Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite"

(98/C 157/17)

Neuvosto päätti 24. helmikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausunnon valmistelun teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaoston tehtäväksi ja nimitti yleisesittelijäksi Antonello Pezzinin.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. 26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa yksimielisesti (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Vaikka suurin osa työllisyyttä edistävistä toimenpiteistä on käynnistettävä jäsenvaltioissa, Eurooppa-neuvosto päätti marraskuussa 1997 Luxemburgissa pitämässään ylimääräisessä työllisyyttä käsitelleessä huippukokouksessa antaa Euroopan komission tehtäväksi tehdä ehdotuksia uusiksi rahoitusvälineiksi, joilla tuetaan innovatiivisia ja työpaikkoja luovia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). Perustamissopimuksen 130 artiklan (teollisuus) käyttäminen oikeusperustana on merkittävä edistysaskel alalla, jolla yhteisö ei ole ollut erityisen aktiivinen.

1.2. Talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti tämänsuuntaiseen kehitykseen, joka on sopusoinnussa komitean aiheesta hyväksymissä lukuisissa lausunnoissa () esittämien näkemysten kanssa.

2. Komission ehdotuksen pääsisältö

2.1. Euroopan parlamentti on osoittanut yhteisön talousarviosta varoja pk-yritysten tukemiseen kasvua ja työllisyyttä koskevassa aloitteessaan.

2.2. Komissio käyttää aloiteoikeuttaan ja tekee ehdotuksen neuvoston päätökseksi käynnistää varojen käyttöä koskeva ohjelma täydentämään Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) nykyisiä toimia ja muita yhteisön välineitä. Näin tehdessään komissio korostaa sellaisten innovatiivisten () ja työpaikkoja luovien pk-yritysten rahoitustarpeita, teknologiayritykset mukaan lukien, jotka eivät voi saada varoja tavanomaisista rahoituslähteistä toimintaan liittyvän riskialttiuden vuoksi.

2.3. Komission ehdotus kattaa kolme toiminnan alaa:

parannetaan innovatiivisten yritysten mahdollisuutta saada perustamis- ja alkuvaiheen pääomaa yksityisen sektorin riskipääomarahastoista erikoistuneisiin sijoitusrahastoihin tehtävien EIR:n hallinnoimien investointien kautta;

autetaan pk-yrityksiä perustamaan ylikansallisia yhteisyrityksiä EU:n alueella myöntämällä suunnittelu- ja käynnistysvaiheessa rahoitustukea ja osallistumalla käyttöomaisuudesta koituviin kustannuksiin, joita varten on nykyään olemassa vähän rahoituslähteitä; hanketta hallinnoi komissio ja jäsenvaltioissa toimivat välittäjät;

perustetaan kasvupotentiaalia omaaville pk-yrityksille tarkoitettu lainan takausjärjestelmä, jota niin ikään hallinnoi EIR. Tämä johtaa riskin jakautumiseen komission ja jäsenvaltioiden takausjärjestelmien kesken, keskinäisten takausjärjestelmien ja muiden soveltuvien laitosten kesken, mukaan lukien EIP tapauksissa, joissa sen säännöt muutoin kieltäisivät osallistumisen kyseisen riskin vuoksi.

3. Yleistä

3.1. Komission ehdotuksen tavoitteen tärkeimpänä kriteerinä on mainittava työpaikkojen luominen tukemalla ja kannustamalla pk-yrityksiä.

Ehdotuksella pyritään luomaan ennen kaikkea pysyviä ja ammattitaitoa vaativia työpaikkoja.

Tämän tulisi olla myös tukikelpoisuuden tärkein kriteeri. Tämän tavoitteen on oltava jatkuvasti tärkeimmällä sijalla.

Tämän vuoksi hankkeiden arvioinnin tulisi myös olla riittävän yksityiskohtaista, jotta sitä voidaan käyttää ohjenuorana tulevaisuudessa.

3.2. Komissio huomauttaa, että Euroopassa on käytettävissä huomattavasti vähemmän perustamis- ja alkuvaiheen pääomarahoitusta kuin Yhdysvalloissa, mutta USA:ssakin ainoastaan noin 2 % yrityksistä saa nykyisin rahoitusta kyseisestä lähteestä. Euroopassa jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja riskipääoman saatavuudessa ja täällä ollaan haluttomampia riskinottoon. Suuri osa käytettävissä olevasta rahoituksesta suunnataan melko kookkaiden vakavaraisten yritysten myyntiin yrityksen toimivalle johdolle (management buyout) tai yrityksen ostoon toimivalta johdolta. Rahoituskuilun olemassaolosta ei ole epäilystäkään, ja on hyvä, että Euroopan parlamentti ja komissio pyrkivät puuttumaan tilanteeseen, ei niinkään nykyisten potentiaalisten edunsaajien kuin toimien taloudellisen potentiaalin vuoksi.

3.3. Ohjelman on toimittava kaupallisin periaattein, ja siinä on otettava huomioon ennen kaikkea tämänkaltaisten investointien riskialttius. On tärkeää, että kyseisen toimialan asiantuntijat arvioivat asianmukaisesti kultakin hankkeelta vaadittavan innovatiivisuusasteen ja hankkeesta on tehtävä ainakin jonkinasteinen markkinatutkimus. On kuitenkin myönnettävä, että lopullinen päätös hankkeen tukikelpoisuudesta perustuu miltei varmasti suurelta osin käsitykseen yrityksen vetäjien johtamistaidoista.

3.4. Eräs Euroopan investointirahaston pääasiallisista tavoitteista on ollut lainatakuiden myöntäminen pk-yrityksille. Tähän mennessä tällaista tukea saaneiden yritysten määrä on ollut pettymys kenties sen vuoksi, että Euroopan investointirahaston asenne on ollut ylimitoitetun varovainen. Uuden aloitteen toivotaan korjaavan tilannetta.

3.5. On erittäin tärkeää, että kaikista kolmesta aloitteesta tiedotetaan laajasti, jotta ne tulevat tutuiksi mahdollisimman monelle pienyrittäjälle ja potentiaaliselle yrittäjälle. Tähän tarvitaan komission tukemien nykyisten tiedotuskanavien (liike-elämän yhteistyöverkosto Business Cooperation Network, eurotietokeskukset jne.) lisäksi ammatillisten välittäjien ja järjestöjen saamista liikkeelle sankoin joukoin. Komitea ehdottaa Euroopan komissiolle, että se antaisi ammatillisille välittäjille ja järjestöille erityistehtäväksi hankkeiden yksilöimisen ja niiden seurannan.

3.6. On tärkeää, että hankkeita arvioitaessa yhdenvertaisuuden periaate otetaan täysin huomioon.

4. Erityistä

Ehdotuksen 3 artikla ETF-käynnistysjärjestelmä (European Technology Facility)

4.1. Suuri este riskipääomarahastojen harkitessa suhteellisen pienten investointien tekemistä on yrityksen "pätevän ja asianmukaisen liikkeenhoidon" tarkastelu sekä pitkän aikavälin neuvojen ja tuen antaminen. Näistä syntyvät kustannukset tekevät investoinnin muutamia erityisen lupaavia hankkeita lukuun ottamatta epätaloudelliseksi. Mikäli komissio haluaa ohjelman vaikuttavan laajemmin, sen olisi harkittava ennakkotuen myöntämistä ja siten osallistumista aloitusvaiheen arviointikustannuksiin. Tuki maksettaisiin takaisin sen perusteella, miten kukin järjestelmän puitteissa tehty investointi on tuottanut tuloksia. Tämä ei luonnollisestikaan ole välittömästi toteutettavissa, koska talousarviossa ei ole siihen määrärahoja, mutta komitea toivoo komission tutkivan tällaista mahdollisuutta tulevaisuudessa.

Lisäksi olisi tutkittava, miten ammattitaitoisten välittäjien laatimia hankearviointeja voitaisiin tukea.

Ehdotuksen 4 artikla Eurooppalainen yhteisyritys (Joint European Venture)

4.2. Komitea on tyytyväinen aloitteeseen, jonka suuntaisia toivomuksia se on itsekin esittänyt. Tarkoitusta varten luotujen tilapäisten rahoitusvälineiden puute on komitean käsityksen mukaan juuri eräs syy siihen, että unionissa on vähän yhteisyrityksiä. Komitea ehdottaa kuitenkin, että komissio tutkisi mahdollisuuksia madaltaa muita esteitä (oikeudellisia, verotuksellisia jne), jotta varmistetaan tämän erinomaisen aloitteen onnistuminen.

Ehdotuksen 5 artikla Pk-yritysten takausjärjestelmä

4.3. Komitea on jo aiemmissa yhteyksissä ajanut tämänkaltaista järjestelmää () ja kannattaa täysin uutta arvokasta rahoitusvälinettä.

Ehdotuksen 6 artikla Tiedottaminen ja arviointi

4.4. Komissio laatii perusteellisen arvion ohjelmasta neljän vuoden kuluttua, mikä saattaa tuntua pitkältä ajalta, vaikka sitä ennen laaditaan vuosikertomuksia. Riskipääomatyyppisissä sijoituksissa se saattaa olla liian lyhyt aika, varsinkin koska investointien tekemiseen kuluu verrattain paljon aikaa, ja ne saattavat olla kestoltaan jopa 16-vuotisia, joskin niiden keskimääräinen kesto on seitsemästä kymmeneen vuotta. Raportointijakson pituuden sopivuutta on tutkittava tarkemmin.

Liitteen I kohta 5

4.5. Jotta kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite onnistuisi pitkällä aikavälillä, riskipääomasijoittajien on voitava päästä irti investointikohteistaan, muussa tapauksessa käytettävissä olevat rahoituslähteet ovat vaarassa jäätyä. Tämä osoittaa, miten tärkeää komission on nyt tutkia pk-yrityksen tarpeiden mukaisten pääomamarkkinoiden kasvun esteitä ja sitä, miten esteet voidaan voittaa. Tutkimus vastaa kysymyksiin kuitenkin vain osittain, sillä ainoastaan pieni osa yrityksistä listautuu pörssiin.

Liitteen II kohta 2

4.6. Rahoitusvälittäjien laatu on merkittävä tekijä kolmen ehdotetun rahoitusvälineen onnistumisen kannalta. Jotta mahdollisimman moni sijoittaja kiinnostuisi asiasta, on toivottavaa, että eurooppalaista yhteisyritysjärjestelmää koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt julkaistaan vähintäänkin suppeina ilmoituksina EU:n suurimmissa kaupan ja muun talouselämän lehdissä.

5. Päätelmät

Komitea kannattaa edellä esitetyin huomioin nyt tehtyjä kolmea aloitetta, koska ne näyttävät todella edistävän pk-yritysten rahoitusta aloilla, joilla on havaittu aukkoja. Toivottavasti ohjelmat saavat julkisuudessa paljon huomiota, onnistuvat erittäin hyvin ja niistä tulee lopulta pysyviä. Tällä tavoin ne edistävät merkittävästi uusien laadukkaiden työpaikkojen luomista.

Bryssel, 26. maaliskuuta 1998.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() TSK:n lausunnot aiheesta: Keskinäisten takausjärjestelmien rooli (EYVL C 169, 6.7.1992). Pk-yritysten kokemat rahoitusongelmat (EYVL C 388, 31.12.1994). Pk-yritysten verotusympäristön parantaminen (EYVL C 397, 31.12.1994). Kolmas monivuotinen ohjelma pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (EYVL C 295, 7.10.1996). Toinen integroitu ohjelma pien- ja keskisuurille yrityksille sekä käsiteollisuudelle (EYVL C 56, 24.2.1997).

() Innovatiivisuus on määritelty komission julkaiseman innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan johdannossa seuraavasti: "Lyhyesti sanottuna innovaatio on: tuotteiden ja palveluiden valikoiman ja niihin liittyvien markkinoiden uudistaminen ja laajentaminen; tuotanto-, toimitus- ja jakelumenetelmien uudistaminen; muutosten aikaansaaminen hallinnossa, työn järjestämisessä sekä työoloissa ja työntekijöiden pätevyydessä."

() Keskinäisten takausjärjestelmien rooli (EYVL C 169, 6.7.1992). Rajaseutujen pk-yritykset (EYVL C 206, 7.7.1997).