Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kielten teemavuodesta 2001 /* KOM/99/0485 lopull. - COD 99/0208 */



Virallinen lehti nro C 056 E , 29/02/2000 s. 0062 - 0065



Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kielten teemavuodesta 2001 (komission esittämä) PERUSTELUT 1. TAUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklassa todetaan tarve yhteisön toimiin koulutuksen ja ammattikoulutuksen alalla yleensä. Tämä on ehdotetun Euroopan kielten teemavuoden 2001 oikeusperusta. 149 artiklassa määritetään yhteisön toiminnan alaksi "kehittää eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa erityisesti jäsenvaltioiden kielten opetuksella ja levittämisellä". Molemmissa artikloissa määrätään yhteistyöstä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, ja 149 artiklassa mainitaan nimenomaan yhteistyö "erityisesti Euroopan neuvoston kanssa". Euroopan neuvosto on jo tehnyt päätöksen, jolla vuosi 2001 julistetaan Euroopan kielten teemavuodeksi. Kielellinen monimuotoisuus on nyt ja tulevaisuudessa keskeinen osa Euroopan kulttuuriperintöä. Sen tarjoamiin mahdollisuuksiin on siis tartuttava, jotta voitaisiin rakentaa sellainen Eurooppa, jossa kaikilla kansalaisilla on sama asema ja samat oikeudet. Kielellinen monimuotoisuus on olennainen tekijä myös sen kannalta, että yhteisen Euroopan rakentamisella säilyy laaja kansalaisten tuki. Sen joka haluaa asua oman kielialueensa ulkopuolella tai solmia poliittisia, taloudellisia tai henkilökohtaisia kontakteja muuta kieltä puhuviin ihmisiin, on erittäin hyvä osata heidän kieltään. On siis olennaista edistää kieltenopiskelua, kun pyritään tehostamaan eurooppalaisten kanssakäymistä ja ulottamaan Euroopan kansalaisuuden tarjoamat edut täysimääräisinä jokaisen nautittaviksi. Erityisesti on painotettava EY:n perustamissopimuksen 18 artiklaan kirjattua oikeutta "vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella". EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa todetaan: "Yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan." Tämä on selvästikin aivan erityisen tärkeää kieliin liittyvässä toiminnassa, sillä kielet kuuluvat kulttuuri-identiteetin ytimeen. Kulttuurisen monimuotoisuuden huomioonottaminen on myös Euroopan unionin kielten kansallisen ja alueellisen monimuotoisuuden huomioonottamista. Kielelliset kyvyt liittyvät olennaisesti myös ihmisen työllistettävyyteen sekä yritysten ja koko Euroopan talouden kilpailukykyyn. Tuotteen tai palvelun markkinoinnin onnistumismahdollisuudet parantuvat paljon, jos tuottaja puhuu asiakkaansa kieltä. Myös yrityksen hallintokulut voivat pienentyä, kun kielierot eivät haittaa kanssakäymistä yrityksen sisällä tai asiakkaan kanssa. Yhteinen kieli tehostaa yhteyksiä julkisten ja vapaaehtoisorganisaatioiden välillä. Ei ole kuitenkaan realistista odottaa, että jokainen osaisi kaikkien niiden kieltä, joiden kanssa hän työnsä kautta voi joutua tekemisiin. Sen vuoksi on tärkeää, että kehitetään ja parannetaan sellaisia taitoja ja teknisiä apuneuvoja, jotka helpottavat kanssakäymistä myös silloin, kun yhteistä kieltä ei ole. 2. YHTEISÖN NYKYISET TOIMET KIELTENOPETUKSEN JA KIELIKOULUTUKSEN ALALLA Lingua-ohjelma hyväksyttiin vuonna 1989, ja vuonna 1995 sitä vahvistettiin ja se liitettiin eurooppalaista koulutusyhteistyötä edistävään Sokrates-ohjelmaan (oikeusperustana 149 ja 150 artikla) ja ammatillisen koulutuksen Leonardo da Vinci -yhteistyöohjelmaan (oikeusperustana 150 artikla). Sokrates-ohjelman Lingua-toimilla tuetaan mm. kieltenopettajien perus- ja täydennyskoulutusta, uuden opetusmateriaalin tuottamista samoin kuin nuorten yhteisiä koulutushankkeita, joihin kuuluvat myös vaihdot. Leonardo da Vinci -ohjelma edistää ammatillisia kielitaitoja kansainvälisin pilottihankkein ja vaihto-ohjelmin. Kummassakin ohjelmassa etusijalla ovat yhteisön virallisista kielistä vähiten käytetyt ja opetetut. Sokrates ja Leonardo da Vinci ovat merkittävällä tavalla onnistuneet lisäämään yhteistyötä ja liikkuvuutta osallistujamaiden välillä. Käytettävissä olevien lukujen mukaan tavoiteltavaa on kuitenkin vielä paljon, sillä Euroopan aikuisväestöstä 51 prosenttia [1] ja 15-24-vuotiaista 29 prosenttia [2] ei pysty käymään keskustelua vieraalla kielellä. [1] Eurobarometri 44 (huhtikuu 1996 - tutkimusajankohta marraskuu 1995). [2] Eurobarometri 47.2, 1997. Sokrates-ohjelman toisessa vaiheessa (Sokrates II -ohjelmassa), jonka on määrä alkaa vuonna 2000, korostetaan kieltenopiskelun merkitystä entisestään. Ohjelmaan liitetään uusi toiminto, jolla pyritään edistämään kielellistä monimuotoisuutta sekä parantamaan kieltenopetuksen ja -opiskelun laatua. Useimmat Lingua-toimet sisällytetään ohjelman Comenius-osaan, jonka aiheena on kouluopetus. Myös Leonardo da Vinci -ohjelman toisessa vaiheessa (Leonardo da Vinci II -ohjelmassa), jonka senkin on määrä alkaa vuonna 2000, vahvistetaan entisestään kielten esilletuontia ja priorisointia. Komission valkoisessa kirjassa koulutuksesta Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa [3] komissio asetti tavoitteeksi, että kaikki EU:n kansalaiset hallitsisivat äidinkielensä lisäksi kaksi yhteisön kieltä. Valkoisessa kirjassa keskitytään kaikenikäisten kieltenopetukseen ja -opiskeluun ja korostetaan uusia ajatuksia ja hyviä toimintamalleja. Sen myötä otettiin käyttöön erityinen eurooppalainen laatuleima, jota on vuodesta 1997 myönnetty innovatiivisille kieltenopetukseen ja -opiskeluun liittyville hankkeille. Laatuleimalla pyritään tuomaan esiin hyviä toimintamalleja ja laajentamaan niiden käyttöä. Leimojen myöntämisestä vastaa lautakunta kussakin jäsenvaltiossa, ja niitä myönnetään projekteille, jotka täyttävät koko Euroopan tasolla sovitut kriteerit. [3] Komission valkoinen kirja koulutuksesta Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa (perustuu asiakirjaan KOM (95) 590 lopullinen, 29. marraskuuta 1995). Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1995. 3. TAVOITTEET Euroopan kielten teemavuoden päätavoitteena on saada Euroopan unionin väestö oivaltamaan entistä paremmin ne edut, joita vieraiden kielten ymmärtäminen ja puhuminen tarjoaa. Samoin olisi lisättävä tietoa eri tavoista oppia kieliä. Teemavuoden keskeinen sanoma on, että kieltenopiskelusta voi ja siitä pitää voida nauttia ja että se tarjoaa huomattavia etuja niin yksilötasolla kuin taloudellisestikin. Päätösluonnoksessa asetetaan sen vuoksi seuraavat tavoitteet: a) Tiedotetaan Euroopan unionin rikkaasta kielellisestä monimuotoisuudesta. "Rikkaan kielellisen monimuotoisuuden" korostaminen on tärkeää, sillä on tehtävä selväksi, että monimuotoisuus on unionille voimavara, jota olisi arvostettava ja joka olisi säilytettävä. Teemavuoden keskeisiä sanomia on, että kaikkia kieliä on pidettävä samanarvoisina: tarkoituksena ei ole vain kannustaa ihmisiä opiskelemaan laajalti puhuttuja kieliä, jotta kansainvälinen kanssakäyminen helpottuisi. b) Tiedotetaan mahdollisimman laajalti monipuolisen kielitaidon hyödyistä. Tämä tavoite kuvastaa sitä, miten tärkeää Euroopan unionin tulevaisuudelle on tehostaa EU:n kansalaisten kommunikointia ja laajentaa kansalaisuuden konkreettisten etujen käyttömahdollisuuksia. Tämä koskee etenkin oikeutta liikkua vapaasti unionin alueella. Tavoitteessa korostetaan henkilökohtaista kehittymistä ja eri kulttuurien keskinäistä yhteisymmärrystä eli tavoitellaan yhteisvaikutuksia Euroopan rasismin ja muukalaisvihan vastaisen teemavuoden 1997 kanssa. Siinä korostetaan myös kieltenopiskelun suomia taloudellisia mahdollisuuksia, jotka esitetään yleisellä tasolla, jolloin ne kattavat kaikki ne erilaiset taloudelliset edut, joita kieltenopiskelusta voi saada: työllistettävyyden lisäksi ihmisen työtyytyväisyys ja uranäkymät paranevat, ja toisaalta Euroopan talouden tuottavuus ja kilpailukyky parantuvat. Vankka kielitaito vaikuttaa olennaisesti yritysten kykyyn hyödyntää yhtenäismarkkinoitten mahdollisuuksia ja säilyttää kilpailukykynsä globaalistuvassa ja yhä liikkuvammassa talouselämässä. c) Edistetään elinikäistä kielten ja niihin liittyvien taitojen oppimista. Tavoitteella halutaan noudattaa yhteisön koulutusalan painotuksia ja käyttää hyödyksi elinikäisen oppimisen menestyksekkään eurooppalaisen teemavuoden 1996 saavutuksia. Siinä korostetaan, että kielten - ja niihin liittyvien taitojen, kuten kääntämisen, tulkkaamisen ja eräiden teknisten ja toimistotyöhön liittyvien taitojen - opiskelu voi olla ja sen pitäisi olla elinikäinen prosessi. Tavoitteessa kuvastuu se, että toiminnan kohderyhmään kuuluu myös monia ihmisiä, joilla ei ole aiemmin ollut juuri mahdollisuuksia opiskella vieraita kieliä. d) Kerätään ja levitetään tietoja kieltenopetuksesta ja -opiskelusta. Tavoitteeseen kuuluu yhteisön laajuisia ja pienempiä tutkimuksia, joilla pyritään saamaan lisää tietoa kieltenopiskelun tilasta, sekä tiedotetaan tutkimusten tuloksista. Tietoja voitaisiin käyttää apuna määritettäessä, mitä aloja painotetaan suunnattaessa investointeja teemavuoden aikana ja sen jälkeen. Tavoitteen mukaisesti teemavuonna pyritään tuomaan laajemmin tietoon, että kieltenopiskelun menetelmät ovat kehittyneet pitkälle luokkahuoneissa aivan vielä viime aikoina vallinneesta käytännöstä. Tämä on merkittävä vieraiden kielten opiskeluun motivoiva tekijä. Lisäksi voidaan tuoda esille erilaisia keinoja, jotka helpottavat eri kieltä puhuvien kommunikointia. Näitä ovat mm. tulkkaus, kääntäminen ja tietotekniikan käyttö. 4. KOHDERYHMÄT Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmissa on osoitettu kieliin liittyvään tiedotus- ja valistustoimintaan varoja hyvin rajoitetusti. Tähän mennessä kohderyhmistä on keskitytty opettajiin, muihin kouluttajiin, opintoja jo suorittaviin opiskelijoihin, päättäjiin ja tieteellisiin asiantuntijoihin. Eurooppalaisena teemavuonna kohteena on suuri yleisö, jolle halutaan antaa tietoja kieltenopiskelun tarjoamista eduista. Viesti on muotoiltava kohdeyleisön mukaan. Laadittava tiedotusmateriaali eriytetään sen vuoksi tämän laajan kohderyhmän osajoukoille: tiettyjä kieliä puhuville, kielialueiden rajoilla asuville, ammattiryhmille, koululaisille, vanhemmille, työmarkkinajärjestöille, työttömille jne. 5. SISÄLTÖ - HAKUKELPOISUUSPERIAATTEET Kuten päätösluonnoksen liitteessä todetaan, teemavuoden tiedotusstrategian piiriin kuuluu aineistoa ja tapahtumia, joita voidaan pitää koko Euroopan tasoisina (ja joille voidaan myöntää - tarjouspyynnön perusteella - täysi yhteisön rahoitus), samoin kuin suppeampia toimia (joille voidaan myöntää - tarjouspyynnön perusteella - yhteisrahoitusta yhteisön varoista), jotka koskevat yksittäisiä maita taikka maiden tai alueiden ryhmiä. Kaikilla näillä kokonaan tai osittain rahoitetuilla toimilla voidaan pyrkiä lisäämään ihmisten tietoja kieltenopetuksesta ja -opiskelusta yleensä tai joidenkin tiettyjen näkökohtien osalta. Etusijalle asetetaan projektit, jotka pystyvät selvästi osoittamaan, miten ne edesauttavat Euroopan kansalaisuuden kehittymistä. Mahdollisia ovat mm. toimet, jotka keskittyvät joihinkin vuonna 1995 julkaistun valkoisen kirjan Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa painopistealoihin (ks. kohta 1 edellä). Näitä ovat kielten varhaisopetus esikoulussa ja ala-asteella, vieraskielinen aineenopetus, kyky ymmärtää useita kieliä (tilanteissa, joissa erikieliset ihmiset kommunikoivat kukin omalla äidinkielellään), kieltenopetusohjelmien ja -materiaalien laadun arviointi sekä kieltenopetusta ja -opiskelua koskeva tiedonvaihto. Toimissa voidaan keskittyä myös kääntämisen ja tulkkaamisen kaltaisille erityisaloille tai teknisiin apuvälineisiin, joilla tehostetaan eri kieliä puhuvien kommunikointia. Komissio rahoittaa yhtenäisen edistämiskampanjan, jossa käytetään kaikkia tiedotusvälineitä, ja vastaa yhdessä viestintäalan asiantuntijaorganisaatioiden kanssa kampanjan hallinnosta. Kampanjasta pyritään saamaan mahdollisimman näkyvä. Teemavuoden yhteydessä ei myönnetä varoja sellaisille hankkeille, joita rahoitetaan jo käynnissä olevista ohjelmista ja toimista. Yhteisön laajuista tiedotuskampanjaa voidaan kuitenkin käyttää osittain myös siihen, että eri osapuolille tiedotetaan tällaisten hankkeitten tuloksista, esimerkiksi uudesta opetusmateriaalista. Jonkin verran voidaan myös myöntää yhteisrahoitusta toimille, jotka eivät suoraan tai pelkästään tähtää tietojen levittämiseen. Toimet eivät kuitenkaan saa olla sellaisia, että niitä voitaisiin tukea Sokrates II- tai Leonardo da Vinci II -ohjelmasta tai muista kyseeseen tulevista yhteisön ohjelmista tai toimista. Tukikelpoinen voisi olla esimerkiksi hanke, jolla halutaan antaa kieltenopiskelumahdollisuuksia muita heikommassa asemassa olevalle väestönosalle, kunhan hankkeen tavoitteet vastaavat teemavuoden tavoitteita - vaikkei kyse olisikaan kansainvälisestä yhteistyöstä. Erityisesti näin voitaisiin toimia, jos hanketta voidaan pitää arvokkaana esimerkkinä hyvästä toimintatavasta. Monet teemavuoden aikana toteutettavista koko yhteisön kattavista toimista eivät liity mihinkään tiettyyn kieleen, vaan niiden sanoma on laajempi: niillä halutaan korostaa monimuotoisuutta ja lisätä kieltenopiskelua yleensä. Yhteisrahoitusta voidaan myöntää myös kansainvälisille, kansallisille, alueellisille ja paikallisille hankkeille, joissa käsitellään kieltenopiskelua yleensä. Sama koskee myös hankkeita, joilla edistetään 1 artiklassa tarkoitettujen yksittäisten kielten tai kieliryhmiin kuuluvien kielten opiskelua. 6. SISÄLTÖ - TOIMIEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS Tässä ei tarkastella erikseen kokonaan rahoitettavia yhteisön laajuisia toimia ja toisaalta yhteisrahoitettavia toimia, sillä teemojen otaksutaan olevan molemmissa toimityypeissä samoja - mittakaava on jälkimmäisissä vain pienempi ja luonteeltaan paikallinen. Myös käytettävät välineet lienevät monessa tapauksessa samankaltaisia. Jäljempänä esitettävä luettelo ei ole täydellinen, vaan lisätoimia saattaa tulla esiin erityisesti asiantuntijoiden kanssa käytävissä keskusteluissa tai ehdotuspyyntöihin saatavien vastausten pohjalta. Toiminta, jolla vaikutetaan kaikkiin neljään tavoitteeseen Koska edistettävä asia on yksinkertainen ja sillä on todennäköisesti paljon otollista vastaanottajakuntaa, teemavuoden toimilla voidaan onnistua saavuttamaan merkittävä osa Euroopan väestöstä. Keskeinen väline on tiedotuskampanja, jolla on yhteinen tunnus ja yhteiset perusviestit. Komissio pyrkii laatimaan tunnuksen yhdessä Euroopan neuvoston kanssa (ks. kohta 9). Tunnuksen käyttöä edellytetään kaikilta hankkeilta, joille myönnetään tukea teemavuoden puitteissa. Tunnusta voivat käyttää myös hankkeet, jotka eivät saa teemavuoden rahoitusta mutta voivat vakuuttavasti osoittaa komissiolle, että teemavuoden tavoitteista yksi tai useampi kuuluu myös hankkeen tavoitteisiin. Teemavuodelle laaditaan myös tunnuslauseita. Jotta toiminta olisi yhtenäistä koko Euroopassa, tunnuslauseilla on sama merkitys kaikilla kielillä. Tavoiteltavan iskevyyden ja tehokkuuden vuoksi sanasanaiset käännökset eivät tosin aina tule kysymykseen. Teemavuoden onnistumisen kannalta on avainasemassa mediastrategia. Televisio tarjoaa tiedotusvälineistä parhaat mahdollisuudet teemavuoden esiintuontiin sen alkuvaiheessa. Myöhemmin on käytettävä myös muita kanavia. Kustannussyistä ei voida ajatella, että tv-lähetysaikaa ostettaisiin suoraan yhteisön varoista. Saattaisi kuitenkin olla mahdollista saada jonkin verran ilmaista lähetysaikaa. On kaavailtu, että laadittaisiin 30 sekunnin mittainen tietoisku kaikilla yhteisön kielillä. Lisäksi voitaisiin ajatella pitempää ohjelmaa, jota tarjottaisiin lähetettäväksi kaikissa jäsenvaltioissa. Yhteisrahoituksesta päätettäessä etusijalle asetetaan kansalliset, alueelliset ja paikalliset hankkeet, joissa tuotetaan laadukasta audiovisuaalista tiedotusmateriaalia. Television ohella voitaisiin käyttää muutakin joukkotiedotusta, erityisesti julistekampanjaa. Myös tällainen mainostila olisi saatava lahjoituksena. Internet on teemavuodelle hyvin merkittävä väline. Tarkoituksena on laatia keskitetty teemavuoden web-sivusto, johon kerätään kaikki teemavuoteen liittyvästi julkaistava tiedotusmateriaali, ja jossa on linkkejä komission, Euroopan neuvoston ja jäsenvaltioiden verkkosivuille. Sivusto tarjoaa mahdollisuuden interaktiiviseen yhteydenpitoon kansalaisten kanssa. Myös näyttelyt - paikallisista piennäyttelyistä pääkaupunkien suurissa tiloissa järjestettäviin - kiinnittävät tehokkaasti huomiota erityisesti tiedotusvälineiden keskuudessa. Teemavuonna järjestetään koululaisille ja aikuisille suunnattavia eurooppalaisia kilpailuja. Lisäksi järjestetään nimenomaan tiedotusvälineille suunnattavia toimia, kuten haastatteluja ja lehdistötilaisuuksia. Jäsenvaltioissa sijaitsevilla komission edustustoilla on tärkeä tehtävä varmistaa tiedotusstrategian yhtenäisyys ja tehokkuus. Toiminta, jolla vaikutetaan lähinnä tavoitteeseen a) "Tiedotetaan Euroopan unionin rikkaasta kielellisestä monimuotoisuudesta" Kielelliseen monimuotoisuuteen keskittyvän tavoitteen a) ajamiseen sopisivat erityisen hyvin laajat kertaluontoiset hankkeet niin koko Euroopan tasolla kuin yksittäisissä jäsenvaltioissa. Tapahtumien olisi oltava avoimia yleisölle, mikäli suinkin mahdollista. Niiden pitäisi olla viihdyttäviä ja interaktiivisia, ei niinkään opetuksellisia: niihin voitaisiin esimerkiksi sisällyttää erikielisiä esityksiä, joihin yleisö voisi osallistua. Kielivalikoiman olisi oltava laaja; mukaan olisi otettava myös vähän käytettävät kielet. Tapahtumien pitäisi pyrkiä herättämään myös television kiinnostusta. Toiminta, jolla vaikutetaan lähinnä tavoitteeseen b) "Tiedotetaan mahdollisimman laajalti monipuolisen kielitaidon hyödyistä" Myös tavoitteen b) kohdalla tarvitaan joukkotiedotusta ja yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa. Olennaista on saada ihmiset oivaltamaan, että kielellisten taitojen parantaminen on heidän oman etunsa mukaista. Välitettävien tietojen on oltava yksityiskohtaisempia kuin tavoitteen a) yhteydessä, ja erityisesti tarvitaan kirjallista informaatiota. Hankkeissa tuotetaan tietolehtisiä tai -kirjasia laajaan levitykseen. Sitä varten pyritään yhteistyöhön sanoma- ja aikakauslehtien samoin kuin esimerkiksi lentoyhtiöiden, matkatoimistojen, markettien ja muiden organisaatioiden kanssa. Lisäksi pyydetään eurooppalaisia julkisuuden henkilöitä antamaan toiminnalle tukensa esimerkiksi siten, että heitä siteerattaisiin tietolehtisissä tai että he osallistuisivat kieltenopiskelua käsitteleviin tv-ohjelmiin. Toiminta, jolla vaikutetaan lähinnä tavoitteeseen c) "Edistetään elinikäistä kielten ja niihin liittyvien taitojen oppimista" Tavoitteessa on keskeistä, että potentiaalisia opiskelijoita motivoidaan kaikin keinoin siihen, että he ryhtyvät kieliä kohtaan tuntemansa kiinnostuksen pohjalta tekoihin eli alkavat aktiivisesti opiskella kieliä ja muita niihin liittyviä taitoja. Olennaista tässä suhteessa on, että saatavilla on tietoa opiskelumahdollisuuksista. Näitä tietoja antavat kussakin maassa sijaitsevat keskitetyt yhteyspisteet, joiden yhteystiedot löytyvät teemavuosiaiheisista web-sivustoista ja tiedotusmateriaalista. Yhteyspisteet puolestaan tarjoavat linkkejä paikallisiin tietolähteisiin. Näiden palvelujen perustaminen on järjestettävä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Kieltenopetusta antavia laitoksia kehotetaan järjestämään avointen ovien päiviä - mieluiten samanaikaisesti Euroopan kulttuuriperintöpäivän tapaan. Teemaan liittyvällä kampanjalla pyritään siihen, että laitokset (erityisesti korkeakoulut), joilla on hyvät kieltenopetustilat ja -välineet, antaisivat ne laajemman käyttäjäkunnan ulottuville. Toiminta, jolla vaikutetaan lähinnä tavoitteeseen d) "Kerätään ja levitetään tietoja kieltenopetuksesta ja -opiskelusta" Tavoite d) liittyy kieltenopetuksen laatuun, ei niinkään sen määrään. Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on laajentaa hyvien menetelmien soveltamista samoin kuin "opettaa" opiskelijoita valitsemaan tarpeitaan vastaavia kursseja. Teemavuonna laaditaan Kieltenopiskelijan opas, lehtinen tai kirjanen, jossa selvitetään ytimekkäästi, mitä hyvän kielikurssin pitäisi sisältää, ja esitellään erilaisia tuloksekkaan oppimisen tekniikoita. Opasta levitetään mahdollisimman laajalle. Suoraan suurelle yleisölle suunnattavien toimien lisäksi tavoitteeseen d) kuuluu myös rajatummalle asiantuntijajoukolle suunnattavaa toimintaa, kuten konferensseja ja julkaisuja. Tällaisilla tapahtumilla tavoitellaan epäsuoria vaikutuksia eli halutaan lisätä kieltenopiskelun suosiota. Lisäksi voitaisiin tehdä tutkimuksia, joissa analysoitaisiin kieltenopiskelun eri muotoja (erityisesti muodollisen koulumaailman ulkopuolella) ja kartoitettaisiin kieliä opiskelevien ja opiskelemattomien asenteita. Tavoitteen d) toimiin kuuluu myös tiedottaminen apuvälineistä. Näitä ovat niin uudet tekniset sovellukset kuin tulkkaamisen ja kääntämisen kaltaiset "perinteiset" alat. Apuvälineillä voidaan helpottaa erikielisten ihmisten keskinäistä kanssakäymistä. 7. TEKNINEN APU Teemavuoden hallinnointiin saatetaan tarvita teknistä apua. Tällaisen henkilöstön päätehtävät liittyvät yhteisrahoitettavien hankkeitten valintamenettelyihin, sopimusten ja maksujen hoitamiseen jne. Henkilöstö ei osallistu poliittiseen päätöksentekoon tai lopullisiin päätöksiin rahoitettavista hankkeista. 8. EUROOPAN YHTEISÖN TASON TOIMIEN TARVE EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö toimii "vain siinä tapauksessa ja siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten mukaan voidaan tämän vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla". Euroopan kielten teemavuoden yhteydessä tämä ehto täyttyy selvästi, toteutetaanhan teemavuosi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisöllä ja kaikilla jäsenvaltioilla on ajettavanaan merkittäviä yhteisiä etuja, joita ovat erityisesti tarve a) tuoda esiin kielellisen monimuotoisuuden merkitystä Euroopan kulttuuri-identiteetille ja b) yleisesti rohkaista kieltenopiskeluun. Eurooppalainen teemavuosi on oivallinen tapa saada nämä viestit yhtenäisellä tavalla suuren kuulijakunnan tietoisuuteen, ja kun koordinointi hoidetaan asianmukaisesti yhteisön tasolla, vältetään päällekkäisyydet ja hyödynnetään toiminnan laajuuden edut. Teemavuoden pääteemoja ovat kielten merkitys eurooppalaisen kansalaisuuden rakentamisessa ja Euroopan rikas kielellinen monimuotoisuus. Nämä ovat jo perusluonteeltaan eurooppalaisia teemoja, ja niihin sopivat parhaiten yhteisön tason toimet. Teemavuoden yhteisön laajuisten toimien koordinoinnista huolehtii Euroopan komissio. Komissio pitää yhteyttä päättäjiin, tiedotusalan edustajiin, opettajiin ja opiskelijoihin kaikissa jäsenvaltioissa, mikä koituu kaikkien jäsenvaltioiden eduksi. Kansainvälisesti, kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti toteutettavat yhteisrahoitetut hankkeet motivoivat organisaatioita yhteistyöhön kieltenopetuksen edistämiseksi eri jäsenvaltioissa. Kun teemavuoden hallinnointi järjestetään koko yhteisön tasolla, yhteistyöhön, monikulttuurisuuteen ja monikielisyyteen pohjaten, se on sopusoinnussa teemavuoden sanoman - kieltenopiskelun ja Euroopan kansalaisuuden edistämisen - kanssa. Koko yhteisön laajuinen aloite on tiedotusvälineiden kannalta kiinnostavampi kuin vain yhdessä maassa toteutettava hanke. Tiedotusvälineiden osoittama huomio on tiedotuksen onnistumisen kannalta aina elintärkeää - etenkin kun käytettävissä olevat varat ovat suhteellisen vähäiset. Paitsi että teemavuonna ajetaan vuoden omia selkeitä tiedotukseen liittyviä tavoitteita, sen päämääränä on toimia eräänlaisena viestintäfoorumina, jonka avulla voidaan levittää tietoa kaikista koko yhteisön käsittävistä, kansallisista, alueellisista ja paikallisista hankkeista, jotka suoraan tai välillisesti liittyvät kieliin ja kieltenopetukseen ja -opiskeluun. Teemavuoden ajoitus on siinä mielessä oikea, että sen avulla voidaan osaltaan varmistaa kieliin liittyville Sokrates II- ja Leonardo da Vinci II -ohjelmien toimille hyvä näkyvyys jo niiden toteuttamisen alkuvuosina. 9. TÄYDENTÄVYYS JA YHTEISTYÖ SUHTEESSA EUROOPAN NEUVOSTON JA YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN TOIMINTAAN Euroopan neuvosto toimii erittäin aktiivisesti koulutuksen ja erityisesti kieltenopiskelun alalla. Euroopan unioni tunnustaa neuvoston toiminnan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklassa, joissa määrätään yhteistyöstä alan "toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa", 149 artiklan mukaan "erityisesti Euroopan neuvoston kanssa". Euroopan neuvosto on nimennyt vuoden 2001 Euroopan kielten teemavuodeksi ja pitäisi EU:n kanssa yhteistä aloitetta tervetulleena ajatuksena. Teemavuosi olisi erinomainen ja konkreettinen tilaisuus tehdä yhteistyötä, josta hyötyisivät sekä Euroopan yhteisö että Euroopan neuvosto. Jotta teemavuosi toteutettaisiin mahdollisimman yhtenäisellä ja näkyvällä tavalla, komissio pyrkii yhdessä Euroopan neuvoston kanssa laatimaan yhteisen tunnuksen, jota käytetään kaikissa teemavuoteen liittyvissä tuotteissa ja tapahtumissa. Tarkoitus on järjestää joitakin yhteistapahtumia esimerkiksi teemavuoden avaamiseksi ja päättämiseksi. Teemavuoden yleisen hallinnon osalta on kaavailtu, että komission ja Euroopan neuvoston pääsihteeristön läheisen päivittäisen yhteistyön lisäksi järjestetään säännöllisesti yhteisiä koordinointikokouksia. Lisäksi jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan tarvittava yhteydenpito omassa maassaan - erityisesti siinä tapauksessa, ettei teemavuoteen liittyvästä yhteistyöstä komission kanssa ei huolehdi sama taho, joka hoitaa suhteita Euroopan neuvostoon. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) ja muut assosioituneet maat osallistuvat teemavuoteen Euroopan neuvoston kautta, mikä lisää näiden maiden kielten näkyvyyttä EU:n alueella asuvan kohdeväestön silmissä samoin kuin auttaa edistämään EU:n kielten asemaa näissä maissa. Yhteisön osuus aloitteesta koskee myös yhteisön jäsenyyttä hakeneiden maiden kieliä, sillä teema on yleinen ja se koskee kaikkia kieliä. 10. TALOUSARVIO Teemavuoden käyttöön vaikuttaisi jouduttavan varata vähintään 8 miljoonan euron määräraha, jotta toiminta olisi riittävän laajaa saavuttamaan merkittävä osuus Euroopan väestöstä. Kieliin ja toisaalta kieltenopetukseen ja -opiskeluun liittyviä eri aloja on näet paljon, yhteisön laajuinen tiedotuskampanja tulee kalliiksi, ja yhteisrahoitusta on annettava riittävän merkittävälle määrälle jäsenvaltioiden kautta toteutettavia hankkeita. On syytä huomata, että tämä määräraha tarvitaan niiden 4 miljoonan euron lisäksi, jotka komission alustavassa talousarvioluonnoksessa on varattu vuonna 2000 toteutettaviin valmisteluihin. 11. KOMITEAMENETTELY Ehdotetaan, että komissiota avustaisi päätöksen täytäntöönpanossa neuvoa-antava komitea. Ehdotettavan päätöksen mukaan kunkin jäsenvaltion on perustettava koordinointielin teemavuoden hallintoa varten. Elinten tehtäviin kuuluu mm. neuvojen antaminen kulloisestakin maasta ehdotettavien hankkeitten sopivuudesta. Komissio päättää sen jälkeen komitean avustamana lopullisesti määrärahojen jakamisesta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kielten teemavuodesta 2001 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, toimivat EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen sekä katsovat seuraavaa: 1) EY:n perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että jäsenvaltiot ovat "vakaasti päättäneet edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla". 2) EY:n perustamissopimuksen 18 artiklassa vahvistetaan kaikille Euroopan unionin kansalaiselle oikeus "vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella". Kyky käyttää vieraita kieliä vaikuttaa olennaisesti kykyyn käyttää tätä oikeutta täysipainoisesti. 3) Neuvosto tähdensi 12 päivänä kesäkuuta 1995 kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa antamissaan päätelmissä, että unionissa on säilytettävä kielellinen monimuotoisuus ja edistettävä sen monikielisyyttä tasapuolisesti kaikkia unionin kieliä kunnioittaen ja toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. Vuoden 1996 julistamisesta Elinikäisen oppimisen vuodeksi Euroopassa 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2493/95/EY [4] korostetaan elinikäisen oppimisen merkitystä taitojen, myös kielellisten taitojen kehittämiseen koko yksilön eliniän ajan. [4] EYVL L 256, 26.10.1995. 4) Komission vuonna 1995 julkaisemassa valkoisessa kirjassa koulutuksesta Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa [5] asetetaan neljänneksi tavoitteeksi, että jokainen hallitsee kolme yhteisössä käytettävää kieltä. Vuonna 1996 julkaistussa komission vihreässä kirjassa Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus - Kansainvälisen liikkuvuuden esteet [6] todetaan, että "vähintään kahden yhteisön kielen hallitsemisesta on tullut ehdoton edellytys, joka antaa unionin kansalaisille mahdollisuuden hyötyä sisämarkkinoiden toteuttamisen myötä tarjoutuvista uusista ammatillisista ja henkilökohtaisista mahdollisuuksista". [5] Komission valkoinen kirja koulutuksesta Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa (perustuu asiakirjaan KOM (95) 590 lopullinen, 29. marraskuuta 1995). Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1995. [6] Komission vihreä kirja Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus - Kansainvälisen liikkuvuuden esteet (perustuu asiakirjaan KOM (96) 462 lopullinen, 2. lokakuuta 1996), Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1996. 5) Yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 819/95/EY, [7] sellaisena kuin se on muutettuna 23 päivänä helmikuuta 1998 tehdyllä päätöksellä N:o 576/98/EY, [8] vahvistettiin heinäkuun 28 päivänä 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä 89/489/ETY [9] hyväksyttyyn Lingua-ohjelmaan kuuluvat toimenpiteet ja liitettiin ne osittain Sokrates-ohjelman laaja-alaisiin toimintamuotoihin. Toimenpiteet ovat parantaneet tietoja unionissa käytettävistä kielistä sekä lisänneet näin unionin kansojen yhteisymmärrystä ja solidaarisuutta. Joulukuun 21 päivänä vahvistetussa 1998 neuvoston yhteisessä kannassa ehdotetaan, että toimenpiteitä kehitetään ja vahvistetaan Sokrates-toimintaohjelman toisessa vaiheessa. [10] [7] EYVL L 87, 20.4.1995. [8] EYVL L 77, 14.3.1998, s. 1. [9] EYVL L 239, 16.8.1989. [10] EYVL C 49, 22.2.1999, s. 42. 6) Joulukuun 6 päivänä 1994 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston tekemällä päätöksellä 94/819/EY [11] hyväksytty Leonardo da Vinci -toimintaohjelma on Lingua-ohjelman tulosten pohjalta tukenut toimia, joiden tavoitteena on kielitaitojen kehittäminen ammattikoulutuksen kautta. Tukea kehitetään ja vahvistetaan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisessa vaiheessa, joka hyväksyttiin 26 päivänä huhtikuuta 1999 neuvoston päätöksellä 99/382/EY. [12] [11] EYVL L 340, 29.12.1994. [12] EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33. 7) Marraskuun 21 päivänä 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä 96/664/EY hyväksyttiin monivuotinen ohjelma yhteisön kielellisen monimuotoisuuden merkityksen korostamiseksi tietoyhteiskunnassa. 8) Henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsitellyt korkean tason asiantuntijaryhmä pitää komissiolle 18 päivänä maaliskuuta 1997 esitetyssä raportissa [13] kielten paljoutta Euroopassa aarteena, joka on turvattava, sekä esitti toimenpiteitä kielikoulutuksen ja kielten käytön edistämiseksi yhteisössä. [13] Report of the High Level Panel on the Free Movement of Persons, chaired by Mrs Simone Veil, Chapter V. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1998. - Raporttia ei ole julkaistu suomeksi. 9) EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti todetaan, etteivät jäsenvaltiot voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita muun muassa sen vuoksi, että tarvitaan yhtenäistä koko yhteisön laajuista tiedotuskampanjaa, jolla vältetään päällekkäisyyttä ja saadaan aikaan mittakaavaetuja. Yhteisön toiminnan kansainvälisen luonteen vuoksi nämä tavoitteet voidaan paremmin saavuttaa yhteisön toimin. Tämä päätös ei ylitä sitä, mikä on tarpeen mainittujen tavoitteitten saavuttamiseksi. 10) Asianmukainen yhteistyö Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välillä on tärkeää, jotta voidaan varmistaa yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan ja toisaalta Euroopan neuvoston toimien johdonmukaisuus. Yhteistyö mainitaan nimenomaisesti yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklassa. 11) Tällä päätöksellä vahvistetaan ohjelman koko kestoajaksi rahoituspuitteet, joiden osoittamaa määrää budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä tehdyssä toimielinten sopimuksessa [14] tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. [14] EYVL C 172, 18.6.1999. 12) Toukokuun 4 päivänä 1999 annetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa [15] vahvistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyyn uuteen yhteispäätösmenettelyyn sovellettavat käytännön menettelytavat, [15] EYVL C 148, 28.5.1999. OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan kielten teemavuoden julistaminen 1. Vuosi 2001 julistetaan "Euroopan kielten teemavuodeksi". 2. Teemavuoden aikana toteutetaan kieliin liittyviä tiedotus- ja edistämistoimia, joilla pyritään rohkaisemaan jäsenvaltioiden alueella laillisesti asuvia ihmisiä opiskelemaan kieliä. Erityisesti pyritään lisäämään väestön tietoja kielellisten taitojen vaikutuksesta elämänlaatuun ja taloudelliseen kilpailukykyyn. Toimenpiteiden piiriin kuuluvat yhteisön viralliset kielet samoin kuin iiri, lëtzebuerg ja muut jäsenvaltioiden tunnustamat kielet. 2 artikla Tavoitteet Euroopan kielten teemavuodella on seuraavat tavoitteet: a) Tiedotetaan Euroopan unionin rikkaasta kielellisestä monimuotoisuudesta. b) Tiedotetaan mahdollisimman laajalti monipuolisen kielitaidon hyödyistä ja sen keskeisestä merkityksestä ihmisen henkilökohtaisen kehityksen ja kulttuurienvälisen yhteisymmärryksen kannalta sekä pyrittäessä hyödyntämään Euroopan kansalaisuuteen perustuvia oikeuksia täysimittaisesti ja lisäämään yksittäisten ihmisten, yritysten ja koko yhteiskunnan taloudellista potentiaalia. c) Edistetään kaikkien jäsenvaltioiden alueella laillisesti asuvien mahdollisuuksia elinikäiseen kielten ja niihin liittyvien taitojen oppimiseen iästä, taustasta tai aiemmasta koulutuksesta ja toiminnasta riippumatta. d) Kerätään ja levitetään tietoja kieltenopetuksesta ja -opiskelusta samoin kuin niistä taidoista, menetelmistä ja välineistä, jotka auttavat opetusta ja opiskelua tai helpottavat erikielisten ihmisten keskinäistä kommunikointia. 3 artikla Toimien sisältö Edellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteitten saavuttamiseksi toteutettaviin toimiin voivat sisältyä erityisesti: - yhteisen tunnuksen ja tunnuslauseiden käyttö - yhteisön laajuinen tiedotuskampanja - yhteisön tasolla, useissa tai yksittäisissä jäsenvaltioissa, alueellisesti ja paikallisesti järjestettävät kokoukset ja tapahtumat - yhteisön tasolla, useissa tai yksittäisissä jäsenvaltioissa, alueellisesti ja paikallisesti järjestettävät kilpailut ja vastaavasti jaettavat palkinnot - taloudellinen tuki kansainvälisille, kansallisille, alueellisille ja paikallisille aloitteille, joilla edistetään Euroopan kielten teemavuoden tavoitteita. Toimien yksityiskohdat esitetään liitteessä. 4 artikla Täytäntöönpano 1) Komissio vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta. 2) Kukin jäsenvaltio nimeää asianmukaisen elimen, joka organisoi valtion osallistumisen teemavuoteen ja vastaa tämän päätöksen mukaisten toimien koordinoinnista ja täytäntöönpanosta jäsenvaltiossa, myös avustamalla 7 artiklassa säädetyn valintamenettelyn toteuttamisessa. 5 artikla Komitea Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, ehdotuksesta lausuntonsa määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan. Lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 6 artikla Rahoitusjärjestelyt 1) Luonteeltaan koko yhteisön kattavat toimet, jotka vastaavat liitteen osassa A esitettyä, voidaan rahoittaa kokonaan yhteisön talousarviosta. 2) Luonteeltaan paikallisille, alueellisille, kansallisille tai kansainvälisille toimille, jotka vastaavat liitteen osassa B esitettyä, voidaan myöntää yhteisön talousarviosta yhteisrahoitusta määrä, joka vastaa enintään 50:tä prosenttia toimen kokonaiskustannuksista. 7 artikla Hakemus- ja valintamenettely 1) Haettaessa toimelle yhteisön yhteisrahoitusta 6 artiklan 2 kohdan nojalla hakemukset on toimitettava komissiolle 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn elimen kautta. 2) Komissio päättää toimille 6 artiklan nojalla myönnettävästä kokonais- tai yhteisrahoituksesta 5 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio varmistaa, että rahoitus jaetaan tasaisesti jäsenvaltioiden ja asiaan liittyvien eri toiminta-alojen kesken. 8 artikla Yhtenäisyys Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraavat seikat: - Tämän päätöksen mukaiset toimet ovat johdonmukaisia muiden, erityisesti koulutukseen liittyvien yhteisön toimien ja aloitteitten kanssa. - Teemavuoden ja toisaalta muiden olemassa olevien yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueellisten aloitteitten ja voimavarojen keskinäistä täydentävyyttä hyödynnetään mahdollisimman hyvin, mikäli nämä aloitteet ja voimavarat voivat edesauttaa teemavuoden tavoitteitten saavuttamista. 9 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteiksi tämän toimen täytäntöönpanoa varten 1 päivänä tammikuuta 2001 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2001 päättyvälle kaudelle vahvistetaan 8 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 10 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio voi teemavuoden puitteissa ja 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Erityisesti komissio toteuttaa asianmukaiset järjestelyt yhteistyön tekemiseksi Euroopan neuvoston kanssa. 11 artikla Seuranta ja arviointi Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä mainittujen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista sekä näitä toimia koskevan yleisarvion. 12 artikla Voimaantulo Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja LIITE 1. Päätöksen 3 artiklassa tarkoitettujen toimien luonne A. Toimet, joille voidaan myöntää 100 prosentin rahoitus yhteisön talousarviosta 1. Kokoukset ja tapahtumat a) koko yhteisön tasoisten kokousten järjestäminen b) kielellisestä monimuotoisuudesta tiedottavien tapahtumien järjestäminen mukaan luettuna teemavuoden aloitus ja päättäminen c) yhden tai useamman teemavuotta esittelevän tilaisuuden järjestäminen kussakin jäsenvaltiossa. 2. Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy a) tunnuksen ja tunnuslauseiden laatiminen teemavuodelle käytettäviksi kaiken teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteydessä b) yhteisön laajuinen tiedotuskampanja c) välineiden laatiminen käytettäväksi koko yhteisössä tiedottamiseen menestyksekkään kieltenopiskelun edellytyksistä sekä tehokkaasta opetus- ja opiskelutekniikasta d) teemavuoden saavutuksia ja sen teemoista saatavia kokemuksia esiin tuovien Euroopan laajuisten kilpailujen järjestäminen. 3. Muut toimet: Yhteisön laajuiset selvitykset ja tutkimukset, joilla pyritään erityisesti tekemään selkoa seuraavista seikoista: - kieliin ja niiden käyttöön sekä kieltenopetukseen ja -opiskeluun liittyvä tilanne Euroopassa - eri kohderyhmien teemavuoden tavoitteisiin liittyvät odotukset - keinot, joilla yhteisö voisi täyttää edellä mainitut odotukset teemavuoden kuluessa ja sen jälkeen erityisesti yhteisön koulutusalan ohjelmien kautta - teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista tehtävät arviot. B. Toimet, joille voidaan myöntää yhteisrahoitusta yhteisön talousarviosta Paikallisille, alueellisille, kansallisille ja kansainvälisille toimille voidaan tietyin edellytyksin myöntää rahoitusta yhteisön talousarviosta enintään 50 prosenttia niiden kustannuksista ehdotetun toimen luonteen ja tilanteen mukaan. Tällaisia toimia voivat olla mm. seuraavat: 1. teemavuoden tavoitteisiin liittyvät tapahtumat 2. muut kuin tämän liitteen kohdassa 1.A kuvatut tiedotustoimet ja hyvien toimintatapojen levittämiseen liittyvät toimet 3. palkinnot ja kilpailut 4. muut kuin edellä kohdassa 1.A mainitut selvitykset ja tutkimukset 5. muut kieltenopetusta ja -opiskelua edistävät toimet, mikäli toimiin ei voi saada rahoitusta käynnissä olevista yhteisön ohjelmista tai aloitteista. C. Toimet, jotka eivät saa rahoitustukea yhteisön talousarviosta Yhteisö antaa moraalisen tukensa, johon kuuluu kirjallinen valtuutus käyttää teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa, julkisten tai yksityisten organisaatioiden aloitteille, kun organisaatiot pystyvät osoittamaan komissiota tyydyttävällä tavalla, että aloitteet ovat käynnissä vuoden 2001 aikana ja todennäköisesti auttavat merkittävästi teemavuoden tavoitteista yhden tai useamman saavuttamisessa. 2. Tekninen tuki Toimea toteuttaessaan komissio voi käyttää apunaan teknistä apua tarjoavia organisaatioita. Apu voidaan rahoittaa ohjelman kokonaismäärärahoista. Komissio voi samoin ehdoin käyttää myös asiantuntija-apua. RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Euroopan kielten teemavuosi 2001. 2. BUDJETTIKOHTA B3-1003. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artikla. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o ..../.../EY, tehty [date] Euroopan kielten teemavuodesta 2001. 4. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot; jaksotetut määrärahat. Katettava ajanjakso ja uudistamis- tai jatkamismenettelyt: Toimintavuosi alkaa 1. tammikuuta 2001 ja päättyy 31. joulukuuta 2001. Ei uudisteta eikä jatketa. (Jotta voitaisiin esittää yhtenäinen kuva kaikista Euroopan kielten vuoteen liittyvistä toimista, tämän rahoitusselvityksen kohdassa 7 annetaan tietoja myös toimista, jotka tulevat rahoitettaviksi 1.1.2000 alkavan ja 31.12.2000 päättyvän, teemavuotta valmistelevan vuoden aikana. Komission alustavassa talousarvioluonnoksessa vuodeksi 2000 tarkoitukseen on ehdotettu varattavan 4 miljoonaa euroa.) 5. MENOLAJI 5.1 Yhteisön laajuiset toimet Yhteisö voi rahoittaa enintään 100-prosenttisesti seuraaviin kolmeen pääluokkaan kuuluvia yhteisön laajuisia toimia: - kokoukset ja tapahtumat - tiedotus- ja edistämiskampanja (jonka hallinnoinnista komissio huolehtii yhdessä organisaatioiden kanssa, joilla on tarvittava viestintäalan kokemus) - selvitykset ja tutkimukset, joilla on yhteisön laajuista merkitystä. Rahoitus voidaan järjestää seuraavilla tavoilla: - erityisesti viestintään liittyvien tavaroiden ja palvelujen suora hankinta avointen ja/tai rajoitettujen tarjouskilpailujen perusteella - konsulttipalvelujen suora hankinta avointen ja/tai rajoitettujen tarjouskilpailujen perusteella - avoimen tarjouskilpailun perusteella valituille kansainvälisille hankkeille myönnettävä tuki. (Tukimäärä voi kuitenkin ylittää 50 prosenttia vain erityistapauksissa, esimerkiksi kun hanke toteutetaan koko yhteisön laajuisena ja sen tuoma lisäarvo on merkittävän suuruinen verrattuna aiemmin jo suoraan hankittuihin palveluihin.) 5.2 Pienemmät toimet Yhteisö rahoittaa enintään 50:tä prosenttia toimen kokonaiskustannuksista vastaavilla avustuksilla kansainvälisiä, kansallisia, alueellisia tai paikallisia toimia, jotka kuuluvat seuraaviin ryhmiin: - kokoukset ja tapahtumat - tiedotus- ja edistämistoimet - selvitykset ja tutkimukset - muut toimenpiteet, joiden tavoitteista yksi tai useampi vastaa teemavuoden tavoitteita ja jotka eivät voi saada rahoitusta käynnissä olevista yhteisön ohjelmista. Tätä yhteisrahoitusta annetaan avointen ehdotuspyyntöjen perusteella valittaville hakijoille. Komissio jakaa määrärahat jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan käyttäen perustana jäsenvaltioiden nimeämien koordinointielinten ehdotuksia. Hankkeille myönnettävän rahoituksen määrä voi vaihdella yhteisrahoitusjärjestelyjen mukaan. 6. YHTEISÖN TOIMINNAN TARVE JA TAVOITTEET 6.1 Perusteet yhteisön toiminnalle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 17 artiklassa otetaan käyttöön unionin kansalaisuus ja 18 artiklassa jokaisen kansalaisen oikeus "vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella". Jotta tätä oikeutta voisi täysipainoisesti hyödyntää, edellytetään käytännössä kykyä käyttää vieraita kieliä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaisesti koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja nuorisoon liittyvä toiminta tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa. Tätä taustaa vasten ja jäljempänä esitettävien osastensa kautta teemavuosi, joka on näkyvä, ajallisesti rajoitettu toimi, voi saada aikaan huomattavaa vaikutusta, joka säilyy pitkään teemavuoden virallisen päättymisen jälkeenkin. Teemavuosi tukee jäsenvaltioiden toimia monin eri tavoin. Tiedonvaihdon ja hyvien menettelytapojen levittämisen kautta teemavuonna pyritään parantamaan niiden tiedotuskeinojen laatua, joita jäsenvaltioilla on kieltenopiskelun edistämiseen käytettävissään. Teemavuoden tavoitteena on, että yhä useammat eurooppalaiset iästä ja taustasta riippumatta haluavat opiskella kieliä ja että sen myötä kieltenopiskeluun tarvittavien tilojen ja välineiden kysyntä ja käyttömahdollisuudet lisääntyvät jäsenvaltioissa. Teemavuodella halutaan saada kieltenopiskelun edistämisen käyttöön lisää varoja eri maiden julkisista, yksityisistä ja vapaaehtoislähteistä. Se toimii viestintäfoorumina, jonka avulla voidaan levittää tietoa Sokrates II- ja Leonardo da Vinci II -ohjelmista samoin kuin kaikista kieliin ja kieltenopiskeluun liittyvistä yhteisön laajuisesti, jäsenvaltioissa, alueellisesti tai paikallisesti toteutettavista toimista. Euroopan kielten teemavuosi täydentää jäsenvaltioiden toimenpiteitä selkeällä ja johdonmukaisella sanomallaan: teemavuonna rohkaistaan jokaista EU:n asukasta opettelemaan jotakin tai vaikka kaikkia yhteisön kielistä. Toiminnan laajuuden tuoman hyödyn sekä yhteisön laajuisten ja pienempien tiedotustoimien yhteisvaikutusten ansiosta teemavuoden avulla päästään tuloksiin, joita ei saataisi aikaan yksittäisen maiden tai alueiden itsenäisillä toimilla. Teemavuosi kiinnittää merkittävän laajaa huomiota tiedotusvälineiden keskuudessa koko yhteisön alueella, joten sillä on huomattavia kerrannaisvaikutuksia. Keskeisenä keinona on tiedotuskampanja, joka toteutetaan samalla tunnuksella ja perussanomiltaan yhtenäisenä kaikkialla yhteisön alueella. Lisäksi teemavuosi helpottaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa niiden ihmisten ja hankkeitten välillä, jotka pyrkivät edistämään kieltenopiskelua kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti. Perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti yhteisö ja jäsenvaltiot "suosivat yhteistyötä kolmansien maiden sekä koulutusalan toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Euroopan neuvoston kanssa". 150 artiklassa mainitaan erikseen yhteistyö "kolmansien maiden sekä ammatillisen koulutuksen alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa". Euroopan kielten teemavuosi 2001 toteutetaan läheisessä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa. Euroopan neuvosto hyväksyi oman samannimisen aloitteensa virallisesti 19. tammikuuta 1999 ja toivoi siinä yhteydessä voivansa tehdä Euroopan unionin kanssa yhteistyötä aloitteen toteuttamisessa. Yhteistyö auttaa Euroopan unionin keskeisiä sanomia kieltenopiskelun merkityksestä saavuttamaan myös assosioituneet maat - juuri silloin, kun niistä monet valmistautuvat liittymään unioniin. 6.2 Yleistavoite Teemavuoden yleistavoitteena on kannustaa eurooppalaisia opiskelemaan kieliä sekä levittää tietoa siihen tarjoutuvista mahdollisuuksista. Se on tukena tavoiteltaessa todentuntuista Euroopan kansalaisuutta ja todellista oikeutta liikkua vapaasti yhtenäismarkkinoiden kattamalla alueella. Teemavuosi parantaa ihmisten työllistettävyyttä samoin kuin eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Se on tärkeä osa yhteisön koulutuspolitiikan laajempia tavoitteita: tukemalla jäsenvaltioiden yhteistyötä ja täydentämällä niiden toimia teemavuosi auttaa luomaan koko Euroopan kattavan koulutusalueen, jossa jokainen voi kohentaa taitojaan ja pätevyyttään elinikäisen oppimisen avulla - ja tarvittaessa ylittämään valtakunnanrajoja joko konkreettisesti tai virtuaalisesti. Tähän taustaan tukeutuen teemavuoden toimet perustuvat jäsenvaltioiden keskinäiseen ja niiden kanssa käytävään intensiiviseen yhteistyöhön, jonka päämääränä on välittää teemavuoden keskeinen sanoma mahdollisimman monelle Euroopassa asuvalle. 6.3 Erityiset tavoitteet Euroopan kielten teemavuodella on seuraavat keskeiset erityiset tavoitteet: a) Tiedotetaan Euroopan unionin rikkaasta kielellisestä monimuotoisuudesta. b) Tiedotetaan mahdollisimman laajalti monipuolisen kielitaidon hyödyistä ja sen keskeisestä merkityksestä ihmisen henkilökohtaisen kehityksen ja kulttuurienvälisen yhteisymmärryksen kannalta sekä pyrittäessä hyödyntämään Euroopan kansalaisuuteen perustuvia oikeuksia täysimittaisesti ja lisäämään yksittäisten ihmisten, yritysten ja koko yhteiskunnan taloudellista potentiaalia. c) Edistetään kaikkien jäsenvaltioiden alueella laillisesti asuvien ihmisten mahdollisuuksia elinikäiseen kielten ja niihin liittyvien taitojen oppimiseen iästä, taustasta tai aiemmasta koulutuksesta ja toiminnasta riippumatta. d) Kerätään ja levitetään tietoja kieltenopetuksesta ja -opiskelusta samoin kuin niistä taidoista, menetelmistä ja välineistä, jotka auttavat opetusta ja opiskelua tai helpottavat erikielisten ihmisten keskinäistä kommunikointia. 6.4 Kohderyhmät Teemavuoden kohderyhmänä on ensisijaisesti suuri yleisö, jolle tiedotetaan suoraan kieltenopiskelun eduista. Kohteena ovat kaikki Euroopan unionin alueella asuvat ihmiset kaikista ikäluokista ja sosiaaliryhmistä. Tavoitteeseen kuuluvat tiedotuskampanjat ja -materiaali suunnataan kulloisenkin suppeamman kohderyhmän mukaan. Suppeampia kohderyhmiä ovat esimerkiksi seuraavat: - tietyllä alueella asuvat tai tiettyä kieltä äidinkielenään puhuvat ihmiset - kielialueiden rajoilla asuvat ihmiset - ammatilliset ryhmät - koululaiset - kouluikäisten lasten vanhemmat - työmarkkinajärjestöt - työttömät. Toimia voidaan suunnata myös niille, jotka asemansa ansiosta pystyvät tavallista laajemmin levittämään sanomaa kieltenopiskelun merkityksestä, erityisesti poliitikoille ja muille päättäjille, jotka taas pystyvät vaikuttamaan kieltenopetusta koskevaan politiikkaan ja sen kansainvälisiin ja Eurooppaan liittyviin näkökohtiin. Opettajat muodostavat oman kohderyhmänsä, sillä he ovat merkittäviä tiedonvälittäjiä. Opetustaitojen parantaminen ei ole teemavuoden suorana tavoitteena; se on käynnissä olevien Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien tehtävä. Voidaan kuitenkin otaksua, että kun innovatiivisista apuvälineistä ja menetelmistä tiedotetaan laajemmin, kieltenopiskelijoista tulee kriittisempiä. Samalla aiheutetaan kieltenopetusta järjestäville tahoille niin julkisella sektorilla kuin muuallakin paineita varmistaa kurssiensa tehokkuus ja hyödyntää täysipainoisesti modernia tekniikkaa sopivissa yhteyksissä. 6.5 Kriittinen massa ja saavutettavissa olevat vaikutukset Euroopan kielten teemavuodella pyritään saavuttamaan jokainen Euroopassa asuva ihminen. Merkittäviä kerrannaisvaikutuksia voidaan saada eräillä yhteisön laajuisilla toimilla, jotka herättävät huomattavaa kiinnostusta tiedotusvälineissä, samoin kuin pienemmillä toimenpiteillä, joiden kohteena ovat jotkin tietyt ryhmät, maat tai alueet. Kaikkiin näihin toimiin niiden laajuudesta riippumatta tarvitaan yhteisön taloudellisia investointeja. Kriittisen massan tason (teemavuoden käytettävissä olevina varoina mitattuna) ja saavutettavissa olevien vaikutusten yhteyttä ei voi selvittää aukottomasti. Esimerkiksi elinikäisen oppimisen eurooppalaisen teemavuoden 1996 talousarvio oli 8,3 miljoonaa ecua. Arviointiraportissa teemavuotta kuvattiin yleisesti ottaen hyvin onnistuneeksi ja todettiin, että ulkopuolista rahoitusta onnistuttiin hankkimaan lähes 25,6 miljoonaa ecua, jolloin rahoituksen kokonaissumma oli 33,9 miljoonaa ecua. [16] Toimien jatkuvuus oli lisäksi hyvää: raportissa arvioitiin, että 65 prosenttia teemavuoden ansiosta aloitetuista hankkeista jatkuisi teemavuoden päätyttyä ulkopuolisella rahoituksella. [17] Raportissa mainittiin kuitenkin aloja, joilla oli pulaa rahoituksesta. Näitä olivat erityisesti viestintätuotteet kaikilla EU:n kielillä, tiedotusvälineiden huomiota kiinnittävät markkinointi- ja edistämistoimet sekä tiedottaminen yksittäisten hankkeitten tuloksina syntyvistä hyvistä toimintatavoista. [18] [16] Elinikäisen oppimisen eurooppalaisen teemavuoden arviointi. ECOTEC Research and Consulting Limited, heinäkuussa 1997, s. 3. [17] ECOTECin raportti, s. 43. [18] ECOTECin raportti, s. 52-56. 7. SUUNNITELLUT TOIMET JA TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Aiemmista eurooppalaisista teemavuosista saatujen kokemusten sekä Euroopan kielten teemavuodelle ehdotettujen erityyppisten tavoitteitten perusteella voidaan katsoa, että jäljempänä esitettävät, teemavuoden eri osa-alueita koskevat luvut ovat vähimmäismääriä tarvittavan kriittisen massan saavuttamiseksi. Jäljempänä esitettävässä viitataan myös niihin 4 miljoonaan euroon, joita on komission alustavassa talousarvioluonnoksessa jo esitetty vuonna 2000 toteutettavia valmistelutoimia varten. 7.1 Suunnitellut toimet - yksittäisten ja kokonaiskustannusten suhde 7.1.1 Yhteisön laajuiset toimet (ks. päätösluonnoksen liitteen osa 1.A) Toimien alkuunpanijana on yleensä komissio, joka kuulee asiasta neuvoa-antavaa komiteaa. Useimmat toimet annetaan tarjouskilpailun perusteella valittavan osapuolen toteutettaviksi, ja ne rahoitetaan 100-prosenttisesti yhteisön varoista. Komissio antaa tukea myös yhteisön laajuisille toimille, joita ulkopuoliset organisaatiot ehdottavat avointen ehdotuspyyntöjen perusteella. Näihin toimiin annetaan yhteisrahoitusta pääsääntöisesti enintään 50 prosenttia toimen kokonaiskustannuksista samoin perustein kuin kohdassa 7.1.2 mainittujen paikallisten, alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten toimien kohdalla. Ehdotuspyyntöihin perustuville yhteisön laajuisille toimille voidaan kuitenkin erityistapauksissa myöntää jopa 100 prosentin rahoitus, mikäli toimet edesauttavat merkittävällä tavalla teemavuoden tavoitteitten saavuttamista ja jos pystytään osoittamaan, että yhteisrahoitusta on haettu kaikin kohtuullisina pidettävin keinoin. 7.1.1.1 Kokoukset ja tapahtumat Järkeenkäyvältä arviolta vaikuttaa, että teemavuonna tarvitaan ainakin kuusi näkyvää, eri paikoissa (paikoista sovitaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa) eri puolilla yhteisöä järjestettävää yhteisön laajuista tapahtumaa, jotta vuoden teemat saadaan Euroopan asukkaitten valtaosan tietoon ja iskostettua heidän tietoisuuteensa. Yhdellä tapahtumalla avataan teemavuosi ja toisella päätetään se; niiden välisenä aikana järjestetään säännöllisin väliajoin neljä teemakohtaista tapahtumaa. Tapahtumien on katettava useita eri teemoja, ja osallistujiksi tarvitaan suuri joukko asiantuntijoita ja päättäjiä sekä tilanteen mukaan myös tavallisia kansalaisia. Tapahtumien laajan luonteen vuoksi niiden kustannusten voidaan odottaa olevan noin 300 000 euroa tapahtumaa kohti, kun järjestelykustannukset ja komission kutsuman monilukuisen osallistujajoukon (n. 250 hengen) kulukorvaukset otetaan huomioon. Vertailun vuoksi mainittakoon, että hiljattain (25.3.1999) järjestetyn Innostavaa kieltenoppimista - Eurooppalainen laatuleima -tapahtuman talousarvio oli 165 000 euroa. Tämä huomattavasti teemavuoden tapahtumia pienempi tilaisuus järjestettiin komission tiloissa Brysselissä - tila- ja tulkkauskuluilta siis vältyttiin -, ja komission kustantamia osallistujia oli 115. Edellä kuvatun laisen, Brysselin ulkopuolella järjestettävän tapahtuman viitteelliset kustannukset: Matkakulut (turistiluokan lentomatka tai I luokan junamatka) 250 kutsutulle: 250 x keskimäärin 500 euroa = 125 000 euroa Oleskelukulut: 250 x 2 yötä x keskimäärin 140 euroa = 70 000 euroa Tilat, laitteet, näytteilleasettamisvarusteet, tekniset välineet, virvokkeet (2 päivää), yksi virallinen illallinen jne. = 50 000 euroa Konferenssin järjestäminen ulkopuolisin voimin, kutsut, matkajärjestelyt jne. = 10 000 euroa Tulkkaus (2 päivää) = 40 000 euroa. Ensimmäinen Euroopan laajuinen tapahtuma avaa teemavuoden, ja se on järjestettävä heti vuoden 2001 alussa. Kun otetaan huomioon tällaisten tapahtumien valmisteluun tarvittava aika sekä se, että palvelut on maksettava etukäteen - mahdollisesti avaustapahtuman järjestämisestä vastaavan tahon kautta -, avaustapahtuma on rahoitettava kokonaan valmisteluvuoden 2000 talousarviosta. Vuoden 2000 kokonaiskustannukset noin 300 000 euroa x 1 = 300 000 euroa Vuoden 2001 kokonaiskustannukset noin 300 000 euroa x 5 = 1,500 miljoonaa euroa Jotta teemavuodesta saadaan riittävän näkyvä, tapahtumia on järjestettävä myös kussakin jäsenvaltiossa komission rahoituksella (jäsenvaltioiden voitaisiin tosin odottaa tarjoavan käyttöön tilat). Komission osuus tapahtumien järjestelykustannuksista olisi arviolta 50 000 euroa jäsenvaltiota kohti. Koko tämä rahoitus on osoitettava valmistelevan vuoden talousarviosta, sillä jäsenvaltioissa järjestettävien avaustapahtumien valmistelu on aloitettava vuoden 2000 puolivälissä. Itse tapahtuma-ajankohta olisi aivan vuoden 2001 alussa. Yhteisön rahoitusosuus maksettaisiin suurimmalta osaltaan etukäteen. Vuoden 2000 kokonaiskustannukset noin 50 000 euroa x 15 = 750 000 euroa Vuoden 2001 kokonaiskustannukset = 0 (ei kustannuksia) Yhteisön laajuisten tapahtumien ja kokouksien sekä jäsenvaltioissa järjestettävien avauskonferenssien vaatima rahoitus on siis yhteensä arviolta 2,550 miljoonaa euroa. Rahoituksesta 1,050 miljoonaa euroa on katettava valmistelevan vuoden (2000) talousarviosta ja loput 1,500 miljoonaa euroa itse teemavuoden 2001 talousarviosta. 7.1.1.2 Yhteisön laajuinen tiedotus- ja edistämiskampanja Teemavuoden yhteisön laajuiseen tiedotus- ja edistämiskampanjaan kuuluvat tunnuksen ja tunnuslauseen tai tunnuslauseiden laatiminen, tiedottamiseen käytettävien välineiden kehittäminen, yhteistyö tiedotusvälineiden kanssa sekä Euroopan laajuisten kilpailujen järjestäminen. Vastaavantyyppisiin toimiin käytettiin Elinikäisen oppimisen eurooppalaisena teemavuotena 1996 noin 1,75 miljoonaa ecua. Teemavuoden jälkiarviossa todettiin, että vaikka teemavuonna onnistuttiin saamaan aikaan huomattava määrä toimintaa jäsenvaltioissa ja rahoittamaan innovatiivisia ja menestyksekkäitä hankkeita, ennen ja jälkeen teemavuotta tehdyt Eurobarometri tutkimukset eivät osoittaneet väestön tietämyksen elinikäisestä oppimisesta tai sitoutumisen siihen lisääntyneen merkittävällä tavalla. [19] Arviossa tuotiin esiin eräitä tiedotusstrategiaan liittyviä heikkouksia (ja joitakin huomattavia vahvuuksia), ja siinä todettiin erityisesti, että mikäli käytettävissä olisi ollut enemmän viestintään liittyviä tuotteita kaikilla virallisilla kielillä, teemavuoden vaikutukset olisivat olleet tehokkaampia. Euroopan kielten teemavuoden kohdalla tämä on selvästi vieläkin olennaisempaa. Tiedotusmateriaalin välittömänä ja välillisenä viestinä on oltava, että kaikki kielet ovat samanarvoisia. Erityisesti on huolehdittava, että tiedotuslehti julkaistaan kaikilla yhteisön yhdellätoista virallisella kielellä eikä vain kolmella kuten elinikäisen oppimisen teemavuoden lehti. [19] ECOTECin raportti, s. 33. Jotta teemavuoden tiedotus- ja edistämiskampanja voisi toimia niin jatkuvalla ja intensiivisellä tavalla, että se pystyy tavoittamaan joko suoraan tai tiedotusvälineiden kautta suurimman osan Euroopan kansalaisista, voitaneen perustellusti arvioida, että ulkopuolisten viestintäorganisaatioiden kanssa kampanjan pääosan toteuttamisesta tehtävät sopimukset olisivat arvoltaan noin 2,5 miljoonaa euroa. Pienempiä sopimuksia tehtäisiin lisäksi 700 000 euron arvosta, ja niillä katettaisiin esimerkiksi yksittäisiin kysymyksiin tai tietyille alueille keskittyviä pienkampanjoita samoin kuin edistämistarkoituksiin tarvittavien tavaroiden tuottaminen. Tiedotus- ja edistämiskampanja joudutaan merkittäviltä osiltaan rahoittamaan valmistelevan vuoden 2000 talousarviosta. Kansalaisille on tiedotettava tulevasta teemavuodesta ennen sen virallista avaamista, joten teemavuosi tarvitsee hyvin laajaa valmistelevaa julkisuutta vuoden 2000 puolivälistä lähtien. Teemavuoden tunnuksen, tunnuslauseiden ja audiovisuaalisen aineiston (esim. tv-tietoiskujen) on oltava valmiita hyvissä ajoin ennen vuoden 2000 loppua, ja ne aiheuttavat huomattavia kustannuksia. Ensimmäisen tiedotuslehdenkin pitäisi olla valmis jaettavaksi vuoden 2000 puolella. Yhteisön laajuisen tiedotus- ja edistämiskampanjan vaatima rahoitus on siis yhteensä arviolta 3,200 miljoonaa euroa. Rahoituksesta 1,300 miljoonaa euroa on katettava valmistelevan vuoden talousarviosta ja loput 1,900 miljoonaa euroa itse teemavuoden talousarviosta. 7.1.1.3 Yhteisön laajuiset selvitykset ja tutkimukset Teemavuoden puitteissa järjestetään neljään laajaan kategoriaan kuuluvia, koko yhteisön kattavia selvityksiä ja tutkimuksia. Kolmessa ensimmäisessä kategoriassa tehdään yksityiskohtaisia kyselytutkimuksia suhteellisen rajatuissa kohderyhmissä, ja niiden toteuttajiksi valitaan tarjouspyyntöjen perusteella asiantuntevia ja kokeneita konsultteja. a) Vuonna 2000 tehtävillä valmistelevilla selvityksillä on seuraavat tavoitteet: - Arvioidaan eri kohderyhmien (sekä suuren yleisön että kielten parissa jo aktiivisten henkilöiden, myös hallinnollisessa asemassa olevien) asenteita kieltenopiskeluun kussakin jäsenvaltiossa. - Selvitetään ennen teemavuoden alkua kohderyhmien odotukset teemavuodesta ja muista kieltenopiskeluun liittyvistä yhteisön tason toimista. - Tutkitaan näkemyksiä siitä, miten teemavuonna toteutettavaksi kaavaillut yksittäiset toimet voitaisiin toteuttaa. Jotta selvitykset voitaisiin tehdä riittävän laajasta otoksesta, tämän valmistelevan vuoden talousarviosta rahoitettavan tehtävän suorittamiseen arvioidaan tarvittavan noin 175 000 euroa. b) Varsinaisena teemavuonna 2001 tehdään tutkimuksia, joilla pyritään keräämään yksityiskohtaisempia tietoja EU:ssa vallitsevasta kieltenopiskeluun liittyvästä tilanteesta sekä saamaan pohjatietoja yhteisön tulevia tämän alan toimia varten. Tuloksista tiedotetaan hyvin laajalti, eli kyse on tiedottamisen lisäksi analyyttisesta välineestä. Kustannuksiksi arvioidaan 200 000 euroa. c) Tehdään tutkimus teemavuoden vaikutuksista. Tarkoituksena on ottaa yhteyttä mahdollisimman pitkälti samoihin henkilöihin kuin valmistelevassakin tutkimuksessa ja selvittää teemavuoden vaikutukset heidän näkemyksiinsä ja käyttäytymiseensä. Haastateltavia pyydetään nimeämään teemavuoden toteuttamisen vahvuudet ja heikkoudet. Kustannukset jäävät pienemmiksi kuin yksityiskohtaisessa valmistelevassa tutkimuksessa (ks. kohta a edellä), koska koostumukseltaan tasapainoinen vastaajaryhmä on muodostettu jo alustavaa tutkimusta valmisteltaessa. Kustannuksiksi arvioidaan noin 125 000 euroa. d) Liitetään vuosina 2000 ja 2002 väestöstä tehtäviin otoksiin perustuviin Eurobarometritutkimuksiin erityisiä kysymyksiä, joilla pyritään selvittämään esim. seuraavia seikkoja: - (Vuonna 2000) Selvitetään, moniko ihminen pitää kieltenopiskelua tärkeänä, moniko nautittavana, moniko haluaisi oppia uusia vieraita kieliä ja mitä ne olisivat, moniko uskoo pystyvänsä oppimaan lisää vieraita kieliä ja moniko uskoo opettelevansa vieraita kieliä. (Rahoitus osoitetaan valmistelevan vuoden talousarviosta, ja sen määrä on noin 125 000 euroa.) - (Vuonna 2002) Selvitetään, miten edelliseen kysymykseen annettujen vastausten mukaiset asenteet ovat muuttuneet ja kuinka suuri osuus Euroopassa asuvista ihmisistä on ollut tietoinen teemavuodesta. Arvioidut kustannukset ovat 125 000 euroa. Yhteisön laajuisten selvitysten ja tutkimusten kokonaiskustannukset ovat siis arviolta 750 000 euroa. Kustannuksista 300 000 euroa rahoitetaan valmistelevan vuoden talousarviosta ja 450 000 euroa varsinaisesta talousarviosta. 7.1.2 Paikalliset, alueelliset, kansalliset ja kansainväliset toimet (ks. päätösluonnoksen liitteen osa 1.B) Tässä tarkoitettaville toimille voidaan myöntää enintään 50 prosenttia yhteisön rahoitusta. Toimilla on tarkoitus saavuttaa synergiaa edellä kuvattujen yhteisön tason toimien kanssa ja luoda siten rakenne, jonka avulla laajemmat ja pienemmät toimet voivat tavoitella samoja päämääriä ja viedä toisiaan eteenpäin. Yhteisrahoitettavia toimia koskevat hakemukset toimitetaan osallistujamaiden koordinointielinten kautta, ja niihin kuuluu yhteisön laajuisten toimien tapaan tapahtumia, tiedottamistoimia, kilpailuja sekä selvityksiä ja tutkimuksia. Yhteisrahoitusta voidaan myöntää myös muunlaisille hankkeille, joilla edistetään kieltenopetusta ja -opiskelua - sillä edellytyksellä, etteivät hankkeet voi saada rahoitusta käynnissä olevista yhteisön ohjelmista. Tämä rahoitusmahdollisuus paitsi virittää toimintaa myös korostaa, että alalla toimitaan myös Euroopan laajuisesti. Yksittäisten maiden pienille organisaatioille ja pienimuotoiselle toiminnalle avautuu näin ensi kertaa tilaisuus saada EU:n rahoitusta. Jo pelkkä osallistuminen antaa näille organisaatiolle merkittävää rohkaisua ruohonjuuritason toimintaan, joka paitsi saa pontta-antavaa rahoitusta myös kohottaa arvoaan paikallisen kohderyhmänsä silmissä saatuaan "EU:n hyväksymisleiman". Sen lisäksi että teemavuoden sanomaa välitetään edellä kuvattujen yhteisön tason toimien kautta, joka puolella yhteisöä on toteutettava monia pienempiä täydentäviä toimenpiteitä, jotta teemavuoden koko potentiaali voidaan käyttää hyväksi. Nämä pienemmät toimet vahvistavat sanomaa ja muokkaavat sen kulloisenkin maan, alueen tai paikkakunnan olosuhteiden mukaiseksi. Jotta teemavuosi esimerkiksi onnistuisi lisäämään kieltenopiskelua, kansalaisten on saatava heitä lähellä sijaitsevista lähteistä tietoa siitä, kuinka ja missä he voivat kieliä opiskella. Tärkeää on myös varata riittävästi varoja Muut toimet -otsakkeeseen kuuluvia hankkeita varten. Näin annetaan mahdollisuuksia myös sellaisille uusille ajatuksille, jotka eivät oikein sovi mihinkään teemavuoden päätoimenpideryhmään eivätkä muihin yhteisön ohjelmiin. Elinikäisen oppimisen eurooppalaisesta teemavuodesta tehdyn jälkiarvioinnin mukaan luokkaan "muut" kuuluvilla toimilla oli huomattavia vaikutuksia suhteessa niiden yleisiin tavoitteisiin. [20] [20] ECOTECin raportti, s.27. Monien yhteisrahoitusta saavien hankkeiden odotetaan jatkuvan teemavuoden päätyttyäkin. Elinikäisen oppimisen teemavuoden puitteissa yhteisrahoitusta saaneista toimista näin kävi 65 prosentille (ks. kohta 6.5). Rahoituksen olisi oltava tasoltaan sellainen, että toiminnassa päästään merkittäviin vaikutuksiin ja että organisaatioilla on realistiset mahdollisuudet saada yhteisrahoitusta, jolloin niillä on motivaatiota tehdä hakemus. Tämä edellyttää, että paikallisia, alueellisia, kansallisia ja kansainvälisiä toimia varten varataan arviolta 5 miljoonaa euroa. Perustana on laskelma, jossa 250 hankkeelle myönnetään keskimäärin 20 000 euron tuki. Elinikäisen oppimisen teemavuoden puitteissa yhteisrahoitetuille 454 hankkeelle myönnettiin keskimäärin 10 000 euroa. Osallistujamaiden koordinointielimiltä saadun palautteen perusteella vuoden jälkiarvioinnissa suositeltiin kuitenkin, että eurooppalaisten teemavuosien puitteissa olisi vastaisuudessa annettava rahoitusta pienemmälle määrälle hankkeita mutta että hankekohtaisen rahoituksen olisi oltava tuntuvampi. Euroopan kielten teemavuoden nimissä on kaavailtu järjestettävän kaksi ehdotuspyyntöä. Niistä ensimmäisessä hakemusten jättöaika päättyy kesällä tai alkusyksystä 2000, ja pyynnön perusteella myönnettävät tuet katetaan valmistelevan vuoden talousarviosta. Ehdotuspyyntö keskittyy nimenomaan tiedotus- ja viestintätoimiin, joilla valmistellaan teemavuotta kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla. Ehdotuspyynnön perusteella odotetaan myönnettävän yhteisrahoitusta yhteensä noin 60 hankkeelle - rahoitettavien hankkeitten tarkka määrä riippuu luonnollisesti ehdotusten laadusta. Toisessa ja laajemmassa ehdotuspyynnössä hakemukset on jätettävä keväällä 2001, ja sen aiheena ovat toimet, jotka edesauttavat teemavuoden tavoitteista yhden tai kaikkien saavuttamista. Rahoitusta odotetaan myönnettävän 180-200 hankkeelle. Avustukset katetaan teemavuoden päätalousarviosta. Yhteisrahoitettavien hankkeitten kokonaisrahoitus on arviolta 5,0 miljoonaa euroa. 1,2 miljoonaa euroa tulee katettavaksi valmistelevan vuoden talousarviosta ja 3,8 miljoonaa euroa varsinaisen teemavuoden talousarviosta. 7.1.3 Tekninen apu Komission ja teemavuoden edunsaajien teknisen avun kustannukset ovat arviolta 500 000 euroa eli 4,16 prosenttia teemavuoden kokonaistalousarviosta. Lukuun sisältyvät valmistelevat toimet. Teknistä apua tarvitaan erityisesti yhteisrahoituksen hallinnointiin niiden paikallisten, alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten hankkeitten osalta, jotka on kuvattu päätösluonnoksen liitteen osassa 1.B. Siihen liittyy useita vakiosuorituksia, joissa on useimmiten kyse suhteellisen pienistä summista. Teknistä apua tarjoavia organisaatioita voidaan käyttää apuna myös eräissä liitteen osassa 1.A mainituissa toimissa - esimerkiksi laajojen kokousten järjestämisessä, ellei yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu pysty vastaamaan siitä. On kaavailtu, että tarvittavista palveluista joko tehdään yksi tai useampi puitesopimus tai että ne hankitaan jonkin sellaisen teknisen avun toimiston kautta, joka vastaa 1. heinäkuuta 1999 julkaistun teknisen avun toimistoja koskevan komission käsikirjan määritelmää. Komissio valvoo tehtävien suorittamista kaikissa tapauksissa, eikä minkään julkisen viranomaisen tehtäviä delegoida muualle. Teknisen avun organisaatioiden kanssa tehtävät sopimukset sisältävät deontologisia lausekkeita, joilla pyritään välttämään eturistiriidat, määrittelemään yhteensopimattomat seikat ja määrätään luottamuksellisuudesta. Tärkeimpiä ensimmäisen yhteisrahoitettavia toimia koskevan ehdotuspyynnön yhteydessä toteutettavia alustavia toimenpiteitä, joissa tarvitaan teknistä apua, on komission suorittama hankevalinta ja edunsaajien kanssa toteutettava rahoitusjärjestelyjen valmistelu. Kuten edellä kohdassa 7.1.2 todettiin, tämä ensimmäinen ehdotuspyyntökierros - joka keskittyy tiedotus- ja viestintätoimiin, joilla valmistellaan teemavuotta kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla - on tarkoitus järjestää hyvissä ajoin ennen vuoden 2000 loppua. Teknistä apua on siis oltava käytettävissä tuolloin. Teknisen avun kustannuksiksi arvioidaan vuodelle 2000 noin 150 000 euroa, ja loput edellä mainitusta 500 000 eurosta katetaan teemavuoden varsinaisesta talousarviosta vuodeksi 2001. 7.1.4 Toimet, jotka eivät saa rahoitustukea yhteisön talousarviosta (ks. päätösluonnoksen liitteen osa 1.C) Teemavuoden tavoitteitten edistämiseen vähin kustannuksin tai kustannuksitta on huomattavia mahdollisuuksia, kun annetaan teemavuoden tunnuksen ja muun siihen liittyvän aineiston käyttölupa organisaatioille, joiden toiminta vastaa teemavuoden tavoitteita (keskus-, alue- tai paikallisviranomaisten taikka kansalaisjärjestöjen toimille kieltenopiskelun edistämiseksi, kielikoulutusta aloittaville yrityksille, kielikursseja lähettäville tv-yhtiöille jne.). Elinikäisen oppimisen eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä myönnettiin noin 600 tällaista käyttölupaa. Huomattakoon, että näin suuren lisäarvon saaminen "ilmaisista" toimista riippuu siitä, pääseekö teemavuosi "maksullisten" toimiensa ja erityisesti viestintänsä kautta niin näkyvään asemaan, että organisaatiot haluavat tulla yhdistetyksi siihen. 7.2. Kustannukset osa-alueittain (miljoonaa euroa) 7.2.1 Teemavuosi Osa-alue // Talousarvio Yhteisön tason toiminta (rahoitus  100 %) // Viisi yhteisön laajuista kokousta ja tapahtumaa // 1,500 Tiedotus- ja edistämiskampanja // 1,900 Kaksi tutkimusta (+ vaikutustutkimus ja yksi Eurobarometrikysely) // 0,450 Paikallinen, alueellinen, kansallinen ja kansainvälinen toiminta (rahoitus  50 %) // Avustukset noin 190 eri hankkeelle (keski määrin noin 20 000 euroa / hanke), jotka edistävät kieltenopetusta ja -opiskelua (esim. kokoukset ja tapahtumat, tiedotuskampanjat, kilpailut, selvitykset ja tutkimukset) // 3,800 Tekninen apu // 0,350 YHTEENSÄ // 8,000 7.2.2 Valmistelevat toimet (vuosi 2000) Osa-alue // Talousarvio Yhteisön tason toiminta (rahoitus  100 %) // Yhteisön laajuisen avaustapahtuman valmistelu (0,3 milj. euroa), osallistuminen 15 kansallisen tapahtuman valmisteluun (0,75 milj. euroa) // 1,050 Valmisteleva tiedotus- ja edistämiskampanja // 1,300 Valmistelevat selvitykset (+ yksi Eurobarometrikysely) // 0,300 Paikallinen, alueellinen, kansallinen ja kansainvälinen toiminta (rahoitus  50 %) // Avustukset n. 60 eri hankkeelle (keskimäärin noin 20 000 euroa / hanke), joilla luodaan pohjaa muille teemavuoden toimille // 1,200 Valmistelevien toimien tekninen apu // 0,150 YHTEENSÄ // 4,000 7.3 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu >TAULUKON PAIKKA> Maksumäärärahat >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Kaikissa komission ja edunsaajien välisissä sopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa taataan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tehdä tarkastus yhteisön avustuksen edunsaajan luona ja mahdollisuus vaatia todisteet sopimusten ja oikeudellisten sitoumusten puitteissa kirjatuista menoista viiden vuoden ajan sopimuskauden päättymisestä. Avustusten edunsaajien on laadittava selvitys hankkeesta ja sen kuluista, jotka tarkastetaan sekä kustannuslajien että niiden tukikelpoisuuden osalta yhteisön avustukselle asetettujen tavoitteiden mukaisesti sekä sopimusehdot, taloudelliset näkökohdat ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen. Rahoitussopimukseen liitetään tiedot rahoituksen hallinnosta ja sen käytöstä niiden menojen määrittelemiseksi, joihin sopimuksen alainen rahoitus on käytettävissä. Tarvittaessa yhteisön varoilla katettavia edunsaajan kirjanpitoon merkittäviä todellisia, tunnistettavia ja tarkistettavia kustannuksia voidaan rajoittaa myönnettyjen avustusten valvonnan ja tilintarkastuksen (sekä rahoituskohteiden valinnan) helpottamiseksi. 9. SEURANTA JA ARVIOINTI 9.1 Seuranta Teemavuoden lyhyen keston vuoksi seuranta perustuu pääasiassa seuraaviin seikkoihin: - jatkuva tiedonvaihto komission, teemavuoden täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa vastaavien kansallisten koordinointielinten ja mahdollisten teknisen avun organisaatioiden välillä - tiedotustoimet, joilla pyritään siihen, että eri osapuolet omaksuisivat "arvioinnin ja seurannan kulttuurin". 9.2 Arviointi Euroopan kielten teemavuotta koskevan päätösehdotuksen 11 artiklan mukaisesti komissio suorittaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman arvioinnin ja toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle asiaa koskevan kertomuksen. Arvioinnin lopulliset tulokset jaetaan kaikille osapuolille. Komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota seuraaviin näkökohtiin: Teemavuoden määrälliset tulokset arvioidaan mm. seuraavien seikkojen perusteella: - teemavuoden yhteydessä toteutettuihin toimiin osallistuneiden ihmisten määrä absoluuttisesti sekä suhteessa niiden eurooppalaisten määrään, jotka tulivat tietoisiksi teemavuodesta ja sen tavoitteista - teemavuoteen liittyvien toimien (soveltuvin osin) jatkuminen teemavuoden jälkeisenä toimintana yleensä ja suhteessa hankkeitten luonteenpiirteisiin - niiden organisaatioiden osuus, jotka saivat ensi kertaa EU:n rahoitusta - toimien maantieteellinen ja kielellinen jakautuminen sekä yhteistyökumppanuuksien tasapainoisuus. Teemavuoden laadulliset tulokset arvioidaan mm. seuraavien seikkojen perusteella: - teemavuoden kyky tiedottaa kieltenopiskelun eri näkökohdista ja vaikuttaa koko väestön ja sen osaryhmien (jakoperusteena esim. ammatti, ikä tai äidinkieli) asenteisiin ja käyttäytymiseen - komission rahoittamien tai yhteisrahoittamien hankkeitten sisällön laatu. Arvioinnin kohteena ovat myös teemavuoden organisoinnin vahvuudet ja heikkoudet. Sitä varten selvitetään ja analysoidaan jäsenvaltioiden koordinointielinten sekä toimia organisoineiden tai niihin osallistuneiden tahojen näkemyksiä. 10. HALLINTOMENOT Hallintokustannuksiin käytettävien varojen tosiasiallinen määrä riippuu komission vuosittain tekemästä päätöksestä varojen myöntämisestä, erityisesti budjettivallan käyttäjän myöntämä henkilöstö ja lisävarat huomioon ottaen. 10.1 Toimien vaikutus henkilöstön lukumäärään >TAULUKON PAIKKA> 10.2 Henkilöstön palkkaamisen taloudellinen kokonaisvaikutus (EUR) >TAULUKON PAIKKA> (*) Käyttäen normaalia henkilökuntaa, jolle on osoitettu toimintaan liittyvien tehtävien hoito (laskenta perustuu kohtiin A-1, A-2, A-4, A-5 ja A-7) - vuotuiset kustannukset. 10.3 Toiminnasta aiheutuvien muiden menojen taloudellinen vaikutus (EUR) >TAULUKON PAIKKA> Rahoitus katetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston nykyisistä määrärahoista.