EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 24.11.2021 COM(2021) 916 final KOMISSION TIEDONANTO Tiukennettua valvontaa koskeva päivitys - Kreikka, marraskuu 2021 {SWD(2021) 364 final}



TAUSTA Kreikan talouskehitystä ja -politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 ja 3 artiklan ( ) mukaisen tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa. Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan toteutuksesta annetuissa täytäntöönpanopäätöksissä ( ) otetaan huomioon, että Kreikan on toteutettava edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. Kreikan on myös toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua. Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkatoimien toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Sen puitteissa arvioidaan säännöllisesti talous- ja finanssialan viimeaikaista kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan puitteissa myös arvioidaan Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa Euroopan vakausmekanismin ohjelman mukaisesti hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat i) finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) ja yksityistäminen ja vi) julkishallinnon nykyaikaistaminen ( ). Tämä on kahdestoista Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa koskeva kertomus. Kertomus perustuu Ateenaan 19. ja 20. lokakuuta 2021 järjestetyllä tarkastuskäynnillä tehtyihin havaintoihin sekä viranomaisten kanssa käytyyn säännölliseen vuoropuheluun. Tarkastuskäynnin toteutti Euroopan komissio yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa ( ). Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) osallistui prosessiin rahoituksen jälkiarviointikehyksen (Post Financing Assessment Framework) puitteissa, kun taas Euroopan vakausmekanismi osallistui ennakkovaroitusjärjestelmänsä puitteissa sekä Euroopan komission ja Euroopan vakausmekanismin yhteistyösuhteista 27. huhtikuuta 2018 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Tässä kertomuksessa arvioidaan niiden Kreikan euroryhmälle antamien sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat uudistuksen päätökseen saattamista vuoden 2021 puoliväliin mennessä. Euroryhmä voi hyödyntää tätä kertomusta päättäessään politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden seuraavan osion toteuttamisesta. Niiden arvo on 767 miljoonaa euroa. Näistä toimenpiteistä sovittiin euroryhmän kanssa 22. kesäkuuta 2018, ja niihin kuuluvat seuraavat: palautetaan tuotto, joka vastaa keskuspankkien hallussa olevista Kreikan valtion joukkovelkakirjoista saatavia määriä arvopaperimarkkinaohjelman ja nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen puitteissa sekä jätetään perimättä korkomarginaali tietyistä Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) saaduista lainoista. Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden viidennen erän maksamisesta päätettiin euroryhmän 17. kesäkuuta 2021 järjestämän kokouksen jälkeen. Kreikan euroryhmän kumppaneille kesäkuussa 2018 antamat sitoumukset, jotka muodostavat perustan uusien velkahelpotustoimenpiteiden toteuttamiselle, tehtiin vuoden 2022 puoliväliin saakka, joten Kreikka on siirtynyt tämän järjestelyn viimeiseen vuoteen. Viranomaiset ilmoittivat aikovansa keskittyä toteuttamaan vielä täyttämättömät sitoumukset vuoden 2022 puoliväliin mennessä. Jäljellä olevien velkahelpotustoimenpiteiden toteuttamista ja tiukennetun valvonnan lopettamista koskevissa päätöksissä on otettava huomioon sekä edistyminen sitoumusten täyttämisessä että laajempi talouspoliittinen ympäristö. KOKONAISARVIOINTI Kreikan talouden elpyminen on päässyt hyvin käyntiin meneillään olevasta pandemiasta huolimatta. Komission syksyn talousennusteen mukaan vuoden vahvan alkupuoliskon ja odotettua paremman matkailukauden jälkeen vuoden 2021 kasvun odotetaan olevan 7,1 prosenttia, jolloin se käytännössä saavuttaa pandemiaa edeltäneen taloudellisen toiminnan tason. Reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 5,2 prosenttia vuonna 2022. Vaikka pandemian vaikutus on edelleen erittäin voimakas, sen odotetaan vähitellen heikkenevän meneillään olevan rokotuskampanjan myötä. Elvyttävä finanssi- ja rahapolitiikka sekä Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano, jonka odotetaan antavan voimakkaan sysäyksen, tulevat ylläpitämään eteenpäin vievää kehitystä. Työmarkkinat säilyttävät kestävyytensä, mikä johtuu myös julkisista tukijärjestelmistä, jotka ovat yhä suojelleet työpaikkoja haavoittuvilla aloilla. Vuoden 2022 alustavassa talousarviosuunnitelmassa vahvistettiin, että nykyisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden odotetaan päättyvän asteittain vuoden 2021 loppuun mennessä ja että ne toimenpiteet, jotka pysyvät käytössä seuraavana vuonna, mukautetaan talouden muuttuviin tarpeisiin. Yhdessä talouden elpymisen kanssa tämä tukee julkisen talouden alijäämän supistumista tulevaisuudessa. Viranomaiset saattoivat onnistuneesti päätökseen seuraavat erityissitoumukset: ·Osana tililuettelon uudistusta, jossa otetaan käyttöön yhteinen taloudellinen, hallinnollinen ja toiminnallinen luokittelu talousarvio- ja kirjanpitotarkoituksia varten, viranomaiset saivat valmiiksi sekä yleisen että julkisia investointeja koskevan talousarvion toiminnallisen luokittelun ensimmäisen tason, joka esitetään marraskuussa osana vuoden 2022 talousarviota. Tämä täyttää julkisen varainhoidon alalla erityissitoumuksen, joka koskee keskushallinnon tililuettelon laatimista. Toiminnallisen luokituksen toisen tason (vuoden 2022 puoliväliä koskeva erityissitoumus) kehittäminen etenee suunnitellusti. ·Viranomaisten kilpailuongelmaa koskevien korjaustoimenpiteiden ansiosta Kreikan valtion omistaman vakiintuneen sähköalan yrityksen, Public Power Corporationin (PPC), kilpailijat voivat ostaa lisää sähköä pidemmällä aikavälillä, mikä saattaa päätökseen tämän pitkään jatkuneen kilpailunrajoitusasian. Tämä saattaa päätökseen energia-alan uudistuksen, joka oli erityissitoumus (). Uudistusten täytäntöönpano edistyi myös hyvin ja sovitussa aikataulussa monenlaisten erityissitoumusten osalta. Tämä koskee erityisesti seuraavia: ·Investointilupia koskevan lainsäädännön yksinkertaistamisessa on edistytty merkittävästi, ja suurin osa kesken olleista elementeistä on nyt mukana. Viimeksi sovitun elementin eli sekundaarilainsäädännön, joka mahdollistaa koulutusalan taloudellista toimintaa koskevien lupamenettelyjen yksinkertaistamisen, odotetaan valmistuvan tammikuuhun 2022 mennessä. ·Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) saattoi päätökseen strategisen suunnitelmansa päivityksen, jossa määritellään omaisuudenhoitoyhtiön tavoitteet ja vahvistetaan sen roolia sen salkkuun kuuluvien yritysten aktiivisena osakkeenomistajana. Strategisen suunnitelman päivityksen yhteydessä yhtiö onnistui edistämään myös oikeudellisia muutoksia, jotka ovat edellytys valtionyhtiöiden suorituskyvyn paranemiselle. Yhtiön kehittyessä ja siirtyessä päivitetyn suunnitelman täytäntöönpanovaiheeseen on edelleen ratkaisevan tärkeää, että kaikki osapuolet tukevat yhtiön riippumattomuutta sen perustamisesta annetun lain mukaisesti, koska tämä edistää yhtiön päämäärän toteuttamista ja vaikuttaa positiivisesti Kreikan valtion varojen arvonmuodostukseen. Lisäksi sovittiin Ateenan kaupunkiliikenneorganisaation (OASA) tuloksellisuussopimuksesta, johon sisältyy erityinen menetelmä organisaatiolle kuuluvasta julkisesta velvoitteesta aiheutuvan määrän arvioimiseksi. Vireillä olevat toimet sen täytäntöönpanemiseksi on tarkoitus saattaa päätökseen marraskuun loppuun mennessä. ·Meneillään olevissa yksityistämistoimenpiteissä on edistytty yleisesti ottaen hyvin viime kuukausina. Ensinnäkin sen jälkeen, kun 26. elokuuta 2021 oli valittu, mille sijoittajalle myönnetään Egnatian moottoritien pitkäaikainen toimilupa (tarjoukseen sisältyi lähes 1,5 miljardin euron suuruinen ennakkomaksu ja vuotuinen maksu, jonka suuruus on 7,5 prosenttia toimiluvan haltijan vuotuisista bruttotuloista), viranomaiset laativat aikataulun tiemaksuasemien valmistumiselle ja toiminnan aloittamiselle sekä kaikkien tunnelien toimilupien myöntämiselle. Toiseksi kun 9. syyskuuta 2021 oli valittu, mille sijoittajalle myydään julkisen kaasuyhtiön DEPAn infrastuktuuriyksikkö, asiakirja-aineisto toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle, joka hyväksyi sen. Kolmanneksi useiden alueellisten satamien tarjouskilpailumenettelyssä edistyttiin, ja Kreetan Iraklionin alueyksikköön kuuluvasta Gournesista (Gournesin entisen amerikkalaisen sotilastukikohdan osan kehittäminen) tehtiin sitovia tarjouksia 15. lokakuuta 2021. Viranomaiset hyväksyivät myös omaisuuden päivitetyn kehittämissuunnitelman, joka muodostaa yksityistämisohjelman ja jossa määritellään siihen sisältyvien toimenpiteiden seuraavat vaiheet. ·Sosiaalipalvelujen uudistusten osalta annettiin primaarilainsäädäntöä, jonka nojalla vammaisuuden määrittelyä koskevaa uutta lähestymistapaa sovelletaan henkilökohtaisen avun etuuksiin. Sen koeluontoisesta täytäntöönpanosta on määrä antaa sekundaarilainsäädäntöä vuoden 2022 alussa, jonkin verran myöhemmin kuin yhdennessätoista kertomuksessa odotettiin. Yhdistetyn sosiaaliturvarahaston (e-EFKA) jäljellä olevien osastojen avaaminen Kreikan alueelle etenee hyvin, mutta sen tietotekninen infrastruktuuri ei ole vielä riittävän kehittynyt. ·Julkishallinnon alalla integroidun henkilöstöhallintojärjestelmän loppuunsaattaminen etenee hyvin, ja 81 prosenttia kaikkien virkojen toimenkuvista on saatu valmiiksi ja loput on määrä saattaa päätökseen tammikuussa 2022. Opetus- ja uskontoasiainministeriön pysyvän sihteerin nimittämistä helpottavat säännökset on tarkoitus hyväksyä marraskuun 2021 loppuun mennessä, ja samalla on tarkoitus varmistaa, että allekirjoitusvallan siirto on linjassa valtion toimeenpanoelimiä koskevan lain kanssa. Viranomaiset ovat myös edistyneet hyvin sellaisten toimenpiteiden toteutuksessa, joilla vastataan lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) jäljellä oleviin suosituksiin, jotka koskevat parlamentin jäseniin, tuomareihin ja syyttäjiin kohdistuvan lahjonnan ehkäisemistä sekä virkamiesten lahjontaa. ·Kiinteistökartoitus ja uuden kiinteistörekisterin perustaminen etenevät hyvin sovitun etenemissuunnitelman mukaisesti. ·Viranomaiset vahvistivat sitoumuksensa uudistaa ENFIA-kiinteistöveroa uuden laajemman kiinteistöveropohjan perusteella siten, että maksut alkavat maaliskuussa 2022, ja toimittivat aikataulun seuraavia vaiheita varten.

Joissakin erityissitoumuksissa on kuitenkin ilmennyt viivästyksiä suhteessa yhdennessätoista kertomuksessa sovittuihin määräaikoihin. Tämä näkyy erityisesti seuraavissa: ·Maksurästien selvittämisessä on edistytty vain vähän yhdenteentoista kertomukseen verrattuna, mikä johtuu maaliskuun 2021 selvityssuunnitelmassa sovittujen politiikkatoimien täytäntöönpanon viivästymisestä, uusien maksurästien kertymisestä ja uusien eläkehakemusten odotettua suuremmasta määrästä. Maksurästien selvittämistä pyritään nyt nopeuttamaan, ja viranomaiset odottavat, että muut kuin eläkerästit selvitetään joulukuuhun 2021 mennessä ja käsittelemättömät eläkehakemukset vuoden 2022 puoliväliin mennessä. Viranomaiset sopivat aloittavansa vuoden 2021 lokakuussa politiikan täytäntöönpanon edistymisen kuukausittaisen seurannan uusien viivästysten välttämiseksi. Kreikan tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpanoa ja varainhoitomenettelyjen yksinkertaistamista jatkettiin suunnitelmien mukaisesti. ·Julkisia tuloja hallinnoivan viraston uudistamisen osalta voidaan todeta, että vaikka uuden tietoteknisen päästä päähän -tiedonkeräysjärjestelmän testausvaihe on saatu päätökseen, se saadaan kokonaan käyttöön vasta vuoden 2022 huhtikuussa eikä vuoden 2021 loppuun mennessä, kuten yhdennessätoista kertomuksessa oli asetettu tavoitteeksi. ·Pandemia ja hallituksen äskettäinen uudelleenjärjestely ovat edelleen viivästyttäneet perusterveydenhuoltojärjestelmän perustamista, joka on erityissitoumus. Viranomaiset sitoutuivat esittämään vuoden 2021 joulukuuhun mennessä, eli hyvissä ajoin ennen kolmattatoista tiukennetun valvonnan kertomusta, lakiluonnoksen, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden 2022 helmikuuhun mennessä, sekä sekundaarilainsäädännön, jolla voidaan toteuttaa portinvartijajärjestelmä ja potilaiden rekisteröinti. Lainsäädäntöön perustuvan enimmäismäärän ylittävien julkisten lääke- ja muiden terveydenhuoltokulujen periminen takaisin terveydenhuollon tarjoajilta etenee hyvin viimeaikaisten määrien osalta, mutta vuoden 2020 määrien osalta takaisinperintä on viivästynyt huomattavasti. Terveydenhuoltoalan hankintoja koskeva uusi lainsäädäntökehys on tarkoitus hyväksyä 10. joulukuuta 2021 mennessä, ja hankintatoimet etenevät kohti vuoden 2022 puolivälin välitavoitetta, jonka mukaan keskitettyjen hankintojen osuuden sairaalan kokonaismenoista tulee olla 40 prosenttia. ·Oikeusasioiden alalla yhdennettyä asianhallintajärjestelmää koskevan tarjouskilpailun käynnistämisen valmisteluvaihe on viivästynyt entisestään, minkä vuoksi aiempaa tavoitetta hankkeen myöntämisestä vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä ei ole mahdollista saavuttaa. Tämä on huolestuttavaa, kun otetaan huomioon hankkeen merkitys ja sen odotettavissa oleva pitkä toteutusaika. Sähköisessä arkistoinnissa on edistytty edelleen sekä siviili- että hallinto-oikeuden aloilla toimissa, jotka tulee saada päätökseen vuoden 2022 huhtikuuhun mennessä. ·Viranomaiset suhtautuivat myönteisesti taloudellisen toiminnan ja tuotemarkkinoiden valvontaa koskevan tarkastuskehyksen uudistamiseen aloilla, joita seurataan tiukennetun valvonnan sitoumuksen mukaisesti, mutta uudistusta ei ole vielä saatu päätökseen. Erityisesti viimeisellä jäljellä olevalla osa-alueella eli ympäristönsuojelualalla annettiin primaarilainsäädäntöä, jolla muutetaan seuraamuksia ja valvontaviranomaisten täytäntöönpanovaltuuksia koskevaa kehystä ja jonka tavoitteena on tehdä ympäristötarkastuksista läpinäkyvämpiä, yritysystävällisiä ja sääntöjen omaehtoista noudattamista edistäviä. Uudistuksen loppuunsaattamiseksi on laadittava täytäntöönpanon hallintamalli, joka edistää yhdenmukaistettua lähestymistapaa täytäntöönpanojärjestelmän soveltamisessa. ·Metsäkarttojen vahvistamista koskevan erityissitoumuksen, joka on välttämätön edellytys kiinteistörekisterihankkeen toteuttamiselle, saattaminen päätökseen on viivästynyt entisestään, mikä johtuu osittain aiemmin tänä vuonna tapahtuneista metsäpaloista. Vaikka nämä tekijät tunnustetaan, karttojen vahvistamisen määräajan toistuva horisontaalinen pidentäminen vaarantaa kiinteistörekisterin valmistumisen ajoissa. Viranomaiset ilmoittivat, että kartat voitaisiin vahvistaa vuoden 2022 puoliväliin mennessä, mihin liittyy merkittäviä täytäntöönpanoriskejä. Erityissitoumusten edistymisen lisäksi kertomuksessa pidetään myönteisenä asiana sitä, että viranomaiset ovat vieneet eteenpäin useita laajempia rakenneuudistuksia, jotka on pantu alulle tiukennetun valvonnan yhteydessä. Tämä näkyy erityisesti seuraavissa: ·Yksityistämisviraston uusi hankevalmisteluyksikkö, joka keskittyy investointihankkeiden kypsyttämiseen ja strategisesti tärkeiden hankkeiden, kuten Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien hankkeiden, nopeuttamiseen tarjoamalla niille laajempaa tukea, on täysin toiminnassa. Ensimmäiset sopimukset, jotka strategisen tärkeytensä vuoksi sisällytetään strategisten hankkeiden jatkumoon ja joihin kiinnitetään ensisijaista huomiota, on toimitettu yksikölle 8. marraskuuta 2021. Lisäksi viranomaiset edistyvät tasaisesti julkisia hankintoja koskevan uuden sääntelykehyksen käyttöönotossa myös hiljattain hyväksytyn strategian laajemmassa yhteydessä. Puuttuvan julkisia hankintoja koskevan sekundaarilainsäädännön hyväksyminen on viivästynyt hieman, ja sen odotetaan valmistuvan marraskuun 2021 loppuun mennessä. Kaikki nämä vaiheet ovat ratkaisevan tärkeitä Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen investointien onnistuneelle toteuttamiselle. ·Myös oikeusalan laajemmat uudistukset edistyvät hyvin, mukaan lukien tuomioistuinten erityisjaostojen perustamisen loppuunsaattaminen, edistyminen oikeusjärjestelmää koskevan tarkistetun säännöstön hyväksymisessä ja oikeuslaitosta koskevien tietojen laatua parantamaan pyrkivän JustStat-osaston toiminnan aloittaminen. ·Uusien digitaalisten palvelujen ja sovellusten käyttöönotto etenee tasaisesti, ja sitä tuetaan mahdollistamalla toimet, joilla parannetaan järjestelmien yhteentoimivuutta ja tiedonvaihtoa julkishallinnossa. ·Määräaikaisen henkilöstön määrä julkishallinnossa on kasvanut huomattavasti vuodesta 2018, ja tämän ongelman ratkaisemiseksi viranomaiset hyväksyivät enimmäismäärän vuonna 2022 palkattavalle määräaikaiselle henkilöstölle. Ennakoimattomien tapahtumien, kuten odottamattoman monien opettajien eläkkeelle jäämisen ja oppilaille annettavan erityistuen kasvavan kysynnän, vuoksi ei kuitenkaan ollut mahdollista saavuttaa odotettua vähennystä, joka olisi kokonaan vastannut ennen kouluvuoden alkua toteutettua 10 500 määräaikaisen opettajanviran vakinaistamista. Viranomaiset ovat sitoutuneet suorittamaan vakituisen ja määräaikaisen opetushenkilöstön tarvearvioinnin sekä varmistamaan, että 3 000 uuden, määräaikaisen opettajan palkkaaminen kompensoidaan seuraavana kouluvuonna. EU:n toimielimet suhtautuivat myönteisesti viranomaisten aikomukseen arvioida julkishallinnon henkilöstötarpeet ja sitä, miten virkoihin saadaan houkuteltua pätevää henkilöstöä. Ne korostivat samalla, että on tärkeää pitää julkishallinnon kokonaiskustannukset vakaina, mikä auttaa ylläpitämään maltillista finanssipolitiikkaa keskipitkällä aikavälillä. Kreikan rahoitustukiohjelman päätyttyä elokuussa 2018 julkishallinnon henkilöstön määrä on kasvanut kaiken kaikkiaan 2,6 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa väliaikaisesta henkilöstöstä, jonka määrä kasvoi 24,5 prosenttia. Tämä on näkynyt palkkamenoissa, joiden odotetaan kasvavan 6 prosenttia vuosina 2018–2022. Suhteessa BKT:hen palkkamenojen ennustetaan kasvavan 9,5 prosenttiin vuonna 2022, kun osuus vuonna 2018 oli 9,3 prosenttia (). Jatkamalla tiivistä seurantaa ja tehostamalla toimia, joilla vahvistetaan palvelukseenottomenettelyjen keskitettyä valvontaa ja puututaan jäljellä oleviin tehottomuuksiin (), voidaan varmistaa, että julkishallinnon koko ja kustannukset pysyvät vakaina. Samalla viranomaisia kannustetaan hyödyntämään yhtenäiseen palkkaukseen sisältyvää joustovaraa sen varmistamiseksi, että julkinen sektori pysyy houkuttelevana työpaikkana. Pankkisektorilla on edelleen haavoittuvuuksia, vaikka järjestämättömien lainojen määrä väheni voimakkaasti. Arvopaperistamistransaktioiden ansiosta järjestämättömien lainojen osuus oli 20,3 prosenttia kesäkuussa 2021 () eli puolet vuoden 2019 lopussa kirjatusta osuudesta. Järjestämättömien lainojen arvopaperistamiset lisäävät luottotappiovarausten tarvetta, mikä heikentää pankkien kannattavuutta ja pääomapositioita lyhyellä aikavälillä mutta vähentää pankkien riskikustannuksia tulevaisuudessa ja vapauttaa niiden taseista tilaa uusille lainoille. Laskennallisten verohyvitysten osuus pankkien pääomasta on edelleen suuri. Kesän aikana on toteutettu menestyksekkäitä pääomaa lisääviä toimia, ja niitä aiotaan jatkaa tulevina kuukausina. Maksulykkäysten päättymisen jälkeisen tavanomaista jyrkemmän vaikutuksen riski ei ole toistaiseksi toteutunut, mutta heikkenemisriskit ovat edelleen olemassa. Sovittujen rahoitusalan politiikkatoimien täytäntöönpano on parantunut, mutta aiempien viiveiden kiinnikurominen on edelleen haastavaa. Maksukyvyttömyyskehyksen toimintaa tuetaan nyt siihen käytettävällä sähköisellä infrastruktuurilla. Käyttöoikeusprosessi, joka koskee myynti- ja takaisinvuokrausyksikön perustamista, on viivästynyt edelleen, mutta tämä ei kuitenkaan näytä vaikuttaneen maksukyvyttömyyskehyksen täytäntöönpanoon. Erityissitoumus kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten suman selvittämiseksi on edistynyt, mutta vauhti on edelleen hidas. Käsittelemättömiä tapauksia on edelleen paljon, ja niistä vain noin 19,5 prosentille on vahvistettu uusi kuulemispäivä, joka on joissakin tapauksissa vuoden 2022 jälkeen. Viranomaiset valmistautuvat tarvittaviin toimiin, jotta tapausten käsittelyä saataisiin parannettua tietyissä tuomioistuimissa ja suma saataisiin pääosin selvitettyä vuoden 2022 aikana, mikä on edelleen haastavaa. Vaikka maksettavaksi vaadittujen valtiontakausten suman maksusuoritukset ovat nopeutuneet vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä, selvitysten tahti ei edelleenkään vastaa odotuksia. Viranomaiset ovat sitoutuneet toimittamaan kuukausittain päivityksiä edistymisestä molempien käsittelemättömien tapausten sumien (kotitalouksien maksukyvyttömyystapaukset ja maksettavaksi vaaditut valtiontakaukset) selvittämisessä. Äskettäin hyväksytty siviiliprosessilain kattava tarkistus on tervetullut, koska sen odotetaan nopeuttavan oikeusasioiden käsittelyä ja lisäävän täytäntöönpanomenettelyjen tehokkuutta, mikä käsittää myös sähköisten huutokauppojen toteuttamisen. Myös sähköisten huutokauppojen alustaan liittyvien parannusten käyttöönottoa valmistellaan. Keskustelut Kreikan rahoitusvakausrahaston tulevaisuudesta edistyvät. Rahaston oikeudellisen kehyksen uudistuksen odotetaan kohdistuvan rahaston olemassaolon kestoon, hallintoon, divestointistrategiaan ja erityisoikeuksiin. Kreikan viranomaiset odottavat, että lainsäädäntömuutos hyväksytään myöhemmin tänä vuonna. Kaiken kaikkiaan tässä kertomuksessa todetaan, että Kreikka on edistynyt edelleen erityissitoumustensa täyttämisessä huolimatta joillakin aloilla havaituista viivästyksistä, jotka liittyvät osittain pandemian tai elokuussa 2021 tapahtuneiden katastrofaalisten metsäpalojen aiheuttamiin haastaviin olosuhteisiin. Viranomaiset ovat täyttäneet energia-alaa ja julkista varainhoitoa koskevat erityissitoumukset ja toteuttaneet tärkeitä ja tervetulleita toimia useimpien erityissitoumusten täyttämiseksi huhtikuuhun 2022 mennessä. EU:n toimielimet ovat tyytyväisiä tiiviiseen ja rakentavaan sitoutumiseen kaikilla aloilla ja kannustavat viranomaisia pitämään myönteistä kehitystä yllä ja kuromaan kiinni viivästyksiä erityisesti rahoitusalan uudistusten, maksurästien selvittämisen, terveydenhuollon ja oikeuden alalla. MAKROTALOUDEN KEHITYS Elpyminen voimistuu. Talous kasvoi vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä 4,5 prosenttia ja toisella neljänneksellä 3,4 prosenttia. Ulkoisen sektorin odotetaan parantuneen huomattavasti vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä, kun otetaan huomioon lupaavat matkailua koskevat ennakkotiedot, jotka on saatu sen jälkeen, kun maa avattiin matkailulle toukokuussa ja liikkumisrajoitukset poistettiin EU:n alueella kesällä. Samaan aikaan tavaroiden vienti on kasvattanut markkinaosuuttaan vuoden 2021 alkupuoliskolla ja vaikuttanut siten kasvuun saman jakson aikana. Myös Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisten investointien ja muiden julkisen talouden tukitoimenpiteiden toteuttamisen odotetaan tukevan reaalisen BKT:n kasvua vuonna 2021. Nettomääräiset suorat ulkomaiset sijoitukset Kreikkaan kasvoivat huomattavasti vuoden 2021 toisella neljänneksellä, mutta niiden osuus suhteessa BKT:hen jää selvästi EU:n keskiarvon alapuolelle. Maailmanlaajuisten inflaatiopaineiden vuoksi inflaatio kiihtyi edelleen kesäkuukausina. Työllisyys kasvoi edelleen kesän aikana. Tätä tukivat julkiset tukijärjestelmät, joilla jatkettiin työpaikkojen suojelua haavoittuvilla aloilla, samalla kun talouden elpyminen ja kausityöntekijöiden suuri kysyntä matkailualalla nopeuttivat työpaikkojen luomista. Ergani-tietojärjestelmän viimeisimpien tietojen mukaan työntekijöiden nettovirta yksityiselle sektorille oli positiivinen vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä, ja uusien työsopimusten määrä kasvoi 6,7 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Työajan lyhentämisjärjestelyllä (Synergasia) jatkettiin tuen antamista noin 37 800 työntekijälle 3 560 yrityksessä syyskuussa 2021. Syyskuun työttömyysaste oli 13,3 prosenttia eli 3 prosenttiyksikköä alle syyskuun 2020 tason, mikä johtui erityisesti matkailualan elpymisestä. Nuorisotyöttömyys laski 38,5 prosenttiin vuoden toisella neljänneksellä mutta on edelleen 2,3 prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuoden 2020 toisella neljänneksellä. Viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan vuonna 2020 köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien osuus laski 27,5 prosenttiin, mikä on 1,5 prosenttiyksikköä alle vuoden 2019 tason.

Komission syksyn 2021 talousennusteen mukaan BKT:n ennustetaan elpyvän 7,1 prosenttia vuonna 2021 ja kasvavan 5,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Hiljattain hyväksytyn Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan pitävän myönteistä kehitystä yllä vuosina 2022 ja 2023 ja vahvistavan yksityisiä ja julkisia investointeja tulevaisuudessa. Kansainvälisten matkailijoiden määrä korvaa vähitellen osan tappioista vuoden 2019 tasoon verrattuna, ja matkailutulojen ennustetaan säilyvän tärkeänä kasvua edistävänä tekijänä tulevina vuosina. Energiahintojen äkillisestä noususta huolimatta kuluttajahintainflaation ennustetaan olevan hiukan nollan yläpuolella vuonna 2021, mikä johtuu vuoden ensimmäisellä puoliskolla todetusta negatiivisesta inflaatiovauhdista. Nykyisen ennusteen mukaan energian hinnan inflaation nopeutuminen on luonteeltaan ohimenevää. Inflaation arvioidaan nousevan 1,0 prosenttiin vuonna 2022 ja 0,4 prosenttiin vuonna 2023. Vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä kaasun ja öljyn maailmanmarkkinahintojen kehityksen myötä syntyneet sähkön tukkuhintapaineet muodostavat lisätaakan kotitalouksille ja yrityksille. Sähkön hinnat nousivat Kreikassa 14 prosenttia syyskuussa 2021 edelliseen kuukauteen verrattuna. Muuhun EU:hun verrattuna energian hinnat kotitalouksille ovat Kreikassa noin 14 prosenttia EU:n keskiarvoa korkeammat (). Hallitus on hyväksynyt toimenpiteitä vaikutusten lieventämiseksi (). Sähkön suhteellisen korkea hinta aiheuttaa lisäriskejä energiaköyhille sekä pieni- ja keskituloisille kotitalouksille. Viimeisimpien saatavilla olevien tietojen (2020) perusteella noin 16,7 prosenttia Kreikan väestöstä ei kyennyt pitämään kotejaan riittävän lämpiminä, mikä on noin 8,5 prosenttiyksikköä enemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Sähkön hinnan nousu johtuu kansainvälisestä kehityksestä sekä kotimaisista tekijöistä, kuten riippuvuudesta maakaasusta samalla kun täydellinen integroituminen Euroopan laajuisiin sähkömarkkinoihin ja kulutusjoustoon osallistuminen () sähkömarkkinoilla eivät ole vielä täysin toteutuneet. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy kuitenkin lisätoimia, jotka koskevat uusiutuvan energian tuotantoa, energiatehokkuutta, varastointi- ja verkkoinvestointeja, sähkömarkkinoiden uudistamista sekä niiden saarten liittämistä mantereeseen, joilta puuttuvat keskinäiset yhteydet. Kun näiden hankkeiden toteuttaminen etenee, tämän odotetaan parantavan loppukuluttajien suojaa tulevilta häiriöiltä keskipitkällä aikavälillä. Alustava näyttö viittaa siihen, että valtion tukitoimet ovat auttaneet turvaamaan yrityssektorin dynaamisuuden pandemian aikana. Yritysdemografisten tietojen () perusteella uusien yritysten perustamissaldo eli perustettujen uusien yritysten määrä vähennettynä lopetettujen yritysten määrällä pysyi positiivisena vuonna 2020 ja ylitti pandemiaa edeltäneen tason vuoden 2021 kahdella ensimmäisellä neljänneksellä. Tätä tulosta tuki myös kysynnän elpyminen vuonna 2021, mikä nopeutti uusien yritysten perustamista erityisesti palvelualalla. Näitä tietoja on kuitenkin tulkittava varoen, sillä Kreikassa yritystoiminnan dynamiikka on perinteisesti ollut heikkoa (); näin ollen pandemian vaikutusta saatetaan aliarvioida. Näkymiin liittyy edelleen epävarmuutta ja riskejä. Pandemian vaikutus taloudelliseen toimintaan on vähentynyt viime vuosineljännesten aikana, mutta elpyminen on edelleen altista pandemian mahdolliselle pahenemiselle sekä kotimaassa että kansainvälisesti, ja haavoittuvuus on edelleen suurta. Lisäksi yksityiselle sektorille ja työmarkkinoille suunnattujen tukitoimenpiteiden asteittaista lakkauttamista on seurattava tarkasti, ja se on ajoitettava huolellisesti, jotta vältetään jyrkät vaikutukset. Energian hintojen nousu ja toimitusketjun pullonkaulat lisäävät inflaationäkymien epävarmuutta. Ulkoiset geopoliittiset tekijät ja muuttoliikekriisin mahdollinen uusiutuminen pandemian jälkeen aiheuttavat edelleen epävarmuutta. Toisaalta kotitalouksien säästöjen viimeaikainen kasvu saattaa edistää edellisestä vuodesta lykättyjen ostojen toteuttamista ja vauhdittaa yksityistä kulutusta. Taulukko 1: Tiivistelmä keskeisistä makrotaloudellisista muuttujista (%) Lähde: Euroopan komissio JULKISEN TALOUDEN KEHITYS Finanssipolitiikka pysyy elvyttävänä vuonna 2021 ja tukee elpymistä edelleen koko vuoden 2022 ajan. Komission ja viranomaisten ennusteet ovat yleisesti ottaen samansuuntaisia, ja niiden mukaan perusalijäämä supistuu huomattavasti vuonna 2022. Komission syksyn 2021 talousennusteen mukaan tiukennetun valvonnan alaisen perusalijäämän odotetaan supistuvan 7,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2021 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 (). Tämä vastaa Kreikan vuoden 2022 alustavassa talousarviosuunnitelmassa esitettyä alijäämäennustetta, joka on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuodeksi 2022 ennustettu rahoitusaseman paraneminen johtuu meneillään olevasta elpymisestä ja useimpien hätätoimenpiteiden asteittaisesta lakkauttamisesta. Samalla elpymis- ja palautumistukivälineen odotetaan vaikuttavan merkittävästi kasvuun, mikä puolestaan vaikuttaa myönteisesti julkisiin tuloihin. Komission vuodeksi 2022 ennustama alijäämä on jonkin verran suurempi kuin keväällä 2021 arvioitiin. Tarkistuksessa otetaan huomioon lisätoimenpiteiden kustannukset (ks. jäljempänä) ja suunniteltua aiemmin toimitettujen puolustustarvikkeiden aiheuttama puolustusmenojen kasvu vuonna 2022. Näiden rahoitusasemaa heikentävä vaikutus on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Suurin osa pandemiaan liittyvistä toimenpiteistä poistetaan vähitellen vuoden 2021 loppuun mennessä, mutta palovahinkojen vaikutusten korjaamiseksi toteutettiin lisätoimenpiteitä ja otettiin käyttöön myös vähäisiä pysyviä toimenpiteitä. Useimmat kriisistä kärsineiden kotitalouksien ja yritysten tukemiseen tarkoitetuista toimenpiteistä pyritään poistamaan asteittain vuoden 2021 loppuun mennessä. Tukitoimenpiteiden talousarviovaikutuksen arvioidaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 ja 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Toimenpiteillä, jotka pysyvät voimassa vuonna 2022, pyritään tukemaan elpymistä vauhdittamalla kokonaiskysyntää ja työllisyyttä sekä edelleen tukemaan terveydenhuoltojärjestelmää (). Näitä ovat esimerkiksi seuraavat: ·sosiaaliturvamaksujen alentaminen ja solidaarisuusverosta luopuminen yksityisellä sektorilla; ·laajennettu rekrytointitukiohjelma 50 000 uuden työpaikan luomiseksi tukemalla sosiaaliturvamaksuja kuuden kuukauden ajan kutakin uutta työsopimusta kohti; ·alennetut arvonlisäverokannat liikennepalveluilla, juomilla ja elokuvalipuilla kesäkuuhun 2022 asti; ·terveydenhuoltomenojen kasvu, joka liittyy osittain rokotuskampanjaan. Vuoden 2022 talousarvioesitykseen sisältyy toimenpiteitä kesällä 2021 tapahtuneiden tuhoisien metsäpalojen vaikutusten korjaamiseksi. Näitä ovat esimerkiksi avustukset ja lainat, vero- ja velkasitoumusten lykkääminen, vahinkoa kärsineiden kotitalouksien ja yritysten kiinteistöverotuksen (ENFIA) keskeyttäminen vuosina 2021–2023 sekä vahinkoa kärsineiden alueiden kunnostuskustannukset. Lisäksi talousarvioesitykseen sisältyy joitakin uusia, vähämerkityksisiä taloutta tukevia toimenpiteitä, joiden arvo on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kustannukset kattaa osittain käyttämättömien varojen poistaminen sosiaalimäärärahoista (). Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi seuraavat: ·matkapuhelinliittymien kuukausimaksujen alentaminen; ·ensimmäisen asteen sukulaisten välisten alle 800 000 euron suuruisten lahjoitusten verotuksen keskeyttäminen; ·pääomaveron 50 prosentin alennus; ·kannustimet, joilla pyritään lisäämään nuorten työllistymistä. Kreikka ilmoitti ryhtyvänsä toimiin hillitäkseen viimeaikaisen energian hintojen nousun taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Viranomaiset ottivat sähkön hintojen voimakkaan nousun vuoksi käyttöön uuden tukijärjestelmän, jossa kaikille pienjännitekuluttajille, joilla on vaihtuvahintainen sopimus, myönnetään alennusta 60 euroa/MWh jokaisen kuukauden 300 ensimmäiseltä kilowattitunnilta vuoden loppuun asti, ja heikoimmassa asemassa oleville kotitalouksille myönnetään tukea 80 euroa/MWh(). Jos energian hinnat pysyvät korkeina odotettua pidempään, toimenpiteitä saatetaan jatkaa. Viranomaiset ilmoittivat, että jos jatkossa tarvitaan lisätukea, se suunnataan haavoittuvassa asemassa oleville kotitalouksille, ja lisäksi perustetaan automaattinen mukautusmekanismi, joka reagoi tällaisiin odottamattomiin vaihteluihin. Viranomaiset lisäsivät myös pienituloisille kotitalouksille myönnettyä lämmitysetuutta. Näiden toimenpiteiden arvo on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021, ja energiaan liittyviin menoihin tarkoitetun päästökauppajärjestelmän tilin tulojen kasvu kattaa ne täysin. Nämä toimenpiteet vaikuttavat olevan jotakuinkin linjassa komission tiedonannon () kanssa, joka käsittelee energian hintojen nousuun vastaamista, koska ne ovat väliaikaisia ja enimmäkseen kohdennettuja ja hyödyttävät erityisesti heikommassa asemassa olevia kuluttajia. Euroopan komissio seuraa tiiviisti energiamarkkinoiden kehitystä.

Kaavio 1: Rahoitusjäämän muutoksen syyt vuosina 2021–2022 Lähde: Euroopan komissio Huomautus: Tiukennetussa valvonnassa seurattu julkisen talouden rahoitusasema on parantunut: perusalijäämä on ollut 7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja nyt se on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaaviosta näkyy, miten tulo- ja menopuoli ovat vaikuttaneet paranemiseen. Nykyiseen arvioon ja ennusteeseen liittyy huomattavia riskejä. Osa riskeistä liittyy pandemian kehitykseen, erityisesti tukitoimenpiteiden lisätarpeeseen, mikäli terveyskriisi pahenee, ja tukitoimenpiteiden osana myönnettyjen valtiontakausten () mahdolliseen täytäntöönpanoon. Energiamarkkinoiden kehitys voi myös edellyttää lisää tukitoimenpiteitä. Äskettäiset tai suunnitellut julkistaloudelliset järjestelyt, mukaan lukien heikossa asemassa olevien velallisten omistamien kiinteistöjen myynti- ja takaisinvuokrausjärjestelmä, voivat aiheuttaa alijäämää ja velkaa kasvattavia vaikutuksia riippuen niiden lopullisesta tilastollisesta luokituksesta. Ennusteen epävarmuutta lisäävät vireillä olevat oikeusasiat, kuten lisäeläkkeiden ja kausibonusten leikkausten mahdollinen takautuva korvaaminen sekä riita-asiat julkista kiinteistöyhtiötä (ETAD) vastaan. Myönteistä kuitenkin on se, että alustavien yhtiöverotietojen perusteella yritysten kannattavuus on saattanut heikentyä vuonna 2020 vähemmän kuin tällä hetkellä oletetaan, mikä johtaisi suurempiin verotuloihin tänä vuonna. VALTION RAHOITUS Käteisvarat pysyvät suurina. Julkisyhteisöjen käteisvarat olivat lokakuun 2021 alussa lähes 40 miljardia euroa, mikä on korkein taso sitten vuoden 2019 loppupuolen (). Käteispuskurin kasvu johtuu osittain elpymis- ja palautumistukivälineestä saaduista 4 miljardin euron ennakkomaksuista ja syyskuussa 2021 liikkeeseen lasketuista joukkolainoista. Rahoitusolosuhteet ovat edelleen suotuisat, ja viimeaikaisista korotuksista huolimatta 10 vuoden joukkovelkakirjojen tuottoerot ovat olleet 110–150 peruspistettä elokuun 2021 lopusta lähtien. Julkisen velan hoidosta vastaava virasto harkitsee jälleen maksavansa yhden osan Kreikan velasta varhennetusti takaisin institutionaalisille velkojille, kuten keväällä 2021 ja sitä ennen. Se harkitsee erityisesti maksavansa Kreikan lainajärjestelystä takaisin vuosina 2022 ja 2023 erääntyvät noin 5,3 miljardia euroa aikataulusta edellä sekä jäljellä olevan 1,8 miljardin euron lainan täysimääräistä takaisinmaksua Kansainväliselle valuuttarahastolle lähikuukausina. Vaikka näillä aikaistetuilla takaisinmaksuilla on vain vähäinen vaikutus velkakestävyyteen pitkällä aikavälillä, ne antavat markkinoille silti myönteisen signaalin Kreikan valtion taloudellisesta tilanteesta, pidentävät Kreikan velan keskimääräistä maturiteettia, tuottavat säästöjä korkomenoissa ja pienentävät valuuttakurssiriskiä. VELKAKESTÄVYYSANALYYSI Velkakestävyysanalyysin päivitys osoittaa, että riskit pysyivät pääosin muuttumattomina yhdenteentoista raporttiin verrattuna mutta epävarmuus on edelleen suurta. Velkakestävyyteen kohdistuvat lyhyen aikavälin riskit ovat edelleen hallinnassa, kun sitä vastoin riskit ovat pitkällä aikavälillä merkittävämpiä matalan kasvun ja korkeamman riskipreemion skenaarioissa. Perusskenaariossa velka supistuu 203 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2021 noin 54 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä, samalla kun bruttorahoitustarpeet pysyvät pitkällä aikavälillä alle 15 prosentissa suhteessa BKT:hen. Korkeamman riskipreemion skenaariossa velka supistuu 90 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä ja bruttorahoitustarpeet säilyvät noin 18 prosentissa suhteessa BKT:hen 2030-luvulta lähtien. Hitaan kasvun skenaariossa velkatasot eivät vakiinnu ja bruttorahoitustarpeet ovat pysyvästi yli 20 prosenttia suhteessa BKT:hen 2050-luvulta lähtien. Vaihtoehtoiset skenaariot osoittavat, että tämänhetkisen alhaisen korkotason mahdolliset muutokset keskipitkällä aikavälillä ja heikentynyt talouskasvu voivat vaikuttaa kielteisesti velkakestävyyteen. Päivitetty velkakestävyysanalyysi perustuu seuraaviin oletuksiin: ·Reaalisen BKT:n kasvua koskevat oletukset perustuvat edelleen komission viimeisimpään lyhyen aikavälin ennusteeseen vuosille 2021–2023. Vuosien 2024–2031 ennusteissa on nyt otettu huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten investointien odotettu kasvuvaikutus. Se perustuu komission vakiomuotoisiin T+10-simulaatioihin, jotka on mukautettu QUEST-mallin perusteella. Simulaatio tehdään samanaikaisesti kaikkien jäsenvaltioiden osalta, joten siihen sisältyy myös heijastusvaikutuksia. Ennen tätä päivitystä Kreikkaa koskevat makrotaloudelliset ennusteet perustuivat komission laskelmiin T+6 asti ja sen jälkeen vuoden 2021 ikääntymisraporttiin. Niihin sisältyi elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutus T+6 asti. Pitkän aikavälin kasvu on edelleen vuoden 2021 ikääntymisraportin mukaista. ·Muut kuin lyhyen aikavälin inflaatio-oletukset perustuvat markkinoiden odotuksiin, jotka on mitattu inflaatiosidonnaisilla ”10y10y”-swapeilla () kymmenenteen ennustevuoteen asti, joten ne vastaavat täysin valtion rahoituskustannuksia koskevia markkinoiden odotuksia. Kymmenennen ennustevuoden jälkeen odotetaan lineaarista lähentymistä 2 prosenttiin kolmanteenkymmenenteen ennustevuoteen mennessä. Ennen tätä päivitystä inflaatio-odotukset otettiin huomioon vain viidenteen ennustevuoteen asti. ·Perusjäämää koskevissa oletuksissa noudatetaan edelleen kahdeksannessa tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa esitettyä menetelmää. Perusjäämä vastaa erityisesti komission viimeisintä ennustetta, joka kattaa vuodet 2021–2023 ja jossa oletetaan, ettei politiikka muutu ja että perusjäämä on sen jälkeen 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näiden metodologisten muutosten seurauksena bruttorahoitustarve väheni 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2060 perusskenaariossa ja enintään 2,5 prosenttiyksikköä muissa skenaarioissa. Kaavio 2: Velkakestävyysanalyysin tulokset Lähde: Euroopan komissio Taulukko 2: Perusskenaarion keskeiset oletukset ja tulokset Lähde: Komission yksiköt Taulukko 3: Keskeiset skenaarioita koskevat oletukset Lähde: Komission yksiköt RAHOITUSSEKTORIN KEHITYS Järjestämättömien lainojen arvopaperistamisesta johtuva lisääntynyt luottotappiovarausten tarve vaikuttaa edelleen pankkien kannattavuuteen. Vain kaksi neljästä järjestelmän kannalta merkittävästä pankista on saavuttanut myönteisiä tuloksia. Vuoden ensimmäisellä puoliskolla kannattavuutta tukivat useat tekijät, kuten lainojen arvonalentumisten väheneminen, rahoituskustannusten pienenemisestä johtuvat korkeammat nettokorkotulot, korkeammat palkkiot ja alhaisemmat toimintakustannukset. Järjestämättömien lainojen mittaviin arvopaperistamisiin liittyvät korkeat luottotappiovaraukset ovat vaikuttaneet haitallisesti kahteen muuhun pankkiin. Sen vuoksi pankkisektorin kokonaistappiot ovat jatkuneet vuoden 2021 toisella neljänneksellä. Pankkien nettokorkotulojen kokonaislaatu on parantumassa, sillä meneillään olevien arvopaperistamisten myötä se ei enää ole yhtä riippuvainen järjestämättömien lainojen kertyneistä koroista. Koko vuoden 2021 kannattavuuteen vaikuttavat voimakkaasti yhtäältä järjestämättömien lainojen loput arvopaperistamiset, jotka lisäävät luottotappiovarausten tarvetta ja vähentävät nettokorkotuloja (), ja toisaalta taloudellisen toiminnan elpyminen, jonka odotetaan lisäävän uusien lainojen kysyntää ja näin tulonmuodostusta. Järjestämättömien lainojen arvopaperistamisen pitäisi kuitenkin jatkossa vähentää pankkien riskikustannuksia ja vapauttaa niiden taseista tilaa uusille lainoille, mikä tukee niiden pitkän aikavälin kannattavuutta. Kreikkalaisten pankkien pääomapositioon vaikuttavat edelleen pankkien taseiden siivoamiskustannukset, mutta sitä tuetaan pääomaa lisäävillä toimilla. Pankkien keskimääräiset ydinpääoman (CET1) ja kokonaispääoman osuudet olivat vuoden 2021 toisen neljänneksen lopussa 12,5 prosenttia ja 15 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä merkitsee laskua edelliseen vuosineljännekseen verrattuna (13,6 % ja 15,6 %), jolloin vaikuttivat jo tilapäisten arvonoikaisujen asteittainen lakkauttaminen ( ) ja suurimmaksi osaksi taattujen laskennallisten verosaamisten vuotuinen kuoletus. Yksi järjestelmän kannalta merkittävä pankki korotti kuitenkin onnistuneesti pääomaansa 800 miljoonalla eurolla heinäkuun alussa sen jälkeen, kun toinen järjestelmän kannalta merkittävä pankki oli aiemmin korottanut osakepääomaansa toukokuun 2021 alussa. Tämä yhdessä erilaisten pääomaa lisäävien toimien kanssa tukee jatkossa Kreikan järjestelmän kannalta merkittäviä pankkeja ja mahdollistaa järjestämättömien lainojen vähentämistä koskevien strategioiden kunnianhimoisen eteenpäin viemisen. Näitä pyrkimyksiä edistää myös äskettäin hyväksytty lakimuutos, jonka on tarkoitus lisätä joustoa järjestämättömien lainojen myyntiin ja arvopaperistamiseen liittyvään laskennallisten verosaamisten kuoletukseen. Vaikka pääomapositio ylittää edelleen lakisääteisen vaatimuksen, se on edelleen yksi EU:n alhaisimmista. Pääoman heikko laatu on edelleen ongelma, kun otetaan huomioon, että laskennallisten verohyvitysten osuus pankkien pääomasta on suuri; se nousi 74 prosenttiin ydinpääomasta (CET1) vuoden 2021 toisella neljänneksellä, kun se oli vuoden 2020 lopussa 59 prosenttia.