1.Johdanto

Euroopan unioni on vakaasti päättänyt toimia edelläkävijänä ilmasto- ja ympäristötoimien nopeuttamisessa kaikilla rintamilla. Euroopan komissio esitti joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jolla pyritään tekemään EU:sta terveellä pohjalla oleva vauras, kestävä ja oikeudenmukainen yhteiskunta. Tavoitteena on selviytymiskykyinen talous, joka toimii ihmisten ja luonnon hyväksi, sekä kasvihuonekaasujen päästöjen vähentäminen nollaan. Talouskasvu on irrotettava luonnonvarojen käytöstä ja saastumisesta.

Pariisin ilmastosopimuksen ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman hyväksymisestä on nyt on kulunut viisi vuotta, emmekä ole edenneet riittävän nopeasti peruuttamattoman ja katastrofaalisen ilmastonmuutoksen estämiseksi. Tieteellisen tietämyksen mukaan meidän on toimittava ripeästi, jos haluamme edelleen saavuttaa Pariisin sopimuksen tavoitteet eli rajoittaa ilmaston lämpenemisen selvästi alle kahteen celsiusasteeseen ja jatkaa ponnisteluja sen rajoittamiseksi 1,5°celsiusasteeseen. Tämän vuoksi meidän on tehokkaammin korjattava vuorovaikutustamme luonnon kanssa, suojeltava ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ilmastoon ja ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja taattava hyvinvoiva ja elinkelpoinen maapallo myöskin tuleville sukupolville.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma perustuu paitsi tieteelliseen tietämykseen myös kansalaisten vaatimuksiin voimakkaammista toimista. Mielipidekyselyjen mukaan 90 prosenttia eurooppalaisista näkee ilmastonmuutoksen vakavana ongelmana ja katsoo, että ympäristönsuojelu on heille henkilökohtaisesti tärkeää. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa hahmotellut monet ratkaisut voivat onnistua vain, jos ne suunnitellaan yhteiskunnallisesti reilulla ja oikeudenmukaisella tavalla ja jos kansalaiset, yhteisöt, yritykset ja organisaatiot osallistuvat niihin hallituksen politiikan ja sääntelyn rinnalla.

Tämän vuoksi Euroopan komissio käynnistää eurooppalaisen ilmastosopimusaloitteen (Climate Pact -aloite) sen varmistamiseksi, että kuka tahansa voi osallistua vihreämmän Euroopan rakentamiseen ja kestävän kehityksen tavoitteiden tukemiseen. Euroopan komission puheenjohtajan poliittisissa suuntaviivoissa ehdotettu Climate Pact -aloite kokoaa yhteen ”alueet, paikallisyhteisöt, kansalaisyhteiskunnan, elinkeinoelämän edustajat ja koulut. Tarkoituksena on, että ne suunnittelevat ja antavat yhdessä sitoumuksia, joilla saadaan aikaan kokonaisvaltainen toimintatapojen muutos – olipa kyse sitten yksittäisistä ihmisistä tai suurista monikansallisista yhtiöistä.”

Ilmastosopimusaloite tarjoaa yhteistyöalueen ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan huononemisen torjumiseksi sekä niiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, joita saadaan päättäväisistä toimista ja kestävistä elintavoista. Ilmastosopimusaloitteella luodaan yhteyksiä ihmisten välille kaikilla elämänaloilla, jotta voidaan parantaa heidän käsitystään ilmastohaasteista. Näin voidaan rohkaista kaikkia eurooppalaisia osallistumaan ja hyödyntämään aloitetta, kehittämään suuria ja pieniä ratkaisuja sekä käynnistämään ja laajentamaan myönteisiä muutoksia. Eurooppalainen ilmastosopimusaloite kasvaa ja kehittyy ajan mittaan kaikkien niiden kansalaisten ja sidosryhmien sitoutumisen ja luovuuden ansiosta, joista tulee osa aloitetta.

Aloite antaa vaikutusmahdollisuuksia niille monille eurooppalaisille, jotka ovat valmiita antamaan panoksensa ilmastopyrkimyksiin ja kannustamaan muita mukaan. Aloitteen suunnittelun yhteydessä järjestettiin julkinen kuuleminen. Komissio sai siihen yli 3 500 vastausta, joista monet olivat peräisin kansalaisilta kaikista EU:n 27 jäsenvaltiosta ja niiden ulkopuolelta. Komissio aikoo jatkossakin kuunnella kansalaisia, yhteisöjä, kansalaisyhteiskuntaa, yrityksiä ja muita sidosryhmiä.

1.1.Miksi tarvitaan eurooppalaista ilmastosopimusaloitetta?

Ilmastokriisi ei ole tulevaisuuden ongelma: ihmiset ovat jo nyt muuttaneet maapallon ilmastoa ja heikentäneet suurinta osaa sen ekosysteemeistä. Viimeksi kuluneet viisi vuotta ovat olleet historian lämpimimpiä. Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat nyt kiistattomia: kuivuudet, maastopalot, myrskyt, tulvat ja muut äärimmäiset sääilmiöt ovat lisääntymässä maailmanlaajuisesti. Ilmastonmuutoksella on ollut merkittävä vaikutus väestökehitykseen. Muutos on tulevaisuudessa radikaalimpi, eikä sen seurauksia voida ennakoida, jos ekologinen jalanjälkemme ja päästömme eivät vähene nopeasti. Sen vaikutukset muuttavat perusteellisesti maailmaamme ja koskettavat ensimmäiseksi maailman ja yhteiskuntiemme haavoittuvimpia ryhmiä.

EU:n toimielimillä on tärkeä rooli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa koskevan politiikan ja lainsäädännön muotoilussa. Komissio ehdotti äskettäin kunnianhimoisempia tavoitteita päästöjen vähentämiseksi tulevalla vuosikymmenellä ja esitteli lähestymistapansa kestävyyteen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin.

Emme aloita tyhjästä. Ilmastosopimusaloite toimii rinnakkain lukuisten jo olemassa olevien aloitteiden, verkostojen ja liikkeiden kanssa. Nuoret ilmastoaktivistit ovat kiinnittäneet maailman huomion ilmastonmuutokseen ja muokanneet sitä koskevaa keskustelua. EU:n kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen mukaan paikallishallinnot ovat edelläkävijöitä kuntatasolla ja toteuttavat usein kansallisia hallituksia kunnianhimoisempia ja konkreettisempia toimia kansalaisten ja sidosryhmien osallistamiseksi alueillaan. Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi ja kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevä monisidosryhmäfoorumi ovat koonneet sidosryhmät yhteen, jotta edistettäisiin muutoksia tuotanto- ja kulutustavoissamme. Teollisuuden allianssit ja muut yritystoimintaan liittyvät aloitteet ovat myös auttaneet määrittelemään teollisuuden tarpeita ja asianmukaisia ratkaisuja vihreän siirtymän toteuttamiseksi.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelman hengessä komissio on toimielimenä myös sitoutunut näyttämään esimerkkiä ja muuttumaan ilmastoneutraaliksi vuoteen 2030 mennessä. Vuoden 2021 alkupuolella on tarkoitus laatia Euroopan komission viherryttämistä koskeva yksityiskohtainen suunnitelma, joka on oma institutionaalinen sitoumuksemme.

Tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli kehitettäessä ja edistettäessä ratkaisuja, joita tarvitaan EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Yritykset, suuryritykset ja pienyritykset ottavat käyttöön uusia liiketoimintamalleja ja innovatiivisia teknologioita toimiakseen kestävämmin. Kaikkialla EU:ssa toteutettavilla yhteisöjen energiahankkeilla edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa sekä kansalaisten osallistumista ja osallistamista. Työmarkkinaosapuolet kehittävät yhteisiä ratkaisuja, joilla varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä ilmastoneutraaliuteen.

Päästöjen vähentäminen ja sopeutuminen muuttuneeseen ilmastoon edellyttävät meiltä kaikilta tottumusten muuttamista. Monet näistä muutoksista parantavat tapojamme elää, liikkua, jäähdyttää tai lämmittää taloja, tuottaa ja kuluttaa. Suuri osa tarvittavasta tietämyksestä ja monia hyväksi havaittuja ratkaisuja on jo olemassa. Nämä ratkaisut voivat olla peräisin organisaatioilta tai yksityishenkilöiltä sekä suoraan (käytöksemme ja toimintamme yhteisöissämme) että välillisesti (vertaisryhmien, yritysten tai poliittisten johtajien kannustaminen ilmastotoimiin). Ilmastosopimusaloite antaa tällaisille ratkaisuille näkyvyyttä, jolloin ne voivat innostaa muita mukaan.

Covid-19-pandemia on osoittanut, miten hauras yhteiskuntamme ja taloutemme on systeemisten häiriöiden edessä. Myös ilmastonmuutos ja ympäristön tilan huonontuminen ovat merkittäviä häiriöitä, jotka ilmenevät maailmanlaajuisesti, vaativat kiireellisiä toimia ja vaarantavat terveytemme ja hyvinvointimme. Seuraavien kahden vuoden aikana hallitusten eri puolilla maailmaa odotetaan käyttävän noin 10 biljoonaa euroa, jotka on lainattu tulevilta sukupolvilta, covid-19-kriisiin vastaamiseksi. Nyt on aika suojella ilmastoamme ja luontoamme ja kanavoida tämä rahoitus yhteiskunnan jälleenrakentamiseen, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa kaavaillaan. Monet ratkaisut, joita tarvitaan covid-19-kriisistä toipumiseen ja ilmastonmuutoksen torjumiseen, näyttävät riippuvan pääasiassa hallituksen toimista, mutta paljon riippuu myös päivittäisistä päätöksistämme. Ilmastosopimusaloitteessa tartutaan tähän hetkeen sekä yksittäisten henkilöiden ja yhteisön mahdollisuuksiin auttaa Eurooppaa elpymään.

1.2.Mistä ilmastosopimusaloitteessa on kysymys?

Eurooppalainen ilmastosopimusaloite (Climate Pact) on komission aloite, jonka tavoitteena on sitouttaa eri sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta ilmastotoimiin ja kestävämpään käyttäytymiseen. Se tarjoaa ihmisille ja organisaatioille keinoja oppia ilmastonmuutoksesta, kehittää ja toteuttaa ratkaisuja ja verkostoitua muiden kanssa näiden ratkaisujen vaikutusten moninkertaistamiseksi. Aloitteella luodaan vilkas yhteistyöalue tietojen jakamiselle, keskustelulle ja ilmastokriisin torjumiselle. Siitä tarjotaan tukea eurooppalaisen ilmastoliikkeen kasvulle ja vahvistumiselle.

Eurooppalaisessa ilmastosopimusaloitteessa keskitytään tietoisuuden lisäämiseen ja toimien tukemiseen.

Ilmastosopimusaloitteen käynnistämisen yhteydessä ihmisiä ja organisaatioita pyydetään ryhtymään aloitteen lähettiläiksi ja siten tutustumaan aloitteeseen syvemmin ja sitoutumaan erityistoimiin. Ensimmäisenä vuonna aloitteen toimintaa laajennetaan siten, että voidaan käynnistää ilmastotoimia koskevat sitoumukset ja liittyä niihin, vaihtaa kokemuksia ja tutkia yhteisten toimien kokonaisvaikutuksia. Koska kyseessä on avoin aloite, se tarjoaa erilaisia osallistumismahdollisuuksia, jotka on räätälöity sen tukijoiden tarpeisiin.