ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2

Pysyvä tutkimus- ja tilastokomitea SCRS, joka on ICCAT:n neuvoa-antava tieteellinen komitea, toteaa vuoden 2012 kertomuksesta tehdyssä tiivistelmässä (1) muun muassa seuraavaa: 3.2.1 Vuodesta 1998 on Itä-Atlantilla ja Välimerellä ollut voimassa kalasaalista koskevia rajoituksia. Vuonna 2002 komissio määritti suurimmaksi sallituksi tonnikalasaaliiksi Itä-Atlantilla ja Välimerellä 32 000 tonnia vuosina 2003–2006, 29 500 tonnia vuonna 2007 ja 28 500 tonnia vuonna 2008. Suurimmaksi sallituksi saaliiksi asetettiin näin 22 000 tonnia vuonna 2009, 19 950 tonnia vuonna 2010 ja 18 500 tonnia vuonna 2011. Vuoden 2010 suurinta sallittua saalista tarkistettiin 13 500 tonniin ja tuleviksi suurimmiksi sallituiksi saaliiksi (vuodesta 2011 alkaen) määrättiin tasot, jotka riittäisivät elvyttämään kalakannan kestävää enimmäistuottoa vastaavalle biomassan tasolle vähintään 60 prosentin todennäköisyydellä vuodesta 2010 vuoteen 2022. Vuosien 2011 ja 2012 suurimmaksi sallituksi saaliiksi vahvistettiin 12 900 tonnia. 3.2.2 ICCAT:n vuonna 2010 hyväksymällä suosituksella 10-04 vauhditettiin olennaisesti tonnikalan elpymistä, koska suurimman sallitun saaliin pienentäminen 12 900 tonniin vuosiksi 2011 ja 2012 vaikutti ratkaisevasti kalastuskapasiteetin heikentymiseen ja valvontatoimenpiteiden lisääntymiseen: kalastusalusten määrä väheni merkittävästi ja saaliiden valvonta tehostui. 3.2.3 Vaikka täytyykin olla varovainen tarkasteltaessa kapasiteettimittausten avulla tehtyjä saalisarvioita, pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean tulkinta on, että saaliit ovat pienentyneet huomattavasti Itä-Atlantilla ja Välimerellä elvytyssuunnitelman noudattamisen, seurannan ja toimeenpanovalvonnan ansiosta. 3.2.4 Lisäksi lentomittauksin havaittu pienen tonnikalan esiintyminen runsaana tai suurempina keskittyminä luoteisella Värimerellä voisi myös olla osoitus vähimmäiskoon suurentamista koskevan sääntelyn myönteisistä tuloksista. Suositus 06-05 mahdollisti 2000-luvun alkuvuosiin verrattuna paremman saaliin rekryyttiä kohden sekä nuorten kalojen paremman selviytymisen ansiosta myös kutukannan biomassan paremman rekrytoinnin. 3.2.5 Tuoreen säännöstön ja aiempien suositusten soveltaminen on alentanut selvästi kalan pyyntitasoa ja kalakuolleisuutta. Kaikki pyyntiponnistusyksikköä kohti saadut saalislukemat ovat olleet kasvusuunnassa viime vuosina. Komitea toteaa, että saaliiden säilyttäminen nykyisen suurimman sallitun saaliin tasolla (12 900 tonnia) tai vuoden 2010 suurimman sallitun saaliin tasolla (13 500 tonnia) nykyisen hoito-ohjelman mukaisesti mahdollistaa luultavasti sen, että kalakanta kasvaa kyseisen jakson aikana. Se on myös johdonmukaista, kun ajatellaan tavoitetta saavuttaa kestävää enimmäistuottoa vastaava kuolleisuus ja biomassa vähintään 60 prosentin todennäköisyydellä vuoteen 2022 mennessä.
3.4

Oikeus hakea korvausta aiheutuneesta vahingosta on vahvistettu useaan otteeseen vuodesta 2001 lähtien: EU:n tuomioistuin on todennut oikeuskäytännössään, että kaikkien on voitava hakea korvausta tällaisesta vahingosta (3). Lisäksi perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistetaan mm. oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, jos unionin oikeudessa taattuja oikeuksia on loukattu.
Komissio esittää perusluonteisen toteamuksen, että sovitut vuoteen 2050 tähtäävät EU:n ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos fossiilisten polttoaineiden palamisesta syntyvät hiilidioksidipäästöt voidaan poistaa. Tämä lähestymistapa on siirrettävä globaalille tasolle, ja kaikkien poliittisten päättäjien on ymmärrettävä ongelman laajuus, ja taloudellisia tavoitteita on mukautettava vastaavasti. Maailman tunnetut fossiilisten polttoaineiden varannot vastaavat palaessaan noin 3 000 miljardia tonnia hiilidioksidia, mutta tästä määrästä vain 31 prosenttia voidaan polttaa, jotta säilytetään 80 prosentin mahdollisuus pitää maapallon lämpeneminen alle 2 °C:ssa. Jos halutaan säilyttää 50 prosentin mahdollisuus pitää lämpeneminen korkeintaan 2 °C:ssa, voidaan määrästä polttaa vain 38 prosenttia (Unburnable Carbon http://www.carbontracker.org/wp-content/uploads/downloads/2012/08/Unburnable-Carbon-Full1.pdf). Vaimentavaa vaikutusta, joka hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla voisi olla, on kuitenkin tarkasteltava realistisesti. Optimistinenkin skenaario, jossa toteutetaan maailmanlaajuisesti 3 800 kaupallista hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin hanketta, mahdollistaisi vain 4 prosentin lisäyksen fossiilisten polttoaineiden palamiseen (IEA World Energy Outlook 2012). Todellisuudessa energiavarat, joiden arvon arvioidaan olevan miljardeja euroja, on jätettävä maahan hyödyntämättöminä, jos nyt ehdotetut ilmastotavoitteet on tarkoitus saavuttaa ilman hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia. Tällä on syvällisiä taloudellisia vaikutuksia. On tärkeää panna merkille, että on löydettävä keino ratkaista tämä perusluonteinen ongelma, jotta ilmasto- ja energiapolitiikalla (ja hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla) olisi mahdollisuuksia onnistua.
2.1

Komitea toteaa, että seuraavien seikkojen yhdistäminen tasapainoisella tavalla mahdollistaa muiden kuin taloudellisten tietojen toimittamisen osakkeenomistajille sekä suurten yritysten sidosryhmien informoimisen. Kokonaisuus vastaa asetettuihin tavoitteisiin avoimuudesta ja johdonmukaisuudesta. — Vuosittaiseen toimintakertomukseen sisällytetään muut kuin taloudelliset tiedot, jotka ovat merkittäviä. — Nämä tiedot liittyvät etenkin ympäristöön, sosiaalisiin näkökohtiin ja työntekijöihin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, korruption torjuntaan ja lahjontaan. — Tiedot koskevat yrityksen toimintalinjoja näillä aloilla, niiden tuloksia sekä näihin seikkoihin liittyviä riskejä ja yhtiön noudattamaa riskienhallintakäytäntöä. — Sääntöjä sovelletaan kaikkiin pääomayhtiöihin, jotka kuuluvat nykyisten tilinpäätösdirektiivien soveltamisalaan. — Velvoite koskee vain niitä yrityksiä, joiden työntekijämäärä on keskimäärin yli 500 ja joiden taseen loppusumma on yli 20 miljoonaa euroa tai nettoliikevaihto yli 40 miljoonaa euroa. Näin ollen pk-yritykset on vapautettu tästä velvoitteesta. — Yritykset voivat tukeutua kansallisiin, EU:n tai kansainvälisiin kehyksiin, joissa määritellään periaatteet ja indikaattorit sekä raportoinnin suuntaviivat. — Yritykset asettavat etusijalle niiden kannalta oleelliset tiedot. — "Noudata tai selitä" -menetelmän käyttäminen merkitsee tilintekovelvollisuutta, mutta jättää yritykselle tiettyä liikkumavaraa, mikäli tietojen puuttuminen on niiden näkemyksen mukaan perusteltua. — Sääntöjen joustavuuden ansiosta vältetään hallintotaakan lisääminen. Edelleen on mahdollista laatia erillinen kertomus edellyttäen, että se täyttää samat vaatimukset ja on osa konsolidoitua toimintakertomusta.
4.1.6

Sähköisten palveluiden saavutettavuudesta tehty vertailututkimus Measuring Progress of eAccessibility in Europe (2006–2008) osoitti, että jäsenvaltioiden lainsäädännön ja verkkosivustojen saavutettavuusasteen välillä on selkeä yhteys. Näin ollen lainsäädännön vaikutus itsessään on osoitettu.
1.2

Sen vuoksi komitea a) toteaa, että vaikka kaiken kokoiset yritykset tarvitsevat järkevää sääntelyä, byrokratia vaikuttaa suhteettoman paljon yrityksiin ja varsinkin mikroyrityksiin. b) muistuttaa kaikille komission yksiköille, että pk-yritystesti on erottamaton osa vaikutustenarviointeja. Komitea kehottaa unionin lainsäätäjää ottamaan huomioon pien- ja mikroyritysten erityispiirteet pk-yritysten ryhmässä vaikutustenarviointeja valmisteltaessa ja lainsäädäntöä laadittaessa. c) on tyytyväinen REFIT-ohjelmaan, jossa kartoitetaan pk-yrityksille aiheutuvia taakkoja ja niiden kannalta tehottomia toimia. Tätä ohjelmaa tulisi käyttää kartoittamaan sellaiset olemassa olevat säädökset, jotka eivät enää palvele tarkoitustaan, ja ehdottamaan niiden poistamista sekä voimassa olevan lainsäädännön konsolidointia. Komitea ehdottaa, että komissio käynnistää mahdollisimman pian uudet sääntelyn toimivuuden testaukset (fitness checks) asettamalla etusijalle "TOP 10" -kuulemisen mukaan kaikkein eniten rasitusta aiheuttavat säädökset, jotka esitellään käsillä olevassa tiedonannossa, keskittyen erityisesti mikroyrityksiin. d) kiinnittää huomiota tämän ohjelman yhteen periaatteeseen, jonka mukaan vaikutustenarvioinneista on tehty käyttäjäystävällisempiä käyttämällä vakiomallia ja selkeää tiivistelmää, jossa tuodaan esiin tärkeimmät käsitellyt kysymykset, muun muassa erityisesti mikroyrityksille koituvat täytäntöönpanokustannukset. e) kannattaa pitkällä aikavälillä kaikissa EU:n toimielimissä toimivan, yhden riippumattoman vaikutustenarviointilautakunnan perustamista. Tämän riippumattoman lautakunnan tulisi hyödyntää ulkopuolisia asiantuntijoita antamaan komission ehdotuksiin lisäselvitystä, jotta voitaisiin varmistaa, että eri näkökohdat on ymmärretty asianmukaisesti. f) on yhtä mieltä siitä, että mikroyrityksiin ei tulisi soveltaa yleistä poikkeusta vaan pikemminkin tapauskohtaista tarkastelua lainsäädäntöehdotusten yhteydessä perusteellisen vaikutustenarvioinnin jälkeen. g) kehottaa uudelleen komissiota antamaan selvityksen siitä, mitä muutoksia se on tehnyt kuulemisprosessin tuloksena ja minkä vuoksi. h) katsoo, että Euroopan komission tulisi seurata jatkuvasti pk-yritysten tulostaulukkoa, jonka keskitetty koordinointiyksikkö on ottanut käyttöön tiiviissä yhteistyössä pk-yritysten järjestöjen kanssa. i) kehottaa perustamaan uuden ohjelman, jolla vähennettäisiin turhaa lainsäädäntötaakkaa ja varmistettaisiin, että älykäs sääntely ei vapauta yrityksiä työsuojelua, sukupuolten tasa-arvoa ja ympäristönormeja koskevien sääntöjen noudattamisesta. Sen vuoksi komitea puoltaa painokkaasti uuden mandaatin myöntämistä vuoteen 2020 asti Stoiberin ryhmälle, joka seuraa ja toimeenpanee erityisesti mikro- ja pk-yrityksiä koskevia politiikkoja yhdessä pk-yritysten järjestöjen kanssa. j) kehottaa neuvostoa ja parlamenttia rajoittamaan yritysten hallinnollisia rasitteita myös, kun ne laativat EU:n lainsäädäntöä. k) ehdottaa, että jäsenvaltiot vaihtavat parhaita käytänteitä alalla, jotta voidaan välttää ylimääräisten vaatimusten lisääminen jäsenvaltioissa (gold-plating).
3.5

Unionin nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) tehokkuus on täysin riippuvainen ilmoitusten lähettämisen nopeudesta sekä epäilyttäviä tuotteita koskevien teknisten tietojen asianmukaisuudesta. RAPEX-järjestelmän hallinnointia varten laaditut suuntaviivat on päivitettävä säännöllisesti, ja niiden on oltava riittävän selkeät, jotta ilmoitettavien tietojen luonteesta ja laajuudesta ei ole epäselvyyttä. Suuntaviivoissa on esitettävä kriteerit vakavien riskien määrittämiseksi, ja riskien johdosta toteutettavat toimenpiteet, kuten väliaikainen kieltäminen, teknisiä muutoksia koskeva vaatimus sekä markkinoille saattamisen estäminen kokonaan, on määritettävä selkeästi.
4.1.3

Kuten tiedetään, komissio suunnitteli vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen puitteissa uuden vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston toimintaan 2,5 miljardin euron määrärahoja eli noin 360 miljoonaa euroa vuosittain. Euroopan unionin lopullisesta talousarviosta käytävä keskustelu herättää kuitenkin huolen, että määrää voidaan pienentää edelleen. Jo nykyisen ohjelman (2012–2013) puitteissa myönnetyt vuotuiset 500 miljoonan euron määrärahat eivät vastaa täysin jäsenvaltioiden tarvetta, jonka arvioidaan olevaan noin 680 miljoonaa euroa vuosittain (10). Uudesta rahastosta tukea saavien jäsenvaltioiden (joita on tällä hetkellä 20 (11)) mahdollinen määrän lisääminen ja ehdotetun tuen joustavuus eli mahdollisuus jakaa – elintarvikkeiden lisäksi – asunnottomien tai lasten henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuja peruskulutustavaroita sekä suunnitellut yhteiskuntaan sopeutumista edistävät toimet antavat aihetta olettaa, että tarve ylittää huomattavasti nykyiset määrärahat. Sen vuoksi on selvää, että rahaston ehdotetut määrärahat eivät vastaa tarvetta, joka niillä on määrä täyttää. Jos lisäksi lähdetään siitä, että Euroopan unionin talousarvion suuruus säilyy samalla tasolla vuosina 2014–2020 tai se pienenee vain hyvin vähän, on vaikea hyväksyä aineelliseen apuun osoitettavien määrärahojen pienentäminen vähintään 28 prosentilla (vuosien 2012–2013 ohjelmaan verrattuna).
3.4.1

Ehdotuksessa edellytetään, että kaiken tiedon, mukaan lukien markkinoinnin, on oltava asiallista ja selkeää eikä se saa olla harhaanjohtavaa. Tarjottavasta materiaalista on käytävä ilmi, onko kyse markkinoinnista vai muunlaisesta tiedosta. Vakuutusedustajan on tiedotettava asiakkaille siitä, tarjotaanko saatavilla olevista vakuutustuotteista neuvontaa. On käytävä selkeästi ilmi, työskenteleekö vakuutusedustaja jonkin vakuutusyrityksen toimeksiannosta vai itsenäisenä ammatinharjoittajana ja kuka maksaa korvauksen edustajalle. Ehdotusta on ETSK:n mielestä pidettävä pääosin aiheellisena ja kuluttajaa hyödyttävänä.
—

Olisi harkittava Chicagon yliopiston professorien Eric A. Posnerin ja E. Glen Weylin ehdotusta An FDA for Financial Innovation: Applying the Insurable Interest Doctrine to Twenty-First-Century Financial Markets (rahoitusinnovaatioiden "elintarvike- ja lääkevirasto": vakuutuskelpoisuusteorian soveltaminen 2000-luvun finanssimarkkinoihin – 23.2.2012), jonka mukaan minkä tahansa uuden tuotteen tulee ennen lanseeraustaan saada viranomaisten hyväksyntä, joka annetaan tuotteelle, mikäli sen katsotaan palvelevan reaalitaloutta, ja joka evätään, mikäli tuotteen tarkoitusperä on pelkästään spekulatiivinen.
2.3

ETSK on jo ilmaissut kiinnostuksensa eurooppalaista kumppanuutta kohtaan. Komitea on kuitenkin muistuttanut lukuisista yleisistä toimista ja menettelyistä, jotka alalla on jo toteutettu. ETSK on tuonut esiin, että kyseiset kokemukset on otettava huomioon jatkettaessa käynnistettyjä aloitteita. ETSK katsoo, että komission ja muiden asianosaisten tähän mennessä jo tekemä työ on tunnustettava ja vakiinnutettava ja että sitä on hyödynnettävä laadittaessa uusia aloitteita. ETSK on suosittanut tässä yhteydessä seuraavaa: ehdotetut uudet lisätoimenpiteet ja -välineet tulisi mukauttaa jo käynnissä oleviin prosesseihin, niiden ei tulisi aiheuttaa lisäongelmia tai päällekkäisyyksiä, ja niiden valinnassa tulisi huolehtia tarvittavasta jatkuvuudesta, oikeudellisesta luotettavuudesta sekä vakaudesta (6). ETSK on myös todennut, että eurooppalaisia innovaatiokumppanuuksia toteutettaessa on taattava vapaaehtoisuuden, ”vaihtelevan geometrian”, avoimuuden ja selkeän, yksinkertaisesti sovellettavan hallinnon periaatteiden noudattaminen (7).
1.11

ETSK on tyytyväinen siihen, että asetusehdotuksessa otetaan huomioon lukuisat komitean antamat lausunnot, joissa kehotetaan yhdenmukaistamaan kansainvälisesti sähköisen tunnistamisen, sähköisen allekirjoituksen ja luottamuspalveluiden järjestelmät, sekä komitean huoli kansalaisten yksityisyyden suojan ja turvallisuuden säilyttämisestä verkossa (1). Komitea on tyytyväinen myös siihen, että ehdotettu asetus sisältää säännöksen, jonka mukaan jäsenvaltioilla on vastuu omista järjestelmistään.
3.31

Meri- ja rantamatkailulla on huomattava merkitys taloudellisen kehityksen moottorina. Onkin toteutettava toimia matkailun kehityksen kannustamiseksi EU:n yhdennetyn meripolitiikan puitteissa. Talouden monipuolistuminen matkailun suuntaan on ensisijaista monille rannikkoalueille, joilla erityisesti kalastukseen, laivanrakennukseen, maatalouteen tai kaivannaisteollisuuteen liittyvän taloudellisen toimeliaisuuden heikkeneminen on aiheuttanut tulojen vähenemistä ja työttömyyden lisääntymistä. Matkailualan yritykset, erityisesti pien- ja mikroyritykset, toimivat usein aktiivisesti rannikoilla tai vastaavilla matkailualueilla, ja niillä on tästä johtuen yrittäjähenkisen ja yhteiskunnallisen ulottuvuuden lisäksi myös pitkä historiallinen perinne, joka juontaa eräissä EU:n jäsenvaltioissa juurensa jopa puolen vuosisadan takaa ja muodostaa lisäksi näiden alueiden väestölle todellisen kulttuuriperinnön. Näin ollen on perusteltua – kunnioittaen EU:n asetuksia ja keskittäen toimet kulttuuriperintöön, laatuun ja niiden alueiden historiaan, joille nämä perheyritykset on perustettu –, että komitea ehdottaa joitakin aloitteita, joiden tarkoituksena on suojella näitä yrityksiä siellä, missä ne toimivat.
1.1

Komitea antaa komissiolle kiitosta siitä, että se on luonut kattavan katsauksen voimassa olevaan elintarvikelainsäädäntöön, ja myöntää, että koko väestölle tarkoitettujen elintarvikkeiden ja erityisryhmille tarkoitettujen ruokavaliovalmisteiden välistä selkeää eroa on vaikea tehdä. Tämän selkeyden puutteen vuoksi erityisesti jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan on vaikea tulkita, soveltaa ja valvoa nykyistä lainsäädäntöä.
4.2

Palveludirektiivin mukaan on keskitettyjen asiointipisteiden tarjoaminen pakollista ainoastaan sähköisessä muodossa. Osassa jäsenvaltioita on lisäksi tarjolla myös fyysisiä keskitettyjä asiointipisteitä. Kyseiset pisteet tarjoavat myös muita, aktiivisempia ja pitemmälle vietyjä palveluita yrittäjille, jotka haluavat aloittaa toiminnan muiden jäsenvaltioiden markkinoilla. Komitea katsoo, että tällaisten asiointipisteiden on oltava helposti ulottuvilla ja että asioinnissa on voitava käyttää muutakin kuin paikallista kieltä ja että niiden on myös tarjottava sähköisen rekisteröinnin mahdollisuus. ETSK kaipaisi lisätietoja yrittäjien erilaisista kokemuksista eri lähestymistapojen suhteen ja se kehottaa komissiota selvittämään, saavatko fyysiset asiointipisteet parempia arviointeja kuin sähköiset asiointipisteet.
2.1

Lasku on kauppakumppanien sekä niiden ja peruskäyttäjien välillä vaihdettu perusluonteinen asiakirja. Laskun ensisijaisena tehtävänä on esittää ostajalle myyjän maksuvaatimus toimitetuista hyödykkeistä tai suoritetuista palveluista. Lisäksi lasku on tärkeä kirjanpitoasiakirja, ja sillä on mahdollisia oikeudellisia vaikutuksia molempiin kauppakumppaneihin. Lasku on itse asiassa yritysten ja kuluttajien välinen sopimusasiakirja. Eräissä maissa lasku on keskeinen veroilmoituksiin, korvauksiin sekä vienti- ja tuonti-ilmoituksiin liitettävä asiakirja.
1.1

Edeltävään asetukseen on tehty useita tarkistuksia osaksi siksi, että yhteisön lainsäädäntö on muuttunut, ja osaksi Lissabonin sopimuksen edellyttämän harmonisoinnin vuoksi. Sen vuoksi myös säädöstekstin rakenne on muotoiltava uudestaan, jotta tukiohjelman keskeinen rooli otettaisiin paremmin huomioon uudessa asetustekstissä ja jotta siinä korostettaisiin a) erityistä hankintajärjestelmää ja b) paikallistuotantoa edistäviä erityistoimenpiteitä.
3.3.1

Komitea pitää ehdotetun päätöksen 3 artiklassa mainittuja toimenpiteitä mielekkäinä. Ne on kuitenkin muotoiltu liian yleisluonteisesti, ovat sanamuodoltaan samankaltaisia kuin aiempina eurooppalaisina teemavuosina ja soveltuvat kaikkiin mahdollisiin kampanjoihin. Toimenpiteet eivät saisi jäädä vain asiantuntijoiden hoidettaviksi, vaan niillä olisi oltava myös kansalaisia koskeva ulottuvuus. Muutamilla päätösehdotusta pohjustaneen kuulemisen yhteydessä ehdotetuilla toimilla voisi olla suurempi vaikutus julkiseen mielipiteeseen. Lisäksi ETSK ehdottaa aiempien lausuntojensa perusteella, että keskustelun jatkuessa kiinnitetään huomiota myös seuraaviin asioihin: 3.3.1.1 Jotta ikäihmiset voivat jatkaa työelämässä pidempään, tarvitaan pitkälle meneviä toimenpiteitä ja parannuksia. (6) 3.3.1.2 Iäkkäiden ihmisten monimuotoisen, koko yhteiskuntaa ja nuorempia sukupolvia hyödyttävän vapaaehtoistoiminnan helpottamiseksi sekä sen arvostamiseksi on syytä luoda vapaaehtoistoiminnalle yhtenäinen asema kaikkialla EU:ssa, yhdenmukaistaa vapaaehtoistoiminnan käsite, pohtia vapaaehtoisten pätevöitymistä ja huolehtia siitä, että he saavat tunnustusta (7), sekä määritellä puitteet tällaiselle ”työlle”, jotta se ei heikennä nuorempien mahdollisuuksia työmarkkinoilla. 3.3.1.3 Ikäihmisten toimintakyvyn säilymiseksi on syytä tehostaa ennaltaehkäisyä, terveyden edistämistä ja terveyskasvatusta kaikissa ikäryhmissä. (8) 3.3.1.4 On pyrittävä antamaan ikäihmisille mahdollisuus osallistua virallisen koulutusjärjestelmän mukaiseen koulutukseen, jotta heidän kouluttautumistaan ja sosiaalista osallisuuttaan voidaan tukea. Tämän tulisi kattaa myös se, että iäkkäillä olisi yhteiskuntaryhmästä riippumatta mahdollisuus käyttää uutta tieto- ja viestintätekniikkaa (tähän tarkoitukseen voitaisiin hyödyntää esimerkiksi EU:n ohjelmaa ”Hyvä vanhuus tietoyhteiskunnassa”). (9) 3.3.1.5 On otettava huomioon, että väestörakenteen muutos tuo mukanaan myös mahdollisuuksia. Tämä koskee esimerkiksi uusia ammatteja ja työpaikkoja hoitoalalla, eri toimialojen koordinoinnissa, poliittisissa neuvonantotehtävissä jne. Taloudessa ikäihmiset tarjoavat uutena kuluttajaryhmänä vielä muitakin mahdollisuuksia, jotka liittyvät esimerkiksi kaikille sopivaan suunnittelun (Design for All), tietotekniikka-avusteiseen asumiseen (Ambient Assisted Living, AAL) ja kuluttajaneuvontaan. Lisäksi kuluttajien asemaa ja heidän oikeuksiaan on vahvistettava. (10) 3.3.1.6 Kaikilla edellä mainituilla aloilla toteutettavien toimenpiteiden yhteydessä on sovellettava tasa-arvoon tähtäävää lähestymistapaa, joka koskee yhtä lailla kaikkia väestöryhmiä: naisia ja miehiä, terveitä ja terveysrajoitteista kärsiviä, maahanmuuttajia ja alkuperäisväestöä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä köyhyydessä elävään väestöön (11).
1.3

EU:n alkuajoista lähtien peruskoulutuksen on myönnetty olevan ihmisen perusoikeus. Mittavien ja myönteisiä tuloksia tuottaneiden ponnistelujen avulla tästä oikeudesta on pyritty tekemään kaikkien ulottuvilla oleva julkishyödyke. ETSK on antanut asiaan oman panoksensa lukuisilla lausunnoillaan. Niissä on kaikissa todettu, että peruskoulutuksen keskeisenä tavoitteena on edelleen kouluttaa kansalaisista vapaita, kriittisiä, itsenäisiä ja sellaisia, että he pystyvät omalla panoksellaan vaikuttamaan yhteiskuntansa kehitykseen, ja että heillä on runsaasti taitoja, joita tarvitaan uusien haasteiden kohtaamiseen erityisesti työelämässä. Heidän on kuitenkin myös tiedostettava, että maailmassa on muitakin arvoja ja kulttuureja ja että maapallo, jolla he asuvat, on säilytettävä tuleville sukupolville.
Koulutetun henkilöstön irtisanominen kriisiaikana on vaarallista tulevan elvytyksen valossa. Vaarana on, että taitotiedon puute laajenee. Vielä pahempaa on se, että monet eurooppalaisyritykset näyttävät vähentävän oppisopimuspaikkojaan ja tutkinnon suorittaneille nuorille tarkoitettuja työpaikkojaan vaarantaen näin tulevaisuuden. Joustoturvakin voi toimia ainoastaan, jos työntekijöillä on hyvä koulutus. Koulutuksen lopettaminen olisi siten tämän uudistusvälineen vastaista. Uusien taitojen sekä uusien työpaikkojen luomisen välillä on kiinteä yhteys. ”Lissabon 2010 plus” -strategian tulee tarjota vastauksia näihin ongelmiin. Yritysten on järkevää investoida työntekijöidensä jatkuvaan kouluttamiseen. Samalla on selvää, että on myös jokaisen työntekijän velvollisuus jatkaa kouluttautumistaan.
5.15

Kaupan oikeudenmukaisuus ja potilaiden edut edellyttävät, että tuontien vähätuloisista maista on rajoituttava tuotteisiin, joiden valmistuksessa on sovellettu hyviä tuotantotapoja. Väärennetyt lääkkeet on kiellettävä. Väärennettyjen lääkkeiden internetkaupan vaaroja on vähennettävä postitse lähetettyjen lääkkeiden tehokkaalla valvonnalla.
3.7

Tärkeä uudistus esitetään uudessa 249 artiklassa valvonnasta. Alkuperäisen muotoilun mukaan vain sen maan viranomaisella, johon toimija on sijoittautunut, on pääsy laskujen sähköiseen arkistoon. Uuden tekstin mukaan sen jäsenvaltion viranomaisilla, jossa alv on maksettava, on pääsy toimijoiden sähköisiin arkistoihin. Ehdotuksessa poistetaan myös nykyinen rajoitus, jonka perusteella jäsenvaltioiden viranomaisilla on pääsyoikeus tietoihin ”sikäli kuin se on tarpeen valvontaa varten”.