Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Viro perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä. Velkakriteeriä voidaan katsoa noudatetun, koska velkasuhde on alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.

Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

3.1. Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

3.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne

Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Viron reaalisen BKT:n ennustetaan supistuvan noin 7 prosenttia ja elpyvän nopeasti vuonna 2021. Kotimaisen kysynnän lisäksi viennin odotetaan kärsivän ulkomaisen kysynnän vähentyessä. Työttömyysasteen ennustetaan kasvavan vuosien 2019 ja 2020 välillä 4,4 prosentista yli 9 prosenttiin.

Vakausohjelman makrotalouden ennusteessa todetaan, että pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista on suurta epävarmuutta. Ohjelmassa ennustetaan BKT:n supistuvan 8 prosenttia vuonna 2020, mutta elpyvän vuonna 2021 olettaen, että hätätilanne jatkuu toukokuun 2020 loppuun asti ja taloudellinen toiminta alkaa sen jälkeen vähitellen elpyä. BKT:n jyrkkä lasku on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Viro alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

3.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema

Viro sai 13. heinäkuuta 2018 suosituksen varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 4,1 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella menojen kasvu ylitti kyseisen viitearvon, sillä vuonna 2019 poikkeama oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan. Myös vuodet 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina vahvistavat tämän päätelmän. Rakenteellinen rahoitusasema pysyi muuttumattomana vuonna 2019, mikä viittaa siihen, että vuonna 2019 sopeutusuralta poiketaan jonkin verran (0,3 % suhteessa BKT:hen) ja tarkasteltaessa vuosia 2018 ja 2019 yhdessä siltä poiketaan merkittävästi. Kokonaisarviointi osoittaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019.

Vakausohjelman mukaan alijäämä (10,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2020) supistuu vuonna 2021, jolloin talouden odotetaan elpyvän ja useimpien julkisen talouden toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan kohenevan vuosien 2020 ja 2021 välillä 5,2 prosentin alijäämästä 0,8 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa annetaan tietoja merkittävistä toimenpiteistä pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi. Siinä arvioidaan, että näiden suorien tukitoimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin näkymät ovat edelleen erittäin epävarmat.

3.4 Muut jäsenvaltion esittämät tekijät

Viron viranomaiset toimittivat 12. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät. Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo suurimman osan viranomaisten esittämistä keskeisistä tekijöistä.

4. Päätelmät

Vakausohjelmassa Viron julkisen talouden alijäämän ennakoidaan vuonna 2020 kasvavan 10,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä ylittää perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon eikä ole lähellä sitä. Viitearvon ennakoitua ylittymistä pidetään poikkeuksellisena mutta ei väliaikaisena.