Sidosryhmäkuuleminen – tiivistelmäraportti

Tausta – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari

Euroopan komissio hyväksyi 8. maaliskuuta 2016 tiedonannon, jossa esitetään ensimmäinen alustava luonnos tekstistä, josta pitäisi muotoutua Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari . Tiedonannossa esitetään perustelut tälle aloitteelle ja aloitteen tehtävä, soveltamisala ja luonne .

Komissio käynnisti tämän pohjalta laajan julkisen kuulemisen, joka oli avoinna maaliskuusta 31. joulukuuta 2016 asti ja jonka tarkoituksena oli kerätä ehdotetusta luonnoksesta palautetta, jota hyödynnettäisiin lopullisessa ehdotuksessa. Kuulemisen tavoitteena oli keskustella nykyisistä sosiaalisista oikeuksista, työelämän ja yhteiskuntien muutoksista ja pilarin asemasta osana talous- ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta. Kuulemisen päätteeksi järjestettiin 23. tammikuuta 2017 eurooppalainen konferenssi . Kuulemisen pääaihe oli sosiaalisen suojelun varmistaminen kaikissa työmuodoissa.

Sidosryhmä totesi seuraavaa: ”Riittävän ja kestävän sosiaalisen suojelun olisi katettava kaikki ihmiset heidän työsuhteestaan riippumatta ja otettava asianmukaisesti huomioon haavoittuvimmassa asemassa olevat ihmiset. Tämän olisi perustuttava kokonaisvaltaiseen etuuksien ja palvelujen tarjoamista koskevaan lähestymistapaan, johon kuuluvat yleisesti saatavilla oleva ja kestävä terveydenhuolto, jossa otetaan huomioon kansalliset olosuhteet, ja laadukas pitkäaikaishoito, joka perustuu erityisesti kotihoitoon ja yhteisöjen palveluihin, sekä asianmukaiset asuinolot ja tuki kodittomille heidän yhteiskuntaan uudelleen sopeuttamista varten. Riittävien ja kestoltaan kohtuullisten työttömyysetuuksien ja riittävien vähimmäistoimeentulojärjestelmien avulla olisi taattava kestävä sosiaalisen suojelun vähimmäistaso, joka mahdollistaa paluun työmarkkinoille. Eläkejärjestelmien olisi tarjottava riittävä suoja vanhuusiän köyhyydeltä, mutta samalla olisi kuitenkin varmistettava eläkejärjestelmien kestävyys, jotta voidaan suojella tulevaa sukupolvea ja tarjota riittävät resurssit lapsuuteen, jossa ei tarvitse kärsiä köyhyydestä.”

Myös muut EU:n toimielimet osallistuivat asiaa koskeneeseen keskusteluun. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea , (”katsoo, että keskusteluissa, jotka Euroopan komissio on käynnistänyt Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin luomisesta, olisi välttämättä käsiteltävä myös uuden muotoista työtä tekevien tilannetta ja etenkin kysymystä siitä, millä tavoin heidän asemansa tunnustetaan ja miten varmistetaan, että heillä on asianmukainen pääsy sosiaaliturvan ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin”) ja alueiden komitea (”on sitä mieltä, että työn uusissa muodoissa tai yhteisiä eurooppalaisia vähimmäisvaatimuksia käyttöön otettaessa on aina otettava huomioon asianmukainen sosiaalisen suojelun taso”) toivat keskusteluun asiaankuuluvia seikkoja, kun taas Euroopan parlamentti meni vielä pidemmälle ja kehotti komissiota laatimaan ”suosituksen, joka antaa kaiken muotoisissa työsuhteissa oleville ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiville ihmisille mahdollisuuden”.

Aloite sosiaalisen suojelun saatavuudesta

Tietojen saamiseksi tätä aloitetta varten on järjestetty useita sidosryhmäkuulemisia. Niihin ovat kuuluneet SEUT-sopimuksen 154 artiklassa määrätty eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kaksivaiheinen kuuleminen ja avoin julkinen kuuleminen.

1. Alustavan vaikutustenarvioinnin tulokset

Komissio sai alustavaan vaikutustenarviointiin yhdeksän palautevastausta Alankomaissa (6), Belgiassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevilta henkilöiltä/toimijoilta. Alankomaissa sijaitsevilta henkilöiltä/järjestöiltä saadussa palautteessa korostettiin toissijaisuutta ja sitä, että itsenäiset ammatinharjoittajat haluavat olla vastuussa tekemistään päätöksistä, myös riskien vakuuttamisesta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan elinkeinoelämän järjestön palautteen mukaan vapaaehtoiset järjestelmät olisi helpompi panna täytäntöön jäsenvaltioissa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä (2–5 vuotta), mutta ne edellyttävät täytäntöönpanoa kansallisella tasolla ja voivat olla hallituksille vaikeita hyväksyä. EuroHealthNet-järjestön palautteessa keskityttiin sosiaalisen suojelun merkittävään rooliin terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämistä koskevassa tavoitteessa, ja Saksan sosiaalivakuutusjärjestelmää (DSV) edustavat järjestöt kannattivat keskustelemista sosiaalisen suojelun saatavuudesta ja sosiaaliturvajärjestelmien tulevaisuuden turvaamisesta muuttuvassa työelämässä.

2. Työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäisen vaiheen tulokset

Työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäinen vaihe käynnistettiin 29. huhtikuuta ja päätettiin 23. kesäkuuta 2017.

Kuulemiseen osallistuneet ammattiliitot olivat Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (ETUC), Eurocadres, Euroopan esimiesten keskusjärjestö (CEC), Euroopan itsenäisten ammattiliittojen keskusjärjestö (CESI), Euroopan taide- ja viihdealan allianssi (EAEA) ja Euroopan journalistiliitto (EFJ). On pantava merkille, että ETUCin vastauksessa otettiin huomioon myös kymmenen ETUCin alakohtaisen ammattiliiton näkemykset.

Työnantajien puolelta kuulemiseen vastasivat BusinessEurope, Julkisten työnantajien ja julkisten yritysten eurooppalainen keskus (CEEP), EuroCommerce, Käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto (UEAPME), Euroopan metalli-, konepaja- ja teknologiateollisuuden työnantajajärjestöjen neuvosto (CEEMET), Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto (CEMR), Euroopan kemianteollisuuden työnantajat (ECEG), Hotels, Restaurants and Cafés in Europe (HOTREC), vähittäis- ja tukkukaupan sekä kansainvälisen kaupan edustusto Euroopan unionissa (EuroCommerce), EU-maiden tuottajajärjestöjen keskusjärjestön työnantajien ryhmä (GEOPA-COPA) ja World Employment Confederation (WEC).

Sosiaalisen suojelun saatavuuteen liittyvien ongelmien määritteleminen