Ehdotus: neuvoston päätös arviointimekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen valvontaa varten /* KOM/2009/0105 lopull. - CNS 2009/0032 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 4.3.2009 KOM(2009)105 lopullinen 2009/0032 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS arviointimekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen valvontaa varten PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA - Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Päätösehdotuksella pyritään ensisijaisesti luomaan oikeudellinen kehys niiden Schengenin säännöstön määräysten asianmukaisen soveltamisen arviointia varten, jotka kuuluvat Euroopan unionin oikeuden alaan. Päätösehdotuksen lisäksi esitetään ehdotus asetukseksi arviointimekanismin perustamisesta niiden Schengenin säännöstön osien soveltamisen varmistamista varten, jotka kuuluvat yhteisön oikeuden alaan. Kaksinkertaisella arviointimekanismilla on tarkoitus varmistaa jäsenvaltioiden keskinäinen luottamus toistensa kykyyn panna tehokkaasti ja tuloksekkaasti täytäntöön liitännäistoimet, jotka mahdollistavat sisärajattoman alueen luomisen. Uuden mekanismin tavoitteeksi olisi asetettava Schengenin säännöstön avoin, tehokas ja johdonmukainen täytäntöönpano. Tämä vastaisi niitä muutoksia, joita oikeustilassa on tapahtunut sen jälkeen, kun Schengenin säännöstö sisällytettiin osaksi Euroopan unionia. - Yleinen tausta Schengenin säännöstöön perustuva sisärajaton alue, Schengen-alue, kehitettiin hallitustenvälisellä yhteistyöllä 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa, jolloin eräät jäsenvaltiot halusivat poistaa tarkastukset sisärajoilta ja ottaa käyttöön siihen tähtääviä liitännäistoimia, kuten ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia koskevat yhteiset säännöt, yhteinen viisumipolitiikka, poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö sekä Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustaminen. Sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia ei ollut mahdollista poistaa yhteisön toimin, sillä jäsenvaltiot eivät päässeet yhteisymmärrykseen siitä, että tarkastusten poistaminen olisi ollut välttämätöntä henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi (EY:n perustamissopimuksen 14 artikla). Vuosien mittaan kaikki silloiset jäsenvaltiot Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia lukuun ottamatta ovat kuitenkin liittyneet Schengen-alueeseen. Schengenin säännöstö sisällytettiin osaksi Euroopan unionia Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä vuonna 1999.[1] Schengen-alueen perustana on jäsenvaltioiden täysi luottamus toistensa kykyyn panna asianmukaisesti täytäntöön liitännäistoimet, jotka mahdollistavat tarkastusten poistamisen sisärajoilta. Esimerkiksi ulkorajoilla tehtävät tarkastukset suojaavat kyseisen jäsenvaltion lisäksi kaikkia muitakin jäsenvaltioita, joihin henkilöt voivat matkustaa vapaasti Schengen-alueen ulkorajan ylitettyään. Turvatakseen keskinäisen luottamuksen Schengen-maat perustivat vuonna 1998 pysyvän komitean. Sen toimeksianto määritellään Schengenin toimeenpanevan komitean päätöksessä (SCH/Com-ex (98) 26 def) ja se käsittää kaksi erillistä tehtävää: 1. varmistaa, täyttävätkö Schengen-alueen jäsenyyttä hakeneet jäsenvaltiot kaikki Schengenin säännöstön soveltamisen (eli rajatarkastusten poistamisen) edellytykset (”soveltamisen aloittaminen/soveltaminen”); 2. varmistaa, että Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon osallistuvat jäsenvaltiot soveltavat säännöstöä asianmukaisesti (”täytäntöönpano”). Schengenin säännöstössä erotetaan siis toisistaan ”soveltamisen aloittaminen” ja ”täytäntöönpano”. Ennen kuin säännöstöä voidaan alkaa soveltaa, on tarkistettava, täyttyvätkö keskinäisen luottamuksen edellytykset. Sen jälkeen keskinäinen luottamus on säilytettävä varmistamalla, että säännöstö pannaan täytäntöön asianmukaisesti. Schengen-yhteistyön hallitustenvälisessä vaiheessa oli tarpeen antaa erityisiä määräyksiä, jotka koskivat asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamista. Schengenin säännöstö sisällytettiin osaksi Euroopan unionia ilman, että sitä olisi neuvoteltu uudelleen. Pysyvä komitea ja sen toimeksianto vuodelta 1998 otettiin siis osaksi Euroopan unionia ilman muutoksia, tosin pysyvästä komiteasta tuli neuvoston alainen Schengen-arviointityöryhmä (SCH-EVAL). Työryhmän asettamisen oikeusperustana ovat EY:n perustamissopimuksen 66 artikla ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 30 ja 31 artikla, sillä Schengenin säännöstö kattaa sekä ensimmäisen että kolmannen pilarin alaan kuuluvia toimia. Hallitustenvälisestä taustasta johtuen Schengenin säännöstöön liittyvä arviointi on ollut ja on edelleen täysin jäsenvaltioiden vastuulla, ja komissio osallistuu toimintaan tarkkailijana. Tämä on loogista toimeksiannon ensimmäistä osaa ajatellen, sillä Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioita koskevassa säännöstössä ei ole lainkaan vastaavaa jakoa ”soveltamisen aloittamisen” ja ”täytäntöönpanon” välillä. Lisäksi on huomattava, että sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamista ja Schengenin säännöstön täysimääräistä soveltamista koskeva päätöksentekomenettely sisältyi vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden laajentumisten osalta liittymissopimuksiin eli primaarilainsäädäntöön. Liittymisasiakirjoissa määrättiin, että neuvoston on tehtävä asiasta päätös Euroopan parlamenttia kuultuaan. Komissiolle ei ole annettu aloiteoikeutta. Lähestymistapa on kuitenkin vähemmän looginen toimeksiannon toisen osan kohdalla, varsinkin – vaikkakaan ei pelkästään – ensimmäiseen pilariin kuuluvien asioiden osalta.[2] Jo siinä vaiheessa, kun Schengenin säännöstö sisällytettiin osaksi Euroopan unionia, komissio antoi lausunnon, jossa se katsoo, että ”Schengenin säännöstön arviointia ja soveltamista käsittelevän pysyvän komitean perustamisesta tehdyn Schengenin toimeenpanevan komitean päätöksen (SCH/Com-ex (98) 26 def., 16.9.1998) sisällyttäminen unionin puitteisiin ei millään tavalla vaikuta sille perustamissopimusten nojalla annettuihin toimivaltuuksiin eikä erityisesti sen tehtäviin perustamissopimusten valvojana”. Jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen saavuttamiseksi on välttämätöntä, että arviointi suoritetaan ennen soveltamisen aloittamista. Tämän vuoksi on mielekästä säilyttää arviointi edelleen jäsenvaltioiden vastuulla. Jos jäsenvaltio ei noudata annettuja suosituksia, ei päätöstä sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamisesta voida tehdä. Tämä on tehokas keino edistää Schengenin säännöstön täysimääräistä ja asianmukaista soveltamista. Komissio aikoo jatkossakin osallistua arviointiin tarkkailijana. - Schengenin säännöstön asianmukaisen soveltamisen arviointia on parannettava Vuonna 2004 laaditussa Haagin ohjelmassa komissiota pyydettiin, heti kun tarkastusten poistaminen sisärajoilta on saatu päätökseen, tekemään ehdotus ” nykyisen Schengenin arviointimekanismin täydentämisestä valvontamekanismilla, jossa varmistettaisiin jäsenvaltioiden asiantuntijoiden täysimääräinen osallistuminen ja johon sisältyisi myös yllätystarkastuksia ”. Jäsenvaltiot ovat vuodesta 1999 lähtien keskustelleet useaan otteeseen sekä keskenään että komission kanssa Schengenin arviointimekanismin tehostamisesta. Erityisesti tämä koskee toimeksiannon toista osaa eli Schengenin säännöstön asianmukaisen soveltamisen varmistamista sen jälkeen, kun tarkastukset on poistettu sisärajoilta. Arviointimekanismissa on havaittu seuraavat keskeiset puutteet: 1. Arviointimekanismin perustana olevat nykyiset menetelmät ovat riittämättömät. Säännöt, jotka koskevat arvioinnin johdonmukaisuutta ja arviointitiheyttä, eivät ole selkeät. Yllätyskäyntejä paikalle ei tehdä järjestelmällisesti. 2. Tarvitaan menetelmä ensisijaisten tavoitteiden määrittämiseksi riskianalyysin pohjalta. 3. Olisi varmistettava pätevien asiantuntijoiden käyttö koko arviointiprosessin ajan. Arviointiin osallistuvilla asiantuntijoilla olisi oltava riittävästi lainsäädännön tuntemusta ja käytännön kokemusta. Jos kukin jäsenvaltio lähettää asiantuntijan kaikille paikalle tehtäville käynneille, tarkastustoiminnan tehokkuus saattaa kärsiä. Olisi tehtävä päätös tarkastuskäynteihin osallistuvien asiantuntijoiden sopivasta määrästä. 4. Olisi tehostettava jälkiarviointimekanismia, jonka avulla arvioidaan paikalle tehtyjen käyntien jälkeen annettujen suositusten jatkotoimia, sillä puutteiden korjaamiseksi toteutettavat toimet ja niiden täytäntöönpanolle asetettu aikataulu vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. 5. Komission institutionaalinen vastuu perustamissopimuksen valvojana ensimmäisen pilarin alaan kuuluvissa asioissa ei näy mitenkään tämänhetkisessä arviointijärjestelmässä. Puutteet on tarkoitus korjata seuraavin keinoin: Arviointimenetelmä Tässä ehdotuksessa esitetään selkeä ohjelmasuunnitelma, joka käsittää sekä monivuotisia että vuosiohjelmia ja niihin kuuluvia ennalta ilmoitettavia käyntejä paikalle. Jäsenvaltioita on jatkossakin tarkoitus arvioida säännöllisesti, jotta varmistetaan Schengenin säännöstön asianmukainen soveltaminen kaikilta osin. Arviointi voidaan kohdistaa kaikkiin niihin Schengenin säännöstön määräyksiin, joille on vahvistettu oikeusperusta Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa. Arviointi voidaan toteuttaa kyselylomakkeiden tai paikalle tehtävien käyntien kautta tai näiden yhdistelmällä. Jälkimmäisessä tapauksessa käynnit paikalle voidaan toteuttaa pian sen jälkeen, kun kyselylomakkeisiin on saatu vastaukset. Viime vuosina jäsenvaltiot eivät ole nähneet tarpeelliseksi suorittaa paikalla tehtäviä arviointeja rikosoikeudellisen yhteistyön tai huumausaineiden osalta. Myöskään tietosuojan osalta ei ole tehty säännöllisesti arviointeja paikalla. Paikalle tehtävät käynnit eivät kuitenkaan koske pelkästään poliisiyhteistyötä, vaan ne voivat kattaa kaikki Schengenin säännöstön osat. Komissio päättää, tarvitaanko käyntejä paikalle, kuultuaan jäsenvaltioita ja ottaen huomioon muutokset kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä, menettelyissä tai järjestelyissä. Vuosiohjelmaan voidaan tarvittaessa sisällyttää myös alakohtaisia tai alueellisia arviointeja. Sekä monivuotisia että vuosiohjelmia voidaan tarvittaessa mukauttaa. Mitä tulee ensisijaisten tavoitteiden asettamiseen riskinarvioinnin pohjalta niiden Schengenin säännöstön määräysten osalta, jotka koskevat poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä, komissio ei näe, että Europol ja Eurojust voisivat osallistua toimintaan tämänhetkisten toimeksiantojensa puitteissa. Jos Europol tai Eurojust kuitenkin laativat kyseisiä Schengenin säännöstön määräyksiä koskevia riskianalyyseja, komissio luonnollisesti hyödyntää niitä arviointeja suunnitellessaan. Jäsenvaltioiden asiantuntemus Koska jäsenvaltioiden sisäisen turvallisuuden kannalta on olennaista, että liitännäistoimet, jotka mahdollistavat tarkastusten poistamisen sisärajoilta, pannaan asianmukaisesti täytäntöön, on jäsenvaltioiden asiantuntijoilla jatkossakin keskeinen rooli arviointimenettelyssä. Paikalle tehtävän käynnin toteuttamisesta vastaavan ryhmän jäsenet valitsevat keskuudestaan koordinoivan asiantuntijan, jolla on kokonaisvastuu kertomuksen laatimisesta. Tämän tehtävän antaminen jäsenvaltion asiantuntijalle korostaa sitä, että tehokas arviointi edellyttää yhteistyötä. Asiantuntemuksen korkean tason varmistamiseksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että asiantuntijoilla on asianmukainen pätevyys, myös vankka teoreettinen osaaminen ja käytännön kokemusta arvioitavilta aloilta sekä hyvät tiedot paikalle tehtävien käyntien periaatteista, menettelyistä ja tekniikoista. Myös Europolin tai Eurojustin asiantuntijat voivat osallistua arviointiin tarkkailijoina. Keskeisten laitosten (kuten Cepolin) olisi järjestettävä asianmukaista koulutusta. Lisäksi jäsenvaltioille on osoitettava varat aloitteisiin, jotka koskevat erityiskoulutusta Schengenin säännöstön arvioinnin alalla, hyödyntämällä olemassa olevia rahoitusvälineitä ja niiden kehittämistä. Jotta paikalla tehtävät arvioinnit voitaisiin toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti, olisi arviointikäynteihin osallistuvien asiantuntijoiden lukumäärää rajoitettava kahdeksaan. Arvioinnin seuranta Jotta arvioinnin aikana todetut heikkoudet ja puutteet voidaan korjata, olisi kaikki havainnot ryhmiteltävä kertomuksessa johonkin kolmesta luokasta. Arvioinnin kohteena olevan jäsenvaltion on toimitettava kertomusta koskevat huomautuksensa kahden viikon kuluessa sekä esitettävä kuuden viikon kuluessa toimintasuunnitelma siitä, miten puutteet on tarkoitus korjata. Jäsenvaltiolla on kuusi kuukautta aikaa antaa toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskeva selvitys. Riippuen havaituista puutteista komissio voi suunnitella ja toteuttaa ennalta ilmoitettavia käyntejä paikalle varmistaakseen, että toimintasuunnitelma pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Jos on kyse vakavista puutteista, komission on ilmoitettava asiasta viipymättä neuvostolle. Schengenin säännöstön sisällyttäminen osaksi Euroopan unionia Komissio koordinoi arviointiprosessia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen kattamilla aloilla varmistaakseen kaikkien niiden Schengenin säännöstön määräysten johdonmukaisen arvioinnin, joita sovelletaan sen jälkeen, kun tarkastukset on poistettu sisärajoilta. Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden osallistuminen ja erityisesti jäsenvaltion asiantuntijan nimeäminen koordinoinnista vastaavaksi henkilöksi on yhdenmukaista perustamissopimuksissa määriteltyjen velvollisuuksien kanssa. Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden osallistumisesta aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin talousarviosta. Lisäksi on otettava huomioon, että niiden määräysten asianmukainen soveltaminen, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön heti liittymisen jälkeen, ei kuulu uuden arviointimekanismin soveltamisalaan. Kyseisten määräysten asianmukaista soveltamista arvioi ensin neuvosto, sillä sen on tehtävä päätös siitä, voidaanko tarkastukset poistaa sisärajoilta. - Voimassa olevat aiemmat säännökset Toimeenpanevan komitean päätös Schengenin säännöstön arviointia ja soveltamista käsittelevän pysyvän komitean perustamisesta (SCH/Com-ex (98) 26 def., 16.9.1998) - Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus on Euroopan unionin nykyisten toimintalinjojen ja tavoitteiden mukainen erityisesti siltä osin, että sillä pyritään luomaan ja pitämään yllä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN Neuvoston Schengen-arviointityöryhmässä on käyty vuodesta 1999 useaan otteeseen keskusteluja Schengenin arviointimekanismin tehostamisesta. Työryhmässä on sovittu esimerkiksi arviointeihin osallistuvien asiantuntijoiden määrän rajoittamisesta. Tämä sopimus ei kuitenkaan ole oikeudellisesti sitova, ja jokaisella jäsenvaltiolla on edelleen oikeus lähettää oma asiantuntijansa arviointikäynneille. Sen vuoksi arviointikäynnit on toisinaan vaikea saada sujumaan joustavasti. Työryhmässä on keskusteltu myös arviointitiheydestä ja -menetelmistä. Komissio järjesti huhtikuussa 2008 asiantuntijakokouksen. Jäsenvaltiot olivat yhtä mieltä komission havaitsemista puutteista. Vaikka jäsenvaltiot katsoivat, että nykyistä mekanismia on muutettava, eräät jäsenvaltiot ilmaisivat epäilyksensä komission institutionaalisesta roolista uudessa Schengenin arviointimekanismissa. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT - Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotetussa päätöksessä säädetään uudesta Schengenin arviointimekanismista, jolla pyritään varmistamaan Schengenin säännöstön avoin, tehokas ja johdonmukainen täytäntöönpano. Lisäksi säädös kuvastaa niitä muutoksia, joita oikeustilassa on tapahtunut sen jälkeen, kun Schengenin säännöstö sisällytettiin osaksi Euroopan unionia. - Oikeusperusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 30 ja 31 artikla. Hallitustenvälisen toimeksiannon oikeusperusta on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 30 ja 31 artikla (sekä EY:n perustamissopimuksen 66 artikla). Arvioinnin alat ovat edelleen samat. - Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti säädösehdotuksen tavoite, tällä hetkellä neuvoston vastuulle kuuluvan nykyisen Schengen-arviointimekanismin tehostaminen, voidaan saavuttaa ainoastaan Euroopan unionin tasolla. Tämä ehdotus on nykyisen sääntelyjärjestelmän mukainen, vaikka siinä rajoitetaan arviointiin osallistuvien asiantuntijoiden lukumäärää ja tehostetaan arviointia. Tämä ehdotus rajoittuu siihen, mikä on tarpeen sen tavoitteen saavuttamiseksi. - Sääntelytavan valinta Koska Euroopan unionin lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen valvontaan tarkoitettu arviointimekanismi ei voi edellyttää jäsenvaltioilta minkäänlaisia toimia, joilla se saatettaisiin osaksi kansallista lainsäädäntöä, on oikeudelliseksi välineeksi valittu päätös. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Komissio on laatinut yhteisen rahoitusselvityksen, joka on liitetty EY:n perustamissopimuksen IV osaston nojalla annettavaan asetukseen arviointimekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön asianmukaisen soveltamisen varmistamista varten. Rahoitusselvitystä sovelletaan myös tähän päätökseen. Komissiolle on osoitettava riittävät henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit, sillä se on vastuussa uudesta Schengenin arviointimekanismista. Myös jäsenvaltioiden asiantuntijoille aiheutuvat kustannukset on tarkoitus korvata. 5. LISÄTIEDOT Perustamissopimuksiin liitetyistä pöytäkirjoista ja kolmansien maiden kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista aiheutuvat seuraukset Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto, joten siihen sovelletaan vaihtelevan geometrian järjestelmää, joka perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehtyihin pöytäkirjoihin sekä Schengen-pöytäkirjaan. Tämä ehdotus koskee Schengenin säännöstön kehittämistä. Pöytäkirjojen osalta on sen vuoksi otettava huomioon seuraavat vaikutukset: Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti : Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[3] 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[4] 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Schengenin säännöstöä kehittävien säädösten kaksivaiheisesta täytäntöönpanomenettelystä uusille jäsenvaltioille aiheutuvat seuraukset (Bulgaria, Kypros ja Romania): Vuoden 2003 liittymisasiakirjan[5] 3 artiklan 1 kohdan ja vuoden 2005 liittymisasiakirjan[6] 4 artiklan 1 kohdan mukaan Schengenin säännöstön määräykset ja Schengenin säännöstöön perustuvat tai muutoin siihen liittyvät säädökset, jotka on lueteltu vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä I ja vuoden 2005 liittymisasiakirjan liitteessä II, sitovat uusia jäsenvaltioita ja niitä sovelletaan niissä liittymispäivästä alkaen. Myös sellaiset määräykset ja säädökset, joita ei mainita liitteissä, sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, mutta niitä sovelletaan uusissa jäsenvaltioissa vasta neuvoston asiaa koskevan päätöksen perusteella mainittujen artiklojen mukaisesti. Kyseessä on kaksivaiheinen täytäntöönpanomenettely, jonka mukaisesti tietyt Schengenin säännöstön määräykset ovat sitovia ja niitä sovelletaan liittymispäivästä alkaen, kun taas muut määräykset, erityisesti sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamista koskevat määräykset, ovat sitovia liittymispäivästä alkaen, mutta niitä sovelletaan uusissa jäsenvaltioissa vasta neuvoston tehtyä edellä tarkoitetun päätöksen. On huomattava, että vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä I ja vuoden 2005 liittymisasiakirjan liitteessä II lueteltuja määräyksiä sovelletaan liittymisestä alkaen. Ehdotetussa päätöksessä esitettyä arviointimekanismia sovelletaan kyseisiin määräyksiin kuitenkin vasta sitten, kun neuvosto on tehnyt Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa koskevan arvioinnin päättääkseen, voidaanko tarkastukset poistaa sisärajoilta. Norja ja Islanti: Norjan ja Islannin osalta tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa[7] tarkoitetulla tavalla. Sveitsi: Sveitsin osalta tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa[8] tarkoitetulla tavalla. Liechtenstein: Liechtensteinin osalta tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä pöytäkirjassa tarkoitetulla tavalla aloilla, joihin viitataan neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G–I alakohdassa ja neuvoston päätöksen 2008/262/YOS[9] 3 artiklassa. Sellaisista jäsenvaltioista tulevien asiantuntijoiden osallistuminen, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä kokonaisuudessaan tai jotka voivat soveltaa vain tiettyjä säännöstön määräyksiä: Bulgarian, Kyproksen ja Romanian asiantuntijat voivat osallistua niiden Schengenin säännöstön määräysten arviointiin, joita kyseiset maat soveltavat liittymisasiakirjojen mukaisesti (esim. poliisiyhteistyö). Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asiantuntijat voivat osallistua ainoastaan niiden Schengenin säännöstön määräysten arviointiin, jotka on jo pantu täytäntöön. 2009/0032 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS arviointimekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen valvontaa varten EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 ja 31 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[10], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Haagin ohjelmassa[11] komissiota pyydettiin, heti kun tarkastusten poistaminen sisärajoilta on saatu päätökseen, tekemään ehdotus ”nykyisen Schengenin arviointimekanismin täydentämisestä valvontamekanismilla, jossa varmistettaisiin jäsenvaltioiden asiantuntijoiden täysimääräinen osallistuminen ja johon sisältyisi myös yllätystarkastuksia” . (2) Toimeenpanevan komitean 16 päivänä syyskuuta 1998 tekemällä päätöksellä[12] perustettiin pysyvä Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitea. Pysyvälle komitealle annetun toimeksiannon mukaan sen tehtävänä on ensinnäkin tutkia, täyttääkö valtio, joka on ehdolla saattamaan Schengenin sopimuksen voimaan, kaikki sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamista koskevat edellytykset, ja toisaalta seurata Schengenin säännöstön asianmukaista soveltamista valtioissa, jotka jo soveltavat sitä täysimääräisesti. (3) Jotta voidaan valvoa Schengenin säännöstön soveltamista, tarvitaan erityinen arviointimekanismi, sillä sisärajoilla tehtävistä tarkastuksista luopuneiden jäsenvaltioiden välillä on oltava luja keskinäinen luottamus ja toisaalta Schengenin säännöstön soveltaminen edellyttää yhdenmukaisia ja korkeatasoisia vaatimuksia. Mekanismin olisi perustuttava komission ja kyseisten jäsenvaltioiden tiiviiseen yhteistyöhön. (4) Vuonna 1998 käyttöön otettua arviointimekanismia olisi tämän vuoksi tarkistettava pysyvän komitean toimeksiannon toisen osan suhteen. Pysyvän komitean toimeksiannon ensimmäisen osan soveltamista olisi jatkettava sellaisena kuin se on määritelty 16 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn päätöksen I osassa. (5) Schengenin säännöstö käsittää sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia määräyksiä. Aiemmista arvioinneista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että tarvitaan johdonmukainen arviointimekanismi, joka kattaa molemmat pilarit. (6) Tämä päätös on välttämätön oikeusperusta arviointimekanismin täytäntöönpanolle asioissa, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen soveltamisalaan. Arviointimekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten … päivänä … annettu neuvoston asetus XXXX/XXX/EY muodostaa välttämättömän oikeusperustan arviointimekanismin täytäntöönpanolle asioissa, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan. (7) Vaikka arviointimekanismin perustamiseen tarvittava oikeusperusta muodostuu erillisistä säädöksistä, olisi kaikki arvioinnit periaatteessa toteutettava yhden mekanismin puitteissa. Sen vuoksi näiden säädösten tiettyjen säännösten olisi oltava yhtäpitävät. (8) Tällä säädöksellä perustetussa arviointimekanismissa on otettu huomioon poliisi-, tulli- ja muiden lainvalvontaviranomaisten välisen yhteistyön ja rikosoikeuden alalla tehtävän yhteistyön erityinen luonne. (9) Arviointimekanismiin olisi sisällytettävä avoimet, tehokkaat ja selkeät säännöt, jotka koskevat arvioinnissa käytettäviä menetelmiä, pätevien asiantuntijoiden käyttöä paikalle tehtävissä käynneissä sekä arvioinnin yhteydessä tehtyjen havaintojen seurantaa. (10) Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että paikan päälle tehtäviin käynteihin osallistuvat asiantuntijat ovat riittävän kokeneita ja että heille on annettu tehtävään tarvittava erityiskoulutus. Keskeisten laitosten (kuten Cepolin) olisi järjestettävä asianmukaista koulutusta. Lisäksi jäsenvaltioille on osoitettava varat aloitteisiin, jotka koskevat erityiskoulutusta Schengenin säännöstön arvioinnin alalla, hyödyntämällä olemassa olevia rahoitusvälineitä ja niiden kehittämistä. (11) Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[13] 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (12) Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[14] 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (13) Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa[15] tarkoitetulla tavalla aloilla, joihin viitataan tietyistä kyseisen sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[16] 1 artiklan G–I alakohdassa. (14) Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa[17] tarkoitetulla tavalla aloilla, joihin viitataan neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G–I alakohdassa tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/149/YOS[18] 3 artiklan kanssa. (15) Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä pöytäkirjassa tarkoitetulla tavalla aloilla, joihin viitataan päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G–I alakohdassa tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/262/YOS[19] 3 artiklan kanssa, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala Tällä päätöksellä perustetaan arviointimekanismi, jotta voidaan valvoa Schengenin säännöstön soveltamista niissä jäsenvaltioissa, joihin sovelletaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ja niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat saaneet neuvostolta luvan osallistua vain joidenkin Schengenin säännöstön määräysten soveltamiseen. Jäsenvaltiot, jotka ovat saaneet luvan osallistua vain joidenkin Schengenin säännöstön määräysten soveltamiseen, osallistuvat ainoastaan niiden määräysten arviointiin, joiden soveltamiseen ne ovat saaneet luvan ja joita ne jo soveltavat. Jäsenvaltiot, jotka eivät vielä sovella täysimääräisesti Schengenin säännöstöä, osallistuvat ainoastaan niiden määräysten arviointiin, joita ne jo soveltavat. 2 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan: ’Schengenin säännöstöllä’ niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka on sisällytetty osaksi Euroopan unionia Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyllä pöytäkirjalla, sekä säädöksiä, jotka perustuvat Schengenin säännöstöön tai muutoin liittyvät siihen, siltä osin kuin kyseisille määräyksille ja säädöksille on vahvistettu oikeusperusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa. 3 artikla Velvollisuudet 1. Komissio vastaa arviointimekanismin täytäntöönpanosta. Mekanismia koordinoi ryhmä, jäljempänä ’koordinointiryhmä’, joka koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista. Ryhmän puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komissio voi pyytää Europolia osallistumaan koordinointiryhmään tarkkailijana. 2. Jäsenvaltioiden on tehtävä koordinointiryhmässä yhteistyötä komission kanssa, jotta komissio kykenee suorittamaan sille tässä päätöksessä annetut tehtävät. Jäsenvaltioiden on lisäksi tehtävä yhteistyötä komission kanssa arviointien valmisteluvaiheessa, paikalle tehtävien käyntien yhteydessä sekä selvitysten antamisvaiheessa ja seurantavaiheessa. 4 artikla Arvioinnit 1. Arvioinnit voivat käsittää kyselylomakkeita ja käyntejä paikalle. Kumpiakin voidaan täydentää lausunnoilla, joita arvioinnin kohteena oleva jäsenvaltio laatii arvioitavasta alasta. Paikalle tehtäviä käyntejä ja kyselylomakkeita voidaan käyttää erikseen tai yhdessä tiettyjen jäsenvaltioiden tai tiettyjen alojen osalta. Ainoastaan ennalta ilmoitettavat käynnit paikalle ovat mahdollisia. 2. Arvioinnin kohteena olevat alat on lueteltu tämän päätöksen liitteessä siltä osin kuin ne liittyvät säädöksiin tai määräyksiin, joille on vahvistettu oikeusperusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa. Liitteessä oleva luettelo kyseisistä aloista ei ole tyhjentävä. 5 artikla Monivuotinen ohjelma 1. Komissio laatii viisi vuotta kattavan monivuotisen arviointiohjelman tiiviissä yhteistyössä koordinointiryhmän kanssa viimeistään kolme kuukautta ennen seuraavan viisivuotiskauden alkua. 2. Monivuotisessa ohjelmassa luetellaan kunakin vuonna arvioitavat jäsenvaltiot. Jokainen jäsenvaltio arvioidaan ainakin kerran kunkin viisivuotiskauden aikana. Jäsenvaltioiden arviointijärjestyksessä otetaan huomioon sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvat uhat, edellisestä arvioinnista kulunut aika ja tarve säilyttää tasapaino arvioitavana olevien Schengenin säännöstön määräysten välillä. 3. Monivuotiseen ohjelmaan liitetään vakiokyselylomake. 4. Monivuotista ohjelmaa voidaan tarvittaessa mukauttaa tiiviissä yhteistyössä koordinointiryhmän kanssa. 6 artikla Vuosiohjelma 1. Komissio laatii tiiviissä yhteistyössä koordinointiryhmän kanssa vuosittaisen arviointiohjelman, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti arviointitoimia, viimeistään 30 päivänä marraskuuta edellisenä vuonna. Ohjelmaan voi sisältyä seuraavien seikkojen arviointi: - Schengenin säännöstön soveltaminen yhdessä jäsenvaltiossa, joka määritetään monivuotisessa ohjelmassa, ja lisäksi tarvittaessa: - tiettyjen Schengenin säännöstön määräysten soveltaminen useissa jäsenvaltioissa (temaattiset arvioinnit), - Schengenin säännöstön soveltaminen useissa jäsenvaltioissa (alueelliset arvioinnit). 2. Ohjelmassa luetellaan ne jäsenvaltiot, jotka on tarkoitus arvioida tulevana vuonna monivuotisen ohjelman mukaisesti, samoin kuin arvioitavat alat; lisäksi ohjelma käsittää kyseisille jäsenvaltioille toimitettavan kyselylomakkeen. Jos arviointi on mahdollista tehdä tässä vaiheessa, ohjelmassa luetellaan paikalle tehtävät käynnit. 3. Komissio päättää tiiviissä yhteistyössä koordinointiryhmän kanssa, tarvitaanko käyntiä paikalle vai ei, arvioituaan kyselylomakkeeseen saadut vastaukset. Käynti paikalle voidaan tehdä aikaisintaan neljän kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on toimittanut kyselylomakkeen jäsenvaltiolle. 4. Vuosiohjelmaa voidaan tarvittaessa mukauttaa joko komission tai jäsenvaltion aloitteesta 2 ja 3 kohdan säännösten mukaisesti. 7 artikla Luettelo asiantuntijoista 1. Komissio laatii luettelon asiantuntijoista, jotka jäsenvaltiot, Europol ja Eurojust ovat nimenneet paikalle tehtäviä käyntejä varten. Luettelo on luokiteltava turvaluokkaan ”rajoitettu jakelu”, ja se toimitetaan koordinointiryhmälle. 2. Jäsenvaltioiden, Europolin ja Eurojustin on ilmoitettava kunkin asiantuntijan erityisalat viitaten tämän päätöksen liitteessä lueteltuihin aloihin. Jäsenvaltioiden, Europolin ja Eurojustin on ilmoitettava komissiolle kaikista muutoksista mahdollisimman pian. 3. Asiantuntijoilla on oltava asianmukainen pätevyys, myös vankka teoreettinen osaaminen ja käytännön kokemusta arviointimekanismin kattamilta aloilta sekä hyvät tiedot arvioinnin periaatteista, menettelyistä ja tekniikoista, ja lisäksi asiantuntijoiden on kyettävä ilmaisemaan itseään tehokkaasti yhteisellä kielellä. 4. Jäsenvaltioiden, Europolin ja Eurojustin on huolehdittava siitä, että niiden nimeämät asiantuntijat täyttävät edellisessä kohdassa määritetyt vaatimukset, ja ilmoitettava asiantuntijoille annettu koulutus sekä varmistettava, että asiantuntijoille annetaan jatkuvasti koulutusta, jotta he täyttäisivät kyseiset vaatimukset jatkossakin. 8 artikla Paikalle tehtävistä käynneistä vastaavat ryhmät 1. Paikalle tehtävistä käynneistä vastaavat komission nimeämät ryhmät. Ryhmät koostuvat asiantuntijoista, jotka on valittu 7 artiklassa tarkoitetusta asiantuntijoiden luettelosta, sekä yhdestä tai useammasta komission virkamiehestä. Komissio huolehtii siitä, että kunkin ryhmän asiantuntijat edustavat tasapuolista maantieteellistä jakaumaa ja riittävää asiantuntemusta. Jäsenvaltioiden asiantuntijat eivät saa osallistua siihen jäsenvaltioon tehtävään käyntiin, jossa ne ovat töissä. Europolin ja Eurojustin asiantuntijat voivat osallistua ainoastaan tarkkailijoina. 2. Paikalle tehtäviin käynteihin voi osallistua enintään kahdeksan asiantuntijaa. 3. Komissio tiedottaa niille jäsenvaltioille, joiden asiantuntijat on nimetty 1 kohdan mukaisesti, viimeistään neljä viikkoa ennen paikalle suunniteltua käyntiä. Jäsenvaltioiden on vahvistettava viikon kuluessa, ovatko asiantuntijat käytettävissä. 4. Ryhmän jäsenet sopivat ennen paikalle tehtäviä käyntejä, kuka jäsenvaltioiden asiantuntijoista valitaan koordinoimaan käyntiä. Jos asiasta ei päästä yhteisymmärrykseen ennen paikalle tehtävän käynnin alkua, koordinoivaksi asiantuntijaksi nimetään komission virkamies. 5. Koordinoiva asiantuntija on vastuussa paikalle tehtävien käyntien toteutuksesta. 9 artikla Paikalle tehtävien käyntien toteuttaminen 1. Ryhmät, jotka tekevät käyntejä paikalle, toteuttavat kaikki tarpeelliset valmistelutoimet, jotta käynnit olisivat tehokkaita, tarkkoja ja johdonmukaisia. 2. Jäsenvaltioille on ilmoitettava vähintään kaksi kuukautta ennen paikalle tehtävän käynnin suunniteltua ajankohtaa. 3. Kaikilla käyntejä paikan päälle tekevän ryhmän jäsenillä on oltava mukanaan henkilötodistus, josta käy ilmi, että heillä on oikeus tehdä Euroopan unionin puolesta käynti paikalle. 4. Käynnin kohteena olevan jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että asiantuntijaryhmä voi olla suoraan yhteydessä asiaankuuluviin henkilöihin. Sen on varmistettava, että ryhmällä on pääsy kaikille arvioinnin kannalta tarpeellisille alueille ja kaikkiin tarpeellisiin tiloihin ja että ryhmällä on mahdollisuus tutustua kaikkiin arvioinnissa tarvittaviin asiakirjoihin. Sen on huolehdittava siitä, että ryhmä voi suorittaa toimeksiantonsa eli varmistaa arvioitavana olevaan alaan liittyvän toiminnan. 5. Käynnin kohteena olevan jäsenvaltion on kaikin toimivaltaansa kuuluvin keinoin autettava ryhmää sen tehtävän suorittamisessa. 6. Komissio ilmoittaa ryhmän asiantuntijoiden nimet etukäteen niille jäsenvaltioille, joita asia koskee. Käynnin kohteena oleva jäsenvaltio nimeää yhteyshenkilön, joka huolehtii käyntiin liittyvistä käytännön järjestelyistä. 7. Jäsenvaltioiden on huolehdittava omien asiantuntijoidensa tarpeellisista matka- ja majoitusjärjestelyistä. Komissio korvaa käynteihin osallistuvien asiantuntijoiden matka- ja majoituskustannukset. 10 artikla Kyselylomake 1. Kyselylomakkeet kattavat keskeisen lainsäädännön, Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa varten käytettävissä olevat tekniset ja organisatoriset resurssit sekä tilastotiedot kultakin arvioinnin kohteena olevalta alalta. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava vastauksensa kyselylomakkeeseen komissiolle kuuden viikon kuluessa kyselylomakkeen lähettämisestä. 11 artikla Arviointikertomukset 1. Jokaisesta arvioinnista laaditaan kertomus. Se perustuu paikalle tehdyn käynnin havaintoihin ja kyselylomakkeen tietoihin. a) Jos arviointi perustuu pelkästään kyselylomakkeeseen, komissio laatii kertomuksen. b) Paikalle tehtyihin käynteihin perustuvan kertomuksen laatii ryhmä käynnin aikana. Edellä 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimetyllä koordinoivalla asiantuntijalla on kokonaisvastuu kertomuksen laatimisesta sekä sen oikeellisuudesta ja laadusta. c) Kaikkien ryhmän asiantuntijoiden on hyväksyttävä kertomus. Jos asiasta esiintyy erimielisyyttä, on ryhmän pyrittävä saamaan aikaan sovitteluratkaisu. Kertomukseen voidaan kirjata eriäviä mielipiteitä. 2. Kertomuksessa analysoidaan tarpeen mukaan laatuun, määrään, toimintaan, hallintoon ja organisaatioon liittyviä seikkoja sekä luetellaan arvioinnin aikana mahdollisesti havaitut puutteet tai heikkoudet. Kertomuksessa annetaan suosituksia korjaaviksi toimiksi ja asetetaan määräaika niiden täytäntöönpanolle. 3. Kaikki kertomuksessa esitetyt tulokset ryhmitellään johonkin seuraavista luokista: a) vaatimusten mukainen, b) vaatimusten mukainen mutta parannukset tarpeen, c) ei vastaa vaatimuksia, puutteet vakavia. 4. Komissio toimittaa kertomuksen käynnin kohteena olleelle jäsenvaltiolle neljän viikon kuluessa paikalle tehdystä käynnistä tai kyselylomakkeeseen annettujen vastausten vastaanottamisesta. Jäsenvaltion on esitettävä kertomusta koskevat huomautuksensa kahden viikon kuluessa. Käynnin kohteena olleen jäsenvaltion on esitettävä kuuden viikon kuluessa kertomuksen vastaanottamisesta toimintasuunnitelma, jossa esitetään, miten se aikoo korjata havaitut heikkoudet. 5. Koordinoiva asiantuntija esittää kertomuksen sekä käynnin kohteena olleen jäsenvaltion antaman vastauksen koordinointiryhmälle. Komissio esittää arvion siitä, onko toimintasuunnitelma riittävä, kuultuaan asiantuntijaryhmää. Jäsenvaltioita pyydetään esittämään huomautuksensa kertomuksesta ja toimintasuunnitelmasta. 6. Jäsenvaltion on annettava komissiolle selvitys toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta kuuden kuukauden kuluessa kertomuksen vastaanottamisesta ja jatkettava selvitysten antamista kolmen kuukauden välein niin kauan kuin toimintasuunnitelmaa ei ole pantu täytäntöön kokonaisuudessaan. Havaittujen heikkouksien vakavuudesta ja niiden korjaamiseksi toteutetuista toimista riippuen komissio voi päättää, tiiviissä yhteistyössä koordinointiryhmän kanssa, tehdä käyntejä paikalle valvoakseen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. 7. Jos paikalle tehtävän käynnin aikana paljastuu vakava puute, jolla on huomattava vaikutus yhden tai useamman Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavan jäsenvaltion yleiseen turvallisuustasoon, komissio ilmoittaa tästä neuvostolle mahdollisimman pian joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä. 12 artikla Arkaluonteiset tiedot Ryhmien on käsiteltävä kaikkia tehtäviensä suorittamisen yhteydessä saamiaan tietoja luottamuksellisina. Paikalle tehtyjen käyntien pohjalta laaditut kertomukset on luokiteltava turvaluokkaan ”rajoitettu jakelu”. Komissio ja asianomainen jäsenvaltio päättävät, mikä osa kertomuksesta voidaan julkistaa. 13 artikla Siirtymäsäännökset 1. Ensimmäinen 5 artiklan mukainen monivuotinen ohjelma ja ensimmäinen 6 artiklan mukainen vuosiohjelma laaditaan kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta. Kummankin ohjelman aloituspäivä on vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta. 2. Jäsenvaltioiden on nimettävä asiantuntijat 7 artiklan mukaisesti viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta. 14 artikla Parlamentille ja neuvostolle annettavat kertomukset Komissio esittää vuosittain kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille tämän päätöksen nojalla suoritetuista arvioinneista. Kertomus julkaistaan, ja se käsittää tietoja seuraavista seikoista: - edellisen vuoden aikana toteutetut arvioinnit ja - kunkin arvioinnin pohjalta tehdyt päätelmät ja korjaavien toimien täytäntöönpanoaste. 15 artikla Kumoaminen Pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta 16 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn toimeenpanevan komitean päätöksen (SCH/Com-ex (98) 26 def.) osa II ”Soveltamiskomitea niiden valtioiden osalta, jotka jo soveltavat yleissopimusta” kumotaan vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta siltä osin kuin se liittyy 2 kohdassa määriteltyyn Schengenin säännöstöön. 16 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE - Poliisiyhteistyö - Lainvalvontaviranomaisten yhteistyö ja poliisiyhteistyö - Kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat poliisiyhteistyötä sisärajoilla - Operatiivinen yhteistyö - Keskinäinen avunanto, välittömän takaa-ajon mekanismit ja valvonta - Rajat ylittävän yhteistyön mekanismi, mukaan luettuna keskinäinen avunanto ja tietojen vaihto - Yhteysvirkamiesten välinen yhteistyö - Tietojen siirto raja-alueilla - Suora yhteistyö sisärajoilla naapurijäsenvaltioiden viranomaisten välillä - Tietosuoja - Laitteiden suojaamiseen ja henkilötietojen suojaan liittyvät oikeudelliset, organisatoriset ja tekniset näkökohdat - Rekisteröityjen oikeudet ja valitusten käsittely - Valvontatehtävä (paikalle tehtävät käynnit) - Yhteistyö muiden Schengen-alueen tietosuojaviranomaisten kanssa - Toimet, joilla estetään pääsy tietojärjestelmiin ja tallennettuihin tietoihin - Schengenin tietojärjestelmä (SIS) / Sirene - Tietojen ja tilojen turvallisuus - SIS:iä koskevat säädökset ja hallinnolliset määräykset - Tietojen käsittely, syöttäminen, muuttaminen, kuulutusten poistaminen, tietojen laatuun liittyvät toimet - Sirene-toimistojen tekninen käytettävyys ja toimintavalmiudet - Loppukäyttäjien pääsy tarvitsemiinsa SIS-tietoihin - Koulutus - Oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa - Keskinäinen avunanto - Rikoksen johdosta tapahtuva luovuttaminen - Huumausaineet - Oikeudelliset, organisatoriset ja tekniset toimet, joilla pyritään estämään huumausainekauppa ulkorajoilla [1] Sitä varten oli määriteltävä Schengenin säännöstö (neuvoston päätös 1999/435/EY, EYVL L 176, 10.7.1999, s. 1) sekä vahvistettava perustamissopimusten mukainen oikeusperusta kullekin Schengenin säännöstöön kuuluvalle määräykselle ja päätökselle (neuvoston päätös 1999/436/EY, EYVL L 176, 10.7.1999, s. 17). Kullekin määräykselle vahvistettiin oikeusperusta joko ensimmäisen tai kolmannen pilarin puitteissa. Ne Schengenin säännöstön määräykset, joille ei voitu määritellä yhtä ainoaa oikeusperustaa (eli SIS:iä koskevat määräykset), katsottiin osaksi kolmatta pilaria. Kaikilla Schengenin säännöstöön tehtävillä muutoksilla on oltava perustamissopimuksiin pohjautuva asianmukainen oikeusperusta. [2] Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luominen kuuluu EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. [3] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43. [4] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20. [5] EUVL L 236, 23.10.2003, s. 33. [6] EUVL L 157, 21.6.2005, s. 29. [7] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36. [8] EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52. [9] EUVL L 83, 26.3.2008, s. 5 (oikaistu EUVL:ssä L 110, 22.4.2008, s. 16). [10] EUVL C , , s. . [11] EUVL C 53, 3.3.2005, s. 1 (1.7.1 kohta). [12] EYVL L 239, 22.9.2000, s. 138. [13] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43. [14] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20. [15] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36. [16] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31. [17] EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52. [18] EUVL L 53, 27.2.2008, s. 50. [19] EUVL L 83, 26.3.2008, s. 5 (oikaistu EUVL:ssä L 110, 22.4.2008, s. 16).