jotka voivat tulla tämän pöytäkirjan osapuoliksi. 4. Pääjohtaja rekisteröi tämän pöytäkirjan Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristössä. 5. Pääjohtaja ilmoittaa kaikille valtioille ja valtioiden välisille järjestöille, jotka voivat tulla tämän pöytäkirjan osapuoliksi tai jotka ovat tämän pöytäkirjan osapuolia, allekirjoituksista, ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjojen tallettamisista, tämän pöytäkirjan voimaantulosta ja kaikista siihen tehtävistä muutoksista, kaikista irtisanomisilmoituksista ja tämän pöytäkirjan mukaisista selityksistä.