30.3.2004 FI C 80/47 Euroopan unionin virallinen lehti
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto – Kohti jätteiden syntymisen
ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa”
(KOM(2003) 301 lopullinen)
(2004/C 80/14)
Komissio päätti 28. toukokuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla
pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.
Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi
lausuntonsa 14. marraskuuta 2003. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa
(joulukuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 29 puolesta ja 3 vastaan.
1. Johdanto
1.1. Jätteiden syntymisen ehkäiseminen, niiden kierrätys
sekä jätteiden erilaiset hyödyntämis- ja hävittämistavat ovat
yhteiskuntiemme kestävän kehityksen kannalta ratkaisevantärkeitä kysymyksiä. Tästä syystä komissio haluaa kuudennen
ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman yhteydessä
määritellä jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksenteemakohtaisen strategian, koska jätteiden kokonaismäärä
kasvaa jatkuvasti huolimatta siitä, että niiden syntyä on pyritty
estämään ja hyödyntämistä lisäämään jo useiden vuosien ajan.Kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen Euroopan unioniintulee vain pahentamaan ongelmaa entisestään.
1.2. EU:ssa tuotetaan yhteensä noin 1,3 miljardia tonnia
jätettä vuosittain, toisin sanoen vuoden kuluessa noin
3,5 tonnia jätettä henkeä kohti (maatalousjäte ei sisälly tähän
lukuun). Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) tietojen mukaanviisi tärkeintä jätevirtaa muodostavat suurimman osan jättei-den kokonaistuotannosta EU:ssa: tuotantojätteet (26 prosent-
tia), kaivos- ja louhintajätteet (29 prosenttia) (
1), rakennus- ja
purkujätteet (22 prosenttia), kiinteä yhdyskuntajäte (14 pro-senttia) sekä maa- ja metsätalousjätteet (jonka määrän arviointi
on erityisen vaikeaa). Tästä jätemäärästä 2 prosenttia eli noin
27 miljoonaa tonnia on vaarallista jätettä.
1.3. Jätteiden kokonaismäärän on todettu edelleen kasva-
van. Alakohtaisten vapaaehtoisten toimien avulla on todettu
voitavan vähentää tiettyjä erityisjätteitä (esim. pakkausjäteSaksassa), mutta tämä ei ole riittänyt kääntämään yleissuun-
tausta. Myönteisenä seikkana voidaan kuitenkin pitää sitä,
että jonkinlaista edistymistä kohti jätteiden tuotannon jatalouskasvun välisen yhteyden purkamista on tapahtunut:
jätteiden tuotanto kasvaa talouskasvua hitaammin (
2).
(1) Ks. kaivannaisteollisuuden jätehuoltoa koskeva komitean lau-
sunto.
(2) European Environment Agency, 2002: Environmental Signals 2002
– Benchmarking the Millennium , Environmental assessment report
No 9, Copenhagen: EEA, luku 12, s. 100–105.1.4. Jätteiden tuotannon ja niiden ympäristövaikutusten
välinen yhteys on monimutkainen ja riippuu useista tekijöistä,kuten jätelajin laadusta ja koostumuksesta. Ekologisten kustan-
nusten taloudellinen arviointi on vaikeaa, sillä menetelmät
ympäristövaikutusten ilmaisemiseksi rahallisesti ovat moni-mutkaisia. Jätteistä koituvien ympäristökustannusten arviointion näin ollen vaikeaa.
1.5. Eri tavoin sovelletut yhteiset, yleiset periaatteet ja
valvontamenettelyt, joita tarvitaan ympäristön ja ihmisten
terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi koko yh-
teisössä ovat olleet olemassa siitä lähtien, kun vuonna 1975hyväksyttiin jätteitä koskeva puitedirektiivi ja vuonna 1991
vaarallisia jätteitä koskeva direktiivi. Nykyisen lainsäädännön
todellisten vaikutusten arvioimiseksi tarvittaisiin kuitenkinstandardoituihin, yksinkertaisiin kriteereihin perustuvia tietoja
ja tilastoja, joiden avulla voitaisiin tehdä tilastollisesti merkittä-
viä ja luotettavia vertailuja. Niinpä olisikin toivottavaa, ettätehostettaisiin pyrkimyksiä tuottaa entistä luotettavampaa ti-lastotietoa. Olisi myös mielenkiintoista saada käyttöön luettelo
Euroopan eri paikallisviranomaisten kehittämistä parhaista
käytänteistä.
1.6. Vaikka jätteidenkäsittelyn ympäristövaikutuksia onkin
pystytty vähentämään EU:n ja jäsenvaltioiden asettamien nor-mien ansiosta, jäljellä on vielä merkittäviä ongelmia, jotka
koskevat erityisesti EU:n jätelainsäädännön saattamista osaksi
jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä sen soveltamista jäsenvalti-oissa. Nämä ongelmat saattavat kärjistyä entisestään, kun
EU:hun liittyvien uusien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön
yhteisön ympäristölainsäädäntö. Entisten kommunististen jär-jestelmien perintönä tilanne on usein katastrofaalinen jajälkeenjääneisyys melkoista.
C 80/48 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
2. Ehdotuksen pääsisältö
2.1. Komission tiedonannolla käynnistetään asianosaisten
laaja kuulemismenettely, jonka tarkoituksena on selvittääniiden näkemyksiä tiedonannossa esitetyistä strategisista vaih-
toehdoista kokonaisuudessaan. Komission esittämät vaihtoeh-
dot koskevat erityisesti keinoja estää jätteiden syntymistä,vähentää resurssien käyttöä ja suunnitella parhaalla mahdolli-sella tavalla tietyntyyppisille jätteille sopivia kierrätysjärjestel-
miä. Komission strategian tavoitteena on myös arvioida yhtei-
sön jätepolitiikan tähänastisia tuloksia, ja siinä pyritään määrit-tämään ne alat, joilla tarvitaan lisätoimia.
2.2. Tiedonanto liittyy komission tavoitteeseen tarkistaa
perusteellisesti lähestymistapaa kestävään tuotantoon ja kulu-
tukseen. Tiedonanto liittyy yhdennettyä tuotepolitiikkaa kos-kevaan tiedonantoon (
1) ja tulevaan luonnonvarojen kestävää
käyttöä käsittelevään tiedonantoon.
2.3. Nyt käsiteltävänä olevassa tiedonannossa todetaan ole-
van tarpeen asettaa samalla kertaa sekä jätteiden syntymisenehkäisemistä koskevia tavoitteita että määritellä toimenpiteitä,
joiden avulla tavoitteet on mahdollista saavuttaa. Tätä tarkoi-
tusta varten tiedonannossa pyydetään asianosaisia kertomaannäkemyksensä eräiden jätteiden syntymisen ehkäisemistoimien
toteutettavuudesta. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi
jätteiden vähentämistä koskevat suunnitelmat, vähän jätteitäsynnyttävien tuotantomenetelmien käyttöönotto sekä jäsen-valtioissa hyväksi todettujen toimintatapojen soveltaminen
EU:n tasolla.
2.4. Komissio pohtii asiakirjassaan myös sitä, olisiko syytä
tarkistaa jätteen määritelmää, ja erittelee siihen liittyviä etuja jahaittoja. On selvää, että tulevien strategisten vaihtoehtojen
luonne ja sisältö riippuvat siitä, millainen määritelmä jätteelle
annetaan. Joka tapauksessa asianomaiset toimijat, taloudellisettahot ja kuluttajat tarvitsevat oikeudellista varmuutta ja vakaut-
ta. Jätteen määritelmän muuttamisella olisi hyvin merkittäviä
seurauksia.
2.5. Tiedonannon mukaan kierrätyspolitiikkaa voidaan pa-
rantaa monin tavoin pyrittäessä ratkaisemaan jäteongelmaa
Euroopan unionissa. Komissio on kiinnostunut erityisesti
sellaisista kysymyksistä kuin tavoitteiden asettaminen materi-aalin kierrätykselle sekä kierrätyksen hintavuus ja keinot tehdäkierrätyksestä entistä halvempaa, helpompaa ja puhtaampaa.
3. Yleistä
3.1. ETSK tukee komission pyrkimystä etsiä keinoja kehit-
tää ja toteuttaa laajojen strategisten mahdollisuuksien yhdistel-
(1) KOM(2003) 302 lopullinen.mä, jonka avulla pystyttäisiin ratkaisemaan yhäti kasvavan
jätteiden määrän ongelma Euroopan unionissa.
3.2. Komitea pitää tervetulleena komission esittämän ehdo-
tuksen sitomista Göteborgissa (kesäkuussa 2001) järjestetyn
Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmiin, kuudennen ym-päristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman tavoitteisiin (hei-
näkuu 2002) sekä Johannesburgissa (syyskuussa 2002) pidetyn
kestävää kehitystä käsitelleen huippukokouksen Agenda 21:ntäytäntöönpanosuunnitelmaan. Komitea kuitenkin pahoittelee
sitä, ettei komissio ole luonnoksessaan hahmotellut konkreetti-
sia ympäristötavoitteita, koska strategian pitäisi olla tärkeinäpidettyjen tavoitteiden saavuttamiseen johtavien keinojen
suunnittelua. Tämän vuoksi komitea pitää ongelmallisena
jätteiden ehkäisemiseen liittyvien tavoitteiden muotoilua vastakomission kaipaamassa strategiakeskustelussa tai jopa senjälkeen. Tämä sekoittaa jossain määrin tulevaisuudennäkymiä.
3.3. Komitea kannattaa strategian soveltamisalaa ja pitää
suotavana, että se olisi yhdenmukainen tätä alaa koskevien
OECD:n suuntaviivojen (
2) kanssa. Komitea kannattaa myös
sellaisen keskustelun käynnistämistä, jonka tavoitteena onmäärittää jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden käsitte-
lyä koskevat painopisteet sulkematta ennalta pois mitään
jätteiden hyödyntämismahdollisuuksia.
3.4. Komitea toivoo komission varmistavan, että tällaisella
strategialla vahvistetaan tehokkaasti ympäristön ja terveyden
suojeluun tähtääviä EU:n säännöksiä sekä kierrätyksen valvon-taa koskevia säännöksiä, jotka usein ovat vähemmän tiukkoja
kuin pääasiallisia jätteiden hävityskeinoja (kaatopaikkasijoitta-
mista ja polttamista) koskevat säännökset, kuitenkin niin,ettei estetä kierrätykseen liittyvää kehitystä. Päinvastaisessa
tapauksessa strategian ei-toivottuna seurauksena olisi, että se
kannustaisi systemaattisesti käyttämään niitä jätteiden hävittä-miskeinoja, joita koskeva valvonta on vähäisempää, mikäsaattaisi lisätä ympäristövaikutuksia. Tämä on sitäkin tärkeäm-
pää, kun kierrätystekniikka perustuu yhä manuaalisiin mene-
telmiin, joissa toimijat, enemmän kuin muilla aloilla, altistuvatterveyttä, hygieniaa ja turvallisuutta koskeville vaaroille. Olisi
toivottavaa, että käyttöön saataisiin asianmukaiset välineet,
joilla voitaisiin edistää kansanterveyttä ja ympäristöä suojele-vien erityisten tekniikoiden kehittämistä.
3.5. Strategia koskee jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja
kierrätystä, eikä siinä sinänsä käsitellä muita hyödyntämismuo-
toja; ne mainitaan vain sivuseikkoina. Tämä pätee näin ollen
myös kompostointiin ja jätteiden hyödyntämiseen energian-tuotannossa. Komitea katsoo, että Euroopan unionin tulevaajätestrategiaa suunniteltaessa on syytä tarkastella kaikkia hyö-
dyntämismuotoja, jotka voivat olla tutkimisen arvoisia, kun
otetaan huomioon ympäristövaatimukset, taloudelliset ja ener-giaan liittyvät ehdot sekä maantieteelliset rajoitteet.
(2) OECD, ENV/EPOC/PPC(2000) 5/Final: Strategic Waste Prevention:
OECD Reference Manual, August 2000.
30.3.2004 FI C 80/49 Euroopan unionin virallinen lehti
3.6. Komitea toteaa jätteiden syntymisen ympäristökustan-
nusten arvioinnin olevan monimutkainen tehtävä. Komitea
katsoo kuitenkin, että aina tulevia jätestrategioita valmistelles-
saan komission tulisi ottaa huomioon kustannusten ja ehdotet-tujen strategisten toimenpiteiden käyttöönotosta koituvienetujen välinen suhde, ja kysyä, voidaanko päätettyjä strategisia
vaihtoehtoja todellakin soveltaa kaikkialla unionissa. Tästä
syystä komitea painottaa jatkuvaa tarvetta valvoa, että jätelain-säädäntöä sovelletaan yhdenmukaisesti ja tehokkaasti kaikissa
EU:n jäsenvaltioissa, riippumatta siitä, mitkä strategiset vaihto-
ehdot lopulta valitaan. On erityisen tärkeää yhdenmukaistaajätteen määrittely, jossa on tällä hetkellä eroavaisuuksia eri
jäsenvaltioiden välillä soveltamisen kannalta.
3.7. Komitea suhtautuu myönteisesti veloitusjärjestelmien
käyttöönottoon perustuvaan vaihtoehtoon, jota tiedonannossa
ehdotetaan jätteiden valikoivan talteenoton ja syntyvän jätteen
määrän vähentämisen kannustamiseksi. Järjestelmät tunnetaannimellä ”pay-as-you-throw” (maksa itse omat jätekustannukse-
si), ja niitä on jo käytössä eräissä jäsenvaltioissa.
3.8. Tehokkaan jätestrategian toteuttamiseksi on tärkeää,
että jätteen käsitteelle annetaan hyvä määritelmä, joka mahdol-
listaa jätteiden tehokkaan ja rationaalisen käsittelyn kaikille
asianomaisille osapuolille. Nykyinen jätteen määritelmä syntyivuonna 1976, jolloin jätteiden käsittely oli aivan erilaistakuin nykyään. Nykyisen määritelmän vuoksi jäännöstuotteiden
uudelleenkäyttö ja kierrätys usein vaikeutuu, samoin kuin
jätteiden käsittely silloin, kun EU:n erilaiset säännökset vaikut-tavat yhdessä. Tästä syystä ETSK pitää tervetulleena tiedonan-
nossa esitettyä komission ehdotusta käynnistää keskustelu
tästä kysymyksestä.
4. Erityistä
4.1. Strategian sovellusalasta puhuttaessa tiedonannossa
pyritään yleisesti edistämään sekä jätteiden syntymisen ehkäi-
semistä että kierrätystä, mitä komitea pitää myönteisenä.Kuitenkin on todettava, että vaikkakin jätteiden syntymisen
vähentämiseen kannustaminen on itsestään selvä tavoite, kier-
rätyksen edistäminen esitetään joskus yksinkertaistavalla taval-la. Komitean mielestä kierrätys ei aina ole sama asia kuin
korkea ympäristönsuojelun taso, eikä se välttämättä aina
merkitse parasta jätteenkäsittelytapaa. Tästä syystä kierrätys-strategiassa tulisi keskittyä erityisesti (ympäristön, talouden ja
yhteiskunnan kannalta) soveliaiden kierrätysmuotojen edistä-
miseen, toisin sanoen sellaisiin kierrätysmuotoihin, jotka ovatkestävän kehityksen periaatteiden mukaisia.
4.2. Jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi komitea suosittaa,
että strategiassa
– muistetaan sekä määrälliset että laadulliset tavoitteet ja
pidetään mielessä tärkeimpiä jätevirtoja koskevat parla-mentin ja neuvoston aiemmat ehdotukset, kuudennenympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman vaati-
mukset sekä jäsenvaltioiden kokemukset jätteiden vähen-
tämisestä.
– kannustetaan ottamaan käyttöön sääntelytoimenpiteitä ja
taloudellisia kannustimia jätteiden määrän vähentämi-
seksi.
– kannustetaan ”puhtaiden” teknologioiden ja tuotteiden
kehittämistä ja käyttöönottoa.
– kannustetaan voimakkaasti vähentämään tuotettujen jät-
teiden määrää ja käyttämään uudelleen materiaaleja ja
tuotteita, joilla on tosiasiallisia käyttömahdollisuuksia
(esimerkiksi lasipullot).
4.3. Jätteiden kierrätyksestä komitea suosittaa, että strate-
giassa
– mahdollistetaan kierrätetyn materiaalin käytön lisäämi-
nen kaikissa tuotteissa määrittämällä selkeät tavoitteetja kannustimet. Tämä voidaan toteuttaa kehittämälläsellaisten keinojen käyttöä, jotka perustuvat kierrätysalan
kannustimien käyttöön silloin, kun pelkät markkiname-
kanismit eivät siihen riitä.
– määritetään keinot, joilla voidaan poistaa kierrätysalan
kilpailukyvyn esteitä parantamalla kierrätettyjen materi-
aalien markkinaolosuhteita aiheuttamatta kuitenkaan kil-
pailun vääristymiä.
– kannustetaan biohajoavien jätteiden valikoivaa talteenot-
toa ja korkealaatuista kompostointia, jotta energia voi-daan hyödyntää.
– pyritään vähentämään suhteetonta ja liiallista tai ekologi-
sesta polkumyynnistä johtuvaa jätteiden kuljettamista
maasta toiseen.
– hyödynnetään mahdollisimman hyvin eri tiedotuskeinoja,
joilla kansalaisille voidaan jakaa tietoa siitä, kuinka hevoivat vähentää jätteiden syntymistä ja kierrättää jätteitä;paikallisviranomaisten tulisi myös informoida kansalaisia
siitä, kuinka kansalaisten pyrkimykset vaikuttavat.
4.4. Komitea pitää ”kaupattaviin sertifikaatteihin” perustu-
via järjestelmiä mielenkiintoisena uutena mahdollisuutena,sillä komissio suunnittelee ensimmäistä kertaa tällaisten järjes-
telmien käyttöönottoa keinona kehittää kierrätystä. Komitea
katsoo, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa käyttöön otetunmenettelyn tarkastelu ja alustava arvio voisi antaa mielenkiin-toista tietoa systeemin myönteisistä vaikutuksista ja myöskin
niistä kompastuskivistä, joita on syytä välttää. Perusteellinen
tutkimus auttaisi selvittämään, kuinka tällainen järjestelmätoimisi parhaiten.
C 80/50 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
4.5. Komitea suosittaa, että kierrätykseen sovellettaisiin
yhdenmukaisia säännöksiä ja että erityisesti ympäristön pilaan-
tumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämistä koske-
vaa direktiiviä (IPPC-direktiiviä) sovelletaan koko jätealaan.Tällä hetkellä suuri osa jätteenkäsittelytavoista on ennakoltasuljettu pois parhaita käyttökelpoisia tekniikoita kuvaavien
vertailuasiakirjojen (BREF-asiakirjojen) sovellusalasta, eivätkä
ne näin voi saada ”parhaan käytettävissä olevan tekniikan”(BAT) asemaa. Tämä pätee esimerkiksi kompostointiin.
4.6. Komitea kannattaa jätepuitedirektiivin liitteiden II A ja
II B tarkistamista, jotta jätteiden hyödyntämis- ja hävittämistoi-
mintojen nykyisiä määritelmiä voitaisiin arvioida uudelleen.
4.7. Energian hyödyntämisen määritelmän muuttaminen
(sivu 39): Komitea kannattaa komission ehdotusta, jonka
mukaan energian hyödyntämisen määritelmä tulisi muuttaaharkitsemalla neuvoston direktiivin 75/442/ETY tiettyjen koh-
tien muuttamista. Energian hyödyntäminen voitaisiin näin
asianmukaisesti tunnustaa hyödyntämismuodoksi (eikä hävit-tämistoimeksi) aina silloin, kun polttamalla tai rinnakkaispolt-
tamalla tuotettu energia tosiasiallisesti hyödynnetään ja käyte-
tään.
Bryssel 11. joulukuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCH4.8. Komitea kannattaa komission lähestymistapaa. Komi-
tea katsoo jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja jätteiden
käsittelyn olevan ratkaisevan tärkeä peruskysymys, jota on
käsiteltävä ilman ideologisia ennakkoasenteita ja avoiminmielin, mitä tulee jätteenkäsittelytapoihin ja niiden keskinäi-seen arvojärjestykseen. Komitea korostaa, että kierrätyksen
kehittämisessä ilmenneet vaikeudet johtuvat pääasiassa kustan-
nuskysymyksistä, puutteellisesta teknologiasta, joka heikentääkierrätettävien tuotteiden laatua, sekä kierrätettyjen tuotteiden
markkinamahdollisuuksien puutteesta, sillä niiden kilpailukyky
ei ole riittävä. Tästä syystä tulisikin kannustaa tutkimaan jakehittämään entistä kilpailukykyisempiä teknologioita. Tämä
nostaa kuitenkin esiin myös kysymyksen ympäristökustannus-
ten sisällyttämisestä hintoihin.
Lopuksi komitea toteaa, että komissio pyytää – esittämättä
varsinaisia kysymyksiä, kuten se vihreiden kirjojensa yhtey-
dessä tekee – esittämään kannanottoja ja näkemyksiä sekätuomaan esiin kokemuksia nyt tarkastelun kohteena olevilta
aloilta. Komitea pitää tällaista alan toimijoita ja kansalaisia
koskevaa osallistavaa lähestymistapaa tervetulleena.