KOMISSION TIEDONANTO

Komission varapuheenjohtaja Olli Rehnin yhdessä komission puheenjohtajan kanssa antama tiedonanto

Tämä kertomus on vastaus Euroopan parlamentin ja neuvoston 16. marraskuuta 2011 antamaan päätökseen 1219/2011/EU ja 4. heinäkuuta 2012 antamaan päätökseen 602/2012/EU, joissa EU:ta edustavan EBRD:n hallintoneuvoston jäsenen edellytetään jatkossa antavan selvityksen vuosittain Euroopan parlamentille.

Kyseisissä päätöksissä pyydetään raportoimaan seuraavista aiheista: ”… unionin tavoitteiden edistäminen ottaen erityisesti huomioon unionin ulkoinen toiminta, josta määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa, Eurooppa 2020 -strategia sekä merkittävä kasvu siirtymisessä käyttämään uusiutuvaa energiaa ja energiatehokasta tekniikkaa, … pääoman käyttö ja toimet rahoituksenvälittäjien suorittamien EBRD:n toimintojen avoimuuden takaamiseksi, … riskinotto ja tehokkuus lisärahoituksen hankkimisessa yksityiseltä sektorilta sekä Euroopan investointipankin ja EBRD:n yhteistyö kolmansissa maissa”. Lisäksi pyydetään antamaan ”… selvitys EBRD:n toiminnasta eteläisellä ja itäisellä Välimerellä”.

EU:ta edustavan Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallintoneuvoston jäsenen vuosikertomus Euroopan parlamentille 2012

Sisällysluettelo

1. Johdanto. 4

1.1. EBRD:n tausta. 4

1.2. Toiminnan läpinäkyvyys. 5

2. Vuoden 2012 tulokset 6

2.1. Taloudellinen asema. 6

2.2. Siirtymävaikutus. 6

2.3. Riskinotto. 7

2.4. Maantieteellinen laajentuminen. 8

2.5. Uusi pääjohtaja. 8

3. Unionin tavoitteiden edistäminen (ks. esimerkkejä hankkeista liitteessä 2) 9

3.1. EBRD:n strategiat ja politiikat 9

3.2. Maakohtaiset strategiat 10

3.3. Kreikkaa koskeva erityistoimintaohjelma. 10

3.4. Eurooppa 2020 -strategia. 11

4. Toimielinten välinen yhteistyö. 12

4.1. EU:n, EBRD:n ja EIP:n kolmenvälinen yhteisymmärryspöytäkirja. 12

4.2. Ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskeva EU:n laajuinen foorumi 12

4.3. Kumppanuudet kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. 12

4.4. Avunantajien tuki 13

4.5. EBRD:n toiminnan koordinointitoimisto (OCOB) Brysselissä. 14

5. Liite 1 – EBRD:n toiminnan tulokset 15

5.1. Operatiiviset tulokset 2008–12. 15

5.2. Taloudellinen tulos 2008–12. 15

5.3. Maantieteelliset tulokset 16

5.3.1. EBRD:n toiminta-alueet 16

5.3.2. Keski-Eurooppa ja Baltian maat 17

5.3.3. Kaakkois-Eurooppa. 17

5.3.4. Itä- Eurooppa ja Kaukasus. 17

5.3.5. Venäjä. 18

5.3.6. Keski-Aasia. 18

5.3.7. Turkki 18

5.3.8. Eteläiset ja itäiset Välimeren maat 18

6. Liite 2 – Esimerkkejä hankkeista. 19

6.1. Marokon maaseudun sähköistäminen. 19

6.2. Kaupan helpottamista koskeva ohjelma. 19

6.3. Oyu Tolgoin kulta- ja kuparikaivoshanke. 19

6.4. Energiatehokkuus Balkanin alueella. 19

6.5. Chișinăun kaupunkiliikenteen ajanmukaistaminen. 20

6.6. Ydinvoima – Tšernobylin tukeminen. 20

7. Liite 3 – Verkkolinkit 21

1. Johdanto

Tämä kertomus on vastaus Euroopan parlamentin ja neuvoston 16. marraskuuta 2011 antamaan päätökseen 1219/2011/EU ja 4. heinäkuuta 2012 antamaan päätökseen 602/2012/EU, joissa EU:ta edustavan EBRD:n hallintoneuvoston jäsenen edellytetään jatkossa antavan selvityksen vuosittain Euroopan parlamentille seuraavista aiheista ”… unionin tavoitteiden edistäminen ottaen erityisesti huomioon unionin ulkoinen toiminta, josta määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa, Eurooppa 2020 -strategia sekä merkittävä kasvu siirtymisessä käyttämään uusiutuvaa energiaa ja energiatehokasta tekniikkaa, … pääoman käyttö ja toimet rahoituksen välittäjien suorittamien EBRD:n toimintojen avoimuuden takaamiseksi, … riskinotto ja tehokkuus lisärahoituksen hankkimisessa yksityiseltä sektorilta sekä Euroopan investointipankin ja EBRD:n yhteistyö kolmansissa maissa”. Lisäksi pyydetään antamaan ”… selvitys EBRD:n toiminnasta eteläisellä ja itäisellä Välimerellä”.

1.1. EBRD:n tausta

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) perustettiin vuonna 1990 kommunististen järjestelmien romahdettua Euroopassa ja Neuvostoliitossa. Sen tehtävä on ”huolehtia avoimeen markkinatalouteen siirtymisestä sekä edistää yksityistä aloitteellisuutta ja yrittäjätoimintaa” Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa, Keski-Aasiassa ja nykyään myös Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella (SEMED). Pankki toimii kyseisillä alueilla 34 valtiossa ja tukee pääasiassa yksityisen sektorin hankkeita, joihin ei saada kaikkea tarvittavaa rahoitusta markkinoilta.

Pankin omistajia ovat 64 maata, Euroopan unioni ja Euroopan investointipankki (EIP). EU ja sen jäsenvaltiot omistavat yhdessä noin 64 prosenttia EBRD:n osakepääomasta. Omistajia edustavat johtokunnan jäsenet kokoontuvat säännöllisesti koordinoidakseen näkemyksiään pankin hankkeista, toimintalinjoista ja strategioista. Neuvottelujen lopputuloksena ei kuitenkaan aina ole yhteinen kanta, koska EU:n jäsenvaltioita edustavat johtokunnan jäsenet äänestävät itsenäisinä osakkeenomistajina oman maansa viranomaisten prioriteettien mukaisesti.

EU:n osuus EBRD:n enimmäispääomasta oli 3,04 prosenttia vuoden 2012 lopussa (900 miljoonaa euroa 30 miljardin euron kokonaispääomasta). EU on maksanut osuudestaan hieman yli 20 prosenttia (188 miljoonaa euroa), ja jäljelle jäävä määrä on vaadittaessa maksettavaa pääomaa (EU:n osuus 712 miljoonaa, joka on merkitty EU:n talousarvioon ehdolliseksi velaksi).

Kaikki EBRD:n 66 osakkeenomistajaa ovat edustettuina hallintoneuvostossa. Komission nimittämä EU:n edustaja on tällä kaudella talous- ja raha-asioista vastaava komission varapuheenjohtaja Olli Rehn. Komissio nimittää myös hallintoneuvoston varajäsenen, joka on tällä kaudella talouden ja rahoituksen pääosaston (PO ECFIN) pääjohtaja Marco Buti.

Hallintoneuvosto valitsee 23-jäsenisen johtokunnan kolmen vuoden kaudelle, joka voidaan uusia. Johtokunnan jäsenten paikoista 15 on varattu EU:n jäsenvaltioille, EU:lle ja EIP:lle. Kukin johtokunnan jäsen nimittää varajäsenen, joka edustaa varsinaista jäsentä, jos tämä ei ole paikalla. Euroopan unionia edustava johtokunnan jäsen on tällä kaudella Vassili Lelakis (PO ECFIN) ja hänen varajäsenensä Peter Basch (PO ECFIN).

Kun EU:ta edustava johtokunnan jäsen esittää EU:n virallisia näkemyksiä ja kantoja, hän ottaa huomioon kaikkien asianomaisten komission yksiköiden, Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH), muiden asianomaisten EU-elinten sekä EU:n jäsenvaltioiden enemmistöä edustavien johtokunnan jäsenten näkemykset.

1.2. Toiminnan läpinäkyvyys

Pankki julkaisee vuosittain kertomuksia, joissa se kertoo eturyhmille toiminnastaan ja tavoistaan edistää toimiensa läpinäkyvyyttä. Näihin kuuluvat vuosikertomus, vuotuinen rahoituskertomus, siirtymäkertomus, toiminnan kestävyyttä koskeva kertomus sekä rahoittajien kertomus (verkkolinkit liitteessä 3).

Julkisessa tiedotuspolitiikassa määritetään, miten EBRD:n on toimittava julkisissa kuulemisissa ja tietojen antamisessa. EBRD toteutti vuonna 2012 julkisia kuulemisia, jotka liittyivät yhdeksään maakohtaiseen strategiaan ja yhteen alakohtaiseen strategiaan, julkaisi 158:n yksityissektorin hankkeen tiivistelmäasiakirjat, laati sosiaalisten vaikutusten ja ympäristövaikutusten arvioinnin kaikista ympäristöluokkaan A kuuluvista hankkeista ja toimitti kaikki vaaditut vastuuvelvollisuutta ja hallintotapaa koskevat tiedot. EBRD vastasi kaikkiin tietopyyntöihin, ja yhteen pankin kielteiseen päätökseen haettiin muutosta.

Hankkeita koskevalla valitusmekanismilla (Project Complaint Mechanism) on keskeinen asema EBRD:n vastuuvelvollisuusjärjestelmässä. Mekanismin avulla tutkitaan EBRD:n mahdollisia toimintaperiaatteiden rikkomisia koskevat valitukset, jotka ovat tapahtuneet yksittäisiä hankkeita hyväksyttäessä. Asianomainen paikallinen yhteisö voi saada EBRD:ltä apua ratkottaessa ongelmia hankkeen tukijan kanssa.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin oli vuonna 2012 rekisteröitynyt yli 1 900 kansalaisjärjestöä, ja niistä yli 400 osallistui EBRD:n henkilöstön järjestämiin temaattisiin kokouksiin. Kansalaisyhteiskuntaohjelma on lippulaivatapahtuma EBRD:n suhteissa kansalaisyhteiskuntaan, ja se järjestetään EBRD:n vuosikokouksen ja liiketoimintafoorumin (Business Forum) yhteydessä. Se antaa kansalaisjärjestöjen edustajille mahdollisuuden korkean tason vuoropuheluun EBRD:n pääjohtajan, johtokunnan jäsenten, ylimmän johdon ja muun henkilöstön kanssa.

2. Vuoden 2012 tulokset

2.1. Taloudellinen asema

EBRD:n taloudellinen tilanne pysyi hyvänä vuonna 2012. Pääomapositio oli vahva (AAA-luottoluokitus ja vakaat tulevaisuudennäkymät), maksuvalmius oli hyvä, ja pankilla oli edelleen osakkeenomistajien vankka tuki.

EBRD:n vuotuinen toimintavolyymi oli 8,9 miljardia euroa, joka jakautui 393:een yksittäiseen hankkeeseen ja kaupan helpottamista koskevaan vuoden 2012 ohjelmaan kuuluvaan 72:een avoinna olevaan määrään. Kokonaismäärään sisältyy kuusi yhteensä 181 miljoonan euron sitoumusta, jotka rahoitetaan eteläisen ja itäisen Välimeren alueella. Näihin hankkeisiin saatiin vipuvaikutuksen avulla 17,4 miljardia euroa lisärahoitusta vuoden 2012 aikana (20,8 miljardia euroa vuonna 2011). EBRD järjesti suoraan 1,2 miljardin euron arvosta syndikoituja lainoja (1,0 miljardia euroa vuonna 2011). Pankin sijoitustoiminnan salkku kasvoi 37,5 miljardiin euroon vuoden 2012 loppuun mennessä (8 prosentin kasvu vuoteen 2011 verrattuna).

Nettovoitto oli miljardi euroa vuonna 2012 (173 miljoonaa euroa vuonna 2011). Muutos johtui pääasiassa oman pääoman ehtoisten instrumenttien realisoitumattomista käyvän arvon muutoksista, jotka todennäköisesti jatkuvat tulevaisuudessa osakemarkkinoiden volatiliteetin vuoksi. Tämän vuoksi EBRD:n rahastot kasvoivat 7,8 miljardiin euroon vuonna 2012 (7,0 miljardia euroa vuonna 2011).

EBRD hankki vuotuisen lainanotto-ohjelmansa puitteissa 6,3 miljardia euroa pitkäaikaista rahoitusta vuonna 2012. Keskimääräinen laina-aika on 4,1 vuotta. Joukkovelkakirjoja laskettiin liikkeeseen 12 valuutassa, ja kokonaismäärästä Yhdysvaltain dollarin osuus oli 60 prosenttia.

Liitteessä 1 esitetään EBRD:n operatiivinen ja taloudellinen tulos sekä hankkeiden maantieteellinen jakauma.

2.2. Siirtymävaikutus

EBRD arvioi vuosittain siirtymävaiheen kehitystä ja jäljellä olevia haasteita 15 sektorilla kaikissa maissa, joissa pankilla on toimintaa. Tässä ”siirtymäkuilujen” arvioinnissa kartoitetaan markkinarakenteen tai markkinoita tukevien instituutioiden muutoksia, jotka ovat tarpeen pyrittäessä saavuttamaan kehittyneimpien markkinatalouksien normien mukainen taso.

Demokraattiset uudistukset etenivät joissakin EBRD-alueen osissa nopeasti, mutta toisaalla uudistukset polkivat paikallaan. Uudistukset etenivät selkeimmin Egyptin ja Tunisian kaltaisissa maissa, jotka ovat demokratian alkutaipaleella. Jonkin verran epävakautta on kuitenkin esiintynyt, ja siirtymäprosessi todennäköisesti jatkuu epätasaisesti kaikissa eteläisen ja itäisen Välimeren alueen maissa. Länsi-Balkanin alueen maissa demokraattiset uudistukset jatkuivat suunnitellusti ja saivat tukea EU:hun lähentymisestä ja tiivistyneestä alueellisesta yhteistyöstä. Tästä huolimatta populismi ja etniset jännitteet haittaavat edelleen demokratian vakiinnuttamisprosessia. Armenia, Georgia ja Moldova lisäsivät demokraattista uskottavuuttaan vapailla ja oikeudenmukaisilla vaaleilla ja uudistusmielisten hallitusten muodostamisella. Myös Kirgisiassa ja Mongoliassa demokraattiset uudistukset etenivät.

Muilla EBRD:n hankkeita toteuttavilla alueilla demokraattiset uudistukset tuottivat vaihtelevampia tuloksia. Venäjällä tiettyjen demokraattisten uudistusten ja maaliskuussa 2012 pidettyjen aiempaa avoimempien presidentinvaalien tuottamaa edistystä latistettiin osittain viranomaisten muilla toimilla. Ukrainassa aiempien vuosien huomattavaa edistystä on hidastettu valikoivalla oikeudenkäytöllä ja riippumattomien tiedotusvälineiden painostuksella. Muissa IVY-maissa demokraattiset uudistukset ovat edistyneet parhaimmillaankin hitaasti, ja niissä on esiintynyt laajalle levinnyttä korruptiota, heikkoa oikeusvaltioperiaatteen noudattamista ja ihmisoikeusrikkomuksia. Pankki pitää edelleen erityisen ongelmallisena demokraattisten uudistusten puuttumista Valko-Venäjällä ja Turkmenistanissa. Tämän vuoksi se jatkoi toimissaan tarkoin punnitun strategisen lähestymistavan soveltamista keskittyen yksityissektorin hankkeisiin ja edistymiseen suhteessa tarkoin määriteltyihin poliittisiin ja taloudellisiin vertailuarvoihin.

Taloudellisen osallisuuden sisällyttäminen siirtymäjärjestelmään alkoi vuonna 2012. Vuonna 2013 EBRD lisäsi siihen uusina ulottuvuuksina naisten ja miesten eriarvoisen kohtelun, maaseudun ja kaupunkien väliset erot sekä nuorisoasiat.

2.3. Riskinotto

Siirtymää koskevan valtuutuksensa noudattamiseksi EBRD ottaa hankkeissaan suurempia riskejä kuin vastaavat yksityissektorin toimijat. Se pyrkii kuitenkin toimimaan harkitusti ja avoimesti. Toimiva johto antaa tietoja johtokunnalle ja neuvottelee sen kanssa säännöllisesti. Pääosa tiedoista annetaan neljännesvuosittaisissa riskiraporteissa, mutta tarvittaessa myös tapauskohtaisesti.

EBRD pyrkii pitämään käteisvarojen hallintaan liittyvien sijoitustensa riskit mahdollisimman pieninä tekemällä hyvin likvidejä ja lyhytaikaisia sijoituksia mahdollisimman korkealaatuisiin instrumentteihin. Nämä toimet toteutetaan johtokunnalta saadulla valtuutuksella noudattaen tiukkoja sääntöjä, joita tarkistetaan vuosittain.

Pankkisalkussa sen sijaan otetaan paljon suurempia riskejä tekemällä keskipitkiä tai pitkiä sijoituksia tuotteisiin, jotka ovat strukturoituja tai yksilöllisiä ja tämän vuoksi erittäin epälikvidejä. EBRD pyrkii kuitenkin nimeämään, mittaamaan ja jäsentelemään nämä riskit siten, että ne pienenevät, tai suojautumaan niiltä (esimerkiksi irtautumisväylillä, maksujen valvonnalla, sopimusvakuuksilla ja takauksilla). EBRD:n sijoitukset on hinnoiteltu markkinaperusteisesti siten, että riski ja tuotto ovat asianmukaisesti tasapainossa (varmistaen samalla, että EBRD ei syrjäytä yksityisen sektorin toimijoita markkinoilta).

Joitakin maksulaiminlyöntejä on odotettavissa, mutta EBRD pyrkii minimoimaan niihin liittyvät tappiot mahdollisimman hyvin ja tekee asianmukaiset varaukset säilyttääkseen vakaan pääomapohjan. EBRD:n ongelmalainojen osuus oli hyvin alhainen eli 3,4 prosenttia (676 miljoonaa euroa) velkoihin liittyvistä toiminnan varoista vuoden 2012 lopussa.

Muita kaikkien markkinatoimijoiden kohtaamia riskejä ovat operatiiviset riskit (esimerkiksi virheet ja petokset), maineriski liittyen nykyisten ja potentiaalisten asiakkaiden rehellisyyteen sekä järjestelmäriski (esimerkiksi keskeisen länsimaisen pankin konkurssi tai Yhdysvaltain keskuspankin rahapolitiikan suuri muutos).

2.4. Maantieteellinen laajentuminen

EBRD aloitti vuonna 2011 asteittaiset toimet eteläisellä ja itäisellä Välimeren alueella (SEMED-alue) käyttäen avunantajien rahoittamia yhteistyörahastoja muun muassa hankkeiden valmisteluun. Vuonna 2012 riittävän suuri määrä EBRD:n osakkeenomistajia oli ratifioinut EBRD:n perustamisesta tehdyn sopimuksen 18 artiklaan sisältyvät muutokset, ja Egyptille, Jordanialle, Marokolle ja Tunisialle voitiin myöntää potentiaalisen tuensaajamaan asema. Tämän jälkeen pankki saattoi marraskuusta alkaen toteuttaa uudella alueella monentyyppisiä investointeja erityisinvestointirahaston kautta (ks. liite 2). Yleisen näkemyksen mukaan näistä maista tulee virallisesti tuensaajamaita vuosien 2013–2014 aikana.

EBRD:n hallintoneuvoston jäsenet hyväksyivät marraskuussa 2012 pitkien neuvottelujen jälkeen Kosovon jäseneksi. Maasta tuli EBRD:n 66. jäsen ja 30. toimien kohdemaa. Jäsenyyden hyväksymisestä annetussa päätöslauselmassa korostetaan, että päätös ei rajoita EBRD:n yksittäisten jäsenten Kosovon asemasta muodostamia kantoja.

2.5. Uusi pääjohtaja

Lontoossa toukokuussa 2012 järjestetyssä vuosikokouksessa brittiläinen Suma Chakrabarti voitti ensimmäiset vaalit ja korvasi Thomas Mirowin EBRD:n pääjohtajana heinäkuussa 2012. Uusi pääjohtaja aloitti heti pankin toiminnan uudenaikaistamisen, jonka puitteissa on tarkoitus muuttaa sisäisiä toimintatapoja sekä maksimoida tehokkuus ja hyödyntää investointeja, poliittista vuoropuhelua, teknistä yhteistyötä ja johtajuutta mahdollisimman tuloksellisesti.

3. Unionin tavoitteiden edistäminen (ks. esimerkkejä hankkeista liitteessä 2)

Monenvälisenä kansainvälisenä rahoituslaitoksena EBRD on vastuussa sekä EU:ta edustaville että sen ulkopuolisille osakkeenomistajille. Tämän vuoksi sillä on oma hallinto-, sääntely- ja poliittinen kehys.

EBRD kuitenkin yleensä soveltaa ja edistää EU:n normeja ja poliittisia vaatimuksia paitsi EU:ssa sijaitsevissa toimintamaissa myös EU:n ulkopuolisissa tuensaajamaissa, joissa pankin hankkeilla ja poliittisella vuoropuhelulla pyritään täyttämään EU:n vaatimukset tai lähentymään niitä mahdollisimman pitkälle. Kaikki EBRD:n hankkeet eivät ole alusta alkaen EU:n vaatimusten mukaisia. Tämä johtuu pääasiassa taloudellisista rajoituksista ja usein huomattavasta siirtymäkuilusta. Näissä tapauksissa EBRD:n toimintapolitiikasta poikkeamiseen on saatava johtokunnan hyväksyntä.

EBRD tukee joka tapauksessa useita unionin toiminnan ulkoisia tavoitteita, jotka luetellaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa. EBRD antaa erityisesti teknistä ja taloudellista tukea, jolla edistetään talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä, kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen ja monenvälistä ja maailmanlaajuista hyvää hallintotapaa. EBRD auttaa myös lujittamaan demokratiaa ja oikeusvaltiota toimimalla vain maissa, jotka ovat sitoutuneet pitämään periaatteinaan monipuoluedemokratiaa, pluralismia ja markkinataloutta.

Edistäessään toimeksiantonsa mukaisesti markkinatalouteen siirtymistä EBRD tukee yksityissektoriin ja yrittäjyyteen liittyviä hankkeita auttamalla maita toteuttamaan rakenteellisia ja alakohtaisia (talous, yhteiskunta, ympäristö) uudistuksia. Tavoitteena on tuensaajamaiden eri sektoreiden nykyaikaistaminen ja täydellinen integroituminen globaaliin talouteen.

3.1. EBRD:n strategiat ja politiikat

Vuonna 2012 hyväksyttiin uusi kaivostoimintapolitiikka, jossa määritetään pankin tavoitteet ja periaatteet, joilla tuetaan vastuullista kaivostoimintaa ympäristöön, terveyteen, turvallisuuteen ja sosiaalisiin näkökohtiin liittyvien parhaiden kansainvälisten normien mukaisesti (kivihiilen käyttö ja fossiilisten polttoaineiden käyttöönotto sisältyvät energiastrategiaan, josta järjestetään kuulemiskierros vuonna 2013). Tämä politiikka perustuu vankasti asianomaisiin EU:n direktiiveihin ja ympäristönormeihin, ja se sisältää lukuisia viittauksia tätä alaa koskeviin EU:n normatiivisiin ja oikeudellisiin standardeihin.

EBRD:n vuodet 2012–2014 kattavan kestävää energiaa koskevan aloitteen kolmannesta vaiheesta sovittiin vuonna 2012. Tarkoitus on jatkaa energiatehokkuuteen ja vähäpäästöisyyteen perustuvaa menestyksekästä taloudellisen kilpailukyvyn ja kasvun edistämistä. Vuoden 2012 toimintavolyymista noin 2,3 miljardia euroa on suunnattu suoraan kestävää energiaa koskevan aloitteen toimiin. Näin tuetaan pankin tavoitetta, jonka mukaan 20 prosentissa sijoituksista pitää olla kestävään energiaan liittyvä elementti. Kestävää energiaa koskevan aloitteen kolmannessa vaiheessa jatketaan energiatehokkuuteen ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä toimia samalla kun painopistettä siirretään enemmän ilmastonmuutokseen sopeutumiseen. Tavoitteena on hankkia rahoitusta 4,5–6,5 miljardia euroa ja saavuttaa suuruudeltaan 26–32 hiilidioksiditonnia oleva hiilipäästöjen vähennys. EU:n edustajan pyynnöstä kolmannen vaiheen toimia yhdenmukaistetaan ja koordinoidaan entistä tiukemmin muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ilmastosuunnitelmien kanssa.

EBRD:n keskeinen kasvuala on uusiutuvan energian rahoittaminen. Pankki on vuodesta 2006 tehnyt 57 investointia tuuli-, aurinko-, biomassa- ja vesivoimahankkeisiin sekä osallistunut uusiutuvan energian rahastoihin. EBRD on sijoittanut yhteensä yli 2 miljardia euroa hankkeisiin, joiden kokonaisarvo on yli 5 miljardia euroa. Vipuvaikutuksen avulla on siis saatu yli 3 miljardin euron sijoitukset julkiselta ja yksityiseltä sektorilta.

Vuonna 2012 hyväksyttiin uusi viisivuotinen kunta- ja ympäristöinfrastruktuurin strategia, joka perustuu EU:n ympäristönormeihin. Tällä infrastruktuurilla on suuri merkitys monille köyhimmille EBRD:n tuensaajamaille, ja suurten siirtymävaiheen haasteiden vuoksi sitä pidetään yhtenä pankin tärkeimmistä toiminta-alueista. Tälle alalle myönnetään usein rahoitusta yhdistämällä EU:n rahoitusvälineitä.

3.2. Maakohtaiset strategiat

EBRD laati vuonna 2012 uudet kolmivuotiset maakohtaiset strategiat Albanialle, Armenialle, Virolle, Liettualle, Romanialle, Venäjälle, Slovakialle, Tadžikistanille ja Turkille.

Turkki nimettiin vuonna 2012 rahanpesun vastaisen toimintaryhmän (FATF) luettelossa maaksi, jonka rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva lainsäädäntö on puutteellista. Tämän vuoksi EU:n edustaja on ollut keskeisessä roolissa varmistamassa sitä, että EBRD tekee tavallista yksityiskohtaisemmat due diligence -tarkastukset kaikissa hankkeissa, joissa on turkkilaisia rahoittajia.

Viron, Liettuan ja Slovakian maakohtaisissa strategioissa otetaan huomioon niiden pitkällä oleva talouden siirtymävaihe ja määritetään selkeä eteneminen kohti EBRD:stä irtautumista. Romaniaa koskevassa strategiassa korostetaan EBRD:n roolia sen auttaessa maan viranomaisia käyttämään paremmin EU:n rakenne- ja koheesiorahastojen varoja.

Venäjää koskevasta strategiasta käytiin pitkät neuvottelut, koska sen osuus EBRD:n toiminnasta on yli kolmasosa. EU:ta edustavan johtokunnan jäsenen perustelujen myötä tekstiin sisällytettiin asianmukaisia kohtia, jotka koskevat Venäjän tarvetta noudattaa kansainvälisiä kauppasääntöjä maan WTO-jäsenyyden vuoksi. EU:n ja Venäjän välisten käynnissä olevien kauppakiistojen vuoksi pidettiin tarpeellisena lähettää vahva viesti sekä Venäjän viranomaisille että EBRD:lle, jonka olisi vältettävä kauppasääntöjen vastaisten hankkeiden tukemista. Venäjän on puolestaan yritettävä tarmokkaammin integroitua globaaliin talouteen ja toteutettava lisää markkinauudistuksia.

EU:n edustaja onnistui kaikkien maakohtaisten strategia-asiakirjojen osalta neuvottelemaan vakiomuotoiset menettelyt, joilla käsitellään hanketason poikkeukset EU:n ympäristövaatimuksista. Poikkeuksien hyväksyminen edellyttää selkeitä perusteluja ja konkreettisia täydentäviä toimia.

3.3. Kreikkaa koskeva erityistoimintaohjelma

Kreikan viranomaiset esittivät elokuussa 2012 EBRD:lle tukea ja yhteistyötä koskevan pyynnön. Tämän jälkeen EBRD perusti työryhmän tutkimaan tapoja, joilla pankki voisi tukea kasvua Kreikassa ja lähialueilla rajat ylittävillä infrastruktuuri-investoinneilla, kaupan integraatiolla ja alueellisella liiketoiminnan kehittämisellä. Kaakkois-Euroopassa toimivien kreikkalaisyritysten tytäryhtiöiden on tarkoitus osallistua tähän toimintaan. EBRD järjesti useita valmistelevia korkean tason kokouksia Kreikan viranomaisten, kreikkalaisten toimintakumppanien, Euroopan komission asianomaisten yksiköiden, sen Kreikka-työryhmän sekä EIP:n kanssa. Tämän jälkeen EBRD auttoi EIP:tä käynnistämään Kreikkaa varten kaupan kehittämistä koskevan ohjelman. Lisäksi alettiin valmistella 711 miljoonan euron rahoituspakettia Bulgariassa, Romaniassa ja Serbiassa toimiville kreikkalaispankkien yhdeksälle tytäryhtiölle, jotta voidaan vähentää niiden riippuvuutta emoyhtiöistään. EBRD on myös tukenut Kaakkois-Euroopassa useita hankkeita, joihin osallistuu kreikkalaisia yrityksiä.

3.4. Eurooppa 2020 -strategia

Talouskasvun sijaan EBRD:n toimilla pyritään lähinnä edistämään talousjärjestelmien siirtymistä markkinatalouteen. Koska siirtymä usein mahdollistaa kasvun, EBRD:n sijoitukset vaikuttavat käytännössä asianomaisen maan tulevaisuudennäkymiin sekä epäsuorasti myös työpaikkojen luomiseen ja köyhyyden vähentämiseen. Esimerkkejä tästä ovat EBRD:n pk-yrityksille liikkeenjohdon kehittämiseksi tarjoamat luottolimiitit ja tekninen tuki. Vuonna 2012 toteutettiin noin 1500 pk-yrityksiä tukevaa hanketta. EBRD edistää näin osaltaan EU 2020 -kasvustrategiaan sisältyviä keskeisiä tavoitteita, joita ovat muun muassa älykäs kasvu investoimalla osaamistalouteen ja innovaatioihin, kestävä kasvu investoimalla energiatehokkuuteen ja vähähiilisiin hankkeisiin sekä osallistava kasvu, jolla lievitetään naisten ja miesten eriarvoisuutta, kaupunkien ja maaseudun välisiä eroja ja nuorten syrjäytymistä.

4. Toimielinten välinen yhteistyö

Talouden monipuolistamiseen tehtävien investointien ja muun tuen lisäksi EBRD:llä on kasvava rooli monenvälisen yhteistyön ja maailmanlaajuisen hyvän hallintotavan edistäjänä EU:n laajempien ulkoisten tavoitteiden mukaisesti. EBRD pyrkii antamaan toiminta-alueensa maille sananvaltaa kansainvälisillä foorumeilla. Se tekee yhteistyötä hallitusten ja liike-elämän johtohahmojen kanssa edistääkseen hyvää hallintotapaa sekä poliittisia ja lainsäädännöllisiä uudistuksia.

4.1. EU:n, EBRD:n ja EIP:n kolmenvälinen yhteisymmärryspöytäkirja

EIP:llä ja EBRD:llä on tärkeä tehtävä eurooppalaisten tavoitteiden ja arvojen edistäjinä EU:ssa ja sen naapurimaissa. Tämän vuoksi komissio pyrkii aktiivisesti lisäämään yhteistyötä maaliskuussa 2011 allekirjoitetun EU:n, EBRD:n ja EIP:n välisen yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti (yhteisymmärryspöytäkirjaa tarkistettiin marraskuussa 2012 toimien laajentuessa SEMED-valtioihin). Pöytäkirjassa perustetaan yhteysryhmä edistämään säännöllistä tietojenvaihtoa ja etsimään kaikkien kumppanien etujen mukaisia mahdollisuuksia hankkeiden yhteisrahoitukseen. Komissio, Euroopan ulkosuhdehallinto, EBRD ja EIP allekirjoittivat puolestaan yhteisymmärryspöytäkirjan 13. joulukuuta 2012. Siinä käsitellään investointihankkeiden nimeämistä nykyaikaistamista koskevan EU:n ja Venäjän kumppanuuden puitteissa.

4.2. Ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskeva EU:n laajuinen foorumi

EBRD:n edustaja oli vuoden 2012 aikana jäsen asiantuntijaryhmässä, jonka työn tuloksena komissio perusti 14. joulukuuta 2012 uuden ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen foorumin. Foorumin tavoite on syventää EU:n osallistumista useiden rahoituslaitosten toimintaan sekä hyödyntää niiden laajaa teknistä asiantuntemusta ja suhteellisia etuja. Näin voidaan koordinoida ja parantaa EU:n ulkoisten toimien vaikutuksia ja tehokkuutta. Tekninen työ on jo aloitettu, ja siinä analysoidaan rahoituslähteiden yhdistämisessä käytettäviä mekanismeja, mukaan lukien parhaat käytänteet, hallintorakenteet sekä tavat mitata ja seurata tuloksia.

4.3. Kumppanuudet kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa

EIP, Maailmanpankkiryhmä ja EBRD sopivat marraskuussa 2012 toisesta yhteisestä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa toteutettavasta toimintasuunnitelmasta, jolla tuetaan talouden elpymistä ja kasvua Keski- ja Kaakkois-Euroopassa tarjoamalla yli 30 miljardin euron rahoituspaketti ja poliittista neuvontaa vuosina 2013–2014 (suunnitelman nimi on ”Wien II”, koska se perustuu vuosien 2009–2010 ”Wienin aloitteen” toimintasuunnitelmaan) Tämä on suora vastaus haittavaikutuksiin, joita euroalueen jatkuvilla ongelmilla on Euroopan kehittyviin talouksiin. Tavoitteena on nopeuttaa alueen talouskasvua tukemalla yksityisen ja julkisen sektorin aloitteita, jotka liittyvät muun muassa infrastruktuuriin, yritysten investointeihin ja finanssisektoriin. EBRD keskittää tukensa Länsi- ja Itä-Balkanin alueelle sekä Baltian ja Keski-Euroopan maihin. Pankki aikoo sijoittaa enintään 4 miljardia euroa lainoihin sekä oman pääoman ehtoiseen ja ulkomaankaupan rahoitukseen. Rahallisen tuen lisäksi käydään poliittista vuoropuhelua, jonka tavoitteita ovat talouden rakenneuudistukset ja monipuolistaminen sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän parantaminen.

Deauvillen kumppanuus käynnistettiin G8-maiden huippukokouksessa Deauvillessa toukokuussa 2011. Sen puitteissa koordinoidaan G8-maiden poliittisia, taloudellisia ja kauppaan liittyviä toimia, jotka liittyvät arabikevään tapahtumiin (mukaan lukien kansainvälisten rahoituslaitosten ja G8-maiden ulkopuolisten kahdenvälisten avunantajien osallistuminen). Tavoitteena on tukea siirtymistä kestävään ja osallistavaan kasvuun. EBRD:n toimivallan ulottamista SEMED-alueelle pidetään rahoituksen osa-alueen keskeisenä elementtinä.

4.4. Avunantajien tuki

Avunantajilta saadut avustukset ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään vastaamaan siirtymävaiheen haasteisiin EBRD:n toiminnan kohdemaissa (ks. liite 2). Vuonna 2012 avustusvaroilla tuettiin ohjelmia ja aloitteita lähes kaikilla EBRD:n toiminnan osa-alueilla. Avustuksia saatiin 177 miljoonaa euroa, ja niitä saatiin yli 30 kahdenväliseltä avunantajalta, monenvälisestä rahastosta ja monenvälisestä välineestä. Avustusvaroilla rahoitetaan vuosittain keskimäärin 500 teknisen yhteistyön toimeksiantoa ja 60 muuta toimea. Lisäksi avunantajien tuella on ollut ratkaiseva merkitys, kun EBRD:n toimia on laajennettu varhaisen siirtymävaiheen maissa ja SEMED-alueen toimien onnistumiselle on luotu perustaa.

Avunantajien avustusten erittely (milj. euroa)

Avunantaja || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012

Kahdenvälinen || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3

EU || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2

Monenvälinen || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5

Muut || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2

Osakkeenomista­jien erityis­rahasto (SSF) || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || -

SEMED-rahastot || - || - || - || 20,0 || -

Yhteensä || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2

Komissio on EBRD:n selvästi suurin tekniseen yhteistyöhön ja muihin toimiin liittyvän avun antaja, sillä se myöntää EBRD:n hankkeille yli kolmanneksen kaikista niiden saamista avustuksista. Vuonna 2012 EU:n osuus kaikista avustuksista oli yli puolet (92 miljoonaa euroa). EU:n avustusvarat kattavat kaikki EBRD:n kohdemaat ja sektorit. Viime vuosina EU:n varoja on kanavoitu kasvavassa määrin alueellisten järjestelyjen kautta, jotka on perustettu EU:n avustusten yhdistämiseksi eurooppalaisten rahoituslaitosten myöntämään rahoitukseen. Näitä järjestelyjä ovat muun muassa naapuruuspolitiikan investointiväline, Keski-Aasian investointikehys ja Länsi-Balkanin investointikehys. Vuonna 2012 EBRD järjesti naapuruuspolitiikan investointivälineestä rahoitusta 25,7 miljoonaa euroa, Keski-Aasian investointikehyksestä 17 miljoonaa euroa ja Länsi-Balkanin investointikehyksestä 35,2 miljoonaa euroa. Lisäksi EBRD sai liittymistä valmistelevan tukivälineen puitteissa käyttöön 21,5 miljoonaa euroa Albaniassa ja Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavia hankkeita varten.

EU:n jäsenvaltioissa toteutettavat EBRD:n hankkeet saavat myös paljon rahoitusta rakenne- ja koheesiorahastoista. Rahoitusosuudet vaihtelevat vuosittain, mutta EBRD:n hankkeille on myönnetty yhteensä noin 3 miljardia euroa vuodesta 1992.

EBRD on keskeinen kumppani myös ydinturvallisuusasioissa, joihin liittyen se hallinnoi Euroopan unionin ja 29 avunantajavaltion puolesta kuutta ydinturvallisuusrahastoa: ydinturvallisuusrahasto, Tšernobylin reaktorisuojarahasto, kolme käytöstäpoiston kansainvälistä tukirahastoa ja pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden rahaston ydinturvaikkuna.

Lisäksi komissio on johtava osarahoittaja useissa EBRD:n hallinnoimissa monenvälisisssä erityisrahastoissa (multi-donor trust fund), kuten pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuudessa (84 miljoonaa euroa) ja Itä-Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden (E5P) ohjelmassa (40 miljoonaa euroa), joilla pyritään edistämään energiatehokkaita investointeja sekä parantamaan ympäristö- ja ydinturvallisuutta Venäjällä, Valko-Venäjällä ja Ukrainassa.

Kuviot 1 ja 2: EU:n avustuksina annettu rahoitus (milj. euroa)

EBRD:n vuotuisessa avustuskertomuksessa annetaan lisätietoja, muun muassa yksityiskohtaisemmat tiedot toimenpiteistä, jotka pankki toteutti avustuksiin liittyvää osarahoitusta koskevan strategisen tarkastelun (Grant Co-Financing Strategic Review) laatimisen jälkeen vuonna 2012. Tämä tarkastelu oli EBRD:n avustusten hallinnoinnin ensimmäinen kattava uudistus vuoden 1995 jälkeen, ja siinä määritettiin uudistuksia, joilla hallitaan paremmin kasvavaa ja aiempaa monimutkaisempaa avustussalkkua.

4.5. EBRD:n toiminnan koordinointitoimisto (OCOB) Brysselissä

EBRD:n pääjohtaja Chakrabarti on virkakautensa alusta katsonut EU:lla ja EBRD:llä olevan tärkeä strateginen suhde. Vuonna 2012 hän sitoutui etsimään tapoja vahvistaa tätä suhdetta, erityisesti avaamalla Brysseliin EBRD:n operatiivisen koordinointitoimiston. Toimisto keskittyy hallintotavan ja osakkeenomistajiin liittyvien asioiden sijaan tiivistämään operatiivisia suhteita.

5. Liite 1 – EBRD:n toiminnan tulokset

5.1. Operatiiviset tulokset 2008–12

|| 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Kumulatii­vinen 1991–2012

Hankkeiden lukumäärä || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644

Vuotuinen toimintavolyymi (milj. euroa) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916

Muu kuin EBRD:n rahoitus (milj. euroa) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644

Hankkeiden kokonaisarvo[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387

5.2. Taloudellinen tulos 2008–12

milj. euroa || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008

Vuoden realisoitunut voitto ennen arvonalentumisia[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849

Netto(tappio)/-voitto vuonna 2012 ennen hallintoneuvoston hyväksymiä nettotulon siirtoja || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602)

Nettotulon siirrot (hallintoneuvoston hyväksymät) || (190) || – || (150) || (165) || (115)

Netto(tappio)/-voitto vuonna 2012 (hallintoneuvoston hyväksymien nettotulon siirtojen jälkeen) || 830 || – || 1 227 || (911) || (717)

Maksettu pääoma || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198

Rahastot ja kertyneet voittovarat || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552

Jäsenten oma pääoma yhteensä || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750

5.3. Maantieteelliset tulokset

Seuraavassa taulukoissa esitetään EBRD:n vuotuinen toimintavolyymi miljoonina euroina alueittain ja maittain.

5.3.1. EBRD:n toiminta-alueet

01 Kroatia

02 Tšekki

03 Viro

04 Unkari

05 Latvia

06 Liettua

07 Puola

08 Slovakia

09 Slovenia

10 Albania

11 Bosnia ja Hertsegovina

12 Bulgaria

13 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

14 Kosovo

15 Montenegro

16 Romania

17 Serbia

18 Armenia

19 Azerbaidžan

20 Valko-Venäjä

21 Georgia

22 Moldova

23 Ukraina

24 Kazakstan

25 Kirgisia

26 Mongolia

27 Tadžikistan

28 Turkmenistan

29 Uzbekistan

30 Venäjä

31 Turkki

32 Egypti

33 Jordania

34 Marokko

5.3.2. Keski-Eurooppa ja Baltian maat

Valtio || 2012 || 2011 || Kumula­tiivinen 1991–2012

Kroatia || 210 || 158 || 2 749

Tšekki[3] || 0 || 0 || 1 137

Viro || 4 || 20 || 543

Unkari || 75 || 124 || 2 663

Latvia || 4 || 19 || 575

Liettua || 37 || 2 || 640

Puola || 672 || 891 || 6 093

Slovakia || 185 || 68 || 1,787

Slovenia || 28 || 103 || 765

Yhteensä || 1 215 || 1 385 || 16 952

5.3.3. Kaakkois-Eurooppa

Valtio || 2012 || 2011 || Kumula­tiivinen 1991–2012

Albania || 69 || 96 || 732

Bosnia ja Hertsegovina || 125 || 94 || 1 474

Bulgaria || 246 || 92 || 2 661

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia || 157 || 220 || 1 085

Kosovo[4] || 5 || – || 66

Montenegro || 39 || 43 || 323

Romania || 612 || 449 || 6 110

Serbia || 269 || 533 || 3 106

Yhteensä || 1 522 || 1 527 || 15 557

5.3.4. Itä- Eurooppa ja Kaukasus

Valtio || 2012 || 2011 || Kumula­tiivinen 1991–2012

Armenia || 94 || 93 || 613

Azerbaidžan || 83 || 289 || 1 554

Valko-Venäjä || 185 || 194 || 1 049

Georgia || 103 || 187 || 1 719

Moldova || 102 || 69 || 733

Ukraina || 934 || 1 019 || 8 148

Yhteensä || 1 500 || 1 851 || 13 817

5.3.5. Venäjä

Valtio || 2012 || 2011 || Kumula­tiivinen 1991–2012

Venäjä || 2 582 || 2 928 || 22 943

Yhteensä || 2 582 || 2 928 || 22 943

5.3.6. Keski-Aasia

Valtio || 2012 || 2011 || Kumula­tiivinen 1991–2012

Kazakstan || 374 || 289 || 4 588

Kirgisia || 16 || 66 || 414

Mongolia || 419 || 62 || 690

Tadžikistan || 46 || 28 || 285

Turkmenistan || 14 || 23 || 172

Uzbekistan || 2 || 3 || 741

Yhteensä || 871 || 470 || 6 891

5.3.7. Turkki

Valtio || 2012 || 2011 || Kumula­tiivinen 2009–2012

Turkki || 1 049 || 890 || 2 576

Yhteensä || 1 049 || 890 || 2 576

5.3.8. Eteläiset ja itäiset Välimeren maat

Valtio || 2012 || 2011 || Kumula­tiivinen

Egypti || 10 || – || 10

Jordania || 123 || – || 123

Marokko || 23 || – || 23

Tunisia || 25 || – || 25

Yhteensä || 181 || – || 181

6. Liite 2 – Esimerkkejä hankkeista

6.1. Marokon maaseudun sähköistäminen

EBRD teki ensimmäiset investointinsa Marokkoon syyskuussa 2012. Sen jälkeen pankki on rahoittanut uusia hankkeita noin 180 miljoonalla eurolla keskittyen pk-yrityksiin, perusinfrastruktuuriin ja elintarvikealaan. SEMED-alueen monenväliseltä avustustililtä, jolle EU on tallettanut noin 20 miljoonaa euroa, saaduilla varoilla on tehty valmistelutyötä Marokon energiainfrastruktuuriin tehtävää huomattavaa investointia varten. Kohteena ovat syrjäiset kylät ja maaseudun asukkaat, joilla on ollut huonot tai olemattomat mahdollisuudet saada luotettavia sähkötoimituksia. Kansalliselle sähkö- ja vesiyhtiölle (Office National de l’Electricite et de l’Eau Potable) on tarjottu uutta 60 miljoonan euron lainaa. Tämä hanke auttaa miljoonia marokkolaisia kytkeytymään sähköverkkoon ja tarjoaa tasapuoliset toimintamahdollisuudet jopa 40 000 ihmiselle eri puolilla maata. Näillä toimilla myös vähennetään Marokon riippuvuutta energian tuonnista, edistetään kestävää sähkön tuotantoa ja tuetaan hallituksen pyrkimyksiä sähköistää maaseutu 100–prosenttisesti (nykyään sähköverkon kattavuus on 97 prosenttia). Lainalla rahoitetaan myös älykkäiden mittarien pilottiohjelmaa, joka on keskeisessä asemassa otettaessa käyttöön uusiutuvaan energiaan perustuva hajautettu sähkön tuotanto esimerkiksi asentamalla katoille aurinkosähköpaneeleja.

6.2. Kaupan helpottamista koskeva ohjelma

EBRD:n pitkäaikainen kaupan helpottamista koskeva ohjelma on erinomainen esimerkki pankin pyrkimyksistä auttaa kohdemaita avautumaan, käymään kauppaa ja integroitumaan globaaliin talouteen. Vuonna 2012 ohjelmasta rahoitettiin 1 870 kaupan alan transaktiota 75 pankin kanssa 16 maassa yhteensä 1,1 miljardin euron arvosta. EBRD:n verkko-opiskeluun perustuva kaupan rahoituksen koulu toimi vilkkaasti myös vuonna 2012. Se aloitti toimintansa vuonna 2010 ja on kouluttanut yli 500 opiskelijaa. Verkkokoulu on auttanut siirtämään pankkien henkilöstölle kaupan rahoituksen eri instrumentteja koskevaa hyvin tarpeellista osaamista, mikä hyödyttää paikallisia vienti- ja tuontikaupan harjoittajia.

6.3. Oyu Tolgoin kulta- ja kuparikaivoshanke

EBRD:n johtokunta hyväksyi vuonna 2012 käytyjen pitkien neuvottelujen jälkeen 400 miljoonan euron rahoitusosuuden yhteensä 19,7 miljardin euron investointihankkeeseen, jolla Rio Tinto kehittää Oyu Tolgoin kupari- ja kultavarantojen hyödyntämistä Etelä-Gobin alueella Mongoliassa. Tätä lainaa myönnettäessä EU:ta edustava johtokunnan jäsen varmisti muiden johtokunnan jäsenten tuella, että EBRD ottaa koko hankkeen ajan asianmukaisesti huomioon ympäristöriskit, myös kansalaisjärjestöjen nimeämät riskit. Tämä edellyttää muun muassa sitä, että tilannetta seurataan säännöllisesti ja että johtokunnalle laaditaan vuosittain kertomus ympäristötarkastusten ja sosiaalisen auditoinnin tuloksista. EBRD:n pääjohtaja Chakrabarti on antanut vahvan henkilökohtaisen tukensa tälle hankkeelle, joka on osa kaikkien aikojen suurinta Mongoliaan tehtävää suoraa ulkomaista sijoitusta. Kun Oyu Tolgoin kaivos on toiminnassa, sen arvioidaan muodostavan noin kolmanneksen Mongolian bruttokansantuotteesta.

6.4. Energiatehokkuus Balkanin alueella

Länsi-Balkanin maat ovat 2,5 kertaa energiaintensiivisempiä kuin EU-maat keskimäärin. Tämä johtuu pääasiassa rappeutuneesta infrastruktuurista sekä energian tehottomasta käytöstä ja jakelusta. Tilanteen parantaminen on yksi EBRD:n prioriteeteista tällä alueella. EBRD tarjoaa Länsi-Balkanin kestävän energiantuotannon rahoitusvälineensä (Western Balkans Sustainable Energy Financing Facility, WeBSEFF) kautta paikallisille kumppanipankeille yhteensä 60 miljoonan euron luottolimiitit lainattavaksi edelleen paikallisille yrityksille. Tekninen yhteistyö, jonka puitteissa annetaan neuvontaa sopivista hankkeista, rahoitetaan monenvälisen Länsi-Balkanin eurooppalaisen yhteisrahaston (European Western Balkans Joint Fund, EWBJF) kautta, minkä lisäksi lainoja ottaville yrityksille suoritetaan kannustinmaksuja EU:n Länsi-Balkanin investointikehyksestä. Tämän tuen avulla esimerkiksi luumuhilloa tuottava yrittäjä voi nyt käyttää tehtaansa uudessa biomassakattilajärjestelmässä polttoaineena luumunkiviä, minkä ansiosta hänen yrityksensä on pystynyt vähentämään huomattavasti energian käyttöä ja samalla kustannuksia. Yrittäjä rahoitti uuden järjestelmän eräältä EBRD:n paikalliselta kumppanipankilta saamallaan 150 000 euron lainalla.

6.5. Chișinăun kaupunkiliikenteen ajanmukaistaminen

Johdinautot ovat olleet Moldovan pääkaupungin Chișinăun julkisen liikenteen kulmakivi Neuvostoliiton ajoista lähtien, mutta niiden lukumäärä vähenee huonon kunnon vuoksi. EBRD myönsi 5 miljoonan euron lainan vuonna 2012, jotta kunta voi ostaa uusia energiatehokkaampia ajoneuvoja ja huoltovälineistöä. Uusien ajoneuvojen, jotka eivät tuota hiilidioksidipäästöjä, käyttö on kasvanut jopa 30 prosenttia. Investointia varten on myönnetty myös EIP:stä 5 miljoonan euron laina ja EU:n naapuruuspolitiikan investointirahastosta 3 miljoonan euron avustus. Se on osa kattavaa suunnitelmaa, jolla uudistetaan perinpohjaisesti pääkaupungin liikennettä ja pyritään kohti terveellisempää ympäristöä ja tehokkaampaa liikennejärjestelmää.

6.6. Ydinvoima – Tšernobylin tukeminen

EU maksaa selvästi suurimman osuuden EBRD:n ydinturvarahastoihin. Koko toiminnan aikana EU on myöntänyt yli 1,8 miljardia euroa tukea ydinturvallisuuden parantamiseen EBRD:n kohdemaissa, myös Tšernobylin reaktorisuojarahastolle ja pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden rahaston ydinturvaikkunalle. EU on myös auttanut rahoittamaan ydinvoimaloiden käytöstäpoiston Liettuassa (Ignalina), Slovakiassa (Bohunice) ja Bulgariassa (Kozloduy).

G7-maat perustivat vuonna 1997 Tšernobylin reaktorisuojarahaston, jotta onnettomuuspaikasta saadaan turvallinen ja vakaa. Rahastoon on tähän mennessä sijoitettu noin 900 miljoonaa euroa, josta EU:n osuus on kolmannes. EBRD:n hallinnoiman rahaston varoilla rakennetaan yli 100 metriä korkea reaktorisuoja, jolla katetaan reaktorirakennuksen ja vanhan reaktorisuojan jäänteet. EU on myöntänyt varoja myös käytetyn polttoaineen väliaikaisen varaston rakentamiseen.

7. Liite 3 – Verkkolinkit

EBRD:n vuosikertomus:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml

EBRD:n vuotuinen rahoituskertomus:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml

EBRD:n siirtymäkertomus:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml

EBRD:n julkinen tiedotuspolitiikka (Public Information Policy):

http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml

Hankkeita koskeva valitusmekanismi (Project Complaints Mechanism):

http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml.

Sisältää tietoja kaikista valituksista ja saatavilla olevat raportit.

Kansalaisjärjestöjä koskevat sitoumukset:

www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml.

[1] ”Hankkeen kokonaisarvo” on sille myönnetyn EBRD:n rahoituksen ja muista lähteistä saadun rahoituksen kokonaismäärä. Se ilmoitetaan sinä vuonna, jona ensimmäinen hankesopimus allekirjoitetaan. EBRD:n rahoitus voidaan sitoa useammaksi kuin yhdeksi vuodeksi, ja vuotuinen toimintavolyymi vastaa EBRD:n rahoitusta sitoumusvuoden mukaan. Muiden rahoittajien myöntämä rahoitus ilmoitetaan sinä vuonna, jona ensimmäinen hankesopimus allekirjoitetaan.

[2] Realisoitunut voitto ilmoitetaan ennen realisoitumattomia osakeomistuksiin tehtäviä käypää arvoa koskevia oikaisuja, varauksia ja muita realisoitumattomia määriä.

[3] Vuodesta 2008 EBRD ei ole tehnyt uusia investointeja Tšekkiin.

[4] Kosovosta tuli EBRD:n tuen kohdemaa 17. joulukuuta 2012.