Bryssel 2.2.2005

SEK(2005) 147 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Neuvosto tutkii asetuksen 9 artiklan mukaisesti kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa perustetun komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Tarkasteltuaan ohjelmaa neuvosto antaa siitä komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, joita neuvosto voi tarkastella samaa menettelyä noudattaen.

Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot eivät osallistu yhteiseen rahaan, mutta niiden on määräajassa täytettävä lähentymiskriteerit, mukaan luettuna julkisen talouden kestävyyttä koskeva kriteeri, jotta ne voivat ottaa euron käyttöön. Julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2003 Puolassa 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto teki 5. heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Puolalla oli liiallista alijäämää, ja antoi suosituksen, että se korjattaisiin viimeistään vuoteen 2007 mennessä toukokuun 2004 lähentymisohjelman mukaisesti. Erityisesti suositeltiin, että Puola toteuttaa määrätietoisesti toukokuun lähentymisohjelmassa mainitut, eritoten nk. Hausnerin suunnitelmaan sisältyvät, toimenpiteet. Puolaa suositeltiin ryhtymään tehokkaisiin toimiin vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi kasvu- ja vakaussopimuksen mukaisesti määräaikaan 5. marraskuuta 2004 mennessä. Lisäksi Puolan viranomaisia kehotettiin kohdistamaan mahdollisia lisätuloja julkisen talouden alijäämän vähentämiseen ja varmistamaan velan kasvun pysäyttäminen. Komissio katsoi 22. joulukuuta 2004 antamassaan tiedonannossa[2], että Puolan hallitus oli toteuttanut tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.

EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot sitoutuivat toimittamaan lähentymisohjelmansa 15. toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla. Puola toimitti 17. toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelman, joka kattoi vuodet 2004–2007. Neuvosto arvioi ohjelman 5. heinäkuuta 2004. Puola toimitti tarkistetun lähentymisohjelman 1. joulukuuta 2004. Komission yksiköt ovat tehneet tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin ja ottaneet siinä huomioon komission syksyn 2004 talousennusteet, vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta annetut käytännesäännöt[3], potentiaalisen tuotannon arviointiin yhteisesti sovitut menetelmät, vuosien 2003–2005 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset sekä periaatteet, jotka esitetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27. marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa[4]. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:

- Puola toimitti 1. joulukuuta 2004 Euroopan komissiolle tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattoi vuodet 2004–2007 ja jonka ministerineuvosto oli hyväksynyt 30. marraskuuta 2004. Asiakirjaan sisältyvät vuoden 2005 talousarvioon kirjatut toimenpiteet ja se perustuu tammikuussa 2004 hyväksyttyyn hallituksen julkisten menojen rationalisointi- ja vähentämisohjelmaan (nk. Hausnerin suunnitelmaan). Ohjelma noudattaa osaksi vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien tarkistettujen käytännesääntöjen mukaisia tietoja koskevia vaatimuksia ja on ESA95-järjestelmän sääntöjen mukainen. Julkisen talouden menojen ja tulojen koostumusta koskevien EKT95-tietojen laatu ei täysin vastaa EKT-95:n tilastonormeja. Tämän vuoksi Puolaa kehotetaan noudattamaan tietovaatimuksia.

- Ohjelmassa esitetyssä makrotaloudellisessa kehyksessä ennustetaan kokonaistuotannon kasvun hidastuvan vuoden 2004 5,7 prosentista 5,0 prosenttiin vuonna 2005 ja 4,8 prosenttiin vuonna 2006, ja kiihtyvän taas 5,6 prosenttiin vuonna 2007. Kasvun veturina on koko ennustejakson ajan kotimainen kysyntä, kun taas nettoviennin osuuden odotetaan muuttuvan negatiiviseksi vuodesta 2005 alkaen. Vuoteen 2006 ulottuva makrotaloudellinen skenaario on realistinen ja lähellä komission yksiköiden syksyllä 2004 laatimaa talousennustetta; tosin talousennusteessa ennakoitiin hieman vähäisempää BKT:n kasvua vuodeksi 2006. Toisaalta ohjelman viimeisen vuoden kasvuennuste on varsin suuri. Ennustettu BKT:n kasvun nopeutuminen vuonna 2007 on osoitus optimistisista oletuksista sekä potentiaalisen tuotannon että kotimaisen kysynnän suhteen. Ohjelmassa odotetaan erityisesti potentiaalisen tuotannon kasvun vahvistuvan vuoden 2004 3,6 prosentista 4,7 prosenttiin vuonna 2007 (komission laskelmien mukaan), jolloin tuotantokuilun arvioidaan olevan ohjelmakauden lopussa yli 2 prosenttia. Näin voitaisiin arvioida myös, että hintapaineet voisivat olla ohjelmassa ennakoitua suuremmat.

- Puolan inflaatio kiihtyi vuoden 2003 erittäin alhaisesta tasosta vuoden 2004 aikana, mutta sen vauhti on viime aikoina hidastunut. Inflaation kiihtyminen huhti-elokuussa 2004 johtui suurimmaksi osaksi tilapäisistä tekijöistä (ruuan ja öljyn hinta, EU:hun liittymiseen liittyvät veronkorotukset), mutta maltilliset palkankorotukset ja zlotyn vahvistuminen tukevat inflaation hidastumista vuonna 2005. Zloty vahvistui huomattavasti suurimman osan vuotta 2004, yhteensä noin 13 prosenttia suhteessa euroon (joulukuu 2003). Myös zlotyn efektiivinen valuuttakurssi vahvistui sekä nimellisesti että reaalisesti yli 10 prosenttia vuonna 2004 edellisen vuoden loppuun verrattuna. Puolan ja euroalueen viitelainojen keskimääräinen tuottoero kasvoi vuoden 2003 puolivälistä vuoden 2004 puoliväliin, kun sijoittajat olivat epävarmoja talouspolitiikan hallintotavasta, mutta supistui taas viime kuukausien aikana siten, että vuoden lopussa se oli vähentynyt noin 200 pisteeseen. Nykyisiin rahapolitiikkaa ja valuuttakurssia koskeviin järjestelyihin, eli suoran inflaatiotavoitteen käsittävään kehykseen ja kelluvaan valuuttakurssiin, ei ole suunnitteilla muutoksia.

- Tarkistettuun ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden strategian avulla pyritään vähentämään julkisen talouden alijäämä vuoteen 2007 mennessä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja pitämään velka alle 60 prosentissa suhteessa BKT:hen. Tarkistuksen mukaan alijäämä pienenee vähitellen vuoden 2004 5,4 prosentista vuoden 2007 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Avoimet eläkerahastot (joiden vuotuinen vaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) on luokiteltu julkiseen talouteen kuuluviksi, mikä on mahdollista Eurostatin myöntämällä siirtymäkaudella. Merkittävin ero aiempaan ohjelmaan on julkisen talouden vuotta 2007 koskevan alijäämätavoitteen tarkistaminen ylöspäin 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen huolimatta talouskasvun ennakoidusta elpymisestä. Julkinen talous saataisiin vakautettua panemalla täytäntöön kattava määrä Hausnerin suunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä. Jos Hausnerin suunnitelma pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, sen arvioitu vaikutus talousarvioon vuosina 2005–2007 olisi yhteensä 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (lukua on tarkistettu edellisestä ohjelmasta 0,6 prosenttiyksikköä alaspäin).

- Julkisen talouden alijäämän arvioidaan vähenevän vuosina 2004–2007 3,2 prosenttiyksikköä, mikä on vähemmän kunnianhimoinen arvio kuin toukokuun lähentymisohjelmassa (4,2 prosenttiyksikköä). Suunniteltuun talouden vahvistamisohjelmaan sisältyy kuitenkin useita riskitekijöitä. Toukokuun 2004 ohjelman arvion mukaan on olemassa riski, että Hausnerin ohjelmaan sisältyviä suunniteltuja toimenpiteitä pannaan täytäntöön myöhässä tai epätäydellisesti. Tällainen kehitys on jo havaittavissa. On edelleen epävarmaa, toteutetaanko jäljellä olevia toimenpiteitä, jotka on jo kirjattu vuoden 2005 talousarvioon, mutta jotka edellyttävät vielä lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. Vaikka Puolan parlamentti on jättänyt kaksi tärkeää toimenpidettä toteuttamatta, alijäämätavoite on pysynyt samana. Miltei puolet tarkistuksessa kuvatuista toimenpiteistä, joilla tähdätään ylimääräisiin säästöihin tuloissa ja menoissa, on selvittämättä. Ehdolliset velat muodostavat lisäriskin julkisen talouden kestävyydelle. Alijäämätavoitteiden saavuttaminen riippuu myös siitä, toteutuuko BKT:n vahva kasvu odotusten mukaisena koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi rahastoiva eläkejärjestelmä luokitellaan edelleen julkiseen talouteen kuuluvaksi. Luokittelu muuttuu vuonna 2007, jolloin kunkin vuoden alijäämälukuja tarkistetaan ylöspäin 1,5 prosenttiyksikköä. Jos ylimääräisiä säästötoimenpiteitä ei toteuteta, ei ole varmaa, toteutuuko neuvoston suosituksen mukainen alijäämän vähentäminen alle 3 prosenttiin ohjelman viimeisenä vuonna, kun vuoden 2007 uusi alijäämätavoite on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Riskinarvioinnin perusteella julkisen talouden toteutuma voi olla ennustettua huonompi.

- Julkisen velan odotetaan kasvavan yhteensä 2,6 prosenttiyksikköä vuosina 2004–2006 siten, että se on suurimmillaan, 48 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoden 2006 lopussa ja vähenee sitten 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2007. Komission yksiköiden laatiman vuoden 2004 talousennusteen mukaan velan kehitys ei ole yhtä suotuisa. Avointen eläkerahastojen luokitteleminen julkisen talouden ulkopuolelle Eurostatin päätöksen mukaisesti nostaisi velkaa keskimäärin 6 prosenttiyksikköä kunakin vuonna jaksolla 2005–2007. Velka pysyisi näin ollen 60 prosentin viitearvon alapuolella, vaikka luokitusta muutettaisiin. Vuoden 2004 velkaennustetta on tarkistettu toukokuun ohjelmasta alaspäin noin 3 prosenttiyksikköä pääosin BKT:n odotettua vahvemman nimellisen kasvun ja zlotyn vahvistumista seuranneiden valuuttakurssivaikutusten vuoksi. Jäljellä olevan ohjelmakauden aikana perusjäämän parantuminen ja huomattava nimelliskasvu osittain kumoaisivat virta-varanto-korjauserän nettovelkaa lisäävän vaikutuksen, mikä vastaa osin EU:n varojen ennakkorahoitusta. Velan kasvun suunniteltu hidastuminen ja lopulta sen taittuminen riippuu myös yksityistämisen edistymisestä. Myös ehdolliset velat muodostavat riskin julkisen velan suunnitellulle vähentämiselle. Valtion antamat takaukset olivat 3,9 prosenttia vuoden 2004 lopussa ja niiden odotetaan lisääntyvän tulevina vuosina. Terveydenhuoltojärjestelmään liittyvän jäljellä olevan velan kokonaismäärä kasvaa edelleen ja odotukset valtion puuttumisesta tilanteeseen kasvavat.

- Tarkistuksessa esitetään ainoastaan lyhyesti Hausnerin suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet, joiden tarkoituksena on leikata sosiaalimenoja ja parantaa julkisten menojen hallintaa. Ohjelmassa kuvatun sopeuttamisen onnistuminen riippuu ratkaisevasti suunnitellun sosiaaliturvauudistuksen täytäntöönpanosta. Tarkistuksessa täydennetään toukokuun lähentymisohjelmaa, jossa käsiteltiin useimpia toimenpiteitä, arvioimalla toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen. Näiden vaikutusten ohella uudistukset mahdollistaisivat palkkatulojen verokiilan kaventamisen. Verokiila on nykyisellään merkittävä este työpaikkojen luomiselle eikä kannusta työmarkkinoille osallistumista. Uudistuksilla puututaan myös lakisääteisten menojen varsin suuren osuuden vähentämiseen. Julkistalouden uudistuksen ja menojen rationalisoinnin ansiosta pakollisten (lakisääteisten) menojen osuuden odotetaan vähenevän vuoden 2003 42,5 prosentista 39,3 prosenttiin vuonna 2007.

- Puolan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä on hyvin vaikea arvioida, sillä ennusteita ei ole tehty vuoden 2020 jälkeiseksi ajaksi ja väestön ikääntymisen vaikutus julkiseen talouteen alkaa näkyä todennäköisesti vasta tämän jälkeen. Saatavilla olevan tiedon perusteella tiettyjä riskejä ei kuitenkaan voida sulkea pois. Julkisen talouden pitkän aikavälin vahvistamiseen suunnattujen toimintalinjojen vaikutuksesta on edelleen suurta epävarmuutta.

- Ohjelmassa hahmoteltu strategia perustuu pääasiassa eläkeuudistuksen vaikutukseen ja keskipitkällä aikavälillä tarvittavaan julkisen talouden vakauttamiseen, mutta tulevaisuudessa olisi toteutettava ylimääräisiä uudistustoimenpiteitä väestön ikääntymisestä selviämisen mahdollisuuksien parantamiseksi. Suunniteltujen toimenpiteiden onnistunut toteuttaminen, jäljellä olevien ehdollisten velkojen tarkka valvonta ja julkisen talouden suunniteltu vakauttaminen määrätietoisesti keskipitkällä aikavälillä edistäisivät myös pidemmän aikavälin kestävyyttä.

- Tarkistuksessa esitetyt talouspoliittiset linjat ovat osittain yhdenmukaiset julkisen talouden maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Toisaalta ohjelma noudattaa neuvoston suositusta julkisen talouden alijäämän vähentämisestä, ja vähennys perustuu Hausnerin suunnitelman toteuttamiseen. Toisaalta ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä konkreettisia etenemisvaiheita julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden säilyttämiseksi ja ehdollisten velkojen kasvun ongelmaan puuttumiseksi.

- Edellä esitetyn arvion ja neuvoston EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten perusteella on suotavaa, että Puola lisää julkisen talouden sopeuttamistoimenpiteitä ja alentaa vuoden 2007 alijäämätavoitetta. Jotta alijäämä vähenisi vuonna 2007 alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla, Puolan olisi varmistettava, että Hausnerin suunnitelmaan sisältyvät rakenteelliset toimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön ja lisäksi toteutetaan ylimääräisiä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä. Jos täytäntöönpanoon liittyvät riskit toteutuisivat, myös vaihtoehtoisia toimenpiteitä olisi otettava käyttöön. Lisäksi Puolaa olisi kehotettava ponnistelemaan ehdollisten velkojen lisääntymisen aiheuttamasta ongelmasta huolehtimiseksi.

Tämän arvion perusteella komissio on antanut oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 17 päivänä helmikuuta 2005 Puolan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma noudattaa osittain vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia Julkisen talouden menojen ja tulojen koostumusta koskevien EKT95-tietojen laatu ei täysin vastaa EKT-95:n tilastonormeja. Ohjelma poikkeaa myös tietoja koskevista vaatimuksista julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden osalta. Tämän vuoksi Puolaa kehotetaan noudattamaan tietovaatimuksia.

Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun hidastuvan vuoden 2004 5,7 prosentista keskimäärin 4,9 prosenttiin vuosina 2005–2006 ja kiihtyvän taas 5,6 prosenttiin vuonna 2007. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella kuvastavan melko myönteisiä kasvuoletuksia. Vuosien 2005–2006 kasvuennusteet ovat realistisia, mutta ohjelman viimeisen vuoden kasvuennuste vaikuttaa suurehkolta. Ennustettu BKT:n kasvun nopeutuminen vuonna 2007 on osoitus optimistisista oletuksista potentiaalisen tuotannon ja kotimaisen kysynnän suhteen. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat optimistisilta.

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Puolalla on liiallinen alijäämä, ja suositteli tilanteen korjaamista vuoteen 2007 mennessä. Tarkistettuun ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden strategian avulla pyritään vähentämään julkisen talouden alijäämä vuoteen 2007 mennessä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja pitämään velka alle 60 prosentissa suhteessa BKT:hen. Tarkistuksen mukaan alijäämä pienenee vähitellen vuoden 2004 5,4 prosentista vuoden 2007 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen mukaan lukien avoimista eläkerahastoista johtuva ylijäämä (vuotuinen vaikutus arviolta 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) Merkittävin ero aiempaan ohjelmaan on julkisen talouden vuotta 2007 koskevan alijäämätavoitteen tarkistaminen ylöspäin 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen huolimatta talouskasvun ennakoidusta elpymisestä.

Julkinen talous saataisiin vakautettua vuosina 2005–2007 panemalla täytäntöön kattava määrä Hausnerin suunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä. Jos Hausnerin suunnitelma pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, sen arvioitu vaikutus talousarvioon olisi yhteensä 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (lukua on tarkistettu edellisestä ohjelmasta 0,6 prosenttiyksikköä alaspäin). Samaan aikaan toteutetaan huomattava julkisten investointien ohjelma, jolla investointien määrä lisätään ohjelmakauden aikana vuoden 2004 3,4 prosentista keskimäärin 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo vuonna 2004 oli 2,4 prosenttia.

On olemassa selkeitä riskejä, että julkisen talouden toteutuma voi olla ennustettua huonompi. Toukokuun 2004 ohjelman arvion mukaan on olemassa riski, että Hausnerin ohjelmaan sisältyviä suunniteltuja toimenpiteitä pannaan täytäntöön myöhässä tai epätäydellisesti. Tällainen kehitys on jo havaittavissa. On edelleen epävarmaa, toteutetaanko muita toimenpiteitä, jotka edellyttävät vielä lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, vaikka ne ovat olleet kirjattuina jo vuoden 2005 talousarvioon. Vaikka Puolan parlamentti on jättänyt kaksi tärkeää toimenpidettä toteuttamatta, alijäämätavoite on pysynyt samana. Miltei puolet tarkistuksessa kuvatuista toimenpiteistä, joilla tähdätään ylimääräisiin säästöihin tuloissa ja menoissa, on selvittämättä. Ehdolliset velat muodostavat lisäriskin julkisen talouden kestävyydelle. Alijäämätavoitteiden saavuttaminen riippuu myös siitä, toteutuuko BKT:n vahva kasvu odotusten mukaisena koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi eläkerahastojärjestelmä luokitellaan edelleen julkiseen talouteen kuuluvaksi, mikä on mahdollista Eurostatin myöntämällä siirtymäkaudella. Luokittelun muuttuessa kunkin vuoden alijäämälukuja tarkistetaan ylöspäin 1,5 prosenttiyksikköä. Jos ylimääräisiä säästötoimenpiteitä ei toteuteta, ei siis ole varmaa, toteutuuko neuvoston suosituksen mukainen alijäämän vähentäminen alle 3 prosenttiin ohjelman viimeisenä vuonna, kun vuoden 2007 uusi alijäämätavoite on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Tämän riskinarvioinnin perusteella vaikuttaa siltä, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan alijäämän vähenemistä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Tarkistetussa ohjelmassa kuvatun Hausnerin ohjelman lisäksi tarvitaan mahdollisesti siis lisätoimenpiteitä.

Julkisen velan arvioidaan saavuttaneen 45,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mikä alittaa perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velan kasvavan kumulatiivisesti 1,8 prosenttiyksikköä vuosina 2004–2007 ja kasvu päättyy vasta ohjelman viimeisenä vuonna.

Puolan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä on vaikea arvioida, sillä ennusteita ei ole tehty vuoden 2020 jälkeiseksi ajaksi ja väestön ikääntymisen vaikutus julkiseen talouteen alkaa näkyä todennäköisesti vasta tämän jälkeen. Saatavilla olevan tiedon perusteella tiettyjä riskejä ei kuitenkaan voida sulkea pois. Julkisen talouden pitkän aikavälin vahvistamiseen suunnattujen toimintalinjojen vaikutuksesta on edelleen suurta epävarmuutta. Ohjelmassa hahmoteltu strategia perustuu pääasiassa eläkeuudistuksen vaikutukseen ja keskipitkällä aikavälillä tarvittavaan julkisen talouden vakauttamiseen, mutta tulevaisuudessa olisi toteutettava ylimääräisiä uudistustoimenpiteitä väestön ikääntymisestä selviämisen mahdollisuuksien parantamiseksi. Suunniteltujen toimenpiteiden onnistunut toteuttaminen, jäljellä olevien ehdollisten velkojen tarkka valvonta ja julkisen talouden suunniteltu vakauttaminen määrätietoisesti keskipitkällä aikavälillä edistäisivät myös pidemmän aikavälin kestävyyttä.

Tarkistuksessa esitetyt talouspoliittiset linjat ovat osittain yhdenmukaiset julkisen talouden maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Toisaalta ohjelma noudattaa neuvoston suositusta julkisen talouden alijäämän vähentämisestä, ja vähennys perustuu Hausnerin suunnitelman toteuttamiseen. Toisaalta ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä konkreettisia etenemisvaiheita julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden säilyttämiseksi erityisesti puuttumalla ehdollisten velkojen kasvun ongelmaan.

* * *

Edellä esitetyn arvion ja neuvoston EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Puolan olisi toteutettava seuraavat toimenpiteet:

(i) julkisen talouden sopeuttamistoimenpiteiden lisääminen ja vuodelle 2007 asetetun alijäämätavoitteen supistaminen,

Hausnerin suunnitelmaan sisältyvien rakenteellisten toimenpiteiden täysimääräisen täytäntöönpanon varmistaminen ja vaihtoehtoisten toimenpiteiden toteuttaminen, jos täytäntöönpanoon liittyvät riskit toteutuvat.

(iii) ehdollisten velkojen lisääntymisen aiheuttamasta ongelmasta huolehtiminen.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

BKT:n määrä (muutos, %) | VO jouluk. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |

KOM lokak. 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | ei saatavilla |

VO toukok. 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |

YKHI-inflaatio (%) | VO jouluk. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |

KOM lokak. 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | ei saatavilla |

VO toukok. 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO jouluk. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |

KOM lokak. 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | ei saatavilla |

VO toukok. 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO jouluk. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |

KOM lokak. 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | ei saatavilla |

VO toukok. 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |

Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO jouluk. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |

KOM lokak. 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | ei saatavilla |

VO toukok. 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |

Lähteet: Lähentymisohjelma (LO); komission syksyn 2004 talousaennuste (KOM) |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, löytyvät Internet-sivulta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEC(2004) 1630 lopullinen, 22.12.2004.

[3] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Ecofin-neuvoston 10.7.2001 hyväksymä, 27.6.2001 päivätty asiakirja EFC/ECFIN/404/01–REV 1.

[4] COM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa : http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.