A4-0118/98

Päätöslauselma Euroopan unionin saarialueiden ongelmista

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon 16. toukokuuta 1997 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin saarialueita koskevasta yhtenäisestä politiikasta ((EYVL C 167, 2.6.1997, s. 249.)),

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 129 b artiklan 2 kohdan,

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 a artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella (158 artikla),

- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 23. tammikuuta 1983 asiassa 8/82 antaman tuomion, jonka mukaan syrjintä on sitä, että samanlaisissa tilanteissa menetellään eri tavalla ja erilaisissa tilanteissa samalla tavalla,

- ottaa huomioon kolmen Euroopan unionin saarialueiden kauppakamarien kokouksen - Hios-saaren kokouksen (1994) taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, Palma de Mallorcan kokouksen (1995) Euroopan unionin saarialueiden kestävään kehitykseen tähtäävästä yhteisön politiikasta ja Palermon kokouksen (1996) Euroopan saarten verkko - paikallisen kehityksen suunnitelmista ja kumppanuussuhteesta - päätelmät,

- ottaa huomioon Torinossa maaliskuussa 1996 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmät, erityisesti päätöksen ottaa saarialueiden ongelma HVK:n esityslistalle,

- ottaa huomioon Menorcalla 26. huhtikuuta 1997 pidetyn ensimmäisen saarialueiden kestävää kehitystä käsittelevän konferenssin tulokset,

- ottaa huomioon Noordwijkissa 9. ja 10. kesäkuuta 1997 esitetyn yhteisön aluekehityssuunnitelman,

- ottaa huomioon 1. joulukuuta 1997 kokoontuneen Ecofin-neuvoston tulokset,

- ottaa huomioon EU:n saarialueiden viranomaisten esittämät ehdotukset ja vetoomukset, jotka on tuotu esiin erityisesti Euroopan yhteisön syrjäisten merialueiden konferenssin «saaritoimikunnan» työssä,

- ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuksesta vastaavan pääosaston huhtikuussa 1996 julkaiseman työasiakirjan «Euroopan unionin rannikko- ja saarialueet» (PE 166.018),

- ottaa huomioon Euroopan parlamentin aluepoliittisen valiokunnan 20. tammikuuta 1998 saarialueiden ongelmista järjestämän julkisen kuulemistilaisuuden asiakirjat,

- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) julkaisun «Saarten muotokuva»,

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön ja ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä kalatalousvaliokunnan lausunnot (A4-0118/98),

A. katsoo, että saarialue on kokonaan meren ympäröimä jäsenvaltion osa, jolla ei ole kiinteää yhteyttä mantereelle ja jolla ei sijaitse yhtään Euroopan unionin jäsenvaltion pääkaupunkia,

B. ottaa huomioon, että Amsterdamin sopimuksella muutetun EY:n perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisön tavoitteena on vähentää eri alueiden välisiä kehityseroja ja heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarien jälkeenjääneisyyttä,

C. katsoo, että 130 a artiklaa on tulkittava Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn saaristoalueita koskevan julistuksen (nro 30) perusteella, jossa tunnustetaan, että kaikki «saaristoalueet kärsivät saaristoasemaansa liittyvistä rakenteellisista puutteista, joiden pysyvyys vaikeuttaa näiden alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä»,

D. katsoo, että tämä julistus auttaa määrittelemään Amsterdamissa hyväksytyn uuden sanamuodon saaneen 130 a artiklan määräämiä sitoumuksia ja osoittaa siten, että tämä artikla viittaa kaikkien unionin saarialueiden kehitysviiveeseen,

E. ottaa huomioon, että saarialueiden kärsimät haitat, joiden vuoksi ne eroavat selvästi manneralueista, johtuvat, vaikka erilaisina vaikutuksiltaan, käyttökelpoisen maan, kalavarojen sekä mahdollisten vesi- ja energiatoimitusten saatavuudesta, meren ja rannikon saastumisesta, erityisen vaikeasta jäte- ja jätevesihuollon ongelmasta, väestökadosta, rannikoiden eroosiosta, pätevän työvoiman puutteesta, yritysten saamien mittakaavaetujen puuttumisesta, liikenteen ja viestinnän lisäkustannuksista, pienten saaristoon kuuluvien saarten kärsimästä kaksinkertaisesta saariasemasta ja infrastruktuurien korkeista kustannuksista, jotka eräissä tapauksissa pohjoisessa johtuvat vesien jäätymisen aiheuttamasta eristyneisyydestä,

F. ottaa huomioon, että Amsterdamin konferenssissa tunnustettiin, että saarialueiden kärsimät haitat on tasoitettava hyväksymällä erityistoimenpiteitä,

G. ottaa huomioon, että Euroopan unioni on jo useissa eri tilanteissa ottanut huomioon luonnonhaitat tekijöinä, jotka vaikuttavat ratkaisevasti paikallisen talouden haavoittuvuuteen, kuten harvaan asuttujen alueiden tapauksessa tai kaikkein syrjäisimpien alueiden erityiskohtelussa,

H. katsoo, että saariasemaan liittyvien erityisolojen pysyvyys edellyttää kyseisten alueiden kehittämistä edistävien aloitteiden ja toimien koordinointia ja näin ollen sitä, että infrastruktuuria ja kehittämistä koskevassa politiikassa asetetaan etusijalle saarialueiden asukkaiden oikeudet kestävään kehitykseen sekä saarialueiden varojen säilyttäminen ja järkevä käyttäminen,

I. katsoo, että eri saarialueet eivät kärsi samalla tavoin saariasemasta ja että siten niiden hyväksi aiottua eurooppalaista politiikkaa on osattava mukauttaa niitä kohtaaviin erilaisiin ongelmiin,

J. pitää välttämättömänä integroida saarialueet sisämarkkinoihin tasavertaisin ehdoin,

K. katsoo lopuksi, että on paradoksaalista, että Agenda 2000:een sisällytettyjen komission ehdotusten mukaisesti hyvin harvoja Euroopan unionin saarialueita pidettäisiin vuoden 1999 jälkeen hitaasti kehittyneinä ja näin ollen erityisrakennetukia tarvitsevina;

Saariasema ja rakennerahastouudistus

1. Pyytää, että komissio ei seuraavan rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä pitäisi makrotaloudellisia tekijöitä ainoina perusteina määrittäessään, kelpaavatko Euroopan unionin saarialueet sisällytettäviksi rakennerahastojen tavoitteisiin, ja että se ottaisi huomioon myös maantieteellis-taloudelliset perusteet kuten alueen syrjäinen sijainti ja saariasema, koska ne ovat toteuttamiskelpoisen aluekehityksen pysyviä konkreettisia esteitä;

2. Pitää liian joustamattomana sitä, että kynnysarvoa 75 prosenttia BKT:sta asukasta kohden sovelletaan ostovoiman mittana saarialueilla, koska Amsterdamin sopimuksen perusteella saarialueiden pitäisi voida nauttia niiden kehitystason mukaan sovitetuista luonnonhaittaa tasoittavista toimenpiteistä;

3. Pitää välttämättömänä, että yhdessä kolmesta rakennerahastojen uudistamiseen (Interreg) suunnitellusta yhteisöaloitteesta annettaisiin tilaa uudelle, yksinomaan saarialueita koskevalle ohjelmalle;

4. Pyytää, että komissio ottaisi huomioon saarialueet, jotka luokitellaan NUTS III:een, mutta jotka on sijoitettu laajempiin, NUTS II:een luokiteltuihin manneralueisiin, ja pyytää siten tarkistamaan alueiden tilastoyksikkönimikkeistöä tämän ongelman osalta;

5. Pyytää komissiota ottamaan huomioon saarialueiden erityispiirteet niin yhteisön direktiivien ja asetusten sekä yleensä poliittiseen tai strategiseen kehitykseen liittyvien tekstien valmistelun kuin täytäntöönpanonkin aikana;

6. Pyytää, että rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä ja uusissa asetuksissa määriteltävän täydentävyysperiaatteen perusteella harkittaisiin korkeampaa yhteisrahoitusosuutta saarialueille, jotka ovat jääneet huomattavasti jälkeen kehityksessään;

7. Toivoo, että komissio perustaa pääsihteeristön yhteyteen yksiköiden välisen työryhmän koordinoimaan asianomaisten eri pääosastojen välistä työskentelyä toteuttaakseen yhdessä yhteisön, kansallisten ja paikallisten viranomaisten kanssa yhtenäistä unionin saarialueita koskevaa politiikkaa; toivoo, että tällä politiikalla yhtenäistetään aluepolitiikan juridisten ja rahoitukseen liittyvien välineiden toimeenpano saariasemaan liittyvien haittojen tasoittamiseksi, ja varmistetaan se, että muutetaan niitä yhteisön politiikkoja, joilla on todennäköisesti kielteisiä vaikutuksia näiden alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehittämiseen jokaista saarialuetta tai saarialueiden muodostamaa ryhmää erityisesti koskevien suurimpien ongelmien ratkaisemiseksi mahdollisimman käytännöllisellä tavalla;

8. Pitää hyödyllisenä paikallisten ja alueellisten viranomaisten edustajien sekä saarten kauppakamarien ja yliopistojen sekä ympäristöön ja kulttuuriin liittyvän perinnön suojelusta ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä vastaavien järjestöjen osallistumista Euroopan unionin saarialueiden hyväksi tarkoitetun kansallisen ja yhteisön politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon;

9. Toivoo, että koheesiopolitiikan uudella rahoitussuunnittelukaudella tuettaisiin edelleen saarten välistä yhteistyöpolitiikkaa Eurislesin, Imedocin tai Islenetin kaltaisilla saarialueiden välisten verkkojen kehittämiseen tarkoitetuilla yhteisön ohjelmilla tai muilla, esimerkiksi Euroopan unionin saarialueiden kauppakamarien muodostamilla verkoilla;

10. Toivoo tekevänsä tulevaisuudessa yhteistyötä aluepoliittisen valiokuntansa välityksellä sellaisten alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa, joiden toiminnan tavoitteena on saarialueiden kestävä kehittämisen edistäminen;

Valtionavut

11. Katsoo, että jos saarialueet ylittävät kynnysarvon 75 prosenttia BKT:sta asukasta kohden yhteisön keskimääräisen ostovoiman mittana, sen ei pitäisi merkitä automaattisesti sitä, että ne menettävät oikeuden tukiin EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan 1 alakohdan mukaisesti;

12. Pyytää, että komissio sallii jäsenvaltioiden myöntää kaikille saarialueilleen toiminta-avustuksia, mukaan luettuna liikenteeseen suunnatut avustukset, ja pitää niitä yhteismarkkinoiden mukaisina siinä tapauksessa, että niitä myönnetään luonnonhaitan aiheuttamien lisäkustannusten tasoittamiseksi;

13. Pyytää, että luonnonhaitan aiheuttamien taloudellisten ja sosiaalisten haittojen tasoittamiseksi alueiden saamia valtionapuja koskevat tulevat suuntaviivat muotoiltaisiin niin, että saariasema voidaan ottaa huomioon ja että siten tavoitteeseen 1 kuuluvat saarialueet voisivat saada korkeimman luokituksen tukea, joka nettomääräisenä vastaa enintään 50:tä prosenttia, ja että muut saarialueet voisivat nauttia ainakin vastaavaa kohtelua kuin nykyiseen tavoitteeseen 6 kuuluvat harvaan asutut alueet (nettomääräisenä enintään 30 prosenttia);

Liikenne, ympäristö, televiestintä, energia, matkailu ja sosiaaliset asiat

14. Pyytää, että Euroopan komissio toteuttaisi tutkimuksen saarellisen aseman lisäkustannuksista liikenteen alalla;

15. Pyytää, että henkilö-, tavara- ja energiakuljetusten lisäkustannukset saarialueilta ja saarialueille tasoitettaisiin korvaavin toimenpitein ja että näiden alueiden energiaomavaraisuutta ja perustarvikehuoltoa vahvistetaan;

16. Pyytää, että perustamissopimuksen 129 b artiklan määräystä (uusi 154 artikla), jossa vahvistetaan, että on tarpeen yhdistää saarialueita yhteisön keskusalueisiin, noudatettaisiin;

17. Pyytää Euroopan ympäristökeskusta tekemään tutkimuksen kiinteiden ja nestemäisten jätteiden määrän kasvun ja niiden käsittelyn, energiariippuvuuden sekä matkailukauden huipun kielteisistä ympäristövaikutuksista; pyytää, että tutkimustuloksia pohditaan myös tulevassa saarialueita koskevassa politiikassa; pyytää Euroopan ympäristökeskusta laatimaan erityistutkimuksen Euroopan unionin saarialueista painottaen erityisesti ympäristö- ja energiaulottuvuutta, rannikkoalueiden hoitoa ja eroosiota sekä aavikoitumista;

18. Pyytää komissiota tutkimaan järjestelmällisesti saarialueiden ympäristöön kohdistuvia rajat ylittäviä vaikutuksia aiheutuivatpa nämä toimista, joita toteutetaan jäsenvaltioissa tai muualla, ja pidättäytymään hankkeiden rahoittamisesta niin yhteisön jäsenvaltioissa kuin yhteisöön kuulumattomissa valtioissa, kun todetaan, että hankkeella tulee olemaan kielteisiä ympäristövaikutuksia jonkin yhteisön jäsenvaltion saarialueella;

19. Pyytää, että tietoyhteiskunnan kehitystä edistettäisiin ja tämän seurauksena puhelin- ja telemaattista verkkoa parannettaisiin kaikilla saarialueilla myös liittämällä ne asianmukaisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin;

20. Pyytää, että yhtenäisen yhteisön politiikan puitteissa toteutettaisiin toimia ja pilottihankkeita saarialueiden hyödyntämiseksi vaihtoehtoista energiaa ja energian säästöä koskevan alan laboratorioina ja että tämän seurauksena uusien teknologioiden laajamittaista käyttöä, tutkimuslaboratorioiden rahoitusta ja tutkimusapurahojen myöntämistä kannustettaisiin; korostaa, että on tärkeää valita tietyt saarialueet, joissa voitaisiin ryhtyä mittaviin kokeiluihin, joissa sähköä tuotetaan uusiutuvista energialähteistä, kuten komission PO XVII:n valkoisessa kirjassa «Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet» on ehdotettu, tavoitteena vähentää saarten riippuvuutta fossiilisista polttoaineista;

21. Pyytää komissiota asettamaan erittäin tärkeälle sijalle saarten, erityisesti vedettömiksi luonnehdittujen saarten, omavaraisuuden turvaamisen veden suhteen, ja toivoo, että komissio yhteisrahoittaisi ensisijaisesti tätä koskevia hankkeita;

22. Katsoo, että yksinomaan matkailusta toimeentulonsa saavien saarialueiden talouselämää olisi monipuolistettava matkailijavirtojen kausivaihteluiden pienentämiseksi sekä uusien ja yhtenäisten omaehtoisen kehityksen lähteiden edistämiseksi;

23. Katsoo, että yhtenäisessä saarialuepolitiikassa olisi otettava huomioon, että liiallinen matkailutarjonta uhkaa näiden alueiden kestävää kehitystä; pyytää komissiota ottamaan huomioon rannikoiden voimakkaasti markkinoitujen matkailupalvelujen lisäämisestä (kuten huvivenesatamien rakentaminen) tai matkailukeskusten rakentamisesta maaseutualueille aiheutuvat ympäristövaikutukset;

24. Toivoo työryhmän perustamista saarialueille yhteisten markkinaongelmien ratkaisemiseksi kolmannen monivuotisen pk-yrityksiä tukevan ohjelman kehyksessä;

25. Pyytää, että komissio ottaisi huomioon saaristoon kuuluvien pienten saarten erityisen epäedullisen terveydenhuolto- ja koulutustilanteen, mikä johtuu kaksinkertaisesta saariasemasta;

26. Toivoo, että komissio osallistuisi ensisijaisesti sairaankuljetusajoneuvojen hankinnan rahoitukseen saaristoissa ja pienillä saarialueilla, jotta pysyvä ja nopea yhteys niiden ja pääsaarten tai mantereen kanssa varmistettaisiin tarvittaessa; toivoo lisäksi, että komissio yhteisrahoittaisi sammutuslentokoneiden ja maan pinnalla käytettävän palonsammutusvälineistön ostamista, jotta saarten luonnonvaroja suojeltaisiin tehokkaasti;

27. Katsoo, että rannikkoliikennettä koskevan ohjelman ei tule ainoastaan palvella laivanvarustamojen tarkoitusperiä vaan myös vastata saarten asukkaiden tarpeisiin, erityisesti talvikuukausien aikana;

28. Pyytää komissiota edistämään toimenpidepakettia saarialueiden kulttuurisen erityisluonteen säilyttämiseksi lähinnä toimielinten tasoisin toimin sekä historiallisten sekä arkeologisten paikkojen esiintuomiseen, perinteisten asumusten kunnostamiseen, asuntojen laadulliseen parantamiseen ja kansainvälisen kulttuuriyhteistyön edistämiseen tarkoitettujen erityissuunnitelmien kautta;

29. Pyytää komissiota varmistamaan, että koheesiorahaston uudistamisen yhteydessä edunsaajamaat asettavat etusijalle saarialueiden liikenteen, ympäristön ja tietoliikenteen infrastruktuurit;

30. Katsoo, että kaikkien Euroopan unionin saarialueiden kehittämiseen tähtäävien suunnitelmien yhteydessä on varmistettava, että nämä pyrkimykset ovat taloudellisesti toteuttamiskelpoisia, sosiaalisesti hyväksyttävissä, teknisesti toteutettavissa, ympäristön huomioon ottavia ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia;

31. Katsoo, että saarialueiden kehittämisstrategiassa olennaista on näiden alueiden historiallisen, taiteellisen, kulttuuriin ja kieleen liittyvän perinnön suojelu;

32. Katsoo, että saarille on omistettava eurooppalainen teemavuosi, jonka puitteissa järjestetään lukuisia tapahtumia, kuten esim. Brysselissä saaria koskeva foorumi, johon osallistuisivat kaikki saaria edustavat tahot kaikilta Euroopan unionin saarialueilta ja jossa voitaisiin keskustella saarten erityisongelmista ja etsiä yhteisesti hyväksyttävissä olevia ratkaisuja;

33. Pyytää, että sosiaalirahasto ryhtyisi toteuttamaan toimia työttömyyden, joka on voimakkaasti kausiluonteista, hoitamiseksi edistämällä perinteisen tyyppisiä ohjelmia (puutyöt, marmorityöt, metallityöt), joiden tuloksena syntyvä tuote löytää helposti paikkansa matkailumarkkinoilla; pitää erityisen tärkeänä oppilaitosten hajasijoittamista saarialueille, jotka pystyvät niitä tukemaan, sillä tämä vahvistaa yhteiskunta-, kulttuuri- ja talouselämää erityisesti kesäkauden ulkopuolella, jolloin on todettavissa, että saarten väestö käy harvalukuiseksi ja sen keski-ikä nousee;

Verotus- ja rahoituskannustimet

34. Pyytää, että komissio näkisi Euroopan jakautuneena olosuhteiltaan kolmeen vyöhykkeeseen: manneralueisiin, erittäin syrjäisiin alueisiin ja näiden välimuotoon, saarialueisiin, joiden hyväksi voidaan harkita verotukseen liittyviä yhdenmukaistamistoimenpiteitä näiden alueiden erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi;

35. Toivoo, että verotuksen yhteensovittamistoimenpiteissä ja joulukuussa 1997 kokoontuneen Ecofin-neuvoston julkilausuman hengessä kaikkia Euroopan saarialueita suojeltaisiin niiden taloudellisen kehityksen tukemiseksi;

36. Pyytää, että komissio tutkisi verotus- ja rahoituskannustimia edistääkseen saarialueiden omaehtoista kehitystä tämän päätöslauselman ehdotusten viitoittamalla tavalla;

37. Pyytää komissiota pitämään ensisijaisen tärkeinä ekologisesti herkkien saarialueiden suojelemiseen tähtääviä hoitosuunnitelmia ja toivoo, että se yhteisrahoittaisi ensisijaisesti näiden suunnitelmien laatimista;

38. Pyytää komissiota hyväksymään Luxemburgin työllisyyshuippukokouksen päätelmien mukaisesti pilottihankkeita, joilla kokeillaan arvonlisäveron alentamista saarialueilla työllisyyden edistämiseksi työvoimavaltaisilla aloilla (kuten hotelliala);

Maatalous ja kalastus

39. Pyytää, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan sisällytettäisiin avustusten oikaisuperiaate, jossa otetaan huomioon maatilan koko, sijaintialue ja tuottavuus, sekä ehdottaa komissiolle saarialueiden haavoittuvuuden huomioon ottamista sekä talouden että ympäristön kannalta ja erityistoimien toteuttamista pienyritysten kestävän kehityksen tukemiseksi maatalous- ja elintarviketuotannon alalla antaen erityistä painoarvoa ekologisille viljelmille;

40. Pyytää komission tukea «saarilaatumerkkien» käyttöön ottamiseksi osana yhtenäistä politiikkaa tunnusomaisesti paikallisten tuotteiden tukemiseksi;

41. Korostaa, että kalastus on merkittävää monien saarten taloudelle, ja että on tarpeen tasoittaa saariyhteisöjen ja rannikkoyhteisöjen välistä kilpailueroa, joka johtuu luonnon olosuhteista tai hyvin erilaisesta teknologisesta kehitystasosta ja harvoista vaihtoehtoisista työllisyyslähteistä; kehottaa siten komissiota tutkimaan mahdollisuuksia myöntää erityiskohtelu pienimmille kalastuksesta riippuville saarille ja ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin taatakseen saarten kalastustoiminnan jatkuvuuden mukaan lukien sellaisten lajien kalastuksen, jotka eivät kuulu yhteisen kalastuspolitiikan piiriin;

42. Tunnustaa, että riippumatta erityiskohtelusta, jota useimmat syrjäisimmät EU:n alueet nauttivat perussopimusten, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen nro 26 ja Amsterdamin sopimukseen sisällytetyn EY:n perustamissopimuksen uuden 299 artiklan 2 kohdan perusteella, saaret kärsivät yleisesti epäedullisesta kilpailuasemasta, mikä johtuu niiden eristyneisyydestä mantereen markkinoihin nähden;

43. Suosittelee, että kuluttajille taattaisiin samat hinnat kuin mantereella, ainakin perushyödykkeiden osalta;

44. Toivoo, että Viron kaksi saarialuetta voisivat liittymistä edeltävästä vaiheesta alkaen osallistua yhtenäiseen saarialuepolitiikkaan;

45. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle sekä talous- ja sosiaalikomitealle.