Alustava lisätalousarvioesitys nro 7 varainhoitovuoden 2003 talousarvioon - Yleinen tulotaulukko - Tulo- ja menotaulukko pääluokittain - Pääluokka III - Komissio /* SEK/2003/1111 lopull. */





ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 7 VARAINHOITOVUODEN 2003 TALOUSARVIOON - YLEINEN TULOTAULUKKO - TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN - Pääluokka III - Komissio (komission esittämä) Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [1] ja erityisesti sen 37 artiklan, [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 7 vuoden 2003 talousarvioon jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. *** YLEINEN TULOTAULUKKO TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Yleinen tulotaulukko sekä tulo- ja menotaulukko pääluokittain toimitetaan erikseen SEI BUD-järjestelmän välityksellä. Yksi yleisen tulotaulukon sekä pääluokittain esitetyn tulo- ja menotaulukon kielitoisinto on esitetty esimerkinomaisesti tämän asiakirjan teknisenä liitteenä. PERUSTELUT 1. Johdanto Tämä alustava lisätalousarvioesitys nro 7 vuodeksi 2003 koskee kahta asiakokonaisuutta: - Rakennerahastojen ennen vuotta 2000 aloitettujen ohjelmien maksamatta olevia maksusitoumuksia varten talousarvioon otettujen maksumäärärahojen vähentäminen. - Budjettikohdan B7-811 - Osallistuminen kansainvälisiin toimiin ympäristöalalla selvitysosan täydentäminen. Budjettikohta sisältää komission institutionaalisista oikeuksista johtuvia tehtäviä, jotka toteutetaan ilman oikeusperustaa. Nämä vähentävät talousarvion tulopuolta ja siten jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia. 2. Otsake 2: rakennerahastojen käyttämättä jäävät määrärahat vuonna 2003 Vuotta 2000 edeltävän kauden ohjelmiin liittyvien, maksamatta olevien rakennerahastojen maksusitoumusten määrä oli 17,24 miljardia euroa vuoden 2001 lopussa. Määrä liittyi lähes kokonaisuudessaan vuosien 1994-1999 ohjelmiin. Komissio oletti varainhoitovuoden 2003 talousarvion laatimisen yhteydessä, että jäsenvaltiot esittäisivät useita maksupyyntöjä vuonna 2002 ennen ehdottoman takarajan [2] umpeutumista (31.3.2003). Tämä olettamus oli perusteltu myös jäsenvaltioiden näiden ohjelmien osalta esittämien vuoden 2002 maksuennusteiden perusteella, joiden määrä oli 7 miljardia euroa. Vuoden 2002 talousarviossa näihin ohjelmiin käytettävissä olleet maksumäärärahat vastasivat läheisesti jäsenvaltioiden maksuennusteita. [2] Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 52 artiklan 5 kohta, jonka mukaan sellaiset sitoumukset vapautetaan, joiden osalta ei ole toimitettu lopullista maksupyyntöä viimeistään 31. maaliskuuta 2003. Useimpien ohjelmien päättäminen viivästyi kuitenkin huomattavasti, ja komissio sai vuonna 2002 vain vähäisen määrän loppumaksupyyntöjä. Vuonna 2002 suoritettujen maksujen todellinen määrä oli vain 1,2 miljardia euroa. Vuoden 2003 talousarvioon näitä ohjelmia varten otetut maksumäärärahat vastasivat nekin läheisesti jäsenvaltioiden maksuennusteita kyseiselle vuodelle. Koska vuonna 2002 saatujen maksupyyntöjen todellinen määrä oli kuitenkin vähäinen ja näiden ohjelmien päättämisen ehdoton takaraja umpeutui vuonna 2003, komissio siirsi 3 254 miljoonaa euroa maksumäärärahoja varainhoitovuodelta 2002 vuodelle 2003, jotta se voisi suorittaa suurimman osan jäljellä oleviin, jäsenvaltioiden sekä vuodelle 2002 että vuodelle 2003 suunnittelemiin maksupyyntöihin liittyvistä maksuista. ATE 2004:ään sisällytettiin 1 043 miljoonan euron määräraha (noin 5 prosenttia vuoden 2001 lopussa maksamatta olevista maksusitoumuksista) oikeudellisista syistä keskeytettyihin toimiin ja muihin vastaaviin olosuhteisiin liittyviä myöhässä suoritettavia maksuja varten. [3] [3] Syyskuun 9. päivänä 1999 tehdyn komission päätöksen "Suuntaviivat rakennerahastojen interventioiden loppuunsaattamisesta (1994-1999)" mukaisesti, (SEK(1999) 1316 lopullinen). Suurin osa loppumaksupyynnöistä saatiin vasta juuri ennen ehdottoman takarajan umpeutumista 31. maaliskuuta 2003. Maksupyyntöjen merkittävä kasautuminen ja se, että monet pyynnöt eivät sisältäneet kaikkia tarvittavia tietoja, on hidastanut loppumaksupyyntöjen käsittelyä. Maksupyyntöihin liittyvien asiakirjojen yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella on selvää, että eräissä tapauksissa jäsenvaltioilta on saatava lisätietoja ja että myös jäsenvaltioiden suorittamat lisätarkastukset ovat tarpeen. Tämän vuoksi komissio ei voi vuonna 2003 maksaa kaikkia saatuja maksupyyntöjä. Seuraavassa taulukossa esitetään käytettävissä olevien määrärahojen ja määrärahatarpeen tämänhetkinen tilanne. Siinä esitetään myös vahvistettujen määrärahojen ylijäämä. Koska vielä vuoden loppuun mennessä maksettavaksi oletettu määrä eli 4 108 miljoonaa euroa (sarake (5)) voidaan pääosin kattaa viime vuodelta siirretyillä 3 254 miljoonalla eurolla määrärahoja (sarake (6)), ylijäämän voidaan laskea olevan 5 476 miljoonaa euroa (sarake (8)). Maksumäärärahojen tämänhetkinen tilanne rahastoittain vuosien 1994-1999 rakennerahasto-ohjelmien osalta sekä ATE nro 7:ää varten lasketut vahvistettujen määrärahojen määrät (miljoonaa euroa pyöristettynä lähimpään lukuun) >TAULUKON PAIKKA> *) sen jälkeen, kun otetaan huomioon budjettikohdan sisäinen 118 miljoonan euron määrärahasiirto EMOTR:sta EAKR:oon. **) sen jälkeen, kun otetaan huomioon vastaavanlainen 41 miljoonan euron määrärahasiirto Maksamatta olevien sitoumusten määrä, joka oli viime vuoden lopussa 15 565 miljoonaa euroa, puolittuu todennäköisesti 7 869 miljoonaan euroon tämän vuoden lopussa (sarake (10)). Rakennerahastojen aikaisempiin ohjelmiin liittyvä ylijäämä voidaan vähentää kokonaisuudessaan maksumäärärahoista (mikä siten vähentää jäsenvaltioiden osuutta EU:n talousarvion rahoituksesta), koska tulevan kokonaismäärärahasiirron valmistelun yhteydessä tehty maksutilanteen perusteellinen tarkastelu osoittaa, että varainhoitovuoden 2003 talousarvion mahdolliset lisämaksutarpeet voidaan täyttää muista alikäytetyistä budjettikohdista. Tulopuolella omista varoista (perinteiset omat varat, aikaisempien vuosien alv- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteiden tarkistuksesta johtuvat mukautukset, valuuttakursseista johtuvat erot alv- ja BKTL-varojen sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hyvityksen kirjaamisen yhteydessä sekä varaukset) johtuva alijäämä vuonna 2003, kun sekalaisten tulojen tulos jätetään laskelman ulkopuolelle, voi olla yhteensä noin 500 miljoonaa euroa. Näin suuren nettoalijäämän välttämiseksi komissio ehdottaa, että rakennerahastojen vajaakäytön vuoksi budjettivallan käyttäjälle palautettava määrä rajoitetaan 5 miljardiin euroon, joka jaetaan budjettikohdittain seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla. Kuten taulukosta käy ilmi, rakennerahastojen aikaisempien ohjelmien budjettikohtien odotettu ylijäämä mukautettiin suhteellisuusperustetta noudattaen. Maksumäärärahoista vähennettävät määrät (miljoonaa euroa pyöristettynä lähimpään lukuun) >TAULUKON PAIKKA> 3. Otsake 3: komission institutionaalisista oikeuksista johtuvat tehtävät Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa ilman perussäädöstä toimia, "joita komissio toteuttaa niiden tehtävien perusteella, jotka johtuvat sen [muista] institutionaalisista oikeuksista". Komissio on esittänyt tämän mahdollisuuden mukaisesti täytäntöönpantavat budjettikohdat ja määrärahat ATE 2004:n liitteenä budjettivallan käyttäjälle toimitetun valmisteluasiakirjan IV osassa (s. 131-133). Asianomaisten budjettikohtien selvitysosiin ei ollut kuitenkaan järjestelmällisesti sisällytetty asianmukaista viittausta varainhoitoasetukseen. Ehdotetaan, että budjettikohdan B7-811 - Osallistuminen kansainvälisiin toimiin ympäristöalalla selvitysosaa täydennetään, jotta voidaan välttää epävarmuus tämän budjettikohdan määrärahojen täytäntöönpanossa. 4. EU:n menojen rahoituksen jäsenvaltioittainen jakauma Rakennetoimien maksumäärärahojen vähentäminen vähentää talousarvion tulopuolta ja siten jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia. EU:n menojen rahoituksen uusi jäsenvaltioittainen jakauma on seuraava: euroa >TAULUKON PAIKKA> YHTEENVETOTAULUKKO RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEITTAIN >TAULUKON PAIKKA>