Ehdotus: Europaan parlamentin ja neuvoston direktiivi Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta /* KOM/99/0617 lopull. - COD 99/0252 */



Virallinen lehti nro C 089 E , 28/03/2000 s. 0011 - 0030



Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL ... ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2], [2] EYVL ... ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3], [3] EYVL ... sekä katsovat seuraavaa: (1) Jotta unionin kansalaiset, taloudelliset toimijat sekä alueelliset ja paikalliset yhteisöt voisivat saada täyden hyödyn sellaisen alueen toteuttamisesta, jolla ei ole sisäisiä rajoja, on erityisesti edistettävä kansallisten rautatieverkkojen yhteenliittämistä ja niiden yhteentoimivuutta sekä näiden verkkojen käyttömahdollisuuksia. (2) Junien käyttö kaupallisessa liikenteessä Euroopan laajuisessa rautatieverkossa edellyttää erittäin suurta yhdenmukaisuutta infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston ominaispiirteissä sekä eri infrastruktuurien hallintojen ja käyttäjien tieto- ja viestintäjärjestelmien tehokasta yhteenliittämistä. Tästä yhdenmukaisuudesta ja yhteenliittämisestä riippuvat suoritustaso, turvallisuus ja palvelujen laatu ja kustannukset, ja erityisesti tästä yhdenmukaisuudesta ja yhteenliittämisestä riippuu Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus. (3) Neuvosto toteutti ensimmäinen toimenpiteen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi antamalla 23 päivänä heinäkuuta 1996 direktiivin 96/48/EY [4] Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta. [4] EYVL L 235, 17.9.1996. (4) Komissio ilmoitti vuonna 1996 antamassaan valkoisessa kirjassa Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi [5] toisesta toimenpiteestä tavanomaisten rautateiden alalla ja teetti tämän jälkeen tutkimuksen kansallisten rautatiejärjestelmien yhdentämisestä. Tutkimuksen tulokset julkaistiin vuonna 1998 ja niissä suositeltiin direktiivin antamista samaa lähestymistapaa noudattaen kuin suurten nopeuksien rautateiden alalla. Tutkimuksessa suositeltiin myös, ettei kaikkia yhteentoimivuuden esteitä yritetä poistaa yhdellä kertaa, vaan että ongelmat pyritään ratkaisemaan asteittain asettamalla ehdotetut toimenpiteet tärkeysjärjestykseen kustannus-hyötyanalyysin perusteella. Tutkimus osoitti, että käytössä olevien menettelytapojen ja sääntöjen yhdenmukaistaminen ja tieto- ja viestintäjärjestelmien yhteenliittäminen on paljon hyödyllisempää kuin esimerkiksi infrastruktuurien ulottumaa koskevat toimenpiteet. [5] KOM(96) 421, 30.7.1996. (5) Komission tiedonannossa Tavanomaisten rautatiejärjestelmien yhdentäminen [6] suositellaan tämän direktiivin antamista ja perustellaan tärkeimmät yhtäläisyydet ja eroavuudet tämän direktiivin ja suurten nopeuksien rautateiden alalla annetun direktiivin välillä. Tärkeimmät eroavuudet ovat maantieteellisen soveltamisalan mukauttaminen, teknisen soveltamisalan laajentaminen edellä mainitun tutkimuksen tulosten huomioon ottamiseksi sekä asteittaisen lähestymistavan omaksuminen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden esteiden poistamisessa. [6] KOM ... (6) EY:n perustamissopimuksen 155 artiklassa edellytetään, että yhteisö panee täytäntöön kaikki toimet, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi verkkojen yhteentoimivuuden turvaamiseksi, erityisesti teknisen standardien yhdenmukaistamisen alalla. (7) Neuvosto pyysi 6 päivänä lokakuuta 1999 pitämässään kokouksessa komissiota ehdottamaan strategiaa rautateiden yhteentoimivuuden parantamiseksi ja liikenteen pullonkaulojen poistamiseksi, jotta tekniset, hallinnolliset ja taloudelliset esteet voitaisiin poistaa nopeasti ja taata samalla turvallisuuden, koulutuksen ja henkilöstön pätevyyden korkea taso. (8) Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/440/ETY [7] edellytetään, että rautatieyhtiöille annetaan laajemmat oikeudet käyttää jäsenvaltioiden rautatieverkkoja, mikä puolestaan edellyttää infrastruktuurien, laitteistojen ja liikkuvan kaluston yhteentoimivuutta. [7] EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25. (9) Jäsenvaltioiden velvollisuutena on huolehtia rautatieverkkojen suunnittelun, rakentamisen, käyttöönoton ja käytön aikana niihin yleisesti sovellettavien turvallisuutta ja terveyttä sekä kuluttajansuojaa koskevien määräysten noudattamisesta. Jäsenvaltioilla on myös yhdessä paikallisviranomaisten kanssa velvollisuuksia maankäyttöön, kaavoitukseen ja ympäristönsuojeluun liittyvissä oikeudellisissa kysymyksissä. (10) Rautatiealalla sovellettavissa kansallisissa lainsäädännöissä sekä sisäisissä määräyksissä ja teknisissä eritelmissä on merkittäviä eroja. Näihin kansallisiin lainsäädäntöihin ja sisäisiin määräyksiin on koottu kansalliselle teollisuudelle ominaisia erityistekniikoita. Niissä määrätään erityisistä mitoista ja laitteista sekä erityispiirteistä. Tämä haittaa junien sujuvaa liikennöintiä koko yhteisön alueella. (11) Tämä tilanne on vuosien mittaan johtanut siihen, että kansallisen rautatieteollisuuden ja kansallisten rautatieyhtiöiden välille on muodostunut hyvin läheiset siteet, mikä haittaa markkinoiden tehokasta avaamista. Kyseisen teollisuuden on voitava toimia avoimilla ja vapaaseen kilpailuun perustuvilla eurooppalaisilla markkinoilla, jotta se voisi kehittää kilpailukykyään maailmanlaajuisesti. (12) On siis syytä määritellä koko yhteisöä varten olennaiset vaatimukset, joita sovelletaan Euroopan laajuiseen tavanomaiseen rautatiejärjestelmään. (13) Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän laajuus ja monimutkaisuus huomioon ottaen on osoittautunut käytännöllisistä syistä tarpeelliseksi jakaa järjestelmä osiin. Jokaiselle näistä osajärjestelmistä on koko yhteisöä varten täsmennettävä olennaiset vaatimukset, ja erityisesti osatekijöille ja liitännöille on määriteltävä olennaisten vaatimusten noudattamiseksi tarvittavat tekniset eritelmät. (14) Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuutta koskevien säännösten täytäntöönpano ei saa luoda kustannus-hyötynäkökulmasta kohtuuttomia esteitä kunkin jäsenvaltion olemassa olevan rautatieverkon yhdenmukaisuuden ylläpitämiselle samalla kun pyritään pitämään kiinni yhteentoimivuuden tavoitteesta. (15) Jäsenvaltioille täytyy varata mahdollisuus olla erityistapauksissa soveltamatta tiettyjä yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä, ja samalla täytyy säätää menettelyistä, joilla taataan, että poikkeukset ovat oikeutettuja. EY:n perustamissopimuksen 155 artiklassa edellytetään, että yhteentoimivuuden alaa koskevassa yhteisön toiminnassa otetaan huomioon hankkeiden mahdollinen taloudellinen elinkelpoisuus. (16) Rautatiealan hankintasopimuksissa sovellettavia menettelyjä koskevien asianmukaisten säännösten ja erityisesti 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY [8] noudattamiseksi hankintayksiköiden on liitettävä tekniset eritelmät kuhunkin hankintasopimukseen liittyviin yleisiin asiakirjoihin tai tarjouseritelmiin. On tarpeen laatia yhtenäinen joukko eurooppalaisia eritelmiä, joita voidaan käyttää näiden teknisten eritelmien pohjana. [8] Neuvoston direktiivi 93/38/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EYVL L 199, 9.8.1993, s. 84); direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1994 tehdyllä liittymissopimuksella ja 16 päivänä helmikuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/4/EY. (17) Direktiivissä 93/38/ETY tarkoitettu eurooppalainen eritelmä on yhteinen tekninen eritelmä, eurooppalainen tekninen hyväksyntä tai kansalliseksi standardiksi saatettu eurooppalainen standardi. Yhdenmukaistettuja eurooppalaisia standardeja laativat komission toimeksiannosta eurooppalaiset standardointielimet eli Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) ja Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI), ja viittaus yhdenmukaistettuun standardiin julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. (18) Kansainvälinen standardointijärjestelmä, joka pystyy tuottamaan kansainvälisten kauppakumppanien tosiasiallisesti käyttämiä ja yhteisön politiikan vaatimukset täyttäviä standardeja, on yhteisön etujen mukainen. Tämän vuoksi eurooppalaisten standardointielinten on jatkettava yhteistyötään kansainvälisten standardointielinten kanssa. (19) Hankintayksiköt määrittelevät eurooppalaisten eritelmien tai muiden standardien täydentämiseksi tarvittavat lisäeritelmät. Nämä eritelmät eivät saa vaarantaa niiden yhteisön tasolla yhdenmukaistettujen olennaisten vaatimusten noudattamista, jotka Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän on täytettävä. (20) Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen on perustuttava 22 päivänä heinäkuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/465/ETY [9] määrättyjen moduulien käyttöön. Teollisuuden kehittämisen edistämiseksi on syytä kehittää laadunvarmistusjärjestelmää hyödyntäviä menettelyjä mahdollisimman tehokkaasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat. [9] Neuvoston päätös 93/465/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23). (21) Käyttöönsoveltuvuuden arviointi tehdään järjestelmän turvallisuuden, käyttökunnon tai taloudellisuuden kannalta tärkeimmille osatekijöille. (22) Hankintayksiköt vahvistavat tarjouseritelmissään erityisesti osatekijöiden osalta ne ominaispiirteet, jotta valmistajien on sopimuksen mukaisesti täytettävä, ja viittaavat näin tehdessään eurooppalaisiin eritelmiin. (23) Näin ollen osajärjestelmien vaatimustenmukaisuus liittyy pääasiassa niiden käyttöalaan, kun tarkoituksena on taata ja varmistaa järjestelmän yhteentoimivuus, eikä ainoastaan niiden vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla. (24) Siten valmistajan ei tarvitse kiinnittää CE-merkintää osatekijöihin, jotka kuuluvat tämän direktiivin säännösten soveltamisalaan, vaan valmistajan laatima vaatimustenmukaisuusvakuutus riittää, jos vaatimustenmukaisuus ja/tai käyttöönsoveltuvuus on arvioitu tässä direktiivissä kyseistä tarkoitusta varten säädettyjen menettelyjen mukaisesti. (25) Tämä ei vaikuta valmistajien velvollisuuteen kiinnittää tiettyihin osatekijöihin CE-merkintä osoitukseksi siitä, että ne ovat muiden niitä koskevien yhteisön säännösten mukaisia. (26) Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän muodostavat osajärjestelmät on tarkastettava. Käyttöönottoluvan antamisesta vastaavien viranomaisten on voitava tarkastuksen avulla vakuuttua siitä, että tulos on suunnittelu-, rakennus- ja käyttöönottovaiheessa sovellettavien lainsäädännöllisten, teknisten ja toiminnallisten määräysten mukainen. Tarkastuksen johdosta valmistajien on myös voitava luottaa siihen, että ne saavat yhtäläisen kohtelun kaikissa maissa. On siis laadittava moduuli, jossa määritellään osajärjestelmien EY-tarkastuksen periaatteet ja edellytykset. (27) EY-tarkastusmenettely perustuu yhteentoimivuuden teknisiin eritelmiin (YTE). YTE:t laatii komission toimeksiannosta infrastruktuurien hallintojen, rautatieyhtiöiden ja teollisuuden yhteinen edustuselin. Viittaus YTE:iin on pakollista Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden varmistamiseksi, ja näihin YTE:iin sovelletaan direktiivin 93/38/ETY 18 artiklan säännöksiä. (28) Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyistä sekä osajärjestelmien tarkastusmenettelystä vastaavien ilmoitettujen laitosten on koordinoitava päätöksensä mahdollisimman läheisesti varsinkin silloin, kuin eurooppalaista eritelmää ei ole olemassa. (29) Neuvoston direktiivissä 91/440/ETY edellytetään, että kirjanpidossa on erotettava toisistaan rautatiekuljetuspalvelujen tarjoaminen ja rautateiden infrastruktuurin hallinto. Vastaavalla tavalla olisi suotavaa, että ilmoitetuiksi laitoksiksi nimettyjen rautateiden infrastruktuurin hallintojen erityisyksiköt järjestetään siten, että ne täyttävät tämäntyyppisiin laitoksiin sovellettavat arviointiperusteet. Muita erityislaitoksia voidaan ilmoittaa, jos ne täyttävät samat arviointiperusteet. (30) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklassa tarkoitettuja laajakantoisia toimenpiteitä [10]. [10] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (31) Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus koskee koko yhteisön aluetta. Yksittäiset jäsenvaltiot eivät pysty toteuttamaan tämän yhteentoimivuuden saavuttamisen edellyttämiä toimenpiteitä. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämä toimi on siis toteutettava yhteisön tasolla, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I LUKU Yleiset määräykset 1 artikla 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 154 ja 155 artiklan mukaisesti tämän direktiivin tarkoituksena on määritellä edellytykset, jotka on täytettävä liitteessä I kuvatun Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi yhteisön alueella. Edellytykset koskevat tämän direktiivin voimaantulon jälkeen käyttöön otettavien järjestelmän osien suunnittelua, valmistusta, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista, käyttöä ja huoltoa. 2. Näistä edellytyksistä seuraavan teknisen yhdenmukaistamisen on mahdollistettava myös yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakentamisessa, uudistamisessa, parantamisessa ja toiminnassa tarvittavien laitteiden ja palvelujen alalla. 2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) 'Euroopan laajuisella tavanomaisella rautatiejärjestelmällä' Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvaa, liitteessä I kuvattua rautatieinfrastruktuurien kokonaisuutta, joka koostuu tavanomaista rautatieliikennettä tai yhdistettyä rautatieliikennettä varten rakennetuista tai parannetuista radoista ja kiinteistä laitteista sekä liikkuvasta kalustosta, joka on tarkoitettu kulkemaan tässä infrastruktuurissa, b) 'yhteentoimivuudella' Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän soveltuvuutta junien varman ja keskeytymättömän liikennöinnin mahdollistamiseen saavuttamalla näiltä radoilta odotettu suorituskyky. Tämä soveltuvuus perustuu kaikkiin lakisääteisiin, teknisiin ja toiminnallisiin edellytyksiin, jotka on täytettävä olennaisten vaatimusten noudattamiseksi. c) 'osajärjestelmillä' rakenteellisia tai toiminnallisia osajärjestelmiä, joihin Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on jaettu liitteessä II esitetyllä tavalla ja joille on määriteltävä olennaiset vaatimukset, d) 'yhteentoimivuuden osatekijöillä' sellaista osajärjestelmään kuuluvan tai siihen liitettäväksi tarkoitetun laitteen perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuus on suoraan tai epäsuorasti riippuvainen, e) 'olennaisilla vaatimuksilla' kaikkia liitteessä III kuvattuja edellytyksiä, jotka Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä, f) 'eurooppalaisella eritelmällä' yhteistä teknistä eritelmää, eurooppalaista teknistä hyväksyntää tai eurooppalaista standardia vastaavaa kansallista standardia sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 93/38/ETY 8-12 artiklassa, g) 'yhteentoimivuuden teknisillä eritelmillä', jäljempänä 'YTE', kutakin osajärjestelmää tai osajärjestelmän osaa koskevia eritelmiä, joilla mahdollistetaan olennaisten vaatimusten noudattaminen ja varmistetaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus, h) 'yhteisellä edustuselimellä' elintä, joka koostuu infrastruktuurien hallintojen, rautatieyhtiöiden ja teollisuuden edustajista ja jonka tehtävänä on YTE:ien määrittely. 'Infrastruktuurin hallinnolla' tarkoitetaan direktiivin 91/440/ETY 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuja laitoksia tai yrityksiä. i) 'ilmoitetuilla laitoksilla' elimiä, jotka vastaavat yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnista tai osajärjestelmien EY-tarkastusmenettelyn suorittamisesta, j) 'perusparametreillä' kaikkia yhteentoimivuuden kannalta ratkaisevia lakisääteisiä, teknisiä tai toiminnallisia edellytyksiä, joista on tehtävä päätös 21 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ennen kuin yhteinen edustuselin laatii YTE-luonnokset, k) 'erityistapauksella' Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osaa, jota varten YTE:iin on sisällytettävä joko tilapäisiä tai pysyviä erityismääräyksiä maantieteellisten tai topografisten esteiden takia tai koska kaupunkiympäristö tai yhdenmukaisuus olemassa olevan järjestelmän kanssa asettaa rajoituksia, l) 'parantamisella' osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan muuttamiseen liittyviä merkittäviä töitä, jotka vaativat uuden käyttöönottoluvan antamista 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla, m) 'uudistamisella' osajärjestelmän tai osajärjestelmän osan korvaamiseen liittyviä merkittäviä töitä, jotka vaativat uuden käyttöönottoluvan antamista 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla. 3 artikla 1. Tämä direktiivi koskee säännöksiä, jotka liittyvät kunkin osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöihin, liitäntöihin ja menettelyihin sekä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden saavuttamiseksi vaadittaviin yleisen yhdenmukaisuuden edellytyksiin. 2. Tämän direktiivin säännösten soveltaminen ei rajoita muiden asiaa koskevien yhteisön säännösten soveltamista. Yhteentoimivuuden osatekijöiden ja liitäntöjen osalta tämän direktiivin olennaisten vaatimusten täyttäminen saattaa kuitenkin edellyttää tätä tarkoitusta varten laadittujen erityisten eurooppalaisten eritelmien käyttöä. 4 artikla 1. Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän, sen osajärjestelmien, yhteentoimivuuden osatekijöiden ja liitäntöjen on täytettävä niitä koskevat olennaiset vaatimukset. 2. Direktiivin 93/38/ETY 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tekniset lisäeritelmät, jotka ovat välttämättömiä eurooppalaisten eritelmien tai muiden yhteisössä käytössä olevien standardien täydentämiseksi, eivät saa olla ristiriidassa olennaisten vaatimusten kanssa. II LUKU Yhteentoimivuuden tekniset eritelmät 5 artikla 1. Kutakin osajärjestelmää varten laaditaan YTE. Tarvittaessa osajärjestelmää varten voidaan laatia useita YTE:iä, varsinkin jos ratojen, solmukohtien tai liikkuvan kaluston luokkia halutaan käsitellä erikseen tai jos tiettyjä yhteentoimivuuteen liittyviä ongelmia halutaan ratkaista ensisijaisesti. Tässä tapauksessa tämän artiklan säännöksiä sovelletaan myös kyseiseen osajärjestelmän osaan. 2. Osajärjestelmien on oltava YTE:ien mukaisia; tätä vastaavuutta on ylläpidettävä jatkuvasti kunkin osajärjestelmän käytön ajan. 3. Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden ja yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi kussakin YTE:ssä on tarpeen mukaan a) täsmennettävä olennaiset vaatimukset kyseessä olevalle osajärjestelmälle ja sen liitännöille muihin osajärjestelmiin, b) määriteltävä kullekin liitteessä I mainitulle ratojen ja/tai solmukohtien luokalle toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sen liitäntöjen muihin osajärjestelmiin on täytettävä, c) vahvistettava erityistapauksissa mahdollisesti tarvittavat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt, d) määritettävä yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi, e) ilmoitettava kussakin käsiteltävässä tapauksessa ne päätöksessä 93/465/ETY määritellyt moduulit tai tarvittaessa erityismenettelyt, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa, f) ehdotettava tarvittaessa YTE:n täytäntöönpanolle alustava aikataulu ja suunnitelma, johon sisältyvät ne tekniset ja/tai maantieteelliset vaiheet, jotka on saatettava loppuun Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi. 4. Kunkin YTE:n kehittäminen perustuu olemassa olevan osajärjestelmän tutkimiseen, ja siinä kuvataan tavoitteena oleva osajärjestelmä, joka voidaan saavuttaa asteittain kohtuullisessa ajassa. Tällä tavoin YTE:ien asteittainen hyväksyminen ja niiden noudattaminen mahdollistaa Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden asteittaisen toteuttamisen samalla kun säilytetään kunkin jäsenvaltion olemassa olevan rautatieverkon yhtenäisyys niin pitkälle kuin mahdollista. 6 artikla 1. YTE-luonnokset laaditaan komission toimeksiannosta, joka määritellään 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. YTE:t hyväksytään ja tarkastetaan samaa menettelyä noudattaen. Komissio julkaisee ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Yhteinen edustuselin nimetään 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti; elin noudattaa liitteessä VIII vahvistettuja sääntöjä. Jos yhteinen edustuselin ei noudata näitä sääntöjä tai sillä ei ole tietyn YTE:n laatimiseksi tarvittavaa pätevyyttä, saman menettelyn mukaisesti nimetään jokin toinen valtuutettu elin. 3. Yhteisen edustuselimen, tai tarvittaessa kyseessä olevan valtuutetun elimen, tehtävänä on valmistella YTE:ien tarkastus ja ajan tasalle saattaminen sekä antaa kaikki tarpeellisiksi katsotut suositukset 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle, jotta tekninen kehitys tai sosiaaliset vaatimukset voitaisiin ottaa huomioon. 4. Kukin YTE-luonnos laaditaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa yhteinen edustuselin yksilöi kyseisen YTE:n perusparametrit. Kutakin parametriä varten esitetään toteuttamiskelpoisimmat ratkaisut, joille annetaan tekniset ja taloudelliset perustelut, ja asiasta tehdään päätös 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämän jälkeen yhteinen edustuselin laatii YTE-luonnoksen vahvistettujen perusparametrien pohjalta. Yhteisen edustuselimen on tarvittaessa otettava huomioon aiemmin tehty standardointityö, olemassa olevien työryhmien työ sekä tunnustettu tutkimustyö. 5. YTE:ien laatimisessa, hyväksymisessä ja tarkastamisessa on otettava huomioon niiden noudattamisen edellyttämien teknisten ratkaisujen arvioidut kustannukset, jotta voitaisiin määritellä ja toteuttaa mahdollisimman taloudellisia ratkaisuja. Tätä varten yhteisen edustuselimen, tai tarvittaessa valtuutetun elimen, on liitettävä kuhunkin YTE-luonnokseen arviointi ehdotetun ratkaisun kokonaiskustannuksista sekä odotetuista hyödyistä; arvioinnissa on otettava huomioon ratkaisun ennakoidut vaikutukset kaikkien niiden taloudellisten toimijoiden ja osapuolten kannalta, joita asia koskee. Jäsenvaltioiden on osallistuttava tähän arviointiin antamalla tarvittavat tiedot. 6. Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle on tiedotettava säännöllisesti YTE:ien laatimisesta. Komitea voi tämän työn aikana antaa mitä tahansa tarpeelliseksi katsomiaan YTE:ien laatimista sekä kustannusten ja hyötyjen arviointia koskevia suosituksia. 7. Kunkin YTE:n hyväksymisen yhteydessä kyseisen YTE:n voimaantulopäivä vahvistetaan 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 7 artikla Jäsenvaltio voi olla soveltamatta tiettyjä YTE:itä, mukaan lukien liikkuvaa kalustoa koskevat eritelmät, seuraavissa tapauksissa ja seuraavin edellytyksin: - kun kyseessä on jokin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu osatekijä, joka on kyseisten YTE:ien julkaisuhetkellä pitkälle edenneessä vaiheessa, tai - kun kyseessä on nykyisen radan uudistamista tai parantamista koskeva hanke ja kyseisten YTE:ien perusparametrit eivät ole yhteensopivia nykyisen radan perusparametrien kanssa ja kyseisten YTE:ien soveltaminen vaarantaa hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden ja jäsenvaltion rautatiejärjestelmän yhtenäisyyden. Molemmissa tapauksissa jäsenvaltion, jota asia koskee, on ilmoitettava etukäteen komissiolle poikkeusta koskevasta aikomuksestaan ja toimitettava komissiolle asiakirjat, joista käyvät ilmi ne YTE:t tai YTE:ien osat, joita se ei halua sovellettavan, sekä ne vastaavat eritelmät, joita se haluaa soveltaa. Komissio tutkii, ovatko jäsenvaltion suunnittelemat toimenpiteet perusteltuja, ja tekee asiasta päätöksen 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti; tarvittaessa annetaan sovellettavia eritelmiä koskeva suositus. III LUKU Yhteentoimivuuden osatekijät 8 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteentoimivuuden osatekijöitä - saatetaan markkinoille vain, jos ne mahdollistavat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamisen samalla kun ne ovat olennaisten vaatimusten mukaisia, - käytetään alallaan tarkoitustaan vastaavalla tavalla ja ne asennetaan ja niitä huolletaan asianmukaisesti. Nämä säännökset eivät estä kyseisten osatekijöiden saattamista markkinoille muuta käyttöä varten. 9 artikla Jäsenvaltiot eivät voi tähän direktiiviin liittyvistä syistä kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa omalla alueellaan yhteentoimivuuden osatekijöiden sellaista markkinoille saattamista, jonka tarkoituksena on näiden osatekijöiden käyttö Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä, jos nämä osatekijät ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia. Ne eivät erityisesti voi vaatia tarkastuksia, jotka on jo suoritettu osana EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen antamiseen liittyvää menettelyä. 10 artikla 1. Jäsenvaltioiden on katsottava tässä direktiivissä säädettyjen olennaisten vaatimusten mukaisiksi sellaiset yhteentoimivuuden osatekijät, joilla on liitteessä IV kuvattu EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutus. 2. Se, täyttääkö yhteentoimivuuden osatekijä sitä koskevat olennaiset vaatimukset tai onko se käyttöönsoveltuva, tarkastetaan suhteessa vastaavassa YTE:ssä vahvistettuihin edellytyksiin, joihin sisältyvät myös asiaankuuluvat eurooppalaiset eritelmät silloin kun sellaisia on annettu. 3. Eurooppalaisten eritelmien viitetiedot julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ne on mainittava vastaavassa YTE:ssä. Kun asiaankuuluvat eurooppalaiset eritelmät julkaistaan YTE:ien hyväksymisen jälkeen, ne on otettava huomioon YTE:ien tarkistamisen yhteydessä. 4. Jäsenvaltioiden on julkaistava eurooppalaisia standardeja vastaavien kansallisten standardiensa viitetiedot. 5. YTE:ien julkaisemista edeltävä aikana jäsenvaltioiden on eurooppalaisten standardien puuttuessa ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle ne standardit ja tekniset eritelmät, joita käytetään olennaisten vaatimusten soveltamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan 5 kohdan soveltamista. Ilmoitus on tehtävä 12 kuukauden kuluessa direktiivin voimaantulosta. 6. Jos eurooppalainen eritelmä ei ole vielä saatavilla, kun YTE hyväksytään, YTE:ssä on viitattava eritelmäluonnoksen pisimmälle kehitettyyn versioon, jota on noudatettava, tai tämä luonnos on sisällytettävä YTE:ään joko kokonaan tai osittain. 11 artikla Jos jäsenvaltiosta tai komissiosta vaikuttaa siltä, että eurooppalaiset eritelmät eivät täytä olennaisia vaatimuksia, kyseisten eritelmien poistamisesta osittain tai kokonaan julkaisuista, joissa ne esiintyvät, tai niiden tarkastamisesta voidaan päättää 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä maaliskuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/34/EY perustettua komiteaa on kuultu, ja kun on kyse eurooppalaisista standardeista. 12 artikla 1. Jos jäsenvaltio havaitsee, että yhteentoimivuuden osatekijä, jolle on laadittu EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutus ja joka on saatettu markkinoille, ei tarkoituksensa mukaisesti käytettynä mahdollisesti täytä olennaisia vaatimuksia, sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet osatekijän käyttöalan rajoittamiseksi, sen käytön kieltämiseksi tai sen poistamiseksi markkinoilta. Jäsenvaltion on välittömästi tiedotettava komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja ilmoitettava tähän päätökseen johtaneet syyt ja erityisesti, johtuuko vaatimustenvastaisuus - olennaisten vaatimusten noudattamatta jättämisestä, - eurooppalaisten eritelmien virheellisestä soveltamisesta, silloin kun näitä eritelmiä on pitänyt soveltaa, - eurooppalaisissa eritelmissä olevista puutteista. 2. Komissio kuulee viipymättä eri osapuolia. Jos komissio katsoo tämän kuulemisen jälkeen, että toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa asiasta välittömästi aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle sekä muille jäsenvaltioille. Jos komissio katsoo kyseisen kuulemisen jälkeen, että toimenpide ei ole perusteltu, se ilmoittaa asiasta välittömästi aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle sekä valmistajalle tai tämän yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle. Kun 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen perusteluna on eurooppalaisten eritelmien puutteellisuus, noudatetaan 11 artiklassa määriteltyä menettelyä. 3. Jos yhteentoimivuuden osatekijä, jolle on laadittu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, osoittautuu vaatimustenvastaiseksi, toimivaltaisen jäsenvaltion on ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin vakuutuksen laatijaa vastaan ja tiedotettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 4. Komissio varmistaa, että jäsenvaltiot saavat tiedon tämän menettelyn etenemisestä ja sen tuloksista. 13 artikla 1. Laatiessaan yhteentoimivuuden osatekijän EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on noudatettava kyseistä osatekijää koskevan YTE:n määräyksiä. 2. Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnin suorittaa ilmoitettu laitos, jolle valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja esittää asiaa koskevan pyynnön. 3. Jos yhteentoimivuuden osatekijöistä on annettu muita näkökohtia koskevia yhteisön direktiivejä, EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutus ilmaisee tässä tapauksessa, että yhteentoimivuuden osatekijä täyttää myös näiden muiden direktiivien vaatimukset. 4. Jos valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja eivät täytä 1, 2 ja 3 kohdassa esitettyjä velvoitteita, nämä velvoitteet koskevat ketä tahansa henkilöä, joka saattaa markkinoille yhteentoimivuuden osatekijän. Tässä direktiivissä säädetyt velvoitteet koskevat myös eri alkuperää olevien yhteentoimivuuden osatekijöiden tai niiden osien kokoajaa tai valmistajaa, joka valmistaa yhteentoimivuuden osatekijöitä omaan käyttöönsä. 5. Rajoittamatta 12 artiklan säännösten soveltamista: a) aina kun jäsenvaltio havaitsee, että EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus on laadittu epäasianmukaisesti, valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja on velvollinen saattamaan yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaiseksi ja lopettamaan rikkomisen jäsenvaltion määrittämien edellytysten mukaisesti, b) jos yhteentoimivuuden osatekijää ei saateta vaatimustenmukaiseksi, jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet kyseisen yhteentoimivuuden osatekijän markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai varmistettava sen poistaminen markkinoilta 12 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. IV LUKU Osajärjestelmät 14 artikla 1. Kukin jäsenvaltio myöntää käyttöönottoluvan sen omalla alueella sijaitseville tai sen alueelle sijoittautuneiden rautatieyhtiöiden käyttämille Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakenteellisille osajärjestelmille. Tässä tarkoituksessa jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseiset osajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön vain jos ne on suunniteltu, rakennettu ja asennettu tavalla, joka ei vaaranna niitä koskevien olennaisten vaatimusten täyttämistä, kun ne yhdistetään Euroopan laajuiseen tavanomaiseen rautatiejärjestelmään. 2. Kunkin jäsenvaltion on tarkastettava käyttöönoton yhteydessä ja tämän jälkeen säännöllisesti, että näitä osajärjestelmiä käytetään ja ylläpidetään niitä koskevien olennaisten vaatimusten mukaisesti. 15 artikla Jäsenvaltiot eivät voi tähän direktiiviin liittyvistä syistä kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa omalla alueellaan sellaisten Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakenteellisten osajärjestelmien valmistamista, käyttöönottoa ja käyttöä, jotka täyttävät olennaiset vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19 artiklan säännösten soveltamista. Ne eivät erityisesti voi vaatia tarkastuksia, jotka on jo suoritettu osana EY-tarkastusvakuutuksen antamiseen liittyvää menettelyä. 16 artikla 1. Jäsenvaltioiden on katsottava yhteentoimiviksi ja olennaisten vaatimusten mukaisiksi sellaiset Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakenteelliset osajärjestelmät, joilla on EY-tarkastusvakuutus. 2. Se, onko Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakenteellinen osajärjestelmä olennaisten vaatimusten mukaisesti yhteentoimiva, tarkastetaan suhteessa YTE:iin, jos sellaisia on laadittu. 3. YTE:ien julkaisemista edeltävä aikana jäsenvaltioiden on toimitettava kunkin osajärjestelmän osalta toisille jäsenvaltioille ja komissiolle luettelo teknisistä säännöistä, joita käytetään olennaisten vaatimusten soveltamiseksi. Ilmoitus on tehtävä 12 kuukauden kuluessa direktiivin voimaantulosta. 17 artikla Jos käy ilmi, etteivät YTE:t täysin vastaa olennaisia vaatimuksia, asia voidaan jäsenvaltion pyynnöstä tai komission aloitteesta antaa 21 artiklassa tarkoitetun komitean käsiteltäväksi. 18 artikla 1. EY-tarkatusvakuutuksen laatimiseksi hankintayksikkö tai sen edustaja teettää EY-tarkastuksen tätä tarkoitusta varten valitsemallaan ilmoitetulla laitoksella. 2. Osajärjestelmän EY-tarkastuksesta vastaavan ilmoitetun laitoksen tehtävä alkaa suunnitteluvaiheessa ja kattaa koko rakennusajan aina osajärjestelmän käyttöönottoa edeltävään luovutukseen saakka. Tehtävä kattaa myös sen tarkastamisen, että kyseinen osajärjestelmä on yhdenmukainen sen järjestelmän kanssa, jonka osaksi se liitetään. 3. Ilmoitettu laitos vastaa EY-tarkastusvakuutuksen mukana seuraavien teknisten asiakirjojen laatimisesta. Näihin asiakirjoihin on sisällyttävä kaikki tarpeelliset osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat sekä tarvittaessa kaikki asiakirjat, jotka osoittavat, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat vaatimustenmukaisia. Niistä on myös käytävä ilmi kaikki tekijät, jotka liittyvät käyttöolosuhteisiin ja -rajoituksiin sekä kunnossapitoa, jatkuvaa tai määräaikaista tarkkailua, säätöjä ja huoltoa koskeviin ohjeisiin. 19 artikla 1. Jos jäsenvaltio havaitsee, että rakenteellinen osajärjestelmä, jolle on laadittu EY-tarkastusvakuutus ja siihen liittyvät tekniset asiakirjat, ei kaikilta osin vastaa tämän direktiivin säännöksiä eikä erityisesti olennaisia vaatimuksia, jäsenvaltio voi pyytää lisätarkastuksen suorittamista. 2. Pyynnön esittänyt jäsenvaltio ilmoittaa pyydetyistä lisätarkastuksista välittömästi komissiolle esittäen samalla pyynnön perustelut. Komissio käynnistää viipymättä 21artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. V LUKU Ilmoitetut laitokset 20 artikla 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 13 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn sekä 18 artiklassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn suorittamisesta vastaavat laitokset sekä kunkin laitoksen tehtäväalue. Komissio antaa ilmoitetuille laitoksille tunnusnumerot. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelon näistä laitoksista ja niiden tunnusnumeroista ja tehtäväalueista ja huolehtii luettelon pitämisestä ajan tasalla. 2. Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä VII esitettyjä perusteita arvioidessaan ilmoitettavia laitoksia. Laitokset, jotka täyttävät sovellettavissa eurooppalaisissa standardeissa vahvistetut arviointiperusteet, on katsottava edellä tarkoitetut vaatimukset täyttäviksi. 3. Jäsenvaltion on peruttava hyväksyntä laitokselta, joka ei enää täytä liitteessä VII esitettyjä arviointiperusteita. Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 4. Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, ettei jonkin toisen jäsenvaltion ilmoittama laitos täytä asianmukaisia perusteita, asia annetaan 21 artiklassa tarkoitetun komitean käsiteltäväksi, ja se antaa asiasta lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa; komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa kyseessä olevalle jäsenvaltiolle kaikki muutokset, jotka ovat välttämättömiä, jotta ilmoitettu laitos voisi säilyttää sille myönnetyn aseman. 5. Ilmoitettujen laitosten koordinointi toteutetaan tarvittaessa 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. VI LUKU Komitea ja työohjelma 21 artikla 1. Komissiota avustaa Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustettu sääntelykomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja (jäljempänä 'komitea'). 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä kyseisen päätöksen 8 artiklan säännösten mukaisesti. 3. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta. 4. Komitea voi tämän direktiivin voimaantulon jälkeen käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen liittyviä kysymyksiä. Komitea voi myös ehdottaa toimenpiteitä, joiden avulla pyritään varmistamaan Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän ja kolmansien maiden rautatiejärjestelmien yhteentoimivuus. 5. Komitea voi tarvittaessa perustaa työryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä suorittamisessa esimerkiksi ilmoitettujen laitosten koordinoinnin varmistamiseksi. 22 artikla 1. Komitea laatii työohjelman, jossa otetaan huomioon YTE:ien laatimisen tärkeysjärjestys sekä komitean tehtäviin liittyvät ensisijaiset näkökohdat. Komissio vahvistaa työohjelman 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 2. Yhteisen edustuselimen kuulemisen jälkeen vahvistetaan YTE:ien laatimisen tärkeysjärjestys, joka voidaan tehdä esimerkiksi osajärjestelmien tai osajärjestelmien osien, ratojen tai liikkuvan kaluston luokkien tai verkon solmukohtien mukaan. Tärkeysjärjestys määritellään vertaamalla kunkin YTE:n odotettavissa olevia hyötyjä sen arvioituihin kustannuksiin. Seuraavia näkökohtia on pidettävä ensisijaisina ensimmäisessä työohjelmassa: liikenteen ohjaus ja valvonta ja opasteet/merkinanto; tavaraliikenteen telemaattiset sovelluksen; käyttötoiminta ja liikenteen hallinta (mukaan lukien henkilöstön pätevyys); meluhaitat sekä liikkuva kalusto. 3. Ensimmäiseen työohjelmaan on erityisesti sisällyttävä seuraavat vaiheet: a) yhteisen edustuselimen nimeäminen, b) osajärjestelmien luetteloon (liite II) perustuvan tavanomaisen rautatiejärjestelmän edustavan rakenteen kehittäminen yhteisen edustuselimen laatiman luonnoksen pohjalta YTE:ien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Rakenteeseen on sisällyttävä erityisesti tämän järjestelmän eri osatekijät ja niiden väliset liitännät; se toimii viitekehyksenä rajattaessa kunkin YTE:n soveltamisalaa, c) YTE:ien laatimisessa käytettävän mallirakenteen vahvistaminen, d) menettelytapojen vahvistaminen YTE:issä esitettyjen ratkaisujen kustannus-hyötyanalyysiä varten, e) YTE:ien laatimiseksi tarvittavien valtuuksien vahvistaminen, f) kutakin YTE:ää vastaavien perusparametrien vahvistaminen, g) standardointiohjelmia koskevien luonnosten hyväksyminen, h) tämän direktiivin voimaantulon ja YTE:ien julkaisemisen välisen siirtymäkauden hallinnointi. VII LUKU Loppusäännökset 23 artikla Kaikki tätä direktiiviä sovellettaessa tehdyt päätökset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmien tarkastamista, samoin kuin 11, 12, 17 ja 19 artiklan mukaisesti tehdyt päätökset on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava viipymättä sille, jota asia koskee, ja samalla on ilmoitettava kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle. 24 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahdeksantoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Julkaistujen YTE:ien puuttuminen ei missään tapauksessa oikeuta ylittämään tätä määräaikaa. 2. Jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 25 artikla Komission on annettava joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden alalla saavutetusta edistymisestä. Tätä tarkoitusta varten yhteinen edustuselin kehittää ja pitää säännöllisesti ajan tasalla välineen, jonka avulla voidaan jäsenvaltion tai komission pyynnöstä laatia Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tulostaulu, jossa esitetään järjestelmän kunkin osan (verkkoon kuuluvat radat ja solmukohdat, liikkuvan kaluston kannat) tärkeimmät ominaispiirteet (esimerkiksi perusparametrit) ja niiden vaatimustenmukaisuus suhteessa YTE:issä vahvistettuihin ominaispiirteisiin. 26 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 27 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I EUROOPAN LAAJUINEN TAVANOMAINEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ Infrastruktuurit Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuurilla tarkoitetaan yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY määriteltyyn Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvia ratoja sekä ratoja, jotka on mainittu saatettaessa tämä päätös ajan tasalle kyseisten suuntaviivojen 21 artiklassa tarkoitetun tarkistamisen johdosta. Tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä verkko voidaan jakaa seuraaviin luokkiin: - pitkän matkan henkilöliikenteeseen tarkoitetut radat - sekaliikenteeseen tarkoitetut radat (matkustajat, rahti) - erityisesti tavaraliikennettä varten suunnitellut tai parannetut radat (rahtiliikenteen valtaväylät) - alueelliseen liikenteeseen tarkoitetut radat - henkilöliikenteen solmukohdat - rahtiliikenteen solmukohdat - edellä mainittujen osien väliset liittymäradat. Liikkuva kalusto Liikkuvalla kalustolla tarkoitetaan kaikkea kalustoa, joka pystyy liikkumaan koko Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatieverkossa tai jossain sen osassa, mukaan lukien seuraava kalusto: - lämpö- tai sähkömoottorilla varustetut moottorijunat - lämpö- tai sähkömoottorilla varustetut vetoyksiköt - matkustajavaunut - tavaravaunut. Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhtenäisyys Euroopan rautatieliikenteen laatu edellyttää muun muassa erittäin suurta yhdenmukaisuutta infrastruktuurin (laajasti ymmärrettynä, eli käsittäen kaikkien kyseessä olevien osajärjestelmien kiinteät osat) ja liikkuvan kaluston (mukaan lukien kaikkien kyseessä olevien osajärjestelmien liikkuvat osat) ominaispiirteiden välillä. Tästä yhdenmukaisuudesta riippuu suoritustaso, turvallisuus sekä palvelujen laatu ja kustannukset. LIITE II OSAJÄRJESTELMÄT 1. Luettelo osajärjestelmistä Tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä voidaan jakaa osajärjestelmiin seuraavasti: a) joko rakenteellisin perustein: - infrastruktuurit - energia - liikenteen ohjaus ja valvonta ja opasteet/merkinanto - käyttötoiminta ja liikenteen hallinta - henkilö- ja rahtiliikenteen telemaattiset sovellukset - liikkuva kalusto b) tai toiminnallisin perustein: - huolto. 2. Osajärjestelmien kuvaus Yhteinen edustuselin esittää kutakin osajärjestelmää tai osajärjestelmän osaa koskevien YTE:ien laatimisen yhteydessä luettelon yhteentoimivuuteen liittyvistä osatekijöistä ja näkökohdista. Osajärjestelmiin sisältyvät erityisesti seuraavat näkökohdat tai osatekijät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näiden näkökohtien tai yhteentoimivuuden osatekijöiden määrittämistä tai sitä järjestystä, jossa osajärjestelmistä laaditaan YTE:iä: 2.1. Infrastruktuuri: Raiteet, vaihteet, tekniset rakenteet (sillat, tunnelit jne.), asemien perusrakenteet (laiturit, kulkuyhteydet jne.) sekä turva- ja suojalaitteet. 2.2. Energia: Sähköistämisjärjestelmä, ilmaratoihin liittyvät laitteet ja sähkönottolaitteet. 2.3. Liikenteen ohjaus ja valvonta ja opasteet/merkinanto: Kaikki laitteet, joita tarvitaan varmistamaan verkossa luvallisesti liikkuvien junien turvallisuus, ohjaus ja valvonta. 2.4. Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta: Menettelyt ja niihin liittyvät laitteet, joiden avulla voidaan varmistaa erilaisten rakenteellisten osajärjestelmien yhdenmukainen käyttö sekä niiden tavanomaisen toiminnan että vajaatoiminnan aikana, mukaan lukien erityisesti junien ohjaus ja liikenteen suunnittelu ja hallinta. 2.5. Telemaattiset sovellukset: Tämä osajärjestelmä koostuu kahdesta osasta: - henkilöliikenteen sovellukset, mukaan lukien matkustajille suunnatut tietojärjestelmät ennen matkaa ja sen aikana, varausjärjestelmät, maksujärjestelmät, matkatavaroiden käsittely sekä yhteyksien järjestäminen junien välillä ja muiden liikennemuotojen kanssa - rahtiliikenteen sovellukset, mukaan lukien tietojärjestelmät (tavaroiden ja junien ajantasainen seuranta), lajittelu- ja jakelujärjestelmät, varaus-, maksu- ja laskutusjärjestelmät, yhteyksien järjestäminen muiden liikennemuotojen kanssa sekä saateasiakirjojen tuottaminen sähköisessä muodossa. 2.6. Liikkuva kalusto Rakenteet, junien kaikkien laitteiden ohjaus- ja valvontajärjestelmä, vetolaitteet, energian muuntolaitteet, jarrulaitteet, kytkinlaitteet, pyörästölaitteet (telit, akselit) ja jousitus, ovet, ihmisen ja koneen väliset rajapinnat (kuljettaja, junahenkilökunta, matkustajat) passiiviset ja aktiiviset turvalaitteet sekä matkustajien ja junahenkilökunnan terveyttä turvaavat laitteet. 2.7. Huolto Menettelyt, niihin liittyvät välineet, huoltotyön logistiset laitteistot sekä varastot, jotka mahdollistavat pakollisten korjaavien tai ennaltaehkäisevien huoltotoimien toteuttamisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja tarvittavan suorituskyvyn takaamiseksi. LIITE III OLENNAISET VAATIMUKSET 1. Yleiset vaatimukset 1.1. Turvallisuus 1.1.1 Turvallisuuden kannalta olennaisten komponenttien ja erityisesti junien liikkumiseen liittyvien laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvallisuustaso, joka vastaa verkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vajaatoimintatilanteissa. 1.1.2 Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien parametrien on oltava sellaisten kulun vakautta koskevien perusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella. 1.1.3 Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvia seurauksia on rajoitettava asianmukaisilla keinoilla. 1.1.4 Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa voidaan rajoittaa tulen ja savun syntymistä ja leviämistä sekä niiden vaikutuksia. 1.1.5 Käyttäjien käsiteltäviksi tarkoitetut laitteet on suunniteltava siten, ettei heille aiheudu vaaraa, jos he käyttävät näitä laitteita ennakoitavissa olevalla tavalla ohjeiden vastaisesti. 1.2. Luotettavuus ja käyttökunto Junien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissa olosuhteissa. 1.3. Terveys 1.3.1 Materiaaleja, jotka voivat käyttötavastaan johtuen vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa. 1.3.2 Materiaalit on valittava ja niitä on käytettävä siten, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa. 1.4. Ympäristönsuojelu 1.4.1 Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän toteuttamisen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava huomioon jo järjestelmää suunniteltaessa voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti. 1.4.2 Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa. 1.4.3 Liikkuva kalusto ja energiansyöttöjärjestelmät on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne ovat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan yhteensopivia sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa. 1.4.4 Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käytössä on noudatettava säädettyjä melutasoja. 1.4.5 Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttö ei saa aiheuttaa maaperässä sen tasoista värähtelyä, että se tavallisessa kunnossa häiritsee liikaa infrastruktuurin lähellä suoritettavia toimintoja ja radan ympäristöä. 1.5. Tekninen yhteensopivuus Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä liikkuvien junien ominaisuuksien kanssa. Jos näiden ominaisuuksien noudattaminen osoittautuu vaikeaksi verkon tietyissä osissa, voidaan toteuttaa väliaikaisia ratkaisuja, joiden avulla taataan yhteensopivuus tulevaisuudessa. 2. Kunkin osajärjestelmän erityisvaatimukset 2.1. Infrastruktuurit 2.1.1 Turvallisuus On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, jotta estetään pääsy tai asiaton tunkeutuminen laitteistoihin. On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin ihmisille aiheutuvan vaaraan rajoittamiseksi erityisesti junien kulkiessa asemien läpi. Infrastruktuurit, joihin yleisöllä on pääsy, on suunniteltava ja toteutettava siten, että rajoitetaan ihmisille aiheutuvia turvallisuusriskejä (infrastruktuurien vakavuus, tulipalot, pääsytiet, evakuointi, laiturit jne.). On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi. 2.2. Energia 2.2.1 Turvallisuus Energiansyöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa junien eikä ihmisten (käyttäjät, käyttöhenkilökunta, ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta. 2.2.2 Ympäristönsuojelu Energiansyöttölaitteiden toiminnasta aiheutuvien ympäristöhaittojen on pysyttävä määritellyissä rajoissa. 2.2.3 Tekninen yhteensopivuus Sähkö- tai lämpöenergian syöttöjärjestelmien on - mahdollistettava se, että junat saavuttavat määritellyt suoritustasot, - sähkön osalta sovittava yhteen juniin asennettujen virranottolaitteiden kanssa. 2.3. Liikenteen ohjaus ja valvonta ja opasteet/merkinanto 2.3.1 Turvallisuus Käytettyjen ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden ja niiden toiminnan on mahdollistettava junaliikenne, jonka turvallisuustaso vastaa verkolle asetettuja tavoitteita. 2.3.2 Tekninen yhteensopivuus Kaikki uudet infrastruktuurit ja kaikki uusi liikkuva kalusto, joka on rakennettu tai kehitetty yhteensopivien ohjaus-, valvonta- ja opastejärjestelmien käyttöönoton jälkeen, on mukautettava näiden järjestelmien käyttöön. Junien ohjaamoihin asennettujen ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden on mahdollistettava tavanomainen käyttötoiminta Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä. 2.4. Liikkuva kalusto 2.4.1 Turvallisuus Liikkuvan kaluston ja vaunujen välisten liitosten rakenteet on suunniteltava siten, että matkustaja- ja ohjaamotilat ovat suojattuja, jos junat törmäävät tai suistuvat raiteilta. Sähkölaitteet eivät saa vaarantaa ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden toimintavarmuutta. Jarrutustekniikoiden ja -tehojen on oltava yhteensopivia raiteiden, teknisten rakenteiden ja opastejärjestelmien kanssa. On ryhdyttävä toimenpiteisiin pääsyn estämiseksi jännitteisiin laitteisiin, jotta ihmisten turvallisuus ei vaarantuisi. Vaaratilanteita varten on oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen. Ovissa on oltava matkustajien turvallisuuden takaava sulkemis- ja avausjärjestelmä. Käytössä on oltava hätäuloskäyntejä, ja ne on merkittävä. On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi. Junissa on oltava riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde. Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla junahenkilökunta ja valvontakeskus voivat välittää viestejä matkustajille. 2.4.2 Luotettavuus ja käyttökunto Elintärkeät ajo-, veto- ja jarrutuslaitteet sekä ohjaus- ja valvontalaitteet on suunniteltava siten, että määritellyssä vajaatoimintatilanteessa juna voi jatkaa matkaansa ilman, että siitä on haittaa käyttöön jääville laitteille. 2.4.3 Tekninen yhteensopivuus Sähkölaitteiden on oltava yhteensopivia ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden toiminnan kanssa. Jos vetovoima tuotetaan sähköllä, virranottolaitteiden on oltava sellaisia, että junat voivat kulkea Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän energiansyöttöjärjestelmän avulla. Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on oltava sellaisia, että se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä tullaan käyttämään. 2.5. Huolto 2.5.1 Terveys Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa vaarantaa ihmisten terveyttä. 2.5.2 Ympäristönsuojelu Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä haittatasoja. 2.5.3 Tekninen yhteensopivuus Tavanomaisessa liikkuvassa kalustossa käytettävien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan suorittaa turvallisuuteen, terveyteen ja mukavuuteen liittyvät toimet kaikelle kalustolle, joita varten ne on suunniteltu. 2.6. Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta 2.6.1 Turvallisuus Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajilla ja junien ja valvontakeskusten henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen käyttö. Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean turvallisuustason. 2.6.2 Luotettavuus ja käyttökunto Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean luotettavuus- ja käyttötason. 2.6.3 Tekninen yhteensopivuus Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajilla, junahenkilökunnalla ja liikenteen hallinnasta vastaavalla henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tehokas käyttö. 2.7. Henkilö- ja rahtiliikenteen telemaattiset sovellukset 2.7.1 Tekninen yhteensopivuus Telemaattisten sovellusten olennaiset vaatimukset, joilla taataan palvelujen vähimmäislaatu matkustajille ja tavaraliikenteen asiakkaille, koskevat erityisesti teknistä yhteensopivuutta. Näiden sovellusten osalta on varmistettava, että - tiedostot, ohjelmat ja tiedonsiirtokäytännöt suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä - tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla. 2.7.2 Luotettavuus ja käyttökunto Näiden tiedostojen, ohjelmien ja tiedonsiirtokäytäntöjen käyttö-, hallinta-, päivitys- ja ylläpitotapojen on taattava näiden järjestelmien tehokkuus ja palvelujen laatu. 2.7.3 Terveys Näiden järjestelmien käyttäjäliittymissä on noudatettava ergonomiaa ja terveyden suojelua koskevia vähimmäissääntöjä. LIITE IV YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUS JA KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUS 1. Yhteentoimivuuden osatekijät EY-vakuutusta sovelletaan edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yhteentoimivuuden osatekijöihin, jotka liittyvät Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen. Yhteentoimivuuden osatekijöitä voivat olla: 1.1. Monikäyttöiset osatekijät Osatekijät, jotka eivät liity ainoastaan rautatiejärjestelmään ja joita voidaan käyttää sellaisinaan muilla aloilla. 1.2. Monikäyttöiset osatekijät, joilla on erityisominaisuuksia Osatekijät, jotka eivät sellaisinaan liity erityisesti rautatiejärjestelmään, mutta joilta vaaditaan erityistä suorituskykyä rautateillä käytettäessä. 1.3. Erityistekijät Osatekijät, jotka liittyvät erityisesti rautatiesovelluksiin. 2. Soveltamisala EY-vakuutus koskee - ilmoitetun laitoksen (ilmoitettujen laitosten) suorittamaa arviointia siitä, onko yhteentoimivuuden osatekijä sellaisenaan, erillään arvioituna, niiden teknisten eritelmien vaatimusten mukainen, jotka sen on täytettävä, - tai ilmoitetun laitoksen (ilmoitettujen laitosten) suorittamaa arviointia/tarkastelua siitä, soveltuuko yhteentoimivuuden osatekijä käyttöönsä, kun sitä arvioidaan rautatieympäristössä - erityisesti siinä tapauksessa, että sillä on liitäntöjä muihin osatekijöihin - ja kun arviointi tehdään suhteessa erityisesti toiminnallisiin teknisiin eritelmiin, jotka on tarkastettava. Ilmoitetun laitoksen suunnittelu- ja tuotantovaiheessa käyttämissä arviointimenettelyissä sovelletaan päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleita YTE:issä annettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 3. EY-vakuutuksen sisältö EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutus ja siihen liittyvät asiakirjat on päivättävä ja allekirjoitettava. Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin käyttöohjeet ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat: - viittaukset direktiiviin - valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (toiminimi ja täydellinen osoite, edustajan osalta myös valmistajan tai rakentajan toiminimi) - yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi tms.) - vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen laatimisessa noudatettu menettely (13 artikla) - kaikki asian kannalta merkitykselliset kuvaukset, jotka yhteentoimivuuden osatekijä täyttää, ja erityisesti käyttöedellytykset - vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (ilmoitettujen laitosten) nimi ja osoite sekä tarkastustodistuksen päivämäärä ja tarvittaessa todistuksen voimassaoloaika ja voimassaoloa koskevat ehdot - tarvittaessa viittaus eurooppalaisiin eritelmiin - sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan puolesta. LIITE V OSAJÄRJESTELMIEN TARKASTUSVAKUUTUS EY-tarkastusvakuutus ja siihen liittyvät asiakirjat on päivättävä ja allekirjoitettava. Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen tiedosto ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat: - viittaukset direktiiviin - hankintayksikön tai sen yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (toiminimi ja täydellinen osoite, edustajan osalta myös hankintayksikön toiminimi) - lyhyt kuvaus osajärjestelmästä - edellä 18 artiklassa tarkoitetun EY-tarkastuksen suorittaneen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite - viittaukset teknisiin asiakirjoihin - kaikki asian kannalta merkitykselliset väliaikaiset tai lopulliset määräykset, joita osajärjestelmässä on noudatettava, tarvittaessa erityisesti käyttörajoitukset tai -ehdot - EY-vakuutuksen voimassaoloaika, jos vakuutus on väliaikainen - allekirjoittajan henkilöllisyys. LIITE VI OSAJÄRJESTELMIEN TARKASTUSMENETTELY 1. Johdanto EY-tarkastus on menettely, jossa ilmoitettu laitos tarkastaa ja todistaa hankintayksikön tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan pyynnöstä, että osajärjestelmä on - direktiivin säännösten mukainen - muiden perustamissopimuksen noudattamiseksi sovellettavien säännösten mukainen ja että osajärjestelmä voidaan ottaa käyttöön. 2. Vaiheet Osajärjestelmä tarkastetaan seuraavissa vaiheissa: - kokonaissuunnittelu - osajärjestelmän rakentaminen, johon sisältyvät erityisesti maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoaminen ja kokonaisuuden säätö - valmiin osajärjestelmän testaaminen. 3. Todistus EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos antaa vaatimustenmukaisuustodistuksen hankintayksikölle tai sen yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle, joka puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, johon osajärjestelmä sijoitetaan ja/tai jossa sitä käytetään. 4. tekniset asiakirjat Tarkastusvakuutukseen liittyvät tekniset asiakirjat koostuvat seuraavista osista: - infrastruktuurien osalta rakennussuunnitelmat, maaperä- ja raudoitustöiden katselmuspöytäkirjat, betonitöiden testaus- ja tarkastusselosteet - muiden osajärjestelmien osalta toteuttamista vastaavat yleissuunnitelmat ja yksityiskohtaiset suunnitelmat, sähkö- ja hydrauliset kaaviot, ohjauspiirikaaviot, tieto- ja automaatiojärjestelmien kuvaus, käyttö- ja huolto-ohjeet jne. - luettelo 3 artiklassa tarkoitetuista osajärjestelmään sisältyvistä yhteentoimivuuden osatekijöistä, - jäljennökset EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista, jotka edellä mainituilla osatekijöillä on oltava direktiivin 13 artiklan säännösten mukaisesti, sekä lisäksi tarvittaessa vastaavat laskelmat ja jäljennökset niiden testien ja tutkimusten pöytäkirjoista, joita ilmoitettu laitos on suorittanut yhteisten teknisten eritelmien perusteella - EY-tarkastuksesta vastaavan ilmoitetun laitoksen todistus siitä, että hanke on tämän direktiivin säännösten mukainen, sekä vastaavat ilmoitetun laitoksen tarkastamat laskelmat; todistuksessa täsmennetään tarvittaessa töiden aikana esitetyt varaumat, joita ei ole peruttu; todistukseen liittyvät myös ilmoitetun laitoksen laatimat kertomukset tarkastuksista, joita se on suorittanut tehtävänsä aikana 5.3 ja 5.4 kohdan mukaisesti. 5. Valvonta 5.1 EY-valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että teknisten asiakirjojen mukaiset velvoitteet täytetään osajärjestelmän toteuttamisen aikana. 5.2 Hankkeen toteutuksen tarkastamisesta vastaavalla ilmoitetulla laitoksella on oltava aina vapaa pääsy työmaille, tuotantolaitoksiin, varastoalueille ja tarvittaessa esivalmistusalueille, testauslaitoksiin ja yleensä kaikkiin paikkoihin, joihin pääsyn se voi katsoa tarpeelliseksi tehtävänsä suorittamisen kannalta. Hankintayksikön tai sen yhteisöön sijoittautuneen edustajan on toimitettava tai toimitutettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tätä tarkoitusta varten tarvittavat asiakirjat ja erityisesti toteuttamissuunnitelmat ja osajärjestelmää koskevat teknisluonteiset asiakirjat. 5.3 Hankkeen toteutuksen tarkastamisesta vastaavan ilmoitetun laitoksen on tehtävä määräajoin tarkastuksia varmistaakseen, että direktiivin säännöksiä noudatetaan. Se antaa tarkastuskertomuksen hankkeen toteutuksesta vastaaville tahoille. Ilmoitettu laitos voi vaatia, että se kutsutaan seuraamaan tiettyjä rakennustyön vaiheita. 5.4 Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä yllätystarkastuksia työmaalle tai tuotantolaitoksiin. Näiden käyntien yhteydessä se voi suorittaa täydellisiä tai osatarkastuksia. Se antaa kertomuksen käynnistä ja tarvittaessa tarkastuskertomuksen toteutuksesta vastaaville tahoille. 6. Teknisten asiakirjojen säilyttäminen Hankintayksikkö tai sen yhteisöön sijoittunut edustaja säilyttää edellä 4 kohdassa tarkoitetut täydelliset asiakirjat käyttökunnossa olevan osajärjestelmän tarkastamisesta vastaavan ilmoitetun laitoksen laatiman vaatimustenmukaisuustodistuksen tukena. Asiakirjat liitetään EY-tarkastusvakuutukseen, jonka hankintayksikkö toimittaa asianomaisen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle. Hankintayksikön on säilytettävä jäljennös asiakirjoista koko osajärjestelmän käyttöiän ajan. Asiakirjat on toimitettava muille jäsenvaltioille, jos nämä pyytävät sitä. 7. julkaiseminen Kunkin ilmoitetun laitoksen on julkaistava määräjoin aiheelliset tiedot, jotka koskevat - vastaanotettuja EY-tarkastuspyyntöjä - annettuja vaatimustenmukaisuustodistuksia - hylättyjä vaatimustenmukaisuustodistuksia. 8. Kieli Asiakirjat ja EY-tarkastusmenettelyihin liittyvä kirjeenvaihto on laadittava jollakin sen jäsenvaltion virallisista kielistä, johon hankintayksikkö tai sen edustaja on sijoittautunut, tai jollakin hankintayksikön hyväksymällä kielellä. LIITE VII VÄHIMMÄISPERUSTEET, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON OTETTAVA HUOMIOON LAITOKSIA ILMOITETTAESSA 1. Tarkastukseen liittyviä toimia suorittava laitos, sen johtaja ja henkilökunta eivät saa suoranaisesti eivätkä edustajina osallistua yhteentoimivuuden osatekijöiden tai osajärjestelmien suunnitteluun, valmistukseen, rakentamiseen, markkinoille saattamiseen tai ylläpitoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa valmistajan tai rakentajan ja laitoksen välillä. 2. Laitoksen ja sen henkilökunnan on tehtävä tarkastukseen liittyvät toimet mahdollisimman suurta ammatillista rehellisyyttä ja teknistä pätevyyttä osoittaen ja heidän on oltava riippumattomia kaikesta sellaisesta painostuksesta ja houkuttelusta, erityisesti taloudellisesta, joka voisi vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, erityisesti niiden henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joiden etuihin tarkastuksen tulokset vaikuttavat. 3. Laitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilöstö ja tarvittavat välineet, jotta se voi asianmukaisesti hoitaa tarkastusten toteuttamiseen liittyvät hallinnolliset ja tekniset tehtävät. Sillä on oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin vaadittavia laitteita. 4. Tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on oltava - hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus, - riittävät tiedot tehtäviä tarkastuksia koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus tällaisten tarkastusten suorittamisesta, - kyky laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selosteita, joilla todennetaan tarkastuksen tulokset. 5. Tarkastushenkilöstön riippumattomuus on taattava. Henkilöstön palkkaus ei saa olla riippuvainen suoritettujen tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista. 6. Laitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu valtiolle kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai jollei jäsenvaltio suorita itse näitä tarkastuksia. 7. Laitoksen henkilöstöllä on oltava salassapitovelvollisuus kaikkien niiden tietojen suhteen, joita se saa suorittaessaan tehtäviään tämän direktiivin mukaisesti tai direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säädösten nojalla (poikkeuksena tiedot sen valtion toimivaltaisille hallintoviranomaisille, jossa laitos toimii). LIITE VII YLEISSÄÄNNÖT, JOITA YHTEISEN EDUSTUSELIMEN ON NOUDATETTAVA 1. Yhteisön yleisten standardointimenettelyjen mukaisesti yhteisen edustuselimen toiminnan on oltava avointa ja sen on perustuttava yksimielisyyteen ja riippumattomuuteen yksityisistä eduista. Tätä varten kaikkiin kolmeen yhteisen edustuselimen edustamaan ryhmään - infrastruktuurien hallinnot, rautatieyhtiöt, teollisuus - kuuluvien osapuolten on voitava antaa lausuntonsa YTE:ien laatimismenettelyn aikana yhteisen edustuselimen työjärjestyksen mukaisesti ja ennen kuin yhteinen edustuselin laatii lopullisen YTE-luonnoksen. 2. Jos yhteisellä edustuselimellä ei ole tietyn YTE-luonnoksen laatimiseksi tarvittavaa asiantuntemusta, sen on ilmoitettava tästä välittömästi komissiolle. 3. Yhteinen edustuselin perustaa YTE-luonnosten laatimiseksi tarvittavia työryhmiä; näiden työryhmien on oltava rakenteeltaan joustavia ja tehokkaita. Tästä syystä asiantuntijoiden määrää on rajoitettava. Työryhmissä on oltava tasapainoisesti toisaalta infrastruktuurien hallintojen ja rautatieyhtiöiden edustajia ja toisaalta teollisuuden edustajia; myös eri kansallisuuksien on oltava asianmukaisesti edustettuina. Yhteisön ulkopuolisten maiden asiantuntijat voivat osallistua työryhmiin tarkkailijoina. 4. Kaikki direktiiviin liittyvät ongelmat, joita ei pystytä ratkaisemaan yhteisen edustuselimen työryhmissä, on tuotava välittömästi komission tietoon. 5. Komissiolla on oltava käytössään kaikki työasiakirjat, joita yhteisen edustuselimen toiminnan seuranta vaatii. 6. Yhteisen edustuselimen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden keskeisten tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi, jotka tulevat sen tietoon sen toiminnan aikana. 7. Yhteisen edustuselimen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta 21 artiklassa tarkoitetun komitean työn tulokset sekä komitean ja komission suositukset toimitetaan kaikille sen jäsenille ja kaikille työryhmiin osallistuville asiantuntijoille. RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 2. BUDJETTIKOHDAT Budjettikohtaa B 5-300 käytetään kahden YTE:n rahoittamiseen direktiivin 96/48/EY yhteydessä (liikkuva kalusto ja huolto). B 5-314: CEN:lle, CENELEC:lle ja ETSI:lle annettavat toimeksiannot yhdenmukaistettujen standardien laatimiseksi. Budjettikohtaa B 5-700 (Euroopan laajuiset verkot) kolmen YTE:n rahoittamiseen direktiivin 96/48/EY yhteydessä (infrastruktuuri, ohjaus- ja valvonta, energia). Nämä tiedot koskevat vuoden 1999 talousarvion nimikkeistöä eivätkä ne rajoita nimikkeistön mahdollista muuttamista tulevaisuudessa siten, että ehdotettuun direktiiviin liittyvien töiden määrärahat kootaan samaan budjettikohtaan. 3. OIKEUSPERUSTA EY:n perustamissopimuksen 156 artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Tavoitteena on luoda joukko pakollisia yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä (YTE) sekä yhdenmukaistettuja standardeja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden varmistamiseksi. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 2001-2010 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei sovelleta 6. MENO-/TULOLAJI Suunnitteilla on tuen antaminen yhteisrahoitukselle, johon osallistuvat myös muut julkisen ja/tai yksityisen sektorin rahoituslähteet (teollisuus, infrastruktuurien hallinnot ja rautatieyhtiöt). Yhteisön rahoitustuen osittaista tai täydellistä takaisinmaksua ei ole suunniteltu, jos toiminta onnistuu taloudellisesti. Tulotasoa ei ole tarkoitus muuttaa. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa On syytä erottaa toisistaan menot, jotka aiheutuvat yhteentoimivuuden teknisten eritelmien laatimisesta ja YTE:ien soveltamiseksi tarvittavien standardien laatimisesta. YTE:ien osalta asianmukaisessa budjettimenettelyssä olisi osoitettava tarvittavat varat kymmenen työryhmän työn koordinointiin. Työryhmät koostuvat teollisuuden ja rautatiealan (CCFE ja UIC) edustajista ja niiden tehtävänä on laatia yhteentoimivuuden tekniset eritelmät seuraaville kahdeksalle osajärjestelmälle: infrastruktuuri, energia, huolto, liikenteen ohjaus ja valvonta, liikkuva kalusto, käyttötoiminta ja liikenteen hallinta, henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset ja rahtiliikenteen telemaattiset sovellukset. Näiden lisäksi on kaksi koordinoivaa työryhmää, joista toinen käsittelee osajärjestelmien välisiä liitäntöjä ja vaatimustenmukaisuuden arviointia ja toinen koordinoi kustannus-hyötyanalyysiä. Työryhmien keskeisen työn suorittavat teollisuuden ja rautatiealan asiantuntijat. Komissio rahoittaa näiden työryhmien toimintaa. Lisäksi komissio vastaa 21 artiklassa tarkoitetun komitean kokouskustannuksista. Suurten nopeuksien rautateiden alalla yhteisön rahoitusosuus YTE:n laatimisessa on keskimäärin 400 000 euroa. Nykyinen rahoitusmuoto on kuitenkin hyvin joustamaton, eikä se sovellu tavanomaisten rautateiden alalla suunniteltuun työskentelytapaan. Lisäksi EARI aikoo muuttaa rakennetaan, jotta sen toimintakyky paranisi ja se voisi vastata nopeammin komitean pyyntöihin. Olisi järkevää, jos nykyisten työryhmien lisäksi olisi olemassa pysyvä yksikkö, jossa olisi vähintään yksi asiantuntija kutakin osajärjestelmää kohden ja joka pystyisi reagoimaan komitean pyyntöihin ja valmistelemaan työasiakirjoja tai kompromissiesityksiä. Tällä tavoin asiantuntijoiden työryhmät voisivat toimia huomattavasti tehokkaammin ja komitean esittämiin yksityiskohtaisiin pyyntöihin voitaisiin vastata nopeasti. Tämä parannus aiheuttaisi tietenkin lisäkustannuksia verrattuna yhden YTE:n keskikustannuksiin, joiksi arvioidaan 200 000 euroa. Rahoituksen osalta EARI pitää järkevämpänä, että rautatieala ja teollisuus rahoittaisivat itse asiantuntijoidensa työskentelyn eri työryhmissä ja yhteisö rahoittaisi laajemmin pysyvän yksikön toimintaa. Toinen näkökohta koskee YTE:ien lukumäärää, joka on korkeampi tavanomaisten rautateiden tapauksessa. Direktiiviehdotuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, että YTE:t voivat koskea osajärjestelmien teknisiä osia tai verkon maantieteellisiä osia, jotta palvelun laatua erityisesti heikentävät esteet voitaisiin poistaa. Joka tapauksessa jos YTE:ien kehittämistyöhön lisätään niiden YTE:ien tarkistaminen, jotka annetaan vuonna 2000 suurten nopeuksien rautateitä varten (etenkin ohjausta ja valvontaa koskevaan YTE:ään sisällytetyt ERTMS-eritelmät), sekä muut työt, kuten 24 artiklan toisessa alakohdassa tarkoitetut tehtävät, ja jos otetaan huomioon se, että tiettyjä osajärjestelmiä varten laaditaan useita YTE:iä, yhteisön rahoitusta on osoitettava vähintään 2 miljoonaa euroa vuodessa kymmenen vuoden ajan. Standardien lukumäärä määritellään kussakin YTE:ssä. YTE:n vahvistamisen jälkeen annetaan standardien laatimista koskeva toimeksianto CEN:lle, CENELEC:lle tai ETSI:lle. Arvio: 10 miljoonaa euroa (noin 200 standardia, yhden standardin kustannuksiksi arvioidaan 50 000 euroa). Joka tapauksessa nämä menot katetaan kyseisten budjettikohtien vuotuisten varojen rajoissa ilman erityisiä lisävaroja. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Edellä esitetty arvio (20 milj. euroa YTE:iin ja 10 milj. euroa standardeihin) jaetaan tasaisesti kymmenen vuoden ajanjaksolle; tässä vaiheessa on mahdotonta antaa tarkempaa arviota. 7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat selvityksistä, asiantuntijoiden kokouksista jne. aiheutuvat toimintakustannukset Kymmeneksi vuodeksi on varattava 100 000 euron vuotuinen budjetti, joka kattaa selvitykset, arvioinnit, asiantuntijoiden kokoukset, tiedottamisen ja julkaisut. 7.4 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen alustava aikataulu a) YTE:ien laatiminen (budjettikohta B 5-700 vuoden 1999 talousarviossa) YTE:ien (ja vastaavien standardien) kehittäminen on sidoksissa työohjelmaan, jonka komitea vahvistaa direktiivin 21 artiklan 6 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Jäljempänä annettu aikataulu perustuu seuraaville olettamuksille: - Direktiivi annetaan vuoden 2001 alussa ja 1 500 000 euron suuruinen ensimmäinen maksusitoumus tehdään vuoden 2001 lopussa (kaksi YTE:ää 600 000 euron kappalehintaan ja yksi YTE 300 000 euron kappalehintaan: ensimmäiset YTE:t koskevat todennäköisesti liikenteen ohjausta ja valvontaa, rahtiliikenteen telemaattisia sovelluksia ja meluongelmia). Ensimmäiset maksut tapahtuvat siten vuonna 2001. - Maksut suoritetaan kunkin YTE:n osalta kolmessa vaiheessa: 30 % ensimmäisenä vuonna (ennakkomaksu), 40 % toisena vuonna (välisuoritus) ja 30 % kolmantena vuonna (toinen välisuoritus ja loppusumma). Miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> b) Standardien laatiminen (budjettikohdat B 5-300 ja B 5-314 vuoden 1999 talousarviossa) Standardien laatiminen riippuu YTE:ien kehittämisen tahdista; tästä syystä standardeja koskeva aikataulu noudattaa samaa kehitystä kuin edellä annettu aikataulu, ja se perustuu samoille olettamuksille. Miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Standardoinnin osalta mahdollista valvontaa ja tarkastusta koskevat toimenpiteet sisältyvät puitesopimukseen, jonka komissio on tehnyt CEN:n, CENELEC:n ja ETSI:n kanssa. Komission yksiköt tarkastavat tuet sekä palvelujen ja tilattujen valmistelu-, toteutettavuus- ja arviointitutkimusten suorittamisen ennen maksusuorituksia, ottaen huomioon sopimuksista johtuvat velvoitteet sekä taloudellisuutta ja hyvää talous- ja yleishallintoa koskevat periaatteet. Petosten vastaiset toimenpiteet (valvonta, kertomusten toimittaminen jne.) sisällytetään kaikkiin komission ja maksujen vastaanottajien välillä tehtäviin sopimuksiin. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9.1 Tavoitteet Tällä hetkellä ei ole olemassa mitään junaliikennettä ja standardointia koskevia olennaisia yhteisiä säännöksiä. Toiminnan taustalla on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon luominen, sisämarkkinoiden toteuttaminen avaamalla julkiset hankinnat ja teollisuudenalan kilpailukyvyn parantaminen, ja sen tarkoituksena on rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi tarvittavien yhteisön säännösten ja yhdenmukaistettujen standardien laatiminen. Direktiiviehdotuksen kohderyhmänä ovat liikkuvuuden osalta kansalaiset ja taloudelliset toimijat ja Euroopan laajuisen rautatieverkon yhteentoimivuuden osalta hallintojen, rautatieyhtiöiden ja teollisuuden henkilöstö. 9.2 Toimenpiteen perustelut Nykyisin sovellettavat lakisääteiset ja tekniset määräykset haittaavat junien liikkumista Euroopan laajuisessa rautatieverkossa, mittakaavaetujen hyödyntämistä ja vastaavien markkinoiden avaamista. Tilanne vaikeuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamista maailmanmarkkinoilla. Se estää rautatiekomponenttien ja -kaluston Euroopan laajuisen valmistuksen ja käytön. Alan toimijoiden harjoittama vapaaehtoinen standardointi samoin kuin kansallisten säännösten vastavuoroinen tunnustaminen ei tule kysymykseen. Sääntelyä koskevan yhteisen lähestymistavan ja yhteisten perusteiden puuttuminen merkitsee sitä, että Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon ja avointen ja kilpailuun perustuvien markkinoiden luominen on mahdollista ainoastaan, jos olennaiset vaatimukset ja perusparametrit määritellään etukäteen. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Direktiivin 25 artiklaan on lisätty ylimääräinen kohta, jossa yhteistä edustuselintä pyydetään kehittämään väline, jonka avulla voidaan laatia Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tulostaulu, jossa esitetään järjestelmän kunkin osan tärkeimmät ominaispiirteet ja niiden vaatimustenmukaisuus suhteessa YTE:issä vahvistettuihin ominaispiirteisiin. Näin komitea ja komissio voivat pysyä ajan tasalla rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kehityksestä ja seurata tarkasti direktiivin täytäntöönpanoa ja vaikutuksia. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III A-OSA) 10.1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään Tarvittavien hallinnollisten voimavarojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. >TAULUKON PAIKKA> (*) Kussakin tapauksessa yksi YTE:ien ja yksi standardien kehittämisen seurantaa varten. (**) Edellä tarkoitettujen virkamiesten lisäksi yksi virkamies valmistelemaan ja koordinoimaan komitean töitä, jotka liittyvät tähän direktiiviin. 10.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> 10.3 Muiden toiminnasta aiheutuvien hallintomenojen kasvu >TAULUKON PAIKKA> Kohdassa 10 esitetyt, osastoon A-7 liittyvät menot katetaan kyseisten pääosastojen kokonaismäärärahoista. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Asiakirjan viitenumero Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Tällä hetkellä ei ole olemassa mitään junaliikennettä ja standardointia koskevia olennaisia yhteisiä säännöksiä. Toiminnan taustalla on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon luominen, sisämarkkinoiden toteuttaminen avaamalla julkiset hankinnat ja teollisuudenalan kilpailukyvyn parantaminen, ja sen tarkoituksena on rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi tarvittavien yhteisön säännösten ja yhdenmukaistettujen standardien laatiminen. Nykyisin sovellettavat lakisääteiset ja tekniset määräykset haittaavat junien liikkumista Euroopan laajuisessa rautatieverkossa, mittakaavaetujen hyödyntämistä ja vastaavien markkinoiden avaamista. Tilanne vaikeuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamista maailmanmarkkinoilla. Se estää rautatiekomponenttien ja -kaluston Euroopan laajuisen valmistuksen ja käytön. Alan toimijoiden harjoittama vapaaehtoinen standardointi samoin kuin kansallisten säännösten vastavuoroinen tunnustaminen ei tule kysymykseen. Sääntelyä koskevan yhteisen lähestymistavan ja yhteisten perusteiden puuttuminen merkitsee sitä, että Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon ja avointen ja kilpailuun perustuvien markkinoiden luominen on mahdollista ainoastaan, jos olennaiset vaatimukset ja perusparametrit määritellään etukäteen. Toiminnan kustannukset ja hyödyt selvitetään tähän direktiiviehdotukseen liittyvässä tiedonannossa. Vaikutus yritystoimintaan 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee? - Yritystoiminnan alat Rautatielaitteita ja -kalustoa valmistavat yritykset, rautatieyhtiöt, infrastruktuurien hallinnot, rakennusalan yritykset ja telemaattisia sovelluksia valmistavat yritykset. - Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus) Rautatielaitteiden ja -kaluston valmistus on keskittynyt suuriin yrityksiin, joiden on mukauduttava yhteentoimivuuden teknisiin eritelmiin. Pk-yritykset osallistuvat valmistukseen alihankkijoina. Suuryritysten ja pk-yritysten markkinaosuus kaikenlaisen rautateiden liikkuvan kaluston osalta - arvioitu arvo vuonna 1998: ? Alstom, Adtranz ja Siemens Verkehrstechnik ovat kolme suurinta toimittajaa, ja ne vastaavat 50 prosentista alan tuloista ja 37 prosentista alan työpaikoista, joiden määräksi arvioidaan 137 000 ? pk-yritysten osuus markkinoista on 20 prosenttia. - Ovatko yritykset keskittyneet yhteisön tietylle maantieteelliselle alueelle? Rautatielaitteiden ja -kaluston valmistajia on kaikkialla yhteisön alueella, mutta pääasiassa ne ovat keskittyneet Saksaan, Belgiaan, Tanskaan, Espanjaan, Ranskaan, Italiaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Ruotsiin. Infrastruktuurien hallintojen ja rautatieyritysten arvioidaan työllistävän noin 850 000 henkilöä. Työpaikat jakautuvat noin 50 yrityksen kesken (UIC, 1997). 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Valmistajat: yhteentoimivuuden teknisten eritelmien, yhdenmukaistettujen standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen soveltaminen. Hankintayksiköt: hankintasopimuksia tehtäessä on viitattava yhteentoimivuuden teknisiin eritelmiin ja yhdenmukaistettuihin standardeihin. Rautatieyhtiöt ja infrastruktuurin hallinnot: osajärjestelmien tarkastaminen yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusteella ennen olennaisten vaatimusten mukaista käyttöönottoa. Vaatimustenmukaisuusvakuutusten vastavuoroinen tunnustaminen. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset * investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen? Rautatieverkon yhteenliittäminen ja yhteentoimivuus helpottaa verkon käyttöä ja parantaa liikenteen sujuvuutta, mikä edistää uusien yritysten perustamista ja antaa nykyisille yrityksille mahdollisuuden parantaa tarjontaansa. Tämä puolestaan kasvattaa ajan mittaan rautateiden markkinaosuutta. * työllisyyteen? Yhteenliittäminen ja yhteentoimivuus edistää uusien toimipaikkojen käyttöönottoa ja pk-yritysten toiminnan kasvua ja siten myös työpaikkojen syntyä. Tämän pitäisi helpottaa palvelusektorin kehittymistä. * yritysten kilpailukykyyn? Yhteentoimivuus edistää niin suuryritysten kuin pk-yritystenkin kilpailukyvyn parantumista yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla. Yhteentoimivuus edistää erityisesti markkinoiden avautumista, mikä antaa pk-yrityksille mahdollisuuden pidemmälle menevään erikostumiseen tuotannossaan, koska ne voivat olla kaupallisessa suhteessa useisiin valmistajiin, kun ne nykyisin ovat yleensä sidoksissa vain yhteen valmistajaan. Näin ne voivat hyödyntää paremmin sarjatuotannon etuja ja parantaa myös kilpailukykyään. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms.)? YTE:ien ja standardien julkaiseminen on hyödyllistä pk-yritysten kannalta, koska niiden pääsy markkinoille helpottuu lisääntyneen avoimuuden ja markkinoiden avautumisen takia. Yksi erityistoimenpide on se, että pk-yrityksille annetaan mahdollisuus ilmaista kantansa YTE-luonnosten laatimisprosessin yhteydessä. Kuuleminen 6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet * Jäsenvaltioiden hallitusten asiantuntijat ovat olleet laajasti yksimielisiä direktiivin tarpeellisuudesta ja valitusta lähestymistavasta, erityisesti siitä, että laadittavat yhteentoimivuuden tekniset eritelmät ovat säädösten kaltaisia ja että komissio, teollisuus ja rautatieyhtiöt laativat ne yhteistyössä; asiantuntijat ovat olleet yksimielisiä myös vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. * UNIFE ja tärkeimmät rautatielaitteita ja -kalustoa valmistavat yritykset ovat ilmoittaneet kannattavansa ehdotettua direktiiviä, joka on direktiivin 96/48/EY looginen jatke. * Euroopan rautatieyhteisö CER (Community of European Railways) ja kansainvälinen rautatieliitto UIC (Union Internationale des Chemins de fer) hyväksyvät sekä direktiiviehdotuksen tarpeellisuuden että sen rakenteen. Niiden keskeisenä huolenaiheena on se, että EARI säilyy yhteisenä edustuselimenä ja että lähtökohtana pidetään nykyistä verkkoa, mikä on olennaisin ero suurten nopeuksien rautateihin verrattuna.