EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
KOM(95) 03 lopull 
Bryssel, 08.02.1995 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
KOHTI EUROOPAN UNIONIN JA MEKSIKON VÄLISIÄ 
LÄHEISEMPIÄ SUHTEITA 

KOHTI EUROOPAN UNIONIN JA MEKSIKON VÄLISIÄ 
LÄHEISEMPIÄ SUHTEITA1 
(Luonnos komission tiedonannoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille) 
Kesäkuun 24 ja 25 päivänä 1994 tekemissään päätelmissä Korfulla kokoontunut Eurooppa-neuvosto 
"vahvistaa pitävänsä suhteitaan Latinalaisen Amerikan maihin ja niiden alueellisiin ryhmittymiin 
tärkeinä. Se ilmaisee tyytyväisyytensä edistykseen, jota on saavutettu kansanvaltaistamisessa ja 
ihmisoikeuksien kunnioittamisessa, rauhan ja aseidenriisunnan alalla, taloudellisissa uudistuksissa ja 
alueellisessa yhdentymisessä. 
Tässä yhteydessä Eurooppa-neuvosto tervehtii Meksikon liittymistä OECD.hen ja ilmaisee halunsa 
vahvistaa poliittisia ja taloudellisia suhteita maahan. Se myöskin varmentaa, että Euroopan Unioni 
pyrkii vahvistaa suhteitaan MERCOSURiin. Se kannustaa neuvostoa ja komissiota edelleen 
edistämään näitä päämääriä." 
Joulukuun 9. ja 10. päivän 1994 päätelmissään Essenissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto 
"kehottaa neuvostoa ja komissiota (...) konkretisoimaan ajatukset sopimussuhteiden tulevasta 
muodosta Meksikon (...) kanssa viipymättä." 
Näitä päätelmiä oli edeltänyt yleisten asioiden neuvoston marraskuun 28 päivänä laatima kertomus, 
joka vetosi komissiota tuomaan mahdollisimman pian, viimeistään maaliskuun 1995 loppuun 
mennessä, neuvostolle asiapaperin, jossa luonnostellaan vaihtoehtoiset toimintamallit ja annetaan 
tarkemmat ehdotukset läheisten suhteiden luomisesta Meksikon uuteen hallitukseen. 
Lisäksi EU.n suhteita Latinalaiseen Amerikkaan ja Karibian maihin käsittelevässä yleisten asioiden 
neuvoston lokakuun 31 päivänä hyväksymässä perusasiakirjassa Euroopan Unioni ilmaisee 
valmiutensa aloittaa neuvottelut kauaskantoisempien sopimusten aikaansaamiseksi, jotka ottaisivat 
paremmin huomioon kumppaniemme taloudellisen potentiaalin sekä alueellisen yhdentymisen esille 
tulleet muodot. 
Tämä komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille pyrkii vastaamaan Eurooppa-
neuvoston ja ministerineuvoston pyyntöihin ja sisältää seuraavat kohdat: 
- EU: n ja Meksikon välisten suhteiden strategiset näkökohdat 
- Meksikon viimeaikaiset tapahtumat ja maan nykyinen kansainvälinen asema 
- EU:n ja Meksikon väliset nykyiset suhteet 
- komission ehdotus EU:n ja Meksikon suhteiden lähentämiseksi 
Yksinkertaisuuden vuoksi tässä tiedonannossa puhutaan "Euroopan Unionista". Tämä ei rajoita yhteisön 
toimivaltaa myöhemmin hyväksyä tarvittavia säädöksiä. 
1. EU:N JA MEKSIKON VÄLISTEN SUHTEIDEN STRATEGISET NÄKÖKOHDAT 
a) Lisääntyvässä määrin täydentävät yhteiset intressit 
Unionin intressit lähentää suhteita Meksikoon ovat sekä poliittisia että taloudellisia. Poliittisella 
tasolla on syytä mainita EU:n periaatteellinen mielenkiinto nykyisen kansanvaltaistamiskehityksen 
lujittamiseen sekä yhteiset arvomme ja historialliset, poliittiset, taloudelliset sekä kulttuuriset 
yhteytemme. 
Taloudelliselta kannalta Euroopan talouden toimijat pitävät Meksikoa viime vuosien sisäisen ja 
ulkoisen vapautumisen ansiosta ja rahoituskriisistä huolimatta erittäin lupaavana markkina-alueena ja 
houkuttelevana sijoituskohteena. On olennaista, ettei sopivan sopimusperustan puuttuminen 
heikennä Unionin taloudellista asemaa Meksikossa hetkellä, jolloin luonnonvaroiltaan ja inhimillisiltä 
voimavaroiltaan rikas maa vaikuttaa valmiilta täyttämään lupauksensa. 
Myös Meksikon intressit läheisempien suhteiden luomiseksi Euroopan Unioniin ovat luonteeltaan 
poliittisia ja taloudellisia. Poliittisella tasolla yhteistyö auttaisi Meksikon hallituksen pyrkimyksiä 
päästä onnistuneisiin tuloksiin maan kokonaisvaltaisessa kansanvaltaistamisessa sekä lähentäisi 
hallituksen koneistoa ja kansalaisyhteiskuntaa toisiinsa. Lisäksi läheisempi poliittinen yhteistyö 
auttaisi maata tasapainottamaan suhteitaan muihin NAFTAn allekirjoittajamaihin 
Taloudellisella tasolla yhteisö on houkutteleva ja suhteellisen helppopääsyinen markkina-alue 
meksikolaisille tuotteille sekä hyvä pääoman, nykyakaisen teknologian sekä yhteistyön lähde Tämän 
lisäksi Euroopan liike-elämän lisääntynyt osallistuminen Meksikon talouselämään parantaisi tämän 
kilpailukykyä. 
b) Meksikon rooli EU:n ia Latinalaisen Amerikan välisissä suhteissa 
Suhteet Euroopan Unionin ja Latinalaisen Amerikan välillä kokonaisuutena ovat kehittyneet 
kolmella eri tasolla: 
- alueellisella tasolla Rion ryhmän kautta, jonka kanssa Unioni on käynyt virallista poliittista 
vuoropuhelua vuodesta 1990 lähtien; 
- paikallisemmalla tasolla Keski-Amerikan valtioiden kanssa, joiden kanssa Unioni on pitänyt 
säännöllisiä "San José"-kokouksia vuodesta 1984 lähtien; 
- kahdenvälisellä tasolla eri maiden ja maaryhmittymien kanssa (Andien liitto ja Keski-Amerikan 
valtiot), joiden kanssa yhteisö on solminut "kolmannen sukupolven" yhteistyösopimuksia. 
Meksiko on Rion ryhmän jäsen, osallistuu San Josen kokouksiin yhtenä kolmesta tarkkailijamaasta, 
ja sen suhteita yhteisöön ohjaa 26. huhtikuuta 1991 solmittu yhteistyön puitesopimus. 
Maa on näin ollen hyvin edustettuna kaikissa elimissä, joissa käydään poliittista ja taloudellista 
vuoropuhelua Unionin ja Latinalaisen Amerikan välillä. 
Sanomattakin on selvää, että minkään EU:n toimintamallin, joka pyrkii vahvistamaan Unionin 
suhteita Meksikoon, ei tule kyseenalaistaa maan vuoropuhelua Rion ryhmän ja San José-maiden 
kanssa. Sitä tulisi pikemminkin pitää keinona edistää vuoropuhelua niin, että erityispiirteet otetaan 
huomioon Unionin omissa intresseissä. 
Näin ollen Euroopan Unionin esittämää uutta toimintamallia suhteessa Meksikoon ei voida kehittää 
tyhjiössä, ja ottaen huomioon maan erityisyyden, mallin on oltava osa Unionin yleistä toimintamallia 
Latinalaisen Amerikan maiden ja erityisesti Rion ryhmän suhteen. 
Tässä yhteydessä on mainittava ministerineuvoston 31. lokakuuta 1994 pitämässään kokouksessa 
hyväksymä perusasiakirja suhteista EU:n ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian valtioiden välillä. 
Asiakirjassa Unioni muodollisesti ilmaisi valmiutensa avata keskustelut saadakseen aikaan uusia ja 
kunnianhimoisempia sopimuksia, jotka soveltuisivat paremmin kumppaniemme taloudellisiin 
mahdollisuuksiin alueella. 
Samalla tavalla neuvoston päätelmissä vaadittiin kaupan volyymin lisäystä Euroopan ja Latinalaisen 
Amerikan nousevien talouksien välillä erityisesti tullinalennusten nopean toteuttamisen ja kaupan 
esteiden purkamisen avulla. 
c) Meksiko monenvälisten järjestöjen ja laajan yhtenäisen alueellisen ryhmittymän jäsenenä 
Viimeisten kymmenen vuoden aikana Meksikosta on tullut sopimusosapuoli monissa 
monenkeskisissä elimissä, erityisesti GATTissa ja OECD:ssä, ja maa on toiminut aktiivisesti 
alueellisissa yhteyksissä, enimmäkseen Aasian ja Tyynenmeren alueen talousyhteistyössä (APEC) 
sekä jokin aika sitten perustetussa Karibian valtioiden liitossa (AEC). 
Lisäksi Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus NAFTA on lisännyt EU:n ja Meksikon välisten 
yhteyksien suhteellista merkitystä. Tästä lähtien Meksikoa, joka jo on varsin suuri alueellinen 
vaikuttaja, on pidettävä maailman kahdesta laajimmasta markkina-alueesta toisen perustajajäsenenä. 
Tämä on pidettävä mielessä kaikissa EU:n ja Meksikon välisiä suhteita käsittelevissä keskusteluissa. 
Kuten hiljattain pidetyssä Amerikan valtioiden huippukokouksessa Miamissa korostettiin, NAFTA 
tulee todennäköisesti laajentumaan (neuvottelujen Chilen kanssa tulisi alkaa keväällä 1995) ja 
toimimaan mallina 800-miljoonaisen Alaskasta Kap Horniin ulottuvan vapaakauppa-alueen 
perustamiselle vuoteen 2005 mennessä. 
Nämä näkymät tulee myös pitää mielessä valittaessa soimuspuitteita Unionin Meksikon-suhteisiin. 
II. MEKSIKON VIIMEAIKAISET TAPAHTUMAT JA MAAN NYKYINEN 
KANSAINVÄLINEN ASEMA 
a) Taloudellinen kehitys 
1980-luvun alussa Meksiko kamppaili vuosikausia kestäneen protektionismin ja erittäin säännellyn 
talouden perinnön kanssa. 
Vakaviin makrotalouden epätasapainotekijöihin (budjettivaje, huikea inflaatio, peson yliarvostus, 
pääoman pako maasta sekä kasvava ulkomaanvelka) yhdistyi vakavia mikrotalouden vääristymiä. 
Meksikon talous on kokenut merkittäviä muutoksia. Avaintekijät tervehdyttämisohjelmassa olivat: 
- jatkuva pitkän aikavälin budjettiuudistusten politiikka 
- yhteiskunnallinen sopimus hallituksen ja teollisuuden kahden osapuolen välillä, joka astui 
voimaan joulukuussa 1987 ja helpotti makrotaloudellisten vakautusohjelmien käyttöönottoa 
- tiukka makrotaloudellinen ohjelma, jonka avulla inflaatiovauhtia on saatu hidastettua 
huomattavasti 
- valtion kontrollin väheneminen taloudesta erityisesti laajojen yksityistämisohjelmien avulla 
(vuonna 1982 valtionomisteisia yhtiöitä oli 1155 verrattuna tämänhetkiseen 200:aan). 
Talouden avautuminen ulkomaailmalle ulkomaankaupan (ks. kohta (b) jäljempänä) 
ja ulkomaan investointien vapauttamisen myötä (27. joulukuuta käyttöön otettu uusi lainsäädäntö 
vahvisti huomattavasti laillista turvaa sijoitusten alalla, lisäsi alueita, joilla ulkomaiset sijoittajat 
voivat omistaa 100% osakkeista sekä yksinkertaisti hallinnollisia menettelyjä radikaalisti - nyt 
ulkomaisten sijoittajien jättämät anomukset katsotaan hyväksytyiksi, mikäli toimivaltaiset 
viranomaiset eivät ole esittäneet vastalausettaan 45 päivän kuluessa niiden jättämisestä). 
Nämä Meksikon taloudellisen maiseman muutokset heijastuvat maan tärkeimpiin taloudellisiin 
osoittimiin: 
BKT: keskimääräinen 
vuosikasvu2 
BKT henkeä kohti2 
Inflaatio: 
vuosivaihtelu2 
Vaihtotase 
prosenttiosuutena 
BKT:sta3 
Reaalinen 
vaihtokurssi4 
Ulkoinen velka 
(miljardia USD)2 
Pitkäaikainen julkinen 
velka (miljardia 
USD)2 
Ulkoinen velka 
prosenttiosuutena 
viennistä2 1982-87 
-0,1 
2 271 
83,6 
0,8 
110 
86,1 
51,6 
36,1 1988-89 
2,4 
2 200 
67,1 
-1,7 
99 
96,9 
72,7 
29,05 1990 
4,4 
2 256 
26,7 
-3,1 
119 
106,0 
77,5 
24,1 1991 
3,6 
2 291 
22,7 
-5,2 
108 
115,3 
79,0 
21,4 1992 
2,8 
2 307 
15,5 
-7,5 
102 
113,4 
72,3 
18,9 1993 
0,4 
2 2 62, 
9,8 
-6,6 
95 
118,9 
74,3 
16,8 
2 Lähde: IBD (Interamerican Development Bank), Progreso Econômico y Social en America Latina, Informe 
1994, Washington DC, October 1994. 
3 Lähde: Banco de Mexico. 
4 1980= 100 
Näiden lukujen ei kuitenkaan saa antaa jättää varjoonsa tiettyjä perustavaa laatua olevia ongelmia, 
jotka Meksikon on ratkaistava voidakseen suunnitella tulevaisuuttaan luottavaisena 
Suurimpia ongelmia ovat: 
- köyhyys: Solidaridad-ohjelman saavutuksista huolimatta lähes 20% väestöstä elää 
maailmanpankin määrittelemän köyhyysrajan alapuolella. Meksikon nykyinen hallinto on valinnut 
köyhyyttä vastaan taistelemisen yhdeksi kuusivuotisen toimikautensa päätavoitteista 
- keskimääräinen koulutustaso, joka on yhä suhteellisen alhainen 
- lukuisat ympäristöongelmat, joihin nykyisen hallituksen on tartuttava 
- kasvavat vaihtotaseen ja kauppataseen alijäämät, joita usein liian lyhytaikaiset ulkomaiset 
sijoitukset eivät ole voineet rahoittaa 
- keinotekoisesti yliarvostettuna pidetty valuutta. 
Nämä ongelmat, joihin yhdistyy epävarmuus maan poliittisesta ilmastosta ja Chiapasin poliittisen ja 
yhteiskunnallisen konfliktin tuloksesta, kiihdyttivät rahoituskriisiä, jonka kanssa Meksiko on 
taistellut viime joulukuusta saakka ja jota luonnehtii peson tiukka devalvointi ja korkotasojen jyrkkä 
nousu. Meksikon hallituksen käyttöönottamat kansainvälisen yhteisön tukemat toimenpiteet kriisin 
ratkaisemiseksi korostavat maassa 1980-luvun alusta saakka meneillään ollutta talouden 
muuttamista ja uudelleenjärjestelyä. 
Hallitus ei hukannut aikaa ottaessaan käyttöön hätäsuunnitelman, joka tuo yhteen liike-elämän ja 
työvoiman ja tähtää makrotaloudellisen tasapainon ja sitä kautta ulkomaisten sijoittajien 
luottamuksen säilyttämiseen. 
Lisäksi Yhdysvallat, Kanada, kansainvälinen järjestelypankki (B1S), OECD, kansainvälinen 
valuuttarahasto (IMF), maailmanpankki sekä Japani ovat tulleet Meksikon avuksi lujittamalla 
sijoittajien luottamusta vakuuttavin lausunnoin ja ennen kaikkea tarjoamalla huomattavia luottoja. 
Jotkin Unionin jäsenvaltiot ovat ilmaisseet aikomuksensa osallistua näihin ponnisteluihin. 
Euroopan komissio antoi omalta osaltaan lausunnon 11. tammikuuta, jossa se toivotti tervetulleeksi 
kansainvälisen yhteisön ja Meksikon ponnistelut sekä ilmoitti tulevista ehdotuksistaan Unionin ja 
Meksikon välisten poliittisten, taloudellisten ja kaupan alan yhteyksien vahvistamiseksi 
b) Meksikon edistyminen kansainvälisessä taloudessa 
Kuluneiden kymmenen vuoden aikana Meksiko on useisiin kansainvälisiin järjestöihin liittymisen 
ansiosta asteittain vakiinnuttanut uskottavuuttaan vakavasti otettavana kumppanina 
maailmantaloudessa: sopimuskumppani GATTissa vuodesta 1986, perustajajäsen Euroopan 
jälleenrakennus-ja kehityspankissa 1990 sekä OECD:n täysjäsenyys vuonna 1994. 
Kansainvälisiin ja monenkeskisiin järjestöihin kuulumisen lisäksi Meksiko on huomattavasti 
parantanut integraatiotaan alueelliseen talouteen solmimalla useita vapaakauppasopimuksia 
useimpien naapurimaidensa kanssa. 
Kesäkuussa 1994 kolmen valtion ryhmä (Meksiko, Venezuela ja Kolumbia) allekirjoitti 
vapaakauppasopimuksen, joka astui voimaan tammikuussa 1995 ja toimeenpannaan 10 vuoden 
aikana. Kolmen valtion ryhmän osuus Latinalaisen Amerikan ja Karibian BKT n kokonaismäärästä 
on 35%. 
Tammikuussa 1991 Tuxtla Gutiérrezissa Keski-Amerikan maiden ja Meksikon presidentit antoivat 
lausunnon, jossa määritettiin perusta sopimukselle taloudellisesta täydentävyydestä, joka vähitellen 
johtaa vapaakauppa-alueen luomiseen. Tämän seurauksena allekirjoitettiin vapaakauppasopimus 
Costa Rican kanssa huhtikuussa 1994. Se astui voimaan 1. tammikuuta 1995 ja toimeenpannaan 
asteittain 10 vuoden kuluessa. Samoja linjoja noudattelevia neuvotteluja käydään El Salvadorin, 
Guatemalan, Hondurasin sekä Nicaraguan kanssa. 
Chilejä Meksiko allekirjoittivat sopimuksen taloudellisesta täydentävyydestä vuonna 1991. 
Meksikon ja Bolivian välinen vapaakauppasopimus tehtiin 10. syyskuuta 1994. 
Meksiko on APECin aktiivinen jäsen, ja maalla on ollut merkittävä vaikutus AEC:n alkuun 
panemisessa ja lujittamisessa. Viimeisimmäksi, tammikuun 1 päivänä 1994 astui voimaan Pohjois-
Amerikan vapaakauppasopimus NAFTA. Tämä sopimus, joka tehtiin Meksikon, Yhdysvaltain ja 
Kanadan välille, vastaa 20%:sta maailmankaupasta. 
c) NAFTA 
NAFTA jaottelee tuotteet neljään ryhmään tullinalennusten toteuttamisnopeuden mukaan 
(ensimmäisessä ryhmässä tuotteet ovat olleet tullittomia tammikuun 1. päivästä 1994, kun taas 
neljännen ryhmän tuotteista tulee tullittomia vasta 1. tammikuuta 2008). 
NAFTA on poikkeuksellinen siinä suhteessa, että siinä tullien poistaminen on epäsymmetristä ja 
heijastaa Meksikon ja sen pohjoisten naapurien taloudellisen kehityksen tasoeroja: esimerkiksi 1. 
tammikuuta 1994 Meksiko poisti tuontitullit 43%:lta USA:n tuontitavaroita ja 41%:lta Kanadan 
tuontitavaroita, kun taas USAn ja Kanadan poistamien tullien osuudet Meksikosta peräisin olevilta 
tuontitavaroilta olivat 84% ja 79%. 
NAFTA varautuu myös muiden kuin tarifFeihin perustuvien kaupan esteiden poistamiseen. 
NAFTA sisältää suojalausekkeita 15 vuoden siirtymävaiheen ajaksi, minkä ansiosta osapuolet voivat 
lykätä tullinalennusprosessia tai jopa ottaa uudelleen käyttöön ennen NAFTAa käytettyjä tulleja, 
mikäli kahdesta muusta jäsenmaasta tuotavat tavarat ovat huomattava uhka kotimaan teollisuudelle, 
vaikka korvauksia pitäisikin tarjota muille tuotteille. 
Osapuolilla on myös mahdollisuus kieltäytyä tuomasta tuotteita, jotka eivät noudata niiden 
ympäristöstrandardeja, mutta samaan aikaan on otettu käyttöön toimenpiteitä kolmen jäsenmaan 
ympäristöstandardien nostamiseksi samalle tasolle. Samaan tapaan on olemassa lauseke, jolla 
pyritään estämään tavanomaista alhaisempien työ- ja sosiaalietuisuuksien avulla tapahtuva edun 
tavoittelu. 
Taloudellisen polkumyynnin suhteen NAFTAn paneelien tehtävä on pyrkiä konsensukseen. 
Jäsenmaiden esitykset polkuniyyntilainsäädäntönsä muuttamisesta alistetaan niin ikään NAFTA-
paneelin etukäteistutkintaan. 
Julkisia hankintoja koskevat määräykset mahdollistavat kaikkien kilpailurajoitusten asteittaisen 
poistamisen muilta NAFTA-mailta 10 vuoden kuluessa. Tietyt tuotteet, kuten sotatarvikkeet ja 
perusviestintävälineet, eivät kuulu näiden määräysten piiriin. 
Sen lisäksi, mitä sopimuksessa on suoranaisesti sovittu, NAFTAlla on myös epäsuora vaikutus 
Meksikon lainsäädäntötoimiin monilla alueilla. Esimerkiksi standardisointijärjestelmät tullaan 
todennäköisesti yhdenmukaistamaan. 
d) Poliittinen tilanne 
Viime kuukausina monet merkittävät tapahtumat ovat jättäneet merkkinsä Meksikon poliittiseen 
elämään ja kyseenalaistaneet periaatteita, jotka tähän saakka ovat vaikuttaneet muuttumattomilta. 
Maan yhteiskunnalliset ja poliittiset ongelmat ovat moninaisia ja kaikkea muuta kuin yksinkertaisia. 
Meksikon uuden hallituksen päätavoitteet ovat edistää tiettyjen väestöryhmien ja 
yhteiskuntaluokkien aitoa osallistumista maan kehittämiseen, lujittaa pluralismin ja poliittisen 
elämän läpinäkyvyyden varmistamiseksi käyttöön otettuja uudistuksia sekä ryhtyä kattavaan 
oikeuslaitoksen uudistamiseen. 
Tammikuussa Meksikon uusi hallitus otti ensimmäiset askeleet tähän suuntaan: tammikuun 15. 
päivästä 1995 lähtien Meksikon sisäministeri on istunut kansallisessa sovittelukomiteassa (National 
Conciliation Committee), jonka tehtävä on etsiä mahdollisia ratkaisuvaihtoehtoja Chiapasin 
konfliktiin. 
Samoin tammikuun 17 päivänä 1995 allekirjoitettiin "kansanvaltasopimuksena" tunnettu sopimus, 
joka muodostaa perustan äänestysjärjestelmän kauaskantoiselle uudistukselle. Sopimuksen 
allekirjoittivat johtava puolue (PRI) ja kolme suurinta oppositiopuoluetta: työväenpuolue (Partido 
Trabajador), demokraattinen vallankumouspuolue (Partido de la Revoluciô Democrâtica - PRD) ja 
kansallinen toiminnan puolue (Partido Acciôn Nacional - PAN). 
III. SUHTEET EUROOPAN UNIONIN JA MEKSIKON VÄLILLÄ: NYKYINEN 
TILANNE 
Taloudelliset suhteet Euroopan yhteisön ja Meksikon välillä ovat lähentyneet huomattavasti 
Meksikon talouden elvyttyä ja vapauttamisen edistyttyä. 
a) Kauppavirrat ja sijoitukset 
Allaolevassa taulukossa on esitetty 15 Unionin jäsenvaltion kaupankäyntitilastot (miljoonina USA:n 
dollareina ja prosenttiosuutena kokonaismäärästä)5 
EY:n tuonti: 
Meksikosta 
Latinalaisesta 
Amerikasta 
Prosenttiosuus6 1980 
2 054 
18 105 
11,3 1985 
5 275 
32 226 
16,4 1990 
3 012 
27 063 
11,1 1993 
2 421 
23 386 
10,4 
EY:n vienti: 
Meksikoon 
Latinalaiseen 
Amerikkaan 
Prosenttiosuus 2 671 
14 738 
18,1 3 091 
16 833 
18,4 4 250 
16 946 
25,1 6 159 
25412 
24,2 
Kauppatase sekä viennin ja tuonnin suhde: 
EY-Meksiko kaupan 
tase 
% vienti/tuonti7 617 
130 -2 184 
58,6 1 238 
141,1 3 738 
254,4 
Suorien ulkomaisten sijoitusten kokonaistasot Euroopan yhteisöstä, Yhdysvalloista ja Japanista ovat 
seuraavat (miljardeja USD ja prosentteina)8: 
Vuosi Suorat ulkomaiset 
sijoitukset USA/Kanada EY Japani 
Miljardia USD 
1990 
1991 
1992 
1993 30,31 
33,87 
37,47 
42,40 19,50 
21,96 
23,70 
27,30 6,18 
7,03 
7,78 
8,38 1,45 
1,52 
1,61 
1,69 
Prosenttiosuudet 
1990 
1991 
1992 
1993 100 
100 
100 
100 64,3 
64,8 
63,3 
64,4 20,4 
20,8 
20,8 
19,8 4,8 
4,5 
4,3 
4,0 
Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat viime vuosina (prosenttiosuuksiltaan) muuttuneet seuraavastis: 
5 Lähde: EUROSTAT, Comext-Databank 
6 Prosenttiosuus viittaa EY:n ja Meksikon väliseen kauppaan (tuonti/vienti) verrattuna EY:n ja Latinalaisen 
Amerikan väliseen tuontiin/vientiin. 
7 Vienti/tuonti viittaa EY:n vientiin Meksikoon verrattuna EY:n tuontin Meksikosta. 
8 Lähde: V informe de Gobierno (1994), & Direcciön General de Inversiones Extranjeras, SECOFI. 
Vuosittaiset virrat (prosentteina) 
Vuosi 
1990 
1991 
1992 
1993 USA/Kanada 
63,4 
69,1 
48,3 
73,1 EY 
25,0 
23,9 
20,6 
12,2 Japani 
3,3 
2,0 
2,5 
1,4 
Seuraavat seikat tulee ottaa huomioon näiden tilastojen yhteydessä: 
- vienti yhteisöstä on kaksinkertaistunut vuodesta 1985. Näin ollen Meksikon osuus vuonna 1993 
oli 24% EU:n viennistä Latinalaiseen Amerikkaan verrattuna vuoden 1985 18 %:n osuuteen. 
Noin 90% viennistä koostuu teollisuustuotteista, joista koneiden ja kuljetusvälineiden osuus on 
yli puolet. 
- Meksikon vienti EY:hyn on kuitenkin edistynyt vain vähän ja on noin 13% kokonaisviennistä. 
Viennin arvo ecuina putosi 20 % vuosien 1992 ja 1993 välillä. Tämän johdosta Meksikon osuus 
Latinalaisen Amerikan kokonaisviennistä putosi vuoden 1985 15 %:sta 10 %:iin vuonna 1993 
On huomattava, että teollisuustuotteiden osuus maan viennistä yhteisöön on lähes 50%. 
- yhteisön kauppatase Meksikon kanssa on tästä syystä siirtynyt 2 184 miljoonan ecun alijäämästä 
vuonna 1985 3 728 miljoonan ecun ylijäämään vuonna 1993. 
- Meksiko on ainoa OECD-maa, joka hyötyy yhteisön yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP). 
Komission viime joulukuussa hyväksymän ehdotuksen mukaan Meksiko saa etuja järjestelmästä 
edelleen. 
- Euroopan sijoitukset Meksikoon ovat pääasiassa suuntautuneet Salinasin hallinnon alulle 
panemaan yksityistämisohjelmaan. 
- 47 % eurooppalaisista sijoituksista Meksikossa on teollisuudessa, 15% kuljetuksessa ja 
viestinnässä sekä 12% yhteiskunnallisissa ja yksityisissä palveluissa. 
- On huomattava, että Euroopan sijoitusvirta Meksikoon on hieman kutistunut viime vuosina.9 
Käänteisesti taas USA:n ja Kanadan sijoitukset ovat kasvaneet erityisesti vuonna 1993. 
Kokonaismääristä EY:n osuus on 20% ja USA:n ja Kanadan yhteensä 64%. 
Yleistä taustaansa vasten tarkasteltuna yhteisön ja Meksikon nykyiset ja tulevat taloussuhteet 
näyttävät seuraavanlaisilta. 
- 1980-luvun lopusta saakka Meksikossa on ollut meneillään laaja talouden muutosprosessi. 
9 Tässä vaiheessa olisi ennenaikaista väittää, että tämä suuntaus johtuu euroopplalaitsen sijoittajien 
korvautumisesta muilla sijoittajilla. 
10 
- Tuloksena tästä Meksikon ja EY:n taloudelliset suhteet ovat vahvistuneet ilmaisten selviä 
mahdollisuuksia osapuolten väliseen täydentävyyteen. Kuitenkin edelleen on olemassa selvää 
kauppavirtojen epätasapainoa, jonka pohjalta olemassa on edelleen huomattavia 
kehitysmahdollisuuksia, jotka tähtäävät kaupan tasapainottamiseen ylöspäin. 
- Meksikon NAFTA-jäsenyys voi kuitenkin vaikuttaa kauppasuhteisiimme, sillä keskipitkällä 
aikavälillä se todennäköisemmin kääntää Meksikon kauppaa EY:n kanssa kuin kasvattaa sitä 
(erityisesti tekstiili-, vaatetus-ja televiestintäsektoreilla). 
Lisäksi tällä hetkellä petrokemian ja energiatuotteisiin sovelletaan erittäin tiukkoja 
alkuperäsääntöjä, joilla varmasti on kielteinen vaikutus Euroopan sijoituksiin näillä sektoreilla 
- Lyhyesti voidaan todeta, että NAFTAn olemassaolo saattaa haitata tai jopa rappeuttaa taludellisia 
suhteita Meksikoon keskipitkällä aikavälillä, ellei nopeasti luoda uutta sopimusperustaa EU:n ja 
Meksikon välisiä suhteita ohjaamaan. 
- Tämän suoran kahdenvälisiin suhteisiin kohdistuvan vaikutuksen lisäksi ilman asianmukaista EY:n 
ja Meksikon välisiä suhteita ohjaavaa sopimusperustaa NAFTAn olemassaolo voi aiheuttaa 
Euroopan suhteellisen vaikutuksen vähenemisen eri monenkeskisissä taloudellisissa 
organisaatioissa. On myös pidettävä mielessä, että keskipitkällä aikavälillä NAFTA erittäin 
todennäköisesti avaa ovensa muille Latinalaisen Amerikan suurille talouksille. Huomattava on 
myös, että nähtävissä olevassa tulevaisuudessa noin 70% Meksikon tuonnista on peräisin maista 
tai alueilta, joiden kanssa Meksiko on tehnyt vapaakauppasopimukset. 
b) EY:n ja Meksikon välinen yhteistyö 
EY:n ja Meksikon välisiä suhteita ohjaa 26. huhtikuuta 1991 solmittu yhteistyön puitesopimus. 
Viime vuosina yhteisön Meksikon kanssa tekemään yhteistyöhön suuntaamat varat ovat nousseet 
tasaisesti: 
1990 6 miljoonaa ecua 
1991 11 miljoonaa ecua 
1992 13 miljoonaa ecua 
1993 17 miljoonaa ecua 
1994 noin 20 miljoonaa ecua 
Tähän mennessä yhteisöllä ei ole ollut perinteisiä yhteistyöhankkeita Meksikossa (kuten maaseudun 
kehittäminen ja infrastruktuuri). Syynä tähän voi olla se että Meksikon BKT henkeä kohti on 
suhteellisen korkea ja että maa haluaa perustaa suhteensa Euroopan kanssa kumppanuudelle sekä 
hyödyntää Euroopan taloudellisia ja teknisiä saavutuksia. 
Tätä valintaa tukee Meksikon kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön dynaamisuus ja laatu, jotka 
ovat osoituksia maan päättäväisyydestä ja sen Euroopassa herättämästä mielenkiinnosta 
11 
Tässä yhteydessä voidaan mainita joitakin aloitteita hyvinä esimerkkeinä siitä, miten Meksiko ja 
yhteisö ovat onnistuneet kehittämään aitoa yhteistyötä, joka pohjautuu yhteisille intresseille ja 
yhteisrahoitukselle: Meksiko on suurin edunsaaja EC Investment Partners -ohjelmassa (EPIC) ja 
yksi yhteisön tärkeimpiä yhteistyökumppaneita tieteen ja tekniikan alalla; monivuotinen (1995-1998) 
Meksikon ja Euroopan liikemiesten välisten kokousten ohjelma on meneillään, ja siihen odotetaan 
osallistuvan noin 2 300 eurooppalaista ja 2 150 meksikolaista yritystä. 
c) Poliittinen vuoropuhelu 
Todellista tarvetta heijastelevat tapaamiset meksikolaisten ja EU:n korkeimpien virkamiesten välillä 
ovat lisääntyneet viime vuosina. Tälle vuoropuhelulle ei koskaan ole kuitenkaan luotu virallista 
verkostoa. 
Osana Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esivalmisteluja ministerineuvoston kokous 
marraskuun 28-29 päivänä Brysselissä painotti Meksikon-suhteiden vahvistamisen tarvetta sekä 
poliittisella että taloudellisella tasolla ja tarvetta perustaa neuvottelukoneisto lähitulevaisuudessa. 
Vuoropuhelun, joka alunperin keskittyi erityisesti EU:n ja Meksikon välisten suhteiden 
kahdenvälisiin aspekteihin, odotetaan kehittyvän näiden rajojen ylikin. Synergia osapuolten 
intresseissä ja havainnoissa voisi toimia monilla aloilla, ja epäilemättä useita monenkeskisiä 
kysymyksiä voitaisiin käsitellä parantuneiden neuvotteluyhteyksien avulla, mikä erityisesti johtaisi 
osapuolten hyväksymiin koordinoituihin kantoihin tietyissä monenkeskisissä järjestöissä. 
IV. KOHTI UNIONIN JA MEKSIKON VÄLISIÄ LÄHENTYNEITÄ SUHTEITA 
Meksikon talouden nykyaikaistaminen ja vapauttaminen on hyvässä vauhdissa ja näyttää siltä, että 
yhteisön ja Meksikon suhteiden lähentyminen auttaisi maata viittamaan joitakin jäljellä olevia esteitä 
ja vakiinnuttamaan paikkaansa kansainvälisessä taloudessa yli alueellisen tason sekä tulemaan 
maailmanluokan talous-ja kauppakumppaniksi. 
Euroopan liike-elämällä on ollut tässä rooli alusta saakka, ja sen läsnäolo sekä kaupallisten intressien 
että sijoitusten muodossa on auttanut Meksikon teollisuutta valmistautumaan maailmanmarkkinoilla 
kilpailemiseen. Se on myös auttanut Eurooppaa varmistamaan edullisen taloudellisen aseman. 
Viimeaikaisista rahoitusvaikeuksista huolimatta Meksiko on alkanut korjata rohkean 
talousuudistusohjelmansa satoa. Mikäli tämä jatkuu, maan NAFTA-jäsenyys huomioon ottaen siitä 
on todennäköisesti muotoutumassa suurehkot kuluttajamarkkinat, joilla on suuret kasvun 
mahdollisuudet. 
Mikäli EU ei onnistu ottamaan tarvittavia askelia, sen suhteet Meksikoon ovat vaarassa romuttua 
NAFTAn takia, erityisesti jos muitakin Latinalaisen Amerikan maita liittyy vapaakauppa-alueeseen. 
Suorista sijoitussuuntauksista saatavilla olevat luvut osoittavat, että eurooppalaisten sijoittajien 
marginalisoitumisen uhka on erittäin todellinen. 
12 
Niin ikään Uruguayn kierroksen takia Meksikon sidotut tullit ovat paljon korkeammat kuin 
tosiasiassa sovelletut. Tällä hetkellä Meksikon tullitariffit ovat keskimäärin 20%, kun taas sidotut 
tullit ovat 35% ja yltävät joidenkin tuotteiden osalta 50%:iin. 
Vaikka nykyinen sopimus onkin tärkeä EU:n ja Meksikon välisten läheisempien suhteiden 
edistämisessä, se ei tarjoa keinoja uusiin haasteisiin vastaamiseksi. Useiden neuvoston kokousten 
asettamien suuntaviivojen mukaisesti komissio on lähestynyt Meksikon viranomaisia 
keskustellakseen EU:n ja Meksikon välisten suhteiden uudesta perustasta. 
V. TOIMINNALLISET JOHTOPAATOKSET 
Komission mielestä ainoastaan taloudellisen kumppanuuden ja poliittiset neuvottelut yhdistävä 
sopimus täyttäisi EU:n ja Meksikon yhteiset intressit kokonaisuudessaan. Tällainen sopimus pyrkisi 
vahvistamaan EY:n ja Meksikon välistä yhteistyötä, joka perustuu tasapainoiselle ja kumpaakin 
osapuolta hyödyttävälle kumppanuudelle taloudessa, politiikassa ja kaupassa. Kaupassa tulisi 
hahmotella sellainen vapauttaminen, jonka todellisen laajuuden ja käytännön yksityiskohdat 
määrittäisi neuvotteleva mandaatti neuvoston eri elimien kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta. 
Joka tapauksessa komissio varmistaa sen, että sen ehdotukset ovat täysin yhteensopivia yhteisön 
kansainvälisten velvoitteiden kanssa mukaan lukien WTO:n jäsenyyden mukanaan tuomat 
Yhteistyötä pyrittäisiin myös parantamaan poliittisten kysymysten ottamiseksi mukaan 
Neuvoston hyväksyi lokakuun 31. päivän 1994 kokouksessaan EU.n ja Latinalaisen Amerikan sekä 
Karibian välisiä suhteita käsittelevän perusasiakirjan, jossa Unioni vahvisti valmiutensa keskustelujen 
avaamiseen uusien, kunnianhimoisempien sekä alueella olevien kumppaniemme taloudellisiin 
mahdollisuuksiin paremmin sopivien sopimusten aikaansaamiseksi. Peruskirjan mukaisesti 
sopimukset kattaisivat kolme aluetta: poliittiset kysymykset, taloudelliset kysymykset ja yhteistyö. 
a) Poliittiset kysymykset 
On EU.n intressien mukaista kehittää vuoropuhelua Meksikon kanssa. Poliittisia neuvotteluja varten 
valitun mekanismin tulisi ottaa huomioon, että NAFTAn jäsenenä Meksiko on kumppani sellaisille 
maille kuin USA ja Kanada, joiden kanssa EU on sopinut muodollisista poliittisen vuoropuhelun 
menettelytavoista. Kuitenkaan ei tule jättää huomiotta EU:n ja mainitun kahden maan 
erikoissuhdetta turvallisuuden alalla. 
Poliittinen vuoropuhelu perustuisi ihmisikeuksien kunnioittamiseen, kansanvaltaisuuteen, hyvään 
hallintoon ja laillisuuteen, joka on osapuolten suhteiden perusperiaatteita 
Neuvottelut tapahtuisivat kokousten muodossa valtionpäämiesten, ministerien ja korkeimpien 
virkamiesten tasolla Meksikon ja EU.n eri toimielinten, mukaan lukien komissio, välillä. 
Valtionpäämiestasolla Meksikon presidentin, neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan 
välisiä kokouksia voitaisiin järjestää joka toinen vuosi. Muilla tasoilla kokousten tiheys määräytyisi 
kummankin osapuolen yhdessä sopimien vaatimusten mukaisesti. 
13 
Joka tapauksessa pyrkimys olisi edetä etukäteen valmisteltujen aikataulujen mukaisesti, joissa olisi 
eritelty käsiteltävät yhteiset intressit. 
Kummankin osapuolen korkeimman tason allekirjoittama juhlallinen vakuutus määrittelisi varsinaiset 
säännöt tarkemmin. 
Ottaen huomioon Meksikon nykyisen hallinnon ilmaiseman aikomuksen pyrkiä poliittiseen 
avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen EU haluaisi erityisesti edistää vaihtoa osapuolten eri poliittisten 
toimijoiden välillä, esimerkiksi järjestämällä säännöllisiä yhteyksiä Euroopan ja Meksikon 
parlamenttien välille. 
b) Taloudelliset kysymykset 
Ajan mittaan taloudellisissa ja kauppasuhteissa kauppavirrat saavuttaisivat optimistason kumpaankin 
suuntaan ainoastaan sellaisen sopimuksen avulla, joka käsittäisi kaupan asteittaisen ja vastavuoroisen 
vapauttamisen kokonaisuudessaan ottaen huomioon tiettyjen tuotteiden arkuuden ja asianmukaiset 
WTO:n säännökset. 
Tässä yhteydessä komissio pitää huolta siitä, että sen ehdotukset saattavat yhteisön 
maatalouspolitiikan vaatimukset sopusointuun yhteisön kansainvälisten sitoumusten kanssa, mukaan 
lukien WTO:hon liittyvät. 
Jo ennen neuvottelujen alkamista laadittaisiin erityispöytäkirja, jonka tarkoitus olisi valvoa petoksia 
ja tarjota yhteistä hallinnollista apua tulliasioissa ja alkuperäsääntökysymyksissä. 
Näiden neuvottelujen tuloksia odotellessa osapuolet pitäisivät yllä sen hetkisiä markkinoille pääsyn 
ehtojaan. 
Kuten neuvoston lokakuun 31. päivän kokouksessa hyväksymä EU:n ja Latinalaisen Amerikan 
suhteita käsittelevä perusasiakirja suosittaa, säännöksiä olisi myös koskien kaupan kysymysten 
yhteistyötä ja vuoropuhelua sekä palvelujen ja pääoman liikkumisen vapauttamista. Vastavuoroisen 
tullien poistamisen lisäksi erityistä merkitystä olisi asteittaisella kaksisuuntaisella 
sijoitusehtojen vapauttamisella ja tuotteita ja palveluja koskevilla sääntelevillä toimenpiteillä. 
Tällainen lähestymistapa on hyväksyttävissä muun muassa seuraavien seikkojen valossa: 
- NAFTA-kokemuksiinsa perustuen Meksikon pitäisi pystyä selviytymään EU:n kanssa käytävän 
kupan vapauttamisen taloudellisista seurauksista. 
- Sopimusperustan mahdollisuus toimisi voimakkaana kannustimena Euroopan tuottaville 
sijoituksille Meksikossa, millä olisi vaikutusta maan rahatilanteen parantamiseen. 
- Ilman uutta ja edullisempaa kaupan sopimusperustaa Meksikolla on paljon työtä markkinoidensa 
suojelemisessa samalla kun maa nostaa tullimaksujaan GATTin asettamissa rajoissa. 
- Meksikon-kaupan vapauttaminen antaisi Meksikolle ja EU:lie mahdollisuuden kiihdyttää 
kahdenvälistä kauppaansa ja hyötyä NAFTAn tuomista yhteisistä eduista. 
14 
- Maataloustuotteille vapauttamisen tuomat hyödyt olisivat vähäisempiä (viennin odotetaan 
kasvavan 14-15% seuraavien kymmenen vuoden aikana). 
- Eurooppalaiset sijoittajat näkisivät vapauttamisen voiman ja vakauden merkkinä sekä pitäisivät 
sitä sijoitustensa takuuna Meksikossa ja keinona sijoitusten monipuolistamiseksi. 
Tuottavimpia sektoreita odotetaan olevan voimantuotanto, julkiset hankinnat ja rahoituspalvelut. 
- EU:n kannalta Meksikon kanssa käytäviä kaupan vapauttamisneuvotteluja helpottaisivat 
Meksikon uusi hallinto (joka on vapaan kaupan kannattaja) ja maan viimeaikaiset NAFTA-
kokemukset. Yleisesti ottaen neuvotteluiden ei pitäisi aiheuttaa vaikeasti käsiteltäviä ongelmia, 
sillä Meksikon talouden kasvunäkymät ovat erinomaiset, sen vientirakenne suuntautuu pääasiassa 
Yhdysvaltoihin ja sen sektoraalinen erikoistuminen täydentää Unionin vastaavaa. 
- Lisäksi kummankin osapuolen kannattama läheisempien poliittisten siteiden merkitys vähenisi, jos 
niitä ei seuraisi talous- ja kauppakumppanuus. 
c) Yhteistyö 
Tiedämme kokemuksesta, että Meksiko etsii edistynyttä, kumpaakin osapuolta hyödyttävää 
yhteistyötä, joka lisäisi sen talouden kilpailukykyä ja kansainvälistä asemaa. Näin ollen yhdessä 
entistä kunnianhimoisempien kummankin osapuolen liikeyritysten välisten yhteyksien parantamiseen 
tähtäävien ohjelmien ohella hallinnollista yhteistyötä (erityisesti kilpailun alalla) kehitettäisiin 
osapuolten välisen kaupan helpotamiseksi. Tässä yhteydessä erityisiin ponnisteluihin tulisi ryhtyä 
ympäristöyhteistyössä (eurooppalaisen teknologian siirtoa kannustavat hankkeet), tieteellisteknisessä 
yhteistyössä sekä yleissivistävässä koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa. 
Toisin kuin nykyinen, uusi sopimvs antaisi Meksikolle mahdollisuuden osallistua tiettyihin 
eurooppalaisiin yhteistyöhankkeisiin ja ohjelmiin, jotka keskittyvät seuraaville alueille: 
- teollisuus 
- koulutus ja kulttuuri 
-T&K 
-tieto-ja televiestintäteknologia ja tietoyhteiskunta. 
Teollisessa yhteistyössä parannettaisiin vuoropuhelua ja pantaisiin käyntiin tapauskohtaisia aloitteita 
tietoteknologian uudelleenjärjestelyssä ja televiestintäyrityksissä. Lisäksi neuvotteluohjeet tulevaa 
sopimusta varten sisältäisivät suuntaviivat tarvittavalle sääntelyperustalle tietoyhteiskunnan 
kehittymisen varmistamiseksi. 
Euroopan yritysten johtamiin pilottihankkeisiin olisi myös mahdollista ottaa mukaan meksikolaisia 
kumppaneita. 
Mahdollista olisi myös neuvotella erityisiä sopimuksia aiheista kuten tilastollinen ja tulliyhteistyö, 
kilpailu, välillinen verotus, standardit, voimantuotanto sekä yleissivistävä koulutus ja 
ammattikoulutus. 
15 
d) Toiminnallinen seuranta 
Edellä esitetyn valossa ja Korfulla ja Essenissä kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmien 
mukaisesti komissio vetoaa neuvostoon, jotta tämä hyväksyisi ehdotetun toimintamallin päämääränä 
saada aikaan Meksikon kanssa sopimus, joka yhdistäisi taloudellisen kumppanuuden ja poliittiset 
neuvottelut. 
Komissio esittää tarvittavat neuvotteluohjeluonnokset neuvostolle tulevan vuoden aikana. 
Yleisten asioiden neuvosto suorittaa säännöllisiä katsauksia edellä luonnostellun toimintamallin 
täytäntöönpanon edistymisestä. 
16 
KOM(95) 3 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI u 
Luettelonumero : CB-CO-95-039-FI-C 
ISBN 92-77-85354-9 
r 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg