ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4

Vesiturbiinitekniikoita, joita kokeillaan parhaillaan, ovat seuraavat: — Vesiturbiinin prototyyppi Arcouest (1,5 MW) laskettiin mereen Bretagnessa Paimpolin edustalla vuonna 2014. Sen on kehittänyt Open Hydro (telakkateollisuuskonserni DCNS) EDF:n ensimmäistä Paimpol/Bréhat’n vesiturbiinipuistoa varten. Se käsittää neljä turbiinia, joiden asennettu teho on 2–3 MW. Kyse on yksinkertaisesta, vankkatekoisesta laitteesta, jonka keskus on avoin ja jonka roottori pyörii alennetulla nopeudella ilman voiteluainetta, jotta sen vaikutus meren elinympäristöön olisi mahdollisimman pieni. Turbiinia testattiin neljän kuukauden ajan. Se pyöri yhtäjaksoisesti 1 500 tuntia, ja sen toiminnasta tehtiin monenlaisia mekaanisia ja sähköisiä mittauksia. Koska testitulokset olivat myönteisiä eli turbiinityyppi on käyttökelpoinen, päätettiin perustaa esittelypuisto kesän 2015 aikana. Turbiinit on rakennettu ja ne ovat valmiina asennettaviksi, mutta asennusta on jouduttu lykkäämään sää- ja meriolosuhteiden vuoksi. Tällaiset uudet teknologiat voivat luoda teollisuustoimintaa rannikkoalueille, nimittäin kyseiset kaksi turbiinia rakennettiin Cherbourgissa ja Brestissä. — Brittiläinen Tidalstream-yhtiö on kehittänyt turbiinitekniikan, jossa turbiinit lasketaan osittain veden alle ja nostetaan ylös huoltoa varten. Prototyyppi on kehitetty Pentlandin salmessa toimivaa STT-alusta (ship-to-turbine) varten. Kyse on laitteesta, jossa on neljä halkaisijaltaan 20 m:n turbiinia ja jonka suurin kokonaisteho on 4 MW. Jotta offshore-tuuliturbiinilla voitaisiin tuottaa vastaava teho, sen halkaisijan tulee olla 100 m ja tuulennopeuden 10 m/s. Lisäksi tuuliturbiinin perustus, joka on 25 m merenpinnan alapuolella, on 25 prosenttia suurempi kuin STT:ssä. Tidalstream arvioikin, että sen järjestelmä on kilpailukykyinen merelle ja maalle sijoitettavien tuuliturbiinien kanssa. STT-järjestelmällä tuotetun sähkön kustannus saattaa olla parhaimmillaan 0,03 GBP/kWh (noin 0,044 EUR/kWh). Järjestelmää on jo kokeiltu ja se on todettu käyttökelpoiseksi Thames-joessa toteutetuissa testeissä. — Marine Current Turbines on kehittänyt vedenalaisen mastoturbiinin, jossa masto kiinnitetään merenpohjaan. Upotussyvyys ei siis voi olla kovin suuri. Vesiturbiinit liukuvat mastoa pitkin, eli ne voidaan hilata ylös vedestä huoltoa ja ylläpitoa varten. — Vesiturbiineja, joiden turbiinit on kiinnitetty ankkuripoijuun, on asennettu vuonna 2003 Hammerfestin salmeen Norjaan. — Lisäksi on olemassa suistopadon alle kiinnitettäviä vuorovesiturbiineja, kuten Rance-joessa. Kyseinen voimala on vanhin esimerkki tästä tekniikasta, ja se on ollut toiminnassa 1960-luvulta saakka. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on valmisteltu kahta hanketta, mutta niiden toteutus on estetty ympäristösyistä.
3.2

EU:n maatalousvienti on EU:n ulkomaankaupan vakaa pilari. Se on muihin aloihin nähden neljännellä sijalla koneiden, kemikaalien ja farmaseuttisten tuotteiden jälkeen. Viimeaikaisen kaupan liberalisoinnin myötä EU on muuttunut nettotuojasta nettoviejäksi, ja sen maataloustuotteiden kauppatase on vuodesta 2010 ollut positiivinen – vuonna 2014 se oli noin 21 miljardia euroa.
5.4.4

Alueilla, joilla hiilentuotannon odotetaan jatkuvan pitkällä aikavälillä, on tärkeää keskittyä ennen kaikkea hiilen tehokkaaseen ja vähemmän haittaa aiheuttavaan käyttöön. Hiilen käytössä sähköntuotantoon etusijalla on jatkossakin päästöjen vähentäminen. EU:lla on tähän välineet: tarkistettu päästökauppajärjestelmä, joka edellyttää hiilidioksidipäästöjen poistamista kokonaan vuoteen 2058 mennessä, direktiivi teollisuuden päästöistä sekä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskeva uusi, lähes valmiiksi saatu vertailuasiakirja suuria polttolaitoksia varten.
4.2

EU:n vuosiksi 2020 ja 2050 asettamat tavoitteet, jotka liittyvät ilmastoon ja ympäristöön, energian toimitusvarmuuteen ja kilpailukykyyn, johtavat uusiutuvista lähteistä saatavan sähkön hajautettuihin tuotantojärjestelmiin kohdistuvien investointien valtavaan kasvuun. Ranskassa ja Saksassa mutta myös Espanjassa ja Italiassa noin 95 prosenttia näistä tuotantolaitoksista on nyt kytketty sähkönjakeluverkkoon (matala- ja keskijänniteverkko). Hajautettua energiaa tuotetaan kuitenkin enimmäkseen jaksottaisesti eli kun tuulee tai kun aurinko paistaa. Sähkönjakelijoiden rooli ja tehtävät muuttuvatkin jatkossa perinpohjaisesti. Jakeluverkossa on aiemmin ollut vain harvoja sähkön ”pullonkauloja”, ja keskitetysti tuotettua sähköä, joka on kuljetettu siirtoverkon kautta (korkea- tai erittäin korkea jännite), on jaeltu loppukuluttajille ylhäältä alas suuntautuvan toimitusketjun kautta. Verkon hallinnointi muuttuu jatkossa. Verkkoon liitettävät yhä useammat hajautetut uusiutuvat energialähteet, sähköajoneuvojen lataaminen ja kysynnänohjausmarkkinoille aktiivisesti osallistuvien asiakkaiden suurempi rooli muuttavat sähkönjakelijoiden vastuualueita ja tehtäviä sekä jakeluverkkojen ja siirtoverkkojen välistä suhdetta. Jakeluverkot ovat tulevaisuudessa yhä tiiviimmin toisiinsa kytkettyjä ja yhä monitahoisempia, ja niihin sisältyy moninaisia tuotantolähteitä. Ne kattavat yhä monimuotoisempia ja ajallisesti vaihtelevia kulutustapoja. Sähkövirran suunta voidaan jopa kääntää ja sähköä ohjata jakeluverkosta siirtoverkkoon, jos paikallinen tuotanto on selvästi kulutusta suurempi. Yleisesti ottaen voidaan odottaa, että ongelmat, joita nykyisin esiintyy sähkönsiirtoverkoissa – erityisesti ylikuormituksen hallinta – ovat pian jokapäiväisiä sähkönjakeluverkkojen hallinnoinnissa.
5.1.1

Kansalaisilla sekä yhteiskunnan ja talouden toimijoilla kaikkialla Euroopassa on oikeus elää avoimessa ja oikeudenmukaisesti johdetussa yhteiskunnassa, jonka perustana on oikeusvaltioperiaate. Finanssi- ja eurokriisi on johtanut kansalaisten yhä kriittisempään suhtautumiseen päivänselvää korruptiota kohtaan, luottamuksen hiipumiseen, kansalaisten luottamuspulaan EU-tason demokraattista hallintoa kohtaan ja näin ollen euroskeptisyyden yleistymiseen. Kansalaisyhteiskunta odottaa EU:n ja jäsenvaltioiden tehostavan toimiaan korruption ja petosten torjumiseksi. Päättäjien on onnistuttava vakuuttamaan, että he toimivat yleisen edun mukaisesti.
5.8

Sukupuolten tasa-arvon edistämistoimet on sisällytettävä tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja niiden vastaavien yksiköiden suunnitteluprosesseihin. Kaikilla tasoilla on laadittava toimintasuunnitelmia, ja niistä on laadittava vuosikertomuksia, joissa mainitaan tavoitteet, toimet ja tulokset. Yksittäisten yksiköiden on osallistuttava aktiivisesti tähän prosessiin, ja niille on annettava vastuuta, jotta ne voivat päättää omista tavoitteistaan ja toimistaan. Naisten olisi myös osallistuttava tällaiseen suunnitteluun, jotta varmistetaan, ettei naistutkijoita eikä heidän intressialojaan jätetä huomiotta.
4.3

ETSK:n valtuuskunta järkyttyi kertomuksista, joiden mukaan Gezi-puiston mielenosoitusten jälkeen lääkäreitä oli kielletty hoitamasta loukkaantuneita ja potilaskansioita oli vaadittu tutkittaviksi. Joidenkin lääkäreiden toimien väitettiin lisäksi joutuneen rikostutkinnan kohteeksi, sillä heidän epäiltiin muun muassa rikkoneen hallituksen määräyksiä, kun he eivät olleet noudattaneet viranomaisten ohjeita. Luottamuksellinen ja riippumaton sairaanhoito on poliittisiin tapahtumiin tai henkilöön katsomatta ihmisoikeus, jonka toteutumisesta on huolehdittava Hippokrateen valan mukaisesti. Oikeudellisen edustuksen tavoin sairaanhoidossa on kyse kaikkien asianosaisten noudattamasta ammatillisesta vaitiolovelvollisuudesta, joka on luottamukseen perustuvan toiminnan ja oikeusvaltion luonteen kulmakivi. Se, että kaikki virkamiehet kunnioittavat näitä periaatteita, on tärkeää yksityistapauksia laajemmin koko demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen kattavan toteutumisen kannalta. Silloin myös väestö voi luottaa oikeuksiensa kunnioittamiseen.
4.7

Vaikeissa päätös- tai konfliktitilanteissa voi olla hyvin tärkeää, että nuorten maahanmuuttajien tukena on yhdyshenkilö – kummi tai mentori – tai myös Eures-ohjelmassa toimiva neuvonantaja, jolta he voivat pyytää neuvoja ja jonka kanssa he voivat luoda luottamussuhteen. Ratkaisevan tärkeää on, että tällaisilla henkilöillä on kulttuurien välistä kokemusta ja näin ollen tarvittavaa ymmärrystä, jotta he voivat kommunikoida tehokkaasti ja kykenevät auttamaan muita auttamaan itseään.
5.2.3

Äitiyden tai isyyden vaikutukset työmarkkinoilla ovat hyvin erilaiset. Naisista, joilla on alle 12-vuotiaita lapsia, on työelämässä vain 64,7 prosenttia, kun miehillä vastaava luku on 89,7 prosenttia. Nämä seikat ja erot voimistuvat silloin, kun lapsia on enemmän. Esikoulurakenteiden puuttuminen ja kotitöiden jakaminen epätasaisesti aiheuttavat työ- ja yksityiselämän yhdistämisen ongelman, joka on vakava este naisten työuralla etenemiselle.
2.6

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan keskuudessa esiintyykin yhä enemmän huolta kumppanuusperiaatteen toteutumiseen liittyen. Odotukset eivät ole täyttyneet. Eräistä jäsenvaltioista saadut raportit viittaavat siihen, että kumppanuusperiaatteen merkitys on heikkenemässä ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen vähenemässä. Lisäksi neuvosto on poistanut hyvän kumppanuuden säännöt. Eräissä maissa ohjelmasuunnittelu kaudelle 2014–2020 on käynnistynyt ilman, että yksityisiä sidosryhmiä on tosiasiallisesti otettu siihen mukaan. Tällaista poliittista vastahakoisuutta on vähennettävä, jotta eurooppalaiset hyvän kumppanuuden säännöt voidaan panna asianmukaisesti täytäntöön.
Kestävän kehityksen ohjausta on lisäksi tehostettava valtio-, alue-, paikallis- ja yritystasolla. Valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset kestävän kehityksen strategiat on tarkistettava tai elvytettävä. Yrityshallinnossa on korostettava kestävää kehitystä entistä enemmän. On luotava valtakunnallisia kestävän kehityksen neuvostoja tai vastaavia rakenteita, ja olemassa olevia rakenteita on vahvistettava entistä voimakkaamman sysäyksen antamiseksi kestävälle kehitykselle. Kansalaisyhteiskunta on saatava sitoutumaan toimintaan nykyistä aktiivisemmin. EU:n laatima kestävän kehityksen strategia muodostaa unionissa kehyksen kaikkien kyseisten elementtien edistämiseksi. Sitä ei kuitenkaan ole pantu täytäntöön riittävän tarmokkaasti. Strategian keskeisiä tekijöitä on elvytettävä, ne on sisällytettävä yleiseen Eurooppa 2020 -strategiaan ja niitä on tämän jälkeen seurattava tiiviisti.
8.1

Ilmastonmuutos on jo käynnissä, ja sillä on ympäri maailmaa vakavia vaikutuksia. Ongelmien odotetaan pahenevan tulevina vuosina, kun kasvihuonekaasujen pitoisuudet kasvavat ja lämpötilat nousevat entistä nopeammin. Maailmassa on ryhdyttävä pikaisiin toimiin vuoteen 2020 ulottuvien vaativien tavoitteiden asettamiseksi ja toteuttamiseksi. Näiden tavoitteiden avulla tulee seuraavina vuosina saada aikaan vieläkin suurempia vähennyksiä. Mitä varhaisemmassa vaiheessa vähennykset saadaan toteutettua, sitä enemmän niistä on hyötyä lämpötilan nousun hillitsemiselle.
1.5

Vuonna 2005 annetussa teollisuuspolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossa (5) esitetään seitsemän sektorien välistä aloitetta, joiden on tarkoitus helpottaa sektorikohtaisten aloitteiden toteuttamista. Komitea katsoo, että sektorien välisten aloitteiden luetteloon tulisi lisätä sellaisten rahoitusmarkkinoiden kehittäminen, jotka toimivat tehokkaasti ja joille eurooppalaiset yritykset, erityisesti pk-yritykset, pääsevät kohtuullisin kustannuksin. Rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin tavoitteena on parantaa rahoitusmarkkinoiden toimintatapaa, mutta rahoitusmarkkinoiden liitännäisvaikutusten vuoksi niiden roolia Euroopan kilpailukyvyn parantamisessa on välttämätöntä tarkastella aiempaa kattavammin. Komitea pahoitteleekin, ettei aiheesta käynnistetty keskustelua teollisuuspolitiikan väliarvioinnin (6) yhteydessä. Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti eri pörsseihin, koska niillä on markkinataloudessa kaiken kaikkiaan keskeinen merkitys. Tässä yhteydessä olisi seurattava lähinnä itsenäisten liikkeeseenlaskijoiden rahoitusvälineiden sekä nopeasti kehittyvien tai paljon luonnonvaroja omistavien valtioiden liikkeeseen laskemien obligaatioiden liikkeitä, erityisesti jos näiden toimijoiden osuus pörssimarkkinoilla tehtävistä sijoituksista on poikkeuksellisen suuri. Näin on esimerkiksi Lontoon pörssissä, jossa 48 prosenttia arvopapereista on nykyään dubailaisten ja qatarilaisten rahastojen omistuksesta. Komission olisi ylipäänsä tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja valvontaviranomaisten kanssa, jotta voitaisiin parantaa tällaisten rahastojen avoimuutta, saataisiin käsitys niiden taustoista ja voitaisiin varmistaa, etteivät niiden vaikuttimet ole poliittisia. Lähtökohtaisesti ETSK ”kiirehtii komissiota tekemään mahdollisimman pian säädösehdotuksen, jolla pyritään parantamaan institutionaalisten sijoittajien investointitoimistaan ja äänestysperiaatteistaan antamia tietoja”. (7)
3.8

Unioni on myös korostanut voimakkaasti tarvetta kehittää uusiutuvia energialähteitä. Tässäkin Euroopan unioni on todella kunnianhimoinen, koska sen tavoitteena on, että näiden osuus on 20 prosenttia kaikesta kulutetusta energiasta vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi biopolttoaineille on tarkoitus asettaa pakollinen 10 prosentin vähimmäistavoite (uusiutuvia energialähteitä koskeva etenemissuunnitelma, 10. tammikuuta 2007).
5.4

Euroopan sosiaalisen matkailun ohjelman keskeisiä näkökohtia — Jotta Euroopan sosiaalisen matkailun ohjelma olisi sosiaalisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoinen, sen on täytettävä seuraavat kriteerit: — Ohjelma on suunnattava taloudellisesti, alueellisesti tai sosiaalisesti kaikkein heikko-osaisimmille ryhmille. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota niihin henkilöihin, joilla on fyysinen tai psyykkinen vamma tai niihin, joilla on matkustusvaikeuksia elinympäristönsä maantieteellisen sijainnin vuoksi, kuten Euroopan saaret. Se tarkoittaa osittaista, oikeudenmukaista ja tasa-arvoista rahoitusvastuuta heikko-osaisten (hyvin laajasti käsitettynä) tilanteen parantamiseksi riippumatta heidän matkansa tai oleskelunsa pituudesta. — Ohjelman on oltava kokonaisuutena taloudellisesti ja sosiaalisesti kannattava lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sekä julkisella että yksityisellä tasolla. — Ohjelmalla on luotava pysyviä, laadukkaita työpaikkoja läpi vuoden. Keskitetty hallinto sekä pyrkimys maksimoida matkailukohteissa oleskelu olisivat tarpeen työllisyystavoitteen saavuttamiseksi. — Ohjelma on toteutettava matkailusesongin ulkopuolella. — Ohjelman on oltava kestävä, ja on varmistettava, että sekä edunsaajat että kohdeyhteisöt hyötyvät siitä henkilökohtaisesti ja sosiaalisesti. — Ohjelmalla on ylläpidettävä korkealaatuisia palveluja, jotka ovat suhteessa tavoitteisiin. — Ohjelma on toteutettava julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä. Jos nämä edellytykset täyttyvät, sosiaalinen matkailu on epäilemättä kiinteä osa eurooppalaista matkailumallia.
7.5.1

Kulttuurimatkailun neljäs osa-alue on elokuviin ja televisiosarjoihin liittyvä matkailu, josta on tulossa huomattava matkailun vauhdittaja. Menestyneiden elokuvien ja televisiosarjojen kuvaus- ja tapahtumapaikoille suuntautuva matkailu on moninkertaistanut matkailijamäärät monilla alueilla. Esimerkiksi Ison-Britannian pohjoisosissa Northumberlandissa sijaitseva Alnwickin linna, johon J.K.Rowlingin romaaneihin perustuvien Harry Potter -elokuvien tapahtumat on sijoitettu, on lyhyessä ajassa noussut tuntemattomuudesta yhdeksi Ison-Britannian tärkeimmistä matkailukohteista, joka tuottaa nykyisin 13 miljoonaa euroa vuodessa. Samoin on tapahtunut Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Aglièn linnassa, johon on sijoitettu televisiosarjan ”Elisa di Rivombrosa” tapahtumat. Linnan kävijämäärä on noussut keskimäärin sadasta viikoittaisesta kävijästä 3 500:aan. Julkisuutta lisäävää vaikutusta on myös vielä tekeillä olevilla elokuvilla. Iso-Britanniassa Lincolnin pikkukaupungista, jossa kuvataan Dan Brownin bestselleriin pohjautuvaa elokuvaa ”Da Vinci -koodi”, on jo tullut jatkuvien matkailijavirtojen kohde. Pariisiin on puolestaan perustettu matkailutoimistoja, jotka järjestävät retkiä ainoastaan Brownin romaanissa kuvailluille paikoille.
8.

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tärkeimpänä edustajana Euroopan tasolla ETSK:lla on seuraavat kolme roolia: — Sen on välitettävä unionin poliittisille elimille kansalaisyhteiskunnan yhtenäinen kanta ulkoista toimintaa koskeviin kysymyksiin. Tällöin sen on noudatettava demokraattisia periaatteitaan ja pyrittävä löytämään kompromissi eri etunäkökohtien välillä. — Sen on osallistuttava aktiivisesti myös ulkoista toimintaa koskevien unionin politiikkojen muotoilemiseen ja kehittämiseen. — Sen on varmistettava EU:n harjoittaman ulkopolitiikan sekä kyseisen politiikan taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta.
1.7

Euroopan perustuslakisopimusehdotuksen I-3 artiklassa muistutetaan, että Euroopan unionin tavoitteena on Euroopan kestävä kehitys, jonka perustana on ”täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous”. Yritysten sosiaalinen vastuu on yksi niistä välineistä, joilla pyritään säilyttämään Lissabonin strategian kolmen pilarin — talouden ja kasvun, työllisyyden ja Euroopan sosiaalisen mallin sekä ympäristön — välinen tasapaino. Siten se on myös keino sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi ja osaamisyhteiskunnan edistämiseksi. Sillä vahvistetaan unionin talouden tehokkuutta ja lisätään yritysten kilpailukykyä (4).
11.1

ETSK on täysin tietoinen siitä, ettei lainsäädännön muuttaminen vaikuta tilanteeseen välittömästi eikä tuota tuloksia viipymättä. Komitea korostaakin, että nykyisen lainsäädännön tehokas täytäntöönpano on vakiinnutettava ja sitä on tuettava. Tässä lausunnossa on käsitelty lukuisia seikkoja, joihin on syytä puuttua tarkemmin tai joihin kaivataan parannusta. ETSK painottaa lisäksi sitä, että asian mahdollisessa jatkokehittelyssä on edettävä vähitellen ja harkitusti, jotta ei horjuteta asiaan liittyvien tärkeimpien intressien välttämätöntä tasapainoa. Samalla ei kuitenkaan pidä unohtaa, että kuluttaja on kulutussuhteessa useimmiten epäsuotuisassa asemassa.
4.2.1

Hoitomenetelmän valinta ja menetelmän turvallisuus riippuvat ensi sijassa tieteen kehitysvaiheesta ja siten lääkärin tietämyksestä. — Ensimmäinen tekijä näiden tietojen parantamisessa on luonnollisesti lääketieteellinen tutkimus ja sitä seuraava hoito- ja diagnoosimenetelmien edistyminen. — Lääketieteellinen peruskoulutus on toinen menetelmien valintaan liittyvistä terveysturvan avaintekijöistä. Peruskoulutuksen on oltava tieteen ja terveydenhoitojärjestelmän kehitykseen mukautettua. — Kolmantena tekijänä on jatkuva lääketieteellinen koulutus: uusimpien tietojen omaksuminen on yksi turvallisuuden kannalta ratkaisevimmista tekijöistä, kuten kaikilla riskialttiilla ja huipputeknisillä aloilla. — Viimeinen hoitomenetelmien valinnan turvallisuuteen vaikuttavista elementeistä on lääketieteellinen arviointi, josta on tullut tutkimuksen, koulutuksen ja terveydenhoitoalan ammattilaisten jokapäiväisen työn yhdistävä tekijä. — Lääketieteellisellä arvioinnilla tarkoitetaan hoitojärjestelmien laadunvalvontamenetelmien kokonaisuutta. — Hoito- ja diagnosointitekniikoiden ja menetelmien arvioinnilla tarkoitetaan terveydenhoitoalan ammattilaisten käytössä olevien välineiden kuten terveysteknologian, diagnosointimenetelmien, lääkkeiden sekä menetelmä- ja palvelukokonaisuuksien arviointia. — Maailman terveysjärjestö WHO määrittelee laadun arvioinnin ja siten hoidon tason arvioinnin seuraavasti: ”Tarkoituksena on taata, että terveyden kannalta ja nykyisen tietämyksen mukaisesti parhaan mahdollisen tuloksen takaava diagnosointi ja hoitotoimet ovat jokaisen potilaan saatavilla. Lisäksi hoito on toteutettava mahdollisimman edullisin kustannuksin ja niin, että hoidosta aiheutuvien haittojen vaara on mahdollisimman pieni ja että potilas on mahdollisimman tyytyväinen hoitomenetelmiin, tuloksiin ja hoitojärjestelmän sisäisiin ihmisten välisiin kontakteihin.” — Lopuksi arvioinnin tehtävänä on määritellä suuntaviivojen laatimiseksi kriteereitä eli laatia suosituksia, jotka perustuvat lääkärineuvostoissa tai tiedeyhdistyksissä eli ”konsensuskonferensseissa” saavutettuun jonkinasteiseen yhteisymmärrykseen.
3.4

Komissio kuvaa sisämarkkinoiden tilannetta seuraavanlaisesti. Parhaillaan työstetään ns. ”uuden lähestymistavan” direktiivejä. Todellisia palvelujen sisämarkkinoita ei ole vielä syntynyt. Palvelualan osuus unionin bruttokansantuotteesta on 50 % ja työpaikoista 60 %. Sen vuoksi äskettäin tehty ehdotus palvelujen vapaata liikkumista koskevaksi direktiiviksi on ensisijaisen tärkeä. Markkinoiden vapauttaminen on käynnissä verkkotoimialoilla (energia, liikenne ja televiestintä), mutta siihen liittyy tunnetusti huomattava määrä ongelmia ja esteitä. Tiettyjen verojen harmonisoinnin puute haittaa edelleen melkoisesti sisämarkkinoiden kehittymistä. Verotuksellisten vääristymien poistaminen etenee kuitenkin hyvin. Sama koskee rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmaa. Komissio arvioi, että sillä, että viranomaiset eivät noudata julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, on huomattava hintoja nostava vaikutus. Aihe on jälleen ajankohtainen. Väestön ikääntymisen vuoksi komissio haluaa edistää myös rajatylittävien terveyspalvelujen saatavuutta. Yhteisöpatenttihanke laahaa edelleen jäljessä.
2.2

Tässä yhteydessä on syytä todeta, että kauppapolitiikka on erittäin tärkeä osa Euroopan unionin poliittisia kehyksiä, kun otetaan huomioon, että EU on vientiin suuntautunut talous, jonka kauppatase on vahvasti ylijäämäinen. Näin ollen kauppapolitiikka on tärkeä kasvua edistävä tekijä. Komissioon kuuluva kauppapolitiikan pääosasto sekä nimenomaan kauppapolitiikasta vastaavan komissaarin olemassaolo ovat hyvä osoitus yhteisön kauppapolitiikkaa kohtaan osoittamasta erittäin suuresta kiinnostuksesta. Euroopan talouden kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävällä Lissabonin strategialla pyritään luonnollisesti ensisijaisesti vahvistamaan unionin sisäisiä parametreja. Kyseisten pyrkimysten onnistuminen näkyy laajemmin vain maailmanmarkkinoilla, ja niillä menestyminen on mahdollista ainoastaan asianmukaisen ja yhtä onnistuneen kauppapolitiikan avulla.
3.4

Yhtä tärkeää on auttaa teollisuutta sopeutumaan uuden turvallisuusympäristön mukanaan tuomiin rakennemuutoksiin. Koska Euroopan sotilasvoimavarojen välttämätön vahvistaminen on pitkän aikavälin hanke ja Ukrainalle saattaa olla tarpeen antaa jatkuvaa tukea pidemmällä aikavälillä, Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan on lisättävä tuotantokapasiteettiaan. Tämä on tarpeen tämänhetkiseen kysyntähuippuun vastaamiseksi mutta myös sen jälkeen.
1.3

Lämpöpumpuille, huoneilmastointilaitteille, jäähdyttimille ja jäähdytyssovelluksille on tarjolla vaihtoehtoja, joissa käytetään alhaisen GWP-arvon luonnollisia kylmäaineita. ETSK kannattaa sitä, että näissä laitteissa kielletään vuoden 2030 jälkeen kaikki kylmäaineet, joiden GWP-arvo on yli 5. Komitea katsoo, että sektorikohtainen kielto antaa selkeän viestin markkinoille, se on hallinnollisesti helppo panna täytäntöön ja sen kiertämisen riski on pieni.
4.5.1

ETSK on tyytyväinen väärinkäytösten paljastajien ja ympäristörikoksista ilmoittavien tai tutkinnassa avustavien henkilöiden suojelusta annetun säännöksen lisäämiseen. Komitea painottaa, että suurella yleisöllä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on merkittävä rooli ympäristörikosten havaitsemisessa ja niistä ilmoittamisessa, ja korostaa, että viranomaisten on vahvistettava ympäristön puolustajien suojelua ja lisättävä vuoropuhelua näiden kanssa. Komitea korostaa, että ympäristörikoksista ilmoittavien tai tutkinnassa avustavien henkilöiden suojelu on ulotettava koskemaan luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä.
2.6

Meneillään olevan pandemiakriisin ratkaiseminen on myös erittäin vakava haaste. Kertomuksessa korostetaan, että pandemia on johtanut suurimpaan taantumaan sitten vuoden 1945, erityisesti ihmisten väliseen kontaktiin perustuvilla aloilla (kuten matkailussa), mikä on muuttanut dramaattisesti työn, koulutuksen ja sosiaalisen elämän laatua sekä tilannetta raja-alueilla. Kaiken kaikkiaan pandemian kielteinen vaikutus on ollut suurempi muita vähemmän kehittyneillä alueilla, mikä on hidastanut lähentymistä.