EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 12.4.2016 COM(2016) 222 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE

Toinen kertomus sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta



1Johdanto Komissio hyväksyi 16. maaliskuuta ensimmäisen kertomuksen sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta. Kertomuksessa esitettiin yhteenveto kohdatuista haasteista ja kokemuksista, joita näiden järjestelmien ensimmäisinä täytäntöönpanokuukausina on saatu. Lisäksi kertomuksessa esitettiin suosituksia ja lyhyen aikavälin toimia järjestelmien täytäntöönpanon parantamiseksi. Kreikkaan on tullut 16. maaliskuuta 2016 jälkeen 9 928 henkilöä. Sen jälkeen kun Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välinen raja suljettiin, Kreikkaan on joutunut jäämään 50 000–56 000 henkilöä. YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) ensimmäisten arvioiden mukaan heistä 65–70 prosenttia on kansalaisuudeltaan sellaisia, että he kuuluvat sisäisten siirtojen piiriin. Lisäksi Italiassa on havaittavissa tutuksi tullut kausivaihtelu, ja tulijoiden määrä on jälleen kasvussa. Maaliskuun puolivälin jälkeen Italiaan on tullut yli 8 564 henkilöä. Euroopan unioni ja Turkki sopivat 18. maaliskuuta 2016 useista toimenpiteistä, joilla laiton maahantulo Turkista EU:hun pysäytetään. EU:n ja Turkin julkilausuman mukaan kaikki maaliskuun 20. päivän jälkeen Kreikkaan sääntöjenvastaisesti saapuneet voidaan ottaa takaisin Turkkiin, ja siinä esitetään perusta 1:1-mekanismille, jonka mukaan jokaista Kreikan saarilta Turkkiin palautettavaa syyrialaista kohti Turkista uudelleensijoitetaan EU:hun yksi syyrialainen. Sen jälkeen kun ensimmäinen kertomus sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta annettiin, edistyminen on ollut ollut kaiken kaikkiaan epätyydyttävää. Komission tavoitteena oli, että toisen kertomuksen antamiseen mennessä olisi siirretty sisäisesti vähintään 6 000 henkilöä. Tavoitetta ei ole saavutettu. Raportointijaksolla on siirretty vain 208 henkilöä ja vain muutamat jäsenvaltiot ja assosioituneet valtiot ovat vastaanottaneet heitä. Siksi sisäisiä siirtoja koskevien velvollisuuksien täytäntöönpano on edelleen ensisijainen tavoite Kreikkaan ja Italiaan kohdistuvien paineiden lieventämiseksi. Uudelleensijoittamisen osalta tilanne on se, että tähän mennessä on uudelleensijoitettu 5 677 henkilöä sovituista 22 504:stä. Sinä lyhyenä aikana, joka on kulunut huhtikuun 4. päivän jälkeen, jolloin EU:n ja Turkin julkilausuman mukaisen sopimuksen soveltaminen aloitettiin, 79 henkilöä on uudelleensijoitettu Turkista EU:hun 1:1-mekanismin nojalla. Mekanismin seurauksena uudelleensijoittamisen nopeuttamisesta ja lisäämisestä on tullut entistä tärkeämpää. Tässä toisessa kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta esitetään päivitetty tilannekatsaus ja arvioidaan toimia, joita maaliskuun 16. päivän ja huhtikuun 11. päivän välisenä aikana (tarkastelukausi) on toteutettu uudelleensijoittamis- ja siirtojärjestelmän toteuttamisen nopeuttamiseksi, jotta annettuja suosituksia noudatettaisiin. Komissio raportoi jatkossakin sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevien sitoumusten täytäntöönpanosta kuukausittain. 2Sisäiset siirrot 2.1Siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimet Maaliskuun 16. ja huhtikuun 11. päivän välillä muihin jäsenvaltioihin siirrettiin vain 208 henkilöä, Kreikasta 46 (Viroon, Portugaliin ja Suomeen) ja Italiasta 162 (Portugaliin, Ranskaan, Suomeen ja Romaniaan). Sisäisesti siirrettyjen henkilöiden määrä kasvaa näin 1 145:een (615 Kreikasta ja 530 Italiasta). Suunnitelmien mukaan huhtikuun 16. päivään mennessä oli tarkoitus siirtää 42 henkilöä Kreikasta Suomeen, Latviaan, Romaniaan ja Bulgariaan ja 42 henkilöä Italiasta Romaniaan ja Suomeen. Irlanti, Viro, Luxemburg ja Tšekki ovat hiljattain hyväksyneet siirtopyyntöjä Kreikasta, ja lennot järjestetään piakkoin. Lisäksi Ranska, Alankomaat ja Portugali käsittelevät parhaillaan suurta määrää siirtopyyntöjä Kreikasta. Siirtojen odotetaan toteutuvan huhtikuun loppuun mennessä.

Toimet, joilla puututaan vastaanottolupausten vähäiseen määrään: Seitsemän jäsenvaltiota (Belgia, Ranska, Viro, Latvia, Liettua, Malta ja Romania) on ilmoittanut valmiudestaan ottaa nopeasti vastaan sisäisinä siirtoina 793 kansainvälistä suojelua hakenutta henkilöä (ns. viralliset lupaukset). Jäsenvaltioiden antamien virallisten siirtolupausten määrä kasvaa 4 516:een (1 573 lupausta Italialle ja 2 943 Kreikalle) eli 2,82 prosenttiin kokonaismäärästä. Itävalta, Kroatia, Unkari ja Slovakia eivät ole vielä antaneet yhtään lupausta. Tšekki, Puola ja Slovenia eivät ole vielä täyttäneet lupauksiaan. Norjan ja Italian välillä tehtiin kahdenvälinen järjestely 22. maaliskuuta ja Sveitsin ja Italian välillä 24. helmikuuta. Italia on jo esittänyt ensimmäiset siirtopyynnöt Sveitsille. Norja ja Sveitsi ovat kumpikin luvanneet vastaanottaa Italiasta 900 turvapaikanhakijaa. Norjan ja Kreikan sekä Sveitsin ja Kreikan välisten järjestelyjen sopiminen on loppusuoralla. Toimet, joilla lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Useimmilla jäsenvaltioilla kestää liian kauan vastata siirtopyyntöihin. Luxemburgissa, Ranskassa, Suomessa ja Portugalissa ollaan toteuttamassa merkittäviä toimia vastaamiseen ja turvallisuusselvityksen tekemiseen kuluvan ajan lyhentämiseksi. Tarkoituksena on saavuttaa kahden viikon tavoite, jonka komissio asetti ensimmäisessä kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että ne saavuttavat kahden viikon tavoitteen. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Siirtojärjestelmän täytäntöönpanon aloittamisen jälkeen EU:n sisällä on siirretty 250 alaikäistä (234 Kreikasta ja 16 Italiasta), joista neljä Suomeen siirrettyä oli ilman huoltajaa. Suomeen siirretään 11. huhtikuuta vielä kymmenen ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Belgia on noudattanut komission kehotusta lisätä ilman huoltajaa olevien alaikäisten paikkoja, ja se on tarjonnut tähän haavoittuvassa asemassa olevaan hakijaryhmään kuuluville kymmenen paikkaa osana Kreikalle antamaansa ensimmäistä lupausta ottaa vastaan 100 hakijaa. Toimet, joilla tulijoiden keskuudessa parannetaan järjestelmän hyväksyttävyyttä ja luottamusta järjestelmään ja vältetään siirtoprosessista vetäytyminen: 14 jäsenvaltiota (Belgia, Kypros, Ranska, Suomi, Saksa, Irlanti, Liettua, Malta, Alankomaat, Puola, Portugali, Romania, Espanja ja Ruotsi) ja Sveitsi on lähettänyt ennen lähtöä annettavaa tietoa. Toimet, joilla parannetaan EASOn kapasiteettia tukea Italiaa ja Kreikkaa: EASOn tammi-, helmi- ja maaliskuussa esittämiin erityispyyntöihin, joilla haettiin asiantuntijoita Italiaan, on vastattu pääasiassa myönteisesti, ja kaikki nimitetyt asiantuntijat on lähetetty. Kreikkaa koskevissa erityispyynnöissä haun kohteena oli 10. joulukuuta vähintään 30 asiantuntijaa, 4. maaliskuuta vähintään 39 asiantuntijaa ja 9. maaliskuuta vähintään 57 asiantuntijaa. Asiantuntijoita saatiin 40, 30 ja 26. Tällä hetkellä EASOlla on Kreikassa siirtoprosessia varten lähetettynä 34 henkilöä. EASO käynnisti 6. huhtikuuta päättyvän lisäpyynnön, joka koskee 42:ta asiantuntijaa huhtikuun puolivälistä kesäkuun puoliväliin asti. 2.2Kreikan ja Italian toimet sekä etenemissuunnitelmien pääkohdat Kreikka Toimet, joilla järjestelykeskukset saadaan täyteen toimintavalmiuteen: Tällä hetkellä kaikki järjestelykeskukset Kosia lukuun ottamatta ovat toiminnassa. Järjestelykeskusten työn luonne on muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun EU:n ja Turkin julkilausuma hyväksyttiin, ja maaliskuun 20. päivän jälkeen saapuneille ei enää tarjota järjestelykeskuksissa tietoa sisäisten siirtojen järjestelmästä. Toimet, joilla parannetaan Kreikan turvapaikkaviraston rekisteröintivalmiuksia: Kreikka hyväksyi 3. huhtikuuta lainsäädäntöä, jolla muun muassa saatettiin uudelleenlaadittu turvapaikkamenettelydirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lainsäädännöllä vahvistetaan Kreikan turvapaikkaviraston ja muutoksenhakuviranomaisen mandaattia ja parannetaan niiden toiminnan oikeudellista perustaa. Sillä muutetaan ensivastaanottovirasto vastaanotto- ja seulontavirastoksi ja perustetaan uusia viranomaisia EU-rahastojen hallinnointia ja kansallisten ohjelmien toteuttamista varten. Laki sisältää myös säännöksiä, joiden tarkoituksena on helpottaa hakemusten tutkimatta jättämistä koskevaa menettelyä Turkista tulevien turvapaikanhakijoiden osalta ja sallia EASOn asiantuntijoiden ja tulkkien toimiminen kansallisissa menettelyissä. Toimet koordinoinnin parantamiseksi: Kumppaneiden kanssa on keskusteltu siirtoja koskevista käytänteistä, joilla pyritään selkeyttämään vastuita ja määräaikoja siirtojen eri vaiheissa, ja niitä on muutettu niin, että niissä otetaan huomioon myös Kreikan tilanteen kehitys. Tarkistetut käytänteet on tarkoitus hyväksyä 11. huhtikuuta alkavalla viikolla.

Toimet Kreikan vastaanottokapasiteetin parantamiseksi: Tällä hetkellä Kreikan vastaanottokapasiteetti on yhteensä 41 360 paikkaa. UNHCR aikoo tarjota lisäpaikkoja leireillä, asunnoissa ja hotelleissa osana toimia, joilla UNHCR:n vuokrajärjestelyn puitteissa lisätään sisäistä siirtoa hakeville tarkoitettujen paikkojen määrää ja keskittämistä. UNHCR on jo aloittanut siirtomenettelyn piiriin kuuluville hakijoille tarkoitetun leirin rakentamisen Lagadikiaan lähelle Thessalonikia. Kapasiteetiltaan 1 400 paikan leirin on tarkoitus olla valmis 11. huhtikuuta alkavalla viikolla, ja sen odotetaan merkittävästi helpottavan sisäisten siirtojen järjestämistä Thessalonikin alueella. UNHCR:n ja Kreikan viranomaisten välillä on käynnissä keskustelut lisämaan antamisesta erityisesti Attikan alueelta, jonne rakennettaisiin leirejä sisäistä siirtoa hakeville. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Kansalaisjärjestöt tukevat syyttäjäviranomaista tarjoamalla asianajajia, jotka ottavat tehtäväkseen ilman huoltajaa olevien alaikäisten edustamisen Kreikan saarilla. Parhaillaan käydään keskusteluja eri sidosryhmien välillä samanlaisten palvelujen tarjoamisesta Ateenan ja Thessalonikin alueella. Italia Toimet, joilla järjestelykeskukset saadaan täyteen toimintavalmiuteen: Italia on toimittanut Euroopan komissiolle tarkistetun etenemissuunnitelman 31. maaliskuuta 2016. Tällä hetkellä toiminnassa ovat Pozzallon, Lampedusan, Trapanin ja Taranton järjestelykeskukset. Italia on ilmoittanut tarkistetussa etenemissuunnitelmassa avaavansa uuden järjestelykeskuksen, mikä on olennaisen tärkeää, jotta kesän aikana todennäköisesti koettavien maahantulopiikkien hallinta voidaan hoitaa kunnolla. Lisäksi liikkuvan järjestelykeskusvalmiuden perustaminen on loppusuoralla. Italian viranomaiset ovat myös hyväksyneet järjestelykeskusten menettelyohjeet. Toimet koordinoinnin parantamiseksi: EU:n alueellisen toimintayksikön (EURTF) uudet toimitilat Cataniassa on saatu valmiiksi ja toiminta on siirretty sinne. Uusien EURTF-tilojen viralliset avajaiset on suunniteltu pidettäviksi 29. huhtikuuta. Toimet Italian vastaanotto- ja käsittelykapasiteetin parantamiseksi: Italian viranomaiset ovat toimittaneet uuden vastaanotto-/valmiussuunnitelman, jossa otetaan huomioon kesäkuukaudet. Italian vastaanottokapasiteetiksi on asetettu yhteensä 111 081 paikkaa koko maassa. Lisäksi ensimmäisen vaiheen vastaanottokapasiteettia lisätään suunnitelman mukaan vuoden loppuun mennessä 3 498 paikalla ja toisen vaiheen kapasiteettia 10 000 paikalla. Vuoden 2016 tammikuun 1. päivän ja helmikuun 26. päivän välisenä aikana kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia tehtiin 14 754 ja niihin liittyviä päätöksiä 14 139, mikä merkitsee, että hakemuksia tehtiin 37,53 prosenttia enemmän ja päätöksiä 145,72 prosenttia enemmän kuin samaan aikaan viime vuonna. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Oikeusministeriön ja sisäasiainministeriön kanssa on järjestetty kokouksia, joiden aiheena ovat olleet menettelyt ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtämiseksi EU:n sisällä. Lopullista menettelyä ei kuitenkaan ole tähän mennessä vielä määritetty. 2.3Komission ja EU:n virastojen toimet Euroopan komissio Komissio järjesti yhdessä jäsenvaltioiden, EASOn, Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) ja UNHCR:n kanssa 17. maaliskuuta viidennen uudelleensijoittamista ja sisäisiä siirtoja käsittelevän foorumin, jossa esiteltiin ensimmäisessä sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta annetussa kertomuksessa esiin tuodut haasteet ja annetut suositukset ja käytiin niistä keskusteltua. Komissio jatkaa säännöllisten tapaamisten järjestämistä vähintään kerran kuukaudessa jäsenvaltioiden Italiaan ja Kreikkaan lähettämien yhteyshenkilöiden kanssa, jotta siirtoprosessia voitaisiin nopeuttaa. EASO

Toimet siirtoprosessin nopeuttamiseksi: EASO on aloittanut 15. maaliskuuta 2016 Ateenassa ja 21. maaliskuuta 2016 Thessalonikissa pilottihankkeen, jossa EASOn asiantuntijat tukevat Kreikan turvapaikkavirastoa siirtotapausten rekisteröinnissä. Pilottihanke käynnistettiin myös kolmannessa paikassa, Aleksandrúpolissa, 6. huhtikuuta 2016. Lisäksi EASO keskustelee parhaillaan Kreikan viranomaisten kanssa ennakkorekisteröintiprosessin käyttöönotosta. Sen avulla voitaisiin parantaa sisäiseen siirtoon oikeutettujen turvapaikanhakijoiden pääsyä siirto-ohjelmaan. Myös UNHCR käy Kreikan turvapaikkaviraston kanssa keskusteluja samanlaisten palvelujen tarjoamisesta. Italiassa EASO antaa tukeaan myös liikkuvien yksiköiden avulla, ja se järjesti 15. ja 16. maaliskuuta 2016 Sisiliassa ensimmäisen pilottikokouksen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa tavoitteenaan parantaa koordinointia kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Toimet, joilla tulijoiden keskuudessa parannetaan järjestelmän hyväksyttävyyttä ja luottamusta järjestelmään ja vältetään siirtoprosessista vetäytyminen: EASO on myös pannut täytäntöön monia viestintään liittyviä suosituksia, joita annettiin ensimmäisessä kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta. Se on perustanut EU:n sisäisten siirtojen ohjelmalle englanniksi ja arabiaksi Facebook-sivut, joilla annetaan tietoa sisäisistä siirroista kiinnostuneille ja jaetaan menestystarinoita. Aiemmin laaditun sisäisiä siirtoja koskevan yleisesitteen lisäksi EASO on laatinut erilliset esitteet sekä Kreikasta että Italiasta siirrettäville henkilöille. Se on myös koonnut yleisen tietopaketin perustarvikkeineen Kreikasta ja Italiasta siirtoa hakeville. EASO laatii parhaillaan sisäisiä siirtoja koskevaa mobiilisovellusta ja viestintäpakettia lapsille. Näiden sisältö vastaa Italiassa ja Kreikassa oleville suunnattujen esitteiden sisältöä. EASO myös viimeistelee välinettä, jolla arvioidaan lapsen etua sisäisen siirron yhteydessä, ja tekee yhteistyötä Italian ja Kreikan viranomaisten kanssa sen sovittamiseksi kansalliseen kontekstiin. 3Uudelleensijoittaminen Osallistuvilta valtioilta saatujen tietojen perusteella 20. heinäkuuta 2015 sovitun uudelleensijoitusjärjestelmän puitteissa oli 11. huhtikuuta 2016 mennessä sijoitettu 5 672 henkilöä 15 valtioon (Itävalta, Belgia, Tšekki, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Islanti, Irlanti, Italia, Liechtenstein, Alankomaat, Norja, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Suurin osa järjestelmään osallistuneista valtioista ilmoitti, että niiden uudelleensijoittamistoimien kohteena olivat pääasiassa, mutta ei pelkästään, Jordaniassa, Libanonissa ja Turkissa olevat syyrialaiset. Jäsenvaltiot sopivat 20. heinäkuuta 2015 annetuissa päätelmissä melko laajasta alueesta, jolle annetaan etusija uudelleensijoittamisessa, mutta 18. maaliskuuta 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman seurauksena on odotettavissa, että suurin osa järjestelmän puitteissa jäljellä olevista 16 800 uudelleensijoittamispaikasta täytetään Turkista. Kuten 18. maaliskuuta 2016 annetussa EU:n ja Turkin julkilausumassa todetaan, Turkista Kreikan saarille suuntautuvat sääntöjenvastaiset ja vaaralliset rajanylitykset pyritään korvaamaan mekanismilla, joka tarjoaa Turkista EU:hun tehtäville uudelleensijoituksille laillisen kanavan. EU ja Turkki ovat sopineet, että Turkista uudelleensijoitetaan yksi syyrialainen jokaista Kreikan saarille sääntöjenvastaisesti tullutta Turkkiin takaisinotettavaa syyrialaista kohti. Tällä 1:1-mekanismilla on tarkoitus korvata Egeanmeren yli vaarallisissa olosuhteissa matkustavien sääntöjenvastainen maahantulovirta hallitulla ja laillisella uudelleensijoittamisprosessilla. Mekanismia alettiin soveltaa 4. huhtikuuta 2016, ja sen jälkeen on uudelleensijoitettu 37 syyrialaista Saksaan, 11 Suomeen ja 31 Alankomaihin. Komissio on valmistellut yhdessä jäsenvaltioiden ja Turkin viranomaisten kanssa menettelyohjeita, joiden avulla Turkin kanssa sovitun 1:1-järjestelyn uudelleensijoittamista koskeva osa toteutetaan nopeutetusti. EASO ja UNHCR ovat olleet tiiviisti mukana prosessin kaikissa vaiheissa. EU:n ja Turkin odotetaan piakkoin antavan lopullisen hyväksyntänsä menettelyohjeille. Sisäisten siirtojen järjestelmästä 54 000 paikkaa tulla laillisesti EU:hun Komissio teki 21. maaliskuuta 2016 ehdotuksen, jonka tarkoituksena on lisätä uudelleensijoittamispaikkoja tai muita laillisia tapoja päästä Turkista EU:hun. Ehdotus koskee kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämistä Italiasta ja Kreikasta muihin jäsenvaltioihin muuttamalla 22. syyskuuta 2015 annettua neuvoston päätöstä (EU) 2015/1601. Päätöstä ehdotetaan muutettavan niin, että 54 000 alun perin sisäisiin siirtoihin varattua paikkaa annettaisiin syyrialaisille, joiden maahanpääsy Turkista EU:hun sallittaisiin uudelleensijoittamisen, humanitaarisen maahanpääsyn tai muun laillisen väylän (humanitaariset viisumit, stipendit, perheenyhdistämisjärjestelyt ym.) kautta. Laillista maahanpääsyä varten osoitetut 54 000 paikkaa ovat ne voimassa olevan neuvoston päätöksen nojalla sisäisiin siirtoihin varatut paikat, jotka ovat tällä hetkellä täyttämättä. Jäsenvaltiot voisivat vähentää niille osoitetusta sisäisesti siirrettävien hakijoiden määrästä niiden syyrialaisten määrän, jotka ne ottavat Turkista laillisesti alueelleen kansallisen tai monenvälisen uudelleensijoittamisjärjestelmän puitteissa. Nämä määrät tulevat 20. heinäkuuta 2015 annettujen uudelleensijoittamista koskevien päätelmien nojalla toteutettujen sitoumusten lisäksi. Ehdotettua muutosta koskevat neuvottelut ovat alkaneet neuvostossa, ja tavoitteena on saada ne päätökseen mahdollisimman pian. Kohti jäsenneltyä EU:n uudelleensijoitusjärjestelmää

Komissio järjesti 6. huhtikuuta kuudennen uudelleensijoittamista ja sisäisiä siirtoja käsittelevän foorumin kuullakseen jäsenvaltioiden, Dublin-järjestelmään assosioituneiden valtioiden ja IOM:n näkemyksiä tulevasta jäsenneltyä EU:n uudelleensijoitusjärjestelmää koskevasta ehdotuksesta, josta ilmoitettiin samana päivänä hyväksytyssä komission tiedonannossa. Keskustelua käytiin niiden tekijöiden määrittämisestä, jotka voisivat olla osa tulevaa EU:n uudelleensijoittamiskehystä, mahdollisista yhteisistä menettelyistä ja järjestelyistä, tavoista varmistaa uudelleensijoittamisvastuun oikeudenmukainen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken, EU:n uudelleensijoittamistoimien lisäämisestä kaiken kaikkiaan ja eri toimijoiden, kuten UNHCR:n, IOM:n ja EASO:n, roolista. UNHCR:n konferenssi syyrialaispakolaisten maahanpääsyyn liittyvästä maailmanlaajuisesta vastuunjaosta Komissaari Avramopoulos osallistui UNHCR:n 30. maaliskuuta järjestämään korkean tason kokoukseen syyrialaispakolaisten maahanpääsyyn liittyvästä maailmanlaajuisesta vastuunjaosta. Komissio vahvisti tässä yhteydessä, että EU:n on sitoutunut osallistumaan kansainvälisiin toimiin, joilla vastataan maailmanlaajuisiin pakkomuuttokriiseihin, ja kannusti kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä panostamaan tähän enemmän. Kuten UNHCR on raportoinut, konferenssi oli kohtalaisen onnistunut, sillä Syyrian pakolaisten uudelleensijoittamista ja muuta laillista maahanpääsyä varten luvattujen paikkojen määrä kasvoi maailmanlaajuisesti arviolta 185 000 paikkaan, kun ennen konferenssia lupauksia oli annettu noin 178 000. Tässä suhteessa tapahtumaa voidaan pitää astinlautana YK:n yleiskokouksen yhteydessä syyskuussa 2016 pidettävälle huippukokoukselle, jossa käsitellään pakolaisten ja muuttajien laajamittaista liikkumista ja odotetaan pakolaisia uudelleensijoittavilta mailta lisää konkreettisia ja merkityksellisiä panoksia. 4Tulevat toimet Viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella Kreikassa on 35 000–40 000 sisäiseen siirtoon oikeutettua henkilöä, ja maahantulijoiden määrä lisääntyy myös Italiassa. Jäsenvaltioiden, joihin maahantulijoita on määrä siirtää, on täytettävä täysimääräisesti uudelleensijoittamista koskevien neuvoston päätösten mukaiset velvollisuutensa, jotta etulinjassa olevien jäsenvaltioiden paineita voidaan helpottaa. Siksi komissio kehottaa sisäisesti siirrettäviä henkilöitä vastaanottavia jäsenvaltioita lisäämään huomattavasti toimia, joilla voidaan helpottaa Kreikan kiireellistä humanitaarista tilannetta ja estää Italian tilanteen paheneminen. Eurooppa-neuvoston päätelmissä on järjestelmällisesti kehotettu nopeuttamaan sisäisiä siirtoja. Valtion- tai hallitusten päämiesten kehotuksiin on vastattava kentällä, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten määrätietoisin toimin. Komissio totesi ensimmäisessä kertomuksessaan sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta, että 16. huhtikuuta siirtoja pitäisi olla toteutettuina vähintään 6 000 ja 16. toukokuuta 20 000. Komissio uskoo edelleen, että tavoite voidaan saavuttaa, jos kaikki sidosryhmät, ja ennen kaikkea jäsenvaltiot, joihin henkilöitä siirretään, osoittavat haluavansa saada sisäiset siirrot toimimaan ja toimivat yhdessä nopeasti. Komissio aikoo edelleen seurata ensimmäiseen sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta annettuun kertomukseen sisältyvien suositusten noudattamista ja tavoitteiden saavuttamista ja pitää itsellään oikeuden toteuttaa toimia, jos jäsenvaltiot eivät noudata velvoitteitaan.