Neuvoston 29 päivänä tammikuuta 1996 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 10/96 neuvoston asetuksen (EY) N:o .../96 antamiseksi kehitysmaissa toteutettavista kunnostamis- ja jälleenrakennustoimista



Virallinen lehti nro C 087 , 25/03/1996 s. 0029



Neuvoston 29 päivänä tammikuuta 1996 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 10/96 neuvoston asetuksen (EY) N:o . . ./96 antamiseksi kehitysmaissa toteutettavista kunnostamis- ja jälleenrakennustoimista (96/C 87/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 w artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä (2), sekä katsoo, että kehitysmaissa tehtävää kunnostamista koskevasta erityisestä tukiohjelmasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle 12 päivänä toukokuuta 1993 antamassaan tiedonannossa komissio toi esille kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen tarvittavan avuntarpeen suuruuden ja erityispiirteet niissä kehitysmaissa, jotka ovat vakavasti vaurioituneet sota-aikojen, kansalaislevottomuuksien tai luonnononnettomuuksien vuoksi, neuvoston (kehitys) 2 päivänä joulukuuta 1993 antamissa päätelmissä kunnostamista koskevasta avusta määritellään tällaisen avun päätavoitteet, edellytykset ja arviointiperusteet sekä painotetaan, että avun suunnittelu ja toteutus on syytä tehdä tiiviissä yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kesken, Euroopan parlamentti on korostanut kehitysmaissa tapahtuvaa kunnostamista koskevan avuntarpeen laajuutta ja pitää toivottavana, että luodaan erityinen rahoituskehys huomattavien rahoitusmahdollisuuksien varaamiseksi näihin tarpeisiin Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta, Euroopan parlamentti on korostanut tarpeellisuutta kirjata kunnostamistoimet keskipitkän tai pitkän aikavälin kehityssuunnitelmaan, budjettivallan käyttäjä on kirjannut talousarvioon eteläisessä Afrikassa toteutettavien kunnostamistoimien rahoittamiseen tarkoitetun budjettikohdan (B7-5 0 7 1 ) ja kehitysmaissa toteutettavan kunnostamisen ja jällenrakennuksen rahoittamiseen tarkoitetun budjettikohdan (B7-5 0 7 6), ja on tarpeen vahvistaa sen hallinnoimisen yksityiskohtaiset säännöt, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Yhteisö panee täytäntöön 2 kohdassa tarkoitetuissa kehitysmaissa kunnostus- ja jälleenrakennustoimia asettaen etusijalle vähiten kehittyneet maat, jotka ovat vakavasti vaurioituneet sota-aikojen, kansalaislevottomuuksien tai luonnononnettomuuksien vuoksi. Näiden toimien, jotka ovat määräaikaisia, tarkoituksena on myötävaikuttaa talouden ja institutionaalisen toiminnan elpymiseen, mikä on tarpeen kyseisten maiden yhteiskunnallisen ja poliittisen vakauden palauttamiseksi, ja tyydyttää koko sen väestön tarpeet, jota vaikeudet ovat kohdanneet. Kyseisten maiden on asteittain otettava vastatakseen humanitaarisesta toiminnasta ja valmisteltava keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysavun jatkumista. 2. Tämän asetuksen mukaista tukea saavat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen maat, Välimeren alueen maat, Latinalaisen Amerikan maat, Aasian maat sekä Kaukasian ja Keski-Aasian kehitysmaat. 2 artikla 1. Toimista päätettäessä on aiheellista ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon, onko turvallisuuden vähimmäistaso olemassa sekä missä määrin siirtymävaiheen kehityksessä on todellisuudessa sitouduttu noudattamaan demokraattisia arvoja ja perusoikeuksia. 2. Tämän asetuksen perusteella täytäntöön pantavat toimet koskevat ensisijaisesti seuraavia aloja: kestävän tuotantojärjestelmän uudelleenkäynnistäminen, perusinfrastruktuurien aineellinen ja toiminnallinen kunnostaminen mukaan lukien miinanraivaustyöt, yhteiskuntaan uudelleen sopeuttaminen ja kunnostamisvaiheessa tarvittavien institutionaalisten voimavarojen uudelleenluominen erityisesti paikallistasolle. 3 artikla Tämän asetuksen mukaista rahallista tukea voivat saada seuraavat yhteistyökumppanit: alueelliset ja kansainväliset järjestöt, valtioista riippumattomat järjestöt, kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet ja virastot, lähiyhteisön jäjestöt sekä julkiset tai yksityiset laitokset ja toimijat. 4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiskeinoja ovat erityisesti tutkimukset, tekninen apu, koulutus tai muut palvelut, tavaranhankinnat ja työsuoritukset sekä tilintarkastukset ja arviointi- ja valvontatehtävät. 2. Yhteisön rahoitus voi käsittää sekä investointimenot, kiinteän omaisuuden hankintaa lukuun ottamatta, että juoksevat menot (joihin kuuluvat hallinto-, ylläpito- ja toimintamenot) ottaen huomioon, että hankkeen tarkoituksena on oltava, että tukea saavat maat ottavat myöhemmin vastatakseen juoksevista menoista. 3. Edellä 3 artiklassa määritellyt yhteistyökumppanit pyritään saamaan osallistumaan jokaisen yhteistyötoimen rahoitukseen. Tätä rahoitusosuutta pyydetään ottaen huomioon kyseisten kumppaneiden mahdollisuudet ja kunkin toimen laatu. Erityisissä tapauksissa ja kun yhteistyökumppanina on joko valtiosta riippumaton tai lähiyhteisön järjestö, rahoitusosuus voidaan suorittaa tavaroina tai palveluina. 4. Yhteisrahoitusmahdollisuuksia muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa voidaan etsiä. 5. Toteutetaan kaikki tarpeelliset toimenpiteet tämän asetuksen mukaisesti toimitetun avun yhteisöllisen luonteen tunnetuksi tekemiseksi. 6. Perustamissopimuksessa tarkoitettujen, tavoitteina olevien yhtenäisyyden ja täydentävyyden toteuttamiseksi ja kaikkien tukitoimien mahdollisimman suuren tehokkuuden takaamiseksi komissio voi toteuttaa kaikki tarpeelliset koordinointitoimenpiteet, joita ovat erityisesti a) järjestelmällisen tiedonvaihtojärjestelmän ja analyysijärjestelmän luominen liittyen yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoittamiin toimiin ja toimiin, joiden rahoitusta ne suunnittelevat, b) toimien toteuttamisen koordinointi itse paikalla järjestämällä komission ja jäsenvaltioiden edustajien välisiä säännöllisiä kokouksia tukea saavassa maassa tietojen vaihtamiseksi. 7. Komissio voi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tehdä tarpeelliseksi katsomiaan aloitteita varmistaakseen toimien asianmukaisen koordinoinnin muiden kyseisten rahoittajien, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmän rahoittajien kanssa. 5 artikla Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea annetaan avustuksina, joita ei peritä takaisin. 6 artikla 1. Komissio huolehtii tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien arvioinnista, niihin liittyvästä päätöksenteosta ja niiden hoidosta noudattaen talousarviota koskevia ja muita voimassa olevia, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisia menettelyjä. 2. Hankkeen ja ohjelman arvioinnissa on otettava huomioon seuraavat tekijät: - toimien vaikuttavuus ja elinkelpoisuus, - kulttuurisidonnaiset, sosiaaliset, sukupuolten väliseen tasa-arvoon ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, - hankkeen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämä instituutioiden kehittäminen, - samankaltaisista toimista saadut kokemukset. 3. Päätökset hankkeista, joissa tämän asetuksen perusteella rahoitettava määrä on suurempi kuin 2 miljoonaa ecua kyseistä tointa kohden, tehdään 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio antaa 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle tiiviissä muodossa tiedon rahoituspäätöksistä, joita se aikoo tehdä sellaisten hankkeiden ja ohjelmien osalta, joiden arvo on pienempi kuin 2 miljoonaa ecua. Tämä tieto on annettava viimeistään viikkoa ennen päätöksen tekemistä. 4. Komissio voi ilman 7 artiklassa tarkoitetun komitean lausuntoa hyväksyä tarpeellisia lisäsitoumuksia näistä toimista odotettavissa olevien tai jo todettujen ylitysten kattamiseksi, jos ylitys tai lisätarve on enintään 20 prosenttia rahoituspäätöksessä vahvistetusta alkuperäisestä sitoumuksesta. Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu lisäsitoumus on pienempi kuin 4 miljoonaa ecua, 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle ilmoitetaan komission tekemästä päätöksestä. Jos edellä mainittu lisätarve on suurempi kuin 4 miljoonaa ecua mutta pienempi kuin 20 prosenttia, pyydetään komitean lausunto. 5. Jokaisessa tämän asetuksen perusteella tehdyssä rahoitussopimuksessa tai rahoitusta koskevassa yleissopimuksessa on määrättävä erityisesti, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa itse paikalla tarkastuksia komission voimassa olevien säännösten ja määräysten ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten perusteella määrittämien tavanomaisten yksityiskohtaisen sääntöjen mukaisesti. 6. Jos toimien yhteydessä tehdään yhteisön ja vastaanottavan maan välisiä rahoitusta koskevia yleissopimuksia, niissä on määrättävä, että yhteisö ei rahoita verojen eikä veroluonteisten maksujen maksamista. 7. Osallistuminen tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin on avoinna samoin ehdoin kaikille jäsenvaltioiden ja tukea saavan valtion luonnollisille ja oikeushenkilöille. Tämä osallistuminen voidaan ulottaa muihin kehitysmaihin ja asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa muihin kolmansiin maihin. 8. Hankintojen on oltava peräsin jäsenvaltioista tai tukea saavasta valtiosta tai muista kehitysmaista. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa hankinnat voivat olla peräisin muista maista. 7 artikla 1. Komissiota avustaa toimivaltainen maantieteellinen komitea. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 8 artikla Komission edustajan esittämien, seuraavana vuonna toteutettavia toimia koskevien yleisten suuntaviivojen perusteella vaihdetaan kerran vuodessa näkemyksiä 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden yhteisessä kokouksessa. 9 artikla Varainhoitovuoden päätyttyä komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuotuisen kertomuksen, johon sisältyy yhteenveto varainhoitovuoden aikana rahoitetuista toimista sekä arvio tämän asetuksen toimeenpanosta varainhoitovuoden kuluessa. Yhteenvedossa on oltava erityisesti tiedot niistä toimijoista, joiden kanssa toimeenpanoa koskevia hankintoja tai sopimuksia on tehty. Kertomuksessa on myös esitettävä yhteenveto ulkopuolisten mahdollisesti tekemistä arvioista, jotka koskevat erityistoimia. Komission on ilmoitettava jäsenvaltioille hyväksytyt toimet ja hankkeet, ilmoitettava niiden rahallinen arvo, luonne, vastaanottajamaa ja kumppanit kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä. 10 artikla Komission on arvioitava säännöllisesti yhteisön rahoittamia toimia selvittääkseen, onko näissä toimissa tarkoitetut tavoitteet saavutettu, ja laatiakseen suuntaviivoja tulevaisuudessa toteutettavien toimien tehostamiseksi. Komissio antaa 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle yhteenvedon niistä tehdyistä arvioista, joita tämä mahdollisesti voisi tarkastella. Jäsenvaltiot voivat pyynnöstä tutustua arviointikertomuksiin. 11 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio antaa kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kokonaisarvion yhteisön tämän asetuksen perusteella rahoittamista toimista ja tekee ehdotuksia tämän asetuksen tulevaisuudesta ja tarvittaessa sen muuttamisesta. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty . . . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 235, 9.9.1995, s. 11 (2) Euroopan parlamentin lausunto annettu 15 päivänä joulukuuta 1995 (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 29 päivänä tammikuuta 1996 (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin päätös tehty . . . (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä) NEUVOSTON PERUSTELUT I. JOHDANTO 1. Komissio toimitti neuvostolle 31 päivänä elokuuta 1995 päivätyllä kirjeellä ehdotuksen asetukseksi kehitysmaissa toteutettavista kunnostamis- ja jälleenrakennustoimista (1). 2. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 15 päivänä joulukuuta 1995 (2). II. YHTEINEN KANTA 1. Yhteisen kannan hyväksyminen Neuvosto hyväksyi 29 päivänä tammikuuta 1996 yhteisen kannan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 w artiklan nojalla. 2. Komission ehdotuksen tarkoitus Asetuksessa vahvistetaan kehitysmaissa toteutettaviin kunnostamis- ja jälleenrakennustoimiin tarkoitetun, yhteisön talousarviosta rahoitettavan avun hallinnointia koskevat menettelyt ja säännöt. 3. Neuvoston komission ehdotukseen tekemät muutokset Vaikka yhteisessä kannassa tehdään ehdotukseen joitakin teknisluonteisia ja sanamuotoa koskevia muutoksia ja täsmennyksiä, erityisesti perustamissopimuksessa tarkoitettujen johdonmukaisuus- ja täydentävyystavoitteiden saavuttamiseksi ja toiminnan mahdollisimman suuren tehokkuuden ja pysyvyyden takaamiseksi, siinä säilytetään komission ehdotus rahoitettavien toimien luonteesta olennaiselta osin ennallaan. Seuraavien näkökohtien osalta neuvosto ei kuitenkaan voinut yhtyä komission ehdotukseen: a) Asetuksen maantieteellinen soveltamisala Kehitysmaissa toteutettavien yhteisön jälleenrakennustoimien mahdollisimman suuren johdonmukaisuuden varmistamiseksi neuvosto katsoo, että asetuksen maantieteellinen soveltamisala olisi laajennettava kaikkiin yhteisen kannan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin maihin asettaen etusijalle vähiten kehittyneet maat. b) Ehdotetuista toimista lausunnon antavan komitean luonne Johdonmukaisuuden vuoksi neuvosto on sopinut, että komitea, joka antaa ehdotetuista toimista lausunnon, on toimivaltainen maantieteellinen komitea, joka toimii 13 päivänä heinäkuuta 1987 tehdyssä neuvoston päätöksessä (3) määrätyn III a -tyyppisen, ALA-kehitysmaihin ja Välimeren maihin sovellettavan ja EKR:n komiteamenettelyä muistuttavan menettelyn mukaan. On myös syytä todeta, että samoin kuin muissa vastaavissa tapauksissa neuvosto on päättänyt lisätä uuden 10 artiklan, joka koskee yhteisön rahoittamien toimien arviointia suuntaviivojen laatimiseksi tulevaisuudessa toteutettavien toimien tehostamista varten. 4. Parlamentin tarkistukset Neuvosto on sisällyttänyt yhteiseen kantaansa suuren osan parlamentin tarkistuksista. Joissakin tapauksissa neuvosto on kuitenkin siirtänyt tarkistuksen paikkaa tekstissä tai muuttanut sen sanamuotoa, vaikka se hyväksyykin tarkistuksen sisällön kokonaisuudessaan tai osittain. Neuvosto on erityisesti ottanut huomioon tarkistukset N:o 1 (johdanto-osan 3 kappale), N:o 2 (johdanto-osan 4 kappale), N:o 4 (3 artikla ja 6 artiklan 2 kohdan viimeinen luetelmakohta), N:o 5 (2 artiklan 2 kohta ja 6 artiklan 2 kohta), N:o 6 (4 artiklan 2 kohta), N:o 7 (4 artiklan 3 kohta), N:o 8 (4 artiklan 6 ja 7 kohta) ja N:o 12 (9 artiklan viimeinen kohta). Mitä tulee tarkistukseen N:o 14, neuvosto pyrkii ehdottamalla arviointia koskevaa uutta 10 artiklaa samankaltaiseen tavoitteeseen kuin parlamentti puuttumatta ennakolta arvioinnin tulokseen. Sitä vastoin neuvosto ei ole hyväksynyt tarkistuksia N:o 3, 9, 10, 11 ja 13. (1) EYVL N:o C 235, 9.9.1995, s. 11 (2) Euroopan parlamentin 15 päivänä joulukuuta 1995 antama lausunto (sitä ei ole vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä) (3) EYVL N:o L 197, 13.7.1987, s. 33