FI Euroopan unionin virallinen lehti C 37/24

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2011/C 37/12

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”COPPA DI PARMA”

EY-N:o: IT-PGI-0005-0602-04.05.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Coppa di Parma”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Italia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotelaji:

Luokka 1.2 – Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Kulutukseen saatettaessa SMM-tuote ”Coppa di Parma” on litistämättömän lieriön muotoinen. Pituus on 25–40 cm ja paino vähintään 1,3 kg. Leikattaessa viipaleessa ei saa olla keltaista tai pehmeää rasvaa, joka on merkki epäonnistuneesta kypsytyksestä, eikä tuotteen sisällä saa esiintyä hometta. Lisäksi tuotteella on seuraavat ominaisuudet:

Aistinvaraiset ominaisuudet: Tyypillinen lihavalmisteen maku; vähärasvaisen osan proteiinit ja rasvaisen osan rasvat ovat pilkkoutuneet riittävästi onnistuneen kypsytyksen ansiosta, tasapainoinen maku on vailla fenolihapon, kalajauhon jne. kaltaisia vieraita makuja. Aromi on miellyttävä ja tuotteelle ominainen, ja se tarkastetaan pistämällä nimenomaan rasvakudokseen lähelle suurta laskimoa hevosenluu; kosketus- ja leikkauspinta keskimääräisen kiinteä, suoli irtoaa helposti, pinnassa ei esiinny rasvaisuutta eikä homekasvustoa, sisus ja ulkopinta tasaisesti kehittyneet, mikä on osoitus asteittain etenevästä kuivumisesta ja kypsymisestä; viipaleet ovat väriltään yhtenäisiä, vähärasvainen osa on punainen ja rasvainen osa vaaleanpunertava. Coppa di Parma vaatii vähintään 60 päivää kestävän kypsytyksen.

Kemialliset ja fysikaalis-kemialliset ominaisuudet: Suolapitoisuus < 5 % Kokonaisproteiinipitoisuus vähintään 22 % Vesi/proteiinipitoisuus enintään 2,00 pH > 5,7

Mikrobiologiset ominaisuudet Enterobakteereja yhteensä u.f.c/g < 10 E. Coli u.f.c/g < 10 Staphylococcus Aureus u.f.c/g < 100

Coppa di Parman valmistuksen lisäaineet ovat suola (2,6–3,5 %) luontaiset aromivalmisteet ja/tai pippuri ja/tai mahdollisesti muut mausteet. Lisäksi voidaan käyttää viiniä, dekstroosia, fruktoosia ja/tai sakkaroosia lainsäädännön mukaisesti, hyvien käytänteiden mukaisia mikrobiviljelmiä, natrium/kaliumnitriittiä, natrium/kaliumnitraattia, askorbiinihappoa ja sen suoloja lainsäädännön mukaisesti.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Coppa di Parman valmistukseen on perinteisesti käytettävä tyypillistä italialaisen painavan sian lihaa. Tällä Pohjois- ja Keski-Italialle tyypillisellä sialla on erityiset geneettiset ominaisuudet, ja sitä kasvatetaan vähintään yhdeksän kuukauden ikäiseksi erityisolosuhteissa, jotka mahdollistavat korkean painon ja runsaasti lihaskudoksen sisäistä rasvaa sekä Coppa di Parman kypsytyksen kannalta ratkaisevan tärkeitä entsyymejä – erityisesti katepsiineja – sisältävän lihan tuotannon.

SMM-tuote ”Coppa di Parma” valmistetaan sianlihasta seuraavasti:

— Tuotantoon hyväksytään Italian kantakirjajärjestelmän mukaisesti jalostetut, perinteisiin rotuihin Large White ja Landrace kuuluvat puhdasrotuiset eläimet tai niiden risteytykset.

— Lisäksi hyväksytään Duroc-rodusta jalostetut siat, jotka on merkitty Italian kantakirjaan.

— Myös muihin rotuihin kuuluvat risteytetyt siat sallitaan, mikäli ne ovat peräisin valinta- tai risteytysohjelmista, joiden tarkoitus ei ole ristiriidassa Italian kantakirjajärjestelmän painavien sikojen tuotantoon liittyvien tavoitteiden kanssa.

— Tuotantoon ei perinteisesti kuitenkaan hyväksytä ominaisuuksiltaan edellä mainituista sioista täysin poikkeavia sikoja ja erityisesti sellaisia, joilla on stressille altistava geeni, mikä voidaan nykyään todeta objektiivisesti sekä teurastetuista eläimistä että raakakypsytetyistä tuotteista.

— Myös puhdasrotuiset Landrace Belga, Hampshire, Pietrain, Duroc ja Spotted Poland -rotuihin kuuluvat eläimet ovat kiellettyjä.

— Käytetyn geneettisen tyypin on oltava sellainen, että eläimet saavuttavat suuren painon tehokkaasti, mutta kuitenkin niin, että keskimääräinen paino (elopaino) erää kohti on noin 160 kg +/– 10 %.

— Vähimmäisteurasikä on yhdeksän kuukautta.

— Karjujen ja emakoiden käyttö on kielletty.

— Sikojen terveydentilan on oltava teurastettaessa erinomainen, ja niistä on laskettava veri kokonaan pois.

SMM-tuotteen ”Coppa di Parma” valmistukseen käytetään kaulanikamiin sekä osaan rintanikamia kiinnittyvää niskalihasta (lihaskudos, joka sijaitsee okahaarakkeiden, nikamasolmujen ja poikkihaarakkeiden välisessä tilassa).

Valmistukseen käytettävää lihaa ei saa jäädyttää tai pakastaa.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Sikojen ruokinnassa on noudatettava rehun annosteluun ja koostumukseen liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä. Ruokinta käsittää kaksi vaihetta, ja rehu perustuu viljantuotantoon ja juustonvalmistuksen sivutuotteisiin. Viljapohjainen rehu tarjotaan mieluiten nestemuodossa (liemi tai mäski), perinteisesti heraan sekoitettuna. Ruokinta tapahtuu seuraavasti:

— Kasvatus 80 kg:n elopainoon: Käytetään samaa rehua kuin myöhemmässä lihotusvaiheessa sekä jäljempänä alenevassa järjestyksessä lueteltuja ainesosia: soijajauho, maissisäilörehu, maissigluteenijauho ja/tai maissigluteenirehu, johanneksenleipä, josta siemenet on poistettu, tislausjäte, rasvat, joiden sulamispiste on suurempi kuin 36 °C, kalajauho, proteenilysaatit ja kirnupiimä. Viljasta koostuvan kuiva-aineen osuuden on oltava vähintään 45 % kokonaiskuivapainosta;

— Lihotusvaihe: Sallitut rehuaineet on lueteltu jäljempänä alenevassa järjestyksessä: maissi, jyvistä valmistettu mäski ja/tai maissintähkät, durra, ohra, vehnä, ruisvehnä, kaura, vähempiarvoiset viljat, leseet ja muut vehnän jalostuksen sivutuotteet, kuivatut perunat, puristettu sokerijuurikkaan säilörehumassa, soijajauho, auringonkukkarouhe, maniokki, melassi, kookos-, maissinalkio- ja hernerouhe ja/tai muiden palkokasvien siemenrouhe, kuivattu sokerijuurikasmassa, seesamirouhe, pellavansiemenkakut, omenan ja päärynän puristejäännös, rypäleiden ja tomaattien kuoret ruuansulatukseen, kuivattu sinimailasjauho, olut- ja/tai torulahiiva, rasvat, joiden sulamispiste on suurempi kuin 40 °C, hera ja kirnupiimä. Viljasta koostuvan kuiva-aineen osuuden on lihotusvaiheessa oltava vähintään 55 % kokonaiskuivapainosta.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Seuraavien Coppa di Parman tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

— Valmistukseen käytettävien palojen leikkaaminen

— Suolaus, joka voi tapahtua joko käsin tai koneellisesti ja kestää 6–14 päivää

— Täyttö luonnonsuoleen, kun on kyseessä kokonaisena tai paloina myytävä tuote, tai tarvittaessa useammasta osasta rekonstruoituun luonnonsuoleen, kun on kyseessä viipaloituna myytävä tuote

— Sitominen, joka tapahtuu langalla, kun on kyseessä kokonaisena tai paloina myytävä tuote, tai joustavalla verkolla, kun on kyseessä viipaloituna myytävä tuote

— Höyryttäminen 8–10 tunnin ajan

— Vähintään 15 päivää kestävä kuivaus

— Tuotteen painosta riippuen vähintään 60–90 päivää kestävä kypsyttäminen.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

SMM-tuotteen ”Coppa di Parma” viipalointi ja pakkaaminen voi tapahtua ainoastaan 4 kohdassa yksilöidyllä tuotantoalueella sijaitsevissa laitoksissa hyväksytyn valvontaelimen suunnitelman mukaisesti suorittamassa valvonnassa.

Kokonaisena kulutukseen saatetun SMM-tuotteen ”Coppa di Parma” viipalointi saa tapahtua ainoastaan vähittäismyyntipisteessä lopullisen kuluttajan läsnäollessa.

Runsaasti tyydyttymättömiä rasvahappoja ja vähän säilöntäaineita sisältävän tuotteen herkkyys ja suurta tarkkuutta vaativa viipalointi ja pakkaaminen edellyttävät, että näistä toiminnoista vastaavat henkilöt tuntevat tuotteen erityisen hyvin. Viipaleen on oltava kosketuksessa ilman kanssa mahdollisimman lyhyen aikaa, jotta tuotteen väri ei muutu ruskeaksi.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

SMM-tuote ”Coppa di Parma” voidaan saattaa kulutukseen kokonaisena, yhdellä ainoalla etiketillä varustettuna, taikka tyhjiöön tai suojakaasuun pakattuina paloina tai viipaleina.

Nimitys ”Coppa di Parma”, jota seuraa maininta ”Indicazione Geografica Protetta” tai sen kirjainlyhenne ”IGP” (käännettynä sen maan kielelle, jossa tuote pidetään kaupan), on merkittävä etikettiin selkein ja lähtemättömin kirjaimin, jotka erottuvat selvästi kaikista muista etiketissä olevista merkinnöistä; niiden perässä on oltava yhteisön graafinen tunnus ja yrityksen tuotemerkki.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

SMM-tuotteen ”Coppa di Parma” tuotantoalue käsittää Parman, Modenan, Reggio Emilian, Mantovan ja Pavian maakuntien alueen kokonaisuudessaan sekä seuraavien maakuntien hallinnolliseen alueeseen kuuluvat Po-joen varrella sijaitsevat kunnat:

— Lodi: Senna Lodigiano, Ospedaletto Lodigiano, Orio Litta, Livraga, Borghetto Lodigiano, Brembio, Segugnago, Somaglia, Casalpusterlengo, Cotogno, Gardamiglio, San Rocco al Porto, San Fiorano, S. Stefano Lodigiano, Cavacurta, Maleo, Corno Giovine, Corno Vecchio, Maccastorna, Meleti, Castelnuovo B. D’Adda, Caselle Landi;

— Milano: San Colombano al Lambro.

— Cremona: Pizzighettone, Crotta d’Adda, Spinadesco, Acquanegra Cremonese, Sesto ed Uniti, Cremona, Gerre de Caprioli, Stagno Lombardo, Pieve d’Olmi, San Daniele Po, Motta Baluffi, Torricella del Pizzo, Gussola, Casalmaggiore, Martignana Po, Rivarolo del Re, Scandolara Bovara, Casteldidone, Solarolo Rainerio, S. Giovanni in Croce, San Martino del Lago, Cingia de’ Botti, Cella Dati, Tornata, Calvatone, Piadina, Voltino, Derovere, Ca’ d’Andrea, Sospiro, Bonemerse, Malagnino, Pieve S. Giacomo, Torre de’ Picenardi, Drizzona, Isola Dovarese.

Maantieteellisesti tuotantoalueelle on ominaista tasangolle viettävä kukkulainen maasto, joka jatkuu aina Po-joen pohjoisrannalle asti.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

Coppa di Parman tuotantoalueella esiintyy niin kukkuloita, tasankoja, järviä kuin suolakaivoksiakin. Parman alueen rinteillä ovat perinteisesti yhdistyneet tasangoilla harjoitetut menetelmät ja Salsomaggioren suola, ja 1300-luvulta lähtien toimineiden suolakaivosten ansiosta sianlihan suolaaminen ja jalostaminen on johtanut kansallisesti ja kansainvälisesti tunnustettujen tuotteiden kehittymiseen. Coppa di Parma on hyvä esimerkki tästä. Alueella on kehittynyt tuotantoon liittyvä erityisosaaminen, jonka ansiosta valmistusohje on levinnyt vuosisatojen kuluessa Parman maakunnan rajojen ulkopuolelle ja vakiinnuttanut asemansa myös muissa 4 kohdassa mainituissa maakunnissa.

5.2 Tuotteen erityisyys:

SMM-tuote ”Coppa di Parma” erottuu muista saman tavaraluokan tuotteista tyypillisen makunsa, tasapainoisen maukkautensa, keskitiiviin rakenteensa, tasalaatuisuutensa, vähärasvaisuutensa sekä yhtenäisen värinsä (vähärasvainen osa on punainen ja rasvainen osa vaaleanpunertava) ansiosta.

Muut ominaisuudet, jotka erottavat Coppa di Parman muista lähialueilla tuotetuista coppa-tyyppisistä lihavalmisteista, ovat viipaleiden pehmeys ja vähäinen mausteiden käyttö. Nämä ominaisuudet johtuvat lyhyestä kypsytysajasta ja mausteiden käyttöä koskevien yksityiskohtaisten määräysten puuttumisesta; näin Coppa di Parmassa säilyy sianlihan tyypillinen maku ja aromi sekä viipaleiden pehmeä rakenne.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

SMM-tuotteen ”Coppa di Parma” maine käy ilmi runsaasta asiakirja-aineistosta, jossa viitataan kyseiseen tuotteeseen.

Jo 1600-luvun lopusta lähtien on olemassa Coppa di Parmaa koskevia viittauksia, joissa käytetään makkara- ja kinkkuvalmistetta tarkoittavia termejä ”bondiola” ja ”salame investito”, ja 1700-luvun alun matkakertomuksissa Coppa di Parma mainitaan tyypillisenä paikallisena tuotteena. Vuonna 1723 laaditussa rekisterissä mainitaan, että sianlihamestareiden kiltaan (”lardaroli”) kuuluminen edellytti tiettyä määrää makkara- ja kinkkuvalmisteita. Coppa di Parmaan viitataan myös killan edustajien arvioinnissa (1750) ja 21. huhtikuuta 1764 annetussa julistuksessa. Samalta ajalta ovat peräisin kuningashuoneen hallintoviranomaisten rekisteröimät hovihankkijasopimukset. On olemassa varmoja todisteita tällaisten tuotteiden (coppa, bondiola) kulutuksesta Bourbon-sukuisen herttua Ferdinandin hovissa. 1800-luvulta lähtien on olemassa tietoja alueen markkinoilla myytyjen coppa-valmisteiden määristä, ja vuonna 1940 niitä vietiin Parman maakunnasta noin 200 kappaletta.

SMM-tuotteen ”Coppa di Parma” erityisominaisuudet ovat seurausta useista täsmällisistä yhteyksistä laajempaan ympäristöön. Ne käsittävät sikatalouteen liittyvät maantieteelliset, luonnolliset ja inhimilliset tekijät, tuotantomenetelmät, kypsytysympäristön ja ennen kaikkea näiden välisen vuorovaikutuksen. SMM-tuotteen ”Coppa di Parma” tuotanto alkuajoista nykyhetkeen muodostaa selkeän suoran jatkumon. Coppa di Parman teollinen tuotanto on kehittynyt käsiteollisen valmistuksen kautta, minkä ansiosta tuotteen perinteiset ominaisuudet ovat säilyneet muuttumattomina. Alueen ilmasto ja ilmakehän ominaisuudet (lämpötila, kosteus) ovat tyypilliset Po-joen ja sitä reunustavien kukkuloiden alueelle, jolta Coppa di Parman syntyhistoria juontaa juurensa. Raaka-aineen alkuperä- ja jalostusalue vastaa määriteltyä aluetta, ja siellä ovat säilyneet aikojen kuluessa ne perinteet, joihin tuotteen maine perustuu.

Coppa di Parma on maantieteellisen alueen yleisimpiä suolattuja sialihavalmisteita, ja sitä on aina tarjolla alueen suurimpien leikkelemyymälöiden tuotevalikoimassa. Tuotetta mainostaessaan Coppa di Parman tuottajat korostavat yleensä viipaleiden erityistä pehmeyttä ja sitä, ettei leikkauspinta ole koskaan kuiva, mikä on osoitus tuotteen lyhyestä kypsytysajasta ja sen tyypillisen aromin tae. Lihan pehmeyden vuoksi Coppa di Parmaa käytetään suolaisten piiraiden ja täytettyjen pizzojen ainesosana, mistä ovat todisteena eräät valmistusohjeet, joissa viitataan selkeästi nimenomaan kyseiseen nimitykseen. Coppa di Parma on myös näkyvästi esillä tuottajien osastoilla alueen tärkeimmillä maatalous- ja elintarvikemessuilla.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

Italian hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla Italian tasavallan virallisessa lehdessä hakemuksen suojatun maantieteellisen merkinnän ”Coppa di Parma” hyväksymiseksi.

Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa joko seuraavan linkin kautta:

— http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg tai

— menemällä suoraan ministeriön etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.