C 61/42

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalainen digitaalinen identiteetti”

(2022/C 61/09)

Esittelijä: Mark WEINMEISTER (DE, EPP), Hessenin osavaltion Eurooppa-asioista vastaava valtiosihteeri Viiteasiakirja: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 910/2014 muuttamisesta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen vahvistamisen osalta COM(2021) 281 final

I. MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

COM(2021) 281 final

1 artiklan 4 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

5 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Salanimien käyttö sähköisissä transaktioissa Salanimien käyttöä sähköisissä transaktioissa ei kielletä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta salanimille kansallisessa laissa annettavia oikeusvaikutuksia. Salanimien käyttö sähköisissä transaktioissa Salanimien käyttöä sähköisissä transaktioissa mukaan lukien sosiaalisessa mediassa ei kielletä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta salanimille kansallisessa laissa annettavia oikeusvaikutuksia.

Perustelu

Verkkoyhteisöpalvelut eivät saa eurooppalaiseen digitaalisen identiteetin lompakkoon vedoten kieltää salanimien käyttöä tiliä perustettaessa.

Muutosehdotus 2

COM(2021) 281 final

1 artiklan 7 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

6 a artiklan 1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Sen varmistamiseksi, että kaikilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä unionissa on turvallinen, luotettava ja saumaton pääsy rajatylittäviin julkisiin ja yksityisiin palveluihin, kunkin jäsenvaltion on annettava käyttöön eurooppalainen digitaalisen identiteetin lompakko 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Sen varmistamiseksi, että kaikilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä unionissa on turvallinen, luotettava ja saumaton pääsy rajatylittäviin julkisiin ja yksityisiin palveluihin, kunkin jäsenvaltion on annettava käyttöön eurooppalainen digitaalisen identiteetin lompakko 24 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

Perustelu

Kokemusten pohjalta on odotettavissa, että digitaalisen identiteetin lompakot tulevat olemaan tietoteknisten hyökkäysten keskeisiä kohteita. Näin arkaluonteisessa henkilötietoympäristössä laatu on tärkeämpää kuin nopeus. Määräajat direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ovat (osittain myös verkko- ja tietoturvadirektiivin säännöksistä riippuen) liian lyhyet. Pidempi siirtymäkausi on näin ollen tarpeen.

Muutosehdotus 3

COM(2021) 281 final

1 artiklan 7 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

6 a artiklan 12 kohta (uusi)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Alle 18-vuotiaat henkilöt saavat eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon käyttöönsä vain sillä edellytyksellä, että heidän henkilöllisyytensä on todennettu alaikäisestä vastuussa olevan laillisen edustajan sähköisellä henkilökortilla.

Perustelu

Eurooppalainen digitaalisen identiteetin lompakko toimii todisteena henkilöllisyydestä verkossa ja sen ulkopuolella. Alaikäisiä ei voida saattaa täysimääräisesti vastuuseen mahdollisista oikeudellisista vaikutuksista tai seurauksista.

Muutosehdotus 4

COM(2021) 281 final

1 artiklan 7 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

6 c artiklan 5 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 3 kohdassa tarkoitettujen julkisten tai yksityisten elinten nimet ja osoitteet. Komissio asettaa nämä tiedot jäsenvaltioiden saataville. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 3 kohdassa tarkoitettujen julkisten tai yksityisten elinten nimet ja osoitteet. Komissio asettaa nämä tiedot jäsenvaltioiden saataville kuuden kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulosta .

Perustelu

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 910/2014 6 c artiklan 5 kohtaa, koska on aiheellista säätää kyseisten tietojen ilmoittamisen määräajasta.

Muutosehdotus 5

COM(2021) 281 final

1 artiklan 9 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

7 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus – – 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta – –. – – 24 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta – –.

Perustelu

Kokemusten pohjalta on odotettavissa, että digitaalisen identiteetin lompakot tulevat olemaan tietoteknisten hyökkäysten keskeisiä kohteita. Näin arkaluonteisessa henkilötietoympäristössä laatu on tärkeämpää kuin nopeus. Määräajat direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ovat (osittain myös verkko- ja tietoturvadirektiivin säännöksistä riippuen) liian lyhyet. Pidempi siirtymäkausi on näin ollen tarpeen.

Muutosehdotus 6

COM(2021) 281 final

1 artiklan 11 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

10 a artiklan 4 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä vastaavat tarkistukset 6 d artiklassa tarkoitettuun luetteloon ilman aiheetonta viivytystä. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä vastaavat tarkistukset 6 d artiklassa tarkoitettuun luetteloon ilman aiheetonta viivytystä ja asettaa kyseiset muutokset saataville erillisessä luettelossa .

Perustelu

Selkeän luettelon (sulkulistan) tarkoituksena on tehdä käytöstä vaivattomampaa.

Muutosehdotus 7

COM(2021) 281 final

1 artiklan 12 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

11 a artiklan 4 kohta (uusi)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäsenvaltioiden on varmistettava yksilöivän tunnistamisen keinoin, ettei yhdellekään kansalaiselle myönnetä kahta tai useampaa eurooppalaista digitaalisen identiteetin lompakkoa sen perusteella, että heillä on useita kansalaisuuksia tai asuinpaikkoja eri jäsenvaltioissa.

Perustelu

Olisi varmistettava, että kansalaiset, joilla on useita kansalaisuuksia ja/tai asuinpaikkoja EU:n eri jäsenvaltioissa, saavat vain yhden eurooppalaisen digitaalisen identiteetin lompakon.

Muutosehdotus 8

COM(2021) 281 final

1 artiklan 14 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

12 a artiklan 3 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetun julkisen tai yksityisen tahon nimi ja osoite. Komissio asettaa nämä tiedot jäsenvaltioiden saataville. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetun julkisen tai yksityisen tahon nimi ja osoite. Komissio asettaa nämä tiedot jäsenvaltioiden saataville kuuden kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulosta .

Perustelu

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 a artiklan 3 kohtaa, koska on aiheellista säätää kyseisten tietojen ilmoittamisen määräajasta.

Muutosehdotus 9

COM(2021) 281 final

1 artiklan 29 kohta

Asetus (EU) N:o 910/2014

30 artiklan 3 a kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sertifiointi on voimassa viisi vuotta edellyttäen, että haavoittuvuuksia arvioidaan säännöllisesti kahden vuoden välein. Jos haavoittuvuuksia havaitaan eikä niitä korjata, sertifiointi peruutetaan. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sertifiointi on voimassa viisi vuotta edellyttäen, että haavoittuvuuksia arvioidaan säännöllisesti kahden vuoden välein. Jos haavoittuvuuksia havaitaan eikä niitä korjata, sertifiointi peruutetaan. Uusi sertifiointi on mahdollista aikaisintaan kahden vuoden odotusajan ja uuden haavoittuvuuksien arvioinnin jälkeen.

Perustelu

Odotusajan asettaminen uuden sertifioinnin edellytykseksi olisi järkevää, koska haavoittuvuuksien korjaamisen olisi edelleen oltava mahdollista, tarvittaessa perustavanlaatuisten teknisten uudelleenjärjestelyjen myötä.

II. POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

1. kannattaa ajatusta eurooppalaisesta digitaalisen identiteetin lompakosta. Tarkoituksena on, että kansalaiset voivat tämän digitaalisen lompakon avulla tunnistautua myös mobiililaitteilla ja siten käyttää julkishallinnon verkkopalveluja, vaihtaa digitaalisia asiakirjoja tai todistaa vain tietyn henkilökohtaisen ominaisuuden, kuten iän. Tämä on mahdollista paljastamatta heidän henkilöllisyyttään tai muita henkilötietojaan.

2. suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotuksiin luoda eurooppalainen digitaalinen identiteetti ja myös kattavampi eurooppalainen digitaalisen identiteetin lompakko (EUid-lompakko) sekä muuttaa sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annettua asetusta (eIDAS-asetus) tarvittavalla tavalla. EUid-lompakko ei rajoitu pelkästään henkilötietoihin suppeassa mielessä (EUid), vaan sen on tarkoitus sisältää myös muita (virallisiakin) sähköisessä muodossa olevia asiakirjoja, kuten ajokortit tai tutkintotodistukset.

3. kannattaa Euroopan komission tavoitetta kehittää eIDAS-asetusta markkinavaatimusten muuttuessa myös elinkeinoelämän käyttöä varten, samalla kun jatketaan olemassa olevien kansallisten ilmoitettujen tunnistamismenetelmien käyttöä. Turvalliset sähköisen tunnistamisen menetelmät ovat erityisen tärkeitä hallinnollisten menettelyjen digitalisoinnin kannalta.

4. kehottaa sisällyttämään eurooppalaista digitaalista identiteettiä koskevaan Euroopan komission ehdotukseen selkeät tietosuojasäännökset, joiden olisi oltava yleisessä tietosuoja-asetuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisia erityisesti datatalouden, tietosuojan ja asianmukaisten perustelujen osalta, ja lisäksi varmistamaan, että käyttäjät voivat valvoa, mitä tietoja he haluavat jakaa ja kenen kanssa.

5. pitää EUid-lompakkoa sen yleisen käytettävyyden ja erityisesti mobiilikäytön ansiosta välineenä, jonka on tarkoitus helpottaa yhteiskunnallista osallistumista. EU:n laajuisen käytön ansiosta siitä voi tulla osa kaikkien unionin kansalaisten tiedostamaa ja yksilöllisesti kokemaa eurooppalaista identiteettiä.

Kansalaisten saama hyöty

6. pitää EUid-lompakkoa erinomaisena mahdollisuutena iskostaa kansalaisten mieliin EU-identiteetti, joka on konkreettisesti havaittavissa ja hyödynnettävissä myös sisämarkkinoilla. EUid-lompakolla luodaan kaikkia osapuolia selkeästi yhdistävä tunnistautumisväline, jonka symbolinen merkitys ulottuu paljon pelkkää teknistä hyötyä laajemmalle.

7. toteaa, että EUid-lompakko on pohjimmiltaan mobiilikäyttöön tarkoitettu teknologia, joka säilyttää toiminnallisen käytettävyytensä myös nykyisten laitteiden (älypuhelimet tai kellot) kehittyessä. Uusilla laitetyypeillä, kuten digitaalisilla laseilla (esim. lisätyn todellisuuden lasit tai digitaaliset avatarit), tai vastaavilla päivittäiseen käyttöön tarkoitetuilla digilaitteilla, olisi voitava käyttää EUid-lompakkoa asianmukaisen (tarvittaessa optisen) rajapinnan kautta.

8. suosittelee tätä taustaa vasten, että eurooppalaisen digitaalisen identiteetin ja EUid-lompakon kehittämisen ja laatimisen olisi perustuttava sellaisten palvelujen tarjontaan, jotka voivat luoda todellista rajatylittävää lisäarvoa kansalaisille.

9. korostaa, että kaikkien käyttäjien itsemääräämisoikeus ja syrjimättömyys on taattava, ja suosittelee siksi, että tiedonannossa tehtäisiin selväksi, ettei luonnollisia henkilöitä saa heille tarjottavien palvelujen yhteydessä välillisesti pakottaa EUid-lompakon käyttöön. Käyttö on lähtökohtaisesti vapaaehtoista.

10. korostaa, että EUid-lompakko olisi miellettävä kansalaisille tarjolla olevaksi mahdollisuudeksi, jotta kansalaisyhteiskunta ottaisi sen hyvin vastaan.

11. peräänkuuluttaa pelkkää tietosuojaa ja esteettömyyttä pidemmälle menevää yksinkertaista toteuttamissuositusta eli välineistöä, jonka avulla annetaan myös lievästi toimintarajoitteisille tai kieltä osaamattomille henkilöille mahdollisuus käyttää EUid-lompakkoa (esim. kuvasymbolien käytön lisääminen).

12. kehottaa laatimaan säännöt, jotka koskevat digitaalisen identiteetin käyttöä alaikäisten toimesta tai holhous- tai edunvalvontatapauksissa sekä digitaalisen identiteetin käsittelyä kuolemantapauksessa.

Elinkeinoelämän osallistaminen

13. katsoo, että teknologia-alan edelläkävijöiden tiivis osallistaminen nimenomaan sitä kautta, että alan voimassa olevat säännökset ulotetaan koskemaan myös elinkeinoelämää, on keskeinen menestystekijä. Ainoastaan markkinapohjaisella ratkaisulla varmistetaan, että EUid-lompakkoa voidaan käyttää EU:ssa asianmukaisesti.

14. muistuttaa oleellisesta näkökohdasta, joka liittyy mahdollisuuteen käyttää EUid-lompakkoa taloudellisiin tarkoituksiin hyödynnettäessä sähköisiä maksurajapintoja (Paypal, Google/Apple-Pay, SWIFT jne.), jotka tällä hetkellä perustuvat henkilökohtaisiin käyttäjätileihin. EUid-lompakon yhteydessä olisi otettava huomioon asiaankuuluvat rahanpesua ja virtuaalivaluuttoja (Bitcoin, Ethereum, Digital-€ jne.) koskevat säännöt.

15. kehottaa ottamaan EUid-lompakon taloudellisen käytön osalta huomioon kaksi olemassa olevaa ja sisällöllisesti kilpailevaa liiketoimintamallia. Yhtäältä kyse on suurista maailmanlaajuisesti toimivista verkkoyhteisöpalveluista, joilla on perusteltu intressi saada salanimillä perustetuille käyttäjätileille varmenne mahdollisesti julkiselta taholta. Tämä kuitenkin rajoittaisi internetin käyttövapautta ja ajaisi lisää käyttäjiä internetin suojatulta alueelta pimeään verkkoon. Euroopan alueiden komitea katsoo, että tällaista tilannetta on vältettävä. Toisaalta on olemassa tunnistaumispalvelujen tarjoajia, jotka tarjoavat EUid-lompakon kanssa kilpailevia palveluja ja haluaisivat hyödyntää tässä julkisen tahon varmentamaa identiteettiä.

16. suosittaa, että menetelmä, jolla tarkastetaan yritysten lupa päästä käsiksi lompakon sisältämiin tietoihin hyväksytyllä varmenteella, toteutetaan siten, että varmenteen voimassaoloaikaa rajoitetaan tai voimassaolon edellytykset tarkastetaan säännöllisin väliajoin. Euroopan alueiden komitea suhtautuu myönteisesti vastaavanlaisiin pohdintoihin luottamuspalvelujen tarjoajista mutta huomauttaa, että myös toimielinten tai organisaatioiden oikeutta pyytää EUid-lompakon sisältämiä tietoja on suojeltava väärinkäytöksiltä.

17. korostaa, että monet jäsenvaltiot ovat jo kehittäneet ja ottaneet käyttöön kansalaisille tarkoitettuja digitaalisia ratkaisuja sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. On tärkeää, että nämä maakohtaiset ominaispiirteet voidaan säilyttää mahdollisimman laajamittaisesti eurooppalaisen digitaalisen identiteetin yhteydessä. Tämä on tarpeen ensinnäkin sen vuoksi, että nykyisiin järjestelmiin tehtävät suuret mukautukset edellyttävät paljon sekä hallinnollisia että taloudellisia resursseja. Sen lisäksi näiden jäsenvaltioiden kansalaisissa on vuosien mittaan kehittynyt suuri luottamus olemassa oleviin järjestelmiin, ja on olennaisen tärkeää, ettei eurooppalaisen digitaalisen identiteetin käyttöönotto horjuta tätä luottamusta.

Täytäntöönpano ja jäsenvaltioiden osallistaminen

18. edellyttääkin, että komission lainsäädäntöehdotuksessa mainitussa jäsenvaltioille suunnatussa suosituksessa kehittää yhteinen välineistö ja siten koordinoitu lähestymistapa EUid-lompakkoa varten tarvittavan teknisen kehyksen luomiseksi tukeudutaan vahvasti kansalliseen asiantuntemukseen. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota parhaisiin käytäntöihin, esimerkiksi digitaalisia identiteettejä ja suojattuja digitaalisia identiteettejä koskevista kansallisista hankkeista (kuten saksalaiset hankkeet Digitale Identitäten ja Schaufenster Sichere Digitale Identitäten) saatuihin tuloksiin ja kokemuksiin.

19. katsoo, että suunnittelusta aiheutuvia kustannuksia tarkasteltaessa on tarpeen huomioida myös kansalliset parametrit ja koota ne kustannuksiltaan oikeasuhteiseksi EU:n kokonaissuunnitelmaksi. EU:n aikataulujen lisäksi olisi kartoitettava ja otettava huomioon myös kansalliset täytäntöönpanoaikataulut.

20. kehottaa ottamaan kokonaissuunnittelussa huomioon jäsenvaltioissa ja paikallis- ja alueyhteisöissä tapahtuvaan täytäntöönpanoon liittyvät henkilöstö- ja taloudelliset kustannukset. EUid-lompakosta tulee menestys, jos sitä voidaan hyödyntää riittävän usein. Yritysten lisäksi myös jäsenvaltioiden kaikkien tasojen viranomaisilla on tässä keskeinen rooli. Ne ovat yhä tiiviimmin mukana sekä oma-aloitteisen toimintansa että komission aloitteiden myötä. EU:n palveludirektiivi ja myös EU:n yhteinen palveluväylä tarjoavat tässä yhteydessä arvokkaan panoksen unionin sisämarkkinoiden digitalisaatioon.

21. ehdottaa, että täytäntöönpano toteutetaan vaiheittain, erityisesti käynnistysvaiheessa. Tämä on tärkeää, koska tähän asti osittain sääntelemätön elinkeinoelämä otetaan nyt tietyiltä osin ensi kertaa mukaan sähköisten identiteettien hyödyntämiseen ”korotetuilla” ja ”korkeilla” varmuustasoilla, kun kehitystä jatketaan eIDAS-asetuksen pohjalta.

Tietosuoja ja kyberturvallisuus

22. varoittaa EUid-lompakon hätäisestä täytäntöönpanosta sellaisten teknisten riskien vuoksi, jotka liittyvät henkilöllisyystietojen keskitettyyn tallentamiseen pääosin mobiililaittein tapahtuvassa käytössä. Tällaista ratkaisua pidetään epäilemättä erilaisten kyberhyökkäysten keskeisenä kohteena, minkä vuoksi sen on aina kestettävä ajankohtaiset uhkat.

23. kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää määritellä asianmukaisesti digitaalisen identiteetin lompakkoa ja sähköisen tunnistamisen järjestelmiä koskevat sertifiointijärjestelmät. Niiden ei tulisi olla kaupallisen toimijan kehittämiä, vaan Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) olisi kehitettävä ne tiiviissä yhteistyössä asiantuntijaryhmien kanssa, paikallis- ja alueviranomaisten edustajat mukaan luettuina.

24. kiinnittää huomiota riskiin, joka aiheutuu siitä, että eri luottamusasteen identiteettityyppejä säilytetään keskitetysti yhdessä ainoassa teknisessä komponentissa. Jos kolmannet osapuolet pääsevät tähän luvattomasti käsiksi, valtuutetulle käyttäjälle aiheutuu merkittäviä riskejä. Taloudellisen vahingon lisäksi on mahdollista, että myös maine ja kunnia kärsivät. Kohdennettu verkkourkinta voi niin ikään aiheuttaa merkittäviä vahinkoja.

25. vaatii, että EUid-lompakon teknisen toteutuksen yhteydessä varmistetaan, että se on riittävän vastustuskykyinen kyberhyökkäyksille ja että käyttäjille annetaan asianmukaisten estojärjestelmien ja erityisten suojattujen varmuuskopiojärjestelmien avulla mahdollisuus asentaa lompakko turvallisesti uudelleen. EUid-lompakon turvallisuuden vahvistamisen on oltava jatkuva prosessi. Sisäänrakennettu turvallisuus on pitkäaikaisen toimivan käytön perusta ja olennaisen tärkeää myös lompakkoa hyödyntävien yritysten kannalta, minkä vuoksi se olisi sisällytettävä välineistöön.

26. katsoo, että tietosuojaa, esteettömyyttä ja kyberturvallisuutta koskevien vaatimusten lisäksi ratkaiseva menestystekijä on kohderyhmänä oleville käyttäjille räätälöity johdonmukainen käyttöliittymä tietoineen ja ohjeineen.

27. ehdottaa, että palveluntarjoajat velvoitetaan sitovin säännöin tekemään EUid-lompakkotietojen hyödyntämisasetusten säätelystä yksinkertaista ja ymmärrettävää yhdenmukaisten työkalujen (esim. koontinäytön) avulla. Säätelymahdollisuudet on esitettävä käyttäjille helposti hahmotettavassa muodossa.

28. kehottaa suunnittelemaan EUid-hankkeen niin, että se on Euroopan digitaalista häiriönsietokykyä koskevan tavoitteen mukainen ja edistää Euroopan digitaalista suvereniteettia koskevan tavoitteen saavuttamista.

29. kehottaa tutkimaan, missä määrin EUid-lompakon perustoimintoja varten voidaan luoda yleinen tekninen perusta EU:n sertifioimalla ja tarjoamalla avoimen lähdekoodin välineistöllä. Jos tällaiseen välineistöön turvaudutaan, EU:n olisi koordinoitava sen ylläpitoa ja kehittämistä.

Käyttöprosesseihin osallistuminen

30. suosittelee, että kun EUid-lompakko toteutetaan konkreettisina sovelluksina, edellytetään, että koko käyttöprosessi esitetään vaiheittain etenevässä muodossa, joka on kohderyhmänä olevien käyttäjien ymmärrettävissä. EUid-lompakko on sisällytettävä käyttöskenaarioihin homogeenisena osana, jossa on sovelluskohtaiset tiedonsiirron rajapinnat, ja se on esitettävä selkeästi EU:n tuotteena yksiselitteisen symboliikan ja suunnittelun avulla.

31. ehdottaa, että pääsy EUid-lompakkoon standardoidaan siten, että käyttäjät pystyvät sallimaan EUid-lompakon hyödyntämisen tai pääsyn siihen käytännössä rutiininomaisesti. Samalla on otettava huomioon tietojen minimointia koskevat vaatimukset. Tämä käytäntö yhtäältä helpottaa lompakon käyttöä ja toisaalta auttaa myös tietoteknisesti vähemmän osaavia välttämään virheellistä käyttöä.

Viestintä ja hyväksyntä

32. pitää tarpeellisena tiedottaa EU:n kansalaisille intensiivisesti EUid-lompakosta ja sen EU:n sisämarkkinoilla tarjoamista mahdollisuuksista sekä toteutetuista tietosuojaa ja tietoturvaa koskevista varotoimista. Komitea huomauttaa, että nopeiden yhteyksien tarjoaminen kaikkialla Euroopan unionissa, maaseutualueet ja syrjäiset alueet mukaan luettuina, on edellytys sille, että kansalaiset voivat käyttää EUid-lompakkoa ja että he hyväksyvät sen.

33. kannattaa EUid-lompakon alun perin suunnitellun käytön lisäksi sen laajentamista maailmanlaajuiseen käyttöön esimerkiksi lisäämällä siihen passin (esim. viisumien digitaalinen tallettaminen) tai virallisen EU:n rokotustodistuksen kaltaisia ominaisuuksia. Tätä varten tulisi asiasta tehtävien sopimusten keinoin mahdollistaa EUid-lompakon ja sen sisältämien valtuustietojen käyttö myös EU:n ulkopuolella.

34. kehottaa Euroopan komissiota käymään intensiivisiä keskusteluja ja neuvotteluja sellaisten teknisten laitteiden toimittajien kanssa, joilla loppukäyttäjät pystyvät EUid-lompakoita käyttämään. Tavoitteena on saada tekninen perusta käyttöön mahdollisimman pian myös edullisten laitteiden osalta. Tällä hetkellä saatavilla on ensimmäisiä keskihintaisia ja hintavia tuoteperheitä, joilla on riittävä sertifiointi eIDAS-asetuksen mukaista ”korotettua” varmuustasoa varten. EUid-lompakon käytön yleistämiseksi on myös hyödyllistä huolehtia siitä, että mukana on mahdollisimman paljon kaupallisia palveluntarjoajia.

Toissijaisuus

35. toteaa, että ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. Tällaisella EU:n laajuisella teknisellä suunnittelulla on asianmukainen vaikutus vain, jos säännöt ovat riittävän yhdenmukaisia. Konkreettisesta toteutusmuodosta määrätään kansallisin säännöin, ja ainoastaan välineistön yleisesti käytettäviä työkaluja on arvioitava.