WTO:n jäsenet sopivat alkuperäsääntösopimuksessa neuvottelevansa yhdenmukaistetuista etuuskohteluun oikeuttamattomista alkuperäsäännöistä. Näitä neuvotteluja ei kuitenkaan ole saatu päätökseen, ja WTO:n jäsenet soveltavat tällä hetkellä kansallisia etuuskohteluun oikeuttamattomia alkuperäsääntöjä. Sen vuoksi tuonnissa ja/tai viennissä sovelletaan erilaisia etuuskohteluun oikeuttamattomia alkuperäsääntöjä riippuen siitä, mistä WTO:n jäsenestä on kyse. Kaikki WTO:n jäsenet eivät myöskään sovella etuuskohteluun oikeuttamattomia alkuperäsääntöjä koskevaa erityislainsäädäntöä. Unionissa nämä säännöt vahvistetaan unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 59–61 artiklassa.

Alkuperäsääntösopimuksen 5 artiklan mukaisesti kunkin WTO:n jäsenen on tietyn määräajan kuluessa WTO-sopimuksen voimaantulosta ilmoitettava WTO:n sihteeristölle sellaiset kyseisenä päivänä voimassa olevat alkuperäsääntönsä, oikeudelliset päätöksensä ja yleisesti sovellettavat hallinnolliset päätöksensä, jotka koskevat etuuskohteluun oikeuttamattomia alkuperäsääntöjä. Euroopan unioni on ilmoittanut vaaditut tiedot WTO:n sihteeristölle.

Alkuperäsääntökomitea on perustettu Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa, ja se on avoin WTO:n jäsenille. Se kokoontuu vähintään kerran vuodessa, ja sen on määrä tarkastella uudelleen alkuperäsääntösopimuksen täytäntöönpanoa ja toimintaa. Komitea keskittyy työssään lähinnä etuuskohteluun oikeuttamattomien alkuperäsääntöjen yhdenmukaistamiseen. Neuvotteluja ei ole saatu päätökseen, ja WTO:n jäsenet soveltavat tällä hetkellä kansallisia etuuskohteluun oikeuttamattomia alkuperäsääntöjä. Viime aikoina on aloitettu joitakin etuuskohteluun oikeuttavia alkuperäsääntöjä koskevia toimia erityisesti vähiten kehittyneille maille myönnettäviä kauppaetuuksia koskeviin sääntöihin liittyen. Päätökset tehdään komiteassa yleensä yksimielisesti.

Suunnitellun säädöksen mukaan kunkin WTO:n jäsenen on ilmoitettava etuuskohteluun oikeuttamattomat alkuperäsääntönsä, joita käytetään GATT 1994 -sopimuksen I, II, III, XI ja XIII artiklan mukaisen suosituimmuuskohtelun soveltamiseksi. Sen mukaan etuuskohteluun oikeuttamattomista alkuperäsäännöistä ilmoittaminen on vapaaehtoista silloin, kun niitä sovelletaan muihin alkuperäsääntösopimuksen 1 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluviin tarkoituksiin (GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan mukaiset polkumyynti- ja tasoitustullit, GATT 1994 -sopimuksen XIX artiklan mukaiset suojatoimenpiteet, GATT 1994 -sopimuksen IX artiklan mukaiset alkuperämerkintävaatimukset, määrälliset rajoitukset tai tariffikiintiöt sekä julkisian hankintoja ja kauppatilastoja varten sovellettavat alkuperäsäännöt). Lisäksi suunniteltu säädös sisältää säännöksen, jonka mukaan WTO-jäsenten on ilmoitettava mahdollisista sellaisista etuuskohteluun oikeuttamattomista alkuperätodistuksista, jotka ovat pakollisia tuonnin tai viennin harjoittamiseksi. Ilmoitukset on annettava käyttäen suunnitellun säädöksen liitteenä olevia malleja.

Suunnitellulla säädöksellä otetaan käyttöön alkuperäsääntösopimuksen 5 artiklassa määrättyjä ilmoitusvelvoitteita täydentäviä velvoitteita.

Tämän vuoksi on tarpeen vahvistaa alkuperäsääntökomiteassa unionin puolesta otettava kanta.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

Alkuperäsääntökomitea on sopimuksella eli alkuperäsääntösopimuksella (WTO-GATT 1994) perustettu elin.

Säädös, joka alkuperäsääntökomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Alkuperäsääntökomitean antamien säädösten oikeudellista asemaa ei käsitellä Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksessa eikä alkuperäsääntösopimuksessa. Sen vuoksi suunnitellun säädöksen sitovuus on määritettävä siinä käytetyn tekstin perusteella. Kun otetaan huomioon etuuskohteluun oikeuttamattomien alkuperäsääntöjen avoimuuden parantamista koskevassa tiedonannossa käytetty sanamuoto, suunnitellulla säädöksellä katsotaan olevan oikeudellisia vaikutuksia.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3.Päätelmät