Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategia"

(2003/C 73/13)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategia" (KOM(2002) 350 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 2. heinäkuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 14. toukokuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission puheenjohtajan ja alueiden komitean puheenjohtajan 20. syyskuuta 2001 allekirjoittaman pöytäkirjan Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muodoista (DI CdR 81/2001 rev.),

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon "Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys" (KOM(2001) 354 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 13. maaliskuuta 2002 antaman päätöslauselman aiheesta "Komission tiedonanto - Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys" (C5-0465),

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2002 antamansa lausunnon aiheista "Eurooppalainen hallintotapa - Valkoinen kirja" ja "Komission tiedonanto - Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys" (CdR 103/2001 fin)(1),

ottaa huomioon "perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa" -valiokunnan 4. lokakuuta 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 124/2002 rev.), jonka esittelijä oli Claude du Granrut (F/PPE), Picardien aluevaltuutettu,

sekä katsoo, että kyselyistä ja tutkimuksista käy ilmi, että kansalaiset tuntevat Euroopan unionin erittäin huonosti,

katsoo, että tämä tiedon puute tulisi korjata, kun Euroopan unioni on laajentumassa ja Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan ehdottamia institutionaalisia uudistuksia toteutetaan,

katsoo, että Euroopan unioni saavuttaa legitiimiyden vasta kun kansalaiset hyväksyvät sen toimintalinjat,

katsoo, ettei yhteisön toimielinten toistaiseksi toteuttamilla tiedotustoimilla ole saavutettu toivottuja tuloksia,

katsoo, että Euroopan unionin on kiireesti ryhdyttävä toteuttamaan aktiivista tiedotuspolitiikkaa, jonka välittämä sanoma on yhdenmukainen ja joka luo Euroopan unionille oman imagon,

katsoo, että tällainen politiikka edellyttää sellaisen strategian toteuttamista, joka on innovatiivinen sekä koordinoinnin ja käsiteltävien aiheiden tasolla että käytettävien tekniikoiden ja tiedotusvälineiden kannalta,

katsoo, että tällainen tiedotus- ja viestintästrategia palvelee pääasiassa kansalaisia ja että sen avulla tulee saada kansalaiset tietoisiksi eurooppalaisesta ulottuvuudesta heitä käsittelevissä asioissa,

hyväksyi 20. ja 21. marraskuuta 2002 pitämässään 47. täysistunnossa (marraskuun 21. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean näkemykset

1.1. Yleisiä huomioita tiedotuksesta ja viestinnästä Euroopan unionissa

Alueiden komitea

1.1.1. on tyytyväinen Euroopan komission käynnistämiin toimiin sellaisen kokonaisvaltaisen ja yhdenmukaisen Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian laatimiseksi, jolla tarjotaan täydellistä, objektiivista ja luotettavaa tietoa Euroopan unionista, jotta kansalaiset pystyvät muodostamaan siitä perusteltuja mielipiteitä.

1.1.2. kannattaa komission tiedonannon periaatteita. Tämän strategian kehittäminen on ehtona Euroopan unionin toimintalinjojen onnistumiselle. Unioni tarvitsee uutta viestintäkulttuuria, joka perustuu kansalaisten eikä yksinomaan toimielinten tarpeisiin.

1.1.3. on samaa mieltä myös tiedonannossa esitetyistä tavoitteista. Tavoitteena on parantaa Euroopan unionista vallitsevaa mielikuvaa. Halutaan viestittää, että unioni on demokraattinen ja vastuuntuntoinen, sillä on oikeutuksensa 500 miljoonan kansalaisen silmissä ja se on tietoinen kansainvälisistä velvoitteistaan.

1.1.4. ymmärtää tehtävän laajuuden ja toivoo voivansa auttaa osaltaan sen onnistuneessa loppuunsaattamisessa huomioidensa ja ehdotustensa välityksellä. Jotta komitea voisi antaa asianmukaisen panoksen Euroopan komission pyrkimyksiin laatia Euroopan unionille tiedotus- ja viestintästrategia, se on katsonut aiheelliseksi analysoida viestinnän luonnetta ja roolia suhteessa tiedotukseen.

1.1.5. katsoo, että viestintä ja tiedotus eivät ole sama asia. Viestintä on välttämätöntä tiedotuksen kannalta, sillä se on seurausta tiedotuksesta ja antaa sille oikeutuksen. Tiedotuksella tehdään asioita tunnetuksi, kun taas viestinnällä pyritään luomaan empaattinen suhde tiedon vastaanottajaan. "Viestinnän" määritelmään tulisi sisällyttää "vuoropuhelu", koska siihen kuuluu myös kansalaisten kuunteleminen.

1.1.6. katsoo, että tehokkaassa viestinnässä on noudatettava tiettyjä toimintasääntöjä.

- Viestinnässä tulee ottaa huomioon sosiokulttuurinen konteksti, jossa viestejä välitetään, sekä kansalaisten mieltämistottumukset, jotka toimivat samoin sekä kaupallisten että poliittisten viestien kohdalla.

- Viestinnällä on pyrittävä luomaan positiivinen suhde kansalaisiin. Viestin tulee koskettaa vastaanottajaa henkilökohtaisesti, ja hänen tulee omaksua viestin sisältämä tieto. Vastaanottajalle tulee luoda halu tietää asiasta lisää tai keskustella siitä. Viestintä vaatii vastaanottajilta reaktiota.

- Viestinnän on tarjottava kiintopisteitä, jotka auttavat ymmärtämään viestin sisällön. Näin se antaa tiedolle merkityksen. Viestintä tekee Euroopan unionista ja sen toiminnasta ymmärrettävää ja antaa sille uskottavuutta.

- Viestintä edellyttää, että välitettävät viestit ovat yksinkertaisia ja asianmukaisia. Se onkin tärkeä muuttuja arvioitaessa viestin kohteena olevien päätösten perusteita. Päätös, josta ei voida tiedottaa, ei ole hyvä päätös. Viestinnällä ei voi näin ollen olla alisteista asemaa, vaan se on olennainen osa institutionaalista päätöksentekoprosessia.

Nämä ovat alueiden komitean yleiset huomiot tiedotuksesta ja viestinnästä Euroopan unionissa. Ne ovat pohjana komitean näkemyksille ja ehdotuksille.

1.2. Huomioita Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiaa koskevista komission ehdotuksista

Alueiden komitea

1.2.1. myöntää, että unionin nykyinen tilanne laajentumisen kynnyksellä ja maailmanlaajuistuvassa taloudessa on vaikea. Kansalaisetkin tietävät, etteivät he tunne unionin tehtäviä ja toimintaa. Komitea toteaa kuitenkin, että eurobarometri-kyselyistä käy ilmi, että kansalaisilla on Euroopan unionin suhteen potentiaalisesti myönteisiä odotuksia jokapäiväistä elämää, talouden kehitystä, solidaarisuutta, ympäristönsuojelua ja Euroopan unionin kansainvälisiä toimia koskevista konkreettisista aiheista. Euroopalle haluttaisiin tärkeä rooli maailmanlaajuisella tasolla. Nämä odotukset ovat eduksi, kun pyritään toteuttamaan sellaista unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa, joka perustuu kansalaisten kanssa käytävään vuoropuheluun ja heidän mahdollisuuksiinsa ottaa osaa julkiseen keskusteluun. Näihin odotuksiin on vastattava kiireesti kolmesta syystä: laimea osallistuminen eurovaaleihin, laajentumisen läheneminen ja käynnissä oleva toimielinten uudistaminen, jonka seuraavana vaiheena on valmistelukunnan työskentelyn tulosten julkistaminen.

1.2.2. lähtee siitä, että unioni voi laatia ja välittää asianmukaisia ja kohdennettuja viestejä ja toteuttaa kumppanuustoimintaa sekä unionin toimielinten että jäsenvaltioiden kanssa. Komitea huomauttaa kuitenkin komissiolle, että jos viestin halutaan olevan uskottava, sen tulee olla selkeä ja siinä tulee näkyä päätöksentekoprosessin ja siihen liittyvän toiminnan yksinkertaisuus. Näin ollen sen lisäksi, että vastuu jaetaan unionin toimielinten, nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa, on myös pyrittävä määrätietoisesti yksinkertaistamaan ja selkiyttämään yhteisön päätöksentekoprosessia, jotta tiedotus- ja viestintätoiminta voisi olla entistä tehokkaampaa ja jotta kaikki toimielimet voisivat toteuttaa sitä johdonmukaisesti. Unionin viestinnän kiireelliseen kehittämiseen liittyy siis myös unionin toimielinten toiminnan rakenteellinen yksinkertaistaminen.

1.2.3. katsoo, että tiedonannossa todetaan oikeutetusti, ettei Euroopan unionin todellinen viestintä voi rajoittua vain tiedonvälitykseen, vaan sen avulla on annettava unionin tehtäville ja toimille merkitys, tehtävä ne ymmärrettäviksi ja esitettävä niitä joka kannalta. Lisäksi on edistettävä rakentavaa vuoropuhelua suhteessa unionin jäsenvaltioiden yleiseen mielipiteeseen. Tämä vastaa kohdassa 1 määriteltyjä viitepuitteita. Tiedonannossa painotetaan kuitenkin pääasiassa unionin institutionaalisten rakenteiden ja niiden toiminnan välttämätöntä tuntemusta. Näin siirrytään ajatuksen ja hankkeen - Euroopan yhdentymisen tarve kaikkien kansalaisten uutena pyrkimyksenä - välittämisestä toimielinten ja niiden tehtävien vaikeaan ja huonosti motivoivaan selittämiseen. Tulevaisuudessa siihen tulisi liittyä toimielinten yksinkertaistaminen, jotta voitaisiin varmistaa viestinnän parantaminen. Jos Euroopan unioni tahtoo tuottaa lisäarvoa ja vastata laajentumista, Euroopan talous- ja rahapolitiikkaa ja Euroopan asemaa maailmanlaajuistumisessa koskeviin haasteisiin, sen tulee ennen kaikkea herättää kiinnostusta kansalaisissa toteuttamalla motivoivia toimia kansalaisten hyvinvoinnin edistämiseksi, jolloin unioni voi voittaa kansalaiset puolelleen ja kannustaa heitä osallistumaan julkiseen keskusteluun.

1.2.4. pahoittelee, että vaikka tiedonannossa korostetaan tarvetta uuteen lähestymistapaan tiedotuksessa ja viestinnässä, siinä ei näytetä ottavan huomioon kaikkia seurauksia. Tiedonannossa todetaan, että unionin tulisi laatia ja välittää asianmukaisia ja kohdennettuja viestejä ensisijaisista tiedotusaiheista sekä kehittää tiedotusta unionin roolista ja tehtävistä. Tämä käsitys perustuu ennemminkin tiedotukseen kuin viestintään ja vaikuttaa liian yksinkertaiselta, kun otetaan huomioon halu kehittää vuoropuhelua ja vastata kansalaisten konkreettisiin huoliin sekä unionin hallinto, jota halutaan kehittää entistä yksimielisempään ja kansalaisten identiteettiä kunnioittavaan suuntaan. Tämän uuden lähestymistavan toinen näkökohta koskee jäsenvaltioiden roolia niiden osallistuessa viestintästrategian laatimiseen ja toteuttamiseen.

1.2.5. katsoo, ettei läheisyysperiaatteen noudattaminen merkitse sitä, että unionin tulee tukeutua ainoastaan kansallisiin verkkoihin sanomansa välittämiseksi. Jotta unioni voi olla olemassa ja saada oikeutuksen kansalaisten silmissä, sillä täytyy olla omat erityiset viestintäverkkonsa, jotka toimivat koordinoidusti kansallisen ja alueellisen tason verkkojen kanssa. Viestintästrategian onnistunut toteuttaminen edellyttää näin EU:n toimielinten sekä Euroopan alue- ja paikallisyhteisöjen välisen yhteistyön tiivistämistä entistä intensiivisemmän, tasavertaisen kumppanuuden avulla. Tästä syystä EU:n toimet ja aloitteet on pyrittävä sovittamaan yhteen jäsenvaltioiden valtakunnallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimien kanssa. Tämä pätee erityisesti toimien yhteiseen suunnitteluun sekä rahoitusmenettelyjen yksinkertaistamiseen komission edustustoissa.

1.2.6. katsoo, että unionin tulee tiedonannon mukaisesti laatia viesteille runko yhteisen viitepohjan ja johtoajatuksen pohjalta, mutta esitetyt ajatukset perustuvat liiaksi institutionaalisiin kysymyksiin, jotta niillä voitaisiin vastata kansalaisten odotuksiin ja käynnistää tiedonannossa ehdotettu vuoropuhelu.

1.2.7. toteaa, että Euroopan kansalaisten perusarvoja koskevat mielipidemittaukset osoittavat, että individualismi on nousussa. Individualismi merkitsee, että jokaisella yksilöllä on mahdollisuus valintoihin henkilökohtaisen hyvinvointinsa edistämiseksi perheen piirissä, työssä ja vapaa-aikana. Se merkitsee myös solidaarisuuden ja turvallisuuden arvojen kunnioittamista eli halua elää vapaassa, oikeuteen perustuvassa ja suvaitsevassa ympäristössä. Jotta poliittiset tahot voisivat vastata näihin individuaalistamispyrkimyksiin, niiden on käynnistettävä julkinen keskustelu ja annettava näin yksilöille välineet valintojen tekemiseen. Poliittisten tahojen tulee osoittaa olevansa kansalaisten palveluksessa ja edustavansa kansalaisten etuja ja yksilöllisyyttä sekä kansallisella että alueellisella tasolla. Jotta unioni voisi ottaa huomioon solidaarisuuden ja turvallisuuden arvot, sen tulee tukeutua perusoikeuskirjaan ja korostaa toimintakykyään tasapainottavana voimana kansainvälisissä yhteyksissä. Euroopan unionilla on mahdollisuus tulla ainoaksi poliittiseksi yhteenliittymäksi, joka pystyy saavuttamaan nämä tavoitteet. Tätä toiminta-alaa tulee kehittää samoin kuin viestintääkin.

1.2.8. kiinnittää komission huomion kolmeen aiheeseen, joiden tulisi saada ansaitsemansa asema tiedonannossa.

- Vaikka laajentumisen tarpeeseen ja oikeutukseen viitataan useaan otteeseen, laajentumista ei ole liitetty asianmukaisella tavalla Euroopan tulevaisuutta käsitteleviin kysymyksiin ja toimiin, joita tarvitaan sekä poliittisella että institutionaalisella tasolla. Tämä on myös yksi Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan tehtävistä.

- Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan toiminta on tärkeää viestinnän kannalta sen kokoonpanon, työmenetelmien ja sen laatimien ehdotusten takia. Sitä ei ole kuitenkaan strategiassa tuotu riittävällä tavalla esille.

- Sisäisellä tasolla voidaan todeta, että rakennerahastojen Euroopan kansalaisille tuomaa välitöntä ja välillistä lisäarvoa ei ole hyödynnetty asianmukaisella tavalla. Näiden rahastojen sekä yhteisen maatalouspolitiikan kriteerejä on uudistettava perusteellisesti lähitulevaisuudessa.

1.2.9. katsoo, että kun toimielinten välinen tiedotustyöryhmä on määritellyt ensisijaiset aiheet ja strategian, on päätettävä, mitä välineitä käytetään tiedotus- ja viestintäohjelman toteuttamiseksi, jotta se saisi mahdollisimman paljon vastakaikua "tiedostavalta" yleisöltä ja jotta sillä voitaisiin vaikuttaa suuren yleisön mielipiteisiin. Komissio on kylläkin käsitellyt kysymystä, mutta sen vastaus tai oikeastaan vastaukset, joissa otetaan huomioon aiemmat ohjelmat sekä poliittiset ja institutionaaliset vaatimukset, voisivat olla laajempia ja kunnianhimoisempia. Prince-ohjelmaa ja "Kansalaiset ensin" - ja "Yhteistä Eurooppaa rakentamassa" -aloitteita tulee pitää testinä toimille ja entistä mittavammalle strategialle. Ehdotetussa järjestelmässä poliittinen vastuu annetaan toimielinten väliselle tiedotustyöryhmälle ja toiminnallinen vastuu komissiolle. Näyttää kuitenkin siltä, että myös neuvoston tiedotusryhmä ja Euroopan parlamentin valiokunnat osallistuvat viestintästrategian määrittelyyn aihekohtaisesti. Tämä saattaa vaikeuttaa toimielinten välisen tiedotustyöryhmän määrittämän strategian toteuttamista.

1.2.10. huomauttaa lisäksi olevansa valmis antamaan toimielinten välisen tiedotustyöryhmän käyttöön aiheiden ja strategian määrittelyn yhteydessä perusteelliset erityistietonsa kansalaisten tarpeista ja odotuksista.

1.2.11. katsoo, että viestinnän ja tiedotuksen toimintasuunnitelmaan toteuttamiseen osallistuvien tiedonvälittäjien ja tietoverkkojen toiminta ei ole osoittautunut niin tehokkaaksi kuin tiedonannossa annetaan ymmärtää. Niiden toimintaa on parannettava ja luotava uusia tapoja kehittää kansalaisten ja unionin välisiä suhteita.

1.2.12. pahoittelee, ettei alue- ja paikallisyhteisöjä, eikä myöskään Eurooppa-tiedon palvelupisteitä, Eurotietokeskuksia (EDC, European Documentation Centres), Euroopa-taloja (Europe Houses), EU-edustustoja tai -lähetystöjä mainita tiedonvälittäjien joukossa, vaikka niillä on käytössään tiedotus- ja viestintäkeinoja, jotka ovat erinomaisen kattavia. Niillä on myös kansalaisten luottamus, joten niiden välittämät viestit ovat uskottavia, ja ne voivat helpottaa kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua.

1.2.13. pahoittelee myös sitä, ettei keskiasteen ja ammatillisia oppilaitoksia tai yliopistoja juurikaan mainita tärkeinä keinoina saavuttaa nuoriso kohderyhmänä. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että uuden strategian tehokas kehittäminen edellyttää, että kehitystyö tehdään mahdollisimman lähellä informaation vastaanottajia ja ottaen huomioon, että nuoret ovat ratkaisevan tärkeä tiedotuksen kohderyhmä. Tästä syystä suora yhteys oppilaitoksiin on erittäin toivottavaa uuden strategian kaikissa vaiheissa (tutkimus, päätöksenteko ja toteuttaminen), ei ainoastaan sen viimeisessä vaiheessa yhteyslinkkeinä.

1.2.14. katsoo, että viestintävälineiden roolia ei ole tuotu tarpeeksi esille, oli sitten kyseessä perinteiset välineet eli lehdistö, radio ja televisio tai uudet välineet kuten Internet. Vastuullisten teknisten tahojen tulee tarkentaa niiden käyttöä. Komitea muistuttaa, että uusien viestintätekniikkojen mahdollisuuksia on kehitettävä, jotta unioni voi käydä suoraan vuoropuhelua Euroopan kansalaisten ja erityisesti nuorten kanssa.

2. Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

2.1. on tietoinen Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategialle asetettavista vaatimuksista. Komitea ottaa huomioon nämä vaatimukset ja tekee ehdotuksensa, joiden tavoitteena on vastata tiedonannossa esitettyyn dynamismin ja synergian tarpeeseen sekä tehdä strategiasta entistä perustellumpi, toimivampi ja tehokkaampi. Komitea on vakuuttunut, että tällainen strategia on tärkeä ja kiireellinen Euroopan unionin poliittisen tulevaisuuden kannalta.

2.2. Tilannekatsaus

2.2.1. toteaa, että mielipidekyselyt ja -tutkimukset osoittavat, että unionin nykyiset ja tulevat kansalaiset ovat vieraantuneet politiikasta eivätkä tunne unionin todellisuutta. Kyselyistä ja tutkimuksista käy kuitenkin ilmi myös heidän Euroopan unioniin kohdistamansa myönteiset odotukset. Vastaus näihin odotuksiin tulee unionin poliittisten toimien kautta. Euron käyttöönoton onnistuminen on myönteinen esimerkki poliittisesta aloitteesta taloudellisen ongelman ratkaisemiseksi.

2.2.2. katsoo, että unionin tulee saada kansalaiset tietoisiksi siitä, että sen poliittiset aloitteet palvelevat heidän taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia intressejään ja edistävät sisäistä turvallisuutta ja unionin kansainvälisiä pyrkimyksiä.

2.2.3. ehdottaa, että komissio kehottaisi Eurobarometrin tekijöitä laatimaan tiivistelmän kaikista omista tutkimuksistaan ja muiden tekemistä tutkimuksista, joissa käsitellään kansalaisten käsityksiä unionista ja heidän unionin toimintaan ja toimenpiteisiin kohdistuvia odotuksiaan. Tämä tiivistelmä voi olla perustana toimielinten välisen tiedotustyöryhmän pohdinnoille ja valinnoille.

2.2.4. pyytää päästä osallistumaan täysivaltaisena jäsenenä toimielinten välisen tiedotustyöryhmän pohdintoihin strategian määrittämiseksi. Komitea haluaisi myös osallistua tiedotus- ja viestintäohjelman toteuttamiseen, jotta sen edustamat alue- ja paikallisyhteisöt pääsisivät aktiivisesti mukaan toimintaan. Komitea katsoo, että ainoastaan alueellisen ja paikallisen viestinnän taso synnyttää tiedottamisessa nopeita tuloksia ja aktivoi yksiköitä, jolloin voidaan taata ohjelman demokraattiset vaikutukset.

2.3. Alueiden komitea korostaa strategian kahta perusnäkökohtaa: viestintäteemoja ja kohderyhmiä.

2.3.1. kannattaa viestintäteemojen osalta periaatetta johtoajatuksesta viestien yhdenmukaiseksi välittämiseksi. Komitea suhtautuu sen sijaan epäillen johtoajatuksen yhteydessä ehdotettuihin käsitteisiin.

2.3.2. katsoo, että Euroopan unioni tuottaa lisäarvoa. Johtoajatukseen tulee sisällyttää seuraavat perusajatukset, jotka pohjautuvat Euroopan kansalaisten tärkeimpiin arvoihin:

- pyrkimys taloudellisen toiminnan ja ihmisten turvallisuuden väliseen tasapainoon

- eri kulttuurien, kansojen ja uskontojen kunnioittaminen

- pyrkimys poliittiseen rooliin maailmanlaajuisella tasolla

- sisäisen ja ulkoisen rauhan säilyttäminen.

2.3.3. katsoo, että näiden unionin lisäarvon neljän ulottuvuuden tulee muodostaa perusta unionin viestinnän tärkeimpien teemojen kehittämiselle.

2.3.4. ehdottaa luetteloa aiheista, jotka komitean mielestä vastaavat parhaiten kansalaisten odotuksia. Komitea muistuttaa, että näitä aiheita koskeva unionin viestintä voi tarjota tilaisuuden antaa uutta painoarvoa edellä mainituille arvoille. Viestinnässä on myös pyrittävä välttämään abstrakteja ja huonosti motivoivia periaatejulistuksia. Viestinnän on ennemminkin perustuttava konkreettisiin esimerkkeihin, jotka lisäävät unionin toiminnan uskottavuutta ja oikeutusta kansalaisten silmissä. Sama koskee kansalaisten suhtautumista unionin hankkeisiin.

a) Aiheet, jotka osoittavat, että unionin toiminta palvelee kansalaisia jo nyt:

- rakennerahastojen ja YMP:n nykyinen ja tuleva rooli

- euron käyttöönoton edut euroalueeseen kuuluvissa maissa

- kilpailupolitiikan vaikutukset kuluttajansuojaan

- henkilöiden vapaa liikkuvuus

- ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys.

b) Aihealueet tulevaisuuden suuntausten ja haasteiden hahmottamiseksi:

- laajentuminen korostaen sekä ehdokasvaltioiden toteuttamia toimia että sisäisiä turvatoimia, joita unionin täytyy toteuttaa

- unionin tulevaisuus Eurooppa-valmistelukunnan työskentelyn sekä mahdollisen unionin perustuslain laatimisen kannalta

- unionin poliittinen kehitys toimielinuudistuksen ja toimivaltuuksien toteuttamisen kautta.

2.3.5. muistuttaa, että tiedotus- ja viestintästrategian kohteissa ei päästä haluttuihin tuloksiin, jos alue- ja paikallisyhteisöjen vastuuhenkilöitä ja heidän kumppaneitaan ei luokitella tärkeiksi välittäjiksi, kun otetaan huomioon jo kokeillusta kumppanuusyhteistyöstä saadut loistavat tulokset (eurooppatietopisteet, Carrefour-verkostot, Eurooppa-tiedon palvelupisteet, Eurotietokeskukset, Euroopa-talot jne.), ja jos he eivät saa tiettyä vapautta mukauttaa viestejä yleisölle, jonka kanssa he ovat päivittäin tekemisissä ja joka luottaa heihin, koska se on valinnut heidät. Vaaleilla valitut paikallistason edustajat ovat kansalaisyhteiskunnan "yleisosaajia". He tuntevat kansalaisyhteiskunnan kaikki ryhmät ja niiden tarpeet. Kuten edellä mainittiin, heillä on myös mahdollisuus seurata kansalaisten reaktioita ja käydä kansalaisten kanssa suoraa vuoropuhelua.

2.4. Käytännön menettelyt

2.4.1. hyväksyy unionin pyrkimyksen ohjailla ja suunnata koko prosessia ja näyttää näin Euroopan kansalaisille unionin dynaamiset ja omat kasvot. Komitea ymmärtää sen, että komissio haluaisi jakaa vastuun unionin muiden toimielinten kanssa ja noudattaa läheisyysperiaatetta pyytämällä jäsenvaltioita osallistumaan tähän unionin tulevaisuuden kannalta tärkeään hankkeeseen.

2.4.2. tekee kuitenkin ehdotuksia, jotka perustuvat toteutettavan strategian poikkeukselliseen luonteeseen ja huomioon, jota yleisölle välitettävät aiheet ja viestit saattavat herättää uutisissa.

- Jäsen- ja ehdokasvaltioissa toimivien unionin tiedotuspisteiden suunnittelu ja toiminta tulisi uudistaa.

- Parlamentin ja neuvoston tiedotuselinten tulisi osallistua strategian, aiheiden ja viestin laatimiseen ja sen seurauksena niiden tulisi hyväksyä strategian koordinoitu ja unionin kanssa synergiassa tapahtuva toimeenpano.

- Jäsenvaltioiden tiedotusyksiköiden sekä unionin toimielinten osallistuminen viestinnän edistämiseen tulee organisoida erikseen tiedonannossa mainitussa yhteisymmärryspöytäkirjassa. On vältettävä sitä, että unionin viestit hämärtyvät, vaikka ne tuleekin mukauttaa kuhunkin valtioon vastaanottajien mukaan.

2.4.3. on valmis allekirjoittamaan kyseisen pöytäkirjan, sillä se katsoo, että jäsen- ja ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisyhteisöjen vastuuhenkilöiden mobilisointi on välttämätöntä, jotta kansalaisille suunnattua tietoa voidaan personalisoida ja jotta kansalaisten viestintää unionin suuntaan voidaan helpottaa. Komitea ehdottaa, että esimerkiksi komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan yhteydessä eritellään mahdollisesti yhdessä järjestettävät tilaisuudet aiheista, joilla on suoraan vaikutusta kansalaisten elämään ja jotka kuuluvat kokonaan tai osittain alue- ja paikallisyhteisöjen toimivaltaan.

2.4.4. katsoo, että jäsenvaltioissa toimivien välittäjähenkilöiden ja -ryhmien lisäksi olisi mobilisoitava myös unionin kaikkien toimielinten jäsenet, jäsenvaltiot, alueet, kunnat ja paikallisyhteisöt sekä Eurooppa-valmistelukunnan, alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenet - sekä annettava heille "oikeus" tukea tiedotus- ja viestintäkampanjoita ja/tai osallistua niihin.

2.4.5. ehdottaa, että perinteiset viestimet liitettäisiin strategian laatimisprosessiin jo alkuvaiheessa. Voitaisiinkin koota lehdistön ja audiovisuaalisten välineiden edustajien paneeli, jota pyydettäisiin arvioimaan viestintähankkeiden selkeyttä, asianmukaisuutta ja mielenkiintoisuutta journalistiselta kannalta. Toteutettavassa yleisessä järjestelmässä viestimet ovat luonnollisesti yksi kohderyhmistä. Komitea suosittaakin, että unioni laajentaisi kohderyhmäänsä myös Eurooppa-asioita institutionaaliselta kannalta käsittelevien erikoistoimittajien ulkopuolelle. Erityisesti tulee kiinnittää huomiota kansallisiin ja alueellisiin audiovisuaalisiin viestimiin, sillä niistä on tullut tietoperusta suurelle osalle (kaikenikäistä) yleisöä. On pyrittävä solmimaan kumppanuussopimuksia. Myös julkaisut on uudistettava erityisesti kielen ja jakelun kannalta.

2.4.6. katsoo uuteen teknologiaan liittyen, että unionin tulee edistää nykyisiä sivustoja ja luoda linkit muille tärkeille eurooppalaisille, kansallisille ja alueellisille sivuille tai varmistaa näiden linkkien toimivuus.

2.5. Ohjaus

2.5.1. myöntää, että viestejä tulee mukauttaa yleisön mukaan ja siten jättää tiedotustahoille tietty toimintavapaus, mutta toteaa, että kun strategia on vahvistettu, tiedotus- ja viestintätoimien ohjailu jätetään Euroopan komissiolle, joka vastaa säännöllisestä arvioinnista ja pitää toimielinten välisen tiedotustyöryhmän, unionin toimielimet sekä jäsen- ja ehdokasvaltiot ajan tasalla.

2.5.2. katsoo, että Euroopan kansalaisten tulee voida tunnistaa unioni heille jaetun tiedon vastuulliseksi alkulähteeksi ja pitää unionia keskustelukumppanina silloin, kun he haluavat käydä sen kanssa vuoropuhelua.

2.6. Varat

2.6.1. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ja niiden kumppanit panostavat jo nykyään Euroopan unionin tiedotuspolitiikkaan suuntaamalla varsin merkittävästi omia varojaan unionin virallisten tiedotusverkostojen toimintaan.

2.6.2. huomauttaa, että tiedotus- ja viestintästrategian ensisijaisen luonteen vuoksi sen toteuttamiseen tulee myöntää asianmukaiset varat.

2.6.3. tähdentää, että sen ehdotukset kuuluvat Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muotoja koskevan pöytäkirjan ja erityisesti tiedotuspolitiikkaa kansalaisläheisyyden puitteissa käsittelevän osan yhteyteen ja että ehdotusten ainoana tavoitteena on auttaa unionin tieodotus- ja viestintästrategiaa onnistumaan. Ehdotusten taustalla on unionin nykykehitys. Unionin on korjattava ehdottomasti ja lopullisesti avoimuuden ja demokratian puute suhteessa kansalaisiin. Tämän takia komitea onkin analysoinut tiedotus- ja viestintästrategian luonnetta ja toteuttamissääntöjä. Strategian avulla tulisi voida palvella kansalaisia entistä paremmin ja luoda heille yhteys Euroopan unioniin. Tämä on komitean ehdotusten johtoajatus ja tavoite.

2.7. korostaa lopuksi seuraavia näkökohtia:

2.7.1. Strateginen menettely: Menettelyssä tulee noudattaa viestinnän sääntöjä eli ottaa huomioon kansalaisten mieltämistottumukset, luoda myönteinen suhde kansalaisiin, tarjota kansalaisille kiintopisteitä viestien ymmärtämiseksi, parantaa ilmaisuaan ja hyväksyä menettely osaksi päätöksentekoprosessia.

2.7.2. Viestintäteemat: Johtoajatuksena tulee olla unionin tuoma lisäarvo. Teemojen tulee perustua Euroopan kansalaisten perusarvioihin ja niissä tulee esittää konkreettisia esimerkkejä, joiden avulla voidaan saada kansalaisten hyväksyntä. Alueiden komitea ehdottaa muutamia aiheita, joiden avulla voidaan osoittaa, että unionin nykyinen toiminta palvelee jo nyt kansalaisia. Tulevaisuuden väylien ja haasteiden osalta komitea korostaa unionin laajentumisen merkitystä sekä Eurooppa-valmistelukunnan roolia ja sen tulosten vaikutuksia.

2.7.3. Unionin toimielinten yksiköiden sekä jäsen- ja ehdokasvaltioiden, alue- ja paikallisyhteisöjen sekä niiden kumppanien välisen synergian luominen: jäsen- ja ehdokasvaltioilla on tärkeä tehtävä viestien välittämisessä ja mukauttamisessa. Niiden tulee kuitenkin noudattaa strategian tavoitetta eli pyrkiä legitimoimaan unionin todellisuus ja luomaan välitön vuoropuhelu kansalaisten kanssa.

2.7.4. Alue- ja paikallisyhteisöjen ja niiden kumppaneiden osallistuminen: Unionin luottamus edellä mainittuihin tahoihin lisää tietoa kansalaisten odotuksista sekä auttaa valitsemaan aiheet osuvammin, välittämään viestit entistä paremmin ja saamaan palautetta kansalaisilta, jotka mahdollisesti innostuvat käymään toivottua vuoropuhelua.

2.7.5. Unionin nykyiset viestintäkanavat, myös julkaisut, tulisi uudistaa suunnittelun ja tehokkuuden kannalta. Valveuttamalla perinteiset viestimet ja saamalla muutkin kuin erityistoimittajat liikkeelle uusi tiedotus- ja viestintästrategia voi saada viestimissä todellista vastakaikua. Uusien viestintätekniikoiden nykyistä järkevämpi ja avoimempi käyttö vaikuttaa samansuuntaisesti.

2.7.6. On kiinnitettävä huomiota ajankohtaiskysymyksiin sekä ennen kaikkea Euroopan unionin tulevaisuutta pohtivan valmistelukunnan tekemiin toimielimiä koskeviin ehdotuksiin.

2.7.7. Komission ehdottaman ja Laekenin julistuksen huomioon ottavan Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uudistuksen haasteet: komitea toivoo, että sen huomautukset ja ehdotukset otetaan huomioon, sillä se on vakuuttunut, että sen edustamat alue- ja paikallisviranomaiset muodostavat tärkeän linkin kansalaisten odotuksiin vastaavan dynaamisen tiedotus- ja viestintästrategian laatimisessa, unionin ja kansalaisten demokraattisen vuoropuhelun luomisessa ja kansalaisten kannatuksen saamisessa unionin toimielinten poliittiselle toiminnalle.

Bryssel 21. marraskuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 192, 12.8.2002, s. 24.