FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 20.10.2004 
KOM(2004) 679 lopullinen 
. 
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE, EUROOP AN KESKUSPANKILLE SEKÄ 
EUROPOLILLE 
EU:n uusi toimintasuunnitelma vuosiksi 2004–2007 muihin maksu välineisiin kuin 
käteisrahaan liittyvien petosten torjumiseksi 
 
 
{SEC(2004) 1264}  
 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE, EUROOP AN KESKUSPANKILLE SEKÄ 
EUROPOLILLE 
EU:n uusi toimintasuunnitelma vuosiksi 2004–2007 muihin maksu välineisiin kuin 
käteisrahaan liittyvien petosten torjumiseksi 
 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
1. JOHDANTO 
Komissio sitoutui petostentorjuntaa kos kevassa EU:n toimintasuunnitelmassa1 vuosiksi 2001-
2003 antamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2003 jälkeen kertomuksen, 
jossa selostetaan petosten torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon 
edistymistä ja ehdotetaan tarvittaessa täydentäviä tai vaihtoehtoisia toimia. 
Toimintasuunnitelmaa koskevassa komission kertomuksessa2 esitetään arviointi toteutetuista 
toimenpiteistä ja niiden tehokkuudesta. Tämä asiakirja täydentää kyseistä kertomusta ja 
sisältää ehdotuksia petostentorj untaa koskeviksi jatkotoimiksi. 
2. TAUSTA 
Komissio hyväksyi toimintasuunnitelman helmikuussa 2001 parantaakseen muihin 
maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysrikosten torjuntaa. Toimintasuunnitelman tarko ituksena on kehittää yleiseur ooppalainen johdonmukainen 
lähestymistapa petostentorjuntaan. Vaikka yks ittäiset petostentorjuntatoimet voivat olla 
tehokkaita, ne eivät riitä poistamaan maksuvälinepetosten kaltaista uhkaa. 
Komissio päätti laatia toimintasuunnite lman erityisesti seuraavista syistä: 
• Petosten määrä oli suhteellisen suuri. Jo pelkästään maksukortteihin liittyvät petokset 
aiheuttivat Euroopan unionissa vuonna 2000 ar violta 600 miljoonan euron vahingot (noin 
0,07 prosenttia maksukorttialan li ikevaihdosta kyseisenä vuonna). 
• Petosten ja väärennysrikosten määrän vuot uinen kasvuvauhti aiheutti huolta. Petosten 
määrä kasvoi vuonna 2000 EU:ssa noin 50 prosentti a. Erityisen paljon kasvoi etämaksuihin 
(puhelimitse, postitse tai Internet in kautta suoritettavat maksut) liittyvien petosten määrä. 
• Suhteutettuna maksutapahtumien määrään valtio iden rajat ylittävät petokset olivat paljon 
yhden valtion alueelle rajoittuvia petoksia yl eisempiä. Torjuntatoimenpiteitä toteutettiin 
tuolloin kuitenkin pääasia ssa kansallisella tasolla. 
                                                
 
1 Komission tiedonanto muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja 
väärennysrikosten torjunnasta, KOM(2001) 11 lopullinen, 9.2.2001. 
2 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja N:o … kertomuksesta, jossa käsitellään muihin 
maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 
täytäntöönpanoa. 
 
FI 3   FI • Järjestäytyneen rikollisuuden osuus maksuvälinep etoksista oli kasvussa. Rikollisjärjestöt 
kykenivät muuttamaan toimintatapojaan nopeasti vastatoimenpiteiden kiertämiseksi. Mikä 
pahinta, petoksin saadut varat vahvistavat jä rjestäytyneitä rikollisjärjestöjä. Tämä antaa 
nykyisin vielä enemmän aihetta huoleen te rrorismin rahoittamis en muodostaman uhan 
vuoksi. 
• Petokset heikentävät kuluttajien luottamu sta maksujärjestelmiin. Maksuvälinepetokset 
katsotaan esimerkiksi yleisesti yhdeksi pääasiallisista sähköisen kaupankäynnin 
tuloksekkaan kehittämisen esteistä. 
Toimintasuunnitelman pääper iaatteena oli kaikkien si dosryhmien välinen yhteistyö. 
Petostentorjunta kuuluu pääasiassa maksujärje stelmäalan vastuualueeseen. Tärkeimmät 
parannukset liittyvät maksujen turvallisuuden lisäämiseen (esimerkiksi sirukorttien 
käyttöönoton avulla). Kaikkien osapuolten olisi kuitenkin  oltava aktiivisesti mukana 
petostentorjunnassa. Torjuntatoimenpiteet ova t epäilemättä paljon tehokkaampia, jos ne 
perustuvat kaikkien osapuolten väli seen yhteistyöhön. Toimintasuunnitelman 
luonnosvaiheessa kuultiin tämän periaatt een mukaisesti kaikkia sidosryhmiä3, ja komissio 
toimi niiden kanssa tiiviissä yhteistyössä toimenpiteiden toteutusvaiheessa. Valtaosa toimintasuunnitelmaan sisältyvistä toimenp iteistä on saatettu onni stuneesti päätökseen
4. 
3. UUDEN  TOIMINTASUUNNITELMAN  LAADINTA 
On yleisesti tunnustettu tosiasia , että komission osallistuminen petostentorjuntaan  on tuottanut 
lisäarvoa. Komissio on va uhdittanut toimintasuunnitelman tä ytäntöönpanoa. Se on pyrkinyt 
parantamaan tietojenvaihtoa, lisäämään tiedotust a ja lujittamaan rajojen yli harjoitettavaa 
yhteistyötä. Mikä tärkeintä, komissio on luonut puitteet petostentorjunta-alan asiantuntijoiden 
tapaamisille synergiaetujen luomiseksi, parhai den käytäntöjen ja koulutusmateriaalin vaihto 
mukaan luettuina. Erityisesti valtioiden ra jat ylittävä petostento rjuntayhteistyö on tämän 
seurauksena tiivistynyt. 
Petosten määrän vuotuinen kasvu EU:ssa on saatu hidastumaan toimintasuunnitelman 
kattaman jakson aikana maksuliikennealan, kansal listen viranomaisten ja muiden osapuolten 
yhteishankkeiden myötä5. Toimintasuunnitelman ansiosta maksuvälinepetokset ovat myös 
olleet aiempaa suuremman huomion kohteena. 
Näitä hankkeita on jatkettava, jotta myöntei nen kehitys jatkuisi. Petokset kehittyvät 
epäilemättä koko ajan ja tietomurtoj en tai henkilöllisyyden varastamisen6 kaltaisten rikosten 
määrä kasvaa huolestuttavaa vauhtia. Myös uusia huijaustapoja syntyy jatkuvasti. 
                                                 
3 Kuten maksukorttijärjestelmiä, pankkeja, eri maiden ministeriöitä ja keskuspankkeja, 
lainvalvontaviranomaisia, Euroopan keskuspankkia,  Europolia, Interpolia, vähittäiskaupan alaa, verkko-
operaattoreita ja kuluttajajärjestöjä. 
4 Lisätietoja on saatavilla toimintasuunnitelman 2001-2003 täytäntöönpanoa koskevassa komission 
kertomuksessa, komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa N:o …. tai komission verkkosivustolla 
osoitteessa http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm . 
5 Petosten määrän vuotuinen kasvu vuonna 2000 oli noin 50 prosenttia eli se oli paljon nykyistä 
nopeampaa (15-20 prosenttia vuodessa). 
6 Henkilöllisyyden varastamisella tarkoitetaan henkilö tietojen väärinkäyttöä, joka tapahtuu esiintymällä 
toisena henkilönä ilman tämän suostumusta. Tähän liittyy yleensä uhrin pankkitietojen väärinkäyttö.  
 
FI 4   FI Komissio aikoo tämän vuoksi jatkaa maksuvälin epetosten torjuntaa antamalla EU:n uuden 
petostentorjuntaa koskevan toimin tasuunnitelman vuosiksi 2004–2007. Uusi 
toimintasuunnitelma sisältää pääasiassa jo toteut ettujen toimien jatko- tai seurantatoimia. Uusi 
suunnitelma on laadittu EU:n petostentorjunnan as iantuntijaryhmän ja muiden tätä kysymystä 
käsittelevien ryhmien7 kuulemisen pohjalta. Toimintasuunn itelma täydentää sisämarkkinoiden 
maksupalveluja koskevaa direktiiviä, jota koskevan ehdotuksen komissio aikoo esittää vuonna 
2005 edistääkseen yhtenäisen maksualueen peru stamista EU:hun. Tavoitteena on erityisesti 
jatkaa ja kehittää edelleen nyky isiä petostentorjuntahankkeita  sekä ylläpitä ä ja lisätä 
luottamusta maksujärjestelmiin. 
Painopistealueita ovat edelleen  maksuvälineiden ja -järje stelmien turvallisuus sekä 
viranomaisten ja yksityisen sektorin välis en yhteistyön tiivis täminen. EU:n nykyisen 
tietosuojalainsäädännön selkiyttäminen petosten torjunnan osalta on välttämätön edellytys 
erityisesti rajojen yli tapahtuva n tietojenvaihdon tehostamiseksi ja laajentamiseksi. Uusien 
jäsenvaltioiden ottaminen muk aan EU:n petostentorjuntaan  ja yhteistyön tiivistäminen 
kolmansien maiden viranomaisten kanssa ovat ed elleen keskeisessä asemassa. Uusiin uhkiin 
on myös vastattava. 
4. EU:N  PETOSTENTORJUNNAN  ASIANTUNTIJARYHMÄ 
Tavoite:  
⇒ EU:n petostentorjunnan asiantuntijaryhm ää olisi vahvistettava ja sen toiminta 
uudelleenorganisoitava. 
Komissio on perustanut toimintaohjelman puitteissa EU:n petostentorjunnan 
asiantuntijaryhmän, jossa ovat edustettuina maks uvälinepetosten torjunnan  kaikki tärkeimmät 
sidosryhmät EU:ssa8. Asiantuntijaryhmästä saadaan lisäar voa foorumina, jossa sidosryhmät 
voivat vaihtaa tehokkaasti petostentorjuntaa koskevi a tietoja ja parhaita  käytäntöjä. Ryhmä on 
antanut panoksensa erityisesti rajojen yli tapa htuvaan petostentorjuntaan osallistuvien tahojen 
välisen yhteistyön tiivistämiseen. 
EU:n hiljattain laajennuttua on yhä haasteelli sempaa koota kaikkien merkityksellisten alojen 
ja kaikkien jäsenvaltioiden edustajat yhteen ryhmään heikentämättä kuitenkaan työmenetelmien tehokkuutta. Asiantuntij aryhmän jäsenyys ja toiminta on 
uudelleenorganisoitava ja sen te htäväkenttää on laajennettava. 
Toiminta:   
⇒ Asiantuntijaryhmän jäsenyyttä tehostetaan kartoittamalla kunkin alan ja/tai maan 
petostentorjunta-asiantuntijat, jotka toimiv at kotimaassaan tehokkaina yhteyspisteinä ja 
levittävät asiantuntijaryhmässä tehdyn työn tuloksia. 
                                                 
7 Esimerkiksi Euroopan maksuneuvoston maksukorttipet osasiantuntijaryhmä. Myös maksujärjestelmien 
markkinaryhmän ja maksujärjestelmiä käsittelevän hallitusten ryhmän yksittäiset jäsenet ovat antaneet 
panoksensa keskusteluun. Lisäksi on kuultu Europolia ja lainvalvonta-asiantuntijoita.  
8 Asiantuntijaryhmässä on kansallisten ja EU:n maksujärjestelmien, pankkien, jäsenvaltioiden 
ministeriöiden ja keskuspankkien, lainvalvontaviranomaisten (Europol ja Interpol mukaan luettuina), 
Euroopan keskuspankin, vähittäiskaupan alan, kuluttajajärjestöjen sekä verkko-operaattoreiden 
edustajia. 
 
FI 5   FI ⇒ Asiantuntijaryhmään perustetaan ohjausryh mä suunniteltujen toimien toteuttamisen 
tehostamiseksi. Ohjausryhmä valmistelee asiantuntijaryhmän töitä ja valvoo alaryhmien 
toimintaa. 
⇒ Asiantuntijaryhmä kokoontuu vähint ään kaksi kertaa vuodessa.  
⇒ Asiantuntijaryhmä laatii tiedotuss uunnitelman, jonka mukaisesti uuteen 
toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden  edistymisestä ja tehoamisesta tiedotetaan 
kansalaisille ja al an edustajille. 
⇒ Asiantuntijaryhmään perustetaan kaksi alaryhmää, joista toinen käsittelee turvallisuus- ja 
toinen kuluttajakysymyksiä. Asiantuntijaryh mä laatii alaryhmien kokousaikataulun ja 
määrittää käsiteltävät aiheet. Asiantuntijaryhmä voi perustaa uusia alaryhmiä. 
5. TEKNINEN  KEHITYS 
Tavoitteet:  
⇒ Maksuliikennealan olisi varmistettava sähköisille maksuille korkein mahdollinen 
liiketaloudellisesti kannattava turvallisuustaso. 
⇒ Maksuvälineiden valmistajien, maksupalveluiden tarjoajien ja kansallisten viranomaisten 
olisi otettava käyttöön koordinoitu ja jäsennel ty maksuvälineiden ja niiden komponenttien 
turvallisuuden arviointi. Turvallisuude n arvioinnissa noudatettavien menettelyiden 
läpinäkyvyyttä olisi lisättävä ja standardointia edistettävä. 
Sirukortteihin siirtyminen EU:ssa kohtuullis essa aikataulussa pa rantaisi maksujen 
turvallisuutta, helpottaisi petostentorjuntaa ja lisäisi käyttäjien luottamusta. Tämä on 
ensisijainen tavoite, joka edellyttää kaikkien sidosryhmien koordinoivaa toimintaa. 
Komissiolla ja kansallisilla viranomaisilla olisi oltava valmiudet avustaa tarvittaessa maksuliikennealaa sirukortteihin siirtymisessä. 
Maksuliikenneala on ottamassa käyttöön uusia, turvallisempia ratkaisuja sähköisiä ja 
mobiilimaksuja varten
9. Tätä toimintaa olisi seurattava ja tuettava. 
Jotta maksujärjestelmiin luotettaisiin on  tärkeää, että sidosryhmät ovat tietoisia 
maksuvälineen tai sen komponentin turvallisuusta sosta sekä absoluuttises ti tarkasteltuna että 
suhteessa muihin samankaltaisiin tuotteisiin. Nykyiset turvallisuuden arviointimenettelyt eivät 
perustu yhteisiin testausstandardeihin eivätkä me nettelyt ole käyttäjien  kannalta läpinäkyviä. 
Pankkien ja liikkeenharjoittajien päätöksenteko helpottu isi, jos ne tietäisivät, missä määrin 
tietty tuote on turvallisempi kuin toinen. Kulutta jien luottamus tuotteisiin kasvaisi, jos he 
saisivat yksityiskohtaisemp ia tietoja testaustuloksista. Yhte isten kriteerien ja menettelyiden 
noudattaminen turvallisuuden arvioinnissa voisi pienentää merkittävästi arviointikustannuksia 
ja siihen kuluvaa aikaa. On kuitenkin olennaista, että arviointiperusteiden 
yhdenmukaistaminen ei heike nnä turvallisuuden nykytasoa. 
                                                 
9 Esimerkiksi suojattu 3D-yhteyskäytäntö. 
 
FI 6   FI Toiminta:  
⇒ EU:n petostentorjunnan as iantuntijaryhmään perustet aan turvallisuuskysymyksiä 
käsittelevä alaryhmä. Alaryhmässä on eri sidosry hmien edustajia käsiteltävänä olevan aiheen 
mukaan. 
⇒ Komissio käynnistää selvityksen, jossa käsitellään kortinhaltijan henkilöllisyyden 
tarkistusmenetelmiä korttimaksujen yhteydessä ja käyttäjän tarkistusmenetelmiä sähköisten 
maksujen ja mobiilimaksujen yhteydessä. 
6. TIETOJENVAIHTO 
Tavoite:  
⇒ Kaikkien sidosryhmien olisi voitava vaihtaa tietoja petostapauksien havaitsemiseksi ja 
ilmoittamiseksi mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, ottaen kuitenkin samalla huomioon 
yksityisten ihmisten oikeudet ja vapaudet sekä kilpailusäännöt. 
Ensimmäisen toimintaohjelman puitteissa aloite ttua toimintaa olisi jatkettava. Suurimpana 
ongelmana on pidetty sitä, ettei EU:ssa ole ma hdollisuutta vaihtaa tieto ja riskialttiista ja 
petollisesti toimivista lii kkeenharjoittajista. Petosten torjunnassa noudatettavia EU:n 
tietosuojasääntöjä on selkiytettävä ja ne on  yhdenmukaistettava valti oiden välisen laajan 
tietojenvaihdon mahdollistamiseksi.  Selkiyttämisessä on pyrittävä säilyttämään tasapaino 
petostentorjunnan ja yksityisten ihmisten perusoikeuksien välillä . EU:n 29 artiklan mukainen 
työryhmä10 on perustanut kansallisten tietosuoj aviranomaisten ja maksuliikennealan 
edustajista koostuvan epävirallisen alaryh män, jossa käsitellään aiheeseen liittyviä 
erityiskysymyksiä. Vastauksissa  maksualan uutta oikeudelli sta kehystä sisämarkkinoilla 
käsittelevään kuulemisasiakirjaan11 kannatetaan voimakkaasti  asiaa koskevan EU:n 
tietosuojalainsäädännön täydell istä yhdenmukaistamista. EU:n 29 artiklan mukaisen 
työryhmän alaisuudessa toimivan alaryhmän työ on vielä kesken. Riskialt tiita ja pe tollisesti 
toimivia liikkeenharjoittajia koskevien tiet ojen vaihdon helpottamisen lisäksi olisi 
kartoitettava muita aloja, joilla sovellettavaa la insäädäntöä olisi selkiytettävä. Olisi pohdittava 
uusia aloitteita (esim. tietokantoja) petostentorjunta-alan asiantuntijoiden keskinäisen tietojenkeruun ja -vaihd on laajentamiseksi. 
EU:n petostentorjuntaa koskevia www-sivuja
12 voitaisiin kehittää edelleen siten, että ne 
toimisivat maksuvälinepetosten torjunnan yl eiseurooppalaisena viit ekehyksenä, joka on 
kansalaisten, yritysten ja hallitusten käytettävissä. 
                                                 
10 Tässä direktiivin 95/46/EY 29 artiklan nojalla perustetussa työryhmässä on EU:n jäsenvaltioiden 
tietosuojaviranomaisten edustajia. Työryhmän sihteeristöstä vastaa komissio  
(ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm ) 
11 Komission tiedonanto maksualan uudesta oikeudellisesta kehyksestä sisämarkkinoilla (KOM(2003) 718 
lopullinen). 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
FI 7   FI Toiminta:  
⇒ Komissio täsmentää petostentorjuntaan liittyvi en tietojen vaihdon soveltamisalan ja 
edellytykset yhteistyössä 29 artiklan muka iseen työryhmään kuuluvien kansallisten 
tietosuojaviranomaisten kanssa. Jos tässä ei  päästä tarpeeksi pitkälle, komissio voi 
vaihtoehtoisesti tehdä EU:n  nykyisten tietosuojasääntöjen muuttamista koskevan 
lainsäädäntöehdotuksen. 
⇒ Komissio laajentaa EU:n petostentorjuntaa koskevia www-sivuja sisällyttämällä niille 
tietoja muiden petostentorjunnan alalla toimivien organisaatioiden hankkeista. 
7. KOULUTUSOHJELMAT,  KOULUTUSMATERIAALI  JA YHTEISTYÖ 
Tavoitteet:  
⇒ Lainvalvontaviranomaisten koulutusta ja tuom areiden ja yleisten sy yttäjien tietoisuutta 
petostentorjunnasta olisi lisättävä. 
⇒ Maksuvälinepetosten torjuntaa koskevaa yhteistyötä EU:n ha llintoviranomaisten välillä 
olisi lisättävä. 
⇒ Kansallisten lainvalvontaviranomaisten valmi uksia tutkia petoksia olisi parannettava. 
Vuonna 2003 järjestetty EU:n maksu korttipetoksia käsitt elevä foorumi tarjosi puitteet, joissa 
oikeus- ja lainvalvontaviranom aiset sekä yksityisen sektorin edustajat voivat vaihtaa 
kokemuksia ja ajatuksia maksuvälinepetoks ista. Toimenpiteet, joilla lisätään 
oikeusviranomaisten tietoisuutta ja lainva lvontaviranomaisille s uunnattuja koulutushankkeita 
olisi edelleen jatkettava petosten tutkinna n ja syytteeseen asettamisen tehostamiseksi. 
Koordinoitu eurooppalainen koulutus olisi asetettava  selkeästi etusijalle 
lainvalvontaviranomaisten koulutuksessa. Lain valvontaviranomaisille suunnattujen kattavien 
koulutuspakettien valmistelu ja ajantasaista minen on myös tärkeää.  Tässä yhteydessä on 
otettava huomioon kansallisten viranomaisten en sisijainen rooli ja va stuu ja kohdistettava 
toimet ylikansallisiin näkökohtiin,  joiden osalta eurooppalain en koulutus tuo todellista 
lisäarvoa. 
Joissakin jäsenvaltioissa on perustettu ma ksuvälinepetosten torjuntaan keskittyneitä 
erikoisyksikköjä13. Kansallisten erikoisyksikköjen  perustaminen voisi parantaa 
tutkintavalmiuksia ja helpottaa muiden lainva lvontayksikköjen ja markkinatoimijoiden kanssa 
tehtävää yhteistyötä. 
Toimenpiteet, joita on toteutettu rahanväär ennykseltä suojautumiseksi, voivat toimia 
hyödyllisenä lähtökohtana, kun suunnitellaan toimia muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten torjumiseksi. Euron suojaamiseksi väärentämiseltä on annettu säännöksiä julkisten ja yksityisten viranom aisten toiminnan organisoinnista ja 
                                                
 
13 Esimerkiksi tietotekniikan käyttöön liittyvien riko sten torjunnan alan keskustoimisto (OCLCTIC) 
Ranskassa ja sekki- ja maksukorttipetoksiin erikoist unut yksikkö (Dedicated Cheque and Plastic Card 
Unit, DCPCU) Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
 
FI 8   FI koordinoinnista. Euron suojaamisen edellyttä mistä erityistoimenpiteistä säädetään 
asetuksessa 14, ja komissiolle on annettu valtuudet koordinoida koulutusta ja teknistä tukea 
erityisellä rahoitusohjelman käyttööno ttoa koskevalla neuvoston päätöksellä15. Euroopan 
keskuspankki ylläpitää rahanvä ärennösten seurantaa varten perustamaansa CMS-tietokantaa 
(Counterfeit Monitoring System, CMS) sekä analysoi uudentyyppisiä seteliväärennöksiä. 
Europol vastaa tietojen jakamisesta ja analysoinnista. Se on perustanut myös 
lainvalvontaviranomaisten käyttöön tarkoite tun rikostietokannan. Komissio/OLAF valvoo 
lainsäädännön täytäntö önpanoa ja valmistelee säädösaloitte ita, vastaa koulutusta ja teknistä 
avunantoa koskevasta Perikles-ohjelmasta se kä analysoi uudentyyppisiä kolikkoväärennöksiä. 
Jäsenvaltiot ovat perustaneet kansalliset keskustoimistot, joiden vastuulla on euron suojaaminen väärentämiseltä, ja  nimenneet elimet, jotka huol ehtivat väärennösten teknisestä 
analysoinnista. Ne ovat myös antaneet lainsäädäntöä, jolla luottolaitokset velvoitetaan poistamaan väärennökset liikkeestä ja luovuttam aan ne viranomaisille. Jäsenvaltiot tarjoavat 
euron suojaamista koskevaa koulutusta ja tekn istä apua. Komissio vastaa kyseisen toiminnan 
koordinoinnista. 
EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomai sten olisi näin ollen osallistuttava nykyistä 
tiiviimmin myös muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien rikosten torjuntaan. 
Viranomaisten keskinäiselle yhteistyölle ja koordinoinnille olisi luotava puitteet. Voitaisiin 
harkita puitteiden luomista myös EU:n varoin  rahoitettavalle viranom aisten koulutukselle. 
EU:n kymmenen uuden jäsenvaltion olisi osa llistuttava vuodesta 2004 kokonaisvaltaisesti 
EU:n aloitteisiin. Niiden on muun muassa pantava täytänt öön EU:n rikoslainsäädäntö ja 
otettava käyttöön EU:n tasoll a sovitut torjuntatoimenpiteet. 
Toiminta:   
⇒ Komissio järjestää yhteistyössä maksuliike nnealan, Europolin ja muiden sidosryhmien 
kanssa maksuvälinepetosten torjuntaan erikoistun eille lainvalvontaviranomaisille suunnattuja 
yleiseurooppalaisia koulutustilaisuuksia, jotta viranomaiset saisivat va ltuutetun asiantuntijan 
aseman, sekä kertauskoulutusta jo ai emmin valtuutetuille viranomaisille. 
⇒ Komissio järjestää toisen korkean tason konferenssin ylimpien poliisiviranomaisten, 
tuomareiden ja syyttäjien edus tajille parantaakseen näiden tie tämystä maksuvälinepetoksista 
ja petosten vaikutuksesta rahoitusjärjestelmii n. Jatkossa on tarkoitus pohtia mahdollisuutta 
kyseisten konferenssien järjestämiseen määräajoin. 
⇒ Komissio selvittää, olis iko jäsenvaltioihin tarkoi tuksenmukaista perustaa 
maksuvälinepetosten torjuntaan  erikoistuneita yksiköitä.  
⇒ Komissio edistää jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten osallistumista 
maksuvälinepetosten torjuntaan. 
⇒ Komissio järjestää petostentorjuntaseminaarin uusien jäsenvaltioiden yksityisen sektorin ja 
viranomaisten edustajille. 
                                                 
14 Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, euron väärentämisen 
torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä (EYVL L 181, 4.7.2001, s. 6). 
15 Neuvoston päätös, tehty 17 päivänä joulukuuta 2001, tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan 
toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamis eksi rahanväärennykseltä  (Perikles-ohjelma), 
(2001/923/EY), EYVL L 339, 21.12.2001, s. 50. 
 
FI 9   FI 8. MUUT  PETOSTEN  TORJUNTAAN  LIITTYVÄT  TOIMENPITEET 
Tavoitteet: 
⇒ EU:n kansalaisille olisi annettava enemmän ja yksiselitteisempiä tietoja maksuliikenteen 
turvallisuudesta. 
⇒ Liikkeenharjoittajien käytö ssä olisi oltava parempaa koulut usmateriaalia ja  niille olisi 
tarjottava asianmukaiset välineet tietomurtojen ehkäisemiseksi. 
⇒ Käytäntöihin, joita EU:ssa noudatetaan kadonneista ja varastetuista korteista 
ilmoitettaessa, olisi tehtävä parannuksia. 
⇒ Henkilöllisyyden varastaminen olisi pyrittävä ehkäisemään EU:n tasolla tehtävin aloittein. 
Erityisesti valtioiden rajat ylittävä tietojenvaihto  vähittäiskaupan alalla ja kuluttajajärjestöissä 
saatavilla olevasta koulutusmateriaalista on edelleen vähäistä. On määritettävä parhaat käytännöt ja annettava kuluttajille ohjeita mu iden maksuvälineiden kuin käteisrahan käyttöön 
mahdollisesti liittyvistä riskeistä ja siitä, kuinka ne voitaisiin parhaiten välttää. Sähköisten 
maksujen turvallisuutta käsi ttelevän komission tutkimuksen
16 perusteella voidaan päätellä, 
että kuluttajat eivät ole saaneet riittävä sti tietoja käyttämiensä maksuvälineiden 
turvallisuudesta. Sen lisäksi, että sähköisten maksujen turvallisuutta parannetaan, kuluttajien 
luottamuksen kannalta on tärkeää, että maks uvälineiden turvallisuudesta annetaan ”oikeaa” 
tietoa. 
Sähköisten maksujen turvallisuutta  tarkasteleva tutkimus oso itti myös, että vähittäiskaupan 
ala ei välttämättä aina ole otta nut käyttöön parasta saatavilla olevaa te kniikkaa varsinkaan 
uusista laitteistoista aiheutuvi en kustannusten vuoksi. Liikkee nharjoittajien verkkosivustojen 
suojaaminen luvattomalta käytöltä edelly ttää kuitenkin tehokkaampia toimia. Eräät 
merkittävät viimeaikaiset tietomurtotapaukset ovat tuoneet esiin tarpeen kehittää tietoverkkorikollisuuden torj untaa. Sähköistä kaupankäyntiä  harjoittavien yritysten 
tietokantoihin tehdyt suojausmu rrot, joilla on pääs ty käsiksi asiakk aiden maksukorttien 
numeroihin, tuovat tulleessaan uusia t ilaisuuksia maksuvälinep etoksiin. Lisäksi 
liikkeenharjoittajan maine kärsii ja kuluttajie n luottamus Internetin turvallisuuteen sekä 
maksuvälineiden käyttöön sähköisessä ympäristö ssä heikkenee. Tämä vähentää suuresti 
kuluttajien luottamusta sähköiseen kaupankäyntii n. Ongelmaa pahentaa entisestään se, että 
monista tietomurroista ei ilmoiteta poliisille
17. Äskettäin perustettu  Euroopan verkko- ja 
tietoturvavirasto (ENISA)18 pyrkii vahvistamaan koordinointitoi mia tällä alalla. ENISA voisi 
avustaa maksupalveluiden tarjoajia ja vähittä iskaupan alaa paremman suojan hankkimisessa 
tietoverkkorikollisuudelta. 
Jotta EU:hun voitaisiin luoda yhtenäinen maksualu e, maksujen luotettavu utta on parannettava 
ja petostentorjuntaa kehitettä vä edelleen. Kun päämääränä on yksien kotimaanmarkkinoiden 
luominen, on entistä tavoiteltavampaa, että EU :ssa olisi yksi ja sama puhelinnumero, johon 
voisi ilmoista kaikis ta kadonneista/varastetuista maksukorteista19. Koko EU:n kattavan saman 
                                                 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study  
17 Tuoreiden tilastotietojen mukaan 80 prosenttia rahoitusalan kohdistuvista tietoverkkorikoksista jätetään 
ilmoittamatta (IDC and Gartner, marraskuu 2002). 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm . 
 
FI 10   FI numeron käyttö on nykyisin teknisesti mahdollista20.Komissio järjesti helmikuussa 2004 
henkilöllisyyden varastamista koskevan workshopin osana järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä käsittelevää foorumia. Work shopissa todettiin, että henkilöllisyyden 
varastaminen on kaikkia aloja koskeva ongelma,  joka vaikuttaa hallituksiin, yrityksiin ja 
kansalaisiin, kasvaa nopeasti joilla kin aloilla ja joissakin maissa
21 ja on usein kytköksissä 
järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Henkilöllisyy svarkaudet on pyrittävä ehkäisemään kattavin 
toimenpitein, sillä henkilöllisyyden varmis taminen on erittäin tärkeää yhteiskunnan 
koskemattomuuden kannalta.  
Toiminta: 
⇒ EU:n petostentorjunnan asia ntuntijaryhmään perustetaan kul uttajakysymyksiä käsittelevä 
alaryhmä. Alaryhmässä vähittäiskaupan ja kul uttajajärjestöjen edustajat voivat käydä 
yleiseurooppalaista keskustelu a, johon myös eri sidosryhmien edustajat voivat aiheesta 
riippuen antaa panoksensa.. 
⇒ Komissio laatii jatkoselvityks iä siitä, olisiko EU:ssa otet tava käyttöön yksi puhelinnumero 
hävinneistä ja varastetuista korteista ilmoittamista varten. 
⇒ Maksukorttijärjestelmien edustajien olisi l aadittava liikkeenharj oittajille suunnattuja 
yhteisiä koulutusvälineitä, jotka kattavat kaikki korttityypit. 
⇒ Komissio arvioi, olisiko EU:hun ta rkoituksenmukaista perustaa yksi 
henkilöllisyysvarkauksia koskeva yhteispiste kansalaisia ja yrit yksiä varten. Yhteyspiste voisi 
ylläpitää myös rekisteriä he nkilöllisyysvarkauksien ehkäis ystä vastaavista tahoista. 
⇒ Komissio tukee alkuperäisiä ja väärennettyjä henkilöl lisyysasiakirjoja koskevan 
tietokannan perustamista sekä viranomais ten että yksityisen sektorin käyttöön. 
                                                 
20 Tällä hetkellä käytössä on ETNS- (European Telephony Numbering Space) ja UIFN-numerot 
(Universal International Free phone Numbers). Muita numeroi ta saattaa tulla käyttöön 
lähitulevaisuudessa. 
21 Henkilöllisyysvarkaudet yleistyvät nopeasti EU:n ulkopuolella (Yhdysvalloissa, Kanadassa ja 
Australiassa) ja ovat suuri ongelma myös Yhdistynee ssä kuningaskunnassa. Muissa jäsenvaltioissa ne 
eivät toistaiseksi ole yhtä vakava ongelma. 
 
FI 11   FI 9. SUHTEET  KOLMANSIIN  MAIHIN 
Tavoite:  
⇒ Kolmansien maiden olisi otettava käyttöön ja  toteutettava tehokkaasti toimenpiteitä muihin 
maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien pe tosten ja väärennystapausten torjumiseksi.  
Kolmansien maiden kanssa olisi käytävä t iiviimpää vuoropuhelua, jotta kolmansista maista 
käsin toimivat rikolliset eivät kykene vahingoittamaan EU:n kansal aisten ja yritysten etuja. 
Komissio ajaa tätä asiaa sekä monikansallisissa ryhmissä, kuten G8-maiden ryhmässä, että eri 
maiden kanssa käytävissä kahdenvälisissä keskusteluissa. 
Nykyiset jäsenyyteen valmistautuvat maat22 ja nk. laajempaan Eurooppaan kuuluvat maat23 
ovat petostentorjunnan ongelma-alueita. Näiden maiden ottaminen vähitellen mukaan EU:n 
petostentorjuntapolitiikkaan edellyttää s uhteiden lähentämistä kyseisten maiden 
viranomaisiin. 
Toiminta:  
⇒ Komissio järjestää yhdessä maksuliikenneal an edustajien kanssa maksuvälinepetoksia 
koskevia tiedotuskampanjoita, jotka suunnataan  ehdokasmaiden ja muiden Euroopan maiden 
viranomaisille.  
⇒ Komissio jatkaa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä muiden maiden kanssa eri 
foorumeilla, kuten G8-maiden ryhmässä, helpottaakseen petosten torjuntaa.  
10. JATKOTOIMET 
Komissio antaa vuoden 2007 jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 
toimintasuunnitelman tä ytäntöönpanon edistymisestä ja ehdottaa tarvittaessa 
jatkotoimenpiteitä. 
                                                 
22 Bulgaria, Romania, Turkki ja Kroatia. 
23 Esimerkiksi Venäjä ja Ukraina.