Virallinen lehti nro C 304 , 06/10/1997 s. 0119



A4-0259/97 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle «Eurooppa ja Japani: Seuraavat siirrot» (KOM(95)0073 - C4-0147/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(95)0073 - C4-0147/95), - ottaa huomioon neuvoston 29. toukokuuta 1995 tekemät päätelmät, - ottaa huomioon 22. tammikuuta 1993 antamansa päätöslauselman Euroopan yhteisön ja Japanin välisestä kaupasta ja taloussuhteista ((EYVL C 42, 15.2.1993, s. 260)), - ottaa huomioon neuvoston ja Japanin hallituksen Haagissa 18. heinäkuuta 1991 antaman yhteisen julistuksen, jossa määritellään EY:n ja Japanin välisen poliittisen ja turvallisuusyhteistyön tavoitteita ja kannatetaan kauppa- ja taloussuhteiden tiivistämistä, - ottaa huomioon Tokiossa 30. syyskuuta 1996 pidetyn EU:n ja Japanin vuosittaisen huippukokouksen ja 23. huhtikuuta 1997 käytyjen korkean tason neuvottelujen sekä Haagissa 25. kesäkuuta 1997 pidetyn EU:n ja Japanin huippukokouksen tulokset, - ottaa huomioon komission 14. helmikuuta 1996 päivätyn tiedonannon neuvostolle «Kansainvälisen kaupan maailmanlaajuinen haaste: Markkinoillepääsyä koskeva strategia Euroopan unionin osalta» (KOM(96)0053), - ottaa huomioon Bangkokissa 2. maaliskuuta 1996 pidetyn ASEM-huippukokouksen päätelmät, - ottaa huomioon taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan mietinnön ja ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan, talous- ja raha- asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0259/97), A. toteaa, että sekä EU:n että Japanin tavoitteena on taloudellisen ja poliittisen tasapainon säilyminen maapallolla ja ympäristön suojeleminen kaikkialla maailmassa, B. toteaa, että EU:n ja Japanin yhteistyö perustuu, kuten edellä mainitussa 18. heinäkuuta 1991 annetussa julistuksessa määritellään, kummankin osapuolen pyrkimyksiin edistää vapautta, kansanvaltaa, oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksien turvaamista sekä vapaakauppaan ja markkinatalouden periaatteisiin nojaavan, vauraan, terveen maailmantalouden kehittämistä, C. katsoo, että Euroopan unionin ja Japanin välisten taloussuhteiden kehittäminen raivaa ratkaisevalla tavalla tietä poliittisten ja kulttuurisuhteiden syventämiselle, D. katsoo kuitenkin, että EU:n markkinoille pääsemisen esteitä ei voi edes verrata esteisiin, joita Japanin markkinoille pyrkivät yritykset edelleen kohtaavat, E. katsoo, että poliittisten ja kulttuurisuhteiden syvenemisen on edistettävä sitä, että Japanin ja Euroopan unionin kansalaiset oppivat tuntemaan toisensa yhä paremmin; Poliittiset näkökohdat 1. Katsoo, että Euroopan unionin on tuettava ja rohkaistava Japania omaksumaan nykyistä aktiivisempi rooli kansainvälisessä politiikassa, ja toivoo, että Japani vuorostaan tukee EU:n Aasian politiikkaa; 2. Katsoo, että Japanin - kuten kaikkien muidenkin kolmansien maiden - kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa on käsiteltävä myös ihmisoikeuskysymyksiä; tämän keskustelun ei tule rajoittua vain Euroopan unionin ja Japanin ihmisoikeuskysymyksiin, vaan on koordinoitava myös kummankin osapuolen kantoja silloin, kun on kyse ihmisoikeuksien puolustamisesta muualla maailmassa, erityisesti muissa Aasian maissa, ja myös kehitystä ja yhteistyötä koskevien asioiden tulee sisältyä vuoropuheluun; 3. Panee merkille sen myönteisen seikan, että Japanin kohtuullisina pidetyt sotilasmenot ovat olleet tärkeä Kaukoidän asevarustelupyrkimyksiä vaimentava tekijä, ja odottaa Japanin ottavan aiempaa enemmän vastuuta alueellisella tasolla; 4. Pitää myönteisenä sitä, että Japani osallistuu aiempaa aktiivisemmin yhteisiin kansainvälisiin rauhaa edistäviin toimiin, ja toivoo Japanin laajentavan osallistumistaan Yhdistyneiden kansakuntien työhön; tähän kuuluvat sekä osallistuminen YK:n rauhanturvaamiseen/rauhan palauttamiseen/humanitaariseen yhteistyöhön ja toiminnan rahoittamiseen että poliittisen vaikutusvallan kasvu, osittain YK-järjestelmässä ja erityisesti YK:n turvallisuusneuvostossa tehtävien uudelleenjärjestelyjen myötä; 5. Katsoo, että 25. kesäkuuta 1997 Haagissa pidetyssä EU:n ja Japanin huippukokouksessa tuotiin selvästi esiin se seikka, että Euroopan ja Japanin suhteeseen kuuluu nyt entistä tärkeämpänä myös poliittinen ulottuvuus; katsoo, että vuoropuhelun muun muassa Kiinan ja Venäjän integroitumisesta maailmantalouteen, Korean niemimaasta ja Euroopan ja Aasian huippukokouksen aloitteista pitäisi johtaa syvenevään yhteistyöhön Aasian ja Euroopan välillä; 6. Kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita työskentelemään tiiviisti yhdessä Japanin kanssa, jotta täydellinen ydinkoekieltosopimus pantaisiin täytäntöön niin pian kuin mahdollista; Taloudelliset näkökohdat 7. Pitää myönteisenä sitä, että vuosi 1996 oli neljäs peräkkäinen vuosi, jolloin Japanin kauppataseen ylijäämä EU:n kanssa käymän kahdenvälisen kaupan osalta pieneni - vuonna 1996 ylijäämä supistui 36,2 prosenttia ja oli 17 miljardia ecua - mutta on huolissaan siitä, että vuoden 1996 viimeisellä neljänneksellä ja tammi- ja helmikuussa 1997 oli havaittavissa merkkejä tämän suuntauksen kääntymisestä päinvastaiseksi; 8. Toteaan kuitenkin, että Euroopan unionin Japaniin tekemien investointien ja Japanin Eurooppaan tekemien investointien välillä on jatkuva ja erittäin suuri epätasapaino ja että Japaniin suuntautuvien suorien ulkomaisten investointien virralle on ominaista voimakas vaihtelu, mikä viittaa siihen, että Japanin markkinoille pääsyn esteet, joita on kuvattu JETRO:n (Japan External Trade Organization) äskettäisessä suoria ulkomaisia investointeja koskevassa valkoisessa kirjassa, ovat edelleen merkittäviä; 9. Kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen Japanin kauppataseen ylijäämän ja jenin arvon viimeaikaisen vaihtelun suhteesta; 10. Toteaa lisäksi, että Euroopan unionin suorat ulkomaiset investoinnit Japaniin ovat edelleenkin olleet vähäisiä viimeisten 10 vuoden aikana; pahoittelee sitä, että viimeiselle tarkastelujaksolle on ollut tunnusomaista EU-pääoman virtaaminen pois Japanista ja pyytää komissiota tutkiman sen syitä; pitää myönteisenä komission 1. heinäkuuta 1997 tekemää ilmoitusta, että EU:n ja Japanin suorien investointien epätasapainon syyt aiotaan selvittää; vaatii, että tällaisella tutkimuksella annetaan täydellinen ja tarkka kuva tilanteesta, mukaan lukien operationaalinen perusta toimille, joilla pyritään vahvistamaan suoria investointiyhteyksiä EU:n ja Japanin välillä; 11. Toteaa huolestuneena, että Japani on tehnyt Aasiaan huomattavasti enemmän suoria investointeja kuin Euroopan unioniin ja että Japanin investoinnit Euroopan unioniin ovat laskeneet lähes koko 90-luvun ajan; tämä kehitys näyttää merkitsevän sitä, että Japanin suorien investointien kohde on siirtynyt Euroopan unionista Aasian nouseviin talouksiin; toteaa lisäksi, että japanilaisten yritysten lisääntyvään läsnäoloon Aasian äskettäin teollistuneissa maissa ja Kiinassa liittyy tehokkaiden liiketoimintaryhmittymien rakentaminen, joita voidaan verrata vastaaviin Japanin ryhmittymiin; 12. Korostaa sen vuoksi Japanissa käynnissä olevan sääntelyn purkamisohjelman merkitystä sekä sitä, että komissio on osallistunut panoksellaan tämän ohjelman lopulliseen viimeistelyyn (28.3.1997); 13. On kuitenkin komission kanssa samaa mieltä siitä, että ohjelman avulla saavutettu edistys on kaiken kaikkiaan rajallista, ja että Japanin on jatkettava säännöstelyn tehokasta purkamista myös nykyisen ohjelman päätyttyä, ja katsoo siksi, että Japanin on muotoiltava uusi, kauaskantoinen ja monivuotinen säännöstelyn purkamisohjelma; 14. Kehottaa Japania luomaan todelliset vapaakaupan olosuhteet maan sisälle, ei kuitenkaan nykyisten kaupallisten monopolien kautta; vain tällä tavoin varmistetaan eurooppalaisten tuotteiden parempi pääsy markkinoille, mikä vastaa myös japanilaisten kuluttajien etuja; 15. Katsoo, että säännöstelyn purkaminen parantaa eurooppalaisten toimijoiden mahdollisuuksia toimia Japanin markkinoilla, minkä lisäksi se lisää Japanin talouden suorituskykyä ja tarjoaa japanilaisille kuluttajille nykyistä suuremmat valinnan mahdollisuudet; 16. Korostaa, että tulevaan säännöstelynpurkamisohjelmaan on sisällytettävä hallinnon uudistaminen, kilpailulainsäädännön ja kilpailukäytännön muuttaminen, markkinointisektorin uudistaminen sekä ulkomaisten testaus- ja tarkastuselinten tunnustaminen; kaikkien näiden toimenpiteiden on perustuttava varauksettomiin sitoumuksiin, ja niiden toteuttamiselle on ilmoitettava tarkka aikataulu; 17. Kiinnittää huomiota niihin etuihin, joita useimpien valuuttakaupan rajoitusten poistamisella pitäisi olla kauppaan yleensä, ja toivoo tämän johtavan Japanin rahoituspalvelujen vapauttamisen jatkamiseen; 18. Tunnustaa kaupan arviointijärjestelmän (TAM), jonka ensimmäinen vaihe on nyt saatettu päätökseen, myönteiset vaikutukset ja toivoo, että näitä ponnisteluja jatketaan myös seuraavassa vaiheessa; 19. Pitää tärkeänä nopeaa edistymistä neuvotteluissa, joita käydään laajasta tuotteiden testauksen ja sertifioinnin keskinäistä tunnustamista koskevasta sopimuksesta (MRA) ja pitää myönteisenä Japanin antamaa sitoumusta, jonka mukaan se hyväksyy (1. syyskuuta 1997 lähtien) eurooppalaisten lääketieteellisten laitteiden laatutestien tulokset; 20. Korostaa sitä, että EU:n ja Japanin on toimittava yhteistyössä monenvälisissä talousjärjestöissä, erityisesti WTO:ssa, kysymyksissä joista voidaan mainita kaupan ja kilpailun väliset suhteet, investoinnit, ympäristönsuojelu, keskeiset työvoimaa koskevat normit ja julkiset hankinnat, tavoitteena saada lopultakin aikaan yhteisesti hyväksytyt monenväliset säännöt; 21. Katsoo, että osapuolien on toimittava yhdessä WTO:ssa ensisijaisena tavoitteenaan saada joulukuuhun 1997 mennessä aikaan rahoituspalveluja koskeva suosituimmuussopimus, jossa markkinoille pääsyn sitoumuksia ja kansallista kohtelua on merkittävästi parannettu; 22. Katsoo lisäksi, että EU:n ja Japanin on pyrittävä saattamaan neuvottelut OECD:n monenkeskisestä investointisopimuksesta nopeaan päätökseen, tavoitteena vahvistaa investointeja koskevia sääntöjä kansainvälisten investointivirtojen edistämiseksi; 23. Tukee voimakkaasti EU:n ja Japanin välillä jo olevia alakohtaisia tieteellisiä ja teknisiä yhteistyösopimuksia; 24. Suosittelee, että tätä yhteistyötä vahvistetaan ja laajennetaan tavoitteena järjestelmälähtöisten toimintatapojen luominen hajautettua tiedontuotantoa varten keskitetyn tiedontuotannon sijaan niin, että pyritään teknologisen joustamattomuuden vähentämiseen Euroopan parlamentin 28. marraskuuta 1996 päivätyn Euroopan tiede- ja teknologiapolitiikan näkymiä 2000-luvulla koskevan päätöslauselman mukaisesti ((EYVL C 380, 16.12.1996, s. 72)); 25. Tukee voimakkaasti EU:n panoksen lisäämistä japanilaisten ideoimassa Human Frontiers -ohjelmassa, joka yhdistää ihmisen biologian ja aivotoiminnan perustutkimusta tietotekniikkaan ja kybernetiikkaan, ja uskoo, että tätä ohjelmaa tulisi edelleen vahvistaa; 26. Pitää myönteisenä EU:n ja Japanin välillä solmittua nuorten tiedemiesten ja insinöörien vaihto-ohjelmaa, mutta pyytää komissiota tekemään ehdotuksia ohjelman laajentamiseksi ja kehittämiseksi; 27. Kannattaa ajatusta yhteisymmärryspöytäkirjan tekemisestä EU:n ja AIST:n (Agency for Industrial Science and Technology) välillä, jotta eurooppalaisilla tutkijoilla olisi mahdollisuus hyötyä Tsukuban tutkimuskeskusten tutkimusvälineistöstä ja logistiikasta, ja rohkaisee näin ollen komissiota kehittämään aloitettaan edelleen tässä suhteessa; 28. Katsoo, että jos suorat neuvottelut epäonnistuvat, WTO:n riitojen ratkaisumenettely on kummankin osapuolen kannalta sopiva väline riitakysymysten ratkaisemiseksi maailmankaupan sääntöjen mukaisesti; katsoo myös, että Japanin alkoholiverokiistan ratkaiseminen WTO-menettelyn tulosten jälkeen on hyvä esimerkki niistä tuloksista, joita voidaan saavuttaa monenvälisesti sovittuja menettelyjä käyttäen; 29. Katsoo, että unionin on tarkasti seurattava USA:n ja Japanin kahdenvälisiä aloitteita, ja vaatii, että kaikki markkinoiden avaukset toteutetaan monenvälisesti; 30. Kannattaa EU:n sinnikästä, johdonmukaista ja kokonaisvaltaista muutoksiin tähtäävää painostusstrategiaa, ja korostaa sitä, että unionin ja jäsenvaltioiden on pyrittävä selkeästi määriteltyihin tavoitteisiin koordinoitujen toimenpiteiden avulla; 31. Painottaa korvaamatonta merkitystä, joka eurooppalaisella ja japanilaisella liike-elämällä voi olla EU:n ja Japanin suhteille ja kehottaa komissiota tukemaan aloitteita taloudellisten toimijoiden järjestelmälliseksi osallistumiseksi EU:n ja Japanin väliseen vuoropuheluun, joka saa mallinsa transatlanttisesta liike-elämän vuoropuhelusta (TABD); Muut näkökohdat 32. Katsoo, että etusija on jatkossakin annettava ennen kaikkea teollisen yhteistyön vahvistamiselle (teollisuusjohtajien, tutkijoiden ja valtion virkamiesten koulutus ja vaihto-ohjelmat mukaan lukien), ammattiliittojen väliselle yhteistyölle sekä yhteistyölle tieteen, ympäristönsuojelun ja kulttuurin alalla, samaan aikaan toteutettavan uuden laajan ja monivuotisen sääntelyn purkamisohjelman ohella; 33. Toivoo, että Japanin hallitus toimii voimakkaammin ja näkyvämmin ympäristönsuojelun alalla omassa lainsäädännössään sekä kansainvälisissä järjestöissä ja foorumeilla; 34. Pyytää Japanin hallitusta ryhtymään toimenpiteisiin niiden ehdotusten johdosta, jotka talousneuvosto ja hallinnonuudistuskomitea esittivät marraskuussa 1996 uudistusten toteuttamisesta useilla Japanin talouden aloilla; 35. Painottaa toistamiseen antavansa vahvan tukensa komission vienninedistämistoimille, joihin kuuluu myös yritysjohdon koulutusohjelma (ETP); tämä koulutusohjelma on antanut yli 670 nuorelle eurooppalaiselle johtajalle mahdollisuuden osallistua 18 kuukautta kestävään ohjelmaan Japanissa; 36. Pahoittelee sitä, että «Eurooppa-talo» -hanke, joka auttaisi vahvistamaan kuvaa EU:sta yhtenäisenä toimijana, ei ole lainkaan edistynyt; 37. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Japanin hallitukselle ja parlamentille.