Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 72/12)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bonnezeaux”

Viitenumero: PDO-FR-A0926-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 14. marraskuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Korvataan kohta ”Maantieteellinen alue” seuraavasti: ”Kaikki tuotantovaiheet tehdään maantieteellisellä alueella, johon kuuluu vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella seuraava Maine-et-Loiren departementin kunta: Bellevigne-en-Layon (Thouarcén liitoskunnan entinen alue).

Maantieteellistä aluetta kuvaaviin karttoihin voi tutustua Institut national de l’origine et de la qualité ‐laitoksen (INAO) internet-sivustolla.”

Toimituksellinen muutos: Hallinnollisten alueiden uudessa luettelossa otetaan huomioon tuote-eritelmän hyväksynnän jälkeen toteutetut kuntaliitokset tai muut hallinnollisten alueiden muutokset. Oikeusvarmuuden parantamiseksi viitataan Ranskan tilastolaitoksen INSEEn joka vuosi toimittaman virallisen geokoodin voimassa olevaan versioon. Maantieteellinen alue pysyy täysin samana.

Lopuksi mainitaan yleisön tiedonsaannin parantamiseksi, että INAOn internet-sivustolla on saatavissa maantieteellistä aluetta kuvaavat kartat.

Maantieteellistä aluetta koskevaa yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa muutetaan vastaavasti.

2. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Korvataan I luvun IV kohdan 3 alakohdassa oleva kuntaluettelo seuraavasti:

”Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (liitoskuntien Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou ja Rablay-sur-Layon entiset alueet), Blaison-Saint-Sulpice (liitoskuntien Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice entiset alueet), Brissac Loire Aubance (liitoskuntien Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital ja Vauchrétien entiset alueet), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (liitoskuntien Chanzeaux ja Valanjou entiset alueet), Denée, Doué-en-Anjou (Brignén liitoskunnan entinen alue), Les Garennes-sur-Loire (liitoskuntien Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets entiset alueet), Lys-Haut-Layon (Tignén liitoskunnan entinen alue), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (liitoskuntien Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon entiset alueet) ja Val-du-Layon (liitoskuntien Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay entiset alueet). ”

Näin voidaan ottaa huomioon tuote-eritelmän edellisen version jälkeen tapahtuneet kuntaliitokset. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue pysyy täysin samana.

Lisäedellytyksiä koskevaa yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa muutetaan vastaavasti.

3. Maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskeva määräys

Lisätään eritelmän I luvun VI kohdan 2 alakohtaan seuraava: ”Rivien välissä on oltava hoidettu, itsestään kylväytynyt tai kylvetty kasvipeite. Ellei tällaista kasvipeitettä ole, toimijan on muokattava maata itsestään kylväytyneen kasvipeitteen hoitamiseksi tai perusteltava viininviljelyalan viranomaisten hyväksymien biologisten torjuntatuotteiden käyttö. Jos viljelylohkolla käytetään biologisia herbisidejä, muunlaisten herbisidien käyttö on kielletty. ”

Muutos liittyy nykyiseen kehitykseen koko Anjoun viininviljelyalueella, jossa toimijat ovat alkaneet suosia maan kasvukuntoa ylläpitävää viljelyä. Se kuvastaa ympäristönäkökohtien ottamista yhä enemmän huomioon tuotantomenetelmissä. Kemiallisten herbisidien käyttöä vähennetään suosimalla kasvipeitteen käyttöä, mekaanista rikkaruohon poistoa tai biologisten torjuntatuotteiden käyttöä. Herbisidien käyttöä vähentämällä on tarkoitus vahvistaa viinitarhojen maaperän suojelua ja säilyttää sen luontaiset toiminnot (hedelmällisyys, biodiversiteetti, biologinen puhdistus), mikä edistää osaltaan viinien laadukkuutta ja aitoutta ja vahvistaa käsitystä paikallisuudesta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Sadonkorjuun aloittaminen

Poistetaan eritelmän I luvun VII kohdan 1 alakohdan a alakohdasta virke ”Sadonkorjuun aloituspäivä vahvistetaan Ranskan maatalous- ja merikalastuslain (Code rural et de la pêche maritime) D. 645-6 §:n säännösten mukaisesti.”

Sadonkorjuupäivän vahvistaminen ei enää nykyisin ole tarpeen, sillä toimijoilla on vastedes käytössään laaja valikoima työkaluja, joiden avulla rypäleiden kypsyysaste voidaan arvioida oikein. Jokaisella toimijalla on käytettävissään tietty määrä joko omia tai yhteisiä laitteita ja varusteita, joiden avulla toimija pystyy täsmällisesti määrittämään parhaan mahdollisen päivän sadonkorjuun aloittamiseen kullakin viljelylohkolla tuotantotavoitteidensa mukaisesti.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Käymishuoneen kapasiteetti

Korvataan I luvun IX kohdan 1 alakohdan c alakohdassa oleva seuraava virke: ”Käymishuoneen kapasiteetin on jokaisella toimijalla vastattava vähintään 1,4 kertaa viinitilan viiden viime vuoden keskituotosta.” seuraavalla virkkeellä: ”Käymishuoneen kapasiteetin on jokaisella toimijalla vastattava vähintään 1,4 kertaa viiden viime vuoden aikana keskimäärin viiniytettyä määrää.”

Tuote-eritelmässä ei ole viitattu tilavuuskapasiteettiin (joka ilmaistaan hehtolitroina tai kuutiometreinä) vaan tuotokseen (joka voidaan ilmaista esim. hehtolitroina hehtaaria kohden). Tämä mittayksiköitä koskeva epäloogisuus korjataan ehdotetulla muutoksella asiasisältöä muuttamatta. (Vähimmäiskapasiteetti määritetään edelleen siten, että sen on vastattava vähintään 1,4 kertaa tilalla edellisten satokausien aikana keskimäärin viiniytettyä määrää.)

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Viinien myynti

Poistetaan I luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan myyntiin valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Siirtymätoimenpide

Lisätään I luvun XI kohtaan seuraava: ”Määräyksiä, jotka koskevat velvollisuutta pitää köynnösrivien välissä yllä hoidettua, itsestään kylväytynyttä tai kylvettyä kasvipeitettä, tai jos kyseistä kasvipeitettä ei ole, toimijan velvollisuutta muokata maata tai käyttää biologisia torjuntatuotteita itsestään kylväytyneen kasvipeitteen hoitamiseksi, ei sovelleta viinitarhoihin, jotka ovat olemassa tämän tuote-eritelmän hyväksymispäivänä ja joissa rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä.”

Siirtymätoimenpiteen ansiosta ei kohdella kaltoin olemassa olevia viiniviljelmiä, joiden nykyinen viiniköynnösten kasvatustapa ei sovellu maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevien määräysten noudattamiseen. Erittäin tiheissä viinitarhoissa, joissa rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä, riviväleissä käytettävä pysyvä nurmi tai maaperän muokkaaminen voivat tosiaan aiheuttaa teknisiä ongelmia (koneistaminen, laitteet, työkalut). Matalissa viinitarhoissa nurmi lisää myös keväthallan riskiä. Lisäksi kasvipeite kilpailee viiniköynnösten kanssa vedensaannista sitä enemmän, mitä tiheämpi viljelmä on. Sitä vastoin tuote-eritelmän hyväksymisen jälkeen maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat uudet määräykset tunnetaan, joten uusilla viiniköynnösistutuksilla niitä on noudatettava riippumatta istutustiheydestä ja köynnösrivien välisestä etäisyydestä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Tietojen kirjaaminen

Korvataan II luvun II kohdan 3 alakohdassa sana ”potentiaalinen” sanalla ”luonnollinen”.

Jotta Anjou Saumurin alueen kaikissa tuote-eritelmissä olisi yhtenäinen sanamuoto, korvataan ilmaus ”potentiaalinen alkoholipitoisuus” ilmauksella ”luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina”. Näillä muutoksilla parannetaan tuote-eritelmien luettavuutta. Tietojen kirjaamista koskevien määräysten yhtenäistämisen tavoitteena on helpottaa tarkastussuunnitelman laatimista ja tietojen valvontaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Eritelmän III lukua on tarkistettu, jotta tärkeimmät tarkastettavat kohdat olisivat Anjou Saumurin alueen tuote-eritelmissä yhtenäisiä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

”Bonnezeaux”

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

Kyseessä on ylikypsistä rypäleistä valmistettu hiilihapoton valkoviini. Se on voimakasta ja erittäin makeaa, ja maussa on moniulotteista hedelmäisyyttä (muun muassa kuivattuja ja eksoottisia hedelmiä, valkoisia kukkia). Se on vaalean kullan väristä vihrein vivahduksin.

Viinin ominaisuudet:

Luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on käymisen jälkeen vähintään 51 g/l.

Todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 ja 12 tilavuusprosenttia viineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on alle 19 tilavuusprosenttia.

Kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa (mEq/l) Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Väkevöiminen on sallittua tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Puupalojen käyttö on kielletty.

Viinejä on kypsytettävä vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 15. maaliskuuta asti.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Istutustiheys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metriä. Jos viiniköynnösten istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilla mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, viinitarhan sadosta voidaan käyttää tarkistettua alkuperänimitystä edellyttäen, että noudatetaan tuote-eritelmässä vahvistettuja erityismääräyksiä, jotka koskevat sidontasääntöjä ja lehvistön korkeutta. Tällaisissa viinitarhoissa köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metriä.

Leikkaus

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan viimeistään 30. huhtikuuta sekaleikkauksena siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua. Kun köynnös on 11 tai 12 lehden fenologisessa vaiheessa, sen vuoden hedelmää kantavia oksia saa olla köynnöstä kohden enintään kymmenen.

Korjuu

Viljelykäytäntö

Rypäleet korjataan käsin useassa eri vaiheessa.

Kastelu

Viljelykäytäntö

Kastelu on kielletty.

b. Enimmäistuotokset

30 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Kaikki tuotantovaiheet tehdään maantieteellisellä alueella, johon kuuluu vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella seuraava Maine-et-Loiren departementin kunta: Bellevigne-en-Layon (Thouarcén liitoskunnan entinen alue).

Maantieteellistä aluetta kuvaaviin karttoihin voi tutustua Institut national de l’origine et de la qualité ‐laitoksen internet-sivustolla.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Chenin B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

1. Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

a) Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue, joka sijaitsee Anjoun viinitarhojen keskellä, rajoittuu vuonna 2018 ainoastaan Thouarcén liitoskuntaan. Kunta sijaitsee Maine-et-Loiren departementissa, ja sen aluetta halkoo Layon-joki. Bonnezeaux’n kylä nousee joen oikealla rannalla korkealle jyrkkärinteiselle kukkulalle joen yläpuolelle. Bonnezeaux’n kylä on ilmeisesti saanut nimensä rautapitoisen veden lähteistä.

Viinitarhat on istutettu kolmelle peräkkäiselle lounaaseen avautuvalle kukkulalle: La Montagne, Beauregard ja Fesles muodostavat 2 800 metriä pitkän ja 500 metriä leveän kukkulajonon. Kukkuloiden kaltevuus on noin 15–20 prosenttia, ja rinne on erityisen jyrkkä Beauregardin länsipuolella sekä keskimmäisellä kukkulalla, joka onkin sattuvasti nimeltään ”La Montagne” (vuori) ja joka alkaa nousta Petit Bonnezeaux ‐kylän lähettyviltä. Näiden kolmen selkeärajaisen kukkulan pohjoispuolella on hiukan aaltoileva tasanko, jonka keskikorkeus on 90 metriä, kun taas Layon virtaa 29 metrin korkeudella.

Maaperältään alue kuuluu Saint-Georges-sur-Loire ‐jonoon, liuske-savikivestä muodostuvaan ryhmään, joka on peräisin myöhäisordovikikaudelta varhaisdevonikauteen ulottuvalta ajanjaksolta. Toisinaan ja varsinkin Feslesin kukkulalla maaperää peittävät cenomanumvaiheen sorasavi- tai hiekkasavimuodostelmat. Eroosio on paljastanut liuskeisen alustan, kun taas rinteen takana ja tasangolla hiekka ja savi ovat pysyneet paikoillaan. Erikseen viininviljelyä varten rajattujen lohkojen maaperä on matalaa, siinä on erittäin paljon karkeita aineksia, ja se on väriltään vihertävän harmaata, toisinaan violetinpunaista. Maaperässä on vesivaroja alle 100 millimetriä, ja sen läpäisevyys on erinomainen.

Maantieteellisellä alueella vallitsee heikohko valtamerellinen ilmasto ja sademäärä on vähäinen. Pinnanmuodostukseltaan korkeammat Choletais ja Mauges suojaavat aluetta valtameren kosteudelta. Kukkulat ovat paikallisesti avoimia vallitseville lounais- ja länsituulille. Vuotuinen sademäärä on noin 550–600 millimetriä, kun Choletais’n ja Maugesin ylängöillä se on yli 800 millimetriä. Sademäärä on viiniköynnöksen kasvukaudella noin 100 millimetriä pienempi kuin departementin keskiarvo. Näille kukkuloille erityisesti kehittynyt eteläinen kasvisto on merkki suhteellisesta kuivuudesta ja ympäröiviin alueisiin verrattuna korkeammasta lämpötilasta.

b) Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Todennäköisesti Anjoun alueelta peräisin oleva rypälelajike Chenin B on saanut Bonnezeaux’ssa erityisen vahvan jalansijan. Kyseessä on sitkeä lajike, joka menestyy hyvin karussa maaperässä.

Tuottajat ymmärsivät hyvin nopeasti, että on eduksi korjata tämä lajike pitkälle kypsyneenä erityisiä tekniikoita käyttäen. Kreivi Odart totesi vuonna 1845 julkaistussa teoksessaan Traité des cépages seuraavaa: ”Tähän on lisättävä myös edellytys korjata lajike ylikypsänä eli pyhäinpäivän tienoilla, kun rypäleiden sateiden pehmentämät kuoret alkavat repeillä.” Ylikypsyys on siis sadonkorjuun olennainen edellytys. Jullien puolestaan täsmentää korjuuedellytyksiä vuonna 1816 teoksessaan Topographie de tous les vignobles connus: ”Laatuviinejä korjataan useaan otteeseen: Kahteen ensimmäiseen korjuuseen otetaan vain kaikkein kypsimpiä viinirypäleitä, joista valmistetaan ulkomaille toimitettavia viinejä. Kolmannesta korjuusta tehtävää viiniä käytetään oman maan kulutukseen...”

Tuottajien eri sukupolvet ovat tehneet havaintoja ja analyysejä, joiden avulla Bonnezeaux’n viinit ovat kivunneet Anjoun viinien parhaimmistoon. Englantilainen maantieteilijä William Guthrie (1708–1770) kirjoittaa teoksessaan, jonka ranskannos Nouvelle Géographie Universelle ilmestyi vuonna 1802, seuraavasti: ”Anjoun viinit voidaan jakaa kolmeen luokkaan. Ensimmäisen luokan viineihin kerätään rypäleet Fayen, Saint-Lambertin, Rablén, Malignyn ja Chavagnen kylissä sekä Thouarcéssa, jossa valmistetaan Bonnezeaux’n laatuviini.”

Bonnezeaux’n viiniviljelmien maine tunnustettiin myös kaikkina seuraavina aikakausina. Viinikirvan aiheuttama kriisi jarrutti erittäin voimakkaasti viinimarkkinan kasvua, ja viiniä pystyttiin toimittamaan vain paikallisille markkinoille. ”Bonnezeaux’n” tuottajayhdistys huolehti pienten tuotosten ja usean poiminnan säilyttämisestä ja onnistui dynaamisuudellaan ja kovalla työllään valloittamaan uudelleen kotimaiset markkinat. Tuota pikaa viinejä vietiin taas myös Ranskan rajojen yli. Tarkistettu alkuperänimitys ”Bonnezeaux” vahvistettiin 6. marraskuuta 1951.

2. Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

Tätä viiniä arvostetaan sen voimakkuuden ansiosta. Viini on erittäin makeaa, mikä liittyy korkeaan käymiskykyisten sokereiden pitoisuuteen. Maussa on usein moniulotteista hedelmäisyyttä (muun muassa kuivattuja ja eksoottisia hedelmiä, valkoisia kukkia), mitä ei voisi viinin ulkonäön perusteella ennakoida: viinissä on usein kullankeltaisia vivahteita vihrein heijastuksin. Happamuus, alkoholipitoisuus ja täyteläisyys ovat tasapainossa, joten viinin monivivahteisuus kehittyy edelleen vuosien mittaan.

3. Syy- ja seuraussuhteet

Rypälelajike Chenin B:n aikaista kasvukautta ja kypsymistä edistävät jyrkillä lounaaseen avautuvilla rinteillä sijaitsevat viinitarhat, joiden maaperä on ohutmultaista ja kivistä ja lämpökäyttäytyminen poikkeuksellista. Kukkuloiden rinteillä vallitsevat tuulet ja viiniköynnösten erittäin niukka vedensaanti köyhässä maaperässä väkevöittävät marjoja, jotka näille köynnöksille luonteenomaisesti kuivahtavat tai rusinoituvat köynnöksessä. Tuottajat ovat osanneet hyödyntää tätä ominaisuutta. Erittäin heikot tuotokset ovat osoitus viininviljelijöiden sitoutumisesta rypäleiden laatuun.

Rypälelajike Chenin B korjataan kukkuloilta myöhään useassa vaiheessa, jotta voidaan valita erittäin kypsiä rypäleitä, mikä on jalostanut Bonnezeaux ‐viinit huippuunsa. Bonnezeaux ‐viinien historia ja tunnettuus ovat sidoksissa Anjoun ja Coteaux du Layon ‐viinien kehitykseen ja maineeseen.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä, valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella seuraavista Maine-et-Loiren departementin kunnista:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (liitoskuntien Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou ja Rablay-sur-Layon entiset alueet), Blaison-Saint-Sulpice (liitoskuntien Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice entiset alueet), Brissac Loire Aubance (liitoskuntien Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital ja Vauchrétien entiset alueet), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (liitoskuntien Chanzeaux ja Valanjou entiset alueet), Denée, Doué-en-Anjou (Brignén liitoskunnan entinen alue), Les Garennes-sur-Loire (liitoskuntien Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets entiset alueet), Lys-Haut-Layon (Tignén liitoskunnan entinen alue), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (liitoskuntien Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon entiset alueet) ja Val-du-Layon (liitoskuntien Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay entiset alueet).

Merkintä: vapaaehtoiset merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

— Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön perusteella säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksi kertaa niiden kirjainten kokoisia, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Merkintä: maantieteellinen nimitys ”Val de Loire”

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Merkintä: pienempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: – Kyseessä on kiinteistörekisterialue. – Paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9d4179cc-6768-4be5-bd1b-2e66d9483314

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.