EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 30.11.2011 
SEK(2011) 1385 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tilinpäätösten ja konsolidoitujen 
tilinpäätösten lakisääteisest ä tilintarkastuksesta anne tun direktiivin 2006/43/EY 
muuttamisesta 
 
ja 
 
ehdotukseen 
 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisen edun kannalta merkittävien 
yhteisöjen lakisääteist ä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista 
{KOM(2011) 779 lopullinen} 
{SEK(2011) 1384 lopullinen}  
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direkti iviksi tilinpäätösten ja konsolidoitujen 
tilinpäätösten lakisääteise stä tilintarkastuks esta annetun dire ktiivin 2006/43/EY 
muuttamisesta 
 
ja 
 
ehdotukseen 
 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuk seksi yleisen edun kannalta merkittävien 
yhteisöjen lakisääteistä tilintarkast usta koskevista er ityisvaatimuksista 
1. JOHDANTO  
Tilintarkastuksen tulisi olla valvonnan ja yritysten hyvän hallintotavan kanssa yksi 
tärkeimmistä rahoitusvakauden ed istäjistä, koska se antaa varmuuden yritysten tilinpäätösten 
totuudenmukaisuudesta. Luotettavalla tilinta rkastuksella on keskeinen asema yleisen 
luottamuksen ja markkinoiden luottamuksen palauttamisessa. 
Komissio toimi edelläkävijänä tilintarkastusmarkkinoiden tarkastelussa julkaistessaan 
lokakuussa 2010 asiaa käsittelevän  vihreän kirjan ja käynnistäes sään sen avulla kuulemisen, 
johon saatiin 700 kannanottoa monilta eri sidosryhmiltä.  
Euroopan parlamentti tuki vihreästä kirjas ta 14. syyskuuta 2011 antamassaan mietinnössä 
komission kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja sen tärkeimpiä tilintarkastusmarkkinoiden uudistamista koskevia ehdotuksia. 
Merkittäviä muutoksia, jotka liittyvät erityis esti tilintarkastajien riippumattomuuteen, 
käsitellään parhaillaan myös Yhdysvalloissa . Tilintarkastusyhteisön pakollista vaihtoa 
harkitaan vakavasti keinona, jolla voidaan  korjata havaittuja suuria puutteita. 
2. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Yritysten tilinpäätösten tarkastaminen on yleise n edun mukainen palvelu. Tilintarkastus lisää 
tilinpäätösten uskottavuutta ja luotettavuutta. Se on toisaalta tehtävä, joka voidaan lain 
mukaan uskoa ainoastaan päteville asiantuntijoille, ja toisaalta la kisääteinen velv ollisuus, joka 
on asetettu kaikille yrityksille.  Suurten yritysten tilintarkastusmarkkinat muistuttavat jossain 
määrin luottoluokituslai tosten markkinoita, vai kka niissä onkin eroja. 
Tilintarkastusmarkkinoita hallitsevat neljä su urta yhtiötä (PWC, KP MG, Ernst & Young ja 
Deloitte), kun taas luottoluoki tusmarkkinoita hallitsev at kolme suurta l uottoluokituslaitosta 
 
FI 3   FI (S&P, Moody's ja Fitch). Molemmilla markkinoilla esiintyy myös luonnostaan eturistiriitoja, 
koska lausunnon kohteena on itse asiakas. Pörssiyhtiö on toisaalta arvopapereiden 
liikkeeseenlaskija, jonka tilinpäätöksestä ja  luottokelpoisuudesta tilintarkastus- ja 
luottoluokituslausunto annetaa n, ja toisaalta osapuoli, joka  maksaa tilintarkastajalle ja 
luottoluokituslaitokselle niiden palveluksista. Sekä  tilintarkastajien että luottoluokituslaitosten 
liiketoiminta perustuu lakisääteiseen vaatimukseen, koska yritykset ovat velvollisia tarkastuttamaan tilinpäätöksensä, ja myös luottoluokitusta edelly tetään monissa säännöksissä. 
On tärkeää tunnustaa asianmukaisen kalibroinni n välttämättömyys. Suurten pörssiyhtiöiden ja 
finanssilaitosten merkittävien yhteiskunnallis ten vaikutusten vuoksi on tärkeää suunnitella 
tiukempi ja vaativampi kehys ni iden tilinpäätösten tarkastamiselle. Erityisen tähdellisiä tässä 
yhteydessä ovat sellaisiin yhtei söihin liittyvät onge lmat, joiden toiminta vaikuttaa hyvin 
moniin sidosryhmiin, kuten pörssiyhtiöt ja erityisesti finanssipalvelujen alalla toimivat yhteisöt (joita kutsutaan  EU-säännöissä yleisen edun kanna lta merkittäviksi yhteisöiksi). 
Näihin liittyy se uraavia ongelmia: 
• Sidosryhmät asettavat tilintarkastukselle odotuksia , jotka poikkeavat  siitä, mitä 
tilintarkastajat todellisuudessa tekevät. Monet ovat ihmetelleet, miten pankit 
saattoivat kaatua vain kuukausia sen jälkee n, kun ne olivat saaneet puhtaat paperit 
tilintarkastuksesta. Lisäksi on  ilmeistä, että tilintarkasta jat ja valvontaviranomaiset 
eivät keskustele riittävästi toistensa kanssa tarkastettujen yhteisöjen taloudelliseen vakauteen liittyvistä selvistä puutteista etenkään finanssialalla. 
• Riippumattomuutta  ei pystytä varmistamaan eikä osoittamaan järjestelmässä, jossa 
tilintarkastuksesta on käytä nnössä tullut vain yksi palv elu lukuisten kaupallisten 
palvelujen joukossa, joita tilintarkas tajat tarjoavat asiakkailleen. Koska 
tilintarkastuspalveluja ei kilp ailuteta ajoittaisesti eikä tilintarkastusyhteisöjä vaihdeta 
säännöllisesti, tilintarkastu s on menettänyt olennaisen ominaisuutensa eli 
ammatillisen skeptisyytensä. Tämä on johtanut tilanteeseen, jossa monet tarkastettavat yritykset ovat luoneet liian läheiset suhtee t tilintarkastajiinsa, mikä on 
täysin riippumattomuuden periaatteen vastaista. 
• Markkinoiden keskittymine n ja valinnanvaran puute:  Markkinat ovat nykyään 
niin polarisoituneet, että yl eisen edun kannalta merkittävän yhteisön tilintarkastajana 
on harvoin jokin muu kuin yksi neljästä suurimmasta tilintarkastusyhteisöstä. 
Useimmissa jäsenvaltioissa nämä neljä suur inta yhteisöä tarkastavat yli 85 prosenttia 
suurista pörssiyhtiöistä (FTS E 350 -yhtiöt ja vastaavat). Tarkastettavien yhtiöiden 
läheiset suhteet tilintarka stajiinsa ja markkinoilla va llitsevat käsitykset ovat 
vahvistaneet neljän suurimma n tilintarkastusyhteisön valta-asemaa. Yritykset 
pidättyvät hankkimasta palveluja muilta tilin tarkastajilta myös niissä harvoissa 
tapauksissa, joissa tilintarkastukset kilpailutetaan.  
Edellä kuvatut ongelmat johtavat yhd essä siihen, että si joittajat ja muut sidosryhmät eivät voi 
varauksettomasti luottaa tilinta rkastuslausuntojen täydelliseen  riippumattomuuteen eivätkä 
näin ollen myöskään niiden laatuun. Tark astuksissa, joita jäsenvaltioiden (sekä 
Yhdysvaltojen) kansalliset valvontaviranomaiset ovat tehneet tilintarkas tajista, on liian usein 
havaittu, että tilintarkastusten r iippumattomuus on ollut puutteellista. 
Vaikka minkään sidosryhmän ei tulisi muodos taa käsitystä yrityks en taloudellisesta 
vakaudesta pelkästään tilintarkastuskertomuksen  perusteella, on ratkaisevan tärkeää, että 
sidosryhmät voivat luottaa sellaisen tilinpä ätöksen asianmukaisuuteen, josta on annettu 
 
FI 4   FI puhtaat paperit tilintarkastuskertomuksessa. Niiden  olisi erityisesti voita va luottaa tarkastetun 
yhteisön kykyyn jatkaa toimintaansa eli täy ttää velvollisuutensa velkojiaan kohtaan 
lähitulevaisuudessa.  
Tilintarkastusmarkkinoihin liittyy muitakin ongelmia, jotka eivät rajoitu pelkästään yleisen 
edun kannalta merkittäviin yhteisöi hin vaan koskevat kaikkia yh teisöjä, joissa on tehtävä 
tilintarkastus. Nämä ongelmat  ovat tyypillisiä unionille, ja  niihin on puututtava, jotta 
sisämarkkinoiden toiminta tehostuisi: 
• Nykyään tilintarkastajien on saatava hyväksyntä kaikissa jäsenvaltioissa , joissa ne 
haluavat suorittaa lakisäät eisiä tilintarkastuksia. Luonnol listen henkilöiden osalta 
hyväksyntä edellyttää kelpoisuuskokeen läpäisemistä jokaisessa jäsenvaltiossa, jossa he haluavat suorittaa tilintarkastuksia, mikä merkitsee byrokratiaa ja aiheuttaa 
kustannuksia. 
• Tilintarkastuskäytäntöä koskevia standardeja ja tilintarkastajien valvontaa ei ole 
yhdenmukaistettu unionissa, eikä va lvonta ole ehdottoman riippumatonta 
tilintarkastajien ammattikunnasta kaikissa jäsenvaltioissa. Valvonnan 
riippumattomuutta heikentää se, että tilinta rkastusyhteisöjen tarkastuksissa on läsnä 
tilintarkastajina toimivia henkilöitä. Eri jäsenvaltioilla on myös  hyvin erisuuruiset 
resurssit, mikä johtaa epäyhtenäiseen  valvontaan ja heikentää yhteistyötä Euroopan 
tasolla. Sovellettavia tilintarkastusstandardeja ei ole myöskään mukautettu yhteisöjen kokoon eikä varsinkaan keskisuur ten yritysten tarpeisiin.  
• Nykyään on voimassa tilintarkastusyhteisöjen omistajuutta  koskeva rajoitus, joka 
estää sen, että tilintarka stusyhteisöt voivat olla laaj emmin myös muiden kuin 
tilintarkastajien omistuksessa. Tämä rajo ittaa keskisuurten tilintarkastusyhteisöjen 
kasvumahdollisuuksia. 
3. T
OISSIJAISUUS - JA SUHTEELLISUUSPERIAATTEET  
Nykyisissä EU-säännöissä jäsenvaltioille annetaan  runsaasti harkintava ltaa. Tilanne on ollut 
tällainen myös sen jälkeen, kun lakisääteistä tilintarkastusta koskeva direktiivi annettiin 
vuonna 2006. Tämä on johtanut merkittäv iin eroihin unionin alueella.  
Huomattavan suuri harkintavalta, jota jä senvaltiot voivat käyttää lakisääteisten 
tilintarkastajien pätevy ysvaatimusten osalta, ja eri jäse nvaltioiden valvontajärjestelyjen 
epäyhtenäisyys ovat perusteina yhtenäisen toiminnan toteuttamiselle unionin tasolla. 
Nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä ei  ole myöskään puututtu nykyiseen 
markkinarakenteeseen liittyviin riskeihin eikä tarpeeseen lisätä tilintarkastusyhteisöjen määrää 
markkinoiden kärkipäässä.  
Lakisääteinen tilintark astus on luonteeltaan  EU:n lainsäädännön vaatimus, minkä vuoksi 
pääasialliset ongelmat on ratkaistava unionin oikeudellisilla välineillä. 
 
FI 5   FI 4. TAVOITTEET JA TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Tilintarkastusalan aloitteilla täydennetään finanssialan sääntelyn muiden osa-alueiden toimia, 
jotka liittyvät muun muassa yritysten hyvään hallintotapaan, tilinpäätöksiin ja 
luottoluokituksiin.  
Tilintarkastusta koskevien muutosten yleisenä tavoitteena  on edistää finanssi- ja muiden 
markkinoiden tehokasta toimintaa vahvistama lla tilintarkastajie n asemaa markkinoilla 
palveluntarjoajana, joka tuott aa talouden toimijoille ja mar kkinoille kohtuulliseen hintaan 
luotettavampia, avoimempia ja tähdellisempiä tietoja yritysten tilinpäätösten totuudenmukaisuudesta. 
Tässä jaksossa käsitellyillä, olennaisiin va atimuksiin liittyvillä toimintavaihtoehdoilla 
pyritään ratkaisemaan edellä kuvatut onge lmat. Parhaina pide tyt vaihtoehdot on lihavoitu  
taulukossa.  
Erityistavoite 1: Selvennetään ja  määritellään lakisääteisten til intarkastajien yleinen tehtävä 
ja niiden erityinen tehtävä yl eisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen tilintarkastuksissa  
1.1 Vaihtoehdot, joiden tavoitteena on selventää yl eisesti tilinpäätöstiet ojen laatijoiden ja 
markkinoiden käsitystä tilintark astuksen soveltamisalasta. 
0. Perusskenaario. 
1. Selvennetään ja tarkennetaan lakisääteise n tilintarkastuksen soveltamisalaa EU:n 
säännöissä (mutta ei laajenneta sitä).  
2. Määritetään lakisääteisen tilintarkastuksen soveltamisala uudelleen, jotta voidaan poistaa 
eri osapuolten odotusten väliset erot: tilint arkastajien on tarkastettava huolellisesti 
yhteisön toiminnan jatkuvuuden edellytykset. 
1.2 Vaihtoehdot, joiden ta voitteena on parantaa tietoja , jotka tilintarkastaja antaa käyttäjille ja 
tarkastettaville yhteisöille (yleisen edun kannalta merkittäville yhteisöille). 
0. Perusskenaario 
1. Parannetaan ja laajennetaan tilintarkastu skertomusta, jotta yleisö saisi enemmän 
tietoja.  
2. Toimitetaan yksityiskohtaise mpi kertomus tarkastetulle yhteisölle itselleen (sen 
tarkastusvaliokunnalle ja toimivalle johdolle).  
3. Parannetaan tilintarkastajan ja tark astusvaliokunnan välistä viestintää.  
4. Yhdistetään vaihtoehdot 1–3.  
1.3 Vaihtoehdot, joiden tavoitteena on parantaa yl eisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen 
tilintarkastajien ja valvontaviranom aisten välisiä viestintäkanavia. 
0. Perusskenaario: velvollisuus ilmoittaa tietyissä tapauksissa sääntöjen rikkomisesta.  
 
FI 6   FI 1. Suositetaan, että yleisen edun kannalta merk ittävien yhteisöjen tilintarkastajat ja 
valvontaviranomaiset käyvät säännöllistä vuoropuhelua. 
2. Edellytetään, että yleisen edun kannalta merk ittävien yhteisöjen tilintarkastajat ja 
valvontaviranomaiset käyvät säännöllistä vuoropuhelua.  
Erityistavoite 2: Vahvistetaan lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen 
riippumattomuutta ja ammatillista skeptisyyttä yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen 
tilintarkastuksessa  
2.1 Vaihtoehdot, joiden tavoitteena on vähentää ja lieventää eturistiriitoihin liittyvää riskiä, 
joka johtuu oheispalvelujen tarjoamisesta yleisen edun kannalta merkittäville yhteisöille. 
0. Perusskenaario: riippumattomuu tta koskevat yleiset kriteerit. 
1. Kielletään tiettyjen oheispalvelujen tarjoaminen tarkaste ttaville yhteisöille. 
2. Kielletään kaikkien oheisp alvelujen tarjoaminen tark astettaville yhteisöille.  
3. Varsinaisten tilintarkastusyhteisöjen anne taan suorittaa ainoastaan lakisääteistä 
tilintarkastusta, eikä niillä  saa olla kytköksiä oheispal veluja tarjoaviin yhteisöihin.  
2.2 Vaihtoehdot, joiden tavoitteena on vähentää ja lieventää mahdollisiin eturistiriitoihin 
liittyvää riskiä, joka johtuu nykyisestä järjestelm ästä, jossa tarkastettava yhteisö valitsee itse 
tilintarkastajansa ja maksaa sille sen palveluista. 
0. Perusskenaario: tarkastusva liokunta puuttuu jossain määrin tilintarkastajien nimeämiseen. 
1. Tiukennetaan tilintarkastajien nimeämisme nettelyä koskevia sääntöjä ja annetaan 
vahvistetulle tarkastusvalio kunnalle merkittävämpi rool i (valiokunnan jäsenistä 
vähintään kahden on oltava  riippumattomia ja vähintään yhdellä on oltava 
tilintarkastusalan tuntemusta).  
2. Tilintarkastajan nimeää kolmas osapuoli (esimerkiksi sääntelyviranomainen).  
2.3 Vaihtoehdot, joiden tavoitteena on vähentää ja lieventää mahdollisiin eturistiriitoihin 
liittyvää riskiä, joka johtuu tilinta rkastajan ja tarkastettavan yhteisön liian läheisistä suhteista. 
0. Perusskenaario: Vaihdetaan  ainoastaan avainpartneria. 
1. Asetetaan pakollinen velvollisuus vaiht aa tilintarkastusyhteisöä tietynpituisen 
toimeksiannon jälkeen.  
2. Vahvistetaan tarkastusvaliokunnan tehtävää valvoa tilintarkastajien työtä.  
3.  Asetetaan tilintarkastusyhteisöjen sisäis tä organisaatiota ja hallintoa koskevia 
lisävaatimuksia.  
4. Yhdistetään vaihtoehdot 1–3.  
 
FI 7   FI Erityistavoite 3: Parannetaan markkinaolosuhteita yleisen edun kannalta merkittävien 
yhteisöjen tilintarkastusten os alta niiden laadun parantamiseksi  
3.1 Vaihtoehdot, joiden tavoi tteena on helpottaa tilintark astusyhteisön vaihtoa. 
0. Perusskenaario: Ei vaadita tarjouskilpail un järjestämistä tai toimeksiannon antamista 
uudelle tilintarkastajalle. 
1. Tilintarkastukset kilpailutetaan säännöl lisesti. Tarkastettavat yhteisöt kutsuvat 
vähimmäismäärän tilintarkastusyhteisöjä osallistumaan tarjouskilpailumenettelyyn, johon osallistuu myös muita kuin neljä suurinta tilintark astusyhteisöä.  
2. Asetetaan pakollinen velvol lisuus vaihtaa tilintarkastusyhteisöä tietynpituisen 
toimeksiannon jälkeen. 
3. Yhdistetään vaihtoehdot 1 ja 2.  
3.2 Vaihtoehdot, joiden ta voitteena on helpottaa tilin tarkastuspalvelujen ta rjoajan objektiivista 
valintaa. 
0. Perusskenaario: Neljän suurimman tilin tarkastusyhteisön maine on yhä esteenä 
vaihtoehtojen harkitsemiselle ja valinnalle. 
1. Kielletään tarkastettavan yh teisön ja kolmannen osapuo len (kuten pankin) väliset 
sopimuslausekkeet, joilla rajoitetaan tilintarkastusyhteisön valintaa.  
2. Lisätään tilintarkastusten laatuun liittyvää avoimuutta (julkistetaan 
tarkastusraportit) ja tilintarkastusyhte isöihin liittyvää avoimuutta (esimerkiksi 
velvoittamalla ne julkista maan tilinpäätöksensä).  
3. Tietyt laatuvaatimukset täytt äviä tilintarkastajia  tai tilintarkastusyhteisöjä varten 
luodaan yleiseurooppalainen tilintarkastu ksen laatutodistus, jossa tunnustetaan 
tällaisten tilintarkastajien tai tilintarkas tusyhteisöjen kyky su orittaa laadukkaita 
yleisen edun kannalta merkittävien  yhteisöjen tilintarkastuksia.  
4. Yhdistetään vaihtoehdot 1–3.  
3.3 Vaihtoehdot, joilla lisätään valinnanvaraa ti lintarkastuspalvelujen tarjoamisessa yleisen 
edun kannalta merkittäville yhteisöille. 
0. Perusskenaario: Suuret yleisen edun kannalta merkittävät yhteisöt rajoittuvat yhä 
tilintarkastuspalvelujen valinnassa tiettyihin tilintarkastusyhteisöihin. 
1.1 Varsinaiset tilintarkastusyhteisöt. Tilinta rkastusyhteisöt, jotka tarjoavat ainoastaan 
tilintarkastuspalveluja, s uorittavat yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen 
tilintarkastukset. 
1.2 Yhteiset tilintarkastukset: Suurilla ylei sen edun kannalta merkittävillä yhteisöillä on 
oltava useampia kuin yksi tilintarkastusyhtei sö, ja niistä vähintään yhden on oltava 
sellainen, joka ei kuulu s uurimpien tilintarkastusyh teisöjen joukkoon. Yhteisen 
tilintarkastuksen suorittavat tilintark astusyhteisöt vastaavat siitä yhdessä.  
 
FI 8   FI 1.3 Pakollista yhteistä tilintarkastusta sovellet aan ainoastaan finanssialalla toimiviin suuriin 
yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin.  
1.4 Pakollista yhteistä tilintarkastusta sovellet aan kaikkiin suuriin yleisen edun kannalta 
merkittäviin yhteisöihin, ja tällaiset tilintarkastukset annetaan varsinaisten tilintarkastusyhteisöjen tehtäväksi. 
1.5 Pakollista yhteistä tilintarkastusta sovelletaan  finanssialalla toimiviin suuriin yleisen 
edun kannalta merkittäviin yhteisöihin, ja tällai set tilintarkastukset an netaan varsinaisten 
tilintarkastusyhteisöjen tehtäväksi. 
1.6 Vapaaehtoista yhteistä tilintarkastusta sovelleta an kaikkiin pk-yrityksiin, mikä kannustaa 
tilintarkastuspalvelujen tarjoajia ja tarkastettavia yhteisöjä käyttämään yhteistä 
tilintarkastusta vapaaehtoisesti. 
1.7 Varsinaiset tilintarkastusyhteisöt suorittavat pk-yrityksille vapaaehtoisia yhteisiä 
tilintarkastuksia. 
2. Poistetaan tilintarkastusyhteisöjen om istajuuteen liittyvät rajoitukset, jotka 
koskevat muita omistajia ku in tilintarkastajia, ja sä ilytetään riippumattomuuden 
turvaavat varotoimet.  
3. Asetetaan tilintarkastusyhteisöjen markki naosuuksille yläraja (20 prosenttia), joka 
koskee suurten pörssiyhtiöiden la kisääteisiä tilintarkastuksia. 
4. Yhdistetään vaihtoehdot 1 ja 2.  
Erityistavoite 4: Vältetään tarpeettomia lis äkustannuksia, joita säännösten noudattaminen 
aiheuttaa sekä tarkastettaville pk -yrityksille että tilintarkastus palvelujen tarjoajille erityisesti 
rajatylittävässä toiminnassa  
4.1 Vaihtoehdot, joiden tavoitteen a on helpottaa tilintarkastajie n pätevyyden tunnustamista yli 
rajojen. 
0. Perusskenaario: Tilintarkas tajien ja tilintarkastusyht eisöjen on saatava hyväksyntä 
kaikissa jäsenvaltioissa, joissa ne haluavat  suorittaa lakisääteist ä tilintarkastusta.  
1. Kaikki jäsenvaltiot tunnust avat vastavuoroisesti jossakin jäsenvaltiossa hyväksytyt 
tilintarkastusyhteisöt. Tilintarkastu sta johtavan avainpartnerin on oltava 
asianomaisessa jäsenvaltiossa hyväksytty tilintarkastaja.  
2 Jossakin jäsenvaltiossa hyväksytyt lakisä äteiset tilintarkast ajat tunnustetaan 
vastavuoroisesti (rajatylitt ävää palveluntarjontaa varten).  
3. Otetaan käyttöön sopeutumisaikajärjestelm ä ja lisätään kelpoisuuskoetta koskevien 
vaatimusten yhtenäisyyttä, avoimuutta ja ennakoitavuutta (sijoittautumisessa).  
4 Yhdistetään vaihtoehdot 1–3.  
4.2 Vaihtoehdot, joiden tavoitteena on yht enäistää tilintarkastusyhteisöjen 
tilintarkastuskäytänt öjä, riippumattomuutta ja si säistä tarkastusta koskevia 
tilintarkastusstandardeja EU:ssa. 
0. Perusskenaario: Tilintarkastusstandardit voivat olla erilaisia eri jäsenvaltioissa. 
 
FI 9   FI 1. Otetaan käyttöön kansainväliset tilinta rkastusstandardit (ISA-standardit) koko 
EU:ssa. Standardeihin tehdyt kansalliset  lisäykset hyväksytään tarvittaessa.  
2. Otetaan käyttöön ISA-standardit, mutt a jäsenvaltioille sallitaan poikkeuksia. 
4.3 Vaihtoehdot, joiden tavoit teena on varmistaa lakis ääteisen tilinta rkastuksen 
mukauttaminen pk-yritysten tarpeisiin. 
0.  Perusskenaario: Tilintarkastusstandardej a sovelletaan tarkaste ttavan yhteisön koosta 
riippumatta. 
1. Jäsenvaltioiden edellytetään varmistavan , että pk-yrityksi ssä voidaan tehdä 
oikeasuhteisia ja yksinkertaistettuja tarkastuksia.  
2. Pk-yrityksiä varten otetaan käyttöön supp ea tarkastus lakisääteisen tilintarkastuksen 
sijasta. 
Erityistavoite 5: Parannetaan ylei sen edun kannalta merkittävien  yhteisöjen tilintarkastajia 
koskevan sääntelyn ja valvonnan tehokkuutt a, riippumattomuutta ja EU:n laajuista 
yhdenmukaisuutta  
5.1. Vaihtoehdot, joiden ta voitteena on varmistaa kans allisten lakisääteisten  tilintarkastajien ja 
tilintarkastusyhteisö jen valvonnan riippumattomuus ja tehokkuus. 
0. Perusskenaario: Tilintarkastajien ammatti kunta osallistuu tiivii sti tilintarkastusta 
koskeviin valvonta-asioihin ammatill isten järjestöjensä välityksellä. 
1. Perustetaan itsenäinen EU:n valvontavir anomainen valvomaan yleisen edun kannalta 
merkittävien yhteisöjen tilintarkastuksia suor ittavia tilintarkastusyhteisöjä tapauksissa, 
joissa sidosryhmiin kohdistuu rajatylittäviä vaikutuksia. 
2. Parannetaan tilintarkastusta valvovien kansallisten viranomaisten toimintaa. 
Tilintarkastusta valvovien viranoma isten toimeksiantoa, valtuuksia ja 
riippumattomuutta koskevat vaatimukset vahvistetaan EU:n  tasolla, mutta valvonta 
hoidetaan kansallisella tasolla.  
5.2 Vaihtoehdot, joiden tavoitteena on perustaa valvontaa varten tehokas EU:n laajuinen 
yhteistyömekanismi, jolla varmistetaan myös  tilintarkastusyhteisöjen ylikansallisten 
rakenteiden tehokas valvonta. 
0. Perusskenaario: Komission johdolla toimiva Euroopan tilintarkasta jien valvontaelinten 
asiantuntijaryhmä (EGAOB), joka koost uu kansallisten valvontaviranomaisten 
edustajista. 
1. Yhteistyötä tehdään Lamfalussy-prosess in kolmannen tason komitean tyyppisessä 
komiteassa. EGAOB:lle annetaan itsenäinen oi keudellinen asema, jolloin se voi päättää 
omasta työstään, ja komissiolla on ainoastaan tarkkailijan asema. 
2. Tilintarkastajien valvontaan liittyvää EU:n  laajuista yhteistyötä tehdään EAMV:ssa 
(joka tekee yhteistyötä EPV:n ja EVLEV:n kanssa).  
 
FI 10   FI 3. Perustetaan uusi Euroopan valvonta viranomainen valvomaan erityisesti 
tilintarkastusmarkkinoita. 
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Kumulatiiviset vaikutukset 
Parhaina pidetyt toimintavaihtoehdot muodostavat kokonaisuuden, jolla edistetään 
rahoitusvakautta varmistamalla taloudelliste n tietojen todenmukaisuus luotettavien 
tilintarkastusten ja asianmukaisten tilinta rkastuskertomusten avulla. Täydellinen 
riippumattomuus, joka on luotettavien tilintark astusten keskeinen edellytys, mahdollistetaan 
toimenpiteillä, joilla muun muassa tehdään pako lliseksi tilintarkastusyhteisön vaihtaminen ja 
kielletään tilintarkastajaa tarjoamasta tarkastettavalle yhteisölle oheispalveluja (mukaan luettuna tilintarkastajien organisoiminen uudell een varsinaisiksi tilint arkastusyhteisöiksi). 
Tällaisilla toimenpitei llä tervehdytetään markki noita, kun nykyistä useammat 
tilintarkastusyhteisöt saavat näkyvyyttä ja lu ovat mainetta suurten yleisen edun kannalta 
merkittävien yhteisöjen tilintarkastusten alalla. Soveltamalla kansainvälisesti tunnustettuja tilintarkastusstandardeja ja poistamalla esteitä, jotka haittaavat tilintarkastuspalvelujen rajatylittävää tarjontaa, pyr itään yhtenäistämään Euroopa n tilintarkastusmarkkinoita. 
Lakisääteistä tilintarkastusta parantavien toimenpiteiden yhteydessä on myös lisättävä 
valvonnan riippumattomuutta ja tehokkuutta koko unionissa muun muassa käynnistämällä 
säännöllinen vuoropuhelu valvontavira nomaisten välillä sekä niiden ja tilintarkastajien välillä.  
Taloudelliset vaikutukset 
Parempien tilintarkastusten ja informatiivisempien tilintarkastuskertomusten avulla lujitetaan 
markkinoilla vallitsevaa luottamusta ja tiedotet aan sidosryhmille tiett yyn yhteisöön liittyvistä 
ongelmista. Lujemmasta luottamuksesta on suoran aista hyötyä paitsi sijoitt ajille ja velkojille 
myös yrityksille itselleen (ja niiden työntekijöille). Tarkas tettujen yhteisöjen esittämien 
taloudellisten tietojen väliset laatu- ja luotettavuuserot tulevat selkeämmin esille. Tämä 
vaikuttaa liiketoiminnan kustannuksiin, kuten yrit ysten käyttöpääomatarpeisiin: luotonantajat 
ovat halukkaampia myöntämään luotet taville yhteisöille paremmat ehdot. 
Kustannukset ja hyödyt 
Sellaiset toimenpiteet kuin ta rkastusvaliokuntien lujittamine n, tilintarkast uskertomusten 
laajentaminen ja virallinen sisäinen raportointi  sekä tilintarkastuspalvelujen kilpailuttaminen 
ja tilintarkastusyhteisöjen vaihtaminen aiheut tavat lisäkustannuksia se kä tarkastettaville 
yhteisöille että tilintarkas tusyhteisöille. Vaikka kokonaiskustannusten määrää on vaikea 
arvioida luotettavasti, vaikutusten arviointi osoittaa kuitenkin, että tarkastettavat yhteisöt ja tilintarkastusyhteisö t voivat kattaa nämä lisäkustannukset, jotka on laskettu prosenttiosuutena 
kokonaiskustannuksista.  
Ehdotuksilla parannetaan tilintark astusten laatua ja lisätään luottamusta, mutta näitäkin 
hyötyjä on vaikea arvioida määrällisesti. Info rmatiivisemmilla tilintarkastuskertomuksilla 
voidaan pienentää pääomakustannuksia. Lisäksi ti lintarkastusten hinnat  voivat alentua, kun 
markkinoiden kärkipäähän ilmaantuu lisää toimijoita.  
 
FI 11   FI Rajoittamalla tilintarkastajien mahdollisuutta tarjota oheispalveluja luodaan tasapuoliset 
toimintaedellytykset muille, lähinnä pk-yrity sten kaltaisille palveluntarjoajille, kuten 
lakimiehille, konsulteille, tieto tekniikkapalvelujen tarjoajille  ja veroneuvojille. Kilpailun 
kiristymisen pitäisi alentaa hintoja, joita  yritykset maksavat näistä palveluista. 
Yhteisten tilintarkastusstandardie n käyttöönotto EU:n tasolla t uottaa myös suoria toistuvia 
nettohyötyjä koko unionin taloudelle.  
Sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset 
Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa käyd yissä keskusteluissa on tähdennetty, että 
luotettavat taloudelliset  tiedot yhteisön vakaudest a ovat tärkeitä myös ty öntekijöiden kannalta. 
Vaikka tilintarkastuksilla ei ole suoranaisia ym päristövaikutuksia, ne ovat kuitenkin erittäin 
hyödyllisiä, koska niillä voidaan ha nkkia varmuus siitä, että vast uut, jotka liittyvät ympäristön 
kunnostustöihin ja vaateisiin, on yksilöity ja ni iden määrät on määritetty asianmukaisesti.  
Hallinnolliset rasitteet 
Tilintarkastusten kilpailuttaminen, tilintarkastajien vaihto ja yhteiset tilintarkastukset 
aiheuttavat lisäkustannuksia sekä tarkastetta ville yhteisöille että  tilintarkastajille. 
Rajaylittävän toiminnan esteiden poistaminen ja yhteisten standardie n käyttöönotto unionissa 
keventävät kuitenkin nykyisiä hallinnollisia rasitt eita, joita aiheutuu tilintarkastuspalvelujen 
tarjoamisesta muissa jäsenvaltioissa. Toim enpiteillä kevennetään myös pk-yritysten 
hallinnollisia rasitteita enne n kaikkea velvoittamalla jäsenvaltiot varmistamaan, että pk-
yrityksissä voidaan tehdä oikeasuhteisia  ja yksinkertaistettuja tarkastuksia. 
Oikeudelliset välineet, säädöste n saattaminen osaksi kansalli sta lainsäädäntöä ja niiden 
noudattamiseen liit tyvät näkökohdat 
Direktiivin ja asetuksen yhdistelmällä si sällytetään parannukset  voimassa olevaan 
lainsäädäntöön ja luodaan yhdenmukainen ke hys erittäin tärke ille muutoksille.  
Seuranta ja arviointi 
Parhaina pidettyjen vaihtoehtojen seuranta ja  arviointi toteutetaan kolmessa vaiheessa: 1) 
määräaika toimenpiteiden saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja siirtymäkausi; 2) komission, kansallisten viranomaisten  ja EAMV:n toteuttama seur anta ja 3) toimenpiteiden 
arviointi pidemmällä aikavälillä.