Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessä"



Virallinen lehti nro C 019 , 21/01/1998 s. 0001



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman 1999 2003 hyväksymisestä kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessä" () (98/C 19/01) Neuvosto päätti 6. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan 4 kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 7. lokakuuta 1997. Esittelijänä oli Ada Maddocks ja apulaisesittelijöinä Georges Linssen ja Christina Wahrolin. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 75 ääntä puolesta, kolme vastaan, ja yksi pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komissio asetti kansanterveysalan toimintakehystä koskevassa tiedonannossaan () perusteet, joiden mukaan määritellään yhteisön tulevien toimintaohjelmien painopistealat. Tiedonannossa mainittiin useita aloja kuten henkilövahinkojen ehkäiseminen, saasteperäiset sairaudet ja harvinaiset sairaudet. Komissio on hyväksynyt äskettäin näitä kolmea alaa koskevat ohjelmat. 1.1.1. Tarkastelun kohteena oleva ehdotus henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevaksi toimintaohjelmaksi 1999 2003 pohjautuu perustamissopimuksen 129 artiklaan ja on yhteisön ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan periaatteen mukainen. 1.1.2. Ohjelma on vastaus sekä Euroopan parlamentin että neuvoston nimenomaisiin toiveisiin () ja sen avulla pyritään kohentamaan kansanterveyttä edistämällä henkilövahinkoja vähentävää toimintaa, tehostamalla asiantuntijoiden yleisesti hyväksymien ehkäisemismenetelmien tuntemusta ja käyttöä sekä kannustamalla terveysviranomaisia tehostamaan ehkäisemistoimia. 1.2. Henkilövahinko on laaja käsite, joka kattaa periaatteessa kaikki ulkoisten tekijöiden aiheuttamat terveysvauriot (vastakohtana sairauksille), ja se on EY:ssä 1 34-vuotiaiden sekä yli 75-vuotiaiden merkittävin kuolinsyy. 1.3. Ehdotuksessa tarkastellaan eräitä henkilövahinkokäsitteen laajaan piiriin kuuluvia avainaloja, jotka on valittu seuraavin perustein: Ne ovat vältettävissä olevien vahinkojen tai kuolleisuuden huomattavia aiheuttajia. Yhteisötoimet eivät vielä ulotu kyseisille aloille. Toimintaan liittyy ilmeinen kustannustehokkuus. Toiminnasta koituu yhteisölle lisäarvoa, koska siinä yhdistetään ja täydennetään kansallisella sekä alue- ja paikallistasolla toteutettavia toimia. 1.3.1. Toimintakohteita ovat lapsille, nuorille ja vanhuksille kotona ja vapaa-aikana sattuvat tapaturmat; lapsille koulussa sattuvat tapaturmat; itsemurhat ja vähäisemmät tahalliset itsensä vahingoittamisen muodot (joita toisinaan kutsutaan paraitsemurhiksi); vahinkojen ehkäisemiseen tarvittavat voimavarat. 1.4. Ehdotettuja kannustuskeinoja on kahdenlaisia: asiantuntijayhteistyön ja asiantuntemuksen yhteisen kehittämisen tukeminen varsinkin toimintakohteita valittaessa ja henkilövahinkojen yleisyyttä kartoitettaessa; henkilövahinkoja koskevan tiedonsaannin parantaminen, mikä on ensiarvoisen tärkeää määriteltäessä vaaratilanteita, vaarallisia tuotteita, vaarallista käyttäytymistä ja vaarallisia paikkoja. 1.5. Sopivia keinoja edellä esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisötasolla ovat verkostojen luomisen kannustaminen ja tukeminen; ehkäisykampanjoista tiedottaminen; tiedon laadun parantaminen; henkilövahinkoriskejä koskevien selvitysten ja teknisten tutkimusten tukeminen; jäsenvaltioiden auttaminen sovittamaan yhteen politiikkoja ja ohjelmia; yhteisön muiden ohjelmien kansanterveyttä kohentavan vaikutuksen lisääminen. 1.6. Ohjelman puitteissa toteutetuista toimista raportoidaan kahdesti: ohjelman kolmantena toimintavuonna julkaistaan arviointiraportti, kun taas loppukertomuksessa tarkastellaan ohjelman täytäntöönpanoa. Raporteissa esitetään, miten yhteisö on rahoittanut ohjelman eri toiminta-aloja sekä julkaistaan arvioinnin tulokset. 1.7. Nykyisten rahoitusnäkymien pohjalta ohjelman rahoituskehys vuodelle 1999 on 1,3 miljoonaa ecua. Seuraavien neljän vuoden (2000 2003) kustannuksista päätetään, kun yhteisön tulevat rahoitusnäkymät ovat tiedossa. 2. Yleistä 2.1. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen tuoreisiin ehdotuksiin, jotka komissio esittää toimintaohjelmien käynnistämisestä kansanterveysalan toimintakehystä koskevassa tiedonannossaan. Ohjelmat ovat osoitus tahdosta lähestyä kansanterveyttä horisontaalisesti, jolloin terveyden hyväksi tehtävä työ on osa kokonaisvaltaista elinympäristöä. Komitea oli jo kaivannut tällaista lähestymistapaa edellä mainitusta tiedonannosta antamassaan lausunnossa (). 2.2. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen, jonka tavoitteena on kohentaa kansanterveyttä ehkäisemällä henkilövahinkoja. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että perustamissopimuksen uuden 129 artiklan 1 kohdassa on entistä yksityiskohtaisempi viittaus kyseiseen toimintaan todettaessa, että "yhteisön toiminta suuntautuu (...) ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan". 2.3. Komitea on erityisen tyytyväinen siihen, että komissio tarkastelee aiempaa perusteellisemmin erityisten ikäryhmien (esim. lasten, nuorten ja vanhusten) terveysoloja sekä erityisiä terveysympäristöjä (esim. kotia ja koulua), kuten tarkastelun kohteena olevasta ehdotuksesta käy ilmi. Tällainen tarkastelutapa vastaa uutta lähestymistapaa, jollaista komitea ehdottaa kansanterveysalaa koskevassa tiedonannossaan (). 2.4. Tarkastelun kohteena olevan ehdotuksen tavoitteena on helpottaa asiantuntijayhteistyötä niin nykyisen teknisen kuin muunlaisenkin asiantuntemuksen osalta sekä parantaa henkilövahinkojen ehkäisemistä sekä jäsenvaltioissa että yhteisötasolla. Tavoite vastaa edellä mainittua tiedonantoa koskevassa komitean lausunnossa () esitettyjä periaatteita, eli kaikkien asianosaisten osallistumista toimiin, jolloin varmistetaan tieteellis-teknisen perustan pitävyys ja vältetään kansanterveyden hyväksi tehtävien ponnistelujen päällekkäisyys. Kaikki tahot tulisi ehdottomasti saada mukaan toimintaan mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. 2.4.1. Komitea korostaa vapaaehtoisjärjestöjen osuuden merkitystä, sillä niillä on alalta tunnetusti arvokasta kokemusta. 3. Erityistä 3.1. 3 artikla: Talousarvio Komitea toisaalta ymmärtää toimintaohjelman täytäntöönpanoon varatun talousarvion suhteellisen niukkuuden 1,3 miljardia ecua. Toisaalta komissio painottaa ehdotettujen toimien kustannustehokkuutta (). Komitean mielestä onkin arveluttavaa, että ohjelman ilmoitetaan jatkuvan nyt ehdotetun toimintajakson loppuun asti eli vuoteen 2003, vaikka sille on osoitettu varoja vain vuoteen 1999 saakka. 3.2. 4 artikla: Johdonmukaisuus ja täydentävyys Komitean mielestä on olennaista, että ohjelman johdonmukaisuus ja täydentävyys muiden yhteisöohjelmien ja -toimien kanssa taataan erityisesti seuraavilta osin: 3.2.1. Ehlass-järjestelmä: kotona ja vapaa-aikana sattuneista tapaturmista on kerätty tietoa Ehlass-järjestelmään () vuodesta 1986 lähtien. Näin kerättyä tietoa on käytetty muun muassa järjestettäessä ehkäisemiskampanjoita, neuvoteltaessa teollisuuden kanssa tuotteisiin tehtävistä muutoksista sekä otettaessa käyttöön standardeja ja määräyksiä. 3.2.1.1. Komitea on tietoinen siitä, että komission asianomaiset tahot ovat äskettäin saaneet valmiiksi loppukertomuksen Ehlass-järjestelmän toteutumisesta ja tehokkuudesta, minkä perusteella vuoden 1997 lopulla päättyvän järjestelmän voimassaoloaikaa voidaan näillä näkymin pidentää (). 3.2.1.2. Komitean mielestä henkilövahinkojen ehkäisemistä koskeva toimintaohjelma ei voi toimia ilman Ehlass-järjestelmää, minkä vuoksi komitea kehottaa pidentämään järjestelmän voimassaoloaikaa. 3.2.1.3. Komitea katsoo, että järjestelmää on niin ikään ehdottomasti parannettava, kuten komitean asiasta antamissa lausunnoissa () todetaan ja myös tarkastelun kohteena olevassa komission ehdotuksessa painotetaan. Tässä yhteydessä komission olisi komitean mielestä esitettävä suuntaviivat, joiden pohjalta tiedonkeruuta jatketaan, jolloin jäsenvaltioiden ilmoittamia tietoja voitaisiin verrata keskenään. 3.2.1.4. Näin parannettaisiin Ehlassin kustannustehokkuutta entisestään, ja kotona ja vapaa-aikana sattuneista tapaturmista kerätyt tiedot tuottaisivat yhteisötasolla kaivattua lisäarvoa. Laadukkaan ja luotettavan tiedon pohjalta henkilövahinkoja voidaan alkaa vähentää kehittämällä määrällisiä tavoitteita, jotka komitean mielestä ovat erittäin tärkeitä ehdotetun toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. 3.2.2. Tuoteturvallisuus Kuten komitea on jo todennut Ehlassista esittämissään huomioissa, henkilövahinkojen ehkäiseminen tulisi yhdistää kiinteästi yleisestä tuoteturvallisuudesta annettuun direktiiviin 92/59/ETY (). Komitea kannattaa ehdotettuja toimia (esimerkiksi henkilövahinkojen ehkäisyyn käytettävien voimavarojen osalta), joiden tarkoituksena on liittää kansanterveys muihin henkilövahinkojen ehkäisemiseen tähtääviin yhteisötoimiin kuten esimerkiksi edellä mainittuun direktiiviin. 3.2.3. Komitea on todella tyytyväinen perustamissopimuksen 129 artiklan muutoksiin, joiden tavoitteena on varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimien määrittelyssä ja täytäntöönpanossa. 3.2.4. Terveyden seuranta "Kotona sattuneet tapaturmat" ovat aihe, jota koskemaan voitaisiin yhteisön tulevassa terveyden seurantaa koskevassa toimintaohjelmassa () vahvistaa terveydelliset osoittimet. Komitean mielestä on ensiarvoisen tärkeää välttää kaksinkertaista työtä tai työskentelyn päällekkäisyyttä mainittujen ohjelmien puitteissa. Ohjelmien tulisi sen sijaan olla tehokkaassa vuorovaikutuksessa keskenään. 3.3. 5 artikla: Komitologia Nimetessään edustajia neuvoa-antavaan komiteaan, joka avustaa komissiota ohjelmaan valittavien hankkeiden valintaa ja rahoitusta koskevista perusteista ja menettelyistä päätettäessä sekä arviointimenettelyssä, jäsenvaltioiden tulisi komitean mielestä ottaa huomioon henkilövahinkojen ehkäisemiseen osallistuvien työmarkkinaosapuolten ja muiden eturyhmien näkökohdat. 3.4. 7 artikla: Seuranta ja arviointi Komitea panee tyytyväisenä merkille, että sille toimitetaan toimintaohjelman arviointikertomus ja loppukertomus. Bryssel, 29. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 202, 2.7.1997, s. 20 () COM(93) 559 final, 24.11.1993 TSK:n lausunto, EYVL C 388, 31.12.1994 () Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 1993, EYVL C 329, 6.12.1993 Neuvoston päätöslauselma 27. toukokuuta 1993, EYVL C 174, 25.6.1993 () Ks. lausunnon sivu 6, EYVL C 388, 31.12.1994 () Ks. lausunnon sivu 7, EYVL C 388, 31.12.1994 () Ks. komission tiedonanto kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessä toteutettavasta henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta KOM(97) 178 lopull., s. 4, 1 kohta, 4 alakohta. () Neuvoston päätös 86/138/ETY, EYVL L 109, 26.4.1986. Neuvoston päätös 93/683/ETY, EYVL L 319, 21.12.1993 TSK:n lausunto, EYVL C 201, 26.7.1993. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 30922/94/EY, EYVL L 331, 21.12.1994 TSK:n lausunto, EYVL C 195, 18.7.1994 () Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 30922/94/EY, EYVL L 331, 21.12.1994 TSK:n lausunto, EYVL C 195, 18.7.1994 () EYVL C 201, 26.7.1993 ja EYVL C 195, 18.7.1994 () EYVL L 228, 11.8.1992 TSK:n lausunto, EYVL C 75, 26.3.1990 () Ehdotus on julkaistu EYVL:ssä C 338, 16.12.1995 TSK:n lausunto, EYVL C 174, 17.6.1996