Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 287 , 22/09/1997 s. 0023



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta" () (97/C 287/07) Neuvosto päätti 6. toukokuuta 1997 EY:n perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 14. toukokuuta 1997. Esittelijänä oli José Isaías Rodríguez García Caro. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 346. täysistunnossaan (toukokuun 28. päivän kokouksessa 1997) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 91 ääntä puolesta, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Taustatietoja 1.1. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 819/95/EY perustetun yhteisön Sokrates-toimintaohjelman tarkoituksena on kehittää omalta osaltaan laadukasta koulutusta ja helpottaa opetusalalla tapahtuvaa yhteistyötä Euroopan tasolla. 1.2. Ohjelma käsittää ensisijaisesti kolme perustoimintalinjaa: korkeakouluopetus: Erasmus-alaohjelma perus- ja keskiasteen opetus: Comenius-alaohjelma seuraavien alojen poikittaistoiminnot: kielitaito: Lingua-alaohjelma avoin opetus ja etäopetus aikuiskasvatus tietojen ja kokemusten vaihto. 1.3. Sokrates-ohjelman perustavoitteena on jäsenvaltioiden välisen opetusyhteistyön edistäminen siten, että kannustetaan Euroopan oppilaitoksia yhteistyöhön vaihtamalla opiskelijoita ja opettajia, millä puolestaan pyritään lisäämään tietojen ja kokemusten vaihtoa. 1.4. Sokrates-ohjelma on suunniteltu viisivuotiseksi ja sen toimikausi on 1. tammikuuta 1995 31. joulukuuta 1999. 1.5. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausunnon päätösehdotuksesta, jolla Sokrates-ohjelma perustettiin, 27. 28. huhtikuuta 1994 pitämässään täysistunnossa (lausunnon esittelijänä oli Jan Jacob van Dijk). Komitea teki lausunnossaan muun muassa seuraavanlaisia huomioita, joiden pohjalta komitea arvioi komission kertomuksessaan esittämiä ohjelman ensimmäisen kaksivuotiskauden tuloksia ja joille komitean on rakennettava ohjelman muuttamista koskevasta päätösehdotuksesta tekemät uudet huomiot. 1.5.1. Yleistä komitea suhtautuu myönteisesti vaihto-ohjelmien yhdistämiseen ja niiden jatkamiseen, komitea katsoo ohjelman olevan tehokas työväline edistämään koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta, komitea kannattaa ohjelman ulottamista perus- ja keskiasteen koulutukseen. 1.5.2. Erityistä komitea epäilee käytettävissä olevien määrärahojen riittämättömyyttä, komitea katsoo, että Erasmus-ohjelmaan tehdyt korkeakoulujen välistä yhteistyötä koskevat muutokset saattavat vaikuttaa tiedonsaantiin, komitea pelkää, että liiallinen hajauttaminen saattaa hankaloittaa tietojen yhteensovittamista, komitean mielestä tiedonsaanti on minkä tahansa ohjelman onnistumisen tai epäonnistumisen tärkeimpiä tekijöitä, komitea katsoo, että eri ohjelmia koordinoivien kansallisten toimistojen on tehtävä kiinteämpää yhteistyötä, komitea suosittelee suppealla alueella puhuttujen ja vähän käytettyjen kielten suojelua, komitea suosittelee, että äidinkielen lisäksi aletaan opettaa kahta yhteisökieltä, komitea kehottaa komissiota ryhtymään henkilövaihtoon yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, komitea kehottaa säilyttämään neuvoa-antavan komitean. 1.6. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Sokrates-toimintaohjelman perustamispäätöksen 819/95/EY muuttamisesta on seurausta ohjelman neuvottelujen yhteydessä käynnistetyn sovittelumenettelyn päätteeksi syntyneestä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisestä sopimuksesta. Sopimuksen mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto arvioivat ohjelman tuloksia kahden vuoden kuluttua ohjelman käynnistymisestä, ja arviointi perustuu komission laatimaan kertomukseen, jossa tehdään asianmukaisia ehdotuksia, joiden pohjalta parlamentti ja neuvosto voivat puolestaan ryhtyä toimenpiteisiin. 2. Sokrates-ohjelman tulosten arviointi 2.1. Komission asiakirjassa KOM(97) 99 lopull., josta talous- ja sosiaalikomiteaa on pyydetty antamaan lausunto, arvioidaan Sokrates-ohjelman ensimmäistä kaksivuotiskautta ja kuvataan laajasti ja yksityiskohtaisesti sekä koko ohjelman että sen eri alaohjelmien tuloksia. Komitea katsoo, että kertomuksen osalta on korostettava ensinnäkin ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä esille tulleita kielteisiä seikkoja ja yritettävä parantaa epäkohdat sekä myönteisiä puolia, joita on kehiteltävä edelleen ja saatava ne toimimaan mahdollisimman moitteettomasti ennen ohjelman voimassaoloajan päättymistä. 2.2. Kielteiset seikat 2.2.1. Ehdotetut hankkeet ylittävät käytettävissä olevat määrärahat Komitea huomautti jo edellisessä ohjelmasta antamassaan lausunnossa, että ohjelmaan oli varattu niukasti määrärahoja jopa ennen lausunnon antamisen jälkeen tapahtunutta merkittävää määrärahojen supistusta. Komitea katsoo kuitenkin hankkeiden ja tukitoimien kasvavan kysynnän osoittavan oppilaitosten olevan kiinnostuneita ohjelmasta ja todistavan, että jäsenvaltioiden oppilaitokset ovat saaneet ohjelmasta runsaasti tietoa. 2.2.2. Tasokkaat hankkeet saavat liian vähän rahoitusta Sinänsä kiitettävä pyrkimys tukea mahdollisimman monia hankkeita saa aikaan sen, että laadultaan mielenkiintoisimpien hankkeiden rahoitus on riittämätöntä. Olisi harkittava tarkoin, onko parempi aiheuttaa pettymys joillekin rahoitusta vaille jääville hankkeille vai lisätä sellaisten hankkeiden tukea, joiden laadusta on takeita jo etukäteen. 2.2.3. Ohjelma suosii varakkaimpia oppilaitoksia ja kansalaisia Jos kerran tukisummat ovat riittämättömiä, on varmaa että vähävaraisimmat tahot eivät osallistu ohjelmaan. On taattava, että ohjelma on solidaarinen ja tasavertainen, jolloin vähäosaisimmilla on tasavertaiset mahdollisuudet hyötyä ohjelmasta. Komitea ilmaisi tämänsuuntaisen kantansa jo lausunnossaan aiheesta Vihreä kirja koulutuksesta, ammatillisesta koulutuksesta ja tutkimuksesta: kansainvälisen liikkuvuuden esteet. 2.3. Myönteiset seikat 2.3.1. Opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuuden edistäminen mahdollisuus henkilövaihtoon sellaisille oppilaitoksille, jotka eivät ole kuuluneet aikaisempien ohjelmien piiriin Komitea katsoo, että kun ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä kaikki opetustasot otetaan huomioon, edistetään Euroopan yhdentymisen ja yhteistyön henkeä ottamalla ohjelman piiriin unionin kaikkein pienimpiä kansalaisia koskettavia hankkeita. Pitkällä aikavälillä tämä auttaa epäilemättä ymmärtämään paremmin kansallisia eroja, jolloin niitä myös kunnioitetaan, mikä puolestaan pikemminkin yhdistää kuin erottaa unionin kansalaisia. 2.3.2. Jäsenvaltioiden oppilaitosten välisen yhteistyön lisääminen Komitean mielestä on erittäin tärkeää, että oppilaitosten välinen yhteistyö laajenee vähitellen. Oppilaitosten välinen yhä tiiviimpi kanssakäyminen saattaa keskipitkällä aikavälillä parantaa huomattavasti mahdollisuuksia tunnustaa toisessa jäsenvaltiossa suoritetut opinnot ja niiden vastaavuus. 2.3.3. Koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden lujittaminen ja ulottaminen uusille opetusaloille Komitean mielestä on erittäin tärkeää, että avoin opetus ja etäopetus on otettu mukaan ohjelmaan ja että ohjelmassa tuetaan näitä uusia teknologia-avusteisia opetusmuotoja. 2.3.4. Euroopassa suoritettujen opintoviikkojen siirron tukeminen Tavoitteena on akateemisten tutkintojen pätevöittäminen kaikissa unionin jäsenvaltioissa, ja komission tämänsuuntaisia pyrkimyksiä kannattaa tukea. 2.3.5. Suppealla alueella puhuttujen kielten ja vähän käytettyjen kielten edistäminen Komitea on tyytyväinen, että tämän asian osalta ohjelmassa on tapahtunut merkittävää kehitystä. Näin komitean aikaisemmassa Sokrates-lausunnossa esittämä suositus toteutuu käytännössä. 2.3.6. Tietojen ja kokemusten vaihdon lisääminen Komitea on vakuuttunut siitä, että paremmin järjestetyn ja menetelmiltään asianmukaisemman koulutusjärjestelmän avulla kansalaisten koulutus ja ammattikoulutus voivat paremmin vastata vaatimustasoa, jota työmarkkinat edellyttävät työnhakijoilta. Niinpä uudistunutta Sokrates-ohjelmaa onkin tuettava mahdollisimman laajasti. 2.3.7. Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 126 artiklassa määritellyn tavoitteen, korkealaatuisen koulutuksen, kehittäminen Unionin tavoitteena olevaa korkealaatuista opetusta on tuettava jatkuvasti. Komitea on aina valmis kannattamaan tämän tavoitteen saavuttamista vauhdittavia politiikkoja ja ohjelmia. 2.3.8. Ohjelmaa jarruttavien esteiden havaitseminen Kansainvälisen liikkuvuuden tiellä olevien esteiden havaitseminen on saanut aikaan sen, että epäkohdista on laadittu Vihreä kirja koulutuksesta, ammatillisesta koulutuksesta ja tutkimuksesta: kansainvälisen liikkuvuuden esteet, johon komitea on jo ottanut kantaa. Mitä tulee erityisesti opetushenkilöstön liikkuvuuteen, komitea kehottaa jäsenvaltioita edistämään mahdollisimman paljon opettajien tilaisuuksia osallistua Sokrates-ohjelman toimiin ja poistamaan komission ohjelmaa toteuttaessa havaitsemansa esteet, jotka mainitaan ohjelman saavutuksista laaditussa kertomuksessa. 2.3.9. Ohjelmalle osoitettujen budjettimäärärahojen lisäystarpeen toteaminen, tavoitteena paremmat rahoitusnäkymät ennen ohjelman viisivuotisen voimassaoloajan päättymistä Tämä tosiasia tukee komitean aikoinaan ilmaisemaa kantaa, jonka mukaan Sokrates-ohjelmalle myönnettiin sen alkutaipaleella niukasti budjettimäärärahoja. 3. Päätösehdotus Ensisijaisena tarkoituksena päätösehdotuksella päätöksen N:o 819/95/EY muuttamisesta ensisijaisena tarkoituksena on lisätä ohjelman kokonaisrahoituskehystä 50 miljoonalla eculla eli 5,9 %. Komissio perustelee ehdotuksen tekemistä seuraavasti: 3.1. On säilytettävä laadukkaiden hankkeiden kriittinen massa jättämättä kuitenkaan nykyistä useampia hankkeita tuen ulkopuolelle käytettävissä olevien rahoitusmäärärahojen niukkuuden vuoksi. 3.2. On vastattava mahdollisimman hyvin lukuisten hankkeiden rahoituskysyntään ja -hakemuksiin. 3.3. On varmistettava Sokrateksen alaisen Erasmus-ohjelman kehittäminen ja estettävä jo saavutettujen opiskelijavaihtomäärien ehtyminen tavoitteeseen nähden riittämättömään rahoitusuhkaan. 3.4. On varmistettava Comenius-ohjelman tuleva kehittäminen takaamalla koulujen monenkeskiseen yhteistyöhön osallistuvien oppilaitosten asianmukainen rahoitus. 3.5. On taattava, että ohjelmasta vastaavat kansalliset toimistot tiedottavat edelleen ohjelmasta. 3.6. On taattava, että ohjelma kattaa myös kaikkein vähäosaisimmat, ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaate on säilytettävä. 3.7. Budjetin on kyettävä vastaamaan Sokrates-ohjelman laajentumisesta Eurooppa-sopimuksen tehneisiin maihin. 4. Huomioita 4.1. Yleistä 4.1.1. Komitea suhtautuu myönteisesti päätösehdotukseen yhteisön Sokrates-toimintaohjelman muuttamisesta siltä osin kuin muutos lisää ohjelmalle osoitettavia määrärahoja. Komitea haluaa kuitenkin toistaa kantansa, että ehdotettu määrärahojen korotus ei riitä kattamaan ohjelmalle asetettujen kunnianhimoisten ja merkittävien tavoitteiden ja niiden saavuttamiseen tähtäävien toimien edellyttämää rahoitustarvetta. Komitea on kuitenkin tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut Sokrates-ohjelman yhdeksi yhteisön talousarvion painopistealueeksi. Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa tulee selkeästi esiin se tosiasia, että varojen kohdentaminen koulutukseen on yksi talousarvion vakavasti otettavista kehittämisvaihtoehdoista. 4.1.2. Siitäkin huolimatta, että komitea on tyytyväinen Sokrates-ohjelman osakseen saamaan etuoikeutettuun budjettiasemaan, komitea katsoo, että ohjelman kokonaisbudjettikehyksen 5,9 % korotus ei merkitse todellista määrärahojen lisäystä, vaan korjaa ohjelmaan osoitettuja määrärahoja näennäisesti jokseenkin saman verran kuin inflaatio on kasvanut kuluneen kaksivuotiskauden aikana joissakin unionin jäsenvaltioissa, minkä vuoksi määrärahoja olisi komitean mielestä korotettava absoluuttisesti. Komitea katsoo myös, että vaikka Sokrates-ohjelman eri osaohjelmat ovatkin suhteellisesti katsoen yhtä tärkeitä, komission tulisi harkita uudelleen budjettivarojen jakoa niin, että Comenius-ohjelman varoja lisättäisiin mahdollisimman paljon. Komitea katsoo, että kouluikäisiin nuoriin kohdistuvat toimet ovat tehokkaimpia, koska nuorilla vastaanottokyky on suurin. 4.1.3. Komitea uskoo vakaasti, että koulutus on ihmisen kehityksen olennainen osatekijä, joka auttaa ihmistä kehittämään taitojaan. Sen vuoksi Sokrates-ohjelman avulla on komitean käsityksen mukaan mahdollisuus tukea Euroopan yhdentymisen sosiaalista ulottuvuutta. 4.1.4. Niukan budjetin aikoina on komitean mielestä välttämätöntä asettaa toteutettavat toimet mahdollisimman hyvin ensisijaisuusjärjestykseen. Sen vuoksi Sokrateksen kaltaisille ohjelmille, jotka pyrkivät lähentämään unionin etua kansalaisiin, on osoitettava riittävästi taloudellisia resursseja. 4.1.5. Henkilöresurssien kehittäminen on kaikkia unionin jäsenvaltioita vaivaavan työttömyysongelman kannalta tärkeää. Sokrates-ohjelma saattaa kehittää unionin taloutta merkittävällä tavalla vahvistaessaan henkilöresursseja. Sen vuoksi toistamme kantamme, että ohjelmalle olisi toivottavaa osoittaa enemmän määrärahoja kuin tarkastelun kohteena olevassa päätösehdotuksessa on tehty. 4.1.6. Vaikka komitea onkin tyytyväinen Sokrates-määrärahojen lisäykseen, edellä esitetyn perusteella on käsittämätöntä, että sovittelumenettelyn päätteeksi vuonna 1995 tehdyn sopimuksen tuloksena syntyy näin suppea ehdotus päätöksen N:o 819/95/EY muuttamisesta. Komitea ei saata ymmärtää, että ennen kuin ohjelman budjettiin saadaan 5,9 % korotus, on odotettava kaksi vuotta ja käynnistettävä uudelleen kaikki päätöksentekoon liittyvät mekanismit. Mielestämme tässä yritykset ovat pontevia, mutta toimet eivät pure. 4.1.7. Komitean mielestä Sokrates-ohjelmaa, joka on erityisesti suunnattu unionin kansalaisten koulutuksen parantamiseen ja edistämiseen, on tuettava kaikin mahdollisin tavoin, jotta sille asetetut tavoitteet saavutettaisiin. 4.2. Erityistä 4.2.1. Talous- ja sosiaalikomitea haluaa toistaa lausunnossaan huomiot, joita se esitti ehdotuksesta päätökseksi yhteisön Sokrates-toimintaohjelman perustamisesta antamassaan lausunnossa; komitea haluaa, että lopulliseen tekstiin sisältyvien näkökohtien pohdintaa jatketaan ja että nyt otetaan huomioon ne asiat, joita edellisessä tekstissä ei ollut. 4.2.2. Komitea katsoo, että komission on ehdottomasti arvioitava määrä-laatusuhdetta ohjelman tuottavuuden kannalta ja pyrittävä yhdistämään molemmat näkökohdat tehdessään valintoja lukuisista hankkeista ja tukihakemuksista. Tuen myöntäminen liian monelle taholle siinä toivossa, että tuen piiriin saadaan mahdollisimman monia oppilaitoksia opiskelijoineen ja opettajineen, saattaa heikentää laatua ja aktiivista osallistumista hankkeisiin. Samalla kuitenkin myös se, että mahdollisimman moni saa mahdollisuuden osallistua, on arvo sinänsä ja auttaa osaltaan lujittamaan Euroopan yhdentymistä. Komission vuosien 1995 1996 tuloksia esittelevästä kertomuksesta käy ilmi, että joidenkin toimien yhteydessä hakijat saavat niukasti yhteisön tukea. Tämän vuoksi komitean mielestä tulee miettiä vakavasti mahdollisuutta painottaa hakemuksia käsiteltäessä ja tukisummista päätettäessä pikemminkin laatua kuin määrää. Tätä ei saa kuitenkaan käyttää poissulkevana perusteena ohjelman budjetin kokonaistoteutuksessa. 4.2.3. Rasismin vastaisena eurooppalaisena teemavuotena komitea haluaa todeta aiemman Sokrates-lausuntonsa tapaan, että koulutus on ensimmäinen väline taistelussa sosiaalista syrjäytymistä, rasismia ja muukalaisvihaa vastaan. Niinpä komitea suositteleekin jälleen, että luvun II toiminto 2, jonka kohteena ovat siirtotyöläisten, romaanien ja liikkuvan väestön lapset, ulotettaisiin koskemaan jäsenvaltioissa oleskelevien pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden lapsia. 4.2.4. Komitea kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin petosten valvonnassa, jotta vältyttäisiin mahdolliselta varojen väärinkäytöltä, ohjelmaan varatut resurssit saataisiin mahdollisimman toimiviksi, ja yhteisön tukea voitaisiin myöntää mahdollisimman usealle hakijalle. 4.2.5. Olisi toivottavaa, että tukea myönnettäessä otettaisiin käyttöön korjausmekanismi, jonka avulla varat myönnettäisiin suhteessa tuensaajan todellisiin tarpeisiin siten, että vähävaraisimmille myönnettäisiin eniten tukea. Tämä on paras tapa taata tasapuolisuuden periaatteen noudattaminen myönnettäessä yhteisön varoja Sokrates-ohjelmasta. 4.2.6. Euroopan parlamentin ja neuvoston uuden päätöksen jälkeisenä ajanjaksona ohjelmasta on tiedotettava pääasiallisesti sellaisissa Euroopan valtioissa ja sellaisilla alueilla, jotka ovat esittäneet suhteellisesti vähiten tukihankkeita ja -anomuksia. Tiedottaminen olisi keskitettävä kyseisille alueille, jolloin varmistetaan, ettei ole olemassa tiedonkulkua vääristäviä mekanismeja, jotka estäisivät oppilaitoksia saamasta tietoa Sokrates-ohjelman toiminnoista. 4.2.7. Komitean mielestä hankkeille myönnettävän monivuotisen tuen määrä ei saa vaarantaa uusien hankkeiden pääsyä Sokrates-ohjelmaan myöhempinä vuosina. Tässä mielessä ei ole toivottavaa ajautua sisältälämpiävään järjestelmään, jossa samat oppilaitokset ja henkilöt saavat toistamiseen Sokrates-ohjelman nykyisin hallinnoimia varoja ja tukimuotoja, jotka aikaisemmin liittyivät nykyisin Sokrates-ohjelman piiriin kuuluviin ohjelmiin kuten Erasmukseen ja Linguaan. Komitea kehottaa päättämään yhteisön tukitoimista kaiken kaikkiaan mahdollisimman avoimesti, minkä vuoksi komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla kaikille ohjelman piiriin kuuluville kansalaisille taataan yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua ohjelmaan, ja pyrkimään saamaan Sokrates-ohjelman piiriin mahdollisimman monet opiskelijat, opettajat ja oppilaitokset sekä estämään tukitoimien kasaantuminen tietyille henkilöille tai oppilaitoksille. 4.2.8. Aikuiskasvatuksen piiriin kuuluvilla toiminnoilla saattaisi olla yhtymäkohtia Euroopan sosiaalirahaston rahoituksen piiriin kuuluvien ohjelmien kanssa. Mikäli tällaisia yhtymäkohtia on, toiminnot kannattaisi sovittaa mahdollisimman hyvin yhteen, jotta vältyttäisiin kaksoisrahoitukselta ja ohjelmien päällekkäisyydeltä. Mikäli ESR:n ohjelmien ja Sokrates-ohjelman välillä tapahtuisi todellista toimintojen siirtoa, myös määrärahat tulisi siirtää, jotta ne voitaisiin kohdentaa uudelleen Sokrates-ohjelmalle. 4.2.9. Lopuksi, kuten unionin virallisia kieliä sivuavista toiminnoista annetuissa TSK:n lausunnoissa on tullut tavaksi, komitea ilmaisee tukevansa varauksettomasti kaikkia sellaisia toimia, jotka edistävät jäsenvaltioissa puhuttujen kielten leviämistä ja etenkin unionin kansalaisten vähiten tuntemien kielten leviämistä. Korostamme jälleen sitä, että kielten oppiminen syventää jäsenvaltioiden ja alueiden olojen ja kulttuurisen moniarvoisuuden tuntemusta sekä tuo Euroopan kansalaisia yhä lähemmäksi toisiaan. Bryssel, 28. toukokuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 113, 11.4.1997, s. 14