30.3.2004 FI C 80/111 Euroopan unionin virallinen lehti
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheista:
– ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaaliko-
mitealle ja alueiden komitealle Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksentoiminnasta sekä ehdotus neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/97 uudelleen laatimisesta”, ja
– ”Ehdotus – Neuvoston asetus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksesta
(uudelleen laadittu toisinto)”
(KOM(2003) 483 lopullinen – 2003/0185 CNS)
(2004/C 80/27)
Neuvosto päätti 15. syyskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla
pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista.
Asian valistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa
25. marraskuuta 2003. Esittelijä oli Sukhdev Sharma.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa
(joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 119 puolesta, ei yhtään vastaan 1:n
pidättyessä äänestämästä.
1. Komission asiakirjan pääsisältö
1.1. Komission asiakirja jakautuu kahteen osaan: tiedonan-
toon, jossa arvioidaan seurantakeskuksen (EUMC) toimintaa,
ja ehdotukseen keskuksen perustamista koskevan asetuksen
uudelleen laatimiseksi.
1.1.1. Tiedonannossa, jossa esitetään komission näkemys
seurantakeskuksen tähänastisesta edistyksestä, otetaan huo-
mioon Centre for Strategy and Evaluation Services -keskuksen
komissiolle tekemän ulkopuolisen arvioinnin tulokset sekäarviointiin reagoineiden eri sidosryhmien kannat.
1.1.2. Analyysissä keskitytään ensin seurantakeskuksen
päätavoitteeseen, joka on ”toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvalti-
oille puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietojaEuroopan tasolla rasismiin, muukalaisvihaan ja antisemitismiin
liittyvistä ilmiöistä”, sekä tavoitteen saavuttamiseksi käytettyi-
hin keinoihin. Sen jälkeen tarkastellaan seurantakeskuksenmuuta toimintaa, kuten keskustelutilaisuuksia, tutkimusta,tietojen levittämistä ja vuosiraportteja.
1.1.3. Seuraavaksi tiedonannossa käsitellään seurantakes-
kuksen resursseja ja sen tavoitteiden tarkoituksenmukaisuuttaerityisesti seurantakeskuksen perustamisen jälkeen tapahtunei-den lainsäädännöllisten ja poliittisten muutosten kannalta.
Asiakirjassa tarkastellaan niin ikään ehdotuksia, jotka koskevat
seurantakeskuksen maantieteellisen kattavuuden, nimen jatehtäväkuvan muuttamista.1.1.4. Komissio tarkastelee seurantakeskuksen organisaa-
tion tehokkuutta seuraavista näkökulmista:
– hallintorakenne, johon kuuluu hallintoneuvosto, johto-
kunta ja johtaja
– organisaatiorakenne– vuosiohjelmien laatiminen ja valvonta– rahoitus ja hallinto– henkilöstön palvelukseenotto ja keskuksen perustaminen– suhteet Euroopan komissioon ja muihin yhteisön toimie-
limiin.
1.1.5. Koottuaan yhteen ulkoisen arvioinnin tärkeimmät
havainnot komissio toteaa, että yleisvaikutelma keskuksen
aikaansaannoksista on vaihteleva. Keskus on saavuttanut huo-
mattavaa edistystä, mutta on selvää, että tähänastisten tuotos-ten suhteen laadun ja arvon parantaminen on yhä mahdollistaja välttämätöntä, varsinkin tietojen objektiivisuuden ja vertail-
tavuuden osalta. Jotta seurantakeskuksella olisi mahdollisim-
man tehokas vaikutus unionin ja jäsenvaltioiden politiikanaloihin ja toimintatapoihin, seurantakeskuksen olisi työohjel-
massaan otettava huomioon yhteisön ensisijaiset toimintakoh-
teet vaarantamatta kuitenkaan omaa riippumattomuuttaan.
1.2. Asiakirjan toisessa osassa ehdotetaan tiedonannossa
esitettyjen havaintojen perusteella muutoksia seurantakeskuk-
sen perustamista koskevan ja sen toimintaa sääntelevän neu-voston asetuksen (EY) N:o 1035/97 tekstiin.
C 80/112 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
2. Yleistä
2.1. Komitea järjesti 7. lokakuuta 2003 kuulemisen aiheesta
”Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksenrooli ja toiminta”. Siihen osallistui jäsenvaltioiden ja Euroopankansalaisjärjestöjen edustajia, jotka kertoivat mielipiteensä ko-
mission tiedonannosta. Heidän mielipiteensä on otettu huo-
mioon komitean lausunnossa.
2.2. Tiedonannossa on monta seikkaa, joihin komitea suh-
tautuu myönteisesti, erityisesti seuraavat:
– Komissio torjuu riippumattoman arvioijan suosituksen,
että EUMC:n hallintoneuvoston pitäisi koostua jäsenval-tioiden hallitusten edustajista. Ehdotus torjutaan sillä
perusteella, että sitä todennäköisesti pidetään sopimatto-
mana puuttumisena seurantakeskuksen riippumattomuu-teen.
– Komission toistama tarve varmistaa, että EUMC toimii
tulevaisuudessakin täysin jäsenvaltioista riippumatto-masti.
– EUMC:n roolin, tehtävien ja toiminta-alojen laajentami-
nen vastaamaan Euroopan yhteisön toimivallassa tapah-
tunutta kehitystä (EY) N:o 1035/97 hyväksymisen jälkeen(13 artikla, Amsterdamin sopimus ja yhteisön toimivalta
maahanmuuton, pakolais- ja turvapaikka-asioiden alalla).
– EUMC:n tavoitteen yhdistäminen unionin kehitykseen
vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alu-eena.
– EUMC:n toiminnan yhdistäminen unionin painopisteisiin
politiikan kehitysprosessista tiedottamiseksi unionin jajäsenvaltioiden tasolla.
– EUMC:n toimivaltaa on virallisesti laajennettu, ja se
sisältää muita suvaitsemattomuuden muotoja, kuten us-
konnollinen suvaitsemattomuus.
– EUMC:n toimivallan laajentaminen sen toiminnan mah-
dollistamiseksi ehdokasvaltioissa.
– Suuremman joustavuuden salliminen yhteishankkeille
EUMC:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen, kutenEuroopan neuvoston, välille.– Painotetaan entistä enemmän EUMC:n toiminnan vertaa-
mista sen tavoitteisiin ja työohjelmaan.
– Asetukseen tehdyt muutokset, jotka koskevat hallinto-
neuvoston ja johtokunnan päätöksentekoprosessia ja
joiden on määrä johtaa tehokkaampaan päätöksente-koon.
– Hallinnon, suunnittelun ja varainhoidon valvonnan sisäl-
lyttäminen hallintoneuvoston jäseniltä vaadittavaan
asiantuntemukseen.
3. Erityistä
3.1. Tavoite
3.1.1. Seurantakeskuksen uudelleen asetettu tavoite on seu-
raava:
”Seurantakeskuksen päätavoitteena on toimittaa yhteisön ja
sen jäsenvaltioiden asianomaisille hallintoelimille ja viranomai-sille erityisesti 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilta aloiltapuolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja Euroopan
tasolla rasismiin, muukalaisvihaan, ja antisemitismiin ja niihin
liittyvään suvaitsemattomuuteen liittyvistä ilmiöistä, jotta sevoisi auttaa yhteisöä ja sen jäsenvaltioita niiden toteuttaessa
toimenpiteitä tai määritellessä toimintaa toimivaltaansa kuulu-
villa aloilla. Seurantakeskus edistää näin ollen unionin kehitys-tä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alu-
eena.”
3.1.2. Komitea on samaa mieltä Euroopan komission
kanssa siitä, että EUMC:n tulisi tulevaisuudessakin keskittyä
rasismiin ja muukalaisvihaan ja että sen toimivaltaa ei tulisi
laajentaa sisältämään muita syrjinnän perusteita, kuten suku-puoli, seksuaalinen suuntautuminen, ikä jne. Komitea on
myös samaa mieltä komission kanssa siitä, että rasismin ja
muukalaisvihan ilmiöitä tulisi tulkita laveasti ja sisällyttääilmiöihin niihin liittyvät suvaitsemattomuuden muodot.
3.1.3. Samalla komitea kannattaa EUMC:n roolin, tehtävien
ja toiminta-alojen laajentamista Euroopan yhteisön toimivallankehityksen mukaisesti, esimerkiksi 13 artiklan sisällyttäminen
perustamissopimukseen ja yhteisön toimivalta maahanmuu-
ton, pakolais- ja turvapaikka-asioiden alalla.
3.1.4. Lisäksi tehtäviä koskeva 3 artikla, määrittelee seuran-
takeskuksen tehtäviksi seuraavan: ”c) kerää, tallentaa ja arvioi
– tietoja” sekä ”g) laatii päätelmiä ja lausuntoja yhteisölle jajäsenvaltioille”.
30.3.2004 FI C 80/113 Euroopan unionin virallinen lehti
3.1.5. 2 artiklan ”Tavoite” mukaan tietoja toimitetaan tähä-
nastiseen asetukseen verrattuna suppeammalle kohderyhmälle
eli yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ”asianomaisille hallintoeli-
mille ja viranomaisille”. Näin ollen kansalaisyhteiskunta, työ-markkinaosapuolet sekä unioni- ja jäsenvaltiotasolla toimivatvaltiosta riippumattomat järjestöt eivät enää kuulu kohderyh-
mään, jolle toimitetaan tietoja. Komitea on sitä mieltä, että
kansalaisyhteiskunta on myös tulevaisuudessa merkittävä teki-jä torjuttaessa rasismia, muukalaisvihaa ja antisemitismiä sekä
niihin liittyvää suvaitsemattomuutta. Tämän vuoksi komitea
ehdottaa seuraavaa muutosta 2 artiklaan: ”Seurantakeskuksenpäätavoitteena on toimittaa yhteisön ja sen jäsenvaltioiden
asianomaisille hallintoelimille ja viranomaisille sekä kansalais-
yhteiskunnalle ja työmarkkinaosapuolille – –”.
3.1.6. Komitea on vakuuttunut siitä, että seurantakeskuksel-
la tulisi olla proaktiivinen rooli politiikkaa koskevien suositus-
ten tekemisessä EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille, ja sen
mielestä tämän pitäisi näkyä tavoitteessa. Komitean näkemyk-sen mukaan olennainen osa uudelleen asetettua tavoitetta tulisi
muuttaa korvaamalla teksti ”jotta se voisi auttaa yhteisöä ja sen
jäsenvaltioita niiden toteuttaessa toimenpiteitä tai määritellessätoimintaa toimivaltaansa kuuluvilla aloilla” seuraavasti: ”jotta
se voisi auttaa niitä laatimalla politiikkaa koskevia suosituksia,
joita ne voivat käyttää toimenpiteiden toteuttamiseen taitoimintansa määrittelemiseen toimivaltaansa kuuluvilla
aloilla.”
3.2. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen seurantakeskuksen toi-
mintaan
3.2.1. Tällä hetkellä kansalaisyhteiskunta osallistuu seuran-
takeskuksen toimintaan lähinnä yksittäisten jäsenvaltioiden
järjestämissä keskustelutilaisuuksissa. Komissio suosittelee, että
seurantakeskus lopettaa kyseisten keskusteluiden helpottami-sen ja menettää siten ainoan tapansa osallistua aktiivisesti
kansalaisjärjestöjen toimintaan. Uuden asetuksen 3 artiklan
e kohdassa kuitenkin säädetään, että seurantakeskus ”tekeeyhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa, mukaan luettuinavaltioista riippumattomat järjestöt, työmarkkinaosapuolet, tut-
kimuskeskukset, toimivaltaisten viranomaisten edustajat sekä
muut henkilöt tai elimet, jotka ovat mukana käsittelemässärasismia ja muukalaisvihaa, erityisesti edistämällä vuoropuhe-
lua yhteisön tasolla ja osallistumalla tarvittaessa kansallisella
tasolla käytävään keskusteluun”.
3.2.2. Rasismin ja muukalaisvihan torjuntaan osallistuvien
kansalaisjärjestöjen kuulemisessa tuli selväksi, että vaikka
jotkut keskustelutilaisuudet olivat tuloksellisia joissain jäsen-valtioissa, näin ei käynyt muissa jäsenvaltioissa. Komiteahyväksyy siksi komission keskustelutilaisuuksien arvoa koske-
vat näkemykset ja kannattaa ehdotusta, jonka mukaan EUMC:l-
le tulisi sallia enemmän joustavuutta siinä, miten ja millä
tavoin se haluaa osallistua kansalaisyhteiskunnan toimintaan.
3.2.3. Komitean kuitenkin arvostaa kansalaisyhteiskunnan
edustajien kuulemistilaisuudessa esittämää näkemystä, ettäjäsenvaltioiden keskustelutilaisuudet ovat tähän saakka olleet
ainoa aktiivisen kanssakäymisen muoto EUMC:n ja jäsenval-
tioiden kansalaisjärjestöjen välillä. Komitea kannattaa komis-sion lähestymistapaa eikä halua olla liian määräilevä. Kansalais-
järjestöjen huolten huomioon ottamiseksi komitean kuitenkin
suosittelee, että EUMC:n tulisi jäsenvaltiotasolla neuvotellaasiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen ja jäsenvaltioiden kanssaasianmukaisten virallisten ja epävirallisten rakenteiden muo-
doista kuulemisia varten. Rakenteisiin voi sisältyä keskusteluti-
laisuuksien järjestäminen.
3.3. Johto- ja hallinnointijärjestelyt
3.3.1. Hallintoneuvoston enemmistön nimittämistä koske-
vat järjestelyt ovat nykyisin seuraavat:
”Jäsenvaltiot nimittävät riippumattoman henkilön, jolla on
soveltuvaa kokemusta rasismin, muukalaisvihan ja antisemitis-min analysoinnista.
Komissio ehdottaa kyseisten nimitysten rajoittamista ’henkilöi-
hin, jotka vastaavat neuvoston direktiivin 2000/43/EY 13 ar-tiklassa tarkoitetun elimen tai elinten toiminnasta, joiden
tehtävänä on edistää kaikkien ihmisten yhdenvertaista, rotuun
tai etniseen alkuperään perustuvasta syrjinnästä vapaata kohte-lua, tai tätä vastaavan riippumattoman julkisen elimen toimin-nasta.’”
3.3.2. Lisäksi komission edustusta kasvatetaan yhdestä kah-
teen jäseneen. Komitea ymmärtää ehdotuksen arvon.
3.3.3. Komitea kannattaa osallisuutta edistävää EUMC:tä,
joka yhdistää kaikki sidosryhmät, ja on sitä mieltä, että sen
tulisi näkyä hallintoneuvoston koostumuksessa. Siksi komitea
kannattaa sitä, että EUMC:n hallintoneuvoston jäseneksi ote-taan yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, asiaankuuluvasta
kansainvälisestä yhteistyöjärjestöstä, EU:n toimielimistä, mu-
kaan luettuna ETSK (
1) sekä kansalaisjärjestöjen ja työmarkki-
naosapuolten edustajia.
(1) Katso ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi
(EY) Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuk-sen perustamisesta” KOM(96) 615 lopullinen, EYVL C 158,
26.5.1997.
C 80/114 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
3.3.4. Komitea on samaa mieltä useiden kansalaisjärjestö-
jen edustajien kanssa siitä, että seurantakeskuksen riippumat-
tomuus on säilytettävä ja sitä on vahvistettava ei vain
suhteessa EU:n toimielimiin vaan myös jäsenvaltioihin, jotkajoskus, seurantakeskuksen toiminnan häiritseminä, ovat
yrittäneet kasvattaa vaikutustaan seurantakeskuksen johtami-
sessa. Siksi on tärkeää varmistaa, että seurantakeskuksen
hallintoneuvostoon kuuluu henkilöitä, jotka ovat jäsenvalti-oista riippumattomia. Komitea suosittelee poistamaan 8 artik-
lan 1 kohdan toisen alakohdan, jonka mukaan jäsenvaltioiden
edustajat ”vastaavat neuvoston direktiivin 2000/43/EY 13 ar-tiklassa tarkoitetun elimen tai elinten toiminnasta, joiden
tehtävänä on edistää kaikkien ihmisten yhdenvertaista
kohtelua, tai tätä vastaavan riippumattoman julkisen elimentoiminnasta”.
Bryssel 10. joulukuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCH3.3.5. Seurantakeskuksen riippumattomuuden ylläpitämi-
seksi suosittelemme, että nykyiset epäviralliset järjestelyt, joissa
jäsenvaltiot ovat nimittäneet yhteyshenkilöitä työskentelemään
seurantakeskuksen kanssa, jatkuisivat, mutta niitä ei pitäisi viral-listaa sisällyttämällä ne seurantakeskusta säätelevään asetukseen.
3.3.6. Komitea kannattaa komission näkemystä, että
EUMC:n tehokas hallinto vaatii hallintoneuvostoon rajoitetun
määrän henkilöitä, joilla on kokemusta syrjinnän torjumisestaja yhdenvertaisesta kohtelusta sekä lisäksi vankka hallintotaus-ta ja -kokemus. Sitä ei välttämättä tarvitse toteuttaa rajoittamal-
la jäsenvaltioiden edustajien rekrytointi erikoiselimiin tai ko-
mission tarkoittamiin vastaaviin julkisiin elimiin. Se voidaantoteuttaa laatimalla selkeät profiilit hallintoneuvoston jäsenille
ja värväämällä heidät avoimin menettelyin.