EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.3.2020 JOIN(2020) 7 final YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Itäisen kumppanuuden politiikka vuoden 2020 jälkeen





























Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus {SWD(2020) 56 final}



1. Johdanto Itäinen kumppanuus on Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan tasavallan, Ukrainan ja Valko-Venäjän (jäljempänä ’kumppanimaat’) yhteinen aloite. Vuonna 2009 käynnistetty itäinen kumppanuus on strateginen ja kunnianhimoinen hanke, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja sääntöihin, keskinäisiin etuihin ja sitoumuksiin sekä yhteiseen omistajuuteen ja vastuuseen. Sen tavoitteena on lujittaa ja syventää EU:n, sen jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden välisiä poliittisia ja taloudellisia suhteita ja auttaa niitä toteuttamaan sekä ekologinen että digitaalinen siirtymä. Se tukee useiden maailmanlaajuisten poliittisten tavoitteiden toteuttamista. Näitä ovat esimerkiksi Pariisin ilmastosopimus sekä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma ja sen kestävän kehityksen tavoitteet. Itäisellä kumppanuudella edistetään Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ja vuona 2015 tehdyn Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistuksen yhteydessä asetettua yleistä tavoitetta lisätä EU:n naapureiden vakautta, vaurautta ja selviytymiskykyä. Se vastaa täysin Euroopan komission vuosien 2019–2024 poliittisia suuntaviivoja. Lisäksi se on linjassa komission kaikkien asiaankuuluvien lippulaivastrategioiden kanssa. Itäisellä kumppanuudella on ollut vuosien saatossa keskeinen merkitys EU:n ja kumppanimaiden välien lähentämisessä. Marraskuussa 2017 Brysselissä pidetty itäisen kumppanuuden huippukokous antoi esimakua uudesta lähestymistavasta, kun kokouksessa hyväksyttiin yhteinen uudistusohjelma otsikolla ”20 tavoitetta vuodeksi 2020”. Kunnianhimoisessa työsuunnitelmassa keskityttiin konkreettisten tulosten saavuttamiseen käytännössä ja ihmisten elämänlaadun parantamiseen neljällä keskeisellä alueella, jotka ovat 1) vahvempi talous, 2) vahvempi hallinto, 3) vahvemmat yhteydet ja 4) vahvempi yhteiskunta. Lisäksi asetettiin monialaisia tavoitteita, jotka liittyvät sukupuolten tasa-arvoon, kansalaisyhteiskuntaan, tiedotusvälineisiin ja strategiseen viestintään. Itäisen kumppanuuden tavoitteena on jatkossakin luoda yhteisiin arvoihin perustuva alue, joka on demokraattinen, vauras, vakaa ja jolla tehdään enemmän yhteistyötä. EU:lla on strateginen intressi edistää maailmanlaajuista edelläkävijän asemaansa ihmisoikeuksien ja demokratian puolustajana ulkosuhteissaan, myös itäisen kumppanuuden osalta. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen kuuluu olennaisena osana kestäviin, osallistaviin ja demokraattisiin yhteiskuntiin. Sen vuoksi jatkossakin keskitytään nykyisiin tavoitteisiin liittyviin avoimiin kysymyksiin. Näitä ovat oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeuksien suojelu, korruption ja syrjinnän torjunta, riippumattomien tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan rooli sekä sukupuolten tasa-arvon edistäminen. EU:n kannustimiin perustuva lähestymistapa (”enemmällä enemmän” ja ”vähemmällä vähemmän”) hyödyttää edelleen niitä kumppanimaita, jotka ovat kaikkein sitoutuneimpia tekemään uudistuksia. Itäisen kumppanuuden tulevaisuuden toimintapolitiikan olisi rakennuttava jo sovittujen tehtävien, tavoitteiden, periaatteiden ja yhteistyöalojen kehittämiseen. Jatkuva yhteistyö itäisen kumppanuuden maiden kanssa on jatkossakin yksi EU:n keskeisistä painopisteistä. Itäisen kumppanuuden politiikan uudistunut dynamiikka tukee tätä molempia osapuolia hyödyttävää yhteistyötä korostamalla sen merkitystä. Tämä edistää poliittisten suhteiden kehittymistä kaikkien itäisten kumppanien kanssa sekä kahden- että monenvälisesti. Lisäksi koska itäisen kumppanuuden alue sijaitsee maantieteellisesti Euroopan unionin, Aasian ja laajemman naapuruston välissä, se tuo lisäarvoa EU:n ulkopoliittiselle toiminnalle erityisesti siksi, että taloudelliset, yhteiskunnalliset ja strategiset yhteydet eri naapurimaihin poikkeavat toisistaan. Muiden alueellisten ja globaalien vaikuttajien läsnäolo ja intressit sekä kulttuuriset ja maantieteelliset yhteydet Keski-Aasiaan tarjoavat uusia mahdollisuuksia kehittää molempia osapuolia hyödyttäviä yhteyksiä laajempaan naapurustoon. EU:n toimia alueella täydennetään muilla politiikoilla ja aloitteilla, kuten pohjoista ulottuvuutta ja Mustanmeren synergiaa koskevilla aloitteilla. Euroopan komissio käynnisti toukokuussa 2019 kuulemisen itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta. Eurooppa-neuvosto hyväksyi tämän toimintamallin kesäkuussa 2019. Kuuleminen jatkui lokakuun 2019 loppuun asti. Laajalla ja kattavalla kuulemisella kerättiin yli 200 kirjallista kommenttia muun muassa itäisen kumppanuuden kuulemisen verkkosivun kautta. Lähes kaikki EU:n jäsenvaltiot ja kaikki kumppanimaat sekä Euroopan parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea antoivat lausuntonsa. Muita osallistujia olivat Euroopan investointipankki, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ja muut kansainväliset rahoituslaitokset sekä laaja joukko sidosryhmiä, joihin kuului kansalaisyhteiskunnan järjestöjä (mukaan lukien itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumi), ajatushautomoja, akateemisia laitoksia ja elinkeinoelämän järjestöjä. Itäisen kumppanuuden nuorisofoorumin ja nuorten Eurooppa-lähettiläiden suositukset otettiin huomioon. Tässä yhteisessä tiedonannossa otetaan huomioon myös kussakin kuudessa kumppanimaassa ja monissa jäsenvaltioissa järjestetyissä kuulemisissa saatu palaute. Myös itäisen kumppanuuden nykyisen rakenteen mukaisten foorumeiden ja paneeleiden keskustelut sekä niihin liittyvät kokoukset huomioitiin. Yleisesti ollaan laajalti yhtä mieltä siitä, että nykyinen itäisen kumppanuuden poliittinen kehys on vankka ja tuottaa konkreettisia tuloksia ihmisille. Tässä yhteisessä tiedonannossa hahmotellaan, miten yhteisiin haasteisiin voidaan vastata ja miten EU aikoo tulevaisuudessa tehdä yhteistyötä kumppanimaiden kanssa eri politiikanaloilla. Kuulemisen tulosten perusteella tässä asiakirjassa linjataan itäisen kumppanuuden uudet pitkän aikavälin poliittiset tavoitteet vuoden 2020 jälkeen ja esitetään toimenpiteet, joilla pyritään lujittamaan selviytymiskykyä, edistämään kestävää kehitystä ja tuottamaan yhteiskunnalle konkreettisia tuloksia. 2. Itäisen kumppanuuden keskeiset saavutukset Vuonna 2015 EU:n jäsenvaltiot ja kumppanimaat antoivat tukensa Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistukselle EU:n globaalistrategian puitteissa. Ne peräänkuuluttivat lisää eriyttämistä, omistajuutta, kohdentamista ja joustavuutta. Kuulemisen perusteella itäinen kumppanuus on yleisesti ottaen saavuttanut nämä tavoitteet. Eriyttämisestä voidaan todeta, että kumppanuus on kehittynyt kunkin kumppanin omien intressien, tavoitteiden ja edistymisen mukaisesti. EU ja yksittäiset kumppanimaat ovat tehneet uusia, kauaskantoisia kahdenvälisiä poliittisia ja taloudellisia sopimuksia. Suhteita Georgiaan, Moldovaan ja Ukrainaan ohjaavat assosiaatiosopimukset sekä pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet. Nämä kolme maata sopivat lyhyen ja keskipitkän aikavälin yhteistyön painopisteisiin keskittyvien assosiaatio-ohjelmien laatimisesta varmistaakseen, että kyseiset kunnianhimoiset sopimukset pannaan täysimääräisesti täytäntöön. EU:n ja näiden maiden välillä on otettu käyttöön viisumivapausjärjestelyjä, joilla helpotetaan ihmisten liikkumista rajojen yli. Kaikki kolme maata ovat panneet takaisinottosopimukset täysimääräisesti täytäntöön. EU:n suhteet Armeniaan pohjautuvat kokonaisvaltaiseen ja tehostettuun kumppanuussopimukseen, ja uudesta sopimuksesta Azerbaidžanin kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja. Yhteistyö näiden kahden maan kanssa perustuu sovittuihin kumppanuuden painopisteisiin. Alakohtaiset vuoropuhelut edistävät suhteita Valko-Venäjään samalla kun neuvottelut kumppanuuden painopisteistä ovat käynnissä. Armenian, Azerbaidžanin ja Valko-Venäjän kanssa tehdyt viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset ovat olleet avainasemassa näiden maiden asukkaiden matkustamisen helpottamisessa. Kannustaakseen kumppanimaiden kokeman omistajuuden lisäämistä EU on muuttanut tapaa, jolla se tekee yhteistyötä niiden kanssa. Vaikutusten tehostamiseksi EU:n tuki on siirtynyt hankeperusteisesta rahoitustuesta aitoihin muutoksiin tähtäävien uudistuspolitiikkojen tukemiseen. Uusi lähestymistapa on hyödyttänyt ihmisiä konkreettisesti, esimerkkeinä tuet hallinnon hajauttamiseen Ukrainassa ja korkean tason energiatehokkuusaloitteisiin Armeniassa, Georgiassa ja Ukrainassa. EU on tiivistänyt yhteistyötä uudistuksista vastaavien tahojen kanssa kumppanimaissa. EU ja sen jäsenvaltiot ovat yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa ryhtyneet toimiin yhteisen ohjelmasuunnittelun takaamiseksi mahdollisuuksien mukaan. Näin varmistetaan tehokkaampi kollektiivinen reagointi kumppanimaiden tarpeisiin, mikä vähentää yhteistyön hajanaisuutta tehden siitä johdonmukaisempaa ja vaikuttavampaa. Esimerkiksi Ukrainassa ja Moldovassa on toteutettu onnistuneita yhteisiä ratkaisuja. EU on tehostanut strategista yhteistyötään kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. EU ja kansainväliset rahoituslaitokset ovat maakohtaisten, alueellisten ja alakohtaisten vuoropuhelujen kautta keränneet merkittävää tukea pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) sekä vihreille energiatehokkuuden ja kunnallisinfrastruktuurin investoinneille, mikä on vähentänyt energiankulutusta, saasteita ja kasvihuonekaasupäästöjä sekä vahvistanut ympäristö- ja ilmastokestävyyttä koko alueella. Yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa on ollut ratkaisevan tärkeää uudistusten tehokkuuden varmistamisessa. Se on lisännyt julkista vastuuvelvollisuutta, edistänyt ihmisoikeuksia ja paikallista kehitystä sekä varmistanut palvelujen tarjoamisen koko väestölle, myös heikossa asemassa oleville ryhmille. EU:lla on ollut keskeinen rooli kansalaisyhteiskunnan panoksen tukemisessa. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on puolestaan edistänyt sosiaalista innovointia ja auttanut luomaan uudistusliittoumia kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Kuulemisessa saaduissa vastauksissa korostetaan yhteisen politiikan kohdentamisen tärkeyttä. Jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden itäisen kumppanuuden huippukokouksessa marraskuussa 2017 hyväksymässä ”20 tavoitetta vuodeksi 2020” -ohjelmassa esiteltiin yhteinen tuloslähtöinen suunnitelma yhteistyön kohdentamiseksi. Uudessa Euroopan naapuruuspolitiikassa korostettiin tarvetta lisätä joustavuutta, jotta EU ja kumppanimaat voisivat reagoida jatkuvasti muuttuviin tarpeisiin ja olosuhteisiin. Tuen ja sen tehokkuuden lisäämiseksi EU on i) tehostanut yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa ulkoisella investointiohjelmalla ja rakenneuudistusvälineellä, ii) nykyaikaistanut teknisen avun välineensä (TAIEX ja twinning) ja yhdenmukaistanut niitä strategisesti voidakseen antaa räätälöityä tukea sekä iii) mukauttanut institutionaalisia rakenteitaan vastatakseen uusiin haasteisiin. Esimerkiksi Ukrainan tukiryhmä on ainutlaatuinen rakenne, joka kokoaa yhteen asiantuntijoita Euroopan komissiosta ja EU:n jäsenvaltioista käsittelemään Ukrainan keskeisiä haasteita. Lisäksi disinformaation torjunnasta maaliskuussa 2015 annettujen Eurooppa-neuvoston päätelmien jälkeen perustettu EUH:n East StratCom -työryhmä on parantanut ratkaisevasti EU:n viestinnän ja brändin strategista arvoa ja vaikuttavuutta kumppanuusalueella.

3. Itäisen kumppanuuden toimintapolitiikka tulevaisuudessa Kuulemisen perusteella näyttää siltä, että ”20 tavoitetta vuodeksi 2020” -ohjelman uskotaan vahvasti tuottavan konkreettisia yhteiskunnallisia tuloksia. Sillä on ollut huomattava vaikutus kolmella neljästä painopistealueesta. Nämä ovat vahvempi talous, vahvemmat yhteydet ja vahvempi yhteiskunta. Vahvemman hallinnon osalta ensimmäisiä saavutuksia ovat keskitetyt asiointipisteet, jotka tarjoavat tehokkaita ja helposti saatavilla olevia julkisia palveluja, sekä sähköisiä varallisuusilmoituksia koskevat järjestelmät useimmissa kumppanimaissa. EU:n jäsenvaltiot, useimmat kumppanimaat ja kansalaisyhteiskunta korostavat, että hallinnon alalla on saatava aikaan merkittävästi parempia tuloksia. Tämä koskee erityisesti oikeusvaltiota, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa sekä riippumattomien tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan roolia. Hallinnon kehittämisellä on suora yhteys kestävään talouskehitykseen. Oikeusvarmuus ja toimivat demokraattiset instituutiot ovat avainasemassa investointien houkuttelemisessa, poliittisen vakauden ja oikeusvaltiouudistusten tukemisessa sekä sosioekonomisen yhdentymisen edistämisessä. Tämän vuoksi tulevassa politiikassa painotetaan tuloslähtöistä toimintasuunnitelmaa, jota tuetaan ammatillisesti riippumattomilla ja laadukkailla virallisilla tilastoilla edistymisen seuraamiseksi ja näyttöön perustuvan päätöksenteon tukemiseksi. Kannustimiin perustuva lähestymistapa edellyttää selkeämpiä uudistusten painopisteitä koskevia ohjeita sekä objektiivisia, täsmällisiä, yksityiskohtaisia ja todennettavissa olevia vertailuarvoja. Uudistusten edistymisen olisi johdettava rahoituksen ja investointien lisääntymiseen. Uudistusten täytäntöönpanon vakava tai pitkäaikainen viivästyminen tai jopa taantuminen voisi johtaa siihen, että EU vähentää rahoitusta lukuun ottamatta kansalaisyhteiskunnalle annettavaa tukea. Kuulemisen perusteella kaikki kumppanimaat haluavat räätälöidä kumppanuutta entistä enemmän kunkin kumppanimaan intressien, tavoitteiden ja edistymisen mukaan. Assosioituneet maat odottavat pääsevänsä osallistumaan assosiaatiosopimusten ja pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten kattamia asioita käsitteleviin yhteisiin aloitteisiin voidakseen hyödyntää sopimusten täyden potentiaalin. Kahdenvälinen yhteistyö on edelleen paras tapa varmistaa räätälöidyt ratkaisut. Kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanoa nopeutetaan ja täydennetään tiiviimmällä alakohtaisella yhteistyöllä ja tiedonvaihdolla asiasta kiinnostuneiden kumppanimaiden välillä. EU jatkaa tuen antamista kahdenvälisillä, alueellisilla ja useita maita kattavilla foorumeilla osallistavuuden ja eriyttämisen periaatteiden mukaisesti. Tähän sisältyy myös kohdennettu alakohtainen tuki. Lisäksi itäinen kumppanuus on jatkossakin joustavaa ja osallistavaa, jotta maat voivat yhdessä vastata yhteisiin ja globaaleihin haasteisiin useilla eri aloilla ja edistää alueellista yhdentymistä. EU, sen jäsenvaltiot ja kumppanimaat jatkavat työtä kumppanuuden keskeisten saavutusten pohjalta ja tunnustavat, että poliittisen kehyksen on perustuttava selviytymiskyvyn vahvistamisen tavoitteeseen, kuten tiedonannossa ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” esitettiin. Yhteistyötä jatketaan seuraavien itäisen kumppanuuden pitkän aikavälin politiikan tavoitteiden toteuttamiseksi vuoden 2020 jälkeen: ·yhteisenä tavoitteena selviytymiskykyiset, kestävät ja yhdentyneet taloudet ·yhteisenä tavoitteena vastuullisten instituutioiden, oikeusvaltioperiaatteen ja turvallisuuden edistäminen ·yhdessä kohti ympäristö- ja ilmastokestävyyttä ·yhteisenä tavoitteena kestävä digitaalinen siirtymä ja ·yhteisenä tavoitteena selviytymiskykyiset, oikeudenmukaiset ja osallistavat yhteiskunnat. Euroopan komissio on kehottanut EU:ta ja sen kumppaneita erityisesti Euroopan mantereella vastaamaan yhteisiin haasteisiin ja työskentelemään yhdessä uusien poliittisten painopisteiden parissa ekologisen ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi sekä kaikkien hyväksi toimivien talouksien toteuttamiseksi, erityisesti uusien työmahdollisuuksien tarjoamiseksi nuorille ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi. Nämä asiat otetaan huomioon kaikissa poliittisissa tavoitteissa. 4. Itäisen kumppanuuden tärkeimmät poliittiset tavoitteet tulevaisuudessa 4.1 Yhteisenä tavoitteena selviytymiskykyiset, kestävät ja yhdentyneet taloudet Talouden vahvistaminen on avainasemassa, kun tavoitteena on vastata kansalaisten odotuksiin, vähentää eriarvoisuutta ja tehdä kumppanimaista paikkoja, joissa ihmiset haluavat rakentaa tulevaisuuttaan. Paremmin yhdentyneet osallistavat, kestävät ja oikeudenmukaiset taloudet ovat kaikkien etu. Pyrkimyksenä on varmistaa kumppanimaiden asukkaiden hyvinvointi luomalla ihmisarvoisia työpaikkoja ja taloudellisia mahdollisuuksia. Tämä edellyttää kaupan lisäämistä, kumppanimaiden ja EU:n taloudellisen yhdentymisen syventämistä alueellisesti ja kahdenvälisesti sekä yhteistyötä asteittaiseksi hiilestä luopumiseksi ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä voidaan hyödyntää sekä ekologisen että digitaalisen siirtymän tarjoamia mahdollisuuksia. EU keskittyy yhdessä kumppanimaiden kanssa tukemaan nykyisten assosiaatiosopimusten, pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden ja muiden kauppasopimusten täysimääräistä täytäntöönpanoa, jotta niistä saadaan mahdollisimman suuri hyöty. EU:n uuden kasvustrategian eli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja digitaalistrategian mukaisesti EU ja kumppanimaat tukevat edelleen itäisen kumppanuuden talouksien nykyaikaistamista, jotta niistä tulisi kilpailukykyisempiä ja innovatiivisempia. Lisäksi EU ja kumppanimaat investoivat fyysisiin yhteyksiin ja infrastruktuuriin (liikenne-, energia- ja digitaalipalveluissa) talouskehityksen perusedellytyksinä. Talouskriisien iskiessä EU on valmis auttamaan kumppanimaita makrotalouden vakauden turvaamisessa ja kannustamaan niitä rakenneuudistuksiin EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun avulla. Rakenneuudistusten tukeminen, rahoituksen saannin parantaminen ja pk-yritysten tukeminen edistävät kasvua ja investointeja. Erityisesti nuoriin ihmisiin investoiminen sekä koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin mukauttaminen paremmin yksityisen sektorin tarpeisiin auttavat kumppanimaita kohtaamaan huomisen haasteet. 4.1.1 Kauppa ja taloudellinen yhdentyminen. Viimeisen vuosikymmenen aikana EU:n ja itäisten kumppanimaiden välinen kauppa on lähes kaksinkertaistunut, ja kumppanimaista on tullut EU:n kymmenenneksi suurin kauppakumppani. EU on ensisijainen kauppa-alue neljälle kumppanimaalle (Azerbaidžan, Georgia, Moldova ja Ukraina). Armenialle ja Valko-Venäjälle EU on toiseksi suurin kauppakumppani. Kauppasuhteet ovat myös monipuolistaneet tavaravientiä kumppanimaista ja edistäneet niiden integroitumista globaaleihin arvoketjuihin. Lisäksi EU:hun vievien yritysten määrä on Georgiassa on kasvanut 46 prosenttia, Moldovassa 48 prosenttia ja Ukrainassa 24 prosenttia. Tämä on selkeä osoitus itäisen kumppanuuden molemminpuolisista eduista.

EU ehdottaa, että taloudellista yhdentymistä kumppanimaiden kanssa ja niiden välillä syvennetään entisestään, erityisesti kolmen assosioituneen maan osalta jatkamalla nykyisten pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden täysimääräisen täytäntöönpanon tukemista. Kahdenväliset sopimukset, erityisesti pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppasopimukset, tarjoavat yksityiselle sektorille kasvumahdollisuuksia, parantavat työsuojelua ja työoloja sekä lisäävät kansalaisten mahdollisuuksia hankkia vaatimustenmukaisia ja turvallisia tuotteita. Nämä hyödyt saavutetaan kaikilta osin, kun pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten sitoumusten mukaiset meneillään olevat ja tulevat uudistukset toteutuvat. Tämä edellyttää lainsäädännön saattamista EU:n sääntöjen mukaiseksi, valmiuksien kehittämistä sovittujen uudistusten toteuttamiseksi ja kaupan helpottamista. EU kannustaa tiiviimpään yhteistyöhön myös muiden kuin pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen tehneiden maiden kanssa. Yhdentymistä voitaisiin edistää yhteisen edun mukaisilla kauppaa helpottavilla alakohtaisilla järjestelyillä, joihin kaikki kumppanimaat otetaan mukaan. Yhtenä esimerkkinä tästä on se, että EU jatkaa mahdollisuuksien mukaan sopimusten tekemistä kumppanimaiden kanssa valtuutettujen talouden toimijoiden vastavuoroisesta tunnustamisesta. EU pyrkii myös tekemään yhteistyötä ja muodostamaan liittoutumia kumppanimaiden kanssa merkityksellisissä maailmanlaajuisissa talouskysymyksissä monenvälisillä foorumeilla, esimerkiksi tukemalla Maailman kauppajärjestöön kuulumattomia maita niiden liittymispyrkimyksissä. EU tukee vihreää siirtymää alueella. Tavoitteena on sääntöihin perustuva, vääristymätön ja reilu kauppa sekä investoinnit puhtaaseen teknologiaan, vihreisiin tavaroihin ja palveluihin ja niihin liittyviin strategisiin raaka-aineisiin. EU tekee yhteistyötä kumppanimaiden kanssa resurssivarmuuden takaamiseksi ja Pariisin sopimuksen sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Assosioituneiden maiden markkinoillepääsyn asteittainen vapauttaminen jatkuu. Lisäksi pitkälle menevissä ja laaja-alaisissa vapaakauppasopimuksissa kaavaillaan näiden maiden valikoivaa ja asteittaista taloudellista yhdentymistä EU:n sisämarkkinoihin. Tämä edellyttää sääntelyn lähentämistä EU:n säännöstön kanssa ja sen tehokasta täytäntöönpanoa näissä maissa tietyillä osa-alueilla (julkiset hankinnat, kaupan tekniset esteet, markkinavalvonta, terveys- ja kasvinsuojelutoimet, tullipalvelut ja verotusalan hyvän hallintotavan normit). 4.1.2 Investoinnit ja rahoituksen saanti Viime vuosikymmenen aikana yli 125 000 pk-yritystä on hyötynyt suoraan EU-rahoituksesta (enimmäkseen paikallisissa valuutoissa), mikä on luonut tai säilyttänyt yli 250 000 työpaikkaa. Yhdistelmärahoituksen ja takausten parempi käyttö on maksimoinut tämän vaikutuksen ja houkuttanut investointeja 11 miljardilla eurolla vuodesta 2009 lähtien. Rakenneuudistukset ovat avainasemassa tuettaessa talouskehitystä, parannettaessa talouden ohjausta ja hallintaa, houkuteltaessa ulkomaisia suoria investointeja ja parannettaessa talouden häiriönsietokykyä. Kaupalle ja investoinneille on oltava suotuisat olosuhteet, jotta talous voi kehittyä kestävästi. Liiketoiminta- ja investointiympäristön on oltava yksinkertainen, avoin ja luotettava. Tämä edellyttää toimia, joilla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset, parannetaan työmarkkinoita, vähennetään epävirallista työtä, parannetaan talouden ohjausjärjestelmää ja jatketaan oikeusvaltiouudistuksia, kuten korruption torjuntaa. Talouden toimijoille on annettava selkeä kuva meneillään olevasta ekologisesta siirtymästä. EU jatkaa kumppanimaiden keskeisten uudistusten tukemista muun muassa ulkoisen investointiohjelman ja erityisesti rakenneuudistusvälineen avulla. Pk-yritykset ovat suurin työllistäjä useimmissa kumppanimaissa sekä yhteisen kasvun ja innovoinnin keskeinen veturi. EU jatkaa rahoituksen saannin tukemista takausjärjestelmien, korkotukien ja investointikannustimien avulla. Se laajentaa tätä tukea myös lujittamalla kumppanuuttaan kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa sekä hyödyntämällä Euroopan kestävän kehityksen rahastoa (EKKR+), joka kuuluu ehdotetun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) ja ulkosuhdetoimien takuujärjestelyn piiriin. Kestävä rahoitus ja mikrorahoitus ovat olennainen osa EU:n toimia, myös maaseutualueilla, joilla rahoituksen saanti on erityisen vaikeaa. Tuen vaikuttavuuden maksimoimiseksi EU analysoi kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa keskeisiä osa-alueita, joihin investoinneilla on vaikutusta (muun muassa kehittämällä investointien vaikutusmatriisin). Koska kestäviä investointeja on lisättävä nopealla aikataululla, EU vahvistaa entisestään yhteistyötään kumppanimaiden kanssa luodakseen rahoitusjärjestelmän, joka tukee kestävää kasvua, erityisesti kestävän rahoituksen kansainvälisen foorumin (IPSF) kaltaisten foorumien kautta. EU ja kumppanimaat voivat jakaa parhaita käytäntöjä ja koordinoida ympäristön kannalta kestäviä investointeja koskevia toimia, kuten vihreitä luokituksia, ympäristö- ja ilmastotietoja sekä vihreiden rahoitustuotteiden standardeja ja merkintöjä. Itäisten kumppanimaiden ja EU:n väliset talous- ja kauppasuhteet kehittyvät, joten euron käytön lisääminen ulkomaankauppasuhteissa vahvistaisi entisestään kumppanimaiden taloussuhteita EU:n kanssa ja auttaisi näiden maiden talouden ja rahoituksen vakauden varmistamisessa. Se vähentäisi edelleen kumppanimaihin kohdistuvaa valuuttakurssiriskiä muun muassa varmistamalla, että valuuttavalikoima ulkoisissa lainoissa, varantojen hoidossa ja kansainvälisissä liiketoimissa korreloi paremmin kumppanimaiden tärkeimpien kauppa- ja investointikumppaneiden valuuttojen kanssa. Samalla se vahvistaisi euron kansainvälistä asemaa. EU tukee edelleen myös kumppanimaiden pyrkimyksiä täyttää yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) jäsenyysehdot. Vastatakseen startup-yritysten tarpeisiin EU kehittää yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa innovatiivisen ja älykkään rahoitusohjelman (johon sisältyy oman pääoman ehtoinen, riskipääoma-, bisnesenkeli- ja joukkorahoitus). EU:n tuella vahvistetaan edelleen yrityksiä tukevia organisaatioita, tuetaan pk-yritysten kansainvälistymistä ja helpotetaan julkisen ja yksityisen sektorin vuoropuhelua. Samalla vastataan tarpeeseen hankkia tietoa ja taitoja, joilla edistetään markkinoiden tulevien tarpeiden edellyttämää innovointia, yrittäjyyttä ja luovuutta. EU tukee jatkossakin liiketoimintaa, erityisesti naisten johtamia hankkeita, ja kannustaa useampia nuoria ryhtymään yrittäjiksi. Tukeakseen siirtymistä kohti kaikkia hyödyttävää osallistavaa ja oikeudenmukaista taloutta EU auttaa kumppanimaita hyödyntämään maaseutualueiden taloudelliset mahdollisuudet muun muassa tukemalla viljelijöitä ja nykyaikaisten osuuskuntien ja tuottajaryhmien perustamista. EU aikoo vahvistaa toimintaa pääkaupunkien ulkopuolella ja luoda yhteyksiä paikallisten kaupunkikeskusten ja maaseutualueiden välille. Taustalla on EU:ssa sovellettava Euroopan komission älykkään erikoistumisen menetelmä. 4.1.3 Vahvemmat yhteydet Vahvat yhteydet EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välillä sekä kumppanimaiden kesken ovat keskeinen tekijä talouskehityksessä, alueellisessa yhdentymisessä, kaupassa ja liikkuvuudessa. Kestävät, sääntöihin perustuvat ja turvalliset yhteydet ovat tärkeitä sekä EU:lle että kumppanimaille. Liikenteen alalla EU keskittyy pitkän aikavälin ensisijaisiin investointeihin, jotka on esitelty Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaa-antavassa investointisuunnitelmassa. Näihin sisältyy keskeisten fyysisten infrastruktuurien parantaminen maantie-, rautatie-, satama-, sisävesi- ja lentoasemapalveluissa sekä logistiikkakeskusten kehittäminen yhteyksien parantamiseksi EU:n ja kumppanimaiden välillä ja kumppanimaiden kesken. Tätä tuetaan yhdistelmärahoituksella ja takauksilla naapuruuspolitiikan investointijärjestelyn puitteissa. EU aikoo myös edistää EU:n ja kansainvälisten liikennealan normien käyttöä muun muassa liikenneturvallisuuden alalla vuonna 2018 annetun liikenneturvallisuutta koskevan itäisen kumppanuuden julkilausuman mukaisesti. Lisäksi se aikoo tehostaa yhteistä ilmailualuetta koskeviin sopimuksiin ja lentoturvallisuuteen liittyvää työtä. EU tunnustaa itäisten kumppanimaiden merkityksen Euroopan ja Aasian välisten yhteyksien kannalta ja aikoo edistää ja tukea kumppanimaiden osallistumista Euroopan ja Aasian yhteyksiä koskevan strategian täytäntöönpanoon. Energiayhteyksien osalta EU jatkaa yhteistyötä kumppanimaiden kanssa rajat ylittävien ja alueiden välisten yhteenliittämisten vahvistamiseksi. Eteläinen kaasukäytävä on lähes valmis, ja kaasun tuonnin Azerbaidžanista EU:hun sitä pitkin odotetaan alkavan vuonna 2020. Näyttöön perustuvaa energiapolitiikkaa sekä tietojen keruuta, käyttöä ja hallintaa tuetaan edelleen EU4Energy-aloitteella ja energiapoliittisella vuoropuhelulla. Kolme kumppanimaata on mukana energiayhteisön perustamissopimuksessa, johon tekeillä olevalla muutoksella pyritään tehostamaan energiayhteisöä ja valmistelemaan sitä kestävää energiatulevaisuutta varten. EU auttaa kumppanimaita myös lisäämään energiaturvallisuutta energialähteitä monipuolistamalla siten, että riippuvuus öljyn tai kaasun tuonnista pienenee. Tämä voidaan tehdä investoimalla uusiutuvaan energiaan ja parantamalla energiatehokkuutta sekä edistämällä energiamarkkinoiden yhdentymistä tarkoituksenmukaisella lainsäädännöllä. Satelliittiyhteydet edistävät älykästä ja turvallista liikennettä, auttavat tekemään kaupungeista vihreämpiä ja mahdollistavat talouden digitalisaation ja nykyaikaistamisen. Tähän liittyen yhteistyö kumppanimaiden kanssa Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän laajentamiseksi parantaa ilmailun turvallisuutta EU:n lainsäädännön edellyttämälle tasolle, tekee meri- ja rautatieliikenteestä kustannustehokkaampaa ja auttaa tehostamaan täsmäviljelyä. Vahva poliittinen vuoropuhelu ja yhtenäisen infrastruktuurihankejatkumon kehittäminen ovat avainasemassa investointisalkun optimoinnissa. Terve makrotalouspolitiikka ja julkinen varainhoito, finanssipoliittisen liikkumavaran luominen julkisille investoinneille ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen yksityisen sektorin kanssa esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla ovat välttämättömiä edellytyksiä infrastruktuurin kestävyyden varmistamiseksi kaikilla aloilla.

4.1.4 Investointi ihmisiin Investointi ihmisiin on avainasemassa valmistauduttaessa tulevaisuuteen ja edistettäessä yhteiskunnallista ja taloudellista selviytymiskykyä. Nuorisoalan saavutusten pohjalta EU ehdottaa nuorisoa koskevaa uutta ohjelmaa, joka sisältää seuraavat tavoitteet: i) työmarkkinoiden ja koulutusalan välisen kuilun kurominen umpeen, ii) nuorten työllistettävyyden ja yrittäjyyden tukemisen lisääminen, iii) kumppanimaiden työmarkkinoihin mukautettavat aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet, kuten nuorisotakuu, sekä iv) nuorille ammattilaisille suunnatun itäisen kumppanuuden liikkuvuus- ja vaihto-ohjelman perustaminen itäisen kumppanuuden nuorten virkamiesten työnseurantajärjestelmää koskevan pilottiohjelman pohjalta. Koulutusuudistus on yksi strategisista painopisteistä. Siihen sisältyvät muun muassa i) hallinnon ja valmiuksien kehittäminen, ii) nykyaikaistaminen ja innovointi kaikilla koulutustasoilla, iii) lainsäädännön ja politiikkojen mukauttaminen eurooppalaiseen kehitykseen, myös siltä osin kuin on kyse eurooppalaisesta korkeakoulutusalueesta (Bolognan prosessi) tai ammatillisen koulutuksen osalta Torinon prosessista, sekä iv) opettajankoulutuksen tehostaminen, parhaiden käytäntöjen vaihtaminen ja nykyaikaisten opetussuunnitelmien sekä opetus- ja oppimiskäytäntöjen käyttöönoton tukeminen. Erasmus+ -ohjelma on keskeinen osa EU:n tukea koulutusjärjestelmien nykyaikaistamiseen ja kansainvälistämiseen. Se myös tarjoaa lisämahdollisuuksia liikkuvuuteen ja valmiuksien kehittämiseen sekä virallisessa että epävirallisessa koulutuksessa. Osallistumalla Euroopan solidaarisuusjoukkoihin nuoret voivat tehdä vapaaehtoistyötä tai työskennellä hankkeissa, jotka hyödyttävät yhteisöjä ja ihmisiä eri puolilla Eurooppaa. Georgiassa sijaitsevasta Eurooppa-koulusta tulee täysimittainen keskiasteen koulu ja se saa uudet tilat. Tutkimus ja innovointi ovat ratkaisevan tärkeitä ihmisarvoisten ja kestävien työpaikkojen luomiseksi. EU tukee ja vahvistaa edelleen kumppanimaiden älykästä erikoistumista, teknologian siirtoa ja innovointivalmiuksia sekä niiden laajempaa osallistumista EU:n ohjelmiin, kuten Horisontti Eurooppa- ja COSME-ohjelmiin. Kansallisten julkisten tutkimus- ja innovointijärjestelmien suorituskykyä ja kilpailukykyä on parannettava muun muassa jatkamalla uudistusten tekemistä. Yhteisen osaamis- ja innovointialueen kehittämistä EU:n ja kumppanimaiden kesken olisi edistettävä hyödyntäen tieteellistä tietoa tietopohjaisten työpaikkojen luomiseksi ja sijoittajien houkuttelemiseksi innovatiivisiin yrityksiin EU:ssa ja naapurustossa. Tutkimus, innovointi ja tietämyksen siirto ovat avainasemassa myös maatalouden nykyaikaistamisessa. Maatalous on elintärkeä ala suurelle osalle itäisen kumppanuuden maiden väestöä. Yksi EU:n tärkeimmistä tulevaisuuden painopisteistä on saada aikaan tuloksia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa, jotta Euroopasta tulisi maailman ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa. Tämän vuoksi kumppanimaita kannustetaan yksilöimään ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyviä tutkimus- ja innovaatioprioriteetteja ja rakentamaan uusia innovatiivisia ja kestäviä arvoketjuja. Yhteisiä sitoumuksia näiden prioriteettien saavuttamiseksi kannustetaan, samoin kuin sellaisen strategian määrittelyä, jonka avulla ratkaisut saadaan nopeasti käyttöön. Lisäksi EU tukee kumppanimaita niiden kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksien maksimoinnissa kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen moottoreina. EU tukee kulttuurin keskeistä roolia avoimuuden rakentamisessa ja eurooppalaisten arvojen edistämisessä sekä rauhanomaisia suhteita yhteisöjen välillä edistävän kulttuurienvälisen vuoropuhelun lisäämisessä. Lisäksi se pyrkii vahvistamaan yhteistyötä kulttuuriperinnön ja luovan teollisuuden aloilla, kuten audiovisuaalisella alalla. 4.2 Yhteisenä tavoitteena vastuullisten instituutioiden, oikeusvaltioperiaatteen ja turvallisuuden edistäminen Hyvä hallintotapa ja demokraattiset instituutiot, oikeusvaltioperiaate, tehokkaat korruptiontorjuntatoimet, järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja turvallisuus sekä konflikteista kärsivän väestön tukeminen muodostavat vahvojen ja selviytymiskykyisten valtioiden ja yhteiskuntien selkärangan. Ne ovat myös toimivan markkinatalouden ja kestävän kasvun tärkeitä edellytyksiä. Erityisesti oikeusvaltioperiaate on keskeinen tekijä toimivan liiketoimintaympäristön varmistamisessa ja merkittävä huomioon otettava seikka suorien ulkomaisten investointien houkuttelemisessa. Jotta tähänastisia saavutuksia voidaan hyödyntää tulevaisuudessa, tarvitaan uutta sitoutumista kumppanuuden perusperiaatteisiin. EU tukee instituutioiden selviytymiskykyä, oikeusvaltioperiaatetta ja turvallisuutta muun muassa i) ehdottamalla keinoja tehostaa oikeuslaitoksen uudistusten vaikutusten mittaamista, ii) tarkastelemalla oikeusvaltiouudistusten edistymistä avun myöntämisestä päätettäessä, iii) lisäämällä EU:n tukea korruption ja talousrikollisuuden torjuntaan, iv) tehostamalla rajat ylittävää yhteistyötä, jotta ihmisiä voidaan suojella järjestäytyneeltä rikollisuudelta aiempaa paremmin, ja v) lisäämällä tukea turvallisuusalan vuoropuhelulle ja yhteistyölle. 4.2.1 Oikeuslaitoksen uudistukset Tulevien uudistusten lähtökohtana olisi oltava mukauttaminen eurooppalaisiin normeihin. Tältä osin olisi noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa syyttäjä- ja lainvalvontaviranomaiset. Oikeuslaitoksen ja syyttäjäviranomaisten riippumattomuus ja vastuuvelvollisuus ovat olennaisen tärkeitä keskinäisen valvontajärjestelmän kannalta, sillä niiden avulla voidaan varmistaa, että kaikki valtion instituutiot noudattavat lakia ja että kansalaisten oikeussuoja toteutuu ja he voivat käyttää oikeuksiaan täysimääräisesti. EU kannustaa kansainvälisiä elimiä ja asiantuntijoita omaksumaan aktiivisen roolin uudistusprosessien tukemisessa ja oikeuttamisessa ja hyödyntää omaa asiantuntemustaan oikeusvaltiokysymyksissä. Uudistusten olisi perustuttava laadukkaisiin uudistusstrategioihin, jotka on laadittu ratkaistavien ongelmakohtien perusteellisen arvioinnin pohjalta. Uudistusten todellisia tuloksia ja vaikutuksia sekä kansalaisten käsityksiä niistä on mitattava paremmin. EU tukee asianomaisten kansallisten instituutioiden valmiuksien parantamista, jotta ne voivat tarjota oikeusalan työntekijöille (esimerkiksi tuomareille ja syyttäjille) heidän tehtäviensä edellyttämiä arvoja ja sääntöjä koskevaa oikeusalan koulutusta. EU aikoo tällä kriittisen tärkeällä alalla edistää oikeusvaltiokulttuuria varmistamalla kansalaisyhteiskunnan ja liike-elämän tiiviin osallistumisen ja huolehtimalla siitä, että yhteistyötä EU:n sidosryhmien kanssa tehostetaan. 4.2.2 Korruption ja talousrikollisuuden torjunta Korruptio heikentää oikeusvaltiota ja yhteiskuntien kestävää kehitystä. Korruption torjunnan uudet digitaaliset välineet tehostavat sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä ja havaitsemista, ja viime vuosina on perustettu useita korruption torjuntaan erikoistuneita elimiä . Tästä huolimatta tarvitaan vieläkin tiukempia toimia, jotta talousrikosten tutkintaa, syytteeseenpanoa ja niistä määrättäviä seuraamuksia voidaan tehostaa ja siten osoittaa, että korruptiontorjunta- ja lainvalvontaviranomaiset ovat riippumattomia ja saavuttavat tuloksia. EU tukee tuloshakuista lainsäädäntö- ja toimielinkehystä, jossa keskitytään korkean tason korruption torjuntaan, ja aikoo kiinnittää erityistä huomiota julkisiin hankintoihin. Tässä yhteydessä selvitetään tarkkaan, voitaisiinko digitaalisilla ratkaisuilla parantaa julkisten hankintojen järjestelmien jäljitettävyyttä ja läpinäkyvyyttä. Lisäksi EU auttaa kumppanimaita sisällyttämään lahjomattomuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteet kaikkien julkishallinnon tasojen toimintaan. Korruptio on yksi talousrikollisuuden monista muodoista. Kumppanimaiden on tehostettava toimiaan vakaan ja tehokkaan kehyksen luomiseksi talousrikosten torjuntaa varten. Rekisterit tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista ovat tähän liittyen olennaisen tärkeitä rahanpesun torjunnassa. On tärkeää, että itäiset kumppanit ottavat käyttöön vankat puitteet varojen takaisin perimistä varten, muun muassa perustamalla toimivia varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavia toimistoja, jotka pystyvät jäljittämään ja tunnistamaan rikollisilla keinoilla hankittua omaisuutta. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta laittomia varoja voidaan jäädyttää ja tuomita menetetyksi ja jotta rikoshyöty saadaan perittyä takaisin. Nämä ovat olennaisia tekijöitä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan kannalta. 4.2.3 Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ja turvallisuuden parantaminen Yksi turvallisuuteen liittyvä yhteinen haaste on järjestäytynyt rikollisuus. Tältä osin EU tukee jatkossakin i) yhteistyön lisäämistä oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien EU:n virastojen kanssa, ii) turvallisuusalan uudistusta, iii) ihmiskaupan ja laittomien tavaroiden (erityisesti huumausaineiden ja ampuma-aseiden) kaupan torjuntaa, ja iv) yhdennettyä rajaturvallisuutta. Tavoitteena on parantaa kumppanimaiden kykyä kestää niihin kohdistuvia paineita ja vahvistaa niiden selviytymiskykyä. EU jatkaa kyberuhkien sietokykyä koskevaa yhteistyötä kumppanimaiden kanssa. Lisäksi on olennaisen tärkeää luoda toimiva ja täytäntöönpanokelpoinen kehys kyberrikollisuuden torjumiseksi Euroopan neuvoston Budapestin yleissopimuksen pohjalta. Jatkuva yhteistyö kumppanimaiden ja unionin pelastuspalvelumekanismin välillä sekä kumppanimaiden kesken on ratkaisevan tärkeää luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennaltaehkäisyn, niihin varautumisen ja niihin reagoimisen tehostamiseksi. Lisäksi ratkaisemattomat konfliktit haittaavat edelleen alueen kehitystä. EU on sitoutunut edistämään näiden konfliktien rauhanomaista ratkaisemista sovittujen neuvottelukokoonpanojen ja ‑prosessien puitteissa. Koska tällä voi olla vaikutuksia taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, naisten ja nuorten asemaa rauhanrakentamisessa vahvistetaan yhteisillä toimilla, joilla pyritään toteuttamaan EU:n poliittinen sitoutuminen Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintaohjelman täytäntöönpanoon alueellisella ja kansainvälisellä tasolla. EU jatkaa erityisesti pyrkimyksiään tukea konfliktinestoa, luottamuksen rakentamista ja rauhanomaisten neuvotteluratkaisujen helpottamista. EU jatkaa myös avun toimittamista konflikteista kärsiville väestöryhmille näiden selviytymiskyvyn parantamiseksi. Myös turvallisuusalan vuoropuhelua ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mukaista käytännön yhteistyötä vahvistetaan, jotta voidaan tukea kumppanimaiden osallistumista Euroopan siviili- ja sotilasoperaatioihin. EU harkitsee mahdollisuutta tarjota kumppanimaille koulutusta ja apua valmiuksien kehittämisessä, tarvittaessa myös hybridiuhkien torjunnan alalla. 4.3 Yhdessä kohti ympäristö- ja ilmastokestävyyttä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa tehdään selväksi, että ympäristö- ja ilmastohaasteet edellyttävät EU:lta ja kumppanimailta kiireellisiä toimia. Talouksien ja kaupan rakenteiden nykyaikaistaminen auttaa vähentämään hiilivuodon riskiä. Tämä on tarpeen myös, kun otetaan huomioon taloudellisen yhdentymisen eteneminen ja kuluttajien muuttuvat mieltymykset EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa. EU jatkaa kumppanimaiden liittämistä yhä monimutkaisempiin ja kehittyneempiin talouden arvoketjuihin samalla, kun se uudistaa omaa talouttaan. EU auttaa kumppanimaita myös toteuttamaan niiden Pariisin ilmastosopimuksen mukaiset kansallisesti määritellyt panokset ja nykyaikaistamaan talouksiaan niin, että ne voivat pienentää hiilijalanjälkeään ja siirtyä kohti ilmastoneutraaliutta, tunnustaen kuitenkin samalla investointeihin liittyvät haasteet. Tältä osin kumppanimaat ovat ilmaisseet eri foorumeilla tukensa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitetylle, muutoksia koskevalle kokonaisvaltaiselle lähestymistavalle. Yhtä tärkeää on panna täytäntöön katastrofiriskien vähentämistä koskeva Sendain kehys ja lisätä toimia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi.

EU tekee yhteistyötä kumppanimaiden kanssa, jotta alueen yhteiskunnista saataisiin kehitettyä oikeudenmukaisia ja vauraita ja jotta voitaisiin varmistaa, että niiden taloudet ovat nykyaikaisia, resurssitehokkaita, puhtaita, kiertotalouteen perustuvia ja kilpailukykyisiä. Samalla pyritään parantamaan niiden ympäristö- ja ilmastokestävyyttä muun muassa edistämällä luonnonvarojen kestävämpää käyttöä. Ympäristö- ja ilmastotoimien merkitys alueella kasvaa koko ajan. Kansalaiset vaativat yhä lisääntyvässä määrin, että i) ilman ja veden laatua parannetaan, ii) jätehuolto sekä maa- ja vesivarojen hallinta järjestetään tehokkaasti, ja iii) äärimmäisten sääilmiöiden sekä laittomien hakkuiden ja metsäkadon vuoksi ryhdytään toimenpiteisiin. Tämä tarjoaa myös merkittävän mahdollisuuden lisätä toimintaa innovatiivisilla aloilla. Useat kumppanimaat ovat hyväksyneet vihreän talouden toimintasuunnitelmia ja pitkän aikavälin strategioita, joiden toteuttamista ne haluavat nopeuttaa. Vastaavasti yksityisen sektorin yhteistyökumppanit ovat yhä kiinnostuneempia vihreämmän, kiertoon perustuvan talouden tarjoamista mahdollisuuksista ja haluavat osallistua ilmastonmuutoksen aiheuttamien riskien torjuntaan. Kumppanimaat voivat jo nyt hyödyntää Copernicus-dataa ja -palveluja, jotka ovat vapaasti ja avoimesti käytettävissä tietoon perustuvan päätöksenteon tueksi. Itäisen kumppanuuden maiden on sen vuoksi i) tehostettava toimiaan ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta keskeisillä aloilla, ii) parannettava talouksien resurssitehokkuutta, iii) luotava vihreään talouteen siirtymiseen liittyviä uusia vihreitä työpaikkoja ja taloudellisia mahdollisuuksia, iv) kehitettävä paikallisia ja uusiutuvia energialähteitä, ja v) hoidettava luonnonvaroja kestävyyden maksimoimiseksi. EU tukee tätä siirtymää ja ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon maailmanlaajuiset haasteet ja kumppanimaiden ympäristö- ja ilmasto-olosuhteet keskittyen aluksi toimiin, jotka on helppo toteuttaa. 4.3.1 Hyödyt ihmisten terveydelle ja hyvinvoinnille Ympäristöön liittyvän elämänlaadun osalta tarvitaan lisätoimia, jotta voitaisiin parantaa kaupunkikehityksen kestävyyttä ja tehostaa ympäristöpalveluja, kuten vesi- ja jätevesihuoltoa, jätehuoltoa, viheralueiden tarjontaa ja kaupunkiliikennettä. EU tukee toimia ja poliittista kehitystä, joiden tavoitteena on ehkäistä ja vähentää saasteita ja siten vähentää erityisesti ilman, veden ja maaperän pilaantumisen sekä myrkyllisten kemikaalien kielteisiä terveysvaikutuksia. Ohjenuorana pidetään tältä osin EU:n saasteettomuustavoitetta. EU aikoo lisätä tukeaan rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen, joka on keskeinen tekijä energiaköyhyyden torjumisessa ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Innovatiivisia rahoitusvälineitä (kuten energiatehokkuussopimuksia, kiinteistöveron tai energialaskujen kautta takaisin maksettavaa rahoitusta) voitaisiin käyttää rakennusten peruskorjausasteen nostamiseen, sillä niiden avulla voitaisiin houkutella yksityistä rahoitusta. EU tukee uusiutuvien energialähteiden kehittämistä keinona nopeuttaa hiilen käytön vähentämistä, mikä puolestaan on olennaisen tärkeä osatekijä ilman pilaantumisen vähentämisessä. EU jatkaa uusien välineiden käyttöönottoa ja korkean tason energiatehokkuusaloitteen täytäntöönpanoa yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Tavoitteena on nykyaikaistaa energialainsäädäntöä ja ottaa käyttöön älykäs sääntelykehys, jolla voidaan edistää energiatehokkuutta ja uusiutuvan energian käyttöä vihreän rahoituksen järjestelmien avulla ja ottamalla yksityinen sektori mukaan toimintaan. Saasteista eniten kärsivien kaupunkien tai alueiden nykyaikaistamisen edellyttämät toimenpiteet pyritään kartoittamaan. Kansanterveyden alalla EU tukee kumppanimaita terveydenhuoltopalvelujen nykyaikaistamisessa, sähköisten terveyspalvelujen käyttöönotossa, hoitohenkilöstön koulutuksessa ja kohtuuhintaisen sairaanhoidon tarjoamisessa sekä sen saattamisessa kaikkien ihmisten saataville. Tähän sisältyy myös tuki tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien torjunnan tehostamiseksi. Esimerkkinä tästä voidaan mainita koronavirustauti (covid-19). 4.3.2 Kiertotalous Toimien päätavoitteena on helpottaa siirtymistä resurssitehokkaaseen kiertotalouteen. Luonnonvaroja tuhlaavan tuotannon vähentäminen on keskeinen lähtökohta kilpailukyvyn lisäämiselle suhteellisen alhaisin kustannuksin. Uusien taloudellisten mahdollisuuksien ja kilpailukyvyn tukemiseksi EU edistää vihreää kiertotaloutta viimeaikaisen toimintapoliittisen vuoropuhelun tulosten pohjalta. EU tukee yrityksiä ja yritysten välisiä yhteyksiä tällä alalla. Kiertotalouteen liittyviä tutustumiskäyntejä järjestetään maiden pyynnöstä. Jatkossa pyritään edistämään kestävien tuotteiden politiikkoja, ekoinnovointia, laajennettua tuottajavastuuta, muita tapoja estää ja vähentää jätteiden syntymistä, jätehuoltoa, ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja ja parempaa kuluttajavalistusta. EU tekee kumppanimaiden kanssa yhteistyötä muovi-, tekstiili- ja rakennusalan kaltaisten resurssi-intensiivisten alojen uudistamisessa. Vihreiden työpaikkojen luomiseen liittyvät mahdollisuudet kartoitetaan huolellisesti. Keskeisillä aloilla selvitetään mahdollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi vihreän kiertotalouden avulla. 4.3.3 Talouden luonnonvaraperusta Yksi yhteistyön päätavoitteista on pysäyttää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen. Tämä edellyttää toimia, joilla torjutaan metsäkatoa ja aavikoitumista, suojellaan tiettyjä lajeja sekä laajennetaan suojelualueita ja varmistetaan niiden tehokas hoito. Lisäksi tarvitaan yhteistyötä muiden alojen kanssa biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien ihmisen toiminnan kielteisten vaikutusten vähentämiseksi. Talouden perustan muodostavien luonnonvarojen säilyttämiseksi EU jatkaa kumppanimaiden kanssa yhteistyötä, jonka puitteissa käsitellään veden laatuun ja saatavuuteen liittyviä kysymyksiä ja jonka avulla pyritään parantamaan kalastustoiminnan valvontaa ja seurantaa liikakäytön torjumiseksi. Vesienhoitosuunnitelmat laajennetaan koskemaan kaikkia vesistöalueita. Jatkamme yhteistyötä raaka-ainesektorin potentiaalin hyödyntämisessä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, metsäkadon torjumisessa ja kestävän metsänhoidon kehittämisessä, muun muassa metsien hyödyntämiseksi pitkäaikaisina hiilivarastoina ja fossiilisten polttoaineiden korvikkeina. Pyrkimyksenä on vähentää laittomia hakkuita ja mahdollistaa puutavaran alkuperän jäljittäminen. EU tukee kestävää maa- ja kalataloutta sekä elintarviketurvallisuutta tietämyksen siirron ja innovoinnin avulla erityisesti aloilla, joilla kustannus-hyötysuhde on suuri. Lisäksi se aikoo edelleen vahvistaa viljelijöiden ja kalastajien asemaa arvoketjussa pyrkien samalla parantamaan elämänlaatua maaseutu- ja rannikkoalueilla. 4.3.4 Vihreämpää kasvua tukevat politiikat ja hallinto Menestyäkseen kumppanimaiden on investoitava enemmän i) ympäristöhallintoon, ii) toimintapolitiikkojen ja investointien järkevään suunnitteluun, iii) lainsäädännön täytäntöönpanoa ja sen noudattamisen valvontaa koskeviin hallinnollisiin valmiuksiin, iv) kansalaisten tiedonsaannin, tietoisuuden ja osallistumisen parantamiseen, ja v) joustavampiin ja tehokkaampiin rahoitusmekanismeihin. Tämä edellyttää vahvaa poliittista vuoropuhelua ja parempaa yhteydenpitoa kaikkiin sidosryhmiin, myös asiaankuuluviin parlamentin valiokuntiin. On myös tärkeää lisätä tietoisuutta muun muassa tekemällä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden alakohtaista johtajuutta eri erityisaloilla aiotaan tukea, jotta voidaan nopeuttaa nykyaikaisten toimintapolitiikkojen ja käytäntöjen täytäntöönpanoa ja lisätä maiden omavastuullisuutta. Mustanmeren alueen yhteinen merialan toimintaohjelma toimii alueellisena hallintokehyksenä. 4.3.5 Energiaturvallisuuden ja ydinturvallisuuden lujittaminen Energiaturvallisuuden parantamiseksi on tarpeen monipuolistaa energiapalettia erityisesti uusiutuvien energialähteiden avulla. Kumppanimaat voivat itse päättää ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavasta energialähteiden yhdistelmästään. Joissakin maissa näiden tavoitteiden saavuttamiseen pyritään ehkä hyödyntämällä ydinvoimaa vähähiilisenä energialähteenä. Tämän vuoksi EU aikoo jatkaa toimiaan kansainvälisen ydinturvallisuuden vahvistamiseksi. EU:n edelläkävijän rooli sitovan ydinalan lainsäädännön antamisessa muodostaa perustan kahdenvälisille keskusteluille. Aiomme jatkaa ydinalan stressitestien vertaisarviointien ja seurantatoimien järjestämistä. EU aikoo myös jakaa kokemuksiaan käytöstäpoistosta, radioaktiivisen jätteen huollosta ja säteilysuojelusta. Erittäin tärkeää on myös kumppanimaiden osallistuminen EU:n ympäristöseurantajärjestelyihin (EURDEP eli Euroopan unionin säteilytietojen vaihtojärjestelmä) ja säteilyhätätilanteissa tai ydinonnettomuuksissa käytettäviin tiedonvaihtojärjestelmiin (ECURIE eli Euroopan yhteisön säteilyhätätilanteita koskeva nopean tietojenvaihdon järjestelmä). 4.3.6 Kestävään ja älykkääseen liikkumiseen siirtymisen nopeuttaminen Liikennettä on kehitettävä kestävämpää suuntaan, ja itäisen kumppanuuden maiden liikennepolitiikkaa olisi uudistettava kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Sen vuoksi EU lisää ympäristöystävällisiä liikenneratkaisuja koskevaa yhteistyötään kumppanimaiden kanssa ja pyrkii auttamaan tulevaisuuteen suuntautuneiden älykkäiden kaupunkien rakentamisessa ja kaupunkialueiden liikennemuotoja yhdistävien kaupunkiliikennesuunnitelmien laatimisessa. Pitkällä aikavälillä tähän sisältyy liikenteen optimointi muun muassa digitalisaation avulla. 4.4 Yhteisenä tavoitteena kestävä digitaalinen siirtymä Kuten Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskevassa strategiassa todetaan, vahva digitaalinen läsnäolo EU:n naapurialueilla mahdollistaa kasvun ja edistää kestävää kehitystä. EU aikookin investoida edelleen kumppanimaiden digitaliseen siirtymään EU:n lainsäädännön ja parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Vuoden 2020 jälkeisten toimien tavoitteena on ulottaa digitaalisista sisämarkkinoista saatavat hyödyt myös kumppanimaihin ja tukea assosiaatiosopimusten ja muiden kahdenvälisten sopimusten mukaisten sitoumusten täysimääräistä täytäntöönpanoa kumppanimaissa. Lähtökohtana ovat itäisen kumppanuuden puitteissa tehty aloite digitaalisten markkinoiden yhdenmukaistamiseksi ja EU4Digital-brändin puitteissa käynnistetyt toimenpideohjelmat, joista molemmista on saatu hyviä kokemuksia. 4.4.1 Digitaalinen infrastruktuuri Nykyaikainen tietopohjainen talous voidaan toteuttaa kaikilta osin vain, jos kansalaisilla ja yrityksillä on käytettävissään laadukas sähköisen viestinnän infrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut kohtuullisin hinnoin. EU tukee edelleen tarvittaessa sääntelyviranomaisten riippumattomuuden vahvistamista ja tarvittavien sääntelyvaltuuksien luomista. Tarkoituksena on varmistaa, että kumppanimaiden sähköisen viestinnän markkinat toimivat asianmukaisesti. EU tukee myös edelleen, erityisesti teknisen avun ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla, turvallisen ja gigabittinopeudella toimivan erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan edellyttämien infrastruktuurien laajentamista kumppanimaissa, erityisesti syrjäisillä tai harvaan asutuilla alueilla, ja edistää sen käyttöä. On tärkeää varmistaa, että palvelut ovat saatavilla kohtuulliseen hintaan. Näin voidaan maksimoida vaikutukset itäisten kumppanimaiden väestön hyväksi. Tässä yhteydessä EU tukee verkkovierailu- ja taajuussopimusten täytäntöönpanoa kumppanimaiden välillä ja tarvittaessa EU:n kanssa. 4.4.2 Sähköinen hallinnointi

EU tukee edelleen sähköisen hallinnoinnin vahvistamista itäisen kumppanuuden alueella. Tarkoituksena on lisätä julkishallinnon tehokkuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja helpottaa uudistusten toteuttamista. Tältä osin EU aikoo tukea sähköisen tunnistamisen järjestelmiä ja sähköisiä luottamuspalveluja koskevien oikeudellisten kehysten hyväksymistä itäisen kumppanuuden maissa EU:n lainsäädännön ja parhaiden käytäntöjen pohjalta. Näin voidaan pohjustaa vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten tekemistä kumppanimaiden kesken ja EU:n kanssa. Standardoituja yhteentoimivia sähköisen asioinnin alustoja aiotaan tukea. 4.4.3 Digitaalitalous ja innovointi EU tukee itäisten kumppanimaiden hallituksia digitaali-innovointia koskevien ohjelmien kehittämisessä ja tukee lisäksi innovatiivisten digitaalialan startup-yritysten laajentumista itäisen kumppanuuden alueella ulottamalla digitaali-innovaatiota ja scale-up-yrityksiä koskevan aloitteen koskemaan kumppanimaita. Tarkoituksena on erityisesti auttaa digitaalialan startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, parantamaan niiden pääsyä EU:n markkinoille ja vahvistamaan niiden yhteyksiä EU:n innovaatioekosysteemeihin. EU:n avaruuspohjainen data ja palvelut Copernicus- ja Galileo-lippulaivaohjelmissa ovat jo vapaasti ja avoimesti saatavilla. EU tekee yhteistyötä itäisen kumppanuuden maiden kanssa parantaakseen niiden kapasiteettia innovatiivisten startup-yritysten ja pk-yritysten kehityksen mahdollistamiseksi ja rajat ylittävän yritysten yhteistyön helpottamiseksi. EU tukee edelleen kumppanimaita digiosaamisen puutteiden korjaamisessa. Tältä osin keskitytään erityisesti sukupuolten tasa-arvoon ja sosiaaliseen osallisuuteen. 4.4.4 Kyberuhkien sietokyky EU tukee ja avustaa edelleen kumppanimaita kyberuhkien sietokyvyn kehittämisessä. Vankkojen oikeudellisten, toimintapoliittisten ja operatiivisten kyberturvallisuuskehysten kehittämistä kumppanimaissa tuetaan edelleen pitäen lähtökohtana EU:n lainsäädäntöä ja parhaita käytäntöjä, mukaan lukien EU:n kyberturvallisuussertifioinnin kehys. 4.5 Yhteisenä tavoitteena selviytymiskykyiset, oikeudenmukaiset ja osallistavat yhteiskunnat Läpinäkyvä, kansalaiskeskeinen ja vastuullinen julkishallinto sekä vapaat ja rehelliset vaalit ovat olennaisen tärkeitä demokratian kannalta. Yhdessä sitoutuneen kansalaisyhteiskunnan, vapaiden, moniarvoisten ja riippumattomien tiedotusvälineiden sekä kansalaisten oikeuksien suojelun kanssa ne ovat selviytymiskykyisten, oikeudenmukaisten, osallistavien ja demokraattisten yhteiskuntien avaintekijöitä. Yhteistyö kumppanimaiden kanssa näillä osa-alueilla on EU:n keskeisiä painopisteitä. Näyttöön perustuvan tiedon saatavuus tukee demokraattisia järjestelmiä ja antaa ihmisille mahdollisuuden tehdä tietoon perustuvia valintoja. Koska myös muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin vastaaminen on yhteinen prioriteetti, EU jatkaa yhteistyötä kumppanimaiden kanssa varmistaakseen liikkuvuuden ja ihmisten väliset yhteydet turvallisessa ja hyvin hallitussa ympäristössä sekä varmistaakseen, että haavoittuvassa asemassa olevat siirtolaiset ja pakolaiset saavat tukea. 4.5.1 Julkishallinnon uudistaminen ja kansalaisvaikuttaminen Julkishallinnon uudistaminen edellyttää kumppanimailta kestävää poliittista tahtoa sen varmistamiseksi, että viranomaiset ottavat kansalaiset mukaan päätöksentekoon. EU tukee osallistavan ja näyttöön perustuvan politiikan kehittämistä sekä moitteetonta julkista varainhoitoa. Tavoitteena on parantaa kansalaisille ja yrityksille tarjottavia palveluja. Kumppanimaiden on ammattimaistettava virkamieskuntaansa ja lisättävä vastuuvelvollisuutta kaikilla hallinnon tasoilla. Julkishallinnon uudistaminen, mukaan lukien avoimuuteen liittyvät kysymykset, on myös keskeinen talouskasvun veturi, ja sillä voidaan vähentää korruptioriskejä esimerkiksi sähköisen hallinnon ratkaisujen avulla. Lisäksi EU ja kumppanimaat harkitsevat vertaisoppimisen tehostamista muun muassa itäisen kumppanuuden alueelle perustettavan julkishallinnon koulutuskeskuksen avulla. Uudistusten täytäntöönpanoa on erittäin tärkeää seurata, ja kansalaisyhteiskunnalla olisi oltava siinä aiempaa vahvempi rooli. 4.5.2 Kansalaisyhteiskunnan ja nuorten osallistuminen Tähänastiset innovatiiviset toimet ja osallistuminen huomioon ottaen EU tukee edelleen kansalaisjärjestöjen ja erityisesti ruohonjuuritason järjestöjen valmiuksia osallistua mielekkäällä tavalla päätöksentekoprosesseihin ja poliittiseen vuoropuheluun ja edistää uudistuksia ja julkista vastuuvelvollisuutta. EU aikoo kehittää keskeisten organisaatioiden kanssa lisää strategisia kumppanuuksia yhteistyön lujittamiseksi, parantaa kansalaisyhteiskunnan aktivistien johtajuustaitoja ja tehdä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten (ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen) kanssa. Myös sosiaalista innovointia ja sosiaalista yrittäjyyttä tuetaan. Kumppanimaiden kanssa on tärkeää tehdä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kannalta suotuisan toimintaympäristön edistämiseksi. Itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumi on jatkossakin keskeisessä asemassa edistettäessä kansalaisyhteiskunnan osallistumista poliittiseen vuoropuheluun. EU aikoo myös entistä enemmän painottaa nuorten osallistumista ja johtajuutta. Erasmus+ -ohjelma ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskeva ohjelma tarjoavat nuorille uusia mahdollisuuksia myötävaikuttamalla osallistavan ja näyttöön perustuvan nuorisopolitiikan luomiseen, edistämällä osaamista sekä tukemalla vapaaehtois- ja yhteistyöhankkeita. Kansalaistoiminta-apurahojen järjestelmää ja Nuoret Eurooppa-lähettiläät -aloitetta vahvistetaan, jotta nuoria voidaan auttaa kehittämään avaintaitoja ja -osaamista. Tähän kuuluu myös tietoisuus tarpeesta puuttua sukupuolten eriarvoisuuteen ja osallistua aktiivisesti demokraattiseen toimintaan sekä edistää kansalaisvaikuttamista. Itäisen kumppanuuden nuorisofoorumin merkitys kasvaa entisestään. Se integroidaan tiiviimmin nuorisopolitiikasta käytävään jäsenneltyyn vuoropuheluun itäisen kumppanuuden nuorisoneuvostojen verkoston puitteissa. Mallina toimii EU:n sisäinen jäsennelty nuorisopoliittinen vuoropuhelu. 4.5.3 Riippumattomat tiedotusvälineet ja tosiasioihin perustuva tieto Hyvin toimivassa mediaympäristössä riippumattomat toimittajat, kansalaisyhteiskunta ja yksittäiset henkilöt voivat huolehtia keskinäisestä valvonnasta ja saattaa hallitukset vastuuseen. Kun varmistetaan, että kaikkien saatavilla on täsmällistä ja tosiasioihin perustuvaa tietoa, ihmiset pystyvät tekemään tietoon perustuvia päätöksiä ja osallistumaan aktiivisesti demokraattiseen prosessiin. EU tukee riippumattomia tiedotusvälineitä, jotka tuottavat korkealaatuista ja monipuolista sisältöä. Kun disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma hyväksyttiin joulukuussa 2018, EU sai käyttöönsä vahvan kehyksen disinformaatiouhkien torjumiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella. Tulevaisuudessa kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden, kuten EU:n toimielinten, EU:n jäsenvaltioiden, kumppanimaiden, toimialojen ja kansalaisyhteiskunnan, olisi pyrittävä edistämään riippumattomien faktantarkistuspalvelujen laajentamista ja medialukutaidon parantamista. Tärkeää on myös tehostaa yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa disinformaation torjumiseksi. 4.5.4 Ihmisoikeuksien suojelu EU tukee jatkossakin kumppanimaita ihmisoikeuksien edistämisessä ja muun muassa sen varmistamisessa, että kaikki voivat nauttia täysimääräisesti kansalais- ja poliittisista oikeuksista sekä taloudellisista, sosiaalisista ja sivistyksellisistä oikeuksista. EU tehostaa toimia, joilla torjutaan kaikenlaista syrjintää, kuten syrjintää sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. EU tukee kumppanimaita vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanossa ja esteettömien tuotteiden ja palvelujen kehittämisessä. EU tukee kumppanimaita edelleen myös sen varmistamisessa, että vähemmistöihin kuuluvilla henkilöillä ja konflikteista kärsivillä väestöryhmillä jo olevia oikeuksia kunnioitetaan. Lisäksi se tukee kumppanimaita sukupuolten tasa-arvon edistämisessä. Varmistaakseen yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien korkeatasoisen suojelun EU jatkaa yhteistyötä itäisten kumppanimaiden kanssa pyrkien edistämään niiden lähentymistä EU:n tietosuojanormeihin ja kansainvälisiin normeihin. Tavoitteena on samalla helpottaa kaupankäyntiä ja lainvalvontayhteistyötä.

4.5.5 Liikkuvuus Jotta voidaan varmistaa liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet turvallisessa ja hyvin hallitussa ympäristössä, voimassa olevat viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset on olennaisen tärkeää panna onnistuneesti täytäntöön ja huolehtia viisumivapautta koskevien edellytysten jatkuvasta täyttymisestä. Mahdollisuutta aloittaa uusia viisumivapautta koskevia vuoropuheluja niiden jäljellä olevien maiden kanssa, joiden kansalaiset tarvitsevat viisumin matkustaakseen EU:hun, aiotaan harkita. Edellytyksenä on se, että hyvin hallitun ja turvallisen liikkumisen edellytykset täyttyvät muun muassa sen myötä, että viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset on pantu täytäntöön tyydyttävällä tavalla. Tämän lisäksi kestävä yhteistyö varmistetaan tasapainoisilla ja molempia osapuolia hyödyttävillä liikkuvuuskumppanuuksilla. Lisäksi harkitaan työvoiman muuttoliikettä koskevien aloitteiden käynnistämistä kumppanimaiden kesken sekä itäisten kumppanimaiden ja EU-maiden välillä. Tavoitteena on solmia kumppanuuksia, joilla edistetään laillista muuttoliikettä ja liikkuvuutta, tehostetaan yhteistyötä sekä osaamiseen ja ammattipätevyyteen liittyvää vuorovaikutusta ja otetaan samalla huomioon aivovuodon vaikutus kumppanimaiden inhimilliseen pääomaan. Ihmisten ja tavaroiden liikkumista rajojen yli pyritään helpottamaan vahvistamalla yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevaa teknistä ja hallinnollista yhteistyötä. 5.Strateginen viestintä, hallinnointi ja täytäntöönpano 5.1 Strateginen viestintä Strateginen viestintä on ratkaisevan tärkeä tekijä selviytymiskyvyn kehittämisessä. Se kuuluu kansalaisten hyväksi työskentelevien poliittisten päättäjien perustehtäviin. Tarve omaksua entistä vahvempi ja strategisempi lähestymistapa viestintään on saanut osakseen paljon poliittista huomiota itäisen kumppanuuden alueella viime vuosina. Tähän on vaikuttanut myös EU:n arvoja vastaan suunnatun disinformaation lisääntyminen. Euroopan komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välisellä yhteistyöllä pyritään sen vuoksi vahvistamaan EU:n viestintää kumppanimaissa selkeiden, tarinoihin perustuvien ja räätälöityjen viestien avulla ja lisäämään näin tietoisuutta EU:n politiikkojen ja toimien myönteisistä vaikutuksista alueen asukkaille. Keskeinen sanoma on ”Yhdessä olemme vahvempia”. EU on myös ryhtynyt toimiin parantaakseen EU:n näkyvyyttä siirtymällä hankekohtaisesta viestinnästä kansallisella tasolla toteutettavaan aihe- ja kampanjakohtaiseen viestintään, jotta vältetään brändin pirstaloituminen. EU:n toimien yhteydessä käytetään järjestelmällisesti brändiä ”EU4” (esim. EU4Energy, EU4Business, EU4Digital ja EU4Georgia). Brändikehitys on myös mahdollistanut joustavan maakohtaisen asemoinnin (esim. ”Moving Forward Together” Ukrainassa). Erityisesti pyritään tavoittamaan keskeiset mielipidevaikuttajat, kuten nuoret, ja näin edistämään EU:n arvoja ja toimia kumppanimaissa. Esimerkiksi Nuoret Eurooppa-lähettiläät ‑hankkeessa on mukana 740 nuorta, jotka levittävät myönteistä viestiä EU:sta paikallisyhteisöissään. Tämä aiempaa vahvempi, koordinoitu lähestymistapa on parantanut EU:n tuntemusta ja lisännyt sen uskottavuutta itäisten kumppanimaiden kansalaisten keskuudessa. Itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta järjestetty jäsennelty kuuleminen osoitti sidosryhmien ja kansalaisten laajan yksimielisyyden ja odotukset siitä, että työtä menestyksekkäiden aloitteiden toteuttamiseksi ja vahvistamiseksi jatketaan, jotta EU:n viestinnästä saataisiin kehitettyä strategisempaa ja vaikuttavampaa tilanteessa, jossa EU:n arvoihin kohdistuva disinformaatio lisääntyy koko ajan. Euroopan unionia ja sen suhteita kumppanimaihin koskeva viestintä olisi toteutettava yhteisen omistajuuden ja yhteisen vastuun pohjalta ja suunnattava sekä EU:n jäsenvaltioiden että kumppanimaiden kansalaisille. EU-maiden, kumppanimaiden hallitusten, paikallishallintojen, EU:n rahoittamien hankkeiden toteutuskumppaneiden ja EU:n toimielinten (EU:n edustustot mukaan luettuina) olisi pyrittävä yhdessä tiedottamaan yhteistyön hyödyistä yhteisten poliittisten painopisteiden pohjalta ja yleensä ottaen jakamaan EU:ta koskevaa tietoa alueella. Tämän viestinnän olisi oltava osa yhteistä eurooppalaista narratiivia, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja yhteistyön hyötyihin ihmisten elämässä. Yhteydenpitoa ihmisiin paikallisella tasolla ja kansallisilla ja vähemmistökielillä sekä venäjän kielellä olisi lisättävä, jotta EU:n arvojen, poliittisten painopisteiden ja toimien ymmärtämistä saataisiin parannettua. EU:n viestin perillemenoa pyritään edistämään kohdistamalla tiedotustoimet erityisesti keskeisiin mielipidevaikuttajiin ja mielipidejohtajiin (muun muassa paikallisviranomaisiin, uskonnollisiin johtajiin ja opettajiin opintokäyntien, paikallisten keskustelufoorumien ja koulutuksen avulla). Nuoria pyritään tavoittamaan entistä tehokkaammin esimerkiksi edistämällä Euroopan unionia koskevaa opetusta ja oppimista eri koulutustasoilla. EU-aiheisen tiedon sisällyttämistä koulujen opetussuunnitelmiin aiotaan tukea. 5.2 Hallinnointi ja täytäntöönpano Itäisen kumppanuuden tarkistettu monenvälinen rakenne, joka hyväksyttiin vuoden 2017 huippukokouksessa, tarjoaa käytännölliset puitteet tietojenvaihdolle ja yhteistyölle säännöllisten kokousten ja keskustelujen kautta. Useimmat sidosryhmät katsoivat kumppanuuden tulevaisuudesta järjestetyn kuulemisen yhteydessä, että nykyinen kehys on asianmukainen ja sen käyttöä olisi jatkettava. Siihen olisi kuitenkin tehtävä mukautukset, joita tarvitaan tärkeimpien tässä yhteisessä tiedonannossa vuoden 2020 jälkeiselle ajalle hahmoteltujen toimintapoliittisten tavoitteiden huomioon ottamiseksi. Tavoitteena on erityisesti tehostaa nykyisiä rakenteita. Itäisen kumppanuuden rakenteeseen kuuluvien foorumien ja paneeleiden ensimmäisiin tehtäviin kuuluu tulevien tuotosten määrittely tässä yhteisessä tiedonannossa esitettyjen painopisteiden pohjalta. Tässä yhteisessä tiedonannossa esitetyt painopisteet samoin kuin yhteisiä painopisteitä sisältävät EU:n ja kumppanimaiden yhteiset asiakirjat (esimerkiksi kumppanuuden painopisteet ja assosiaatio-ohjelmat) toimivat vuosina 2021–2027 myönnettävän EU:n tuen tulevan ohjelmasuunnittelun perustana. EU ja kumppanimaat jatkavat yhteisten hankkeiden ja toimien toteuttamista tämän uudistetun politiikan mukaisesti. Erityistavoitteisiin ja -politiikkoihin liittyvää tukea, valmiuksien kehittämistä ja tietämyksen vaihtoa järjestetään tarvittaessa. Kentällä toteutetaan koko alueen kattavia ohjelmia kansainvälisten rahoituslaitosten taloudellisella ja logistisella tuella. Kaikkien EU:n toimien keskinäinen johdonmukaisuus ja täydentävyys olisi varmistettava samoin kuin selkeä yhteys politiikan ja ohjelmasuunnittelun välillä. Tämä koskee myös tulevaa Interreg NEXT -ohjelmaa ja muita alueellisen yhteistyön ohjelmia. Kansalaisjärjestöt ovat ratkaisevassa asemassa, kun pyritään levittämään EU-myönteistä sanomaa pääkaupunkien ulkopuolella ja varmistamaan, että tulokset ovat kestäviä ja että tavalliset kansalaiset saavat parempia palveluja. Osana kumppanimaiden kansalaisyhteiskuntaa koskevaa uutta lähestymistapaa EU on tehnyt keskeisten kansalaisjärjestöjen kanssa kumppanuutta koskevia puitesopimuksia tuen paremman kanavoinnin ja sen suuremman vaikutuksen varmistamiseksi. Kun tuen edelleenjakaminen näiden keskeisten kumppaneiden kautta lisääntyy, sen tavoittavuuden odotetaan kasvavan itäisissä kumppanimaissa muun muassa paikallisilla kielillä toimivien pienempien paikallisjärjestöjen kautta. EU aikoo tehdä entistä järjestelmällisempää yhteistyötä itäiseen kumppanuuteen liittyviä asioita käsittelevien ajatushautomoiden kanssa. Näin voidaan tukea näiden maiden koulutus- ja valistustoimia ja varmistaa, että ihmiset tietävät uudistuksista enemmän ja sen myötä todennäköisesti myös tukevat niitä. EU aikoo edelleen vahvistaa kumppanuuttaan kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa hyödyntämällä tehokkaammin EKKR-takuiden tarjoamia mahdollisuuksia lisätä kumppanimaiden selviytymiskykyä ja vahvistaa yksityistä sektoria. Samalla huolehditaan siitä, että assosiaatiosopimuksista ja muista kahdenvälisistä sopimuksista johtuvia sitoumuksia noudatetaan. EU aikoo myös vahvistaa yhteistä vastuunottoa ja kumppanuutta EU-maiden keskuudessa pystyäkseen paremmin tukemaan kunnianhimoista uudistusohjelmaa. Tällä tavoin kumppanimaat voivat hyötyä EU:n asiantuntemuksesta ja kokemuksesta. 6.Päätelmät ja tulevat toimet Äskettäisessä jäsennellyssä kuulemisessa korostui selvästi se, että itäisen kumppanuuden menestys myös jatkossa edellyttää yhteisen vastuunoton vahvistamista, kunnianhimoisen uudistusohjelman lujittamista entisestään ja yhteisten haasteiden ratkaisemista. EU:n jäsenvaltioiden, kumppanimaiden ja kansalaisyhteiskunnan yhteisenä tehtävänä on varmistaa vankka ja tarkoituksenmukainen kumppanuus, joka hyödyttää koko yhteiskuntaa. Yhteinen sitoutuminen tähän uuteen lähestymistapaan hyödyttää kaikkien kumppanimaiden kansalaisia ja auttaa rakentamaan maailmannäyttämöllä vahvempaa Eurooppaa. Tässä yhteisessä tiedonannossa ehdotetaan, että ensisijaisena tavoitteena pidetään selviytymiskyvyn vahvistamista. EU, sen jäsenvaltiot ja kumppanimaat pyrkivät yhdessä toteuttamaan seuraavat vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevat itäisen kumppanuuden pitkän aikavälin poliittiset tavoitteet: