Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta vuosiksi 2014–2020 /* COM/2012/0782 final - 2012/0364 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Sisämarkkinat kuuluvat Euroopan unionin tärkeimpiin saavutuksiin. Yhdentyminen ja hyvin toimivat sisämarkkinat ovat välttämättömiä edellytyksiä Eurooppa 2020 ‑strategian onnistumiselle ja EU:n talouden paluulle kestävälle kasvu-uralle vuonna 2008 alkaneen finanssikriisin ja sitä seuranneen valtionvelkakriisin nujertamiseksi. Pääomamarkkinat ovat maailmanlaajuiset, ja sen vuoksi tilinpäätös- ja tilintarkastussääntöjen yhdenmukaistaminen maailmanlaajuisella tasolla on olennainen tekijä pääomamarkkinoiden sujuvan toiminnan ja myös EU:n yhdentyneiden rahoituspalvelumarkkinoiden toteuttamisen kannalta. Sen sijaan, että EU olisi ottanut käyttöön oman alueellisen tilinpäätösstandardikokoelman, mikä olisi merkinnyt lainsäädännön yhdenmukaistamista EU:n tasolla mutta pahentanut samalla alueellisia eroja maailmanlaajuisella tasolla, EU päätti vuonna 2002 ottaa käyttöön kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS-standardit). Yhä useampien maiden siirtyessä käyttämään IFRS-standardeja Euroopan on lisättävä painoarvoaan kansainvälisessä standardisointiprosessissa saadakseen äänensä kuuluville. Tullakseen kuulluksi unionin on löydettävä yhteinen linja. EFRAG[1], joka toimii Euroopan komission teknisenä neuvonantajana tilinpäätöskysymyksissä, on vähitellen alkanut esittää tulevien standardien muodostamiseen tähtääviä teknisiä, uskottavia kannanottoja kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) standardisointiprosessissa. Sekä kansainvälisen standardisoijan että Euroopan etuja edustavan organisaation on oltava riippumattomia, niillä on oltava riittävästi kapasiteettia ja asiantuntemusta tuottaakseen laadukkaita standardeja ja esittääkseen niitä koskevia kannanottoja. Lisäksi niillä on oltava vankka rahoituksellinen pohja kyetäkseen hoitamaan yleisen edun mukaiset tehtävänsä pitkällä aikavälillä. Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat vuonna 2009 näitä tarkoituksia varten rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavan yhteisön ohjelman[2]. Kyseinen ohjelma päättyy 31. joulukuuta 2013. Tämän asetuksen tarkoituksena on uusia mainittu ohjelma seuraavaa rahoituskehystä (vuodet 2014–2020) varten ja mahdollistaa kyseisen jakson aikana suorat rahoitusosuudet ohjelman tuensaajille unionin talousarviosta. Ohjelman alkuperäisiä tuensaajia olivat valvontakomiteat[3], kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiö (International Accounting Standards Committee Foundation, IASCF), EFRAG ja julkisen edun valvontalautakunta (Public Interest Oversight Board, PIOB). Päätös sisälsi myös mahdollisuuden sisällyttää uusia tuensaajia ohjelman piiriin tai korvata entisiä tuensaajia. Vuonna 2010 perustettiin Euroopan valvontaviranomaiset, jotka ottivat hoitaakseen muun muassa aiempien valvontakomiteoiden vastuualueet. Sen vuoksi tämän asetuksen tarkoituksena on kasvattaa unionin rahoitusosuutta jäljelle jääneille tuensaajille, eli IFRS-säätiölle (IASCF:n oikeudellinen seuraaja), EFRAG:lle ja PIOB:lle. 1.1. Tilinpäätösraportointi: IFRS-säätiö Vuonna 2007 alkanut finanssimarkkinoiden kriisi on tuonut esiin avoimuuden merkityksen ja nostanut sen vuoksi tilinpäätösstandardit politiikan polttavimpien kysymysten joukkoon. Oli ilmeistä, että yritysten suotuisan toimintaympäristön ja maailmanlaajuisesti tasapuolisten toimintaedellytysten lisäksi tarvitaan avoimuutta ja vertailtavuutta, jotka edistävät hyvin toimivia maailmanlaajuisia pääomamarkkinoita. Valtion- ja hallitusten päämiehet eri puolilla maailmaa tiedostivat yhtenäisten, laadukkaiden ja maailmanlaajuisten tilinpäätösstandardien keskeisen merkityksen[4]. Euroopan unionin toimi suunnannäyttäjänä päättäessään sisällyttää kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS ja IFRIC) unionin lainsäädäntöön. Asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (”IAS-asetus”) mukaisesti EU:ssa noteerattujen yritysten on laadittava konsolidoidut tilinpäätöksensä käyttäen unionissa hyväksyttyjä kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja. Jäsenvaltiot voivat vaatia tai sallia, että kyseisiä standardeja käytetään myös tilinpäätöksissä ja/tai listaamattomien yritysten tapauksessa. Tilinpäätökset, jotka eurooppalaiset yritykset ovat laatineet käyttäen unionissa hyväksyttyjä IFRS-standardeja, hyväksytään ilman oikaisuja useilla pääomamarkkinoilla eri puolilla maailmaa, muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa ja Japanissa. Yhä useampien maiden hyväksyessä IFRS-standardit tai lähentyessä niitä kehitys kulkee vääjäämättä kohti yhtä yhtenäistä maailmanlaajuisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien kokonaisuutta. Kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS-standardit) antaa IASB ja IFRIC-tulkinnat antaa kansainvälinen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitea (IFRIC). IFRS-säätiö toimii näiden kahden organisaation kattojärjestönä ja huolehtii niiden sujuvasta toiminnasta ja asianmukaisesta rahoituksesta. Laadukkaiden tilinpäätösstandardien laatimisesta vastaavan elimen on oltava riippumaton, ja sillä on oltava riittävästi kapasiteettia palkatakseen alan huippuosaamista edustavia työntekijöitä. Tätä varten se tarvitsee vakaan, neutraalin, luotettavan ja ennakoitavan rahoituspohjan pitkällä aikavälillä. Rahoituksen lisäksi on huolehdittava myös siitä, että IFRS-säätiön hallinto tukee organisaation riippumatonta, uskottavaa ja asianmukaista toimintaa. Säätiön hallintoon on tehty parannuksia viime vuosina ennen kaikkea valvontaelimen (Monitoring Board) perustamisen kautta. Valvontaelin perustettiin vastuuvelvollisuuden mahdollistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että yleinen etu on asianmukaisesti edustettuna organisaatiossa. Neuvoa-antavan toimikunnan (Standards Advisory Council, SAC) toimintaa tehostettiin, ja lisäksi perustettiin menettelyiden asianmukaisuutta valvova komitea (Due Process Oversight Committee). Tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan varmistaa, että IFRS-säätiö vahvistaa asemaansa pääomamarkkinoiden maailmanlaajuista luonnetta edustavana laadukkaiden standardien laatijana. Tekemällä päätöksen N:o 716/2009 Euroopan unioni on osoittanut halukkuutensa antaa IFRS-säätiölle (IASCF) tarvittavaa taloudellista tukea vakaan yhteisrahoitusjärjestelmän muodossa. Unioni yhdessä tiettyjen yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa on alkanut osallistua IFRS-säätiön rahoitukseen osuudella, joka on suhteutettu säätiön painoarvoon maailmanlaajuisilla pääomamarkkinoilla. EU:n osuus IFRS-säätiön talousarviosta varainhoitovuonna 2011 oli 4 229 165,14 euroa (17 prosenttia säätiön kaikista tukikelpoisista menoista kyseisenä vuonna). Valvontaelimen 9. helmikuuta 2012 julkaisemassa loppuraportissa IFRS-säätiön hallintorakenteesta[5] todetaan, että valvontaelimen jäsenyys sidotaan rahoitusosuuteen, joka maksetaan IFRS-säätiön talousarvioon. Sen vuoksi on olennaista, että EU osallistuu myös jatkossa IFRS-säätiön talousarvion rahoittamiseen maailmanlaajuisen taloudellisen painoarvonsa mukaan, jos Eurooppa haluaa säilyttää nykyisen asemansa kansainvälisten tilinpäätösstandardien alalla. 1.2. Tilinpäätösraportointi: Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) EFRAG perustettiin vuonna 2001 yksityiseksi organisaatioksi, joka antaa Euroopan komissiolle teknistä asiantuntemusta tilinpäätöskysymyksissä. Alussa EFRAG antoi komissiolle neuvoja pääasiassa siitä, täyttääkö jokin unionissa hyväksyttäväksi suunniteltu kansainvälinen tilinpäätösstandardi tekniset hyväksymisperusteet[6]. EFRAG on vähitellen omaksunut itselleen roolin, jossa se pyrkii vaikuttamaan ennakoivasti IASB:n standardisointityöhön. Se esittää kirjeitse standardiluonnoksia koskevia kommentteja ja julkaisee varhaisessa vaiheessa valmisteluasiakirjoja ajankohtaisista tilinpäätöskysymyksistä. EFRAG:n kirjeitse lähettämiä kommentteja luetaan ja niihin viitataan eri puolilla maailmaa. Edustus ja äänioikeudet EFRAG:n hallintoelimissä (kuten yleiskokouksessa ja valvontaelimessä (Supervisory Board)) olivat alun perin sidoksissa rahoitusosuuteen, joka maksetaan EFRAG:n talousarvioon. Tärkeimmistä teknisistä töistä vastuussa oleva teknisten asiantuntijoiden ryhmä (Technical Expert Group, TEG) on aina ollut riippumaton. Vuonna 2008 EFRAG:n hallinto uudistettiin perusteellisesti sen vahvistuneen julkisen aseman ottamiseksi huomioon. Siitä oli kehkeytymässä foorumi, joka edustaa Euroopan yhteistä linjaa tilinpäätöskysymyksissä. Tavoitteena oli varmistaa tehostettu julkinen valvonta ja vastuuvelvollisuus. EFRAG:n hallintoon tehtiin kaksi merkittävää muutosta: · siihen lisättiin suunnittelu- ja resurssikomitea (Planning and Resource Committee, PRC), johon keskitettävään varhaisvaiheen ennakoivaan työskentelyyn myös kansalliset standardoijat osallistuvat; ja · valvontaelimen asemaa vahvistettiin: sen jäsenet eivät ole enää rahoitusta myöntävien organisaatioiden edustajia, vaan heidät nimetään henkilökohtaisessa ominaisuudessa. Jäsenet edustavat eri sidosryhmiä, kuten tilinpäätösten laatijia (myös pk-yrityksiä), käyttäjiä ja rahoituslaitoksia, tai heillä on kokemusta julkissektorin tehtävistä, ja heidän kaikkien odotetaan toimivan yleisen edun nimissä. Valvontaelimen 17 jäsenestä neljä on nk. julkissektoritaustaisia jäseniä. Heillä on kokemusta julkissektorin tehtävistä, ja komissio nimeää heidät. TEG on edelleen vastuussa EFRAG:n teknisen työskentelyn olennaisista osista. Kaikki kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja koskevat EFRAG:n lausunnot on toimitettava TEG:n käsiteltäviksi ja hyväksyttäviksi. TEG toimii riippumattomana teknisenä asiantuntijakomiteana. EFRAG:n puheenjohtaja toimii TEG:n kokousten puheenjohtajana, ja EFRAG:llä on oma sihteeristönsä (joka koostuu tilinpäätösalan ammattilaisista). Komissiolle annettavat hyväksymisneuvot ja IASB:lle kirjeitse annettava kommentit muodostavat pääosan TEG:n työstä. Valtaosa EFRAG:n kokouksista on avoinna yleisölle, ja komission yksiköt voivat osallistua kokouksiin tarkkailijoina. Vuonna 2008 toteutettu kohdennettu hallinnonuudistus mahdollisti sen, että EFRAG pystyi laajentamaan ennakoivaa toimintaansa yhteistyössä Euroopan kansallisten standardoijien kanssa. Tulevina kuukausina tehtävien uusien hallinnonuudistusten myötä EFRAG aikoo kehittää edelleen keinoja varmistaa, että siitä kehittyy johtava foorumi, joka edustaa EU:n yhteistä linjaa tilinpäätöskysymyksissä ja jonka kautta unioni voi esittää kantansa IASB:lle. Tässä tarkoituksessa EFRAG aikoo tarkastella hallintorakennettaan perusteellisesti uudelleen kansainvälisen tilinpäätösraportoinnin alan viimeisimpien kehitysnäkymien perusteella. Yhä useampien maiden hyväksyessä IFRS-standardit EU:n on toteutettava toimia estääkseen vaikutusvaltansa ja painoarvonsa asteittaisen menetyksen IASB:ssä. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että Euroopan edut ovat hyvin edustettuina kansainvälisellä tasolla. Tämä edellyttää Euroopan löytävän yhteisen, uskottavan ja teknisesti vakalla pohjalla olevan linjan. EFRAG tarvitsee vakaata, pitkäaikaista ja monipuolista rahoitusta toimiakseen uskottavasti ja riippumattomasti sekä kyetäkseen tuottamaan huippuasiantuntijoiden laatimia laadukkaita asiakirjoja. Lisäksi koko Euroopan linja on edustettuna vain, jos komissio yhteisrahoittaa EFRAG:tä pienempien jäsenvaltioiden lukuun suurten jäsenvaltioiden ohella. Vuosien 2010–2013 rahoitusohjelman tavoitteeksi asetettiin luotettavan rahoituksen tarjoaminen pitkällä aikavälillä. Syyskuun 16. päivänä 2009 tehdyn EU:n rahoituspäätöksen perusteella EU:n rahoitusosuus EFRAG:lle varainhoitovuonna 2011 oli 2 288 160 euroa (43 prosenttia EFRAG:n kyseisen vuoden kokonaisbudjetista). Koska ohjelman tavoitteet on asetettu pitkälle aikavälille, on vaikeaa tehdä johtopäätöksiä ainoastaan kahden kokonaisen rahoitusvuoden jälkeen. Rahoituksesta tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella ohjelma on saavuttanut tärkeimmät tavoitteensa. Tämä on muun muassa mahdollistanut sen, että EFRAG on kyennyt laajentamaan toimintaansa ja työskentelemään ennakoivasti, kartoittamaan sidosryhmien näkemyksiä tiedotustapahtumissa sekä lisäämään riippumattomuuttaan huolehtimalla itse puheenjohtajansa palkan maksusta. Tähänastisia kokemuksia käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän ehdotuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden tekemässä ennakkoarvioinnissa. 1.3. Tilintarkastukset: julkisen edun valvontalautakunta (PIOB) Julkisen edun valvontalautakunta (PIOB) on Madridissa perustettu voittoa tavoittelematon espanjalainen säätiö. PIOB:n tärkeimmät yhteistyökumppanit ovat seurantaryhmä, joka edustaa kansainvälisiä sääntelyviranomaisia ja instituutioita[7], ja kansainvälinen tilintarkastajaliitto (International Federation of Accountants, IFAC), joka on kirjanpitäjiä ja tilintarkastajia eri puolilta maailmaa edustava yksityinen elin[8]. PIOB:ssä on kymmenen jäsentä, joista yksi toimii sen puheenjohtajana. Euroopan komissio nimeää kaksi sen jäsenistä. PIOB:n jäsenet ovat henkilöitä, jotka seurantaryhmä nimeää kolmeksi vuodeksi yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan. PIOB edustaa hyvin monenlaisia sidosryhmiä, kuten lainsäätäjiä (esim. Euroopan parlamentti ja kansalliset lainsäätäjät), finanssimarkkinoiden sääntely- ja valvontaviranomaisia, mukaan lukien tilintarkastajien valvontaelimet, kansallisia kirjanpito- ja tilintarkastusstandardien laatijoita, tilintarkastajia ja tilintarkastusalaa yleensä, tilinpäätösten laatijoita (yrityksiä), tilinpäätösten käyttäjiä (esim. sijoittajat, analyytikot, tutkijat ja toimittajat) sekä tiedeyhteisöä. PIOB:n tehtävänä on varmistaa, että kansainvälisten tilintarkastusstandardien ehdottamisessa, laatimisessa ja hyväksymisessä IFAC:ssä noudatetaan asianmukaista menettelyä, valvontaa ja läpinäkyvyyttä koskevia vaatimuksia. Säätiötä hallinnoi johtokunta, jossa jokainen PIOB:n jäsen on uskottuna miehenä. Syyskuun 16. päivänä 2009 tehdyn EU:n rahoituspäätöksen perusteella EU:n rahoitusosuus PIOB:lle varainhoitovuonna 2010 oli 286 231 euroa. Tämä oli 22 prosenttia PIOB:n tukikelpoisista kokonaismenoista (1 301 050 euroa). Varainhoitovuonna 2011 EU:n rahoitusosuus PIOB:lle oli 288 991,78 euroa, joka oli myös 22 prosenttia PIOB:n tukikelpoisista menoista (1 313 599 euroa) kyseisenä vuonna. Kokemukset PIOB:n yhteisrahoituksesta ovat tähän mennessä olleet myönteisiä. Euroopan komissiolla on ollut kaksi kertaa tilaisuus vierailla PIOB:n tiloissa (vuoden 2010 maaliskuussa ja vuoden 2011 huhtikuussa), ja se on myös käynyt läpi PIOB:n varainhoidon valvontaa. Euroopan komissio on antanut PIOB:n henkilöstölle EU:n talousarviomenettelyitä koskevaa koulutusta. Varainhoitovuosien 2010 ja 2011 toiminta-avustusten hallinnointiin liittyvät toiminnot ovat käytännössä olleet molempien osapuolten kannalta hyödyllinen oppimiskokemus. Tämä on helpottanut tulevien rahoitusosuuksien tehokkaampaa hallinnointia. EU:n yhteisrahoitus PIOB:lle toimii esimerkkinä muille mahdollisille rahoittajille. Tällä hetkellä vain IFAC (78 prosentin osuudella) ja EU (22 prosentin osuudella) yhteisrahoittavat PIOB:tä. Euroopan komissio pyrkii parhaillaan monipuolistamaan PIOB:n rahoitusta ja lisäämään sen riippumattomuutta suhteessa tilintarkastusalaan. Monien kansainvälisten instituutioiden odotetaan antavan PIOB:lle varoja jo varainhoitovuodeksi 2013. Seurantaryhmä, PIOB ja IFAC ovat lisäksi luoneet työryhmän, jonka tehtävänä on etsiä rahoittajaryhmiä eri puolilta maailmaa ja saada ne vakuuttuneeksi siitä, että PIOB:lle kannattaa myöntää rahoitusta vakaalta ja pitkäaikaiselta pohjalta. Jos EU pienentäisi rahoitussitoumustaan nykytasolta (22 prosenttia kokonaisbudjetista), se antaisi vääränlaisen viestin ajankohtana, jona PIOB yrittää monipuolistaa rahoitusrakennettaan. Se olisi erittäin vahingollista myös tilintarkastusmarkkinoilla tällä hetkellä meneillään olevien uudistusten kannalta. Uudistusten tavoitteena on lisätä yritysten, kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) laatijien ja tilintarkastusalan valvontaviranomaisten riippumattomuutta. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Vuosien 2010–2013 ohjelman perustamista koskevaan komission päätösehdotukseen liittyvässä ennakkoarvioinnissa[9] komissio arvioi mahdollisia rahoitusvaihtoehtoja. Ohjelman tavoitteena oli varmistaa, että kyseiset elimet saavat vakaata, monipuolista, tervepohjaista ja riittävää rahoitusta ja että ne pystyvät täyttämään tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. On saatu selkeää näyttöä siitä, että unionin yhteisrahoitus on tehokkain ja asianmukaisin vaihtoehto mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tähän ehdotukseen liittyvässä ennakkoarvioinnissa komissio toteaa, että ohjelma on toistaiseksi täyttänyt sille asetetut odotukset ja tavoitteet ja että sen rahoittamista olisi jatkettava. Lisäksi rahoitusohjelma perustettiin pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista varten. Sen vuoksi on aiheellista ehdottaa sen jatkamista vuodet 2014–2020 kattavan seuraavan rahoituskehyksen aikana. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 114 artikla. Monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä hyväksytyn komission lainsäädäntöpolitiikan mukaisesti tätä rahoitusohjelmaa ehdotetaan asetuksena. 3.2. Toissijaisuusperiaate Unionin ohjelma tarjoaa mahdollisuuden osallistua eräiden elinten toiminnan rahoittamiseen, kun kyseiset elimet edistävät unionin politiikkaan sisältyvää ja sitä tukevaa tavoitetta tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla. Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisesti, sillä sen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin unionin tasolla. 3.3. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen. Kuten ennakkoarvioinnissa on määritetty, tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Unionin rahoitusta ehdotetaan annettavaksi tarkasti määritellyille, määrältään rajatuille merkittävimmille rahoituspalvelualan elimille. Nykyisessä institutionaalisessa kehyksessä toteutettavat uudet rahoitusjärjestelyt takaavat vakaan, monipuolisen, tervepohjaisen ja riittävän rahoituksen, jonka turvin asianomaiset elimet pystyvät täyttämään unioniin liittyvät tai unionin yleisen edun mukaiset tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. Rahoitustukea myönnetään unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2002 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o ../…. vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Unionin talousarviosta kaudella 2014−2020 käytettävä kokonaismäärä on käypinä hintoina 58,01 miljoonaa euroa. Ohjelman kesto on seitsemän vuotta, joten se vastaa vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen kestoa. 2012/0364 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta vuosiksi 2014–2020 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[10], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 716/2009/EY[11] perustettiin rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettava yhteisön ohjelma. Kyseisen päätöksen perusteella Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG), kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (IFRS-säätiö, joka on kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiön IASCF:n oikeudellinen seuraaja) ja julkisen edun valvontalautakunta (PIOB) saavat 31 päivään joulukuuta 2013 unionin yhteisrahoitusta toiminta-avustuksina. (2) Vuonna 2008 alkanut rahoitusmarkkinoiden kriisi on nostanut tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastukset unionin politiikan polttavimpien kysymysten joukkoon. Hyvin toimivalla yhteisellä tilinpäätösraportointikehyksellä on olennainen merkitys sisämarkkinoiden, pääomamarkkinoiden tehokkaan toiminnan sekä yhdentyneiden rahoituspalvelumarkkinoiden toteuttamisen kannalta EU:ssa. (3) Maailmantaloudessa tarvitaan maailmanlaajuista tilinpäätöskäytäntöä. Kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan, jäljempänä ’IASB’, laatimiin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin, jäljempänä ’IFRS-standardit’, siirrytään ja niitä käytetään monilla lainkäyttöalueilla eri puolilla maailmaa. Tällaiset kansainväliset tilinpäätösstandardit on tarpeen laatia noudattaen avointa ja demokraattisesti vastuullista menettelyä. Unionin etujen on oltava riittävästi edustettuina tässä kansainvälisessä standardisointiprosessissa, jotta voidaan olla varmoja siitä, että unionin edut otetaan huomioon ja että maailmanlaajuiset standardit ovat korkealaatuisia ja sopusoinnussa unionin oikeuden kanssa. (4) Kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002[12] mukaan IFRS-standardit olisi sisällytettävä unionin lainsäädäntöön, jotta yhtiöt, joiden arvopaperit on noteerattu säännellyillä markkinoilla unionissa, soveltaisivat niitä, edellyttäen että IFRS-standardit täyttävät kyseisessä asetuksessa säädetyt perusteet. IFRS-standardeilla on siten merkittävä rooli sisämarkkinoiden toiminnassa, ja siksi on unionin edun mukaista varmistaa, että IFRS-standardien laadinta- ja hyväksyntäprosesseissa syntyy standardeja, jotka ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen vaatimusten kanssa. (5) IFRS-standardit antaa IASB ja niihin liittyviä tulkintoja antaa kansainvälinen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitea, jotka molemmat ovat kansainvälisen tilinpäätösstandardien säätiön elimiä. Sen vuoksi on tärkeää luoda soveltuvat rahoitusjärjestelyt IFRS-säätiötä varten. (6) Liikkeeseenlaskijoita, sijoittajia ja tilinpäätösraportointiprosessiin osallistuvia kirjanpitäjiä edustavat eurooppalaiset järjestöt perustivat vuonna 2001 Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän, jäljempänä ’EFRAG’. EFRAG antaa komissiolle asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti lausuntoja siitä, onko hyväksymistä odottava IASB:n antama tilinpäätösstandardi tai kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinta mainitussa asetuksessa vahvistettujen hyväksymisperusteiden mukainen. EFRAG:stä on myös kehkeytymässä elin, joka edustaa Euroopan yhteistä linjaa tilinpäätöskysymyksissä maailmanlaajuisella tasolla. Tuota tehtävää hoitaessaan EFRAG esittää kannanottoja IASB:n standardisointiprosessin aikana. (7) On tarpeen, että unioni varmistaa EFRAG:n rahoituksen jatkuvuuden ja osallistuu siten sen rahoittamiseen, ottaen huomioon EFRAG:n keskeiset tehtävät sisämarkkinaoikeuden ja -politiikan tukijana ja Euroopan etujen edustajana kansainvälisessä standardisointiprosessissa. (8) Kansainvälisen tilintarkastajaliiton, jäljempänä ’IFAC’, hallinnonuudistuksen seurannasta vastaava kansainvälinen seurantaryhmä perusti vuonna 2005 lakisääteisen tilintarkastuksen alalle julkisen edun valvontalautakunnan, jäljempänä ’PIOB’. PIOB:n tehtävänä on valvoa kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) vahvistamiseen johtavaa prosessia ja muuta IFAC:n harjoittamaa yleishyödyllistä toimintaa. Kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja voidaan hyväksyä sovellettavaksi unionissa erityisesti sillä edellytyksellä, että ne on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja läpinäkyvyyttä noudattaen, kuten tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY[13] 26 artiklassa edellytetään. Marraskuun 30 päivänä 2011 annetuissa uusissa tilintarkastusta koskevissa säädösehdotuksissa kaavaillaan myös kansainvälisten tilintarkastusstandardien käyttöönottoa EU:ssa[14]. (9) Kansainvälisten tilintarkastusstandardien sisällyttäminen unionin lainsäädäntöön ja PIOB:n keskeinen tehtävä sen varmistamisessa, että standardit täyttävät direktiivissä 2006/43/EY asetetut vaatimukset, merkitsee, että on unionin edun mukaista varmistaa, että standardien laadinta- ja hyväksyntäprosessissa syntyy standardeja, jotka ovat sopusoinnussa sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen kanssa. Muutetussa direktiivin 26 artiklan 3 kohdassa, kuten direktiiviehdotuksen[15] 1 artiklasta käy ilmi, myös nimenomaisesti tunnustetaan PIOB:n asema. Sen vuoksi on tärkeää varmistaa soveltuvat rahoitusjärjestelyt PIOB:tä varten. (10) Tilinpäätösten ja tilintarkastuksen alalla työskentelevät tahot ovat hyvin riippuvaisia rahoituksesta, ja niillä on keskeinen ja sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeä asema unionissa. Päätöksellä N:o 716/2009/EY perustetun ohjelman ehdotettuja tuensaajia on yhteisrahoitettu toiminta-avustuksilla unionin talousarviosta, mikä on mahdollistanut sen, että ne ovat voineet vahvistaa riippumattomuuttaan yksityisestä sektorista ja tilapäisestä rahoituksesta ja lujittaa sitä kautta kapasiteettiaan ja uskottavuuttaan. (11) Kokemus on osoittanut, että rahoittamalla näiden tuensaajien toimintaa unioni varmistaa, että ne saavat selkeää, vakaata, monipuolista, tervepohjaista ja riittävää rahoitusta ja että ne pystyvät täyttämään yleisen edun mukaiset tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. Sen vuoksi olisi varattava riittävästi rahoitusta unionin rahoitusosuuden avulla kansainvälisen tilinpäätös- ja tilintarkastusstandardisoinnin ja erityisesti IFRS-säätiön, EFRAG:n ja PIOB:n toiminnan tukemiseksi. (12) Rahoitusmalliensa muuttamisen lisäksi IFRS-säätiö ja EFRAG ovat uudistaneet hallintoaan, jotta ne rakenteensa ja menettelyidensä avulla varmasti suorittaisivat yleisen edun mukaiset tehtävät riippumattomasti, tehokkaasti, avoimesti ja demokraattisen vastuullisesti. IFRS-säätiölle luotiin vuonna 2009 valvontaelin julkisen vastuuvelvollisuuden ja valvonnan varmistamiseksi, neuvoa-antavan toimikunnan toimintaa on tehostettu, avoimuutta on lisätty ja vaikutustenarvioinnit on virallistettu IASB:n asiaankuuluvan menettelyn pakollisena osana. (13) Koko ohjelman keston ajaksi olisi vahvistettava kokonaismäärärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarvioasioissa tehtävää yhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä XX päivänä YY-kuuta 201Z tehdyn toimielinten sopimuksen [17] kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (14) Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annettua asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2002 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annettua komission delegoitua asetusta (EU, Euratom) N:o ../….[16], joilla turvataan unionin taloudelliset edut, on tarpeen soveltaa ottaen huomioon yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän säilyminen oikeasuhtaisena verrattuna resurssien käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen. (15) Tällä asetuksella perustettavan yhteisrahoitusohjelman odotetaan edistävän sellaisia tavoitteita kuin yritysten tilinpäätösten vertailtavuuden ja avoimuuden varmistaminen koko EU:ssa, tilinpäätösstandardien maailmanlaajuinen yhdenmukaistaminen edistämällä IFRS-standardien kansainvälistä hyväksymistä sekä lähentymisen ja laadukkaiden kansainvälisten tilintarkastusstandardien edistäminen kaikissa jäsenvaltioissa. Ohjelma edistää myös Eurooppa 2020 -strategiaa vahvistamalla rahoituspalveluiden ja pääoman sisämarkkinoita sekä tukee strategian ulkoista ulottuvuutta. (16) Tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta eräiden elinten toiminnan yhteisrahoitukseen, kun kyseiset elimet edistävät unionin politiikkaan sisältyvää ja sitä tukevaa tavoitetta tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien standardien suunnittelun, hyväksymisen ja standardisointiprosessien valvonnan alalla. (17) Unionin rahoitusta ehdotetaan annettavaksi tarkasti määritellyille, määrältään rajatuille merkittävimmille tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastusten alan elimille. Nykyisessä institutionaalisessa kehyksessä toteutettavilla uusilla rahoitusjärjestelyillä olisi taattava vakaa, monipuolinen, tervepohjainen ja riittävä rahoitus, jonka turvin asianomaiset elimet pystyvät täyttämään unioniin liittyvät tai unionin yleisen edun mukaiset tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. (18) Rahoitustukea olisi myönnettävä unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2002 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o ../…. vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Tällä asetuksella perustettava yhteisrahoitusohjelma korvaa tuensaajien aiemman yhteisrahoitusohjelman. Sen vuoksi päätös N:o 716/2009/EY olisi kumottava oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. (19) Jotta voidaan edistää unionin etuja tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastusten aloilla ja mukautua joustavasti mahdollisiin hallintoa koskeviin ja institutionaalisiin muutoksiin kyseisillä aloilla, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat uusien tuensaajien valintaa ohjelmaa varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (20) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita vaan ne voidaan asetuksen laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde ja soveltamisala 1. Perustetaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi unionin ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jolla tuetaan sellaisten elinten toimintaa, jotka edistävät tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien unionin tavoitteiden saavuttamista 2. Ohjelma kattaa toiminnot, joilla tuetaan tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvän unionin politiikan toteuttamista laatimalla standardeja tai osallistumalla niiden laadintaan, soveltamalla, arvioimalla tai seuraamalla standardeja taikka valvomalla standardisointiprosesseja. 2 artikla Tavoitteet 1. Ohjelman tavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaedellytyksiä tukemalla kansainvälisten tilinpäätös- ja tilintarkastusstandardien avointa ja riippumatonta kehittämistä. 2. Tätä tavoitetta mitataan erityisesti niiden maiden lukumäärällä, jotka käyttävät IFRS-standardeja (International Financial Reporting Standards) ja kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja (International Standards on Auditing, ISA). 3 artikla Ohjelman tuensaajat 1. Ohjelmasta hyötyvät seuraavat tuensaajat: a) tuensaajat tilinpäätösraportoinnin alalla: – Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG), – kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (IFRS-säätiö); b) tuensaaja tilintarkastuksen alalla: julkisen edun valvontalautakunta (PIOB). 2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 9 artiklan mukaisesti uusien tuensaajien valitsemiseksi ohjelmalle ja 1 kohdan muuttamiseksi sen mukaisesti. 3. Kaikkien uusien tuensaajien on oltava voittoa tavoittelemattomia oikeushenkilöitä, jotka edistävät unionin politiikkaan sisältyvää ja sitä tukevaa tavoitetta tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla, ja jonkin 1 kohdassa luetellun tuensaajan suoria seuraajia. 4 artikla Avustusten myöntäminen Ohjelmaan perustuva rahoitus myönnetään toiminta-avustuksina. 5 artikla Avoimuus Ohjelmasta rahoitusta saavan tuensaajan on ilmoitettava näkyvästi, kuten verkkosivuilla, julkaisussa tai vuosiraportissa, saaneensa rahoitusta Euroopan unionin talousarviosta. 6 artikla Varainhoitoa koskevat säännökset Kokonaismäärärahat tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten jaksolla 2014–2020 ovat 58 010 000 euroa käypinä hintoina. 7 artikla Ohjelman toteutus 1. Komissio toteuttaa ohjelman unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti. 2. Komissio laatii ohjelman toteutusta varten vuotuiset työohjelmat. Työohjelmissa määritetään tavoitteet, odotetut tulokset, toteutusmenetelmä ja varojen kokonaismäärä. Niihin sisältyy lyhyt kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle varatusta rahamäärästä sekä alustava toteutusaikataulu. Niissä on mainittava avustusten osalta prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä. 8 artikla Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudelliset edut suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa. Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa, kun nämä ovat seurausta tämän asetuksen täytäntöönpanosta, on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. 9 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2. Siirretään 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle seitsemäksi vuodeksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5. Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 10 artikla Arviointi 1. Komissio antaa viimeistään kuusi kuukautta ennen ohjelman päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta. Kertomuksessa on arvioitava ainakin ohjelman yleistä tarkoituksenmukaisuutta ja yhtenäisyyttä, sen toteutuksen tehokkuutta sekä tuensaajien työohjelmalla yhdessä ja erikseen saavutettuja tuloksia 2 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin nähden. 2. Kertomus toimitetaan tiedoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. 11 artikla Kumoaminen Kumotaan päätös N:o 716/2009/EY 1 päivästä tammikuuta 2014. 12 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta vuosiksi 2014–2020 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[17] Toimintalohko: 12 Sisämarkkinat Toiminto: Rahoituspalvelut ja pääomamarkkinat 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[18]. X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee IFRS-standardien maailmanlaajuisen käyttöönoton edistäminen EU:n vaikutusvallan varmistaminen IFRS-standardien laadinnassa Tilintarkastusstandardien laadinnan julkisen valvonnan riippumattomuuden edistäminen 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite: Sisämarkkinoiden toimintaedellytysten parantaminen tukemalla kansainvälisten tilinpäätös- ja tilintarkastusstandardien avointa ja riippumatonta kehittämistä. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 12.03 Rahoituspalvelut ja pääomamarkkinat 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Tuensaajien (IFRS-säätiö, EFRAG ja PIOB) taloudellisen riippumattomuuden lisääminen Tarpeellisten resurssien antaminen EFRAG:lle, jotta se voi hoitaa Euroopan yleisen edun mukaiset tehtävänsä 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Tulosindikaattori || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Tavoite IFRS-standardeja käyttävien maiden lukumäärä || Vuonna 2012 IFRS-standardit ovat käytössä noin 120 maassa || Kasvu vuoteen 2020 mennessä EU:ssa hyväksyttyjen standardien prosenttiosuus niiden standardien lukumäärästä, jotka IASB antaa vuoteen 2020 mennessä || Lokakuun 29. päivänä 2012 IFRS-standardeista oli hyväksytty 89 prosenttia EU:ssa (124 standardia 139 standardista) || 100 prosenttia vuoteen 2020 mennessä ISA-standardeja käyttävien EU-maiden lukumäärä || Vuoden 2012 lopussa 20 jäsenvaltiota on kokonaan hyväksynyt selkeytetyt ISA-standardit || Kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät ja ottavat käyttöön korkealaatuiset ISA-standardit viimeistään vuonna 2020 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Tuensaajien riippumattomuuden (myös koetun riippumattomuuden) lisääminen tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla, jotta tuensaajat voivat hoitaa yleisen edun mukaiset tehtävänsä tyydyttävällä tavalla. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Ohjelman päätavoitteena on varmistaa yritysten tilinpäätösten vertailtavuus ja avoimuus koko EU:ssa ja maailmanlaajuisesti sekä edistää sitä kautta pääomamarkkinoiden sujuvaa toimintaa EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. EU on suurin IFRS-standardeja soveltava lainkäyttöalue (asetus N:o 1606/2002). On etujemme mukaista tehdä kansainvälisistä tilinpäätösstandardeista (IFRS-standardit) maailmanlaajuinen tilinpäätöskäytäntö ja varmistaa EU:n edustajan osallistuminen IFRS-säätiön julkiseen valvontaan (koska valvontaelimen jäsenyys sidotaan rahoitusosuuteen). Myös Euroopan näkemyksiä edustavien merkityksellisten, uskottavien, riippumattomien ja tulevien standardien muodostamiseen tähtäävien teknisten kannanottojen esittäminen on olennaista tilinpäätösstandardien kehittämisen kannalta. EFRAG on vastuussa kannanottojen esittämisestä. EU voi hyväksyä kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja (ISA) direktiivin 2006/43/EY perusteella. Sen vuoksi on EU:n omien etujen mukaista varmistaa, että tilintarkastusstandardit ovat korkealaatuisia ja että niiden hyväksymisessä noudatettava prosessi on PIOB:n harjoittaman riippumattoman julkisen valvonnan kohteena. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Meneillään oleva rahoitus on toistaiseksi vastannut odotuksia. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Euroopan komissio osallistuu aktiivisesti tuensaajien hallintouudistuksiin. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. – ¨ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[19] X Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti. ¨ Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty: – ¨ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[20] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä. ¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. ¨ Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa. ¨ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava). Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset IFRS-säätiön osalta: väli- ja loppuraportit EFRAG:n osalta: loppuraportit ja komission yksiköiden osallistuminen EFRAG:n kaikkiin komiteoihin PIOB:n osalta: loppuraportit ja säännöllinen palaute seurantaryhmälle. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit On olemassa riski operatiivisten tavoitteiden jäämisestä saavuttamatta, jos tuensaajien toiminnan tulokset eivät ole vuotuisissa ehdotuksissa kuvailtujen alkuperäisten tavoitteiden mukaiset. On olemassa riski EU:n taloudellisten etujen / maineen vaarantumisesta, jos komission yksiköt eivät onnistu yksilöimään menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Riski operatiivisten tavoitteiden jäämisestä saavuttamatta: – Tuensaajia pyydetään toimittamaan vuosiraportti kunkin ohjelman yksittäisten tavoitteiden ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti. – Lisäksi sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston operatiiviset vastuuyksiköt ovat säännöllisesti yhteydessä tuensaajiin ja eritoten osallistuvat EFRAG:n kaikkiin komiteoihin. Riski EU:n taloudellisten etujen vaarantumisesta: – Avustussitoumusten ja maksujen tarkastuksissa sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosastossa noudatetaan tiukennettua varainhoitoprosessia, ja tarkastukset sisältävät asiaan liittyvää tausta-aineistoa (kuten väli- ja loppuraportteja, tarkistettuja tilinpäätöksiä ja pääosaston pyytämiä yksittäisiä asiakirjoja) koskevia asiakirjatarkastuksia. Tarkastukset dokumentoidaan tarkastuslistoihin, jotka kaikki kuhunkin rahoitustapahtumaan osallistuvat (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO) osapuolet täyttävät järjestelmällisesti, mukaan lukien pääosaston rahoitusyksikön tekemät taloudellisten ja oikeudellisten seikkojen tarkastukset hyväksymismerkinnän antamiseksi. – Pääosaston rahoitusyksikkö tekee järjestelmällisiä tarkastuksia paikalla kunkin tuensaajan tiloissa ja tarkastaa yksityiskohtaisemmin tietyn otoksen tapahtumista arvioidakseen tuensaajan varainhoidon valvontajärjestelmää ja sisäistä valvontajärjestelmää sekä antaakseen tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävarmuuden siitä, että EU:n taloudellisilla eduilla on riittävä suoja. Virheiden enimmäismäärä on alle 2 prosenttia. Tarkastusten kustannukset olisivat noin 0,5 kokoaikavastaavaa tai 63 500 euroa vuodessa. Tarkastuksista saatava hyöty kattaisi 100 prosenttia vuosittain myönnettävästä määrästä. Määrä käytetään asianmukaisesti ja noudattaen moitteettoman varainhoidon periaatetta. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Tiukennetut varainhoitoprosessit toiminnallisine ja rahoitusta koskevine ennakkotarkistuksineen Tuensaajien kirjanpidon, vuosiraporttien ja tilintarkastustodistusten säännöllinen analysointi Säännölliset tarkastukset paikalla budjettijärjestelmien ja tarkastusten valvomiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat[21] Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha-laji || Rahoitusosuudet Numero Nimi || JM/EI-JM ([22]) || EFTA-mailta[23] || ehdokas-mailta[24] || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1 || 12.0301 Tilinpäätösraportointi- ja tilintarkastusalojen standardit[25] || Jaks. || EI || EI || EI || EI · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat: Ei ole. 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa käypinä hintoina (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero: 1 || Otsake: Älykäs ja osallistava kasvu || PO MARKT || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || YHT. ||  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || || 12.0301 IFRS-säätiö || Sitoumukset || (1) || 4,335 || 4,422 || 4,510 || 4,600 || 4,692 || 4,786 || 4,882 || 0 || 32,227 || Maksut || (2) || 3,251 || 4,400 || 4,488 || 4,578 || 4,669 || 4,763 || 4,858 || 1,220 || 31,007 || 12.0301 EFRAG || Sitoumukset || (1a) || 3,162 || 3,225 || 3,290 || 3,356 || 3,423 || 3,491 || 3,561 || 0 || 23,508 || Maksut || (2a) || 2,372 || 3,209 || 3,274 || 3,339 || 3,406 || 3,474 || 3,543 || 0,891 || 22,617 || 12.0301 PIOB || Sitoumukset || (1a) || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 0 || 2,275 || Maksut[26] || (2a) || 0,000 || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 1,930 || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[27] || || || || || || || || || || Budjettikohdan numero || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 || MARKT PO:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a+3 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 || Maksut || =2+2a+3 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Maksut || (5) || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEE­SEEN <1> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Maksut || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Maksut || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHT. PO: MARKT ||  Henkilöresurssit || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836  Muut hallintomenot || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 MARKT PO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHT. Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 8,376 || 8,532 || 8,691 || 8,854 || 9,019 || 9,188 || 9,361 || 62,021 Maksut || 6,196 || 8,488 || 8,647 || 8,808 || 8,973 || 9,141 || 9,312 || 59,565 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Ei sovelleta (toiminta-avustukset) 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHT. Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836 Muut hallintomenot || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[28] sisältymättömät || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi muutettuna (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[29] XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || XX 01 04 yy [30] || – päätoimipaikassa[31] || || || || || || || – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || YHTEENSÄ || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Viisi AD- ja kuusi AST-virkaa, suhteutettu käsiteltyihin aineistoihin. Tehtävät: toimihenkilöiden tehtävien käynnistäminen ja tarkastaminen, yhteydenpito tuensaajaan, valvonta. Ulkopuolinen henkilöstö || Yksi sopimussuhteinen toimihenkilö, suhteutettu käsiteltyihin aineistoihin. Tehtävät: kirjaaminen, avustaminen virkamatkojen suunnittelussa ja valmistelussa. 3.2.4. Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – X Ehdotus/aloite on vuosien 2014–2020 uutta monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[32]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä IFRS-säätiö: omat varat ja kolmansilta osapuolilta saadut varat (Tuensaajan keskimääräinen yhteisrahoitusosuus 87 %) || 24,873 || 27,576 || 30,278 || 32,977 || 35,674 || 38,370 || 41,064 || 230,813 EFRAG: omat varat ja kolmansilta osapuolilta saadut varat (Tuensaajan keskimääräinen yhteisrahoitusosuus 60 %) || 4,338 || 4,675 || 4,910 || 5,044 || 5,277 || 5,409 || 5,439 || 35,093 PIOB: omat varat ja kolmansilta osapuolilta saadut varat (Tuensaajan keskimääräinen yhteisrahoitusosuus 78 %) || 1,084 || 1,106 || 1,128 || 1,151 || 1,174 || 1,197 || 1,221 || 8,061 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || 30,295 || 33,357 || 36,316 || 39,172 || 42,126 || 44,976 || 47,724 || 273,967 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – ¨ vaikutukset omiin varoihin – ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin [1] Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä. [2] Rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta 16 päivänä syyskuuta 2009 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 716/2009/EY (EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8). [3] Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CERS), Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea (CEBS) ja Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea (CEIOPS). [4] Vuonna 2009 annetun Lontoon julkilausuman jälkeen on esitetty toistuvasti tämänsuuntaisia kehotuksia, viimeksi Los Cabosissa vuonna 2012. [5] http://www.iosco.org/monitoring_board/pdf/Final%20Report%20on%20the%20Review%20of%20the%20IFRS%20Foundation's%20Governance.pdf [6] EFRAG on itse asiassa IAS-asetuksen johdanto-osan 10 kappaleessa mainittu elin. [7] Seurantaryhmän jäsenet ovat seuraavat: Euroopan komissio, kansainvälinen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisö (International Organization of Securities Commissions, IOSCO), Baselin pankkivalvontakomitea (Basel Committee on Banking Supervision, BCBS), kansainvälinen vakuutusvalvontaviranomaisten järjestö (International Association of Insurance Supervisors, IAIS), finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (Financial Stability Board, FSB), kansainvälinen tilintarkastusten riippumattomien sääntelyviranomaisten foorumi (International Forum of Independent Audit Regulators, IFIAR) ja Maailmanpankki. [8] PIOB valvoo IFAC:tä yleisen edun kannalta. Myös seuraavat IFAC:n kolme riippumatonta komiteaa voidaan välillisesti katsoa PIOB:n yhteistyökumppaneiksi: kansainvälinen tilintarkastus- ja varmennuslautakunta (International Auditing and Assurance Standards Board, IAASB), eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevä kansainvälinen lautakunta (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) ja kansainvälinen tilintarkastusalan koulutusstandardilautakunta (International Accounting Education Standards Board, IAESB). [9] KOM(2009) 14 lopullinen. [10] EUVL C… , …, s… [11] EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8. [12] EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1. [13] EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87. [14] Direktiivin 26 artiklan muutettu teksti, joka esitetään ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta annetun direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta, 1 artikla, KOM(2011) 778 lopullinen, ja ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista, 20 artikla, KOM(2011) 779 lopullinen. [15] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta annetun direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta, KOM(2011) 778 lopullinen. [16] [...] [17] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [18] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [19] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [21] Jäljempänä mainittu budjettikohta 12.0301 liittyy vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen uuteen nimikkeistöön. Se vastaa vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen budjettikohtaa 12.0401. [22] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [23] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [24] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [25] Budjettikohta on ohjeellinen ja voi muuttua vuotuisessa menettelyssä. [26] Maksut PIOB:lle suoritetaan ilman ennakkomaksuja ja yhdellä kertaa seuraavana vuonna. [27] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [28] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [29] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [30] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [31] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.) [32] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.