EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.05.1997 
KOM(97) 217 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
MATKAVIESTINNÄN JA LANGATTOMAN VIESTINNÄN 
UUSISTA KEHITYSNÄKYMISTÄ 
Euroopan unionin haasteita ia valintoja 

I TIIVISTELMÄ 
Tässä tiedonannossa luodaan katsaus vuodelta 1994 olevan matkaviestintää ja 
henkilökohtaista viestintää koskevan vihreän kirjan1 jälkeiseen Euroopan yhteisön 
matkaviestinnän ja langattoman viestinnän markkinakehitykseen ja tarkastellaan 
matkaviestinnän ja langattoman viestinnän tulevaisuutta. Tällä tiedonnannolla myös 
vastataan vihreää kirjaa seuranneeseen neuvoston ja Euroopan parlamentin 
komissiolle esittämään pyyntöön laatia kertomus matkaviestinnän kehityksestä2. 
Tiedonannossa on otettu huomioon GSM:n ja siihen liittyvien digitaalisten 
viestintäpalveluiden markkinamenestys yhteisössä ja maailmanlaajuisesti, 
matkaviestinverkkojen lisääntyvä käyttö yksittäisten tietokoneiden välisissä ja 
Internet-yhteyksissä, satelliittivälitteisten henkttöviestintäjärjestelmien kehitys, 1. 
tammikuuta 1998 alkavaan televiestintämarkkinoiden vapautumiseen useimmissa 
jäsenvaltioissa tähtäävän lainsäädäntötyön merkittävä edistyminen sekä maailman 
kauppajärjestön WTO:n sopimus televiestinnän peruspalveluista. 
Näiden kehityssuuntien pohjalta viestintäteollisuus on luomassa strategista näkemystä 
seuraavan sukupolven digitaalisesta matkaviestinjärjestelmästä (josta Euroopassa 
usein käytetään lyhennettä UMTS (LTniversal Mobile Telecommunications System, 
yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä)). Tulevaisuuden palvelumallien 
yksityiskohtia ja käyttäjien asettamia vaatimuksia on vielä käsiteltävä, jotta 
kansallisella ja Euroopan tasolla voidaan päättää lainsäädäntöön, taajuuksiin ja 
standardointiin liittyvistä toimenpiteistä. 
Kun otetaan huomioon matkaviestinalan ennustettu nopea kasvu, sen lähentyminen 
älyverkkojen, multimedian sisältötuotannon, navigoinnin, sijainninmäärityksen ja 
niihin liittyvien lisäarvopalvelujen kanssa, mutta myös sen tuleva asema 
maailmanlaajuisessa televiestinnässä, tästä seuraavat lupaavat vientinäkymät, sen 
vaikutukset talouden kokonaissuorituskykyyn sekä sen työllistävä vaikutus ja 
laajemmat sosiaaliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset, voidaan todeta, että, 
"langattoman tietoyhteiskunnan" kehitykseen liittyvät poliittiset edut ovat 
monitahoisia ja huomattavan tärkeitä. 
Tällä tiedonannolla pyritään helpottamaan poliittista keskustelua pyytämällä 
lausuntoja keskeisistä kysymyksistä, jotka liittyvät sekä tuleviin kolmannen 
sukupolven järjestelmiin että niiden syntyä edistäviin olosuhteisiin. Nämä kysymykset 
ovat kiteytettyinä seuraavat: 
1 Green Paper on a common approach to mobile and personal communications in the European Union, 
COM(94) 145 final, 27.4.1994 
2 Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 19 päivänä toukokuuta 1995 (A4-0097/95; EYVL N:o 
C 151, 19.6.1995, s. 473) ja neuvoston päätöslauselma, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, matka-ja 
henkilökohtaisen viestinnän uusista kehitysnäkymistä Euroopan unionissa (95/C 188/02; EYVL N:o 
C 188, 22.7.1995, s. 3) 
1 CK 
Onko nyt oikea hetki laatia UMTS:n käyttöönottostrategia vai olisivatko nyt toteutetut 
lainsäädäntötoimet ennenaikaisia? 
Ollaanko Euroopassa käsitteellisellä tasolla samaa mieltä UMTS:stä tai kolmannen 
sukupolven matkaviestinnästä? Tuleeko kyseeseen uusi yksittäinen tekniikka vai joukko 
eri tekniikoihin perustuvia yhteentoimivia ratkaisuja? 
Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla olisi oltava UMTS:ään 
siirtymisessä? 
Miten UMTS voi vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? 
Miten voimme varmistua siitä, että "langatonta tietoyhteiskuntaa" kehitettäessä 
turvataan laajemminkin sosiaaliset ja yhteiskunnalliset edut? 
Tästä tiedonannosta saadun palautteen ja muiden asiaan liittyvien tekijöiden perusteella 
komissio tekee tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen 
toimenpiteistä. Lausunnot on toimitettava 15. heinäkuuta 1997 mennessä osoitteeseen: 
Euroopan komissio, pääosasto XEQ/A/l, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 
Bruxelles/Brussel, Jean-Eric de Cockborne (telekopio + 32 2 296 8391) tai sähköpostitse 
osoitteeseen: umts@bxl.dgl3.cec.be. 
-m- 1b 
SISÄLLYSLUETTELO 
TIIVISTELMÄ ii 
SISÄLLYSLUETTELO iv 
1. JOHDANTO 1 
2. NYKYTILANNE 5 
2.1. Matkaviestintä nykypäivän Euroopassa ja muualla maailmassa S 
2.2. Lainsäädäntö ja standardointi ovat olleet keskeisiä matkaviestinnän markkinoiden 
kehityssuuntauksia tukevia tekijöitä 6 
2.3. Markkinat ja tekniikka kehittyvät nopeasti 7 -
2.4. Maailmanlaajuiset ja alueelliset toimet tukevat tätä kehitystä 10 
3. MATKAVIESTINNÄN KEHITYSNÄKYMÄT: KESKEISET HAASTEET JA 
KYSYMYKSET 13 
3.1. Tulevaisuuden matkaviestinnän suuret haasteet 13 
3.2. UMTS:n uusi ympäristö 13 
3.3. Tulevaisuuden tärkeimmät päätökset: keskeiset kysymykset 14 
3.4. Kehitystä tukevien olosuhteiden luominen: viranomaisten asemaan liittyvät keskeiset 
kysymykset 16 
4. PÄÄTELMÄT 20 
LIITTEIDEN SISÄLLYSLUETTELO 22 
LIITE I: EUROOPAN MATKAVIESTINTÄ LUKUINA 23 
LIITE II: MATKAVIESTINTÄLAINSÄÄDÄNTÖ 26 
LIITE III: KATSAUS MATKAVIESTINNÄN TAAJUUKSIIN 28 
LIITE IV: LYHENNELUETTELO 32 
-IV-
O 
I 1. JOHDANTO 
Nykypäivän Eurooppaan on luotu matkaviestinnätte suotuisat olosuhteet ja se on 
saavuttanut aseman maailman matkaviestinnän eturintamassa 
Matkaviestintä on viiden viime vuoden ajan ollut televiestintämarkkinoiden 
nopeimmin kasvavia segmenttejä. Tätä osoittaa GSM-käyttäjien määrän3 ja alan 
sijoitusten ilmiömäinen kasvu. Vuonna 1992 kaupalliseen käyttöön otetusta GSM:stä 
ja siihen liittyvistä digitaalitekniikoista, DCS 1800:sta ja PCS 1900:sta, on tullut 
maailmanlaajuinen matkaviestinnän standardi, jota noudattavia palveluja tarjotaan 
lähes 200 verkossa yli 30 miljoonalle käyttäjälle yli sadassa maassa. GSM-
järjestelmien suurimpien asiakkaiden joukkoon on nousemassa Aasia, kun taas 
Yhdysvalloissa nopeaa suosiota on saavuttanut PCS-1900-järjestelmä 
Euroopassa on GSM, jonka tilaajat saavat yhdellä liittymällä kattavuusalueekseen 
koko Euroopan, käytännön esimerkki toimivasta Euroopan laajuisesta verkosta. Se 
on kehitetty teollisuuslähtöisesti asianmukaisen lainsäädännön ja oikein ajoitettujen 
standardien tuella. 
GSM.n räjähdysmäinen kasvu näkyy myös muiden matkaviestinjärjestelmien ja 
langattomien tekniikoiden jatkuvana käyttöönottona Euroopassa ja muualla 
maailmassa. Tällaisia ovat langattomat puhelimet, rakennusten sisäiset langattomat 
puhelin- ja tietokoneverkot, hakulaitteet sekä langattomien tekniikoiden käyttö 
paikallisliittymien markkinoilla kilpailussa yleistä kiinteää puhelinverkkoa vastaan. 
Satelliittivälitteisten henkilöviestintäjärjestelmien tulo markkinoille edistää sekin 
matkaviestinjärjestelmien käyttöönottoa4. Satelliittijärjestelmät mahdollistavat 
korkeatasoiset ja usein suurta siirtokapasiteettia vaativat yhteydet sellaisiin osiin 
maailmaa, joissa maanpäälliset verkot ovat alikehittyneitä, sekä myös 
kustannustehokkaan tavan kattaa oman mantereemme syrjäisimmät kolkat. 
Euroopan kansalaisille on hyötyä matkaviestinjärjestelmistä ja niiden välisestä 
kilpailusta 
Käyttäjät voivat nykyään olla yhteydessä toisiinsa riippumatta olinpaikastaan. 
Matkaviestintä ei enää ole liikemiesten tai paljon matkustavien etuoikeus, vaan tarjoaa 
jokaiselle mahdollisuuden puheluihin, telekopiointiin, sähköpostin lukemiseen ja 
Internetin käyttöön myös liikkeellä oltaessa. Matkaviestinnästä on tullut 
kaikenkokoisten yritysten keskeinen työkalu, mutta se on yleistymässä myös kodeissa, 
3 Tässä tiedonannossa GSMllä tarkoitetaan seuraavaa tekniikkakokonaisuutta: GSM 900, DCS 1800 
ja PCS 1900. Nämä kaikki tukevat samoja toiminteita ja palveluita. 
4 Edistääkseen ennakoivampaa ja johdonmukaisempaa lähestymistapaa sateiliittiviestimiässä komissio 
laati äskettäin asiakirjan Euroopan unionin toimintasuunnitelma: satelliittitietoliikenne 
tietoyhteiskunnassa, komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja 
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, KOM(97) 91 lopull., Bryssel, 5.3.1997 
ucfL 
ja tässä mielessä sillä on tärkeä yhteiskunnallinen ja taloudellinen merkitys5. 
Skandinaviassa useammalla kuin joka neljännellä on matkapuhelin, joskus jopa 
kiinteän liittymän asemesta. 
Matkaviestinverkot ja langattomat verkot tarjoavat myös todellisen vaihtoehdon 
puhelinyhtiöille ja erityisesti uusille markkinatulokkaille, jotka haluavat tarjota 
kustannustehokkaita yhteyksiä yrityksille ja kotitalouksille. Näin 
matkaviestinjärjestelmillä ja langattomilla järjestelmillä voidaan tuoda kilpailua myös 
suoraan paikallisliittymien tasolle. 
Kohti jokaiselle kansalaiselle ja yritykselle tarkoitettua langatonta 
tietoyhteiskuntaa 
Langattoman tietoyhteiskunnan mahdolliset hyödyt ovat ilmeisiä6. Komissio painotti 
tiedonannossaan yleispalveluista7, että "uusien vuorovaikutteisten palvelujen tulisi olla 
yhteisön kaikkien kansalaisten käytettävissä, jotta uusien tekniikoiden ja palvelujen 
edut ulottuvat sellaisille alueille kuin koulutus ja ammatillinen koulutus, 
terveydenhoito ja pääsy julkisiin tietoihin ". UMTS voi olla apuna tämän 
tulevaisuudennäkymän toteuttamisessa. 
Eurooppalaiset voivat hyötyä UMTS:stä sekä kansalaisina ja kuluttajina että työssään 
lisääntyneiden valinnanmahdollisuuksien, alhaisempien hintojen ja täydellisen 
liikkuvuuden myötä. Tämä mahdollistaa laajemman pääsyn viihdepalveluihin, 
helpottaa vanhusten ja vammaisten asemaa sekä tuo julkiset tietopalvelut ja 
postimyynnin ja telepankkien kaltaiset tapahtumakeskeiset palvelut yhä useampien 
ulottuville. 
Matkaviestinnän hyödyntäminen etätyöskentelyssä lisää työllisyyttä, liikkuvuutta ja 
kehitystä maa- ja syrjäseuduilla sekä parantaa yleisemminkin Euroopan teollisuuden 
kilpailukykyä. Tällä on todennäköisesti merkittävä työllisyyttä lisäävä vaikutus kaikilla 
alueilla Euroopan yhteisössä. 
Koska UMTS myös samalla toimii askeleena kohti langatonta tietoyhteiskuntaa, se 
tuo mukanaan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia haasteita, joita on käsiteltävä teknisten 
kysymysten rinnalla. 
5 Matkaviestintä voi esimerkiksi helpottaa etätyöskentelyä tai yhteyksiä vakituiseen toimipisteeseen 
matkoilla oltaessa. 
Ks. vihreä kirja Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - Ihmisläheisyys etusijalle, KOM (96) 389, 
24.7.1996, ja Tietoyhteiskunta: Euroopan unionin tehtävä, komission tiedonanto neuvostolle, 
Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, KOM (97)... annetaan 
piakkoin 
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle teleyleispalvelusta täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta, KOM (96) 73 lopull. 
13.3.1996 
2-
Kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmien haasteet 
Internetin kehittymisenä näkyneeseen televiestinnän, tietotekniikan ja julkaisutoiminnan 
lähentymiseen liittyy kiinteiden ja matkaviestinpalveluiden lähentyminen. Samalla 
televiestintä globalisoituu, kuten GSM:n lähes maailmanlaajuinen sijainnin 
seurantamahdollisuus osoittaa. Tämä johtaa sellaisten palvelujen lisääntyvään kysyntään, 
jotka kattavat datan-, äänen-ja kuvansiirron sekä kiinteissä että matkaviestinverkoissa. 
Teleteollisuus kehittelee parhaillaan strategisia suunnitelmia kolmannen sukupolven 
digitaalisista matkaviestinjärjestelmistä8. Tämänhetkisessä kehitystyössä Euroopassa 
keskitytään yleismaailmalliseen n^tloiviestmjärjestelmään (UMTS) ja maailmanlaajuiseen 
matkaviestintekniikoita käyttävään multimediaan (GMM). Nämä 
tulevaisuudensuunnitelmat ovat keskeisiä matkaviestinnän ja langattoman viestinnän 
kehitykselle Euroopassa. Ne ovat olennaisen tärkeitä myös tuotaessa 
matkaviestintätekniikkaa laajaan markkinakäyttöön, jossa kilpaillaan suoraan nykyisten 
kiinteän verkon operaattoreiden kanssa. Lisäksi niillä on suuri merkitys mahdollisesti 
yhdistettäessä kiinteitä ja langattomia verkkoja henkilökohtaisen viestinnän ympäristöjä 
muodostettaessa. Vaikka suuri osa UMTS:n yksityiskohdista on vielä auki, tiettyjä yleisiä 
tavoitteita on jo määritelty ETSIn kertomuksessa GMM:n standardoinnin suuntaviivoista9. 
ETSI kuvailee UMTSrää järjestelmänä, joka tarjoaa henkilökohtaisia maailmanlaajuisesti 
saatavilla olevia korkealaatuisia matkaviestinpalveluja, jotka täyttävät seuraavan kaltaiset 
tavoitteet: kiinteiden ja matkaviestinpalveluiden yhdistäminen, mikä sallii saman 
päätelaitteen käytön, multimediaominaisuudet, alhaiset kustannukset ja taajuuskaistojen 
tehokas käyttö10. 
Vaikka pääasiallisen sysäyksen UMTS:n kehittämiselle on tultava alan valmistajilta 
vastauksena käyttäjien tarpeisiin, Euroopan yhteisölle ja sen jäsenvaltioille on suuri haaste 
turvata suotuisa ympäristö, jossa tällaiset uudet ideat voivat kehittyä ja laajentaa GSM:n 
menestystä kolmannen sukupolven järjestelmissä. Tässä on Euroopan teollisuudelle 
merkittävä mahdollisuus, kun otetaan huomioon matkaviestinten ja niihin liittyvien 
palveluiden markkinoiden maailmanlaajuinen luonne. Tätä kehitystä on tarkasteltava 
suhteessa televiestintäalan yleiseen kehitykseen, johon liittyy Euroopan 
televiestintämarkkinoiden täydellinen vapauttaminen kilpailulle 1. tammikuuta 1998 lähtien 
sekä neuvottelujen saattaminen onnistuneesti päätökseen WTO:ssa. Nämä neuvottelut 
koskivat maailmanlaajuista televiestinnän peruspalveluiden tarjonnan vapauttamista ja 
tietotekniikkatuotteiden tullimaksujen asteittaista poistamista11. 
8 Analogisia matkaviestinjärjestelmiä pidetään ensimmäisen sukupolven tekniikoina, kun taas 
digitaaliset tekniikat, esim. GSM Euroopassa ja D-AMPS tai PCS 1900 Yhdysvalloissa edustavat 
toista sukupolvea. 
9 Global Multimedia Mobility (GMM) - A standardisation Framework, ETSIn asiakirja 
ETSI/TA24(96)45, lokakuu 19% 
10 Ks. jäljempänä kohta 2.4 
11 WTO GATS GBT (televiestinnän peruspalvelut) tehty 14. helmikuuta 1997; tietotekniikkasopimus 
(TTA), joka perustuu ministerien julistukseen (WTO:n ministerikokous Singaporessa 13. joulukuuta 
1996) ja jonka ITA-neuvotteluosapuolet allekirjoittivat Genevessä 26. maaliskuuta 1997. 
3-
Määriteltäessä UMTS:ltä odotettuja ominaisuuksia koskevat tarpeelliset yhteisön ja 
kansalhsen tason toimet on otettava huomioon tekijöitä, jotka heijastelevat vaihtelevia ja 
toisinaan keskenään ristiriitaisia asianosaisten tahojen eli vakiintuneiden 
matkaviestinverkon operaattoreiden ja mahdollisten uusien markkinatulokkaiden sekä 
laitevalmistajien ja käyttäjien etuja. Tähän olisi sisällyttävä muun muassa langattoman 
tietoyhteiskunnan sosiaaliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat sekä maailmanlaajuisten 
standardien kehitys. 
Tässä tiedonannossa komissio vastaa neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöön12 
laatia kertomus matkaviestinnän kehityksestä ja siirtymisestä kohti UMTS:ää, jonka ne 
esittivät matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän kehittämistä käsittelevää vihreää 
kirjaa koskevan lausuntokierroksen jälkeen. Jaksossa 2 luodaan katsaus n^rldtinoihin, 
lainsäädännöllisiin ja teknisiin suuntauksiin. Jaksossa 3 pyydetään eri kysymyksiä koskevia 
lausuntoja, joiden avulla voidaan paremmin hahmottaa tulevaisuuden UMTS:n 
peruspiirteitä ja toimenpiteitä, joita tarvitaan sen kehittämisen edistämiseksi. 
12 Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 19 päivänä toukokuuta 1995 (A4-O097/95; EYVL N:o 
C 151, 19.6.1995, s. 473) ja neuvoston päätöslauselma, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, matka-ja 
henkilökohtaisen viestinnän uusista kehitysnäkymistä Euroopan unionissa (95/C 188/02; EYVL N:o 
C 188, 22.7.1995, s. 3) 
2. NYKYTILANNE 
2.1. Matkaviestintä nykypäivän Euroopassa ja muualla maailmassa 
Euroopassa on tällä hetkellä yli 37 miljoonaa matkaviestinten käyttäjää (kuva LI). 
Näistä 25 miljoonaa käyttää digitaalista (GSM) ja 12 miljoonaa analogista \ 
järjestelmää. Lisäksi analogisia ja digitaalisia hakujärjestelmiä käyttää noin 4,5 
miljoonaa ihmistä. Matkaviestinjärjestelmien datapalveluiden käyttäjämäärät kasvavat 
Euroopassa nopeasti: määrän arvioidaan kasvavan nykyisestä noin 3 miljoonasta 
käyttäjästä (n. 1 prosentti väestöstä) 8 miljoonaan vuoteen 2000 mennessä. Tällä 
hetkellä matkaviestinten tilaajaliittymät edustavat noin 14 prosenttia kaikista 
liittymistä Euroopassa. Solukkopohjaisten nmtkaviestinjärjestelmien yleisyys on 
joissain jäsenvaltioissa jo 30 prosentin luokkaa (kuva 1.2). Euroopassa luvun 
arvioidaan kasvavan 40-50 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä13. 
Nykyään jokaisessa EU:n jäsenvaltiossa on käytössä vähintään kaksi digitaalista 
matkaviestinjärjestelmää (paitsi Luxemburgissa, joka kuitenkin pian myöntää toisen 
toimiluvan). DCS 1800 -järjestelmille on myönnetty 6 jäsenvaltiossa ja muita 
jäsenvaltioita koskee vaatimus myöntää tälle järjestelmälle toimilupia 1. tammikuuta 
1998 lähtien. Näiden digitaalisten järjestelmien lisäksi yhteisössä on käytössä 20 
analogista verkkoa, joiden piiriin edelleen kuuluu lähes kolmannes 
matkapuhelinliittymistä. 
Meneillään on asteittainen mutta nopeutuva siirtyminen analogisista digitaalisiin 
matkapuhelin-, data- ja liakupalveluihin, joskin monissa yhteisön jäsenvaltioissa 
analogiset verkot kuitenkin jatkavat tasaista kasvuaan, koska tavalliset käyttäjät 
tarvitsevat harvoin sijainnin seurantaa ja analogisten järjestelmien palvelupaketit ovat 
edullisempia. GSM on kuitenkin jo ohittanut analogiset palvelut käyttäjien määrässä 
Euroopassa (kuva 1.3). 
Vuonna 1992 kaupalliseen käyttöön otetusta GSM:stä on tullut maailmanlaajuinen 
matkaviestinnän standardi. GSM ja siihen liittyvät digitaaliteknologiat, DCS 1800 ja PCS 
1900, kattavat 187 verkkoa 103 maassa ja niillä on 32,7 miljoonaa käyttäjää. GSM-
järjestelmien suurimpien asiakkaiden joukkoon on nousemassa Aasia, jossa markkinoiden 
koon ja sopimusten määrän perusteella Kiina on merkittävin. Yhdysvalloissa on 
saavuttanut nopeaa suosiota PCS-1900-järjestelmä, jota käyttävät verkot kattavat tällä 
hetkellä lähes 100 % asutuksesta. 
Solukkojärjestelmien osalta tilanne on maailmassa tällä hetkellä sellainen, että useat eri 
tekniikat, sekä analogiset että digitaahset, kilpailevat asiakkaista. Tästä on miltei ainoana 
poikkeuksena Eurooppa, jossa GSM on nykyään ainoa digitaalinen järjestelmä. Niinpä 
maailmanlaajuinen sijainnin seuranta GSM-järjestelmän ulkopuolella on käytännössä 
13 Yksityiskohtaista markkinatietoa ja ennusteita on kahdessa komission teettämässä tutkimuksessa: 
Mobile Market Review, KPMG, marraskuu 1996 ja UMTS Market Forecast, Analysys/Intercai, 
helmikuu 1997 
mahdotonta ja toisinaan vaikeaa jopa kansallisellakin tasolla. Käyttäjän on matkustaessaan 
vuokrattava paikalliseen järjestelmään soveltuva päätelaite, mutta tästäkin huolimatta 
yhteyksien ylläpito saattaa tuottaa vaikeuksia. Tällainen järjestelmien välinen kilpailu on 
johtanut pyrkimyksiin luoda muuntuvia ja monikaistaisia päätelaitteita, jotka osaavat 
"puhua" näitä alueellisia eri "kieliä". 
2.2. Lainsäädäntö ja standardointi ovat olleet keskeisiä matkaviestinnän 
markkinoiden kehityssuuntauksia tukevia tekijöitä 
Matkaviestinpalvelujen synnyttäminen on alusta asti ollut yhteisön televiestintäpoUtiikan 
keskeinen teema. 1980-luvulla tehty sopimus GSM-palvelujen taajuusalueista ja aikataulu 
järjestelmän yhteensovitetusta käyttöönotosta yhteisössä14 olivat olennaisen tärkeitä 
luotaessa Eurooppaan otollista ympäristöä GSM- ja DCS 1800-palvelujen käyttöönotolle. 
Näitä päätöksiä tehtiin samanaikaisesti yksityiskohtaisen standardointityön kanssa, jota 
ETSI harjoitti CEPTin15 toiminnan ja GSM-aiesopimuksen pohjalta. 
Lisäksi komissio on digitaalisten matkaviestinten ja matkaviestinpalvelujen vuonna 1992 
tapahtuneen käyttöönoton jälkeen pyrkinyt ennalta varmistamaan, että niitä tarjotaan 
kilpaillussa ympäristössä16. Tästä syystä on varmistettu, että useimmissa jäsenvaltioissa on 
vähintään kaksi digitaalisten solukkojärjestelmien operaattoria, lupamenettelyt ovat 
avoimia, tasapuolisia ja syrjimättömiä, ja lupamenettelyin on luotu oikeudenmukaiset 
markkinaolosuhteet kilpailijoille erityisesti silloin, kun ne ovat tulleet markkinoille 
myöhemmin kuin ensimmäinen luvanhaltija, joka useimmissa jäsenvaltioissa on 
automaattisesti ollut kiinteän verkon operaattori17 (ks. myös liite H). 
Nyt useimmat valtiot suosivat tällaista kilpailua ja hyödyntävät yhä enemmän 
markkinalähtöisiä mekanismeja varmistaakseen mahdollisimman hyvän tasapainon palvelun 
laadun, yleisen edun ja valtion tulojen kesken. Myös taajuusalueiden huutokauppaa 
14 Katso neuvoston direktiivi, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, taajuusalueista, jotka varataan 
yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen 
yhteensovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, 87/372/ETY, EYVL N:o L 196, 17.7.1987, s. 85. 
Tämän direktiivin yhteydessä annettiin neuvoston suositus yleiseurooppalaisen yleisen 
solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitetusta 
käyttöönotosta yhteisössä, 87/371/ETY, EYVL N:o L 196,17.7.1987, s. 81 
15 Euroopan telehallintojen neuvottelukunta (Conférence Européenne des Postes et 
Télécommunications) 
16 Tilanteeseen ovat joissain jäsenvaltioissa vaikuttaneet myös pitkälle kehittyneet 
markkinointirakenteet Verkko-operaattoreista riippumattomien palveluntarjoajien olemassaolo on 
edistänyt palvelujen leviämistä ja innovatiivisten hinnoittelupakettien syntyä. 
17 Useissa tapauksissa komissio puuttui asiaan varmistaakseen, että toimilupaehtojen ollessa 
epäoikeudenmukaisia toteutettiin kilpailijan hyväksi kompensoivia toimenpiteitä. Katso komission 
päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 1996, GSM-matkapuheHntoiminnan toiselle toiminnan 
harjoittajalle Espanjassa asetetuista ehdoista, EYVL N:o L 76,18.3.1997 ja komission päätös, tehty 4 
päivänä lokakuuta 1995, GSM-matkapuhelinliikenteen toiselle toiminnanharjoittajalle asetetuista 
ehdoista Italiassa, EYVL N:o L 280,23.11.1995 
käytetään erityisesti Yhdysvalloissa tämän arvokkaana resurssina pidetyn voimavaran 
kohdentamiseksi taloudellisesti tehokkaalla tavalla18. Yhteisön lainsäädännössä 
tunnustetaan mahdollisuus kansallisiin toimilupamenettelyihin (eli taajuusalueiden 
kohdentamiseen) liittyviin maksuihin, joilla pyritään varmistamaan näiden resurssien 
optimaalinen käyttö, kuitenkin niin, että maksut ovat syrjimättömiä ja niillä pyritään 
edistämään innovatiivisten palveluiden ja kilpailun kehittymistä19. 
2.3. Markkinat ja tekniikka kehittyvät nopeasti 
Langattomien puhelinjärjestelmien ja solukkopohjaisten matkaviestinjärjestelmien 
keskeiset sovellukset ovat osittain päällekkäisiä 
GSM-pöhjaiseen digitaaliseen matkaviestinjärjestelmään siirtymisen lisäksi ovat rajallista 
liikkuvuutta tarjoavat langattomat järjestelmät kasvattaneet nopeasti suosiotaan. Tämän 
seurauksena langattomien sovellusten ja matkaviestinsovellusten päällekkäisyydet 
lisääntyvät. 
Euroopassa on kehitetty DECT-järjestelmä (Digital Enhanced Cordless Telephone) ja se 
on nyt kaupallisesti saatavilla (kuva 1.4). Tällaiset järjestelmät mielletään nykyään paljon 
muuksikin kuin rajoitettua liikkuvuutta asiakkaan kiinteistössä tarjoaviksi järjestelmiksi 
(johdottomat kotipuhelimet, langattomat puhelinvaihteet), koska niitä voidaan myös 
käyttää kiinteän verkon keskeisenä osana eli langattomana tilaajaliittymänä (WLL). 
Langattomat tilaajaliittymät ovat erittäin suosittuja Keski- ja Itä-Euroopassa, jossa niitä 
pidetään kustannustehokkaana tapana laajentaa kiinteän verkon palveluja kaupungeissa 
vuosien pituisten odotusaikojen lyhentämiseksi kuukausiksi ja viikoiksi. Esimerkiksi 
Unkarissa yli 200 000 kotitaloutta on liittynyt verkkoon juuri langattoman tilaajaliittymän 
välityksellä. Matkaviestintekniikoita on käytetty myös yhteisön harvaan asutuilla alueilla, 
esimerkiksi osissa Espanjaa, verkon kattavuuden täydentämiseksi tarjoamalla kiinteää 
puhelinyhteyttä langattoman hittymän välityksellä. Lisäksi GSM-pohjaisia ratkaisuja 
pidetään joissain Keski- ja Itä-Euroopan maissa vaihtoehtona langattomalle 
tilaajaliittymälle. 
Lisäksi DECTin kaltaiset digitaaliset langattomat järjestelmät tarjoavat käyttäjille 
rajoitetun liikkuvuuden (esim. rajoitettun kantoalueen; joissain järjestelmissä on myös 
rajoitettu mahdollisuutta siirtyä verkon solusta toiseen) edullisena vaihtoehtona 
täysipainoisille matkaviestinjärjestelmille, mikä saattaa olla kiinnostava vaihtoehto harvaan 
asutuilla alueilla. Muualla maailmassa myös PACS- (Public Access Cordless System, 
18 Yhdysvalloissa henkilökohtaisen viestintäpalvelujen taajuusalueiden huutokaupassa myönnettyä 
taajuusaluetta ei ole sidottu tiettyyn tekniikkaan. Tämän voidaan nähdä antavan markkinoilla 
toimijoille suuremman vapauden määrätä saamansa taajuusalueen käytöstä. Tästä syystä ainakin 
kolmea digitaaktekniikkaa (PCS 1800, D-AMPS ja IS-95/IS-54 CDMA) käytetään eri alueilla, eikä 
mahdollisuutta maanlaajuiseen sijainnin seurantaan voida taata. 
19 Ks. telepalvelualan yleisten valtuutusten ja yksittäisten toimilupien yhteisistä puitteista 10 päivänä 
huhtikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/13/EY 11 artiklan 2 
kohta, 
7-
yleisen televerkon johdoton sovellus) ja PHS (Personal Handyphone System, johdoton 
henkilöpuhelinjäijestelmä) -järjestelmät ovat huomattavan suosittuja. Tämä on nähtävissä 
erityisesti Japanin PHS-järjestelmässä, joka otettiin käyttöön vuonna 1995 ja jolla nyt on 
lähes 6 miljoonaa käyttäjää. Järjestelmää käytetään lähinnä edullisena rajoitetun 
liikkuvuuden tarjoavana palveluna (kuva 1.5). 
Matkaviestinnän ja langattomien tekniikoiden yhdistelmä tuo todellista kilpailua 
tilaajaliittymien markkinoille 
Sen lisäksi, että yleispalvelun tarjoamista laajennetaan sekä syrjäisillä että 
kaupunkialueilla, kilpailua voidaan laajentaa paikallisliittymiin yhdistämällä 
matkaviestinpalvelut, jotka on hinnoiteltu suoraan kilpailukykyisiksi yleisessä 
kiinteässä verkossa tarjottavien palvelujen kanssa, ja langattomien yhteyksien käyttö 
kodeissa ja yrityksissä. 
Useissa OECD-maissa ostetaan tällä hetkellä enemmän matkapuhelinliittymiä kuin 
kiinteän verkon liittymiä. Tämä kuvastaa sekä matkaviestinpalvelujen että kiinteän 
verkon palvelujen yleisyyttä kyseisissä maissa. Todennäköistä on, että yhä useammat 
käyttäjät korvaavat kiinteän liittymänsä matkapuhelimella. Matkaviestinverkot ja 
langattomat verkot saattavat siis lähitulevaisuudessa tarjota yhdessä 
kaapelitelevisioinfrastruktuurin (jos sellainen on olemassa) kanssa käyttäjälle 
todellisen vaihtoehdon vakiintuneen operaattorin verkolle. 
Satelliittivälitteiset matkaviestinjärjestelmät luovat mahdollisuuksia 
maailmanlaajuiseen sijainnin seurantaan ja nullä voidaan kattaa myös alueet, joiden 
tietoliikenneverkot ovat kehittymättömiä 
Tällä hetkellä maailmanlaajuisen matkaviestinnän mahdolhsuuden tarjoavat 
satelliittivälitteiset henkilöviestintäjärjestelmät (S-PCS), jotka toteutetaan parin vuoden 
kuluessa. Useimmiten niissä käytetään muuntuvia päätelaitteita, jotka tukevat sekä 
satelliittipalveluja että maanpäällisiä matkaviestinpalveluja. Sen lisäksi, että nämä 
järjestelmät antavat matkustaville käyttäjille mahdolhsuuden yhteydenpitoon myös 
sellaisilla maailman alueilla, joilla tietoliikenneverkot ovat suhteellisen kehittymättömiä, 
käyttäjät voivat niiden avulla myös päästä käyttämään laajakaistakapasiteettia. 
Digitaaliset matkaviestinpalvelut kehittyvät käyttäjien tarpeiden perusteella 
GSM-tekniikoiden kokonaisuus kehittyy edelleen vastaamaan käyttäjien tarpeita, 
jotka koskevat lisääntyvää liikkuvuutta sekä parempaa soveltuvuutta datan siirtoon ja 
Internet-pohjaisten palveluiden käyttöön20: 
• Kolmikaistainen GSM (Tribandphone) eli muuntuva päätelaite, joka toimii sekä GSM-
900, DCS-1800 että PCS-1900 ympäristössä, on parhaillaan kehitteillä. Se antaa 
käyttäjälle mahdollisuuden hyödyntää mitä tahansa näistä verkoista, jos asianmukaisista 
sijainnin seurantajärjestelyistä on sovittu. 
20 Ks. esim. UMTS Market Forecast, Analysys/Intercai, helmikuu 1997 
8-
Muuntuvat GSM/PHS ja GSM/CDMA laitteet on jo kehitetty ja esitelty. Japanissa 
kehitetään lisäksi GSM- ja PHS-tekniikoita lähentävää infrastniktuurimallia. 
GSM:lle kehitetään uusia multimediatoiminteita nykyisten puheen- ja datansiirron (9,6 
Kbit/s) sovellusten lisäksi21. Yksi tällainen kehityskohde on äskettäin standardoitu 
HSCSD-menetelmä (High Speed Circuit-Switched Data), jota käyttävää laitteistoa on 
tarkoitus olla saatavilla vuoteen 1999 mennessä. 
Internetin matkaviestinkäytön (Mobile Internet) ketottyminen on olennaisen tärkeää 
matkaviestinpalvelujen ja langattomien palvelujen tulevan käyttöönoton kannalta. 
Parhaillaan pyritään laajentamaan matkaviestinten multimediaan liittyviä 
käyttömahdolhsuuksia22 ja parantamaan yhteensopivuutta Internet-yhteyskäytäntöön 
perustuvien Internet-palvelujen kanssa 23. Internet-yhteyskäytäntöön perustuvien 
palveluiden yhdistyminen langattomiin palveluihin on jo nähtävissä uudessa GPRS-
standardissa.(General Packet Radio Service), jonka on tarkoitus valmistua ETSIssä 
vuonna 1998 ja johon liittyvien tuotteiden on tarkoitus valmistua vuoteen 2000 
mennessä. 
Maailmanlaajuiset kehityssuuntaukset tukevat maailman eri osien moninaisia 
strategisia etuja 
Eri puolilla vallinneet kehityssuuntaukset matka- ja langattomassa viestinnässä ja 
satelliittivälitteisissä henkilöviestinnän palveluissa eivät ole yksittäisiä ilmiöitä, vaan ne on 
nähtävä osana suurempaa strategista kokonaisuutta. 
Matkaviestintämarkkinoiden ennakoitu muuntuminen yrityksiin ja marginaalisiin 
käyttäjäryhmiin painottuneista markkinoista laajoiksi kulutusmarkkinoiksi on jo 
nähtävissä. Japanissa tämä on saanut kulutusmarkkinoilla yleensä vahvoilla olevat 
kulutuselektroniikkayritykset lähtemään mukaan matka- ja langattoman viestinnän 
markkinoille. Nämä yritykset panostavat nyt viimekädessä laajoille maailmanmarkkinoille 
suunnattavien uusien viestintäjärjestelmien (esim. johdoton puhelinjärjestelmä PHS), 
laitteistojen ja kannettavien päätelaitteiden suurtuotantoon. 
Yhdysvalloilla on etunaan vahva asema satellhttiviestinnässä, mikä johtuu suurelta osin 
maanpuolustussyistä tälle alalla viime vuosikymmeninä suunnatuista suurista resursseista. 
Uudet kaupalliset toimintamuodot, esim. Iridium ja Teledesic, hyödyntävät tätä vahvuutta 
ja ovat jo rakenteilla tai suunnitteluvaiheessa. Iridiumissa, jonka on tarkoitus olla 
kaupallisessa käytössä vuoteen 1998 mennessä, keskitytään lähinnä matkaviestinkäyttöön, 
21 Suurempi siirtonopeus on mahdollinen käytettäessä useita aikavälejä, mutta tällainen kehitys 
edellyttäisi lisää kaistanleveyttä. Usean aikavälin GSM on parhaillaan kehitteillä. 
22 Mobile Data Initiative (MDI) -hankkeeseen on liittynyt monia laitteistovalmistajia ja operaattoreita. 
Hankkeen tarkoituksena on testata erilaisia GSM-ympäristössä tapahtuvan mikrotietokoneiden (myös 
kannettavien) välisen tiedonsiirron yhteyskäytäntöjä. 
23 Valmistajien keskuudessa tuntuu olevan syntymässä yksimielisyys siitä, että Internet-
yhleyskäytännöstä (TCP/IP), johon Internet-palvelut jo nykyään perustuvat, voisi tulla tulevaisuuden 
johtava siirtoyhteyskäytäntö multimediapalveluille ja -sovelluksille. 
kun taas Teledesic tähtää paljon pitemmälle ja pyrkii luomaan satelhittivähtteisen 
maapalloa ympäröivän tiedon valtatien, joka voi tehdä maanpäälliset verkot 
tarpeettomiksi. 
Euroopan on pysyttävä ajan tasalla näiden maailmanlaajuisten kehityssuuntausten suhteen 
ja hyödynnettävä vahvuuksiaan, joita ovat esimerkiksi GSM-tekniikoiden lähes 
maailmanlaajuinen kattavuus ja Euroopan perinteisesti hyvä kyky integroida 
viestintäjärjestelmiä. 
2.4. Maailmanlaajuiset ja alueelliset toimet tukevat tätä kehitystä 
Maailmanlaajuiset toimet (ITU) 
• Vuoden 1992 WARC-konferenssissa varattiin FPLMTS-järjestelmälle24, johon 
sisällytettiin myös satelliitteja käyttävät järjestelmät, 230 Mhz kaistatilaa taajuusalueilta 
1885-2025 ja 2110-2200 MHz. Tämä johti siihen, että tällä hetkellä Eurooppa ja Japani 
ovat varanneet kolmannen sukupolven maanpäällisille matkaviestinpalveluille samat 
taajuusalueet, kun taas Yhdysvaltojen ratkaisu poikkeaa tästä. WARCissa kuitenkin 
varattiin taajuuksia matkaviestinpalveluille yleensä eikä minkään yhdistetty tiettyjä 
taajuuksia tiettyihin tekniikoihin. Näin ollen Yhdysvalloissa on osa taajuusalueesta 
myönnetty toisen sukupolven järjestelmille, joita siellä yleisesti kutsutaan PCS-
järjestelmiksi. Tällainen kehitys vaikuttaa todennäköisesti mahdollisuuksiin varata 
UMTS:lie koko maailmassa yhteinen taajuusalue. Tämä taas saattaa johtaa 
markkinoiden pirstoutumiseen, mikä vaikeuttaa UMTS:n kehittymistä 
maailmanlaajuiseksi järjestelmäksi. 
• Kansainvälisessä teleliitossa (ITU) kehitellään parhaillaan IMT2000-järjestelmää 
(International Mobile Telecommunications 2000), joka aikaisemmin tunnettiin nimellä 
FPLMPS. Tarkoitusta varten on perustettu erityinen työryhmä (TG8/1), jossa 
keskustellaan eri puolilta maailmaa tulevista tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmiä 
koskevista ehdotuksista. Tässä yhteydessä Euroopan yhteinen etu kärsii kuitenkin 
yhdenmukaisuuden ja yhteisten näkemysten puutteesta, kun otetaan huomioon tietyt 
kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmien yksityiskohtia koskevat 
epävarmuustekijät. 
• Euroopan yhteisön, Yhdysvaltojen ja Japanin sääntelyviranomaisten ja teollisuuden 
välinen säännöllinen vuoropuhelu tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmistä on jatkunut 
FAMOUS-kokouksissa25. 
Euroopanlaajuiset toimet 
24 FPLMTS: Future Public Land Mobile Telecommunications System. ITUn standardoinnissa tämä 
kirjainyhdistelmä on korvattu lyhenteellä IMT2000 (International Mobile Telecommunications 2000) 
25 FAMOUS: Future Advanced Mobile Universal System perustettiin vuonna 1991 Yhdysvaltojen, 
Japanin ja EU:n viranomaisten välisessä vuotuisessa kokouksessa, jollaisissa keskustellaan 
tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmistä erityisesti yhteensopivuutta silmällä pitäen. 
-10 
• 
• Matkäviestinmarkkinoiden maailmanlaajuiseen kasvuun liittyvissä asioissa valmistajat, 
operaattorit, tutkimuslaitokset ja tiedeyhteisöt ovat harjoittaneet merkittävää tutkimus-
ja kehitystyötä varsinkin Euroopan yhteisön tutkimusohjelmissa, joita ovat esim. RACE 
(kehittyneen televiestintätekniikan tutkimus ja kehitys Euroopassa) ja ACTS 
(kehittyneet televiestintätekniikat ja -palvelut). Vuosina 1991-1998 suunnataan noin 
180 miljoonaa ecua yhteisön rahoitusta matkaviestinnän, langattoman ja 
henkilökohtaisen viestinnän tutkimukseen ja kehitykseen, johon kuuluvat sekä 
maanpäälliset että satelliittivälitteiset järjestelmät. 
Euroopassa on valmistajien laajalla tuella ja komission avustuksella perustettu UMTS-
yhteistyöelin (UMTS Forum), jossa on mukana suuri joukko asianosaisia kehittämässä 
UMTS:ää koskevia strategioita26. Yhteistyöelin kehittelee yhteistä näkemystä 
UMTS:stä ja pyrkii kokoamaan tarkkoja valmistajien ja käyttäjien asettamia 
vaatimuksia, joihin kuuluvat myös taajuusalueisiin liittyvät erityistarpeet. Ensimmäinen 
kertomus on tarkoitus julkaista kesäkuuhun 1997 mennessä. 
Euroopan radioviestintäkomitea ERC (European Radio Communications Committee) 
on äskettäin julkistanut UMTS:n käyttöön tulevista taajuuksista päätösehdotuksen, 
josta pyydetään CEPTin osallistujavaltioilta lausuntoja. Siinä ehdotetaan, että 
taajuusalueet 1900-1980 MHz, 2010-2025 MHz ja 2110-2170 MHz varattaisiin 
maanpäällisille UMTS-sovelluksille. Lisäksi ehdotetaan, että ainakin kaksi 30 Mhz:n 
kaistaa vapautetaan 1. tammikuuta 2000 mennessä. Vaatimukset lisätaajuuksien 
vapauttamisesta kyseisillä taajuusalueilla riippuvat markkinakysynnästä. 
Määräaika päätöstä koskeville lausunnoille on 30. toukokuuta 1997. Annetut lausunnot 
huomioon ottava lopullinen päätös on tarkoitus tehdä kesäkuussa. Päätös sitoo vain 
sen allekirjoittaneita maita. 
ETSIssä on määritelty tiettyjä väljiä vaatimuksia kolmannen sukupolven päätelaitteiden 
ja verkkojen ominaispiirteistä. UMTS:n määrittelytyötä on tehty jo muutamia vuosia. 
ETSI julkisti äskettäin multimedian maailmanlaajuisen liikkuvuuden käsitteensä, 
GMM:n (Global Multimedia Mobility). Tämä käsite on tärkeä tekijä UMTS:n 
määrittelyssä. On ehdotettu työsuunnitelmaa, jossa UMTS kehitettäisiin kahdessa 
vaiheessa, joista ensimmäinen johtaisi UMTS-palvelujen käyttöönottoon vuoteen 2002 
mennessä. Ensi vuoden alkupuolella odotetaan tehtävän merkittäviä päätöksiä 
UMTS:ssä käytettävistä ilmarajapinnoista. 
26 UMTS-yhteistyöclin perustettiin muodollisesti 16. joulukuuta 1996 jatkamaan UMTS-erityisryhmän 
(UMTS Task Force) työtä. Yhteistyöelin kokoaa yhteen sääntelyviranomaiset, operaattorit, 
laitteistovalmistajat, satelliittipalveluja tarjoavat yritykset ja muut asianosaiset sekä ETSIn, EROn ja 
ETOn kaltaiset järjestöt. Toimintaa rahoittavat yhteistyöelimen 70 jäsentä, ja sen vuotuinen budjetti 
on noin 500 000 ecua. 
11 
ETSIn asettamat tavoitteet UMTS:lle 
1. Kotitalouksille ja toimistokäyttöön 
tarjottavien palvelujen ja 
matkaviestinpalvelujen yhdistäminen 
yhdeksi järjestelmäksi, jossa käytetään 
samaa päätelaitetta 
2. Puheen- ja palvelunlaatu vähintään 
nykyisten kiinteiden verkkojen tasoa. 
Huomioon on otettava myös turvallisuus, 
jota ei voida laiminlyödä matkaviestinnässä 
3. Palveluissa valmius käyttää multimediaa 
4. Palveluntarjonta ja verkkotoiminnot 
erotettu toisistaan 
5. UMTS:n käyttäjän numero riippumaton 
verkon tai palvelun tarjoajasta 
6. Kapasiteetti ja mahdollisuudet koko 
väestön palvelemiseksi 
7. Maailmanlaajuinen aukoton kattavuus 
radioteitse saavutettavissa 
8. Kapasiteetti radioteitse jopa 2 Mbit/s 9. Siirtokapasiteetin joustava 
käyttömahdollisuus tietyllä 
taajuusalueella eri verkkojen ja 
liikennetyyppien mukaan 
10. Taajuuskaistojen tehokas käyttö 
11 .Suoran satelliittiyhteyden luominen 
suurille käyttäjämäärille 
12. WARC '92 taajuuskaistojen käyttö 
(1885-2025 ja 2110-2200 MHz) 
13. Edulliset palvelut ja päätelaitteet 
14. Henkilökohtaisen käyttöönoton ja 
käytön, helppous 
15. Joustavuus uusien palveluiden ja 
teknisten ominaisuuksien käyttöönotossa 
16. Soveltuvuus eri tarpeisiin: julkinen, 
yksityinen, peruspuhelinliikenne ja 
kehittyneen televiestinnän multimedian 
laajakaistapalvelut __ 
Lähde: ETSI TA 24, report on Global Multimedia Mobility (GMM) 
12-
3. MATKAVIESTINNÄN KEHITYSNÄKYMÄT: 
KESKEISET HAASTEET JA KYSYMYKSET 
3.1. Tulevaisuuden matkaviestinnän suuret haasteet 
Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus on tärkeää Euroopan taloudelle, koska se on 
merkittävä ja kasvava osa teollista toimintaa. Ala on myös keskeinen tuotantoprosessien, 
tuotteiden ja palveluiden tulevan kilpailukyvyn kannalta sekä perusta kehittyvälle 
tietoyhteiskunnalle. Jos Eurooppa aikoo ottaa täyden hyödyn GSM:n menestyksestä, sen 
on vastattava kahteen haasteeseen: 
on vastattava käyttäjien muuttuviin matkaviestintää koskeviin tarpeisiin 
on edelleen kehitettävä matkaviestinnän kilpailukykyä edistäviä olosuhteita 
Näiden päämäärien saavuttaminen ei ole tärkeää ainoastaan televiestintäalalle, vaan myös 
koko talouden kannalta. Euroopan matkaviestintäteollisuuden kilpailukyvyn parantaminen 
auttaa myös sitä itseään hyödyntämään johtavaa asemaansa matkaviestinnän tekniikoiden 
ja palvelujen maailmanmarkkinoilla. 
3.2. UMTS:n uusi ympäristö 
Ympäristö GSM:n alkuaikoina 
(80-luvun loppupuoli) Nykyinen ympäristö 
(90-luvun loppupuoli) 
pienet markkinat 
marginaaliset markkinat erityiskäyttäjille 
ainoastaan äänen siirto 
verkko-operaattoreilla monopoliasema 
matkaviestintä yksittäisenä palveluna 
(vain maanpäällinen) 
alueelliset markkinat 
innovaatioiden tekninen rajallisuus johti 
korkeisiin kustannuksiin ja suppeaan 
palvelujen määrään suuret markkinat 
kuluttajamarkkinat, yleinen palvelu 
monenlaisia palveluja (valikoima laajenee) 
kilpailu (kahdesta kolmeen kansallista 
verkkoa useimmissa jäsenvaltioissa ja 
määrä lisääntyy) 
palvelujen yhdistyminen 
(kiinteiden verkkojen ja satelliittipalvelut, 
maanpäällinen matkaviestintä,) 
maailmanlaajuisesti kilpaillut markkinat 
uusien teknisten mahdollisuuksien 
valikoiman laajeneminen (parempi 
yhdistettävyys, tiedonpakicaamistekniikat, 
taajuuksien tehokas käyttö, energiansäästö) 
johtavat halvempiin palveluihin ja laitteisiin 
Pyrittäessä tasoittamaan polkua onnistuneelle siirtymiselle toisen sukupolven järjestelmistä 
kolmannen sukupolven tekniikoihin, voidaan ottaa oppia analogisista tekniikoista 
13 
GSM ään siirtymisen alkuvaiheista. Samalla on kuitenkin muistettava, miten rajusti 
matkaviestinnän ympäristö on muuttunut viiden viime vuoden aikana. Kaikenlaiset 
siirtymisstrategiat on suunniteltava tätä taustaa vasten. 
Ympäristön muuttuminen aiheuttaa sen, että kolmannen sukupolven järjestelmiin 
siirtymiselle on useita mahdollisia malleja, jotka saattavat merkitä vaihtoehtoisia tai 
toisiaan täydentäviä tapoja matkaviestintäalan muotoutumiselle tulevaisuudessa. 
Alan oikein ajoitetut päätökset (investointien kohdentamisesta, tarjottavista palveluista, 
kohdemarkkinoista, painottumisesta nykyisten palvelujen kehittämiseen tai 
innovatiivisempiin lähestymistapoihin) ovat olennaisia määriteltäessä todelUsuudessa 
tapahtuvaa muutosta. Kun otetaan televiestintäalan erityispiirteet huomioon (esim. 
verkkojen yhteensopivuuden tarve, rajallisten resurssien kohdentaminen) viranomaisilla on 
erityisen suuri vastuu varmistaa, että tarpeelliset päätökset tehdään kyseisten palvelujen 
kehittämisen edistämiseksi ja kilpailukykyisen eurooppalaisen teollisuuden synnyn 
helpottamiseksi. 
Tarvitaan selkeä ja suhteellisen yksityiskohtainen kuva jatkokehityksestä, ennen kuin 
voidaan päättää Euroopan tasolla mahdollisesti tarvittavista toimenpiteistä, joilla 
edistetään matkaviestinnän ja langattoman viestinnän kehitystä tulevaisuudessa. 
3.3. Tulevaisuuden tärkeimmät päätökset: keskeiset kysymykset 
UMTS-lainsäädäntöä koskeviin päätöksiin liittyy viisi keskeistä kysymystä. Ne käsittelevät 
lähinnä ajoitusta, noudatettavaa menettelytapaa ja niitä vaikutuksia, joita päätöksillä 
mahdollisesti on Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn. 
Onko nyt oikea aika määritellä UMTS:n käyttöönottostrategia vai olisivatko 
lainsäädännölliset toimet nyt ennenaikaisia? 
Näyttää selvällä, että käyttäjien muuttuvat odotukset varsinkin multimediapalvelujen 
aloilla tuovat uuden ulottuvuuden tarvittaviin palveluihin. Se, että uusia tekniikoita on 
olemassa ja ne voidaan jo esitellä, ei kuitenkaan takaa sitä, että markkinat hyväksyvät 
uudet palvelut tai että käyttäjät edes tarvitsevat niitä. Tämän perusteella tuntuisi 
olevan viisasta välttää liian aikaisia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. Toisaalta 
loimien viivästyttäminen saattaa haitata UMTS:ään siirtymistä ja mahdollisesti 
vaarantaa alan eurooppalaisen teollisuuden nykyisen johtoaseman 
Ollaanko Euroopassa yhtä mieltä UMTS.n käsitteestä tai kolmannen sukupolven 
matkaviestinnästä? Tuleeko kyseeseen yksittäinen uusi tekniikka vai joukko 
yhteentoimivia, eri tekniikoihin perustuvia ratkaisuja? 
Kykyinen GSM-sukupolvi kehittyy edelleen vähitellen tarjoamaan käyttäjille parempia 
ja uudenlaisia palveluita nykyisellä tekniikalla samalla kun uusia teknisiä 
mahdollisuuksia vähitellen hyödynnetään. Tapahtuuko siirtyminen seuraavan 
sukupolven matkaviestinpalveluihin GSM-tekniikan asteittaisten parannusten kautta 
vai edellyttääkö se jossain vaiheessa siirtymistä uuteen järjestelmään, joka jo 
lähtökohtaisesti tarjoaa suurempaa siirtokapasiteettia ja -nopeutta? Voisiko syntyä 
välimuotoja, joissa yhdistyy osia kummastakin lähestymistavasta, ja joista on 
esimerkkinä erilaisten ilmarajapintojen käyttö yhteisen integrointijärjestelmän 
puitteissa? Suunnitellaanko UMTS kokonaisvaltaiseksi järjestelmäksi, josta käyttäjät 
14 
valitsevat haluamansa osapalvelut vai joukoksi teknisiä ratkaisuja, jotka 
yhteentoimivuudestaan huolimatta edellyttävät erilaisten päätelaitteiden käyttöä? 
• Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla olisi oltava UMTS:äan 
siirtymisessä? 
On selvää, että yksityisen sektorin on otettava ohjat käsiinsä luotaessa uutta 
matkaviestinnän ympäristöä. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen asemaan, 
joka kansallisilla ja yhteisön viranomaisilla voi olla luotaessa ympäristöä, joka voisi 
edistää uusien järjestelmien markkinalähtöistä kehitystä ja käyttäjille suurempaa 
valinnanvapautta alhaisempaan hintaan. Miten yksimielisiä UMTS.n määritelmästä 
on oltava Jotta tarpeelliset poliittiset päätökset saadaan tehtyä? w 
• Miten UMTS voi vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? 
Pitäisikö taajuuksien varaamisessa asettaa UMTS etusijalle muiden 
matkaviestintätekniikoiden ja langattomien tekniikoiden kustannuksella? Jos näin 
tehtäisiin, miten se vaikuttaisi Euroopan mahdollisuuksiin ylläpitää 
maailmanlaajuisesti kilpailukykyistä televiestintäteollisuutta? 
Markkinat kehittyvät kaikkialla maailmassa äärimmäisen nopeasti. Tähän liittyy sekä 
matkaviestinjärjestelmien ja langattomien järjestelmien kehityssuuntauksia että 
Internetin matkaviestinkäyttöön liittyviä kehityssuuntauksia. Mikä olisi tässä suhteessa 
paras ajankohta UMTS:n käyttöönotolle? Ovatko ETSIn ehdottamat päivämäärät 
(UMTS:n kokeilukäyttö vuoteen 2002 mennessä ja täysimittainen käyttöönotto vuoteen 
2005 mennessä) sopivia? 
• Miten voimme varmistua siitä, että 'langatonta tietoyhteiskuntaa' 
turvataan laajemminkin sosiaaliset ja yhteiskunnalliset edut? kehitettäessä 
Matkaviestintää ja langatonta viestintää pidetään tärkeinä välineinä tuotaessa 
tietoyhteiskuntaa suurille kuluttajamarkkinoille. Tarvitaanko "langattoman 
tietoyhteiskunnan" kestävän kehityksen ohjaamiseksi lisätoimia, ja jos tarvitaan, niin 
mihin seikkoihin olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota? Tarvitaanko esimerkiksi 
lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikilla Euroopan kansalaisilla on 
mahdollisuus käyttää näitä uusia palveluita ja tekniikoita? Miten euroopanlaajuista 
sijainnin seurantaa, joka on yksi GSM:n merkittävimmistä saavutuksista, voitaisiin 
laajentaa koskemaan myös tulevaisuuden matkaviestinnän multimediajärjestelmiä? 
"Langattoman tietoyhteiskunnan" toteutuminen riippuu myös suuren yleisön 
käsityksestä langattomien viestimien käytön turvallisuudesta Suunnitteilla on 
lisätutkimuksia tarkemman tiedon saamiseksi tässä asiassa.27 
27 Komissio on parhaillaan luomassa tutkimusohjelmaa matkapuhelimien käytön mahdollisista 
terveysvaikutuksista. Näin noudatetaan riippumattoman monitieteellisen asiantuntijaryhmän 
viimevuotisia suosituksia, joiden mukaan nykyisen tutkimuksen ja tieteellisen kirjallisuuden 
perusteella ci voida todeta terveysriskin lisääntyneen. Tiedot ovat kuitenkin riittämättömiä, jotta tässä 
vailicssa voitaisiin tehdä varmoja johtopäätöksiä. Suositusten mukaan lisätutkimuksia tarvitaan 
erityisesti lämpösäteilyyn liittyvistä vaikutuksista. 
-15-
3.4. Kehitystä tukevien olosuhteiden luominen: viranomaisten asemaan 
liittyvät keskeiset kysymykset 
Lainsäädäntö: 
Euroopan yhteisössä on luotu kattavat lainsäädännölliset puitteet, joilla varmistetaan 
televiestintäalan täydellinen vapautuminen 1. tammikuuta 1998 lähtien. Lainsäädäntöä 
sovelletaan sekä kiinteän että matkaviestinverkon palveluihin. Kyseinen lainsäädäntö on 
suunniteltu tekniikoiden suhteen neutraaliksi sekä teknisten uutuuksien ja 
markkinasuuntauksien kannalta tarpeeksi joustavaksi. UMTS:ää silmällä pitäen 
lainsäädäntöä olisi kuitenkin tarkasteltava sen selvittämiseksi, edellyttääkö UMTS 
keskipitkällä aikavälillä uudenlaisia lainsäädännöllisiä toimia: 
Edellyttääkö UMTS lisämuutoksia tielainsäädäntöön yleensä? 
Kattava ja ennakoitavuutta turvaava sisämarkkinoiden kilpailua koskeva 
lainsäädäntö käsittää lupamenettelyn, yhteenliittämisen, yleispalvelun sekä 
numeroiden ja taajuuksien varaamisen keskeiset kysymykset. Tarkoitus on luoda 
sellaisiin yrityksiin sovellettavaa lainsäädäntöä, jotka tarjoavat palveluja 
kiinteiden ja langattomien yhteyksien ja matkaviestinverkon kautta. Tärkeimpänä 
toimenpiteenä on oltava yhteisön nykyisen lainsäädännön tehokas saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä tehokas ja oikein ajoitettu Euroopan 
radioviestintäkomitean kanssa tehtyjen taajuuksia koskevien päätösten 
toimeenpano. 
Tämän lainsäädännön keskeisiä periaatteita on luoda innovatiivisten palvelujen 
tarjoamista edistävät olosuhteet. Tarkoitus on myös vapauttaa taajuuksien ja 
toimilupien jakomenettely estämällä jäsenvaltioita automaattisesti myöntämästä 
toimilupia nykyisille operaattoreille ja toisaalta estämällä tällaisten operaattorien 
automaattinen poissulkeminen jaettaessa toimilupia uusille 
matkaviestinjärjestelmille lukuun ottamatta tilannetta, jossa tällaiset rajoitukset 
ovat perusteltuja määräävän markkina-aseman synnyn tai vahvistumisen 
ehkäisemiseksi jo olemassa olevilla markkinoilla. Yleispalvelun tarjontaan 
liittyviä seikkoja on markkinakehityksen valossa mahdollisesti tulevaisuudessa 
ehkä tarkasteltava markkinakehityksen perusteella uudelleen. 
Liittyykö UMTS:ään erityisiä kilpailukysymyksiä, joita olisi käsiteltävä Euroopan 
tasolla? 
Yksi tärkeimmistä oikeudenmukaisen markkinakilpailun kysymyksistä liittyy 
sijainnin seurantaan. Ainakin käyttöönoton alkuvaiheessa UMTS-järjestelmissä 
on ehkä sovellettava GSM-verkkoja hyödyntävää sijainnin seurantaa, jotta 
saavutetaan riittävä kansallinen ja kansainvälinen kattavuus. Operaattoreiden 
välisiin kaupallisiin sopimuksiin perustuvat esteet sijainnin seurantajärjestelyille 
UA/fTS-operaatloreiden kanssa olisivat merkittävä haitta UMTS-järjestelmien 
käytölle. Kyseessä saattaisi myös olla -yhteisön perustamissopimuksen 
-16-
kilpailusäännöissä tarkoitettu kilpailua rajoittava menettely. Myöhemmässä 
vaiheessa sijainnin seuranta saa uusia ulottuvuuksia sitä mukaa, kun kiinteän 
ja/tai matkaviestinverkon eri palvelusegmentit lähentyvät toisiaan. Tämä 
edellyttää sijainnin seurantajärjestelyjen huolellista tarkkailua.. 
UMTS:n taajuuksia koskevat kysymykset: 
» Millaisia ovat UMTS:n taajuusvaatimukset? Millaisia päätöksiä olisi UMTS:n suhteen 
tehtävä taajuuksien varaamisesta? 
Vuoden 1992 WARC-konferenssissa mcUkaviestinnälle varattujen taajuusalueiden 
perusteella näyttää siltä, että UMTS:n eurooppalaisen ja maailmanlaajuinen 
kehityksen kannalta on ensiarvoisen tärkeää aikaisessa vaiheessa määritellä sille 
tarkat taajuusalueet. Tässä asiassa komissio seuraa tiiviisti edellä mainittua Euroopan 
radioviestintäkomitean päätösehdotusta koskevia lausuntoja ja reaktioita. 
Näkemykset toisen sukupolven järjestelmien taajuuksien jakamisesta ovat olleet 
erilaisia Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Oikeaan aikaa tehty päätös GSM-taqjuuksien 
varaamisesta ja näiden taajuuksien vapauttaminen ennalta sovittuna ajankohtana 
jäsenvaltioissa oli olennaisen tärkeää GSM:n menestyksen kannalta Toisaalta 
Yhdysvalloissa muutama digitaalistandardi kilpailee vielä keskenään, ja PCS-
taajuuksien toimilupia ei ole sidottu tietyn tekniikan käyttöön. Millainen tasapaino 
pitäisi saavuttaa UMTS-taajuuksien aikaisen varaamisen ja sen välillä, että tilanne 
pidetään avoimena tulevien matkaviestinjärjestelmien väliselle kilpailulle mahdollisia 
innovaatioita, parempaa palvelunlaatua ja valinnanmahdollisuuksien lisääntymistä 
silmällä pitäen? Mihin mennessä päätöksiä taajuuksista tarvitaan? Pitäisikö 
taajuuksien jaon perustua palveluihin (esim. matkaviestinnän multimediapalveluihin) 
vai käytettyyn tekniikkaan (eli mahdollistettaisiinko vain yksi vai useampia 
yhteensopivia tekniikoita)? 
• Mitä Eurooppaa koskevia painopistealueita voidaan määritellä UMTS:lle tulevia 
WRC-konferensseja varten? 
Vaikka vuoden 1992 WARC-konferenssissa jo tehtiinkin tärkeitä FPLMTS:n 
taajuuksia koskevia päätöksiä, huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että UMTS:n 
kehityksen perusteella kehitetään selkeä eurooppalainen näkökulma ennen tulevia 
WRC:n kokouksia. Selkeät päätökset taajuuskaistoista ovat olennaisia tulevaisuuden 
järjestelmien kehityksen kannalta ja osoitettaessa selvää poliittista sitoutumista 
kolmannen sukupolven järjestelmiin, vaikka näiden järjestelmien käyttämästä 
tekniikasta (tai tekniikoista) päätetäänkin vasta myöhemmässä vaiheessa. 
Standardointiin liittyvät kysymykset: 
• Luoko UMTS standardoinnissa uusia painopistealueita tai tarvetta uusiin 
lähestymistapoihin? 
17 
UA4TS:n tai muun kolmannen sukupolven järjestelmän muotoutuessa ETSI 
todennäköisesti säilyttää keskeisen asemansa tiiviissä yhteistyössä UMTS-
yhleislyöelimen ja muiden asianosaisten kanssa määriteltäessä yksityiskohtaisia 
slandardoinlivaatimuksia. Miten voidaan varmistaa tämän prosessin pysyminen 
riittävän avoimena, jotta saavutettaisiin riittävän laaja yksimielisyys sekä yhteisön että 
sen ulkopuolisten asianosaisten kesken? 
Miten voidaan varmistaa, että UMTS:n kehityksessä löytyy tasapaino tarpeen mukaan 
virallisten ja avoimien standardien (joihin liittyy tiettyjä käyttöönoton määräaikoja) ja 
valmistajien luomien käytännön myötä syntyvien standardien välillä? Nämä 
valmislajalähtöiset standardit voivat usein seurata tarkemmin tietotekniikan ja alan 
palvelujen nopeaa tuotesykliä, joka todennäköisesti vallitsee myös UMTS-
järjestelmässä. 
GSM on kokonaisvaltainen ja avoin standardi, joka sallii eri palvelumuotojen 
kehittymisen, mutta pitää samalla järjestelmän perustan yhtenäisenä. Missä määrin 
tällaista lähestymistapaa voitaisiin tai pitäisi soveltaa UMTS:ään? 
Edellyttääkö UMTS standardoinnin kohdistamista varsinaisesta televiestinnästä 
tietotekniikan suuntaan? 
Miten standardoinnin televiestintä- ja verkkopainotteista lähestymistapaa voidaan 
riittävästi muuttaa niin, että siinä otetaan huomioon palveluissa tapahtuva hyvin 
nopea kehitys, esimerkiksi Internet/Intranet-palvelujen matkaviestinkäytön (TCP/IP-
ymparistossa) ja yleensäkin multimediapalveluiden kysyntä? 
Tutkimus ja kehitys: 
Mitkä ovat ne strategiset ja teknologiset t&k-tavoitteet, joihin matka- ja 
henkilökohtaisen viestinnän kehittämisessä olisi pyrittävä? 
Tutkimuksen ja kehityksen kolmannessa ja neljännessä puiteohjelmassa on Euroopan 
tasolla tehty merkittävää työtä matka- ja langattoman viestinnän keskeisten 
tekniikoiden, komponenttien, järjestelmien, verkkojen ja sovellusten kehittämiseksi ja 
validoimiseksi. Kyseiset toimet ovat auttaneet ylläpitämään Euroopan johtavaa 
asemaa alalla. Nopea kehitys ja maanpäällisen ja satelliittivälitteisen langattoman 
viestinnän kasvava merkitys lisäävät tarvetta vahvistaa tämän alan tutkimusta ja 
kehitystä viidennessä puiteohjelmassa. Työn ensisijaisena tavoitteena olisi oltava 
tulevaisuuden televerkkojen maailmanlaajuisen yhteenliitettävyyden varmistaminen, 
mikä taas antaisi kenelle tahansa mistä ja milloin tahansa mahdollisuuden 
laajakaistaiseen matkaviestin- ja langattomia palveluja hyödyntävään 
miiltimediaviestintään, joka ominaisuuksiltaan ja laadidtaan vastaa kiinteän verkon 
palveluita. 
Minkä tasoista t&k-toimintaa on odotettavissa UMTS:ää valmisteltaessa? 
T&k on merkittävä kysymys, koska sillä luodaan tieteellistä ja teknistä osaamista 
samalla kun tuetaan aikaisessa vaiheessa yksimielisyyttä tärkeimmistä teknisistä 
vaihtoehdoista. Tämä yksimielisyys edistää vertikaalista standardointiprosessia ja 
18-
parantaa Euroopan kilpailukykyä. Onko UMTS: ään tarvittavia tekniikoita tarkasteltu 
tSk-ohjelmissa riittävästi ja/tai millaista t&k-toimintaa vielä tarvitaan? 
Kansainväliset näkökohdat: 
0 Millaisia painopistealueita Euroopan yhteisöllä olisi oltava UMTS:ää koskevassa 
yhteistyössä? 
Kolmannen sukupolven järjestelmien kehityksessä on otettava huomioon ehdotukset 
alueellisiksi ja kansainvälisiksi palvelumalleiksi sekä maailman kauppajärjestön 
WTO:n televiestintäsopimus. Yli 60 WTO:n jäsenvaltiota on allekirjoittanut 
sitoumuksia matkaviestinpalvelujen markkinoille pääsyn ja taajuuksien kaltaisissa 
asioissa. Tässä suhteessa yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, operaattoreiden, 
laitevalmistajien ja palveluntarjoajien on tehtävä aktiivisesti yhteistyötä eri elinten ja 
yritysten kanssa maailmanlaajuisesti sen varmistamiseksi, että tulevaisuuden 
järjestelmät vastaavat käyttäjien vaatimuksia hyvästä maailmanlaajuisesta 
yhleentoimivuudesta ja noudattavat WTO.ssa tehtyjä sitoumuksia. Kun otetaan 
huomioon UMTS:n kehitys Euroopassa, missä aloitteita maailmanlaajuisesta tai 
alueellisesta yhteistyöstä pitäisi käsitellä ja mihin päämääriin siinä olisi keskityttävä? 
Miten Euroopassa kehitettyä UMTS-mallia voidaan parhaiten edistää kansainvälisissä 
järjestöissä? 
Komissio kannattaa jatkuvaa yhteistyötä taajuuksien varaamisessa kolmannen 
sukupolven järjestelmille ja langattomien tilaajaliittymien järjestelmille sekä 
yhteistyötä standardoinnin alalla. Miten jäsenvaltiot voivat parhaiten varmistaa 
yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti, että ne yhteensovittavat kantansa, kun 
kansainvälisissä järjestöissä ja piireissä tehdään laajuuksia koskevia päätöksiä? 
Miten kansainvälistä yhteistyötä standardoinnin alalla voidaan vahvistaa? 
Miten jäsenvaltiot ja komissio voivat parhaiten hyödyntää nykyistä tiedonvaihtoaan 
kolmansien maiden kanssa harjoitetussa säännöllisessä yhteydenpidossa niin, että 
tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmien kehittämisessä voidaan parantaa Euroopan 
asemaa! 
19-
4. PÄÄTELMÄT ~ I 
Nyt kun toisen sukupolven digitaalisille solukkomallia noudattaville 
matkaviestinjärjestelmille on onnistuttu luomaan toimiva ympäristö, 
matkaviestinjärjestelmien ja langattomien järjestelmien lisäkehitykselle on syntymässä 
uutta kysyntää. Käyttäjät painottavat matkaviestinnän sovellusten yhdistämistä, parempaa 
suorituskykyä (erityisesti multimediasovelluksissa), kiinteiden ja langattomien palvelujen 
maailmanlaajuista yhteensopivaa kattavuutta sekä palvelujen parempaa sovitettavuutta 
yksittäisten asiakkaiden tarpeisiin. 
Tässä vaiheessa seuraavan sukupolven langattoman järjestelmän käytännön yksityiskohtiin 
liittyy vielä monia epävarmuustekijöitä, mutta keskustelu standardointielimissä ja eri 
osapuolten kesken on jo aloitettu. Erityisesti UMTS-yhteistyöelimessä ja ETSIssä 
saavutetut tulokset ovat poikkeuksellisen tärkeitä UMTS-järjestelmän (tai järjestelmien) 
määrittelyn kannalta. Tässä yhteydessä on löydettävä tasapaino eurooppalaisten 
laitevalmistajien ja operaattoreiden oikeutettujen etujen ja käyttäjien edun välillä. 
Komissio on nimennyt useita aihepiirejä, joissa Euroopan tasoinen lähestymistapa voisi 
olla tärkeä: lainsäädäntö, standardointi, taajuuksien varaaminen, t&k ja kansainvälinen 
yhteistyö. Tarkoituksena on luoda ympäristö, joka mahdollistaa suuremman 
valinnanvapauden, parantuneen laadun ja kaikille käyttäjille alhaisemmat 
matkaviestinpalvelujen hinnat, mutta turvaavat samalla täyden kilpailun ympäristössä, joka 
vaalii alan tähän mennessä saavuttamaa kilpailukykyä. 
Nykyinen lainsäädännöllinen kehitys televiestinnän täydelliseksi vapauttamiseksi on luonut 
laajan perustan sekä kiinteän että matkaviestinverkon televiestintäjärjestelmien sääntelyyn. 
Kyseisen lainsäädännön joustavuutta on arvioitava UMTS.n synnyn mahdollisesti 
asettamien uusien vaatimusten suhteen. Sama pätee päätöksiin standardoinnin 
painopistealueista ja UMTS:lle toistaiseksi varattujen taajuusalueiden taajuuksien 
jakamisesta. Parhaillaan Euroopan radioviestmtäkomiteassa meneillään olevista 
keskusteluista saadaan tässä suhteessa tärkeää tietoa. 
Kansainvälisellä tasolla komissio kannattaa yhteistyötä kolmannen sukupolven 
digitaalisten järjestelmien standardoinnissa ja taajuuksien varaamisessa asianmukaisissa 
järjestöissä tällä hetkellä keskustelun kohteena olevan UMTS:ää koskevan käsityksen 
pohjalta. 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on laajentaa valmistajien jo aloittama keskustelu 
UMTS:n tulevaisuudesta koskemaan kaikkia asianosaisia. Kannanottoja ja mielipiteitä 
pyydetään kaikista tiedonannossa käsitellyistä kysymyksistä. Tämän tiedonannon saaman 
palautteen ja muiden asiaan liittyvien tekijöiden perusteella komissio tekee, jos ja kun se 
on tarpeellista, Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen toimenpiteiksi. 
Lausunnot28 on lähetettävä viimeistään 15. heinäkuuta 1997 mennessä osoitteeseen 
Euroopan komissio, pääosasto XIII/A/1, rue de la LoiAVetstraat 200, B-1049 
Bruxelles/Brussel, Jean-Eric de Cockborne (telekopio + 32 2 296 8391) tai sähköpostitse 
osoitteeseen: umts@bxl.dgl3.cec.be. 
28 Lausunnot ovat julkisia, ellei niissä toisin pyydetä. 
-20-
Liitteet 
l\ 
LIITTEIDEN SISÄLLYSLUETTELO 
LIITE I: EUROOPAN MATKAVIESTINTÄ LUKUINA 26 
LIITE II: MATKAVIESTINTALAINSAADANTO 26 
LIITE III: KATSAUS MATKAVIESTINNÄN TAAJUUKSIIN 28 
LIITE IV: LYHENNELUETTELO 32 
22 
LIITE I: EUROOPAN MATKAVIESTINTÄ LUKUINA 
25 
20 
15 
10 
Tilaajaa (miljoonaa) 
Syys-93 Maalis-34 Elo-94 Maalls-95 Syys-95 Huhti-96 Syys-96 Maalls-97 
mm Analog. i Digit Yleisyys 
*$ Lähde: Mobile Communications 
Kuva 1.1: Matkaviestinverkon tilaajien määrän kasvu Euroopassa 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
Sveitsi 
Ruotsi 
Espanja 
Portugali 
Norja 
Alankomaat 
Ranska 
Suomi 
Tanska 
Belgia 
Itävalta ig$BBSà 
0 10 15 
% väestöstä 20 25 30 35 
Lähde: Mobile Communications 
-23 
Kuva 1.2: Matkaviestinnän yleisyys jäsenvaltioittain 
(maaliskuu 97) 
7-F-
6f 
E 4 
e w •O 
•? 3 -r '• * w % * "•' ' r ' •.-. t- W -r •• ' ' ff ' ,i ^ v«»iffiSKÄS&^ 
9" ' "'/f visfrss*-Digital share of the market » 53% 
x ^'fa't y> '2A£ 
' % s 's *** s * s 
1 *• •! t" "'""t -t-
rilliisi 
i I f J | I 1 I 
1 * Analogue subscribers * Digital subscribers 
Lähde. KPMG 
Kuva 1.3: Euroopan matkaviestintilaajat: analoginen suhteessa digitaaliseen 
arvio DECT-päätelaitteiden kokonaismäärästä 
total DECT terminal equipment estimates 
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 
Lähde: ETSI 
Kuva 1.4: DECTin käyttöönotto Euroopassa 
24 
PHS-tilaajia (Japani) 
6 000 000 
5 000 
4000 
3 000 
2000 
1000 
•95 -95 -95 -96-96 -96-96 -96 -96 -97 
Lähde: MPT, Japani 
Kuva 1.5 PHS:n käyttöönotto Japanissa 
-25 
LIITE II: MATKAVIESTINTÄLAINSÄÄDÄNTÖ 
Vuonna 1994 julkaistun matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevan 
vihreän kirjansa jälkeen Euroopan yhteisö on kehittänyt näkemystään 
henkilökohtaisen viestinnän toteutusympäristöstä, joka kuvastaisi kiinteiden, 
langattomien ja matkaviestintäratkaisujen lähentymistä käyttäjien tarpeisiin 
vastaamiseksi. Erityisesti lainsäädännön29 keinoin on asetettu keskeisiä määräaikoja 
matkaviestinnän vapauttamiseksi kaikkialla yhteisössä. 
YHTEISÖN MATKAVIESTINPALVELUIDEN KEHITTYMISEN KESKEISET MÄÄRÄAJAT 
Marraskuu 1996 
• ilmoitukset toimenpiteistä, joita on toteutettu matkapuhelinliikenteen erityis- ja 
yksinoikeuksien poistetamiseksi 
• ilmoitukset toimenpiteistä, joita on toteutettu, jotta matkaviestinverkon operaattorit 
voivat rakentaa oman verkkonsa/linkkijärjestelmänsä ja/tai käyttää kolmannen 
osapuolen omistamaa inrrastruktuuria osana matkaviestinverkkoaan 
• ilmoitukset toimenpiteistä, joita on toteutettu, jotta matkaviestinverkon operaattorit 
voivat suoraan liittää verkkonsa toisten yhteisön jäsenvaltioiden kiinteisiin tai 
matkaviestinverkkoihin30 
Tammikuuhun 1998 mennessä 
• Jäsenvaltioiden on käsiteltävä hakemukset, jotka koskevat DCS 1800 -palveluiden 
tarjonnan lupamenettelyjä ja otettava siinä huomioon taajuuksien saatavuus. 
• Nykyisille kiinteän tai matkaviestinverkon operaattoreille ei automaattisesti pidä 
myöntää uusia taajuuksia/toimilupia uusiin matkaviestinpalveluihin eikä varsinkaan 
DCS 1800 -palveluihin Niitä ei myöskään automaattisesti saa estää hakemasta tällaisia 
taajuuksia/toimilupia, ellei voida osoittaa, että tietylle operaattorille myönnetty lupa 
haittaisi tehokasta kilpailua, varsinkin jos syynä tähän on määräävän markkina-aseman 
vahvistuminen. 
29 Katso erityisesti komission direktiivi 96/2/EY, annettu 16 päivänä tammikuuta 1996, direktiivin 
90/388/ETY muuttamisesta matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän osalta, EYVL N:o L 20, 
26.1.1996, s. 59 (ns. matkaviestindirektiivi); komission direktiivi 96/19/ETY, annettu 13 päivänä 
maaliskuuta 1996, täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan 
direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, EYVL N:o L 74, 22.3.96; Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 97/13/EY televiestintäpalveluiden yleisten lupien ja yksittäisten toimilupien 
yhteisestä puitejärjestelmästä, EYVL N.o L 117, 7.5.1997, Euroopan parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 97/... /EY televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) 
periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi, EYVL .. 
30 Irlannille ja Portugalille on myönnetty ylimääräiset siirtymäajat, jotka lykkäävät mahdollisuuden 
suoraan liittymiseen 1. tammikuuta 1999 asti. Kreikan ja Luxemburgin pyynnöt ovat parhaillaan 
käsittelyssä. 
26 
Olisi poistettava sellaiset rajoitukset, jotka estävät monikäyttöisten laitteiden käytön. 
Tällaisia laitteita, esimerkiksi kaksikäyttöistä GSM-DECT-puhelinta voidaan käyttää 
useissa eri matkaviestinjärjestelmissä. 
Matkaviestinnän kehitystä edistetään myös yleisen markkinoiden vapauttamisen 
järjestelmän avulla, jonka keskeiset osatekijät koskevat sekä kiinteän verkon että 
matkaviestinverkon operaattoreita ja palveluntarjoajia. Kyseisessä järjestelmässä 
käytetyillä tekniikoilla ei ole merkitystä. Samalla siinä pidetään sääntely 
mahdollisimman vähäisenä, jotta yleinen etu ja tehokas kilpailu toteutuu. 
Tämä tarkoittaa, että matkaviestinverkon operaattoreilla on esimerkiksi oikeus: 
• liittyä maansa julkiseen kiinteään tietoliikenneverkkoon; 
• hyötyä kustannuslähtöisistä hinnoista liittyessään sellaisten operaattoreiden 
verkkoihin, joilla on merkittävä markkina-asema, sekä vastaanottaa muista 
tarjouksista riippumattomia yhteenliittämistarjouksia vakioluettelosta ja 
• saada toimilupia avoimien, tasapuolisten ja syrjimättömien menettelyjen kautta 
asetetuissa määräajoissa. Jäsenvaltioiden oikeus rajoittaa toimilupien määrää 
perustuu ainoastaan taajuuksien rajallisuuteen tai tilapäisesti numeroiden 
puutteeseen. 
Lainsäädännön keskeinen tarkoitus on varmistaa sääntelyn ja tietyillä markkinoilla 
käytävän kilpailun välinen tasapaino. Asettaessaan velvoitteita markkinaosapuolille 
kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava huomioon kyseisillä markkinoilla 
toimivien yritysten asema ja kyseisten markkinoiden kilpailutilanne. Niinpä 
matkaviestinverkon operaattoreihin ei esimerkiksi kohdistu tässä vaiheessa yhtä 
yksityiskohtaista palvelun laadun ja hinnoittelun sääntelyä kuin merkittävässä 
markkina-asemassa oleviin kiinteän verkon operaattoreihin. Arvioitaessa 
matkaviestinoperaattoreiden merkittävää markkina-asemaa on pelkän 
matkaviestinsektorin lisäksi usein otettava huomioon koko televiestintämarkkinat. 
Muilla alueilla matkaviestinoperaattoreille saatetaan kuitenkin jo asettaa sellaisia 
velvoitteita, joita liitetään toimimiseen (usein kansallisten) julkisten televerkkojen 
ja/tai -palveluiden tarjoajana. 
27 
LIITE III: KATSAUS MATKAVIESTINNÄN TAAJUUKSIIN n 
Taulukossa III.l luodaan katsaus Euroopassa eri matkaviestintekniikoissa käytettyihin 
taajuuksiin. 
Taulukko III.l: Euroopan eri matkaviestinpalveluissa käytettyjä taajuuksia 
Taajuusalue Järjestelmät 
47-88 MHz CT1, hakulaitteet, PMR,MOBITEX 
138-174 MHz ensimmäiset PLMN:t31, RC2000, PMR, PAMR (MPT 1327), ERMES, 
hakulaitteet32, MOBITEX 
380-430 MHz TETRA 
420-470 MHz RC2000, NMT 450, System C, RTMS, PMR, hakulaitteet 
862-960 MHz TACS, ETACS, NMT 900, GSM, DSRR, CT2, PMR 
1670-1900 MHz TFTS33, DCS 1800, DECT 
1885-2200 MHz FLMTS/UMTS 
Lähde: KPMG 
Taulukossa III. 2 ovat tietyille matkaviestinjärjestelmille Euroopassa varatut 
yhdenmukaistetut taajuusalueet. Taajuuskaistojen yhdenmukaistettuun varaamiseen on 
Euroopassa tähän asti päästy kahden mekanismin avulla: Euroopan yhteisön direktiivein 
(GSM, DECT ja ERMES) ja ERC:n päätöksin. 
Taulukko III.2: Tietyille matkaviestinjärjestelmille Euroopassa varatut taajuusalueet 
Järjestelmä 
GSM 
DCS 1800 
DECT 
ERMES 
TFTS 
DSRR 
TETRA Varatut taajuusalueet 
890-915 MHz ja 935-960 MHz 
1710-1785 MHz ja 1805-1880 MHz 
1880-1900 MHz 
169.4-169.8 MHz 
1670-1675 MHz 
888-890 MHz ja 933-935 MHz 
380-400 MHz hälytyspalveluille ja 
410-430 MHz yleisille palveluille Peruste varaamiselle 
87/372/ETY 
ERC/DEC/(95)3 
91/281/ETY 
90/544/ETY 
ERC/DEC/(92)1 
ERC/DEC/(96)6 
ERC/DEC/(96)4 
Lähde: Euroopan komissio, ERC 
31 Useimmat on jo poistettu käytöstä tai ne poistetaan käytöstä lähiaikoina, 
32 Lähinnä POCSAG. 
33 ITUssa ja WARC92:ssa tehdyt varaukset. 
-28 
Kuvassa III.l näkyvät GSMrlle ja analogisille palveluille varatut taajuudet 900 MHz:n 
taajuusalueella. 
Kuva III.l: GSM:lle ja analogisille solukkojärjestelmille 870-960 MHz:n taajuusalueella 
varatut taajuudet 
«s MHz 
960 
870. 
u> S: - IE 
< "= •ï JS g -o 
«O C c c 
E S 2 ^ E £ S J s i S Ë 
~ o 
2 2 P P 
R^3 frequency used for GSM technology 
I I frequency used for analogue technology * frequency range not confirmed 
Lähde: KPMG 
Taajuuksien käyttö tällä taajuusalueella on suhteellisen yhdenmukaista eri valtioissa. 
Jotkin valtiot ovat jo vieneet taajuuksien käytön yhdenmukaistamisen päätökseen ja 
yhteensovittaneet GSM-taajuutensa. Näin häiriöt minimoidaan, ja sekä käyttäjät että 
operaattorit välttyvät monilta ongelmilta. 
Vaikka taajuusalueiden käyttöä yhteensovitetaankin, operaattoreille myönnettyjen 
taajuuksien määrässä on suuria eroja eri valtioiden kesken ja jopa saman valtion eri 
operaattoreiden kesken. Joissain tapauksissa maiden väliset erot voidaan perustella 
markkinaeroilla, jotka johtuvat eroista analogisten järjestelmien käytössä GSM:n 
käyttöönoton aikoihin vuoden 1990 tienoilla. 
Maiden sisäisiä eroja on kuitenkin vaikeampi perustella. Usein on niin, että 
vakiintunut operaattori, jolla on matkaviestinoperaattorina toimiva tytäryhtiö, hyötyy 
sekä analogisen että digitaalisen järjestelmän taajuusalueiden 
käyttömahdollisuudesta. Näin samassa maassa toimiva uusi operaattori on 
huomattavasti epäedullisemmassa asemassa. 
29 
Kuvassa III.2 näkyvät 1800 MHZ.n alueella matkaviestinkäytössä olevat taajuudet. 
Lähde: ERO 1995 
Kuva III.2: 1800 Mhz:n alueen taajuuksien varaaminen ja matkaviestinkäyttö (Translator's 
note: for text in the vertical blocks, see below:) 
Belgia: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena 
Tsekin tasavalta: Ei vielä päätöstä DCS 1800:sta 
Tanska: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena 
Viro: Ei vielä päätöstä DCS 1800:sta, mutta taajuus vapaa 
Suomi: CEPTin suositus ristiriidassa nykyisen taajuusjaon kanssa 
Kreikka: Tutkitaan mahdollisuuksia vapauttaa taajuuksia 
Unkari: Ei päätöstä käyttöönotosta ennen vuotta 2003 
Irlanti: Tällä hetkellä ei suunnitelmia DCS 1800:n käyttöönotosta 
Italia: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena 
Latvia: Tältä hetkellä ei suunnitelmia DCS 1800:n käyttöönotosta 
Liettua: DCS 1800 aiotaan ottaa käyttöön. Taajuus vapaa 
Norja: Suurin osa taajuusalueesta vapaana, jos DCS päätetään ottaa käyttöön 
Puola: Ei käyttöönottoa ennen vuotta 2000 
Portugali: Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena 
Romania: Ei suunnitelmia DCS 1800:n käyttöönotosta 
Slovakia: DCS:n käyttöönotto suunnitelmissa, mutta taajuus tällä hetkellä varattu 
Espanja : Suositus T/R 22-07 jatkossa varaamisen perusteena 
Ruotsi: Suosituksen T/R 22-07 hyväksymistä ei pidetä tarpeellisena 
DCS-1800:n käyttöönotto on vielä lapsenkengissään verrattuna GSMiään, vaikka 
lainsäädännössä nyt edellytetään yhteisön jäsenvaltioita harkitsemaan hakemuksia 
toimilupien myöntämiseksi tällaisille järjestelmille 1. tammikuuta 1998 mennessä. Monilla 
yhteisön ulkopuolisilla valtioilla, varsinkin Itä-Euroopan ja Baltian mailla, ei ole 
minkäänlaisia suunnitelmia tämän tekniikan käyttöönotosta. Yksi tärkeimpiä syitä tähän on 
se, että DCS 1800:11e tarkoitetut taajuudet osuvat monissa maissa päällekkäin muille 
järjestelmille varattujen taajuuksien kanssa. 
ITUn vuoden 1992 maailman radiohallintojen konferenssi WARC (World Administrative 
Radio Conference) osoitti 2 Ghz:n taajuusalueelta 230 Mhz:n kaistan maailmanlaajuisesti 
FPLMTS/IMT-2000-järjestelmälle, johon kuuluvat sekä maanpäälliset että satelliitteja 
hyödyntävät osat. Päämääräksi määriteltiin täysin kattavan, saumattomasti yhteensopivaa 
-30-
infrastruktuuria hyödyntävän henkilökohtaisen viestintäjärjestelmän luominen sopivien 
maailmanlaajuisten standardien ja kansallisten ja alueellisten viranomaisten suorittaman 
taajuuksien y ht eenso vit etu n jakamisen avulla. 
Koko WARC-92:ssa osoitettu 230 Mhzin kaista varattiin Euroopassa kolmannen 
sukupolven UMTS-tekniikalle. Muualla, erityisesti Yhdysvalloissa, tilanne on paljon 
monimutkaisempi, ja on varsin vähän toivoa siitä, että saavutettaisiin yleinen 
maailmanlaajuinen standardi, joka käsittäisi erilaiset alueelliset ratkaisut. 
Kuvassa III.3 näkyy tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmille tarkoitetut taajuudet ja 
nykytilanne eri puolilla maailmaa 
MSS= Mobile 
Satellite System 
Kuva III.3: Tulevaisuuden matkaviestinjärjestelmän (FPLMTS) taajuudet 2 Ghz:n alueella. 
(MSS Dwn=matkaviestinnän satelliittijärjestelmän siirtoyhteys alaspäin, 
MSS Up=matkaviestinnän satelliittijärjestelmän siirtoyhteys ylöspäin) 
-31 
LIITE IV: LYHENNELUETTELO 
ACTS Kehittyneitä viestintätekniikoita ja palveluja (Advanced Communications 
Technologies and Services) koskeva yhteisön ohjelma 
CDMA Koodijakoon perustuva tekniikka tiedonsiirrossa (Code Division Multiple 
Access) 
CEPT Euroopan telehallintojen neuvottelukunta (European Conference of Postal 
and Telecommunications Administrations) 
D-AMPS Pohjois-Amerikassa kehitetty digitaalinen matkaviestmjärjestelmä 
DCS-1800 Digitaalinen matkaviestinjärjestelmä. Muistuttaa GSM:ää, mutta toimii 
1800MHz:ssä 
DECT ETSIn digitaalisen langattoman viestinnän tietoliikennestandardi (Digital 
Enhanced Cordless Telecommunications) 
ERC Euroopan radiovicstintäkomitca (European Radiocommunications 
Committee) 
ETSI Euroopan telealan standardointilaitos (European Telecommunications 
Standardisation Institute) 
FAMOUS Suunnitteilla oleva tulevaisuuden yleismaailmallinen 
matkaviestinjärjestelmä (Future Advanced Mobile Universal System) 
FPLMTS Suunnitteilla oleva matkaviestinjärjestelmä (Future Public Land Mobile 
Telecommunications System) 
GMM Matkaviestintää hyödyntävä maailmanlaajuinen multimedia (Global 
Mobile Multimedia). ETSIn kehittämä käsite. 
GPRS Yleinen pakettivälitteinen radiopalvelu (General Packet Radio Service) 
GSM Euroopassa kehitetty laajalti levinnyt digitaalinen 
matkaviestinjärjestelmästandardi (Global System for Mobile 
Communications) 
HSCSD Nopea piirikytkentäinen tiedonsiirto (High-Speed Circuit Switched Data) 
IMT2000 FPLMTS:n uusi työnimi ITU:ssa (International Mobile 
Telecommunications 2000) 
IP Intemet-yhteyskäytäntö (Internet Protocol) 
ITU Kansainvälinen teleliitto (International Telecommunications Union) 
OECD Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (Organisation for 
Cooperation and Development) 
PACS Yleisen televerkon langaton sovellus (Public Access Cordless System) 
PBX Vaihde (Private Branch Exchange) 
PHS Johdoton puhelinjärjestelmä (Personal Handyphone System) 
PCS-1900 Henkilökohtaisen viestinnän järjestelmä, periaatteessa 1900 MHz:ssä 
toimiva GSM 
RACE Yhteisön tclcviestintätekniikkaohjelma - kehittyneen televiestmtätekniikan 
tutkimus ja kehitys Euroopassa 
-32 
T&K 
PCS 
S-PCS 
TCP/IP 
UMTS 
WARC/WRC 
WLL 
WTO Tutkimus ja kehitys 
Henkilökohtaiset viestintäpalvelut (Personal Communication System) 
Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut (Satellite-based Personal 
Communications System) 
Ticdonsiirronohjaus-ja Internet-yhteyskäytäntö (Transmission Control 
Protocol/Internet Protocol) 
Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä (Universal Mobile 
Telecommunications System) 
Maailman radiohallintojen konferenssi (World (Adniimstrative) Radio 
Conference) 
Langaton tilaajaliittymä (Wireless Local Loop) 
Maailman kauppajärjestö (World Trade Organisation) 
33-

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 217 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 16 
Luettelonumero : CB-CO-97-259-FI-C 
ISBN 92-78-20741-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
M