EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 7.4.2017 COM(2017) 157 final Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems



PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA 1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013, jäljempänä ’EGR-asetus’. 2.Suomi toimitti 22. marraskuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems EGR:n rahoitustuen saamiseksi Nokia Oy:n (Nokia Network Systems) ja kolmen toimittajan ja jatkojalostajan Suomessa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. 3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ EGR-hakemus EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems Jäsenvaltio Suomi Asianomaiset alueet (NUTS 2 -taso) Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D) Hakemuksen jättämispäivä 22. marraskuuta 2016 Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta 22. marraskuuta 2016 Lisätietopyyntö 2. joulukuuta 2016 Lisätietojen toimittamisen määräaika 13. tammikuuta 2017 Arvioinnin päättämisen määräaika 7. huhtikuuta 2017 Toimintakriteeri EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

Ensisijainen yritys Nokia Oy (Nokia Network Systems)



Asianomaisten yritysten määrä 4 Toimiala(t) (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso) Kaksinumerotaso 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus)

Tytäryhtiöiden, hankkijoiden ja jatkojalostajien määrä 3 Viiteajanjakso 2. kesäkuuta 2016 – 2. lokakuuta 2016 Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a) 945 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b) 0 Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä 945 Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä 945 Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä 821 Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä 0 Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina 4 154 000 EGR:n täytäntöönpanon talousarvio euroina 249 000 Kokonaistalousarvio euroina 4 403 000 EGR:n tuki euroina (60 %) 2 641 800 HAKEMUKSEN ARVIOINTI Menettely 4.Suomi jätti 22. marraskuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin EGR-asetuksen 4 artiklassa tarkoitetut toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Suomelta lisätietoja 2. joulukuuta 2016. Pyydetyt lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 7. huhtikuuta 2017. Hakemuksen tukikelpoisuus Asianomaiset yritykset ja edunsaajat 5.Hakemus koskee 945:tä Nokia Oy:n ja kolmen toimittajan vähentämää työntekijää. Ensisijainen yritys toimii alalla, joka luokitellaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus). 6.Nokia Network Systems on Nokia Oy:n kokonaan omistama tytäryhtiö Suomessa. Nokia Network Systems on tietoverkko- ja viestintälaiteyritys. Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla Nokia Oy 940 Lionbridge Oy 1 Eilakaisla Oy 1 ManpowerGroup Solutions Oy 3



Yritysten kokonaismäärä: 4 Työntekijävähennysten kokonaismäärä: 945 Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut: 0 Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä: 945 Toimintakriteerit

7.Suomi esitti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta. 8.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 2. kesäkuuta 2016 ja päättyi 2. lokakuuta 2016. 9.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti: –940 työntekijää vähennettiin Nokia Oy:n palveluksesta –5 työntekijää vähennettiin kolmen Nokia Oy:n toimittajan ja jatkojalostajan palveluksesta. Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen 10.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti: –945 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä. Tukeen oikeutetut edunsaajat 11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 945. Työntekijävähennysten yhteys asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyihin globalisaatiosta johtuviin maailmankaupan huomattaviin rakenteellisiin muutoksiin 12.Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyihin globalisaatiosta johtuviin maailmankaupan huomattaviin rakenteellisiin muutoksiin, Suomi toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan ala on yksi niistä teollisuudenaloista, jotka ovat herkimpiä globaalissa taloudessa tapahtuville muutoksille, koska alalle on tyypillistä kova kilpailu, nopea teknologian kehitys ja innovaatiot, fuusiot, yritysostot ja ulkoistaminen. 13.Komponenttien valmistuksessa ja yleisessä valmistusprosessissa tehdyt ulkoistamistoimet olivat tieto- ja viestintätekniikan alalla eurooppalaisten valmistajien vastaus kasvavaan tarpeeseen hankkia kilpailuetua nopeasti muuttuvassa kilpailutilanteessa suhteessa etenkin itäaasialaisiin kilpailijoihin. 14.Itäaasialaiset kilpailijat ovat tähän mennessä kohentaneet kilpailuasemaansa pienillä marginaaleilla. Nyt ne investoivat tuottojaan tutkimukseen ja kehitykseen. Itäaasialaiset kilpailijat tulevat markkinoille aggressiivisesti ja työntävät eurooppalaiset yritykset entistäkin vaikeampaan asemaan. 15.Alaa on koetellut hintojen ja televiestintäoperaattorien kysynnän putoaminen. Se ei ole hidastanut kiinalaisten yritysten tuloa Euroopan markkinoille. 16.Tuotteiden ja niihin liittyvien ohjelmistoratkaisujen elinkaari on erittäin lyhyt. Alalla tarvittava tuotteisiin tai ohjelmistoihin liittyvä osaaminen vanhenee nopeasti. 17.EU:n ja EU:n ulkopuolisten työntekijöiden välinen kilpailu on kovaa. Euroopan tieto- ja viestintätekniikka-alan työntekijät ikääntyvät, ja heidän koulutustasonsa on matalampi kuin heidän amerikkalaisten ja aasialaisten kollegoidensa. Suomalaiset tieto- ja viestintätekniikan ammattilaiset kohtaavat kovempaa globaalia kilpailua kuin minkään muun alan työntekijät. 18.Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistuksen alalla on tähän mennessä jätetty 15 EGR-hakemusta, joista 12 on tehty kauppaan liittyvän globalisaation ja 3 maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin perusteella. Näistä viidestätoista hakemuksesta Suomi on tehnyt kolme. Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat 19.Suomen tieto- ja viestintäteknologian alalla on kahden viime vuoden aikana samanaikaisesti sekä palkattu että irtisanottu paljon työntekijöitä. Tuotteiden kilpailukyvyn säilyttämiseen kohdistuu huomattavaa painetta.

20.Tietoverkkoalalla on viime vuosina tapahtunut merkittävää kehitystä. Tehokkuutta olisi parannettava ja palvelutarjontaa laajennettava. 21.Teknologiateollisuus työllisti vuonna 2008 keskimäärin 326 000 ihmistä. Vuonna 2015 luku oli enää 289 000. Toimialan sisällä tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijämäärä nousi 52 000:sta (2008) 60 000:een (2015). Tänä aikana tieto- ja viestintätekniikan alalta katosi monia työpaikkoja ja alalle syntyi monia uusia. 22.Muutama vuosi sitten Nokia Oy perusti Siemensin kanssa verkkoteknologian alan yhteisyrityksen, lupautui myymään osan liiketoiminnastaan Microsoftille ja sulautui Alcatelin kanssa pystyäkseen kilpailemaan suurempien kilpailijoiden kanssa verkkoviestintäalalla. Vuonna 2016 Nokia Oy ilmoitti vähentävänsä henkilöstöään. Nokia Oy pyrkii pienentämään vuotuisia toimintamenojaan 900 miljoonalla eurolla vuoden 2018 loppuun mennessä. Samaan aikaan Nokia ryhtyi siirtämään resurssejaan tulevaisuuden teknologiaan. 23.Jotta Nokia Oy pystyisi kilpailemaan itäaasialaisten kilpailijoidensa kanssa, se tarvitsee maailmanlaajuisen muutosohjelman, joka sisältää myös henkilöstövähennyksiä. Ohjelmaan liittyvät henkilöstövähennykset saataneen päätökseen vuoden 2018 loppuun mennessä. 24.Nokia Oy:n palveluksesta työttömiksi vuonna 2016 jääneillä on korkea (40 %) tai keskitason koulutus (60 %). He työskentelivät ohjelmoinnissa ja suunnittelussa. Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen Uusimaa 25.Keskeisten toimialojen yleinen taloudellinen tilanne on Uudellamaalla heikkenemässä, ja yritykset ovat vähentäneet henkilöstöään kolmen viime kuukauden aikana. Informaatio- ja viestintäalan yritysten kokonaismyyntiliikevaihto laski 2,5 prosenttia vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä. 26.Vuosina 2012–2016 Espoon, Helsingin ja Vantaan alueella toteutetut joukkoirtisanomiset kohdistuivat enimmäkseen elektroniikka- ja ohjelmistoalaan (6 000 irtisanottua kyseisellä ajanjaksolla). Myös pienet yritykset ja alihankkijat ovat vähentäneet työntekijöitään. 27.Nokia Oy on Suomen suurin tieto- ja viestintätekniikkayritys. Vuonna 2014 Uudellamaalla perustettiin 730 uutta ja lopetettiin 759 tieto- ja viestintätekniikkayritystä. Tieto- ja viestintätekniikkayrityksiä oli samana vuonna Uudellamaalla 7 114 (eli 51 % maan kokonaismäärästä). 28.Nokia Oy:n Uudellamaalla irtisanomat työntekijät ovat etupäässä korkeasti tai keskitasoisesti koulutettuja. Heistä puolet on yli 50-vuotiaita. He työskentelivät ohjelmoinnissa ja suunnittelussa. Heidän ammattitaitonsa on monissa tapauksissa vanhentunutta. 29.Korkeasti koulutettujen insinöörien ja yli 50-vuotiaiden työntekijöiden tilanne on Uudellamaalla vaikea. 30.Korkeasti koulutettujen työttömyysaste on kokonaisuutena korkea, eikä kyse ole pelkästään tekniikan alan koulutuksen saaneista. Uudenmaan työttömyystilastoissa on mukana myös toimistotyöntekijöitä, kirjanpitäjiä ja palkanlaskijoita. Pirkanmaa 31.Liikevaihdolla mitattuna valmistusteollisuus on Pirkanmaan suurin toimiala, jonka tärkeimmät osa-alueet ovat teknologiateollisuus (48 %), metsäteollisuus (25 %) sekä kemikaalien ja kumi- ja muovituotteiden valmistus (18 %). 32.Pirkanmaan työvoima- ja elinkeinotoimistossa oli syyskuussa 2016 rekisteröitynä 36 186 työtöntä työnhakijaa eli prosentin verran enemmän kuin edellisvuonna. Pirkanmaan työttömyysaste on jo pitkään ollut koko maan työttömyysastetta korkeampi. 33.Pääsyynä viime vuosien itsepintaisen korkeaan työttömyysasteeseen on kriisi, joka on kohdannut alueen vientivetoista valmistusteollisuuteen perustuvaa toimintaa. Toinen syy ovat rajut rakennemuutokset etenkin tieto- ja viestintätekniikan alalla. Suuret tieto- ja viestintätekniikkayritykset irtisanoivat Pirkanmaalla vuonna 2015 yli tuhat työntekijää. 34.Pirkanmaalla nyt kohdattavat rakenteelliset ongelmat näkyvät korkeasti koulutettujen työttömyyden lisääntymisessä: tässä ryhmässä työttömyys yli kaksinkertaistui vuosina 2012–2016. Vuoden 2016 puolivälissä tilanne oli se, että noin 33 prosenttia korkeakoulututkinnon suorittaneista työttömistä oli ollut keskeytyksettä työttömänä yli vuoden. Pohjois-Pohjanmaa 35.Työttömyysaste on Pohjois-Pohjanmaalla edelleen korkea. Työttömien työnhakijoiden osuus on pysytellyt koko maan keskiarvon yläpuolella. Huhtikuun 2016 lopussa työttömyysaste oli koko maassa 13,0 prosenttia, Pohjois-Pohjanmaalla 14,3 prosenttia ja Oulussa 16,1 prosenttia.

36.Suurin osa Pohjois-Pohjanmaan tieto- ja viestintätekniikka-alasta on sijoittautunut Oulun alueelle. Haastava liiketoimintaympäristö ja yritysten pyrkimykset tehostaa toimintaansa viime vuosina ovat johtaneet dramaattisiin irtisanomisiin. 37.Työntekijöiden määrä on alueella pienentynyt huomattavasti viime vuosikymmenen lopusta. Leikkausten ja säästöjen vuoksi julkinen sektori ei voi työllistää niin monia kuin ennen. Talouden pitkittynyt taantuma ja alan rakennemuutos ovat pitkittäneet työttömyysjaksoja. 38.Nokia Oy:n irtisanomiset ovat pahentaneet tieto- ja viestintätekniikka-alan työttömyyttä Oulussa, jossa tilanne oli huono jo ennestään. Oulu on kaukana, eikä lähistöllä ole muita kaupunkeja, joissa olisi vaihtoehtoisia työpaikkoja. 39.Tilanne on alueella erityisen haastava tieto- ja viestintätekniikka-alan projektipäälliköille ja kokoonpanotyöntekijöille. He ovat olleet työttöminä pitkään, joten heidän asiantuntemuksensa on päässyt vanhentumaan. 40.Oulun alueella on työllistymismahdollisuuksia uusilla kasvualoilla. Monilla irtisanotuilla on vankkaa osaamista suunnittelusta ja tuotekehityksestä, ja sitä voitaisiin hyödyntää tieto- ja viestintätekniikka-alalla taikka alan sovelluksia kehittävissä yrityksissä. Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet Kohteena olevat edunsaajat 41.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 821 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava: Ryhmä Kohteena olevien

edunsaajien lukumäärä Sukupuoli: Miehiä: 608 (74,0 %) Naisia: 213 (26,0 %) Kansalaisuus: EU-kansalaisia: 800 (97,4 %) Muita kuin EU-kansalaisia: 21 (2,6 %) Ikäryhmä: 15-24-vuotiaita: 6 (0,7 %) 25-29-vuotiaita: 12 (1,5 %) 30-54-vuotiaita: 632 (77,0 %) 55–64-vuotiaita: 167 (20,3 %) yli 64-vuotiaita: 4 (0,5 %) (*): Desimaalien välttämiseksi luvut on pyöristetty. Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus 42.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista. –Valmennukset ja muut valmistelutoimet Työnhakuun liittyvän koulutuksen tarkoituksena on tarjota osallistujille lisätietoa työmarkkinoista, auttaa heitä kartoittamaan omia mahdollisuuksiaan sekä parantaa ja ajantasaistaa heidän työnhakutaitojaan. Työhönohjaus: Toimenpiteellä tuetaan ja opastetaan työnhakijaa työnhaussa ja työpaikkakoulutuksessa. Sillä annetaan työnhakijalle opastusta työpaikan löytämiseen. –Uraohjaus: Toimenpide on tarkoitettu työnhakijoille, jotka tarvitsevat urasuunnittelussaan toiminnallista, intensiivistä ja pitkäaikaista tukea. Se perustuu pääasiassa ryhmätoimintaan. –Asiantuntija-arvioinnit: Toimenpiteellä arvioidaan työnhakijoiden tilannetta ja palvelutarvetta. Erityisellä ”profilointipelillä” autetaan työnhakijoita määrittelemään omat osaamisalueensa. –Työllisyys- ja yrityspalvelut Työnhakijoille annetaan tietoja, neuvontaa ja asiantuntijapalveluja avuksi uudelleentyöllistymisen suunnitteluun. EURES-verkoston kautta toimitetaan työnhakijoille ulkomaisia työpaikkailmoituksia. Heille annetaan ammatti- ja yrittäjyyskoulutusta. Tarjottavat kurssit luokitellaan lähinnä erikoiskoulutukseksi, ja osasta kursseja annetaan pätevyyden osoittava suoritustodistus. –Starttirahalla edistetään yritystoiminnan aloittamista ja yksittäisten ihmisten itsenäistä ammatinharjoittamista. Starttirahalla turvataan aloittavan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka yritystoiminnan käynnistämisen ja vakiinnuttamisen arvioidaan kestävän. –Vähennetyt työntekijät voivat saada palkkatukea, jolla tuetaan työllistymistä uudessa työpaikassa tai oppisopimuskoulutuksessa pienentämällä uuden työnantajan palkkauskustannuksia tietyn ajan. Palkkatuki on 30–50 prosenttia työntekijän palkkauskustannuksista, ja sitä myönnetään rajatun ajan (6–24 kuukautta).

–Matka- ja yöpymiskustannukset ja muuttokustannukset Työnhakijalle voidaan myöntää avustusta työnhakuun taikka koulutustoimenpiteisiin osallistumiseen liittyviä matka- ja yöpymiskustannuksia varten sekä korvausta muuttokustannuksista. 43.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä. 44.Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia. Alustava talousarvio 45.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 4 403 000 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 4 154 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 249 000 euroa. 46.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 2 641 800 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet Arvioitu osallistujamäärä Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti

(euroa)* Arvioidut kokonaiskustannukset (euroa) Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta) Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet 200 1 200 240 000 Työllisyys- ja yrityspalvelut 733 621 455 000 Koulutus 420 6 500 2 730 000 Starttiraha 15 9 000 135 000 Asiantuntija-arvioinnit 30 1 333 40 000 Välisumma (a): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista – 3 600 000 (86,66 %) Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) Palkkatuki 60 9 000 540 000 Liikkuvuusavustus (Matka-, oleskelu- ja muuttokustannukset) 100 140 14 000 Välisumma (b): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista – 554 000 (13,34 %) EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet 1. Valmistelutoimet – 9 000 2. Hallinnointi – 161 000 3. Tiedotus ja mainonta – 59 000 4. Valvonta ja raportointi – 20 000 Välisumma (c): Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista: – 249 000 (5,66 %) Kustannukset yhteensä (a + b + c): – 4 403 000 EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista) – 2 641 800 (*) Desimaalien välttämiseksi työntekijää kohden arvioidut kustannukset on pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin. 47.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin. 48.Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti. Menojen tukikelpoisuuskausi 49.Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 2. kesäkuuta 2016. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 2. kesäkuuta 2016 ja 22. marraskuuta 2018 väliseltä ajalta. 50.Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 2. kesäkuuta 2016 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 2. kesäkuuta 2016 ja 22. toukokuuta 2019 väliseltä ajalta. Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin 51.Kansalliset ennakkomaksut tai yhteisrahoitus rahoitetaan julkisten työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalta. Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten (ELY-keskusten) ja työ- ja elinkeinotoimistojen (TE-toimistojen) toimintamenoista. Teknisen tuen tehtävät rahoitetaan työ- ja elinkeinoministeriön sekä ELY-keskusten toimintamenoista. 52.Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä. Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi 53.Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu sidosryhmiä. Työ- ja elinkeinoministeriö on kutsunut koolle ryhmän, joka käsittelee Nokian työntekijävähennyksiä ja osallistuu EGR-hakemuksen valmisteluun. 54.Työryhmään kuuluu edustajia Uudenmaan, Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksista ja TE-toimistoista. Mukana ovat myös Nokia Oy, Teknologiateollisuus, Ammattiliitto Pro ja Insinööriliitto.

Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 55.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka toimii EGR:n hallinto- ja todentamisviranomaisena sekä EGR:n varojen jakamisesta vastaavana välittävänä elimenä. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu ministeriön työllisyys- ja yrittäjyysosastolle. 56.Todentamistehtävistä vastaa henkilöstö- ja hallintoyksikkö. Maksut tuensaajille suoritetaan alueellisten ELY-keskusten ja TE-toimistojen kautta. 57.Tarkastuksesta vastaa ministeriön kansliapäällikön alaisuudessa toimiva riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö. Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset 58.Suomi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista: –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita. –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti. –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään. –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia. –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarvioesitys 59.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 12 artiklassa säädetään. 60.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 2 641 800 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle. 61.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta. Muut asiaan liittyvät asiakirjat 62.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 2 641 800 euroa. 63.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen ja erityisesti sen 13 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille. (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 12 artiklassa säädetään. (3)Suomi toimitti 22 päivänä marraskuuta 2016 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön sen vuoksi, että työntekijöitä on vähennetty Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen, jäljempänä ’NACE’, Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus) luokitellulla toimialalla Suomessa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 2 641 800 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella. (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 2 641 800 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2017 koskevaa unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]. Tehty Brysselissä