[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 25.6.2009

KOM(2009) 284 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Hiilidioksidin talteenottoa ja geologista varastointia koskevat esittelyhankkeet nopeasti kehittyvissä kehitysmaissa: Lähes päästötöntä hiilivoimalaa koskevan EU:n ja Kiinan hankkeen rahoitus {SEC(2009) 814}{SEC(2009) 815}

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Hiilidioksidin talteenottoa ja geologista varastointia koskevat esittelyhankkeetnopeasti kehittyvissä kehitysmaissa:Lähes päästötöntä hiilivoimalaa koskevan EU:n ja Kiinan hankkeen rahoitus

1. JOHDANTO

Jotta voidaan saavuttaa tavoite maapallon keskilämpötilan nousun rajoittamisesta alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisen kauden lämpötiloihin verrattuna, kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi on toimittava sekä teollisuusmaissa että kehitysmaissa. Tässä tiedonannossa esitetään Euroopan komission suunnitelma rahoitusjärjestelmäksi, jolla voidaan osarahoittaa Kiinassa voimalaitoksen rakentaminen ja toiminta hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologian (carbon capture and storage, CCS) esittelyä varten. Tämä rahoitusjärjestelmä voisi toimia mallina muille teknologian alan yhteistyöhankkeille, joita toteutetaan teollisuusmaiden sekä nopeasti kehittyvän talouden maiden ja kehitysmaiden kanssa vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevan ilmastonmuutossopimuksen puitteissa.

Suurimmat päästövähennykset odotetaan saatavan emergiatehokkuudella, mutta erityisesti nopeasti kehittyvän talouden maissa, joissa on suuret hiilivarannot, kuten Kiinassa, hiili on edelleen tärkein energialähde toimitusvarmuuden ja taloudellisten syiden vuoksi. Tästä syystä väistämättömästä hiilen poltosta on tehtävä ilmaston kannalta kestävämpää. Jos CCS-teknologioita kehitetään ja otetaan käyttöön asianmukaisessa aikataulussa, voidaan niillä vaikuttaa merkittävästi tämän keskeisen energialähteen päästöjen rajoittamiseen. CCS olisi käytössä sillä aikaa (bridge technology), kun vaihtoehtoisia ratkaisuja fossiilisille polttoaineille kehitetään edelleen ja otetaan käyttöön. Euroopan komission analyysi[1] osoittaa, että kahden celsiusasteen tavoitteen mukaisessa päästöskenaariossa noin 18 prosenttia fossiilisia polttoaineita käyttävissä voimalaitoksista koko maailmassa olisi varustettava CCS-järjestelmällä vuoteen 2030 mennessä.

EU:n johtajat ovat sitoutuneet perustamaan EU:n alueelle vuoteen 2015[2] mennessä jopa 12 esittelyvoimalaitoksesta koostuvan verkoston. Näin pyritään maksimoimaan esiteltävien teknologioiden ja varastointivaihtoehtojen määrä sekä jaettava tietämys. Ministerineuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet direktiivin, jossa vahvistetaan oikeudellinen kehys hiilidioksidin talteenotolle ja varastoinnille ja mahdollistetaan turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja varastointi Euroopassa sekä kannustimet esittelyhankkeille. Tämä tapahtuu esimerkiksi EU:n päästöoikeuksien kaupan järjestelmän puitteissa (turvallisesti varastoitua hiilidioksidia ei pidetä päästönä), EU:n päästöoikeuksien kaupan uusien osallistujien varannon puitteissa (rahoitusta CCS-esittelyvoimalaitosten yhteisrahoitusta varten) sekä uudistettujen valtionapusääntöjen puitteissa. Euroopan talouden elvytyssuunnitelmasta on varattu 1 050 miljoonaa euroa CCS-esittelyhankkeisiin EU:n alueella. Useat EU:n alueella toimivat yritykset ovat ilmoittaneet ottavansa käyttöön esittelylaitoksia EU:n alueella seuraavien 5–10 vuoden aikana. CCS:ää tuetaan uusiutuvan energian ja muiden vähähiilisten teknologioiden lisäksi Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET)[3] puitteissa.

Erityisenä huolenaiheena ovat hiilestä riippuvaisten nopeasti kehittyvän talouden maiden päästöennusteet. Hallitustenvälinen ilmastopaneeli (IPCC)[4] on ennustanut, että energiankäytön hiilidioksidipäästöjen odotetaan nousevan vuosina 2000–2030 45–110 prosentilla, jollei lisätoimia toteuteta. Tästä kasvusta 2/3–3/4 tulee kehittyviltä alueilta. Vaikka uusiutuviin energialähteisiin ja muihin vähähiilisiin teknologioihin panostettaisiinkin voimakkaasti, fossiilisten polttoaineiden arvioidaan kattavan puolet maailman energiantarjonnasta vuonna 2050.

Runsaiden esiintymien vuoksi hiili on Kiinan tärkein energianlähde, ja se muodostaa 70 prosenttia Kiinan energiayhdistelmästä. On odotettavissa, että hiili pysyy keskipitkällä aikavälillä tärkeimpänä energianlähteenä. Yksin vuonna 2007 Kiinassa rakennettiin yksi 500 MW:n hiilivoimala aina 2,5 päivän välein[5]. Tämä tarkoittaa, että pelkästään hiilellä toimivat voimalaitokset lisäsivät Kiinan päästöjä 4 megatonnilla hiilidioksidia viikossa[6].

Kiina on voimakkaasti lisäämässä puhtaan hiilen teknologioiden (clean coal technologies, CCT) käyttöä. Kiina hyväksyi kesäkuussa 2007 kansallisen ilmastonmuutosohjelmansa, jossa mainitaan erityisesti edistyneiden ja soveltuvien teknologioiden, kuten hiilidioksidin talteenotto-, käyttö- ja varastointiteknologioiden, kehittäminen ja levittäminen. Kiina aikoo julkaista erityiset CCS-teknologiaa koskevat suuntaviivat vuonna 2009. Lisäksi seitsemän valtio-omisteista energia-alan yritystä on perustanut Greengen-aloitteen, jonka tavoitteena on rakentaa IGCC-menetelmää (integroitu kaasutuskombitekniikka) käyttävä hiilivoimala, jossa hyödynnettäisiin myöhemmin myös hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia.

EU ja Kiina allekirjoittivat maaliskuussa 2005 puhdasta hiiltä koskevan toimintasuunnitelman, johon sisältyy myös hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeva yhteistyö. Myöhemmin vuonna 2005 järjestetyssä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa[7] sovittiin maiden välisestä kumppanuudesta ilmastonmuutoksen alalla (EU-China Climate Change Partnership), johon sisältyy poliittinen sitoumus kehittää ja esitellä vuoteen 2020 mennessä Kiinassa ja EU:ssa edistyneitä lähes päästöttömiä hiiliteknologioita (near-zero emissions coal, NZEC), joissa hyödynnetään hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia. Tämän yhteistyöhankkeen ensimmäinen vaihe valmistuu vuonna 2009. Vuonna 2005 solmitun Kiinan ja EU:n välisen sopimuksen kimmokkeena oli halu leikata päästöjen kasvua hiilivoiman alalla. Voimalaitosten käyttöikä on jopa yli 30 vuotta, joten hiilidioksidin talteenottomahdollisuudet ovat valtavat. EU:n ja Kiinan ilmastonmuutoskumppanuuden edistyminen mahdollistaa ensimmäisen yhteisen esittelyhankkeen käynnistämisen Kiinassa.

Euroopan parlamentti[8] korostaa Kiinan kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä myöntäessään, että ”Kiinan nopea talouskasvu on valtava haaste maailmanlaajuisille ponnisteluille ilmastonmuutoksen torjumiseksi, koska hiilivoimaloiden hiilidioksidipäästöt kaksinkertaistuvat vuoteen 2030 mennessä.” CCS on mahdollisesti sopiva vaihtoehto hiilivoimaloiden päästöjen rajoittamiseksi Kiinassa muiden teknologiavaihtoehtojen joukossa.

EU:n CCS-esittelylaitoksia ja EU:n ja Kiinan NZEC-yhteistyötä olisi tarkasteltava G8-maiden sitoumuksen valossa. G8-maat ovat sitoutuneet käynnistämään maailmanlaajuisesti 20 suurta CCS-esittelyhanketta vuoteen 2010 mennessä. Näissä hankkeissa otetaan huomioon erilaiset kansalliset olosuhteet ja niiden tavoitteena on edistää teknologian kehittämistä ja saada kustannukset pienemmiksi siihen mennessä, kun CCS-teknologiaa ryhdytään hyödyntämään laajamittaisesti viimeistään vuonna 2020[9]. Lisäksi on huomioitava, että G8-maiden energiaministerit, energia-asioista vastaava komissaari ja useiden maiden (myös Kiinan) energiaministerit sopivat toukokuussa 2009 pitämässään kokouksessa[10] edistävänsä CCS:n esittelyä.

Tässä tiedonannossa esitellään hankkeen seuraavat vaiheet, joissa keskitytään CCS-esittelylaitoksen rahoitukseen. Tällaisella yhteistyöllä voidaan edistää myös sitoumusta, jonka teollisuusmaat ovat tehneet Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) puitteissa. Nämä maat ovat sitoutuneet edistämään, helpottamaan ja rahoittamaan ympäristön kannalta kestävien teknologioiden ja tietämyksen siirtoa muille sopimuspuolille.

EU:n ja Kiinan CCS-yhteistyötä voitaisiin käyttää esimerkkinä muille neuvotteluissa, joita käydään parhaillaan vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevasta kunnianhimoisesta ja maailmanlaajuisesta ilmastonmuutossopimuksesta. Komissio pyrkii helpottamaan tietojenvaihtoa NZEC-hankkeen ja Euroopan esittelyhankkeiden välillä parhaillaan käynnistettävän CCS-hankeverkoston[11] välityksellä. Lisäksi useat ZEP TP-teknologiayhteisön[12] (European Technology Platform for Zero Emissions Fossil Fuel Power Plants) jäsenet ovat keskeisiä sidosryhmiä EU:n ja Kiinan välisessä yhteistyössä.

2. CCS:N HAASTEET

CCS-prosessin yksittäiset osat ovat jo käytettävissä ja toiminnassa pilottihankkeissa.[13] Esittelemättä on kuitenkin näiden elementtien yhdistelmän käyttö kaupallisen mittakaavan voimalaitoksissa siten, että hankkeeseen sisältyy koko CCS-ketju hiilidioksidin talteenotosta ja kuljetuksesta varastointiin saakka.

CCS-teknologioiden esittely kaupallisessa mittakaavassa on tarpeen, jotta voidaan testata ja myöhemmin vähentää teknologian kustannuksia. Kustannusten leikkaaminen on edellytys järjestelmän laajemmalle käytölle toimivilla hiilimarkkinoilla. Esittelyllä edistetään teknisten, menetelmiin liittyvien (mukaan luettuna varastoalueiden valinta ja seuranta), ympäristöasioihin, yleiseen hyväksyntään ja rahoitukseen liittyvien kysymysten parempaa ymmärrystä. Tämä helpottaa tarkempien arviointien tekemistä CCS:n todellisista mahdollisuuksista toimia keskeisenä päästöjen vähentämisteknologiana.

CCS:n kehittäminen ja hyödyntäminen kehitysmaissa ja nopeasti kehittyvän talouden maissa, kuten Kiinassa, voi huomattavasti auttaa maailmanlaajuisen kestävän kehityksen saavuttamista. Mutta sen hyödyntäminen viivästyy merkittävästi , jos teollisuusmaat eivät tue näitä toimia. EU:n sitoumus teknologisella ja taloudellisella avulla täydennettynä on ainutlaatuinen tarjous, jonka avulla voidaan edistää CCS:n mahdollisuuksien maksimaalista hyödyntämistä nopeasti kehittyvän talouden maissa.

Kehitysmaiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden markkinat eivät ole pystyneet tuomaan esille fossiilisista polttoaineista tuotetun sähkön kokonaiskustannuksia yhteiskunnalle (esimerkiksi hiilidioksidin hintojen avulla), joten CCS ei ole taloudellisesti elinkelpoinen esittelyvaiheessa. EU:n julkisella rahoituksella voidaan poistaa joitakin edellä mainittuja esteitä ja saada yksityistä rahoitusta, jota ei muutoin olisi saatavilla suurille CCS-esittelyhankkeille.

3. CCS NOPEASTI TÄRKEIMMISSÄ KUMPPANIMAISSA

Suuret hiilivarannot omaavissa maissa hiiltä käytetään toimitusvarmuuden takia edelleen sähköntuotantoon. Näin on erityisesti nopeasti kehittyvän talouden maissa, kuten Kiinassa. Tästä syystä on tärkeää kehittää keinoja tukea CCS:n esittelyä näissä maissa. Näin voitaisiin hyödyntää mittakaavaetuja ja varmistaa, että järjestelmä voidaan ottaa käyttöön laajalti esittelyn päätyttyä, mikäli kaikkia järjestelmän hyödyntämiseen liittyviä haasteita on käsitelty riittävästi (ks. laatikko 1).

Laatikko 1: CCS:n käytön ja levittämisen haasteet kehitysmaissa

- Sähköntuotannon kustannusten kasvu , joka johtuu hiilidioksidin talteenoton, kuljetuksen ja varastoinnin ylimääräisistä pääoma- ja toimintakustannuksista verrattuna tavanomaisiin voimalaitoksiin, mukaan lukien energiahäviö (eli CCS-prosessin itsensä edellyttämä lisäenergia). Tämä johtuu siitä, että markkinat eivät ole onnistuneet tuomaan esille todellisia kustannuksia, kuten fossiilisten polttoaineiden käyttämisestä sähkön tuotantoon aiheutuvia ulkoisia kustannuksia.

- Ympäröivä yhteiskunta ei mahdollista järjestelmän käyttöä: riittämätön oikeudellinen kehys hiilidioksidin talteenottolaitosten suunnittelun, lupamenettelyn sekä hiilidioksidin kuljetuksen ja varastoinnin osalta; lisäksi käytössä olisi oltava sijoitusten suojaamiseen käytettäviä takuumenettelyjä ja olisi taattava teollis- ja tekijäoikeuksien suojelu.

- Vaikka toimintapoliittinen kehys muodostuisikin CCS:ää edistäväksi, yksityinen sektori ei automaattisesti takaa CCS-investointien rahoitusta. Aukot rahoituksessa ovat tyypillisiä sellaisten teknologioiden yhteydessä, jotka siirtyvät esi-kaupalliseen vaiheeseen. Tälle vaiheelle on tyypillistä avustustuen päättyminen ja kalliit toiminnot, kuten alustavan ja sekundäärisen prototyypin kehittäminen ja testaaminen, alueen kehittäminen, toimitusketjun muodostaminen, rakennustyöt jne.

- Yleisön tietoisuutta/hyväksyntää koskevia tarpeita on käsiteltävä aktiivisesti.

Yhteistyö Kiinan kanssa on hyvällä pohjalla, mutta lisäksi on tarpeen lisätä toimia CCT:n ja CCS:n esittelemiseksi ja käyttöönottamiseksi muissa nopeasti kehittyvän talouden maissa, jotta voidaan maksimoida näiden järjestelmien maailmanlaajuiset käyttöönotto- ja levitysmahdollisuudet. Euroopan yhteisö on sitoutunut vahvistamaan nykyistä yhteistyötä Kiinan kanssa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta ja ulottamaan sen myös keskeisiin yhteistyökumppaneihin, kuten Intiaan ja Etelä-Afrikkaan[14]. Viimeaikaisten kahdenvälisten neuvottelujen perusteella myös Venäjä ja Ukraina saattavat olla kiinnostuneita lisäämään valmiuksiaan CCT:n ja CCS:n osalta.

Komissio aikoo tukea CCS:ään ja muihin puhtaan hiilen teknologioihin liittyvää yhteistyötä kehittyvien ja kehitysmaiden kanssa ympäristöä ja luonnonvarojen kestävää hoitoa koskevan teemakohtaisen ohjelman kautta. Uudessa toiminnossa ”Cooperation on clean coal technology (CCT) and carbon capture and storage (CCS) with coal-dependent developing and emerging country partners” Euroopan komissio ehdottaa valmiuksien kasvattamista ja CCT- ja CCS-teknologioita koskevien valmistavien tutkimusten suorittamista hiilestä riippuvaisissa nopeasti kehittyvän talouden maissa ja kehitysmaissa kumppanilähtöistä, eriytettyä lähestymistapaa soveltaen. Lisäksi on tarkoitus levittää Kiinassa toteutetusta esittelyhankkeesta saadut kokemukset maailmanlaajuisesti.

4. TUKI CCS-ESITTELYHANKKEELLE KIINASSA

Kun otetaan huomioon Kiinan hiili-intensiivisen sähköntuotantosektorin aiheuttamien kasvihuonekaasujen määrä, EU:n ja Kiinan poliittinen sitoumus sekä EU:n ja Kiinan nykyisen CCS-yhteistyön laajuus, Kiina olisi soveltuvin maa, johon EU:n taloudellisesti tukema CCS-teknologian esittelylaitos tulisi rakentaa.

EU:n ja Kiinan NZEC-hanke toteutettaneen kolmessa vaiheessa. Ensimmäinen vaihe koostuu useista alustavista tutkimushankkeista, joissa tutkitaan vaihtoehtoja CCS-teknologian esittelemiseksi hiiltä käyttävissä voimalaitoksissa Kiinassa. Näitä ovat muun Yhdistyneen kuningaskunnan rahoittama NZEC-arviointihanke ja Euroopan komission yhteisrahoittamat tutkimushankkeet COACH ja STRACO2 (ks. laatikko 2). Ensimmäinen vaihe on tarkoitus saada päätökseen syksyllä 2009.

Laatikko 2: EU:n ja Kiinan CCS-yhteistyön I vaihe

EY:n ja Kiinan yhteistyöpöytäkirja (helmikuu 2006) saa tukea COACH-hankkeelta (Cooperation Action with CCS China-EU; 1,5 miljoonaa euroa EY:n kuudennesta tutkimuksen puiteohjelmasta). COACH-hankkeella on 20 eurooppalaista ja kiinalaista yhteistyökumppania tiedeyhteistyöstä, tutkimuslaitoksista ja teollisuudesta. Hankkeen tavoitteet ovat: 1. Tietämyksen jakamisen ja valmiuksien parantamisen lisääminen 2. Kiinan CCS-esittelyhankkeen valmistelut. Hankkeessa käytetään hiiliperustaisia IGCC/monimuototuotantojärjestelmiä, myös CCS:ää. 3. Hiilidioksidin geologisen varastoinnin mahdollisuuksien arviointi hiilivetyvarannoissa (EOR/EGR), syvissä suolaisissa pohjavesiesiintymissä sekä Bohain altaan hiilijuonteissa. 4. Monialaisten kysymysten, kuten yleisön hyväksynnän, oikeudellisten, sääntely-, rahoitus- ja taloudellisten näkökohtien käsittely. Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistyöpöytäkirja (joulukuu 2005) saa tukea UK-NZEC-arviointihankkeesta (3,5 miljoonaa puntaa), joka käynnistyi marraskuussa 2007. Yhdistyneen kuningaskunnan rahoittama UK-NZEV-hanke on kiinalaisten ja brittiasiantuntijoiden yhteistyöhanke, jonka tavoitteena on: - lisätä Kiinan valmiuksia määritellä parhaat vaihtoehdot hiilidioksidin talteenotolle, kuljettamiselle ja geologiselle varastoinnille sekä - tutkia mahdollisuuksia kehittää ja esitellä CCS-teknologiaa Kiinassa sekä hyödyntää sitä siellä tulevaisuudessa. Euroopan yhteisö on yhteisrahoittanut myös neljää muuta CCS-hankkeita, joissa on myös kiinalaisia yhteistyökumppaneita: - tuki hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyville sääntelytoimille (STRACO2, yhteisön rahoitus 860 000 euroa); - hiilidioksidin geologinen varastointi Euroopassa; kapasiteetin arviointi (EU GEOCAPACITY; yhteisön rahoitus 1,9 miljoonaa euroa); - hiilidioksidin varastointi ja hiilikerroksen tehostettu metaanin talteenotto (MoveCBM; yhteisön rahoitus 1,25 miljoonaa euroa) ja - hiilidioksidin talteenotto ja vedyn tuotanto kaasumaisista polttoaineista (Cachet; yhteisön rahoitus 7,5 miljoonaa euroa) |

NZEC:n II vaihe toteutetaan vuosina 2010–2012. Se pohjautuu edellä esiteltyjen hankkeiden tuloksiin. Siinä tutkitaan laitoskohtaisia vaatimuksia ja määritellään yksityiskohtaisesti esittelylaitos ja siihen liittyvät toimenpiteet. Siihen sisältyy eri vaihtoehtojen tekninen ja kustannusanalyysi. Tämän analyysin perusteella määritellään voimalaitoksen sijoituspaikka, polttoteknologia (hiilipöly tai IGCC), hiilidioksidin talteenottoteknologia sekä kuljetuksiin että varastointiin liittyvät näkökohdat. Hankkeen II vaiheeseen sisältyy myös esittelylaitoksen rakentamista ja käyttöä koskeva yksityiskohtainen suunnitelma sekä esittelyvoimalaitoksen ja hiilidioksidin varastointipaikan ympäristövaikutusten arviointi.

Hankkeen II vaiheeseen liittyen on kiinalaisten yhteistyökumppaneiden kanssa neuvoteltava vielä useista kysymyksistä, kuten hanketta koskevien päätösten määräajoista ja kustannusten jaosta. Euroopan komissio aikoo myöhemmin vuonna 2009 järjestää tarjouskilpailun konsortion muodostamiseksi II vaiheen toteuttamista varten.

Vaihe III olisi aloitettava II vaiheen jälkeen. Tämä vaihe käsittää kaupallisen tason esittelylaitoksen rakentamisen ja toiminnan Kiinassa. Komissio neuvottelee tällä hetkellä kiinalaisten vastapuoltensa kanssa siitä, että esittelylaitoksen toiminta käynnistyisi hyvissä ajoin ennen vuotta 2020 (vuonna 2005 sovittu määräaika).

Lopulliset investointipäätökset tehdään II vaiheen toteutettavuustutkimusten perusteella ja ne riippuvat asiaankuuluvien kumppanien kanssa tehtävistä sopimuksista ja vankan rahoitusjärjestelmän olemassaolosta. Prosessin nopeuttamiseksi on teknisiä valmistelutöitä ja varainhankintaa suoritettava samanaikaisesti. Tämän tiedonannon pääasiallisena tarkoituksena onkin järjestää rahoitusta NZEC-hankkeen III vaiheelle yhteistyössä Kiinan hallituksen sekä EU:n ja ETA:n jäsenvaltioiden kanssa.

Kuvio 1: NZEC-hankkeen vaiheet I–III

[pic]

5. KIINASSA SIJAITSEVAN CCS-ESITTELYLAITOKSEN YHTEISRAHOITUS

Kiinassa sijaitsevan CCS-esittelylaitoksen yhteisrahoituksen tavoitteena on voittaa aikaa nopeuttamalla teknologian kehitystä. Kiinasta saadut kokemukset osoittavat, että kustannukset alenevat, kunhan teknologiaa on käytössä suuressa mittakaavassa. Hiilidioksidin hinnan määritys on kuitenkin ennakkoehto CCS-teknologian laajamittaiselle hyödyntämiselle Kiinassa.

5.1. Julkisen ja yksityisen rahoituksen käyttäminen julkisen ja yksityisen sektorin yhteisössä

Jotta voitaisiin koota riittävästi julkista ja yksityistä rahoitusta ja käyttää se tehokkaasti, komissio aikoo kehittää yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeet, mahdollisesti hankeyhtiön (Special Purpose Vehicle, SPV). SPV on erittäin joustava järjestelmä, joka voidaan perustaa vain yhtä hanketta varten ja jonka oikeudellinen ja hallinnollinen rakenne on varsin kevyt. Tämä tarkoittaa, että se voidaan perustaa nopeasti vähäisillä yleiskustannuksilla. SPV:tä hallinnoivat säännöt vahvistetaan etukäteen ja niissä kuvataan tarkkaan sen toiminta. Tällä mekanismilla voidaan rajoittaa sijoittajan taloudellista riskiä. SPV soveltuu varojen siirtämisen sellaisten suurten hankkeiden rahoittamiseksi, joilla on vain rajalliset tavoitteet. Samalla voidaan rajoittaa sijoittavan tahon riskiä. SPV-mallista on siis useita hyötyjä ja sitä voidaan räätälöidä CCS-esittelyhankkeen tarpeiden mukaisesti.

Tämän rakenteen etuna olisi, että julkiset tukijat voivat määritellä investointipolitiikkoja sen varmistamiseksi, että julkisia toimintapoliittisia tavoitteita noudatetaan. Yksilöidyn investointipolitiikan avulla tämä rakenne tarjoaa investointiperustan, johon voidaan liittää sekä julkista että yksityistä rahoitusta.

Aloite on suunniteltava niin, että sen avulla voidaan informoida sekä saada tukea Kiinasta, EU:n ja ETA:n jäsenvaltioista, kansainvälisistä rahoituslaitoksista sekä yksityisiltä yrityksiltä. CCS voi houkutella yksityisiä investointeja ainoastaan, jos hankkeesta odotetaan saatavan tuloja esimerkiksi hiilimarkkinoilla ja/tai tehostetun öljyn talteenoton ansiosta.

Kiinan investoinnit CCS:n lisäkustannuksiin ovat oleellisia, jotta Kiina sitoutuisi hankkeeseen Kiina voisi näin varmistaa suuremman osuuden hankkeesta, tietämyksen teknologiasta ja järjestelmän todennäköisen hyödyntämisen tulevaisuudessa.

Laatikko 3: NZEC-laitoksen mahdolliset rahoituslähteet

Yksityinen sektori

Yksityisen sektorin osallistuminen jakautuu kahteen luokkaan: aktiiviset sijoittajat (toiminnanharjoittajat, urakoitsijat, tavarantoimittajat) ja passiiviset sijoittajat (sijoitusrahastot, institutionaaliset sijoittajat). Peruslaitos voidaan rahoittaa yksityisen sektorin investoinneilla (esimerkiksi hankerahoituksella tai yritysrahoituksella). Yksityisen sektorin sijoittajat voivat kattaa myös joitakin muita CCS-kustannuksia tai antaa tukea luotoissuoritusten muodossa, jos siitä on heidän mielestään mahdollista hyötyä.

Useat eurooppalaiset yritykset toimivat jo Kiinan puhtaan teknologian markkinoilla. Useat näistä ovat ZEPin jäseniä ja keskeisiä sidosryhmiä EU:n ja Kiinan yhteistyössä. Euroopan ja Kiinan teollisuuden sidosryhmien yhteistyötä tuetaan myös EU:n ja Kiinan puhtaan energian keskuksen (EU-China Clean Energy Centre) kautta. Keskuksesta sovittiin vuonna 2007 EU:n ja Kiinan huippukokouksessa ja se perustetaan Pekingiin[15].

Hiilirahoitus (carbon finance)

Tällä hetkellä CCS ei voi saada hiilirahoitusta (esimerkiksi puhtaan kehityksen mekanismin kautta; puhtaan kehityksen mekanismi on hankepohjainen lähestymistapa, jossa teollisuusmaiden päästöjä kuitataan kehitysmaissa toteutettujen puhtaan kehityksen hankkeiden perusteella). Se voisi kuitenkin mahdollisesti saada hiilirahoitusta vuoden 2012 jälkeisellä kaudella esimerkiksi alakohtaisen hyvitysmekanismin kautta (hyvitysmekanismin kautta voidaan hyvittää alakohtaisia päästövähennyksiä) tai nopeasti kehittyvän talouden maissa ja kehitysmaissa sijaitsevia CCS-esittelylaitoksia koskevien erityisten puhtaan kehityksen mekanismin järjestelmien kautta.

Tehostettu fossiilisten polttoaineiden talteenotto

Laitoksen luonteesta riippuen saattaa olla mahdollista saada tuloja tehostetusta öljyn talteenotosta.

Julkinen rahoitus

Muille CCS-kustannuksille olisi saatava yhteisrahoitusta julkisista varoista. Rahoitusta voisi mahdollisesti saada seuraavista lähteistä:

- Euroopan komission talousarvio

- EU:n tai ETA:n jäsenvaltioiden kansalliset talousarviot[16]

- lainat edullisin ehdoin julkisilta investointipankeilta

Julkista rahoitusta voitaisiin mahdollisesti käyttää seuraavasti

- tuet

- lainatakaukset

- takuu yksityisen sektorin tuotolle (hintatakuu tai takuu sääntelystä aiheutuvan riskin varalta)

- sijoitus (odotettu tuotto on rajallinen)

5.2. Julkisen rahoituksen tason määrittely

Jotta esittelylaitokselle saataisiin yksityistä rahoitusta, on tarpeen, että sijoituksista voi saada tuottoa. Mahdollisia tuotonlähteitä ovat hiilimarkkinat tai öljyn talteenoton parantaminen. Erityyppiset sijoittavat saattavat edellyttää eritasoista tuottoa investoinneilleen puhtaisiin teknologioihin.

Jos CCS-hankkeille voi tulevaisuudessa saada hiilirahoitusta (tai niille ei aseteta hiiliveroa), tästä saatava tulovirta saattaisi houkutella yksityistä rahoitusta esittelylaitokselle. Erityisen kiinnostavaa tässä suhteessa on alakohtainen hyvitysmekanismi, josta keskustellaan parhaillaan vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevaan maailmanlaajuiseen ilmastosopimukseen liittyvissä neuvotteluissa. Esimerkiksi Kiinan sähköntuotannossa tällaisen lähestymistavan pitäisi mahdollistaa päästövähennysten hyvittäminen myös tietyn perustason yli. Tällä tavoin hyvitystä annetaan ainoastaan lisätoimista ja yrityksillä olisi kannuste toteuttaa kalliimpia päästöjen vähentämistoimia, jotta ne saisivat korvauksena rahoitusta hiilidioksidimarkkinoilta. Tämä saattaisi edistää kalliimpien teknologioiden, kuten CCS:n käyttöönottoa muiden puhtaamman hiilen ja tehokkaampien teknologioiden sijaan, jotka ovat kustannuksiltaan neutraaleja tai jopa negatiivisia ajan mittaan. Vielä ei ole kuitenkaan varmaan, voiko nopeasti kehittyvän talouden maissa ja kehitysmaissa toteutetuista CCS-hankkeista saada hiilidioksidimarkkinoiden tuloja, ja missä aikataulussa. Tästä syystä tarvitaan julkisia investointeja – ilman tuotto-odotuksia tai vain vähäisillä tuotto-odotuksilla – yksityisten sijoittajien riskien vähentämiseksi ja riittävän suuren sisäisen tuottoasteen (IRR) mahdollistamiseksi. Tarvittavasta julkisen rahoituksen määrästä on laadittu rahoitusanalyysi[17]. Tarkat kustannukset määritellään NZEC-hankkeen II vaiheen aikana ja julkisesta panostuksesta SPV:hen (tai muuhun asianmukaiseen investointivälineeseen) neuvotellaan hallitusten kesken (eurooppalaiset ja kiinalaiset kumppanit).

Kiinan NZEC-laitoksen koko, sijoituspaikka, teknologia ja varastointialue määritellään NZEC-hankkeen I ja II vaiheiden aikana toteutettujen tutkimusten sekä hankkeen toistettavuusmahdollisuuksien perusteella. Tässä tiedonannossa annettavat kustannusarviot ovat alustavia. Vaikka ne perustuvat joukkoon kohtuullisen varmoja oletuksia, kustannukset voivat kuitenkin vaihdella + 40 % valitusta teknologiasta ja rakennus-/varastointipaikasta riippuen. Tämä 400MW:n esittelylaitos[18] on ensimmäinen laatuaan, ja sen ylimääräisten pääoma- ja toimintakustannusten arvioidaan laitoksen 25 toimintavuoden aikana olevan 730 miljoonaa euroa IGCC-laitoksen osalta (pääomakustannukset noin 125 miljoonaa euroa, käyttökustannukset noin 340 miljoonaa euroa sekä kuljetus- ja varastointikustannukset noin 265 miljoonaa euroa[19]) ja noin 980 miljoonaa euroa hiilipölylaitoksen osalta (pääomakustannukset noin 235 miljoonaa euroa, toimintakustannukset noin 445 miljoonaa euroa ja kuljetus- sekä varastointikustannukset noin 300 euroa[20]).

Hankkeen toteutuksen aikana voidaan odottaa, että maailmanlaajuiset hiilimarkkinat vahvistuvat ja kaikissa tärkeimmissä talouksissa määritellään kotimaisen hiilen hinta. Voidaankin siis olettaa, että vuonna 2015 hinta on 10 euroa/hiilidioksiditonni. Hinta noussee vaiheittain 20 euroon[21]. Ottaen huomioon tällaisen hiilen hinnan ja arvioimatta ennalta valittua teknologiaa, rahoitusvajeen arvioidaan olevan noin 300 miljoonaa euroa IGCC- laitoksen osalta ja 550 miljoonaa euroa hiilipölyvoimalan osalta[22]. Jos hiilidioksidin hinta nousisi, rahoitusvaje pienentyisi ja julkisen tuen määrää voitaisiin vähentää.

Riippuen valitusta varastointialueesta saattaa olla mahdollista saada lisätuloja tehostetusta öljyn talteenotosta, johon käytettävä menetelmä EOR (enhanced oil recovery) on jo kaupallisesti saatavilla, sekä hiilimarkkinoilta. EOR:llä tarkoitetaan joukkoa prosesseja, joilla voidaan lisätä varannosta saatavan öljyn määrää, yleensä injektoimalla siihen nestettä tai kaasua (esimerkiksi typpeä tai hiilidioksidia).

Käytännössä CO2-EOR:n käyttö rajoittuu käytännössä lähellä öljykenttiä sijaitseviin voimalaitoksiin kuljetuskustannusten rajoittamiseksi. Vaikka EOR:n hyödyntämismahdollisuudet Kiinassa rajoittuvat varsin vähäiseen määrään öljykenttiä, CO2-EOR:n kehittäminen voisi kuitenkin nopeuttaa CCS:n täysimääräisen käyttöönottoon tietyillä alueilla tarvittavan liikenneinfrastruktuurin käyttöönottoa. I vaiheen hankkeissa tarkastellaan Kiinaan soveltuvia EOR-vaihtoehtoja. Jos EOR on yksi vaihtoehdoista Kiinan hallituksen valitsemalla sijoituspaikalla, se helpottaisi merkittävästi kaupallisen tason CCS-esittelylaitoksen rahoitusta.

Julkisen rahoituksen lisäksi rahoitusta voitaisiin mahdollisesti saada seuraavilta tahoilta: Lainanantajat (kansainväliset rahoituslaitokset tai julkiset pankit, kuten Euroopan investointipankki), jotka tarjoavat erityisesti lainarahoitusta noin 5 prosentin korolla, ja sijoittajat, jotka tarjoavat pääomasijoituksia, ja edellyttävät noin 10–20 prosentin tuottoa sijoitukselleen. Eräs keino vähentää vaadittavia alkuinvestointeja on järjestää laitoksen rakentamista ja käyttöä koskeva tarjouskilpailu, jossa konsortioon kuuluvat kumppaniyritykset voivat tehdä kustannusten mukaisen tai alhaisemman tarjouksen saadakseen etulyöntiaseman ja saadakseen etua siitä, että yritys on ensimmäisenä mukana kaupallisen tason CCS-esittelylaitoksessa Kiinassa.

Jotta tarjous houkuttelisi yksityisiä sijoittajia, on julkisten sijoittajien suostuttava vastaamaan osasta riskistä. Tällä voitaisiin maksimoida julkisen rahoituksen kannustava vaikutus, koska hankkeesta tulisi kiinnostavampi yksityisille sijoittajille.

Euroopan komissio on varannut 60 miljoonaa euroa puhtaita hiiliteknologioita ja hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevaan yhteistyöhön nopeasti kehittyvän talouden maissa. Ensimmäinen 10 miljoonan euron erä käytetään CCS:ää ja muita puhtaan hiilen teknologioita koskevien valmiuksien lisäämiseen kehittyvissä talouksissa sekä EU:n ja Kiinan NZEC-hankkeen toisen vaiheen rahoitukseen. Edellyttäen, että Kiina tukee hanketta edelleen poliittisesti ja NZEC-hankkeen kehitys on tyydyttävää, komissio saattaa antaa 50 miljoonaan toisen erän Kiinan CCS-esittelylaitoksen rakentamista ja toimintaa varten. Esittelylaitoksen rakentamisen edellytyksenä on, että taloudellisesti kannattava rahoitusjärjestelmä on käytettävissä vuoteen 2013 mennessä.

6. PÄÄTELMÄT JA JATKOTOIMET

Komissio työskentelee läheisessä yhteistyössä eurooppalaisten ja kiinalaisten sidosryhmien kanssa ja ehdottaa seuraavaa:

i) määritellään kansainvälisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin, Maailman pankin ja Aasian kehityspankin kanssa soveltuva rahoitusrakenne, mukaan lukien mahdollisesti SPV, jolla voidaan tukea NZEC-hankkeen III vaihetta läheisessä yhteistyössä kiinnostuneiden jäsenvaltioiden, ETA:n jäsenvaltioiden ja kiinalaisten kumppanien kanssa;

ii) pyydetään EU:n jäsenvaltioilta taloudellista ja poliittista tukea. Julkisen rahoituksen tavoitesumman on IGCC-laitoksen osalta noin 300 miljoonaa euroa ja hiilipölylaitoksen osalta noin 550 miljoonaa euroa;

iii) varmistetaan edelleen Kiinan poliittinen tuki ja Euroopasta saatavan julkisen rahoituksen enimmäismäärä kustannustenjakoa koskevissa neuvotteluissa;

iv) käynnistetään kansainväliset neuvottelut vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevan maailmanlaajuisen ilmastonmuutossopimuksen yhteydessä siitä, että CCS-teknologialle annettaisiin hiilirahoitusta sekä Kioton pöytäkirjan ensimmäisellä velvoitekaudella (vuoteen 2012 saakka) että sen jälkeen uudessa järjestelmässä.

Komissio pyytää myös asiasta kiinnostuneita ETA:n jäsenvaltioita ja Kiinaa antamaan taloudellista ja poliittista tukea tällä uudelle aloitteelle, ja pyytää myös Euroopan parlamentilta poliittista tukea tälle asialle. Koska kyseessä on uusi lähestymistapa, Euroopan komission yksiköt jatkavat täytäntöönpanojärjestelyjen yksityiskohtien kehittämistä yhdessä sellaisten tahojen kanssa, jotka ovat virallisesti ilmaisseet kiinnostuksensa tämän aloitteen yhteisrahoitukseen.

[1] Ks. tämän tiedonannon liitteenä olevan vaikutustenarvioinnin kohta 2.

[2] Eurooppa-neuvoston päätelmät, maaliskuu 2007.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) – ”Kohti vähähiilistä tulevaisuutta”.

[4] IPCC Fourth Assessment Report (2008), Working Group III Technical Summary (Barker, T. et al, 2007: Technical Summary. In: Climate Change 2007: Mitigation. Contribution of Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [B. Metz, O. R. Davidson, P. R. Bosch, R. Dave, L. A. Meyer (eds)], Cambridge University Press, USA).

[5] IEA, Cleaner Coal in China, 2009, s. 50.

[6] N. Riley, British Geological Survey, suullinen todistus Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneessa,

(http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200506/cmselect/cmsctech/578/57805.htm#note18)

[7] Ilmastonmuutosta koskeva EU:n ja Kiinan julistus, annettu EU:n ja Kiinan huippukokouksessa, 2. syyskuuta 2005:http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/china/joint_declaration_ch_eu.pdf

[8] Euroopan parlamentin päätöslauselma 2005/2161(INI). http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2006-0346+0+DOC+XML+V0//EN

[9] G8-maiden energiaministereiden yhteinen julistus, Aomori, Japani, 8. kesäkuuta 2008.

[10] G8-maiden energiaministereiden, energiakomissaarin, G5-maiden (Brasilia, Kiinan kansantasavalta, Intia, Meksiko, Etelä-Afrikka) energiaministereiden ja Egyptin, Korean tasavallan sekä Saudi-Arabian kuningaskunnan energiaministereiden yhteinen julistus 24. toukokuuta 2009 Roomassa pidetyssä kokouksessa.

[11] Ks.: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1315&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr

[12] Ks.: http://www.zero-emissionplatform.eu

[13] Ks. IPCC, 2005: IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage. Prepared by Working Group III of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Metz, B.,O. Davidson, H. C. de Coninck, M. Loos, and L. A. Meyer (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, s. 8.

[14] Ks. KOM(2006) 843.

[15] Ks.: http://www.eu-in-china.com/download/EC2.pdf.

[16] Jos näiden julkisten varojen katsotaan olevan valtiontukea, niistä on mahdollisesti ilmoitettava komissiolle valtiontukisääntöjen mukaisesti.

[17] Ks. tähän tiedonantoon liittyvä vaikutustenarviointi, liite VII.

[18] Ilmaistuna vuoden 2010 nettonykyarvona, kun rakennusvaihe kestää 4 vuotta ja käyttöikä in 25 vuotta, soveltaen 2,5 prosentin sosiaalista diskonttokorkoa (inflaatiosta puhdistettu korko).

[19] Tähän sisältyvät pääoma- ja toimintakustannukset 25 vuoden ajalta (7 euroa/varastoitu hiilidioksiditonni).

[20] Tähän sisältyvät pääoma- ja toimintakustannukset 25 vuoden ajalta (7 euroa/varastoitu hiilidioksiditonni).

[21] Summat vaihtelevat riippuen siitä, kuinka monena käyttövuonna CCS-laitos saisi julkista rahoitusta.

[22] Hypoteettinen arvio, jonka mukaan hinta vuonna 2015 on 10 euroa/hiilidioksiditonni. Hinnan oletetaan nousevan vähitellen vuoteen 2040 mennessä 20 euroon/hiilidioksiditonni, rajoittamatta kuitenkaan tämän summan määrittelyssä käytettyä välinettä.