FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.7.2008 
SEK(2008) 2116 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
Ehdotus 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI  
 
establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy related 
products 
 
VAIKUTUSTENARVIOINNIN TIIVISTELMÄ  
{KOM(2008) 399 lopullinen} 
{SEK(2008) 2115} 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ 
Tämä vaikutustenarviointi liittyy energiaa käy ttävien tuotteiden ekologista suunnittelua 
koskevan direktiivin1 muutosehdotukseen. Ekologista s uunnittelua koskevan direktiivin 
tarkistaminen kuuluu kestävää kulutusta ja tu otantoa sekä kestävää  teollisuuspolitiikkaa 
koskevaan toimintasuunnitelmaan, joka on yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston, 
ympäristöasioiden pääosaston ja energian ja liikenteen pääosaston yht einen hanke. Kestävän 
kulutuksen ja tuotannon ja kestävän te ollisuuspolitiikan tärkein osa on yhdennetty 
tuotepolitiikka. Ekologista s uunnittelua koskeva direktiivi on toimintasuunnitelman 
kulmakivi.  
Nykyinen ekologista suunnittelua koskeva dire ktiivi kattaa ainoastaan  energiaa käyttävät 
tuotteet (lukuun ottamatta liike nnevälineitä). Jos itsesääntelyjä rjestelmistä ei löydy pätevää 
vaihtoehtoa, direktiivin mukaisesti on mahdollista asettaa sen kattamia tuotteita koskevat pakolliset vähimmäisvaatimukset, jotk a määräytyvät niiden tuotteiden 
ympäristöominaisuuksien mukaan, joilla on alha isimmat elinkaarikustannukset. Direktiivissä 
määritetään myös kriteerit ja  suojalausekkeet k ilpailukyvyn ja sosiaalisten kysymysten 
huomioon ottamiseksi vähimmäisvaatimuksissa. Näin  taataan se, että ympäristönsuojelullisen 
tason parantaminen on kustannustehokasta. Vaikka  kyseisten tuotteiden  ostohinnat saattavat 
lyhyellä aikavälillä nousta, niiden kohonnut  tehokkuus ja alemmat käyttökustannukset 
vähintäänkin kompensoivat ostohinn an tuotteen elinkaaren aikana. 
Edellä mainitusta toimintasuunnitelmien vaikut usten arvioinnista käy kuitenkin ilmi, että 
ekologista suunnittelua koskevan direktiivin soveltamisalan kapeus rajoittaa merkittävästi 
niitä potentiaalisia vaikutuksia, joita EU:n inte groidulla tuotepolitiikal la voisi olla. Tässä 
vaikutusten arviointia koskeva ssa raportissa arvioidaankin, pi täisikö ekologist a suunnittelua 
koskevan direktiivin soveltamisalaa laajentaa, miten se toteutettaisiin ja mitä vaikutuksia laajentamisella olisi. Näin ollen raportin tavo itteena on antaa poliittisi lle päättäjille tietoa 
soveltamisalan mahdollisesta laajuudesta. 
Harkittavana oli kolme vaihtoehtoa:  1) soveltamisalaa ei laajenneta eli toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan energiaa 
käyttäviin tuotteisiin, 
2) laajennetaan soveltamisala kattamaan m yös muut kuin energiaa käyttävät tuotteet, 
mutta liikennevälineet  jäävät edelleen sen ulkopuolelle, ja 
3) laajennetaan soveltamisala kattamaan m yös muut kuin energiaa käyttävät tuotteet, 
liikennevälineet mukaan luettuina. 
Ekologista suunnittelua koskevan direktiivin s oveltamisalan muuttaminen ei vaikuttaisi 
suoraan tuotteisiin, koska kyseessä on puitedirektiivi. Sen ympäristö-, talous- ja sosiaaliset vaikutukset aiheutuvat tietty ihin tuoteryhmiin kohdistuvista täytäntöönpanotoimenpiteistä. 
Komissio hyväksyy tällaiset täytäntöönpanoto imenpiteet sääntel ykomiteamenettelyä 
noudattaen. Ennen kuin täytäntöönpanotoimenp iteet hyväksytään, sidosryhmiä kuullaan 
virallisesti ja komissio laatii erityisen vai kutustenarvioinnin. Kai kki raportissa mainitut 
vaikutukset ovat havainnollisia esimerkkejä siitä , miten eri tuotevaihtoehtojen mukaisesti 
toteutetut täytäntöönpanotoimenpiteet vaikuttavat.  Vaikutukset näkyisivät  tosin vasta pitkällä 
aikavälillä, koska täytäntöönpanot oimenpiteet hyväksytään tuotekoh taisesti ja perusteellisen 
arvioinnin jälkeen.  
                                                
 
1 Direktiivi 2005/32/EY. 
 
FI 3   FI Vaihtoehtojen analyysissä otetaan huomioon m onia eri näkökohtia. Ensinnäkin keskustellaan 
suurten tuoteluokkien ympäristövaikutuksista. Toiseksi tarkistetaan, olisiko ekologista 
suunnittelua koskeva direktiivi osittain pä ällekkäinen nykyisen ympäristövaikutuksiin 
liittyvän lainsäädännön kanssa. Kolmanneksi arvioidaan eri vaih toehtoihin liittyvä 
kehittämispotentiaali ympäristönäkökohtien osalta  sekä taloudelliset ja yhteiskunnalliset 
vaikutukset.  
Saatavilla olevien tietojen analyysistä käy ilmi, että ym päristövaikutuksia on mahdollista 
vähentää merkittävästi ja samalla alentaa yrit ysten ja loppukuluttajien kustannuksia. Yleisesti 
ottaen potentiaaliset hyödyt ovat sitä merkittä vämpiä mitä laajempaan tuotevalikoimaan 
täytäntöönpanotoimenpiteitä kohdistetaan. 
Vaikka potentiaaliset hyödyt olisiv at suurimmat, jos toimenpiteet  kattaisivat kaikki tuotteet 
(vaihtoehto 3), ekologista s uunnittelua koskeva direktiivi ei  raportin mukaan näyttäisi 
täydentävän tyyppihyväksyntäjärjestelmää, kos ka valtaosa liikenteen alan mahdollisista 
hyödyistä saavutetaan piakkoin annettavalla hiilid ioksidipäästöjä koskeva lla lainsäädännöllä 
ja uusilla eurooppalaisilla st andardeilla. Tarkasteltaessa vaihtoehdon 2 kattamia tuotteita 
todettiin, että energiaan liittyvien  tuotteiden, kuten rakennusalan tu otteiden ja vettä käyttävien 
tuotteiden avulla saadaan kustannustehokkaas ti aikaan merkittävät ympäristövaikutukset. 
Myös monia muita tuoteryhmiä on mahdollista parantaa kustannustehokkaalla tavalla, sillä on 
näyttöä siitä, että niiden vai kutus on vieläkin suurempi kuin mitä Labouze 2003- ja EIPRO-
tutkimuksissa osoitettiin, kun tarkastellaan esimer kiksi pesu- ja puhdistusaineita, jalkineita ja 
nahkatuotteita, elintarvikkeita, painettuja tiedotusvälineitä (kirjoja, aikakauslehtiä, 
sanomalehtiä), hygieniapaperituo tteita, patjoja, paristoja ja le luja. Meneillään olevissa 
komission tutkimuksissa ta rkastellaan yksityiskohtaise sti näiden tuotteiden 
ympäristövaikutuksia ja kehittämispotentiaalia . Lisäksi voitaisiin tutkia myös sementin, 
teräksen, alumiinin, muovin ja muiden tärkei den materiaalien käytön merkitystä ympäristön ja 
talouden kestävän kehityksen kannalta. Nämä tuoteryhmät on mainittu ainoastaan 
esimerkkeinä.  
Vaihtoehtojen 1 ja 2 kustannushyötyanalyysi  osoittaa, että alkuva iheen kustannukset ovat 
sidoksissa ennen kaikk ea tuotteiden luonteeseen ja va ihtelevat jopa eri tuoteluokkien 
alaluokkien välillä. Analysoiduissa esimerkkita pauksissa nettohyödyt kasv avat ajan myötä, 
kun vähimmäisvaatimukset täyttävi en tuotteiden kysyntä kasvaa. 
Soveltamisalan laajennuttua täytäntöönpanotoime npiteitä voitaisiin kohdi staa muihin kuin 
energiaa käyttäviin tu otteisiin, joiden ympäristönsuo jelullinen taso on tehokkaimmin 
nostettavissa ja joiden osalta käyttövaiheen säästöt ovat suurimmat. Tämä ei välttämättä 
onnistuisi nykyisen direktiivin pui tteissa, koska sitä sovelletaan ainoastaan energiaa käyttäviin 
tuotteisiin. Kunkin täytäntöönpanotoimenp iteen vaikutukset on vielä arvioitava 
yksityiskohtaisesti. 
Tässä vaiheessa voidaan saatavilla olevan  näytön perusteella suositella direktiivin 
soveltamisalan laajentamista energiaan liitty viin tuotteisiin. Laajentamalla soveltamisala 
liikennevälineisiin saataisiin va in rajallista hyötyä. Vaikka on olemassa vahvaa näyttöä siitä, 
että soveltamalla direktiiviä myös muihin tuotteisiin saataisiin merkittävää hyötyä, on kuitenkin suositeltavaa tehdä lisätutkimuksia ja arvioida vaihtoehtoa, jossa muut kuin 
energiaan liittyvät tuotteet sisällytetään direktiivin so veltamisalaan, kun direktiiviä 
tulevaisuudessa tarkistetaan.