Investoiminen tutkimukseen ja innovointiin on investointi Euroopan tulevaisuuteen. Se auttaa meitä kilpailemaan maailmanlaajuisesti ja säilyttämään Euroopan ainutlaatuisen yhteiskuntamallin. Sillä parannetaan miljoonien ihmisten jokapäiväistä elämää Euroopassa ja muualla maailmassa, mikä auttaa ratkaisemaan joitakin suurimmista yhteiskunnallisista ja sukupolvien välisistä haasteistamme. Tutkimus ja innovaatio on kaikkialla ympärillämme 1,6 miljoonasta valmistetusta ebolarokoteannoksesta 100 kertaa tavanomaista voimakkaamman akun ja vetypolttokennoilla toimivien kaupunkibussien kehittämiseen.

Tämä on osoitus siitä, että yhteiskunta voi edistyä vain niin nopeasti kuin se innovoi. Se voi tarjota kestävää hyvinvointia vain, jos se hyödyntää kansalaisten osaamisen, yrittäjähengen ja tuottavuuden parhaalla mahdollisella tavalla. Samalla se osoittaa, että mikä tahansa talous pysyy kilpailussa edellä vain, jos se kulkee huippututkimuksen ja innovoinnin eturintamassa.

Tämä on unionin haaste nyt pyrkiessämme ylläpitämään ja parantamaan eurooppalaista elämäntapaa. On aika investoida tulevaisuuteen. Teknologiapohjaiset innovaatiot, kaikkien alojen lisääntyvä digitalisaatio ja maailmanlaajuiset megatrendit muuttavat ihmisten elämäntapaa ja tarjoavat valtavia mahdollisuuksia, mutta luovat myös uusia haasteita. Koska tämä suuntaus nopeutuu, innovointitarpeesta tulee jatkuvasti ajankohtaisempaa. Maat eri puolilla maailmaa sijoittavat huomattavia summia tutkimukseen ja innovointiin kaikilla talouden aloilla. Tämä voimistaa maailmanlaajuista kilpailua ja uhkaa Euroopan johtavaa kilpailuasemaa keskeisillä teollisuudenaloilla. Euroopan innovointivalmiuksien syventäminen, tarvittavien investointien varmistaminen ja innovoinnin levittäminen kaikkialle Eurooppaan ovat siis tarpeen tulevaisuuden hyvinvoinnille.

Panokset ovat korkeat – mutta niin on myös Euroopan potentiaali. Seuraava innovaatioaalto, jossa yhdistyvät fyysinen ja digitaalinen, nojautuu tieteeseen, teknologiaan ja tekniseen suunnitteluun eli aloihin, joilla Euroopalla on kilpailuetuja, jotka sen on myös säilytettävä. Euroopan osuus maailman väestöstä on 7 %. Sen osuus koko maailman tutkimus- ja kehitysinvestoinneista on 20 % ja kaikista korkealaatuisista tieteellisistä julkaisuista noin kolmannes. Lisäksi Euroopassa on vahva teollinen perusta.

Euroopan on nojauduttava näihin voimavaroihin ja omiin arvoihinsa oman erillisen innovointimallinsa kehittämisessä. Sen olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla yhteistyöhön ja kumppanuuteen perustuvaa eurooppalaista kulttuuria, jonka avulla innovointia voidaan tukea kaikkialla unionissa. Samalla on varmistettava, että eurooppalaisten korkeatasoisesta henkilötietojen ja yksityisyyden suojasta – joka on nyt maailmanlaajuinen vertailukohta – saadaan kilpailuetua, kun on kyse tekoälyn tai massadatan kaltaisesta uudesta teknologiasta.

EU on maailman avoimin tutkimus- ja innovointialue. Se ei pelkästään ota mukaan tutkimusorganisaatioita kaikkialta maailmasta omiin hankkeisiinsa vaan tekee myös laajasti yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa yhteisissä ohjelmissa. Jotta edistettäisiin tasavertaisten toimintaedellytysten luomista, olisi kannustettava uusia markkinamahdollisuuksia innovatiivisille tavaroille ja palveluille EU:ssa. EU:n olisi myös edistettävä synergiaa ja rajatylittäviä investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Tästä saadaan yhteisiä etuja kansalaisille ja yrityksille, ja samalla varmistetaan, että EU voi puolustaa etujaan strategisilla aloilla.

Muilla aloilla Euroopassa esiintyy kuitenkin innovointivajetta. Tämä ei johdu uusien ideoiden tai start-up-yritysten puutteesta: ongelmana on pikemminkin innovaatioiden laajentaminen ja levittäminen, eli ne eivät aina konkretisoidu uusina markkinoina ja kasvumahdollisuuksina. Teollisuuden investointeja tutkimukseen ja innovointiin on myös tehostettava. EU investoi tulevaisuudessa keskeisessä asemassa olevaan teknologiaan hitaammin kuin Yhdysvallat ja Kiina.

Hyödyntääkseen potentiaalinsa parhaalla mahdollisella tavalla ja ylittääkseen esteensä Euroopan on omaksuttava kolmitasoinen lähestymistapa. Ensinnäkin tarvitaan huomattavia investointeja tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen, jossa keskitytään suuriin yhteiskunnallisiin ja teollisiin haasteisiin, kuten turvallisuus, ilmastonmuutos ja väestön ikääntymisen vaikutus. Toiseksi liiketoimintaympäristöstä on tehtävä innovaatioita suosivampi ja vähemmän riskinottoa välttävä. Kolmanneksi on tuettava Euroopan kansalaisia, sillä siirtymä tulee olemaan nopea ja – joillekin –epävakaa.

Euroopan mahdollisuus johtaa seuraavaa innovaatioaaltoa riippuu kyvystämme löytää oikeat toimintalinjayhdistelmät ja välineet. Euroopan on olennaisen tärkeää tukea tulevaisuuden strategisten arvoketjujen kilpailukykyistä kehitystä. Digitaaliset sisämarkkinat, energiaunioni, teollisuuspoliittiset strategiat ja EU:n kilpailupolitiikka tarjoavat tähän vakaan perustan. Muun muassa Euroopan investointiohjelma, tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -ohjelma ja Euroopan rakenne- ja investointirahastot ovat osoittautuneet toimiviksi välineiksi. Tämä perusta on auttanut Euroopan johtoasemaan monilla maailmanlaajuisilla tieteen ja teknologian aloilla ja luonut yrityksille paremmat olosuhteet innovoida ja kilpailla.

Nyt on aika siirtyä seuraavalle tasolle. Voimme tehdä niin vain, jos noudatamme aidosti eurooppalaista lähestymistapaa, mikä tarkoittaa yhteistyötä rajojen yli ja unionin laajuista toimintaa. Onnistuminen riippuu kyvystämme yhdistää yksityiset ja julkiset investoinnit tehokkaasti. Se riippuu tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavista ja innovoinnille suotuisista unionin ja kansallisen tason sääntelypuitteista. Se riippuu sisämarkkinoista, joilla palkitaan tehokkaasta ja oikeudenmukaisesta kilpailusta ja kannustetaan yksityisiä investointeja innovointiin. Se riippuu kyvystä tehdä eurooppalaisista yliopistoista yrittäjähenkisempiä. Se riippuu sen varmistamisesta, että jokainen jäsenvaltio ja jokainen yksittäinen alue Euroopassa voi osallistua tieteen ja innovoinnin nostamiseen huipputasoonsa. Kaikki nämä tekijät ovat unionin kollektiivisessa hallinnassa, ja nyt on aika ottaa EU:n tulevaisuus omiin käsiimme.

2. Uusi ohjelma Euroopan tutkimuksen ja innovoinnin ekosysteemin vahvistamiseksi

Tutkimus ja innovointi koskee koko yhteiskuntaa, ja siinä on mukana eri toimijoita, välineitä ja politiikanaloja paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Euroopan on saatava nämä eri moottorit ja hallintotasot lähemmäksi toisiaan tutkimukselle ja innovoinnille suotuisan ympäristön luomiseksi. Tämä tarkoittaa myös sitä, että paikallis- ja aluetason erilaiset tutkimuksen ja innovoinnin ekosysteemit on yhdistettävä innovoinnin edistämiseksi kaikissa EU:n arvoketjuissa.

Euroopan tasolla sääntely, rajat ylittävä yhteistyö ja EU:n talousarvio voivat kaikki olla tehokkaita politiikan keinoja. Energia, liikenne ja teollisuus ovat politiikanaloja, jotka edistävät siirtymistä vähähiiliseen ja kestävään talouteen. Talouskehitys innovoinnin kautta kuuluu olennaisena osana koheesio- ja maatalouspolitiikkaan. EU:n alueella on perustettu erityisohjelmia digitaalisen vallankumouksen edistämiseksi. Tutkimus ja innovointi on keskeinen osa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevia politiikkoja. Sisämarkkinoiden ja kilpailupolitiikan tarkoituksena on tukea ja voimauttaa innovatiivisia yrityksiä, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, ja auttaa niitä laajentumaan ja löytämään uusia markkinoita.

EU voi ja sen olisi kuitenkin toimittava paremmin, jotta vielä esiintyvät puutteet saadaan korjattua ja esille nouseviin kysymyksiin pystytään vastaamaan. Tässä tiedonannossa tarkastellaan saavutettua edistystä ja ehdotetaan uusia toimia, joilla Euroopan unioni voi saada aikaan tuloksia.

2.1 Keskeisten julkisten investointien varmistaminen ja yksityisten investointien vauhdittaminen

On olemassa näyttöä siitä, että yksityisillä ja julkisilla investoinneilla tutkimukseen ja innovointiin on suora vaikutus tuottavuuteen ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamiseen. EU on kuitenkin kaukana tavoitteestaan osoittaa yhteensä 3 % bruttokansantuotteesta tutkimus- ja kehitysinvestointeihin.

Tutkimuksen ja kehityksen intensiteetti vuonna 2016

Julkiset investoinnit

Suurin osa julkisista investoinneista tutkimukseen ja innovointiin – noin 85 % – on peräisin kansallisesta rahoituksesta. Vaikka julkinen rahoitus tutkimukseen ja kehitykseen Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa on suurin piirtein verrattavissa Yhdysvaltojen lukuihin, jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja. Julkisten tutkimus- ja innovointi-investointien lisääminen niihin vähän menoja osoittavissa jäsenvaltioissa on olennaista, jotta EU:n innovaatiopotentiaalista saadaan kaikki hyöty.