EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.2.2016 COM(2016) 48 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE nautaeläinten liikkumisen rajoittamiseksi käytettävistä järjestelmistä, joissa eläin on ylösalaisin tai muussa luonnottomassa asennossa



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE nautaeläinten liikkumisen rajoittamiseksi käytettävistä järjestelmistä, joissa eläin on ylösalaisin tai muussa luonnottomassa asennossa 1.Tausta Eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 27 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”[k]omissio toimittaa viimeistään 8 päivänä joulukuuta 2012 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen nautaeläinten liikkumisen rajoittamiseksi käytettävistä järjestelmistä, joissa eläin on ylösalaisin tai muussa luonnottomassa asennossa. Tämä kertomus perustuu sellaisen tieteellisen tutkimuksen tuloksiin, jossa vertaillaan näitä järjestelmiä järjestelmiin, joissa nautaeläimet ovat pystyasennossa, ja siinä otetaan huomioon eläinten hyvinvointiin liittyvät näkökohdat sekä sosioekonomiset vaikutukset, mukaan lukien järjestelmien hyväksyttävyys uskonnollisissa yhteisöissä ja käyttäjien turvallisuus. Tähän kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi nautaeläinten liikkumisen rajoittamiseksi käytettävien sellaisten järjestelmien osalta, joissa eläin on ylösalaisin tai muussa luonnottomassa asennossa.” Komissio tilasi tämän kertomuksen laatimista varten tutkimuksen, jäljempänä ’BoRest-tutkimus’. Tutkimuksen erityisluonteen ja monimutkaisuuden vuoksi (erityisesti teknisten ja tieteellisten tietojen kerääminen teurastamoista), sen valmistelu ja toteuttaminen kesti paljon ennakoitua kauemmin, minkä vuoksi tämän kertomuksen hyväksyminen on viivästynyt. 2.Ilman tainnutusta teurastettavien nautaeläinten liikkumisen rajoittamiseksi käytettävät järjestelmät 2.1.Asia Nautaeläimet ovat teurastamoissa pystyasennossa liikkumista rajoittavassa karsinassa ennen tainnutusta, jossa käytetään yleensä lävistävää pulttipistoolia. Asetuksen (EY) N:o 1099/2009 4 artiklan 4 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja liitteen I vaatimuksia ei sovelleta teurastettaessa eläimiä uskonnollisten rituaalien määrittämiä erityismenetelmiä käyttäen, edellyttäen, että teurastus tapahtuu teurastamossa. Näissä olosuhteissa EU:n lainsäädännössä sallitaan poikkeuksellisesti menetelmät, joissa eläin teurastetaan ilman tainnutusta, esimerkiksi laskemalla veri ilman edeltävää tainnutusta. Näihin kuuluu juutalaisten ja islamilaisten rituaalien mukainen rituaaliteurastus. Tätä varten on suunniteltu erityisiä eläimen liikkumista rajoittavia järjestelmiä, joissa eläin käännetään ylösalaisin tai kyljelleen (kääntyvä karsina) teurastajan työn helpottamiseksi. Tällaisia liikkumista rajoittavia järjestelmiä saa käyttää ainoastaan, jos eläimet teurastetaan ilman tainnutusta. Vuonna 2004 laaditussa kertomuksessa eläinten hyvinvointia koskevista näkökohdista tainnutus- ja lopetusmenetelmissä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) piti parempana eläinten liikkumisen rajoittamista pystyasennossa, jos eläin teurastetaan ilman tainnutusta. EFSA:n lausunto perustui vuonna 1990 ilmestyneeseen julkaisuun, jossa verrataan kahta erityyppistä karsinaa (pystyasennossa liikkumista rajoittavaa ja kääntyvää). Asetuksen (EY) N:o 1099/2009 hyväksymisen yhteydessä kuitenkin väitettiin, että Euroopassa käytössä olevat kääntyvät karsinat ovat nyt hyvin erilaisia kuin vuoden 1990 julkaisussa kuvattu malli. Lisäksi eräät uskonnolliset yhteisöt esittivät huolensa siitä, että pystyasento ei ehkä ole heidän uskonnollisten rituaaliensa mukaista. 2.2.Yleistilanne EU:ssa teurastettiin vuonna 2012 yhteensä 25 miljoonaa nautaeläintä. Näistä noin 2,1 miljoonaa (8,5 %) teurastettiin tainnuttamatta, lähes kaikki (97 %) kuudessa jäsenvaltiossa. Näistä 2,1 miljoonasta eläimestä yli 1,6 miljoonaa teurastetaan kääntyvässä laitteessa (78 % ilman tainnutusta teurastettavista eläimistä) ja loput (22 %) teurastetaan laitteessa, jossa eläin on pystyasennossa. Vuonna 2012 kääntyviä laitteita ei ollut käytössä Latviassa, Portugalissa, Romaniassa, Slovakiassa eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa pystyasento oli pakollinen. Jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja pystyasennon mahdollistavien ja kääntyvien karsinoiden osuuksissa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa pystyasennossa liikkumista rajoittavien karsinoiden osuus on 100 prosenttia (lainsäädännön ansiosta) ja Ranskassa kääntyvien karsinoiden osuus 90 prosenttia. Muiden jäsenvaltioiden luvut ovat näiden välillä. Kääntyvien karsinoiden käytössä on monenlaisia käytänteitä. Suurin osa teurastamoista (80 %) kääntää eläintä 180° (ylösalaisin) ja loput 90° (kyljelleen). 2.3.Kääntyvät laitteet

Käytössä on monentyyppisiä välineitä (BoRest-tutkimuksessa mainittiin 32 mallia) eri valmistajilta. Kolme tärkeintä valmistajaa jakaa keskenään 50 prosenttia markkinoista, ja toinen puoli markkinoista on paikallisten valmistajien hallussa. BoRest-tutkimuksen mukaan yli 90 prosentissa Ranskan teurastamoja on uudenaikainen kääntyvä laite teurastamon koosta riippumatta. Näitä laitteita käytetään myös muissa maissa, kuten Alankomaissa, Espanjassa ja Belgiassa (yhdessä Ranskan kanssa näiden jäsenvaltioiden osuus ilman tainnutusta teurastettavista eläimistä on 85 %). BoRest-tutkimuksessa arvioidaan näiden tietojen perusteella, että yli 85 prosenttia eläimistä teurastetaan uudenaikaisella kääntyvällä laitteella. Tämä on johdonmukaista sen kanssa, että 67 prosenttia teurastamoista on varustettu alle kymmenen vuotta vanhoilla laitteilla ja että alle 15 prosentissa teurastamoista investoinnit on tehty ennen vuotta 1990. 3.Eläinten hyvinvointiin liittyvät näkökohdat 3.1.Kirjallisuuskatsaus Tutkijat viittaavat vuonna 2004 julkaistussa EFSA:n kertomuksessa vuonna 1990 tehtyyn tutkimuksen, jossa vertaillaan karsinaa, jossa eläinten liikkumista rajoitetaan pystyasennossa (Cincinnati-karsina eli ASPCA), ja karsinaa, jossa eläimet käännetään kyljelleen tai selälleen (Weinberg). Kyseisen tutkimuksen perusteella vaikuttaa siltä, että eläinten hyvinvoinnin kannalta on parempi, että niiden liikkumista rajoitetaan pystyasennossa. Weinberg-karsinan käyttöönoton jälkeen alkuperäiseen kääntyvään laitteeseen on tehty merkittäviä muutoksia. Eläinten kääntäminen aiheuttaa useita eläinten hyvinvointiin liittyviä ongelmia: eläin joutuu luonnottomaan asentoon, joka aiheuttaa vatsaontelon painetta ja stressiä erityisesti, jos eläin on ylösalaisin pitkään. Toisaalta liikkumisen rajoittaminen pystyasennossa, kun eläin teurastetaan ilman tainnutusta, tekee kaulan katkaisemisesta (alhaalta ylös) teurastajalle vaikeampaa ja mahdollisesti heikentää työoloja. 3.2.BoRest-tutkimuksessa kerätyt tiedot BoRest-tutkimuksessa eläinten hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä tutkittiin 1 113 nautaeläimen avulla. Vuoden 2013 heinäkuun ja joulukuun välisenä aikana tutkittiin eri eläinluokista otettuja näytteitä ja eläinten liikkumista rajoittavia laitteita tai käytäntöjä 18 teurastamossa kuudessa jäsenvaltiossa. Tutkimuksessa havaittiin useita eläinten hyvinvointia koskeva muuttujia, jotka koskivat liikkumisen rajoittamisen kestoa, kaulankatkaisu- ja verenlaskumenetelmiä sekä tajuttomuutta. Useimpien muuttujien osalta keskiarvojen vaihteluvälit kolmessa asennossa (ylösalaisin, kyljellään, pystyssä) olivat samanlaiset. Tuloksissa oli joitakin eroja, mutta useimmat niistä olivat yhteydessä laitteen rakenteen erityispiirteisiin, pään liikkeitä rajoittavan välineen laatuun ja laitteiden käyttäjien taitoon. Koska tutkimuksessa havaittiin, että teurastamojen tiloissa (kulkuväylät, alue, jolla eläimen liikkumista rajoitetaan ja veri lasketaan, liikkumista rajoittavat laitteet ym.) ja teurastajien taidoissa ja osaamisessa on suuria eroja, kaikkia tekijöitä ei ollut mahdollista ottaa huomioon ja analysoida. Tutkimus ei kuitenkaan johtanut lopullisiin päätelmiin, joissa olisi eläinten hyvinvoinnin kannalta todettu merkittäviä eroja näiden kahden eläinten liikkumista rajoittavan järjestelmän välillä. 4.Taloudelliset, sosiaaliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat BoRest-tutkimuksen mukaan pystyasennossa liikkumista rajoittavat järjestelmät ovat kaikkien taloudellisten näkökohtien kannalta edullisempia kuin kääntyvät, tarkasteltiinpa sitten kokonaisinvestointia, ylläpitoa tai koko elinkaarta. Pystyasennossa liikkumista rajoittavan laitteen vuotuiset kustannukset ovat arviolta noin 4 300 euroa vuodessa (mukaan lukien 50 000 euron investoinnin poistokustannukset, ylläpito ja korot) ja kääntyvän liikkumista rajoittavan laitteen 12 600 euroa (mukaan lukien 100 000 euron investoinnin poistokustannukset, ylläpito ja korot). On kuitenkin muistettava, että kustannukset, jotka syntyvät alueella, jossa eläinten liikkumista rajoitetaan, ovat vain pieni osa (alle 10 %) teurastuksen kokonaiskustannuksista.