Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Muuttuva työelämä, eliniän piteneminen ja väestön ikääntyminen – Edellytykset ikääntyvien työntekijöiden pysymiselle aktiivisena uudenlaisessa työelämässä”

(puheenjohtajavaltio Suomen pyytämä valmisteleva lausunto)

(2020/C 14/08)

Esittelijä: Irinel EDUARD FLORIA

Toinen esittelijä: Vladimír BÁLEŠ

Neuvoston puheenjohtajavaltion Suomen lausuntopyyntö 7.2.2019 päivätty kirje Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla valmisteleva lausunto Työvaliokunnan päätös 19.2.2019 Vastaava jaosto työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 10.9.2019 Hyväksyminen täysistunnossa 25.9.2019 Täysistunnon nro 546 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 131/0/3

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että Suomen puheenjohtajuuskaudella keskitytään hyvinvointitalouteen, myös iäkkäiden ihmisten osalta, ja katsoo tämän olevan myönteinen askel kohti parempaa tasapainoa väestönkehityksen, työmarkkinoiden ja yhteiskunnan välillä.

1.2 Jäsenvaltiot ovat tiedostaneet väestön ikääntymisen ongelman ja ryhtyneet viime vuosina tiettyihin toimenpiteisiin, mutta nämä toimenpiteet näyttävät olevan yksittäisiä eikä niiden vaikutusta ole arvioitu. Lisäksi teknologian kehityksen vaikutukset ja työn muuttuva luonne tekevät kysymyksestä entistäkin monimutkaisemman.

1.3 Työmarkkinaosapuolet helpottavat yhteistyössä valtiovallan kanssa olennaisesti toimenpiteiden toteuttamista eri tasoilla. Kansalaisyhteiskunnalla ja eurooppalaisilla työmarkkinaosapuolilla olisi oltava merkittävä rooli pidempien työurien edistämisessä.

1.4 EU-tason poliittiset toimet ja rahoitus voisivat auttaa voittamaan tiellä olevat esteet, mutta niissä on otettava huomioon maakohtaiset erot väestörakenteessa, taloudessa, työllisyydessä sekä työoloissa ja -ehdoissa. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä EU:n varoja toimenpiteiden rahoittamiseen, mutta vastuu pidempien työurien edistämisestä olisi jaettava valtiovallan, yritysten ja yksittäisten ihmisten kesken.

1.5 Komissio tukee ikääntymishaasteen tehokkaaseen ratkaisemiseen tähtääviä jäsenvaltioiden toimia monin eri aloittein ja ohjelmin ( 1 )

1.6 Koska väestörakenteeseen ja työllisyyteen liittyviin haasteisiin voidaan vastata vain kokonaisvaltaisin keinoin, tarvitaan kattavia strategioita , joissa keskitytään kehittämään aktiivisena ikääntymistä koskevia kansallisia toimintapolitiikkoja. Aktiivisena ikääntymisen haasteisiin vastaamiseksi suositetaan erityisesti seuraavaa:

1.6.1 Vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kaikkien sidosryhmien osallistumista aktiivisena ikääntymistä koskevien yhdennettyjen strategioiden ja kansallisten toimintapolitiikkojen kehittämiseen.

1.6.2 Parannetaan työllistettävyyttä ja kehitetään osaamista elinikäisen oppimisen avulla.

1.6.3 Edistetään dynaamisia työuria ja dynaamista työskentelyä.

1.6.4 Edistetään senioriyrittäjyyttä.

1.6.5 Torjutaan kaikenlaista syrjintää, erityisesti ikä- ja sukupuolisyrjintää.

1.6.6 Toteutetaan tietämyksen siirtoa tai vaihtoa koskevia aloitteita.

1.6.7 Otetaan käyttöön joustavia työjärjestelyjä ja parannetaan työoloja ja -ehtoja.

1.6.8 Edistetään sukupolvien välistä solidaarisuutta ja muutetaan asenteita ikääntymistä kohtaan.

1.7 Kaikkia toimenpiteitä olisi seurattava jatkuvasti, ja niiden vaikutusta iäkkäiden työntekijöiden osallistumiseen työmarkkinoille olisi arvioitava asianmukaisesti. Selkeä käsitys toimenpiteiden vaikutuksesta kannustaisi jäsenvaltioita levittämään ja jakamaan entistä enemmän tietoa aktiivisena ikääntymiseen liittyvistä parhaista käytänteistä.

2. Taustaa

2.1 EU:n tärkein panos ikääntyvien työntekijöiden työllisyyden alalla on yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi ( 2 ) , joka kieltää ikäsyrjinnän useimmilla työelämän aloilla. Se ei kuitenkaan ole ollut tehokas keino poistaa piilevää ikäsyrjintää työmarkkinoilta. Kyseinen ilmiö vähentää monien ikääntyvien ihmisten motivaatiota ryhtyä edes etsimään työtä.

2.2 EU:n tasolla Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan voimakkaasti työpaikkojen luomista ja asetetaan tavoitteeksi täystyöllisyyden saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä. Nyt kun strategia on lähestymässä loppuaan, voidaan todeta, että siinä ei ole erityisesti keskitytty ikääntyviin työntekijöihin erillisenä ryhmänä. Tapa lähestyä aktiivisena ikääntymistä on muuttunut Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin myötä, sillä siinä mainitaan monia näkökohtia, jotka ovat tärkeitä iäkkäiden työntekijöiden työllistymisen edistämiseksi. Sosiaalisten oikeuksien pilarista puuttuu kuitenkin täytäntöönpanomekanismi.

2.3 Komissio on ehdottanut Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa osana EU:n seuraavaa pitkän aikavälin talousarviota. Kyse on EU:n ohjelmasta, jossa keskitytään kehittämään unionin strategisia digitaalisia valmiuksia ja helpottamaan digitaaliteknologian laajaa käyttöönottoa. Ohjelman avulla muokattaisiin ja tuettaisiin Euroopan yhteiskunnan ja talouden digitalisaatiokehitystä ja huolehdittaisiin siitä, että EU:n kansalaisilla on tarvittavat taidot selvitä digitaalisesta muutoksesta.

2.4 EU:n väestörakenne on muuttumassa, ja väestö ”harmaantuu” tulevina vuosikymmeninä yhä enemmän. EU:n koko väestö kasvaa vuosien 2016 ja 2070 välillä 511 miljoonasta 520 miljoonaan, mutta työikäinen väestö (15–64-vuotiaat) EU:n koko väestö kasvaa vuosien 2016 ja 2070 välillä 511 miljoonasta 520 miljoonaan, mutta työikäinen väestö (15–64-vuotiaat) ( 3 ) vähenee hedelmällisyyden, elinajanodotteen ja muuttovirtojen dynamiikan muutosten vuoksi merkittävästi 333 miljoonasta (vuonna 2016) 292 miljoonaan (vuonna 2070) ( 4 ) . Työvoiman tarjonnan kokonaismäärän ennustetaan 20–64-vuotiaiden osalta laskevan vuoden 2070 jälkeen huomattavasti, EU:ssa 9,6 prosenttia. Iäkkäiden ihmisten väestöosuuden kasvua EU:ssa ei pitäisi harkitsematta yhdistää sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuvien rasitteiden vastaavanlaiseen kasvuun, eikä tältä pohjalta pitäisi tehdä esimerkiksi sitä päätelmää, että nykyisillä eläkejärjestelmillä ei ole tulevaisuutta.

2.5 Sosiaaliturvajärjestelmien rahoituksen kannalta keskeinen tekijä ei ole väestöllinen vaan pikemminkin taloudellinen huoltosuhde. Myös työn kokonaistaloudellisen tuottavuuden parantamisella on ratkaiseva merkitys, antaahan se mahdollisuuden kasvattaa työntekijöiden kesken mutta myös työntekijöiden ja passiiviväestön kesken jaettavaa ”kakkua” ( 5 )

2.6 Väestökehityksen haaste voidaan nähdä myös mahdollisuutena parantaa Euroopan talouden kilpailukykyä. Koska väestön ikääntymisen myötä syntyy uusia tavara- ja palvelumarkkinoita, yritysten olisi otettava ilmiö huomioon innovointistrategioissaan voidakseen tarjota innovatiivisia palveluja ja tuotteita (senioritalous).

2.7 Syntymähetken elinajanodotteen odotetaan koko EU:ssa nousevan miehillä 7,8 vuodella ja naisilla 6,6 vuodella vuoteen 2070 mennessä miehillä 7,8 vuodella ja naisilla 6,6 vuodella vuoteen 2070 mennessä ( 6 ) . Myönteinen kehitys, joka liittyy siihen, että ihmiset elävät pidempään ja terveempinä, ei kuitenkaan vaikuta vastaavalla tavoin heidän työuransa kestoon. Työpaikkojen ja asianmukaisten aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen ja -toimenpiteiden puute, terveysongelmat, asiaankuuluvien taitojen puuttuminen sekä työ- ja yksityiselämän epätyydyttävä tasapaino ovat merkittäviä syitä ennenaikaiseen poistumiseen työmarkkinoilta. Myös ikäsyrjinnän tai kielteisten stereotypioiden kohtaaminen vaikuttaa päätöksiin poistua työmarkkinoilta varhain.

2.8 Ikääntyneiden työntekijöiden työpaikkojen ja työolojen yhteydessä olisi lisäksi kiinnitettävä huomiota sukupuolinäkökohtiin. Osa-aikaeläkkeistä on viime vuosikymmenen aikana tullut naisten keskuudessa entistäkin yleisempi suuntaus miehiin verrattuna ( 7 )

2.9 Koska työelämässä oleviin kohdistuu kova paine, ikääntyneet saattavat joutua leimatuiksi ja heidät saatetaan kokea taakaksi. Leimaamista ei kuitenkaan tapahdu pelkästään yhteiskuntaryhmien piirissä vaan myös jotkut työnantajat saattavat pitää ikääntynyttä työvoimaa ja eläkkeellä olevaa väestöä tarmottomana, vaikeasti koulutettavana ja ”työllistämiskelvottomana”.

2.10 Ikääntyvien työntekijöiden syrjintää ja heitä koskevia kielteisiä stereotypioita on ehdottomasti torjuttava. Iäkkäät työntekijät eivät välttämättä ole vähemmän tuottavia kuin nuoremmat, mutta heillä on erilaisia taitoja ja valmiuksia ja heidän tärkeimpiä vahvuuksiaan ovat ammatillinen tietämys ja kokemus.

3. Yleishuomioita ikäihmisten teknologian käytöstä

3.1 Neljäs teollinen vallankumous ja uusien teknologioiden nopea kehitys ja käyttöönotto yhteiskunnassa ja teollisuudessa vaikuttavat parhaillaan ennennäkemättömällä tavalla työelämään. Erilaisia manuaalisia ja kognitiivisia tehtäviä hoidetaan yhä useammin konein ja algoritmein, tai joissakin tapauksissa ne on jopa automatisoitu kokonaan. Samaan aikaan näiden uusien teknologioiden sisällyttäminen eri toimialojen liiketoimintamalleihin luo monia uusia työpaikkoja ja määrittelee monien muiden työpaikkojen tehtävänkuvan uudelleen. Nämä kehityssuuntaukset viittaavat siihen, että maailmanlaajuiset ja alueelliset työmarkkinat käyvät tulevina vuosina väistämättä läpi suuren murroksen.

3.2 Teknologian kehityksellä on merkittävä vaikutus talouteen yleensä, ja se aiheuttaa huomattavaa painetta työmarkkinoilla, sillä työnantajat voivat (tarvittaessa) korvata osan nykyisestä työvoimastaan teknologialla sekä kouluttaa osan työntekijöistä uudelleen uusiin työtehtäviin ja hankkia erittäin ammattitaitoista työvoimaa, jolla on valmiudet teknologian käyttöönottoon, hyödyntämiseen ja mukauttamiseen. Tässä tilanteessa ikääntyneet työntekijät joutuvat entistäkin epäedullisempaan asemaan.

3.3 Teknologian omaksuminen mahdollistaa sen, että ikäihmiset pääsevät osaksi verkkomaailmaa ja voivat hyödyntää kaikkia sen tarjoamia mahdollisuuksia. EU:ssa 87 prosenttia 75-vuotiaista ja sitä iäkkäämmistä ei ole koskaan ollut internetissä ( 8 ) . Ikäihmiset eivät välttämättä tunne digitaaliseen mediaan liittyviä termejä ja käsitteitä, ja heillä on monesti fyysisiä haasteita, kuten näön tai kuulon heikkenemistä. Lisäksi heidän teknologian ymmärryksensä tai tuntemuksensa on usein puutteellista. Digitaalinen syrjäytyminen voi olla yksi iäkkäiden työntekijöiden työllisyysasteen nostamisen suurimmista esteistä, ja ikäihmisten tieto- ja viestintäteknisten taitojen kehittämiseksi olisi toteutettava erityisaloitteita ( 9 )

4. Jäsenvaltioiden toimet aktiivisena ikääntymisen edistämiseksi

4.1 Useat Euroopan maat ovat laatineet strategioita, jotka sisältävät poliittisia toimenpiteitä pidempien työurien edistämiseksi ( 10 ) . Koska nämä kansalliset aloitteet kehitetään yleensä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa ja ne tarjoavat monivuotiset puitteet väestön ikääntymisen ennakoimiseksi ja hallitsemiseksi, ne voivat olla keskeisessä asemassa kehitettäessä ja sovellettaessa yhdennettyä lähestymistapaa aktiivisena ikääntymisen suhteen.

4.2 Eurofoundin tekemä tutkimus ( 11 ) osoittaa, että useilla mailla on omat aktiivisena ikääntymistä koskevat strategiansa ja että nämä ovat osaltaan lisänneet tietoisuutta väestönkehitykseen liittyvistä haasteista. Kansallisten raporttien tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että maakohtaisella aktiivisella työmarkkinapolitiikalla on edistetty ikääntyneiden työntekijöiden taitojen kehittämistä ja heidän työllisyyttään, tosin näiden työpaikkojen laadusta ja kestäväpohjaisuudesta on saatavilla vain vähän tai ei lainkaan tietoa. Useimmissa aloitteissa on toistaiseksi keskitytty korjaaviin toimenpiteisiin, kuten palkkatukien myöntämiseen iäkkäiden työntekijöiden palkkaamista varten, keskimääräisen eläkkeellesiirtymisiän nostamiseen ja varhaiseläkkeelle siirtymisen rajoittamiseen. Tällaiset toimenpiteet yksistään edellyttävät taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten huolellista tarkastelua ja analysointia ja saattavat olla riittämättömiä, jotta ikääntyneet työntekijät onnistuisivat pidentämään työuriaan.

4.3 Vaikka useimpia näistä toimenpiteistä ja ohjelmista pidetään yleisesti onnistuneita, niiden tuloksellisuutta ei ole arvioitu virallisesti. Komitea korostaakin, että on tärkeää analysoida ja arvioida iäkkäiden työntekijöiden työmarkkinaosallistumista koskevien toimenpiteiden vaikutuksia.

5. Erityissuosituksia aktiivisena ikääntymisen haasteisiin vastaamiseksi

5.1 Seuraavassa esitetään joukko toimenpiteitä, joilla voitaisiin tukea aktiivisena ikääntymisen toimintasuunnitelmaa Euroopan unionissa.

5.2 Vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kaikkien sidosryhmien osallistumista aktiivisena ikääntymistä koskevien yhdennettyjen strategioiden ja kansallisten toimintapolitiikkojen kehittämiseen. Jotta työurien pidentämistä voidaan edistää, valtiovallan, työnantajien, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja työntekijöiden itsensä on kannettava yhdessä vastuuta asiasta ja yhdistettävä voimansa. Kaikkien tasojen sidosryhmillä on oltava keskeinen rooli kehitettäessä, neuvoteltaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa toimenpiteitä, joilla työelämää pyritään mukauttamaan niin, että iäkkäät ihmiset voivat pysyä pidempään aktiivisina työmarkkinoilla. Tämä ei kuitenkaan saisi lisätä ikääntyneisiin kohdistuvia paineita eikä ajaa ahdinkoon niitä, jotka eivät enää kykene työskentelemään.

5.3 Työllistettävyyden parantaminen ja osaamisen kehittäminen elinikäisen oppimisen avulla on keskeinen toimintapoliittinen väline ikääntyneiden työntekijöiden pitämiseksi työmarkkinoilla, sillä työntekijöiden osallistuminen koulutukseen vähenee heidän ikääntyessään ja työttömiksi jääneiden ikääntyneiden työntekijöiden on vaikeampaa löytää uusi työpaikka. Elinikäinen oppiminen ja aikuiskoulutus parantavat todennetusti sekä taloudellista osallisuutta että elämänlaatua, terveyttä ja sopeutumiskykyä. Elinikäisen oppimisen ja aktiivisena ikääntymisen ei pitäisi koskea vain nykyisiä ikääntyviä työntekijöitä, vaan kohdennettuja aloitteita olisi suunnattava myös nuorille, opiskelijoille ja jopa lapsille, jotta voidaan lisätä tietoisuutta työelämän tulevaisuudesta ja siitä, miten tärkeää on omaksua elinikäisen oppimisen asenne.

5.3.1 Työllistettävyyden parantaminen ja osaamisen kehittäminen elinikäisen oppimisen avulla voisi onnistua seuraavin keinoin:

5.3.1.1 Turvataan julkinen rahoitus ja osoitetaan tarvittavat resurssit sellaista proaktiivista työmarkkinapolitiikkaa varten, jolla pyritään integroimaan iäkkäät työttömät takaisin työmarkkinoille, mm. työnhakijoille tarkoitetun neuvonnan ja tuen turvin, ja vähentämään pitkäaikaistyöttömyyden riskiä.

5.3.1.2 Vahvistetaan julkisten työvoimapalvelujen roolia tarkoituksena tarjota työnhakijoille kattava valikoima neuvonta- ja tukipalveluja sekä räätälöityä tukea työhön sijoittumiseen (esimerkiksi tukityöllistäminen, siirtymävaiheiden tuki ja ohjaus ja voittoa tavoittelemattomat sosiaalihankkeet) ja ennaltaehkäisy- ja kuntoutustoimia, joilla tuetaan pitkäaikaista paluuta työmarkkinoille.

5.3.1.3 Tuetaan sellaisten yrityskohtaisten, työehtosopimuspohjaisten tai lainsäädännöllisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla pyritään lisäämään ikääntyvien ihmisten elinikäistä oppimista (kannustimet lisätä ennen kaikkea vaatimattoman ammattitaidon omaavien työntekijöiden nykyisellään vähäistä osallistumista yritysten sisäiseen koulutukseen, tarvittavan rahoituksen myöntäminen yli 45-vuotiaiden osaamisen parantamiseen ja koulutusvapaata koskevien lainsäädäntöpuitteiden parantaminen).

5.3.1.4 Vahvistetaan valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden asemaa aikuiskoulutusohjelmien tukemisessa ja annetaan niille mahdollisuus osallistua ikääntyville ihmisille tarkoitettujen suurten koulutusaloitteiden toteuttamiseen valtiovallan kumppaneina.

5.3.1.5 Parannetaan ikääntyvien ihmisten mahdollisuuksia käyttää digitaaliteknologiaa muun muassa mukauttamalla laitteita ja ohjelmistoja heidän erityistarpeisiinsa (esim. monikieliset ohjelmistot) ja huolehditaan internetiin pääsystä yleispalvelun piiriin kuuluvana oikeutena, johon sovelletaan kohtuuhintaisuuden kriteeriä.

5.3.1.6 Hyödynnetään Euroopan sosiaalirahaston varoja ja tarjotaan yli 45-vuotiaille enemmän koulutusmahdollisuuksia, joissa keskitytään laaja-alaisten taitojen, oppimistaitojen ja tieto- ja viestintäteknisten taitojen kehittämiseen.

5.3.1.7 Tunnustetaan virallisella tai epävirallisella tavalla hankitut uudet taidot todistuksin ja tutkinnoin.

5.3.1.8 Toteutetaan nuorille, opiskelijoille ja lapsille suunnattuja valveuttamiskampanjoita elinikäisen oppimisen asenteen merkityksestä työelämän tulevaisuutta ja aktiivisena ikääntymistä ajatellen.

5.3.1.9 Kehitetään EU:n jäsenvaltioiden valmiuksia kerätä, analysoida ja tulkita tilastotietoja työmarkkinoiden kehityssuuntauksista, ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteesta, ihmisten osaamisvajeesta sekä muista yhteiskunnallisista muutoksista.

5.4 Dynaamisten työurien ja dynaamisen työskentelyn edistämisen tulisi myös kuulua painopistealueisiin. Elinikäinen oppiminen ja elinajanodotteen pidentyminen merkitsevät sitä, että ihmisillä on elämänsä aikana useampi kuin yksi ura. On odotettavissa, että ihmiset työskentelevät koko elämänsä ja pitävät useita sapattivapaita ja välivuosia opiskelua, uudelleenkouluttautumista ja matkustamista varten.

5.4.1 Tärkeimpiin dynaamisten työurien ja dynaamisen työskentelyn edistämiseen tähtääviin aloitteisiin tulisikin kuulua seuraavaa:

5.4.1.1 Ennakoidaan uusia työtehtäviä ja ammatteja, joihin työntekijät voisivat elämänsä aikana siirtyä.

5.4.1.2 Parannetaan julkisten työvoimapalvelujen tarjoamaa uraneuvontaa työntekijöiden ohjaamiseksi jatkuvan ja haastavan täydennys- ja uudelleenkoulutusprosessin aikana.

5.4.1.3 Tarjotaan yrityksille verokannustimia, jotta ne panostaisivat työntekijöiden elinikäisen oppimisen ja kehityksen ohjelmiin sekä ikääntyneiden työntekijöiden houkuttelemiseen ja palkkaamiseen.

5.4.1.4 Järjestetään työ- ja uramessuja ja perustetaan yli 50-vuotiaiden keskusteluryhmiä ja ikääntyneille tarkoitettuja työvoimakeskuksia.

5.4.1.5 Perustetaan iäkkäiden työntekijöiden työryhmiä kehittämään strategioita kokeneiden ikäihmisten houkuttelemiseksi työmarkkinoille ja pitämiseksi siellä.

5.5 Edistetään ikääntyneiden yrittäjyyttä, joka on tehokas keino pidentää työuria, vähentää ikääntyneiden työttömyyttä ja edistää heidän sosiaalista osallisuuttaan. Monet ikäihmiset saattavat haluta pysyä taloudellisesti aktiivisina ja valita itsenäisen ammatinharjoittamisen vaihtoehtona palkkatyölle. Senioriyrittäjyys on itse asiassa aihe, jota Euroopan komissio pohtii jatkuvasti, ja se on käynnistänyt useita asiaan liittyviä aloitteita ( 12 )

5.5.1 Tällaista yrittäjyyttä voitaisiin edistää toimenpitein, joissa keskitytään seuraaviin näkökohtiin:

5.5.1.1 Tarjotaan koulutusta, mentorointia ja neuvontaa yrittäjyystaitojen kehittämiseksi sekä kannustetaan ikäihmisiä, jotka haluavat perustaa yrityksen, ja tuetaan niitä, jotka ovat jo ryhtyneet toimintaan.

5.5.1.2 Tuetaan yritysverkostojen luomista tarjoamalla senioriyrittäjille, instituutioiden edustajille ja nuorille yrittäjille sekä fyysisiä että virtuaalisia paikkoja, joissa he voivat tavata toisiaan ja kartoittaa mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä ja tukea sukupolvien välistä vuorovaikutusta.

5.5.1.3 Taataan mahdollisuudet hyödyntää yrityksen perustamiseen tarkoitettuja rahoitusjärjestelyjä ja myönnetään matalakorkoisia lainoja yritysten perustamista varten.

5.5.1.4 Perustetaan eurooppalaisia tukiohjelmia senioriyrittäjyyden edistämiseksi.

5.5.1.5 Järjestetään valistuskampanjoita eduista, joita senioriyrittäjyys tuo paitsi yhteiskunnalle ja taloudelle yleensä myös ikääntyneille itselleen.

5.6 Työnantajat pitävät iäkkäitä työntekijöitä yhä useammin lojaaleina, kokeneina, luotettavina ja työhönsä erittäin sitoutuneina. Se ennakkoluulo, että iäkkäät työntekijät eivät olisi kiinnostuneita kehittämään osaamistaan ja avoimia muutoksille , ei kuitenkaan ole hälvennyt. Ennakkokäsitys, jonka mukaan iäkkäillä työntekijöillä olisi huonompi suorituskyky kuin nuorilla työntekijöillä, ei todennetusti pidä paikkaansa, ja jos heidän tuottavuutensa on heikompi, syynä on yleensä se, ettei heille ole tarjottu koulutusta. Ikääntyvät työntekijät voivat kompensoida fyysisten tai kognitiivisten kykyjensä mahdollisen heikkenemisen hyödyntämällä monivuotista kokemustaan. Vastaavanlaiset tutkimukset osoittavat myös, että naiset kohtaavat ikäsyrjintää hieman todennäköisemmin kuin miehet.

5.6.1 Ikä- ja sukupuolisyrjinnän torjuntakeinoihin olisi kuuluttava seuraavaa:

5.6.1.1 Annetaan tiukempaa lainsäädäntöä kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi.

5.6.1.2 Selvitetään tutkimuksin, onko ikääntyneiden alhainen työllisyysaste seurausta työmarkkinoilla tapahtuvasta syrjinnästä.

5.6.1.3 Suunnitellaan aloitteita ja kampanjoita naisten osaamisen kehittämiseksi, jotta heidän olisi helpompi palata työelämään tauon jälkeen.

5.6.1.4 Edistetään tarvittaviin taitoihin ja ansioihin perustuvaa työntekijöiden valintaa ja rekrytointia.

5.6.1.5 Otetaan irtisanomispäätösten pohjaksi objektiiviset työhön liittyvät kriteerit, jotta voidaan turvata tarvittavien taitojen säilyminen, ja huolehditaan siitä, että eläkejärjestelmiä sovelletaan oikeudenmukaisesti.

5.7 Tietämyksen vaihtoa tai siirtoa koskevien aloitteiden toteuttamisen tulisi niin ikään kuulua painopistealueisiin. Väestörakenteen muutoksen yhteydessä yhtenä haasteena on löytää tehokkaita tapoja taitotiedon ja kokemusten siirtämiseksi sukupolvelta toiselle. Yhtäältä tietämyksen siirtäminen nuoremmilta sukupolvilta vanhemmille sukupolville on avainasemassa sukupolvien välisen ymmärryksen edistämisessä ja ikääntyvien työntekijöiden osaamisen uudistamisessa. Toisaalta siirtämällä tietämystä vanhemmilta sukupolvilta nuoremmille sukupolville voidaan vaalia ikääntyvien työntekijöiden osaamista ja auttaa iäkkäitä työntekijöitä ja eläkeläisiä tuntemaan itsensä tarpeellisiksi, mikä ehkäisee heidän sosiaalista syrjäytymistään.

5.7.1 Tietämyksen vaihtoa tai siirtoa koskevien aloitteiden olisi katettava seuraavat näkökohdat:

5.7.1.1 Edistetään nykyisiä iäkkäiden ja nuorten työntekijöiden välisiä mentoroinnin ja käänteisen mentoroinnin järjestelyjä, joissa keskitytään tarpeen mukaan tietotekniikka- ja digitaitoihin, monialaisiin taitoihin ja asiakassuhdetaitoihin.

5.7.1.2 Käynnistetään koulutusohjelmia, joissa ikääntyvät työntekijät toimivat kouluttajina (esimerkiksi työssäoppiminen, luokkahuoneoppiminen, simulaattorit ja verkko-oppiminen) ja joissa koulutusta tuetaan nuorten työntekijöiden tekemin käytännön harjoituksin ja palautetta antamalla.

5.7.1.3 Luodaan osaamisverkostoja ja käytäntöyhteisöjä.

5.7.1.4 Käytetään tietämyksen hallintajärjestelmiä ikääntyvien työntekijöiden tietämyksen dokumentoimiseksi ja säilyttämiseksi.

5.7.1.5 Toteutetaan tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä toimia, joiden tavoitteena on antaa tunnustusta iäkkäiden työntekijöiden työkokemukselle ja edistää heidän työelämässä hankkimansa ammatillisen osaamisen siirtämistä nuoremmille, hyödyntämällä mm. erilaisia mahdollisuuksia huolehtia tiimien tasapainoisesta ikärakenteesta.

5.7.1.6 Tehdään yhteistyötä oppilaitosten tai julkisten työvoimapalvelujen kanssa, jotta voidaan helpottaa työmarkkinoille pääsyä sekä siirtymisiä työmarkkinoilla.

5.8 Iäkkäitä työntekijöitä voidaan kannustaa pysymään aktiivisina työmarkkinoilla myös tarjoamalla heille joustavia työjärjestelyjä ja parempia työoloja ja -ehtoja työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämiseksi. Joustavia työjärjestelyjä olisi kuitenkin sovellettava harkiten, jotta voidaan välttää mahdollinen väärinkäyttö.

5.8.1 Nämä kysymykset olisi ratkaistava työmarkkinavuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen keinoin tasolla, joka on lähinnä kulloistakin tilannetta. Työntekijöille olisi taattava oikeus palata alkuperäiseen työskentelymalliin, ja järjestelyissä olisi otettava huomioon sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeet ( 13 )

5.8.2 Jos ikääntyneiden osallistumisastetta on tarkoitus nostaa, on huolehdittava siitä, että ihmiset pystyvät työskentelemään pidempään. Ikääntyneiden työllisyysasteen parantamiseksi ei riitä, että iäkäs työvoima pidetään terveenä ja työkykyisenä ja siitä tehdään työantajille houkutteleva vaihtoehto, vaan myös tarjolla olevien työpaikkojen houkuttavuutta ikääntyneiden silmissä on lisättävä. Työpaikkojen laatu vaikuttaakin olennaisesti siihen, palaavatko ikääntyneet työntekijät työmarkkinoille tai pysyvätkö he siellä.

5.8.3 Joustavien työjärjestelyjen käyttöönottaminen ja työolojen ja -ehtojen parantaminen voisi onnistua seuraavasti:

5.8.3.1 Tuetaan terveyttä edistävien, työmarkkinaosapuolten kesken ala- ja yrityskohtaisesti neuvoteltavien työaikamallien kehittämistä ja sovelletaan niitä koko uran ajan (esim. sapatti- ja koulutusvapaat) työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämiseksi.

5.8.3.2 Otetaan käyttöön ikääntyville työntekijöille tarkoitettuja joustavia järjestelyjä, kuten joustavat työajat, lyhennetty työviikko, etätyö, osa-aikatyö sekä työnteon asteittaisen lopettamisen ohjelma.

5.8.3.3 Perustetaan eurooppalainen tukiohjelma, jolla kannustetaan työnantajia soveltamaan ikääntyville työntekijöille tarkoitettuja joustavia järjestelyjä.

5.8.3.4 Huolehditaan siitä, että työnantajat, jotka soveltavat ikääntyville työntekijöille tarkoitettuja joustavia työjärjestelyjä tietyissä työtehtävissä, saavat äänensä kuuluviin politiikan muotoilussa.

5.8.3.5 Mukautetaan nykyisiä terveydenhuolto- ja hoitojärjestelmiä, jotta ne vastaavat tulevaisuuden tarpeita. Kansallisissa toimintapolitiikoissa ja työmarkkinaosapuolten aloitteissa on keskitytty työkyvyn edistämiseen.

5.8.3.6 Mukautetaan työpaikkoja, työoloja ja työympäristöä eri-ikäisten työntekijöiden tarpeiden mukaisesti (erityisesti kun on kyse vaarallisista töistä). Tässä yhteydessä tulee pitää mielessä, että työn vaativuus voi asettaa tiettyjä rajoituksia, ja huolehtia siitä, että näitä rajoituksia seurataan ja käsitellään asianmukaisesti.

5.8.3.7 Otetaan käyttöön tehokkaita ennaltaehkäisystrategioita ja riskinarviointimenettely ottaen huomioon voimassa olevat lakisääteiset velvoitteet.

5.9 Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen ja ikääntymistä koskevien asenteiden muuttaminen voisi onnistua seuraavin keinoin:

5.9.1 Kehitetään ja toteutetaan väestörakenteen muutoksiin ja syrjinnän vastaisiin käytäntöihin liittyviä tiedotus- ja valveuttamiskampanjoita, joilla pyritään edistämään iäkästä työvoimaa koskevien asenteiden muuttumista ja korostamaan, miten tärkeää on pysyä työelämässä pidempään. Kaikkien sidosryhmien – yritysten, viranomaisten, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden – olisi tuettava näitä kampanjoita.

5.9.2 Tehdään tunnetuksi senioritalouden käsitettä ja siihen liittyviä mahdollisuuksia ja hyötyjä.

Bryssel 25. syyskuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalainen teemavuosi 2012 (arviointikertomus), Euroopan komissio, 2014.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

(3) https://data.oecd.org/pop/working-age-population.htm

(4) The 2018 Ageing Report – Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016–2070), Euroopan komissio, 2018.

(5) Työn tulevaisuus: elinkaariajattelu, Euroopan komissio, 2018.

(6) The 2018 Ageing Report – Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016–2070), Euroopan komissio, 2018.

(7) A gender perspective on older workers’ employment and working conditions, Patricia Vendramin & Gerard Valenduc, 2014.

(8) Digital economy and society statistics – households and individuals, Eurostat, 2018.

(9) EUVL C 228, 22.9.2019, s. 24.

(10) https://www.oecd.org/els/emp/ageingandemploymentpolicies.htm

(11) Role of governments and social partners in keeping older workers in the labour market, Eurofound, 2013.

(12) https://ec.europa.eu/growth/smes/promoting-entrepreneurship/we-work-for/seniors_fi

(13) EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44.