EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.7.2022 COM(2022) 344 final KOMISSION KERTOMUS Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonta































Vuosikertomus 2021 {SWD(2022) 194 final}



Alkusanat I.Euroopan vihreän kehityksen ohjelma Puhdas ilma ja vesi Luonnon monimuotoisuuden suojelu Kiertotalouden edistäminen Puhdas energia Kestävä maatalous Kestävä kalastus ja merten aluesuunnittelu Terveys ja elintarviketurvallisuus II.Euroopan digitaalinen valmius Ihmisten hyväksi toimiva teknologia Oikeudenmukainen ja kilpailukykyinen digitaalitalous Datatalouden edistäminen Verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuus Kyberturvallisuuden vahvistaminen ja kyberuhkilta suojautuminen Avoin, demokraattinen ja kestävä digitaalinen yhteiskunta Kuluttajien ja yritysten suojelu

Avoimet tiedot yrityksistä ja yrityksille Digitaaliset liikennejärjestelmät III.Ihmisten hyväksi toimiva talous Työolot Työterveys ja -turvallisuus Työvoiman liikkuminen Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen Yksityishenkilöille ja yrityksille tarjottavat tiedot ja avunanto Ammattien sääntelyn ja tutkintojen tunnustamisen parantaminen Järkevät julkiset hankinnat ja maksuviivästysten torjuminen Energian sisämarkkinat Ydinvoiman säilyttäminen turvallisena Liikkuminen ja liikenne Välitön verotus Välillinen verotus Tulli Kilpailu Rahoituspalvelut Rahanpesu ja terrorismin rahoitus IV.Eurooppalaisen elämäntavan ja eurooppalaisen demokratian edistäminen

Oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet Euroopan unionin kansalaisuus Henkilöiden vapaa liikkuvuus Matkustajien oikeudet pandemian aikana Turvallisempi liikenne Tasa-arvo ja syrjimättömyys Rasismin, muukalaisvihan ja vihapuheen torjunta Henkilötietojen tietosuojan parantaminen Oikeusyhteistyö ja yksilölliset takeet rikosoikeudessa Turvallisuus Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus

Alkusanat

Tämä vuosikertomus julkaistaan aikana, jona eurooppalainen demokratia kohtaa sekä ulkoisia että sisäisiä haasteita. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on yritys syrjäyttää oikeusvaltioperiaate vahvemman oikeudella. Oikeusvaltioperiaate on oikeudenmukaisen ja rauhanomaisen kansainvälisen järjestyksen perusta, ja siksi Euroopan unioni on vahvasti Ukrainan ja demokratian puolella itsevaltaisuutta vastaan. Ukrainan taistelu vapauden puolesta muistuttaa meitä myös oman demokratiamme arvosta. Demokratiaa on vaalittava, harjoitettava ja uudistettava päivittäin, jotta se voi menestyä. Tähän Euroopan komissio on pyrkinyt minun johdollani toimikautensa alusta lähtien. Komissio on toteuttanut historiallisia toimenpiteitä vahvistaakseen EU:n valmiuksia oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen ja suojelemiseen. Nämä toimenpiteet perustuvat vuoropuheluun Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Komissio käyttää täytäntöönpanovaltuuksiaan ja tarvittaessa rikkomusmenettelyjä yhdessä sovittujen sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi. Tämän vuoden vuosikertomus havainnollistaa, miten komissio on viimeisen vuoden aikana jatkanut EU:n lainsäädännön turvaamista varmistaakseen, että kansalaiset sisämarkkinoilla saavat täyden hyödyn keskeisten politiikkojen täytäntöönpanosta. Demokratian eteen on tehtävä jatkuvasti töitä. Komissio on sitoutunut puolustamaan EU:n kansalaisten oikeuksia kaikkialla unionissa. Oikeusvaltioperiaate on Euroopan unionia koossapitävä voima. Se on olennaisen tärkeä EU:n perusarvojen suojelemisen kannalta. Näitä arvoja ovat demokratia, vapaus, tasa-arvo ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Kaikki 27 jäsenvaltiota ovat sitoutuneet siihen osana EU:ta itsenäisinä valtioina ja vapaina kansoina. Kunnioittavasti Ursula von der Leyen Euroopan komission puheenjohtaja

I.Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ”Robert Schuman sanoi, että Eurooppa tarvitsee sielun – ideaalin – ja poliittista tahtoa sen toteuttamiseksi. [...] Reagoimme kaikkien aikojen vakavimpaan ilmastokriisiin yhdessä perustamalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman.” – Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen vuoden 2021 puheessaan unionin tilasta Maailmassa esiintyy ilmastoon ja biodiversiteettiin liittyviä hätätilanteita, jotka uhkaavat koko maapallon olemassaoloa. EU on päättänyt näyttää esimerkkiä näihin haasteisiin vastaamisessa. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on komission suunnitelma, jolla pyritään ilman, veden ja maaperän saasteettomuuteen ja muuttamaan EU:n talousmoderniksi ja resurssitehokkaaksi. Epäröintiin ei ole varaa: komissio pyrkii varmistamaan valvontatoimilla, että vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseen tähtäävät EU:n säännöt pannaan nopeasti täytäntöön ja niitä sovelletaan tiukasti. Komissio päätti haastaa muun muassa seuraavat jäsenvaltiot EU:n tuomioistuimeen: – Ranska , Unkari ja Slovenia niiden jäteveden käsittelyn vuoksi. – Kreikka ja Portugali , koska niiden ilmanlaatu on huono typpidioksidin (NO2) korkeiden tasojen vuoksi - Slovakia suurien pienhiukkasmäärien (PM10) vuoksi - Romania teollisuuslaitosten laittoman toiminnan vuoksi - Irlanti ja Italia , koska niiden juomavedessä on aineita, jotka voivat aiheuttaa mahdollisia vaaroja terveydelle - Espanja , koska maan vesiensuojelu on nitraateista johtuvan pilaantumisen osalta riittämätöntä Puhdas ilma ja vesi Ilmansaasteet ovat keskeisiä ihmisten terveyteen vaikuttavia tekijöitä. EU:n ilmanlaatunormien täysimittainen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää, jotta voimme suojella tehokkaasti hyvinvointiamme ja ympäristöä. Lisäksi suuri määrä ihmisiä altistuu edelleen juomaveden sisältämille haitallisille aineille, mikä rikkoo EU:n sääntöjä . Yhdyskuntajätevesiä ei vieläkään kerätä tai käsitellä asianmukaisesti useissa sadoissa kaupungeissa eri puolilla EU:ta. Jäteveden asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi komissio on käynnistänyt uusia ja jatkanut aiempia rikkomusmenettelyjä useita jäsenvaltioita vastaan. Luonnon monimuotoisuuden suojelu

Terveys ja elintarviketurvallisuus Tämän alan lainsäädännön tarkoituksena on tehdä Euroopasta terveellisempi ja turvallisempi paikka. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että kansalliset viranomaiset panevat EU:n säännöt täytäntöön asianmukaisesti ja johdonmukaisesti. Komissio soveltaa varautumisessa ja ennaltaehkäisyssä yhteinen terveys -mallia, jossa yhdistyvät ihmisten, eläinten ja ympäristön terveys sekä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuus. Yhteinen terveys -mallissa tunnustetaan, että ihmisten terveys liittyy läheisesti eläinten terveyteen ja ympäristöön. Tarkastukset olivat edelleen keskeinen väline elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta, eläinten terveyttä, kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia koskevien EU:n sääntöjen noudattamisen valvonnassa. Ne osoittautuivat tärkeiksi myös lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laadunvalvonnassa. Yksi komission painopisteistä vuonna 2021 oli varmistaa, että potilailla on jatkossakin oikeus saada rajatylittävää terveydenhuoltoa. Siksi komissio vaati edelleen rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan direktiivin täysimittaista täytäntöönpanoa ja kävi jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelua direktiivin soveltamisen parantamiseksi. Tupakan käyttö on edelleen suurin yksittäinen vältettävissä oleva terveysriski ja merkittävin ennenaikaisen kuoleman syy EU:ssa. Tupakkatuotteita koskeva direktiivi auttaa vähentämään tupakan kulutusta ja tuottamaan kansanterveyden kannalta myönteisiä tuloksia. Sen säännöillä varmistetaan, että ihmisille tiedotetaan tupakan haitallisista vaikutuksista ja kielletään tärkeimpien tuoteluokkien osalta tuotteet, joissa on tunnusomaisia makuja. Komissio jatkoi vuonna 2021 direktiivin täysimittaisen täytäntöönpanon valvontaa: se teki vaatimustenmukaisuustarkastuksia direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, kävi vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa sen täytäntöönpanon tehostamiseksi ja julkaisi kertomuksen direktiivin soveltamisesta. II.Euroopan digitaalinen valmius ”Meidän on lisättävä panostusta, jotta voimme muokata digitaalisen muutoksen sääntöjemme ja arvojemme mukaiseksi.” – Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen vuoden 2021 puheessaan unionin tilasta Digitaaliteknologia muuttaa ihmisten elämää. Covid-19-pandemia on muuttanut radikaalisti digitalisaation roolia ja sitä koskevia käsityksiä yhteiskunnissamme ja talouksissamme ja kiihdyttänyt sen vauhtia. Digitaaliteknologia on nykyään keskeinen väline työnteossa, opetuksessa, viihteessä, sosiaalisessa kanssakäymisessä, ostosten tekemisessä ja erilaisten palvelujen saannissa terveyspalveluista kulttuuriin. On entistä tärkeämpää harjoittaa digitaalipolitiikkaa, joka antaa ihmisille ja yrityksille mahdollisuuden ihmiskeskeiseen, kestävään ja vauraampaan digitaliseen tulevaisuuteen. Ihmisten hyväksi toimiva teknologia Covid-19-kriisi on osoittanut eurooppalaisen hätänumeron 112 moitteettoman toiminnan merkityksen. Palvelu määrittää soittajan sijainnin ja on yhtäläisesti vammaisten loppukäyttäjien saatavilla. Hätäviestintä ja hätäviestintäpalvelujen saavutettavuus hätänumeron 112 kautta ovat vain osa vuoden 2020 eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä säännellyistä asioista. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 24:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet saattaneet eurooppalaista sähköisen viestinnän säännöstöä ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöään. Se jatkoi näitä menettelyjä 20:tä jäsen valtiota vastaan myöhemmin vuonna 2021. Säännöstö on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden kulmakivistä, ja sillä nykyaikaistetaan sähköistä viestintää koskevaa eurooppalaista sääntelykehystä kuluttajien valinnanmahdollisuuksien ja oikeuksien parantamiseksi. Sillä taataan selkeämmät sopimusehdot, laadukkaat palvelut ja kilpailukykyiset markkinat. Säännöstön keskeisiä tavoitteita ovat yhteyksien edistäminen ja investoinnit erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin ja niihin pääsyyn. Määräaika, jonka kuluessa tarkistettu säännöstö oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, päättyi 21. joulukuuta 2020. Oikeudenmukainen ja kilpailukykyinen digitaalitalous

Tekijänoikeuksia digitaalisilla sisämarkkinoilla koskevalla direktiivillä ja televisio- ja radio-ohjelmien verkkolähetyksiä koskevalla direktiivillä nykyaikaistetaan EU:n tekijänoikeussääntöjä vastaamaan digiaikaa. Niillä mahdollistetaan digitaalisia käyttötarkoituksia yhteiskunnan ydinalueilla ja helpotetaan radio- ja televisio-ohjelmien jakelua kaikkialla EU:ssa. Uudet säännöt hyödyttävät sekä luovia toimialoja että kansalaisia ja lisäävät oikeudenmukaisuutta ja selkeyttä, kun tekijänoikeudella suojattua sisältöä käytetään verkossa. Komissio hyväksyi suuntaviivat, joiden tarkoituksena on tukea uuden vaatimuksen yhdenmukaista soveltamista verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien hakiessa lisenssiä oikeudenhaltijoilta. Määräaika näiden kahden direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä oli 7. kesäkuuta 2021. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyn 23:a jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ilmoittaneet, ovatko ne saattaneet tekijänoikeusdirektiivin kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään. Lisäksi komissio käynnisti 21:tä jäsenvaltiota vastaan rikkomusmenettelyt, jotka koskivat televisio- ja radio-ohjelmien verkkolähetyksiä koskevan direktiivin puutteellista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Datatalouden edistäminen Julkisen sektorin tuottaman tiedon uudelleenkäyttö tarjoaa valtavat taloudelliset mahdollisuudet. Avointa dataa koskevan direktiivin tavoitteena on lisätä julkisen sektorin tuottamien ja rahoittamien tietoresurssien uudelleenkäytettävyyttä. Direktiivi kannustaa myös kehittämään innovatiivisia ratkaisuja, kuten mobiilisovelluksia. Se lisää läpinäkyvyyttä parantamalla julkisesti rahoitetun tutkimustiedon avointa saatavuutta ja tukee uusia teknologioita, kuten tekoälyä. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 19:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ilmoittaneet ajoissa sääntöjen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöään. Vuoden 2021 loppuun mennessä 14 jäsenvaltiota oli saattanut ne kokonaan osaksi lainsäädäntöään. Verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuus Verkkopalvelujen saavutettavuusdirektiivin tarkoituksena on parantaa julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuutta kaikille, erityisesti vammaisille. Direktiivissä edellytetään, että jäsenvaltiot raportoivat valvonta- ja täytäntöönpanotoimiensa tuloksista kolmen vuoden välein. Komissio julkaisi vuonna 2021 ensimmäiset tätä koskevat jäsenvaltioiden raportit . Jäsenvaltiot testasivat tänä aikana yli 10 000 verkkosivustoa ja 300 mobiilisovellusta. Kyberturvallisuuden vahvistaminen ja kyberuhkilta suojautuminen Yhteiskuntamme digitaalinen muutos on laajentanut kyberuhkaympäristöä ja tuonut uusia haasteita, jotka edellyttävät mukautettuja ja innovatiivisia toimia. Kyberhyökkäysten määrä on kasvussa. Ne ovat entistä monimutkaisempia ja tulevat hyvin monista lähteistä sekä EU:n sisältä että sen ulkopuolelta. Korkeatasoinen suoja ulkoisilta kyberuhkilta vahvistaa EU:n selviytymiskykyä maailmanlaajuisena toimijana. Komissio on hyväksynyt uuden ehdotuksen yhteisestä korkeasta kyberturvatasosta kaikkialla EU:ssa EU:n lainsäädännön mukauttamiseksi muuttuviin haasteisiin ja uhkiin. Sillä korvataan nykyinen verkko- ja tietoturvadirektiivi , joka on ensimmäinen kyberturvallisuutta koskeva EU:n laajuinen säädös. Komissio päätti vuonna 2021 Belgiaa, Unkaria ja Romaniaa koskevat rikkomusmenettelyt, kun ne täyttivät tämän direktiivin mukaiset erityiset velvoitteet. Avoin, demokraattinen ja kestävä digitaalinen yhteiskunta Komissio käynnisti rikkomusmenettelyn Unkaria vastaan ja jatkoi sitä, koska maan kansallisilla säännöillä pyritään kieltämään sellaisten audiovisuaalisten sisältöjen saatavuus, jotka kuvaavat alaikäisten ”syntymässä saadusta sukupuoli-identiteetistä poikkeamista, sukupuolenmuutosta tai homoseksuaalisuutta”, tai rajoittamaan sitä. Komissio katsoi, että lainsäädäntö on useiden EU:n sääntöjen vastaista, koska siinä asetetaan perusteettomia rajoituksia, jotka syrjivät ihmisiä heidän sukupuolisen suuntautumisensa perusteella. Lainsäädännön katsotaan myös olevan suhteetonta. Tarkistetulla audiovisuaalisia mediapalveluja koskevalla direktiivillä säännellään kaikkien audiovisuaalisten medioiden, sekä perinteisten televisiolähetysten että tilauspalvelujen, EU:n laajuista koordinointia. Sen säännöillä pyritään luomaan digitaaliaikaan soveltuva sääntelykehys, jolla audiovisuaalialasta tehdään nykyistä turvallisempi, oikeudenmukaisempi ja monimuotoisempi. Komissio jatkoi vuonna 2021 rikkomusmenettelyjä 11:tä jäsen valtiota vastaan, koska ne eivät olleet ilmoittaneet direktiivin saattamisesta kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöään. Samanaikaisesti komissio päätti rikkomusmenettelyt yhdeksää jäsenvaltiota vastaan, kun ne olivat saattaneet direktiivin kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöään. Kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa televiestintää koskevien EU:n sääntöjen tehokas ja puolueeton soveltaminen. Komissio jatkoi Puolaa vastaan vireillä olevaa menettelyä, koska maa rikkoi Puolan kansallisen sääntelyviranomaisen, sähköisen viestinnän viraston, riippumattomuuden turvaavaa EU:n lainsäädäntöä. EU:n televiestintäsääntöjä sovelletaan myös EU-maiden radiotaajuuksien käyttöä koskeviin ehtoihin. Keskeisiä osatekijöitä ovat suhteellisuusperiaate ja syrjimättömyysperiaate. Näiden sääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi komissio käynnisti Unkaria vastaan radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämistä koskevan rikkomusmenettelyn ja jatkoi sitä. Komissio katsoi, että Unkarin medianeuvoston päätös kieltäytyä uusimasta radioaseman oikeuksia oli suhteeton ja läpinäkymätön ja että tiedotusvälineitä koskevaa Unkarin kansallista lakia oli sovellettu syrjivästi. Kuluttajien ja yritysten suojelu Sisämarkkinoilla tavaroiden, digitaalisen sisällön ja digitaalisten palvelujen ostamisen mistä tahansa EU-maasta pitäisi olla helppoa ja kuluttajien olisi tunnettava oikeutensa.

Digitaalista sisältöä koskeva direktiivi ja tavaroiden kauppaa koskeva direktiivi yhdenmukaistavat keskeiset kuluttajasopimusoikeutta koskevat säännöt kaikkialla EU:ssa. Säännöt lisäävät sekä kuluttajien että yritysten oikeusvarmuutta ja takaavat kuluttajansuojan korkean tason. Määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä oli 1. heinäkuuta 2021. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 20:tä jäsenvaltiota vastaan siksi, että ne eivät olleet saattaneet direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Avoimet tiedot yrityksistä ja yrityksille Koska rajatylittävää toimintaa harjoittavien yritysten määrä kasvaa koko ajan, on erittäin tärkeää saada helposti tietoa eri jäsenvaltioissa toimivista yrityksistä. EU:n lainsäädännössä edellytetään, että jäsenvaltiot yhdistävät kansalliset kaupparekisterinsä kaupparekistereiden yhteenliittämisjärjestelmään (BRIS). BRIS helpottaa rajatylittävää toimintaa, vähentää menettelyistä yrityksille aiheutuvia kustannuksia ja säästää aikaa. Sen avulla yksityishenkilöt, yritykset ja yrittäjät voivat saada tietoa yrityksistä. Komissio päätti vuonna 2021 haastaa Bulgarian unionin tuomioistuimeen, koska maa ei ollut vielä liittynyt BRIS-järjestelmään, ja päätti rikkomusmenettelyt Irlantia ja Ranskaa vastaan, koska ne olivat saattaneet päätökseen yritysrekistereidensä liittämisen BRIS-järjestelmään. Komissio jatkoi kaikkia jäsenvaltioita vastaan käynnissä olevia rikkomusmenettelyjä, jotka koskevat keskitettyjen asiointipisteiden toteuttamista. Ne ovat sähköisen hallinnon portaaleja, joiden avulla palveluntarjoajat voivat saada tarvitsemansa tiedot ja hoitaa hallinnollisia menettelyjä verkossa. Palveludirektiivin soveltamista koskevat vaatimustenmukaisuuden edistämistoimet ovat digitalisaation ja sähköisen hallinnon ytimessä, ja niillä pyritään myös tukemaan yhteiseen digitaaliseen palveluväylään liittyvää toimintaa. Jäsenvaltiot ovat edistyneet tässä asiassa huomattavasti mutta epätasaisesti. Digitaaliset liikennejärjestelmät Digitalisaation avulla liikenteestä voidaan tehdä turvallisempaa, tehokkaampaa ja kestävämpää. Tieto- ja viestintäteknologia tarjoaa uusia mahdollisuuksia kaikille matkustaja- ja tavaraliikenteen muodoille. Integroimalla olemassa olevia teknologioita voidaan myös luoda uusia palveluja. Esimerkiksi maantieliikenteessä eurooppalainen sähköinen tietullijärjestelmä takaa, että tietullipalvelut ovat yhteentoimivia kaikkialla EU:ssa. Sen avulla tienkäyttäjät voivat helposti maksaa tiemaksuja koko EU:n alueella vain yhden palveluntarjoajan kanssa tehdyllä sopimuksella ja yhdellä ajoneuvoon asennetulla laitteella. Kun satunnaisille käyttäjille vaivaa aiheuttavat menettelyt poistetaan ja tienkäyttäjien arkea helpotetaan, liikennevirrat tehostuvat ja ruuhkat vähenevät. Komissio valvoi tietullipalvelun sääntöjen noudattamista, käynnisti rikkomusmenettelyn Sloveniaa vastaan ja ryhtyi lisätoimiin Unkaria vastaan. Lentoturvallisuuden osalta tiedonsiirtopalvelut tarkoittavat ilma-alusten ja maan päällä sijaitsevan lennonjohdon välistä viestintää, joka täydentää lennonjohdossa perinteisesti käytettyä puheviestintää. Ne tehostavat ohjaajien ja lennonjohtajien välistä viestintää ja lisäävät siten lennonjohtokapasiteettia. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt kuutta jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet tarjonneet tiedonsiirtopalveluja kaikille niiden vastuulla olevassa ilmatilassa lentäville lentotoiminnan harjoittajille. Komissio päätti samaa aihetta koskevat rikkomusmenettelyt Bulgariaa, Liettuaa ja Suomea vastaan.



III.Ihmisten hyväksi toimiva talous ”Olemme kaikki saaneet nauttia Euroopan sosiaalisen markkinatalouden tarjoamista perusedellytyksistä. Meidän on nyt varmistettava edellytykset, joiden varaan seuraava sukupolvi voi rakentaa tulevaisuutensa.” – Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen vuoden 2021 puheessaan unionin tilasta Eläminen tämän päivän EU:ssa tarkoittaa oikeutta turvalliseen ja ihmisarvoiseen elämään ja mahdollisuutta menestyä. EU:n sosiaalisen markkinatalouden ansiosta EU:n elintaso on maailman korkeimpia, työolot parhaita ja sosiaalinen suojelu toimivinta. EU:ssa ilmenee kuitenkin vielä liian usein tapauksia, joissa sisämarkkinoita tai työllisyyttä koskevia sääntöjä on sovellettu virheellisesti tai puutteellisesti. Komission täytäntöönpanopolitiikalla pyritään korjaamaan näitä puutteita, jotta näillä säännöillä voidaan saavuttaa niiden suunnitellut vaikutukset kokonaisuudessaan. Työolot Oikeudenmukaiset ja ihmisarvoiset työolot ovat keskeinen osa Euroopan sosiaalista markkinataloutta kaikilla talouden aloilla ja kaikissa jäsenvaltioissa. EU:lla on sääntöjä, jotka koskevat työaikaa, osa-aikaista ja määräaikaista työtä, vuokratyöntekijöitä ja työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon ja joissa määritellään kaikkialla EU:ssa sovellettavat vähimmäisvaatimukset. Komissio teki vuonna 2021 useita näiden sääntöjen noudattamisen valvontaa koskevia päätöksiä.

Komission kilpailupolitiikalla varmistetaan, että markkinat toimivat paremmin kuluttajien, yritysten ja yhteiskunnan kannalta. Yritysten pitäisi kilpailla tasapuolisin ehdoin, ja kuluttajien pitäisi hyötyä alhaisemmista hinnoista, laajemmasta valinnanvapaudesta ja paremmasta laadusta. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisilla on tärkeä rooli EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanossa. ECN+-direktiivin tavoitteena on parantaa kansallisten kilpailuviranomaisten täytäntöönpanovalmiuksia. Komissio aloitti rikkomusmenettelyt 22:ta jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ilmoittaneet toteutetuista kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä ajoissa eli 4. helmikuuta 2021 mennessä. Rahoituspalvelut Komissio käynnisti 96 rikkomusmenettelyä jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät olleet hyväksyneet tarvittavia toimenpiteitä direktiivien saattamiseksi kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöään, mikä yhdenmukaistaisi entisestään luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä koskevaa sääntelykehystä. Rahoituspalvelut ovat sisämarkkinoiden keskeinen pilari. EU:n lainsäädäntö kattaa kaikki rahoituksen välittäjät ja pääomamarkkinat. Luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset ovat EU:n rahoitusjärjestelmän tärkeitä toimijoita. EU:n säännöillä varmistetaan, että pankkeja ja sijoituspalveluyrityksiä valvotaan entistä tehokkaammin ja paremmin, jotta voidaan lisätä niiden valmiuksia tukea covid-19-pandemian jälkeistä elpymistä. Luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kannalta erityisen kiinnostavia ovat neljä direktiiviä, joiden täytäntöönpanoon komissio keskitti valvontatoimensa vuonna 2021: vakavaraisuusdirektiivi V , pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi II , katettuja joukkolainoja koskeva direktiivi ja sijoituspalveluyrityksiä koskeva direktiivi . Näiden direktiivien oikea-aikainen ja täysimittainen täytäntöönpano on tärkeää, jotta rahoituspalvelujen sisämarkkinat voidaan toteuttaa ja rahoitusjärjestelmä pysyy riittävän vakaana pandemian seurausten hillitsemiseksi. Rahanpesu ja terrorismin rahoitus Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevat EU:n säännöt (direktiivit 2015/849 , 2018/843 ja 2019/2177 ) oli saatettu myöhässä tai virheellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä 41 tapauksessa, ja siksi komissio käynnisti niitä koskevat viralliset rikkomusmenettelyt, joista 19 saatiin päätettyä. Rahanpesu ja terrorismin rahoitus ovat vakava uhka EU:n talouden ja rahoitusjärjestelmän eheydelle ja sen kansalaisten turvallisuudelle. Nämä laittomat rahavirrat ovat jatkuneet covid-19-pandemian aikana. EU:n lainsäädännön tarkoituksena on estää rahoitusmarkkinoiden väärinkäyttö näihin tarkoituksiin. Vuonna 2021 komissio keskittyi neljännen ja viidennen rahanpesun vastaisen direktiivin sekä Euroopan pankkiviranomaisen uutta roolia koskevien sääntöjen täytäntöönpanoon, jotta rahoitusjärjestelmää ei käytettäisi rahanpesuun tai terrorismin rahoittamiseen. IV.Eurooppalaisen elämäntavan ja eurooppalaisen demokratian edistäminen ”Yhteiskunnat, jotka rakentuvat demokratian ja yhteisten arvojen varaan, seisovat vakaalla pohjalla. Niissä luotetaan ihmisiin. Niin syntyy uusia ajatuksia ja tapahtuu muutosta, niin voitetaan vääryydet.” – Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen vuoden 2021 puheessaan unionin tilasta