Kreikka on saanut vuosien 2007–2013 osalta EU:n koheesio-, maatalous-, maaseutu- ja kalastuspolitiikan puitteissa jo 38 miljardia euroa (17,5 prosenttia suhteessa Kreikan keskimääräiseen vuotuiseen BKT:hen kyseisenä aikana). Ohjelmakauden 2007–2013 kokonaismäärärahat ovat lähes 42 miljardia euroa. Jos kaikki ehdot täyttyvät, Kreikan viranomaiset voivat vielä saada koheesiopolitiikkaan liittyvistä, vuosien 2007–2013 ohjelmien tukikelpoisista menoista säännösten mukaisen korvauksen, joka on enintään 95 prosenttia. Kreikka on jo saavuttanut yli 90 prosentin käyttöasteen varojen osalta. Sen vuoksi ohjelmakautta 2007–2013 koskevien tukikelpoisten kustannusten korvausvaatimusten kattamiseen käytettävissä oleva enimmäismäärä on lähes 820 miljoonaa euroa. Tätä määrää täydennetään ohjelmakauden 2007–2013 loppumaksuilla, joita voidaan suorittaa vuosiin 2018–2019 asti. Näiden maksujen määrä on jopa 5 prosenttia EU:n kokonaismäärärahoista (noin 1 miljardi euroa), jos tukikelpoiset lopulliset menoilmoitukset ja sulkemisasiakirjat toimitetaan viimeistään säädettynä määräpäivänä, joka on 31. maaliskuuta 2017. Nopea täytäntöönpano kentällä auttaa hyödyntämään täysimääräisesti EU:n varoja siihen enimmäismäärään asti, joka on saatavilla 31. päivään joulukuuta 2015 eli tukikelpoisuuden viimeiseen voimassaolopäivään saakka.

Tämä ei ole tällä hetkellä itsestään selvää Kreikan kohdalla. Tiukat rahoitusehdot, epävarmuus talouden tilanteesta, ensisijaisia tavoitteita koskeva epäröinti ja jäljellä olevat hallinnolliset pullonkaulat haittaavat useiden toimijoiden investointisuunnitelmia ja asettavat kyseenalaiseksi viranomaisten valmiudet käyttää saatavilla olevaa EU:n rahoitusta täysimääräisesti ja kohdennetusti. Tällä hetkellä on vaarana, että monia koheesiopolitiikan hankkeita ei saada päätökseen. Lisäksi on huomattava, että jos Kreikan viranomaiset eivät vuoden 2015 loppuun mennessä hyödynnä täysimääräisesti vielä varainhoitokaudelta 2007–2013 käytettävissä olevaa EU:n rahoitusta (lähes 2 miljardia euroa koheesiopolitiikkaan suunnattuja varoja), nämä varat eivät olisi enää käytettävissä. Tämä tarkoittaisi, että niihin käynnistettyihin hankkeisiin, joita ei ole vielä saatettu päätökseen, tarvittaisiin kansallisia lisäresursseja vuodesta 2016 alkaen, jos näitä hankkeita ei voida enää tukea vuosien 2014–2020 ohjelmista. Jotta Kreikka voisi hyödyntää EU:n rahoitusta, on myös erittäin tärkeää, että lakisääteisiä perusvaatimuksia noudatetaan täysimääräisesti EU:n sääntöjen, moitteettoman varainhoidon ja kirjanpidon osalta.

EU:n rahoitus on ollut kriisin aikana ensisijainen julkisten investointien lähde Kreikassa. Esimerkiksi Ateenan metro, Katerinin sairaala, Akropoliin museo ja Kozanin kaukolämpöjärjestelmä rahoitettiin suurelta osin EU:n talousarviosta. Varainhoitokaudella 2014–2020 Kreikan odotetaan saavan komission tuella yli 35 miljardia euroa EU:n talousarviosta. Euroopan rakenne- ja investointirahastoista voitaisiin ottaa käyttöön 20 miljardia euroa työpaikkojen luomista ja kestävää kasvua varten. Lisäksi tarkoituksena on jatkaa suorien tukien maksamista kreikkalaisille maanviljelijöille. Niiden määrä on yli 15 miljardia euroa. Kreikalle näistä EU-varoista vuosina 2014–2015 jo suoritettujen ensimmäisten maksujen määrä on lähes 4,54 miljardia euroa.

Tämän tiedonannon tarkoituksena on linjata tarkistettu lähestymistapa EU:n talousarviosta käytettävissä oleviin huomattaviin varoihin, joiden avulla voidaan lisätä työpaikkoja ja palauttaa Kreikka kasvu-uralle. Huippukokouksessa korostettiin komission aikomusta työskennellä yhdessä Kreikan viranomaisten kanssa jopa 35 miljardin euron käyttöön ottamiseksi investointien ja taloudellisen toiminnan, myös pk-yritysten, rahoittamiseksi Kreikassa. Tällä tiedonannolla täydennetään kattavia uudistuksia ja sitoumuksia, joita Kreikka on parhaillaan toteuttamassa ja joilla tuetaan Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaista Kreikan vakaustuen ohjelmaa.

EU on seissyt Kreikan rinnalla näinä vaikeina aikoina ja tukenut sitä EU:n perheenjäsenenä. Sen lisäksi, että EU antaa rahoitustukea erittäin edullisin lainaehdoin, EU:n varat ovat Kreikan ulkomaisten suorien sijoitusten suurin lähde ja erittäin konkreettinen osoitus EU:n solidaarisuudesta ja tuesta. Tuen ja avun, josta Kreikka on hyötynyt viime vuosina ja jota se saa tulevina vuosina EU:lta, jäsenvaltioilta, muilta kansainvälisiltä osapuolilta ja yksityisiltä sijoittajilta, määrä on yli 400 miljardia euroa. Tämä on yli 230 prosenttia suhteessa Kreikan vuoden 2014 BKT:hen eli noin 38 000 euroa jokaista kreikkalaista kohden. EU:n ja kansainvälisten osapuolten Kreikalle myöntämien varojen määrä ylittää jo nyt Yhdysvaltojen toisen maailmansodan jälkeen koko Euroopalle myöntämän Marshall-avun määrän.

nuorisotyöllisyysaloite, jonka puitteissa autetaan nuoria työllistymään ensimmäisen kerran, saamaan parempaa ammatti- ja muuta koulutusta sekä löytämään harjoittelupaikkoja;

vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto, josta tarjotaan apua, elintarvikkeita, vaatetusta, hygieniatuotteita ja muita olennaisia tarvikkeita eniten tarvitseville;

Euroopan maatalouden tukirahasto, josta myönnetään viljelijöille suoria tukia tulotukina ja keskeisiä maatalousmarkkinoita tukevina toimenpiteinä;

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, jonka avulla lisätään maatalouden kilpailukykyä, edistetään innovatiivisia maatalousteknologioita ja metsien kestävää hoitoa ja edistetään talouden kehitystä ja työpaikkojen luomista maaseutualueilla;

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, josta tuetaan rannikkoyhteisöjä monipuolistamaan paikallisia talouksia ja helpotetaan siirtymistä kestävään kalastukseen.

Lisäksi Kreikan hankkeet voivat edelleen saada rahoitusta EU:n laajuisista aihepiirikohtaisista ohjelmista, joita ovat esimerkiksi Verkkojen Eurooppa -väline energian ja liikenteen alalla, tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -ohjelma, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma sekä ympäristö- ja ilmastotoimien Life-ohjelma. Näillä varoilla voidaan tukea sellaisia hankkeita kuin Igumenítsan, Patraksen, Pireuksen ja Thessaloníkin satamien liittäminen Euroopan laajuiseen verkkoon, Ateenan/Pireuksen ja Thessaloníkin väliset rautatieyhteydet sekä investoinnit uusiutuviin energialähteisiin.

1.2. Saako Kreikka erityiskohtelua?

Kreikka saa tällä hetkellä etuuskohtelua hyvin poikkeuksellisten olosuhteidensa vuoksi. EU:n varoista ohjelmakaudella 2007–2013 rahoitettavissa Kreikan ohjelmissa EU:n rahoitusosuus on suurempi kuin monissa muissa maissa, ja sen vuoksi Kreikan oma osarahoitusosuus on vastaavasti pienempi. Tämä johtuu siitä, että EU:n osarahoitusosuuteen lisätään 10 prosentin ”lisäosa” vuoden 2016 puoliväliin saakka – monissa tapauksissa tämä tarkoittaa sitä, että EU maksaa 95 prosenttia rahoituskauden 2007–2013 kokonaisinvestointikustannuksista (verrattuna muutoin sovellettavaan 85 prosenttiin).

Viime aikoina julkisten varojen puute on vaikeuttanut paikallisten ja alueellisten sekä kansallisten viranomaisten pyrkimyksiä toteuttaa kipeästi kaivattuja investointeja. Kreikan ainutlaatuisen tilanteen vuoksi komissio aikoo poikkeuksellisesti tehdä useita ehdotuksia vuosien 2007–2013 ohjelmakaudelta vielä rahoitettavien investointien osalta likviditeetin lisäämiseksi välittömästi, jotta investointeja voidaan tehdä nyt kasvun edistämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi. Näiden ehdotusten mukaan jäljellä olevista EU-maksuista vapautetaan tavallista aikaisemmin viimeiset viisi prosenttia, vaikka yleensä nämä maksut pidätetään siihen asti, kunnes ohjelmat on päätetty. Lisäksi vuosien 2007–2013 ohjelmakauden osalta sovelletaan 100 prosentin osarahoitusosuutta. Tämän ehtona on oltava se, että Kreikan viranomaiset perustavat mekanismin, jolla varmistetaan, että näiden toimenpiteiden avulla saataville asetettavat lisämäärät käytetään täysimääräisesti ohjelmien tuensaajiin ja toimintoihin. Nämä toimenpiteet tarkoittaisivat noin 500 miljoonan euron välitöntä lisälikviditeettiä ja noin 2 miljardin euron säästöä Kreikan talousarviossa. Määrän avulla voidaan uudelleen rahoittaa kasvua ja työpaikkoja tukevia investointeja. Komissio aikoo myös ehdottaa, että ohjelmien ensimmäisen ennakkomaksun määrää lisätään Kreikan osalta 7 prosenttiyksikköä. Tämän ylimääräisen ennakkomaksun ansiosta käytettävissä voi olla ylimääräinen 1 miljardin euron määrä. Tämä määrä voidaan käyttää ainoastaan sellaisten hankkeiden käynnistämiseen, jotka osarahoitetaan koheesiopolitiikan puitteissa noudattaen täysimääräisesti yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 81 artiklan 2 kohtaa. Ennakkomaksujen lisääminen helpottaa investointeja tällä hetkellä jarruttavia likviditeettiongelmia ja auttaa saavuttamaan nopeammin käytännön tuloksia yritystoiminnan edistämisessä ja työpaikkojen luomisessa. Tähän poikkeuksellisen solidaarisuuden osoitukseen Kreikkaa kohtaan yhdistetään pitkälle meneviä toimenpiteitä, joilla varmistetaan moitteeton varainhoito ja menojen sääntöjenmukaisuus. Kaikki nämä toimenpiteet pannaan täytäntöön nykyisessä vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä sovittujen maakohtaisten määrärahojen puitteissa.

EU:n varojen täytäntöönpanon nopeuttamiseksi ja viranomaisten työn helpottamiseksi Euroopan komissio jatkaa Kreikan tukemista varojen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. Maaliskuun 2015 puolivälissä komissio perusti yhdessä Kreikan viranomaisten kanssa yhteisen korkean tason ryhmän, joka työskentelee tiiviisti kahdella rintamalla: se auttaa Kreikkaa varmistamaan, että kaikki ohjelmakaudelta 2007–2013 käytettävissä olevat varat käytetään ajoissa ennen kuin niiden käyttömahdollisuus päättyy tämän vuoden lopussa, ja se auttaa Kreikkaa täyttämään tarvittavat vaatimukset, jotta tämä pystyy hyödyntämään kaikki nykyisellä ohjelmakaudella 2014–2020 käytettävissään olevat EU:n varat.

Komissio tarkastelee vuonna 2016 kaikille jäsenvaltioille vuosina 2017–2020 myönnettävää koheesiopoliittista rahoitusta, jotta voidaan ottaa huomioon tuoreimmat BKT-tilastot. On myös todennäköistä, että EU:n rahoitus Kreikassa tehtäviin investointeihin lisääntyy tarkastelun tuloksena.

1.3. Miten varat voidaan käyttää?

Investoinnit

EU:n avustuksina myöntämän rahoituksen lisäksi Kreikka voi vuosina 2015–2017 hyödyntää komission 315 miljardin euron investointiohjelmaa. Uuden Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) varoja ei ole kohdennettu maittain tai aloittain, mutta kuten kaikissa muissakin maissa, julkiset ja yksityiset sijoittajat voivat Kreikassa hyödyntää Euroopan investointineuvontakeskuksen tarjoamaa tehostettua teknistä apua tehdäkseen korkealaatuisia ja taloudellisesti elinkelpoisia hankkeita koskevia ehdotuksia. Sijoittajat voivat myös hyödyntää teknistä lisäapua hankkeidensa kehittämiseksi. Hyvä keino taata nopea pääsy ESIR-rahoitukseen olisi ESIR:n ja Kreikan kasvuinstituution (Institution for Growth, IfG) kumppanuus.

Euroopan investointipankki (EIP) tukee aktiivisesti Kreikan taloutta. Vuodesta 2007 lähtien se on tarjonnut investoinneille lainarahoitusta yli 11 miljardia euron arvosta. Tämä rahoitus on keskittynyt energiaan, liikenteeseen, teollisuuteen, pk-yrityksiin ja ympäristöhankkeisiin.

Kreikassa toteutettavat investointihankkeet voisivat hyötyä myös niiden kansainvälisten rahoituslaitosten tarjoamista lainamahdollisuuksista, joissa Kreikka on jäsenenä. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) on myöntänyt Kreikalle EBRD:n toimien kohdemaan aseman vuoden 2020 loppuun saakka. Tämä asema on edellytyksenä EBRD:n tuen saamiseksi. EBRD avaa piakkoin aluetoimiston Kreikkaan aloittaakseen siellä toiminnan. Sen vuotuisten investointien määrä on arviolta noin 500 miljoonaa euroa. EBRD:n hallintoneuvosto on hyväksynyt ensimmäiset kaupan helpottamista koskevat hankkeet, joiden arvo on 30 miljoonaa euroa. Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC) saattaa aloittaa toiminnan uudelleen Kreikassa rahoitusalaa ja infrastruktuuria koskevien valikoitujen, vaikutuksiltaan merkittävien hankkeiden muodossa.

Työttömyyden, köyhyyden ja heikkojen elinolosuhteiden torjuminen

EU:n rahoituksen tavoitteena on kehittää henkilöresursseja sekä investoida koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Se myös auttaa lieventämään kielteisiä seurauksia, joita odottamattomilla paikallisilla tai alakohtaisilla kriiseillä on työmarkkinoilla. Kreikan käytettävissä on Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kokonaismäärärahoista 20 miljardia euroa vuosina 2014–2020. Tästä määrästä Kreikka voi käyttää noin 3,9 miljardia euroa työllisyyden parantamiseen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen. Kreikan viranomaisten arvioiden mukaan tukea olisi maksettava vähintään 250 000 työttömälle samoin kuin niille 180 000:lle työssä jo olevalle, jotka voivat hyötyä koulutuksesta, sekä noin 30 000 maahanmuuttajalle ja romanille, 33 000:lle työttömissä kotitalouksissa asuvalle, 10 000 vammaiselle ja 80 000 muulle heikommassa asemassa olevalle.

EU:n varoilla autetaan luomaan parempia työpaikkoja ja oikeudenmukaisemmat mahdollisuudet kaikille. Varoilla investoidaan työntekijöiden, nuorten ja kaikkien työtä etsivien taitoihin, kokemukseen ja koulutukseen. Käytännössä kyseisillä investoinneilla edistetään yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista, parannetaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja nykyaikaistetaan julkishallintoa.