14.

Yhteisymmärryksessä seuraavat seikat ovat keskeisiä: — naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa nojalla rahoitettavia toimia olisi toteutettava pääasiassa maantieteellisten ohjelmien kautta, jotta voidaan maksimoida unionin avun vaikutus ja tuoda unionin toiminta lähemmäs kumppanimaita ja niiden asukkaita. Tätä yleistä lähestymistapaa täydennetään aihekohtaisilla ohjelmilla ja nopean vasteen toimilla varmistaen samalla kaikkien ohjelmien ja toimien johdonmukaisuus ja yhtenäisyys; — tasapaino menettelysäännösten ja välineen globaalin soveltamisalan välillä. Erityisesti sovittiin, että maantieteellisten ja aihekohtaisten ohjelmien ohjelma-asiakirjat hyväksytään täytäntöönpanosäädöksillä ja että komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat muutoksia erityisesti valmiuksien kehittämistä kehityksen ja kehityksen mahdollistavan turvallisuuden tueksi koskevien toimien enimmäismäärään, ulkosuhdetoimien takuujärjestelyn enimmäismäärään, rahoitettavaan enimmäismäärään ja rahoitusasteeseen, liitteissä II, III ja IV lueteltuihin yhteistyö- ja toiminta-aloihin, liitteessä V lueteltujen EKKR+-toimien prioriteettialoihin ja liitteessä VI olevaan keskeisten tulosindikaattoreiden luetteloon ja joilla asetusta täydennetään erityistavoitteilla, ensisijaisilla yhteistyöaloilla, aihekohtaisilla tavoitteilla ja alustavilla määrärahoilla valituille osa-alueille sekä säännöksillä seuranta- ja arviointikehyksen perustamisesta; — kokonaisvaltainen, koordinoitu ja kohdennettu toimintamalli erityisesti panemalla täytäntöön politiikka ensin -periaate, jonka perustana on myös Euroopan parlamentin päätöslauselmat (7 artikla) kattava laajennettu poliittinen kehys ja osallistava vuoropuhelu, sekä valinta, jonka mukaisesti komitea voi kokoontua eri kokoonpanoissa, jotka vastaavat tietyistä toiminta-aloista, kuten maantieteellisistä ja aihekohtaisista ohjelmista sekä nopean vasteen toimista, ja jonka mukaisesti jäsenvaltiot voivat pyytää minkä tahansa muun tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevan asian tarkastelua, erityisesti monivuotisten ohjelma-asiakirjojen osalta, mukaan lukien väliarvioinnit tai tapauskohtaiset arvioinnit; — välineen tavoitteiden toteuttamisesta huolehditaan edelleen menotavoitteiden avulla. Ne on virallisen kehitysavun tavoitetta lukuun ottamatta sisällytetty johdanto-osan kappaleisiin ja niiden tavoitteena on varmistaa, että varat kohdennetaan seuraavasti: vähintään 93 prosenttia virallisena kehitysapuna; 30 prosenttia ilmastotavoitteisiin; vähintään 85 prosenttia sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimiin, joista vähintään 5 prosenttia G2:een, vähintään 20 prosenttia virallisesta kehitysavusta sosiaaliseen osallisuuteen ja inhimilliseen kehitykseen; ja enintään 5 prosentin enimmäismäärä naapuruuspolitiikan määrärahojen piiriin kuuluvaan rajatylittävään yhteistyöhön. Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineellä – Globaali Eurooppa edistetään myös monivuotisen rahoituskehyksen yleistä biologista monimuotoisuutta koskevaa tavoitetta (johdanto-osan 48 kappale); — välineellä edistetään lisäksi unionin mahdollisuuksia vastata kattavasti muuttoliikkeeseen ja pakkomuuttoon liittyviin haasteisiin, tarpeisiin ja mahdollisuuksiin johdonmukaisesti unionin muuttoliikepolitiikan kanssa ja sitä täydentäen, erityisesti siitä syystä, että alustavasti 10 prosenttia välineen kokonaismäärärahasta kohdennetaan erityisesti toimiin, joilla tuetaan sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen ja pakkomuuton hallintaa ja hallinnointia ja puututaan myös niiden perimmäisiin syihin; — ulkoista lainanantovaltuutta pidennetään (49 artiklan 1 kohta), ja varat siirretään yhteiseen vararahastoon (31 artiklan 8 kohta); — perustetaan uusi Euroopan kestävän kehityksen rahasto plussa (jäljempänä ’EKKR+’), jonka perustana on sen edeltäjä Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR). EKKR+:sta voi yhdessä ulkosuhdetoimien takuujärjestelyn kanssa tukea rahoitus- ja investointitoimia avustusten, talousarviotakuiden ja rahoitusvälineiden muodossa kumppanimaissa, jotka sijaitsevat naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa kattamilla maantieteellisillä alueilla, sekä toimia liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) edunsaajien alueella; — Euroopan investointipankin roolia täsmennetään tarkemmin, ja pankille annetaan tehtäväksi toteuttaa yksinomainen erityinen investointi-ikkuna valtiollisten vastapuolten ja muiden kuin kaupallisten valtiotason alapuolella olevien vastapuolten kanssa toteutettavien toimien osalta, ja tarvittaessa perustetaan ei-yksinomaisia täydentäviä erityisikkunoita sellaisten toimien osalta, joihin osallistuu valtiotason alapuolella olevia kaupallisia vastapuolia, sekä toimien osalta, joilla edistetään suoria ulkomaisia sijoituksia, kauppaa ja kumppanimaiden talouksien kansainvälistymistä; — kokonaisvaltainen lähestymistapa naapurialueilla toteutettavien toimien rahoitukseen varmistetaan lisäämällä naapurialueita koskevia erityistavoitteita (18 artikla, siirretty liitteestä II) ja useita maita kattavia ohjelmia (21 artikla) koskevia säännöksiä; — sellaisten toimien ja toimenpiteiden määrittely, joita ei voida tukea naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (soveltamisalan ulkopuolelle jätetyt toimet 29 artiklassa); — johdanto-osan kappaleissa täsmennetään uusiin haasteisiin ja prioriteetteihin tarkoitetun joustovaran käyttöä ja mahdollisuutta keskeyttää apu, jos demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltio heikentyvät kolmansissa maissa; — määritellään alustavat keskeiset tulosindikaattorit, joita käytetään apuna mitattaessa sitä, miten unioni on osaltaan edistänyt asetuksen erityistavoitteiden saavuttamista (liite VI); — asetusta sovelletaan taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021 (27 artiklan 4 kohta ja 50 artikla sekä johdanto-osan 60 ja 85 kappale).