ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission halukkuuteen ajantasaistaa ja yksinkertaistaa jätelainsäädäntö ja tehdä siihen tarvittavat mukautukset. Komitea on erityisen ilahtunut jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden kierrätystä koskevasta strategiasta ja asiakirjassa omaksutusta lähestymistavasta. On kannustettava pyrkimystä panna lainsäädäntö täytäntöön kaikilta osin ja yhdenvertaisesti, jotta jätemarkkinoille ei synny ympäristötekijöihin, kansanterveyteen eikä kilpailuun liittyviä vääristymiä. Komitea korostaa olevan tärkeää, että määritelmät ja liitteet ovat selkeitä ja tarkkoja, jotta vältytään valituksilta ja oikeuskäsittelyiltä. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että jätteiden syntymisen estämistä käsittelevä asiakirja ei ole kunnianhimoinen. Komitea korostaa, että mikäli asiassa halutaan todella edetä kestävän kehityksen mukaisesti, tarvitaan tehokkaita toimia jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi ja jätteiden hyödyntämiseksi, sillä raaka-aineita on yhä vähemmän ja ne ovat yhä kalliimpia. Komitea suosittaa, että kehitetään yhteisön laajuisia välineitä laadullisten ja määrällisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tältä osin asiakirja on selvästi puutteellinen. Lisäksi komissio näyttää ajattelevan, että helpottamalla jätteenkäsittelylaitosten käyttölupamenettelyä edistetään kierrätystä. Tämä lähestymistapa on väärä ja se tulee vaikuttamaan kielteisesti ympäristöön ja aiheuttamaan terveysriskejä. Se ei myöskään vastaa Århusin yleissopimuksen periaatteita, jotka koskevat jäteasioista tiedottamista yleisölle. Lupa on julkinen ja se sisältää ympäristönsuojeluun liittyviä teknisiä seikkoja ja tiedotus- ja valvontavelvoitteita. Lupa ei myöskään millään muotoa jarruta jätteiden käsittelyn ja kierrätyksen kehitystä. Päinvastoin se takaa asianmukaisesti sen, että jätehuollosta vastaavat viranomaiset noudattavat normeja ja hyödyntävät parasta saatavana olevaa teknologiaa.
1.1

ETSK ottaa huomioon Euroopan unionin kalastusalan taloudellisen ja sosiaalisen merkityksen, jonka vaikutukset ovat alan suoraa BKT-osuutta (1) laajemmat, ja yhtyy arvioon, jonka komissio esittää tiedonannossaan (2) yhteisön kalastusalan vaikeasta taloustilanteesta. Komitea katsoo, että toimet tilanteen kohentamiseksi ovat tarpeen, mutta pitää ehdotettuja toimenpiteitä alan pelastamiseksi kriisistä epärealistisina ja riittämättöminä. ETSK:n mielestä toimenpiteet eivät ole realistisia, sillä suurin osa yrityksistä on perheyrityksiä, joilla on yksi ainoa alus ja jotka harjoittavat toimintaansa kalavaroiltaan niukoilla pyyntipaikoilla, pienellä miehistöllä ja kalastuksenhoitoa koskevien tiukkojen sääntöjen alaisina. Niillä on hyvin vähän liikkumavaraa, jotta ne voisivat toteuttaa rakenneuudistustoimia ja toimia yrityksen kannattavuuden takaamiseksi lyhyellä aikavälillä.
5.7

Komitea kannustaa komissiota löytämään ratkaisun kaikkiin vuosiksi 2006–2008 laaditun toimintasuunnitelman tiellä oleviin hankaluuksiin. Komitea on vakuuttunut siitä, että toimintasuunnitelma on erittäin tarpeellinen ja että siitä on hyötyä yhteisön kalastusalalle.
5.5

Jotta voimavaroja voitaisiin käyttää mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti, olisi suotavaa välttää säännöllisesti kerättävien tietojen perusteetonta tieteellistä päällekkäisyyttä. Samaan aikaan on kuitenkin pyrittävä järjestelmällisesti siihen, että eri tutkimusten tulokset voidaan tavalla tai toisella suhteuttaa toisiinsa. Tämä on mahdollista ainoastaan, jos tehdään Euroopan unionin ulkopuolisten erikoistuneiden organisaatioiden (OECD, kansainvälinen koulutustutkimusjärjestö IEA [International Association for the Evaluation of Educational Achievement]) kanssa tiivistä tieteellistä yhteistyötä ja suhteutetaan tilastot niiden tilastollisiin tutkimuksiin.
1.4

ETSK on tietoinen siitä, että koska ehdotuksessa on kyse verotuksesta, joka kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden päätösvaltaan, Euroopan komissio ei ole voinut soveltaa toissijaisuusperiaatetta laajemmin ja sitovammin kuin se on tarkasteltavassa ehdotuksessa tehnyt.
2.4

Komitea on jo aiemmin tuonut esiin kantansa asiasta (13) ja suositellut muun muassa seuraavaa: — On kehitettävä yhteisiä toimia unioni- ja jäsenvaltiotasolla tutkimuksen, kehittämisen ja edistämisen sekä tieteellisen ja teknologisen koulutuksen aloilla sekä edistettävä teollisuuden ja korkeakoulujen välisiä vahvoja vuorovaikutussuhteita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä teollisiin ja monialaisiin sovellutuksiin; politiikanalojen, rakenteiden ja toimijaverkkojen entistä voimakkaampaan koordinointiin; eettisten periaatteiden noudattamiseen sekä ympäristönsuojelua, terveyttä ja turvallisuutta koskevien näkökohtien suojeluun ja asianmukaiseen tekniseen standardointiin. — Nanotieteet ja nanoteknologia sekä yhteiskunta on nivottava tiiviisti toisiinsa, jotta varmistetaan, että tutkimustulokset vaikuttavat myönteisesti talouden kilpailukykyyn, ihmisten terveyteen, ympäristönsuojeluun, turvallisuuteen ja kansalaisten elämänlaatuun. — Rahoitusnäkymissä ajanjaksoksi 2007–2013 ja etenkin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seitsemännessä puiteohjelmassa on myönnettävä asianmukaiset resurssit. Lisäksi on vahvistettava eurooppalaisia teknologiayhteisöjä. — On hyväksyttävä kunnianhimoinen yhteisön toimintasuunnitelma, joka sisältää konkreettisia ehdotuksia (roadmap) ja määräaikoja ja jonka lähestymistapa vastaa jäsenvaltioiden lähestymistapoja. Tällä tavoin on määrä päästä kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kesken yhteisymmärrykseen yhteisistä tulevaisuudennäkymistä. — On perustettava innovoinnin ja markkinoiden mukaan suuntautuneita korkeatasoisia eurooppalaisia perusrakenteita tutkimusta ja teknologiansiirtoa varten. — On optimoitava teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmät sekä perustettava unionitasolle nanoteknologiaa koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien palvelupiste (Nano-IPR Helpdesk), jonka avulla voidaan vastata tutkijoiden, yritysten ja tutkimuskeskusten sekä etenkin kansalaisyhteiskunnan tarpeisiin. — On vahvistettava kansainvälistä yhteistyötä, joka koskee eettisiä näkökohtia, riskejä, turvallisuutta, standardeja, patentteja ja metrologiaa. — On toteutettava kohdennettuja toimia nanotieteitä ja nanoteknologiaa hyödyntävien teollisuusprosessien kehittämiseksi sekä edistettävä niiden käyttöä perustamalla eurooppalainen keskus (clearing house) tuotteiden kaupallistamista, teknologiansiirtoa ja parhaiden käytänteiden vaihtoa varten. — On ylläpidettävä jatkuvaa ja tieteellisen tiedon levittämiseen perustuvaa vuoropuhelua viestinten ja kansalaisten kanssa, jotta kansalaiset vakuutetaan nanotieteissä ja nanoteknologiassa mahdollisesti piilevien terveys- ja ympäristöriskien valvonnasta ja jotta vältetään nanoteknologian kehitystä koskevia väärinkäsityksiä.
1.4

Kun otetaan huomioon tietyt erityishuomiot, komitea suhtautuu myönteisesti komission tekemään säädösaloitteeseen ja on tyytyväinen siihen, että tavoitteena on ollut laatia moitteeton säädös. On erityisen ilahduttavaa, että ennen laadukkaan säädöstekstin valmistelua on kuultu asianosaisia ja laadittu alustava vaikutusarvio. Komitea suhtautuu niin ikään myönteisesti säädöstyypin ja oikeusperustan valintaan. Asetus on omiaan yhdenmukaistamaan elatusapuun liittyviä käytäntöjä, koska sitä sovelletaan kaikkialla yhteisössä, vaikka jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen välillä on yhä eroja.
4.15.1

Toisena haasteena on luoda kattava eurooppalainen tietoalue, jolla vahvistetaan kaikkien kansalaisten osallistumisoikeutta ja tuetaan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Tämän saavuttamiseksi tieto- ja innovaatiovirrasta on tehtävä demokraattista ja esteetön tiedonsaanti on taattava. Koska tietoalueita saatetaan digitaaliseen muotoon ja tietovirran valvonta ja rajoittaminen kehittyvät teknisesti, on julkisilla palvelimilla olevan tiedon säilyminen kaikkien ulottuvilla varmistettava lainsäädännöllä. Lisäksi on varmistettava, että yleisesti kiinnostavaan, mutta tekijänoikeuksien suojaamaan tietoon kiinnitetään huomiota. Innovaatiokykyyn saattavat vaikuttaa voimakkaasti säännöt, jotka koskevat teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemista (patentit, tekijänoikeudet, ohjelmistojen ja tietokantojen suojelu). Toisaalta teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevien sääntöjen ja toisaalta henkilökohtaisten kulttuurin ja tietämyksen saatavuutta koskevien oikeuksien tulisi olla tasapainossa siten, että ne sallivat väliaikaisen suojelun innovoinnin ja investoinnin edistämiseksi. Samalla olisi kuitenkin Lissabonin strategian mukaisesti taattava tiedon ja tietämyksen mahdollisimman laaja saatavuus.
4.2

Vammaisjärjestöt osallistuivat teemavuoteen liittyneeseen eurooppalaiseen tietoisuuskampanjaan. Tämäntyyppistä osallistumista on jatkettava ja lisättävä Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 yhteydessä, koska asiaan liittyy niin paljon erilaisia sidosryhmiä. On erittäin tärkeää, että kohderyhmät kokevat välineiden ja kehysten vastaavan tarpeitaan ja että he saavat ottaa vastuuta tapahtumista niiden onnistumisen takaamiseksi. On myös tärkeää, että valmisteluille varataan riittävästi aikaa teemavuoden järjestämisestä tehdyn päätöksen ja vuoden virallisen aloittamisen välille.
2.3

Yhteisön tasolla toteutettavien toimien on täytettävä neljä keskeistä vaatimusta: — Eri politiikkojen on oltava keskenään johdonmukaisia, jotta kasvu ja siitä aiheutuvat rakenneuudistukset eivät johda henkilöpääoman menetykseen. — Tarvitaan pitkän aikavälin näkemystä, joka käsittää yhteisön eri politiikat. Taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat tarvitsevat ennakoitavuutta voidakseen toimia tehokkaasti. — Kaikki sidosryhmät, ennen kaikkea työmarkkinaosapuolet, on saatava osallistumaan. — Alueellinen ulottuvuus on otettava huomioon, sillä muutoksen ennakointi on tehokkainta juuri paikallistasolla. Tältä osin Euroopan unionin alue- ja koheesiopolitiikan on toimittava katalysaattorina.
3.1

Asetusta tarkistettaessa on todellakin otettava huomioon EY:n perustamissopimuksen 33 ja 34 artikla. Ainakin asetuksen (ETY) N:o 2358/71 johdanto-osan toinen ja kuudes kappale on palautettava. Tarkoituksena on antaa Euroopan komissiolle keinot toimia siemenmarkkinoilla vaikeissa tilanteissa perustamissopimuksen noudattamiseksi ja eurooppalaisten kuluttajien vaatimusten täyttämiseksi.
4.3

Euroopan taloudellinen tilanne on olennainen tekijä, kun ajatellaan yleisön suhtautumisesta Euroopan integraatioon. ETSK vahvistaa tukensa Lissabonin strategialle mutta vaatii, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on näytettävä, että ne toteuttavat sitoumuksensa myös käytännössä. Komitea on vakuuttunut, että Lissabonin strategia on paras keino taata hyvinvointi unionissa niin taloutta, yhteiskuntaa, kulttuuria kuin ympäristöäkin ajatellen. Strategialla ei kuitenkaan ole onnistunut vangitsemaan yleisön kiinnostusta, kuten vuoden 1992 kampanjalla yhtenäismarkkinoiden luomiseksi onnistuttiin. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tähän liittyvä vastuunsa ja kannettava se. Strategiaa on konkretisoitava ja sen tavoitteita (jollei otsikkoa) on tuotava julki sisäpoliittisessa keskustelussa. Kansalaisyhteiskunta ja sen organisaatiot on otettava mukaan keskusteluun.
Vastaavanlainen sääntö on kodifioitu — kuten edellä todettiin — julkisia ostotarjouksia koskevassa direktiivissä, mutta tilanne on erilainen: julkisiin ostotarjouksiin liittyvät avoimuustakeet ja perustana olevat edellytykset puuttuvat. Voidaan todeta, että on ilman muuta enemmistöosakkaan etujen mukaista hallita yhtiötä sataprosenttisesti varsinkin silloin, kun vähemmistö toimii jarruna tai on riitaisa, mutta vähemmistöosakkaan kannalta asia saattaa olla olosuhteista ja eri tilanteista riippuen täysin toisenlainen. Osakkeenomistaja, joka ei pysty vaikuttamaan millään tavalla yhtiön asioihin, saattaa suhtautua myönteisesti mahdollisuuteen luopua omista osakkeistaan edullisin ehdoin, varsinkin jos hän saa niistä paremman hinnan kuin pörssissä. Jos arvopaperista saa kuitenkin hyvän tuoton tai jos sillä on hyvät kehitysnäkymät, sijoittaja/osakkeenomistaja voi haluta pitää sen hallussaan, ja on vaikea ymmärtää, miksi hänen pitäisi luopua siitä. Loppujen lopuksi 10 prosenttia osakkeista hallussaan pitävä vähemmistö ei voi yleensä vaikeuttaa yrityksen hallintoa, mutta toisaalta on tarpeen tunnustaa kaikkien osakkeenomistajien oikeus täyteen valinnanvapauteen. On kuitenkin marginaalitapauksia, joissa hallinta edellyttää kaikkien osakkeiden täyttä kontrollia: kyseisellä säännöksellä, jota sovelletaan valvontaviranomaisten luvalla, olisi perusteet vain tällaisissa tapauksissa.
2.3.

ETSK katsoo, että ehdotus on luonteeltaan muodollinen ja että sen tarkoituksena on oikeudellisen selkeyden ja avoimuuden varmistaminen. ETSK:n mielestä ehdotus on askel oikeaan suuntaan, joten komitea kannattaa ehdotusta.
2.1

Tähänastisten Life-ohjelmien rahoitus on ollut varsin vähäistä. Kun tarkastellaan ohjelman merkitystä ympäristön tilalle ja ympäristöpolitiikan kehittämiselle, on otettava huomioon sen verrattain vaatimaton rahoitus. Rahoitusta ei näin ollen pidä yliarvioida mutta ei myöskään aliarvioida. Vuosittain myönnettävällä noin 150 miljoonan euron summalla, joka nykyisin jaetaan 25 jäsenvaltion kesken (ja josta vuonna 2005 kohdennetaan hieman yli 71 miljoonaa euroa sekä ympäristön että luonnon Life-tuelle ja noin 7,5 miljoonaa euroa kolmansien maiden Life-tuelle), on voitu rahoittaa ainakin joitakin tärkeimpiä eurooppalaisia hankkeita, jotka ovat olleet merkittäviä EU:n ympäristön- ja luonnonsuojelulle ja vieneet sitä eteenpäin. Tässä yhteydessä on erityisesti korostettava luonnon Life-tuen kohdentamista Natura 2000 -verkon luomiseen, sillä ilman Life-tukea sen toteuttaminen olisi entisestään myöhästynyt vuonna 1992 asetetusta aikataulusta. Onkin tärkeää säilyttää myös Life+ -ohjelmassa mahdollisuus rahoittaa Natura 2000 -verkon toimintaa osittain yhteisrahoituksella. Lisäksi on mainittava valmiuksien kehittämistoimet sekä ympäristön- että luonnonsuojelun alalla.
4.1.3

Komissio käyttää säteilysuojeluun ja logiikkaan liittyviä argumentteja (kyse on samoista aineista, ainoastaan niiden määränpää muuttuu) perustellakseen soveltamisalan laajentamista jälleenkäsiteltäväksi tarkoitettuun käytettyyn ydinpolttoaineeseen. Kun radioaktiiviset aineet luetaan saman järjestelmän piiriin — riippumatta niiden määränpäästä — haasteena on välttää se, ettei uusi säännös käänny tarkoitustaan vastaan ja luo esteitä käytetyn polttoaineen siirroille. Tästä syystä niin kutsuttu automaattinen hyväksymismenettely on tekstiä tasapainottava tekijä, joka on säilytettävä. Tekstin tasapainoa edistää myös nykyistä tiukempi määritelmä perusteluille, joihin kauttakulkumaa nojautuu kieltäytyessään hyväksymästä siirtoja.
4.1

EU:n laajeneminen on unionille suuri taloudellinen ja sosiaalinen haaste, johon on vastattava myös EU:n rakennepolitiikan avulla. ETSK kannattaa Euroopan komission ehdottamaa varojen keskittämistä taloudellisesti heikoimmille alueille, mikä hyödyttäisi etenkin uusia jäsenvaltioita, joissa heikoimmin kehittyneitä alueita on eniten. Ehdotettu rakennerahastovarojen korottaminen noin 276 miljardilla eurolla 336,1 miljardiin euroon ajanjaksolla 2007–2013, mikä vastaa 0,41:tä prosenttia unionin BKT:stä, on ETSK:n mielestä asianmukaista, kun ajatellaan, että summa on nyttemmin jaettava 25 jäsenvaltion kesken. ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että rakennetoimia tulisi, vaikkakin vähäisemmässä määrin, jatkaa vanhoissa jäsenvaltioissa ainakin niillä alueilla, jotka kärsivät erityisesti teollisuuden rakennemuutoksesta ja joilla on korkea työttömyysaste. Samalla on varmistettava, että ns. tilastollisen vaikutuksen vuoksi tuen ulkopuolelle putoavia nykyisen tavoitteen 1 piiriin kuuluvia alueita varten luodaan asianmukaiset siirtymäsäännökset. ETSK on tyytyväinen komission aikomukseen integroida Equal-yhteisöaloite täysin ESR:ään, jotta voidaan hyödyntää täysimittaisesti sen tarjoamia kiistattomia etuja, joita ovat tuettujen hankkeiden innovatiivisuus, tuki kokemusten ja hyvien käytänteiden siirrolle EU:n sisällä sekä kumppanuusperiaatteen edistäminen toteuttamiseen osallistuvien eri tahojen välillä. Sen jälkeen kun Equal-aloite on liitetty ESR:ään, Euroopan komissio voisi kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään Equalin kaltaisia toimia toimintaohjelmiinsa.
3.5.17

Sitomattomien määrärahojen peruminen: ETSK:lla on epäilyksensä ”N+2”-säännön hyödyllisyydestä. Säännön tarkoituksena on perua sellaiset määrärahat, joita ei ole sidottu kahdessa vuodessa suunnitellun ohjelmakauden jälkeen. Kokemus on osoittanut, että tätä sääntöä kiertääkseen kansalliset viranomaiset ovat taipuvaisia kiirehtimään päätöksentekoa arveluttavien hankkeiden suhteen komissionkin antaessa toisinaan sanattoman suostumuksensa. ETSK katsoo, että ainoana pysyvänä sääntönä on oltava se, että EU arvioi tiukasti hankkeet etukäteen määriteltyjen tavoitteiden perusteella. ETSK vahvistaa, että on tarpeen ennemminkin valvoa käyttämättömien summien kierrätystä kyseisinä kausina kuin käyttää niitä kiireellisesti ja suunnittelematta määrärahojen välittömän irrottamisen pelossa.
1.1

Vesipolitiikan puitedirektiivin (1) hyväksymisen voidaan todeta merkinneen huomattavaa muutosta Euroopan unionin vesipolitiikassa: puitedirektiivin sisältö on yhtenäistänyt makean- ja meriveden tilan, ja on otettu käyttöön veden laadun tehokas arviointimenetelmä sekä keskitetty toimintaorganisaatio, jonka avulla voidaan ryhtyä yhdenmukaisiin toimiin kullakin valuma-alueella riippumatta siitä, kuuluvatko alueen ylä- ja alajuoksu eri toimivallan piiriin. Komissio on lisäksi vähitellen täydentänyt ja kehittänyt vesipolitiikan puitedirektiivin sisältöä säädöksillä (2) ja muuntasoisilla määräyksillä (3), jotta EU:n vesipolitiikalla suojeltaisiin unionin jokia ja meriä.
3.5

Tämän uuden ja nopeasti kasvavan alan sääntelyn tekee mutkikkaaksi se, että kyse on avoimesta kansainvälisestä verkosta, johon kaikilla on pääsy minkä tahansa siihen vapaasti liitettävän palvelimen tai päätteen kautta käytännössä mistä tahansa maailman kolkasta. Monilla mailla on kuitenkin edelleen heikko tai riittämätön lainsäädäntö, joka antaa EU:ssa kielletyille verkkosivuille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa. EU:n on välttämättä otettava kantaa ja toimittava kansainvälisten toimien puolesta, etenkin sellaisten maiden suuntaan, joissa laajakaistayhteydet ovat erittäin yleisiä, kuten Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa. Vain näin voidaan suojella kaikkein haavoittuvimpia käyttäjiä ja torjua entistä tehokkaammin roskapostia, joka uhkaa sähköpostiliikenteen kehittymistä, sekä virusten levittämistä, joka vahingoittaa sähköistä taloutta. Vaikka toimiin on tietysti ryhdyttävä EU:n alueella, niin ne on kuitenkin liitettävä myös maailmanlaajuiseen lähestymistapaan.
3.3.2

Komitea toteaa tyytyväisenä, että Euroopan standardointielimillä on käytettävissään erinomaiset välineet sen varmistamiseksi, että ympäristönäkökohdat sisällytetään teknisiin standardeihin parhaalla mahdollisella tavalla. Seuraavassa on esimerkkejä kyseisistä välineistä: äskettäin ajantasaistettu IEC-opas 109 (9), joka koskee sähköteknisten ja elektronisten tuotteiden teknisiä standardeja ja jota on sovellettu menestyksekkäästi jo vuodesta 1995; vuonna 2002 valmistunut ISO/TR 14062 -raportti (10), joka koskee tuotesuunnittelua ja -kehittelyä; runsaat sata ETSI:n/Cenelecin standardia aiheesta Emissions and immunity quality standards sekä ISO-oppaan 64 sisältämät käytännesäännöt, joita CEN:n ympäristöasioiden neuvontapalvelu (Environment Help Desk) osaltaan edistää.
1.5

On hämmästyttävää, että komissio tyytyy ainoastaan mainitsemaan tapahtuneiden sähkökatkosten perimmäisen syyn. Eräiden alueiden tai valtioiden sähköntuotanto on riittämätöntä, ja niiden tarvitsee jatkuvasti tuoda suuria määriä sähköä lähialueilta ja niitäkin kauempana sijaitsevilta alueilta, joilla on ylitarjontaa. Rajatylittävästä kaupasta on yhteisillä sähkömarkkinoilla etua, sillä sen avulla voidaan tehokkaasti hallita tarjonnan ja kysynnän vaihteluita ja siten parantaa toimitusvarmuutta sekä lisätä kilpailua. Sillä ei kuitenkaan voida eikä tulisi korvata joidenkin alueiden riittämätöntä tuotantokapasiteettia markkinoilla.
1.16

Lopuksi komissio toteaa tutkimuksensa osoittaneen, että yhteistyön lisääminen alkuperä- tai kauttakulkumaiden kanssa on välttämätöntä laittoman maahanmuuton vähentämiseksi ja laillisen maahanmuuton hallitsemiseksi. On koottava yhteen kaikki saatavilla olevat tiedot, jotta voidaan selvittää, missä vaiheessa tällainen yhteistyö on ja miten kattavaa se on. Lisäksi voitaisiin tarkastella mm. mahdollisuutta kehittää alkuperämaissa EU:n nykyisten työvoimatarpeiden mukaisia työntekijöiden koulutusohjelmia kyseisen koulutuksen suorittaneiden henkilöiden palvelukseen ottamiseksi sekä mahdollisuutta muuttaa osittain viisumipolitiikkaa tiettyjen henkilöryhmien viisuminsaannin helpottamiseksi.
11.7

Kunnianhimoinen tavoite toteuttaa taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävää politiikkaa laajentuneessa unionissa lienee yksi suurimmista haasteista, joihin EU:n on vastattava. Koska koheesiopolitiikka on Euroopan unionin kansojen ja alueiden välisen yhdentymisen keskeinen perusta, ETSK kiinnittää jäsenvaltioiden huomiota erityisesti siihen, että koheesiouudistuksen on onnistuttava. Koska unionin rakentamisessa on viime aikoina epäonnistuttu, on tärkeää, että kansalaiset alkavat jälleen luottaa Euroopan rakentamiseen.
4.7

Kuten edellä jo todettiin, matkailu- ja vapaa-aika-ala on hyvin riippuvainen luonnon- ja perinneympäristön laadusta. Ympäristövaatimukset eivät tässä yhteydessä haittaa kilpailukykyä ja talouskehitystä vaan ovat kilpailukyvyn ja talouskehityksen keskeisiä edellytyksiä. Matkailuala on hyvin tärkeä lukuisien Euroopan unionin jäsenvaltioiden taloudelle. Esim. vuonna 2003 matkailutulot olivat Espanjassa 41,7 miljardia dollaria, Ranskassa 36,6 miljardia dollaria, Italiassa 31,3 miljardia dollaria, Saksassa 23 miljardia dollaria, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 19,4 miljardia dollaria, Itävallassa 13,6 miljardia dollaria ja Kreikassa 10,7 miljardia dollaria. On huomattava, että ympäristötavoitteet voivat olla myös ristiriitaisia: esim. tuulipuistojen rakentaminen saattaa vaarantaa maisemien ja ympäristön suojelua. On myös muistettava, että matkailu, joka on luonteensa vuoksi sidottu tiettyihin alueisiin, tasapainottaa huomattavasti maksutasetta useissa jäsenvaltioissa ja luo työllisyyttä.
6.5.5

Koska primaarisektorilla on edelleen monissa Latinalaisen Amerikan ja Karibian maissa suhteellisen suuri merkitys, se on keskeisessä asemassa toteutettaessa talous- ja yhteiskuntakehityksen kohentamiseen tähtääviä uudistuksia. Teollisuuden kehittämistä on lisäksi tuettava sekä alakohtaisilla että laaja-alaisilla politiikoilla. Maatalous on monissa maissa tärkein valuuttatulojen lähde. Samalla kun maatalouden tuottavuutta pyritään lisäämään, on ratkaistava Latinalaisen Amerikan ja Karibian maaseutualueille pesiytyneet sosiaaliset ristiriidat. Maatalousuudistus, joka maasta riippuen on toteutettava eri tavoin, on edelleen väistämätön, jotta miljoonien köyhyyteen vajonneiden viljelijöiden ja kausityöläisten ongelma voidaan ratkaista, maatalouden pääomitusta ja tuotantoa voidaan lisätä ja parantaa näin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.