Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Satelliittivälitteistä radionavigointia koskeva yhteisön ohjelma (Galileo)"

(2001/C 311/05)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 1. maaliskuuta 2001 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Satelliittivälitteistä navigointia koskeva yhteisön ohjelma (Galileo)".

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 17. heinäkuuta 2001. Esittelijä oli Giannino Bernabei.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12. ja 13. syyskuuta pitämässään 384. täysistunnossa (syyskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Komitea

katsoo, että yhteisön satelliittipaikannusjärjestelmän kehittämisellä siviilikäyttöön ja sen liittämisellä laajempaan, palveluita koskevaan Galileo-ohjelmaan voi olla myönteisiä vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan sekä maailmanlaajuisesti kaikkien kansalaisten hyvinvointiin ja turvallisuuteen elämänlaadun parantumisen ja ihmisarvon korostamisen muodossa. Samalla on kuitenkin suojeltava yksilöiden yksityisyyttä ja vapauksia.

katsoo, että yhteisön Galileo-järjestelmän kansainvälinen kilpailukyky takaa palvelun autonomian, jatkuvuuden ja luotettavuuden ilman sotilastahojen osallistumista ja että järjestelmällä on vaikutuksia sekä talouteen että työllisyyteen, sillä se luo uusia yrityksiä, uusia palveluita ja uusia ammatteja ja lisää jäsenehdokasmaihin laajentuvan yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä uusia yhteistyö- ja kehitysyhteistyömahdollisuuksia.

ottaa huomioon niiden huipputeknologiapalvelujen mahdollisuudet, joita Galileo-ohjelma tarjoaa sellaisilla tärkeillä aloilla kuin kiinteät ja matkaviestintäverkot, sähköinen kaupankäynti, liikennealan yhdennetty turvallisuus ja logistiikka, etälääketiede ja terveydenhoito, ammatillinen ja yleissivistävä etäopetus, pelastuspalvelu ja kansalaisten turvallisuus, maatalouden kehitys sekä ympäristön ja luonnonvarojen suojelu.

Komitea suosittaa neuvostolle, Euroopan parlamentille ja komissiolle, että

- ne hyväksyvät nopeasti yhteisen ja yksiselitteiden strategian, johon sisältyy selkeästi määritelty mandaatti sekä tarkkaan eritelty kehitysohjelma, jotta järjestelmän kaikkiin osatekijöihin ja palveluihin voidaan soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Järjestelmä ei rajoitu ainoastaan satelliittipaikannuksen tekniseen mekanismiin, vaan se merkitsee palvelujen todellista innovatiivista vallankumousta talouden, yhteiskunnan ja kansalaisten kannalta.

- tämä strategia otetaan osaksi selkeää "kaksikäyttöistä" ajatusmallia, johon kuuluvat komission, WEU:n ja neuvostossa toimivan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sihteeristön toteuttamien yhteisön politiikkojen kaikki vastuualueet.

- toteutetaan asianmukaisia makrotaloudellisia tutkimuksia, jotta voidaan arvioida ennakolta koko Galileo-järjestelmän täytäntöönpanosta Euroopan julkisille ja yksityisille organisaatiorakenteille sekä erillisille organisaatioille aiheutuvat välittömät, välilliset ja johdannaisvaikutukset.

- vuoden 2001 aikana käynnistetään EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan mukainen yhteisyritys, minkä jälkeen perustetaan Euroopan Galileo-virasto, jonka tulisi luoda kaikille järjestelmään osallistuville, myös sen käyttäjille, pysyvä avoin verkko.

- kestoltaan vuoteen 2005 rajatun yhteisyrityksen ja sen jälkeen perustettavan yhteisön viraston perustaksi otetaan neljä tukipylvästä: ohjauskomitea kaikille julkisen ja yksityisen sektorin toimijoille avoimen institutionaalisen koefoorumin muodossa; korkean tason eettinen toimikunta avoimuuden ja siviilikäytön vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi sekä yksityisyyden suojan takaamiseksi; sääntelyelin, joka varmistaa asianmukaisesti teknisen yhteentoimivuuden; operatiivinen elin amerikkalaisen JPO:n (Joint Program Office) mallin mukaisesti.

- määritellään kiireesti yhteisön uuden lähestymistavan mukaiset standardit sekä potentiaaliset palvelut ja eritellään Galileo-järjestelmän aiheuttamat toimet. Tavoitteena on muun muassa antaa kansalaisyhteiskunnalle selkeä kuva järjestelmän myönteisistä taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista ja saada aikaan tarvittava laaja yksimielisyys.

- toteutetaan asianmukaisia toimia sekä yksilöiden että yritysten yksityisyyden sekä yksityisyyttä ja luottamuksellisuutta koskevien oikeuksien kattavaksi suojelemiseksi vapaan liikkumisen, liiketoimien luottamuksellisuuden, sijoittautumista ohjaavien taloudellisten valintojen ja luonnonvarojen kartoittamisen kannalta pyrkien kuitenkin välttämään tilannetta, jossa Galileon sovellukset johtaisivat kansalaisten ja yritysten tekniseen valvontaan.

- laaditaan markkinointia varten rakenne, eräänlainen Galileon edistämisyhtiö, johon osallistuu myös yksityinen sektori siten, että se lopulta ottaa kokonaan vastuun yhtiön rahoittamisesta, mutta kuitenkin niin, että julkiselle sektorille jää edelleenkin tekninen ja poliittinen vastuu.

- kiirehditään ensimmäisen käyttöönottovaiheen markkinoilletuloa vuonna 2004 liittämällä EGNOS-järjestelmä Galileoon sekä Galileon satelliittiverkon lähettämistä kiertoradalle vuoteen 2006 mennessä. Samalla tulee varmistaa käyttöönottojärjestelmä seuraavien vaiheiden moduuleille, joiden avulla toiminta saadaan kannattavaksi, jotka antavat välittömästi käsityksen tuotteen laadukkuudesta ja jotka tekevät järjestelmän tutuksi suurelle yleisölle.

- tehdään yhteistyötä ja varmistetaan yhteentoimivuus GLONASS- ja GPS-järjestelmien kanssa myös tulevaisuudessa laatimalla kansainvälisiä sopimuksia, jotka antavat takeet erittelystä ja jotka kattavat satelliittijärjestelmän ja maanpäällisen infrastruktuuriverkon pystyttämisen, sekä määrittelemällä selkeästi ja tasapainoisesti yhteistyöhön ja yhteentoimivuuteen liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet.

- vahvistetaan Galileolle varatut taajuuskaistat vuonna 2003 järjestettävässä Maailman radiohallintojen konferenssissa (WCR) ja koordinoidaan taajuudet maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kanssa.

- käynnistetään hyvin valmisteltu ja selkeä tiedotuskampanja, jolla voidaan varmistaa järjestelmän uskottavuus maailmanlaajuisesti kilpailukykyisillä ja riskialttiilla markkinoilla. Kampanja tulee suunnata sekä järjestelmän kehittämiseen osallistuville että talous- ja yhteiskuntaelämän eri ryhmille unohtamatta tietenkään suurta yleisöä. Tavoitteena on saada järjestelmälle mahdollisimman laaja hyväksyntä ja tuki.

1.1. Komitea kehottaa neuvostoa, Euroopan parlamenttia ja komissiota laatimaan tarkan ja hyvin suunnitellun aikataulun seuraavien vaiheiden toteuttamiselle sekä pitämään komitean säännöllisesti ajan tasalla, jotta se voi osallistua aktiivisesti tulevien sovellusten kehittelyyn.

2. Johdanto

2.1. Euroopan unionin Galileo-ohjelmalla on kaksi tavoitetta:

- antaa yhteisön panos tulevan maailmanlaajuisen satelliittivälitteisen navigointi- ja paikannusjärjestelmän (GNSS - Global Navigation Satellite System) kehittämiseen

- tarjota teollisuudelle, yrityksille, kansalaisille ja eurooppalaiselle yhteiskunnalle teknisesti kehittyneitä palveluita, jotta yhteisön järjestelmästä tulisi kansainvälisesti kilpailukykyinen.

2.2. Kyseessä on huipputeknologia, jonka avulla

- paikallaan oleva tai liikkuva vastaanottolaitteen käyttäjä voi ottaa vastaan eri satelliittien lähettämiä signaaleja sekä lähettää itse signaaleja määrittääkseen milloin tahansa hyvin tarkasti ajan sekä sijainnin pituus- ja leveysasteina ilmaistuna.

- järjestelmässä voidaan määrittää minkä tahansa maanpinnalla olevan esineen tai ihmisen sijainti, tapahtumat sekä yhteydet viestintäjärjestelmiin ja tietokantoihin.

2.3. Tätä tekniikkaa on tähän asti hallinnut Yhdysvallat GPS-järjestelmällään. Sitä rahoittavat ja valvovat sotilastahot, joista siten riippuu järjestelmän siviilikäytön jatkuvuus ja laatu. Sotilasviranomaiset voivat esimerkiksi estää tai heikentää signaaleja milloin tahansa. Myös Venäjällä on satelliittinavigointitekniikkaa, vaikka talousvaikeuksien takia sen GLONASS-järjestelmän toimintakyky on erittäin rajallinen.

2.4. Komissio esitteli 10. helmikuuta 1999 antamassaan ensimmäisessä tiedonannossa(1) muun muassa neljännen ja viidennen TKK-puiteohjelman yhteydessä käynnistettyjen hankkeiden pohjalta satelliittivälitteistä radionavigointia koskevan erillisen ohjelman nimeltään Galileo. Galileo-järjestelmä on yhteensopiva ja yhteentoimiva GPS-järjestelmän kanssa, mutta kuitenkin oma erillinen järjestelmänsä. Sitä on tarkoitus kehittää neljässä vaiheessa: määritysvaihe päättyi vuoden 2000 lopussa, kehitys- ja validointivaiheen on määrä päättyä vuonna 2005, kiertoradalle siirtämisvaihe on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2007, ja järjestelmä tulisi saada käyttöön vuonna 2008.

2.5. Liikenneneuvosto pyysi 19. heinäkuuta 1999 komissiota valmistelemaan Galileo-hankkeen määritysvaihetta yhdessä Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja jäsenvaltioiden kanssa.

2.6. Tutkimusneuvosto hyväksyi 11. marraskuuta 2000 päätöslauselman sekä komission ja Euroopan avaruusjärjestön välisen pöytäkirjan.

2.7. Vuonna 1999 Feirassa ja vuonna 2000 Nizzassa kokoontuneet Eurooppa-neuvostot korostivat Galileon strategista merkitystä. Kävi myös ilmi, että ohjelman määrityksen jatkamiselle löytyy poliittista tahtoa.

2.8. Myös Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tähdensi, että "Galileo-satelliittinavigointiohjelma olisi tärkeää käynnistää viipymättä". Yksityisen sektorin "olisi osallistuttava tähän hankkeeseen ja sitouduttava rahoittamaan sitä sen käyttöönottovaiheessa" ottaen huomioon, että yksityinen sektori on valmis täydentämään julkisen sektorin rahoitusta hankkeen kehittelyvaiheessa. Eurooppa-neuvosto kehotti määrittelemään hankkeen seuraavan vaiheen vuoden 2001 loppuun mennessä. Erityisesti se painotti tehokkaan ja yhtenäisen hallintorakenteen perustamista(2). Tukholmassa ilmoitettiin, että operatiivisesta välineestä tehdään päätös mahdollisimman pian "olipa kyseessä perustamissopimuksen 171 artiklan mukainen yhteisyritys, virasto tai muu sopiva elin". Menettelyt Galileo-hankkeen jatkamiseksi ovat näin ollen ratkaisevassa asemassa vielä käynnissä olevassa keskustelussa(3).

2.9. Huhtikuun 4. ja 5. päivänä 2001 kokoontunut liikenneneuvosto hyväksyi päätöslauselman, jossa tuettiin Galileo-ohjelmaa. Siinä korostettiin ohjelman osuutta Euroopan yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa, satelliittinavigointiteknologian tarjoamia huomattavia mahdollisuuksia, tarvetta saada järjestelmä yhteisön käyttöön ja yhteisön valvonnan alaiseksi sekä etuja, joita järjestelmä tuo yhteentoimivuuden, täydentävyyden ja palveluiden takaamisen osalta. Liikenneneuvosto pääsi sopimukseen Euroopan laajuisista verkoista myönnettävästä 100 miljoonan euron rahoituksesta vuonna 2001. Samalla sovittiin myös ESAn ja unionin määrärahoista myönnettävän rahoituksen jakautumisesta. Lisäksi on tarpeen varmistaa järjestelmän hallinnon ja varainhoidon yhtenäisyys. Odotettaessa joulukuussa 2001 tehtävää päätöstä lopullisesta hallintorakenteesta on otettava käyttöön järjestelmästä vastuussa oleva väliaikainen hallintorakenne.

2.10. Kesäkuun 27.-28. päivänä 2001 kokoontunut liikenne- ja televiestintäneuvosto tutustui komission ehdotukseen Galileo-yhteisyrityksen perustamiseksi(4) (komitea aikoo antaa aiheesta lausunnon). Neuvosto päätti, että satelliittinavigointipalveluja kehitetään teknisten vaatimusten, käyttäjien tarpeiden, taloudellisen kannattavuuden sekä eri palvelujen taloudellisten ja sosiaalisten etujen pohjalta tiiviissä yhteistyössä yksityisen sektorin ja muiden mahdollisten kumppaneiden kanssa.

Neuvosto käsittelee myös komission esittämää kustannustehokkuusanalyysiä kesäkuussa 2001.

2.11. Komissio on sisällyttänyt kuudennen TTK-puiteohjelman ilmailua ja avaruutta koskevaan aihealueeseen Galileo-ohjelman kehittämisen, joka on yhteydessä yhtenäisen avaruusstrategian käynnistämiseen.

3. Oma-aloitteisen lausunnon aihealue

3.1. Komitea pitää tärkeänä antaa oma-aloitteisen lausunnon Galileo-ohjelmasta, sillä se katsoo, että järjestelmän käynnistämisellä voi olla merkittäviä vaikutuksia yritysten kilpailukykyyn, kansalaisille tarjottaviin palveluihin sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikkoja varten tarkoitettuihin kehittyneisiin välineisiin, joilla voidaan varmistaa kilpailukykyinen ja dynaaminen kehitys.

3.2. Komitea aikoo käsitellä tältä kannalta ohjelman nykytilannetta sekä arvioida sen mahdollisuuksia käyttäjille tarjottavien palvelujen osalta, sen sovelluksia, joista on hyötyä kansalaisyhteiskunnalle ja yhteisön talouden kilpailukyvylle, sen makrotaloudellisia etuja, sen poliittista ja strategista ulottuvuutta, rahoitus- ja hallintojärjestelyitä, yhteistyömahdollisuuksia sekä sen yhteentoimivuutta muiden järjestelmien kanssa.

3.3. Komitea on jo ottanut myönteisessä hengessä kantaa Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuuden kehittämiseen. Se antaa täyden tukensa strategiselle suunnittelulle, jota toteutetaan teollisuuden kanssa käytävän vuoropuhelun avulla ja johon sisältyy uusia tutkimus- ja kehitystyön Euroopan tason hallintotehtäviä(5). Komitea suhtautuu myönteisesti myös satelliittivälitteisiin henkilökohtaisiin viestintäpalveluihin(6) ja radiotaajuuksien käyttöön(7).

Lisäksi komitea on korostanut neljättä ja viidettä puiteohjelmaa sekä niihin liittyviä erityisohjelmia koskevissa lausunnoissaan ilmailu- ja avaruusalan tutkimuksen ja tieteellisen kehittämisen merkitystä(8).

4. Ohjelman kehittyminen

4.1. Komissio on hyväksynyt kaksi tiedonantoa - ensimmäisen heinäkuussa 1999 ja toisen marraskuussa 2000(9) - valmistellakseen ohjelman määritysvaihetta ja arvioidakseen sen tuloksia. Komissio tekee yhteistyötä Euroopan avaruusjärjestön kanssa sekä kuulee Euroopan avaruusteollisuutta ja palvelujen mahdollisia tarjoajia.

Galileon tavoitteena on Euroopan unionin oman satelliittijärjestelmän rakentaminen. Maata kiertävälle radalle on tarkoitus lähettää noin 23000 kilometrin korkeuteen 30 satelliittia. Kokonaiskustannukset ovat arviolta 3,25 miljardia euroa.

4.2. Kustannustehokkuusselvityksen perusteella kehitys- ja validointivaiheen (2001-2005) kustannuksiksi arvioidaan 1,1 miljardia euroa. Summa katetaan puoliksi komission ja puoliksi Euroopan avaruusjärjestön budjetista. Vaiheessa, jossa satelliitit lähetetään kiertoradalle (2005-2007), arvioidaan, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteisen rahoituksen lisäksi tarvitaan 600 miljoonan euron rahoitusosuus yhteisön talousarviosta. Komissio katsoo, että vuodesta 2007 alkaen Galileo on jo kannattava, joten tukimuotoista rahoitusta ei enää tarvita.

4.3. Komitea korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö edellyttää vakaiden oikeus- ja rahoituspuitteiden pikaista laatimista sekä sellaista koordinoitua ohjelman hallintorakennetta, johon osallistuvat komissio, Euroopan avaruusjärjestö sekä ne yksityiset investoijat, jotka haluavat olla mukana ohjelman rahoituksessa tällaisen yhteistyön puitteissa.

4.4. Määritysvaiheessa päästiin kansainvälisesti merkittävään tulokseen, kun Istanbulissa kesäkuussa 2000 järjestetyssä Maailman radiohallintojen konferenssissa (WCR) päätettiin laajentaa satelliittinavigoinnille tarkoitettuja taajuuskaistoja. Päätös tullaan luonnollisesti vielä vahvistamaan ja hyväksymään WCR:n seuraavassa konferenssissa vuonna 2003 mahdollisimman pian käynnistettävien yhteentoimivuustutkimusten pohjalta.

5. Kansainväliset puitteet

5.1. Kansainvälisellä tasolla on tällä hetkellä kolme hanketta. Maailmanlaajuinen paikannusjärjestelmä GPS on ollut toiminnassa jo vuosia. Venäläinen GLONASS-järjestelmä ei ole puolestaan toimintakykyinen, mutta siinä on kehittyneitä teknisiä ratkaisuja. Galileo-ohjelmassa ollaan siirtymässä määritysvaiheesta kehitys- ja validointivaiheeseen.

5.2. Amerikkalainen GPS-järjestelmä on ilman muuta kehittynein, sillä se perustuu jo olemassa olevan sotilaalliseen käyttöön tarkoitetun järjestelmän avaamiseen siviilikäyttöä varten. Siviilikäyttö on ilmaista, mutta se on riippuvainen järjestelmää ylläpitävistä sotilaallisista tahoista, jotka voivat säädellä sen käyttöä kansallisten turvallisuusnäkökohtien perusteella.

5.3. Venäjän federaatiolla on paljon kokemusta satelliittinavigointijärjestelmien kehittämisestä ja toiminnasta. Se käy parhaillaan EY:n kanssa keskusteluja GLONASS- ja Galileo-järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Erityisenä yhteistyöalueena voisi olla myönnettyjen taajuuskaistojen koordinoitu käyttö.

5.4. Euroopan unioni pitää Galileon kannalta ratkaisevan tärkeänä yhteistyötä ja täydentävyyttä kansainvälisten kumppaneiden kanssa, erityisesti niiden, jotka ovat kehittäneet jo toiminnassa olevia standardeja, kuten Yhdysvallat. Yhteisö tutkiikin Yhdysvaltojen kanssa yhteentoimivuutta koskevia erilaisia teknisiä kysymyksiä suunnittelussa jo pitkälle kehittyneen GPS III -järjestelmän kannalta markkinointiongelmien välttämiseksi. Samalla kuitenkin suojellaan yhteisön järjestelmän koskemattomuutta eli pyritään säilyttämään palvelujen tarjoamisen jatkuvuus ilman järjestelmän ulkopuolisista syistä johtuvia katkoksia.

Unioni on myös valmis kutsumaan Galileo-ohjelman tutkimukseen, kehittämiseen ja teolliseen käyttöön mukaan kaikki maat, jotka haluavat osallistua suorituskykyisen, luotettavan ja varman järjestelmän luomiseen.

6. Galileo käyttäjien kannalta: mahdollisuudet saada korkeatasoista palvelua

6.1. Komitean mukaan satelliittinavigointijärjestelmän käytön ja markkinoiden tulee kattaa monenlaisia julkisia ja yksityisiä palveluita, jotka ovat tärkeitä yhdentyneen Euroopan alueella. Näistä voidaan mainita seuraavat:

- suurille käyttäjäjoukoille tarkoitetut, tiedotukseen varatun lisäkanavan välityksellä tarjottavat markkinakeskeiset palvelut

- liikenteen turvallisuutta lisäävät palvelut (ilma-, meri-, tie- ja rautatieliikenteen turvallisuus)

- etälääketiede (diagnoosit, tarvikkeiden ja tuotteiden jäljitettävyys), pelastuspalvelu, hätäpalvelut

- oikeuspalvelut (pienrikollisuuden, huumekaupan ja muiden laajalle levinneiden rikollisuuden muotojen torjuminen)

- tulli (automaattinen kulunvalvonta)

- integroidun ja intermodaalisen logistiikan, ympäristön, maatalouden ja luonnonvarojen valvonta

- radionavigoinnin tuki ja automaattiohjaus matkustusvaiheessa, lähestyttäessä määränpäätä ja saavuttaessa määränpäähän.

6.2. Komitean mukaan Galileon avulla tulisi varmistaa pikaisesti laadukkaat ja kilpailukykyiset palvelut ja toisaalta päästä sovellusten tarkkuuden edellyttämään täsmällisyyteen takaamalla signaalin luotettavuus, palvelujen jatkuvuus ja puolueettomuus, jotka ovat välttämättömiä näissä vastuullisissa tehtävissä. Palveluita tulee tarjota ennalta määritellyissä puitteissa, ja niiden rahoituksen tulee olla tasapainossa. Kyseiset palvelut ovat seuraavat:

1) avoimet ja ilmaiset peruspalvelut, jotka on suunniteltu suurelle yleisölle tarkoitettuja sovelluksia (massamarkkinat), yksi- tai kaksitaajuisia sovelluksia ja ajanmäärityssovelluksia varten

2) avoimiin signaaleihin perustuvat kaupalliset palvelut lisäarvollisten salattujen tietojen levittämiseen sekä kaupallisiin ja ammatillisiin sovelluksiin, jotka edellyttävät parempaa suorituskykyä ja palvelun takeita

3) kansainvälisiin standardeihin perustuvat pelastuspalvelut, joissa on GRID-järjestelmiin (tietokoneen ja multimedian yhdistävä, yksinäyttöinen jaettu järjestelmä) pohjautuva luotettava hälytyssignaali ja joiden avulla voidaan välittää salattuja erityisviestejä

4) yleishyödylliset palvelut, varmennetut palvelut, joissa annetaan takeet turvallisuustasoltaan erinomaisesta suorituskyvystä; palvelut jotka voidaan aktivoida kriisitilanteissa luvanvaraisesti ja jotka on suunniteltu sellaisia yleishyödyllisiä sovelluksia varten, joissa ei voida sallia minkäänlaisia katkoksia tai häiriöitä.

6.2.1. Näiden neljän peruspalvelun lisäksi Galileon tulisi tarjota tehokas tietokantapalvelu muiden verkkojen - sekä maanpäällisten että satelliittiverkkojen - tehokkaan ja turvallisen käytön varmistamiseksi monitoimipuitteissa. Niistä voidaan mainita UMTS-, UHF- ja DHS-järjestelmät sekä tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen järjestelmät. Samalla Galileo-ohjelmassa tulee kehittää GPS-signaalien ja niihin liittyvien palvelujen luotettavuuden varmistavia alueellisia varmennus- ja turvajärjestelmiä siten, että ne ovat yhteentoimivia Galileon kanssa sekä Pohjois-Amerikan että Euroopan ja Aasian alueella.

6.3. Komitea korostaa, että Galileon avaruusinfrastruktuuri tulee integroida erilaisten maanpäällisten järjestelmien ja tekniikoiden kanssa, jotta voitaisiin vastata käyttäjien tarpeisiin riippumatta siitä, ovatko he kaupungeissa (joissa rakennukset voivat maassa olevien linkkiasemien puuttuessa estää satelliittilähetykset), riskialueilla (rakennustyömaat, tehtaat, varastot), eristyksissä olevilla alueilla (joilla maanpäällisten viestintäjärjestelmien asennus- ja ylläpitokustannukset nousevat liian korkeiksi), äärimmäisillä leveysasteilla (joilla satelliittisignaalit heikentyvät) tai meri-, maa- ja ilmavyöhykkeillä (joilla riskimahdollisuudet ovat suuremmat).

6.4. Komitean mukaan navigointi-infrastruktuurin rakentamisen tulee perustua vaatimuksiin, joita palvelujen mahdolliset käyttäjät ovat ilmoittaneet itsellään olevan. Käyttäjät voivat olla palvelujen loppukäyttäjiä, palvelujen tarjoajia tai erilaisten säädösten soveltamisesta vastaavia julkisviranomaisia.

6.5. Komitea on vakuuttunut, että laajamittainen kuuleminen on välttämätön, jotta saadaan selkeä kuva koko maailman - myös meri- ja autiomaa-alueet - kattavan kokonaispalvelun tarpeesta merenkulun ja lentoliikenteen sovellusten käyttöön tarkoitettujen jatkuvien palvelujen varmistamiseksi sekä mittakaavaetujen mahdollistamiseksi segmentoitumattomilla markkinoilla järjestelmien ja vastaanottimien valmistajille.

6.6. Navigointijärjestelmän integrointi muiden viestintäjärjestelmien kanssa sen optimaalisen käytön varmistamiseksi on välttämätöntä, jotta lisäarvopalveluissa voidaan välittää integroituja paikannus-, navigointi- ja ajanmääritystietoja. "Palveluryppään" käsitteen tulee siis kuulua kiinteänä osana navigointijärjestelmän parametreihin.

6.7. Komitea painottaa, että ohjelmalle on asetettava luotettavat ja pikaiset määräajat, ohjelmaa on tarkennettava ja palvelut on määriteltävä käyttöalojen perusteella siten, että kansalaisille, yrityksille sekä EU:n ja ESAn viranomaisille voidaan tarjota kilpailukykyisiä ja kattavuudeltaan kokonaisvaltaisia palveluita. Niitä voidaan myös markkinoida laajemmin ulkopuolisille tahoille maailmamarkkinoilla.

6.8. Tällainen lähestymistapa, jonka mukaan Galileo on avoin ulkopuolisille käyttäjille erityisesti viestintäpalvelujen alalla, edellyttää sääntelynäkökohtien pikaista määrittelyä. Näistä voidaan mainita etenkin televiestintäverkkojen ja -palvelujen lupa- ja yhteenliittämisjärjestelyt. Tällaisten sovellusten avulla voitaisiin parantaa kartografiaa Euroopassa ja muuallakin, etenkin niissä kehitysmaissa, joiden kanssa yhteisöllä on erityissuhteet. Lisäksi on tutkittava sovelluksia, jotka liittyvät maanpallon kaukokartoitukseen kestävän ja globaalin kehityksen strategian yhteydessä.

6.8.1. Komitean mielestä on ehdottoman tärkeää kehittää satelliitteihin alajärjestelmä, joka mahdollistaa uudenaikaisen etsintä- ja pelastuspalvelun julkisten palvelujen yhteydessä. Kansainvälisen Cospas-Sarsat-sopimuksen allekirjoittajavaltiot aikovat toteuttaa tällaisen koko maapallon kattavan järjestelmän. Näitä aikeita on tuettava Galileon tarjoaman täydentävän palvelun kehittämiseksi. Komitean mukaan järjestelmästä tulee tehdä sellainen, että se täydentää Yhdysvaltojen uusien GPS-sukupolvien yhteydessä luotavia järjestelmiä.

7. Kohti yhteistä strategiaa

7.1. Komitea katsoo, että Galileo-ohjelman nykyisessä kehitysvaiheessa on ehdottoman tärkeää, että kaikki asianosaiset, erityisesti komissio, ESA, jäsenvaltioiden julkisviranomaiset sekä yksityissektori, määrittelevät yhteisen ja yksiselitteisen strategian, jonka perustana on

- yhtenäinen hallintorakenne, jossa eritellään selkeästi toimijat, annetaan tarkka mandaatti ja määritellään ohjelma uuden sukupolven palvelujen kehittämiseksi: hallintorakenne voidaan toteuttaa EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisen yhteisyrityksen muodossa. Se toimii yksittäisenä yhteystahona sekä yhteisössä että yhteisön ulkopuolella. Jatkossa voidaan luoda asianmukaiset oikeuspuitteet Euroopan Galileo-viraston perustamiselle.

- Galileon edistämisyhtiön määrittely ja sen perustaminen: yhtiön perustana ovat integrointikyky, markkinoiden tuntemus, rahoitusmahdollisuudet, asiantuntemus navigointijärjestelmien strukturoinnissa sekä kyky kehittää ja hyödyntää markkinoita.

- toimeenpanon järjestäminen moduuleissa, joita voidaan tarkistaa ja hyödyntää vaiheittain: tämä tehdään markkinoilla toteutettavien esittelyhankkeiden välityksellä liittämällä Galileo-järjestelmään jo vuonna 2004 eli ohjelman käynnistämisvaiheessa eurooppalainen geostationaarinen navigointipalvelu EGNOS, joka käynnistettiin vuonna 1996, sekä maanpäällinen alueellinen Gras-järjestelmä markkinoille pääsyn nopeuttamiseksi ja tulojen saamiseksi ammattikäyttöön tarkoitetuille ilmailu-, meri- ja tiepalveluille sekä suurelle yleisölle tarkoitetuille sovelluksille erityisesti tieliikenteen sekä turva- ja pelastuspalvelujen alalla.

- Galileo-satelliittiverkon kiertoradalle lähettämisen nopeuttaminen siten, että ensimmäinen julkiseen ja yksityiseen käyttöön tarkoitettujen palvelujen moduuli käynnistetään jo vuonna 2006: yksityisen sektorin tulee osallistua täysipainoisesti moduulin suunnitteluun, jotta käyttöön saadaan välittömästi kilpailukykyinen ja laajalle käyttäjäkunnalle tarkoitettu ensimmäinen palvelurypäs. Näin olisi mahdollista varmistaa Galileon onnistuminen, joka perustuu kykyyn muuttaa paikannuksen käsite "liikkumisen hallinnoinnin" käsitteeksi; se yhdistää luonnollisella tavalla paikantamisen ja käyttäjille tarkoitetut liikkuvat palvelut.

- rinnakkaisuus ja yhteentoimivuus GLONASS- ja GPS-järjestelmien ja niiden tulevien versioiden kanssa varmistamalla asianmukaisesti järjestelmien täytäntöönpano ja tekninen toimivuus erityisesti signaalien, satelliittijärjestelmän ja maainfrastruktuurin kohdalla: tämä tulisi virallistaa kansainvälisissä sopimuksissa siten, että Galileo-ohjelman siviilikäyttö pysyy siviilivalvonnassa.

- taajuuksien koordinointi maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän ja muiden järjestelmien kanssa tapauksissa, joissa jo käytössä oleville taajuuksille myönnetään uusia kaistoja: maailman radiohallintojen konferenssissa vuonna 2000 tehtiin eurooppalainen taajuussuunnitelma, joka tulisi vahvistaa vuoden 2003 konferenssissa. Perustana tulisi olla kolme Galileon signaaleille avointa laajakaistaa, joiden avulla voidaan välittää navigointitietoja, luotettavia tietoja ja kaupallisia tietoja avointen kaupallisten ja pelastuspalvelujen tueksi, kaksi säänneltyä laajakaistaa julkisen sektorin säännellyille palveluille, joissa tiedot on salattu turvallisuussyistä, sekä tilauksesta saatavat signaalit ja EGNOSin ja Galileon integroidut signaalit Galileon luotettavien palvelujen tukemiseksi.

- teknisten standardien määrittäminen: tekniset standardit tulisi laatia ja niistä tulisi sopia maailmanlaajuisesti ottaen huomioon, että ohjelmaan suoraan liittyvien toimijoiden foorumin tulee laatia operatiiviset ja kaupalliset standardit ja että Galileo-järjestelmä on suunniteltu lukuisia käyttäjäpäätteitä ja laajaa infrastruktuurivalikoimaa varten. Näin ollen tarvitaan tietty ydinjoukko tarkkoja standardeja, mutta myös joustavuutta niiden soveltamisessa erilaisiin yritysympäristöihin ja eri operaattoreiden teknisiin vaatimuksiin. Yhteisön televiestintäpolitiikan uuden lähestymistavan mukaan tällaiset vaatimukset tulisi määritellä laadullisesti ja jättää niiden määrällinen määrittely standardointielimille - esim. Cenelec, IMO, ISO, ICAO, ETSI - eri ympäristöistä tulevista asiantuntijoista muodostuvan uuden rakenteen koordinoidun toiminnan pohjalta.

- aikataulu, jossa määritellään tarkasti vaiheet ja määräajat, mutta joka on samalla joustava, jotta se mahdollistaa parhaan mahdollisen aseman maailmanmarkkinoilla teknologisen kehityksen ja markkinoiden kilpailupaineiden mukaisesti.

7.2. Komitean mukaan tällainen strategia on välttämätön, jotta eurooppalainen järjestelmä voi selviytyä kansainvälisessä kilpailussa, sillä se takaa järjestelmälle täyden riippumattomuuden ja jatkuvan luotettavuuden jatkuvuuden ilman sotilastahojen väliintuloa. Samalla se varmistaa myös ohjelman taloudelliset vaikutukset työllisyyteen järjestelmän teknisen suorituskyvyn rakentamiseen, varmentamiseen, toteuttamiseen ja parantamiseen osallistuvien inhimillisten, rahoituksellisten ja organisatiivisten resurssien kannalta sekä käyttäjien ja käyttäjille tarjottavien palvelujen kannalta. Myönteiset vaikutukset näkyvät uusien yritysten, uusien palvelujen, uusien ammattien ja uudenlaisen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden syntymisessä ehdokasvaltioihin laajentuneen unionin alueella, sekä uusissa yhteistyö- ja kehittämisen tukemismahdollisuuksissa.

7.3. Komitea korostaa lisäksi sellaisen realistisen ja hyvin rakennetun tiedotuskampanjan merkitystä, jolla voitaisiin taata uskottavuus kovaan kilpailuun perustuvilla ja riskialttiilla markkinoilla. Galileo-järjestelmän koko käyttöönottoprosessille tulisi voida taata kampanjalle varatun budjettikohdan avulla tietty laatutaso sekä varmistaa luotettava pohja, jolle voidaan kehittää tuotteita, palveluita sekä teollisia, kaupallisia ja yleishyödyllisiä sovelluksia. Näiden toimien tulisi perustua yhdenmukaiseen ja keskitettyyn kokonaisstrategiaan, joka välittää viestiä yhtenäisyydestä sekä Euroopassa että sen ulkopuolella myös kuluttajille ja käyttäjille tarjottavien palvelujen avoimuuden, varmuuden, jatkuvuuden ja luotettavuuden kannalta.

8. Yhteisyrityksestä Euroopan Galileo-virastoon

8.1. Komitea katsoo, että Galileo-järjestelmän hallintorakenteen tulee olla yhtenäinen ja avoin, koska järjestelmä on tärkeä yhteisön liikennepolitiikan, kaupunkien ruuhkien purkamiseen tähtäävien toimintalinjojen sekä meri-, rautatie-, tie- ja ilmaliikenneturvallisuuspolitiikkojen kehittämisen kannalta ja lisäksi muiden yhteisöpolitiikkojen, kuten maatalous-, metsä-, kalastus-, aluekehitys- ja ympäristöpolitiikan sekä unionin teollisuus- ja ulkopolitiikan kannalta.

8.2. Komitea suosittaakin neuvostolle ja Euroopan parlamentille, että ne luovat yhtenäisen toimintaohjelman uusille palvelusukupolville perustamalla ensin vuoteen 2003 asti toimivan yhteisyrityksen perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisesti ja sen jälkeen erillisen eurooppalaisen Galileo-viraston, joka käsittelee teknisiä näkökohtia, tutkimusta, normeja ja standardeja ja joka toimii näkyvästi operaattoreiden ja käyttäjien suuntaan sekä myös ulkopuolella tarjoamalla palveluita maailmanlaajuisille markkinoille. Lisäksi virasto voisi valvoa ja tarkistaa eri vaiheiden aikatauluja ja määräaikoja. Sillä olisi myös hyvä tiedotuskapasiteetti, jolla koko prosessille voitaisiin taata eurooppalainen korkea laatu.

8.3. Yhteisyrityksen ja sittemmin eurooppalaisen viraston tulisi perustua neljään tukipylvääseen: sen tulisi olla ohjauskomitea kaikille julkisen ja yksityisen sektorin toimijoille avoimen institutionaalisen koefoorumin muodossa; korkean tason eettinen toimikunta avoimuuden ja siviilikäytön vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi sekä yksityisyyden suojan takaamiseksi; sääntelyelin, joka varmistaa asianmukaisesti teknisen yhteentoimivuuden ja operatiivinen elin amerikkalaisen JPO:n (Joint Program Office) mallin mukaisesti.

9. Galileon edistämisyhtiö

9.1. Komitea katsoo, että ohjelman markkinointirakenne tulisi määritellä jo tässä vaiheessa Galileon edistämisyhtiön muodossa. Yhtiöön osallistuisivat Euroopan Galileo-viraston välityksellä julkisen sektorin viranomaiset. Se suunnittelisi järjestelmiä kustannusten määrittelemiseksi ja varmentamiseksi sekä laatisi järjestelmän laajennus-, kehitys-, hyödyntämis- ja ylläpitojärjestelyitä. Yhteisön omistuksessa tulisi siirtyä asteittain täydestä julkisesta valvonnasta yksityisten sijoittajien valvontaan. Yksityisten tahojen tulisi prosessin päätteeksi vastata yhtiön rahoituksesta kokonaisuudessaan, mutta kuitenkin niin, että julkiselle sektorille jäisi edelleen tekninen valvonta ja vastuu.

9.2. Komitean mukaan yksityisen sektorin tulisi siis osallistua Galileon edistämisyhtiöön alusta lähtien edes vähemmistönä, jolloin se pääsisi osallistumaan palvelujen määrittelyyn ja järjestelmän suunnitteluun. Jatkossa yksityisen sektorin tulisi ottaa täysi vastuu, kattaa kustannukset ja vastata riskeistä, kun investoinnit alkavat tuottaa palvelujen käyttöönoton jälkeen.

9.3. Galileon eri moduuleille tarkoitetun toimeenpanojärjestelmän avulla tulisi voida tarkistaa nopeasti tuotteen laatu markkinoilla, varmistaa prosessin luotettavuus sekä nopeuttaa järjestelmän kannattavuutta ja siten vapauttaa julkinen sektori asteittain Galileon hallinnollisista kustannuksista. Galileon teknisen ja poliittisen vastuun tulee kuitenkin jäädä julkiselle sektorille, sillä kyseessä on strategisesti erittäin merkittävä ala.

10. Galileon yhteentoimivuus muiden satelliittinavigointijärjestelmien kanssa

10.1. Komitean mukaan on pyrittävä välttämään "standardisotaa" varmistamalla, että Galileo-ohjelma on täysin yhteentoimiva muiden nykyisten tai tulevien satelliittinavigointijärjestelmien kanssa ja huolehtimalla samalla siitä, että eurooppalaisen järjestelmän ehdottomaksi edellytykseksi asetetaan palvelujen luotettavuuden ja jatkuvuuden valvonta sekä eurooppalaisen navigointi- ja paikannusjärjestelmän siviilikäyttöön perustuva luonne.

10.2. Komitea pitää tärkeänä sellaisen uuden rakenteen luomista, joka kokoaa yhteen eri alojen eurooppalaiset ja kansainväliset standardointielimet. Näin voidaan varmistaa koordinoitu lähestymistapa, joka perustuu vaatimusten laatuun sekä määrällisten standardien joustavuuteen operaattoreiden, perusrakenteiden ja vastaanottopäätteiden suuren määrän vuoksi.

10.3. Komitea korostaa, että rinnakkaisten järjestelmien olemassaolo ja yhteentoimivuus tulee ottaa oikeudellisesti huomioon kansainvälisissä sopimuksissa, joissa käsitellään signaalin määrittelyn, satelliittijärjestelmän ja maainfrastruktuurin takeita. Näiden takeiden tulee kuitenkin kattaa useita vuosia kestävä rahoituskausi, ja sen on oltava tarpeeksi pitkä varmistamaan palvelujen tarjoamisen jatkuvuus vastavuoroiselta pohjalta.

10.4. Komitea katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksista on annettava selkeät määräykset, jotta voidaan säilyttää oikeudet Galileon teknisten sovellusten kehitettyihin versioihin ja Euroopan tasolla toteutettuihin uusiin palveluihin selkiyttämällä suhteet yhteisön ulkopuolisiin tekijänoikeuksiin erityisesti amerikkalaisen GPS-järjestelmän käyttöön liittyvien oikeuksien osalta.

11. Galileo-järjestelmä ja kansalaisyhteiskunta

11.1. Komitea on täysin vakuuttunut, että ainoastaan jos Galileo-järjestelmän taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset kaikille kansalaisyhteiskunnan osatekijöille ovat selkeästi tiedossa, päästään riittävään yksimielisyyteen, jotta kansalaiset ja veronmaksajat ovat valmiita osallistumaan järjestelmän käyttöönoton kustannuksiin.

11.2. Komitea pitääkin ratkaisevana, että määritellään tarjottavat palvelut sekä uudet yritykset ja ammatit, jotka syntyvät Tukholmassa maaliskuussa 2001 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa valtioiden ja hallitusten päämiesten päättämän strategian johdosta. Kyseisen strategian mukaan "EU:sta on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta(10)".

11.3. Liikenteen ja ympäristön alalla satelliittinavigointijärjestelmän käyttöä ja sen markkinoita on suunnattava saastumisen, erityisesti CO2-päästöjen, vähentämiseen Kioton pöytäkirjan velvoitteiden mukaisesti. Galileon vaikutukset liikenteen tehokkuuteen - erityisesti autoihin, autoliikenteeseen, linja-autoihin sekä kevyisiin hyötyajoneuvoihin ja ilmaliikenteeseen - ovat jo nyt erittäin arvostettuja käyttäjien keskuudessa sekä ympäristönsuojelun että siihen liittyen stressin vähentymisen, matkustusaikojen ja polttoaineen hinnan alentumisen kannalta. Tie-, rautatie- ja ilmaliikenteen turvallisuus, euroopanlaajuisten verkkojen kehittäminen sekä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvonta ja hallinta ovat myös kansalaisten ja yhteiskunnan kannalta tärkeitä asiakokonaisuuksia. Ne näkyvät yhteisöpolitiikkojen alalla parhaillaan tekeillä olevassa lainsäädäntötyössä(11).

11.4. Merenkulun alalla satelliittinavigoinnilla voidaan lisätä turvallisuutta matkan kaikissa vaiheissa, välittää kuvia aluksista ja niiden asemasta, valvoa laitonta jätteiden mereen laskemista ja tunnistaa automaattisesti alukset, vähentää sääoloista, reiteistä tai lasteista johtuvien ekologisten ja inhimillisten katastrofien vaaraa, edistää meren eläimistön ja biodiversiteetin kehittymistä sekä helpottaa kalastuksen, valtamerten kehityskulun ja jäätiköitymisen valvontaa.

11.5. Komitea painottaa maatalouden ja ympäristön alalla tärkeää panosta, jonka Galileo-järjestelmä voi antaa pinta-alojen, sadonkorjuuaikojen ja -kausien, lannoitteiden ja torjunta-aineiden kohdennetun käytön, kastelujärjestelmien tason ja rakenteiden, metsityssuunnitelmien, maaperän suojelun, aavikoitumisen torjunnan sekä maaseudun kehittämisen vahvistamisen aloilla tarjottavien palvelujen kokonaisvaltaisen määrittelyn välityksellä.

11.6. Viestintäjärjestelmien ja erityisesti liikkuvan viestinnän lähentämisessä on komitean mukaan tärkeää antaa kansalaisille, yrityksille ja yhteiskunnalle selkeä kuva sellaisten turvallisten ja luotettavien palvelujen näkymistä, jotka tarjoavat valikoiman yhdistettyjä paikannus- ja viestintämahdollisuuksia yksityiseen käyttöön, yritysten väliseen kommunikointiin, yhteydenpitoon julkisen sektorin viranomaisten kanssa sekä sellaisiin tarkoituksiin kuin tietotekniikkaa hyödyntävä oppiminen, sähköinen kaupankäynti ja uudet integroidut "liikkuvat Internetohjelmat".

11.7. Komitean mielestä on tärkeää löytää oikea tasapaino avoimien ilmaisten palvelujen, maksullisten palvelujen ja yleishyödyllisten palvelujen välille sekä kustannuksiin, jotka näistä palveluista aiheutuvat yksilöille ja yhteisöille. Komitea on jo ilmaissut näkemyksensä puhelinliikenteen ja televiestinnän yleispalveluista sekä puhelinpalveluiden vapauttamisprosessin kustannuksista(12). On kuitenkin selvää, että palvelujen kustannukset voivat vaihdella ja että palvelujen saatavuus kasvaa suhteessa siihen, kuinka suuri käyttäjäjoukko on eurooppalaisilla ja maailmanmarkkinoilla.

11.8. Ratkaisematta jää edelleenkin ongelma, joka koskee näiden palvelujen maksuja, erityisesti kun kyseessä on signaalin käytön valvonta sellaisissa käyttäjäryhmissä kuin lennonvalvonta, lentoyhtiöt, yleishyödyllisten verkkojen hallinta, rautatieyhtiöt, tieliikenteen valvojat, tulli jne. Toinen ratkaisematta oleva kysymys koskee turvallisuusvaatimuksiltaan tiukkoja palveluita. Komitean mukaan kustannusarvioon tulisi sisällyttää mahdollisuus signaalin salaukseen, ja se tulisi vahvistaa validointivaiheessa.

11.9. Komitean mielestä yleishyödyllisissä palveluissa, joissa edellytetään tarkkaa ja laadukasta signaalia sekä täysin luotettavaa lähetystä, on ratkaistava varmennusta koskeva ongelma, jotta voidaan taata luotettavuus ja jatkuvuus sekä ehkäistä kaikenlaiset häiriöt eri liikennemuotojen alalla sovellettavien - esim. ilmailualan ICAO ja merenkulkualan IMO - määräysten mukaisesti.

12. Galileon sosioekonomiset vaikutukset

12.1. Komitean mukaan Galileo-järjestelmän sosiaalisilla vaikutuksilla on ratkaiseva merkitys järjestelmän hyväksymiselle ja edistämiselle. Tämä koskee sekä sosiaalisia etuja että elämänlaatua, uusia ja parempia työpaikkoja ja uusia huipputekniikan yrityksiä.

12.2. Komitea on jo antanut erillisen lausunnon ilmailu- ja avaruusteollisuuden sekä siihen liittyvien alojen kehityksestä(13). Ala on strategisesti tärkeä ja Euroopalla on siinä tärkeä asema maailmanmarkkinoilla. Alalla on Euroopassa paljon työvoimaa, se saa paljon rahoitusta ja sillä tehdään paljon tutkimusta. Tästä osoituksena ovat tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan yhteisön monivuotisen ohjelman yhteydessä käynnistetyt monet hankkeet.

12.3. Eurooppalaiset pienet ja keskisuuret yritykset voivat saada huomattavaa hyötyä Galileo-ohjelmasta. Tämä koskee sekä avaruusohjelman alihankkijoina toimivia yrityksiä että ohjelmaan liittyvien sovellusten ja palvelujen käytön ja kehittämisen alalla toimivia pk-yrityksiä. Komitean mukaan on aiheellista edistää näiden sovellusten ja palvelujen sivutuotteena syntyvää toimintaa Yhdysvaltojen esimerkin mukaan. Yhdysvalloissahan on syntynyt GPS-sovellusten ansiosta yli 300 pk-yritystä.

12.4. Työllisyyden alalla Galileo-järjestelmän makrotaloudellinen vaikutus on äärimmäisen tärkeä henkilöstöön ja uusiin toimintoihin tehtävien investointien kannalta sekä eurooppalaista teknologiaa käyttävien eurooppalaisten palvelujen kehittämisen kannalta. Tämä tarkoittaa sekä teknisesti erittäin pätevän tieteellisen ja teknisen henkilökunnan kouluttamista että uusia operaattoreita ja palvelujen järjestäjiä, joilla on huimat kehitysmahdollisuudet.

12.5. Galileo-ohjelma saattaa kehittää huomattavasti etälääketiedettä erityisesti tietokonetomografioiden alalla. Näin voitaisiin järjestää etävastaanottoja potilaiden hoitamiseksi. Etälääketiede saattaa saada tärkeän aseman perus- ja jatko-opinnoissa sekä lääketieteen elinikäisessä koulutuksessa.

12.6. Komitean mukaan Galileo-ohjelman avulla voitaisiin kehittää eri alueiden kulttuuristen erityispiirteiden levittämistä unionissa sekä käynnistää koko yhteisön alueelle ulottuvia koulutusohjelmia.

12.7. Komitea katsoo, että yksityisyyden suojan alalla tulee vielä kehittää asianmukaisia toimia, jotka koskevat luottamuksellisuutta, yksilöiden ja perusoikeuksien noudattamista sekä kaupallista tiedotusta. Tämä voidaan toteuttaa soveltamalla kaikkia yksityisyyden suojaa koskevia yhteisön sääntöjä(14) ja tarjoamalla tekniset suoja- ja salauslaitteet, jotka liittyvät integroitujen havaitsemis-, paikannus- ja viestintäpalvelujen uusiin mahdollisuuksiin.

12.7.1. Komitea suosittaa korkean tason eettisen komitean perustamista yhteisyrityksen ja jatkossa eurooppalaisen viraston yhteyteen avoimuuden, yksinomaisen siviilikäytön sekä yksityisyyden suojan varmistamiseksi Galileo-ohjelman kaikissa kehitys- ja käyttövaiheissa.

13. Päätelmät

13.1. Edellä esitetyn valossa komitea antaa täyden tukensa Galileo-ohjelmalle, joka on tärkeä strateginen väline eurooppalaisen järjestelmän kilpailukyvyn kannalta. Galileolla on myönteisiä maailmanlaajuisia vaikutuksia. Lisäksi sillä on innovatiivisia taloudellisia, työllistäviä ja sosiaalisia vaikutuksia, ja se voi taata elämänlaadun parantumisen kansalaisyhteiskunnassa.

13.2. Komitea toivookin saavansa säännöllisesti tietoja Galileo-ohjelmasta, jotta se voi osallistua aktiivisesti sovellusten tulevaan kehittelyyn. Komitea toivoo yhteisen strategian pikaista määrittelyä sekä aikataulun kiristämistä, jotta ensimmäiset mielenkiintoiset ja tehokkaat palvelut saadaan sekä operaattoreiden että suuren yleisön käyttöön.

Bryssel 12. syyskuuta 2001.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) Komission tiedonanto, 10. helmikuuta 1999, KOM(1999) 54 lopullinen.

(2) Tukholman Eurooppa-neuvoston päätelmät, kohta 42.

(3) Tukholman Eurooppa-neuvoston päätelmät, kohta 42.

(4) KOM(2001) 336 lopullinen.

(5) TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuus ja maailmanlaajuisen haasteen kohtaaminen", EYVL C 95, 30.3.1998.

(6) TSK:n lausunto, EYVL C 140, 18.5.2000.

(7) KOM(2000) 407 lopullinen. TSK:n lausunto, EYVL C 123, 25.4.2001.

(8) Komitea on jo laatinut lausunnon kuudennesta TTK-puiteohjelmasta.

(9) Komission tiedonanto KOM(2000) 750 lopullinen, 22. marraskuuta 2000.

(10) Tukholman Eurooppa-neuvoston päätelmät, 22. ja 23. maaliskuuta 2001.

(11) Komitea on jo hyväksynyt useita lausuntoja eri liikennemuotojen turvallisuudesta. Esimerkkinä voidaan mainita TSK:n lausunto aiheesta "Meriturvallisuus/Erika I" (EYVL C 14, 16.1.2001), "Meriturvallisuus/Erika II" (EYVL C 221, 7.8.2001, s. 54) sekä TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - EU:n liikenneturvallisuuden painopisteet - seurantakertomus ja toimenpiteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen" (EYVL C 14, 16.1.2001).

(12) TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen alalla", EYVL C 139, 11.5.2001.

(13) KOM(2001) 336 lopullinen.

(14) Ks. TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla", EYVL C 123, 25.4.2001, s. 53.