FI Euroopan unionin virallinen lehti C 145/26

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 145/11)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”LIČKI KRUMPIR”

EU-nro: HR-PGI-0005-01242–10.7.2014

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi

”Lički krumpir”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kroatian tasavalta

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Lički krumpir” ovat ihmisravinnoksi myytäväksi tarkoitettuja perunan mukuloita. Mukulan läpimitta on vähintään 35 mm, ja sen muoto on pitkulaisen soikea.

Lički krumpir -perunan tuotantoon käytetään désirée-, bintje- tai victoria-lajikkeiden tai ominaisuuksiltaan vastaavanlaisten lajikkeiden siemenperunoita, joiden kuiva-ainepitoisuus on vähintään 19 prosenttia.

Lički krumpir -perunan aistinvaraiset ominaisuudet:

ulkonäkö: sileä tai karkea kuori, jonka väri vaihtelee keltaisesta ruskeaan tai punertavaan;

mallon väri: kirkkaan valkoisesta keltaiseen;

mallon rakenne: hieno- tai hyvin pienirakeinen;

maku: jauhoinen, ts. mureneva tai kuivamaltoinen; korkeasta kuiva-ainepitoisuudesta (tärkkelyspitoisuus) johtuen peruna pehmenee keitettäessä helposti liikaa; nautittaessa perunan täyteläinen maku kehittyy suussa.

3.3 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Lički krumpir -perunan tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava 4 kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella, ovat istutus, multaus ja mukuloiden nosto.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Ennen pakkaamista Lički krumpir -perunat lajitellaan koon mukaan (läpimitta vähintään 35 mm) ja harjataan puhtaiksi multahiukkasista. Perinteisen ulkonäön säilyttämiseksi perunoita ei pestä vedellä.

Lički krumpir -peruna pakataan yksinomaan seuraavantyyppisiin pakkauksiin: pusseihin tai verkkoihin, jotka on valmistettu juuttikuidusta, puuvillakankaasta tai paperista, taikka muihin näistä materiaaleista valmistettuihin pakkauksiin. Peruna voidaan pitää kaupan myös pakkaamattomana, kuten sitä on perinteisesti myyty torikaupassa.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Lički krumpir -perunan viljelyalue on Likan maantieteellinen alue, joka sijaitsee mantereella Kroatian lounaisosassa. Sitä rajaavat korkeat vuoristoketjut (etelässä ja lännessä Velebit, idässä Plješevica ja pohjoisessa Kapela).

Tässä luonnonympäristössä esiintyy runsaasti karstivajoamia (polje): Lipovo polje, Koreničko polje, Bijelo polje, Krbavsko polje, Lapačko polje, Dabarsko polje, Krasno polje, Vrhovinsko polje, Turanjsko polje, Homoljacko polje, Podlapačko polje, Krbavsko polje, Kosinjsko polje, Mazinsko polje, Gubavčevo polje, Bruvnopolje s Rudopoljem, Veliko ja Malo Popinsko polje, Brezovačko polje, Srb-Suvajsko polje, Kosničko polje ja Poljice, Brinjsko polje, Stajničko polje, Vodotečko polje ja Križpolje, Gostovo polje, Ličko-jaseničko polje ja Potpolje, Saborsko polje, Ličko polje ja Gacko polje. Niistä suurimmat ovat Ličko polje ja Gacko polje.

Likan alue, jolla kyseiset karstivajoamat sijaitsevat, kuuluu kahteen hallintoalueeseen. Suurempi osa kuuluu Lika-Senjin ja pienempi osa Zadarin piirikuntaan. Se käsittää kaikki Lika-Senjin kunnat ja kaupungit lukuun ottamatta Novaljan kaupunkia sekä Gračacin kuntaa Zadarin piirikunnassa. Lički krumpir -perunan viljelyalue kattaa kaikki yli 400 metrin korkeudessa merenpinnasta sijaitsevat alueet eli Gospićin, Otočacin ja Senjin kaupungit ja Brinjen, Vrhovinen, Plitvička jezeran, Perušićin, Udbinan, Lovinacin, Gračacin, Donji Lapacin ja Karlobagin kunnat.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Lički krumpir -perunan suoja perustuu viljelyalueen erityisyydestä johtuvaan tuotteen laatuun sekä sen maineeseen.

Edellä 4 kohdassa yksilöidyn maantieteellisen alueen ilmasto vaikuttaa Lički krumpir -perunan laatuun ja antaa sille erityispiirteet ja laatuominaisuudet, jotka erottavat sen muilla alueilla viljellystä perunasta. Likan maantieteellinen alue on tyypillisesti vuoristoilmaston aluetta, jolla kasvukausi on suhteellisen lyhyt. Tammikuun keskilämpötila ylängöllä ja vajoamissa on noin –2 °C ja vuoden viiden ensimmäisen kuukauden alin lämpötila on alle 0 °C. Ylänköalueilla heinäkuun keskilämpötila on 18 °C, ja se laskee sitä mukaa kun maasto muuttuu korkeammaksi.

Talven ja kesän alhaiset keskimääräiset päivälämpötilat edistävät Lički krumpir -perunan kasvua tehostamalla fotosynteesiä, mistä on seurauksena sokerin synteesi. Likan alueella hengitysprosessin vaatima osuus näin muodostuneesta sokerista on vähäinen, joten suurempi osuus siitä siirtyy perunan mukuloihin, joihin se kertyy polysakkarideina (tärkkelys) muodostaen suurimman osan mukuloiden kuiva-aineesta. Tämä poikkeaa täysin matalammalla sijaitsevista korkeampien päivä- ja yölämpötilojen alueista, joilla kasvit hengittävät nopeammin ja kuluttavat enemmän syntetisoitunutta sokeria, minkä vuoksi mukuloihin kertyy vähemmän sokeria.

Karstialueen pinnanmuodostukselle tunnusomaiset Likan karstivajoamat syntyivät maankuoren liikkumisen ja eroosion seurauksena; pleistoseenikaudella päälle kerääntyi sedimenttiainesta, ja näin muodostuivat nämä tasangot. Tässä mielessä karstikentät ovat tyypiltään tektonisia kerrostumia. Tällainen pinnanmuodostus vaikuttaa positiivisesti maaperän rakenteen kehittymiseen; maa on pääosin runsaasti orgaanista ainesta sisältävää hiekkaa tai savensekaista hiekkaa ja soveltuu erinomaisesti Lički krumpir -perunan viljelyyn. Pinnanmuodostus vaikuttaa myös mikroilmastoon, joka on avaintekijä tuotteen laadun kannalta.

Likan alueen asukkaat ovat hyödyntäneet Lički krumpir -perunan viljelyyn soveltuvia luonnonolosuhteita, ja heillä on sen viljelystä tällä alueella pitkä kokemus. Vuonna 1760 peruna tuotiin muista entisen Itävalta-Unkarin kaksoismonarkian osista silloiselle sotilasrajavyöhykkeelle (Vojna Krajina), johon Lika kuului (Vinko Mandekić: Krumpir, Zagreb 1923, s. 7). Likan maantieteellisen alueen erityispiirteistä (vuori-ilmasto ja maaperä) johtuen leipävilja menestyi heikosti, ja 1700-luvulla Itävalta-Unkarin aikana ryhdyttiin kehittämään perunan viljelyä. Viljelyalueen maaperä- ja ilmasto-olot olivat suotuisat perunan viljelylle Likassa (Lički krumpir -perunan tuotantoalue) mutta soveltuivat huonosti leipäviljan viljelyyn, ja perunasta tuli peruselintarvike, joka pitkälti korvasi ruokavaliossa leivän.

Lički krumpir -perunan asemasta ja merkityksestä Likan asukkaiden ruokavaliossa johtuen sen tuotantoon Likassa jalostetuille lajikkeille oli ominaista myös korkea kuiva-ainepitoisuus (vähintään 19 %), ja nimenomaan Likan alueen erityisen ilmaston vuoksi tämä ominaisuus vain korostuu entisestään antaen perunalle sen erityisen jauhoisen ja täyteläisen maun.

Tieteelliset tutkimukset ovat vahvistaneet, että näiden lajikkeiden samojen menetelmien mukaisesti Likassa (Brinje) viljellyillä perunoilla on korkeampi kuiva-ainepitoisuus (keskimäärin 23,5–24,3 %) kuin Međimurjen alueella (Belica, Slovinska Kovačica) viljellyillä samojen lajikkeiden perunoilla (keskimäärin 21,1–21,4 %). Koetulokset ovat osoittaneet, että Brinjessä (Lika) viljeltyjen lajikkeiden kuiva-ainepitoisuus on selvästi korkeampi kuin Belicassa (Međimurjen alueella, joka on Kroatian merkittävin perunan tuotantoalue) viljellyillä samojen lajikkeiden perunoilla, mikä johtuu Lički krumpir -perunan tuotantoalueen ilmastotekijöistä. Korkeammasta kuiva-ainepitoisuudesta johtuen Lički krumpir -perunan maku on jauhoinen ja täyteläinen (tieteellinen tutkimus M. Poljak et al., kaavio 4 ja 5, 2001).

Näyttöä Lički krumpir -perunan tunnettuudesta ja maineesta on myös lehtiartikkeleissa (Ličke novine, Državni arhiv Gospić, 1953 ja Ličke novine, Državni arhiv Gospić, 1955). Niissä viitataan Likan alueen Lički krumpir -perunan viljelyyn, joka on kyseisen maantieteellisen alueen suotuisien ilmasto-olojen ansiota, kyseisen perunan erityislaatuun, joka estää hajoamisen keitettäessä, ja korkeaan tärkkelyspitoisuuteen.

Lički krumpir -peruna on saavuttanut suurta mainetta kuluttajien keskuudessa, mistä kertoo myös kuluttajatutkimus. Sen mukaan 93 prosenttia vastaajista oli kuullut nimen ”Lički krumpir”, ja 74 prosenttia oli valmis maksamaan siitä korkeamman hinnan. Tutkimuksen tulokset osoittavat myös kuluttajien tietävän, että Lika, Lički krumpir -perunan pääasiallinen tuotantoalue, vaikuttaa kyseisen tuotteen erityislaatuun (ote tutkimuksesta ”Marketing Strategy and Quality Labels in Traditional Food Industry”, Miroslav Božić, 2009–2010).

Lički krumpir -perunan ja Likan maantieteellisen alueen välinen yhteys johtuu paitsi luonnonympäristöön liittyvistä tekijöistä, kuten pinnankorkeudesta johtuvista ilmastotekijöistä, joiden ansiota on tällä maantieteellisellä alueella viljellyn Lički krumpir -perunan muilla alueilla viljeltyjä perunoita korkeampi kuiva-ainepitoisuus, myös kyseisen perunan Likan alueella nauttimasta maineesta. Tästä kertoo gastronomiaa käsittelevä julkaisu ”Vodič Hrvatske gastro ikone”, jossa Lički krumpir -peruna mainitaan yhtenä Likan alueen tunnusomaisista elintarvikkeista. Julkaisun laatijan tarkoituksena oli kuvata Kroatian monipuolista keittiötä keräämällä yhteen tunnusomaisia elintarviketuotteita, ja se on selkeä osoitus maineesta, jota Lički krumpir -peruna on tuonut maantieteelliselle alkuperäalueelleen. (Vodič Hrvatske gastro ikone, 2007).

Tämä maine, joka halutaan säilyttää rekisteröimällä nimitys ”Lički krumpir”, tuli selvästi esiin tämän vuosikymmenen alussa, kun Likan alueella alettiin järjestää ruokakulttuuriin liittyviä tapahtumia, jotka jatkuvat vielä tänäkin päivänä. Yksi tällaisista tapahtumista on joka vuosi järjestettävä Lički krumpir -perunalle omistettu Dan Ličkog krumpira -päivä, jonka aikana tätä tuotetta tarjotaan kävijöille (Gastro manifestacija Dan ”Ličkog krumpira”, 2014). Lički krumpir -peruna on myös osa Likan alueen kulttuuriperintöä, mistä kertoo myös se, että se mainitaan monissa kansanlauluissa (liite: Nikola Matijević: Lički Grudobran, Zagreb, 1940. s. 62).

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/LICKI%20KRUMPIR/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.