Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta /* KOM/2000/0121 lopull. - COD 2000/0069 */



Virallinen lehti nro C 311 E , 31/10/2000 s. 0013 - 0111



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Neuvosto ja komissio sopivat vuonna 1989 toista vapauttamispakettia laatiessaan, että yhteisön lentoliikennepolitiikan on katettava myös siviili-ilmailuun sovellettavan sääntelykehyksen yhdenmukaistaminen korkean turvallisuustason ylläpitämiseksi ja hyvän kauppatavan mukaisen kilpailun takaamiseksi sisämarkkinoilla. 2. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisössä hyväksyttiin teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3922/91, jonka tavoitteena oli vahvistaa ilma-alusten suunnittelua, valmistusta, käyttöä ja huoltoa sekä näitä tehtäviä suorittavia henkilöitä ja laitoksia koskevat yhdenmukaiset säännöt sekä pitää näitä sääntöjä ajan tasalla. Kyseisessä asetuksessa esitettiin myös luettelo useista Euroopan ilmailu-viranomaisten yhteistyöjärjestön JAA:n valmistelemista teknisistä vaatimuksista eli yhteiseurooppalaisista ilmailumääräyksistä (JAR), joille annettiin yhteisössä lainvoima. Komission on määrä harkita heti, jos ja kun uusia JAR-vaatimuksia laaditaan, saatetaanko ne osaksi yhteisön lainsäädäntöä, ja miten tämä tapahtuu. Tämän jälkeen sen on määrä tehdä neuvostolle ja Euroopan parlamentille tarvittavat ehdotukset yhteisön siviili-ilmailua koskevan sääntelykehyksen täydentämiseksi. 3. Tämä oli perustana, kun komission yksiköt tarkastelivat JAA:n vuonna 1995 antamaa asiakirjaa, jonka tarkoituksena on vahvistaa yhdenmukaistetut säännöt kaupallisessa lentoliikenteessä toimivien ilma-alusten toiminnalle (JAR-OPS 1 [1]). Komissio järjesti vuosina 1995 ja 1997 kaksi asiantuntijakokousta ja yhden foorumin päättääkseen kannoistaan useissa kysymyksissä. Näissä tapaamisissa kiinnitettiin erityistä huomiota matkustamomiehistön turvallisuusvaatimuksiin liittyviin kysymyksiin sekä miehistön työaika- ja lepovaatimuksiin. Myös yhteisön lainsäädännön noudattamisesta ja yhteisön toimen tarkasta soveltamisalasta keskusteltiin. [1] JAR-OPS 1 kattaa ainoastaan kaupallisen toiminnan eli matkustajien tai lastin kuljettamisen lentokoneella siten, että tästä peritään korvaus tai vuokra. Pyöriväsiipisten ilma-alusten toimintaa koskevat nk. JAR-OPS 3 -vaatimukset. Lopulta tultiin siihen johtopäätökseen, että kyseisellä alalla annettavat yhteiset säännöt kuuluisivat selkeästi asetuksen (ETY) N:o 3922/91 soveltamisalaan, sillä kyse on korkean turvallisuustason ylläpitämisestä ja kilpailun vääristymisen välttämisestä sisämarkkinoilla. Tällaiset säännöt eivät ainoastaan kata ilma-alusten toimintaa vaan niissä myös määritellään edellytykset, joita yritysten on noudatettava osoittaakseen teknisen kykynsä liikennöidä ilma-alusta ja kuljettaa matkustajia tai tavaraa eli saada ansiolentolupansa. Niinpä ne vastaavat lisäksi myös yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetussa asetuksessa (ETY) N:o 2407/92 tarkoitettuja sääntöjä. Näin ollen kyseiset säännöt on otettava yhteisön lainsäädäntöön. Menettelytavasta keskusteltaessa vaikutti kuitenkin siltä, että monestakaan syystä JAR-OPS 1 -vaatimuksia ei ollut mahdollista saattaa osaksi yhteisön lainsäädäntöä ainoastaan lisäämällä ne asetuksen (ETY) N:o 3922/91 liitteeksi, kuten oli tehty aiemmin muiden JAR-koodien kohdalla. Ensinnäkin JAR-OPS 1 -vaatimusten tekstissä on tiettyjä säännöksiä, jotka eivät ole yhteisön lainsäädännön ja politiikan mukaisia. Tämän vuoksi niihin on tehtävä mukautuksia tarvittavan johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Lisäksi eri osapuolet ovat edelleen tuoneet esiin mielipide-eroja useista kohdista, vaikka JAA:n laatiman asiakirjan tekninen sisältö onkin haluttu säilyttää, ja useat jäsenvaltiot ja yhteisön ulkopuoliset maat ovat hyväksyneet sen tällä välin. Tämän seurauksena komission on tehtävä omat päätöksensä ja johtopäätöksensä. Kyseisillä säännöillä on valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia tuhansiin yrityksiin - yleensä pk-yrityksiin - ja työntekijöihin. Näin ollen lainsäädäntömenettelyllä on syytä taata tavanomainen avoimuus ja antaa kaikille asianosaisille tarvittavat edellytykset oman tehtävänsä suorittamiseksi. Tämän seurauksena vaatimusten teksti käsitellään kokonaisuudessaan yhteisön tavallisessa lainsäädäntömenettelyssä. 4. Edellä mainittujen kokousten tulosten sekä JAA:n antamien alkuperäisten JAR-OPS 1 -vaatimusten perusteella on laadittu uusi kaupallisen lentoliikenteen harjoittamisen yhdenmukaistettujen sääntöjen teksti "OPS 1: Kaupallinen ilma-kuljetus (lentokoneet)" (jäljempänä 'OPS 1'). Kesällä 1997 tekstistä kuultiin laajaa joukkoa alan taloudellisia ja yhteiskunnallisia osapuolia, mikä tuotti useita kommentteja. 5. Kyseiset reaktiot vahvistivat, että kaupallisten ilmakuljetusten yhdenmukaistetut turvallisuussäännöt olisi piakkoin otettava yhteisön lainsäädäntöön. Koska säännöissä käsitellään siviili-ilmailun teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä, ne ehdotettiin sisällytettäviksi asetukseen (ETY) N:o 3922/91. Vaikka useimmat osapuolet olisivat saattaneet JAR-OPS 1 -vaatimukset osaksi yhteisön lainsäädäntöä mieluummin pelkän viittauksen muodossa, ne saattoivat kuitenkin hyväksyä myös tekstin ottamisen liitteeksi asetukseen, jossa jo vahvistetaan tällaisten vaatimusten yleiset puitteet kuten todistusten vastavuoroinen tunnustaminen, muuttamis-menettelyt ja yhteisön suorittama tiettyjen kansallisten toimenpiteiden valvonta. Vaihtoehtona oli erillisen säädöksen antaminen, joka sai vähän kannatusta, sillä se aiheuttaisi ylimääräistä sekaannusta jo entuudestaan monimutkaiseen siviili-ilmailulainsäädäntöön. 6. Edellä esitetyin perustein komissio päätti saattaa JAR-OPS 1 -vaatimusten sisällön osaksi yhteisön lainsäädäntöä lisäämällä asetukseen (ETY) N:o 3922/91 uuden liitteen ja mukauttamalla kyseisen asetuksen aikaisempaa sanamuotoa tarvittavalla tavalla, jotta tämä olisi mahdollista. 7. Kun otetaan huomioon edellä mainituissa kuulemisissa saadut kommentit siinä määrin kuin mahdollista, uuden liitteen tekstin laatimisen tavoitteet ovat olleet seuraavat: - JAA:n ehdottaman turvallisuustason noudattaminen - yhteisön vaatimusten rajoittaminen ainoastaan niihin, jotka ovat ehdottomasti tarpeen ansiolentoluvan automaattiseksi tunnustamiseksi. Tämän vuoksi teksti kattaa ainoastaan JAR-OPS 1 -vaatimusten osan 1 ja siitä on jätetty pois "Hyväksyttävät menetelmät vaatimusten täyttämiseksi" (AMC) tai JAR-OPS 1 -vaatimusten osassa 2 määritellyt selitykset - tekstin säilyttäminen mahdollisimman samanlaisena kuin JAR-OPS 1 -vaatimusten teksti tulevien mukautusten ja muutosten helpottamiseksi sekä yhteensopivuus yhteisöön kuulumattomien JAA-maiden sääntelyjärjestelmän kanssa - yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistaminen mukauttamalla seuraavia säännöksiä: - ilma-alusten rekisteröinti. Asetuksessa (ETY) N:o 2407/92 myönnetään, että lentoliikenteen harjoittaja voi rekisteröidä ilma-aluksen useassa jäsenvaltiossa. Tämä myönnetään myös OPS 1 -vaatimuksissa edellyttäen, että ansiolentoluvasta [2] on vastuussa ainoastaan yksi viranomainen, ja viranomaiset toteuttavat keskenään tähän liittyvät asianmukaiset järjestelyt. JAR-OPS 1 -vaatimusten kohdan 1.175 määräykset on muotoiltu vastaavasti uudelleen. [2] Ansiolentolupa on toimivaltaisten viranomaisten yritykselle tai yritysryhmittymälle antama asiakirja, jolla vahvistetaan kyseisen toimijan ammatillinen pätevyys ja järjestelyt ilma-aluksen turvallisuuden varmistamiseksi lentoluvassa määritellyn ilmailutoiminnan osalta. - kaluston lyhytaikainen leasing-vuokraus miehistöineen (wet-lease-in) [3]. Asetuksessa (ETY) N:o 2407/92 vaaditaan ansiolentoluvasta vastaavaa viranomaista tarkistamaan, että yhteisön ulkopuolisista maista miehistöineen vuokrattu ilma-alus vastaa turvallisuustasoltaan yhteisön ilma-aluksilta vaadittavaa tasoa. Tällaista vastaavuutta ei voida saada aikaan edes lyhyeksi aikaa eikä siihen liittyviä JAR-OPS 1 -vaatimuksia voida pitää yllä. Tästä kysymyksestä on huolehdittava siten, että toimijat ja viranomaiset sopivat tarkoituksenmukaisista järjestelyistä, esimerkiksi ennalta hyväksyttyjen ilma-alusten "valkoisista listoista". Tämän vuoksi JAR-OPS 1 -vaatimusten kohdan 1.165(d) vaatimuksia ei ole otettu ehdotukseen. [3] Wet-lease-in tarkoittaa toisen yrityksen lentokoneen ja sen miehistön käyttöä vuokranantajan liikenneluvalla. - vapautukset/toimintaohjeet. On tunnustettua, että JAR-OPS 1 -vaatimusten tarjoamaa joustavuutta tarvitaan. Säännökset on kuitenkin laadittava siten, ettei tätä joustavuutta voida käyttää yhteisten ilmailuvaatimusten heikentämiseen, mikä johtaisi turvallisuustason laskemiseen tai markkinoiden häiriintymiseen. Tämän vuoksi joustavuuden tueksi ehdotetaan yhteisön tarkistusmenettelyä. Niinpä asetuksen (ETY) N:o 3922/91 8 artikla, jossa jo säädetään, että yhteisön valvonta toteutetaan hätätilanteissa kansallisella tasolla, on muutettu siten, että se sopii paremmin kaikkien mahdollisten vapautusten soveltamisalaan. 8. Vaikka tavoitteena oli pysyä mahdollisimman pitkälti JAR-OPS 1 -vaatimusten sanamuodossa, komissio katsoi, että OPS 1:n matkustamomiehistöä koskevien turvallisuusvaatimusten sisältö oli tarpeen rajoittaa niihin vaatimuksiin, jotka ovat lentoliikenteen harjoittajien vastuulla, kuten on tehty ohjaamomiehistöä koskevan luvun N kohdalla. Muista koulutusta, ikää ja lääketieteellistä arviointia koskevista vaatimuksista annetaan erillinen direktiivi [4], jota koskevan ehdotuksen komissio antoi 22. heinäkuuta 1997 ja toimitti neuvostolle. [4] KOM(97) 382 lopullinen (22.7.1997): Ehdotus neuvoston direktiiviksi matkustamomiehistöä koskevista turvallisuusvaatimuksista ja ammatillisen pätevyyden todistamisesta siviili-ilmailun alalla. 9. Miehistön työaikaa ja lepovaatimuksia koskevassa keskustelussa saavutettujen tulosten perusteella on epätodennäköistä, että lentoajan rajoittamisjärjestelmää saataisiin aikaan ennen OPS 1:n voimaantuloa, eikä yhteisten toimintasääntöjen käyttöönottoa ole syytä enää viivyttää. Kun komissio on valmis tekemään työaika- ja lepovaatimuksia koskevat ehdotukset, se harkitsee, pitäisikö niiden liittyä OPS 1 -vaatimuksiin ja miten. 10. Yhteisö on sitoutunut antamaan ilma-aluksen toimintaa koskevat yhteiset ja yhdenmukaistetut turvallisuusvaatimukset. JAA:n työ JAR-OPS 1 -vaatimusten laatimisessa on hyvä perusta, kun vaatimukset koskevat kaupallisia ilmakuljetuksia. Tämän perusteella komissio ehdottaa, että JAR-OPS 1 -vaatimusten sisältö sisällytetään yhteisön lainsäädäntöön mahdollisimman pienin muutoksin, jotka tarvitaan yhteisön velvoitteiden ja politiikan noudattamiseksi. Tähän pyritään liitteenä olevassa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta. Samalla tavoin menetellään myöhemmin pyöriväsiipisillä ilma-aluksilla suoritettavia kaupallisia ilmakuljetuksia koskevia yhteisiä vaatimuksia vahvistettaessa, jolloin perusteena käytetään JAA:n laatimia JAR-OPS 3 -vaatimuksia. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [5], [5] EYVL C ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6], [6] EYVL C ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [7], [7] EYVL C noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [8], [8] EYVL C sekä katsovat seuraavaa: (1) Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3922/91 [9] säädetään sen liitteessä II luetelluista yhteisistä turvallisuusvaatimuksista, jotka koskevat ilma-alusten suunnittelua, valmistusta, käyttöä ja huoltoa sekä näitä tehtäviä suorittavia henkilöitä ja laitoksia. Kyseisiä yhdenmukaistettuja turvallisuutta koskevia vaatimuksia sovelletaan kaikkiin yhteisön toimijoiden liikennöimiin, sekä jossakin jäsenvaltiossa että kolmannessa maassa rekisteröityihin ilma-aluksiin. Mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että neuvosto antaa perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla niitä aloja, joita ei ole lueteltu liitteessä II, koskevat yhteiset tekniset säännöt ja hallinnolliset menettelyt. [9] EYVL L 373, 31.12.1991, s. 4, asetus viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1069/1999 (EYVL L 130, 26.5.1999. s. 16). (2) Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 2407/92 [10] 9 artiklassa säädetään, että liikenneluvan myöntämisen ja voimassaolon edellytyksenä on aina, että lentoliikenteen harjoittajalla on voimassa oleva ansiolentolupa, jossa täsmennetään liikenneluvan piiriin kuuluva toiminta ja joka täyttää asianomaisessa neuvoston asetuksessa säädetyt vaatimukset. Tässä asetuksessa on syytä vahvistaa mainitut vaatimukset. [10] EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1. (3) Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöjärjestö (Joint Aviation Authority, JAA) on antanut joukon kaupallisia ilmakuljetuksia koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä (JAR-OPS 1). Lentokoneita koskevissa JAR-OPS 1 -vaatimuksissa (1 muutos 1 päivänä maaliskuuta 1998) vahvistetaan tällaiselta toiminnalta edellytetty turvallisuustaso, minkä vuoksi se tarjoaa hyvän perustan lentokoneiden toimintaa koskevalle yhteisön lainsäädännölle. Kyseiseen tekstiin on pitänyt tehdä muutoksia, jotta se on saatu yhteisön lainsäädännön ja politiikan mukaiseksi ottaen huomioon sen monet taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Tällainen uudelleen muotoiltu teksti eroaa JAR-OPS 1 -vaatimuksista eikä sitä näin ollen voida siirtää yhteisön lainsäädäntöön viittaamalla siihen asetuksen (ETY) N:o 3922/91 liitteessä II. Tämän vuoksi kyseiseen asetukseen on lisättävä uusi liite OPS 1, joka sisältää tarvittavat vaatimukset. (4) Lentoliikenteen harjoittajien olisi saatava riittävästi toimintavaraa toimia kiireellisissä ennakoimattomissa toimintaolosuhteissa, huolehtia lyhytkestoisista toimintatarpeista tai osoittaa, että ne voivat saavuttaa vastaavan turvallisuustason muilla keinoin kuin soveltamalla liitteen III yhteisiä sääntöjä. Samaa joustavuutta tarvitaan myös asetuksen (EY) N:o 3922/91 liitteessä II lueteltujen muiden JAR-vaatimusten soveltamisessa. Tämän vuoksi jäsenvaltioille annetaan oikeus myöntää yhteisiä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä koskevia vapautuksia. Tällaiset vapautukset voisivat tietyissä tapauksissa haitata yhteisiä turvallisuusvaatimuksia tai aiheuttaa markkinahäiriöitä, joten niiden soveltamisalaa on rajoitettava tiukasti ja niiden antamisen edellytyksenä on oltava asianmukainen yhteisön valvonta. (5) Komiteamenettelyä koskevat säännökset olisi muutettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY huomioon ottamiseksi. [11] [11] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (6) Tämän vuoksi on muutettava asetus (ETY) N:o 3922/91, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 3922/91 seuraavasti: 1) Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: "1. Tämä asetus koskee liitteissä II ja III lueteltujen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevien teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamista ja erityisesti. a) Ilma-alusten suunnittelua, valmistusta, käyttöä ja huoltoa, b) Näitä tehtäviä suorittavia henkilöitä ja laitoksia." 2) Korvataan 3 artikla seuraavasti: "3 artikla 1. Liitteessä II lueteltuihin aloihin yhteisössä sovellettavina teknisinä sääntöinä ja hallinnollisina menettelyinä ovat liitteessä III mainitut koodit, jotka ovat voimassa 1 päivänä tammikuuta 1992, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista. 2. Kaupallisiin lentokoneella suoritettaviin ilmakuljetuksiin yhteisössä sovelletaan liitteessä III tarkoitettuja yhteisiä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista." 3) Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti: "1. Neuvosto antaa liitteeseen II tai III kuulumattomia aloja koskevat yhteiset tekniset säännöt ja hallinnolliset menettelyt perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio tekee tarvittaessa ja mahdollisimman pian asianmukaiset näitä aloja koskevat ehdotukset." 4) Muutetaan 8 artikla seuraavasti: "8 artikla 1. Edellä 3-7 artiklan säännöksen sitä estämättä jäsenvaltio saa välittömästi toteuttaa toimenpiteet sellaisen turvallisuusongelman ratkaisemiseksi, joka koskee tämän asetuksen säännösten soveltamisalaan kuuluvaa tuotetta, henkilöä tai organisaatiota. Jäsenvaltion on tällaisessa tapauksessa ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille toteuttamistaan toimenpiteistä ja niihin johtaneista syistä. 2. Komissio päättää 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, edellyttääkö riittämätön turvallisuustaso tai puutteet yhteisissä teknisissä säännöissä ja hallinnollisissa menettelyissä tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti käyttöön-otettujen toimenpiteiden jatkamista. Tällaisessa tapauksessa se toteuttaa tarvittavat toimet vastaavien yhteisten teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen muuttamiseksi 4 tai 11 artiklan mukaisesti. Jos katsotaan, etteivät jäsenvaltion toimenpiteet ole perusteltuja, jäsenvaltion on kumottava kyseiset toimenpiteet." 3. Jäsenvaltiot voivat myöntää tässä asetuksessa esitettyjä yhteisiä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä koskevia vapautuksia ennakoimattomissa ja kiireellisissä tilanteissa, joissa tämä on toiminnan kannalta välttämätöntä, tai lyhytkestoisista toiminnallisista syistä. Tällaisessa tapauksessa komissiolle ja muille jäsenvaltiolle on ilmoitettava myönnetyistä vapautuksista mahdollisimman pian. 4. Komissio voi päättää 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, etteivät tämän artiklan 3 kohdan nojalla myönnetyt vapautukset ole tämän asetuksen yleisten turvallisuustavoitteiden tai jonkin muun yhteisön säännöksen mukaisia. Tällöin jäsenvaltion on kumottava vapautus. 5. Jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksen näistä säännöksistä olosuhteissa, joissa tämän asetuksen liitteissä I, II ja III esitettyjä yhteisiä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä soveltamalla saavutettavaa turvallisuustasoa vastaava turvallisuustaso voidaan saavuttaa muilla keinoin, syrjimättä hakijoita kansallisuuden tai henkilöllisyyden perusteella ja ottaen huomioon tarpeen estää kilpailun vääristäminen. Tällaisissa tapauksissa asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle ennen mainitun poikkeuksen hyväksymistä ja perusteltava, miksi yhteisistä teknisistä säännöistä ja hallinnollisista menettelyistä on tarpeen poiketa, sekä esitettävä suunnitellut edellytykset, joilla vastaava turvallisuustaso saavutetaan. 6. Komissio päättää 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, saavutetaanko tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti ehdotetulla poikkeuksella vastaava turvallisuustaso ja voidaanko poikkeus myöntää. Tällöin se ilmoittaa kaikille jäsenvaltioille, joilla on myös oikeus soveltaa kyseistä toimenpidettä. Liitteiden II ja III asianomaisia säännöksiä voidaan myös muuttaa tällaista toimenpidettä vastaaviksi. Kyseiseen toimenpiteeseen sovelletaan kuitenkin aina 6 artiklan 1 kohtaa ja 7 artiklaa." 5) Korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti: "Komissio tekee 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tieteen ja tekniikan kehityksen edellyttämät muutokset liitteissä lueteltuihin yhteisiin teknisiin sääntöihin ja hallinnollisiin menettelyihin." 6) Korvataan 12 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti: "2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätökseen 1999/486/EY* 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta ja 8 artikla. 3. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta. ______________ * EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23." 7) Lisätään tämän asetuksen liitteenä oleva teksti liitteeksi III. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE "LIITE III Kaupallisiin ilma-aluksella suoritettaviin ilmakuljetuksiin sovellettavat yhteiset tekniset säännöt ja hallinnolliset menettelyt OPS 1: Kaupallinen ilmakuljetus (Lentokoneet) Yleistä (julkaisuasu) LUKU A - Soveltamisala LUKU B - Yleistä LUKU C - Lentotoiminnan harjoittajien hyväksyminen ja valvonta Luku D - Toimintamenetelmät LUKU E - Lentotoiminta eri sääolosuhteissa LUKU F - Suoritusarvot, yleistä LUKU G - Suoritusarvoluokka A LUKU H - Suoritusarvoluokka B Luku I - Suoritusarvoluokka C LUKU J - Massa ja massakeskiö LUKU K - Mittarit ja varusteet LUKU L - Yhteydenpito- ja suunnistuslaitteet LUKU M - Lentokoneen huolto LUKU N - Ohjaamomiehistö LUKU O - Matkustamomiehistö LUKU P - Käsikirjat, matkapäiväkirjat ja tietojen tallentaminen LUKU R - Vaarallisten aineiden ilmakuljetus LUKU S - Turvavaatimukset" LUKU A SOVELTAMISALA OPS 1.001 Soveltamisala (Katso OPS 1.001, liite 1) (a) OPS 1:ssä määrätään niistä vaatimuksista, joita on noudatettava käytettäessä siviililentokoneita kaupalliseen ilmakuljetukseen, kun lentotoiminnan harjoittajan päätoimipaikka ja pääkonttori, jos sellainen on, sijaitsee jossakin jäsenvaltiossa, jota jälkeenpäin kutsutaan lentotoiminnan harjoittajaksi. OPS 1:tä ei sovelleta sotilas-, tulli- tai poliisikäytössä oleviin lentokoneisiin. (b) (b) OPS 1:n vaatimukset koskevat: (1) (1) lentotoiminnan harjoittajia, joiden käyttämien lentokoneiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 10 tonnia tai suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku vähintään 20, ja sellaisia lentotoiminnan harjoittajia, joiden lentokalustoon kuuluu sekä kyseisen rajan ylittäviä että sen alle jääviä lentokoneita, ..., ellei toisin määrätä; (2) muita lentokoneita käyttäviä lentotoiminnan harjoittajia ..., ellei toisin määrätä. OPS 1.001, liite 1 OPS 1:n määräysten myöhäisemmät voimaantulopäivät Joitakin OPS 1:n määräyksiä on noudatettava myöhäisemmästä päivämäärästä kuin siitä, jona OPS 1 tulee voimaan. Nämä määräykset ja niihin liittyvät myöhäisemmät voimaantulopäivät ovat seuraavat: - OPS 1.470 (f) ... - OPS 1.652 "Huom." ... - OPS 1.652 (m) ... - OPS 1.665 (a)(2) ... - OPS 1.668 (a)(1) ... - OPS 1.668 (a)(2) ... - OPS 1.670 (a)(3) ... - OPS 1.685 ... - OPS 1.705 (a) ... - OPS 1.725 (a) ... - OPS 1.780 (a) ... - OPS 1.805(a)(2) ... - OPS 1.805 (c)(2) ... LUKU B YLEISTÄ OPS 1.005 Yleistä (a) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa käyttää lentokonetta kaupalliseen ilmakuljetukseen muutoin kuin OPS 1:n mukaisesti. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on noudatettava kaupallisessa ilmakuljetuksessa käytettäviä lentokelpoisuutta koskevia vaatimuksia. (c) Jokaista lentokonetta on käytettävä sen lentokelpoisuustodistuksen ehtojen ja lentokäsikirjan hyväksyttyjen rajoitusten mukaisesti. OPS 1.010 Poikkeusluvat Yleisistä tarkistusmenettelyistä riippuen viranomainen voi poikkeuksellisesti ja tilapäisesti myöntää luvan poiketa OPS 1:n määräyksistä, kun se on vakuuttunut tämän tarpeellisuudesta ja sillä edellytyksellä, että noudatetaan kaikkia lisäehtoja, joiden viranomainen katsoo olevan tarpeen riittävän turvallisuustason takaamiseksi kyseisessä erityistapauksessa. OPS 1.015 Erityiset toimintamääräykset (a) Yleisistä tarkistusmenettelyistä riippuen viranomainen voi erityisellä toimintamääräyksellä määrätä jonkin toiminnan kieltämisestä, rajoittamisesta tai asettamisesta tiettyjen ehtojen alaiseksi, jos se on tarpeen turvallisuuden vuoksi. (b) Erityisissä toimintamääräyksissä mainitaan: (1) määräyksen antamisen syy; (2) soveltamisala ja voimassaoloaika; sekä (3) lentotoiminnan harjoittajilta vaadittavat toimet. (c) Erityiset toimintamääräykset täydentävät OPS 1:n määräyksiä. OPS 1.020 Lait, määräykset ja menetelmät - Lentotoiminnan harjoittajan velvollisuudet Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että: (1) kaikki työntekijät ovat tietoisia siitä, että heidän on noudatettava niissä valtioissa voimassa olevia tehtäviään koskevia lakeja, määräyksiä ja menetelmiä, joissa toimintaa harjoitetaan, ja (2) kaikki miehistön jäsenet tuntevat tehtäviään koskevat lait, määräykset ja menetelmät. OPS 1.025 Yhteinen kieli (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että kaikki miehistön jäsenet kykenevät viestimään yhteisellä kielellä. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että kaikki operatiiviseen henkilöstöön kuuluvat ymmärtävät sitä kieltä, jolla heidän tehtäviään ja velvollisuuksiaan koskevat toimintakäsikirjan osat on kirjoitettu. OPS 1.030 Minimivarusteluettelot - Lentotoiminnan harjoittajan velvollisuudet (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava jokaiselle lentokoneelle minimivarusteluettelo (Minimum Equipment List, MEL) ja hyväksytettävä se viranomaisella. Tämän luettelon on perustuttava vastaavaan viranomaisen hyväksymään perusminimi-varusteluetteloon (Master Minimum Equipment List, MMEL), jos se on olemassa. Lentotoiminnan harjoittajan laatima luettelo ei kuitenkaan saa olla vähemmän rajoittava kuin MMEL. (b) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa käyttää lentokonetta muutoin kuin MEL:n mukaisesti, ellei viranomainen anna tähän lupaa. Tällaisella luvalla ei missään olosuhteissa saa sallia MMEL:n vaatimusten vastaista käyttöä. OPS 1.035 Laatujärjestelmä (a) Lentotoiminnan harjoittajan on otettava käyttöön yksi laatujärjestelmä ja nimitettävä yksi laatujohtaja valvomaan niiden menetelmien noudattamista, joiden avulla varmistetaan toiminnan turvallisuus ja lentokoneiden lentokelpoisuus, sekä kyseisten menetelmien riittävyyttä. Tähän valvontaan on kuuluttava järjestelmä palautteen antamiseksi vastuulliselle johtajalle [katso myös OPS 1.175(h)], jotta korjaavien toimien toteuttaminen voidaan tarvittaessa varmistaa. (b) Laatujärjestelmään on sisällyttävä laadunvarmistusohjelma, johon kuuluvat menetelmät sen varmistamiseksi, että kaikki toiminta tapahtuu asiaa koskevien vaatimusten, normien ja menetelmien mukaisesti. (c) Laatujärjestelmän ja laatujohtajan on oltava viranomaista tyydyttäviä. (d) Laatujärjestelmä on kuvattava asiaankuuluvissa asiakirjoissa. (e) Sen estämättä, mitä edellä (a) alakohdassa määrätään, viranomainen voi sallia kahden laatujohtajan nimittämisen, toisen lentotoimintaan ja toisen huoltotoimintaan, edellyttäen että lentotoiminnan harjoittaja on nimennyt yhden laadunhallintayksikön varmistamaan laatujärjestelmän yhdenmukaisen soveltamisen kaikessa toiminnassa. OPS 1.037 Onnettomuuksien ennaltaehkäisy ja lentoturvallisuusohjelma. Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava onnettomuuksien ennaltaehkäisy- ja lentoturvallisuusohjelma. Se voidaan yhdistää laatujärjestelmään ja siihen on kuuluttava muun muassa: (1) ohjelmat, joiden tarkoituksena on saada kaikki toimintaan osallistuvat henkilöt tietoisiksi vaaratekijöistä ja pitää yllä tätä tietoisuutta; ja (2) onnettomuuksia ja vaaratilanteita koskevan olennaisen tiedon arviointi ja niihin liittyvän tiedon jakaminen.] OPS 1.040 Miehistön lisäjäsenet Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että myös ne miehistön jäsenet, jotka eivät kuulu vaadittavaan ohjaamo- tai matkustamomiehistöön, ovat koulutettuja ja päteviä suorittamaan heille määrätyt tehtävät. OPS 1.050 Etsintä- ja pelastustiedot Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että aiottuun lentoon liittyvät etsintä- ja pelastuspalvelun kannalta olennaiset tiedot ovat helposti saatavilla ohjaamossa. OPS 1.055 Tiedot mukana olevista hätä- ja pelastautumis-varusteista Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että sen kaikissa lentokoneissa olevista hätä- ja pelastautumisvarusteista on saatavilla luettelot, jotka voidaan välittömästi ilmoittaa lentopelastuskeskuksille. Näihin tietoihin on soveltuvin osin sisällyttävä pelastuslauttojen ja hätärakettien lukumäärä, väri ja tyyppi, yksityiskohtaiset tiedot hätätilannetta varten tarkoitetuista lääke- ja vesivarastoista sekä kannettavan hätäradiolaitteen tyyppi ja taajuudet. OPS 1.060 Pakkolasku veteen Jos lentokoneen suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on yli 30 eikä se täytä sitä koskevien lentokelpoisuusmääräysten vaatimuksia veteen tehtävän pakkolaskun osalta, lentotoiminnan harjoittaja ei saa käyttää lentokonetta vesialueen yläpuolella suoritettavilla lennoilla kauempana pakkolaskuun soveltuvasta maa-alueesta kuin etäisyydellä, joka vastaa 120 minuutin lentoa matkalentonopeudella, ei kuitenkaan kauempana kuin 400 meripeninkulman etäisyydellä tällaisesta maa-alueesta. OPS 1.065 Sota-aseiden ja sotatarvikkeiden kuljettaminen (a) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa kuljettaa lentoteitse sota-aseita ja -tarvikkeita, elleivät kaikki asianosaiset valtiot ole antaneet tähän hyväksyntäänsä. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että sota-aseet ja sotatarvikkeet: (1) sijoitetaan lentokoneessa paikkaan, johon matkustajat eivät pääse lennon aikana, ja (2) tuliaseiden ollessa kyseessä, ovat lataamattomia, elleivät kaikki asianosaiset valtiot ole ennen lennon alkamista antaneet hyväksyntäänsä siihen, että tällaisia sota-aseita ja sotatarvikkeita voidaan kuljettaa tämän alakohdan määräyksistä osittain tai kokonaan poikkeavalla tavalla. (c) (c) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ilma-aluksen päällikölle annetaan ennen lennon alkua yksityiskohtaiset tiedot kuljetettaviksi tarkoitetuista sota-aseista ja sotatarvikkeista sekä ilmoitetaan niiden sijainti lentokoneessa. OPS 1.070 Urheiluaseiden ja ampumatarvikkeiden kuljettaminen (a) Lentotoiminnan harjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, että sille ilmoitetaan kaikista urheiluaseista, joita aiotaan kuljettaa lentoteitse. (b) Urheiluaseita kuljetettavaksi ottavan lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että aseet: (1) sijoitetaan lentokoneessa paikkaan, johon matkustajat eivät pääse lennon aikana, ellei viranomainen ole todennut tämän määräyksen noudattamisen olevan käytännössä mahdotonta ja hyväksynyt muita menettelytapoja, ja (2) tuliaseiden tai muiden mahdollisesti ampumatarvikkeita sisältävien aseiden ollessa kyseessä, ovat lataamattomia. (c) Urheiluaseiden ampumatarvikkeita on luvallista kuljettaa matkustajan kuljetettavaksi jättämänä matkatavarana tiettyjä rajoituksia noudattaen ja kohdassa OPS 1.1150(a)(14) määritellyn kuljetussäännöstön (ICAO-TI) mukaisesti [katso OPS 1.1160(b)(5)]. OPS 1.075 Henkilöiden kuljettaminen Lentotoiminnan harjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan ole lennon aikana missään lentokoneen osassa, jota ei ole tarkoitettu henkilöiden kuljettamiseen, ellei ilma-aluksen päällikkö ole myöntänyt tilapäistä pääsylupaa: (1) kyseiseen lentokoneen osaan lentokoneen tai siinä olevan henkilön, eläimen tai tavaran turvallisuuden kannalta välttämättömän toiminnan suorittamiseksi tai (2) lentokoneen osaan, jossa kuljetetaan rahtia tai matkatavaraa ja johon pääsyn lennon aikana on tarkoitettu olevan mahdollista. OPS 1.085 Miehistön velvollisuudet (a) Miehistön jäsen on vastuussa niiden tehtäviensä asianmukaisesta hoitamisesta, jotka: (1) liittyvät lentokoneen ja siinä olevien henkilöiden turvallisuuteen; ja (2) määritetään toimintakäsikirjaan sisältyvissä ohjeissa ja menetelmissä. (b) Miehistön jäsenen on: (1) ilmoitettava ilma-aluksen päällikölle kaikista tapauksista, jotka ovat vaarantaneet tai saattaneet vaarantaa turvallisuutta; ja (2) noudatettava lentotoiminnan harjoittajan vaaratilanteiden ilmoitusmenettelyjä OPS 1.420:n mukaisesti. Kaikissa tällaisissa tapauksissa ilmoituksen jäljennös on toimitettava asianomaiselle ilma-aluksen päällikölle.] (c) Miehistön jäsen ei saa suorittaa tehtäviä lentokoneessa: (1) ollessaan huumaavan aineen vaikutuksen alaisena niin, että se saattaa vaikuttaa hänen toimintakykyynsä turvallisuutta heikentävästi; (2) laitesukelluksen jälkeen, ennen kuin siitä on kulunut kohtuullinen aika; (3) verenluovutuksen jälkeen, ennen kuin siitä on kulunut kohtuullinen aika; (4) jos hän mistä tahansa syystä epäilee kykyään suorittaa hänelle määrätyt tehtävät, tai (5) jos hän tietää tai epäilee kärsivänsä väsymyksestä tai tuntee itsensä huonokuntoiseksi siinä määrin, että lennon turvallisuus saattaisi vaarantua. (d) Miehistön jäsen ei saa: (1) käyttää alkoholia alle 8 tuntia ennen lentotyöhön ilmoittautumiselle määrättyä ajankohtaa tai päivystyksen alkamista; (2) aloittaa lentotyöjaksoa veren alkoholipitoisuuden ollessa yli 0,2 promillea; (3) käyttää alkoholia lentotyöjakson tai päivystyksen aikana. (e) Ilma-aluksen päällikkö: (1) Ilma-aluksen päällikkö on vastuussa lentokoneen turvallisesta käytöstä ja mukana olevien henkilöiden turvallisuudesta lennon aikana; (2) ilma-aluksen päälliköllä on valtuudet antaa kaikki käskyt, joita hän pitää tarpeellisina lentokoneen ja siinä kuljetettavien henkilöiden tai omaisuuden turvallisuuden varmistamiseksi; (3) ilma-aluksen päälliköllä on valtuudet poistaa lentokoneesta henkilö taikka rahdin tai matkatavaran osa, jonka hän katsoo voivan uhata lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuutta; (4) ilma-aluksen päällikkö ei saa sallia sellaisen henkilön kuljettamista lentokoneessa, joka näyttää olevan alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen alaisena siinä määrin, että lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuus todennäköisesti vaarantuisi; (5) ilma-aluksen päälliköllä on oikeus kieltäytyä kuljettamasta sellaisia matkustajia, joiden pääsy maahan on kielletty, taikka karkotettuja tai pidätettyjä henkilöitä, joiden kuljettamisesta saattaisi aiheutua vaaraa lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuudelle; (6) ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että kaikille matkustajille tiedotetaan varauloskäyntien sijainnista sekä kysymykseen tulevien pelastautumis- ja hätävarusteiden säilytyspaikoista ja käytöstä; (7) ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että kaikkia toimintamenetelmiä ja tarkistuslistoja noudatetaan toimintakäsikirjan mukaisesti; (8) ilma-aluksen päällikkö ei saa sallia kenenkään miehistön jäsenen suorittavan lentoonlähdön, alkunousun, loppulähestymisen ja laskun aikana mitään muita toimia kuin sellaisia, jotka ovat välttämättömiä lentokoneen turvallisen käytön kannalta; (9) ilma-aluksen päällikkö ei saa sallia: (i) lennonrekisteröintilaitteen toiminnan estämistä, kytkemistä pois toiminnasta tai tyhjentämistä lennon aikana eikä tallentuneiden tietojen poistamista lennon jälkeen silloin, kun on sattunut onnettomuus tai muu ilmoitusvelvollisuuden alainen poikkeuksellinen tapahtuma; (ii) ohjaamoäänittimen toiminnan estämistä tai kytkemistä pois toiminnasta lennon aikana, paitsi jos hän katsoo, että siihen tallentuneet muutoin automaattisesti häviävät tiedot olisi säilytettävä poikkeuksellisen tapahtuman tai onnettomuuden tutkimista varten, eikä tallentuneiden tietojen manuaalista poistamista lennon aikana tai sen jälkeen silloin, kun on sattunut onnettomuus tai muu ilmoitusvelvollisuuden alainen poikkeuksellinen tapahtuma; (10) ilma-aluksen päällikkö päättää, hyväksytäänkö sellainen lentokone, jossa on CDL:n tai MEL:n mukaan sallittuja vikoja, ja (11) ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että lentoa edeltävä tarkastus on suoritettu. (f) ilma-aluksen päällikön tehtäviä hoitavan ohjaajan on sellaisessa hätätilanteessa, joka edellyttää välitöntä päätöksentekoa ja toimintaa, ryhdyttävä kaikkiin kyseisessä tilanteessa tarpeellisina pitämiinsä toimiin. Tällaisissa tapauksissa hän saa poiketa säännöistä, menettelytavoista ja menetelmistä, jos se on tarpeen turvallisuuden vuoksi. OPS 1.090 Ilma-aluksen päällikön määräysvalta Lentotoiminnan harjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, että kaikki lentokoneessa olevat henkilöt noudattavat kaikkia ilma-aluksen päällikön antamia laillisia määräyksiä, joiden tarkoituksena on lentokoneen ja siinä olevien henkilöiden tai omaisuuden turvallisuuden varmistaminen. OPS 1.100 Pääsy ohjaamoon (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, ettei muita henkilöitä kuin lennolle määrättyjä ohjaamomiehistön jäseniä päästetä ohjaamoon eikä kuljeteta siellä, ellei kyseinen henkilö ole: (1) miehistön toimiva jäsen; (2) lupien tai lupakirjojen myöntämisestä taikka tarkastustoiminnasta vastaavan viranomaisen edustaja, jonka virallisten tehtävien suorittaminen edellyttää ohjaamoon pääsyä, tai (3) ellei ohjaamoon pääsy ole sallittua toimintakäsikirjan mukaisesti ja ellei kuljetus tapahdu siinä annettujen ohjeiden mukaan. (b) Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että: (1) ohjaamoon pääsy ei häiritse ja/tai haittaa lennon suorittamista siten, että turvallisuus saattaisi heikentyä, ja (2) kaikki ohjaamossa kuljetettavat henkilöt perehdytetään kysymykseen tuleviin turvallisuusmenetelmiin. (c) Lopullisen päätöksen ohjaamoon pääsystä tekee ilma-aluksen päällikkö. OPS 1.105 Salamatkustus ja luvaton kuljetus Lentotoiminnan harjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan piiloudu lentokoneeseen eikä kätke siihen mitään. OPS 1.110 Kannettavat elektroniset laitteet Lentotoiminnan harjoittaja ei saa sallia kenenkään käyttävän, ja sen on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan käytä lentokoneessa sellaista kannettavaa elektronista laitetta, joka voi vaikuttaa haitallisesti lentokoneen järjestelmien ja laitteiden toimintaan. OPS 1.115 Alkoholi ja huumeet Lentotoiminnan harjoittaja ei saa sallia sellaisen henkilön nousevan lentokoneeseen tai olevan siellä, joka on alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen alaisena siinä määrin, että lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuus todennäköisesti vaarantuisi, ja sen on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei tällainen henkilö nouse lentokoneeseen tai ole siellä. OPS 1.120 Turvallisuuden vaarantaminen Lentotoiminnan harjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan toimi välinpitämättömästi tai huolimattomasti taikka laiminlyö toimenpiteitä siten, että: (1) lentokoneen tai siinä olevan henkilön turvallisuus vaarantuu; (2) lentokone voi vaarantaa henkilön tai omaisuuden turvallisuuden. OPS 1.125 Mukana pidettävät asiakirjat (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että jokaisella lennolla ovat mukana seuraavat asiakirjat tai niiden jäljennökset: (1) rekisteröintitodistus; (2) lentokelpoisuustodistus; (3) melutodistus (tarvittaessa); (4) ansiolentolupa; (5) ilma-aluksen radiolupa; ja (6) todistus tai todistukset kolmannen osapuolen vahinkoja korvaavasta vakuutuksesta. (b) Kunkin ohjaamomiehistön jäsenen on jokaisella lennolla pidettävä mukanaan voimassa oleva ilmailulupakirja, jossa on kyseistä lentoa varten vaadittavat kelpuutukset. OPS 1.130 Mukana pidettävät käsikirjat Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että: (1) miehistön tehtäviä koskevat voimassa olevat toimintakäsikirjan osat ovat mukana jokaisella lennolla; (2) ne toimintakäsikirjan osat, joita tarvitaan lennon suorittamiseen, ovat lentokoneessa miehistön helposti saatavissa, ja (3) voimassa oleva lentokäsikirja on mukana lentokoneessa, ellei viranomainen ole vahvistanut, että OPS 1.1045:n liitteen 1 osassa B tarkoitettu toimintakäsikirja sisältää tarvittavat tiedot kyseisestä lentokoneesta. OPS 1.135 Mukana pidettävät lisätiedot ja lomakkeet (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että OPS 1.125:ssä ja OPS 1.130:ssä määrättyjen asiapapereiden ja käsikirjojen lisäksi jokaisella lennolla pidetään mukana seuraavat toiminta-alueen ja toiminnan laadun mukaiset tiedot ja lomakkeet: (1) operatiivinen lentosuunnitelma, johon sisältyvät vähintään OPS 1.1060:ssa vaadittavat tiedot; (2) lentokoneen tekninen matkapäiväkirja, johon sisältyvät vähintään OPS 1.915(a):ssa vaadittavat tiedot; (3) yksityiskohtaiset tiedot esitetystä ATS-lentosuunnitelmasta; (4) tarvittava NOTAM/AIS-lennon-valmistelu-asiakirjat; (5) tarvittavat säätiedot; (6) massa- ja massakeskiöasiakirjat siten kuin luvussa J määrätään; (7) ilmoitus erityisistä matkustajaryhmistä, kuten turvahenkilöstöstä, ellei sitä lueta miehistöön kuuluvaksi, fyysisesti tai psyykkisesti toimintarajoitteisista henkilöistä, sellaisista matkustajista, joiden pääsy maahan on kielletty, sekä karkotetuista ja pidätetyistä henkilöistä; (8) ilmoitus erityisestä rahdista, mukaan lukien vaaralliset aineet, sekä kirjallinen tiedonanto ilma-aluksen päällikölle siten kuin OPS 1.1215(d):ssä määrätään; (9) voimassa olevat kartat ja niihin liittyvät asiakirjat siten kuin OPS 1.290(b)(7):ssä määrätään; (10) kaikki muut asiakirjat, joita asianosaiset valtiot mahdollisesti vaativat, kuten rahtiluettelo ja matkustajaluettelo, sekä (11) viranomaisen ja lentotoiminnan harjoittajan vaatimiin ilmoituksiin tarvittavat lomakkeet. (b) Viranomainen voi sallia edellä (a) alakohdassa eriteltyjen tietojen tai niiden osien esittämisen muulla tavoin kuin kirjallisena. Tietojen riittävä saatavuus, käyttökelpoisuus ja luotettavuus on kuitenkin varmistettava. OPS 1.140 Maassa säilytettävät tiedot (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että: vähintään kunkin lennon tai lentosarjan kestoaikana: (i) lentoon liittyvät, toiminnan laadun kannalta asianmukaiset tiedot säilytetään maassa, ja (ii) tiedot säilytetään, kunnes niistä on toimitettu kaksoiskappaleet paikkaan, johon ne taltioidaan OPS 1.1065:n mukaisesti, tai jos näin ei voida tehdä, (iii) samat tiedot pidetään mukana lentokoneessa tulenkestävässä säilytyspaikassa. (b) Edellä (a) alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin kuuluvat: (1) jäljennös operatiivisesta lentosuunnitelmasta, milloin se vaaditaan; (2) jäljennökset lentokoneen teknisen matkapäiväkirjan asiaankuuluvista osista; (3) reittikohtaiset NOTAM-asiakirjat, jos lentotoiminnan harjoittaja on ne erikseen laatinut; (4) massa- ja massakeskiötiedot (OPS 1.625), milloin ne vaaditaan, ja (5) ilmoitus erityisestä rahdista. OPS 1.145 Tarkastusvaltuudet Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että viranomaisen valtuuttaman henkilön sallitaan milloin tahansa nousta mihin tahansa lentokoneeseen, jota käytetään kyseisen viranomaisen myöntämän ansiolentoluvan mukaisesti, olla mukana lennolla sekä päästä ohjaamoon ja olla siellä. Ilma-aluksen päällikkö voi kuitenkin kieltää pääsyn ohjaamoon, jos lentokoneen turvallisuus hänen mielestään tämän vuoksi vaarantuisi. OPS 1.150 Asiakirjojen ja tietojen toimittaminen (a) Lentotoiminnan harjoittajan on: (1) annettava viranomaisen valtuuttaman henkilön päästä tutkimaan kaikkia lentotoimintaan tai huoltoon liittyviä asiakirjoja ja (2) toimitettava kaikki tällaiset asiakirjat ja tiedot kohtuullisessa ajassa viranomaisen niitä pyytäessä. (b) Ilma-aluksen päällikön on kohtuullisessa ajassa jonkin viranomaisen valtuuttaman henkilön pyynnöstä toimitettava tälle ne asiakirjat, jotka vaaditaan pidettäviksi lentokoneessa. OPS 1.155 Asiakirjojen säilyttäminen Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että: (1) kaikkia säilytettäviksi vaadittavia alkuperäisiä asiakirjoja tai niiden jäljennöksiä säilytetään vaaditun ajan, vaikka hän ei enää olisi kyseistä lentokonetta käyttävä lentotoiminnan harjoittaja, ja (2) jos sellainen miehistön jäsen, josta lentotoiminnan harjoittaja on pitänyt lento- ja työ- ja ja lepoaikaan liittyvää kirjaa siirtyy toisen lentotoiminnan harjoittajan miehistön jäseneksi, kyseinen kirjanpito annetaan uuden lentotoiminnan harjoittajan käyttöön. OPS 1.160 Lennonrekisteröintilaitteen tallenteiden säilyttäminen, toimittaminen ja käyttö A Tallenteiden säilyttäminen (1) Onnettomuuden tapahduttua sellaista lentokonetta käyttävän lentotoiminnan harjoittajan, jossa on lennonrekisteröintilaite, on mahdollisuuksien mukaan säilytettävä laitteeseen tallentuneet kyseiseen onnettomuuteen liittyvät alkuperäiset tiedot 60 päivän ajan, ellei tutkintaviranomainen toisin määrää. (2) Ellei viranomainen ole etukäteen myöntänyt lupaa toimia toisin, sellaista lentokonetta käyttävän lentotoiminnan harjoittajan, jossa on lennonrekisteröintilaite, on ilmoitusvelvollisuuden alaisen poikkeuksellisen tapahtuman satuttua mahdollisuuksien mukaan säilytettävä laitteeseen tallentuneet kyseiseen tapahtumaan liittyvät alkuperäiset tiedot 60 päivän ajan, ellei tutkintaviranomainen toisin määrää. (3) Lisäksi lennonrekisteröintilaitteella varustettua lentokonetta käyttävän lentotoiminnan harjoittajan on aina viranomaisen niin määrätessä säilytettävä laitteeseen tallentuneet alkuperäiset tiedot 60 päivän ajan, ellei tutkintaviranomainen toisin määrää. (4) Silloin, kun lentokoneessa on vaatimusten mukaan oltava lennonrekisteröintilaite, kyseistä lentokonetta käyttävällä lentotoiminnan harjoittajalla on oltava: (i) kohdissa OPS 1.715, 1.720 ja 1.725 määrättyjen käyttöaikojen pituiset tallenteet; vanhinta tallentunutta tietoa voidaan kuitenkin poistaa lennonrekisteröintilaitteiden testausta ja huoltoa varten enintään yhden tunnin ajalta, ja (ii) asiakirja, josta ilmenevät tallentuneiden tietojen esille saamiseen ja teknisiksi mittayksiköiksi muuntamiseen tarvittavat tiedot. (b) Tallenteiden toimittaminen Sellaista lentokonetta käyttävän lentotoiminnan harjoittajan, jossa on lennonrekisteröintilaite, on kohtuullisen ajan kuluessa viranomaisen pyynnöstä toimitettava lennonrekisteröintilaitteen tallenteet, jotka ovat saatavissa tai säilytettyinä. (c) Tallenteiden käyttäminen (1) Ohjaamoäänittimen tallenteita ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin onnettomuuden tai muun ilmoitusvelvollisuuden alaisen poikkeuksellisen tapahtuman tutkintaan, elleivät kaikki asianosaiset miehistön jäsenet anna siihen suostumustaan. (2) Lennonrekisteröintilaitteen tallenteita ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin onnettomuuden tai muun ilmoitus-velvollisuuden alaisen poikkeuksellisen tapahtuman tutkintaan, ellei näitä tietoja: (i) käytetä ainoastaan lentokelpoisuuteen tai huoltoon liittyviin lentotoiminnan harjoittajan tarkoituksiin tai (ii) tehdä tunnistamattomiksi tai (iii) pureta ja käsitellä sellaisin järjestelyin, etteivät tiedot pääse vuotamaan. OPS 1.165 Vuokraaminen (a) Määritelmiä Tässä kohdassa käytettyjen termien merkitykset ovat seuraavat: (1) Vuokraus ilman miehistöä (Dry lease): lentokonetta käytetään vuokralleottajan ansiolentoluvalla. (2) Vuokraus miehistöineen (Wet lease): lentokonetta käytetään vuokralleantajan ansiolentoluvalla. (b) Lentokoneiden vuokraaminen lentotoiminnan-harjoittajien välillä (1) Vuokralleanto miehistöineen. Lentotoiminnanharjoittajaa, joka vuokraa lentokoneen ja sen täydellisen miehistön toiselle lentotoiminnanharjoittajalle säilyttäen itsellään kaikki luvussa C kuvatut tehtävät ja velvollisuudet, pidetään edelleen kyseistä lentokonetta käyttävänä lentotoiminnan harjoittajana. (2) Kaikki muut vuokraustavat kuin vuokralleanto miehistöineen (i) Edellä (b) (1) alakohdassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta toiselta MS-lentotoiminnanharjoittajalta vuokrattua lentokonetta käyttävän tai toiselle lentotoiminnan-harjoittajalle lentokoneen vuokraavan lentotoiminnanharjoittajan on hankittava kyseiselle toiminnalle etukäteen hyväksyntä viran-omaiseltaan. Kaikki tähän hyväksyntään liittyvät ehdot on sisällytettävä vuokrasopimukseen. (ii) Viranomaisen hyväksymät vuokrasopimuksen osat katsotaan vuokratun lentokoneen kannalta muutoksiksi siihen ansiolentolupaan, jonka perusteella lentotoimintaa harjoitetaan. Tämä ei kuitenkaan koske vuokrasopimuksia, joihin sisältyy lentokone ja täydellinen miehistö ja joihin ei liity tehtävien ja velvollisuuksien siirtämistä. (c) Lentokoneiden vuokraaminen lentotoiminnanharjoittajan ja muun osapuolen kuin toisen lentotoiminnanharjoittajan välillä (1) Vuokralleotto ilman miehistöä (i) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa vuokrata lentokonetta ilman miehistöä muulta osapuolelta kuin toiselta lentotoiminnanharjoittajalta, ellei viranomainen anna tähän hyväksyntäänsä. Kaikki tähän hyväksyntään liittyvät ehdot on sisällytettävä vuokrasopimukseen. (ii) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että viranomaiselle ilmoitetaan ilman miehistöä vuokrattujen lentokoneiden osalta kaikista lukujen K ja L poikkeamista ja/tai kaikista lento-kelpoisuutta koskevista lisävaatimuksista ja että nämä poikkeamat ovat viranomaista tyydyttäviä. (2) Vuokralleotto miehistöineen (i) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa vuokrata lentokonetta miehistöineen muulta osapuolelta kuin toiselta lentotoiminnanharjoittajalta, ellei viranomainen anna tähän hyväksyntäänsä. (ii) Lentotoiminnanharjoittajan on vuokratessaan lentokoneen miehistöineen varmistettava, että: (A) vuokralleantajan huollossa ja lentotoiminnassa noudattamat turvallisuusnormit vastaavat JAR-määräyksiä; (B) vuokralleantaja on lentotoiminnan harjoittaja, jolla on Chicagon yleissopimuksen allekirjoittaneen valtion myöntämä ansiolentolupa: (C) lentokoneella on normaali lentokelpoisuustodistus, joka on myönnetty ICAO Annex 8:n mukaisesti, ja (D) kaikkia vuokralleottajaa valvovan viranomaisen edellyttämiä yhteisön vaatimuksia noudatetaan. (3) Vuokralleanto ilman miehistöä Lentotoiminnanharjoittaja saa antaa lentokoneen vuokralle ilman miehistöä kaupallista ilmakuljetusta varten mille tahansa sellaisen valtion lentotoiminnan harjoittajalle, joka on allekirjoittanut Chicagon yleissopimuksen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: (A) viranomainen on myöntänyt kyseiselle lentotoiminnanharjoittajalle luvan poiketa OPS 1:n asiaa koskevista määräyksistä ja on sen jälkeen, kun ulkomainen valvova viranomainen on kirjallisesti ilmoittanut ottavansa vastuulleen lentokoneen tai lentokoneiden huollon ja käytön valvonnan, poistanut lentokoneen ansiolentoluvasta, ja (B) lentokonetta huolletaan hyväksytyn huolto-ohjelman mukaisesti. (4) Vuokralleanto miehistöineen. Lentotoiminnanharjoittajaa, joka vuokraa lentokoneen ja sen täydellisen miehistön toiselle osapuolelle säilyttäen itsellään kaikki luvussa C kuvatut tehtävät ja velvollisuudet, pidetään edelleen kyseistä lentokonetta käyttävänä lentotoiminnan harjoittajana. LUKU C LENTOTOIMINNAN HARJOITTAJIEN HYVÄKSYMINEN ja valvonta OPS 1.175 Lentotoiminnan harjoit-tajien hyväksymisen yleiset ehdot Huom 1: Tämän kohdan liitteessä 1 määritellään ansiolentoluvan sisältö ja ehdot. Huom 2: Tämän kohdan liitteessä 2 määritellään johtoa ja organisaatiota koskevat vaatimukset. (a) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa käyttää lentokonetta kaupalliseen ilmakuljetukseen muutoin kuin ansiolentoluvan (AOC) perusteella ja sen rajoitusten ja ehtojen mukaisesti. (b) Ansiolentoluvan tai sen muutoksen hakijan on sallittava viranomaisen tutkia kaikki aiotun toiminnan turvallisuusnäkökohdat. (c) Ansiolentoluvan saamisen edellytyksenä on, että: (1) hakijalla ei ole toisen viranomaisen myöntämää ansiolentolupaa, elleivät kyseiset viranomaiset erikseen hyväksy tästä rajoituksesta poikkeamista; (2) hakijan päätoimipaikka ja mahdollisesti muualla sijaitseva pääkonttori ovat siinä valtiossa, joka myöntää ansiolentoluvan; (3) hakija osoittaa viranomaista tyydyttävällä tavalla kykenevänsä harjoittamaan turvallista lentotoimintaa. (d) Jos lentotoiminnan harjoittajan lentokone on rekisteröity useissa jäsenmaissa, on tehtävä asianmukaiset järjestelyt, jotta ansiolentoluvan myöntävä viranomainen tekee turvallisuustarkistukset keskitetysti. (e) Lentotoiminnan harjoittajan on OPS:n jatkuvan noudattamisen selvittämiseksi annettava viranomaiselle mahdollisuus tutkia lentotoiminnan harjoittajan organisaation toimintaa ja päästä sen lentokoneisiin sekä varmistettava, että viranomainen pääsee tutkimaan kaikkia sen käyttämiä JAR-145-huolto-organisaatioita. (f) Ansiolentolupaa muutetaan tai se peruutetaan kokonaan tai määräajaksi, jos viranomainen ei enää ole vakuuttunut siitä, että lentotoiminnan harjoittaja kykenee harjoittamaan turvallista lentotoimintaa. (g) Lentotoiminnan harjoittajalla on oltava johto-organisaatio, joka kykenee ohjaamaan ja valvomaan lentotoimintaa lennolla, joka suoritetaan sen ansiolentoluvan perusteella. (h) Lentotoiminnan harjoittajan on nimettävä viranomaista tyydyttävä vastuullinen johtaja, jolla on yrityksen sisäiset valtuudet varmistaa, että kaikki lento- ja huoltotoiminta voidaan rahoittaa ja suorittaa viranomaisen vaatimusten mukaisesti. (i) Lentotoiminnan harjoittajan on nimettävä viranomaista tyydyttävät vastuuhenkilöt, jotka vastaavat: (1) lentotoiminnasta; (2) huoltojärjestelyistä; (3) miehistön koulutuksesta ja (4) maatoiminnasta. (j) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että jokainen lento suoritetaan toimintakäsikirjan määräysten mukaisesti. (k) Lentotoiminnan harjoittajan on järjestettävä riittävät välineet ja tilat lentojensa turvallista maakäsittelyä varten. (l) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että sen lentokoneiden varustus ja miehistöjen pätevyys ovat niiden vaatimusten mukaisia, joita on noudatettava kyseisellä toiminta-alueella ja harjoitettavassa toiminnassa. (m) Lentotoiminnan harjoittajan on noudatettava luvun M vaatimuksia kaikkien sen ansiolentoluvan alaisessa toiminnassa käytettävien lentokoneiden huollossa. (n) Lentotoiminnan harjoittajan on toimitettava viranomaiselle luvun P mukainen toimintakäsikirja sekä kaikki sen lisäykset ja muutokset. (o) Lentotoiminnan harjoittajan on pidettävä kotilentopaikalla yllä toiminta-alueen ja toiminnan laadun kannalta asianmukaisia lentotoiminnan tukitoimintoja. OPS 1.180 Ansiolentoluvan myöntäminen, muuttaminen ja voimassaolon jatkaminen (a) Lentotoiminnan harjoittajalle voidaan myöntää ansiolentolupa tai sen muutos ja ansiolentolupa voidaan pitää voimassa ainoastaan, jos: (1) käytettäville lentokoneille on myönnetty normaali lentokelpoisuustodistus jossakin jäsenvaltiossa ICAO Annex 8:n mukaisesti. (2) viranomainen on hyväksynyt huoltojärjestelyt luvun M mukaisesti, ja (3) lentotoiminnan harjoittaja on viranomaista tyydyttävällä tavalla osoittanut kykenevänsä: (i) luomaan asianmukaisen organisaation ja pitämään sitä yllä; (ii) luomaan OPS 1.035:n mukaisen laatujärjestelmän ja pitämään sitä yllä; (iii) noudattamaan vaadittuja koulutussuunnitelmia; (iv) noudattamaan kyseisen lentotoiminnan luonteen ja laajuuden kannalta asianmukaisia huoltovaatimuksia, mukaan lukien OPS 1.175:n (g) - (o) alakohdissa tarkoitetut vaatimukset, ja (v) noudattamaan OPS 1.175:tä. (b) Sen estämättä, mitä OPS 1.185(f):ssä määrätään, lentotoiminnan harjoittajan on ilmoitettava viranomaiselle mahdollisimman nopeasti kaikista edellä olevan (a) alakohdan mukaisesti annettujen tietojen muutoksista. (c) Jollei viranomainen ole vakuuttunut siitä, että (a) alakohdan vaatimukset täyttyvät, se voi näytön saamiseksi vaatia suoritettavaksi yhden tai useamman lennon, joilla toimitaan siten kuin ne olisivat kaupallista ilmakuljetusta. OPS 1.185 Hallinnolliset vaatimukset (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ensimmäisessä ansiolentolupa-hakemuksessa ja soveltuvin osin sen muutos- tai uusimishakemuksessa ovat seuraavat tiedot: (1) hakijan virallinen nimi ja toiminimi, käyntiosoite ja postiosoite; (2) aiotun toiminnan kuvaus; (3) johto-organisaation kuvaus; (4) vastuullisen johtajan nimi; (5) tärkeimmissä tehtävissä olevien vastuuhenkilöiden nimet sekä pätevyyttä ja kokemusta koskevat tiedot. Näihin luetaan lentotoiminnasta, huoltojärjestelyistä, miehistön koulutuksesta ja maatoiminnasta vastaavat henkilöt, ja (6) toimintakäsikirja. (b) Lentotoiminnan harjoittajan huoltojärjestelyjen osalta ensimmäisessä ansiolentolupa-hakemuksessa ja soveltuvin osin sen muutos- tai uusimishakemuksessa on oltava jokaisesta käytettävästä lentokonetyypistä seuraavat tiedot: (1) huoltotoimintakäsikirja; (2) lentotoiminnan harjoittajan huolto-ohjelma(t); (3) lentokoneen tekninen matkapäiväkirja; (4) tarvittaessa lentotoiminnan harjoittajan ja JAR-145:n mukaisesti hyväksytyn huolto-organisaation välisen huoltosopimuksen tekninen osuus; (5) lentokoneiden lukumäärä. (c) Ensimmäinen ansiolentolupahakemus on jätettävä vähintään 90 päivää ennen aiotun toiminnan aloittamispäivää. Toimintakäsikirja voidaan toimittaa myöhemmin, kuitenkin vähintään 60 päivää ennen aiotun toiminnan aloittamista. (d) Ansiolentoluvan muutoshakemus on jätettävä vähintään 30 päivää tai sovittua aikaa ennen aiotun toiminnan aloittamista. (e) Ansiolentoluvan uusimishakemus on jätettävä vähintään 30 päivää tai sovittua aikaa ennen luvan voimassaoloajan päättymistä. (f) Lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita viranomaiselle on ilmoitettava nimetyn vastuuhenkilön aiotusta vaihtamisesta vähintään 10 päivää ennen vaihdon suunniteltua ajankohtaa. OPS 1.175, liite 1 Ansiolentoluvan sisältö ja ehdot Ansiolentoluvassa on mainittava: (a) lentotoiminnan harjoittajan nimi ja sijainti (päätoimipaikka); (b) myöntämispäivä ja voimassaoloaika; (c) kuvaus hyväksytyn toiminnan laadusta; (d) käyttöön hyväksytyt lentokonetyypit; (e) käyttöön hyväksyttyjen lentokoneiden rekisteritunnukset; lentotoiminnan harjoittaja voi kuitenkin saada hyväksynnän järjestelmälle, jolla viranomaiselle ilmoitetaan sen ansiolentoluvan perusteella käytettävien lentokoneiden rekisteritunnukset; (f) hyväksytyt toiminta-alueet; (g) erityiset rajoitukset sekä (h) erityiset luvat ja hyväksynnät, kuten: - CAT II/CAT III (mukaan lukien hyväksytyt toimintaminimit) - (MNPS) Minimisuunnistustarkkuusvaatimukset - (ETOPS) Pitkän matkan lennot kaksimoottorisilla lentokoneilla - (RNAV) Aluesuunnistus - (RVSM) Pienennetyt korkeusporrastusminimit - Vaarallisten aineiden kuljetus OPS 1.175, liite 2 Ansiolentoluvan haltijan johto ja organisaatio (a) Yleistä (1) Lentotoiminnan harjoittajan johto on järjestettävä järkevästi ja tehokkaasti, jotta lentotoiminnan turvallisuus voidaan varmistaa. Nimetyillä vastuuhenkilöillä on oltava todistettu pätevyys siviili-ilmailun alalla. (2) Tässä liitteessä "pätevyydellä" tarkoitetaan sitä, että henkilöllä on viranomaista tyydyttävä, tehtävään soveltuva koulutus, työkokemus ja kokemus johtamistehtävistä. (b) Nimetyt vastuuhenkilöt (1) A. Toimintakäsikirjassa on oltava nimettyjen vastuuhenkilöiden nimet sekä kuvaus näiden tehtävistä ja vastuualueista. Viranomaiselle on kirjallisesti ilmoitettava kaikista suunnitelluista tai tapahtuneista nimitysten tai tehtävien muutoksista. (2) Lentotoiminnan harjoittajan on tehtävä järjestelyt, joilla varmistetaan jatkuva valvonta nimettyjen vastuuhenkilöiden poissa ollessa. (3) Lentotoiminnan harjoittajan on osoitettava viranomaista tyydyttävästi, että johto-organisaatio on asianmukainen ja vastaa reittiverkostoa ja toiminnan laajuutta. (4) Ansiolentoluvan haltijan vastuuhenkilöksi nimeämää henkilöä ei saa nimetä minkään muun ansiolentoluvan haltijan vastuuhenkilöksi, ellei tällainen järjestely tyydytä viranomaista. Vastuuhenkilöiden työaika on sovittava riittävän pitkäksi siten, että henkilö kykenee hoitamaan johtotehtävät lentotoiminnan harjoittajan toiminnan määrän ja laajuuden mukaan. (5) Sama henkilö voidaan nimetä useampaan kuin yhteen tehtävään, jos tällainen järjestely tyydyttää viranomaista. Huom: OPS 1.175 (i) (2):ssa tarkoitetuista huoltojärjestelyistä vastaavan henkilön nimeämistä koskevista vaatimuksista määrätään OPS 1.895:ssä. (c) Henkilöstön riittävyys ja valvonta (1) Miehistön jäsenet. Lentotoiminnan harjoittajan on otettava palvelukseensa suunnitellun toiminnan kannalta riittävä ohjaamo- ja matkustamohenkilöstö, joka on koulutettu ja tarkastettu soveltuvin osin lukujen N ja O mukaisesti. (2) Maahenkilöstö (i) Maahenkilöstön lukumäärä riippuu toiminnan luonteesta ja laajuudesta. Erityisesti lentotoiminta- ja maapalveluosastoilla on oltava koulutettu henkilökunta, joka perusteellisesti tuntee vastuualueensa organisaatiossa. (ii) Kun lentotoiminnan harjoittaja tekee toisen organisaation kanssa sopimuksen tiettyjen palveluiden hankkimisesta, vastuu asianmukaisen tason ylläpidosta säilyy lentotoiminnan harjoittajalla. Tällaisessa tapauksessa on annettava nimetylle vastuuhenkilölle tehtäväksi varmistaa, että kaikki sopimuskumppanit täyttävät vaadittavat normit. (3) Valvonta (i) Nimettävien valvojien lukumäärä riippuu lentotoiminnan harjoittajan toiminnan yleisestä järjestelystä ja henkilöstön määrästä. Näiden valvojien tehtävät ja velvollisuudet on määriteltävä ja kaikki lentotehtävät järjestettävä siten, että he voivat huolehtia valvontavelvollisuuksistaan. (ii) Kaikkien miehistön jäsenten valvonnasta vastaavien henkilöiden on oltava kokemukseltaan ja henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan sellaisia, että toimintakäsikirjassa määritelty vaatimustaso saavutetaan. (d) Työskentelytilat (1) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että lentotoiminnan turvallisuudesta vastaavan henkilöstön käytettävissä on riittävät työtilat jokaisella lentopaikalla, jolta toimintaa harjoitetaan itsenäisesti. Huomioon on otettava maahenkilöstön, lentotoiminnan valvonnasta vastaavan henkilöstön, tärkeiden tietojen säilyttämisen ja saatavilla pitämisen sekä miehistön lennonsuunnittelun tarpeet. (2) Toimistopalvelujen on kyettävä viipymättä jakamaan toimintaohjeita ja muuta tietoa kaikille asianosaisille. (e) Asiakirjat Lentotoiminnan harjoittajan on järjestettävä käsikirjojen, muutosasiakirjojen ja muiden asiakirjojen tuottaminen. Luku D TOIMINTAMENETELMÄT OPS 1.195 Toiminnan ohjaus ja valvonta Lentotoiminnan harjoittajan on ohjattava toimintaa sekä otettava käyttöön viranomaisen hyväksymä lentotoiminnan valvontamenetelmä ja pidettävä sitä yllä. OPS 1.200 Toimintakäsikirja Lentotoiminnan harjoittajan on annettava operatiivisen henkilöstön käyttöön ja ohjeeksi luvun P mukainen toimintakäsikirja. OPS 1.205 Operatiivisen henkilöstön pätevyys Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että kaikki maa- ja lentotoimintatehtäviin määrätyt tai niihin suoraan osallistuvat henkilöt ovat saaneet asianmukaisen opastuksen, osoittaneet kykynsä erityisiin tehtäviinsä ja ovat tietoisia velvollisuuksistaan sekä tehtäviensä merkityksestä toiminnan kokonaisuuden kannalta. OPS 1.210 Menetelmien laatiminen (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava jokaista lentokonetyyppiä varten menetelmät ja ohjeet, joihin sisältyvät maahenkilöstön ja miehistön jäsenten tehtävät toiminnan laadun mukaan maassa ja lennon aikana. (b)Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava tarkistuslistajärjestelmä, jota miehistön jäsenten on noudatettava lentokoneen käytön kaikissa vaiheissa normaaleissa, poikkeuksellisissa ja hätätilanteissa sen varmistamiseksi, että toimintakäsikirjan lentomenetelmiä noudatetaan. (c) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa vaatia miehistön jäsentä suorittamaan lennon kriittisten vaiheiden aikana mitään muita tehtäviä kuin sellaisia, jotka ovat lentokoneen turvallisen käytön kannalta välttämättömiä. OPS 1.215 Ilmaliikennepalvelujen käyttö Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ilmaliikennepalveluja käytetään kaikilla lennoilla aina, kun niitä on saatavissa. OPS 1.220 Lentopaikkojen hyväksyminen Lentotoiminnan harjoittaja saa hyväksyä ainoastaan sellaisten lentopaikkojen käytön, jotka ovat kyseisen lentokonetyypin ja lentotoiminnan kannalta riittäviä. OPS 1.225 Lentopaikan toimintaminimit (a) Lentotoiminnan harjoittajan on määritettävä OPS 1.430:n mukaisesti lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, joka on hyväksytty käytettäväksi OPS 1.220:n mukaisesti. (b) Kyseisiin minimeihin on sisällytettävä kaikki viranomaisen vaatimat lisäykset määritettyihin arvoihin. (c) Tietyn lähestymis- ja laskumenetelmän minimejä voidaan käyttää, jos: (1) aiottua menetelmää varten tarvittavat lähestymiskarttaan merkityt maalaitteet ovat toiminnassa; (2) kyseistä lähestymismenetelmää varten tarvittavat lentokoneen järjestelmät toimivat; (3) lentokoneen suoritusarvovaatimukset täyttyvät; ja (4) miehistöllä on tarvittava pätevyys. OPS 1.230 Mittarilähtö- ja mittari-lähestymismenetelmät (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että lentopaikan sijaintivaltion määrittelemiä mittarilähtö- ja mittarilähestymismenetelmiä käytetään. (b) Sen estämättä, mitä edellä (a) alakohdassa määrätään, ilma-aluksen päällikkö voi hyväksyä julkaistusta lähtö- tai tuloreitistä poikkeavan lennonjohtoselvityksen edellyttäen, että estevarakriteereitä noudatetaan ja toimintaolosuhteet otetaan täysin huomioon. Loppulähestyminen on lennettävä näkölähestymisenä tai vahvistetun mittarilähestymismenetelmän mukaisesti. (c) Lentotoiminnan harjoittaja voi ottaa käyttöön muita kuin edellä (a) alakohdassa tarkoitettuja menetelmiä ainoastaan, jos niillä on lentopaikan sijaintivaltion hyväksyntä, milloin se vaaditaan, ja ne ovat viranomaista tyydyttäviä. OPS 1.235 Meluntorjuntamenetelmät (a) Lentotoiminnan harjoittajan on otettava käyttöön menetelmät melun torjumiseksi mittarilentotoiminnan aikana ICAO PANS OPS Volume 1:n (Doc 8168-OPS/611) mukaisesti. (b) Alkunousuun liittyvien meluntorjuntamenetelmien, jotka lentotoiminnan harjoittaja on määrännyt kullekin lentokonetyypille, olisi oltava samat kaikilla lentopaikoilla. OPS 1.240 Reitit ja toiminta-alueet (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että lentotoimintaa harjoitetaan ainoastaan sellaisilla reiteillä tai alueilla, joilla: (1) maalaitteet ja -palvelut, mukaan lukien lentosääpalvelut, ovat aiotun toiminnan kannalta riittäviä; (2) käytettäväksi aiotun lentokoneen suoritusarvot ovat riittävät minimilentokorkeusvaatimusten noudattamiseen; (3) käytettäväksi aiotun lentokoneen varustus täyttää suunnitellun lentotoiminnan vähimmäisvaatimukset; (4) asianmukaiset kartat ovat saatavilla [OPS 1.135(a)(9)]; (5) jos käytetään kaksimoottorisia lentokoneita, riittäviä lentopaikkoja on käytettävissä OPS 1.245:n aika- ja matkarajoitusten mukaisesti; (6) jos käytetään yksimoottorisia lentokoneita, käytettävissä on paikkoja, joille on mahdollista tehdä turvallinen pakkolasku. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että lentotoimintaa harjoitetaan viranomaisen asettamien reittejä tai toiminta-alueita koskevien rajoitusten mukaisesti. OPS 1.241 Toiminta RVSM- ilmatilassa (pienennetty korkeusporrastusminimi) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa ilman viranomaisen eri hyväksyntää (RVSM-hyväksyntä) käyttää lentokonetta erikseen määritellyissä ilmatilan osissa, joissa alueellisen sopimuksen (Regional Air Navigation Agreement) perusteella käytetään 300 m metrin (1000 jalan) korkeusporrastusminimiä. (Katso myös OPS 1.872). OPS 1.243 Toiminta alueilla, joita koskevat erityiset suunnistustarkkuusvaatimukset Lentotoiminnan harjoittaja ei saa ilman viranomaisen eri hyväksyntää (MNPS/RNP/ RNAV -hyväksyntä) käyttää lentokonetta erikseen määritellyillä alueilla tai tietyn ilmatilan erikseen määritellyssä osassa, joita varten on alueellisten sopimusten perusteella asetettu minimisuunnistustarkkuus-vaatimukset. See also OPS 1.865 (c)(2) and OPS 1.870). OPS 1.245 Suurin sallittu etäisyys riittävästä lentopaikasta toimittaessa kaksimoottorisilla lentokoneilla ilman ETOPS-hyväksyntää (a) Ellei viranomainen ole antanut erityistä hyväksyntää OPS 1.246(a):n mukaisesti (ETOPS-hyväksyntä), lentotoiminnan harjoittaja ei saa käyttää kaksimoottorista lentokonetta sellaisella reitillä, johon kuuluu kohta, joka sijaitsee kauempana riittävästä lentopaikasta kuin seuraavilla etäisyyksillä: (1) Kun kyseessä on suoritusarvoluokan A lentokone, jonka (i) suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on 20 tai enemmän; tai (ii) suurin sallittu lentoonlähtömassa on 45,360 kg tai enemmän, etäisyydellä, joka vastaa 60 minuutissa tyynellä lennettyä matkaa, kun yksi moottori on epäkunnossa ja käytetään alla olevan (b) alakohdan mukaisesti määritettyä matkalentonopeutta. (2) Kun kyseessä on suoritusarvoluokan B tai C lentokone, sillä etäisyydellä, joka seuraavista on lyhyempi: (i) etäisyys, joka vastaa 120 minuutissa tyynellä lennettyä matkaa, kun yksi moottori on epäkunnossa ja käytetään alla olevan (b) alakohdan mukaisesti määritettyä matkalentonopeutta; tai (ii) 300 meripeninkulmaa, whichever is less. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on määritettävä jokaista käyttämäänsä kaksimoottorista lentokonetyyppiä tai -versiota varten nopeus, jota käytetään laskettaessa suurin sallittu etäisyys riittävään lentopaikkaan. Tämä nopeus ei saa olla suurempi kuin VMO, ja sen on perustuttava siihen todelliseen ilmanopeuteen, jonka lentokone pystyy säilyttämään yhden moottorin ollessa epäkunnossa: (1) kansainvälisen standardi-ilmakehän (ISA) olosuhteissa; (2) vaakalennossa: (i) kun kyseessä on suihkuturbiinimoottorilla varustettu lentokone, sillä lentopinnalla, joka seuraavista on alempi: (A) lentopinta 170; tai (B) korkein lentopinta, jolle lentokone pystyy nousemaan yhden moottorin ollessa epäkunnossa ja jonka se pystyy säilyttämään, käyttäen lentokäsikirjassa annettua kokonaiskohoamisnopeutta; whichever is less. (ii) kun kyseessä on potkurilentokone, sillä lentopinnalla, joka seuraavista on alempi: (A) lentopinta 80; tai (B) korkein lentopinta, jolle lentokone pystyy nousemaan yhden moottorin ollessa epäkunnossa ja jonka se pystyy säilyttämään, käyttäen lentokäsikirjassa annettua kokonaiskohoamisnopeutta; whichever is less. (3) toimiva moottori suurimmalla sallitulla jatkuvalla teholla tai työntövoimalla; (4) lentokoneen massan ollessa vähintään se, joka olisi jäljellä seuraavan toiminnan jälkeen: (i) lentoonlähtö merenpinnan tasolta lentoonlähtömassan ollessa suurin sallittu; (ii) nousu parhaaseen pitkän toimintamatkan matkalentokorkeuteen kaikkien moottorien toimiessa; ja (iii) matkalento tässä korkeudessa pitkän toimintamatkan matkalentonopeudella kaikkien moottorien toimiessa, siihen asti, kunnes lentoonlähdöstä on kulunut edellä (a) alakohdassa määrätty aika. (c) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että toimintakäsikirjaan sisältyvät jokaisesta tyypistä tai versiosta erikseen seuraavat tiedot: (1) matkalentonopeus yhden moottorin ollessa epäkunnossa, joka on määritetty edellä olevan (b) alakohdan mukaisesti; ja (2) suurin sallittu etäisyys riittävästä lentopaikasta, joka on määritetty edellä olevien (a) ja (b) alakohtien mukaisesti. Huom: Edellä mainitut nopeudet ja korkeudet (lentopinnat) on tarkoitettu ainoastaan käytettäviksi määritettäessä suurinta sallittua etäisyyttä riittävästä lentopaikasta. OPS 1.246 Pitkän matkan lennot kaksimoottorisilla lentokoneilla (ETOPS) (a) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa ilman viranomaisen eri hyväksyntää (ETOPS-hyväksyntä) harjoittaa toimintaa kauempana kuin OPS 1.245:n mukaisesti määritetyllä etäisyydellä riittävästä lentopaikasta. (b) Ennen ETOPS-lennon aloittamista lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että käytettävissä on riittävä ja säävaatimukset täyttävä ETOPS-reittivaralentopaikka, joka sijaitsee joko ETOPS-hyväksynnän mukaisen lentoajan sisällä tai MEL:n perusteella määritettyyn lentokoneen toimintakuntoisuuteen perustuvan lentoajan sisällä sen mukaan, kumpi näistä on lyhyempi. [Katso OPS 1.297(d)]. OPS 1.250 Minimilentokorkeuksien määrittäminen (a) Lentotoiminnan harjoittajan on annettava kaikille lennettävän reitin osille minimilentokorkeudet ja niiden määritysmenetelmät, joilla varmistetaan vaadittava korkeusvara maastoon lukujen F - I vaatimusten mukaisesti. (b) Minimilentokorkeuksien määritysmenetelmän on oltava viranomaisen hyväksymä. (c) Jos niiden valtioiden, joiden yli lennetään, vahvistamat minimilentokorkeudet ovat lentotoiminnan harjoittajan määräämiä korkeammat, pätevät korkeammat arvot. (d) Lentotoiminnan harjoittajan on minimilentokorkeuksia määrittäessään otettava huomioon seuraavat tekijät: (1) tarkkuus, jolla lentokoneen sijainti voidaan määrittää; (2) käytettävien korkeusmittarien näytön todennäköiset epätarkkuudet; (3) maaston ominaisuudet (esim. äkilliset korkeusvaihtelut) niillä reiteillä tai alueilla, joilla lentotoimintaa harjoitetaan; (4) epäsuotuisiin sääolosuhteisiin joutumisen todennäköisyys (esim. voimakas turbulenssi ja laskevat ilmavirtaukset) sekä (5) ilmailukarttojen mahdolliset epätarkkuudet. (e) Edellä (d) alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia täytettäessä on otettava asianmukaisesti huomioon: (1) vakioarvoista poikkeavan lämpötilan tai paineen vuoksi tehtävät korjaukset; (2) lennonjohdolliset vaatimukset; ja (3) kaikki suunniteltuun reittiin liittyvät odottamattomat tekijät. OPS 1.255 Polttoainevaatimukset (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentojen suunnittelua ja lennon aikana tapahtuvaa uudelleensuunnittelua varten polttoainevaatimukset sen varmistamiseksi, että jokaisella lennolla on mukana riittävästi polttoainetta suunniteltua lentoa varten sekä varapolttoainetta suunnitellusta toiminnasta poikkeamisesta aiheutuvaan lisätarpeeseen. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että lentojen suunnittelu perustuu ainoastaan: (1) toimintakäsikirjassa oleviin tai siitä johdettuihin menetelmiin ja tietoihin tai ajan tasalla oleviin lentokonekohtaisiin tietoihin; ja (2) niihin toimintaolosuhteisiin, joissa lento suoritetaan, mukaan lukien: (i) lentokoneen polttoaineenkulutusta koskevat realistiset tiedot; (ii) todennäköiset massat; (iii) odotettavissa olevat sääolosuhteet; sekä (iv) ilmaliikennepalvelun menetelmät ja rajoitukset. (c) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ennen lentoa tehtävään laskelmaan käytettävissä olevan polttoaineen tarpeesta sisältyvät: (1) rullauspolttoaine; (2) reittipolttoaine; (3) varapolttoaine, johon kuuluvat: (i) reittivarapolttoaine; (ii) varalentopaikalle lentämiseen tarvittava polttoaine, jos määrävaralentopaikka vaaditaan; (Tämä ei estä lähtölentopaikan valitsemista määrävaralentopaikaksi); (iii) loppuvarapolttoaine; ja (iv) lisäpolttoaine, jos se on tarpeen lentotoiminnan lajin (esim. ETOPS) vuoksi; ja (4) ylimääräinen polttoaine, jos ilma-aluksen päällikkö niin vaatii. (d) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että lennon aikana tehtävään uuteen laskelmaan käytettävissä olevan polttoaineen tarpeesta silloin, kun lentoa on jatkettava muuta kuin alunperin suunniteltua reittiä tai toiselle määräpaikalle, sisältyvät: (1) jäljellä olevaan lentoon tarvittava reittipolttoaine; (2) varapolttoaine, johon kuuluvat: (i) reittivarapolttoaine; (ii) varalentopaikalle lentämiseen tarvittava polttoaine, jos määrävaralentopaikka vaaditaan (tämä ei estä lähtölentopaikan valitsemista määrävaralentopaikaksi); (iii) loppuvarapolttoaine; ja (iv) lisäpolttoaine, jos se on tarpeen lentotoiminnan lajin (esim. ETOPS) vuoksi; ja (3) ylimääräinen polttoaine, jos ilma-aluksen päällikkö niin vaatii. OPS 1.260 Liikuntarajoitteisten henkilöiden kuljettaminen (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät liikuntarajoitteisten henkilöiden kuljettamista varten. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, ettei liikuntarajoitteisia henkilöitä sijoiteta ja etteivät tällaiset henkilöt asetu sellaisille paikoille, joilla ollessaan he saattaisivat: (1) haitata miehistön tehtävien suorittamista; (2) vaikeuttaa hätävarusteiden käyttöön saamista; tai (3) haitata lentokoneen evakuointia hätätilanteessa. (c) Ilma-aluksen päällikölle on ilmoitettava lentokoneessa kuljetettavista liikuntarajoitteisista henkilöistä. OPS 1.265 Karkotettujen tai pidätettyjen henkilöiden sekä sellaisten matkustajien kuljettaminen, joiden pääsy maahan on kielletty Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentokoneen ja siinä olevien henkilöiden turvallisuuden varmistamiseksi menetelmät karkotettujen tai pidätettyjen henkilöiden sekä sellaisten matkustajien kuljettamista varten, joiden pääsy maahan on kielletty. Ilma-aluksen päällikölle on ilmoitettava edellä tarkoitettujen henkilöiden kuljettamisesta lentokoneessa. OPS 1.270 Matkatavaran ja rahdin sijoittaminen (Katso OPS 1.270, liite 1) (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät sen varmistamiseksi, että lentokoneeseen tuodaan ja matkustamoon otetaan ainoastaan sellaista käsimatkatavaraa, joka voidaan sijoittaa asianmukaisesti ja turvallisesti. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät sen varmistamiseksi, että kaikki sellainen matkatavara tai rahti, joka voi paikaltaan siirtyessään aiheuttaa vammoja tai vahinkoa tai tukkia käytäviä ja uloskäyntejä, sijoitetaan sellaisiin säilytyspaikkoihin, jotka on suunniteltu estämään sen liikkumisen. OPS 1.280 Matkustajien sijoittaminen Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät sen varmistamiseksi, että matkustajat sijoitetaan sellaisille paikoille, joilla he voivat mahdollisessa hätäevakuointitilanteessa parhaiten myötävaikuttaa lentokoneen evakuointiin eivätkä ole sen esteenä. OPS 1.285 Ohjeiden antaminen matkustajille Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että: (a) Yleistä (1) Matkustajille annetaan suullisesti ohjeet turvallisuuteen liittyvistä seikoista; tämä voidaan suorittaa kokonaan tai osittain audiovisuaalisen esityksen avulla. (2) Matkustajien saatavilla on turvallisuusohjekortti, jossa esitetään kuvin niiden hätävarusteiden ja varauloskäyntien käyttö, joita matkustajat todennäköisesti käyttäisivät. (b) Ennen lentoonlähtöä (1) Matkustajille annetaan soveltuvin osin ohjeet seuraavista seikoista: (i) tupakointia koskevat määräykset; (ii) istuimen selkänojan on oltava pystyasennossa ja pöydän käännettynä pois; (iii) varauloskäyntien sijainti; (iv) lattian lähellä olevien pakotiemerkintöjen sijainti ja käyttö; (v) käsimatkatavaroiden sijoittaminen; (vi) kannettavien elektronisten laitteiden käytön rajoitukset. (vii) turvallisuusohjekortin sijainti ja sisältö. ja, (2) Matkustajille esitetään: (i) istuin- ja/tai olkavöiden käyttö sekä niiden kiinnittäminen ja avaaminen; istuin- ja/tai olkavöiden käyttö sekä niiden kiinnittäminen ja avaaminen; (ii) happilaitteiden sijainti ja käyttö, jos ne vaaditaan (OPS 1.770 ja OPS 1.775). Matkustajia on myös kehotettava sammuttamaan kaikki tupakointivälineet silloin, kun happea käytetään, ja (iii) pelastusliivien sijainti ja käyttö, jos ne vaaditaan (OPS 1.825). (c) Lentoonlähdön jälkeen (1) Matkustajia muistutetaan soveltuvin osin seuraavista seikoista: (i) tupakointia koskevat määräykset ja (ii) istuin- ja/tai olkavöiden käyttö. (d) Ennen laskua (1) Matkustajia muistutetaan soveltuvin osin seuraavista seikoista: (i) tupakointia koskevat määräykset; (ii) istuin- ja/tai olkavöiden käyttö; (iii) istuimen selkänojan on oltava pystyasennossa ja pöydän käännettynä pois; (iv) käsimatkatavaroiden asettaminen takaisin sijoituspaikkaansa ja (v) kannettavien elektronisten laitteiden käytön rajoitukset. (e) Laskun jälkeen (1) Matkustajia muistutetaan seuraavista seikoista: (i) tupakointia koskevat määräykset ja (ii) istuin- ja/tai olkavöiden käyttö. (f) Jos lennon aikana joudutaan hätätilanteeseen, matkustajia opastetaan toimimaan siten kuin kyseisessä tilanteessa on asianmukaista. OPS 1.290 Lennon valmistelu (a) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että jokaisesta aiotusta lennosta laaditaan operatiivinen lentosuunnitelma. (b) Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa lennon vasta varmistuttuaan siitä, että: (1) lentokone on lentokelpoinen; (2) lentokone on puuttuvien osien luettelon (Configuration Deviation List, CDL) mukainen; (3) kyseisellä lennolla lukujen K ja L mukaan tarvittavat mittarit ja varusteet ovat käytettävissä; (4) mittarit ja varusteet ovat toimintakuntoisia, ellei minimivarusteluettelossa (MEL) toisin sallita; (5) lennon suoritukseen tarvittavat toimintakäsikirjan osat ovat käytettävissä; (6) ne asiakirjat, lisätiedot ja lomakkeet, jotka OPS 1.125:n ja OPS 1.135:n mukaan vaaditaan pidettävän mukana, ovat lentokoneessa; (7) käytettävissä ovat ajan tasalla olevat kartat ja niihin liittyvät asiakirjat tai vastaavat tiedot, jotka kattavat lentokoneen aiotun käytön, mukaan lukien kohtuudella odotettavissa olevat suunnitelmasta poikkeamiset; (8) suunniteltua lentoa varten tarvittavat maalaitteet ja -palvelut ovat käytettävissä ja riittäviä; (9) toimintakäsikirjan määräyksiä polttoaine-, öljy- ja happivaatimuksista, alimmista turvallisista lentokorkeuksista, lentopaikan toimintaminimeistä ja käytettävissä olevista varalentopaikoista, milloin sellaisia vaaditaan, voidaan lennolla suunnitelman mukaan noudattaa; (10) kuorma on asianmukaisesti sijoitettu ja turvallisesti kiinnitetty; (11) lentokoneen massa on lähtökiidon alkaessa sellainen, että lento voidaan suorittaa sitä koskevien lukujen F - I vaatimusten mukaisesti, ja (12) edellä 9 - 11 alakohdissa tarkoitettujen lisäksi voidaan noudattaa mahdollisia muita toimintaa koskevia rajoituksia. OPS 1.295 Lentopaikkojen valinta (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava ohjeet määrä- ja/tai varalentopaikkojen valitsemiseksi lentoa suunniteltaessa OPS 1.220:n mukaisesti. (b) Lentotoiminnan harjoittajan on valittava lähtövaralentopaikka ja ilmoitettava se operatiivisessa lentosuunnitelmassa, ellei lähtölentopaikalle palaaminen ole säähän tai suoritusarvoihin liittyvistä syistä mahdollista. Lähtövaralentopaikan on sijaittava: Lähtövaralentopaikan on sijaittava: (1) kaksimoottorisille lentokoneille joko: (i) etäisyydellä, joka vastaa lentokäsikirjan mukaisella matkalentonopeudella tyynessä standardiolosuhteissa enintään yhdessä tunnissa lennettävää matkaa todellisen lentoonlähtömassan mukaan laskettuna, kun yksi moottori on epäkunnossa; tai (ii) etäisyydellä, joka vastaa lentokäsikirjan mukaisella matkalentonopeudella tyynessä standardiolosuhteissa enintään kahdessa tunnissa lennettävää matkaa yhden moottorin ollessa epäkunnossa, todellisen lentoonlähtömassan mukaan laskettuna, jos lentokone ja miehistö on hyväksytty ETOPS-toimintaan. Jos ETOPS-hyväksynnän mukainen etäisyys kuitenkin on tätä matkaa lyhyempi, sitä on käytettävä; tai (2) kolmi- ja nelimoottorisille lentokoneille etäisyydellä, joka vastaa lentokäsikirjan mukaisella matkalentonopeudella tyynessä standardiolosuhteissa enintään kahdessa tunnissa lennettävää matkaa todellisen lentoonlähtömassan mukaan laskettuna, kun yksi moottori on epäkunnossa. (3) Jos lentokäsikirjassa ei ilmoiteta yhden moottorin ollessa epäkunnossa noudatettavaa matkalentonopeutta, laskennassa on käytettävä nopeutta, joka saavutetaan jäljellä olevien moottorien tai moottorin toimiessa suurimmalla sallitulla jatkuvalla teholla. (c) Lentotoiminnan harjoittajan on valittava jokaiselle IFR-lennolle vähintään yksi määrävaralentopaikka, paitsi jos: (1) kumpikin seuraavista ehdoista täyttyy: (i) suunnitellun lennon kestoaika lentoonlähdöstä laskuun on enintään kuusi tuntia, ja (ii) määrälentopaikalla on käytettävissä kaksi erillistä kiitotietä ja vallitsevat sääolosuhteet ovat sellaiset, että aikana, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa määrälentopaikalle ja päättyy tunnin kuluttua siitä, lähestyminen kysymykseen tulevalta minimisektorikorkeudelta ja lasku voidaan suorittaa näkösääolosuhteissa (VMC) tai (2) määrälentopaikka on syrjäinen, eikä riittävää määrävaralentopaikkaa ole. (d) Lentotoiminnan harjoittajan on valittava kaksi määrävaralentopaikkaa, jos määrälentopaikkaa koskevat säätiedotteet tai -ennusteet tai niiden yhdistelmä osoittavat, että: (1) aikana, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunnin kuluttua siitä, sääolosuhteet eivät täytä käytettäviä suunnitteluminimejä, tai (2) kun säätietoja ei ole saatavilla. (e) Lentotoiminnan harjoittajan on ilmoitettava kaikki vaadittavat varalentopaikat operatiivisessa lentosuunnitelmassa. OPS 1.297 IFR-lentojen suunnittelu- minimit (a) Lähtövaralentopaikkojen suunnitteluminimit. Lentotoiminnan harjoittaja ei saa valita lentopaikkaa lähtövaralentopaikaksi, elleivät asianmukaiset säätiedotteet tai -ennusteet tai niiden yhdistelmä osoita, että aikana, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa lentopaikalle ja päättyy tunnin kuluttua siitä, sääolosuhteet täyttävät OPS 1.225:n mukaisesti määritetyt käytettävät laskuminimit. Pilvikorkeus on otettava huomioon silloin, kun ainoat mahdolliset lähestymistavat ovat ei-tarkkuuslähestyminen tai kiertolähestyminen. Lentotoimintaa yhden moottorin ollessa epäkunnossa koskevat rajoitukset on otettava huomioon. (b) Määrälentopaikkojen ja määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit. Lentotoiminnan harjoittaja saa valita tietyn määrälentopaikan tai määrävaralentopaikan ainoastaan, jos asianmukaiset säätiedotteet tai -ennusteet tai niiden yhdistelmä osoittavat, että aikana, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa lentopaikalle ja päättyy tunnin kuluttua siitä, sääolosuhteet täyttävät käytettävät suunnitteluminimit. (1) Määrälentopaikan suunnitteluminimit: (i) kiitotienäkyvyys (RVR) tai meteorologinen näkyvyys OPS 1.225:n mukaisesti määritettynä ja (ii) ei-tarkkuuslähestymistä tai kiertolähestymistä varten pilvikorkeus vähintään MDH:n tasolla. (2) Määrävaralentopaikan tai -paikkojen suunnitteluminimit: Taulukko 1 Suunnitteluminimit - Reitti- ja määrävaralentopaikat Lähestymistapa // Suunnitteluminimi Cat II ja III // Cat I (Huom 1) Cat I // Ei-tarkkuuslähestyminen (Huom 1 ja 2) Ei-tarkkuuslähestyminen // Ei-tarkkuuslähestyminen (Huom 1 ja 2) plus 200 ft/1 000 m Kiertolähestyminen // Kiertolähestyminen Huom 1: Kiitotienäkyvyys (RVR). Huom 2: Pilvikorkeuden on oltava vähintään MDH:n tasolla. (c) Reittivaralentopaikan suunnitteluminimit. Lentotoiminnan harjoittaja ei saa valita lentopaikkaa reittivaralentopaikaksi, elleivät asianmukaiset säätiedotteet tai -ennusteet tai niiden yhdistelmä osoita, että aikana, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa lentopaikalle ja päättyy tunnin kuluttua siitä, sääolosuhteet täyttävät yllä olevan taulukon 1 mukaiset suunnitteluminimit. (d) ETOPS-reittivaralentopaikan suunnitteluminimit. Lentotoiminnan harjoittaja ei saa valita lentopaikkaa ETOPS-reittivaralento-paikaksi, elleivät asianmukaiset säätiedotteet tai -ennusteet tai niiden yhdistelmä osoita, että aikana, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa lentopaikalle ja päättyy tunnin kuluttua siitä, sääolosuhteet täyttävät alla olevassa taulukossa 2 määrätyt suunnitteluminimit ja ovat lentotoiminnan harjoittajan ETOPS-hyväksynnän mukaiset. Taulukko 2 Suunnitteluminimit - ETOPS >TAULUKON PAIKKA> OPS 1.300 ATS-lentosuunnitelman esittäminen Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, ettei lentoa aloiteta ennen kuin ATS-lentosuunnitelma on esitetty tai riittävät tiedot jätetty, jotta hälytyspalvelu voidaan tarvittaessa käynnistää. OPS 1.305 Polttoainetankkaus ja polttoaineen poisto matkustajien noustessa lentokoneeseen, ollessa lentokoneessa tai poistuessa siitä (Katso OPS 1.305, liite 1) Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, ettei lentokoneen polttoainetankkausta tai polttoaineen poistoa suoriteta matkustajien noustessa lentokoneeseen, ollessa lentokoneessa tai poistuessa siitä silloin, kun käytetään lentobensiiniä tai laajajakeista polttoainetta (esim. Jet-B tai vastaava), tai kun tällaiset polttoainetyypit saattaisivat sekoittua. Muissa tapauksissa on ryhdyttävä tarvittaviin varotoimiin ja lentokoneessa on oltava asianmukainen ja pätevä henkilöstö, joka on valmis aloittamaan lentokoneen evakuoinnin ja johtamaan sitä mahdollisimman käytännöllisesti ja ripeästi. OPS 1.307 Polttoainetankkaus ja polttoaineen poisto käytettäessä laajajakeista polttoainetta Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät, joita noudatetaan polttoainetankkauksessa ja polttoaineen poistossa käytettäessä laajajakeista polttoainetta (esim. Jet-B tai vastaava), jos se on tarpeen. OPS 1.310 Miehistön jäsenten paikat (a) Ohjaamomiehistön jäsenet. (1) Lentoonlähdön ja laskun aikana jokaisen ohjaamotehtäviin vaaditun ohjaamomiehistön jäsenen on oltava omalla paikallaan. (2) Kaikissa muissa lennon vaiheissa jokaisen ohjaamotehtäviin vaaditun ohjaamomiehistön jäsenen on oltava paikallaan, ellei poistuminen ole välttämätöntä lentotoimintaan liittyvien tehtävien tai fysiologisten tarpeiden vuoksi. Poistuminen on kuitenkin sallittua vain, jos lentokoneen ohjaimiin jää aina vähintään yksi ohjaaja, jolla on asianmukainen pätevyys. (b) Matkustamomiehistö Vaadittujen matkustamomiehistön jäsenten on kaikissa matkustamon osastoissa, joissa on matkustajia, oltava määrätyillä paikoillaan lentoonlähdön ja laskun aikana ja milloin ilma-aluksen päällikkö katsoo sen olevan tarpeen turvallisuuden vuoksi. OPS 1.315 Hätäevakuoinnin apuvälineet Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät sen varmistamiseksi, että automaattisesti toimivat hätäevakuoinnin apuvälineet on viritetty toimintavalmiiksi ennen rullausta, lentoonlähtöä ja laskua, milloin se on turvallista ja mahdollista. OPS 1.320 Istuimet sekä istuin- ja olkavyöt (a) Miehistön jäsenet (1) Jokaisen miehistön jäsenen on pidettävä kaikki käytettävissä olevat istuin- ja olkavyöt asianmukaisesti kiinnitettyinä lentoonlähdön ja laskun ajan sekä silloin, kun ilma-aluksen päällikkö katsoo sen olevan tarpeen turvallisuuden vuoksi. (2) Lennon muiden vaiheiden aikana jokaisen ohjaamossa olevan ohjaamomiehistön jäsenen on pidettävä istuinvyönsä kiinnitettynä silloin, kun hän on omalla paikallaan. (b) Matkustajat (1) Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että jokainen lentokoneessa oleva matkustaja on asettunut istuma- tai makuupaikalle ja kiinnittänyt istuinvyönsä ja mahdolliset olkavyönsä asianmukaisesti ennen lentoonlähtöä ja laskua, rullauksen ajaksi ja muulloin turvallisuusnäkökohtien sitä edellyttäessä. (2) Lentotoiminnan harjoittajan on hankittava tarvittava varustus ja ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että useampi kuin yksi henkilö on samalla istuimella ainoastaan määrätyillä paikoilla ja siten, että istuimella on yksi aikuinen ja yksi sylilapsi, joka on asianmukaisesti kiinnitetty ylimääräisellä turvavyölenkillä tai muulla kiinnityslaitteella. OPS 1.325 Matkustamon ja tarjoomon varmistaminen (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät, joilla varmistetaan, että kaikki uloskäynnit ja poistumistiet ovat esteettömiä ennen rullausta, lentoonlähtöä ja laskua. (b) Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että kaikki varusteet ja matkatavarat on asianmukaisesti varmistettu ennen lentoonlähtöä ja laskua sekä muulloin, kun sen katsotaan olevan tarpeen turvallisuuden vuoksi. OPS 1.330 Hätävarusteiden saatavuus Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että tarvittavat hätävarusteet ovat aina helposti saatavilla välittömästi käytettäviksi. OPS 1.335 Tupakointi lentokoneessa (a) Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, ettei kenenkään lentokoneessa olevan sallita tupakoida: (1) silloin kun tupakoinnin kieltämisen katsotaan olevan tarpeen turvallisuuden vuoksi; (2) lentokoneen ollessa maassa, ellei tupakointia ole erikseen sallittu toimintakäsikirjassa määriteltyjen menettelytapojen mukaisesti; (3) merkittyjen tupakointialueiden ulkopuolella, käytävillä ja WC:ssä; (4) rahtiosastoissa tai muilla alueilla, joilla kuljetetaan sellaista rahtia, jota ei ole pakattu itsestään palamattomiin säiliöihin tai peitetty itsestään palamattomalla kankaalla; ja (5) sellaisilla matkustamon alueilla, joilla parhaillaan käytetään happea. OPS 1.340 Sääolosuhteet (a) IFR-lennolla ilma-aluksen päällikkö ei saa: (1) aloittaa lentoonlähtöä eikä (2) ohittaa sitä kohtaa, josta alkaen muutettua lentosuunnitelmaa aiotaan noudattaa silloin, kun lennon aikana on tehty uusi lentosuunnitelma, ellei ole saatavilla tietoa, jonka mukaan OPS 1.295:ssä tarkoitetulla määrälentopaikalla ja/tai vaadittavilla varalentopaikoilla odotettavissa olevat sääolosuhteet täyttävät OPS 1.297:ssä määrätyt suunnitteluminimit. (b) IFR-lennolla ilma-aluksen päällikkö ei saa ohittaa: (1) ratkaisupistettä silloin, kun käytetään ratkaisupistemenetelmää (2) ennalta määrättyä pistettä silloin, kun käytetään ennalta määrätyn pisteen menetelmää ellei ole saatavilla tietoa, jonka mukaan OPS 1.295:ssä tarkoitetulla määrälentopaikalla ja/tai vaadittavilla varalentopaikoilla odotettavissa olevat sääolosuhteet täyttävät OPS 1.225:ssä määrätyt, kyseisessä tapauksessa käytettävät lentopaikan toimintaminimit. (c) IFR-lennolla ilma-aluksen päällikkö ei saa jatkaa kohti suunniteltua määrälentopaikkaa, elleivät uusimmat saatavilla olevat tiedot osoita sääolosuhteiden olevan määrälentopaikalla tai vähintään yhdellä määrävaralentopaikalla aiottuna saapumisajankohtana yhtä hyvät tai paremmat kuin käytettävät lentopaikan toimintaminimit. (d) VFR-lennolla ilma-aluksen päällikkö ei saa aloittaa lentoonlähtöä, elleivät ajan tasalla olevat säätiedotteet tai ajan tasalla olevien tiedotteiden ja ennusteiden yhdistelmä osoita sääolosuhteiden olevan näkölentosääntöjen mukaisesti lennettäväksi tarkoitetulla reitillä tai reitin osalla kyseisenä aikana sellaiset, että näiden sääntöjen noudattaminen on mahdollista. OPS 1.345 Jää ja muut epäpuhtaudet (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät, joita on noudatettava silloin, kun jäänesto ja jäänpoisto maassa sekä niihin liittyvät lentokoneen tarkastukset ovat tarpeen. (b) Ilma-aluksen päällikkö ei saa aloittaa lentoonlähtöä, jos lentokoneen ulkopinnoilla on sellaisia epäpuhtauksia, jotka voivat vaikuttaa haitallisesti lentokoneen suoritusarvoihin tai ohjattavuuteen, ellei lentokäsikirjassa toisin sallita. (c) Ilma-aluksen päällikkö ei saa aloittaa lentoa, jos lennon aikana on tiedossa tai odotettavissa jäätäviä olosuhteita, ellei lentokonetta ole hyväksytty ja varustettu lentämään tällaisissa olosuhteissa. OPS 1.350 Poltto- ja voiteluainemäärät Ilma-aluksen päällikkö ei saa aloittaa lentoa, ellei hän ole vakuuttunut siitä, että lentokoneessa on vähintään se määrä poltto- ja voiteluainetta, joka suunnitelman mukaan tarvitaan turvalliseen lentoon odotettavissa olevat lentotoimintaolosuhteet huomioon ottaen. OPS 1.355 Lentoonlähtöolosuhteet Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on varmistuttava siitä, että lentopaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien kunto ovat hänen saatavillaan olevien tietojen mukaan sellaiset, ettei niiden pitäisi olla turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä. OPS 1.360 Lentoonlähtöminimien noudattaminen Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on varmistuttava siitä, että kiitotienäkyvyys tai näkyvyys lentokoneen lentoonlähtösuunnassa on yhtä hyvä tai parempi kuin käytettävä minimi. OPS 1.365 Minimilentokorkeudet Ilma-aluksen päällikkö tai ohjaaja, jonka tehtäväksi ilma-aluksen päällikkö on siirtänyt lennon suorittamisen, ei saa lentää määrättyjen minimilentokorkeuksien alapuolella, paitsi milloin se on välttämätöntä lentoonlähdön tai laskun vuoksi. OPS 1.370 Poikkeus- ja häiriötilanteiden jäljittely lennolla Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät sen varmistamiseksi, ettei poikkeus-, häiriö- tai hätätilanteita, jotka edellyttävät tavallisuudesta poikkeavien tai hätämenetelmien noudattamista kokonaan tai osittain, eikä mittarisääolosuhteita jäljitellä keinotekoisesti kaupallisen ilmakuljetuksen lentojen aikana. OPS 1.375 Polttoaineen kulutuksen seuranta ja käytön hallinta lennon aikana (Katso OPS 1.375, liite 1) (a) Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmä polttoainemäärän tarkistusten ja polttoaineen käytön hallinnan varmistamiseksi. (b) Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, ettei käytettävissä olevan polttoaineen määrä ole lennon aikana pienempi kuin se määrä, joka tarvitaan sellaiselle lentopaikalle pääsemiseen, jolle lasku voidaan suorittaa turvallisesti siten, että loppuvarapolttoaine jää vielä jäljelle. (c) Ilma-aluksen päällikön on annettava hätäilmoitus, jos lentokoneessa käytettävissä olevan polttoaineen määrä on pienempi kuin loppuvarapolttoaine. OPS 1.385 Varahapen käyttö Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että lentokoneen turvallisen käytön kannalta olennaisiin tehtäviin osallistuvat ohjaamomiehistön jäsenet käyttävät jatkuvasti varahappea aina matkustamon painekorkeuden ylittäessä 10 000 jalkaa pidempään kuin 30 minuutin ajan, ja aina silloin, kun matkustamon painekorkeus on yli 13 000 jalkaa. OPS 1.390 Kosminen säteily (a) Active monitoring (1) Lentotoiminnan harjoittaja ei saa käyttää lentokonetta yli 15 000 metrin (49 000 jalan) korkeudessa ilman toimintakuntoista OPS 1.680:ssa määrättyä varustusta, ja (2) Ilma-aluksen päällikön tai ohjaajan, jonka tehtäväksi ilma-aluksen päällikkö on siirtänyt lennon suorittamisen, on aloitettava korkeuden vähentäminen mahdollisimman pian, jos toimintakäsikirjassa määrätyt raja-arvot ylittyvät. (b) Passiivinen seuranta Lentotoiminnan harjoittajan on otettava huomioon ohjaamomiehistöön ja matkustamomiehistöön kohdistuva kosminen säteily, ryhtyen seuraaviin toimenpiteisiin sen miehistön osalta, joka voi altistua yli 1 mSv -yksikköön vuodessa: (1) arvioida heihin kohdistuvan säteilyn määrä, (2) järjestää heidän työvuoronsa niin, että heihin kohdistuva annos ei ylitä 6 mSv -yksikköä vuodessa, jos mahdollista (3) antaa heille tietoa todennäköisestä altistumisesta johtuvista terveysriskeistä, (4) varmistaa että naispuolisen miehistön työvuorot, heidän ilmoitettuaan lentotoiminnan harjoittajalle raskaudesta, järjestetään niin, että vastaava sikiöön kohdistuva annos pysyy niin alhaisena kuin on käytännön toimenpitein mahdollista, varmistaen joka tapauksessa sen, että annos ei ylitä 1 mSv -yksikköä säteilyä raskauden jäljellä olevana aikana. (5) varmistaa, altistuksen todennäköisesti ylittäessä 6 mSv -yksikköä vuodessa, että pidetään kirjaa jokaisesta lennosta tai jokaisesta alttiiksi joutuneesta ohjaamomiehistön jäsenestä ja että järjestetään tarvittavat lääkärintarkastukset, OPS 1.395 Maan läheisyyden havaitseminen Ohjaamomiehistön jäsenen tai maan läheisyydestä varoittavan järjestelmän havaitessa etäisyyden maahan olevan liian pieni ilma-aluksen päällikön tai ohjaajan, jonka tehtäväksi ilma-aluksen päällikkö on siirtänyt lennon suorittamisen, on varmistettava, että korjaavat toimet aloitetaan viipymättä turvallisten lento-olosuhteiden palauttamiseksi. OPS 1.400 Lähestymis- ja laskuolosuhteet Ennen lähestymisen aloittamista laskua varten ilma-aluksen päällikön on varmistuttava siitä, että lentopaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien kunto ovat hänen saatavillaan olevien tietojen mukaan sellaiset, ettei niiden pitäisi olla turvallisen lähestymisen, laskun tai keskeytetyn lähestymisen esteenä toimintakäsikirjan suoritusarvotiedot huomioon ottaen. OPS 1.405 Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen (a) Ilma-aluksen päällikkö tai ohjaaja, jonka tehtäväksi ilma-aluksen päällikkö on siirtänyt lennon suorittamisen, voi aloittaa mittarilähestymisen ilmoitetusta kiitotie- tai meteorologisesta näkyvyydestä riippumatta, mutta lähestymistä ei saa jatkaa ulkomerkkiä tai sitä vastaavaa kohtaa pidemmälle, jos ilmoitettu kiitotie- tai meteorologinen näkyvyys on käytettävää minimiä huonompi. (b) Mikäli kiitotienäkyvyyttä ei ole saatavilla, ilma-aluksen päällikön tehtäviä hoitava ohjaaja voi johtaa RVR-arvon muuntamalla ilmoitetun näkyvyyden OPS 1.430:n liitteen 1 alakohdan (h) mukaisesti. (c) Mikäli ilmoitettu kiitotie- tai meteorologinen näkyvyys huononee alle käytettävän minimin sen jälkeen, kun ulkomerkki tai edellä (a) alakohdassa tarkoitettu sitä vastaava kohta on ohitettu, ilma-aluksen päällikön tehtäviä hoitava ohjaaja voi jatkaa lähestymistä ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) asti. (d) Jos ulkomerkkiä tai sitä vastaavaa kohtaa ei ole, ilma-aluksen päällikön tehtäviä hoitavan ohjaajan on päätettävä lähestymisen jatkamisesta tai keskeyttämisestä ennen laskeutumista loppulähestymissegmentissä 1000 jalan alapuolelle lentopaikan korkeustasosta mitattuna (e) Ohjaaja voi jatkaa lähestymistä ratkaisukorkeuden tai minimilaskeutumiskorkeuden alapuolelle ja lasku voidaan suorittaa, jos ratkaisukorkeudessa tai minimilaskeutumiskorkeudessa saadaan näkyviin riittävästi ulkoisia vertailukohtia ja näköyhteys säilytetään. OPS 1.410 Lentomenetelmät Kynnyksen ylityskorkeus Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät, joilla varmistet