EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 6.4.2016 COM(2016) 194 final 2016/0106(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rajanylitystietojärjestelmän (EES) perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa, maastalähtöä ja pääsyn epäämistä koskevien tietojen rekisteröimiseksi ja edellytysten määrittämisestä pääsylle EES:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa sekä asetuksen (EY) N:o 767/2008 ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta



{SWD(2016) 114 final}

{SWD(2016) 115 final}

{SWD(2016) 116 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Tausta Komissio esitteli helmikuussa 2013 ehdotuksen älykkäitä rajoja koskevaksi säädöspaketiksi, jolla nykyaikaistettaisiin Schengen-alueen ulkorajojen valvontaa. Pakettiin kuului kolme asetusehdotusta: 1) asetus rajanylitystietojärjestelmästä, jäljempänä ’EES’, johon kirjattaisiin tieto siitä, milloin ja missä kolmansien maiden kansalaiset ovat tulleet Schengen-alueelle ja lähteneet sieltä; 2) asetus rekisteröityjen matkustajien ohjelmasta, jäljempänä ’RTP’, jonka avulla voitaisiin helpottaa ennakkotutkinnan läpäisseiden kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastuksia unionin ulkorajoilla; ja 3) asetus Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta, jonka avulla otettaisiin huomioon EES:n ja RTP:n olemassaolo. Paketin ensimmäisessä tarkastelussa, joka saatiin päätökseen helmikuussa 2014, lainsäädäntövallan käyttäjät toivat julki käsityksensä, jonka mukaan järjestelmämallin tiettyihin osiin liittyi teknisiä, taloudellisia ja toiminnallisia ongelmia. Politiikkavaihtoehtoja, jotka vuoden 2013 ehdotuksissa katsottiin ensisijaisiksi, eli biometrisiin tietoihin perustuvia keskitettyjä järjestelmiä, ei kuitenkaan asetettu kyseenalaisiksi. Euroopan parlamentti siirsi ehdotukset kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan käsiteltäväksi. Euroopan parlamentti ei antanut lainsäädäntöpäätöslauselmaa ehdotuksista. Arvioidakseen tarkemmin ehdotettujen toimintavaihtoehtojen teknisiä, organisatorisia ja taloudellisia vaikutuksia komissio käynnisti selvityksen, joka avulla valittu konsepti pyrittiin osoittamaan oikeaksi. Kumpikin lainsäätäjä tuki tällaisen selvityksen tekemistä. Selvityksessä oli kaksi vaihetta: –komission johdolla tehty älykkäitä rajoja koskeva tekninen selvitys, jäljempänä ’tekninen selvitys’, joka julkaistiin lokakuussa 2014, ja –eu-LISAn johdolla tehty testausvaihe, jäljempänä ’pilottitutkimus’, jossa selvitettiin, millaisia vaikutuksia eri biometristen tunnisteiden käytöllä oli rajavalvontamenettelyihin. Pilottitutkimuksesta julkaistiin raportti marraskuussa 2015. Komissio on laatinut tämän ehdotuksen yhteydessä annettavan yksityiskohtaisen vaikutustenarvioinnin. Arviointi perustuu teknisen selvityksen havaintoihin, pilottitutkimuksen tuloksiin, lainsäätäjien ja sidosryhmien kanssa käytyihin teknisiin keskusteluihin sekä julkiseen kuulemiseen. Tämä vaikutustenarviointi perustuu vuoden 2013 ehdotuksia koskeviin vaikutustenarviointeihin, ja siinä keskitytään sellaisiin vuoden 2013 ehdotusten kohtiin, joihin esitetään muutoksia. Näitä ovat erityisesti a) järjestelmän rakenne, b) käytettävät biometriset tiedot, c) prosessia helpottavien menetelmien hyödyntäminen, d) tietojen säilyttäminen ja e) lainvalvontaviranomaisten pääsy tietoihin. Näiden laajojen valmistelujen pohjalta komissio on harkinnut, mitä parannuksia ja yksinkertaistuksia vuoden 2013 ehdotuksiin tarvitaan. Komissio on päättänyt –tarkistaa vuoden 2013 ehdotusta EES:n perustamisasetukseksi –tarkistaa vuoden 2013 ehdotusta asetukseksi Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta siten, että siihen sisällytetään tekniset muutokset, jotka johtuvat uudesta ehdotuksesta EES:n perustamisasetukseksi –peruuttaa vuonna 2013 tehdyn ehdotuksen RTP-asetukseksi.  Syyt Euroopan unionin EES-järjestelmän perustamiseen Kuten vaikutustenarvioinnissa todetaan, EES:n perustaminen katsotaan tarpeelliseksi seuraavista syistä: 1. On puututtava kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastusten viivästyksiin ja parannettava näiden henkilöiden rajatarkastusten laatua Matkustajavirrat Euroopan unionin ulkorajoilla ovat kasvaneet ja kasvavat myös jatkossa. Sääntöjenmukaisten rajanylitysten määrän ennustetaan vuonna 2025 kasvavan yhteensä 887 miljoonaan. Noin kolmasosassa näistä tapauksista kyse on kolmansien maiden kansalaisista, jotka matkustavat Schengen-maahan lyhytaikaiselle vierailulle. Samalla kun EU:n kansalaisille ja henkilöille, jotka nauttivat oikeudesta vapaaseen liikkumiseen, tehdään minimitarkastukset, kolmansien maiden kansalaiset, jotka ylittävät Schengen-alueen ulkorajan, joutuvat rajoilla perusteelliseen tarkastukseen, joka nykyään tehdään manuaalisesti (sekä alueelle tultaessa että sieltä lähdettäessä). Schengenin rajasäännöstössä ei ole säännöksiä, jotka koskisivat matkustajien rajanylitysten kirjaamista näiden tullessa Schengen-alueelle ja lähtiessä sieltä. Yleisenä sääntönä on, että kolmansien maiden kansalaisilla on oikeus saapua Schengen-alueelle lyhytaikaista oleskelua varten enintään 90 päivän ajaksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tällä hetkellä rajavartioston ja maahanmuuttoviranomaisten käytettävissä ovat ainoastaan matkustusasiakirjan leimat, joista maahantulo- ja maastalähtöpäivät käyvät ilmi. Vain näiden avulla viranomaiset voivat nykyään laskea kolmansien maiden kansalaisten oleskelun pituuden ja tarkastaa, oleskeleeko joku liian pitkään alueella. Näitä leimoja voi olla vaikea tulkita, ja ne saattavat olla lukukelvottomia tai väärennettyjä. Vastaavasti konsulaattien, joiden on käsiteltävä viisumihakemuksia, on vaikeaa varmistaa matkustusasiakirjassa olevien leimojen perusteella sitä, että aiemmat viisumit olivat laillisia. Näiden syiden vuoksi yleisesti katsotaan, että koko menettely on virhealtis eikä sen täytäntöönpano ole täysin systemaattista.

EES:n käyttöönotolla varmistetaan, että – kun EES korvaa nykyisen hitaan ja epäluotettavan menetelmän, jossa passit leimataan käsin, tiedosta tulee täsmällistä ja rajavartijat saavat sen pyynnöstään nopeasti käyttöönsä rajatarkastuksia varten. Tämän myötä sallitun oleskelun valvonta paranee ja rajatarkastukset tehostuvat; – rajavartijat saavat tiedon kolmansien maiden kansalaisten pääsyn epäämisestä ja ne voivat tarkistaa epäämiset sähköisesti EES:stä; – matkustajat saavat tarkkoja tietoja oleskelunsa sallitusta enimmäisajasta; – kolmansien maiden kansalaisilla on mahdollisuus automatisoituihin rajatarkastuksiin rajavartijoiden valvonnassa niiden säännösten mukaisesti, jotka on kirjattu Schengenin rajasäännöstön tarkistetun muutosehdotuksen 8 d artiklaan. 2. On varmistettava, että sallitun oleskeluajan ylittäneet henkilöt tunnistetaan järjestelmällisesti ja luotettavasti Sääntöjenvastaisesti EU:n alueella oleskelevat henkilöt ovat paitsi niitä, jotka ovat ylittäneet rajan laittomasti yleensä muiden kuin virallisten rajanylityspaikkojen kautta, myös sallitun oleskeluajan ylittäneitä henkilöitä. Viimeksi mainitut ovat henkilöitä, jotka ovat saapuneet EU:hun virallisen rajanylityspaikan kautta sääntöjenmukaisesti mutta jotka ovat jääneet tänne oleskeluoikeutensa päättymisen jälkeen. EES:n avulla puututaan tähän sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen lajiin. Koska kolmansien maiden kansalaisten rajanylityksiä ei tällä hetkellä rekisteröidä, ei ole mahdollista laatia luetteloita sallitun oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä. EES:n käyttöönotolla – saadaan tarkkoja tietoja siitä, ketkä ylittävät oleskelunsa sallitun enimmäisajan. Tämä tukee alueella toteutettavaa valvontaa ja mahdollistaa sen, että sääntöjenvastaisesti alueella oleskelevat saadaan kiinni tehokkaammin; – tuetaan sääntöjenvastaisesti alueelle tulevien henkilöiden tunnistamista. Kun kaikkien viisumipakosta vapautettujen henkilöiden biometriset tiedot tallennetaan EES:ään ja kun otetaan huomioon, että viisuminhaltijoiden biometriset tiedot tallennetaan viisumitietojärjestelmään, jäljempänä ’VIS’, jäsenvaltioiden viranomaiset pystyvät tunnistamaan kaikki sääntöjenvastaisesti alueella oleskelevat henkilöt, jotka ovat vailla asianmukaisia asiakirjoja mutta jotka ovat ylittäneet ulkorajan sääntöjenmukaisesti. Tämä puolestaan helpottaa palauttamisprosessia; – tuotetaan analyysitietoa, jonka avulla toiminta voidaan perustaa näyttöön. Esimerkiksi viisumipolitiikkaa varten EES tuottaisi tarkkaa tietoa mahdollisista ongelmista, jotka liittyvät tiettyä kansalaisuutta edustaviin, sallitun oleskeluajan ylittäneisiin henkilöihin. Tämä olisi tärkeä osatekijä päätettäessä viisumipakon määräämisestä kyseiselle kolmannelle maalle tai viisumipakon poistamisesta siltä; 3. On vahvistettava sisäistä turvallisuutta ja terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjuntaa Rikolliseen toimintaan, kuten ihmiskauppaan, ihmisten salakuljetukseen tai laittomien tuotteiden salakuljetukseen liittyy useita rajanylityksiä, jotka helpottuvat, kun toimintaan liittyvien kolmansien maiden kansalaisten rajanylityksiä ei rekisteröidä. Myös terroristijärjestöt ja radikalisoituneet henkilöt voivat hyötyä siitä, ettei rajanylityksiä rekisteröidä. Kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastuksiin EU:n ulkorajoilla sisältyy henkilöllisyyden tarkistus sekä hakuja sellaisia tunnettuja henkilöitä tai ryhmiä sisältäviin eri tietokantoihin, jotka aiheuttavat uhkaa yleiselle turvallisuudelle ja jotka pitäisi ottaa kiinni tai joiden pääsy EU:n alueelle olisi estettävä. Jos kolmannen maan kansalainen kuitenkin tuhoaa viralliset asiakirjansa sen jälkeen kun hän on saapunut Schengenin alueelle ja kyseessä on henkilö, jota epäillään rikoksesta tai joka on rikoksen uhri, lainvalvontaviranomaisten voi olla hyvin vaikea tunnistaa tällaista henkilöä. EES:n käyttöönotolla – tuetaan terroristien, rikoksentekijöiden, rikoksista epäiltyjen ja rikosten uhrien luotettavaa tunnistamista; – saadaan käyttöön rekisteri kolmansien maiden kansalaisten, mukaan lukien rikoksista epäiltyjen matkustamishistoriasta. EES täydentäisi näin ollen Schengenin tietojärjestelmän tietoja. Merkittävä kehitys vuoden 2013 jälkeen Tarkistettua ehdotusta laatiessaan komissio on ottanut huomioon myös vuoden 2013 jälkeisen merkittävän kehityksen. Poliittinen, oikeudellinen ja institutionaalinen ympäristö on muuttunut vuodesta 2013, jolloin komissio antoi alkuperäiset älykkäitä rajoja koskevat ehdotuksensa. –VIS-järjestelmä otettiin täysimääräisesti käyttöön. Jäsenvaltioiden konsulaatit ottivat sen käyttöönsä marraskuuhun 2015 mennessä kaikissa keskeisissä kolmansissa maissa. Viisuminhaltijoiden henkilöllisyyden biometrinen tarkistaminen VIS:ää käyttäen on nyt pakollista Schengen-alueen ulkorajoilla. Lainvalvontaviranomaiset käyttävät VIS:ää yhä enemmän tunnistaessaan henkilöitä ja tehdessään tutkimuksia.

–Viisumivapausneuvottelut Länsi-Balkanin maiden ja EU:n itä- ja kaakkoisrajoilla sijaitsevien maiden kanssa on joko saatu päätökseen tai niiden eteneminen on nopeutunut, mistä seuraa se, että EU:hun saapuvien viisumipakosta vapautettujen matkustajien osuus tulee kasvamaan. Tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan tulevina vuosina. –Sisäisen turvallisuuden rahasto (ulkorajojen rahoitusväline) perustettiin, ja siinä osoitettiin älykkäiden rajojen kehittämiseen 791 miljoonaa euroa, joka olisi käytettävissä sen jälkeen kun oikeusperusta olisi hyväksytty. –Euroopan muuttoliikeagendassa todettiin, että rajaturvallisuus on yksi neljästä toimintalohkosta muuttoliikkeen hallinnan parantamiseksi. Se, että ulkorajojen turvallisuus varmistetaan ja rajavalvontaa tehostetaan, edellyttää, että tietotekniikan ja tietoteknisten järjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia hyödynnetään paremmin. Myös oikeus- ja sisäasioiden neuvoston ja Eurooppa-neuvoston kokouksissa joulukuussa 2015 jäsenvaltiot korostivat tarvetta parantaa ulkorajojen valvontaa uuden teknologian avulla. –Nopea kehitys biometrisen teknologian alalla on avannut uusia mahdollisuuksia, joiden avulla matkustajien rekisteröimisestä ja heidän henkilöllisyytensä tarkistamisesta tulee kevyempää ja nopeampaa, ei ainoastaan sormenjälkien vaan myös kasvokuvien avulla. –Unionin tuomioistuimen tuomio, joka liittyi tietojen säilyttämistä koskevaan direktiiviin, selkeytti oikeudellista tilannetta sen suhteen, millaisia edellytyksiä on täytettävä ja millaisia suojatoimia noudatettava, kun säilytetään ja käytetään EES:n tietoja. –Lainsäädäntövallan käyttäjät saavuttivat joulukuussa 2015 poliittisen yhteisymmärryksen EU:n tietosuojasääntöjen uudistamisesta. Tämän myötä kaikkialla EU:ssa otetaan käyttöön nykyaikainen tietosuojakehys. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät yleisen tietosuoja-asetuksen ja tietosuojadirektiivin virallisesti vuoden 2016 aikana. Tarkistetun älykkäitä rajoja koskevan paketin tärkeimmät osatekijät Uuden EES:n soveltamisalaan kuuluvat kaikkien kolmansien maiden kansalaisten rajanylitykset silloin, kun ko. henkilöt vierailevat Schengen-alueella lyhytaikaisesti (enintään 90 päivän ajan minkä tahansa 180 päivän jakson aikana). Kyseiset henkilöt voivat olla viisumivelvollisia tai viisumipakosta vapautettuja matkustajia, tai he voivat olla henkilöitä, jotka mahdollisesti oleskelevat alueella kiertomatkaviisumin nojalla (enintään yhden vuoden ajan). Vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvat EU:n kansalaisten perheenjäsenet ja sellaiset vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten perheenjäsenet, joilla ei vielä ole oleskelukorttia, olisi rekisteröitävä EES:ään, mutta heihin ei sovelleta lyhytaikaista oleskelua koskevaa sääntöä ja heitä koskevat tarkastukset on tehtävä direktiivin 2004/38/EY mukaisesti. Perheenjäsenet, joilla on direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettu oleskelukortti, eivät kuulu EES:n soveltamisalaan. Järjestelmään kerätään tietoja ja siihen kirjataan maahantuloja ja maastalähtöjä, ja tällä pyritään sekä helpottamaan vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden rajanylityksiä että tunnistamaan paremmin sallitun oleskeluajan ylittäneet henkilöt. EES:ään kirjataan myös pääsyn epäämiset, jotka koskevat järjestelmän soveltamisalaan kuuluvia kolmansien maiden kansalaisia. Keskeiset erot muutetun ehdotuksen ja vuoden 2013 ehdotusten välillä ovat seuraavat: – Järjestelmän rakenne: Ehdotetaan yhtä ainoaa järjestelmää, EES:ää. Kansallisten rajainfrastruktuurien yhteys EES:n keskusjärjestelmään hoidetaan yhdenmukaisen kansallisen rajapinnan avulla. Rajapinta on samanlainen kaikille jäsenvaltioille, ja sen avulla mahdollistetaan tämänhetkisten kansallisten maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmien käyttö. Keskusjärjestelmässä olevia tietoja ei kuitenkaan voida kopioida näihin olemassa oleviin kansallisiin maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmiin. – Yhteentoimivuus EES:n ja VIS:n välillä varmistetaan, jotta rajatarkastukset tehostuvat ja nopeutuvat. Tätä varten EES:n ja VIS:n keskusjärjestelmien välille luodaan yhteys, ja sääntelyssä järjestelmien välinen suora pääsy varataan erityisiä tarkoituksia varten. Tämä vähentää henkilötietojen päällekkäistä käsittelyä ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” periaatteen mukaisesti. – Biometriset tunnisteet: Kun vuoden 2013 EES-ehdotukset perustuivat kymmenen sormenjäljen käyttämiseen, tarkistetussa ehdotuksessa esitetään, että EES:n toiminnan käynnistämisestä lähtien biometrisena tunnisteena käytetään neljän sormenjäljen ja kasvokuvan yhdistelmää. Tämä vaihtoehto mahdollistaa riittävän täsmälliset tarkastukset ja tunnistamiset, kun otetaan huomioon EES:n odotettu koko. Samalla tietomäärä pysyy kohtuullisella tasolla, rajatarkastukset nopeutuvat ja rajanylityspaikoilla on mahdollista käyttää laajemmin itsepalvelujärjestelmiä. Neljää sormenjälkeä käytetään rekisteröimisvaiheessa sen tarkistamiseksi, onko kyseinen kolmannen maan kansalainen jo rekisterissä. Kasvokuvan avulla voidaan sittemmin tapahtuvan maahantulon yhteydessä tehdä nopea ja luotettava (automaattinen) tarkastus, jossa varmistetaan, että rajatarkastuksen kohteeksi otettu henkilö on se, joka on jo rekisteröity EES:ään. – Henkilötietojen suoja: EES:ään kirjattujen henkilötietojen määrä vähenee huomattavasti. EES:ään kirjataan 26 ominaisuutta 36:n sijaan. Oikeus tutustua henkilötietoihin ja oikaista ja poistaa niitä on selkeästi määritelty ja suojattu. Euroopan tietosuojavaltuutettu ja kansalliset tietosuojaviranomaiset vastaavat tietojenkäsittelyn valvonnasta. – Tietojen säilytysaika: Tallennettujen tietojen säilytysaika on viisi vuotta. Kun tietoja säilytetään viiden vuoden ajan, uudelleen rekisteröintejä tarvitaan harvemmin, mikä hyödyttää kaikkia matkustajia. Säilytysajan ansiosta rajavartiostolla on mahdollisuus tehdä Schengenin rajasäännöstön edellyttämä riskianalyysi, ennen kuin matkustaja saa luvan tulla Schengen-alueelle. Rajavartioston kannalta on todettava, että jos EES-tietueet olisi ollut järjestelmällisesti poistettava 181 päivän jälkeen kuten vuonna 2013 ehdotettiin, tällöin olisi poistettu kaikki riskianalyysin kannalta välttämättömät jäljet, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisten viimeaikaisia tuloja Schengen-alueelle ja lähtöjä sieltä. Tämän seurauksena hyödyllisiä tietoja olisi ollut vähemmän verrattuna siihen, mitä rajavartiostot tällä hetkellä käyttävät: tutkimalla matkustusasiakirjojen leimoja saadaan monissa tapauksissa tietoa, joka ulottuu usean vuoden päähän. Pidempi säilytysaika on siis tarpeen, jotta rajavartiostot voivat tehdä Schengenin rajasäännöstön vaatiman riskianalyysin ennen matkustajan päästämistä Schengen-alueelle. Myös viisumihakemuksen käsittely konsuliedustustoissa edellyttää hakijan matkustustietojen analysointia, jotta aiempien viisumien käyttöä ja oleskeluehtojen noudattamista voidaan arvioida. Se, että luovutaan passien leimaamisesta, korvataan EES-tietojen katselulla. Järjestelmässä olevien matkustustietojen olisi sen vuoksi katettava ajanjakso, joka on viisumien myöntämisen kannalta riittävän pitkä. Pidemmän säilytysajan avulla uudelleen rekisteröintejä tarvitaan harvemmin, ja tämä hyödyttää kaikkia matkustajia, sillä keskimääräinen rajanylitysaika samoin kuin odotusaika rajanylityspaikoilla lyhenee. Vaikka matkustaja saapuisi Schengen-alueelle vain kerran, myös tällaisen matkustajan odotusaika rajoilla lyhenee sen ansiosta, että muiden matkustajien ei tarvitse rekisteröityä uudelleen EES:ään. Pidempää säilytysaikaa tarvitaan myös, jotta rajanylitystä kyetään helpottamaan prosessien vauhdittajien ja itsepalvelujärjestelmien avulla. Helpottamiseen tarvitaan järjestelmään rekisteröityjä tietoja. Lyhyt säilytysaika pienentäisi sen matkustajaryhmän kokoa, joka voisi käyttää hyväkseen tällaista helpottamista, mikä estäisi saavuttamasta EES:n nimenomaista tavoitetta eli rajanylitysten helpottamista.

EU:n kansalaisten perheenjäseniin, jotka eivät ole EU:n kansalaisia ja jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, sovelletaan sääntöä, jonka mukaan kukin maahantulo-/maastalähtötietue säilytetään enintään yhden vuoden ajan sen jälkeen, kun henkilö on viimeksi lähtenyt alueelta. Perheenjäsenten henkilökohtaiset tiedostot olisi säilytettävä viiden vuoden ajan, jotta perheenjäsenet voisivat hyötyä rajanylitysten helpottamisesta. Sallitun oleskeluajan ylittäneet henkilöt, joita ei ole tietojen säilyttämisajan päättyessä vielä saatu kiinni, voidaan EES-tietojen perusteella kansallisella päätöksellä kuuluttaa Schengenin tietojärjestelmässä, ennen kuin tiedot poistetaan EES:stä. – Rajanylitysten helpottaminen: Helpottaminen perustuu itsepalvelujärjestelmiin ja automaattiportteihin (eGate), joiden avulla kolmansien maiden kansalaiset voivat käynnistää maahantulomenettelyn. Tämän lisäksi he antavat lisätietoja, jos rajavartijat niitä pyytävät. Rajanylitysmenettelyn vauhdittajien käyttöä esitetään ensi kertaa Schengenin rajasäännöstön muutosehdotuksessa. Ne ovat vapaaehtoisia jäsenvaltioille ja matkustajien enemmistön käytettävissä, eikä niiden käyttöä varten tarvitse kehittää uusia järjestelmiä. – Edelleen Schengenin rajasäännöstön muutoksilla luodaan yhdenmukainen oikeusperusta sille, että jäsenvaltiot voivat vapaaehtoisuuden pohjalta perustaa kansallisia RTP-ohjelmia. – Lainvalvontaviranomaisten pääsy tietoihin: Toiminnan aloittamisesta lähtien jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisilla ja Europolilla on pääsy EES:ään, tarkoin määritellyin edellytyksin. EES:ssä säilytetään luotettavia tietoja järjestelmän soveltamisalaan kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöpäivistä. Tällaiset tiedot voivat olla ratkaisevan tärkeitä yksittäisissä lainvalvonta-asioissa. Pääsy tietoihin myönnetään välineen tarkoituksen ja asiaankuuluvien tietosuojasääntöjen mukaisesti. Pääsy VIS-järjestelmän tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on jo osoittanut hyödyllisyytensä. Jäsenvaltiot ovat raportoineet tapauksista, joissa henkilö on kuollut väkivaltaisesti ja hänen tunnistamisensa on ollut mahdollista vain sen ansiosta, että viranomaisilla on ollut pääsy VIS:ään. Muut raportoidut tapaukset liittyvät ihmiskauppaan, terrorismiin ja huumekauppaan, ja näissä tapauksissa tutkijat ovat edistyneet olennaisesti tutkimuksissaan sen ansiosta, että heillä on ollut pääsy VIS:ään. – Kustannukset: Vuoden 2013 ehdotuksissa EES:n ja RTP:n kehittämiseen osoitettiin 1,1 miljardin euron ohjeellinen määrä. Tarkistetussa ehdotuksessa on arvioitu, että tarvittava määrä on 480 miljoonaa euroa. Tämä perustuu ensisijaiseksi katsottuun vaihtoehtoon eli yhteen ainoaan EES-järjestelmään, johon rakennetaan pääsy lainvalvontaviranomaisille. Tarkistettu ehdotus EES:n perustamisasetukseksi on järjestelmää koskevan oikeuskehyksen perussäädös. Lisäksi asetuksen johdosta ehdotetaan muutoksia EU:n nykyiseen lainsäädäntöön (eli asetukseen (EU) N:o 1077/2011 ja asetukseen (EY) N:o 767/2008 sekä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyyn yleissopimukseen). Ehdotus Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta siltä osin kuin on kyse EES:n käyttämisestä osana rajaturvallisuuden ylläpitoa annetaan yhtä aikaa EES:ää koskevan ehdotuksen kanssa.  Voimassa olevat aiemmat säännökset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö). Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1931/2006 paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönotosta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla sekä Schengenin yleissopimuksen säännösten muuttamisesta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008 viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus). Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009 yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1077/2011 vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta. 2.KUULEMISET JA VAIKUTUSTENARVIOINTI Intressitahojen kuuleminen Yksityiskohtainen kuvaus sidosryhmien kuulemisesta on tämän ehdotuksen yhteydessä annetun vaikutustenarvioinnin liitteessä 2. Komissio järjesti vuoden 2015 aikana kohdennettuja kuulemisia älykkäitä rajoja koskevien tarkistettujen ehdotusten valmistelemiseksi. Euroopan tietosuojavaltuutettua kuultiin ehdotusten valmisteluun liittyvässä työryhmässä 20. maaliskuuta 2015. Kansalaisyhteiskunnan edustajia kuultiin 5. toukokuuta 2015 järjestetyssä kokouksessa. Liikenteenharjoittajia, kuljetusalaa, matkailualaa ja infrastruktuurin ylläpitäjiä kuultiin 28. toukokuuta 2015 järjestetyssä kokouksessa ja perusoikeusvirastoa kahdessa kokouksessa, jotka järjestettiin 22. kesäkuuta ja 23. heinäkuuta 2015. Komissio järjesti lisäksi kokouksen jäsenvaltioiden lainvalvonta-ammattilaisten kanssa 9. heinäkuuta 2015 ja kaksi teknistä kokousta jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa 24. syyskuuta ja 26. lokakuuta 2015. Julkisessa kuulemisessa, joka järjestettiin 29. heinäkuuta ja 29. lokakuuta 2015 välisenä aikana, saatiin näkemyksiä yksittäisiltä kansalaisilta, organisaatioilta, liikenteenharjoittajilta ja julkisilta viranomaisilta. Julkisen kuulemisen tuloksia selostetaan yksityiskohtaisesti vaikutustenarvioinnin liitteessä 2. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja oikeus- ja sisäasioiden komitea järjesti kansallisten parlamenttien kanssa älykkäitä rajoja koskevan parlamenttien välisen komitean 23. ja 24. helmikuuta 2015.

Vaikutustenarviointi Ensimmäinen vaikutustenarviointi laadittiin vuonna 2008 valmisteltaessa tähän asiaan liittyvää komission tiedonantoa ja toinen valmistui vuonna 2012, kun vuoden 2013 ehdotuksia valmisteltiin. Kolmas vaikutustenarviointi saatiin päätökseen vuonna 2016. Vaikutustenarvioinnissa otettiin huomioon tekninen selvitys, pilottihankkeen raportti, intressitahojen kuulemisen tulokset sekä keskustelut neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Vaikutustenarvioinnissa analysoitiin sekä EES:n että RTP:n keskeisiä täytäntöönpanovaihtoehtoja ja niiden alavaihtoehtoja. Vaihtoehdot, jotka vaikutustenarvioinnin mukaan ovat ensisijaisia, on otettu suoraan huomioon kohdissa, jotka ovat tämän ehdotuksen tärkeimpiä muutoksia verrattuna vuoden 2013 ehdotuksiin (ks. kohta 1, alaotsikko “Tarkistetun älykkäitä rajoja koskevan paketin tärkeimmät osatekijät”). Sääntelyntarkastelulautakunta tarkasti vaikutustenarvioinnin luonnoksen ja antoi siitä myönteisen lausunnon 22. tammikuuta 2016. 3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Ehdotettujen toimien lyhyt kuvaus EES:n tarkoitus ja toiminnot sekä järjestelmään liittyvät vastuut on määriteltävä. Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle eurooppalaiselle virastolle (eu-LISA) on annettava valtuudet järjestelmän kehittämiseen ja sen operatiiviseen hallinnointiin. Esillä olevaa tarkistettua ehdotusta selostetaan yksityiskohtaisesti artikla artiklalta erillisessä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Kuten kohdassa 1 selostetaan, tämän ehdotuksen johdosta on tehtävä muutoksia asetukseen (EU) N:o 1077/2011 ja asetukseen (EY) N:o 767/2008 (sekä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyyn yleissopimukseen). Oikeusperusta Tämän tarkistetun asetusehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohta. Kyseinen sopimuskohta muodostaa asianmukaisen oikeusperustan, kun määritellään tarkemmin jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä koskevia toimenpiteitä ja kehitetään sellaisia standardeja ja menettelyjä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava tarkastaessaan henkilöitä näillä rajoilla. Sopimuskohta on EES:n perustamisen oikeusperusta. Lisäksi tarkistetussa ehdotuksessa tukeudutaan 87 artiklan 2 kohdan a alakohtaan oikeusperustana, jonka nojalla voidaan sallia pääsy tietoihin lainvalvontatarkoituksissa, sekä 88 artiklan 2 kohdan a alakohtaan oikeusperustana, jonka nojalla Europolille annetaan pääsy tietoihin. Molemmissa tapauksissa pääsyyn sovelletaan tiukkoja edellytyksiä. Molempiin pääsyä koskeviin oikeusperustoihin liittyy sama tavallinen lainsäätämisjärjestys, jota sovelletaan 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan nojalla. Toissijaisuusperiaate Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla unionilla on valtuudet säätää toimenpiteistä, jotka koskevat henkilöihin kohdistuvia tarkastuksia sekä tehokasta valvontaa jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämisen yhteydessä. Jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä koskevia nykyisiä EU-säännöksiä on tarpeen muuttaa sen huomioonottamiseksi, ettei tällä hetkellä ole olemassa luotettavaa tapaa valvoa lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten matkustamista. Tämä johtuu siitä, että nykyinen passien leimaamisvelvollisuus on monimutkainen ja hidas menetelmä, eikä se anna jäsenvaltioiden viranomaisille riittäviä mahdollisuuksia arvioida oleskelun sääntöjenmukaisuutta matkustajan rajatarkastuksen yhteydessä tai alueen sisällä tehtävissä tarkastuksissa. Toisaalta tähän tarkoitukseen luotujen kansallisten järjestelmien arvo on hyvin rajallinen alueella, jonka sisärajoilla ei tehdä tarkastuksia. Jotta muuttoliikettä voitaisiin hallinnoida tehokkaammin, olisi saatava tietoa seuraavista seikoista: Keiltä on evätty pääsy EU:n alueelle? Keitä EU:n alueella on? Ketkä noudattavat lyhytaikaisen oleskelun maksimikestoa eli 90 päivää 180 päivän aikana? Mitä kansallisuutta sallitun oleskeluajan ylittäneet ovat ja mihin ryhmään (viisumipakosta vapautetut/viisumivelvolliset) he kuuluvat? Hallinnoinnin tehostamiseksi olisi lisäksi saatava tietoa sellaisia satunnaistarkastuksia varten, joiden avulla pyritään löytämään alueella sääntöjenvastaisesti oleskelevia henkilöitä. Tarvitaan yhteinen järjestelmä, jotta koko Schengen-alueelle saadaan luoduksi yhdenmukaiset säännöt pääsyn epäämisten ja rajanylitysten kirjauksista sekä sallitun lyhytkestoisen oleskelun valvonnasta. Tämän vuoksi ehdotuksen tavoitetta ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Vuoden 2013 EES-ehdotusta on tarkistettava myös siitä syystä, että lainvalvontaviranomaisille voidaan antaa pääsy EES-tietoihin terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjumiseksi ja korkeatasoisen sisäisen turvallisuuden takaamiseksi. Tätä tavoitetta ei voi riittävän hyvin saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska ainoastaan komissio voi ehdottaa kyseistä muutosta. Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Esillä oleva EU:n toimenpide on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotetulla aloitteella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot, jotka ovat poistaneet tarkastukset sisärajoilla, soveltavat ulkorajoilla yhteisiä sääntöjä samalla tavalla. Aloitteella luodaan väline, joka tarjoaa Euroopan unionille tietoa EU:n alueelle tulleiden ja sieltä lähteneiden kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, mikä on välttämätöntä kestävälle ja näyttöön perustuvalle päätöksenteolle muuttoliikettä ja viisumeja koskevissa asioissa. Aloitteessa lainvalvontaviranomaisille annetaan pääsy EES:ään. Tämä on nopea, täsmällinen, turvallinen ja kustannustehokas tapa tunnistaa viisumipakosta vapautetut kansalaiset, joita epäillään terrorismista tai vakavista rikoksista tai jotka ovat terrorismin tai vakavien rikosten uhreja. Pääsyn myötä lainvalvontaviranomaiset saavat mahdollisuuden tutkia sellaisten kolmansien maiden kansalaisten – sekä viisumin haltijoiden tai viisumipakosta vapautettujen henkilöiden – matkustushistoriaa, joita epäillään kyseisistä rikoksista tai jotka saattavat olla niiden uhreja. Ehdotuksessa on noudatettu sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta, ja se on oikeasuhteinen henkilötietosuojan osalta, koska siinä ei edellytetä, että tietoja kerättäisiin tai säilytettäisiin määrällisesti enemmän tai pidemmän aikaa kuin on ehdottoman välttämätöntä järjestelmän toiminnan ja tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Lisäksi aloitteeseen sisällytetään ja sen myötä pannaan täytäntöön kaikki suojatoimet ja mekanismit, jotka vaaditaan matkustajien perusoikeuksien ja erityisesti heidän yksityiselämänsä ja henkilötietojensa tehokkaaksi suojelemiseksi. EU:n tasolla ei tarvita lisämekanismeja tai yhdenmukaistamista, jotta järjestelmästä tulisi toimiva. Näin ollen ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen sikäli, että siinä ei toteuteta pidemmälle meneviä EU-tason toimia kuin on tarpeen toimenpiteelle määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Ensisijaiseksi katsottu toimenpidevaihtoehto on oikeasuhteinen myös kustannusten osalta, kun otetaan huomioon, että järjestelmästä koituu hyötyä kaikille jäsenvaltioille yhteisten ulkorajojen valvonnassa ja etenemisessä kohti EU:n yhteistä muuttoliikepolitiikkaa. Ehdotus on tämän vuoksi suhteellisuusperiaatteen mukainen. Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Tällä ehdotuksella perustetaan keskitetty järjestelmä, jonka välityksellä jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä, mikä edellyttää yhteistä rakennetta ja toimintasääntöjä. Lisäksi ehdotuksessa vahvistetaan kaikille jäsenvaltioille yhdenmukaiset säännöt ulkorajoilla tehtävistä rajatarkastuksista ja pääsystä järjestelmään, myös lainvalvontatarkoituksissa. Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. Perusoikeudet Ehdotetulla asetuksella on vaikutuksia perusoikeuksiin, varsinkin seuraaviin: oikeus ihmisarvoon (EU:n perusoikeuskirjan 1 artikla), orjuuden ja pakkotyön kielto (perusoikeuskirjan 5 artikla), oikeus vapauteen ja turvallisuuteen (perusoikeuskirjan 6 artikla), yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen (perusoikeuskirjan 7 artikla), henkilötietojen suoja (perusoikeuskirjan 8 artikla), oikeus turvapaikkaan (perusoikeuskirjan 18 artikla), suoja palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa (perusoikeuskirjan 19 artikla), syrjintäkielto (perusoikeuskirjan 21 artikla), lapsen oikeudet (perusoikeuskirjan 24 artikla) ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin (perusoikeuskirjan 47 artikla). EES:n täytäntöönpanolla vahvistetaan orjuuden ja pakkotyön kieltoa sekä oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen. Se, että Schengen-alueen ulkorajan ylittävät kolmansien maiden kansalaiset tunnistetaan paremmin ja tarkemmin biometristen tietojen avulla, auttaa paljastamaan henkilöllisyyspetoksia, ihmiskauppaa (varsinkin kun on kyse alaikäisistä) sekä rajat ylittävää rikollisuutta. Näin parannetaan Schengen-alueella elävien kansalaisten turvallisuutta. Henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden osalta ehdotukseen sisältyy suojatoimia, jotka koskevat erityisesti pääsyä tietoihin. Pääsy on rajattu tarkasti vain tämän asetuksen tarkoituksiin ja vain asetuksessa nimettyihin viranomaisiin. Henkilötietoja koskeviin suojatoimiin kuuluu myös oikeus tutustua tietoihin, oikaista tietoja ja poistaa ne. Myös tietojen säilytysajan rajoittaminen, jota selostetaan edellä kohdassa 1, myötävaikuttaa osaltaan siihen, että henkilötietojen suojaa koskevaa perusoikeutta kunnioitetaan. Ehdotuksessa annetaan viranomaisille pääsy EES:ään terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi siinä tarkoituksessa, että ulkorajan ylittävät kolmansien maiden kansalaiset voidaan tunnistaa ja heidän matkustamishistoriaansa tutkia. Kuten perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa säädetään, oikeutta henkilötietojen suojaan voidaan rajoittaa vain siten, että rajoitus soveltuu asetetun tavoitteen saavuttamiseen eikä mene pidemmälle kuin on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa todetaan, että julkinen viranomainen voi puuttua henkilön yksityisyyden suojaa koskevaan oikeuteen, jos puuttuminen on tarpeellista kansallisen tai yleisen turvallisuuden kannalta tai rikollisuuden torjumiseksi. Tätä periaatetta noudatetaan myös tässä ehdotuksessa. Myös unionin tuomioistuin on todennut, että terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjuminen ja varsinkin järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjuminen ovat tosiaankin äärimmäisen tärkeitä yleisen turvallisuuden varmistamisen kannalta. Tämän toiminnan tuloksellisuus voi riippua suuresti modernien tutkintatekniikoiden käytöstä, ja siksi pääsyn myöntäminen henkilötietoihin juuri näitä erityistarkoituksia varten voi tarpeen vaatiessa olla perusteltua. Ehdotuksessa annetaan viranomaisille pääsy EES:ään terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi siinä tarkoituksessa, että ulkorajan ylittävät kolmansien maiden kansalaiset voidaan tunnistaa ja heidän matkustamishistoriaansa tutkia. Pääsy EES:ään tunnistamistarkoituksissa olisi myönnettävä vain kun tätä ennen on tehty haku kansallisiin tietokantoihin eikä tuloksia ole syntynyt ja – jos kyse on sormenjälkihausta – kun haku päätöksen 2008/615/YOS mukaiseen automaattiseen sormenjälkien tunnistamisjärjestelmään on tehty. Vaikka VIS:ssä onkin tietoa viisumin haltijoista, viisumipakosta vapautetuista matkustajista tai matkustajien liikkeistä ei ole tietoa missään muussa EU:n tietokannassa. Pääsy EES:ään lainvalvontatarkoituksissa voidaan myöntää vain terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi ja vain jos pääsy on tarpeen erityistapauksessa. Rikokset, joiden vuoksi pääsy on sallittua, on määritelty neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS terrorismin torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä. Nimetyt lainvalvontaviranomaiset voivat sitä paitsi pyytää pääsyä EES:ään vain, jos on perusteltua syytä olettaa, että pääsyllä voidaan merkittävästi edistää kyseessä olevan rikoksen torjumista, havaitsemista tai tutkimista. Pyynnön, joka koskee pääsyä EES:ään lainvalvontatarkoituksissa, tarkastaa nimetty lainvalvontaviranomainen, joka todentaa, että tällaista pyyntöä koskevat tiukat ehdot täyttyvät. Ehdotuksessa vahvistetaan myös tiukat tietoturvatoimenpiteet sen varmistamiseksi, että henkilötietoja käsitellään turvallisesti, sekä säädetään siitä, että riippumattomat julkiset tietoturvaviranomaiset valvovat tiedonkäsittelytoimintaa ja että kaikki tehdyt haut dokumentoidaan. Ehdotuksessa määrätään myös, että sen jälkeen kun henkilötiedot on poimittu EES:stä, kaikkien tällaisten tietojen käsittelyyn lainvalvontaviranomaisessa sovelletaan neuvoston puitepäätöstä 2008/977/YOS. Ehdotuksessa vahvistetaan tiukat säännöt, jotka koskevat pääsyä EES:ään, sekä tarvittavat suojatoimet. Ehdotuksessa on säädetty myös yksilön oikeudesta tutustua tietoihinsa sekä korjata, poistaa ja muuttaa niitä ja erityisesti oikeudesta käyttää oikeussuojakeinoja samoin kuin tietojenkäsittelytoiminnan valvonnasta, jota riippumattomat julkiset viranomaiset toteuttavat. Näistä syistä ehdotus on täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen, varsinkin siltä osin kuin on kyse oikeudesta henkilötietojen suojaan. Se on sopusoinnussa myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan kanssa, joka takaa jokaiselle oikeuden henkilötietojensa suojaan. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Vuoden 2013 EES-ehdotuksessa viitattiin komission ehdotukseen seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi, jossa esitettiin 4,6 miljardin euron määrärahaa sisäisen turvallisuuden rahastolle kaudeksi 2014–2020. Vuoden 2013 EES-ehdotuksessa kohdennettiin 1,1 miljardia euroa ohjeellisena määränä EES:n ja RTP:n kehittämiseen olettaen, että kehityskustannukset alkaisivat vuodesta 2015. Tämä määrä oli laskettu siltä pohjalta, että olisi kaksi erillistä järjestelmää, joiden kehitys veisi kolme vuotta ja joiden toiminta kestäisi neljä vuotta. Rajoja koskevan ISF-asetuksen (ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014) 5 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään, että olisi osoitettava 791 miljoonaa euroa sellaisten tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen, jotka perustuvat olemassa oleviin ja/tai uusiin järjestelmiin ja jotka tukevat muuttovirtojen hallinnointia unionin ulkorajoilla. Tämä 791 miljoonan euron määrä vastasi kolmen vuoden kehitystyötä (2017–2019) siten, että vuoden 2016 aikana tehtäisiin jo joitakin valmistelutöitä ja järjestelmän toiminta alkaisi vuonna 2020. Teknisen selvityksen ja vaikutustenarvioinnin jälkeen on päädytty nykyiseen ehdotukseen, joka perustuu ensisijaiseksi katsottuun vaihtoehtoon eli yhteen ainoaan EES-järjestelmään. On arvioitu, että tähän tarvitaan 480 miljoonaa euroa. Määrässä on otettu huomioon myös lainvalvontatarkoituksissa myönnettävän pääsyn rakentaminen. Tästä syystä tähän ehdotukseen sisältyy rajoja koskevan ISF-asetuksen muutosehdotus, jolla kyseinen asetus mukautetaan uuteen pienempään määrärahaan.

Rahoitustuella ei katettaisi ainoastaan järjestelmän keskuskomponenttien kustannuksia monivuotisen rahoituskehyksen aikana eli 288:aa miljoonaa euroa, joka käytetään EU:n tasolla kehittämis- ja käyttökuluihin ja johon sovelletaan välillisen hallinnoinnin menetelmää, vaan tuella katettaisiin myös kulut, jotka syntyvät siitä, että jäsenvaltioiden nykyiset kansalliset rajainfrastruktuurit integroidaan EES:ään yhdenmukaisten kansallisten rajapintojen (NUI) välityksellä. Näiden kulujen määrä on 120 miljoonaa euroa, ja niihin sovelletaan suoraa hallinnointia. Kohdentamalla rahoitustukea kansallisiin integroimiskustannuksiin varmistettaisiin, ettei kansallisen tason vaikea taloustilanne vaaranna tai viivästytä hankkeita. Kehittämisvaiheessa (2017–2019) komissio käyttää yhteensä 52,7 miljoonaa euroa suoran hallinnoinnin menetelmällä kuluihin, jotka liittyvät toimiin jäsenvaltioissa. Sen jälkeen kun uusi järjestelmä olisi toiminnassa, jäsenvaltioiden tuleviin toimintakuluihin voitaisiin myöntää tukea sisäisen turvallisuuden rahaston alaisista kansallisista ohjelmista, joita toteutetaan jaetun hallinnoinnin menetelmällä. Tähän tarkoitukseen on kohdennettu 20 miljoonaa euroa 480 miljoonan euron kokonaisbudjetista. Tämä kattaa yhden vuoden toimintakustannusten tuen. Sovellettua kustannusmallia selostetaan vaikutustenarvioinnin liitteessä 6 ”EES:n kustannusmalli”. 5.LISÄTIEDOT Osallistuminen Tämä ehdotus perustuu Schengenin säännöstöön sikäli, että ehdotus koskee ulkorajojen ylittämistä. Tästä syystä on otettava huomioon seuraavat vaikutukset eri pöytäkirjoihin ja assosioituneiden maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin: Tanska: Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden antamiseen, joita ehdotetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti: Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu asetukseen (EU) 2016/399 (Schengenin rajasäännöstö) eivätkä muihinkaan ”Schengenin säännöstönä” yleisesti tunnettuihin oikeudellisiin välineisiin eli säädöksiin, joiden avulla organisoidaan ja tuetaan tarkastusten poistamista sisärajoilla, ja rinnakkaistoimenpiteisiin, jotka koskevat ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia. Kyseiset jäsenvaltiot jättäytyvät näiden toimenpiteiden ulkopuolelle seuraavan oikeusperustan mukaisesti: Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 4 ja 5 artikla; Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2000/365/EY; sekä Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/192/EY. Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, ja tästä syystä Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido niitä eikä sitä sovelleta niihin. Unionin tuomioistuimen asiassa C-482/08, Yhdistynyt kuningaskunta v. Euroopan unionin neuvosto (ECLI:C:2010:631), antaman tuomion mukaisesti todetaan, että se, että tämän asetuksen oikeusperustana on sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan kanssa, ei vaikuta edellä mainittuun johtopäätökseen. Tämä johtuu siitä, että pääsy tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on EES:n perustamisen liitännäistoimi. Islanti ja Norja: Neuvosto on tehnyt Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksen niiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Sopimuksessa määrättyjä menettelyjä on sovellettava, koska tämä ehdotus perustuu sopimuksen liitteessä A määriteltyyn Schengenin säännöstöön. Sveitsi: Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Liechtenstein: Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Kroatia, Kypros, Bulgaria ja Romania: EES:n perustamisasetuksella korvataan velvollisuus leimata kolmansien maiden kansalaisten passit. Euroopan unioniin liittyvien jäsenvaltioiden oli sovellettava tätä säännöstä liittymisestä alkaen. 2016/0106 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rajanylitystietojärjestelmän (EES) perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa, maastalähtöä ja pääsyn epäämistä koskevien tietojen rekisteröimiseksi ja edellytysten määrittämisestä pääsylle EES:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa sekä asetuksen (EY) N:o 767/2008 ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta



EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Komission tiedonannossa ”Euroopan unionin rajaturvallisuuteen liittyvien tulevien toimien valmistelu”, joka annettiin 13 päivänä helmikuuta 2008, tuotiin esiin tarve perustaa osana yhdennetyn rajaturvallisuuden strategiaa rajanylitystietojärjestelmä, jäljempänä ’EES’, joka rekisteröi sähköisesti Schengen-alueella lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöajat ja -paikat ja laskee heidän sallitun oleskelunsa keston. (2)Eurooppa-neuvosto korosti kokouksessaan 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2008, että on tärkeää jatkaa työtä EU:n yhdennetyn rajaturvallisuuden strategian kehittämiseksi ja muun muassa hyödyntää modernia teknologiaa paremmin ulkorajojen valvonnan kohentamiseksi. (3)Komission tiedonannossa ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten”, joka annettiin 10 päivänä kesäkuuta 2009, kannatetaan sitä, että perustetaan sähköinen järjestelmä, johon rekisteröidään ulkorajan ylittämällä tapahtuvat maahantulot jäsenvaltioiden alueelle ja lähdöt sieltä. Järjestelmän avulla varmistettaisiin alueelle suuntautuvan maahantulon tehokkaampi valvonta. (4)Eurooppa-neuvosto kehotti kokouksessaan 23 ja 24 päivänä kesäkuuta 2011 kiirehtimään älykkäitä rajoja koskevaa työtä. Komissio julkaisi 25 päivänä lokakuuta 2011 tiedonannon ”Älykkäät rajat – vaihtoehdot ja jatkotoimet”. (5)Eurooppa-neuvosto korosti kesäkuussa 2014 hyväksymissään strategisissa suuntaviivoissa, että ”Schengen-alue, jolla ihmiset voivat matkustaa ilman sisärajavalvontaa, ja EU:n alueelle matkustavien ihmisten kasvava määrä edellyttävät EU:n yhteisten ulkorajojen tehokasta valvontaa vahvan suojelun varmistamiseksi. Unionin on hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä tukeakseen jäsenvaltioita näiden tehtävässä. Tätä varten ulkorajojen yhdennettyä valvontaa olisi nykyaikaistettava kustannustehokkaalla tavalla, jotta varmistetaan älykäs rajavalvonta, johon kuuluu rajanylitystietojärjestelmä ja jossa avustaa laaja-alaisista tietojärjestelmistä vastaava uusi virasto (eu-LISA)”. (6)Komission 13 päivänä toukokuuta 2015 antamassa tiedonannossa ”Euroopan muuttoliikeagenda” todetaan, että ”rajanylityksiä tehostamaan tarkoitetun älykkäät

rajat -aloitteen myötä päästään uuteen vaiheeseen, jossa rajanylitys helpottuu suurelle enemmistölle kolmansista maista vilpittömässä mielessä tulevia matkustajia. Samalla vahvistetaan laittoman muuttoliikkeen torjuntaa laatimalla rekisteri kaikista kolmansien maiden kansalaisten rajanylityksistä suhteellisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen.” (7)On välttämätöntä määrittää EES:n tavoitteet ja tekninen rakenne ja vahvistaa säännöt, jotka koskevat sen toimintaa ja käyttöä, sekä määrittää järjestelmää koskevat vastuut, järjestelmään syötettävät tietoluokat, tietojen syöttämisen tarkoitus, syöttämistä koskevat kriteerit, viranomaiset, joilla on pääsy tietoihin, sekä tarkemmat säännöt tietojen käsittelystä ja henkilötietojen suojasta. (8)EES:ää olisi sovellettava kolmansien maiden kansalaisiin, joille on myönnetty pääsy Schengen-alueelle lyhytaikaista oleskelua varten. Sitä olisi sovellettava myös kolmansien maiden kansalaisiin, joiden pääsy alueelle lyhytaikaista oleskelua varten on evätty. (9)EES:n tavoitteena olisi oltava ulkorajavalvonnan parantaminen, sääntöjenvastaisen maahanmuuton estäminen ja muuttovirtojen hallinnan helpottaminen. EES:n olisi tarvittaessa erityisesti edistettävä sellaisten henkilöiden tunnistamista, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueella oleskelun kestoa koskevia edellytyksiä. (10)Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi EES:ssä olisi käsiteltävä aakkosnumeerisia ja biometrisiä tietoja (sormenjälkiä ja kasvokuvia). Vaikka biometristen tietojen käyttö vaikuttaa matkustajien yksityisyyteen, se on perusteltua kahdesta syystä. Ensinnäkin biometriset tiedot ovat luotettava menetelmä tunnistaa kolmansien maiden kansalaiset, joiden havaitaan oleskelevan jäsenvaltioiden alueella ilman matkustusasiakirjoja tai muuta tunnistamisvälinettä. Tällainen tilanne on tyypillinen sääntöjenvastaisesti maahan tulleille henkilöille. Toiseksi sellaisten henkilöiden maahantulo- ja maastalähtötiedot, jotka matkustavat sääntöjenmukaisesti, saadaan biometristen tietojen avulla liitettyä yhteen luotettavammin. Kun kasvokuvia käytetään yhdessä sormenjälkitietojen kanssa, sormenjälkiä voidaan rekisteröidä vähemmän ja tunnistaminen on silti yhtä tarkkaa. (11)EES:ään olisi rekisteröitävä viisumipakosta vapautetuilta kolmansien maiden kansalaisilta neljä sormenjälkeä, jos se on fyysisesti mahdollista, jotta todentaminen ja tunnistaminen olisi tarkkaa (ja varmistettaisiin, että kolmannen maan kansalaista ei ole jo rekisteröity toisella henkilöllisyydellä tai toisella matkustusasiakirjalla) ja jotta taattaisiin tiedon riittävyys kaikissa olosuhteissa. Viisuminhaltijoiden sormenjäljet tarkastetaan viisumitietojärjestelmästä, jäljempänä ’VIS’, joka on perustettu neuvoston päätöksellä 2004/512/EY. Sekä viisumipakosta vapautettujen että viisumin nojalla maahan tulevien kolmansien maiden kansalaisten kasvokuvat olisi rekisteröitävä EES:ään, ja niitä olisi käytettävä pääasiallisena biometrisenä tunnisteena sellaisten kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden todentamiseksi, jotka on aiemmin rekisteröity EES:ään ja joita koskevaa henkilökohtaista tiedostoa ei ole vielä poistettu. Vaihtoehtoisesti todentaminen olisi tehtävä sormenjälkien avulla. (12)EES:ään olisi sisällyttävä seuraavat elementit: keskusjärjestelmä, jonka avulla käytetään biometristen ja aakkosnumeeristen tietojen tietokoneistettua keskustietokantaa; jokaisessa jäsenvaltiossa oleva yhdenmukainen kansallinen rajapinta; suojattu viestintäkanava EES:n keskusjärjestelmän ja VIS:n keskusjärjestelmän välillä; sekä EES:n keskusjärjestelmän ja yhdenmukaisten kansallisten rajapintojen välillä toimiva viestintäinfrastruktuuri. Jokaisen jäsenvaltion olisi liitettävä kansalliset rajainfrastruktuurinsa yhdenmukaiseen kansalliseen rajapintaan. (13)EES:stä ja VIS:stä olisi tehtävä yhteentoimivia siten, että niiden keskusjärjestelmien välille luodaan suora viestintäkanava. Näin EES:ää käyttävät rajaviranomaiset voivat katsoa VIS:ssä olevia viisumitietoja ja poimia niitä henkilökohtaisten tiedostojen luomiseksi tai päivittämiseksi. Ne voivat viisumitietojen avulla todentaa ulkorajoilla viisumin voimassaolon samoin kuin viisuminhaltijan henkilöllisyyden vertaamalla tämän sormenjälkiä suoraan VIS:ssä oleviin tietoihin. Rajaviranomaiset voivat todentaa viisumipakosta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden vertaamalla heidän sormenjälkiään VIS:ssä oleviin tietoihin. Yhteentoimivuuden olisi mahdollistettava myös se, että VIS:ää käyttävät rajaviranomaiset voivat katsoa EES:ää suoraan VIS:stä käsitelläkseen viisumihakemuksia ja tehdäkseen niihin liittyviä päätöksiä sekä päivittääkseen viisumitietoja EES:ssä silloin, kun viisumi mitätöidään tai peruutetaan tai sitä pidennetään. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 767/2008 olisi muutettava vastaavasti.

(14)Tässä asetuksessa olisi määriteltävä jäsenvaltioiden viranomaiset, joille voidaan antaa lupa päästä EES:ään syöttämään, muuttamaan, poistamaan tai katsomaan tietoja. Lupa annetaan EES:n erityistarkoituksia varten ja siinä laajuudessa kuin se on tarpeen viranomaisten tehtävien suorittamista varten. (15)EES:n tietojen käsittelyn olisi oltava oikeasuhteista asetettuihin tavoitteisiin nähden ja tarpeellista toimivaltaisten viranomaisten tehtävien suorittamisen kannalta. Kun toimivaltaiset viranomaiset käyttävät EES:ää, niiden olisi varmistettava, että sen henkilön ihmisarvoa ja koskemattomuutta, jota koskevia tietoja pyydetään, kunnioitetaan. Viranomaiset eivät saisi syrjiä ketään tämän sukupuoleen, ihonväriin, etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon, vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvällä perusteella. (16)Terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjunnassa on välttämätöntä, että lainvalvontaviranomaisilla on tehtäviensä hoitamiseksi käytössään mahdollisimman ajan tasalla olevat tiedot. Pääsy VIS:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on jo osoittautunut hyödylliseksi tilanteissa, joissa VIS:n tietojen avulla on voitu tunnistaa väkivaltaisesti kuolleita henkilöitä tai joissa tutkijat ovat VIS:n tietojen ansiosta edistyneet merkittävästi ihmiskauppaan, terrorismiin tai huumekauppaan liittyvissä tutkimuksissa. Pääsy EES:n tietoihin on tarpeellista neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS tarkoitettujen terrorismirikosten ja neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS tarkoitettujen muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi. EES:n tuottaman tiedon avulla voitaisiin todentaa henkilöllisyys sekä silloin kun kolmannen maan kansalainen on tuhonnut asiakirjansa että silloin kun lainvalvontaviranomaiset tutkivat rikosta sormenjälkien tai kasvokuvan perusteella ja haluavat selvittää henkilöllisyyden. Järjestelmää voidaan käyttää myös rikostiedusteluvälineenä näytön hankkimiseksi siten, että selvitetään rikoksesta epäillyn tai rikoksen uhrin matkareitit. Tämän vuoksi EES:n tietojen tulisi olla jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Euroopan poliisiviraston, jäljempänä ’Europol’, käytettävissä tässä asetuksessa säädetyillä edellytyksillä. (17)Lisäksi Europol on avainasemassa rajat ylittävän rikollisuuden tutkimiseen liittyvässä jäsenvaltioiden viranomaisten välisessä yhteistyössä siten, että se tukee unioninlaajuista rikosten torjumista, analysointia ja tutkintaa. Tämän vuoksi myös Europolilla olisi oltava pääsy EES:ään oman tehtäväalueensa osalta ja neuvoston päätöksen 2009/371/YOS mukaisesti. (18)Pääsy EES:ään terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi merkitsee puuttumista perusoikeuksiin, joissa on kyse henkilöiden yksityiselämän kunnioittamisesta ja – silloin kun yksilön henkilötietoja käsitellään EES:ssä – henkilötietojen suojaamisesta. Tällaisen puuttumisen olisi tapahduttava lain mukaisesti. Lainsäädäntö olisi muotoiltava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta henkilöt voivat mukauttaa käyttäytymisensä sen mukaisesti. Lainsäädännöllä olisi myös suojattava yksilöitä mielivaltaiselta kohtelulta, ja siinä olisi ilmaistava riittävän selkeästi toimivaltaisille viranomaisille annetun harkintavallan rajat ja sen käyttötavat. Yksityiselämän suojaan puuttumisen on oltava välttämätöntä oikeutetun ja oikeasuhteisen edun suojaamiseksi demokraattisessa yhteiskunnassa, ja sen on oltava oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseensa. (19)Poliisiyhteistyön kannalta on keskeistä, että voidaan vertailla tietoja sellaisten latenttien sormenjälkien perusteella, joita voidaan löytää rikospaikalta sormenjälkitutkimuksessa. Kun tapauksissa, joissa on perusteltua syytä uskoa, että rikokseen syyllistynyt henkilö tai rikoksen uhri on saatettu rekisteröidä EES:ään, voidaan verrata latenttia sormenjälkeä EES:ään tallennettuihin sormenjälkitietoihin, tämän mahdollisuuden pitäisi antaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille erittäin arvokas työkalu niiden pyrkiessä torjumaan, havaitsemaan tai tutkimaan terrorismirikoksia tai muita vakavia rikoksia esimerkiksi silloin, kun latentit sormenjäljet ovat ainoita rikospaikalta löytyneitä todisteita. (20)On tarpeen nimetä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä kansallinen keskusyhteyspiste, jonka kautta pyynnöt pääsystä EES:ään toimitetaan. Samoin on tarpeen pitää luetteloa nimettyjen viranomaisten operatiivisista yksiköistä, joilla on valtuudet pyytää tällaista pääsyä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. (21)Nimetyissä viranomaisissa olevien operatiivisten yksiköiden olisi toimitettava pyynnöt keskusyhteyspisteeseen. Pyynnöt olisi perusteltava. Kyseiset operatiiviset yksiköt, joilla on valtuudet esittää pyyntö pääsystä EES:n keskusjärjestelmän tietoihin, eivät saisi toimia todentavina viranomaisina. Keskusyhteyspisteiden olisi oltava riippumattomia nimetyistä viranomaisista, ja niiden olisi vastattava itsenäisesti siitä, että tässä asetuksessa säädettyjä EES:ään pääsyn edellytyksiä noudatetaan tiukasti. Poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka ovat kiireellisiä ja joissa tietojen varhainen saanti on tarpeen terrorismirikoksiin tai muihin vakaviin rikoksiin liittyvään erityiseen ja tosiasialliseen uhkaan vastaamiseksi, keskusyhteyspisteen olisi voitava ratkaista pyyntö välittömästi ja tehdä tarkistus vasta jälkikäteen. (22)Jotta henkilötiedot voitaisiin suojata ja jotta voitaisiin estää tietojen järjestelmälliset haut, EES-tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan yksittäistapauksissa ja kun se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi pyydettävä pääsyä EES:ään ainoastaan, jos niillä on perustellut syyt uskoa, että pääsyn avulla saadaan tietoja, joilla edistetään merkittävästi terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista. (23)Pääsy EES:ään siinä tarkoituksessa, että tunnistetaan sellaisia terrorismirikoksista ja muista vakavista rikoksista epäiltyjä henkilöitä sekä sellaisia näihin rikoksiin syyllistyneitä henkilöitä ja näiden rikosten uhreja, jotka ovat jääneet tuntemattomiksi, olisi lisäksi myönnettävä ainoastaan edellyttäen, että neuvoston päätökseen 2008/615/YOS perustuva haku kyseisen jäsenvaltion kansallisissa sormenjälkitietokannoissa oleviin tietoihin sekä kaikkien muiden jäsenvaltioiden automaattisissa sormenjälkien tunnistusjärjestelmissä oleviin tietoihin ei ole johtanut rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen. Lisäksi pääsy EES:ään sellaisten henkilöiden maahantulo- ja maastalähtötietueiden katsomiseksi, jotka tunnetaan, olisi perusteltava asianmukaisesti. (24)Jotta henkilötietojen vertailu ja niiden vaihto tapahtuisi tehokkaasti, jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön olemassa olevat kansainväliset sopimukset sekä jo voimassa oleva henkilötietojen vaihtoa koskeva unionin lainsäädäntö, erityisesti päätös 2008/615/YOS, ja hyödynnettävä niitä täysimääräisesti. (25)EES:ään tallennettuja henkilötietoja olisi säilytettävä vain niin kauan kuin on tarpeen EES:n käyttötarkoituksia varten. Rajaturvallisuuden ylläpitämiseksi kolmansien maiden kansalaisten tietoja on asianmukaista säilyttää viiden vuoden ajan, jotta vältytään siltä, että kolmansien maiden kansalaisten on rekisteröidyttävä uudelleen EES:ään ennen tuon ajan päättymistä. Sellaisten vailla direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettua oleskelukorttia olevien kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä ja joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY tai jotka ovat unionin lainsäädännön mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, on asianmukaista, että tällaisten henkilöiden jokaista tietuetta, jossa on toisiinsa liitetyt maahantulo- ja maastalähtötietueet, säilytetään enintään vuoden ajan sen jälkeen, kun henkilö on viimeksi lähtenyt alueelta. (26)Viiden vuoden säilytysaika on tarpeen, jotta rajavartiostot voivat tehdä Schengenin rajasäännöstön vaatiman riskianalyysin ennen matkustajan päästämistä Schengen-alueelle. Myös viisumihakemuksen käsittely konsuliedustustoissa edellyttää hakijan matkustustietojen analysointia, jotta aiempien viisumien käyttöä ja oleskeluehtojen noudattamista voidaan arvioida. Passien leimaaminen korvataan EES-tietojen katselulla. Järjestelmässä olevien matkustustietojen olisi sen vuoksi katettava ajanjakso, joka on riittävän pitkä viisumien myöntämisen kannalta. Viiden vuoden säilytysajan avulla uudelleen rekisteröintejä tarvitaan harvemmin, ja tämä hyödyttää kaikkia matkustajia, sillä keskimääräinen rajanylitysaika samoin kuin odotusaika rajanylityspaikoilla lyhenee. Vaikka matkustaja saapuisi Schengen-alueelle vain kerran, myös tällaisen matkustajan odotusaika rajoilla lyhenee sen ansiosta, että muiden matkustajien ei tarvitse rekisteröityä uudelleen EES:ään. Viiden vuoden säilytysaika on tarpeen myös, jotta rajanylityksiä voidaan helpottaa prosessien vauhdittajien ja itsepalvelujärjestelmien avulla. Tällaiseen helpottamiseen tarvitaan järjestelmään rekisteröityjä tietoja. Lyhyempi tietojen säilytysaika johtaisi siihen, että rajatarkastukset kestäisivät pitempään. Lyhyempi säilytysaika myös pienentäisi sen matkustajaryhmän kokoa, joka voisi käyttää hyväkseen prosessien helpottamista, mikä estäisi saavuttamasta EES:n nimenomaista tavoitetta eli rajanylitysten helpottamista. (27)Viiden vuoden aika tietojen säilyttämiselle olisi tarpeen myös niiden henkilöiden tietojen osalta, jotka eivät ole lähteneet jäsenvaltioiden alueelta sallitun oleskeluaikansa kuluessa. Tällä helpotetaan tunnistamis- ja palauttamisprosessia. Sama aika olisi tarpeen myös sellaisten henkilöiden osalta, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten (tai kiertomatkaviisumin perusteella) on evätty. Tiedot olisi poistettava viiden vuoden kuluttua, paitsi jos on olemassa perusteet poistaa ne jo aiemmin. (28)Olisi laadittava tarkat säännöt EES:n kehittämiseen ja toimintaan liittyvästä vastuusta ja jäsenvaltioiden vastuusta, joka koskee yhteyttä EES:ään. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston olisi vastattava keskitetyn EES:n kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista tämän asetuksen mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1077/2011 asiaan liittyviä säännöksiä olisi muutettava vastaavasti. (29)Olisi laadittava säännöt jäsenvaltioiden vastuusta, joka liittyy tämän asetuksen säännösten rikkomisesta aiheutuviin vahinkoihin. (30)Jäsenvaltioiden tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY, paitsi silloin, kun jäsenvaltioiden nimetyt tai todentavat viranomaiset suorittavat tällaisen käsittelyn terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. (31)Tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn, jota jäsenvaltioiden viranomaiset suorittavat terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, olisi sovellettava henkilötietojen suojaa koskevan kansallisen lainsäädännön normeja, jotka ovat neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS mukaisia. (32)Henkilötietoja, jotka jäsenvaltiot ovat saaneet haltuunsa tämän asetuksen nojalla, ei tulisi siirtää kolmannelle maalle, kansainväliselle organisaatiolle eikä unioniin tai sen ulkopuolelle sijoittautuneelle yksityiselle yhteisölle, eikä tällaisia henkilötietoja saisi asettaa kyseisten tahojen saataville. Poikkeuksena tästä on tilanne, jossa henkilötietojen siirto tai asettaminen saataville on yksittäistapauksissa tarpeellista, koska tällä tavoin helpotetaan kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden selvittämistä heidän palauttamistaan varten, mutta tällöin sovelletaan tiukkoja ehtoja. (33)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 sovelletaan unionin toimielinten ja elinten toimintaan niiden vastatessa EES:n operatiiviseen hallinnointiin liittyvistä tehtävistä.

(34)Direktiivin 95/46/EY 28 artiklan mukaisesti perustettujen riippumattomien valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, kun taas asetuksella (EY) N:o 45/2001 perustetun Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava henkilötietojen käsittelyyn liittyvää unionin toimielinten ja elinten toimintaa. Euroopan tietosuojavaltuutetun ja valvontaviranomaisten olisi tehtävä keskinäistä yhteistyötä EES:n valvonnassa. (35)Neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS 25 artiklan mukaisesti perustettujen kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava, että jäsenvaltioiden lainvalvontatarkoituksissa suorittama henkilötietojen käsittely on lainmukaista, ja päätöksen 2009/371/YOS 33 artiklan mukaisesti perustettujen kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava, että Europolin suorittamat tietojenkäsittelytoimet ovat lainmukaisia. (36)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon ... (37)Ehdotuksessa vahvistetaan tiukat säännöt, jotka koskevat pääsyä EES:ään, sekä tarvittavat suojatoimet. Ehdotuksessa säädetään myös yksilön oikeudesta tutustua tietoihinsa sekä korjata, poistaa ja muuttaa niitä ja erityisesti oikeudesta käyttää oikeussuojakeinoja samoin kuin tietojenkäsittelytoiminnan valvonnasta, jota riippumattomat julkiset viranomaiset toteuttavat. Tässä asetuksessa kunnioitetaan näin ollen perusoikeuksia ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita ja otetaan huomioon erityisesti seuraavat perusoikeudet: oikeus ihmisarvoon (perusoikeuskirjan 1 artikla), orjuuden ja pakkotyön kielto (perusoikeuskirjan 5 artikla), oikeus vapauteen ja turvallisuuteen (perusoikeuskirjan 6 artikla), yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen (perusoikeuskirjan 7 artikla), henkilötietojen suoja (perusoikeuskirjan 8 artikla), syrjintäkielto (perusoikeuskirjan 21 artikla), lapsen oikeudet (perusoikeuskirjan 24 artikla), ikääntyneiden henkilöiden oikeudet (perusoikeuskirjan 25 artikla), vammaisten oikeudet (perusoikeuskirjan 26 artikla) ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin (perusoikeuskirjan 47 artikla). (38)Tämän asetuksen soveltamisen tehokas seuranta edellyttää säännöllisin väliajoin suoritettavaa arviointia. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön. (39)Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (40)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla perustaa yhteistä EES:ää eivätkä vahvistaa tietojen käyttämistä koskevia yhteisiä velvoitteita, edellytyksiä ja menettelyjä, vaan tämä voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. (41)Sen jälkeen kun EES:n toiminta on alkanut, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 20 artiklan 2 kohtaa on muutettava, sillä se ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukainen. Tämä johtuu siitä, että yhteinen viisumipolitiikka ei voi perustua jäsenvaltioiden tekemien kahdenvälisten viisumivapaussopimusten olemassaoloon tai puuttumiseen eikä se, kuinka pitkä kolmansien maiden kansalaisten oleskelun sallittu kesto on, saisi riippua näiden kahdenvälisten sopimusten lukumäärästä tai sisällöstä. Lisäksi EES ei voisi ottaa huomioon eikä laskea, kuinka pitkä näistä sopimuksista hyötyvien, viisumipakosta vapautettujen kolmannen valtion kansalaisten oleskelun sallittu pituus on, ja siitä syystä tällaiset sopimukset olisi kumottava. (42)EES:n ennakoidut kustannukset ovat pienemmät kuin älykkäitä rajoja varten kohdennetut määrärahat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 515/2014. Siten tämän asetuksen hyväksymisen jälkeen komission olisi asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti kohdennettava delegoidulla säädöksellä uudelleen määrä, joka tällä hetkellä on osoitettu muuttovirtojen hallinnointia unionin ulkorajoilla tukevien tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen. (43)Tällä EES:n perustamisesta annettavalla asetuksella korvataan kaikkien EES:ään liittyvien jäsenvaltioiden velvollisuus leimata kolmansien maiden kansalaisten passit. Oleskelua jäsenvaltioissa, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti liittymisasiakirjojensa mukaisesti, ei pitäisi ottaa huomioon laskettaessa sallitun oleskelun kestoa Schengen-alueella. Näiden jäsenvaltioiden olisi rekisteröitävä kolmansien maiden kansalaisten oleskelut EES:ään, mutta automaattinen laskentajärjestelmä ei saisi laskea niitä osaksi sallitun oleskelun kestoa. (44)Tämä asetus ei rajoita direktiivin 2004/38/EY soveltamista. (45)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. (46)Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. (47)Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. (48)Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan. (49)Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY 3 artiklan ja 2008/149/YOS 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (50)Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2011/349/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (51)Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,



OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset 1 artikla

Kohde 1.Tällä asetuksella perustetaan rajanylitystietojärjestelmä, jäljempänä ’EES’, joka on tarkoitettu jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöpäivää, -aikaa ja -paikkaa koskevien tietojen kirjaamiseen ja säilyttämiseen, heidän oleskelunsa keston laskemiseen ja kuulutusten laatimiseen jäsenvaltioille, kun sallitut oleskeluajat ovat umpeutuneet, sekä pääsyn epäämispäivän, -ajan ja -paikan kirjaamiseen niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten {tai kiertomatkaviisumin perusteella} on evätty, sekä pääsyn evänneen jäsenvaltion viranomaisen ja epäämisen syiden kirjaamiseen. 2.Lisäksi tämän asetuksen IV luvussa vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden nimetyt lainvalvontaviranomaiset ja Euroopan poliisivirasto, jäljempänä ’Europol’, voivat päästä katsomaan EES:n tietoja terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjuntaa, havaitsemista ja tutkintaa varten. 2 artikla

Soveltamisala 1.Tätä asetusta sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat oikeutettuja lyhytaikaiseen oleskeluun jäsenvaltioiden alueella {tai ovat tulleet maahan kiertomatkaviisumin perusteella} ja joille suoritetaan asetuksen (EU) 2016/399 mukainen rajatarkastus heidän ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat. Asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden alueelle saapumisen ja sieltä lähtemisen yhteydessä vailla direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettua oleskelukorttia oleviin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä ja joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY tai unionin oikeuden mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä. 2.Asetusta sovelletaan myös kolmansien maiden kansalaisiin, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten {tai kiertomatkaviisumin perusteella} jäsenvaltioiden alueelle evätään asetuksen (EU) 2016/399 14 artiklan mukaisesti. 3.Tätä asetusta ei sovelleta a)unionin kansalaisen perheenjäseniin, joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY ja joilla on kyseisen direktiivin mukainen oleskelukortti; b)unionin oikeuden mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniin, joilla on direktiivin 2004/38/EY mukainen oleskelukortti; c)asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 16 kohdassa tarkoitettujen, muiden kuin tämän kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen oleskelulupien haltijoihin; d)pitkäaikaisten viisumien haltijoihin; e)Andorran, Monacon ja San Marinon kansalaisiin; f)asetuksen (EU) 2016/399 6 a artiklan 3 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin tai henkilöryhmiin, jotka on vapautettu rajanylityksestä tai jotka hyötyvät rajanylityksen helpottamisesta. Tätä asetusta ei sovelleta ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin perheenjäseniin siinäkään tapauksessa, että he eivät tule unionin kansalaisen tai vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen mukana tai seuraa häntä myöhemmin. 4.Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat oleskelun keston laskemista ja kuulutusten laatimista jäsenvaltioille, kun sallitut oleskeluajat ovat umpeutuneet, ei sovelleta vailla direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettua oleskelukorttia oleviin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä ja joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY tai jotka ovat unionin oikeuden mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä. 3 artikla

Määritelmät 1.Tässä asetuksessa tarkoitetaan (1)’ulkorajoilla’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyjä ulkorajoja; (2)’rajaviranomaisilla’ toimivaltaisia viranomaisia, jotka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetty suorittamaan henkilötarkastuksia ulkorajojen ylityspaikoilla asetuksen (EU) 2016/399 mukaisesti;

(3)’maahanmuuttoviranomaisilla’ toimivaltaisia viranomaisia, jotka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetty tutkimaan kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioiden alueella oleskelun edellytyksiä ja tekemään siihen liittyviä päätöksiä; (4)’viisumiviranomaisilla’ toimivaltaisia viranomaisia, mukaan lukien keskusviisumiviranomaiset ja viranomaiset, jotka ovat vastuussa viisumien myöntämisestä ulkorajalla, jotka ovat kussakin jäsenvaltiossa vastuussa viisumihakemusten tutkimisesta ja niihin liittyvien päätösten tekemisestä ja viisumien mitätöimistä, peruuttamista tai pidentämistä koskevien päätösten tekemisestä; (5)’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole perussopimuksen 20 artiklassa tarkoitettu unionin kansalainen, lukuun ottamatta henkilöitä, joilla on unionin kansalaisten kanssa yhtäläinen oikeus vapaaseen liikkuvuuteen yhtäältä unionin tai unionin ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta kolmansien maiden välillä tehtyjen sopimusten perusteella; (6)’matkustusasiakirjalla’ passia tai muuta vastaavaa asiakirjaa, joka antaa haltijalle oikeuden ylittää ulkorajat ja johon viisumi voidaan kiinnittää; (7)’lyhytaikaisella oleskelulla’ jäsenvaltioiden alueella oleskelua, joka kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana; (8)’lyhytaikaisella viisumilla’ jäsenvaltion myöntämää lupaa oleskella jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana; (9)’kiertomatkaviisumilla’ jäsenvaltion myöntämää lupaa oleskella kahden tai useamman jäsenvaltion alueella yli 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana edellyttäen, että hakija ei aio viipyä yhden jäsenvaltion alueella pidempään kuin 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana; (10)’liikenteenharjoittajalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka ammattina on kuljettaa henkilöitä; (11)’vastuussa olevalla jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, joka on syöttänyt tiedot EES:ään; (12)’todentamisella’ menettelyä, jossa tietokokonaisuuksia verrataan toisiinsa väitetyn henkilöllisyyden selvittämiseksi (yksi yhteen -haku); (13)’tunnistamisella’ menettelyä, jossa henkilön henkilöllisyys määritetään tietokantaan tehtävällä haulla siten, että tietoja verrataan useampaan tietokokonaisuuteen (yksi moneen -haku); (14)’aakkosnumeerisilla tiedoilla’ kirjainten, lukujen, erikoismerkkien, välilyöntien ja välimerkkien avulla esitettyjä tietoja; (15)’sormenjälkitiedoilla’ henkilön oikean käden etusormen, keskisormen, nimettömän ja pikkusormen sormenjälkitietoja ja, jos ne puuttuvat, vasemman käden vastaavia sormenjälkiä tai latentteja sormenjälkiä; (16)’kasvokuvalla’ digitaalista kasvokuvaa, jossa kuvan resoluutio ja laatu on riittävä käytettäväksi automaattisessa biometrisessa tunnistuksessa; (17)’biometrisillä tiedoilla’ sormenjälkitietoja ja kasvokuvaa; (18)’sallitun oleskeluajan ylittäneellä henkilöllä’ kolmannen maan kansalaista, joka ei täytä tai ei enää täytä lyhytaikaista oleskelua jäsenvaltioiden alueella koskevia edellytyksiä; (19)’eu-LISAlla’ asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustettua vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavaa eurooppalaista virastoa; (20)’Frontexilla’ asetuksella (EY) N:o 2007/2004 perustettua Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivaa virastoa; (21)’valvontaviranomaisella’ direktiivin 95/46/EY 28 artiklan mukaisesti perustettua valvontaviranomaista; (22)’kansallisella valvontaviranomaisella’ lainvalvontatarkoitusten osalta neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS 25 artiklan mukaisesti perustettua valvontaviranomaista;

(23)’kansallisella valvontaelimellä’ päätöksen 2009/371/YOS 33 artiklan mukaisesti perustettua valvontaelintä; (24)’EES:n tiedoilla’ kaikkia tietoja, jotka on tallennettu keskusjärjestelmään 13–18 artiklan mukaisesti; (25)’lainvalvonnalla’ terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista; (26)’terrorismirikoksilla’ rikoksia, jotka kansallisessa lainsäädännössä määritellään rikoksiksi ja jotka ovat puitepäätöksen 2002/475/YOS 1–4 artiklassa tarkoitettuja tai niitä vastaavia rikoksia; (27)’vakavilla rikoksilla’ rikoksia, jotka ovat puitepäätöksen 2002/584/YOS 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tai niitä vastaavia rikoksia, jos niistä voi seurata kansallisen lainsäädännön mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta. 2.Direktiivin 95/46/EY 2 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys siltä osin kuin jäsenvaltioiden viranomaiset käsittelevät henkilötietoja tämän asetuksen 5 artiklassa säädettyä tarkoitusta varten. 3.Puitepäätöksen 2008/977/YOS 2 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys siltä osin kuin jäsenvaltioiden viranomaiset käsittelevät henkilötietoja lainvalvontatarkoituksia varten. 4 artikla

EES:n rakenne Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto, jäljempänä ’eu-LISA’, kehittää EES:n ja huolehtii sen operatiivisesta hallinnoinnista, mukaan lukien 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa ja 15 artiklassa tarkoitetut biometristen tietojen käsittelyyn tarvittavat toiminnot. 5 artikla

EES:n tarkoitus EES kirjaa ja tallentaa kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöpäivän, -ajan ja -paikan sekä pääsyn epäämisen ulkorajoilla ja antaa jäsenvaltioille pääsyn näihin tietoihin, minkä myötä sillä a)tehostetaan lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen {tai kiertomatkaviisumin perusteella maahan tulleiden} kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastuksia laskemalla sallitun oleskelun kesto ja valvomalla sitä heidän maahantulonsa ja maastalähtönsä yhteydessä; b)autetaan tunnistamaan henkilöt, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa tai siellä oleskelua koskevia edellytyksiä; c)mahdollistetaan sallitun oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden tunnistaminen ja havaitseminen (myös alueen sisällä) sekä se, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, kuten parantaa palauttamismahdollisuuksia; d)mahdollistetaan pääsyn epäämisen tarkistaminen sähköisesti; e)vapautetaan rajavalvontaresursseja sellaisten tarkastusten suorittamisesta, jotka voidaan automatisoida, ja mahdollistetaan tiiviimpi keskittyminen kolmansien maiden kansalaisten arviointiin; f)annetaan konsulaateille mahdollisuus saada tietoa siitä, onko aiempien viisumien käyttö ollut sääntöjenmukaista; g)tiedotetaan kolmansien maiden kansalaisille heidän sallitun oleskelunsa kestosta; h)kootaan tilastoja kolmansien maiden kansalaisten maahantuloista ja maastalähdöistä, pääsyn epäämisistä ja sallitun oleskeluajan ylittämisistä, jotta voidaan parantaa sallitun oleskeluajan ylittämisen riskin arviointia ja tukea näyttöön perustuvan unionin muuttoliikepolitiikan valmistelua; i)torjutaan henkilöllisyyspetoksia;

j)edistetään terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista; k)mahdollistetaan terrorismista ja rikoksesta epäiltyjen sekä rikosten uhrien tunnistaminen ja kiinni ottaminen ulkorajojen ylittämisen yhteydessä; l)mahdollistetaan terrorismista ja rikoksesta epäiltyjen sekä rikosten uhrien matkustushistoriaa koskevien tietojen tuottaminen terrorismiin tai vakavaan rikollisuuteen liittyviä tutkimuksia varten. 6 artikla

EES:n tekninen rakenne 1.EES muodostuu seuraavista osista: a)keskusjärjestelmä; b)kussakin jäsenvaltiossa oleva yhdenmukainen kansallinen rajapinta, joka perustuu yhteisiin teknisiin eritelmiin, on samanlainen kaikissa jäsenvaltioissa ja joka mahdollistaa keskusjärjestelmän yhteyden jäsenvaltioiden kansallisiin rajainfrastruktuureihin; c)suojattu viestintäkanava EES:n keskusjärjestelmän ja VIS:n keskusjärjestelmän välillä; d)viestintäinfrastruktuuri keskusjärjestelmän ja yhdenmukaisten kansallisten rajapintojen välillä. 2.EES:n keskusjärjestelmää hoitaa eu-LISA kahdessa teknisessä toimipaikassaan. Sen on tarjottava tässä asetuksessa vahvistetut toiminnot 34 artiklan 3 kohdan mukaisten saatavuutta, laatua ja nopeutta koskevien edellytysten mukaisesti. 3.EES:n viestintäinfrastruktuurin tiettyjen laitteisto- ja ohjelmistokomponenttien on oltava yhteisiä päätöksen 2004/512/EY 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun VIS:n tiedonsiirtoinfrastruktuurin kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission päätöksen 2008/602/EY soveltamista. VIS:n olemassa olevan virtuaalisen erillisverkon lisäksi perustetaan EES:n käyttöön osoitettu erillinen virtuaalinen erillisverkko, jotta voidaan varmistaa VIS:n ja EES:n tietojen looginen erottelu toisistaan. 7 artikla

Yhteentoimivuus VIS:n kanssa 1.Eu-LISA luo suojatun viestintäkanavan EES:n keskusjärjestelmän ja VIS:n keskusjärjestelmän välille EES:n ja VIS:n yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi. Tietojen katsominen suoraan järjestelmien välillä on mahdollista ainoastaan, jos siitä säädetään sekä tässä asetuksessa että asetuksessa (EY) N:o 767/2008. 2.Yhteentoimivuuden vaatimus mahdollistaa sen, että EES:ää käyttävät rajaviranomaiset katsovat VIS:n tietoja EES:stä voidakseen a)hakea viisumeihin liittyviä tietoja suoraan VIS:stä ja tuoda ne EES:ään luodakseen viisuminhaltijalle henkilökohtaisen tiedoston EES:ssä tai päivittääkseen sitä tämän asetuksen 13, 14 ja 16 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 a artiklan mukaisesti; b)hakea viisumeihin liittyviä tietoja suoraan VIS:stä ja tuoda ne EES:ään päivittääkseen EES:ää siinä tapauksessa, että viisumi mitätöidään tai peruutetaan tai sitä pidennetään tämän asetuksen 17 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 13, 14 ja 18 a artiklan mukaisesti; c)tarkistaa viisumin aitouden ja voimassaolon tai sen, täyttyvätkö asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan mukaiset jäsenvaltioiden alueelle tuloa koskevat edellytykset tämän asetuksen 21 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti; d)todentaa ulkorajoilla, onko viisumipakosta vapautettu kolmannen maan kansalainen rekisteröity aiemmin VIS:ään tämän asetuksen 21 artiklan mukaisesti ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 19 a artiklan mukaisesti; e)todentaa viisuminhaltijan henkilöllisyyden ulkorajoilla sormenjälkien avulla VIS:stä tämän asetuksen 21 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti, jos viisuminhaltijan henkilöllisyyttä ei voida todentaa EES:n avulla.

3. Yhteentoimivuuden vaatimus mahdollistaa sen, että VIS:ää käyttävät viisumiviranomaiset katsovat EES:n tietoja VIS:stä voidakseen a)tutkia viisumihakemuksia ja tehdä niihin liittyviä päätöksiä tämän asetuksen 22 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti; b)päivittää viisumeihin liittyviä tietoja EES:ssä siinä tapauksessa, että viisumi mitätöidään tai peruutetaan tai sitä pidennetään tämän asetuksen 17 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 13 ja 14 artiklan mukaisesti. 8 artikla

EES:ään pääsy tietojen syöttämistä, muuttamista, poistamista ja katsomista varten 1.Pääsy EES:ään syöttämään, muuttamaan, poistamaan ja katsomaan 13–18 artiklassa tarkoitettuja tietoja on varattu ainoastaan kunkin jäsenvaltion viranomaisten asianmukaisesti valtuutetulle henkilöstölle, jolla on 21–32 artiklassa säädettyjä käyttötarkoituksia koskeva toimivalta. Pääsy on rajoitettava ainoastaan siihen laajuuteen kuin tietoja tarvitaan käyttötarkoituksen mukaisten tehtävien suorittamiseen, ja sen on oltava oikeassa suhteessa tavoitteisiin nähden. 2.Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, mukaan lukien raja-, viisumi- ja maahanmuuttoviranomaiset. Asianmukaisesti valtuutetulla henkilöstöllä on oltava pääsy EES:ään syöttämään, muuttamaan, poistamaan tai katsomaan tietoja. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava luettelo näistä viranomaisista eu-LISAlle viipymättä. Luettelossa on täsmennettävä, missä tarkoituksessa kullakin viranomaisella on pääsy EES:n sisältämiin tietoihin. Koottu luettelo kyseisistä viranomaisista julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun EES on aloittanut toimintansa 60 artiklan mukaisesti. Jos luetteloon tehdään muutoksia, eu-LISA julkaisee päivitetyn kootun luettelon kerran vuodessa. 9 artikla

Yleiset periaatteet 1.Kunkin toimivaltaisen viranomaisen, jolla on valtuudet päästä EES:ään, on varmistettava, että EES:n käyttö on tarpeen, asianmukaista ja oikeasuhteista. 2.Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että se ei EES:ää käyttäessään syrji kolmansien maiden kansalaisia sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella ja että se kunnioittaa täysimääräisesti näiden henkilöiden ihmisarvoa ja koskemattomuutta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä lasten, vanhusten ja vammaisten erityistilanteeseen. Erityisesti säilytettäessä lasta koskevia tietoja on otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu. 10 artikla

Automaattinen laskentajärjestelmä ja velvoite ilmoittaa kolmansien maiden kansalaisille sallitun oleskelun jäljellä olevasta kestosta 1.EES:ään sisältyy automaattinen laskentajärjestelmä, joka ilmoittaa EES:ään rekisteröityjen, lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen {tai kiertomatkaviisumin perusteella maahan tulleiden} kolmannen maan kansalaisten osalta asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan 1 kohdan mukaisen oleskelun sallitun enimmäisajan. Laskentajärjestelmää ei sovelleta vailla direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettua oleskelukorttia oleviin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä ja joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY tai jotka ovat unionin oikeuden mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä. 2.Automaattinen laskentajärjestelmä a)ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille sallitun oleskelun keston maahantulon yhteydessä ja sen, onko kerta- tai kaksikertaviisumien sallittuja maahantulokertoja käytetty aiemmin; b)tunnistaa maastalähdön yhteydessä kolmansien maiden kansalaiset, jotka ovat ylittäneet sallitun oleskeluajan. 3.Rajaviranomaisten on ilmoitettava kolmannen maan kansalaiselle sallittujen oleskelupäivien enimmäismäärä, jossa on otettava huomioon maahantulojen määrä ja viisumissa {tai kiertomatkaviisumissa} sallittu oleskelun kesto asetuksen (EU) 2016/399 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti. 4.Laskettaessa sallitun oleskelun kestoa Schengen-alueella ei oteta huomioon oleskelua jäsenvaltioissa, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti liittymisasiakirjojensa mukaisesti. Kyseisten jäsenvaltioiden on rekisteröitävä kolmansien maiden kansalaisten oleskelu EES:ään. Automaattinen laskentajärjestelmä ei kuitenkaan laske osaksi sallitun oleskelun kestoa oleskeluja jäsenvaltioissa, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. 11 artikla

Tiedotusmekanismi 1.EES:ään sisältyvä mekanismi tunnistaa automaattisesti maahantulo-/maastalähtötietueet, joihin ei liity välittömästi sallitun oleskelun päättymispäivämäärää seuraavia maastalähtötietoja, ja tietueet, joiden osalta oleskelun sallittu enimmäisaika on ylittynyt.

2.Nimettyjen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten saataville annetaan järjestelmästä saatava luettelo, joka sisältää 14 ja 15 artiklassa tarkoitetut tiedot kaikista tunnistetuista sallitun oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä. 12 artikla

Verkkopalvelu 1. Jotta kolmansien maiden kansalaiset voivat tarkistaa milloin tahansa sallitun oleskelun jäljellä olevan keston, heillä on mahdollisuus käyttää suojattua internet-yhteyttä eu-LISAn kahdella teknisellä toimipaikallaan ylläpitämään verkkopalveluun ja syöttää siihen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti vaaditut tiedot ja aiotut maahantulo- ja maastalähtöpäivät. Verkkopalvelu antaa heille tämän perusteella vastauksen muodossa OK / EI OK. Verkkopalvelussa käytetään erillistä ainoastaan luettavissa olevaa tietokantaa, jota päivitetään päivittäin yksisuuntaisella sisältöhaulla pienimmästä tarpeellisesta osajoukosta EES:n tietoja. 2. Liikenteenharjoittajat voivat käyttää 1 kohdassa tarkoitettua suojattua internet-yhteyttä verkkopalveluun tarkistaakseen, ovatko kolmansien maiden kansalaiset, joilla on kerta- tai kaksikertaviisumi, jo käyttäneet viisuminsa. Liikenteenharjoittaja syöttää verkkopalveluun 14 artiklan 1 kohdan d alakohdassa luetellut tiedot. Verkkopalvelu antaa liikenteenharjoittajille tämän perusteella vastauksen muodossa OK / EI OK. Liikenteenharjoittajat voivat tallentaa lähetetyt tiedot ja saadun vastauksen. 3.Verkkopalvelun toimintaedellytyksiä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja siihen sovellettavat tietosuoja- ja tietoturvallisuussäännöt hyväksytään 61 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. II LUKU

Rajaviranomaisten suorittama tietojen syöttäminen ja käyttö 13 artikla

Tietojen EES:ään tallentamiseen liittyvät menettelyt 1.Rajaviranomaisten on todennettava 21 artiklan mukaisesti kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyyden lisäksi, onko EES:ään luotu häntä koskeva aiempi henkilökohtainen tiedosto. Jos kolmannen maan kansalainen käyttää tietojen esirekisteröimiseen tai rajatarkastusten suorittamiseen itsepalvelujärjestelmää, todentaminen voi tapahtua itsepalvelujärjestelmän välityksellä. 2.Jos aiempi henkilökohtainen tiedosto on luotu, rajaviranomaisen on tarvittaessa päivitettävä henkilökohtaisen tiedoston tiedot, syötettävä maahantulo-/maastalähtötietue kunkin maahantulon ja maastalähdön osalta 14 ja 15 artiklan mukaisesti tai tarvittaessa pääsyn epäämistä koskeva tietue 16 artiklan mukaisesti. Tämä tietue on linkitettävä kyseisen kolmannen maan kansalaisen henkilökohtaiseen tiedostoon. Tarvittaessa 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on lisättävä henkilökohtaiseen tiedostoon ja 17 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tiedot on lisättävä asianomaisen kolmannen maan kansalaisen maahantulo-/maastalähtötietueeseen. Kolmannen maan kansalaisen laillisesti käyttämät eri matkustusasiakirjat ja henkilöllisyydet on lisättävä kolmannen maan kansalaisen henkilökohtaiseen tiedostoon. Jos aiempi tiedosto on rekisteröity ja kolmannen maan kansalainen esittää matkustusasiakirjan, joka eroaa aiemmin rekisteröidystä asiakirjasta, myös 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut tiedot on päivitettävä, jos uuden matkustusasiakirjan mikrosirulle tallennettu kasvokuva voidaan poimia sähköisesti. 3.Jos on tarpeen luoda viisuminhaltijan henkilökohtaisen tiedoston tietoja tai päivittää niitä, rajaviranomaiset voivat hakea ja tuoda 14 artiklan 1 kohdan d, e ja g alakohdassa tarkoitetut tiedot suoraan VIS:stä asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 a artiklan mukaisesti. 4.Jos kolmannen maan kansalaista ei ole aiemmin rekisteröity EES:ään, rajaviranomaisen on luotava henkilöstä henkilökohtainen tiedosto syöttämällä 14, 15 ja 16 artiklassa tarkoitetut tiedot soveltuvin osin. 5.Jos kolmannen maan kansalainen käyttää tietojen esirekisteröimiseen itsepalvelujärjestelmää, sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 8 c artiklaa. Tässä tapauksessa kolmannen maan kansalainen voi esirekisteröidä henkilökohtaisen tiedoston tiedot tai, tapauksen mukaan, tiedot, jotka on päivitettävä. Rajavartijan on vahvistettava tiedot, kun päätös pääsyn hyväksymisestä tai epäämisestä on tehty asetuksen (EU) 2016/399 mukaisesti. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu todentaminen on suoritettava itsepalvelujärjestelmän välityksellä. Jäljempänä olevan 14 artiklan 1 kohdan d, e ja g alakohdassa luetellut tiedot voidaan hakea ja tuoda suoraan VIS:stä. 6.Jos kolmannen maan kansalainen käyttää rajatarkastusten suorittamiseen itsepalvelujärjestelmää, sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 8 d artiklaa. Tässä tapauksessa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu todentaminen on suoritettava itsepalvelujärjestelmän välityksellä. 7.Jos kolmannen maan kansalainen käyttää ulkorajan ylittämiseen automaattiporttia (eGate), sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 8 d artiklaa. Tässä tapauksessa vastaavan maahantulo-/maastalähtötietueen rekisteröinti ja tietueen linkittäminen kyseiseen henkilökohtaiseen tiedostoon on suoritettava automaattiportin avulla. 8.Jos on tarpeen luoda henkilökohtainen tiedosto tai päivittää 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu kasvokuva, kasvokuva voidaan poimia sähköisesti koneluettavasta matkustusasiakirjasta ja lisätä henkilökohtaiseen tiedostoon ainoastaan, jos on todennettu, että koneluettavan matkustusasiakirjan mikrosirulle tallennettu kasvokuva vastaa asianomaisen kolmannen maan kansalaisen reaaliaikaista kasvokuvaa. 14 artikla

Viisuminhaltijoiden henkilötiedot 1.Rajaviranomaisen on luotava kolmannen maan kansalaisesta, jolla on viisumi, henkilökohtainen tiedosto syöttämällä järjestelmään seuraavat tiedot: a)sukunimi; etunimi tai etunimet; syntymäaika; kansalaisuus tai kansalaisuudet; sukupuoli; b)matkustusasiakirjan tai -asiakirjojen laji, numero ja myöntäjämaan kolmikirjaiminen koodi; c)matkustusasiakirjan (-asiakirjojen) viimeinen voimassaolopäivä;

d)lyhytaikaisen viisumin viisumitarran numero sekä sen myöntäneen jäsenvaltion kolmikirjaiminen koodi, viisumityyppi, viisumissa sallitun oleskelun enimmäiskeston päättymispäivä, joka on päivitettävä kunkin maahantulon yhteydessä, ja mahdollinen viisumin voimassaolon päättymispäivä; e)lyhytaikaisen viisumin perusteella tapahtuvan ensimmäisen maahantulon yhteydessä viisumitarraan merkitty maahantulokertojen määrä ja sallitun oleskelun kesto; f)kasvokuva, joka on mahdollisuuksien mukaan poimittu koneluettavasta matkustusasiakirjasta sähköisesti tai, jos tämä ei ole mahdollista, otettu reaaliaikaisena; g)kiertomatkaviisumitarran numero, viisumityyppi ja mahdollinen viisumin voimassaolon päättymispäivä. 2.Kolmannen maan kansalaisen, jolla on viisumi, kunkin maahantulon yhteydessä maahantulo-/maastalähtötietueeseen on syötettävä jäljempänä lueteltavat tiedot. Tämä tietue on linkitettävä kyseistä kolmannen maan kansalaista koskevaan henkilökohtaiseen tiedostoon käyttäen henkilökohtaista viitenumeroa, jonka EES on muodostanut tiedoston luomisen yhteydessä. a)maahantulopäivä ja -aika; b)rajanyli