Erasmus+ on koulutuksen, nuorisotoiminnan ja urheilun alan toimia tukeva unionin ohjelma, jonka talousarvio on 16,45 miljardia euroa vuosille 2014–2020 . Ohjelman tavoitteena on tarjota yli neljälle miljoonalle ihmiselle mahdollisuus hankkia pätevyyksiä sekä kehittää henkilökohtaisia, sosiaalipedagogisia ja ammatillisia taitojaan opiskelemalla, hankkimalla ammatillista koulutusta tai työkokemusta tai tekemällä vapaaehtoistyötä ulkomailla eri puolilla maailmaa. Ohjelmalla pyritään edistämään laadun kehittämistä, innovointia, huippuosaamista ja kansainvälistymistä koulutuksen, nuorisotoiminnan ja urheilun alalla toimivissa organisaatioissa. Erasmus+-ohjelmalla myös autetaan Euroopan maita nykyaikaistamaan ja parantamaan koulutusjärjestelmiään sekä nuoriso- ja urheilupolitiikkojaan vahvistamalla niiden roolia kasvun, työllisyyden, kilpailukyvyn, innovaation ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäjinä.

Tämä Erasmus+-ohjelman väliarviointikertomus ja sen sisältämä arvio edellisten ohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista annetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1288/2013 21 artiklan mukaisesti. Sen liitteenä on komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD), jossa esitetään kaikki yksityiskohdat. Väliarviointikertomus pohjautuu ohjelmamaiden kansallisiin kertomuksiin, ulkopuolisen riippumattoman toimeksisaajan arviointikertomukseen, muihin tarkistettuihin tutkimuksiin, ohjelman hallinnoinnista saatuihin kokemuksiin sekä kaikilta asianomaisilta osapuolilta saatuihin yli miljoonaan vastaukseen. Siinä arvioidaan Erasmus+-ohjelman täytäntöönpanon edistymistä kaikissa osallistujamaissa vuosina 2014–2016 ennen talousarvion täysimääräistä korotusta. Kertomuksessa tarkastellaan myös vuosina 2007–2013 toteutettujen seitsemän edellisen ohjelman pitkän aikavälin vaikutuksia (jälkiarviointi), myös kumppanimaissa.

Erasmus+ on hyvää vauhtia saavuttamassa tulosindikaattoreilla mitattavat tavoitteensa, jotka on määritelty oikeusperustassa. Erityisesti liikkuvuustoimiin on alle kolmen vuoden aikana ottanut osaa 1,8 miljoonaa ihmistä, ja yli 240 000 organisaatiota on osallistunut yhteistyöhankkeisiin. Arvioiduista ohjelmista rahoitettiin vuosina 2007–2016 yli 4,3 miljoonan nuoren ja yli 880 000 ammatinharjoittajan oppimiseen liittyvää liikkuvuutta. Lisäksi monet muut hyötyivät yhteistyöhankkeista, joihin osallistui 940 000 organisaatiota.

Kaiken kaikkiaan arviointi osoittaa sidosryhmien ja yleisön arvostavan Erasmus+-ohjelmaa suuresti. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitettävistä arvioinnin tuloksista käy ilmi, että kaikki arvioidut ohjelmat ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi. Ohjelmien eurooppalainen lisäarvo on kiistaton. Lisäksi Erasmus+-ohjelman katsotaan olevan edeltäjiään johdonmukaisempi ja merkityksellisempi mutta vain osittain niitä tehokkaampi. Kertomuksessa otetaan huomioon kansallisten kertomusten ehdotukset ja ulkopuolisen arvioijan suositukset sekä esitetään niiden pohjalta nykyisen ohjelman täytäntöönpanon mukauttamista niin, että ohjelman koko potentiaalia pysyttäisiin hyödyntämään vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi kertomuksessa tarkastellaan seuraavaa ohjelmaa varten esitettyjä parannusehdotuksia.

Tehokkuus

Arvioinnissa todettiin, että sidosryhmät ja kansalaiset arvostavat Erasmus+-ohjelmaa suuresti, ja suuri yleisö pitää sitä EU:n saavutuksista kolmanneksi myönteisimpänä. Ohjelman edunsaajien tyytyväisyysprosentti on yli 90.

Arvioidut ohjelmat ovat vaikuttaneet ja vaikuttavat edelleen myönteisesti oppijoiden (esimerkiksi opiskelijoiden, oppisopimuskoulutettavien, vapaaehtoisten ja nuorten) taitojen ja pätevyyden hankkimiseen, ja siten ne lisäävät työllistettävyyttä ja yrittäjyyttä sekä nopeuttavat siirtymistä koulutuksesta työelämään (13 prosenttia korkeampi verrattuna henkilöihin, jotka eivät ole osallistuneet Erasmus+-ohjelmaan tai sitä edeltäneisiin ohjelmiin). Arviointi osoittaa, että Erasmus+-ohjelma lisää halukkuutta työskennellä tai opiskella ulkomailla (+31 prosenttia) ja edistää vieraiden kielten taidon kehittymistä (7 prosenttia korkeampi taso testatuissa taidoissa). Se vaikuttaa myönteisesti ihmisten käsitykseen oppimisen merkityksestä heidän ammatillisessa ja henkilökohtaisessa kehityksessään (+8 prosenttia) ja lisää opintonsa loppuun suorittaneiden määrää (+2 prosenttia).

Lisäksi on olemassa näyttöä siitä, että ohjelma edistää unionin yhteenkuuluvuutta. Erasmus+-ohjelma vahvistaa myönteistä sosiaalista/yhteiskunnallista käyttäytymistä ja tunnetta eurooppalaisuudesta (+19 prosenttia verrattuna niihin, jotka eivät ole osallistuneet ohjelmaan). Ohjelma tavoittaa heikommassa asemassa olevat nuoret (11,5 prosenttia Erasmus+-ohjelman koko osallistujamäärästä) paremmin kuin edeltäjänsä tai vastaavat kansalliset järjestelyt. Arvioinnissa painotetaan kuitenkin tarvetta lisäponnisteluille, jotta saavutetaan yhteiskunnan haavoittuvimmat jäsenet ja helpotetaan pienten organisaatioiden osallistumista.

·Komissio tehostaa nykyisen vuoteen 2020 ulottuvan ohjelmarakenteen puitteissa toimiaan, joilla parannetaan epäedullisista oloista peräisin olevien tai erityistarpeisten ihmisten mahdollisuuksia osallistua Erasmus+-ohjelmaan. Se toteuttaa toimenpiteitä, joilla helpotetaan koulujen ja muiden pienten toimijoiden osallistumista ohjelmaan. ·Komissio tarkastelee vuoden 2020 jälkeen, miten voitaisiin entisestään vahvistaa osallisuutta edistävää ulottuvuutta tulevissa ohjelmissa ja lisätä epäedullisessa ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osallistumista koulutuksen, nuorisotoiminnan ja urheilun alalla toteutettaviin toimiin.

Ohjelmiin osallistuminen edistää alan ammattilaisten (esimerkiksi opettajien, kouluttajien, nuorisotyöntekijöiden ja muun henkilöstön) ammatillista kehitystä – erityisesti laajentamalla verkostoitumismahdollisuuksia (+22 prosenttiyksikköä) ja lisäämällä digitaalisten resurssien käyttöä (+5 prosenttiyksikköä) – sekä vahvistaa sitoutumista Eurooppaan (+6 prosenttiyksikköä).

Odotetut muutokset tapahtuvat osallistujaorganisaatioissa (esimerkiksi koulut, yliopistot, ammatillisen ja aikuiskoulutuksen tarjoajat, nuoriso- ja urheilujärjestöt) asteittain, ja niiden voimakkuus vaihtelee ohjelman alojen välillä. Osallistumista on jatkettava muutosten syventämiseksi. Arviointi osoittaa kuitenkin, että ohjelma edistää selvästi eurooppalaistumista.

Arvioinnissa vahvistettiin myös, että tarkastetut ohjelmat vaikuttivat – vaikkakaan eivät yhtä näkyvästi – koulutus-, nuoriso- ja urheilupolitiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, erityisesti korkeakoulutuksen alalla, jossa asiaankuuluvia määrärahoja oli riittävästi. Lisäksi niillä oli välillistä vaikutusta, joka johtui viranomaisten väliselle yhteistyölle myönnetystä rahoituksesta. Ohjelmien seurauksena Eurooppaan on pitkällä aikavälillä juurtunut näkemys siitä, että oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta on hyötyä yksilöille ja että liikkuvuuden tuottamat oppimistulokset on tunnustettava yleisesti. Arvioidut ohjelmat ovat olleet tärkeitä myös EU:n maailmanlaajuisissa yhteyksissä, ja erityisesti ne ovat helpottaneet tutkintojen tunnustamista EU:n ja kumppanimaiden välillä.

Järjestelmään kohdistuvia vaikutuksia tuetaan edistämällä rahoitettujen hankkeiden tulosten levittämistä tarkoitukseen varatun foorumin kautta. Aina ei kuitenkaan ole selvää näyttöä siitä, että päätöksentekijät hyödyntävät hankkeiden tuloksia, varsinkaan silloin, jos ne eivät ole mukana hankkeessa alusta alkaen.

·Komissio pyrkii vahvistamaan poliittisia vaikutuksia ja harkitsee uusia tapoja edistää järjestelmään kohdistuvia vaikutuksia. Lisäksi se aikoo valtavirtaistaa hankkeiden hyviä tuloksia entistä tehokkaammin kansallisella tasolla. ·Tulevia ohjelmia valmistellessaan komissio tutkii mahdollisuuksia kehittää ja rahoittaa laajassa mittakaavassa (erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tuella) sellaisia onnistuneita Erasmus+-hankkeita, joilla voidaan edistää rakenneuudistuksia kansallisella tasolla.

Kaiken kaikkiaan arviointi osoitti, että Erasmus+-ohjelma on kauden puolivälissä saavuttanut tai ylittänyt useimmat oikeusperustassa sille määritellyt tavoitteet. Kysyntä ylittää reilusti käytettävissä olevan rahoituksen. Tulevaisuuden osalta arvioinnissa vahvistettiin, että ohjelmassa pystytään hyödyntämään talousarvion kokonaiskorotus, tämän kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä. Arvioinnissa ehdotettiin, että mikäli korotus toteutuu, voitaisiin muuttaa tapaa, jolla varat tällä hetkellä jaetaan ohjelma-alojen kesken, ja vahvistaa tällä tavoin aloja, joilla talousarvion korotusta hyödynnettäisiin kaikkein tehokkaimmin vaikutusten aikaan saamiseksi. Ohjelmien vaikutuksista oli näyttöä yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisotoiminnan aloilla, vaikka vaikutukset eivät vähäisempien budjettimäärärahojen vuoksi olleet yhtä laajoja kuin korkeakoulutuksen alalla. Arvioinnissa katsottiin, että näillä aloilla olisi tulevina vuosina hyvät mahdollisuudet laajentaa osallistumista Erasmus+-ohjelman toimiin.