Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yksilöiden suojelusta yhteisön toimielinten ja elinten henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta"

(2000/C 51/13)

Neuvosto päätti 29. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 12. marraskuuta 1999. Ainoa esittelijä oli Daniel Retureau.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 8. ja 9. joulukuuta 1999 pitämässään 368. täysistunnossa (joulukuun 8. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta ja 0 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Asetusehdotuksen oikeusperusta, sisältö ja vaikutusala

1.1. Ehdotuksessa esitellään selkeästi asetusehdotuksen oikeusperusta ja perustelut. Kyseessä on 24.10.1995 annetun direktiivin 95/46/EY(1) ulottaminen koskemaan yhteisön elimiä ja toimielimiä niiden käsitellessä ja siirtäessä henkilötietoja.

1.2. Yhteisön toimielimet ja elimet, erityisesti komissio, käsittelevät henkilötietoja rutiininomaisesti toimintansa yhteydessä. Komissio vaihtaa henkilötietoja jäsenvaltioiden kanssa muun muassa yhteisen maatalouspolitiikan ja muiden yhteisön politiikkojen, tullijärjestelmien, rakennerahastojen ja hallinnoinnin yhteydessä.

1.3. Kun direktiivi 95/46/EY annettiin, komissio ja neuvosto sitoutuivat noudattamaan sitä ja kehottivat muita yhteisön toimielimiä ja elimiä tekemään samoin (yhteinen julkilausuma julkaistiin 24.10.1995). Direktiivin säännöksiä on sovellettu käytännössä tuosta päivästä alkaen yhteisön elimissä.

1.4. Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta alkaen Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa on erityismääräys, 286 artikla, jonka mukaan 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen yhteisön toimielinten ja elinten on sovellettava yhteisön henkilötietosuojasääntöjä, jotka on pääasiassa annettu direktiivissä 95/46/EY ja 97/66/EY(2). Siinä määrätään myös, että näiden sääntöjen soveltamista valvoo riippumaton valvontaelin, ja että valvontaelin perustetaan 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaan. Tämä on asetusluonnoksen tärkein uusi kohta.

1.5. Asetusehdotuksen tarkoituksena on täyttää nämä kaksi tavoitetta (vaikkakin myöhässä SEU:ssa määrätystä soveltamispäivästä).

1.6. Eräitä tärkeitä kysymyksiä on kuitenkin vaikea selvittää ehdotusvaiheessa.

1.7. Sellainen on esimerkiksi asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yhteisön toimielinten ja elinten määrittely. Ehdotuksen liitteessä olevassa listassa todetaan yksiselitteisesti, ettei Europol kuulu soveltamisalaan. Miten on Schengenin tietoverkon ja sen erityisen valvontaviranomaisen laita? Onko ne pidettävä erillään vai voidaanko ajatella niiden yhdistämistä? Sama pätee muihin kolmannen pilarin elimiin.

1.8. Toinen huomionarvoinen seikka on, että yhteisön elimissä ja toimielimissä työskentelevät virkamiehet ja muu henkilöstö kuuluvat ehdotuksen alaan, mutta esimerkiksi säännösten suhde Euroopan yhteisön henkilöstösääntöihin jää epäselväksi (henkilöstökomiteat kuitenkin mainitaan liitteessä). Onko henkilöstön edustajia kuultu? Eikö henkilöstön henkilötietojen käsittelystä pitäisi olla erilliset erityismääräykset yhteisön palveluksessa olevien henkilöiden yksityisyyden ja oikeuksien suojaamiseksi mahdollisimman tehokkaasti työnhakulomakkeen täyttämisestä alkaen asianomaisen henkilön urakehityksen tai voimassaolevan ja mahdollisesti uusiutuvan sopimuksen ajan?

1.9. Ehdotus koskee ainoastaan fyysisiä henkilöitä. Tämä paljastaa vuonna 1995 annetun direktiivin rajat, sillä sen piiriin eivät kuulu oikeudellisesti tai tosiasiallisesti juridiset henkilöt, joita koskevia tietoja kuitenkin kerätään ja käsitellään. Korostettakoon kuitenkin, että juridiset henkilöt kuuluvat vuoden 1995 direktiivin piiriin, sikäli kun he käsittelevät tai heillä on hallussaan fyysisiä henkilöitä koskevia henkilökohtaisia tietoja. Käsiteltävänä oleva ehdotus ulottuu kuitenkin vain yhteisön toimielinten käsittelemiin ja levittämiin tietoihin, jotka voivat koskea fyysisiä tai juridisia henkilöitä, mutta kaavailtu suojelu koskee ainoastaan fyysisiä henkilöitä.

2. Yleistä

2.1. Neuvostolla on luonnollisesti oikeus asettaa määräaika lausunnon antamiselle. Pyytäessään tällä kertaa komitean lausunnon tästä monisäikeisestä ja merkittävästä asetuksesta, joka koskee ihmisoikeuksien suojaa henkilötietojen käsittelyn ja siirtämisen yhteydessä, neuvosto asetti erittäin tiukan määräajan.

2.1.1. Komitea olisi halunnut enemmän aikaa voidakseen antaa perusteellisemman panoksen tähän yhteispäätösmenettelyn piiriin kuuluvaan lainsäädäntöprosessiin, joka koskee lisäksi suoraan monia komitean edustamien talous- ja yhteiskuntaelämän etujärjestöjen jäseniä.

2.2. Komitea on aiemmin antanut lausunnon(3)

a) kahdesta neuvoston direktiiviehdotuksesta, jotka koskevat

- henkilösuojaa henkilötietojen käsittelyn näkökulmasta

- henkilötietojen ja yksityisyyden suojelua julkisissa digitaalisissa tietoverkoissa

b) sekä tietojärjestelmien suojausta koskevasta neuvoston päätösehdotuksesta.

2.3. Henkilötietojen käsittelyn yleisperiaatteet sekä yksilönoikeuksien ja yksityisyyden edellyttämät välttämättömät suojatoimet, jotka komitea esitti edellisessä lausunnossaan, ovat ajankohtaisia ja asianmukaisia nytkin tarkasteltavana olevan asetusehdotuksen kohdalla. Ne vastaavat Euroopan neuvoston yleissopimusta nro 108(4), jonka on määrä toimia ohjeena arvioitaessa asetusehdotuksen sopivuutta jäsenvaltioiden lainsäädännön ja käytänteiden sekä vuoden 1995 direktiivin kanssa.

2.3.1. Komitea kehottaa neuvostoa tutustumaan tässä ja vuonna 1991 annetussa lausunnossa esitettyihin periaatteisiin ja ehdotuksiin ja ottamaan ne täysimääräisesti lukuun, jotta vuoden 1995 direktiiviin nähden päästäisiin mahdollisimman pitkälle eteenpäin oikeusperustan asettamat rajoitukset huomioiden. Ne on joka tapauksessa pidettävä mielessä, kun direktiiviä mahdollisesti tarkistetaan vuonna 2001.

2.3.2. Komitea katsoo, että yhteisön elinten ja toimielinten on tarjottava paras mahdollinen suoja ja turva henkilötietoja käsiteltäessä. Niiden on tukeuduttava kansainvälisiin sääntöihin ja pisimmälle vietyihin jäsenvaltioiden säädöksiin sekä alan parhaisiin käytänteisiin, pyrittävä näyttämään esimerkkiä ja ajamaan edistysmielistä yhdenmukaistamista, sillä hankkeessa on kyse henkilötietojen käsittelyn lisäksi tietojen ja niiden käsittelyssä muodostuvien tuotteiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa, mutta myös sen rajojen ulkopuolella.

2.4. Tieto- ja viestintätekniikan nopea kehitys, kasvaneet mahdollisuudet varastoida tietoa pitkään eri tallennusvälineillä, käsittely- ja yhteystekniikan kehittyminen sekä tiedonsiirto- ja tiedonsaantimenetelmien kehitys lisäävät tarvetta vahvistaa ja varmistaa kyseisten henkilöiden suojaa, samalla kun otetaan huomioon tietojen vapaan liikkuvuuden periaate.

2.4.1. Tekniikan ja menetelmien kehittyminen tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia luvattoman tiedonsaannin estämiseksi, siirron turvaamiseksi, yksityisyyden säilyttämiseksi ja yksilöoikeuksien noudattamiseksi. Näihin kuuluvat yksilön oikeus tutustua tietoihin, korjata niitä tai kieltää niiden käyttö tai levitys. Kysymys on pikemminkin käytettävissä olevan tekniikan tasosta kuin sen kustannuksista, paitsi jos kustannukset ovat epäsuhtaiset tavoiteltavaan turvallisuuden tasoon nähden.

2.4.2. Yksilönoikeuksien suoja ja yksilöille tarjottavat suojatoimet on otettava tinkimättä huomioon tietojen keruun, käsittelyn, käytön ja siirron menetelmien ja välineiden suunnittelussa. Henkilötietojen kanssa - keruusta lopulliseen käyttöön - työskentelevillä on edellytettävä tiukkoja pätevyys- ja luottamusvaatimuksia. Rikkomusten seuraamusten on oltava riittävän pelottavat. Ehdotus on pääosin tämän suuntainen ja komitean näkemyksen mukaan yleisesti ottaen tyydyttävä, sillä se sisältää tiedon saamista sekä hallinnollisia ja oikeussuojakeinoja koskevat riittävät takuut.

2.4.3. Vuoden 1995 direktiiviin verrattuna on havaittavissa kehitystä: esim. tietojen saanti on maksutonta. Samoin on todettava, että tietojen käsittelystä on tarkat ja selkeät määräykset, esim. arkaluontoiset tiedot on määritelty. Lisäksi on mainittu, milloin tietojen käsittely on kielletty, määritelty tarkasti "riittävien" suojatoimien käsite siirrettäessä tietoja maihin tai elimille, joita vuoden 1995 direktiivi ei koske, otettu huomioon tietojen käsittelyn kaikki mahdolliset muodot ja säädetty riippumattoman valvontaelimen perustamisesta kaikkiin yhteisön toimielimiin ja elimiin. Kyseinen valvontaelin mahdollistaa oikeuksien ja vapauksien sekä yksityisyyden suojelun ennakkoon ja valvonnan jälkikäteen.

2.4.4. Tiettyjä säännöksiä on hiottava, mutta komitea on tietoinen, ettei tässä komission valmistelemassa tekstissä voida sivuuttaa vuoden 1995 direktiiviä, jonka tietyt puutteet komitea on jo osoittanut. Ennen kaikkea olisi saatava oikeushenkilöt ja sellaiset yhdistyksetkin, joita ei ole katsottava oikeushenkilöiksi, erityisten suojatoimisäädösten piiriin myös esimerkiksi luottamuksellisuuden ja yrityskuvan osalta. Tällainen suoja olisi joka tapauksessa turvattava, ja olisi pyrittävä löytämään asianmukaiset keinot tavoitteen saavuttamiseksi. Olisi myös parannettava esitettyjä säännöksiä riippumattomista viranomaisista, joiden suhteen neuvostolla ja Euroopan parlamentilla on täysi lainsäädäntövalta.

2.5. Komitean mielestä kaikkien suunniteltujen toimenpiteiden aina tietojen keräämisestä niiden käsittelyyn ja siirtämiseen asti tulee liittyä ennalta tarkoin määriteltyihin ja tiukasti valvottuihin tarkoituksiin. Niiden on vastattava ehdotuksessa perusteltuja laillisuuden vaatimuksia ja oltava välttämättömiä vastuullisten elinten ja toimielinten toiminnalle.

2.6. Komitean mielestä asetukseen pitäisi sisällyttää yhteisön toimielinten ja elinten työntekijöiden henkilötietojen suojaamista ja yksityisyyden kunnioittamista koskeva erityinen luku. Siinä tulisi antaa tulevalle Euroopan tietosuojavaltuutetulle mahdollisuus päättää henkilöstöä edustavien elinten kuulemisen jälkeen, millaisia lähinnä terveyttä koskevia kysymyksiä ei tulisi esittää työhönoton yhteydessä, ja kieltää kysymästä naiselta, onko hän raskaana. Lisäksi tietosuojavaltuutetulla tulisi olla mahdollisuus rajoittaa kustakin henkilöstä talletettavien tietojen määrää. Työntekijöiden henkilötietojen suojelua koskevista ILOn antamista käytännön ohjeista sekä työterveyshuoltoa koskevasta ILOn suosituksesta nro 171 (vuodelta 1985) tulisi ottaa mallia.

2.7. Komitea toteaa elinten ja toimielinten osalta, että asetusehdotus kattaa koko yhteisön. Komitea hyväksyy näin ollen tulkinnan perustamissopimuksen 286 artiklan soveltamisalasta, joka kattaa kaikki toimielimet. Rajoittava tulkinta, joka jättäisi esim. Euratomin tai EHTYn sovellusalan ulkopuolelle, olisi järjetön ja tavoitteiden vastainen.

2.8. Kun otetaan huomioon kolmannen pilarin (joka ei kuulu vuoden 1995 direktiivin piiriin) asteittainen yhteisöllistäminen sekä horisontaalisen välineen tarve tietojen keräämisessä, käsittelyssä ja välittämisessä myös oikeus- ja poliisiyhteistyön alalla, komitea ehdottaa, että Euroopan tietosuojavaltuutetun toimivaltaa laajennetaan välittömästi koskemaan myös Schengenin tietojärjestelmää ja asteittain kaikkia kolmannen pilarin sopimuksia, joiden tietosuoja on nykyisin määritelty itsenäisin säännöin ja joilla on erityiset, joskin yhteisiin periaatteisiin nojaavat valvontaelimet. Tällainen suoja on luotava myös oikeusalan yhteistyölle, josta se vielä puuttuu. Tämä ehdotus merkitsee, että sopimuksiin liitetään mahdollisesti lisäpöytäkirjoja.

2.9. Komitea pitää lähtökohtanaan edellä esitettyjä yleishuomioita sekä aikaisemman lausuntonsa jälkeen ilmenneitä tekijöitä ja tapahtunutta kehitystä sekä toteaa asetusehdotuksen monien lähestymistapojen olevan myönteisiä ja mielenkiintoisia. Komitea antaa seuraavissa erityishuomioissa erillisiä ja yksityiskohtaisia ehdotuksia ja suosituksia ehdotuksen lukujen ja liitteiden mukaisessa järjestyksessä.

3. Erityishuomiot ja -suositukset

3.1. 2 artiklan c kohta (määritelmät). Rekisteröintijärjestelmällä tarkoitetaan määritelmän mukaan "järjestettyjä henkilötietojen kokoelmia". Tietojen ei tarvitse olla välttämättä järjestettyjä, jotta niitä voidaan käsitellä ja käyttää. Riittää, jos puhutaan henkilötietojen tai yksilöä koskevien tietojen kokoelmasta.

3.2. 4 artiklan d kohta (tietojen laatu). Kaikki "tarvittavat" toimenpiteet tarkoituksiin nähden virheellisten tai puutteellisten tietojen poistamiseksi tai oikaisemiseksi on toteutettava. Tulisi sanoa "kaikki mahdolliset toimenpiteet".

3.2.1. 5 artiklan d kohta (käsittelyn laillisuus). Komitea hyväksyy laillisuuskriteerit, mutta on sitä mieltä, että tulisi puhua "tiedoksi saatetusta suostumuksesta".

3.3. 6 artikla (lisäkäsittely). Kun henkilötietoja käsitellään muuta kuin alkuperäistä tarkoitusta varten, asianomaisille henkilöille tulisi tiedottaa tästä mahdollisuudesta jo tietoja kerättäessä tai heti, kun uusi päätös on tehty.

3.4. 9 artikla (tietojen siirtäminen).

3.4.1. Kohdat 1-4: kun tietoja siirretään henkilöille tai elimille, joita direktiivi 95/46/EY ei koske, tai maihin, jotka eivät ole ratifioineet Euroopan neuvoston yleissopimusta nro 108, olisi varmistettava ennakolta, että suojan taso on vastaava (eikä ainoastaan "riittävä", kuten direktiivin nykymuotoilussa). Komitea toteaa kuitenkin, että käytännössä säännösten tarjoama suojan taso on korkea.

3.4.2. Kohta 5 ja 6: Euroopan tietosuojavaltuutetulle tulisi ilmoittaa ennakolta poikkeustapauksista, jotta hän voisi tarvittaessa vastustaa niitä.

3.5. 10 artiklan 1 kohta (kielletyt tiedot). Muotoilu on tiukempi kuin Euroopan neuvoston yleissopimuksessa nro 108 olevassa 6 artiklassa lukuunottamatta 10 artiklan 5 kohdassa rajoittavasti käsiteltyjä tuomioita (niitä koskevia tietoja ei kielletä ehdottomasti). Komitea suosittelee seuraavaa, yksityiskohtaisempaa muotoilua "Sellaisten henkilötietojen käsitteleminen, joista ilmenee rodullinen tai etninen alkuperä, poliittiset mielipiteet, uskonnollinen tai filosofinen vakaumus ja yleisesti mikä tahansa vakaumus tai mielipide, jota ei kansainvälisen oikeuden kannalta luokitella rikokseksi, ammattiyhdistyksen jäsenyys sekä henkilön terveyttä, geneettistä perimää tai sukupuolielämää koskevien tietojen käsittely on kielletty". Geneettisen perimän käsite tulisi ymmärtää terveyteen sisältyväksi. Direktiivin tarkistamisen yhteydessä olisi myös syytä tarkastella uudelleen kiellettyjä tietoja koskevaa muotoilua.

3.6. 17 artikla (ilmoitus sivullisille). Mahdollisuus poikkeukseen velvollisuudesta ilmoittaa tietojen muuttamisesta tai suojaamisesta on liian epämääräinen ja laaja.

3.7. 23 artiklan 1 kohta (käsittelyn turvallisuus). Rekisterinpitäjän pitäisi varmistaa mahdollisimman korkea turvataso tietojen käsittelyssä ja siirtämisessä käytettävissä olevan tekniikan tason mukaisesti ja siten, etteivät kulut ole suhteettomat tavoitellun suojan tasoon nähden.

3.8. 25 artikla (tietosuojasta vastaava henkilö) sekä liitteet I ja II

3.8.1. Keskeisenä kysymyksenä on henkilötietoja keräävien, käsittelevien ja siirtävien toimielinten ja elinten itse nimeämien henkilöiden riippumattomuus ja pätevyys.

3.8.2. Säännöksillä suojellaan näitä henkilöitä kaikenlaiselta asiattomalta painostukselta nimittävien viranomaisten taholta, jotka ovat samalla heidän esimiehiään ja joihin he ovat alisteisessa suhteessa.

3.8.3. Vastuuhenkilöiden pitää näet olla vapaita tästä alisteisesta suhteesta silloin, kun he hoitavat tietosuojaan liittyviä tehtäviään ja ovat riippuvaisia yksinomaan tietosuojavaltuutetusta(5). Tätä tehtävää ei tulisi antaa esimiesten arvosteltavaksi tai arvioitavaksi, eikä sen tulisi vaikuttaa kielteisesti vastuuhenkilöiden uraan, mikäli tietosuoja-asioissa joudutaan ristiriitaan esimiesten kanssa. Vastuuhenkilön toimikauden tulisi olla pidempi, jotta voitaisiin taata hänen riippumattomuutensa ja mahdollistaa pitkäjänteinen ja varma toiminta.

3.8.4. Osuus, jonka vastuuhenkilö käyttää työajastaan tietosuoja-asioiden hoitamiseen (tavallisesti 5 % ja erikoistapauksissa 10 %), sekä hänen käyttöönsä annettavat varat vaikuttavat melko niukoilta. Vastuuhenkilöille tulee jättää riittävä toimintavapaus ja joustonvara tehtävien asianmukaiseksi hoitamiseksi. Lisäksi heidän käyttöönsä tulee tarjota tarpeen tullen lisähenkilöstöä ja materiaalista tukea.

3.9. 28 artikla (Euroopan tietosuojavaltuutetun ennakkotarkastus)

3.9.1. Periaatteessa valtuutetun tulisi tutkia ennakolta kaikki käsittelytoimet, jotka saattavat aiheuttaa erityisiä riskejä asianomaisten henkilöiden oikeuksien ja vapauksien kannalta. "Arkaluontoiset" käsittelytoimet tai niiden toteuttaminen vaativat nimittäin tarkkaa ennakkopohdintaa ja riippumattoman virkamiestahon osallistumista. Kyseessä on perustakuu, josta tekstissä nimenomaisesti säädetään.

3.9.2. Luetteloon tulee lisätä tiettyjä käsittelytoimia, ja tietosuojavaltuutetun on joka tapauksessa tutkittava ennakolta seuraavanlaiset tilanteet:

- tietojenkäsittely, joka edellyttää vanhan tekniikan uudenlaista käyttöä

- komitean 10 artiklaan ehdottamat lisäykset

- poliisia, turvallisuutta, rikosoikeutta, siirtolaisuutta ja yhteisön ulkopuolisten henkilöiden oleskelua (esim. viisumien myöntäminen, oleskelun laillisuus) koskevien tietojen käsittely

- yleisten tunnisteiden käyttö käsittelyssä

- eri tarkoituksia varten luotujen tiedostojen yhdistely

- muita tarkoituksia varten kerättyjen tietojen käsittely

- yksilöiden suojan periaatteista poikkeavien käsittelyjen toteuttamisehdot

- käsittelytoimet, joissa käytetään tai joissa vaaditaan kansainvälistä tietojen siirtoa EU:n rajojen ulkopuolelle

- luonteeltaan velvoittavat ja kokonaisia väestönosia tai ammattialoja koskevat tilastotutkimukset.

3.10. 32 artikla: turvallisuus sisäisissä televiestintäverkoissa, 1 kohdan loppu. Komitea suosittaa, että kohdan loppu muutetaan kuulumaan seuraavasti: "- - varmistettava riskiä ja sen jatkuvaa kehitystä vastaava turvallisuustaso ottamalla huomioon tekniikan taso ja kehitys sekä tarvittaessa toimenpiteiden käyttöönottokustannukset, jos ne ovat selvästi epäsuhtaiset tavoitteisiin verrattuna."

3.11. Valvontaviranomainen

3.11.1. 38 artikla (Euroopan tietosuojavaltuutettu). Artiklan 1 kohdassa tulisi tarkentaa, että perustetaan riippumaton valvontaviranomainen.

3.11.2. 39 artikla (nimittäminen). Ehdotuksen mukaan komissio, neuvosto ja Euroopan parlamentti nimittävät Euroopan tietosuojavaltuutetun "yhteisellä sopimuksella" neljän vuoden toimikaudeksi, joka on uusittavissa (kuinka monta kertaa?).

3.11.3. Komitea korostaa uudelleen, että Euroopan tietosuojavaltuutetun riippumattomuutta. Hänen nimittäjänään ei tulisi olla sellainen elin, joka komission tai neuvoston tapaan käsittelee yleisesti henkilötietoja tai siirtää ne muiden käsiteltäviksi ja joka levittää tai välittää niitä. Olisi aiheellista ja teknisesti käytännöllistä, että nimityksestä vastaisi, kuten oikeusasiamiehen kohdalla, Euroopan parlamentti, joka neuvottelisi asiasta komission ja neuvoston kanssa. Riippumattomuuden lisätakeena voisi olla toimikauden pidentäminen (mahdollisesti kaksi kertaa suunniteltua aikaa pidempi) ja uudelleennimityksen estäminen.

3.11.4. Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävät ovat erityisen raskaat ja monimuotoiset. Ehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä varattu budjetti vaikuttaa vaatimattomalta suhteessa tietosuojavaltuutetulle asetettuihin vaatimuksiin.

3.11.5. Komitean mielestä on ehdottoman välttämätöntä, että tietosuojavaltuutetulle annetaan käyttöön tarvittavat välineet ja riittävä määrä teknisesti pätevää henkilöstöä.

4. Päätelmä

4.1. Komitea olisi halunnut tarkastella yksityiskohtaisemmin kyseistä asetusehdotusta, joka on ratkaisevan tärkeä yksilöiden oikeuksien ja vapauksien suojaamiselle yhteisön hallinnossa.

4.2. Hanke on suuritöinen ja tervetullut tarjoamansa merkittävän suojan takia. Hankkeen rajoitukset liittyvät ennen kaikkea vuoden 1995 direktiiviin. Komitea tunnustaa, että kehitystä ja edistystä on jo tapahtunut, joten se esittää neuvostolle, komissiolle ja Euroopan parlamentille lausuntoonsa sisältyvät yleiset ja erityiset huomiot ja toivoo panoksensa auttavan vahvistamaan yksilövapauksien ja oikeuksien takuita sekä yhteisön alueella että sen ulkopuolella.

4.3. Vuoden 1995 direktiivin toimeenpanoa on määrä arvioida vuonna 2001, jolloin komitea saanee konkreettisia tarkistusehdotuksia käsiteltäväkseen. Komitea tehnee tältä pohjalta aikanaan nykytekstiin toivomiensa muutosten luonnetta ja laajuutta koskevia yksityiskohtaisia ja kokonaisvaltaisia ehdotuksia.

Bryssel 8. joulukuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2) EYVL L 24, 30.1.1998, s. 1.

(3) Esittelijä Salmon, lausunto julkaistu: EYVL C 159, 17.6.1991, s. 38.

(4) Euroopan neuvosto - (STE N:o 108) Yleissopimus yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa käsittelyssä. Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen, suurin osa jäsenehdokasmaista sen sijaan ei.

(5) Tällaiset säännökset sisältyvät esimerkiksi työsuojelutarkastajia koskevaan ILOn yleissopimukseen nro 81.