LIITE

LOPULLINEN 12.11.2013

Talousarvio 2014 – Yhteiset päätelmät

Nämä yhteiset päätelmät koskevat seuraavia aiheita:

1. Talousarvio 2014

1.1. Ns. suljetut budjettikohdat

Budjettikohdat, joita neuvosto tai parlamentti ei ole muuttanut tai joita koskevat neuvoston muutokset parlamentti hyväksyi, vahvistetaan, jollei näistä päätelmistä muuta johdu.

Muista budjettikohdista sovittelukomitea esittää seuraavat päätelmät:

1.2. Horisontaaliset kysymykset

Erillisvirastot

Erillisvirastojen virkojen määrä vastaa komission talousarvioesityksessä esitettyä määrää seuraavin poikkeuksin:

EU:n erillisvirastoille osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahat) vastaa komission talousarvioesityksessä esitettyä määrää seuraavin poikkeuksin:

Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.4 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman erillisvirastoista.

Toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastoille osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahat) ja toimeenpanovirastojen virkojen määrät vastaavat komission oikaisukirjelmässä nro 2/2014 esitettyjä määriä.

Yhteiset teknologia-aloitteet

EU:n yhteisiin teknologia-aloitteisiin osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahat) ja virkojen määrä vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2014, esitettyjä määriä.

Pilottihankkeet / valmistelutoimet

Kattava 68 pilottihankkeen ja valmistelutoimen paketti hyväksytään ja sille myönnetään 79,4 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina parlamentin ehdotuksen mukaisesti. Jos pilottihankkeessa tai valmistelutoimessa voidaan käyttää jo olemassa olevaa oikeusperustaa, komissio voi toimen täytäntöönpanon helpottamiseksi ehdottaa määrärahasiirtoa kyseiseen oikeusperustaan.

Paketissa otetaan täysin huomioon pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat varainhoitoasetuksessa säädetyt enimmäismäärät.

1.3. Rahoituskehyksen otsakkeiden mukaan jaotellut menot – maksusitoumusmäärärahat

Sovittelukomitea on ottanut huomioon edellä olevat ns. suljettuja budjettikohtia, erillisvirastoja sekä pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat päätelmät ja on sopinut seuraavaa:

Otsake 1 a

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmillä nro 1 ja 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

Näin ollen otsakkeen 1 a menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet sekä erillisvirastot on otettu huomioon, 76,0 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 1 b

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2014, esitettyjä määriä lukuun ottamatta seuraavia budjettikohtia, joihin kuhunkin osoitetaan 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina:

Lisäksi vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastolle (luku 04 06) osoitettuja maksusitoumusmäärärahoja lisätään 134,9 miljoonalla eurolla. Vastaava määrä maksusitoumusmäärärahoja siirretään Euroopan sosiaalirahaston (ESR, luku 04 02) määrärahoista seuraavasti:

Joustovälineestä otetaan käyttöön 89,3 miljoonaa euroa Kyprokselle myönnettävään lisäapuun.

Otsake 2

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014, esitettyjä määriä lukuun ottamatta seuraavaa budjettikohtaa:

Näin ollen otsakkeen 2 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet on otettu huomioon, 35,8 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 3

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

Näin ollen otsakkeen 3 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet sekä erillisvirastot on otettu huomioon, 7,0 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 4

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

Näin ollen otsakkeen 4 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet on otettu huomioon, 10,0 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 5

Henkilöstötaulukkoon otettujen eri pääluokkien virkojen ja toimien osalta hyväksytään komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014, esitetyt virat ja toimet lukuun ottamatta Euroopan parlamenttia, jonka osalta hyväksytään sen omassa käsittelyssään esittämät virat ja toimet.

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

Näin ollen otsakkeen 5 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet on otettu huomioon, 316,8 miljoonan euron liikkumavara.

AST/SC-tehtäväryhmän perustaminen

Henkilöstösäännöissä on perustettu uusi AST/SC-tehtäväryhmä, joten EU:n kaikkien toimielinten ja elinten henkilöstötaulukoita mukautetaan oikaisukirjelmässä nro 2/2014 esitetyllä tavalla.

Otsake 6

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä esitettyjä määriä.

1.4. Erityisrahoitusvälineet

Hätäapuvaraukseen ja Euroopan globalisaatiorahastoon osoitetut maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä esitettyjä määriä.

1.5. Maksumäärärahat

Maksumäärärahoja on vuoden 2014 talousarviossa kaiken kaikkiaan 135 504 613 000 euroa.

Neuvoston kantaa talousarvioesitykseen käytetään lähtökohtana, kun maksumäärärahat jaetaan eri budjettikohtien kesken vuonna 2014 seuraavasti:

Kaikkien uusien pilottihankkeiden ja valmistelutoimien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 50 prosenttia vastaavista maksusitoumuksista tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on tätä alhaisempi. Meneillään olevia pilottihankkeita ja valmistelutoimia jatkettaessa maksumäärärahojen määrä on talousarvioesityksessä määritelty määrä, johon lisätään 50 prosenttia vastaavista uusista sitoumuksista, tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on tätä alhaisempi.

Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.1 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman maksumäärärahoista osana yleistä kompromissia.

Neuvosto panee merkille jäljempänä 3.2 kohdassa olevan Euroopan parlamentin ja komission yhteisen lausuman maksumäärärahoista.

1.6. Selvitysosat

Kaikki Euroopan parlamentin tai neuvoston selvitysosien tekstiin tekemät tarkistukset hyväksytään liitteessä 1 esitetyin muutoksin. Tämä perustuu siihen, että talousarvion selvitysosilla ei voida muuttaa eikä laajentaa voimassa olevan oikeusperustan soveltamisalaa eikä heikentää toimielinten hallinnollista autonomiaa. Toimesta aiheutuvat menot on myös voitava kattaa käytettävissä olevilla resursseilla.

1.7. Uudet budjettikohdat

Jollei sovittelukomitean hyväksymistä yhteisistä päätelmistä muuta johdu tai jolleivät budjettivallan käyttäjät käsittelyissään muuta hyväksy, komission talousarvioesityksessä ja oikaisukirjelmissään nro 1 ja 2/2014 ehdottama budjettinimikkeistö säilytetään muuttumattomana pilottihankkeita ja valmistelutoimia lukuun ottamatta.

Nämä yhteisesti hyväksytyt muutokset nimikkeistöön koskevat seuraavia budjettikohtia:

Komission ehdottamien työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevien uusien budjettikohtien selvitysosat esitetään liitteessä.

1.8. Varaukset

Hyväksytään Euroopan parlamentin esittämä 2 miljoonan euron varaus, joka koskee budjettikohtaa 01 02 01 ”Talous- ja rahaliittoa sekä euroa koskeva koordinointi, valvonta ja tiedotus”.

1.9. Tulot

Talousarvion tulopuoli hyväksytään niiden ehdotusten mukaisesti, jotka komissio on tehnyt talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014 ja mukautettuna sovittelukomiteassa hyväksyttyyn maksumäärärahojen tasoon.

2. Talousarvio 2013

Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 8/2013 hyväksytään neuvoston esittämien määrien mukaisena.

LTE nro 9/2013 hyväksytään neuvoston esityksen mukaisena seuraavin tarkistuksin:

Tutkimukseen liittyvien hallintomenojen (luku 08 01) vuoden 2013 maksumäärärahojen siirto koskee jaksottamattomia menoja, minkä seurauksena myös maksusitoumusmäärärahoja vähennetään vastaavasti (-26,9 miljoona euroa) edellä esitetyn taulukon kolmesta viimeisestä budjettikohdasta.

Vuoden 2013 talousarvioon sisältyy 250 miljoonaa euroa maksumäärärahoja EU:n solidaarisuusrahastolle, ja vuoden 2014 talousarvioon sisällytetään EU:n solidaarisuusrahastoa varten 150 miljoonaa euroa maksumäärärahoja.

3. Lausumat

3.1. Yhteinen lausuma maksumäärärahoista

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio muistuttavat jakavansa vastuun Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 323 artiklan mukaisesti, jossa todetaan, että ”Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio huolehtivat siitä, että käytettävissä on varoja, joiden avulla unioni voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa kolmansia osapuolia kohtaan”.

Euroopan parlamentti ja neuvosto muistuttavat tarpeesta varmistaa toteuttamista ajatellen maksumäärärahojen hallittu kehitys, jotta maksattamatta olevia sitoumuksia ei jouduta siirtämään epätavallisen paljon vuoden 2015 talousarvioon. Tämän vuoksi ne käyttävät tarvittaessa monivuotista rahoituskehystä koskevaan asetukseen, muun muassa sen 13 artiklaan, sisältyviä eri joustovälineitä.

Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat, että maksumäärärahojen määrä vuodeksi 2014 on 135 504 613 000 euroa. Ne pyytävät komissiota ryhtymään monivuotista rahoituskehystä koskevan asetusehdotuksen ja varainhoitoasetuksen säännösten perusteella kaikkiin tarvittaviin toimiin perussopimuksessa määrätyn vastuun täyttämiseksi sekä erityisesti esittämään sen jälkeen, kun asianomaisten määrärahojen jakamista on tarkasteltu uudelleen kiinnittäen huomiota erityisesti odotettavissa olevaan määrärahojen vajaakäyttöön (varainhoitoasetuksen 41 artiklan 2 kohta), lisätalousarviossa pyynnön maksumäärärahojen lisäämisestä, jos varainhoitovuoden 2014 talousarvion määrärahat eivät riitä kattamaan menoja.

Euroopan parlamentti ja neuvosto muodostavat kantansa mahdollisiin lisätalousarvioesityksiin mahdollisimman nopeasti, jottei maksumäärärahoihin synny vajeita. Lisäksi Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat käsittelemään nopeasti mahdolliset maksumäärärahasiirrot, myös siirrot rahoituskehyksen otsakkeiden välillä, jotta talousarvioon otetut maksumäärärahat voitaisiin käyttää mahdollisimman hyvin ja jotta ne vastaisivat todellista toteuttamista ja todellisia tarpeita.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio seuraavat varainhoitovuoden 2014 talousarvion toteutuksen tilannetta aktiivisesti koko vuoden ja kiinnittävät erityistä huomiota alaotsakkeeseen 1 b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) sekä otsakkeeseen 2 (Kestävä kasvu: luonnonvarat) sisältyvään maaseudun kehittämiseen. Tämä toteutetaan toimielinten välisinä kokouksina toimielinten sopimuksen liitteen 36 kohdan mukaisesti tilannekatsauksen saamiseksi maksujen toteutumisesta ja tarkistetuista ennusteista.

3.2. Euroopan parlamentin ja komission lausuma maksumäärärahoista

Euroopan parlamentti ja komissio muistuttavat, että erityinen ja mahdollisimman suuri joustavuus on tarpeen monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020. Lainsäädäntövallan käyttäjän hyväksymät muutokset ehdotettuihin oikeusperustoihin aiheuttavat lisäpainetta monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 mukaisiin maksumäärärahojen enimmäismääriin. Samassa yhteydessä, kun koheesiopolitiikkaa 2014–2020 koskevaa lainsäädäntöpakettia viimeisteltiin, komissio otti huomioon pk-yrityksiä koskevan aloitteen mahdollisen vaikutuksen ja antoi lausuman suoritusvarauksesta ja ennakkomaksutasoista aikaansaadun sopimuksen vaikutuksesta maksutarpeisiin. Vaikka näiden muutosten kokonaisvaikutus maksumäärärahojen lisäämiseen vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä jäänee vähäiseksi, komissio totesi, että maksumäärärahojen kokonaistason vuosittaisia vaihteluita hallinnoitaisiin käyttämällä maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaraa. Komissio voi tarvittaessa käyttää myös joustovälinettä ja ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa, joista on sovittu ehdotuksessa monivuotista rahoituskehystä koskevaksi asetukseksi.

Komissio aikoo siksi ehdottaa korjaavia toimenpiteitä toteutustilanteen mukaan ja käyttää tällöin tarvittavassa määrin kaikkia uuden monivuotisen rahoituskehyksen tarjoamia välineitä. Komissio voi erityisesti vuoden 2014 aikana joutua ehdottamaan ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttämistä monivuotista rahoituskehystä koskevan asetusehdotuksen 13 artiklan mukaisesti.

3.3. Neuvoston lausuma maksumäärärahoista

Neuvosto muistuttaa, että erityisrahoitusvälineitä voidaan käyttää ainoastaan aidosti ennakoimattomiin tilanteisiin vastaamiseksi.

Se muistuttaa, että ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa käytettäessä ei saa ylittää maksusitoumus- ja maksumäärärahojen kokonaisenimmäismääriä.

Neuvosto muistuttaa muiden erityisrahoitusvälineiden osalta, että monivuotista rahoituskehystä koskevan asetusehdotuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan maksusitoumusmäärärahoja voidaan ottaa talousarvioon yli rahoituskehyksessä asianomaisille otsakkeille vahvistettujen enimmäismäärien.

3.4. Yhteinen lausuma erillisvirastoista

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio muistuttavat, että on tärkeää vähentää asteittain kaikkien EU:n toimielinten, elinten ja virastojen henkilöstöä 5 prosentilla viiden vuoden aikana, kuten on sovittu talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevasta toimielinten sopimuksesta tehdyn ehdotuksen 23 kohdassa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat tavoittelemaan asteittain edellä mainittua 5 prosentin henkilöstövähennystä ajanjaksolla 2013–2017 ja korostavat samalla, että virastojen moitteeton toiminta on turvattava, jotta ne voivat suorittaa lainsäädäntövallan käyttäjän niille määräämät tehtävät. Ne katsovat tässä yhteydessä, että rakenteelliset ja muut lisätoimenpiteet voivat olla tarpeen, jotta tämä vähennys voidaan toteuttaa erillisvirastojen osalta. Komissio arvioi tässä yhteydessä edelleen mahdollisuuksia yhdistää ja/tai lakkauttaa joitakin nykyisistä virastoista ja/tai muita mahdollisuuksia saada aikaan synergiaetuja.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ottavat huomioon toimielinten välisen työryhmän työn, jonka tuloksena hyväksyttiin erillisvirastoja koskeva yhteinen lähestymistapa heinäkuussa 2012, ja ovat yhtä mieltä siitä, että on tarpeen tarkastella tarkemmin ja entistä jatkuvammalta pohjalta erillisvirastojen kehitystä yhdenmukaisen toimintatavan varmistamiseksi. Rajoittamatta niiden kunkin erioikeuksia ne sopivat perustavansa erityisen toimielinten välisen työryhmän, jonka tavoitteena on määritellä objektiivisten kriteerien perusteella selkeä kehityssuunnitelma virastoille. Ryhmän olisi erityisesti keskusteltava seuraavista aiheista:

Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen työryhmän työn tulokset toimiessaan lainsäädäntö- ja budjettivallan käyttäjinä.

3.5. Yhteinen lausuma otsakkeesta 5 ja palkkojen mukautuksista

Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat, että ehdotettuihin palkkojen mukautuksiin (1,7 prosenttia vuoden 2011 ja 1,7 prosenttia vuoden 2012 osalta) liittyviä määrärahoja ei sisällytetä tässä vaiheessa vuoden 2014 talousarvioon ennen kuin unionin tuomioistuin on ratkaissut sen käsiteltävänä olevat tapaukset.

Jos tuomioistuin ratkaisee asian komission hyväksi, komissio tekee vuonna 2014 lisätalousarvioesityksen ehdotettujen palkkojen mukautusten kattamiseksi kaikkien pääluokkien osalta. Tällaisessa tapauksessa Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat käsittelemään kiireellisesti asiaan liittyvän lisätalousarvioesityksen.

3.6. Yhteinen lausuma EU:n erityisedustajista

Parlamentti ja neuvosto sopivat käsittelevänsä Euroopan unionin erityisedustajia koskevien määrärahojen siirtämistä komission talousarviosta (pääluokka III) Euroopan ulkosuhdehallinnon talousarvioon (pääluokka X) varainhoitovuotta 2015 koskevan talousarviomenettelyn yhteydessä.

Liite 1 – Muutokset talousarvion selvitysosaan

Viitaten yhteisten päätelmien 1.6 kohtaan hyväksytään jäljempänä esitetyt muutokset neuvoston ja parlamentin hyväksymiin selvitysosiin:

Otsake 1 A

04 03 01 05 Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisista työntekijäjärjestöjen tiedotus- ja koulutustoimenpiteistä johtuvat menot, jotka liittyvät unionin työmarkkina-alueen toteuttamisen yhteydessä toteutettaviin unionin toimiin, mukaan lukien ehdokasmaiden työntekijäjärjestöjen edustajien osallistuminen kyseisiin toimiin. Toimenpiteiden avulla on määrä tukea työntekijäjärjestöjen toimia, kun ne pyrkivät ratkaisemaan Eurooppa 2020 -strategiassa sekä sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa vahvistetun Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laaja-alaisia haasteita ja osallistuvat unionin aloitteisiin, joilla puututaan talouskriisin seurauksiin.

Lisäksi määrärahalla on tarkoitus kattaa tuki kahden instituutin työohjelmille: kyseessä ovat ETUI (European Trade Union Institute) ja EZA (European Centre for Workers’ Questions), jotka on perustettu edistämään valmiuksien kehittämistä Euroopan laajuisten ja myös ehdokasmaat kattavien koulutustoimenpiteiden ja tutkimustoiminnan avulla, jotta voidaan lisätä työntekijöiden edustajien osallistumista päätöksentekoprosesseihin..

Määräraha on tarkoitettu kattamaan erityisesti seuraavat toimet:

— tuki kahden ammattiyhdistysinstituutin työohjelmille: kyseessä ovat ETUI (European Trade Union Institute) ja EZA (European Centre for Workers’ Questions), jotka on perustettu helpottamaan valmiuksien kehittämistä Euroopan laajuisen koulutuksen ja tutkimustoiminnan avulla sekä lisäämään työntekijöiden edustajien panosta eurooppalaiseen hallintotapaan,

— työntekijäjärjestöjen tiedotus- ja koulutustoimenpiteet, jotka liittyvät Euroopan työmarkkina-alueen kehittämisen yhteydessä toteutettaviin unionin toimiin, mukaan lukien ehdokasmaiden työntekijäjärjestöjen edustajien osallistuminen kyseisiin toimiin,

— toimet, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla; se on tarkoitettu myös edistämään naisten ja miesten tasa-arvoista osallistumista työntekijäjärjestöjen päätöksentekoelinten toimintaan."

Oikeusperusta

Tehtävä, jota komissio toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklassa sille annetun toimivallan perusteella.

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen ja Kansainvälisen työjärjestön työturvallisuuden ja -hygienian kansainvälisen informaatiokeskuksen (CIS) vuonna 1959 tekemä yleissopimus.

Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1) ja siihen liittyvät erityisdirektiivit.

Neuvoston direktiivi 92/29/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, terveydelle ja turvallisuudelle asetettavista vähimmäisvaatimuksista aluksilla tapahtuvan sairaanhoidon parantamiseksi (EYVL L 113, 30.4.1992, s. 19).

04 03 01 06 Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan rahoitus toimille, joilla edistetään työntekijöiden osallistumisen kehittämistä yrityksissä painottamalla eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevia direktiivejä 97/74/EY ja 2009/38/EY, henkilöstöedustusta eurooppayhtiössä ja eurooppaosuuskunnassa koskevia direktiivejä 2001/86/EY ja 2003/72/EY, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä annettua direktiiviä 2002/14/EY sekä pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista annetun direktiivin 2005/56/EY 16 artiklaa.

Määräraha kattaa toimet, joilla tehostetaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivien yritysten työntekijöiden ja työnantajien edustajien rajatylittävää yhteistyötä työntekijöitä koskevan tiedottamisen, kuulemisen ja osallistumisen alalla. Tässä yhteydessä voidaan rahoittaa sellaisia lyhytkestoisia toimia, joilla koulutetaan kansainvälisissä tiedottamis-, kuulemis- ja osallistumiselimissä toimivan neuvottelijan ja edustajan tehtäviin. Tämä voi koskea myös ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolia. Määrärahaa voidaan käyttää sellaisten toimien rahoittamiseen, joiden tavoitteena on antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuudet käyttää oikeuksiaan ja hoitaa velvollisuuksiaan työntekijöiden osallistumisen alalla, varsinkin eurooppalaisissa yritysneuvostoissa ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, perehdyttää niitä kansainvälisiin yritysten sopimuksiin ja lisätä niiden yhteistyötä työntekijöiden osallistumista koskevan unionin lainsäädännön osalta.

Määrärahasta voidaan myös rahoittaa toimia, joiden tavoitteena on kehittää työntekijöiden osallistumista koskevaa asiantuntemusta eri jäsenvaltioissa, edistää asiaan liittyvien viranomaisten ja sidosryhmien välistä yhteistyötä ja vaalia suhteita unionin toimielimiin, jotta voidaan tukea työntekijöiden osallistumista koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa ja lisätä sen tehokkuutta.

Määräraha on tarkoitettu kattamaan erityisesti seuraavat toimet:

— toimet, joiden tavoitteena on varmistaa edellytykset työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle yrityksissä ja työntekijöiden asianmukaiselle osallistumiselle yrityksissä, kuten säädetään eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa direktiivissä 2009/38/EY, henkilöstöedustusta eurooppayhtiössä koskevassa direktiivissä 2001/86/EY ja henkilöedustusta eurooppaosuuskunnassa koskevassa direktiivissä 2003/72/EY, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä annetussa direktiivissä 2002/14/EY, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevassa direktiivissä 98/59/EY sekä pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista annetun direktiivin 2005/56/EY 16 artiklassa,

— aloitteet, joiden avulla tehostetaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivien yritysten työntekijöiden ja työnantajien edustajien rajatylittävää yhteistyötä työntekijöitä koskevan tiedottamisen, kuulemisen ja osallistumisen alalla; tässä yhteydessä voidaan rahoittaa sellaisia lyhytkestoisia toimia, joilla koulutetaan kansainvälisissä tiedottamis-, kuulemis- ja osallistumiselimissä toimivan neuvottelijan ja edustajan tehtäviin; tämä voi koskea myös ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolia,

— toimet, joiden tavoitteena on antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuudet käyttää oikeuksiaan ja hoitaa velvollisuuksiaan työntekijöiden osallistumisen alalla, varsinkin eurooppalaisissa yritysneuvostoissa, perehdyttää niitä kansainvälisiin yritysten sopimuksiin ja lisätä niiden yhteistyötä työntekijöiden osallistumista koskevan unionin lainsäädännön osalta,

— toimet, joilla edistetään työntekijöiden osallistumisen kehittämistä yrityksissä,

— innovatiiviset toimet, jotka liittyvät työntekijöiden osallistumiseen ja joissa on tarkoituksena tukea muutosten ennakointia ja kiistojen ehkäisemistä ja ratkaisemista, kun kyseessä ovat unionin laajuisten yritysten ja yritysryhmien uudelleenjärjestelyt, sulautumiset, yritysostot sekä uudelleensijoittamiset,

— toimet, joilla tehostetaan työmarkkinaosapuolten yhteistyötä kehitettäessä työntekijöiden osallistumista hankkeisiin, joissa luodaan ratkaisuja talouskriisin seurauksiin, kuten joukkoirtisanomisiin, tai tarpeeseen suuntautua osallisuutta edistävään, kestävään ja vähähiiliseen talouteen,

— kansainvälinen tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihto kysymyksissä, jotka koskevat yritystasolla käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua.

Oikeusperusta

Tehtävä, jota komissio toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 ja 155 artiklassa sille suoraan annetun toimivallan perusteella.

Neuvoston direktiivi 97/74/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöön ottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä annetun direktiivin 94/45/EY ulottamisesta koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa (EYVL L 10, 16.1.1998, s. 22).

Neuvoston direktiivi 2001/86/EY, annettu 8 päivänä lokakuuta 2001, eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta (EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22).

Direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16).

Direktiivi 2001/23/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 82, 22.3.2001, s. 16).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29).

Neuvoston direktiivi 2003/72/EY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta (EUVL L 207, 18.8.2003, s. 25).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/56/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista (EUVL L 310, 25.11.2005, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/38/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä (uudelleenlaadittu toisinto) (EUVL L 122, 16.5.2009, s. 28).

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen ja Kansainvälisen työjärjestön työturvallisuuden ja -hygienian kansainvälisen informaatiokeskuksen (CIS) vuonna 1959 tekemä yleissopimus.

04 03 01 08 Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Selvitysosa

Tämän toiminnan tavoitteena on lujittaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia ja tukea työmarkkinaosapuolten välisten sopimusten ja muiden yhteisten toimien hyväksymistä EU:n tasolla. Määräraha on tarkoitettu kattamaan rahoitus työmarkkinaosapuolten osallistumiselle Rahoitettavien toimien avulla on määrä auttaa työmarkkinaosapuolia, kun ne pyrkivät ratkaisemaan Euroopan työllisyysstrategiaan ja työmarkkinaosapuolten toimille, kun ne ovat mukana ratkaisemassa Eurooppa 2020 -strategiassa sekä sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa vahvistetun Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laaja-alaisia haasteita ja osallistuvat unionin aloitteisiin, joilla puututaan talouskriisin seurauksiin, sekä edistävät ja levittävät tietämystä työmarkkinalaitoksista ja -käytännöistä. Sillä on tarkoitus rahoittaa tuki, jolla edistetään eri ammattikuntien ja alojen välistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan mukaisesti. Sillä rahoitetaan näin ollen keskustelut, tapaamiset, neuvottelut ja muut toimet, jotka tähtäävät mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen..

Määräraha on myös tarkoitettu kattamaan tuki työmarkkinasuhteiden alalla toteutettaviin toimiin, ja etenkin toimiin, joilla kehitetään asiantuntemusta ja unionin kannalta tärkeiden tietojen vaihtoa.

Määrärahalla on lisäksi tarkoitus kattaa rahoitus toimille, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla. Tätä tavoitetta toteutettaessa otetaan huomioon sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat ja se on siksi tarkoitettu myös edistämään naisten ja miesten tasa-arvoista osallistumista päätöksentekoelinten toimintaan sekä ammattijärjestöissä että työnantajajärjestöissä. Kaksi viimeksi mainittua toimikokonaisuutta ovat luonteeltaan laaja-alaisia.

Tavoitteet huomioon ottaen on määritelty kaksi alaohjelmaa:

— Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen,

— työmarkkinasuhteita koskevan asiantuntemuksen parantaminen.

Määräraha on tarkoitettu kattamaan erityisesti seuraavat toimet:

— selvitykset, keskustelut, asiantuntijakokoukset, neuvottelut, tiedottaminen, julkaisut ja muut toimet, jotka liittyvät suoraan edellä mainitun tavoitteen tai tämän budjettikohdan kattamien toimien tavoitteen saavuttamiseen, sekä mahdolliset muut menot teknisestä ja hallinnollisesta avusta, johon ei liity julkishallinnon tehtäviä ja jonka komissio on ulkoistanut erillisin palvelusopimuksin,

— työmarkkinaosapuolten toimet, joilla edistetään eri ammattikuntien ja alojen välistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua (työmarkkinaosapuolten valmiudet mukaan luettuina),

— toimet, joilla edistetään tietämystä työmarkkinalaitoksista ja -käytännöistä eri puolilla EU:ta ja tuetaan tulosten levittämistä,

— toimet, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla. Se on tarkoitettu myös edistämään naisten tasa-arvoista osallistumista päätöksentekoelinten toimintaan sekä ammattijärjestöissä että työnantajajärjestöissä,

— työmarkkinasuhteiden alalla toteutettavia toimia tukevat toimet, etenkin sellaiset, joilla kehitetään asiantuntemusta ja unionin kannalta tärkeiden tietojen vaihtoa.

Oikeusperusta

Tehtävä, jota komissio toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 ja 155 artiklassa sille suoraan annetun toimivallan perusteella.

15 02 10 Vuosittaiset erityistapahtumat

Selvitysosa

Budjettikohdan selvitysosa on seuraava:

Lisätään seuraava teksti:

Määräraha on tarkoitettu kattamaan vuosittaisina erityisinä urheilutapahtumina tuettujen toimien jäljellä olevat suoritukset.

Vuosittainen erityistapahtuma: Eurooppalainen MOVE-viikko

Maksusitoumukset: 1 000 000 euroa; Maksut: 1 000 000 euroa

Eurooppalainen MOVE-viikko on Euroopan laajuinen lippulaivatapahtuma, jolla edistetään ruohonjuuritason urheilua ja liikuntaa ja niiden positiivista vaikutusta unionin kansalaisiin ja yhteiskuntiin.

MOVE-viikon 2014 tavoitteena on saada 100 miljoonaa eurooppalaista aloittamaan urheilu tai liikunta vuoteen 2020 mennessä. Se noudattaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja tähän urheilun ja liikunnan laajaan ylistykseen osallistuu paikallisyhteisöjä, urheilukerhoja, kouluja, työpaikkoja ja kaupunkeja. Se on oleellinen osa eurooppalaista NowWeMove-kampanjaa ja edistää kestävällä tavalla unionin kansalaisten liikunnallisuutta ja terveyttä.

MOVE-viikko 2014 käsittää vähintään 300 tapahtumaa kaikissa EU:n 28 jäsenvaltiossa ja vähintään 150 kaupunkia, ja sen aikana esitellään uusia urheilu- ja liikunta-aloitteita ja tuodaan esiin mitä erilaisimpia olemassa olevia menestyksekkäitä toimia.

Vuosittainen erityistapahtuma: Antwerpenissa Belgiassa vuonna 2014 järjestettävät kesälajien eurooppalaiset Special Olympics -kilpailut

Maksusitoumukset: 2 000 000 euroa; Maksut: 2 000 000 euroa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan vuosittaisina erityistapahtumina tuettujen toimien kustannukset. 2 000 000 euron määräraha osoitetaan Antwerpenissa Belgiassa (13–20 päivänä syyskuuta 2014) järjestettävien kesälajien eurooppalaisten Special Olympics -kilpailujen osarahoittamiseen. Rahoitus tarjoaa myös kaikkien 28 jäsenvaltion urheilijoille mahdollisuuden harjoitella, valmistautua ja osallistua kilpailuihin Belgiassa.

Tapahtumaan osallistuu 2 000 urheilijaa ja heidän edustusjoukkueensa 58 maasta, ja kilpailut kestävät 10 päivää. Yli 4 000 vapaaehtoista auttaa tekemään tästä monen urheilulajin tapahtumasta ainutlaatuisen. Urheilutoiminnan lisäksi järjestetään myös muuta tieteellistä, kasvatuksellista ja perheohjelmaa. Urheilijoita isännöi 30 belgialaista kaupunkia, ja Antwerpen toimii tapahtuman isäntänä. Ennen kilpailuja, niiden aikana ja niiden jälkeen järjestetään monia erityistapahtumia.