/* KOM/2011/0083 lopull. */ KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kertomus ”Kansalaisten Eurooppa” ohjelman 2007–2013 väliarvioinnista





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 1.3.2011 KOM(2011) 83 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kertomus ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman 2007–2013 väliarvioinnista KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kertomus ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman 2007–2013 väliarvioinnista SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 4 1.1. Ohjelma 4 1.2. Väliarviointi 7 2. ARVIOINNIN KESKEISET TULOKSET 7 2.1. Merkityksellisyys 7 2.2. Ohjelman yleinen tehokkuus 8 2.3. Ohjelman yleinen vaikuttavuus, osallistuminen ja vaikutukset 8 2.4. Tulosten pysyvyys ja levittäminen 9 3. SUOSITUSTEN SEURANTA 9 3.1. Saavutetaan vahvempi ymmärrys EU:sta ja sitoumus EU:hun 9 3.2. Ohjelman täytäntöönpanon parantaminen ja mukauttaminen 9 3.3. Tasapainoisemman osallistumisen saavuttaminen 9 3.4. Lisätään ohjelmasta tuettujen toimintojen vaikutuksia toimintapolitiikkaan ja uutisointiin 9 4. PÄÄTELMÄT 9 JOHDANTO Tässä asiakirjassa esitetään ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman 2007–2013 väliarvioinnin tärkeimmät havainnot ja suositukset sekä komission näkemykset ja päätelmät näistä suosituksista. Ohjelma Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät joulukuussa 2006 aktiivisen Euroopan kansalaisuuden edistämiseksi toteutettavan EU:n ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman[1]. Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat: 1. tarjotaan kansalaisille mahdollisuus toimia vuorovaikutuksessa ja osallistua yhä tiiviimmän, demokraattisen ja maailmalle avautuneen sekä kulttuurisen monimuotoisuuden yhdistämän ja rikastuttaman Euroopan rakentamiseen kehittäen näin Euroopan unionin kansalaisuutta; 2. kehitetään yhteisiin arvoihin, historiaan ja kulttuuriin perustuvan eurooppalaisen identiteetin tunnetta; 3. myötävaikutetaan siihen, että kansalaiset tuntevat Euroopan unionin omakseen; 4. lujitetaan unionin kansalaisten suvaitsevaisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä kunnioittaen ja edistäen kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta edesauttamalla samalla kulttuurien välistä vuoropuhelua. ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman erityiset tavoitteet ovat seuraavat: 5. saatetaan yhteen eri puolilla Eurooppaa sijaitsevien paikallisyhteisöjen jäsenet jakamaan ja vaihtamaan kokemuksia, näkemyksiä ja arvoja, jotta voidaan oppia menneestä ja rakentaa tulevaa varten; 6. edistetään Euroopan kansalaisuuteen ja demokratiaan, yhteisiin arvoihin sekä yhteiseen historiaan ja kulttuuriin liittyvää toimintaa, keskustelua ja pohdintaa Euroopan tasolla toteutettavalla kansalaisjärjestöjen yhteistyöllä; 7. tuodaan Eurooppa lähemmäksi kansalaisia edistämällä eurooppalaisia arvoja ja saavutuksia vaalien samalla Euroopan menneisyyden muistoa; 8. rohkaistaan kaikkien osallistujamaiden kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen välistä vuorovaikutusta, edistäen näin kulttuurien välistä vuoropuhelua ja korostaen Euroopan monimuotoisuutta ja yhtenäisyyttä, jolloin erityistä huomiota kiinnitetään toimiin, joilla pyritään kehittämään tiiviimmät yhteydet Euroopan unionin – sellaisena kuin se oli 30. huhtikuuta 2004 – jäseninä olleiden ja siihen mainitusta päivästä lukien liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisten välille. Ohjelmalla on 215 miljoonan euron[2] budjetti, ja se rakentuu neljän toimen ympärille: 9. Aktiivisten kansalaisten Eurooppa, joka käsittää 10. ystävyyskuntatoiminnan; 11. kansalaishankkeet ja niitä tukevat toimenpiteet; 12. Aktiivinen eurooppalainen kansalaisyhteiskunta, joka käsittää 13. toiminta-avustukset eurooppalaisen julkisen politiikan tutkimusorganisaatioille (think tank -toiminta); 14. toiminta-avustukset Euroopan tason kansalaisjärjestöille; 15. avustukset kansalaisjärjestöjen käynnistämille hankkeille; 16. Yhteinen Eurooppa, joka käsittää 17. näkyvyyttä lisääviä tapahtumia, kuten muistojuhlia, palkintoja, taidetapahtumia ja Euroopan laajuisia konferensseja; 18. tutkimuksia, kyselyjä ja mielipidemittauksia; 19. tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineitä; 20. Euroopan aktiivinen muistiperintö, joka käsittää 21. pakkosiirtoihin liittyvien tärkeimpien paikkojen ja arkistojen säilyttämisen sekä pakkosiirtojen uhrien muiston vaalimisen. Ohjelmalta odotettaviin tuotoksiin kuuluvat - toiminta-avustuksin tuettujen organisaatioiden järjestämät toimintaohjelmat, joihin kuuluu kokouksia, vuoropuhelua EU:n toimielinten kanssa, kannanottoja, verkostoitumista, hyvien käytänteiden vaihtoa ja tietoisuuden lisäämistä; - kansalaisjärjestöjen järjestämät kokoukset, koulutusohjelmat ja -välineet, julkaisut ja tiedotustoimet; - kansalaisten väliset kokoukset, konferenssit, tiedotuskampanjat ja koulutustapahtumat ystävyyskuntatoiminnan vastuuhenkilöille; - EU:n tasolla näkyvyyttä lisäävät tapahtumat EU:n puheenjohtajuuskausilla, aktiivista kansalaisuutta (kansalaisosallistuminen) koskevat tutkimukset vapaaehtoistoiminnasta, liikkuvuudesta ja kansalaisuudesta. Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa edelsi yhteisön toimintaohjelma unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen) 2004–2006. Ohjelman budjetti oli 72 miljoonaa euroa, ja siinä vahvistettiin tarve keskustelun ylläpitämiseen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja kuntien kanssa ja kansalaisten aktiivisen osallistumisen tukemiseen[3]. Kansalaisten Eurooppa -ohjelma kattaa EU:n 27 jäsenvaltiota. Lisäksi Kroatia liittyi ohjelmaan vuonna 2007, ja sitä seurasivat Albania ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia vuonna 2009. Uusiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden organisaatioiden osallistuminen lisääntyi ohjelman täytäntöönpanon kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Suuntaus oli erityisen merkittävä Unkarin ja Puolan kohdalla. Ohjelmaa hallinnoi keskitetysti Euroopan komissio, jota avustaa koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA). Euroopan komissio vastaa ohjelman strategisesta hallinnoinnista, muun muassa prioriteettien ja tavoitteiden asettamisesta, budjetin hallinnoinnista, ohjelman täytäntöönpanon ohjauksesta ja seurannasta sekä arvioinnin valvonnasta. EACEA vastaa ohjelman tiettyjen osien hallinnoinnista komission valvonnassa, muun muassa toteuttamalla tiettyjä toimintoja, jotka liittyvät avustusten myöntämiseen ja kaikkien sellaisten tietojen keräämiseen, analysoimiseen ja välittämiseen komissiolle, jotka ovat tarpeen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman täytäntöönpanon ohjausta varten[4]. Lisäksi useimpiin osallistuviin maihin perustettiin kansalliset yhteyspisteet[5]. Kansallisten yhteyspisteiden tehtävänä on jakaa tietoa Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta laajalle joukolle mahdollisia edunsaajia, tarjota tukea ohjelman hakijoille ja seurata aktiivista kansalaisuutta koskevaa kehitystä kansallisella tasolla ja kertoa siitä Euroopan komissiolle. Väliarviointi Komissio toteutti väliarvioinnin ulkopuolisten asiantuntijoiden tuella[6]. Arvioinnin yleiset tavoitteet olivat seuraavat: 22. Yleiskatsaus ohjelman kolmen ensimmäisen vuoden aikana saavutettuihin tuloksiin; 23. Arviointi täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista; ja 24. Suosituksia ja ohjeita siitä, miten ohjelman täytäntöönpanoa voitaisiin parantaa jäljellä olevina vuosina. Arvioinnissa keskityttiin ohjelman merkityksellisyyteen, vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen ja sen johdonmukaisuuteen muiden toimien kanssa, joilla tuetaan unionin aktiivisen kansalaisuuden kehittymistä. Arviointi toteutettiin vuoden 2010 aikana, ja se perustui vuosien 2007, 2008 ja 2009 tietoihin[7]. ARVIOINNIN KESKEISET TULOKSET Merkityksellisyys Väliarviointi vahvisti Kansalaisten Eurooppa -ohjelman merkityksellisyyden erityisesti sen yleisen tavoitteen saavuttamisessa: ”tarjotaan kansalaisille mahdollisuus toimia vuorovaikutuksessa ja osallistua yhä tiiviimmän Euroopan rakentamiseen kehittäen näin Euroopan unionin kansalaisuutta” . Ohjelmasta tuettavilla toimilla on mahdollista saada aikaan myönteisiä vaikutuksia kansalaisten kannalta, kuten lisätä tunnetta osallisuudesta ja eurooppalaisesta identiteetistä. Niillä voidaan myös muuttaa ohjelman osallistujien asenteita muihin eurooppalaisiin nähden ja lisätä heidän osallistumistaan demokraattisiin menettelyihin sekä parantaa tietämystä Euroopan unionista ja EU:n toimielimistä ja kiinnostusta niihin. Arvioinnissa esitetään, että nykyisellä Kansalaisten Eurooppa -ohjelmalla on mahdollisuudet vahvistaa kansalaisten osuutta uusien politiikkojen ja strategioiden, kuten Eurooppa 2020 -strategian, muotoilussa. Tähän voidaan päästä linjaamalla ohjelman prioriteetit vastaamaan komission poliittisia tavoitteita, saamalla erilaiset hankkeet laatimaan ehdotuksia, joilla voidaan testata uusia toiminta-aloitteita, varmistamalla hankkeiden tulosten laajempi levitys ja vahvistamalla yhteyksiä muihin EU-ohjelmiin ja -aloitteisiin. Ohjelma tuo selvää lisäarvoa, joka liittyy ohjelmasta tuettujen organisaatioiden toimien mittakaavaan ja toiminta-alaan. EU:n osallistumisesta saatava merkittävin lisäarvo näyttää liittyvän siihen, että vaikutetaan kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksiin ja verkostoihin, joilla on vaikutusta politiikkaan tulevaisuudessa. Ohjelman yleinen tehokkuus Arviointi osoittaa, että ohjelman kysyntä on edelleen vahvaa, ja jätettyjen hakemusten ja hyväksymisprosentin perusteella ohjelman budjetti on pienempi kuin tosiasiallinen kysyntä. Arvioinnissa tuotiin myös esiin se, että toimiin ja toimenpiteisiin liittyy huomattavasti täyttämätöntä kysyntää, esimerkkeinä Euroopan aktiivinen muistiperintö, toiminta-avustukset ja liikkuvuustoimenpiteet. Nykyisessä ohjelmassa saavutetaan hyvä tasapaino ja hyvä kustannustehokkuus yhdistämällä toimia, jotka kohdistuvat pienimittaisiin toimijoihin, sekä toimia, joilla tuetaan valmiuksien kehittämistä. Näyttää siltä, että ohjelman täytäntöönpanoon ollaan yleisesti ottaen tyytyväisiä, myös vastuualueiden jakamiseen Euroopan komission ja koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston (EACEA) välillä. Vastuualueiden jakaminen komission ja toimeenpanoviraston välillä toi lisää mahdollisuuksia synergiaan linjaamalla hakumenettelyjä toimeenpanoviraston hallinnoimien muiden ohjelmien hakumenettelyjen mukaisiksi ja tehosti hakemusten ja edunsaajien tietopyyntöjen käsittelyä. Useimmat kyselyn kohteena olleet edunsaajat pitivät Kansalaisten Eurooppa -ohjelman yhteydessä perustettujen Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteiden palveluja erittäin hyödyllisinä (77–78 %). Arviointi osoittaa, että parannettavaa on edelleen: yhteyksiä Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteiden ja ystävyyskuntatoiminnan koordinaattoriverkoston välillä voidaan vahvistaa, ja Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteiden kattavuutta ja näkyvyyttä voidaan lisätä yksittäisissä maissa. Arvioinnissa mainitaan tärkeimpinä ohjelman hallinnoinnin parannuskohteina tarve lisätä ohjeistojen johdonmukaisuutta ja yksinkertaistaa lomakkeita, tarjota hakulomakkeita ja niihin liittyvää materiaalia hyvissä ajoin ennen määräaikoja ja ottaa huomioon hakemuksista saatava laadullinen palaute. Ohjelman yleinen vaikuttavuus, osallistuminen ja vaikutukset Väliarviointi osoittaa, että ohjelman täytäntöönpanon toiminnalliset tavoitteet ja edunsaajien odotukset täyttyvät. Arvioinnin tulokset tarjoavat näyttöä siitä, että ohjelma saavuttaa huomattavan määrän uusia hankkeiden vetäjiä – näiden osuus on hieman alle puolet tarkastelluista hankkeista. Uusien hakijoiden osuus näyttää olevan korkein muistiperintöä koskevassa ohjelman toimessa (63 %), ja vähäisempi mutta silti merkittävä ystävyyskuntatoimintaa koskevassa toimessa (noin 33 %). Kun tarkastellaan hankkeiden vetäjien maantieteellistä jakaumaa, parhaiten edustettuina ovat yleensä Euroopan länsi- ja keskiosien maat ja Italia. Aliedustettuina olevat maat näyttävät sijaitsevan Euroopan pohjois- sekä etelä- ja kaakkoisosissa. On kuitenkin syytä korostaa, että jakauma on paljon laajempi ja maantieteellinen kattavuus paljon tasaisempi, kun hankekumppanien alkuperä ja hankkeiden osallistujien kansalaisuus otetaan myös huomioon. Arviointi osoittaa, että naiset ja miehet ovat tasapuolisesti edustettuina ohjelman toiminnoissa, mutta vähemmistöryhmät, vammaiset ja yleisesti ottaen marginaaliryhmät ovat aliedustettuina. Ohjelman vaikutukset voidaan esittää tiivistetysti seuraavan ryhmittelyn muodossa: 25. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja liikkeiden tukeminen ja valmiuksien kehittäminen 26. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on arvokas tehtävä julkisen politiikan toimijoiden ja kansalaisten välissä – arvioija huomautti, että nämä organisaatiot toteuttavat toimia, jotka luovat huomattavia ”kerrannaisvaikutuksia” tiedottamalla suurelle yleisölle EU:hun liittyvistä asioista ja käynnistämällä tietoon perustuvaa keskustelua ajankohtaisista politiikan kysymyksistä. 27. Sysäyksen antaminen ystävyyskuntatoiminnalle 28. Väliarviointi osoittaa, että ohjelma kannusti mahdollisia edunsaajia pyrkimään laajempaan temaattiseen kattavuuteen ja luomaan yhteyksiä uusiin aiheisiin tai politiikan osa-alueisiin, kuten ympäristökysymyksiin tai muistiperintöön. 29. Myönteinen vaikutus julkisen politiikan tutkimusorganisaatioiden (think tank -toiminta) toteuttamien toimintojen laajuuteen ja volyymiin 30. Arviointi osoittaa, että ohjelman tarjoama rahoitus antoi tuetuille organisaatioille mahdollisuuden lisätä toimintojensa kohdentamista Eurooppa-aiheisiin, luoda kumppanuuksia ja verkostoja koko EU:n alueella ja tavoitella eurooppalaista yleisöä. 31. Myönteiset vaikutukset ohjelmasta tuettujen toimintojen osallistujiin oppimisen, keskinäisen ymmärtämyksen ja EU:hun samastumisen kannalta. 32. Väliarviointi osoittaa vahvasti myönteisiä vaikutuksia osallistujiin, mukaan luettuna uudet kontaktit ihmisiin eri puolilla EU:ta, uusien taitojen ja kiinnostuksenkohteiden kehittäminen ja tiiviimpi osallistuminen EU-tason tapahtumien ja hankkeiden organisointiin. Arviointi tarjoaa näin ollen näyttöä siitä, että ohjelmalla on ollut tavoitteidensa mukaisesti myönteisiä vaikutuksia. Tulosten pysyvyys ja levittäminen Arvioinnissa annetaan ymmärtää, että ohjelmassa voidaan saavuttaa pidemmän aikavälin kestävyys kehittämällä kansalaisyhteiskunnan valmiuksia ja kannustamalla osallistujia ryhtymään tulevaisuuden toimijoiksi ja kerrannaisvaikutusten aikaansaajiksi. Väliarviointia varten tehdyn kyselyn kohteena olleista osallistujista 53 prosenttia aikoi ryhtyä organisoimaan tai markkinoimaan omia tapahtumiaan, ja 45 prosenttia suunnitteli laativansa ideoita omia tapahtumiaan varten. Ohjelman edunsaajien keskuudessa tehdyn kyselyn mukaan rahoituksen lopettamisen tai vähentämisen tärkeimpänä kielteisenä vaikutuksena olisi, että se rajoittaisi toimintojen mittakaavaa ja osallistujien määrää, heikentäisi kansainvälistä ulottuvuutta ja vähentäisi verkostoitumista ja liikkuvuutta. Kansalaisyhteiskunnan hankkeiden jatkuminen olisi epätodennäköisempää. Tulosten levityksen osalta arvioinnissa todetaan, että valtaosa hankkeiden vetäjistä ilmoittaa käyttäneensä onnistuneesti monenlaisia viestintämenetelmiä, joista mainitaan erityisesti tapahtumat ja erilaiset sosiaaliset ja interaktiiviset media- tai multimediavälineet kuten painetut julkaisut ja DVD:t. Laajemman levityksen esteitä todettiin useita; niihin kuuluvat erityisesti viestintään osoitetun rahoituksen puute, mainonta- ja käännöskustannukset, erikoistuneen henkilöstön tarve ja kansallisen median kiinnostuksenpuute. SUOSITUSTEN SEURANTA Väliarvioinnin tuloksena olevat suositukset voidaan jakaa neljään pääryhmään. Euroopan komissio aikoo toteuttaa soveltuvia toimia, joilla vastataan näihin suosituksiin nykyisen ohjelman jäljellä olevana aikana, ja ottaa ne huomioon seuraavan sukupolven ohjelman valmistelutyössä. Saavutetaan vahvempi ymmärrys EU:sta ja sitoumus EU:hun Väliarvioinnissa suositellaan ensinnäkin, että olisi vahvistettava yhteyttä ohjelman sekä suurten yhteiskunnallisten kysymysten ja kansalaisten itsensä ilmoittamien, heitä suoraan ja välittömästi koskevien kysymysten välillä. Toiseksi nykyisessä ohjelmassa olisi tulevaisuudessa löydettävä keinoja EU:n suurten strategisten tavoitteiden ja poliittisten prioriteettien kuten Eurooppa 2020 -strategian edistämiseen sekä varmistettava yhteydet aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistoiminnan Euroopan teemavuoteen. Olisi kannustettava hankkeita, joilla on vahva yhteys näihin EU:n prioriteetteihin. Kolmanneksi näiden suositusten olisi näyttävä ohjelman pysyviin ja vuosittaisiin prioriteetteihin liittyvissä tehtävissä ja toiminnassa. Nykyinen ohjelma antaa jo mahdollisuudet ajankohtaisiin EU-politiikan kysymyksiin keskittyvien hankkeiden näkyvyyden lisäämiseen. Valintamenettelyssä pyritään lisäksi entistä paremmin tunnistamaan ja tukemaan hankkeita, jotka edistävät tehokkaasti EU:ta koskevaa ymmärtämystä ja sen kokemista omaksi. Kun ohjelman pysyviä prioriteetteja kohdennetaan vuosittain, kiinnitetään jatkossa enemmän huomiota kulloiseenkin poliittiseen toimintaympäristöön. Sidosryhmien ilmaisemat tarpeet ja kiinnostuksenkohteet sekä synergia muiden samankaltaisten EU:n tukemien ohjelmien ja aloitteiden kanssa otetaan huomioon. Ohjelman täytäntöönpanon parantaminen ja mukauttaminen Nykyisen ohjelman ja mahdollisten mukautusten täytäntöönpanoa koskevat suositukset ovat seuraavat: - Löydetään sopiva tasapaino rakenteellisesti merkittävien suurten sidosryhmien tukemisen ja pienimittaisten ja/tai uusien osallistujien saavuttamisen ja tukemisen (valmiuksien kehittäminen) välillä. - Lisätään rahoitusta Euroopan aktiivista muistiperintöä ja aktiivista kansalaisyhteiskuntaa koskeviin toimiin. - Pyritään tasapainoisesti saavuttamaan laaja osallistujamäärä ja säilyttämään tuettujen toimintojen laatu ja innovatiivinen sisältö. - Seurataan Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteiden vaikutuksia ja parannetaan niiden kapasiteettia entisestään. - Laajennetaan koulutuksen, valmiuksien kehittämisen ja kerrannaisvaikutusten aikaansaajille osoitettavan tuen osuutta kaikkien toimenpiteiden piirissä. - Tarkistetaan jatkuvasti hakulomakkeiden rakennetta ja sisältöä ja yksinkertaistetaan niitä mahdollisuuksien mukaan. - Lisätään hakemuksien käsittelyssä käytettäviä EU-kieliä (EU:n kolmen työkielen lisäksi). Euroopan komissio on yhteistyössä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston (EACEA) kanssa jo toteuttanut useita järjestelyjä nykyisen ohjelman täytäntöönpanon jatkuvaksi parantamiseksi. Tähän kuuluu edunsaajilta (suunnitelmallisen vuoropuhelun ja muiden keinojen avulla) saatavan sekä Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteiden antaman säännöllisen palautteen kannustaminen. Palautetta hyödynnetään ohjelman täytäntöönpanon mukauttamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Kiinteiden summien käyttöönotto ystävyyskuntahankkeissa vuonna 2010 on esimerkki tästä. Tukitoimenpiteet otettiin käyttöön hankkeiden vetäjien valmiuksien kehittämisen vahvistamiseksi erityisesti ystävyyskuntatoiminnan alalla. Muut ohjelman edunsaajat, kuten kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, voivat myös hyötyä tällaisista toimenpiteistä. Harkintaan tulee mahdollisesti vuonna 2011 käyttöön otettava rahoitustuen jaon uusi tasapainotus Kansalaisten Eurooppa -ohjelman eri toimien välillä johdonmukaisesti ohjelman kokonaismäärärahojen kanssa, jotka sisältyvät nyt vuosien 2011–2013 rahoitussuunnitelmaan. Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteille annettavaa tukea koulutukseen ja säännölliseen tiedonvaihtoon jatketaan myös vuonna 2011. Euroopan komissio kannustaa aktiivisesti kaikkia ohjelmaan osallistuvia EU:n jäsenvaltioita ja maita perustamaan omat Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteensä. Tasapainoisemman osallistumisen saavuttaminen Väliarvioinnissa korostetaan, että ohjelmasta tuettujen hankkeiden johtavat kumppanit eivät jakaudu tasaisesti koko Euroopan unionin alueelle näiden alkuperää tarkasteltaessa. Lisäksi hankkeet eivät saavuta kaikkia yhteiskunnan ryhmiä samalla tavoin. Toimenpiteitä maantieteellisen tasapainon parantamiseksi on jo toteutettu, ja niitä jatketaan tulevaisuudessa. Näihin kuuluu entistä suurempi pyrkimys lisätä Kansalaisten Eurooppa -ohjelman näkyvyyttä Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteiden kautta niissä maissa, joihin on sijoittunut vähemmän hankkeiden vetäjiä. Lisäksi komissio kannustaa jatkossakin kansallisen yhteyspisteen perustamista kaikkiin osallistujamaihin. Näkyvät tapahtumat, kuten puheenjohtajuuskauden tapahtumat ja vuotuiset Kultainen tähti -palkinnot (erityisen onnistuneelle ohjelmasta rahoitetulle hankkeelle) lisäävät ohjelman saamaa huomiota kaikissa osallistujamaissa. Lisäksi hankkeiden valintamenettelyn aikana olisi varmistettava parempi maantieteellinen tasapaino esimerkiksi nostamalla niiden maiden laadullista kynnystä, joiden osallistujamäärä on selvästi keskimääräistä suurempi tässä ohjelmassa. Vaikeasti tavoitettavien ryhmien osalta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa kiinnitettiin erityistä huomiota sukupuolten, ikäryhmien ja vammaisten tasapuoliseen osallistumiseen ohjelman toimintoihin. Etusijalle asetettiin erityisesti naisten osallistumisen edistäminen paikallistason demokratiassa. Vaikeasti tavoitettavien ryhmien laajempaan osallistumiseen pyritään jakamalla kokemuksia ja parhaita toimintatapoja hankkeista, jotka ovat onnistuneet erityisen hyvin tällä alueella. Niiden kokemukset valtavirtaistetaan koko ohjelmaan. Lisätään ohjelmasta tuettujen toimintojen vaikutuksia toimintapolitiikkaan ja uutisointiin Väliarvioinnissa todetaan, että ohjelman vaikutuksia toimintapolitiikkaan on mahdollista lisätä hyödyntämällä erilaisia toimintoja, joita ovat esimerkiksi seuraavat: - Hyödynnetään yhteyksiä paikallishallinnon valmiuksien kehittämisen ja ystävyyskuntatoimien välillä, joita tuetaan ohjelmasta. - Tutkitaan mahdollisuuksia järjestää tapahtumia, lehdistötilaisuuksia, kumppanuussopimuksia ja pyöreän pöydän keskusteluja, jotka kokoavat yhteen päättäjiä, aihealueiden asiantuntijoita ja ohjelmasta hyötyviä organisaatioita ja näiden verkostoja tarkastelemaan toimintapolitiikkaan liittyviä erityiskysymyksiä. - Varmistetaan, että hankkeissa arvioidaan mahdollisuuksien mukaan niiden vaikutuksia uutisointiin ja päätöksentekomenettelyyn. - Luodaan vahvempia yhteyksiä muihin EU:n ohjelmiin ja aloitteisiin; näitä ovat esimerkiksi perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskeva erityisohjelma, nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action), Kulttuuri-ohjelma, verkkodemokratia (e-democracy) ja sähköinen osallistuminen (e-participation). - Kannustetaan tuettuja hankkeita analysoimaan niiden käyttämien levitysvälineiden vaikutuksia. - Laaditaan kattavampi analyysi toimen 3 ”Yhteinen Eurooppa” vaikuttavuudesta erityisesti siltä osin kuin on kyse sen käsittelystä tiedotusvälineissä ja vaikutuksista osallistujiin. Komissio pyrkii parantamaan yksittäisten hankkeiden vaikutusten analysointia ja esiin nostamista loppuraporteissa mukauttamalla loppuraporttien rakennetta. PÄÄTELMÄT Arvioinnissa vahvistetaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelman merkitys kansalaisosallistumisen edistämiselle, yhteenkuuluvuuden tunteen vahvistamiselle, suvaitsevaisuudelle ja keskinäiselle ymmärtämykselle. Ohjelma on tähän mennessä tarjonnut 2,8 miljoonalle Euroopan kansalaiselle ja heidän organisaatioilleen mahdollisuuden vuorovaikutukseen ja osallistumiseen Euroopan rakentamiseen, mielipiteiden ilmaisuun ja panokseen poliittisessa prosessissa. Se on yhdistänyt ihmisiä ja paikallisyhteisöjä eri maista. Arviointi on myös tuonut esiin lisäkehittämistarpeita. Arviointi osoittaa, että ohjelman kysyntä on edelleen vahvaa ja että ohjelman budjetti on pienempi kuin tosiasiallinen kysyntä Mahdollisten hankkeiden vetäjien saavuttamiseksi ja ohjelman vaikutusten vahvistamiseksi entisestään olisi vakavasti harkittava rahoitustuen uutta tasapainotusta nykyisen ohjelman budjetissa. Jos tehdään päätös ohjelman jatkamisesta seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa, väliarvioinnista saadut tulokset voitaisiin ottaa huomioon vuosien 2014–2020 ohjelman suunnittelussa ja valmistelutyössä. Väliarviointi osoittaa, että on erityisesti tarpeen vahvistaa ohjelman vaikutuksia toimintalinjoihin. Mahdollinen seuraava ohjelma olisi sen vuoksi liitettävä tiiviimmin EU:n asialistalla oleviin keskeisiin aiheisiin. Siinä on pyrittävä johdonmukaisesti parantamaan eurooppalaista hallintotapaa ja hyödyntämään synergiaa muiden EU:n ohjelmien ja toimintalinjojen kanssa. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1904/2006/EY, tehty 12. joulukuuta 2006 (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 32). [2] Budjettivallan käyttäjä osoitti vuotuisten budjettien puitteissa lisävaroja vuosina 2009 (3 miljoonaa euroa) ja 2010 (1,775 miljoonaa euroa), ja ohjelman kokonaisbudjetti kasvoi näin 219,775 miljoonaan euroon. [3] Yhteisön toimintaohjelmaa unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi koskevan ulkoisen arvioinnin koko raportti on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader [4] Komission päätös 2009/336/EY, tehty 20. huhtikuuta 2009, koulutukseen, audiovisuaalialaan ja kulttuuriin liittyvää yhteisön toimintaa hallinnoivan koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti (EUVL L 101, 21.4.2009, s. 26). [5] Vuosina 2009 ja 2010 yhteensä 17 jäsenvaltiota perusti Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteet ja pyysi rahoitustukea Euroopan komissiolta. Viisi muuta maata tarjosi Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteiden palveluja tapauskohtaisesti pyytämättä rahoitustukea. Pyrkimyksenä on, että Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteet perustettaisiin kaikkiin ohjelmaan osallistuviin maihin. Luettelo olemassa olevista Kansalaisten Eurooppa -yhteyspisteistä on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizenship/how-to-participate/doc714_en.htm [6] ECOTEC Research and Consulting Ltd. Huom.: muutti 4. lokakuuta 2010 nimensä, joka on ollut siitä lähtien ECORYS UK Limited. www.ecotec.com [7] 113 toiminta-avustusta, 366 kansalaisyhteiskunnan hanketta, 141 muistiperintöä koskevaa hanketta, 9 innovatiivista toimea, 29 kansalaisten hanketta, 225 ystävyyskuntien verkostohanketta ja 2 927 ystävyyskuntien kansalaistapaamista.