EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 4.5.2016 COM(2016) 290 final 2016/0142(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta (keskeyttämismekanismin tarkistus)



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Sen jälkeen, kun oli päätetty Länsi-Balkanin maita koskevasta viisumivapaudesta, komissio ehdotti vuonna 2011, että neuvoston asetukseen (EY) N:o 539/2001 lisättäisiin viisumisuojalauseke. Sen nojalla viisumivapauden soveltaminen kolmannen maan kansalaisiin voitaisiin hätätilanteessa ja tarkasti määriteltyjen kriteerien perusteella keskeyttää lyhyeksi aikaa, jotta voitaisiin ratkaista yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle aiheutuvat ongelmat tilanteessa, jossa sääntöjenvastaisen oleskelun, perusteettomien turvapaikkahakemusten tai jäsenvaltion asianomaiselle kolmannelle maalle esittämien takaisinottopyyntöjen hylkäysten määrä kasvaa äkillisesti ja merkittävästi. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 11. joulukuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1289/2013, jolla muutettiin asetusta (EY) N:o 539/2001 ottamalla käyttöön ns. ”keskeyttämismekanismi” ja mukauttamalla vastavuoroisuusmekanismia. Tämä asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 a artiklassa säädetty keskeyttämismekanismi mahdollistaa kolmannen maan kansalaisten viisumivapauden tilapäisen keskeyttämisen viimeisenä keinona tietyissä hätätilanteissa. Mekanismin voi käynnistää mikä tahansa jäsenvaltio ilmoittamalla komissiolle, että se on kohdannut kuuden kuukauden aikana verrattuna edellisen vuoden samaan ajanjaksoon tai viimeiseen kuuteen kuukauteen ennen kyseisen maan viisumivapauden täytäntöönpanoa tilanteita, jotka johtavat hätätilanteeseen, jota kyseinen jäsenvaltio ei voi yksin korjata. Tällaisia tilanteita ovat lukumäärien merkittävä ja äkillinen kasvu seuraavien osalta: –kyseisen kolmannen maan kansalaiset, joiden todetaan jääneen oleskelemaan jäsenvaltion alueella ilman oikeutta; –kyseisen kolmannen maan kansalaisten tekemät perusteettomat turvapaikkahakemukset, kun tällaisesta kasvusta aiheutuu erityistä painetta jäsenvaltion turvapaikkajärjestelmälle; –jäsenvaltion kyseiselle kolmannelle maalle esittämät, kyseisen kolmannen maan omia kansalaisia koskevat hylätyt takaisinottopyynnöt. Jäsenvaltion on komissiolle osoittamassaan ilmoituksessa perusteltava mekanismin käynnistämisen syyt ja annettava asiaankuuluvat tiedot ja tilastot sekä kuvailtava alustavia toimenpiteitä, joita se on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi. Komissio tiedottaa ilmoituksesta sekä neuvostolle että Euroopan parlamentille ja tarkastelee tilannetta ja ongelman laajuutta (kuinka moneen jäsenvaltioon tilanne vaikuttaa ja miten se vaikuttaa muuttoliiketilanteeseen koko unionissa). Komissio voi päättää, että toimet ovat tarpeen. Se ottaa päätöstä tehdessään huomioon viisumivapauden keskeyttämisen vaikutukset unionin ja sen jäsenvaltioiden suhteisiin kyseisen kolmannen maan kanssa ja toimii tiiviissä yhteistyössä kyseisen kolmannen maan kanssa vaihtoehtoisten pitkän aikavälin ratkaisujen löytämiseksi. Komissiolla on kolme kuukautta aikaa ilmoituksen vastaanottamisesta antaa täytäntöönpanosäädös kyseisen kolmannen maan kansalaisia koskevan viisumivapauden tilapäisestä keskeyttämisestä kuudeksi kuukaudeksi. Ennen tämän kuuden kuukauden ajanjakson päättymistä komission on toimitettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen voidaan liittää säädösehdotus asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta kyseisen kolmannen maan siirtämiseksi niiden maiden luetteloon, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi (liite I), eli pysyvän viisumipakon säätämiseksi sen kansalaisille. Tällaisessa tapauksessa viisumivapauden tilapäistä keskeyttämistä voidaan jatkaa enintään 12 kuukaudella. Ottaen huomioon Euroopan unionin tämänhetkisen muuttoliiketilanteen ja viisumivapautta koskevien vuoropuhelujen menestyksekkään päätökseen saattamisen useiden naapurimaiden kanssa (Georgia, Ukraina, Kosovo, Turkki), useat jäsenvaltiot ovat kyseenalaistaneet, tarjoaako nykyinen keskeyttämismekanismi tarvittavan joustovaran toimintaan tietyissä hätätilanteissa. Ne ovat esittäneet muun muassa seuraavaa: –Keskeytyksen mahdolliset perusteet ovat liian suppeita. Niihin ei esimerkiksi kuulu tilanne, jossa kolmas maa kieltäytyy yhteistyöstä eikä ota takaisin sen kautta kulkeneita kolmannen maan kansalaisia, vaikka unionilla tai jäsenvaltiolla on kyseisen maan kanssa takaisinottosopimus, jossa määrätään tällaisesta takaisinottovelvollisuudesta. –Oikeus tehdä ilmoituksella aloite keskeyttämismekanismin käynnistämiseksi on asetuksen mukaan pelkästään jäsenvaltioilla, mutta se olisi annettava myös komissiolle. –Viiteajanjaksot ja määräajat ovat liian pitkiä, jolloin hätätilanteissa ei voida toimia nopeasti. Ottaen huomioon komission hiljattain tekemät ehdotukset viisumivapauden antamisesta Georgian, Ukrainan, Turkin ja Kosovon kansalaisille sekä viimeaikaiset keskustelut jäsenvaltioiden kanssa komissio on päättänyt tehdä ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta nykyisen keskeyttämismekanismin tarkistamiseksi. Päätavoitteena on vahvistaa keskeyttämismekanismia siten, että jäsenvaltioiden on helpompaa ilmoittaa mahdolliseen keskeyttämiseen johtavista tilanteista ja että komissio voi käynnistää mekanismin omasta aloitteestaan. Mekanismin käyttöä olisi helpotettava erityisesti lyhentämällä viiteajanjaksoja ja määräaikoja, mikä nopeuttaisi menettelyä, ja laajentamalla mahdollisia viisumivapauden keskeyttämisen perusteita, joihin olisi sisällytettävä hylättyjen takaisinottopyyntöjen lukumäärän merkittävä kasvu asianomaisen kolmannen maan kautta kulkeneiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, jos unionin tai jäsenvaltion ja asianomaisen kolmannen maan välillä on tehty takaisinottosopimus, jossa määrätään tällaisesta takaisinottovelvollisuudesta. Komission olisi voitava käynnistää mekanismi myös siinä tapauksessa, että kolmas maa ei tee yhteistyötä takaisinoton suhteen, ja erityisesti silloin, kun kolmannen maan ja unionin välillä on tehty takaisinottosopimus.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001 luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kaikki jäsenvaltiot Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta sekä Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi soveltavat asetusta (EY) N:o 539/2001. Asetus on osa EU:n yhteistä viisumipolitiikkaa sellaisen lyhytaikaisen oleskelun osalta, jonka kesto on enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Koska ehdotuksella muutetaan EU:n yhteistä viisumipolitiikkaa, ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 77 artiklan 2 kohdan a alakohta. Ehdotetulla asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä. •Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate sekä sääntelytavan valinta Asetuksessa (EY) N:o 539/2001 säädetty keskeyttämismekanismi on olennainen osa EU:n yhteistä viisumipolitiikkaa. Tavoite eli kyseisen mekanismin vahvistaminen ja tehostaminen laajentamalla sen soveltamisalaa ja antamalla komissiolle oikeus sen käynnistämiseen omasta aloitteestaan voidaan saavuttaa ainoastaan unionin tason toimilla eli muuttamalla asetusta. Jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan tavoitetta, jos ne toimivat kukin yksittäin. Käytettävissä ei ole muita vaihtoehtoja, joilla tavoite voitaisiin saavuttaa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Nykyistä keskeyttämismekanismia, joka otettiin käyttöön joulukuussa 2013, ei ole koskaan käytetty, joten siitä ei ole käytännön kokemusta. Useat jäsenvaltiot ovat kuitenkin väittäneet, että mekanismia ei ole käytetty koskaan sen vuoksi, että kynnys sen käynnistämiseksi on liian korkea ja määräajat liian pitkiä. •Sidosryhmien kuuleminen Täydentävien suojatoimien tarpeesta sen seurauksena, että viisumipakko on poistettu unionin naapurialueella, keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa pysyvien edustajien komiteassa (COREPER) ja viisumityöryhmässä. Tätä ehdotusta laadittaessa on otettu huomioon jäsenvaltioiden epäviralliset ehdotukset keskeyttämismekanismin tarkistamisesta. •Vaikutustenarviointi Keskeyttämismekanismin tarkistamisesta ei sinänsä aiheudu mitään suoria taloudellisia tai muita vaikutuksia. Komission on arvioitava tietyn kolmannen maan kansalaisten viisumivapauden keskeyttämisen mahdollisia poliittisia ja taloudellisia vaikutuksia yksityiskohtaisesti kussakin tapauksessa tarkastellessaan jäsenvaltion ilmoitusta ja ennen kuin se päättää, tarvitaanko toimenpiteitä. Sen vuoksi tämä ehdotus ei edellytä vaikutustenarviointia. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole kielteisiä vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun Euroopan unionissa. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ei ole. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

Komissio aikoo tehostaa muuttoliike- ja turvallisuustilanteen valvontaa hiljattain tehtyjen viisumipakon poistamista koskevien päätösten jälkeen voidakseen tarvittaessa hyödyntää täysimääräisesti tarkistetun keskeyttämismekanismin tarjoamia mahdollisuuksia. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Tämä asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 a artiklassa säädettyä keskeyttämismekanismia koskeva tarkistusehdotus sisältää seuraavat osat: –Määritelmää tilanteista, joissa jäsenvaltiot voivat tehdä komissiolle ilmoituksen, on muutettu sen selventämiseksi, että keskeyttämismekanismia ei saa käyttää ainoastaan ”hätätilanteissa viimeisenä keinona”, vaan sitä voidaan käyttää yleisemmin siinä tapauksessa, että viisumipakon poistaminen aiheuttaa sääntöjenvastaisen oleskelun, perusteettomien turvapaikkahakemusten tai hylättyjen takaisinottopyyntöjen määrän merkittävää kasvua. –Viiteajanjakso, jonka ajalta tilannetta verrataan edelliseen vuoteen tai tilanteeseen ennen viisumipakon poistamista, on lyhennetty kuudesta kahteen kuukauteen. –Riittää, että sääntöjenvastaisen oleskelun, perusteettomien turvapaikkahakemusten tai hylättyjen takaisinottopyyntöjen määrä kasvaa ”merkittävästi”, kun kasvun täytyy nykyisten säännösten mukaan olla ”merkittävää ja äkillistä”. –Mahdollisen keskeytyksen perusteisiin, joista voidaan tehdä ilmoitus, olisi lisättävä tilanne, jossa asianomainen kolmas maa kieltäytyy yhteistyöstä eikä ota takaisin sen kautta kulkeneita muun kolmannen maan kansalaisia, vaikka unionilla tai jäsenvaltiolla on kyseisen kolmannen maan kanssa takaisinottosopimus, jossa määrätään tällaisesta takaisinottovelvollisuudesta. –Ajallinen rajoitus (seitsemän vuotta), jonka mukaan nykytilannetta voidaan vertailla tilanteeseen ennen viisumipakon poistamista, poistetaan. –Komissiolle annetaan mahdollisuus käynnistää keskeyttämismekanismi omasta aloitteestaan, jos sillä on konkreettista ja luotettavaa tietoa tilanteista, joista jäsenvaltiot voivat tehdä ilmoituksen, tai jos kolmas maa ei – yleisesti ottaen – tee takaisinottoon liittyvää yhteistyötä, varsinkin jos kyseisen kolmannen maan kanssa on tehty EU:n tasolla takaisinottosopimus. Yhteistyön puutetta voivat osoittaa esimerkiksi: –takaisinottopyyntöjen hylkääminen tai niihin vastaamatta jättäminen, –paluuta varten tarvittavien matkustusasiakirjojen myöntämättä jättäminen sopimuksessa asetetuissa määräajoissa tai kieltäytyminen sellaisten eurooppalaisten matkustusasiakirjojen hyväksymisestä, jotka on myönnetty sopimuksessa asetettujen määräaikojen umpeuduttua, –sopimuksen soveltamisen lopettaminen tai keskeyttäminen. –Jos komissio tarkasteltuaan ilmoitettua tilannetta (tai tilannetta, josta sillä on konkreettista ja luotettavaa tietoa) päättää, että toimenpiteitä tarvitaan, määräaika, jonka kuluessa täytäntöönpanosäädös asianomaisen kolmannen maan kansalaisia koskevan viisumivapauden tilapäisestä keskeyttämisestä on annettava, on aiemman kolmen kuukauden sijasta yksi kuukausi. 2016/0142 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta (keskeyttämismekanismin tarkistus) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001 luetellaan ne kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja ne kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. (2)Mekanismia viisumivapauden keskeyttämiseksi tilapäisesti kyseisen asetuksen liitteessä II lueteltujen kolmansien maiden kansalaisten osalta, jäljempänä ’keskeyttämismekanismi’, olisi vahvistettava tekemällä ilmoittaminen tilanteista, jotka johtavat mahdolliseen viisumivapauden keskeyttämiseen, jäsenvaltioille helpommaksi ja antamalla komissiolle mahdollisuus ottaa mekanismi käyttöön omasta aloitteestaan. (3)Mekanismin käyttöä olisi helpotettava erityisesti lyhentämällä viiteajanjaksoja ja määräaikoja, mikä nopeuttaisi menettelyä, ja laajentamalla mahdollisia viisumivapauden keskeyttämisen syitä, joihin olisi sisällytettävä hylättyjen takaisinottopyyntöjen lukumäärän merkittävä kasvu asianomaisen kolmannen maan kautta kulkeneiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, jos unionin tai jonkin jäsenvaltion ja asianomaisen kolmannen maan välillä on tehty takaisinottosopimus, jossa määrätään tällaisesta takaisinottovelvollisuudesta. Komission olisi voitava käynnistää mekanismi myös siinä tapauksessa, että kolmas maa ei tee yhteistyötä takaisinoton suhteen, vaikka kolmannen maan ja unionin välillä on tehty takaisinottosopimus. (4)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. (5)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. (6)Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa tarkoitettuun alaan. (7)Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (8)Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 a artikla seuraavasti: (1)Poistetaan 1 kohdasta seuraava: ”hätätilanteissa viimeisenä keinona” (2)Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Jäsenvaltio voi ilmoittaa komissiolle, jos se kohtaa kahden kuukauden aikana, kun tätä verrataan edeltävän vuoden samaan ajanjaksoon tai viimeiseen kahteen kuukauteen ennen liitteessä II mainitun kolmannen maan kansalaisia koskevan viisumivapauden täytäntöönpanoa, minkä tahansa seuraavista tilanteista, jota se ei voi yksin korjata: a) kyseisen kolmannen maan kansalaisten, joiden todetaan oleskelevan ilman oikeutta jäsenvaltion alueella, lukumäärän merkittävä kasvu;

b) kyseisen kolmannen maan kansalaisten tekemien turvapaikkahakemusten, joiden hyväksymisaste on alhainen, lukumäärän merkittävä kasvu; c) jäsenvaltion kyseiselle kolmannelle maalle esittämien, kyseisen kolmannen maan omia kansalaisia koskevien tai, jos unionin tai kyseisen jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan välillä tehdyssä takaisinottosopimuksessa määrätään tällaisesta velvoitteesta, kyseisen kolmannen maan kautta kulkeneita kolmannen maan kansalaisia koskevien hylättyjen takaisinottopyyntöjen lukumäärän merkittävä kasvu. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun ilmoitukseen on sisällyttävä perustelut, ja siinä on annettava asiaankuuluvat tiedot ja tilastot sekä yksityiskohtainen selvitys alustavista toimenpiteistä, joita asianomainen jäsenvaltio on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi. Komissio tiedottaa tällaisesta ilmoituksesta välittömästi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.” (3)Lisätään kohta seuraavasti: ”2 a Jos komissiolla on konkreettista ja luotettavaa tietoa 2 kohdan a, b tai c alakohdassa mainituista tilanteista tai siitä, että kolmas maa ei tee takaisinottoa koskevaa yhteistyötä, vaikka kyseisen kolmannen maan ja unionin välillä on tehty takaisinottosopimus, ja esimerkiksi –hylkää takaisinottopyynnöt tai ei vastaa niihin, –ei myönnä paluuta varten tarvittavia matkustusasiakirjoja sopimuksessa asetetuissa määräajoissa tai ei hyväksy eurooppalaisia matkustusasiakirjoja, jotka on myönnetty sopimuksessa asetettujen määräaikojen umpeuduttua, –tai lopettaa tai keskeyttää sopimuksen soveltamisen, komissio voi omasta aloitteestaan tiedottaa asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tiedottaminen vastaa 2 kohdan mukaisesti tehtävää ilmoitusta.” (4)Korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Komissio tarkastelee 2 kohdan mukaisesti tehtyjä ilmoituksia ottaen huomioon a) sen, onko kyse jostain 2 ja 2 a kohdassa kuvaillusta tilanteesta; b) niiden jäsenvaltioiden lukumäärän, joihin jokin 2 ja 2 a kohdassa kuvailluista tilanteista vaikuttaa; c) edellä 2 kohdassa tarkoitetun kasvun kokonaisvaikutuksen unionin maahanmuuttotilanteeseen, sellaisena kuin se ilmenee jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista tai komission käytettävissä olevista tiedoista; d) [Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston], Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston tai Euroopan poliisiviraston (Europol) laatimat raportit, jos tapauksen olosuhteet sitä edellyttävät; e) yleisen järjestyksen ja sisäisen turvallisuuden yleensä, asianomaista jäsenvaltiota kuullen. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastelun tuloksista.” (5)Korvataan 4 kohdassa ilmaisu ”kolmen kuukauden” ilmaisulla ”yhden kuukauden”. 2 artikla