Erityiskertomus nro 16/2011 ”Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle: saavutettu edistys ja tulevat haasteet”





SANASTO Kriittinen polku : Yleinen hankehallinnointiin sovellettava käytäntö, jonka yhteydessä laaditaan yksityiskohtaiset hankeaikataulut, joissa yksilöidään kaikki hanketavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeen olevat tehtävät asetetun aikataulun puitteissa ja otetaan huomioon tehtävien väliset suhteet. Kriittinen polku kattaa ne aikatauluun sisältyvät tehtävät, joiden täytäntöönpano saattaa vaikuttaa koko hankeaikataulun täytäntöönpanoon. Käytöstäpoistoprosessissa syntyvät aineet : Ydinvoimalan käytöstäpoiston yhteydessä syntyy erityyppisiä aineita. Aineet voidaan jaotella seuraaviin laaja-alaisiin ryhmiin: Saastumattomat aineet, joilla on kaupallista arvoa Tähän ryhmään kuuluvat yleensä tekniset erityislaitteet sekä poltto- tai raaka-aineet kuten rauta tai teräs. Tavanomainen jäte Kun on tarkastettu, että jäte ei ole saastunut radioaktiivisesti, se käsitellään tavanomaisten jätteenkäsittelylaitosten ja -laitteiden avulla. Radioaktiivinen jäte Ryhmään kuuluvat kaikki radioaktiivisesti saastuneet aineet, jotka jaotellaan edelleen radioaktiivisuustason (erittäin alhainen, alhainen, keskiaktiivinen ja korkea-aktiivinen) ja olomuodon (neste, kiinteä tai kaasu) perusteella. Kuhunkin alaryhmään kuuluva jäte on käsiteltävä erityisten radioaktiivisen jätteen käsittelymenetelmien avulla. Ydinpolttoaine Tuore (käyttämätön) tai vanha (käytetty) ydinpolttoaine kerää suurimman osan ydinvoimalan radioaktiivisuudesta. Polttoaine on prosessoitava uudelleen erityislaitoksissa. Käytöstäpoistosuunnitelma : Käytöstäpoistosuunnitelma on koko käytöstäpoistoprosessia tukeva keskeinen asiakirja. Se sisältää tiedot ydinvoimalan edustajien esittämästä käytöstäpoiston käsitteestä. Suunnitelma laaditaan yleensä ennen kuin voimalan toiminta lakkaa pysyvästi, ja sille on saatava hyväksyntä sääntelyelimeltä. Radioaktiivisen jätteen käsittelyyn sovellettavat menetelmät ja tekniikat : Radioaktiivisen jätteen käsittelyyn sovellettavilla menetelmillä ja tekniikoilla tarkoitetaan laitteita, insinööritaitoja sekä laitoksia, joita tarvitaan radioaktiivisen jätteen purkuun, pakkaamiseen, prosessointiin, kuljetukseen, varastointiin ja (tarvittaessa) loppusijoitukseen. Saastuttaja maksaa -periaate : Saastuttaja maksaa -periaate on lähtöisin vuonna 1992 järjestetystä YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssista, jonka mukaan: "kansallisten viranomaisten tulisi pyrkiä edistämään ympäristökustannusten sisäistämistä ja taloudellisten ohjauskeinojen käyttöä, ottaen huomioon periaatteen, jonka mukaan ympäristön pilaajan tulisi pääsääntöisesti vastata pilaantumisen aiheuttamista kustannuksista, ja siten, että se on yleisen edun mukaista eikä kansainvälistä kauppaa ja sijoitustoimintaa haitata". Periaate on osa EU:n oikeudellista kehystä (ks. Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 191 artiklan 2 kohta). Stressitesti : EU:ssa toimivien ydinvoimaloiden turvallisuusmarginaalien kohdennettu uudelleenarviointi; arviointi koskee voimaloiden toimintaa äärimmäisissä tilanteissa, jotka asettavat haasteen voimaloiden turvallisuustoiminnoille ja johtavat vakavaan onnettomuuteen. Tarkastettuihin ohjelmiin kuuluneet ydinreaktorit, joita ei voida kunnostaa : Komission vuonna 1993 suorittaman tutkimuksen (KOM(93) 635 lopullinen) perusteella kahta reaktorityyppiä pidettiin turvallisuudeltaan riittämättöminä ja korjauskelvottomina. Kyseessä ovat ydinreaktorit RBMK ja VVER 440/230: RBMK (Reaktor Bolschoi Moschnosti Kanalnij) tarkoittaa kanavatyyppistä tehoydinreaktoria. Tämäntyyppinen reaktori oli käytössä ydinonnettomuuden kohteena olleessa Tšernobylin ydinvoimalassa. VVER (Vodo-Vodyanoi Energetichesky Reaktor) tarkoittaa painevesireaktoria. Ydinvoimala : Voimalat, jotka käyttävät polttoaineenaan halkeavia ydinaineita. TIIVISTELMÄ I. Bulgaria, Liettua ja Slovakia sitoutuivat EU- jäsenyysneuvotteluiden yhteydessä ja ydinturvallisuuden lisäämistä silmällä pitäen sulkemaan aikaistetusti ja poistamaan käytöstä kahdeksan korjauskelvotonta ydinreaktoria. Euroopan unioni tiedosti maiden tekemästä sitoumuksesta aiheutuvan poikkeuksellisen yhteiskunnallisen, taloudellisen ja rahoituksellisen paineen, ja päätti tarjota asianomaisille maille taloudellista tukea. II. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida EU:n rahoittamien ohjelmien (1999–2010) vaikuttavuutta ydinreaktoreiden käytöstäpoiston edistämisen ja niiden aikaistetun sulkemisen seurauksien lieventämisen kannalta. III. Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat päätelmät: a) Toimintakehys on melko väljä, joten ohjelmia varten ei ole suoritettu kattavia tarvearviointeja tai priorisointia eikä erityistavoitteita taikka tavoiteltavia tuloksia ole määritetty. Vastuualueet jakaantuvat hajanaisesti etenkin ohjelmatavoitteiden kokonaisvaltaisen seurannan ja saavuttamisen osalta. Komission suorittama valvonta keskittyy talousarvion toteuttamiseen ja hanketäytäntöönpanoon. b) Käytöstäpoisto- ja lieventämisprosessin edistymistä ei ole arvioitu kattavasti. Keskeisten infrastruktuurihankkeiden yhteydessä havaittiin viivästyksiä ja kustannusten ylittymisiä. c) Reaktorit suljettiin vuosina 2002–2009, mutta ohjelmien avulla ei ole vielä toteutettu organisaatiomuutoksia, jotka ovat tarpeen, jotta operaattorit voidaan muuttaa toimiviksi käytöstäpoisto-organisaatioiksi. d) Tällä hetkellä käytettävissä olevat taloudelliset resurssit (mukaan lukien vuoteen 2013 jatkuva 2,85 miljardin euron suuruinen EU:n rahoitusosuus) eivät riitä, ja rahoitusvaje on huomattava (noin 2,5 miljardia euroa). IV. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: a) Komission pitäisi asettaa käyttöön EU-varojen vaikuttavaa, tehokasta ja taloudellista käyttöä koskevat ehdot. Sen olisi laadittava yksityiskohtainen tarveanalyysi, joka ilmentää ohjelmien edistymistä tähän mennessä, yhä toteutettavana olevia toimia, ja sisältää yleisen rahoitussuunnitelman, jossa eritellään rahoituslähteet. Ennen uusien menojen toteutumista komission olisi analysoitava käytettävissä olevat resurssit sekä tavoitteena oleva hyöty. Tämän perusteella olisi puolestaan mukautettava tavoitteet käytettävissä olevaan talousarvioon ja mielekkäiden tulosindikaattoreiden asettamiseen; tulosindikaattoreita voidaan seurata ja niistä voidaan raportoida tarpeen mukaan. b) Jos EU päättää komission ehdotuksen mukaisesti jatkaa rahoitusta seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, tuen ehtona olisi oltava ennakkoarviointi tukitoimenpiteen avulla EU:n tasolla saavutettavasta lisäarvosta. Arvioinnin yhteydessä olisi määritettävä EU:n talousarviosta rahoitettavat erityistoimet siten, että huomioon otetaan myös muut rahoitusvälineet, kuten rakennerahastot. JOHDANTO TAUSTAA 1. Käytöstä poistaminen on ydinvoimalan elinkaaren viimeinen vaihe; elinkaari on yleensä 30–40 vuotta, uusimpien voimaloiden kohdalla jopa 60 vuotta (ks. liite I). Käytöstä poistaminen kattaa lopullista sulkemista edeltävät valmistelutoimet (esimerkiksi käytöstäpoistosuunnitelman sekä lupa-asiakirjojen laadinnan sekä jätteidenkäsittelyn infrastruktuurihankkeet) ja kaikki reaktorien sulkemisen jälkeiset vaiheet, kuten käytettyjen polttoaine-elementtien poistamisen, dekontaminaation, ydinvoimalaitoksen purkamisen, jäljellä olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisen sekä ympäristön entistämisen saastuneella alueella. Käytöstäpoistoprosessi päättyy, kun ydinvoimalaitos vapautetaan valvonnasta ja säteilyyn liittyvistä rajoituksista. 2. Käytöstäpoistoprosessin yhteydessä syntyy suuria määriä eri aineita. Niiden loppusijoitus jätteenä aiheuttaa erittäin merkittäviä ympäristö- ja rahoituskustannuksia [1]. Tästä syystä "saastuttaja maksaa" -periaatteen ja sovitun kansainvälisen käytännön mukaan on suositeltavaa, että ydinvoimalaitoksen operaattorit varmistavat ydinvoimalaitoksen lopulliseen sulkemiseen mennessä turvalliseen käytöstäpoistoon tarvittavien taloudellisten resurssien olemassaolon. Käytettävissä olevilla varoilla olisi katettava kaikki käytöstäpoistotoimien osatekijät laitoksen teknisestä käytöstäpoistosta [2] jätehuoltoon asti. Jos käytöstäpoistohanke osoittautuu toteuttamisvaiheen aikana kalliimmaksi kuin hyväksytyissä kustannusarvioissa on arvioitu, operaattorin olisi katettava lisäkustannukset. 3. Jos ydinvoimalaitos poistetaan käytöstä aikaistetusti, asianomaisille maille koituu muitakin yhteiskunnallisia, taloudellisia ja rahoituksellisia seurauksia. Tähän on ensisijaisena syynä odotetun sähköntuotannon ja -myynnin lasku sekä tarve rahoittaa vaihtoehtoisia energianlähteitä. 4. Ydinreaktoreiden käytöstäpoiston merkitys kasvaa tulevina vuosina. Yhä useampia Euroopassa sijaitsevia ydinvoimaloita ollaan joko poistamassa käytöstä tai tullaan poistamaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Kesäkuun 2011 lopussa Euroopan unionin alueella oli 220 ydinreaktoria. Kuten kaaviosta 1 käy ilmi, reaktoreista 77 oli suljettu ja useimpien kohdalla oli käynnissä käytöstäpoistoprosessi. Noin kolmasosa 14 EU-jäsenvaltiossa toimivista 143 reaktorista on niin ikään suljettava vuoteen 2025 mennessä [3]. On mahdollista, että jäsenvaltioiden ja ydinvoimalaoperaattoreiden on suljettava aikaistetusti myös muita ydinvoimaloita "stressitestien" seurauksena; testejä on määrä kohdistaa ydinreaktoreihin vuoden 2011 loppuun mennessä [4]. KAAVIO 1 YDINREAKTORIT EU:SSA (KESÄKUU 2011) +++++ TIFF +++++ Lähde: Tehoydinreaktoreita koskeva Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) PRIS-tietokanta. YDINVOIMALOIDEN KÄYTÖSTÄ POISTAMISEEN TARKOITETTU EU:N TALOUDELLINEN TUKI BULGARIALLE, LIETTUALLE JA SLOVAKIALLE 5. Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin ydinonnettomuus ja sen rajatylittävä vaikutus toivat esille ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen merkityksen. Tšernobylin tapahtumat kylvivät laajaa huolta Keski- ja Itä-Euroopan korjauskelvottomien ydinreaktoreiden toiminnasta. Ydinturvallisuuden lisäämistä silmällä pitäen kansainvälinen yhteisö ja eritoten Euroopan unioni päättivät tarjota 1990-luvun alusta lähtien erityyppisiä taloudellisia tukimuotoja useille eri maille [5]. 6. Bulgaria, Liettua ja Slovakia sitoutuivat EU-jäsenyysneuvotteluidensa yhteydessä sulkemaan aikaistetusti ja poistamaan käytöstä kahdeksan reaktoria (ks. kaavio 2). KAAVIO 2 AIKAISTETUSTI SULJETTAVAT YDINVOIMALAT Lähde: tilintarkastustuomioistuin PRIS-tietokannan (IAEA) ja tarkastuksen aikana kerätyn teknisen aineiston perusteella. Ydinvoimala | Reaktoriyksikkö (ja -tyyppi) | Kaupallisen toiminnan aloitusvuosi | Teoreettinen sulkemisajankohta (suunnitellusti) | Todellinen sulkemisajankohta (sopimuksen mukaisesti) | Käytöstäpoistoprosessin päättymisajankohta (tämänhetkinen ennuste) | Kozloduy (Bulgaria) | Yksikkö 1 (VVER 440 / 230) | 1974 | 2004 | 2002 | 2035 | Yksikkö 2 (VVER 440 / 230) | 1975 | 2005 | 2002 | 2035 | Yksikkö 3 (VVER 440 / 230) | 1981 | 2011 | 2006 | 2035 | Yksikkö 4 (VVER 440 / 230) | 1982 | 2011 | 2006 | 2035 | Ignalina (Liettua) | Yksikkö 1(RBMK 1500) | 1984 | 2013 | 2004 | 2029 | Yksikkö 2 (RBMK 1500) | 1987 | 2017 | 2009 | 2029 | Bohunice V1 (Slovakia) | Yksikkö 1 (VVER 440 / 230) | 1980 | 2008 | 2006 | 2025 | Yksikkö 2 (VVER 440 / 230) | 1981 | 2010 | 2008 | 2025 | 7. EU pani merkille, että maiden antama sitoumus merkitsi niille poikkeuksellista taakkaa, kun otetaan huomioon, että huomattava osa tuotantokapasiteetista häviää. Näin ollen EU päätti tukea maita sitoumuksen täyttämisessä antamalla taloudellista tukea, jolla oli kaksiosainen tavoite: a) tukea edunsaajamaita niiden pyrkimyksissä poistaa suljetut ydinreaktorit käytöstä (käytöstäpoistotoimenpiteet) b) vaikuttaa aikaistetusta sulkemisesta aiheutuvien seurauksien lieventämiseen (lieventämistoimenpiteet). 8. Komission laatimaan rahoitusohjelmaan ei kohdistettu kattavaa ennakkoarviointia [6]. Rahoitusta oli määrä tarjota yleisenä rahoitusosuutena, joka perustuu edunsaajamaiden tosiasiallisiin maksutarpeisiin ja hyödyntämisvalmiuksiin. Ohjelmien tarkoituksena oli tukea laaja-alaisesti määritettyjä painopistealoja: käytöstä poistamista, ympäristön ennalleensaattamista, tavanomaisen sähköntuotantokapasiteetin nykyaikaistamista ja korvaamista sekä muita seurannaistoimenpiteitä, jotka vaikuttavat energian tuotannon, siirron ja jakelun nykyaikaistamiseen ja energian toimitusvarmuuden luomiseen sekä energiatehokkuuden parantamiseen. Mainittujen prioriteettien kokonaiskustannuksia tai suhteellista merkitystä ei määritetty, kuten ei myöskään EU:n rahoitusosuutta tai sen tukitoimenpiteisiin sovellettavia aikarajoja. Käytettävissä olevan rahoituksen enimmäismäärät vahvistettiin kunkin rahoituskehyksen osalta [7]. EU:N TALOUDELLISEN TUEN KÄYTTÖ JA HALLINNOINTI 9. Kuten kaaviosta 3 käy ilmi, EU:n kokonaisrahoitusosuus on 2850 miljoonaa euroa kaudella 1999–2013. Komissio oli sitonut 31. joulukuuta 2010 mennessä EU:n rahoitusosuudesta yli 70 prosenttia (2066 miljoonaa euroa). Toimeksisaajille suoritetut maksut olivat 1030 miljoonaa euroa, eli lähes puolet sidotuista määristä [8]. Mainitusta määrästä noin 60 prosenttia suunnattiin käytöstäpoistotoimenpiteisiin ja noin 40 prosenttia lieventämistoimenpiteisiin. Liitteessä II luodaan katsaus ohjelmien rahavirtoihin. 10. Komissio antoi sovellettavien säännösten mukaisesti [9] suurimman osan (83 prosenttia) maaohjelmiin liittyvästä EU:n taloudellisesta tuesta Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallinnoitavaksi; pankki oli hallinnoinut ydinturvallisuushankkeita ja käytöstäpoistotoimia 1990-luvun alkupuolelta lähtien. Tuen hallinnointia varten perustettiin vuonna 2001 yhteistoimin tiettyjen Euroopan maiden kanssa kolme kansainvälistä käytöstäpoiston tukirahastoa [10]. Edunsaajamaat, EBRD ja rahaston rahoittajat (ks. alaviite 10) allekirjoittivat alaa koskevan puitesopimuksen. KAAVIO 3 EU:N TUKI OHJELMITTAIN Lähde: oikeusperustat ja komission kirjanpito. Ohjelma | EU:n osuus (miljoonaa euroa) | Osuus kokonaismäärästä | Kozloduy | 870 | 30,5 % | Ignalina | 1367 | 48,0 % | Bohunice | 613 | 21,5 % | Yhteensä | 2850 | 100 % | 11. EBRD:n tehtäviin kuuluu neuvoston asetusten perusteella ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto-ohjelmiin osoitettujen julkisten varojen hallinnointi sekä näiden ohjelmien varainhoidon valvonta, jotta julkisten varojen käyttö olisi mahdollisimman tehokasta. Lisäksi EBRD hoitaa talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, jotka komissio on uskonut sille varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti [11]. 12. Liettuan tapauksessa komissio antoi osan tuesta hallinnoitavaksi rinnakkaiselle taholle, ohjelmien hallinnoinnista vastaavalle virastolle (Central Project Management Agency [12], CPMA). Perusteena oli, että asianomaisella maalla oli asianmukainen kansallinen täytäntöönpanorakenne. Viraston hallinnointitehtävät vastaavat EBRD:n tehtäviä. 13. Edunsaajina olevat kolme maata esittävät tuettavia hankkeita EBRD:aa tai CPMA:a kuultuaan. Kolmen tukirahaston tapauksessa hankkeiden hyväksymisestä vastaavat rahoittajien kokoukset (joissa komissio on edustettuna). CPMA:n tapauksessa komissio hyväksyy hankkeet suoraan. Vuonna 2007 perustettiin jäsenvaltioiden hallintokomitea avustamaan komissiota tukiohjelmien täytäntöönpanossa. Rahoitusosuus voi olla jopa 100 prosenttia hankekustannuksista. Oletuksena kuitenkin on, että liittymistä valmistelevan tuen yhteydessä perustettua yhteisrahoituskäytäntöä pyrittäisiin jatkamaan kaikin keinoin [13]. 14. Hankkeiden toteuttamisesta vastaavat yleensä ulkoiset toimeksisaajat siten, että vastuu toiminnasta on avustuksen saajilla [14]. Hanketäytäntöönpanon seurannasta vastaavat asianomaiset kansalliset viranomaiset, EBRD tai CPMA. Niiden laatimat seurantaraportit puolestaan toimivat rahoittajien kokouksen sekä komission vastuulla olevan hanketäytäntöönpanon valvonnan perustana. 15. Komissio on viime kädessä vastuussa EU-varojen käytöstä; varojen hallinnoinnista vastaa energian pääosasto. TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 16. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi kolmen käytöstäpoisto-ohjelman täytäntöönpanon vuodesta 1999 vuoden 2010 loppuun. Päätavoitteena oli arvioida EU:n rahoittamien ydinvoiman käytöstäpoisto-ohjelmien vaikuttavuutta niiden kaksiosaisten tavoitteiden perusteella (ks. kohta 7). Tarkastuksessa pyrittiin saamaan vastaus seuraaviin kolmeen kysymykseen: a) Onko käytöstäpoisto-ohjelmien toimet suunniteltu yksilöityjen tarpeiden perusteella ja onko niitä toteutettu tähän mennessä suunnitelmien mukaisesti? b) Onko reaktorien aikaistetun sulkemisen seurauksien lieventämiseen tähtäävät ohjelmatoimet suunniteltu yksilöityjen tarpeiden perusteella ja onko niitä toteutettu tähän mennessä suunnitelmien mukaisesti? c) Ovatko tilintekovelvollisuus- ja hallintojärjestelyt olleet riittäviä EU-varojen vaikuttavan käytön varmistamisen kannalta? 17. Tarkastus sisälsi seuraavaa: ohjelmia koskevan valmistelevan ja lainsäädännöllisen aineiston tarkastuksen ja relevanttien teknisten ja rahoitustietojen analysoinnin komissiossa, EBRD:ssa, CPMA:ssa, asianomaisissa edunsaajamaiden ministeriöissä ja ydinvoimaloissa toimitetut haastattelut kansainvälisten standardien ja parhaita käytäntöjä koskevien tapausten tarkastuksen; erityisenä tarkastuskohteena oli Greifswaldin ydinvoimalan käytöstäpoistoprosessi [15] käytöstäpoistohankkeiden alan asiantuntijoiden konsultoinnin nykyiseen hankekokonaisuuteen lukeutuvien 149 hankkeen sisällön ja ajoituksen tarkastamisen yksilöityjen tarpeiden ja yleisten ohjelmatavoitteiden perusteella harkinnan perusteella poimitun 22 hankkeen otoksen tulosarvioinnin (16 käytöstäpoistoon ja kuusi lieventämistoimiin liittyvää hanketta), jonka yhteydessä tehtiin tarkastuskäynti kaikkiin kolmeen edunsaajamaahan [16]. HUOMAUTUKSET REAKTORIEN KÄYTÖSTÄPOISTON EDISTYMINEN 18. Kuten kohdassa 6 tuotiin esille, ydinturvallisuuden parantamistavoite oli määrä saavuttaa sulkemalla aikaistetusti kahdeksan reaktoria, joiden turvallisuutta ei voida parantaa, ja poistamalla tämän jälkeen reaktorit käytöstä. Bulgaria, Liettua ja Slovakia ovat sulkeneet reaktorit sitoumuksensa mukaisesti. Käytöstäpoistotoimissa on saavutettu merkittäviä välitavoitteita, mutta pääprosessi on vielä edessäpäin. KÄYTÖSTÄPOISTOTOIMIEN YKSILÖINTI ON YHÄ KESKEN 19. Kaikkien käytöstäpoistoprosessiin liittyvien toimien tarkka suunnittelu ja hallinnointi on avain prosessin onnistumiseen. Kansainvälisten standardien mukaan ennen käytöstäpoistotoimien täytäntöönpanoa on laadittava käytöstäpoistosuunnitelma, josta ilmenee, kuinka tulevaa hanketta hallinnoidaan. Suunnitelman on perustuttava käytöstäpoistostrategiaan, ja siinä on yksilöitävä toteutettavat toimet reaktorien sulkemisesta jätteiden loppusijoitukseen tai varastointiin [17]. 20. Kaaviossa 4 esitetään arviointi tarkastuskohteena olleiden kolmen ydinvoimalan käytöstäpoistoa koskevista suunnitteluasiakirjoista. Arvioinnin yhteydessä havaittiin lukuisia puutteita: a) käsiteltävä jäte on luokiteltava ja kvantifioitava siten, että käytöstäpoistotoimien asianmukainen määrittäminen on mahdollista. Bohunice V1 -ydinvoimalan tapauksessa luettelo jätteistä saatiin valmiiksi heinäkuussa 2010. Sitä vastoin Ignalinan ja Kozloduyn ydinvoimaloiden tapauksessa luettelo radioaktiivisista jätteistä ei ollut kattava, sillä kunkin käsiteltävänä olevan radioaktiivisen aineen tarkka määrä ei ollut vielä tiedossa (voimaloiden radiologista luokittelua ei ollut saatu valmiiksi). Ydinvoimaloiden operaattorien käyttämät suunnitteluasiakirjat perustuivat yhä radioaktiivista jätettä koskeviin tilapäistietoihin. b) Käytöstäpoistosuunnitelmiin oletetaan sisältyvän radioaktiivisen jätteen käsittelysuunnitelmat, joissa yksilöidään erityiset toimet, välineet ja tekniikat, joita tarvitaan erityyppisten jätteiden – etenkin kaikkein kriittisimpien materiaalien (reaktoriastiat, jäähdytyksen ensiöpiirit ja muut määrällisesti suuret aktiiviset ainesosat sekä korkea-aktiivinen radioaktiivinen jäte) – purkuun, pakkaamiseen, kuljetukseen, varastointiin ja loppusijoitukseen. Myös ainoassa tapauksessa, jossa luettelo on valmis (Bohunice V1), sitä ei ole vielä liitetty yksityiskohtaiseen käytöstäpoistosuunnitelmaan, jossa määritetään yksityiskohtaisesti, kuinka yksilöidyt jätteet käsitellään ja sijoitetaan käytöstäpoistoprosessin aikana. Nykyinen suunnitelma keskittyy ainoastaan käytöstäpoiston ensimmäiseen vaiheeseen, joka kattaa lähes yksinomaan ei-radioaktiivisia aineita. c) Käytöstäpoistosuunnitelmissa olisi arvioitava käytöstäpoistoprosessin kokonaiskustannukset ja suunnitelmia olisi päivitettävä niin säännöllisesti, että arviot pysyvät voimassa. Vuoden 2010 lopussa käytettävissä olleisiin käytöstäpoistosuunnitelmiin sisältyneet arviot eivät kuitenkaan ole kattavia, sillä käsiteltävänä olevien erityyppisten radioaktiivisten jätteiden määriä ja/tai jätteiden käsittelyyn tarvittavia laitteita ja tekniikoita koskevat tarkat tiedot eivät ole saatavilla. Lisäksi suunnitelmat eivät kata voimaloiden käytöstäpoistoprosesseja kokonaisuudessaan. d) Jotta käytöstäpoistoprosessia kyettäisiin seuraamaan asianmukaisesti, yksittäisten hankkeiden, käytöstäpoistosuunnitelmiin sisältyvien toimien ja arvioitujen kustannusten välillä olisi oltava yhteys. Yksikään kolmesta ohjelmasta ei täytä tätä vaatimusta. KAAVIO 4 KÄYTÖSTÄPOISTON SUUNNITTELUA KOSKEVA ARVIOINTI Tarkastuskysymys | TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ARVIO | KOZLODUY-OHJELMA | IGNALINA-OHJELMA | BOHUNICE V1 -OHJELMA | Oliko jätteistä laadittu kattava luettelo? | Ei | Ei | Kyllä | Oliko jätehuollosta laadittu suunnitelmat? | Osittain | Osittain | Osittain | Oliko käytöstäpoistosta aiheutuvat kustannukset arvioitu asianmukaisesti? | Osittain | Osittain | Osittain | Oliko käytöstäpoisto-suunnitelmien täytäntöönpanon seurantaan hyväksyttävät järjestelmät? | Ei | Ei | Ei | SUURIIN INFRASTRUKTUURIHANKKEISIIN LIITTYI VIIVÄSTYKSIÄ JA KUSTANNUSTEN YLITTYMISIÄ 21. Ohjelmien avulla oli käynnistetty 31. joulukuuta 2010 mennessä 101 hanketta, jotka edistivät kahdeksan reaktorin käytöstä poistamista. Hankkeet rahoitettiin lähes yksinomaan EU:n varoin, ja niiden kokonaisarvo oli 1125 miljoonaa euroa. Kaaviossa 5 esitetään yhteenveto tarkastettujen ohjelmien avulla rahoitetuista käytöstäpoistohankkeista. 22. Paikan päällä tarkastettuja infrastruktuurihankkeita koskeva analyysi (ks. liite III) tuo esiin viivästyksiä ja kustannusten ylittymisiä. Etenkin käytöstäpoiston kriittisen polun vaiheessa olevat keskeiset hankkeet ovat viivästyneet; esimerkkeinä voidaan mainita käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelyyn tarvittavat järjestelmät (esimerkiksi käytetyn polttoaineen varastointijärjestelmät ja radioaktiivisen jätteen käsittelyä, varastointia ja loppusijoitusta varten tarvittavat järjestelmät). KAAVIO 5 KÄYTÖSTÄPOISTOHANKKEET OHJELMITTAIN JA RAHOITUSKANAVITTAIN Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EBRD:n ja CPMA:n toimittamien tietojen perusteella. Ohjelma | Rahoituskanava | Hankkeiden lukumäärä | Hankkeiden kokonaisarvo (miljoonaa euroa) | EU:n tuki yhteensä (miljoonaa euroa) | Kozloduy | KIDSF | 30 | 334,1 | 318,4 | Ignalina | IIDSF CPMA | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 | Bohunice V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 | | Yhteensä | 101 | 1125,1 | 1048,1 | RAHOITUSVAJE ON HUOMATTAVA 23. Edunsaajina olevat jäsenvaltiot päivittivät maaliskuussa 2011 käytöstäpoistokustannuksia koskevia arvioitaan; kustannusarviot nousivat 5,3 miljardiin euroon [18]. Kun määrää verrataan kansalliseen ja ohjelmatason rahoitukseen, joka on tällä hetkellä käytettävissä käytöstäpoistoa varten, havaitaan vajeen olevan noin 2,5 miljardia euroa (ks. kaavio 6). 24. Slovakia on sitoutunut täydentämään käytöstäpoistoon tarvittavaa rahoitusta [19] ja luonut erityisen rahoitusmekanismin (sähkönsiirtovero) rahoitusvajeen pienentämistä silmällä pitäen. Liettua ja Bulgaria eivät ole ottaneet käyttöön vastaavaa mekanismia. Riittävien rahoitusjärjestelyiden puuttuminen asettaa käytöstäpoistoprosessien loppuunsaattamisen vaakalaudalle. YDINVOIMALOIDEN SULKEMISEN VAIKUTUSTEN LIEVENTÄMISESSÄ SAAVUTETTU EDISTYS LIEVENTÄMISTARPEET ON ARVIOITU PUUTTEELLISESTI 25. Moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti kaikkien meno-ohjelmien yhteydessä on hyvänä käytäntönä asettaa tavoitteet tarvearvioinnin perusteella [20]. Tähän sisältyy aikaistetun sulkemisen seurausten arviointi kansainvälisten standardien perusteella (esimerkiksi sähkövoiman menetys ja toimitusvarmuus). Mahdollisten toimien suunnittelussa olisi otettava huomioon niiden kustannukset suhteessa toimien lieventävään vaikutukseen [21]. Rahoitettujen hankkeiden avulla saavutetun lieventämisen laajuutta arvioitaessa on tarkasteltava, voidaanko lieventämistavoitteet katsoa saavutetuiksi. LAATIKKO 1 VIIVÄSTYKSET JA KUSTANNUSTEN YLITTYMISET Bulgariassa Kozloduyn ydinvoimalassa valittiin käyttöön kokeellinen plasmansulatustekniikka ilman, että tekniikan vaikuttavuus olisi osoitettu asianmukaisesti; myöskään suunnittelu- ja rakennuskustannuksiin ei kiinnitetty asianmukaista huomiota (kustannukset olivat noin 30 miljoonaa euroa, kun taas perinteisistä tekniikoista aiheutuvat kustannukset olivat vain viidesosan mainitusta määrästä). Liettuassa suurten infrastruktuurihankkeiden, jotka muodostavat perusedellytyksen Ignalinan ydinvoimalan käytöstäpoistolle, havaittiin tarkastuskäynnin toimittamisajankohtana viivästyneen huomattavasti alkuperäisiin sopimusmääräaikoihin verrattuna. Viivästystä ilmeni erityisesti seuraavissa tapauksissa: käytetyn polttoaineen väliaikainen käsittelyjärjestelmä (yli 32 kuukautta); kiinteän jätteen talteenottojärjestelmä (44 kuukautta); matala- ja keskiaktiivisen lyhyt- ja pitkäkestoisen kiinteän radioaktiivisen jätteen käsittelyä koskeva käsittely- ja varastointijärjestelmä (34 kuukautta). Käytetyn polttoaineen väliaikaista käsittelyjärjestelmää koskevan hankkeen kokonaiskustannukset nousivat 22 miljoonalla eurolla (15,6 prosenttia). Slovakiassa Bohunicen ydinvoimalan alueella oli määrä toteuttaa radioaktiivisen jätteen väliaikainen varastointijärjestelmä vuonna 2010, mutta prosessi oli tarkastuksen toimittamisajankohtana vielä hankintavaiheessa. Näin ollen on todettu, että välivarastointialueiden saatavillaolo saattaa muodostaa pullonkaulan. Käytöstäpoistoprosessissa syntyneiden aineiden vapauttamiseen liittyvä järjestelmä viivästyi yli vuodella. Bohunice V1 -ydinvoimalasta ei voida vapauttaa aineita ennen kuin järjestelmä on toiminnassa. Kaavio 6 KÄYTÖSTÄPOISTOON LIITTYVÄ RAHOITUSVAJE Lähde: käytöstäpoistosuunnitelmat ja maaliskuussa 2011 pidetyssä ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman hallintokomitean (NDAPC) kokouksessa saadut tiedot. | Käytöstäpoistosuunnitelmaan sisältyvä arvio (miljoonaa euroa) | Viimeisin kustannusarvio (miljoonaa euroa) | Saatavilla oleva rahoitus (kaikki lähteet) (miljoonaa euroa) | Rahoitusvaje (miljoonaa euroa) | Kozloduyn ydinvoimala Yksiköt 1–4 | 1118 | 1243 | 664 | 579 | Ignalinan ydinvoimala Yksiköt 1 ja 2 | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 | Bohunice V1 Yksiköt 1 ja 2 | 950 | 1146 | 720 | 426 | YHTEENSÄ | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 | 26. Kaaviossa 7 esitetään yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta, joka kohdistui tarkastettuja ohjelmia varten laadittujen strategisten suunnitelmien taustalla vaikuttaviin tarvearviointeihin. Ohjelman tasolla suoritettava, konkreettiseen lieventämisstrategiaan johtava tarvearviointi oli alun perin suoritettu vain Kozloduyn ohjelman tapauksessa. Asianomainen tarvearviointi on kuitenkin vanhentunut eikä ole enää relevantti. Näin ollen mitä tahansa kansallisen energiastrategian puitteisiin soveltuvaa hanketta pidetään lähtökohtaisesti voimaloiden sulkemiseen liittyvänä hankkeena. 27. EBRD on arvioinut suunniteltujen hankkeiden mahdollisia vaikutuksia ainoastaan Kozloduyn ohjelman tapauksessa. Lieventämistoimien tosiasiallisia tuloksia ja niiden vaikutusta ohjelman tavoitteisiin eivät ole arvioineet täytäntöönpanoelimet (EBRD ja CPMA) eikä komissio. KAAVIO 7 LIEVENTÄMISTÄ KOSKEVAN SUUNNITTELUN ARVIOINTI Tarkastuskysymys | TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ARVIO | KOZLODUY- OHJELMA | IGNALINA- OHJELMA | BOHUNICE- OHJELMA | Oliko ohjelmatasolla suoritettu tarpeiden arviointi? | Kyllä | Ei | Ei | Oliko ohjelmien avulla aikaansaatavaa lieventämisvaikutusta arvioitu? | Osittain | Ei | Ei | LAATIKKO 2 LIEVENTÄMISTOIMIEN JA REAKTORIEN AIKAISTETUN SULKEMISEN VÄLILLÄ VALLITSI HEIKKO YHTEYS Bulgariassa ohjelman avulla rahoitettiin julkisten rakennusten (koulut, sairaalat, ministeriöiden rakennukset ja teatterit) energiatehokkuutta parantavia toimia. Toimet ovat yhteydessä Kozloduyn yksiköiden 1–4 sulkemiseen siten, että energiatehokkuuden parantaminen kompensoi pienen osan aiheutuvasta sähköntuotannon menetyksestä, mikäli kulutustottumukset pysyvät entisellään. Liettuassa ohjelman avulla suunnattiin rahoitusta asumisesta ja kaupunkikehityksestä vastaavan viraston (Housing and Urban Development Agency, HUDA) mekanismille, jonka avulla kunnostettiin taloja, jotka käsittivät useita perheasuntoja; mekanismi oli perustettu 24000 asuinrakennuksen energiatehokkuuden parantamista silmällä pitäen. Ignalinan ohjelman avulla tuettiin kolmasosaa tämän mekanismin avulla tosiasiassa käynnistetyistä yksittäisistä hankkeista, joiden kokonaismäärä oli noin 570. Toimien yhteys Ignalinan ydinvoimalan sulkemiseen oli, että energiatehokkuuden parantuminen vähentää kulutusta ja kompensoi siten osan tuotantokapasiteetin menetyksestä. Mekanismi lakkautettiin syyskuussa 2009 ja korvattiin rakennerahastojen avulla rahoitetulla rahoitusjärjestelyjä koskevalla välineellä. Slovakiassa 220kV-siirtoverkon nykyaikaistaminen rahoitettiin ohjelman avulla katsoen, että Bohunice V1 oli verkon pääasiallinen sähköntoimittaja. Verkko oli kuitenkin vanhentunut jo ennen kuin sulkemispäätös tehtiin, ja se olisi edellyttänyt nykyaikaistamista, vaikka ydinvoimala olisi pidetty toiminnassa. Parannustyöt hyödyttivät lähinnä muita siirtoverkkoon osallistujia (esimerkiksi muita ydinvoimaloita). RAHOITETTUJEN LIEVENTÄMISTOIMENPITEIDEN KIRJO ON LAAJA 28. Ohjelmien avulla tuettiin lukuisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lieventää sähköntuotannon vähenemisen vaikutuksia, joita aiheutuu ydinvoimaloiden aikaistetusta sulkemisesta. Ohjelmien avulla oli käynnistetty 31. joulukuuta 2010 mennessä 48 hanketta, joiden avulla lievennetään kolmen ydinvoimalan aikaistetun sulkemisen vaikutuksia. Hankkeiden kokonaisarvo oli 1,34 miljardia euroa. EU rahoitti yli puolet mainitusta määrästä. Kaaviossa 8 luodaan yleiskatsaus kolmen tarkastetun ohjelman avulla rahoitettuihin lieventämishankkeisiin. 29. Paikan päälle tehdyissä tarkastuksissa vahvistui, että yksittäiset hankkeet olivat laaja-alaisesti määritettyjen ohjelmapainopisteiden mukaisia ja tukivat kahdeksan ydinreaktorin aikaistetusta sulkemisesta aiheutuvien vaikutusten lieventämistä (ks. liite IV). Saavutetun lieventymisen laajuus ei kuitenkaan ole tiedossa. Kaikissa tapauksissa ei myöskään kyetty luomaan suoraa yhteyttä reaktoreiden aikaistettuun sulkemiseen, eikä voitu osoittaa, että lieventämistoimia olisi asetettu tärkeysjärjestykseen (ks. laatikko 2). Tilanteessa, jossa resurssit ovat jo valmiiksi riittämättömät, tämä asettaa ohjelmien tavoitteiden saavuttamisen vaakalaudalle ja viivästyttää käytöstäpoistoprosessin loppuun saattamista. KAAVIO 8 KATSAUS LIEVENTÄMISHANKKEISIIN OHJELMITTAIN JA RAHOITUSKANAVITTAIN Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EBRD:n ja CPMA:n toimittamien tietojen perusteella. Ohjelma | Rahoituskanava | Hankkeiden lukumäärä | Hankkeiden kokonaisarvo (miljoonaa euroa) | EU:n tuki yhteensä (miljoonaa euroa) | Kozloduy | KIDSF | 28 | 454,8 | 241,8 | Ignalina | IIDSF CPMA | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 | Bohunice V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 | | Yhteensä | 48 | 1343,2 | 728,8 | OHJELMIA KOSKEVA TILINTEKOVELVOLLISUUS JA HALLINNON ORGANISOINTI OHJELMIEN TULOKSIA KOSKEVA TILINTEKOVELVOLLISUUS ON HEIKKO 30. Vaikuttava hallinnointi edellyttää, että ohjelmien resurssien käyttöä ja tulosten saavuttamista koskevat vastuualueet rajataan selkeästi. Komission olisi hallinnointimenetelmään katsomatta voitava kantaa lopullinen vastuu ohjelmien täytäntöönpanosta ja sitä olisi voitava pitää vastuussa varojen käytöstä [22]. 31. Ohjelmien hallinnointi kattaa useita eri tasoja. Esimerkiksi ohjelmien perustamisesta ovat vastuussa komissio, EBRD, CPMA, kansainvälisen käytöstäpoiston tukirahaston rahoittajien kokous, ydinvoimaloiden operaattorit sekä asianomaiset jäsenvaltiot. Komissio ei varmistanut, että liittymissopimuksissa ja niiden perusteella annettavissa neuvoston asetuksissa määritetyt laaja-alaiset painopisteet (ks. kohta 8) muunnettiin tarkoista tavoitteista ja indikaattoreista koostuvaksi yhtenäiseksi joukoksi. 32. Yksikään edellä mainituista elimistä ei ole perustanut järjestelmää, jonka avulla seurattaisiin ja arvioitaisiin ohjelmien yleistavoitteiden saavuttamisen edistymistä, kahdeksan reaktorin käytöstäpoistoa ja niiden sulkemisen vaikutusten lieventämistä. Ohjelman tulosten seuranta ja tuloksia koskeva raportointi oli näin ollen vaikeaa kaikilla tasoilla. 33. Komissio raportoi heinäkuussa 2011 Liettuaan, Slovakiaan ja Bulgariaan sovellettavasta käytöstäpoisto-ohjelmasta lähinnä ohjelman hallinnoinnin, aiheutuneiden menojen ja keskeisten hankkeiden edistymisen osalta [23]. Komission vuotuisten rahoituspäätösten tueksi annettiin jonkin verran tietoa myös kolmen käytöstäpoisto-ohjelman edistymisestä. Tietoa annettiin niin ikään komission vuosina 2004 ja 2007 laatimista kahdesta yleiskertomuksesta, jotka koskivat kaikissa 27 jäsenvaltiossa ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon suunnattujen taloudellisten resurssien käyttöä [24]. 34. Vuoden 2011 kertomus muodostaa ensimmäisen kootun arvioinnin Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle suunnattujen varojen käytöstä ja ohjelmien edistymisestä. Kertomuksessa ei kuitenkaan arvioida selkeästi yleisellä tasolla käytöstäpoistoa ja lieventämistä koskevien tavoitteiden edistymistä. Ennen kertomuksen julkaisemista ainoa tältä osin saatavilla oleva tietolähde oli vuonna 2007 julkaistu väliarviointi [25], jonka ulkopuolelle Kozloduyn ohjelma jätettiin sillä perusteella, että sen oikeusperusta oli erilainen. 35. Tietojen puuttuminen yhdistettynä hallinnon lukuisiin eri tasoihin johti vastuualueiden hajaantumiseen. Oli epäselvää, kenellä on kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta ja varsinkin siitä, edettiinkö EU-varojen avulla kohti toivottua vaikutusta. Komission valvonta on painottunut pikemminkin talousarvioon sisältyvien määrärahojen toteuttamiseen ja hanketäytäntöönpanoon kuin ohjelman tavoitteiden saavuttamisen edistymistä koskevaan yleiseen seurantaan. 36. Ohjelmien tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvaa edistystä ei mitata riittävästi eikä resurssien käytön vaikuttavuutta seurata asianmukaisesti; näin ollen kenelläkään ei ole tilintekovelvollisuutta koko ohjelman tuloksista. PUUTTEELLISET ORGANISAATIOMUUTOKSET 37. Tavoitellut tulokset onnistutaan saavuttamaan käytöstäpoistoprosessin avulla oikea-aikaisesti ja kohtuullisin kustannuksin, jos esiin tuleviin tarpeisiin on valmiudet sopeutua. Tarpeisiin sopeutuminen tarkoittaa esimerkiksi ydinvoimaloiden sujuvaa siirtymää toimivista yksiköistä käytöstäpoisto-organisaatioksi [26]. Tätä silmällä pitäen sisäisen hallintorakenteen olisi: kohdennettava käytettävissä olevat resurssit tärkeysjärjestyksen perusteella koordinoitava ja seurattava kaikkia toimia käytöstäpoistoprosessin päätökseen saakka ohjattava käytöstäpoistosta vastaavia työryhmiä siten, että hankkeen turvallisuus ja kustannustehokkuus kyetään varmistamaan. 38. Huomattava osa ohjelmien menoista (26 prosenttia) on kohdennettu käytöstäpoistoprosessin suunnittelun ja täytäntöönpanon edistämiseen etenkin seuraavin toimin: käytöstäpoiston yhteydessä käytettävistä, ydinvoimaloiden operaattoreiden toimintarakenteeseen kuuluvista asiantuntijoiden konsultointipalveluista aiheutuvien kustannusten kattaminen kokonaisuudessaan (arvo 125 miljoonaa euroa) noin 1500 työntekijästä aiheutuvien 147 miljoonan euron henkilöstökustannusten rahoittaminen kaikissa kolmessa ydinvoimalassa. Mainittujen kustannusten lisäksi tulevat EBRD:n (16,8 miljoonaa euroa) ja CPMA:n (1,5 miljoonaa euroa) toimintakustannukset. 39. Reaktorit suljettiin vuosina 2002–2009. Ohjelmien avulla ei kuitenkaan ole saatu toteutettua organisaatiomuutoksia, jotka ovat tarpeen, jotta operaattorit voidaan muuttaa toimiviksi käytöstäpoisto-organisaatioiksi. Tarkastuksessa pantiin merkille erityisesti, että käytöstäpoisto-organisaatioilla tai -palveluilla on rajallinen vaikutus prioriteettien asettamiseen ja sen perusteella tapahtuvaan käytettävissä olevien resurssien kohdentamiseen asianmukaiset suunnittelu- ja seurantavälineet puuttuvat, joten käytöstäpoisto-organisaatiot eivät voi arvioida käytöstäpoistosuunnitelmien täytäntöönpanon edistymistä toimista vastaavat osastot ovat vielä erittäin riippuvaisia ulkoisten konsulttien työstä jopa pelkästään hallinnollisten tehtävien yhteydessä. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 40. Käytöstäpoistoon ja sen vaikutusten lieventämiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle on auttanut asianomaisia maita edistymään kahdeksan ydinreaktorin aikaistettua sulkemista koskevien sitoumustensa saavuttamisessa. Reaktorit on nyt suljettu ja tyhjennetty osittain polttoaineesta, suurimmat valmistelutehtävät on pantu täytäntöön ja purkutyöt aloitettu. EU:n tukea on kuitenkin maksettu jo yli kymmenen vuotta, ja edistys on ollut hidasta, sillä useiden hankkeiden kohdalla on vielä käynnissä valmistelutoimia. Lisäksi on kaiken kaikkiaan melko epäselvää, mitä aikaistetusta sulkemisesta seuraavia tarpeita on vielä täyttämättä, sillä kattavaa tarvearviointia ei ole laadittu. 41. Toimintakehys on melko väljä, joten ohjelmia varten ei ole suoritettu kattavia tarvearviointeja tai priorisointia eikä erityistavoitteita taikka tavoiteltavia tuloksia ole määritetty. Radioaktiivisen jätteen käsittelyä (ja tyyppiä) koskeviin luetteloihin liittyvät perustiedot joko puuttuvat tai niiden perusteella ei ole vielä laadittu yksityiskohtaisia käytöstäpoistosuunnitelmia. Tarvittavia radioaktiivisen jätteen käsittely- ja varastointitekniikoita tai -laitteita ei ole vielä suunniteltu valmiiksi, minkä lisäksi vastuualueet jakaantuvat hajanaisesti. Komission suorittama valvonta keskittyy pikemmin talousarvion toteuttamiseen ja hanketäytäntöönpanoon kuin ohjelman tavoitteiden saavuttamisen yleiseen seurantaan. 42. Ohjelmien loppuun saattamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset eivät ole tiedossa, mutta selvää on, että rahoitusvaje on huomattava. Tilanne asettaa käytöstäpoiston loppuun saattamisen vaakalaudalle. SUOSITUS – EU:N TUEN LAAJUUS OLISI MÄÄRITETTÄVÄ TULOSPAINOTTEISESTI a) Komission pitäisi asettaa käyttöön EU-varojen vaikuttavaa, tehokasta ja taloudellista käyttöä koskevat ehdot. Tätä silmällä pitäen: Komission olisi laadittava yksityiskohtainen tarveanalyysi, joka ilmentää ohjelmien edistymistä, yhä toteutettavana olevia toimia, ja sisältää yleisen rahoitussuunnitelman, jossa eritellään eri osapuolten rahoituslähteet. Ennen uusien menojen toteutumista komission olisi analysoitava käytettävissä olevia resursseja sekä tavoitteena olevaa hyötyä. Tämän perusteella olisi puolestaan mukautettava tavoitteet käytettävissä olevaan talousarvioon ja mielekkäiden tulosindikaattoreiden asettamiseen; tulosindikaattoreita voidaan seurata ja niistä voidaan raportoida tarpeen mukaan koko ohjelman täytäntöönpanon osalta. b) Jos EU päättää komission ehdotuksen mukaisesti jatkaa rahoitusta seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, tuen olisi perustuttava tukitoimenpiteen avulla EU:n tasolla saavutettavan lisäarvon ennakkoarviointiin. Arvioinnin yhteydessä olisi määritettävä EU:n talousarviosta rahoitettavat erityistoimet siten, että huomioon otetaan myös muut rahoitusvälineet, kuten rakennerahastot, sekä EU:n maksusuorituksiin sovellettavat ehdot. Tilintarkastustuomioistuimen jaosto II on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Harald NOACKin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 26. lokakuuta 2011 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Komission mukaan ydinvoimala-alueen entistämiskustannukset ovat noin 10–15 prosenttia kunkin käytöstä poistettavan reaktorin alkuperäisistä investointikustannuksista (ks. KOM(2004) 719 lopullinen, 26. lokakuuta 2004 – Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käyttöä koskeva kertomus). [2] Ks. komission suositus 2006/851/Euratom, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen hallinnoinnista, kohdat 3, 4 ja 13 (EUVL L 330, 28.11.2006, s. 31). Heinäkuussa 2003 Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio korostivat toimielinten yhteisessä lausumassa, että käytöstäpoisto- ja jätehuoltotoimia varten on oltava käytettävissä riittävät varat (ks. EUVL L 176, 15.7.2003, s. 56). Ks. myös käytöstäpoiston rahoitusnäkökohtia koskeva Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) tekninen asiakirja nro 1476 (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf). [3] Ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen käyttöä koskeva toinen kertomus, KOM(2007) 794 lopullinen, 12. joulukuuta 2007, s. 10. [4] Fukushiman Daiichi-voimalassa maaliskuussa 2011 tapahtuneen ydinonnettomuuden seurauksena Eurooppa-neuvosto päätti, että EU:n kaikkien ydinvoimaloiden turvallisuus on tarkastettava kattavan ja avoimen riski- ja turvallisuusarvioinnin perusteella (niin kutsuttu stressitesti). Eurooppa-neuvosto päätti arvioida alustavia havaintoja vuoden 2011 loppuun mennessä komission kertomuksen perusteella (ks. puheenjohtajan päätelmät, 24. ja 25. maaliskuuta 2011, kohta 31). [5] EU:n antama rahoitus tapahtui pääasiassa Tacis- ja Phare-ohjelmien avulla; Tacis-ohjelman yhteydessä annettiin teknistä apua Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanuusvaltioille, ja Phare-ohjelman avulla tuettiin taloudellista ja teknistä yhteistyötä EU-jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. Tukea saivat useat maat (Bulgaria, Tšekin tasavalta, Unkari, Liettua, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakstan, Venäjä ja Ukraina). Tilintarkastustuomioistuin raportoi näiden varojen käytöstä erityiskertomuksessaan nro 25/98 (EYVL C 35, 9.2.1999, s. 1). [6] EU:n oikeudellisena vaatimuksena on, että ennen EU-varojen käyttöönottoa on suoritettava arviointi, jolla pyritään varmistamaan, että saavutettava voitto on suhteessa käyttöön otettuihin varoihin (ks. neuvoston asetus (EY, Euratom, EHTY) N:o 2333/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta (EYVL L 240, 7.10.1995, s. 1)); ks. myös neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, 27 artiklan 4 kohta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1). [7] Asiakirjassa "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio", osa I, komissio ehdottaa käytöstä poistamiseen tarkoitetun EU:n tuen jatkamista kaudella 2014–2020 (otsikko: älykäs ja osallistava kasvu), KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011. [8] Komissio kohdentaa määrärahoja yhteyselinten (tai joissakin tapauksissa edunsaajien) kanssa tehtyihin erityissopimuksiin; komissio hyväksyy yksittäisiä sitoumuksia, minkä jälkeen hyväksytään maksusuoritukset yhteyselimille, jotka puolestaan kohdentavat varat yksittäisiin hankkeisiin ja sopimuksiin. Lopuksi yhteyselimet suorittavat maksut toimeksisaajille. [9] Varainhoitoasetuksessa N:o 1605/2002 (ks. 53–57 artikla) säädetään, että komissio voi tietyin edellytyksin siirtää toteuttamistehtäviään. Lisäksi liittymissopimuksissa ja asianomaissa neuvoston asetuksissa vahvistetaan nimenomaisesti, että komissio voi toimia mainitulla tavalla. [10] EU on kolmen käytöstäpoiston tukirahaston pääasiallinen rahoittaja (96 prosenttia varojen kokonaismäärästä). Muiden eurooppalaisten rahoittajien osuus on 60 miljoonaa euroa. Rahoitukseen ovat osallistuneet seuraavat maat: Belgia, Tanska, Saksa, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Puola, Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta, Norja ja Sveitsi. EU on ollut ainoa rahoittaja vuodesta 2004 alkaen. [11] Ks. neuvoston asetus N:o 647/2010, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010 (Bulgaria), neuvoston asetus N:o 1990/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006 (Liettua) ja neuvoston asetus N:o 549/2007, annettu 14 päivänä toukokuuta 2007 (Slovakia). EBRD hallinnoi EU-varoja yhteishallinnointiin perustuvan talousarvion hallinnointimuodon avulla, jossa hallinnointitoimintoja siirretään kansainvälisille organisaatioille. Edellytyksenä on, että asianomaiset organisaatiot soveltavat kirjanpidossa, tilintarkastuksessa, sisäisessä valvonnassa ja hankintamenettelyissä standardeja, jotka antavat samat takeet kuin kansainvälisesti tunnustetut standardit (asetus N:o 1605/2002, 53 d artikla). [12] CPMA hallinnoi EU-varoja välillisen keskitetyn talousarvion hallinnointimuodon avulla, jossa komissio siirtää tietyt tehtävät kansalliselle virastolle. Tehtävien siirron yhteydessä kirjanpidossa, tilintarkastuksessa, sisäisessä valvonnassa ja hankintamenettelyissä noudatetaan standardeja, jotka antavat samat takeet kuin kansainvälisesti tunnustetut standardit (asetus N:o 1605/2002, 53 a, 54 ja 57 artikla). CPMA hallinnoi 332:ta miljoonaa euroa, joka on 16 prosenttia tuen kohteena oleville kolmelle maalle vuoden 2010 loppuun mennessä sidotusta kokonaismäärästä. [13] Tämä mahdollisuus sisältyy vuosina 2006, 2007 ja 2010 hyväksyttyihin neuvoston asetuksiin (ks. alaviite 11). [14] Ydinvoimaloiden operaattorit ovat käytöstäpoistohankkeisiin liittyvien avustusten pääasiallisia edunsaajia. Lieventämistoimia koskevien hankkeiden pääasiallisia edunsaajia ovat julkiset elimet tai yksityisyritykset. [15] Useat kansainväliset organisaatiot (Kansainvälinen atomienergiajärjestö, Ydinenergiajärjestö ja komissio) ovat pitäneet Greifswaldin ydinvoimalan (Saksa) käytöstäpoistoa esimerkkinä parhaasta käytännöstä. [16] Hankintamenettelyihin kohdistettiin rajattu tarkastus, joka perustui täytäntöönpanosta vastaavien elinten omiin menettelyihin. Avustuksen saajat järjestävät tarjouskilpailun EBRD:n hallinnoimista, kansainvälisten käytöstäpoiston tukirahastojen avulla rahoitetuista sopimuksista. Yritykset valitaan EBRD:n hankintasääntöjen perusteella. EBRD seuraa menettelyä rahaston hallinnoijana. CPMA noudattaa hankintamenettelyissään julkisista hankinnoista annettuja kansallisia sääntöjä. [17] Tähän sisältyy alueen hoitosuunnitelma, toimiin osallistuvien organisaatioiden tehtävät ja vastuualueet, turvallisuus- ja säteilyturvatoimenpiteet, laadunvarmennus, jätehuoltosuunnitelma, dokumentointia ja rekisterinpitoa koskevat vaatimukset, turvallisuusarviointi sekä ympäristön arviointi ja niihin sovellettavat kriteerit, täytäntöönpanovaiheessa sovellettavat valvontatoimenpiteet, vaatimustenmukaiset fyysiset suojatoimenpiteet sekä kaikki muut sääntelyelimen vahvistamat vaatimukset (ks. radioaktiivista ainetta käyttävien laitosten käytöstäpoistoa koskeva Kansainvälisen atomienergiajärjestön turvallisuusvaatimus nro WS-R-5, Decommissioning of facilities using radioactive material, Wien, 2006, s. 10). Ks. myös ydinlaitosten käytöstäpoiston suunnittelusta, hallinnoinnista ja organisoinnista saatuja kokemuksia koskeva asiakirja nro 1394, Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned (Wien, toukokuu 2004). [18] Ks. ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman hallintokomitean (Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee) kokoukseen toimitetut tiedot, 16. maaliskuuta 2011. [19] Ks. KOM(2004) 624 lopullinen, 29.9.2004, s. 3. [20] Alaviite 9. [21] Komission suositus 2006/851/Euratom. [22] Perussopimuksen mukaan komissio toteuttaa EU:n talousarviota omalla vastuullaan (SEU, 17 artiklan 1 kohta ja SEUT, 317 artikla). EU:n lainsäädännössä on säädetty vuodesta 1990 alkaen tavoitteiden kvantifioinnista ja niiden toteuttamisen edistymistä koskevasta seurannasta (neuvoston asetus (Euratom, EHTY, ETY) N:o 610/90, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1990, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta). Käsitettä on laajennettu vuonna 2002 erityisten mitattavissa ja toteutettavissa olevien, asiaan kuuluvien ja ajallisesti määrättyjen tavoitteiden (SMART-standardit) käyttöönoton myötä (ks. asetus N:o 1605/2002, 27 artiklan 3 kohta). [23] Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Liettualle, Slovakialle ja Bulgarialle aikaistetun sulkemisen piiriin kuuluvien ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittymisasiakirjojen nojalla myönnettyjen rahoitusvarojen käytöstä kaudella 2004–2009 (KOM(2011) 432). [24] KOM(2004) 719 ja KOM(2007) 794. Kolmas kertomus on parhaillaan valmisteilla. [25] Liettualle ja Slovakialle liittymissopimuksen pöytäkirjojen nojalla annettua käytöstäpoistotukea koskeva väliarviointi (loppuselvitys), syyskuu 2007. Selvityksen yleispäätelmä on, että käytöstäpoistoa koskeva EU:n tukiohjelma on asianomaisissa maissa hyvin sekalainen kokonaisuus. Keskeisenä tekijänä nousee esiin se, että EU:n käytöstäpoistotuki ei perustu yhtenäiseen strategiaan. [26] Ks. suurten ydinvoimaloiden käytöstäpoiston organisointia ja hallinnointia koskeva IAEA:n raportti (Organization and management for decommissioning of large nuclear facilities, teknisten raporttien julkaisusarja nro 399, Wien 2000); ydinvoimaloiden käytöstäpoiston suunnittelua, hallinnointia ja organisointia koskeva IAEA:n raportti (Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned, IAEA-TECDOC-1394, Wien, toukokuu 2004); radioaktiivisia aineita käyttävien laitosten käytöstäpoistoon sovellettavat turvallisuusvaatimukset (Decommissioning of facilities using radioactive material, Safety requirements No WS-R-5, Wien, 2006). -------------------------------------------------- LIITE I YDINVOIMALAN ELINKAARI +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja ydinenergiajärjestön (NEA) julkaiseman ohjemateriaalin pohjalta. -------------------------------------------------- LIITE II RAHOITUSVIRRAT – TILANNE 31. JOULUKUUTA 2010 Kozloduy-ohjelma (Bulgaria) +++++ TIFF +++++ Ignalina-ohjelma (Liettua) +++++ TIFF +++++ Bohunice V1 -ohjelma (Slovakia) +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- LIITE III KÄYTÖSTÄPOISTOON LIITTYVIEN HANKKEIDEN ARVIOINTI (16 HANKETTA) Ydinvoimala | Hanke | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Bohunice | Tarkastettu hanke 1 Hankehallinnointiyksikkö – Konsulttipalvelut, joilla yhtäältä tuetaan hankehallinnointiyksikköä Bohunice V1 -ydinvoimalassa kaikkien voimalan käytöstäpoistoon liittyvien tukitoimintojen turvalliseen ja kustannustehokkaaseen täytäntöönpanoon kaudella 2003–2011 (rahoittajana Bohunicen käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto), ja toisaalta kehitetään edelleen järjestelmällisesti Bohunice V1 -ydinvoimalan käytöstäpoistoa tukevan hankkeen suunnittelua painottaen erityisesti kautta 2007–2013. | Hankehallinnointiyksikön konsultilla on ollut keskeinen rooli käytöstäpoistoprosessin suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, mutta käytöstäpoiston strategian laatimisessa ja täytäntöönpanossa ei ole edistytty riittävästi. Myös organisaatiorakenteessa on ongelmia. | Tarkastettu hanke 2 Luotettava lämmön- ja höyryntuotto ja lisälämpövoimalan uudelleenrakentaminen Bohunicen voimalaan: lisähöyryjärjestelmien muuttaminen siten, että varmistetaan varajärjestelmä Bohunice V2 -ydinvoimalalle (toiminnassa oleva voimala), Bohunice A1 -voimalalle (erillinen voimala, jota ollaan poistamassa käytöstä) ja nykyisille käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen laitoksille Bohunice V1 -ydinvoimalan sulkemisen jälkeen. | Hankkeen tavoitteet on saavutettu kokonaisuudessaan. Hanke ei ole kuitenkaan selvällä tavalla sidoksissa käytöstäpoistoprosessiin. Se liittyy läheisemmin Bohunice V2 -ydinvoimalan toimintaan kuin Bohunice V1 -ydinvoimalan sulkemiseen. | Tarkastettu hanke 3 Käytetyn polttoaineen varastointisäiliöt: 26:n kompaktin varastointisäiliön hankkiminen käytetylle ydinpolttoaineelle ja siihen liittyvä mahdollinen säiliötuotanto, kuljetus, testaaminen ja hyväksyntä. | Tarkastus osoitti, että hankkeen tavoitteet on saavutettu kokonaisuudessaan aikataulun ja budjetin mukaisesti. On kuitenkin syytä huomata, että hankittuja säiliöitä ei tulla käyttämään nyt Bohunice V1 -yksiköistä poistetun käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin, eikä niiden osalta siksi edellytetty edistymistä voimalan käytöstäpoistoprosessin yhteydessä. | Tarkastettu hanke 4 Toteutettavuustutkimus Mochovcessa sijaitsevan kansallisen loppusijoituspaikan laajentamisesta. | Hanke on viivästynyt huomattavasti, sillä Bohunice V1 -ydinvoimala ei ole toimittanut tutkimuksen toteuttamiseen tarvittavia tietoja. Useat tekijät saattavat rajoittaa toteutettavuustutkimuksen käyttöä. | Tarkastettu hanke 5 Käytöstäpoisto-ohjelman täytäntöönpano hyödyntämällä Bohunice V1 -ydinvoimalan henkilöstöresursseja: toimet, joilla rahoitetaan henkilöstön osallistumista käytöstäpoiston valmisteluun ja täytäntöönpanoon, tarkoituksena säilyttää voimalan henkilöstön kokemus ja tietämys. | Käytöstäpoistoprosessia valmistelevien tehtävien täytäntöönpanoon osallistuvan henkilöstön rahoittaminen ei ole käynnistänyt organisaatiomuutosta, joka auttaisi osoittamaan selvästi ne henkilöstön jäsenet, jotka ovat edistämässä siirtymistä käytöstäpoisto-organisaatioontakaisi käytöstäpoistoa valmistelevien toimintojen keskitetyn ja asianmukaisen seurannan. | Ignalina | Tarkastettu hanke 6 (IIDSF) Ignalinan ydinvoimalan yksiköistä 1 ja 2 peräisin olevien käytettyjen polttoainenippujen väliaikainen varastointi: käytetyn ydinpolttoaineen väliaikaisen varastointipaikan suunnittelu ja rakentaminen 19000 käytetylle ydinpolttoainenipulle, jotka ovat edelleen yksiköissä 1 ja 2 ja jotka on määrä varastoida (hankkeen yhteydessä suunniteltuihin ja valmistettuihin) säiliöihin. | Hankkeen täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti. Viipeillä on suuri vaikutus toisaalta ydinturvallisuuteen siihen saakka, kunnes kaikki käytetty polttoaine on saatu säiliöön, ja toisaalta voimalan toimintakuluihin (ylimääräiset ylläpitokulut). | Tarkastettu hanke 7 (IIDSF) Kiinteän jätteen huolto- ja varastointijärjestelmä: Ignalinan ydinvoimalaan rakennettavan uuden kiinteän jätteen huolto- ja varastointijärjestelmän suunnittelu, lupa-asioita koskeva tuki, hankintatoimet, rakentaminen ja käyttöönotto. | Hankkeen täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti: alahanke B2 (kiinteän jätteen talteenotto) oli viivästynyt 44 kuukautta ja alahanke B3/4 (kiinteän jätteen käsittely ja varastointi) oli viivästynyt 34 kuukautta. Viivästymiset ovat erittäin vakavia käytöstäpoisto-ohjelman kokonaistäytäntöönpanoa silmällä pitäen, sillä jätehuoltomenetelmiä tarvitaan aikaisessa vaiheessa, jotta ensimmäisten dekontaminaatio- ja purkamishankkeiden täytäntöönpano on mahdollista; lisäksi niiden seurauksena todennäköisesti tarvitaan Ignalinan käytöstäpoiston kansainvälisestä tukirahastosta lisärahoitusta hankkeen päätökseensaamiseksi. | Tarkastettu hanke 8 (IIDSF) Luotettava lämmön- ja höyryntuotto Ignalinan ydinvoimalaan ja Visaginasin kaupunkiin: vanhentuneen väliaikaisen höyry- ja lämpövoimalan kunnostaminen/korvaaminen ja laajentaminen, tavoitteena varmistaa yksikön 2 sulkemisen jälkeen luotettavan lämmön- ja höyrynsaannin jatkuminen Ignalinan ydinvoimalassa voimalan käytöstäpoistoprosessin ajan sekä Visaginasin kaupungin kaukolämpöverkossa. | Hankkeessa on saavutettu alun perin asetetut tavoitteet toiminnan luonteen, aikataulun ja budjetin kannalta ja hankkeella edistetään käytöstäpoistoprosessin täytäntöönpanoa. Hanke oli tarpeellinen ennen kaikkea sen vuoksi, että käytössä olevat järjestelmät olivat vanhentuneita. Käytöstäpoistosta vastaavan hankehallinnointiyksikön osallistuminen hankkeeseen ei ollut välttämätöntä siksi, että rakentaminen ei liittynyt suoranaisesti ydinvoimalan käytöstäpoistoa koskeviin kysymyksiin. | Tarkastettu hanke 9 (IISDF) Purkamiseen ja dekontaminaatioon liittyvä tekninen ja muu suunnittelu ja lupa-asiat sekä Ignalinan ydinvoimalan yksikön 1 turbiinirakennuksen purkamiseen ja dekontaminaatioon tarvittavat työkalut: keskeisen teknisen suunnittelun valmistelu, suunnittelu- ja lupa-asiakirjat, joita Ignalinan ydinvoimalan yksikön 1 turbiinirakennuksen purkamis- ja dekontaminaatioluvan saaminen edellyttää; kyseisessä purkamistyössä ja dekontaminaatiossa tarvittavan välineistön määrittäminen ja hankinta. | Nämä hanketoimet ulkoistettiin ilman, että olisi riittävästi arvioitu vaadittavien taitojen ja asiantuntemuksen saatavuutta ydinvoimalan henkilöstön keskuudessa tai arvioitu ulkoistamisvaihtoehdon kustannustehokkuutta. | Tarkastettu hanke 10 (IIDSF) Tuki hankehallinnointiyksikölle: hallinnointiin ja tekniseen suunnitteluun liittyvän tuen antaminen käytöstäpoisto-osaston hankehallinnointiyksikölle Ignalinan ydinvoimalassa. | Hankehallinnointiyksikön konsultti on edesauttanut merkittävällä tavalla käytöstäpoistohankkeen kehitystä. Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin useita puutteita: konsultin työn laajuus aiheuttaa konsultointikulujen kasvun (yleinen hankehallinnointi ja hallinnolliset tehtävät sen sijaan, että konsultti keskittyisi kysymyksiin, joissa tarvitaan erityistä asiantuntemusta ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyvistä asioista)Ignalinan ydinvoimalan organisaatiorakennetta ei ole kehitetty riittävästi. | Tarkastettu hanke 11 (CPMA) Ignalinan ydinvoimalaitoksen infrastruktuuri: laitosalueen pohjarakentaminen ja infrastruktuurin kehittäminen (alueen raivaaminen, sähkön- ja lämmönjakelu, televiestintäyhteydet, vedenjakelu), tarkoituksena tukea keskeisten käytöstäpoistohankkeiden täytäntöönpanoa. | Yleisesti ottaen hanke pantiin täytäntöön hyväksyttävällä tavalla. Käytöstäpoistoon liittyvien "emohankkeiden" (ja erityisesti kiinteän jätteen käsittelyä ja varastointia koskevan alahankkeen B3/4, ks. tarkastettu hanke 7) täytäntöönpanossa ilmenneet merkittävät viipeet ovat kuitenkin vaikuttaneet laitosalueen infrastruktuuriin liittyvien alahankkeiden täytäntöönpanoon. | Tarkastettu hanke 12 (CPMA) Hyvin matala-aktiivisen jätteen varastointi maaperään: hyvin matala-aktiivisen kiinteän lyhytikäisen jätteen maanalaisen varaston suunnittelu ja rakentaminen sekä asiaan liittyvät lupamenettelyt. | Olisi aiheellista panna merkille seuraavat seikat: hanke ei kata kaikkia tarpeellisia vaiheita, jotka liittyvät radioaktiivisen jätteen varastointiin kyseiseen varastoon – hankkeen piiriin kuuluu ainoastaan maanalaisen varaston suunnittelu ja välivarastoalueen rakentaminen; välivarasto on tarkoitettu radioaktiivisen jätteen keräämiseen ja turvalliseen välivarastointiin jätteiden sijoitusten välillähankkeessa on ilmennyt joukko merkittäviä viipeitä rakennuslupamenettelyissä. | Kozloduy | Tarkastettu hanke 13 Hankehallinnointiyksikkö – Konsulttipalvelut: konsultoinnilla tuetaan Kozloduyn ydinvoimalaa yksiköiden 1–4 käytöstäpoistoon liittyvien tukitoimintojen täytäntöönpanoa. | Hankehallinnointiyksikön konsultilla oli keskeinen rooli käytöstäpoistostrategian mukauttamisessa, mutta hankkeen hallinnoinnissa ilmeni silti erilaisia puutteita: hankkeen viivästyksetkäytöstäpoistoa koskevat kustannusarviot eivät olleet riittävän luotettaviakäytöstäpoiston yhteydessä suoritettavia toimintoja ei ollut yksilöity riittävän tarkastiradioaktiivisia jätteitä koskevat luettelot puuttuivathyvin huomattava osa konsultoinnista koski hankehallintoa sen sijaan, että olisi annettu käytöstäpoistoprosessin täytäntöönpanoa koskevaa asiantuntija-apua. | Tarkastettu hanke 14 Käytetyn polttoaineen kuivavarasto: käytetyn polttoaineen kuivavaraston suunnittelu ja rakentaminen käytettyjen polttoainenippujen säiliöissä tapahtuvaa varastointia varten. | Hanke on viivästynyt ja sen budjetti ylittynyt merkittävästi: käytetyn polttoaineen kuivavaraston valmistuminen on viivästynyt 2,5 vuottaalkuperäisiin vaatimuksiin tehtyjen muutosten seurauksena hinnat nousivat ja sopimuksen hintaperustaa muutettiin, mistä on tähän mennessä aiheutunut 19 prosentin budjetinylitys. | Tarkastettu hanke 15 Kiinteän jätteen käsittely ja valmistelu hävittämistä varten korkealla vähennystekijällä: plasmansulatuslaitoksen suunnittelu, rakentaminen ja käyttöönotto, tavoitteena korkean vähennystekijän saavuttaminen matala- ja keskiaktiivisen radioaktiivisen jätteen osalta. | Hankkeen kohdalla on suurena riskinä, että kulut poikkeavat ennakoidusta. Hankkeessa valittiin käyttöön kokeellista teknologiaa ilman että: sen vaikuttavuutta olisi osoitettu asianmukaisestilaitoksen toimintakuluja olisi arvioitu asianmukaisesti. | Tarkastettu hanke 16 Henkilöstöresurssit: Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 henkilöstöresurssien käytön tehostaminen päivitetyn käytöstäpoistostrategian täytäntöönpanoa varten: voimalan henkilöstön tietämyksen ylläpito ja dynaaminen siirtyminen toiminnasta käytöstäpoistoon. | Käytöstäpoistoprosessia valmistelevien tehtävien täytäntöönpanoon osallistuvan henkilöstön rahoittaminen ei ole käynnistänyt organisaatiomuutosta, joka auttaisi osoittamaan selvästi ne henkilöstön jäsenet, jotka ovat edistämässä siirtymistä käytöstäpoisto-organisaatioontakaisi käytöstäpoistoa valmistelevien toimintojen keskitetyn ja asianmukaisen seurannan. | -------------------------------------------------- LIITE IV LIEVENTÄMISHANKKEIDEN ARVIOINTI (6 HANKETTA) Ydinvoimala | Hanke | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Bohunice | Tarkastettu hanke 1 Križovanyn syöttöaseman jälleenrakennus: tavoitteena turvallinen ja luotettava energiansaanti kansalliseen siirtoverkkoon Bohunice V1 -ydinvoimalan lopullisen sulkemisen jälkeen jälleenrakentamalla 400 kV:n syöttöasema Križovanyyn, mukaan lukien laitetoimitukset, asennus, testaaminen ja käyttöönotto sekä asiaan liittyvä tekninen suunnittelu ja asiantuntijapalvelut kaudella 2004–2009. | Tarkastus osoitti, että suunnitellut jälleenrakennustyöt oli saatu tosiasiallisesti päätökseen aikataulun ja budjetin mukaisesti. Kyseisen hankkeen ja Bohunice V1:n sulkemisen välillä on kuitenkin vain heikko yhteys. | Ignalina | Tarkastettu hanke 2 (IIDSF) Liettualaisen voimalaitoksen parantaminen ja kaasukombiturbiinin rakentaminen: liettualaisen 1800 Mwe:n voimalalaitoksen parantaminen ympäristöystävällisemmäksi, energiatehokkaammaksi ja luotettavammaksi, tarkoituksena voimalaitoksen elinkaaren pidentäminen ja energian toimitusvarmuuden ja sähkönhintojen vakauden lisääminen Liettuassa. | Tarkastus osoitti, että hankkeen tavoitteet oli saavutettu, vaikkakin hankkeen kattama ala oli pienentynyt (parannetun liettualaisen voimalalaitoksen yksikköjen pienentyminen). Lisäksi pantiin merkille, että myöhemmät tapahtumat muuttivat alkuperäisiä strategisia tekijöitä, jotka oli otettu huomioon lievennystoimia koskevien hankkeiden osalta. Sen seurauksena liettualainen voimalalaitos toimii ainoastaan tuotantokapasiteetin reservinä sen sijaan, että se korvaisi tuotantokapasiteettia kuten alun perin suunniteltiin. | Tarkastettu hanke 3 (CPMA) Kaukolämpöjärjestelmän syöttöasemien perustaminen Visaginasin asuntoalueille 1 ja 2+3: Visaginasin kaupungin kaukolämpöjärjestelmän muuttaminen rakenteeltaan avoimesta ("open-type") suljettuun ("closed-type"), tarkoituksena järjestelmän lämmöntuotannon tehokkuuden ja varmuuden parantaminen Ignalinan ydinvoimalan lopullisen sulkemisen jälkeen. | Tarkastuksessa havaittiin, että hankkeen täytäntöönpanossa oli ilmennyt merkittäviä viipeitä. Erityisesti hankkeen toinen vaihe (Visaginasin toinen ja kolmas asuntoalue) oli viivästynyt lähes 18 kuukautta täytäntöönpanosuunnitelmaan nähden, joten CPMA harkitsi hankkeen päättämistä nykyisessä tilassaan. | Tarkastettu hanke 4 (CPMA) Rahoitus asumisesta ja kaupunkikehityksestä vastaavalle virastolle useita asuntoja sisältävien asuinrakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi. | Paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä saatiin vahvistus viraston raportoimille myönteisille tuloksille: yhteisrahoitettujen hankkeiden yhteydessä saavutetut lämpöenergian säästöt olivat 30–60 prosenttia alkuperäiseen kulutukseen verrattuna. EU:n rahoitusosuus (joka osoitettiin ohjelmaan CPMA:n kautta) oli kuitenkin vähäinen koko mekanismiin suhteutettuna (180 perheasuntoja sisältävää kerrostaloa verrattuna 24000:n asuinrakennuksen kohdeväestöön), mikä vähensi näiden myönteisten tulosten merkitystä. | Kozloduy | Tarkastettu hanke 5 Bulgarian energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian luottojärjestely: luottojärjestelyn käyttöönotto, tarkoituksena on rahoittaa teollisuuden energiatehokkuuden alalla toimivia yksityisen sektorin yrityksiä ja uusiutuvaa energiaa koskevia pieniä hankkeita. | Luottojärjestely on tuottanut tuloksia tavoitteiden mukaisesti, ja sen avulla on osaltaan lievennetty Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 osalta sovitun aikaistetun sulkemisen seurauksia. Tarve myöntää lisää KIDSF-rahoitusta järjestelmälle ei ole kuitenkaan täysin perusteltu, sillä rahoitetut alahankkeet ovat osoittautuneet taloudellisesti elinkelpoisiksi ja muilla EU:n ohjelmilla on samanlaisia tavoitteita. Bulgarian asianomaiset viranomaiset eivät ole mukana järjestelyn hallinnoinnissa. Hankehallinnoinnin ulkoistaminen kokonaisuudessaan rajoittaa luottojärjestelyn yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden ja muiden kansallisten tai EU:n ohjelmien yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden koordinointia. | Tarkastettu hanke 6 Kysyntäpuolen energiatehokkuushankkeisiin liittyvät toimenpiteet julkisissa rakennuksissa: energiatehokkuuden parantaminen julkisissa rakennuksissa (sairaaloissa, kouluissa ja muissa vastaavissa). | Hankkeen tuloksilla on osaltaan lievennetty Kozloduyn ydinvoimalan reaktoreiden 1–4 aikaistetun sulkemisen seurauksia. Samanaikaisesti on kuitenkin olemassa muita kansallisia ja EU:n ohjelmia, joilla on samat tavoitteet, mikä asettaa KIDSF-rahoituksen tarpeen kyseenalaiseksi julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa. | --------------------------------------------------