Euroopan parlamentin päätöslauselma Euro—Välimeri-kumppanuudesta



Virallinen lehti nro 304 E , 01/12/2005 s. 0269 - 0272



P6_TA(2005)0045 Ympäristö ja terveys (2004—2010) Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelmasta (2004—2010) (2004/2132(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelmasta (2004—2010) (KOM(2004)0416), - ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2004 antamansa päätöslauselman Euroopan ympäristöterveysstrategiasta [1], - ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön toimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin neljännessä ympäristöä ja terveyttä käsitelleessä, Budapestissa 23.— 25. kesäkuuta 2004 kokoontuneessa yleiseurooppalaisessa ministerikokouksessa, - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A6-0008/2005), A. katsoo, että terveydelle uhkan muodostavat ympäristösaasteet ovat unionin kansalaisten tärkeimpiä huolenaiheita ja että näin ollen Euroopan unionissa olisi ryhdyttävä viipymättä toteuttamaan todellista ympäristöterveyspolitiikkaa, B. katsoo, että ympäristö ja luonto voivat merkittävästi edistää kansanterveyttä Euroopan unionissa, C. ottaa huomioon, että komission ehdottamalla Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelmalla on tarkoitus panna täytäntöön Euroopan ympäristöterveysstrategia, joka tunnetaan myös nimellä SCALE (se perustuu tieteeseen (Science), siinä keskitytään lapsiin (Children), siinä lisätään tietoisuutta (Awareness), siinä käytetään oikeudellisia välineitä (Legal instruments) ja siihen kuuluu jatkuva arviointi (Evaluation)) (KOM(2003)0338), D. katsoo, että toimintasuunnitelmassa ei käsitellä riittävästi saasteista aiheutuvien riskien arviointia haavoittuvien väestöryhmien ja erityisesti lasten osalta, toisin kuin SCALE-aloitteessa päätettiin, E. ottaa huomioon, että Euroopan unionissa kuitenkin lähes joka kolmannen syntymän ja yhdeksännentoista ikävuoden välillä puhkeavan lapsuusiän sairauden voidaan katsoa johtuvan ympäristötekijöistä ja että yli 40 prosenttia näistä sairauksista koskee alle viisivuotiaita lapsia, F. ottaa huomioon, että lapset ovat erityisen haavoittuvia altistuessaan varhaisille tai pitkäkestoisille ympäristötekijöille, jotka voivat aiheuttaa usein vasta vuosikymmenten päästä puhkeavia kroonisia sairauksia, G. katsoo, että myös muut yhteiskuntaryhmät, muun muassa pienituloiset perheet tai yksinhuoltajaperheet ja vähemmistöjen yhteisöt, kärsivät suhteettoman suurista terveysriskeistä yhteiskunnallisen tai taloudellisen asemansa vuoksi, ja myös nämä ryhmät on otettava erityisesti huomioon, H. ottaa huomioon, että lapset eivät altistu elinympäristössään saasteille yhtä lailla eri puolilla unionia ja että kaikessa unionin toiminnassa tällä alalla olisi oltava tavoitteena eriarvoisuuksien torjuminen lasten terveyden alalla, I. ottaa huomioon seuraavien sairauksien huomattavan ja huolestuttavan lisääntymisen kahdenkymmenen viime vuoden aikana: - akuutit hengityselintulehdukset, jotka ovat alle viisivuotiaiden lasten yleisin kuolinsyy ja joiden yhteys ulko- ja sisäilman saasteisiin on toteen näytetty, - usein peruuttamattomat neurologiset kehityshäiriöt, joita aiheuttaa varhainen altistuminen vaarallisille aineille, kuten lyijylle, metyylielohopealle, PCB:lle, tietyille liuottimille ja torjunta-aineille, J. ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 1. ja 2. kesäkuuta 2004 pitämässään kokouksessa lapsuusiän astmaa koskevat päätelmät ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan kokonaisuudessaan huomioon lapsuusiän astman kansanterveydelle aiheuttaman valtavan haasteen, K. ottaa huomioon, että nykyisessä toimintasuunnitelmassa asetetaan ensimmäisessä vaiheessa (2004—2010) etusijalle eri toimijoiden terveyden ja ympäristön alalla harjoittaman toiminnan yhteensopivuus ja täydentävyys, ja keskeisimmäksi tavoitteeksi ympäristösaasteiden vaikutusta terveyteen koskevan tiedon hankinnan parantaminen, L. katsoo, että tämä lähestymistapa on täysin riittämätön, sillä siinä vähätellään lukuisia julkaistuja, luotettavia tieteellisiä tutkimuksia, joiden perusteella on täysin selvää, että ympäristötekijöille altistumisen ja tiedonannossa mainittujen neljän ensisijaisen sairauden — lapsuusiän astman ja allergioiden, neurologisten kehityshäiriöiden, syövän sekä hormonaalisten haittavaikutusten — välillä on yhteys, M. ottaa huomioon, että oikeudelliset välineet puuttuvat täysin toimintasuunnitelmasta toisin kuin SCALEaloitteessa edellytettiin (sen kirjain L (Legal instruments) eli oikeudelliset välineet), N. toteaa, että kahta kolmesta SCALE-aloitteen tavoitteesta — ympäristötekijöistä aiheutuvien sairauksien vähentäminen EU:ssa sekä ympäristötekijöistä aiheutuvien terveysuhkien selvittäminen ja uusien terveysuhkien ehkäiseminen — ei ole otettu esiin toimintasuunnitelmassa, O. toteaa, että yhtä kolmesta SCALEn ensimmäisen jakson pääpilarista — altistumisen vähentämistä — ei löydy tästä toimintasuunnitelmasta, P. ottaa huomioon, että kuitenkin sekä Euroopan parlamentti 31. maaliskuuta 2004 antamassaan päätöslauselmassa että viisikymmentäkaksi Euroopan unionin terveydestä ja ympäristöstä vastaavaa ministeriä 25. kesäkuuta 2004 vahvistamassaan toimintasuunnitelmassa ovat korostaneet tarvetta turvautua ennalta varautumisen periaatteeseen heti, jos toiminnan puutteesta terveydellemme ja ympäristöllemme aiheutuvat kustannukset ja mahdolliset riskit ovat liian suuret, Q. ottaa huomioon kilpailukyvystä vastaavan neuvoston äskettäin antaman kannustavan signaalin, kun se ennalta varautumisen periaatetta soveltaen päätti kieltää kuuden ftalaatteihin kuuluvan kemiallisen aineen käyttämisen lapsille tarkoitettujen muovilelujen valmistuksessa, R. katsoo, että tällainen poliittinen tahto puuttuu toimintasuunnitelmasta, jossa ei missään kohdin esitetä ennalta varautumisen periaatteeseen turvautumista, ei edes silloin kun saastuttavan tekijän vaikutukset terveyteen ovat melko helposti tunnistettavissa, kuten on asianlaita erityisesti infektiotautien ja tiettyjen syöpien osalta, S. katsoo, että jatkuva arviointi, jotta "voidaan varmistaa toimien kustannustehokkuus ympäristöperäisten terveysongelmien vähentämisessä", on pantava täytäntöön toimintasuunnitelmassa kuten SCALE-aloitteessa edellytettiin (sen kirjain E (Evaluation) eli arviointi), T. katsoo, että Århusin yleissopimuksen määräykset ja ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin 2003/4/EY [2] säännökset muodostavat ihanteelliset puitteet unionin ympäristön ja terveyden seurantajärjestelmälle ja että näin ollen nyt tarvitaan nimenomaan käytännön toimia, U. katsoo, että kaikki toimet, joilla pyritään kouluttamaan lääketieteen ammattilaisia ja saamaan heidät kiinnostuneiksi ympäristön ja terveyden välisistä yhteyksistä, ovat tervetulleita, sillä ne ovat välttämättömiä kansalaisten huomion kiinnittämiseksi tähän uuteen ongelmakenttään, V. ottaa huomioon, että komissio ei sisällyttänyt Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelmaa vuosina 2004—2010 käsittelevään tekstiinsä konkreettisia ehdotuksia rahoitusvälineistä, joita tarvitaan näiden toimien täytäntöönpanemiseksi; 1. tuomitsee lähestymistavan ja kunnianhimon merkittävän heikentymisen, joka on tapahtunut siirryttäessä komission ympäristöterveysstrategiasta toimintasuunnitelmaan, jolla edellistä pitäisi panna täytäntöön; katsoo, että toimintasuunnitelman voidaan korkeintaan katsoa olevan tutkimustoimintasuunnitelma, joka tuskin sinänsä vähentää ympäristötekijöistä aiheutuvia sairauksia; 2. pahoittelee, että komission ympäristöterveystoimintasuunnitelmassa vuosille 2004—2010 määritellyistä kolmestatoista toimesta vain neljä koskee erityistoimenpiteitä ja yhdessäkään niistä ei aseteta tarkkoja tavoitteita; 3. toteaa, että unionin laajuista biomonitorointijärjestelmää, jossa keskityttäisiin biologisten merkkiaineiden valvontaan ympäristössä esiintyville saasteille altistumisen mittaamiseksi ja johon yhdistettäisiin ympäristölääketieteen asiantuntijoiden suorittama vaikutusten tarkkailu, ei sen perusteella ilmeisesti olla välittömästi luomassa; 4. katsoo, että biomonitoroinnin olisi oltava osa riskinarviointistrategioita ja että sen olisi kohdistuttava ensi sijassa infektiotauteihin, kuten legionelloosiin, ja tiettyjen saastuttavien aineiden aiheuttamiin syöpiin, joissa syy-seuraus-suhde on helposti määriteltävissä, kuten asbestin ja keuhkopussin syövän, arsenikin ja munuaissyövän sekä tiettyjen torjunta-aineiden ja leukemian, imusolmukesyövän ja eturauhassyövän yhteys; 5. muistuttaa, että tieteellisen varmuuden puute ja tarve toteuttaa lisätutkimuksia monista tekijöistä aiheutuvien sairauksien osalta eivät saa olla tekosyynä niiden välttämättömien ja kiireellisten toimien viivyttämiseksi, joilla pyritään vähentämään lasten ja aikuisten altistumista ympäristön saasteille; 6. katsoo, että nykyisen yhteisön lainsäädännön ja asianomaisen tiedekomitean näkemyksen mukaisesti on kiireellisesti harkittava seuraavien vaarallisten aineiden, joille vastasyntyneet, lapset, raskaana olevat naiset, vanhukset, työntekijät ja muut herkät väestönosat altistuvat voimakkaasti, markkinoinnin ja/tai käytön rajoittamista heti kun niitä turvallisempia vaihtoehtoja tulee saataville: - kuusi ftalaattien ryhmään kuuluvaa ainetta (DEHP, DINP, DBP, DIDP, DNOP ja BBP) sisätiloissa käytettävissä kodin tuotteissa ja lääkinnällisissä laitteissa lukuun ottamatta tapauksia, joissa tällaisella rajoituksella olisi kielteinen vaikutus sairaanhoitoon, - maalien, pinnoitteiden ja polymeerien valmistuksessa käytetyt klooratut liuottimet, - hampaanpaikkaukseen käytettävissä amalgaameissa sekä muissa kuin sähköisissä tai elektronisissa mittaja valvontalaitteissa oleva elohopea, - kadmium erilaisissa käyttömuodoissaan, - kolme orgaanista fosforia sisältäviin torjunta-aineisiin kuuluvaa ainetta (klorpyrifossi, diatsinoni ja malationi) ja orgaanisiin klooriyhdisteisiin kuuluva endosulfaani, kaikissa käyttötavoissaan; 7. pyytää komissiota asettamaan etusijalle mahdollisesti allergioita tai syöpää ihmisille aiheuttavia kemikaaleja sisältävien tavallisten kulutustuotteiden tuotantoa ja käyttöä koskevan tutkimuksen; 8. vaatii, että komission johdolla toteutetaan Yhdysvalloissa tehdyn "National children study" -tutkimuksen mallin mukaisesti lapsia koskeva epidemiologinen tutkimus, jossa seurattaisiin hedelmöittymisestä aikuisikään saakka ympäristötekijöistä johtuvien sairauksien ja tärkeimmille saasteille altistumisen yhteyksiä; 9. korostaa, että olisi vältettävä eläinkokeiden lisäämistä toimintasuunnitelman puitteissa ja että olisi kiinnitettävä mahdollisimman suurta huomiota vaihtoehtoisten koemenetelmien kehittämiseen ja käyttämiseen; 10. kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikessa toteutettavassa riskien arvioinnissa otettaisiin erityisesti huomioon sikiöihin, imeväisikäisiin ja lapsiin kohdistuvat riskit silloin, kun näiden erityisen haavoittuvien ryhmien altistumisen mahdollisuus on olemassa; 11. huomauttaa, että WHO tekee hyödyllistä työtä ympäristö- ja terveysasioissa, ja korostaa kansainvälisen yhteistyön merkitystä sen varmistamiseksi, että ympäristön ja terveyden välistä suhdetta tutkitaan paremmin ja tehokkaita toimia otetaan käyttöön; 12. korostaa, että on tärkeää antaa ihmisille tietoa ja koulutusta ympäristöstä ja terveysasioista, erityisesti rikkaan ja monimuotoisen luonnonympäristön ja rakennetun ympäristön hyödyistä ihmisten fyysisen ja henkisen terveyden ja hyvinvoinnin kannalta; painottaa, että terveellinen ympäristö ja elämäntapa ei riipu ainoastaan yksilön valinnoista ja että tämä pätee varsinkin epäsuotuisassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten vähätuloisiin kansalaisiin; katsoo, että paikallisia tiedotushankkeita olisi tuettava ja käytettävä siten hyväksi terveyskeskusten ja sairaaloiden henkilökunnan ja sosiaalityöntekijöiden tuntemusta paikallisista ongelmista, niin että lisättäessä tietoisuutta näistä asioista vältettäisiin ylhäältä sanelevaa lähestymistapaa; 13. korostaa, että tietojen keruun on tapahduttava tavalla, joka mahdollistaa sen selvittämisen, millä tavoin eri yhteiskuntaryhmät joutuvat alttiiksi eri saasteille ja kuinka ne vaikuttavat näihin eri ryhmiin; esimerkiksi lisätietojen saaminen siitä, kuinka naiset ja miehet altistuvat eri ympäristösaasteille ja kuinka ne vaikuttavat heihin, edellyttää ehdottomasti tilastotietojen erittelemistä sukupuolen mukaan; 14. pahoittelee, ettei saastumisen vaikutusta henkiseen ja neurologiseen terveyteen mainita; 15. pyytää, että tässä toimintasuunnitelmassa pidettäisiin ensisijaisena hyväksyttävien ympäristöolosuhteiden määrittämistä sellaisille tiloille, joissa lapset oleskelevat usein ja pitkiä aikoja, kuten esimerkiksi päiväkodit, lasten leikkipaikat ja koulut; 16. kannattaa kaikkia ehdotettuja toimia, joilla pyritään helpottamaan yleisön tiedonsaantia, ja toistaa pyyntönsä kansallisten rekistereiden perustamisesta, joissa jaotellaan suurten maantieteellisten kokonaisuuksien mukaan yhtäältä tärkeimmät päästöt ja toisaalta yleisimmät sairaudet; on sitä mieltä, että tähän tarkoitukseen komissio voisi käyttää unionin uutta paikkatietoinfrastruktuurivälinettä INSPIREa; 17. korostaa tässä yhteydessä tarvetta ponnistella enemmän myös elämäntyyliin liittyvien, esimerkiksi tupakan, alkoholin, huonon ruokavalion ja liikunnan puutteen aiheuttamien sairauksien torjumiseksi; 18. kehottaa tutkimaan uusien rakennusmateriaalien terveysvaikutuksia; 19. katsoo, että jotta voitaisiin merkittävästi vaikuttaa yksilöiden ja ryhmien käyttäytymiseen, on erittäin tärkeää, että komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ottaa käyttöön terveyteen ja ympäristöön vaikuttavia ominaisuuksia koskevat merkinnät rakennustuotteissa ja -materiaaleissa; 20. on tyytyväinen komission tahtoon jatkaa toimintaa tupakoinnin lopettamiseksi suljetuissa tiloissa tai kunnollisesti tuuletettujen erillisten tupakointitilojen sallimiseksi ja kannustaa sitä luokittelemaan mahdollisimman nopeasti tupakansavun syöpää aiheuttavien aineiden 1 luokkaan; pyytää kuitenkin komissiota asettamaan useita valtioita koskettavat ongelmat ja selvästi ympäristöön liittyvät terveysongelmat etusijalle, ja ehdottaa, että kemikaaleihin liittyviä sairauksia koskevaan tutkimukseen varattaisiin enemmän rahoitusta, ja sen tuloksia olisi käytettävä terveyden parantamiseksi toteutettaviin toimiin; 21. muistuttaa, että rakennusten sisäilman laatua ei voida parantaa ilman kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon lukuisat eri saasteiden lähteet: lämmityslaitteet, erilaiset välineet, huonekalut ja ihmisen toiminta; pyytää komissiota laatimaan vihreän kirjan, jossa keskityttäisiin erityisesti sisäilman saasteita koskeviin ongelmiin; 22. pyytää komissiota sisällyttämään tähän toimintasuunnitelmaan vaarallisten työtilojen ja ammattien luettelon laatimisen, terveysvaikutusten seuraamisen sekä terveydensuojelua koskevien parhaiden käytäntöjen määrittämisen; 23. pyytää komissiota tukemaan voimakkaasti joissakin jäsenvaltioissa käynnistettyä uutta aloitetta, jossa perustetaan "ympäristöambulansseiksi" kutsuttuja liikkuvia yksiköitä, joiden avulla pyritään laatimaan kokonaisvaltainen ympäristöanalyysi tukemaan riskien arviointia nykyisen lainsäädännön mukaisesti ja yksilöimään sisäilmaa saastuttavat tekijät, joilla on mahdollisesti kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen; 24. pitää välttämättömänä sitä, että opettajille ja muille henkilöille, jotka ovat tekemisissä lasten kanssa, tiedotetaan terveydelle vahingollisista ympäristötekijöistä ja heitä koulutetaan näissä asioissa; 25. korostaa auringon säteilylle alttiina olemista (palovammat) ja siitä johtuvia ihosyöpien kehittymisen riskejä koskevan tiedottamisen suurta merkitystä; 26. kehottaa harjoittamaan järjestelmällistä tieteellistä tutkimusta kaupunkialueiden vaikutuksesta terveyteen ja hyvinvointiin, ottaen huomioon, että useimmissa maissa yli 70 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa; 27. vaatii, että komissio varmistaa nykyisen eurooppalaisen ilmanlaatua koskevan lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon jäsenvaltioissa; pyytää komissiota aloittamaan rikkomismenettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät turvaa korkeata ilmanlaatua kansalaisilleen; 28. toistaa pyyntönsä, että saastelähteiden lähellä asuviin ihmisiin kiinnitettäisiin erityistä huomiota, ja toivoo, että komissio tekisi aloitteen teollisuudesta lähtöisin olevia myrkyllisiä ainesosia, ennen kaikkea dioksiinia, kadmiumia, lyijyä, vinyylikloridimonomeeria ja bentseeniä, sisältävien ilmansaasteiden vähentämiseksi vuoteen 2010 mennessä, mitä varten olisi määriteltävä prosenttiosuudet ja viitevuodet; 29. korostaa, että kykeneminen vaarallisten kemikaalien havaitsemiseen ja vähitellen niiden käytöstä poistamiseen tulee olemaan ratkaiseva tekijä ihmisten terveyden parantamisessa; 30. pahoittelee komission ehdottamaa toimintaohjelmaa koskevan alustavan rahoitusselvityksen puuttumista ja epämääräisen maininnan esittämistä olemassa olevien (rahoitus)välineiden käyttämisestä ympäristöä ja terveyttä koskevien toimien täytäntöönpanoon kaudella 2004—2007; 31. pitää välttämättömänä sitä, että yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003—2008) hyväksymisestä 23. syyskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1786/2002/EY [3] puitteissa säädettyjä, ympäristöä ja terveyttä koskeville toimille tarkoitettuja rahoitusvälineitä käytetään täysitehoisesti, että tähän liittyvät tulokset ja kokemukset hyödynnetään ja että vältetään toimien päällekkäisyyttä; 32. katsoo, että ympäristöterveystoimintasuunnitelman puitteissa tapahtuvan tietojen keräämisen on koskettava aloja, jotka eivät sisälly päätökseen N:o 1786/2002/EY; 33. pyytää komissiota esittämään kauden 2004—2007 ensisijaisten toimien täytäntöönpanoa koskevan rahoitusselvityksen sekä ennakkoarviot ympäristöä ja terveyttä koskevien integroitujen toimien täytäntöönpanosta EU:n uusien rahoitusnäkymien määrittämisen puitteissa; 34. korostaa, että toimintasuunnitelman yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden takaamiseksi olisi nyt jo varattava riittävä rahoitus ajanjaksolle 2004—2007; lisää, että ympäristöä ja terveyttä koskevia hankkeita olisi pidettävä vuosia 2007—2010 koskevan seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman erityisosana ja niille olisi näin ollen myönnettävä riittävä rahoitus, jonka olisi oltava vähintään 300 miljoonaa euroa, kun otetaan huomioon suuret odotukset ja sosioekonomiset panokset ympäristöterveyden alalla; 35. kehottaa komissiota: - tiedottamaan parlamentille toimintasuunnitelmaan tehtävistä muutoksista ja niiden syistä; - tiedottamaan parlamentille säännöllisesti toimintasuunnitelman toteuttamisen edistymisestä; - esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen, jossa tarkastellaan toimintasuunnitelman tehokkuutta ja kustannusvaikuttavuutta ympäristön aiheuttamien terveysongelmien vähentämisen kannalta; 36. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. [1] Hyväksytyt tekstit, P5_TA(2004)0246. [2] EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26. [3] EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 786/2004/EY (EÙVL L 138, 30.4.2004, s. 7). --------------------------------------------------