FI Euroopan unionin virallinen lehti C 175/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta ”Uudistetun Lissabonin strategian tehokas hallinnointi”

(2009/C 175/03)

Euroopan komissio pyysi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtajalle Dimitris DIMITRIADISILLE 11. kesäkuuta 2008 lähettämässään kirjeessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Uudistetun Lissabonin strategian tehokas hallinnointi.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 25. toukokuuta 2008 antaa asian valmistelun ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisen luonteen vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 3.–4. joulukuuta 2008 pitämässään 449. täysistunnossa (joulukuun 4. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Susanna FLORION ja hyväksyi seuraavan lausunnon äänin 100 puolesta ja 5 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

JOHDANTO

Hyvin epävarmoina aikoina tarvitaan kaukokatseisuutta, johdonmukaista politiikkaa ja kaikkien sidosryhmien osallistumista. Lissabonin strategia tarjoaa kattavat puitteet, joiden avulla Euroopan unioni voi vahvistaa yhteistä ääntään maailmanlaajuisesti.

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan entistä aktiivisempi osallistuminen vapauttaa kätkössä olevaa potentiaalia. Strategia ja sen täytäntöönpano ovat osoitus siitä, että tarvitaan sekä ylhäältä alas- että alhaalta ylöspäin suuntautuvia lähestymistapoja. Lissabonin strategian hyvää hallinnointimallia tulisi käyttää edistämään eri politiikkojen lähentämistä sekä taloudellista kasvua ja työllisyyttä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Lissabonin strategia on koko eurooppalaisen yhteiskunnan hanke, joka antaa sille mahdollisuuden vastata globalisoituneen maailman haasteisiin. ETSK katsoo, että meneillään olevan rahoitusmarkkinakriisin sekä sen taloudellisten seuraamusten ja kasvavan epävarmuuden vuoksi Euroopan kilpailukyky, kestävä kehitys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus säilyvät ratkaisevan tärkeinä tekijöinä. Komitea korostaa, että Lissabonin strategian kolme pilaria – kasvu ja työllisyys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävyys – edellyttävät jatkuvaa interaktiivista ja tasapainoista lähestymistapaa.

1.2 Tämä lausunto on ennen kaikkea vastaus Euroopan komission esittämään pyyntöön (1). Lausunnossa käsitellään Lissabonin strategian hallinnointia, ja se on jatkoa ETSK:n sekä EU:n kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden aiemmille panoksille Lissabonin strategian edistämiseksi.

1.3 ETSK korostaa Lissabonin strategian tarvitsevan riittävää tukea jäsenvaltioiden hallituksilta. Tämän vuoksi komitea painottaa, että hallitusten poliittinen ja moraalinen velvollisuus on suunnitella uudistuksia ja sopia niistä kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kanssa. On ratkaisevan tärkeää, että valtiovallasta riippumattomat sidosryhmät jäsenvaltioissa voivat täysipainoisesti osallistua Lissabonin toimintaohjelman suunnitteluun. Kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden vastaavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi täyttää kansallisessa lainsäädännössä ja käytännön toimissa niille annettu rooli Lissabonin strategian toteuttamisessa (2).

1.4 Hallinnoinnissa on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä. Eräissä niistä kuulemis- ja tiedotusmenettelyt ovat hyvin järjestettyjä, kun taas toisissa ne kaipaavat huomattavia parannuksia. Parhaiden käytänteiden vaihtoa tulisikin edistää. Tästä syystä ETSK järjestää tiedonkeruumatkoja jäsenvaltioihin keskustellakseen parhaista käytänteistä ja uudistusten täytäntöönpanosta kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa (3).

1.5 ETSK korostaa, että strategian sisältämät uudistukset tarjoavat kansalaisille tärkeää taloudellista ja yhteiskunnallista vakautta yhdistettynä kestävään kehitykseen liittyviin tavoitteisiin. Julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden on kaikkien määriteltävä oma roolinsa ja positiivinen panoksensa, jotta taloudellinen tehokkuus ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus voitaisiin yhdistää toisiinsa kaikkien eurooppalaisten hyvinvoinnin turvaamiseksi.

1.6 ETSK pitää erittäin toivottavana sitä, että kaikki sidosryhmät (valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla) osallistuvat suoraan tehokkaan hallinnoinnin suunnitteluun asianmukaisella tasolla. Eri neuvottelutasot edellyttävät erilaisia osallistumis- ja työskentelytapoja.

1.7 Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset erot, ETSK suosittaa pysyvän vuoropuhelun aloittamista jäsenvaltioissa. Keskusteluun osallistuisivat yhtäältä kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot ja toisaalta työmarkkinaosapuolet, ja siihen voisivat liittyä myös muut asiaankuuluvat yhteiskunnalliset toimijat (pk-yritykset, osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot jne (4).) sekä tiedemaailman edustaja ja ajatushautomot. Lisäksi siinä tulisi olla osallisina elimiä, jotka pyrkivät edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia.

1.8 ETSK ehdottaa, että Lissabonin strategian kunkin kauden jälkeen (jatkona jäsenvaltioissa käytävälle jatkuvalle vuoropuhelulle) järjestettäisiin sidosryhmien ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien asianomaisten organisaatioiden kanssa konferenssi, jossa pohdittaisiin onnistumisia ja puutteita. Onnistumisten ja saavutusten korostaminen ja tunnetuksi tekeminen antaisi yhteiskunnalle vahvemman perustan jatkaa uudistusprosessia.

1.9 ETSK korostaa, että tarvitaan parempi ja entistä yksityiskohtaisempi seurantajärjestelmä (eri sidosryhmien rooli ja toimet täytäntöönpanoprosessissa), ja suosittaa siksi määrällisiin ja laadullisiin viitearvoihin perustuvan mallin (ks. kohta 2.8) entistä laajamittaisempaa käyttöä. Kyseistä mallia testataan parhaillaan eräissä jäsenvaltioissa, ja se mahdollistaa kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden entistä vahvemman roolin täytäntöönpano- ja seurantaprosesseissa.

1.10 ETSK:n mielestä tarvitaan kipeästi laajaa julkista keskustelua strategian metodologiasta ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä näkökohdista. Komitea kehottaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoita käynnistämään entistä laajemman ja syvällisemmän keskustelun Lissabonin strategian sisältämistä uudistuksista eri tasoilla. Jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen roolia – tai vastaavien kansalaisyhteiskuntaa edustavien elinten asemaa niissä jäsenvaltioissa, joissa talous- ja sosiaalineuvostoa ei ole – on vahvistettava siellä, missä niiden rooli vielä on kehittymätön. Myös muiden, Lissabonin strategian erityisnäkökohtia käsittelevien neuvoa-antavien elinten (kansalliset kestävän kehityksen, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja köyhyyden torjunnan neuvostot) on osallistuttava kuulemisprosessiin työmarkkinaosapuolten konsultaatioelinten ohella.

1.11 ETSK katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin täytäntöönpanon tehostamiseksi. Tässä on hyödynnettävä eri viestintäkeinoja ja erityisesti sähköistä viestintää (parhaiden käytänteiden yksilöinti, tulostaulut jne.). On myös edistettävä rajatylittävää yhteistyötä ja hyvien käytänteiden jakamista.

1.12 ETSK voi toimia kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden sekä EU:n toimielinten välisen tietojenvaihdon foorumina sekä tarjota mahdollisuuden valtiovallasta riippumattomien kansallisten toimijoiden väliseen näkemysten ja kokemusten vaihtoon. ETSK arvostaa suuresti sitä panosta, jonka jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot sekä muut kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot ovat antaneet keskusteluun.

1.13 ETKS korostaa, että Lissabonin strategian kansallisten koordinaattoreiden tulisi aina tehdä säännöllistä yhteistyötä kaikkien tarkoin määritettyjen sidosryhmien kanssa kansallisia uudistusohjelmia laadittaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa. ETSK kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia tehostamaan kansalaisille suunnattua tiedotusta Lissabonin tavoitteisiin liittyvän kansalaisvuoropuhelun ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tuloksista.

2. Sidosryhmien rooli hallinnointiprosessissa – tehokkaan hallinnoinnin uudet muodot ja välineet

2.1 Kansainvälisen talouden jouduttua vakavien haasteiden ja epävarmuustekijöiden eteen usko talouden elpymiseen on heikentynyt merkittävästi myös Euroopassa. Tässä tilanteessa Lissabonin toimintasuunnitelma ja tasapainoisten rakenteellisten uudistusten toteuttaminen on entistäkin tärkeämpää. Tarvitaan nopeita ratkaisuja.

2.2 ETSK pitää Lissabonin strategian tehokasta hallinnointia ratkaisevan tärkeänä sen johdonmukaisen täytäntöönpanon kannalta. Komitea korostaa, että eri tasojen (valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason) vaikutusmahdollisuuksien lisääminen voi olla tekijä, joka auttaa kehittämään uusia ehdotuksia ja ratkaisumalleja.

2.3 ETSK huomauttaa, että strategia nähtiin monissa jäsenvaltioissa alun alkaen jäsenvaltioiden hallitusten ja EU:n toimielinten välisenä vuorovaikutuksena. ETSK on yhdessä kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kanssa ollut keskeisessä asemassa parannettaessa hallinnointia alkuperäiseen tilanteeseen verrattuna. Komitean on kuitenkin valitettavasti todettava, ettei osallistuminen ole edennyt yhtä pitkälle kaikissa jäsenvaltioissa.

2.4 Lissabonin strategian kansallisten koordinaattoreiden tulisi ottaa kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet entistä aktiivisemmin mukaan niihin toimiin ja uudistuksiin, joita tarvitaan Lissabonin strategian tukemiseksi (esimerkiksi ajoissa tapahtuva tiedotus, tapahtumien yhteinen suunnittelu jne.). Niiden tulisi myös tehostaa suurelle yleisölle suunnattua tiedotusta asiasta.

2.5 Kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden tiivis yhteistyö auttaisi myönteisellä tavalla luomaan uusia synergiavaikutuksia. On myös varmistettava kaikkien sidosryhmien osallistuminen, mukaan luettuina epäsuotuisassa asemassa olevat ryhmät (vammaiset, maahanmuuttajat jne.).

2.6 Täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää, että eri rahastoista saatavaa EU-rahoitusta (rakennerahastot jne.) hyödynnetään entistä tehokkaammin Lissabonin tavoitteiden toteuttamiseksi.

2.7 Tehokas monitasoinen hallinnointi

2.7.1 Vastaaminen asianmukaisesti maailmanlaajuisiin haasteisiin edellyttää uusia, innovatiivisia hallinnointitapoja. ETSK suosittaa, että käynnistetään pysyviä vuoropuheluita, joihin osallistuvat kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot, työmarkkinaosapuolet, pk-yritykset, yliopistot, muut kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot sekä osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot ja tahot, jotka pyrkivät edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia kaikille. Näiden vuoropuheluiden avulla voitaisiin löytää täytäntöönpanoprosessin pullonkaulat ja rohkaista turvautumaan uusiin kannustimiin kehityksessä jälkeen jääneillä aloilla. Tällä tavoin kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot ja vastaavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat auttaa muokkaamaan ehdotuksia esiin nousseiden ongelmien ratkaisemiseksi.

2.7.2 Pysyvä vuoropuhelu voi, niissä maissa joissa se katsotaan tarpeelliseksi, palvella tehokkaan monitasoisen hallinnoinnin välineenä, kun toimitaan yhteistyössä Lissabonin strategian kansallisen koordinaattorin kanssa. Vuoropuhelu voi auttaa arvioimaan kullakin (komission maakohtaisiin suosituksiin perustuvalla) prioriteettialalla toteutettuja toimia hyödyntäen mahdollisesti määrällisiin ja laadullisiin viitearvoihin perustuvaa järjestelmää valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla (ks. kohta 2.8 jäljempänä). Tämä voi olla avuksi myös rajatylittävässä vertailuanalyysissa.

2.7.3 Euroopan komission ja työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien eri organisaatioiden välisissä tapaamisissa tulisi varmistaa avoimuus (tietojen saannissa, määräaikojen noudattamisessa jne.).

2.7.4 Avoin yhteistyömenetelmä saattaisi olla väline, joka voisi olla avuksi Lissabonin toimintaohjelman toteuttamisessa. Komitea on moneen otteeseen todennut, että avointa yhteistyömenetelmää voitaisiin käyttää paremmin ja tehokkaammin. Tähän voidaan päästä hyödyntämällä uutta ”yhteisten periaatteiden” (5) lähestymistapaa ja mahdollistamalla järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Lissabonin strategian tavoitteiden muotoiluun ja niistä käytäviin neuvotteluihin Euroopan tasolla. Nykyisessä huolestuttavassa rahoitusmarkkinoiden ja talouden tilanteessa kaikkien hallitusten ja sidosryhmien on kuitenkin pyrittävä asettamaan parempia tavoitteita.

2.7.5 Sidosryhmien tulisi kehittää uusia keinoja jakaa tietoa parhaista käytänteistä. Monitasoinen verkostoituminen sisältäisi kahdensuuntaista tietojenvaihtoa hallinnon eri tasojen välillä, ja kahden tai useamman jäsenvaltion rajaseutujen välinen entistä tiiviimpi yhteistyö mahdollistaisi rajatylittävien tavoitteiden asettamisen.

2.8 Määrällinen ja laadullinen vertailuanalyysi

2.8.1 Yksi jäsenvaltioiden välisistä eroista on rakenteellisia indikaattoreita palvelevien tietojen toisistaan poikkeavat keräilytavat. On löydettävä keinoja ja välineitä, joilla saadaan korkeatasoista objektiivista tietoa näistä indikaattoreista kaikissa jäsenvaltioissa. Asiasta vastaavien virastojen (esimerkiksi jäsenvaltioiden tilastokeskusten) välisten yhteyksien vahvistaminen, johon Eurostat pyrkii parhaansa mukaan, olisi tästä syystä sitäkin toivottavampaa, jotta voitaisiin vahvistaa välttämätöntä yhteistä tilastoperustaa. Tiedon tulee olla laajasti saatavilla ja valintakriteereistä käytävän keskustelun tulee olla mahdollisimman avointa.

2.8.2 Kansallisiin uudistusohjelmiin perustuvat, sidosryhmien yhteistyössä valtiovallan edustajien kanssa asettamat määrälliset ja laadulliset viitearvot tarjoaisivat tehokasta ja konkreettista tietoa kussakin jäsenvaltiossa tapahtuneen kehityksen mittaamiseksi, perustuen rakenteellisiin indikaattoreihin (6) sekä Lissabonin strategian yleisiin tavoitteisiin. Kaikkien jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvoston tai vastaavan elimen pitäisi analysoida ja luoda omat prioriteettikriteerinsä. Esimerkiksi Belgian, Bulgarian ja Ranskan talous- ja sosiaalineuvostot ovat jo alkaneet suorittaa vertailuanalyysia säännöllisesti (esim. joka toinen vuosi) jäsenvaltioiden hallitusten sopimien 14 indikaattorin ja eräiden rakenteellisten lisäindikaattoreiden avulla. Ne käyttävät tässä Eurostatin internetsivuilta vapaasti saatavissa olevia tilastotietoja. Muut kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot voisivat halutessaan seurata esimerkkiä.

2.8.3 Kansallisia kriteereitä voitaisiin sopeuttaa kunkin tason (valtiollinen, alueellinen, paikallinen tai sektorikohtainen (7)) vaatimuksiin ja mukauttaa niitä asianmukaisesti. Kansalliset vertailuarvot kullakin prioriteettialalla (sellaisina kuin keväällä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ne määritteli) keskittyisivät kansallisen ja alueellisen tiedon keräämiseen konkreettisten suoritusindikaattoreiden ja mittausarvojen tarjoamiseksi. Tietokannan tulisi olla avoin jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoille, työmarkkinaosapuolille ja muille kansalaisyhteiskunnan sidosryhmille. Komitea ehdottaa seuraavia käytännön toimenpiteitä:

— ETSK:n internet-sivuille perustetaan avoin vertailuanalyysi-sivusto (osana CESLink-internetsivustoa (8)) ajantasaisen ja tehokkaan tietojen keräämisen ja analysoinnin mahdollistamiseksi (9).

— Tietoa voitaisiin kerätä kerran tai useammin Lissabonin strategian kolmivuotisen kauden aikana. Tietojen kerääjinä toimisivat jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot tai vastaavat elimet, tai niiden kerääminen varmistettaisiin olemassa olevien kansallisten osallistumisjärjestelmien kautta.

— Tuloksia voitaisiin analysoida myös määräajoin pidettävissä pyöreän pöydän keskusteluissa ja niitä voitaisiin esitellä ETSK:n vuosittain järjestämässä konferenssissa.

2.8.4 Tällä tavoin sidosryhmät pystyisivät asettamaan realistisia tavoitteita ja tarjoamaan johdonmukaista tietoa kansallisten uudistusohjelmien tarkistamista varten. Tietoja olisi myös helppo päivittää ja ne mahdollistaisivat jatkuvan arvioinnin. Näin edistettäisiin myös hyvien käytänteiden yksilöimistä kaikissa jäsenvaltioissa.

Bryssel 4. joulukuuta 2008 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI Euroopan talous- ja sosiaalikomitean pääsihteeri Martin WESTLAKE

(1) Euroopan komission varapuheenjohtaja Margot Wallström pyysi 11. kesäkuuta 2008 päivätyssä, ETSK:n puheenjohtajalle Dimitris Dimitriadikselle osoittamassaan kirjeessä ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon kasvua ja työpaikkojen lisäämistä edistävästä Lissabonin strategiasta. Komission ETSK:lle osoittama pyyntö on keväällä 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittämän yleisen tehtävänasettelun mukainen, sillä neuvosto pyytää nimenomaisesti ”komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan asiaankuuluvien sidosryhmien osallistumista Lissabonin prosessiin”.

(2) ETSK toteaa, että se ei puutu millään tavoin jäsenvaltioissa käytössä oleviin työmarkkinaosapuolten kuulemismenettelyihin, toimivaltuuksiin tai oikeutukseen.

(3) Ranskan, Espanjan, Belgian ja Alankomaiden edustajat kertoivat olevansa tyytyväisiä prosessin hallinnointiin kotimaissaan. Ensimmäisen tiedonkeruumatkan tuloksia esitellään liitteessä 2.

(4) Osuus- ja yhteisötalous rakentuu kolmen suuren organisaatioperheen ympärille: siihen kuuluu osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä sekä hiljattain tehdyn lisäyksen mukaan myös säätiöitä (The Social Economy in the EU, s. 11, CESE/COMM/05/2005).

(5) Yhteisten periaatteiden menetelmä keskittyy erityiskysymyksiin, joissa jäsenvaltiot haluavat edistyttävän siitä huolimatta, että EU:n toimivalta niissä on rajallinen (ETSK:n 9. heinäkuuta 2008 hyväksymä lausunto aiheesta ”Uusi sosiaalinen toimintaohjelma”, EUVL C 27, 3.2.2009, s. 99

(6) Jäsenvaltioiden hallitukset tekivät joulukuussa 2003 yhteisen päätöksen neljästätoista rakenteellisesta indikaattorista. Nämä 14 rakenneindikaattoria ovat ostovoimakorjattu BKT asukasta kohti, työn tuottavuus, työllisyysaste, ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste, nuorten koulutustaso, T&K-bruttomenot prosentteina BKT:stä, suhteellinen hintataso, yritysinvestoinnit, köyhyysriski sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen, pitkäaikaistyöttömyysaste, alueellisten työllisyysasteiden hajonta, kasvihuonekaasupäästöt, talouden energiaintensiteetti sekä rahtiliikenteen määrä suhteessa BKT:hen. Eurostat antaa säännöllisesti tietoa rakenneindikaattoreista:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1133,47800773,1133_47802588&_dad=portal&_schema=PORTAL.

(7) Sektorikohtainen – talouden kunkin sektorin tulisi myös yksilöidä toimet, joita tarvitaan Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi (esim. innovaatio ja kilpailukyky).

(8) http://www.eesc.europa.eu/ceslink/09-fr/presentation-ceslink-fr.html

(9) ETSK voi antaa panoksensa prosessiin antamalla käyttöön verkkotilaa tulosten ja tietojen vaihtoa varten.