Yhdessä jäsenvaltiossa erillään työskentelevät tutkijat eivät usein pysty osoittamaan, että tietty järjestäytynyt rikollisryhmä olisi osallistunut tietyn rikoksen tekemiseen. Vuoden 2008 Prüm-puitteiden mukaan lainvalvontaviranomaiset voivat tutkintatoimiensa yhteydessä etsiä kahdenvälisten yhteyksien kautta muiden jäsenvaltioiden tietokannoista DNA:ta ja sormenjälkiä osuma / ei osumaa ‑periaatteella sekä hakea ajoneuvorekisteritietoja. Prüm-puitteet ovat osoittautuneet tärkeäksi tekijäksi monien rikosten ratkaisemisessa Euroopassa, mutta sen hajautettu luonne on johtanut siihen, että jäsenvaltioiden kansallisten tietokantojen välille on jäänyt luomatta monia kahdenvälisiä yhteyksiä teknisen monimutkaisuuden sekä sen edellyttämien suurten taloudellisten ja henkilöresurssien vuoksi. Lisäksi voi kestää viikkoja tai jopa kuukausia, ennen kuin viranomaiset voivat jakaa osumaan liittyviä henkilötietoja. Rikostutkinnan tehostamiseksi ja rikollisia koskevan automaattisen tietojenvaihdon lisäämiseksi komissio aikoo ehdottaa Prüm-puitteiden uudistamista, jotta voidaan vastata lainvalvontaviranomaisten operatiivisiin tarpeisiin perusoikeuksien sekä tarpeellisuus- ja suhteellisuusvaatimusten mukaisesti ja yhdenmukaistaa tietosuojasäännökset lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin kanssa. Komissio selvittää vaihtoehtoja, miten voidaan varmistaa asiaankuuluvien tietokantojen yhdistäminen kaikkien jäsenvaltioiden välillä ja nopeuttaa tietojenvaihtoa osuman jälkeen. Komissio arvioi myös, onko Prüm-puitteiden yhteydessä tarvetta vaihtaa rikostutkinnan kannalta merkityksellisiä lisätietoluokkia, joita ovat esimerkiksi kasvokuvat, ajokortit, rikosrekisteritiedot ja ballistiikka, ja lisätä Europol puitteisiin uutena kumppanina.

SIS-järjestelmän mahdollisuuksia torjua järjestäytynyttä rikollisuutta parannetaan entisestään oikeus- ja sisäasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien uudella yhteentoimivuuskehyksellä. On ratkaisevan tärkeää pyrkiä kaikin tavoin täydelliseen yhteentoimivuuteen vuoden 2023 loppuun mennessä. Näin helpotetaan lainvalvontaviranomaisten pääsyä asiaankuuluviin tietoihin EU:n keskitetyissä tietojärjestelmissä ja mahdollistetaan rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistaminen. Se on välttämätöntä, jotta voidaan torjua henkilöllisyyspetoksia, joiden avulla rikolliset usein tekevät rikoksia tai välttävät oikeuden eteen joutumisen. Yhteentoimivuuskehyksessä kehitetään rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistamisen toimintoa, jolla tarkistetaan näiden järjestelmien tiedot ja autetaan näin torjumaan tehokkaasti henkilöllisyyksien vilpillistä käyttöä.

Schengenin tietojärjestelmä (SIS) on antanut etulinjan viranomaisille mahdollisuuden havaita ja paikantaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviä henkilöitä ja esineitä nopeasti ja ryhtyä sen mukaisiin toimiin. Tämän yhteisen tietokannan tiedot voivat auttaa viranomaisia pidättämään henkilön, takavarikoimaan esineen tai selvittämään tutkinnan kohteina olevien henkilöiden matkustamista. Schengenin tietojärjestelmään tehtiin pelkästään vuonna 2020 lähes 4 miljardia hakua, joissa saatiin yli 200 000 osumaa. Vuonna 2018 tehdyssä SIS-järjestelmän kehyksen tarkistuksessa vahvistettiin järjestelmän toimintoja huomattavasti ja otettiin käyttöön useita uusia välineitä. Niiden avulla kansalliset viranomaiset voivat tallentaa kuulutuksia henkilöistä, jotka ovat vaarassa joutua sieppauksen tai ihmiskaupan kohteeksi, tai pyytää tekemään epäillylle tiedustelutarkastus. Uudistuksessa myös Europolille myönnetään pääsy SIS-kuulutuksiin ja lisätietojen vaihtoon. Lisäksi biometrisiä tietoja hyödynnetään tehokkaammin ottamalla käyttöön mahdollisuus käyttää kasvokuvia tunnistamiseen ja sisällyttää kuulutuksiin DNA-tunnisteet kadonneiden henkilöiden tunnistamisen helpottamiseksi. Näiden uudistusten täytäntöönpano etenee täyttä vauhtia niin, että vuoden 2021 loppuun mennessä uusi järjestelmä on täysin toimintavalmis: täytäntöönpanosäädökset ja tekniset asiakirjat on saatettu päätökseen, SIS-järjestelmän teknisessä kehittämisessä edistytään hyvin ja ensimmäiset toimet SIS-järjestelmän käyttäjille tarkoitetun SIS-käsikirjan laatimiseksi ja koulutuksen kehittämiseksi on toteutettu.

Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella, jolla ei ole sisärajavalvontaa, turvallisuuden korkea taso voidaan varmistaa jäsenvaltioiden välisellä vankalla poliisiyhteistyöllä ja oikeudellisella yhteistyöllä. Kaikenlaisen järjestäytyneen rikollisuuden torjumisen kannalta olennaisen tärkeää on tietojen nopea saatavuus, jonka yhteydessä noudatetaan tinkimättä perusoikeuksia ja erityisesti tietosuojaa. Euroopan unioni on tarjonnut lainvalvojille monenlaisia välineitä tietojenvaihdon helpottamiseksi, mikä on osoittautunut ratkaisevaksi tekijäksi rikollisten toiminnan ja verkostojen paljastamisessa.

Nykypäivän järjestäytynyt rikollisuus on kansainvälistä toimintaa. EU:n jäsenvaltioissa toimivista rikollisryhmistä 65 prosentissa on jäseniä monista maista. Huumausaineiden, ampuma-aseiden ja väärennettyjen tuotteiden kuljetusreitit ulottuvat maailmanlaajuisen toimitusketjun kautta kaikkiin maanosiin. Järjestäytynyttä omaisuusrikollisuutta harjoittavat liikkuvat järjestäytyneet rikollisryhmät siirtyvät nopeasti lainkäyttöalueelta toiselle tekemään rikoksia. Toimiessaan eri lainkäyttöalueilla rikollisryhmät välttävät kiinnijäämisen ja käyttävät hyväkseen sovellettavien kansallisten lakien eroja.

Järjestäytyneiden rikollisryhmien liiketoimintamallin monimutkaisuus paljastui erityisesti vuonna 2020 Ranskan ja Alankomaiden viranomaisten johtamassa ja Europolin ja Eurojustin tukemassa yhteisessä tutkinnassa, jonka tarkoituksena oli sulkea rikollisverkostojen laajasti käyttämä salattu puhelinverkko EncroChat. EncroChat-tapaus on johtanut tähän mennessä yli 1 800 pidätykseen ja yli 1 500 uuteen tutkintaan. Lisäksi se on osoittanut, miten laajassa määrin järjestäytyneet rikollisryhmät toimivat yli rajojen ja verkossa kaikilla rikollisen liiketoiminnan aloilla verkottuneessa ympäristössä käyttäen yhä kehittyneempiä toimintatapoja ja uusia teknologioita. Maaliskuussa 2021 toteutettiin toinen yhteisoperaatio, joka johti Sky ECC:n murtamiseen. Sky ECC on salattu verkko, johon monet entiset EncroChat-käyttäjät olivat siirtyneet. Operaation ansiosta estettiin yli 70 väkivaltaista välikohtausta, saatiin takavarikoitua yli 28 tonnia huumaavia aineita ja pidätettiin yli 80 epäiltyä, jotka olivat osallistuneet järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja huumekauppaan Belgiassa ja Alankomaissa. Suuren riskin järjestäytyneiden rikollisryhmien osalta on aloitettu yli 400 uutta tutkintaa.

Järjestäytynyt rikollisuus pysyy piilossa suurelta yleisöltä toimintansa läpinäkymättömyyden vuoksi mutta muodostaa merkittävän uhkan Euroopan kansalaisille, yrityksille, valtion laitoksille ja koko taloudelle. Kuten viimeisimmässä vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevassa Euroopan unionin uhkakuva-arviossa (EU SOCTA 2021) korostetaan, järjestäytyneitä rikollisryhmiä on kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestäytyneelle rikollisuudelle on ominaista verkottunut ympäristö, jossa rikollisten välinen yhteistyö on sujuvaa, järjestelmällistä ja tulospainotteista. Järjestäytyneet rikollisryhmät käyttävät laittomasti hankkimiaan suuria voittoja lailliseen talouteen ja julkisiin laitoksiin soluttautumiseen muun muassa korruption avulla. Ne horjuttavat näin oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia ja heikentävät ihmisten oikeutta turvallisuuteen ja luottamusta viranomaisiin. Rikollisten tulot olivat Euroopan unionin yhdeksällä suurimmalla rikollisen liiketoiminnan alalla vuonna 2019 yhteensä 139 miljardia euroa, mikä vastaa 1 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta. Kuten turvallisuusunionistrategiassa todetaan, EU:n tasolla on jatkettava ja tehostettava jäsenvaltioita tukevia toimia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi.

Toinen keskeinen toimija järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa kansainvälisessä yhteistyössä on Interpol. Sen 18 tietokannassa on yli 100 miljoonaa lainvalvontatietuetta, jotka koskevat muun muassa etsittyjä rikollisia, epäiltyjä terroristeja, sormenjälkiä, varastettuja ajoneuvoja, varastettuja ja kadonneita matkustusasiakirjoja, ampuma-aseita ja muita aseita. Näiden tietokantojen avulla lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset voivat tunnistaa yhteyksiä ja siten edistää rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden tutkintaa. Komissio hyväksyy tämän strategian ohella neuvostolle annettavan suosituksen aloittaa neuvottelut Interpolin kanssa EU:n ja Interpolin yhteistyösopimuksesta yhteistyön parantamiseksi ja operatiivisiin tarpeisiin vastaamiseksi.

EU:n lähestymistapa ulkoiseen turvallisuuteen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa on edelleen keskeinen osa EU:n järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimia, joilla pyritään vahvistamaan vakautta ja suojelemaan Euroopan turvallisuusetuja. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, komission varapuheenjohtaja, apunaan Euroopan ulkosuhdehallinto, on edelleen keskeisessä asemassa, kun strategista ja operatiivista yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa vahvistetaan hyödyntämällä kaikkia ulkoisen toiminnan välineitä, kuten korkean tason vuoropuhelua, EU:n edustustojen terrorismintorjunnan ja turvallisuusasiantuntijoiden verkostoa ja tarvittaessa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioita. Lisäksi komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto aikovat edelleen asettaa etusijalle valmiuksien kehittämishankkeet kolmansissa maissa, erityisesti naapuri- ja laajentumismaissa, tukea operatiivista yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden ja virastojen kanssa sekä tarjota kumppaneille välineet, joiden avulla ne voivat hävittää EU:hun mahdollisesti vaikuttavat monimutkaiset rikolliset rakenteet.

Europolissa on kiireellisesti kehitettävä vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaa tiedustelua sekä tehostettava tietojenvaihtoa ja tutkintatoimia niiden kolmansien maiden ja alueiden kanssa, jotka muodostavat EU:n jäsenvaltioihin vaikuttavia korkean riskin järjestäytyneen rikollisuuden keskittymiä. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi lähettämällä näille kriittisille alueille jäsenvaltioiden kahdenvälisiä yhteyshenkilöitä. Komissio on saanut ohjeeksi neuvotella kolmansien maiden kanssa kansainvälisiä sopimuksia henkilötietojen vaihtamiseksi Europolin kanssa ja oikeudellisen yhteistyön mahdollistamiseksi Eurojustin kanssa, ja se pyrkii etenemään näissä vaikeissa neuvotteluissa.

Lainvalvontayhteistyö unionin ulkopuolisten tahojen kanssa on tarpeen maailmanlaajuisten rikollisverkostojen ja kuljetusreittien hajottamiseksi. On olennaisen tärkeää tehostaa muun muassa asianomaisten oikeus- ja sisäasioiden virastojen toiminnan kautta kansainvälistä yhteistyötä erityisesti naapuri- ja laajentumismaiden kanssa.

Viestintä ja tietojen jakaminen yhteisten tutkintaryhmien sisällä on olennaisen tärkeää, minkä vuoksi komissio aikoo kehittää yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan ja tehostaa Eurojustin yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Lisäksi oikeudenkäytön digitalisointia EU:ssa koskevassa tiedonannossa ilmoitetaan, että komissio esittää vuoden 2021 loppuun mennessä ehdotuksen, joka mahdollistaa tuomioistuinten, kansallisten viranomaisten sekä tarvittaessa oikeus- ja sisäasioiden virastojen välisen turvallisen sähköisen yhteydenpidon sekä tietojen ja asiakirjojen vaihdon. Komissio tukee myös Eurojustin asianhallintajärjestelmän nykyaikaistamista auttaakseen Eurojustia antamaan palautetta kansallisille viranomaisille ja kehittämään oikeudellisia yhteyksiä meneillään olevien tutkintatoimien välille. Tämän on tarkoitus antaa Eurojustille mahdollisuus työskennellä tehokkaasti kumppaneidensa, erityisesti Europolin ja EPPOn, kanssa sekä auttaa koordinoimaan tutkintatoimia kansallisella tasolla ja välttämään rinnakkaisia tutkintatoimia tehokkaan syytteeseenpanon varmistamiseksi.

Komissio aikoo yhdessä kaikkien asiaankuuluvien EMPACT-sidosryhmien kanssa toteuttaa useita toimenpiteitä, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti tähän strategiaan liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Tarkoituksena on näin hyödyntää EMPACTia kaikilta osin ja tehdä siitä todellinen EU:n lippulaivaväline monialaista ja monien viranomaisten välistä operatiivista yhteistyötä varten järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi EU:n tasolla.

EMPACTin avulla jäsenvaltiot ja niiden kumppanit toteuttavat vuosittain yli 200 yhteistä operatiivista toimea, joiden tarkoituksena on torjua järjestäytynyttä rikollisuutta, kuten laatia tiedustelutilannekuva EU:n painopisteinä olevista rikostyypeistä, lisätä lainvalvontavalmiuksia tiettyjen rikosten torjumiseksi, vahvistaa yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa, toteuttaa ehkäiseviä toimia, suorittaa yhteisiä tutkintatoimia tiettyjä rikollisuuteen liittyviä ilmiöitä tai tiettyjä rikollisryhmiä vastaan sekä puuttua rikollisryhmien rahanpesuun, verkkorikoksiin tai vilpillisten asiakirjojen hankkimiseen käyttämiin menetelmiin. Vaikka EMPACT on jo tuottanut merkittäviä operatiivisia tuloksia esimerkiksi takavarikoitujen huumeiden ja pidätettyjen rikollisten osalta, sen kaikkia mahdollisuuksia ei tällä hetkellä hyödynnetä riittävästi. Koska EMPACT on monimutkainen, kaikki etulinjan viranomaiset eivät ole siitä tietoisia. Sen rahoitus on riittämätön, eikä jäsenvaltioiden ja ulkopuolisten kumppaneiden vastuunotto ja aktiivinen osallistuminen ole aina taattua. Tämä puolestaan estää sellaisten monimutkaisempien toimien kehittämistä, joista olisi merkittävämpää haittaa järjestäytyneille rikollisryhmille.

Tuotteiden väärentäminen on rikos, jolla on huomattavia vaikutuksia. Väärennettyjen tuotteiden osuus EU:n tuonnista on 6,8 prosenttia, ja ne ovat järjestäytyneille rikollisryhmille merkittävä tulonlähde. Lääkevalmisteet sekä terveydenhuolto- ja hygieniatuotteet muodostavat huomattavan ja kasvavan osan väärennöksistä, ja tämä ilmiö on yleistynyt covid-19-pandemian myötä hälyttävästi. Järjestäytynyt rikollisuus on tuottanut ja toimittanut väärennettyjä henkilönsuojaimia, testipakkauksia ja lääkkeitä, ja on olemassa vaara, että järjestäytyneet rikollisryhmät pyrkivät hyödyntämään EU:ssa rokotteiden suuren kysynnän tarjoamia tilaisuuksia väärennöksiin. Lainvalvontaviranomaiset toteuttavat yhdessä Europolin ja Euroopan petostentorjuntaviraston kanssa menestyksekkäästi tärkeitä operaatioita, jotka johtavat merkittäviin pidätyksiin ja väärennettyjen tuotteiden, kuten lääkevalmisteiden, lelujen, elintarvikkeiden ja juomien, takavarikointiin. Operatiivisen yhteistyön vahvistamiseksi väärentämisen torjumisessa tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Järjestäytyneet rikollisryhmät osallistuvat yhä laajemmassa määrin torjunta-aineiden väärentämisen ja EU:n luomutunnuksen väärinkäytön kaltaisiin rikoksiin. Komissio tehostaa virallisen valvonta- ja täytäntöönpanokehyksensä pohjalta entisestään toimiaan elintarvikepetosten torjumiseksi ja pyrkii lisäämään kansallisten viranomaisten vaikutusmahdollisuuksia, luomaan nollatoleranssipolitiikan ja lisäämään ennaltaehkäisyä, valvontaa, pelotevaikutusta ja tehokkaita seuraamuksia.

Toinen rikollisuuden ala, joka houkuttelee järjestäytynyttä rikollisuutta yhä laajemmin, ovat petokset, kuten tulli-, valmistevero- ja alv-petokset. Europolin ja Eurojustin tällä alalla parhaillaan toteuttamien toimien lisäksi EPPOn on määrä tutkia rikollisjärjestöjen toimintaan osallistumiseen liittyviä rikoksia ja nostaa niistä syytteitä, jos tällaisen rikollisjärjestön rikollisen toiminnan painopisteenä on tehdä unionin talousarvioon vaikuttavia rikoksia, kuten vakavia rajatylittäviä alv-petoksia.

Pandemian entisestään vauhdittama siirtyminen ilman käteisrahaa toimiviin talouksiin on lisännyt muihin maksuvälineisiin, kuten luottokortteihin ja verkkomaksuvälineisiin, liittyvien petosten ja väärentämisen mahdollisuuksia, mikä on vakava uhka EU:n turvallisuudelle. Ne ovat merkittävä tulonlähde järjestäytyneelle rikollisuudelle ja mahdollistavat rikollisen toiminnan, kuten huumausaine- ja ihmiskaupan. EU hyväksyi vuonna 2019 tiukemmat säännöt, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön 31. toukokuuta 2021 mennessä. Komissio seuraa edistymistä tiiviisti varmistaakseen uusien sääntöjen täyden tehokkuuden.

Komissio aikoo ehdottaa lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamista koskevan EU:n vuoden 2020 strategian ja lasten oikeuksia koskevan kattavan EU-strategian (2021–2025) mukaisesti vuonna 2021 lainsäädäntöä, jolla parannetaan lasten suojelua seksuaaliselta hyväksikäytöltä muun muassa vaatimalla asiaankuuluvia verkkopalvelujen tarjoajia paljastamaan tiedossaan olevan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin ja ilmoittamaan siitä viranomaisille. Tämän lainsäädännön laadinnassa varmistetaan lisäksi yhdenmukaisuus muiden lainsäädäntöaloitteiden kanssa, erityisesti digitaalisia palveluja koskevan säädösehdotuksen kanssa. Komissio tukee edelleen myös Euroopan parlamenttia ja neuvostoa, jotta ne pääsisivät mahdollisimman pian yhteisymmärrykseen ehdotuksesta asetukseksi tiettyjen palveluntarjoajien vapaaehtoisista toimista verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi. Europol on samanaikaisesti tukenut menestyksekkään Trace an Object ‑kampanjansa laajentamista. Kampanjassa joukkoistetaan lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävissä kuvissa olevia yksittäisiä esineitä koskevia tietoja. Ne voivat auttaa selvittämään hyväksikäytön maantieteellisen sijainnin ja näin edistää uhrien tunnistamista ja pelastamista.

Vuonna 2013 perustettu Europoliin sijoitettu Euroopan kyberrikostorjuntakeskus on ollut keskeisessä asemassa seurattaessa sitä, miten järjestäytyneet rikollisryhmät ovat hyödyntäneet covid-19-pandemiaa, laadittaessa tietoisuutta lisäävää materiaalia ja raportteja jäsenvaltioille ja kansalaisille tiedottamiseksi sekä tuettaessa järjestäytyneiden rikollisryhmien tekemien verkkohuijausten tutkintaa. Lisäksi se on julkaissut säännöllisiä järjestäytynyttä verkkorikollisuutta koskevia uhka-arvioita (IOCTA), jotka tarjoavat tärkeän tietolähteen toimien ja toimintapolitiikan painopistealueiden asettamista varten.

Maahanmuuttajien salakuljetus on edelleen järjestäytyneiden rikollisryhmien keskeistä toimintaa, joka saattaa maahantulijat vaaraan ja hankaloittaa EU:n muuttoliikkeen hallinnan tavoitteiden saavuttamista. Komissio hyväksyy vuonna 2021 maahanmuuttajien salakuljetuksen vastaisen uuden toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on torjua näihin rikoksiin osallistuvien rikollisverkostojen toimintaa, tukea lainvalvontaa ja virastojen välistä yhteistyötä sekä edistää yhteistyötä kolmansien maiden ja tarvittaessa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden kanssa.

EU on laatinut sääntöjä vakavista rikoksista, kuten maahanmuuttajien salakuljetuksesta, uusien psykoaktiivisten aineiden havaitsemisesta ja kieltämisestä, ampuma-aseiden hallussapidon ja kaupan valvonnasta sekä deaktivoitujen aseiden uudelleenaktivoinnin estämisestä. Huumausainekauppa on edelleen järjestäytyneille rikollisryhmille merkittävä tulonlähde, ja EU määritti siihen liittyvät seuraavien viiden vuoden painopisteet EU:n huumausainestrategiassa (2021–2025), jonka neuvosto hyväksyi joulukuussa 2020. Asiaan liittyvästä huumausaineiden vastaisesta toimintasuunnitelmasta käytävät keskustelut jatkuvat neuvostossa, ja komissio valmistelee ensimmäisiä aloitteita strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi.

Suurin osa rikollisjärjestöistä on organisoitunut ydinryhmän ympärille tai hierarkkisesti, kun taas järjestäytyneelle rikollisuudelle on ominaista verkostoitunut ympäristö, jossa eri ryhmät ja yksilöt tekevät ”yhteisyritysten” kautta järjestelmällistä yhteistyötä löyhissä ja muuttuvissa rikollisverkostoissa. Kansainvälisillä rikollismarkkinoilla toimitusketjuja järjestelevät rikollisjärjestöt tekevät yhteistyötä tiettyihin toimintoihin erikoistuneiden pienempien ryhmien ja keskeisissä tehtävissä olevien henkilöiden kanssa, jotka tarjoavat rikollisille palveluja, kuten asiakirjaväärennöksiä, oikeudellista neuvontaa, salattua viestintää tai kuljetuksia. Rikollisryhmien kyky luoda yhteyksiä toisiinsa heikentää lainvalvontatoimia, koska jokainen lainvalvontatoimien kohteeksi joutuva rikosketjun osa on helposti korvattavissa.

Komissio hyväksyi tätä varten marraskuussa 2020 teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan toimintasuunnitelman ja aikoo vuonna 2022 luoda väärennösten vastaisen EU-tason keinovalikoiman, jossa vahvistetaan lainvalvontaviranomaisten, oikeudenhaltijoiden ja välittäjien yhteistä toimintaa, yhteistyötä ja datan yhteiskäyttöä koskevat periaatteet. Koska lääkevalmisteiden väärentäminen tapahtuu pääasiassa kolmansissa maissa, on tärkeää vahvistaa globaalihallintaa erityisesti niin, että EU:n jäsenvaltiot liittyvät lääkeväärennöksiä koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen (Medicrime-yleissopimus) ja ratifioivat sen. Yleissopimuksen on allekirjoittanut 14 jäsenvaltiota, joista vain kuusi on ratifioinut sen.

Ympäristörikoksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, koska ne vaikuttavat haitallisesti luonnon monimuotoisuuteen ja ympäristöön, terveyteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen EU:ssa ja kolmansissa maissa. Kaikenlaisilla luonnonvaraisilla eläimillä ja kasveilla sekä niistä johdetuilla tuotteilla samoin kuin lemmikkieläimillä käydään edelleen laitonta kauppaa, usein laajamittaisesti ja joskus mahdollisesti tuhoisin seurauksin. Laiton jätehuolto ja jätteiden siirto horjuttavat laillisen jätehuollon ja kierrätyksen aloja. EU on antanut lainsäädäntöä luonnonvaraisilla eläimillä ja kasveilla sekä jätteillä käytävän laillisen kaupan sääntelemiseksi ja vaatinut jäsenvaltioita kriminalisoimaan ja määräämään seuraamuksia monenlaisista ympäristörikoksista. Näitä lainsäädäntövälineitä on täydennetty vuoden 2016 toimintasuunnitelmalla luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi sekä ympäristövaatimusten noudattamista ja ympäristöhallintaa koskevalla vuoden 2018 toimintasuunnitelmalla. Euroopan petostentorjuntavirasto on kehittänyt operatiivista toimintaansa huomattavasti ympäristöä vaarantavien tavaroiden laittoman kaupan torjumiseksi.

Näistä toimista huolimatta tarkastus-, lainvalvonta- ja oikeusviranomaisilla ei useinkaan ole valmiuksia ja resursseja havaita tai tutkia ympäristörikoksia tehokkaasti tai nostaa niistä syytteitä. Tämä koskee erityisesti jäsenvaltioita, joissa ei ole erityisiä täytäntöönpano- tai syyttäjäelimiä eikä vakiintunutta strategista lähestymistapaa ympäristörikollisuuden torjumiseen. Täytäntöönpanovalmiuksia on vahvistettava kansallisella ja EU:n tasolla. Määrätyt seuraamukset eivät ole riittävän varoittavia, ja koordinointi ja tietojenvaihto jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä, erityisesti hallintoviranomaisten ja lainvalvontaviranomaisten välillä, on riittämätöntä. Komissio tarkastelee uudelleen jätteiden siirtoa koskevaa EU:n asetusta ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan vastaista toimintasuunnitelmaa. Ympäristörikosdirektiiviä tarkistetaan ympäristörikosten soveltamisalan selkeyttämiseksi, seuraamusten täsmentämiseksi, tehokkaiden tutkintavälineiden käytön helpottamiseksi sekä rajatylittävän yhteistyön ja tietojenvaihdon edistämiseksi. Lisäksi on määrä tehostaa yhteistyötä Euroopan ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon valvontaverkostojen kautta. Koska luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomassa kaupassa kansainvälisellä ulottuvuudella on ratkaisevan tärkeä rooli, komissio aikoo edistää lisäpöytäkirjan hyväksymistä Palermon sopimukseen.

Kulttuuriesineiden laiton kauppa vaikuttaa tuhoisasti maiden kulttuuriperintöön, tarjoaa rikollisjärjestöille rahoitusvälineitä ja on olennainen osa rahanpesua. Jotta tähän rikollisuuden muotoon voidaan reagoida tehokkaasti, on tarpeen parantaa seurantaa ja tietojenvaihtoa, lujittaa lainvalvonta- ja tulliyhteistyötä, tehostaa oikeus- ja sisäasioiden sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan välistä yhteistyötä kentällä sekä hyödyntää eri julkisten ja yksityisten toimijoiden asiantuntemusta. Kulttuuriesineiden laitonta kauppaa koskevia tutkintatoimia voi edistää merkittävästi mahdollisuus arkeologien ja taidehistorioitsijoiden asiantuntemuksen nopeaan hyödyntämiseen. Tämän ainutkertaisen rikollisuuden muodon torjumiseksi komissio tukee edelleen kulttuuriperinnön asiantuntijoiden valmiuksien kehittämistä luomalla esimerkiksi asiantuntijoiden verkoston, jota jäsenvaltiot voisivat hyödyntää EMPACT-kehyksessä. Niiden jäsenneltyä yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten kanssa tuetaan kulttuuriesineiden laitonta kauppaa koskevien tutkintatoimien ja hankkeiden rahoittamisen helpottamiseksi. Lisäksi komissio tarkastelee muita tämän ilmiön ratkaisemiseksi tarvittavia toimia, muun muassa parantamalla kulttuuriesineiden jäljitettävyyttä sisämarkkinoilla verkossa ja sen ulkopuolella ja tekemällä yhteistyötä niiden kolmansien maiden kanssa, joissa kulttuuriesineitä ryöstetään. Tätä varten komissio aikoo ehdottaa vuonna 2022 toimintasuunnitelmaa kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjumiseksi.

Keskeiset toimet: Komissio aikoo ·ehdottaa muutoksia ympäristörikosdirektiiviin (vuoden 2021 viimeinen neljännes) ·vahvistaa jätteiden laittomien siirtojen valvontaa koskevia säännöksiä osana jätteiden siirtoa koskevan asetuksen muuttamista koskevaa ehdotustaan (vuoden 2021 toinen neljännes) ·perustaa väärennösten vastaisen EU-tason keinovalikoiman, jossa vahvistetaan lainvalvontaviranomaisten, oikeudenhaltijoiden ja välittäjien yhteisen toiminnan, yhteistyön ja datan yhteiskäytön periaatteet (vuosi 2022) ·ehdottaa kulttuuriesineiden laitonta kauppaa koskevaa toimintasuunnitelmaa (vuosi 2022) ·arvioida unionin mahdollisuutta liittyä Euroopan neuvoston Medicrime-yleissopimukseen. Jäsenvaltioita kehotetaan ·liittymään mafiatyyppisiä järjestäytyneitä rikollisryhmiä käsittelevään @ON-verkostoon ja vahvistamaan sitä sekä tutkimaan, miten integroida jäsennellymmin rikollisverkostojen vastainen kohdennettu lähestymistapa EMPACT-järjestelmään ·perustamaan tai kehittämään edelleen kansallisen tason koordinointirakenteita tai lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten erityiselimiä, jotka keskittyvät järjestäytyneen rikollisuuden rakenteiden torjumiseen ·liittymään Euroopan neuvoston Medicrime-yleissopimukseen ja ratifioimaan se. Jäsenvaltioita ja Europolia kehotetaan ·kehittämään yhteiset tunnistamiskriteerit erittäin merkittäviksi luokiteltujen kohteiden valitsemiseksi ja tutkimiseksi ja asettamaan etusijalle tutkinnat, jotka kohdistuvat EU:ssa suurimman turvallisuusriskin aiheuttaviin henkilöihin ja rikollisverkostoihin ·kehittämään strategisen ja taktisen tiedustelutilannekuvan suuren riskin järjestäytyneistä rikollisryhmistä ·vahvistamaan strategista ja operatiivista yhteistyötä lääkevalmisteiden väärentämisen torjumiseksi, myös Euroopan petostentorjuntaviraston ja Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kanssa ja maailmanlaajuisesti.

3.Järjestäytyneen rikollisuuden tuottamien voittojen eliminointi ja lailliseen talouteen ja yhteiskuntaan soluttautumisen estäminen

3.1. Varojen takaisinperinnän ja rahanpesun vastaisten toimenpiteiden vahvistaminen talousrikostutkintaa edistämällä

Järjestäytynyt rikollisuus perustuu EU:ssa pohjimmiltaan siihen, että rikollisten valtavien voittojen rahanpesu on mahdollista. Kolme neljäsosaa rikollisjärjestöistä käyttää edelleen laittomien voittojensa piilottamiseen perusmenetelmiä, kuten sijoituksia kiinteistöihin tai muihin arvokkaisiin hyödykkeisiin, mutta loput käyttävät yhä kehittyneempiä menetelmiä rahanpesua harjoittavien valkokaulusrikollisten avustuksella. Rikollisten jälkeensä jättämä rahajälki on keskeinen indikaattori heidän toiminnastaan. Se tarjoaa hyödyllisiä johtolankoja tutkijoille ja korvaamattomat todisteet rikoksentekijöiden syytteeseen asettamista varten. Siksi rikollisten rahoitustoimien torjunta on ratkaisevan tärkeää rikollisen toiminnan paljastamiseksi, rikollisuuden ehkäisemiseksi sekä rikollisten lailliseen talouteen ja yhteiskuntaan soluttautumisen estämiseksi.

Rahanpesun ja varojen takaisinperintää koskevien oikeudellisten kehysten kehittymisestä huolimatta vain pieni osa rahanpesutoimista havaitaan ja vain 1 prosentti rikollisesta omaisuudesta saadaan takavarikoiduksi. Tätä on pahentanut pankkisektoria vähemmän valvottujen rahoituskanavien, kuten virtuaalivaluuttojen, käytön lisääntyminen.

Rikollisten rahoitustoimien torjuntaa on vahvistettava. Kuten vuonna 2020 esitetyssä rahanpesun vastaisessa toimintasuunnitelmassa korostetaan, EU:n rahanpesun vastaista sääntelykehystä on parannettava huomattavasti, jotta voidaan puuttua merkittäviin eroihin sen soveltamisessa ja korjata sääntöjen noudattamisen valvonnassa olevia vakavia puutteita. Talousrikostutkintaa ei hyödynnetä kaikin mahdollisin tavoin, mikä johtuu osittain lainvalvontaviranomaisten riittämättömästä valmiudesta toteuttaa näitä monimutkaisia ja raskaita tutkintatoimia.

Lisäksi se, että menetetyksi tuomitsemista koskevan oikeudellisen kehyksen soveltamisala on varojen ja rikollisen toiminnan osalta kapea-alainen, heikentää entisestään mahdollisuutta takavarikoida rikollisilta laittomasti hankitut varat. Varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavilla toimistoilla on tällä hetkellä haasteita myös varojen jäljittämisessä, koska niillä ei esimerkiksi ole tilapäisiä jäädyttämisvaltuuksia, joilla voitaisiin estää varojen hävittäminen, eikä suoraa ja välitöntä pääsyä tiettyihin julkisiin rekistereihin, kuten keskitettyihin kiinteistörekistereihin tai keskitettyihin yritysrekistereihin. Takaisin perittyjä varoja ei myöskään aina hallinnoida tehokkaasti, eikä niitä käytetä riittävässä määrin korvausten maksamiseen uhreille tai yhteiskunnan hyödyksi.

Kuten vuonna 2020 esitetyssä rahanpesun vastaisessa toimintasuunnitelmassa todetaan, nykyisen rahanpesun vastaisen sääntelykehyksen tuloksellisen täytäntöönpanon varmistaminen on ensisijaisen tärkeää. Asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseen tähtäävien toimien lisäksi komissio valmistelee lainsäädäntöehdotuksia, joilla pyritään vahvistamaan ja kehittämään rahanpesun vastaista EU:n sääntelykehystä. Se ehdottaa vuoden 2021 toisella neljänneksellä suoraan sovellettavan yhden yhteisen säännöstön luomista, EU:n tason valvonnan vahvistamista ja EU:n koordinointi- ja tukimekanismin perustamista rahanpesun selvittelykeskuksia varten.

Yhtä lailla on tarpeen edistää varhaisen talousrikostutkinnan kulttuuria kaikissa jäsenvaltioissa ja lisätä tutkijoiden valmiuksia puuttua järjestäytyneen rikollisuuden taloudelliseen ulottuvuuteen. Talousrikostutkinnan tehostamista koskevissa neuvoston päätelmissä vuodelta 2020 jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan, että talousrikostutkinta on kaikenlaisen järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan rikostutkinnan osa. Lisäksi Europol on Euroopan talousrikoskeskuksen perustamisen myötä lisännyt valmiuksiaan tukea jäsenvaltioita talousrikostutkinnan tekemisessä.

Yhtä tärkeää on tehostaa jäädyttämiseen ja menetetyksi tuomitsemiseen liittyviä toimia vahvistamalla edelleen EU:n tason sääntelykehystä ja varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen toimintavalmiuksia. Tuomioon perustumatonta menetetyksi tuomitsemista koskevia toimenpiteitä olisi tutkittava, koska ne voivat osaltaan lisätä menetetyksi tuomittujen varojen määrää esimerkiksi silloin, kun hankittuja varoja ei ole mahdollista yhdistää rikostuomioon. Jotta voitaisiin vahvistaa menetetyksi tuomitsemista koskevaa järjestelmää ja antaa kansallisille varallisuuden takaisin hankinnasta vastaaville toimistoille tehokkaampi toimeksianto, komissio aikoo vuonna 2022 ehdottaa vuonna 2014 annetun menetetyksi tuomitsemista koskevan direktiivin ja neuvoston vuonna 2007 varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavista toimistoista tekemän päätöksen tarkistamista. Tarkoituksena on näin laajentaa niiden rikosten määritelmää, joihin direktiiviä sovelletaan, ottaa käyttöön tehokkaampia sääntöjä tuomioon perustumattomasta menetetyksi tuomitsemisesta, varmistaa menetetyksi tuomitun varallisuuden tehokas hallinnointi, sosiaalinen uudelleenkäyttö ja rikosten uhreille maksettavat korvaukset sekä vahvistaa varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen valmiuksia jäljittää ja tunnistaa laittomia varoja.

Komissio harkitsee lisäksi mahdollisia talousrikostutkinnan järjestelmällistä käynnistämistä ja tuomioiden jälkeistä talousrikostutkintaa koskevia vaihtoehtoja. Tehokkaan talousrikostutkinnan suorittamiseksi sekä varojen jäljittämisen ja menetetyksi tuomitsemisen onnistumiseksi on olennaisen tärkeää, että rahoitustiedot ovat saatavilla nopeasti. Siksi on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot saattavat rahoitustietojen saatavuuden helpottamista koskevan direktiivin ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöään. Direktiivi tarjoaa lainvalvontaviranomaisille pääsyn keskitettyihin pankkitilirekistereihin ja vahvistaa lainvalvontaviranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten välistä yhteistyötä. Komissio aikoo myös tarkistaa direktiiviä rahanpesun vastaisen sääntelykehyksen ohella, jotta lainvalvontaviranomaiset voivat käyttää tulevaa alustaa, joka yhdistää pankkitilirekisterit kaikkialla unionissa.

Samalla on tarpeen parantaa kansainvälistä yhteistyötä rahanpesun tukahduttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä kaikin tavoin rahanpesun vastaisen operatiivisen verkoston (AMON-verkosto) ja Camden Asset Recovery Inter-Agency ‑verkoston (CARIN-verkosto) tarjoamia mahdollisuuksia. AMON-verkosto on rahanpesun vastaisten lainvalvontayksiköiden epävirallinen kansainvälinen verkosto, ja CARIN-verkosto on varojen jäljittämiseen, jäädyttämiseen, takavarikointiin ja menetetyksi tuomitsemiseen erikoistuneiden lainvalvonta- ja oikeusalan ammattilaisten epävirallinen verkosto. Komissio aikoo myös ehdottaa rahanpesua sekä varojen jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevan, Euroopan neuvoston yhteydessä tehdyn Varsovan yleissopimuksen ratifiointia EU:n puolesta.

3.2. Korruption vastaisten toimenpiteiden tehostaminen

Korruptio on keskeinen osa järjestäytyneiden rikollisryhmien toimintatapoja. Ne lahjovat ja pelottelevat toimintansa kannalta tärkeiden laitosten, kuten satamien, virkamiehiä ja henkilöstöä ja käyttävät heitä vastaan voimakeinoja, jotta eivät paljastuisi vaan saisivat tietoja ja jotta niiden toiminta helpottuisi. EU:n nykyisten korruptionvastaisten sääntöjen mukaan jäsenvaltioiden on kriminalisoitava sekä virkamiesten aktiivinen että passiivinen korruptio, määrättävä asianmukaiset seuraamukset ja varmistettava, että virkamiesten lahjontaan syyllistyneet yrittäjät asetetaan rikosoikeudelliseen vastuuseen. Nämä välineet eivät kuitenkaan kata tiettyjä korruptioon liittyviä rikoksia, jotka koskevat esimerkiksi virkamiehen harjoittamaa vaikutusvallan väärinkäyttöä, vallan väärinkäyttöä, laitonta vaurastumista, kavallusta tai muuta omaisuuden väärinkäyttöä. Unionissa otettiin hiljattain käyttöön uutta lainsäädäntöä, jolla suojellaan väärinkäytösten paljastajia ja edellytetään turvallisten kanavien luomista korruptoituneista käytännöistä ilmoittamista varten. Oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa tarkastellaan jäsenvaltioiden tilannetta myös korruption vastaisen politiikan osalta.