Ehdotus Neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevien tutkimusten päättämisestä /* KOM/2006/0415 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 24.7.2006 KOM(2006) 415 lopullinen Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevien tutkimusten päättämisestä (komission esittämä) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontia koskevassa menettelyssä neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. | Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Ehdotuksen alalla ei ole voimassa olevia säännöksiä. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn intressitahoilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti jo ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo arvioitavista edellytyksistä. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio pani 26 päivänä toukokuuta 2005 vireille Kiinan kansantasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä Venäjän federaatiosta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun, joka koski ainoastaan toimenpiteiden muotoa. Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnin jatkuminen Kiinan kansantasavallan osalta, mikä johtaisi yhteisön tuotannonalaan kohdistuvan vahingon toistumiseen, mikäli toimenpiteistä luovuttaisiin. Sen sijaan Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavan tuotteen tuonnissa ei todettu polkumyynnin jatkumista eikä polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä. Lisäksi todettiin, että toimenpiteiden raukeaminen Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin osalta ei olisi yhteisön edun vastaista. Näin ollen ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen asetukseksi, jolla jatketaan voimassa olevia toimenpiteitä Kiinan kansantasavallan osalta ja päätetään toimenpiteet Venäjän federaation ja Ukrainan osalta. | Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa ehdotuksen tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen seuraavasta syystä: Muut sääntelytavat eivät soveltuisi, koska perusasetuksessa ei jätetä valinnanvaraa asian suhteen. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | 1. Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevien tutkimusten päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’[1], ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY 1.1 Aiemmat tutkimukset, voimassa olevat toimenpiteet ja käynnissä olevat tutkimukset (1) Asetuksen (ETY) N:o 2423/88[2] 14 ja 15 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen antamallaan asetuksella (EY) N:o 821/94[3] neuvosto jatkoi käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamista Kiinan kansantasavallasta (jäljempänä ’Kiina’), Puolasta, Venäjän federaatiosta (jäljempänä ’Venäjä’) ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa. Samalla komissio hyväksyi päätöksellä 94/202/EY[4] Venäjän hallituksen yhdessä V/O Stankoimportin (Moskova, Venäjä) kanssa tarjoaman sitoumuksen. (2) Toukokuussa 2000 antamallaan asetuksella (EY) N:o 1100/2000[5] neuvosto jatkoi uudestaan lopullisen polkumyyntitullin soveltamista Kiinasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä jatkoi komission päätöksellä 94/202/EY hyväksyttyä, Venäjän hallituksen yhdessä V/O Stankoimportin (Moskova, Venäjä) kanssa tarjoamaa sitoumusta. (3) Edellä 1 kappaleessa mainittua tutkimusta, jonka perusteella otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit ja hyväksyttiin tiettyjen tämän tutkimuksen piiriin kuuluvien viejien sitoumukset, sekä edellä 1 ja 2 kappaleessa mainittuja vuonna 1994 ja 2000 päätettyjä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevia tarkasteluja kutsutaan jäljempänä ’alkuperäisiksi tutkimuksiksi’. (4) Vuonna 2004 neuvosto vapautti asetuksella (EY) N:o 991/2004[6] Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneisiin uusiin jäsenvaltioihin, jäljempänä ’kymmenen uutta jäsenvaltiota’, suuntautuvan erityisten sitoumustarjousten, jäljempänä ’laajentumissitoumukset’, mukaisen tuonnin polkumyyntitulleista ja antoi komissiolle valtuudet hyväksyä kyseiset laajentumissitoumukset. Näin ollen komissio hyväksyi päätöksillä 2004/498/EY[7] ja 2004/782/EY[8] Open Joint Stock Company Zaporozhsky Abrasivny Combinat -nimisen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamat sitoumukset. Kyseisten sitoumusten voimassaolo päättyi 20 päivänä toukokuuta 2005. (5) Tammikuussa 2004 komissio pani vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun[9], jota oli pyytänyt ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Pyynnön esittäjä väitti, että merkittävästi muuttuneiden olosuhteiden vuoksi sille pitäisi myöntää markkinatalouskohtelu ja että sen polkumyyntimarginaali oli huomattavasti alhaisempi kuin voimassa olevilla toimenpiteillä vahvistettu marginaali. Asiaa tutkittaessa kävi kuitenkin ilmi, että yritys ei täyttänyt markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä (polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[10] (’perusasetus’) 2 artiklan 7 kohdan c alakohta), ja tästä syystä tutkimus päätettiin[11]. (6) Komissio aloitti 30 päivänä kesäkuuta 2005[12] Romaniasta peräisin olevan piikarbidin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn Euroopan kemianteollisuuden järjestön (European Chemical Industry Council), jäljempänä ’CEFIC’, yhteisön koko piikarbidin tuotantoa edustavien tuottajien puolesta tekemän valituksen perusteella. Koska CEFIC kuitenkin perui valituksen 1 päivänä maaliskuuta 2006, tutkimus päätettiin komission päätöksellä EY/423/2006[13]. 1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö (7) Kiinasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen[14] julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 24 päivänä helmikuuta 2005 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella näitä toimenpiteitä. Samaan aikaan komissio vastaanotti myös perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavien toimenpiteiden muotoa. (8) Pyynnöt esitti Euroopan kemianteollisuuden järjestö (CEFIC) yhteisön koko piikarbidin tuotantoa edustavien tuottajien puolesta. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Välivaiheen tarkastelua koskevaa pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden muoto ei ole asianmukainen eikä poista polkumyynnistä aiheutuvaa vahinkoa. (9) Komissio tuli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan siihen tulokseen, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se pani molemmat tarkastelut vireille samana päivänä[15]. 1.3 Tutkimus (10) Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, raaka-aineen tuottajille, käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä näiden järjestöille, viejämaiden edustajille ja yhteisön tuottajille. Intressitahoille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (11) Kiinalaisten tuottajien ja sellaisten yhteisön tuojien, jotka eivät ole etuyhteydessä jossakin asianomaisista maista toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, suuren määrän vuoksi katsottiin asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kahden viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot. (12) Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä toiminut yhteistyössä tässä menettelyssä. Tästä syystä päätettiin, että otantamenetelmän käyttäminen ei ollut tarpeellista kiinalaisten tuottajien osalta. (13) Kuusi etuyhteyttä vailla olevaa yhteisön tuojaa toimitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä jatkotutkimuksissa. Mainituista kuudesta tuojasta valittiin kolme yritystä otantaa varten. Nämä tuojat edustivat tiedossa olevien yhteisön tuojien suurinta edustavaa tuontia (98 prosenttia), joka pystyttiin tutkimaan käytettävissä olevassa ajassa. (14) Näin ollen kyselylomakkeet lähetettiin kolmelle otokseen valitulle yhteisön tuojalle, kahdelle yhteisön tuottajalle, kahdeksalletoista yhteisön käyttäjälle, kuudelletoista raaka-aineen toimittajalle ja kahdelle tiedossa olevalle Ukrainassa ja Venäjän federaatiossa toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi mahdolliseksi vertailumaaksi valitussa Brasiliassa toimiviin kahteen tuottajaan otettiin yhteyttä ja niille lähetettiin kyselylomakkeet. (15) Kattavat vastaukset kyselyyn saatiin kolmelta otokseen valitulta yhteisön tuojalta, seitsemältä käyttäjältä, kahdelta raaka-aineen tuottajalta ja kahdelta asianomaisissa maissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä kahdelta vertailumaassa toimivalta tuottajalta. (16) Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: Yhteisön tuottajat: - Kollo Silicon carbide B.V. (Alankomaat), ESK-SIC GmbH (Saksa) - Navarro SiC, S.A. (Espanja) Viejämaiden tuottajat: - JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina) - JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Venäjä) Vertailumaan tuottajat: - Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brasilia) - Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brasilia) Yhteisön tuojat: - Imexco-Ullrich GmbH (Saksa) - Smyris Abrasivi (Italia) Yhteisön käyttäjät: - Morganite Crucible Limited (Yhdistynyt kuningaskunta) - TGA Ltd (Tšekki). (17) Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2001 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. (18) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella tämän tarkastelun päätelmät on tehty. Niille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa oli mahdollista tehdä huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Määräajan kuluessa saatuja huomautuksia tarkasteltiin huolellisesti, ja ne otettiin huomioon päätelmiä laadittaessa, mikäli ne katsottiin aiheellisiksi. 2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 2.1 Tarkasteltavana oleva tuote (19) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisissä tutkimuksissa, joiden perusteella tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, eli piikarbidi. Piikarbidi luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2849 20 00. (20) Piikarbidia tuotetaan kuumentamalla piitä ja koksia (tai maaöljykoksia) korkeassa lämpötilassa (enimmillään 2 000 ºC). Prosessin tuloksena saadaan raakapiikarbidia, jota tavallisesti jatkojalostetaan lopullisia käyttötarkoituksia varten. Piikarbidin valmistusprosessin tuloksena syntyy automaattisesti useita eri laatuja piipitoisuuden mukaan jaoteltuna. Eri laadut voidaan jaotella kahteen pääryhmään, kiteiseen ja metallurgiseen piikarbidiin. Kiteistä piikarbidia pidetään korkeampilaatuisena, koska sen piipitoisuus on suurempi. Kiteinen piikarbidi jaotellaan edelleen mustaan ja vihreään lajiin. (21) Kiteistä piikarbidia käytetään tavanomaisesti hiomatyökalujen, hiomalaikkojen, korkealaatuisten tulenkestävien tuotteiden ja teknisten keraamien valmistuksessa, kun taas metallurgista piikarbidia käytetään tavallisesti piin tukiaineena valimoissa ja sulattamoissa. Kuten aiemmissakin tutkimuksissa, näiden kahden laaturyhmän on katsottava muodostavan yhden tuotteen tässä tutkimuksessa. 2.2 Samankaltainen tuote (22) Tässä tutkimuksessa vahvistui alkuperäisissä tutkimuksissa tehty päätelmä, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavien tuottajien valmistamat ja kotimarkkinoilla myymät ja yhteisön tuottajien valmistamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet sekä vertailumaan tuottajan valmistamat ja kotimarkkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat. 3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 3.1 Alustavat huomiot (23) Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa Ukrainassa ja Venäjän federaatiossa toimivat kaksi tiedossa olevaa tuottajaa toimivat täydessä yhteistyössä. Kuten 12 kappaleessa todetaan, Kiinasta ei ilmoittautunut yhtään tuottajaa. 3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana 3.2.1 Vertailumaa (24) Koska Ukrainaa[16] ja Kiinaa ei pidetty markkinatalousmaina tutkimusajanjakson (ja aikaisempien tutkimusten) aikana, niitä koskeva normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sellaisesta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella, jossa kyseistä tuotetta tuotettiin ja myytiin kotimaan markkinoilla. Lisäksi huomautetaan, että Ukrainassa toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua välivaiheen tarkastelussa, joka saatettiin päätökseen juuri ennen tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aloittamista (katso 5 kappale). (25) Tätä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua aloitettaessa aiottiin käyttää vertailumaana Brasiliaa, jonka tuotantokustannuksista ja kotimaan myynnistä oli mahdollista saada tietoja. Brasiliaa oli käytetty vertailumaana myös edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. (26) Tutkimuksessa on varmistunut, että Brasilia on edelleen sopiva vertailumaa seuraavista syistä: (27) Brasilian kotimaanmarkkinoiden koko tekee siitä edustavan maan tutkimuksen kohteena olevien kahden maan normaaliarvon määrittämisen kannalta, ja Brasilian kotimaanhintoja sääntelevät tavanomaiset markkinoiden kysyntään ja tuottajien kilpailuun perustuvat markkinavoimat. Lisäksi Brasiliassa tuotettavaa samankaltaista tuotetta ja kyseessä olevista kahdesta maasta tuotavaa tuotetta voidaan pitää fyysisiltä ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan vastaavina. Brasilian käyttämiselle vertailumaana ei esitetty vastustusta. (28) Tämän perusteella pääteltiin, että Brasilia on hyväksyttävä ja soveltuva valinta vertailumaaksi Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontia koskevan normaaliarvon määrittämiseksi. 3.2.2 Normaaliarvo 3.2.2.1 Kiinalaisia ja ukrainalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva normaaliarvo (29) Ensiksi tutkittiin, oliko brasilialaisten tuottajien kotimarkkinamyynti kokonaisuutena ja tuotelajeittain määrältään edustavaa suhteessa sekä Kiinan että Ukrainan vientimääriin. (30) Brasilialaisten tuottajien kotimaan myyntimäärien todettiin olevan huomattavasti suurempia kuin Kiinassa ja Ukrainassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vientimyynti yhteisöön sekä kokonaisuutena että tuotelajeittain. (31) Tämän jälkeen tutkittiin, oliko kummankin yhteistyössä toimivan brasilialaisen tuottajan, Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda:n ja Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda:n kotimaan myynti riippumattomille asiakkaille tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. (32) Molempien yritysten painotetun keskimääräisen myyntihinnan todettiin tutkimusajanjaksolla ylittäneen kokonaismyynnin osalta painotetut keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset. Tästä syystä kaikkea kotimarkkinamyyntiä pidettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Jotta Brasiliassa veloitettujen hintojen ja Kiinan ja Ukrainan normaaliarvon vertailu olisi tasapuolinen, tehtiin oikaisuja erilaisten tuotevalvontakoodien ja kaupan portaiden huomioon ottamiseksi. (33) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti normaaliarvon perusteena käytettiin kyseisten kahden brasilialaisen tuottajan kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille tapahtuneen myynnin painotettuja keskimääräisiä hintoja. (34) Lopullisen ilmoittamisen jälkeen CEFIC asetti kyseenalaiseksi määritetyn normaaliarvon oikeellisuuden ja väitti, että sillä käytettävissä olevien tietojen mukaan Brasilian kotimarkkinoiden myyntihinnat olivat korkeampia kuin vientihinta Ukrainasta yhteisön markkinoille. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty perusteltua kirjallista näyttöä ja se oli hylättävä. Edellä 32 kappaleessa mainitut oikaisut takasivat sen, että normaaliarvo voitiin laskea oikeudenmukaisesti. 3.2.2.2 Venäjällä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva normaaliarvo (35) Ensiksi tutkittiin, oliko venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kokonaisuudessaan ja tuotetyypeittäin määrältään edustavaa eli vähintään 5 prosenttia yhteisöön viedystä määrästä. (36) Todettiin, että myynnin kokonaismäärään verrattuna ja joidenkin tuotelajien osalta kotimarkkinamyynti oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön viedystä määrästä. Niiden tuotelajien osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli alle 5 prosenttia yhteisöön viedystä määrästä, normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (37) Niiden tuotelajien osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli 5 prosenttia yhteisöön viedystä määrästä, tutkittiin, oliko venäläisen tuottajan kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tätä varten määritettiin riippumattomille asiakkaille tapahtuneen tappiottoman kotimarkkinamyynnin osuus tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin vientiin myytävän lajin osalta. a) Niiden tuotelajien osalta, joiden kotimarkkinamyynnistä yli 80 prosenttia tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla eli kyseisen tuotelajin keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yhtä korkea kuin sen keskimääräiset tuotantokustannukset, normaaliarvo laskettiin kyseisen tuotelajin kokonaismyynnissä kotimarkkinoilla veloitettujen hintojen keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. b) Niiden tuotelajien osalta, joiden kotimarkkinamyynnistä vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, normaaliarvo laskettiin kyseisissä liiketoimissa veloitettujen vähintään kyseessä olevan tuotelajin yksikkökustannuksia vastaavien hintojen painotettuna keskiarvona. c) Niitä tuotelajeja, joiden kotimarkkinamyynnistä alle 10 prosenttia tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä niiden normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (38) Normaaliarvot muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti asianomaisen tuotelajin valmistuskustannusten perusteella, ja tähän lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määräksi määritettiin vientiä harjoittavalle tuottajalle samankaltaisen tuotteen viennistä aiheutuneet kustannukset ja voiton määräksi vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä. 3.2.3 Vientihinta Kiina (39) Kuten 12 kappaleessa todetaan, yksikään Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Tämän vuoksi vientihinnat oli määritettävä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen eli valitukseen sisältyvien tietojen perusteella. Ukraina ja Venäjä (40) Ukrainalla ja Venäjällä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli yhteisön riippumattomilta asiakkailta veloitettujen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (41) Laskettaessa vientihintaa venäläiselle viejälle niiden liiketoimien osalta, joita on hoitanut Stankoimport (ilman arvotullia määrällisten rajoitusten puitteissa tapahtuva tuonti), kaikki Stankoimportin osallistumisesta aiheutuneet menot on vähennetty, jotta on saatu vapaasti tehtaalla -tasoinen vientihinta. (42) CEFIC kiisti Ukrainan osalta määritettyjä vientihintoja koskevat päätelmät ja väitti, että Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa perityt hinnat ovat paljon alhaisempia. Väitteensä tueksi CEFIC toimitti eräitä hintatarjouksia. Väite oli kuitenkin hylättävä, sillä hintatarjouksia ei voida ottaa huomioon ilman näyttöä siitä, että kyseiset liiketoimet ovat toteutuneet. Joka tapauksessa, kuten edellä 40 kappaleessa mainitaan, polkumyyntitulleja laskettaessa käytettiin vientihintana kyseessä olevan vientiä harjoittavan tuottajan veloittamia hintoja. Nämä hinnat varmistettiin kyseisessä yrityksessä paikalla tehdyn tarkistuskäynnin aikana. 3.2.4 Vertailu (43) Normaaliarvoja ja vientihintoja verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisuja, joilla otettiin huomioon kuljetuskustannukset, kaupan porras ja pakkauskustannukset, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. 3.2.5 Polkumyyntimarginaali (44) Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Kiina (45) Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien eli valitukseen sisältyvien tietojen perusteella suunnilleen samansuuruiseksi kuin aiemmassa tutkimuksessa eli noin 50 prosentiksi. Ukraina (46) Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin tutkimusajanjaksolla sovelletun polkumyyntimarginaalin todettiin olevan alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäiskynnyksen. Venäjä (47) Määrälliset rajoitukset ovat olleet Venäjän osalta voimassa vuodesta 1986. Määrällisten rajoitusten puitteissa yksi venäläinen tuoja, Stankoimport, on voinut tuoda tuotetta yhteisöön ilman polkumyyntitullia tietyn rajallisen määrän (rajoitus prosentteina yhteisön kulutuksesta). Kynnyksen ylittävän määrän osalta tuontiin on sovellettu polkumyyntitulleja. Polkumyyntiä laskettaessa ei ole tehty eroa määrällisten rajoitusten puitteissa tuotujen (77 prosenttia) ja polkumyyntitullien alaisten määrien (23 prosenttia) välillä. (48) Venäjältä peräisin olevan piikarbidin tuontiin tutkimusajanjaksolla sovelletun polkumyyntimarginaalin todettiin olevan alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäiskynnyksen. 3.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan 3.3.1 Kiina (49) Kuten edellä todettiin, yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei tässä tutkimuksessa toiminut yhteistyössä. Näin ollen arvio siitä, mitä todennäköisesti tapahtuisi, jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, perustuu käytettävissä oleviin tietoihin, joita ovat etenkin valitukseen sisältyvät sekä COMEXT:ista saadut tiedot (COMEXT on Euroopan yhteisöjen ulkomaankauppaa koskeva sähköinen tietokanta). Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat suhteessa yhteisön hintatasoon (50) Tärkeimmät kolmannet maat, joihin tutkimusajanjaksolla suuntautui vientiä Kiinasta, olivat Amerikan yhdysvallat ja Japani. Valitukseen sisältyvien tietojen perusteella näyttää siltä, että kiinalaiset CIF-hinnat Amerikan yhdysvaltoihin suuntautuvassa viennissä ’Macro Black’ -laadun osalta olivat euroina ilmaistuna noin 650 euroa tonnilta. Lisäksi Kiinasta Japaniin suuntautuvassa viennissä CIF-hinnat ’Macro Green’ -laadun osalta olivat euroina ilmaistuna noin 770 euroa tonnilta. Talouslehtien julkaisemat hintatilastot tukevat näitä kiinalaisten viejien hintatietoja. (51) Lisäksi todettiin, että COMEXT-tietokannasta saadut Kiinasta Amerikan yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin tämän tutkimuksen vertailumaasta saatu normaaliarvo, mikä viittaa siihen, että kyseinen vienti on myös saattanut tapahtua polkumyynnillä tutkimusajanjaksolla. (52) Koska yhteisön tuotannonalan keskihinta (’Macro Black’ noin 1 000 euroa ja ’Macro Green’ noin 1 500 euroa) on huomattavasti korkeampi, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi toimenpiteiden puuttuessa suuri houkutus ohjata merkittäviä vientimääriä niiden nykyisiltä kolmansien maiden markkinoilta yhteisön markkinoille. (53) On myös syytä huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen viennin Kiinasta EU:iin todettiin alkuperäisessä tutkimuksessa tapahtuneen polkumyynnillä ja että polkumyynti jatkui samalla korkealla tasolla tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. Ei ole mitään syytä olettaa, että tämä toimintatapa muuttuisi. (54) Tämän lisäksi edellä esitetyt normaalihintaa ja kolmansiin maihin myynnissä veloitettavia hintoja koskevat käytettävissä olevat tiedot tukevat päätelmää, jonka mukaan kiinalaiset viejät todennäköisesti jatkavat polkumyyntiä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. (55) Jos toimenpiteet kumotaan, on todennäköistä, että Kiinasta nykyisin kolmansien maiden markkinoille vietäväksi tarkoitettuja määriä ohjataankin yhteisöön. Jos toimenpiteet kumotaan, on lisäksi olemassa selvä vaara vientimäärien myymisestä polkumyyntihinnoin. Käyttämätön kapasiteetti ja varastot (56) Tätä tarkastelua koskevassa pyynnössään CEFIC arvioi (talouslehtien keräämiin ja julkaisemiin tietoihin viitaten) Kiinan koko tuotantokapasiteetin olevan 600 000–700 000 tonnia. Tosiasiallisen tuotannon on arvioitu olevan noin 440 000 tonnia eli käyttämätöntä kapasiteettia olisi 160 000–260 000 tonnia. Varastojen suuruudesta ei ole tietoa. (57) Edellä mainitun perusteella on ilmeistä, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi varakapasiteettia käytettäväksi tuotannon lisäämiseen. Jos toimenpiteet kumotaan, vientiä harjoittavat tuottajat hyvin todennäköisesti alkaisivat hyödyntää huomattavaa käyttämätöntä kapasiteettiaan lisätäkseen vientiä yhteisöön. 3.3.2 Venäjä (58) Koska ainoa tiedossa oleva venäläinen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa, arvio siitä, mitä todennäköisesti tapahtuisi jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, perustuu pääasiassa vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeella antamista vastauksista saatuihin tarkistettuihin tietoihin. Yhteisön hintojen suhde Venäjän sisäisiin hintoihin (59) Aluksi on todettava, että Venäjältä tuleva tuonti vaikuttaa jo nyt merkittävästi yhteisössä vallitsevaan hintatasoon käytössä olevien määrällisten rajoitusten vuoksi, sillä venäläinen tuoja tyydyttää tällä hetkellä noin 10 prosenttia yhteisön kulutuksesta. (60) Venäjän kotimarkkinoilla vallitseva hintataso on yleisesti ottaen yhteisössä vallitsevaa hintatasoa matalampi. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että venäläisen tuottajan ilman polkumyyntitulleja määrällisten rajoitusten puitteissa vietäväksi sallitut määrät oli ennalta vahvistettu, venäläisellä tuottajalla on ollut kannustin viedä kiteistä tuotelaatua (josta saadaan parempi hinta tonnia kohti) yhteisöön ja jättää metallurgiset laadut kotimarkkinoille ja muille vientimarkkinoille. Tästä syystä mahdolliset saman laaturyhmän tuotteiden väliset todelliset hintaerot olisivat pienempiä kuin keskimääräisten hintatasojen vertailun perusteella voisi päätellä. (61) Lopuksi todetaan, että vaikka yhteisön yleisesti ottaen korkeampi hintataso normaalisti lisäisi vientiä yhteisöön, jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, se ei vaikuta todennäköiseltä tässä tapauksessa. Koska määrälliset rajoitukset ovat käytössä, erityisesti korkealaatuisen piikarbidin tuontimäärän mahdollista kasvua ei pidä yliarvioida, sillä venäläiselle viejälle on jo ollut mahdollista viedä piikarbidia merkittäviä määriä ja sillä on ollut kannustin viedä korkealuokkaista piikarbidia. Siksi piikarbidin tuonnin lisäys olisi todennäköisesti pientä sekä määrällisesti että piikarbidiluokan osalta (metallurginen laatu) ja todennäköisesti se ei ainakaan tapahtuisi polkumyynnillä. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen suhde Venäjän sisäisiin hintoihin (62) Yli 75 prosenttia venäläisten tuottajien viennistä kolmansiin maihin suuntautuu Amerikan yhdysvaltoihin. Kun verrataan kotimarkkinahintoja Amerikan yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hintoihin, jälkimmäiset ovat keskimäärin korkeampia. Olisi kuitenkin huomattava, että vientiin ja kotimarkkinoille myytävien tuotelaatujen valikoima on todennäköisesti erilainen (kuljetuskustannusten kattamiseksi todennäköisesti viedään laatuja, joiden arvo tonnia kohti on korkeampi), minkä vuoksi tällaisesta vertailusta on vaikea tehdä mitään päätelmiä. On syytä kuitenkin huomata, että tähän vientiin ei sovelleta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä eikä mikään viittaa siihen, että vienti tapahtuisi polkumyynnillä. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnan suhde yhteisössä vallitsevaan hintatasoon (63) Kun verrataan venäläisen viejän tärkeimmillä kolmansien maiden markkinoillaan Amerikan yhdysvalloissa veloittamia vientihintoja venäläisen viejän yhteisön markkinoilla veloittamiin vientihintoihin, on syytä ottaa huomioon voimassa olevat määrälliset rajoitukset. Kuten edellä todetaan, ennalta vahvistettujen yhteisöön tuotavaksi sallittujen määrien soveltaminen on toiminut kannustimena venäläiselle viejälle viedä tonnia kohti korkeampiarvoisia tuotelaatuja yhteisön markkinoille. (64) Samoin voidaan olettaa, kuten edellä 62 kappaleessa selitetään, että kuljetuskustannusten vuoksi myös Amerikan yhdysvaltoihin suuntautuva vienti koostuu pääasiassa tonnia kohti korkeampiarvoisista tuotelaaduista. Näin ollen yhteisön markkinoille ja Yhdysvaltain markkinoille myynnissä veloitetut keskimääräiset hinnat ovat suhteellisen vertailukelpoisia. (65) Kun verrattiin yhteisön markkinoille suuntautuvan viennin keskimääräisiä myyntihintoja Amerikan yhdysvaltojen markkinoille suuntautuvan viennin keskimääräisiin myyntihintoihin, jälkimmäisten todettiin olevan keskimäärin korkeampia. (66) Lopuksi todetaan, että venäläisellä tuottajalla ei näytä olevan ilmeistä kannustinta ohjata nykyisin tärkeimmillä vientimarkkinoillaan Yhdysvalloissa myytäviä määriä yhteisön markkinoille siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Käyttämätön kapasiteetti ja varastot (67) Venäjällä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetti rajoittuu 62 000 tonniin. Tutkimusajanjaksolla sen tuotantokapasiteetin todettiin olevan lähes kokonaan käytössä ja se oli nostanut käyttöastettaan vertailuajanjaksolla. Varastojen todettiin olevan samaa kokoluokkaa kuin muissakin vastaavissa yrityksissä. (68) Venäläisen tuottajan käyttämästä teknologiasta johtuen (teknologia, jossa käsittely tapahtuu ”junan vaunuissa”, joita siirrellään sähkölaitteistojen ja purku- ja lajittelupisteiden välillä) on epätodennäköistä, että vientiä harjoittava tuottaja pystyisi laajentamaan tuotantoaan lähitulevaisuudessa. (69) Lopuksi todetaan, että ei ole merkkejä siitä, että venäläinen tuottaja pystyisi lisäämään tuotantoaan kasvattaakseen vientiä yhteisön markkinoille siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. 3.3.3 Ukraina (70) Koska ainoa tiedossa oleva ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa, arvio siitä, mitä todennäköisesti tapahtuisi jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, perustuu pääasiassa vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeella antamista vastauksista saatuihin tarkistettuihin tietoihin. Käyttämätön kapasiteetti ja varastot (71) Ukrainassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetti rajoittuu 23 000 tonniin. Tutkimusajanjaksolla sen tuotantokapasiteetin todettiin olevan lähes kokonaan käytössä ja se oli nostanut käyttöastettaan vertailuajanjaksolla. Varastojen todettiin olevan samaa kokoluokkaa kuin muissakin vastaavissa yrityksissä. (72) Ukrainalaisen tuottajan käyttämästä teknologiasta johtuen (sama kuin 68 kappaleessa selitetty venäläisen tuottajan käyttämä teknologia) on epätodennäköistä, että vientiä harjoittava tuottaja pystyisi laajentamaan tuotantoaan lähitulevaisuudessa. (73) CEFIC:in esittämän väitteen mukaan vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetti olisi jopa 32 000 tonnia. Kyseinen väite perustuu kuitenkin olettamiin eikä siinä ole otettu huomioon ylläpidon ja korjausten vaatimia tuotantotaukoja eikä kyseisen tuottajayrityksen erityispiirteitä, jotka johtuvat sen sijainnista kaupunkialueella ja sitä koskevista ympäristövelvoitteista. Tästä syystä vahvistettiin 71 kappaleessa määritetty kapasiteetti ja CEFIC:in esittämä väite oli hylättävä. (74) Lopuksi todetaan, että ei ole merkkejä siitä, että ukrainalainen tuottaja pystyisi lisäämään tuotantoaan kasvattaakseen vientiä yhteisön markkinoille siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Yhteisön hintojen suhde Ukrainan sisäisiin sekä kolmansien maiden hintoihin (75) Kun verrataan Ukrainan kotimarkkinoilla vallitsevaa hintatasoa yhteisössä vallitsevaan hintatasoon ja kolmansilta mailta veloitettaviin hintoihin, Ukrainan sisäinen sekä kolmansiin maihin myynnissä sovellettava hintataso on keskimäärin matalampi. (76) Ukrainan markkinoiden, kolmansien maiden markkinoiden ja yhteisön markkinoiden merkityksellinen vertailu ei kuitenkaan ollut mahdollista, koska tuotevalikoimat poikkeavat paljon toisistaan ja keskihinnat eivät siksi ole vertailukelpoisia. Lisäksi Ukrainan kotimarkkinat ovat kooltaan pienet eikä ukrainalainen tuottaja pysty tuottamaan kaikkia erilaisia (arvokkaampia) laatuja, kuten yhteisön tuottajat. (77) Siksi ei voitu määrittää, olisiko ukrainalaisella tuottajalla kannustin siirtää tuotantomääriä sen kotimarkkinoilta tai vientimarkkinoilta yhteisön markkinoille siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Polkumyyntiä koskevien päätelmien ja yhteisössä vallitsevan yleisesti ottaen korkeamman hintatason perusteella päätellään kuitenkin, että vaikka vienti yhteisön markkinoille lisääntyisi, se ei todennäköisesti tapahtuisi polkumyynnillä. Viennin lisäys olisi joka tapauksessa vähäistä (arviolta alle 10 000 tonnia) ukrainalaisen viejän rajallisen tuotantokapasiteetin vuoksi. 3.4 Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät 3.4.1 Kiina (78) On huomattava, että yksikään Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. (79) Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kiinalaiset viejät harjoittavat yhä polkumyyntiä ja todennäköisesti jatkavat polkumyyntikäytäntöä yhteisön markkinoille viennissä, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. (80) Siksi todettiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. 3.4.2 Ukraina (81) Muistutettakoon, että ukrainalaisen viejän ei tutkimusajanjaksolla todettu harjoittavan vientiä polkumyynnillä eikä ole merkkejä siitä, että tilanne muuttuisi, jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. (82) Lisäksi todettiin, että vaikka tuonti Ukrainasta yhteisöön saattaa lisääntyä, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, lisäys on oletettavasti vähäinen. Kun otetaan huomioon ukrainalaisen tuottajan rajallinen kapasiteetti, yhteisöön viennin oletettava lisäys olisi alle 10 000 tonnia eikä se todennäköisesti tapahtuisi polkumyynnillä. (83) Tämän vuoksi katsotaan, että Ukrainasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti ei todennäköisesti toistu. 3.4.3 Venäjän federaatio (84) Muistutettakoon, että venäläisen tuottajan ei tutkimusajanjaksolla todettu harjoittavan vientiä polkumyynnillä eikä ole merkkejä siitä, että tilanne muuttuisi, jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. (85) Lisäksi on huomattava, että venäläinen vientiä harjoittava tuottaja on pystynyt toimittamaan yhteisön markkinoille kiinteän määrän piikarbidia määrällisten rajoitusten puitteissa useiden vuosien ajan. Tällä tavalla viety kokonaismäärä on ollut tutkimusajanjaksolla noin 17 prosenttia venäläisen tuottajan kokonaiskapasiteetista. Näin ollen venäläisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on jo vakaa asema markkinoilla, joten Venäjältä peräisin olevan tuonnin äkillinen lisäys on erittäin epätodennäköistä. (86) Koska lisäksi todettiin, että venäläinen vientiä harjoittava tuottaja on myynyt tuotetta kolmansiin maihin korkeammalla hinnalla kuin yhteisöön, on melko epätodennäköistä, että kauppaa ohjataan merkittävässä määrin uudelleen yhteisön markkinoille. (87) Lisäksi venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetin todettiin olevan lähes kokonaan käytössä, ja se pystyy lisäämään kapasiteettiaan vain vähän. (88) Tämän vuoksi katsotaan, että Venäjän federaatiosta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti ei todennäköisesti toistu. (89) Ukrainan ja Venäjän osalta tehtyjen päätelmien vuoksi kyseisiä maita koskeva menettely olisi päätettävä. 4. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (90) Yhteisön tuotannonalan rakenne on muuttunut edellisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, kun entinen saksalainen tuottaja Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, München, jakautui kahdeksi toisiinsa etuyhteydessä olevaksi yritykseksi, joista toinen sijaitsee Alankomaissa ja toinen Saksassa. Niistä vain ensiksi mainittu tuottaa ja jalostaa raakapiikarbidia, kun taas viimeksi mainittu jatkojalostaa Kollo Silicon carbide B.V. -yrityksen tuottamaa piikarbidia, mutta sen valmis tuote on silti samankaltaista tuotetta. Lisäksi ESK-SIC GmbH myy paitsi omaa piikarbidiaan myös Kollo Silicon carbide B.V.:n tuottamaa piikarbidia. Siksi yritysten katsotaan muodostavan yhden ryhmän. 4.1 Yhteisön tuotanto (91) Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä kaksi tuottajaa, jotka muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön koko tuotannon. 4.2 Yhteisön tuotannonala (92) Seuraavat Euroopan yhteisön tuottajat tukivat pyyntöä: - Kollo Silicon carbide B.V. (Alankomaat) ja siihen etuyhteydessä oleva yritys ESK-SIC GmbH (Saksa) - Navarro SiC, S.A. (Espanja). (93) Koska näiden yhteisön tuottajien tuotanto muodostaa samankaltaisen tuotteen koko tuotannon yhteisössä, valituksen tehneiden tuottajien katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. 5. TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA 5.1 Alustavat huomiot (94) Tutkittaessa tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut taloudelliset tekijät ja osoittimet, jotka vaikuttavat tuotannonalan tilanteeseen. 5.2 Kulutus yhteisön markkinoilla (95) Todettavissa oleva yhteisön kulutus määritettiin asianomaisista maista ja kaikista muista kolmansista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrän sekä yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille suuntautuneen myynnin määrän perusteella. (96) Tuonnin määrä määritettiin tarkastelujakson aikaisten asianomaista CN-koodia koskevien Eurostatin tietojen perusteella. (97) Tällä perusteella yhteisön kulutus on lisääntynyt hieman 217 137 tonnista vuonna 2001 tutkimusajanjakson 226 450 tonniin eli tarkastelujaksolla tapahtui kasvua 4 prosenttia. Suuntaus käy ilmi taulukosta 1. (98) Kulutus ei kuitenkaan ole kasvanut tasaisesti. Ensin se väheni vuosien 2001 ja 2003 välillä 10 prosenttia. Vuodesta 2003 lähtien kulutus kuitenkin lisääntyi jälleen yli 10 prosenttia tutkimusajanjaksoon asti, jolloin se ylitti vuoden 2001 tason. (99) Tarkastelujakson alkupuolella tapahtunut kulutuksen pieneneminen voidaan pitkälti selittää piikarbidin korvaamisella muilla tuotteilla kuten ferropiillä ja teollisuustimantilla, jotka tuolloin olivat hinnaltaan edullisempia. (100) Vuodesta 2003 lähtien piikarbidin hinta laski, ja kulutus kääntyi uudestaan kasvuun. Taulukko 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimusajanjakso | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimus-ajanjakso | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimus-ajanjakso | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimus-ajanjakso | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimus-ajanjakso | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Tutkimus-ajanjakso | Kiinan kansantasavalta | 52,6 | 2. Sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] EYVL L 209, 2.8.1988, s. 1. [3] EYVL L 94, 13.4.1994, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1786/97 (EYVL L 254, 17.9.1997, s. 6). [4] EYVL L 94, 13.4.1994, s. 32. [5] EYVL L 125, 26.5.2000, s. 3, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 991/2004 (EUVL L 182, 19.5.2004, s. 18). [6] EUVL L 182, 19.5.2004, s. 18. [7] EUVL L 183, 20.5.2004, s. 88. [8] EUVL L 344, 20.11.2004, s. 37. [9] EUVL C 3, 7.1.2004, s. 4. [10] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [11] Päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 779/2005 (EUVL L 131, 25.5.2005, s. 18). [12] EUVL C 159, 30.6.2005, s. 4. [13] EUVL L 168, 21.6.2006, s. 37. [14] EUVL C 254, 14.10.2004, s. 3. [15] EUVL C 129, 26.5.2005, s. 17. [16] Ukrainalle myönnettiin markkinatalousasema neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). Uutta asemaa sovelletaan vasta 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeen aloitetuissa tutkimuksissa.