Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välisen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä /* KOM/2003/0677 lopull. - CNS 2003/0266 */





Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välisen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Liitteenä ovat ehdotukset oikeudellisiksi välineiksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman välisen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamista ja tekemistä varten: i) ehdotus sopimuksen allekirjoittamisesta tehtäväksi neuvoston päätökseksi, ii) ehdotus sopimuksen tekemisestä tehtäväksi neuvoston päätökseksi. 2. Euroopan unionilla ja Keski-Amerikalla laaja-alaiset suhteet, jotka kattavat poliittisen vuoropuhelun, laajan yhteistyökehyksen ja edullisen kauppajärjestelmän. EU:n ja Keski-Amerikan suhteiden kulmakivenä on San Josén vuoropuhelu. Se aloitettiin Costa Ricassa vuonna 1984, ja sitä jatkettiin Firenzessä vuonna 1996 ja Madridissa vuonna 2002. Se on ollut huomattava historiallinen menestys, sillä se oli keskeinen väline, kun alueelle 1990-luvun alussa saatiin aikaan rauha ja palautettiin demokratia. Keski-Amerikan kanssa nykyisin tehtävän yhteistyön taustakehyksenä on vuonna 1993 tehty yhteistyön puitesopimus. Yhteistyön keskeisiä aloja ovat perinteisesti olleet ihmisoikeudet ja demokratia, maaseudun kokonaisvaltainen kehittäminen, suuronnettomuuksien torjunta ja jälleenrakentaminen, sosiaalinen kehittäminen ja alueellinen yhdentyminen. Keski-Amerikan osuus EY:n Latinalaisen Amerikan alueella tekemästä kehitysyhteistyöstä on perinteisesti ollut suurin sekä absoluuttisesti että henkeä kohden. Euroopan unionin ja Keski-Amerikan kauppasuhteita ohjaa yleisen tullietuusjärjestelmän huumeohjelma. Maaliskuussa 2001 annetun San Josén julistuksen ja sen jälkeen perustetun talous- ja kauppasuhteita käsittelevän EU:n ja Keski-Amerikan yhteisen työryhmän mukaisesti Keski-Amerikka on korostanut toivettaan EU:n ja Keski-Amerikan talous- ja kauppasuhteiden nykyistä paremmasta vakaudesta ja ennustettavuudesta. 3. Madridissa 16. ja 17. toukokuuta 2002 pidetyssä Euroopan unionin, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden huippukokouksessa Euroopan unionin sekä Keski-Amerikan tasavaltojen Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman valtionpäämiehet ja pääministerit päättivät neuvotella poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen kyseisten kahden alueen välillä. Luonnos sopimuksen neuvotteluohjeiksi toimitettiin neuvostolle joulukuussa 2002, ja neuvosto hyväksyi ne 18. maaliskuuta 2003. Neuvottelujen ensimmäinen kierros järjestettiin Panamassa 13.-15. toukokuuta 2003 ja toinen eli päätöskierros Brysselissä 29. syyskuuta-1. lokakuuta 2003. Komission ulkosuhteista vastaavan pääosaston pääjohtaja ja kuusi Keski-Amerikan maiden ulkoministeriä ja varaulkoministeriä parafoivat sopimustekstin 2 päivänä lokakuuta Brysselissä. 4. Uudessa EU:n ja Keski-Amerikan sopimuksessa keskitytään yksinomaan poliittiseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön; siinä ei käsitellä kauppaan liittyviä kysymyksiä. Sopimuksen päätavoitteet ovat: a) EU:n ja Keski-Amerikan suhteiden lujittaminen kehittämällä poliittista vuoropuhelua ja tehostamalla yhteistyötä, ja b) edellytysten luominen sille, että sopimuspuolet voivat neuvotella Dohan kehitysohjelman tulosten pohjalta toteuttamiskelpoisen ja niitä molempia hyödyttävän assosiaatiosopimuksen, johon sisältyy vapaakauppasopimus. Poliittista vuoropuhelua koskevan sopimuksen osaston määräyksillä vakiinnutetaan San Josén prosessi ja lujitetaan sitä. Yhteistyötä käsittelevän osaston määräysten perustana on nykyinen yhteistyö, jota laajennetaan uusille aloille kuten ihmisoikeuksiin, muuttoliikkeeseen ja terrorismin torjuntaan. Erityisesti painotetaan Keski-Amerikan alueellista yhdentymistä tukevaa yhteistyötä. Sopimus perustuu vuonna 1993 tehtyyn kyseisten kahden alueen yhteistyötä koskevaan puitesopimukseen, jonka se korvaa. 5. Komissio on arvioinut neuvottelujen tulokset tyydyttäviksi ja pyytää, että neuvosto: - antaa valtuutuksen siihen, että Euroopan yhteisön ja Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välinen sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä allekirjoitetaan yhteisön puolesta; ja - tekee yhteisön puolesta sopimuksen poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen kanssa. Euroopan parlamentilta on tarkoitus pyytää lausunto sopimuksesta. Jäsenvaltiot ovat myös sopimuksen sopimuspuolia, minkä vuoksi niiden on hyväksyttävä sopimus sisäisiä menettelyjään noudattaen. 2003/0266 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välisen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 181 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välinen sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä allekirjoitettiin [...] [...päivänä ....kuuta .....]. (2) Sopimus olisi hyväksyttävä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla 1. Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välinen sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä. 2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen SOPIMUS POLIITTISESTA VUOROPUHELUSTA JA YHTEISTYÖSTÄ BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä 'jäsenvaltiot', ja EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä 'yhteisö', sekä COSTA RICAN TASAVALTA, EL SALVADORIN TASAVALTA, GUATEMALAN TASAVALTA, HONDURASIN TASAVALTAA, NICARAGUAN TASAVALTA PANAMAN TASAVALTA OTTAVAT HUOMIOON perinteiset historialliset ja kulttuuriset siteet sopimuspuolten välillä sekä halunsa vahvistaa suhteitaan niitä nykyisin ohjaavien mekanismien pohjalta; OTTAVAT HUOMIOON kummallakin alueella viime vuosikymmenellä tapahtuneen myönteisen kehityksen, joka on tukenut siirtymistä molempien sopimuspuolten tavoitteiden ja etujen mukaisesti uuteen, aiempaa syvempien, nykyaikaisempien ja pysyvämpien suhteiden vaiheeseen, mikä puolestaan helpottaa vastaamista sisäisiin haasteisiin ja pysymistä kansainvälisten tapahtumien mukana; VAHVISTAVAT kunnioittavansa ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa määriteltyjä demokratian periaatteita ja perusluonteisia ihmisoikeuksia; PALAUTTAVAT MIELEEN sitoutumisensa oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteiden noudattamiseen; TUKEUTUVAT jaetun vastuun periaatteisiin ja ovat vakuuttuneita siitä, että on tärkeää ehkäistä lainvastaisten huumausaineiden käyttöä, vähentää niiden haitallisia vaikutuksia sekä torjua huumekasvien laitonta viljelyä ja huumausaineiden ja niiden esiasteiden laitonta tuotantoa, valmistusta ja kauppaa; KOROSTAVAT sitoutumistaan keskinäiseen yhteistyöhön köyhyyden poistamisen sekä tasapuolisen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon sellaiset tekijät kuin alttiuden luonnonkatastrofeille, ympäristön säilyttämisen ja suojelun ja biologisen monimuotoisuuden sekä Keski-Amerikan maiden asteittaisen yhdentymisen maailmantalouteen; PAINOTTAVAT sopimuspuolten haluavan lujittaa keskinäisen poliittisen vuoropuhelun ja taloudellisen yhteistyön prosessia, joka perustuu vuonna 1984 aloitettuun ja Firenzessä vuonna 1996 ja Madridissa vuonna 2002 jatkettuun San Josén vuoropuheluun; KOROSTAVAT tarvetta lujittaa vuonna 1993 tehtyyn Euroopan yhteisön ja Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen väliseen yhteistyötä koskevaan puitesopimukseen, jäljempänä 'vuoden 1993 puitesopimus', perustuvaa yhteistyöohjelmaa; TUNNUSTAVAT Keski-Amerikan taloudellisessa yhdentymisessä tapahtuneen edistymisen, josta ovat osoituksena muun muassa ponnistelut Keski-Amerikan tulliliiton perustamiseksi nopeasti, riitojenratkaisumenettelyn voimaantulo sekä investointeja ja palvelukauppaa koskevan Keski-Amerikan sopimuksen allekirjoittaminen; tunnustavat lisäksi tarpeen syventää Keski-Amerikan alueen yhdentymisprosessia, kaupan vapauttamista ja talousuudistusta; OVAT TIETOISIA tarpeesta edistää molempien alueiden kestävää kehitystä sellaisen kehityskumppanuuden avulla, jossa ovat mukana kaikki asianomaiset toimijat, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin edustajat mukaan luettuina, Monterreyn konsensuksessa ja Johannesburgin julistuksessa vahvistettujen periaatteiden sekä Johannesburgin julistuksen täytäntöönpanosuunnitelman mukaisesti; OTTAVAT HUOMIOON tarpeen solmia yhteistyösuhteet muuttoliikkeeseen liittyvissä kysymyksissä; TUNNUSTAVAT, etteivät tämän sopimuksen määräykset liity millään tavoin sopimuspuolten kantaan parhaillaan käytävissä tai tulevissa kahden- tai monenvälisissä kauppaneuvotteluissa ja ettei niitä tulkita tai selitetä tällaisen sopimuspuolten kannan määrittelyksi; PAINOTTAVAT haluaan tehdä yhteistyötä kansainvälisillä foorumeilla molemmille sopimuspuolille tärkeissä kysymyksissä; OTTAVAT HUOMIOON strategisen kumppanuuden, joka perustettiin Euroopan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden välille vuoden 1999 Rion huippukokouksen yhteydessä ja vahvistettiin vuoden 2002 Madridin huippukokouksessa; ja OTTAVAT HUOMIOON toukokuussa 2002 annetun Madridin julistuksen, OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN: I OSASTO SOPIMUKSEN PERIAATTEET, TAVOITTEET JA SOVELTAMISALA 1 artikla Periaatteet 1. Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja perusluonteisten ihmisoikeuksien sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohta ja olennainen osa tämän sopimuksen sisältöä. 2. Sopimuspuolet vahvistavat sitoutuneensa edistämään kestävää kehitystä ja Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhatjulistuksen kehitystavoitteita. 3. Sopimuspuolet vahvistavat sitoutuneensa noudattamaan hyvän hallintotavan ja korruption torjunnan periaatteita. 2 artikla Tavoitteet ja soveltamisala 1. Sopimuspuolet vahvistavat, että niiden yhteisenä tavoitteena on vahvistaa keskinäisiä suhteitaan poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä kehittämällä. 2. Sopimuspuolet vahvistavat myös päätöksensä lujittaa yhteistyötä kaupan, investointien ja taloudellisten suhteiden aloilla. 3. Sopimuspuolet vahvistavat, että niiden yhteisenä tavoitteena on pyrkiä luomaan edellytykset neuvotella Dohan työohjelman, jonka ne ovat sitoutuneet saattamaan päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä, tulosten pohjalta toteuttamiskelpoinen ja niitä molempia hyödyttävä assosiaatiosopimus, johon sisältyy vapaakauppasopimus. 4. Tämän sopimuksen täytäntöönpanon odotetaan osaltaan edistävän näiden edellytysten syntymistä, sillä se lisää poliittista ja sosiaalista vakautta, syventää alueellista yhdentymisprosessia ja vähentää köyhyyttä Keski-Amerikan kestävän kehittämisen yhteydessä. 5. Sopimus ohjaa sopimuspuolten poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä sekä sisältää määräykset sopimuksen soveltamiseksi tarvittavista institutionaalisista järjestelyistä. Sopimukseen ei sisälly määräyksiä, jotka määrittelisivät sopimuspuolten kannan parhaillaan käytävissä tai tulevissa kahden- tai monenvälisissä kauppaneuvotteluissa. 6. Sopimuspuolet sitoutuvat tarkastelemaan säännöllisesti sopimuksen täytäntöönpanon edistymistä ottaen huomioon ennen sopimuksen voimaantuloa saavutetun edistymisen. II OSASTO POLIITTINEN VUOROPUHELU 3 artikla Tavoitteet 1. Sopimuspuolet sopivat tehostavansa säännöllistä poliittista vuoropuheluaan ottaen lähtökohdaksi periaatteet, jotka on vahvistettu San Josén vuoropuhelun yhteisissä julistuksissa, erityisesti San Josén (annettu 28 ja 29 päivänä syyskuuta 1984), Firenzen (annettu 21 päivänä maaliskuuta 1996) ja Madridin (annettu 18 päivänä toukokuuta 2002) julistuksissa. 2. Sopimuspuolet sopivat, että poliittinen vuoropuhelu kattaa kaikki keskinäisen edun mukaiset aiheet ja kaikki muut mahdolliset kansainväliset kysymykset. Sillä pyritään edistämään yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen ja yhteisen perustan luomiseen tähtääviä uusia aloitteita sellaisilla aloilla kuin alueellinen yhdentyminen, köyhyyden vähentäminen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kestävä kehitys, alueellinen turvallisuus ja vakaus, konfliktien torjunta ja ratkaiseminen, ihmisoikeudet, demokratia, hyvä hallintotapa, muuttoliike sekä korruption torjunta, terrorismin vastaiset toimet, huumausaineet sekä pienaseet ja kevyet aseet. Vuoropuhelu tarjoaa myös perustan aloitteiden tekemiselle ja tukee yhteistyötä koskevien ja muiden aloitteiden ja toimien suunnittelua koko Latinalaisen Amerikan alueella. 3. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämän poliittisen vuoropuhelun on tarjottava mahdollisuus laajaan tietojenvaihtoon ja oltava foorumina yhteisten aloitteiden esittämiselle kansainvälisellä tasolla. 4 artikla Mekanismit Sopimuspuolet sopivat, että niiden välinen poliittinen vuoropuhelu käydään: a) tarvittaessa ja sopimuspuolten niin sopiessa valtioiden ja hallitusten päämiesten tasolla; b) ministeritasolla, erityisesti San Josén vuoropuheluun liittyvän ministerikokouksen yhteydessä; c) korkeiden virkamiesten tasolla; d) käytännön toimista vastaavien tahojen tasolla, sekä hyödyntäen diplomaattikanavia mahdollisimman tehokkaasti. 5 artikla Yhteistyö ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla Sopimuspuolet pyrkivät mahdollisuuksien ja omien etujensa mukaan yhteensovittamaan kantansa ja tekemään yhteisiä aloitteita asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla sekä tekemään yhteistyötä ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla. III OSASTO YHTEISTYÖ 6 artikla Tavoitteet 1. Sopimuspuolet sopivat vahvistavansa vuoden 1993 puitesopimuksessa määrättyä yhteistyötä ja laajentavansa sitä muille aloille. Yhteistyön tavoitteina on: a) edistää poliittista ja yhteiskunnallista vakautta demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja hyvän hallintotavan kautta; b) syventää Keski-Amerikan maiden alueellista yhdentymistä ja tätä kautta edistää taloudellista kasvua ja parantaa vähitellen asianomaisten kansojen elämänlaatua; c) edistää köyhyyden vähentämistä, sosiaalipalvelujen tasapuolisempaa saatavuutta ja talouskasvun tuoton oikeudenmukaisempaa jakautumista ja turvata näin kestävän kehityksen yhteydessä tarkoituksenmukainen taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tekijöiden keskinäinen tasapaino. 2. Sopimuspuolet sopivat, että yhteistyöhön kuuluu myös taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vaikuttavia monialaisia kysymyksiä kuten miesten ja naisten tasa-arvo, alkuperäisväestön ja Keski-Amerikan muiden etnisten ryhmien kunnioittaminen, luonnonkatastrofien ehkäiseminen ja hallinta, ympäristön säilyttäminen ja suojelu, biologinen monimuotoisuus, kulttuurien monimuotoisuus sekä tutkimus ja teknologian kehittäminen. Myös alueellinen yhdentyminen katsotaan monialaiseksi kysymykseksi, minkä vuoksi kansallisten yhteistyötoimien on oltava yhdenmukaisia alueellisen yhdentymisprosessin kanssa. 3. Sopimuspuolet sopivat suosivansa Keski-Amerikan maiden alueellista yhdentymistä edistäviä ja sopimuspuolten alueidenvälisiä suhteita vahvistavia toimenpiteitä. 7 artikla Menetelmät Sopimuspuolet sopivat, että yhteistyön toteutusmuotoina ovat tekninen apu, rahallinen apu, selvitykset, koulutus, tietojen ja asiantuntemuksen vaihto, kokoukset, seminaarit, tutkimushankkeet tai mitkä tahansa muut keinot, joista sopimuspuolet ovat sopineet ottaen huomioon yhteistyöalan, asetetut tavoitteet sekä kyseiseen yhteistyöhön sovellettavien sääntöjen ja määräysten mukaisesti käytettävissä olevat keinot. Kaikkien yhteistyöhön osallistuvien yksiköiden osalta varoja hallinnoidaan avoimesti ja vastuuvelvollisuuden periaatetta soveltaen. 8 artikla Yhteistyö ihmisoikeuksien, demokratian ja hyvän hallintotavan alalla Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä tuetaan aktiivisesti hallituksia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia erityisesti seuraaviin aloihin liittyvillä toimilla: a) ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisprosessin edistäminen, vaalien asianmukainen järjestäminen mukaan luettuna; b) oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen ja moitteettoman ja avoimen julkishallinnon edistäminen, mikä käsittää myös korruption torjunnan paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla; ja c) tuomioistuinjärjestelmien riippumattomuuden ja tehokkuuden parantaminen. 9 artikla Yhteistyö konfliktien ehkäisemisen alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä edistetään ja tuetaan kokonaisvaltaista rauhanpolitiikkaa ja rohkaistaan sen kautta kansoja vuoropuheluun tämän ajan haasteista, joihin kuuluvat muun muassa konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen, rauhan palauttaminen ja ihmisoikeuksien toteutuminen. Tämän politiikan perustana on omistajuusperiaate ja sen painopiste on erityisesti koko alueen, pienalueiden ja kansallisen tason valmiuksien kehittämisessä. Konfliktien estämiseksi ja muutoin tarpeen mukaan sillä varmistetaan kaikille yhteiskuntaryhmille tasapuoliset poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset mahdollisuudet, vahvistetaan demokraattista legitiimiyttä, edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja julkisten asioiden moitteetonta hoitoa, luodaan toimivat järjestelmät eri ryhmien etujen rauhanomaista yhteensovittamista varten ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan aktiivista ja järjestäytynyttä toimintaa käyttäen tässä hyväksi erityisesti jo olemassa olevia alueellisia instituutioita. 2. Yhteistyötoimilla voidaan tarvittaessa esimerkiksi tukea jotain tiettyä maata koskevia välitys-, neuvottelu- ja sovitteluprosesseja, lasten, naisten ja vanhusten auttamiseksi tehtävää työtä ja jalkaväkimiinojen vastaista toimintaa. 3. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä myös pienaseiden ja kevyiden aseiden kaupan torjumiseksi tavoitteena koordinoida toimia lainsäädäntöä, virallisia menettelyjä ja poliisitoimintaa koskevan yhteistyön sekä siviilien hallussa olevien pienaseiden ja kevyiden aseiden kokoamisen ja tuhoamisen tehostamiseksi. 10 artikla Yhteistyö julkisen hallinnon nykyaikaistamisen alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään nykyaikaistamaan Keski-Amerikan maiden julkishallintoa ja parantamaan sen ammatillisia valmiuksia ja tukemaan tässä yhteydessä erityisesti hallinnon hajauttamista ja Keski-Amerikan yhdentymisprosessista johtuvia rakenteellisia muutoksia. Yleisesti tarkoituksena on parantaa järjestelmän toimivuutta, taata julkisten varojen avoin hoito ja tähän liittyvä vastuuvelvollisuus sekä parantaa oikeudellista ja institutionaalista kehystä esimerkiksi sopimuspuolten parhaiden käytäntöjen pohjalta ja hyödyntäen politiikkojen ja välineiden kehittämisestä Euroopan unionissa saatuja kokemuksia. 2. Yhteistyötoimiin voisi kuulua muun muassa sellaisia ohjelmia, joilla pyritään kehittämään politiikan suunnitteluun ja toteutukseen tarvittavia valmiuksia kaikilla molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla, joita ovat esimerkiksi julkiset palvelut, talousarvion laatiminen ja täytäntöönpano sekä korruption torjunta, ja vahvistamaan tuomioistuinlaitosta. 11 artikla Yhteistyö alueellisen yhdentymisen alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään vahvistamaan Keski-Amerikan alueellista yhdentymisprosessia ja erityisesti tukemaan alueen yhteismarkkinoiden muodostamista ja toteutusta. 2. Yhteistyöllä pyritään tukemaan Keski-Amerikan alueen yhteisten instituutioiden kehittämistä ja lujittamista ja tiivistämään kyseisten instituutioiden välistä yhteistyötä. 3. Yhteistyötoimilla edistetään myös yhteisten alakohtaisten politiikkojen kehittämistä ja lainsäädäntökehyksen yhdenmukaistamista, mutta vain niiltä osin, kun ne kuuluvat Keski-Amerikan yhdentymistä ohjaavien välineiden alaan, ja vain, jos sopimuspuolet niin sopivat, muun muassa seuraavilla aloilla: kauppa, tulli, energia, liikenne, viestintä, ympäristö ja kilpailu; lisäksi tuetaan makrotalouspolitiikan koordinointia muun muassa rahapolitiikan, finanssipolitiikan ja julkisen talouden aloilla. 4. Yhteistyö voi olla muun muassa kaupan alan teknistä apua seuraavasti: a) tuki toimivan Keski-Amerikan tulliliiton perustamista ja täytäntöönpanoa varten; b) tuki alueen sisäisen kaupan kehittämisen esteiden vähentämistä ja poistamista varten; c) yhteistyö tulli- ja passitusmenettelyjen yksinkertaistamista, nykyaikaistamista, yhdenmukaistamista ja yhteenliittämistä varten sekä tuki lainsäädännön, sääntöjen ja ammatillisen koulutuksen kehittämistä varten; ja d) tuki alueen sisäisten yhteismarkkinoiden perustamiseen ja toimivuuteen tähtäävälle prosessille. 12 artikla Alueellinen yhteistyö Sopimuspuolet sopivat käyttävänsä kaikkia olemassa olevia yhteistyövälineitä edistääkseen toimia, joilla tähdätään Euroopan unionin ja Keski-Amerikan aktiivisen ja vastavuoroisen yhteistyön kehittämiseen vaikeuttamatta yhteistyötä sopimuspuolten välillä tai Keski-Amerikan maiden ja muiden Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden/alueiden välillä sellaisilla aloilla kuin kaupan ja investointien edistäminen, ympäristö, luonnonkatastrofien ehkäiseminen ja hallinta, tieteellinen ja teknologinen tutkimus, energia, liikenne, viestinnän infrastruktuurit, kulttuuri, alueellinen kehitys ja maankäytön suunnittelu. 13 artikla Kaupallinen yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat, että kaupan alan yhteistyöllä edistetään Keski-Amerikan maiden yhdentymistä maailman talouteen. Lisäksi antamalla kaupan alan teknistä apua yhteistyöllä pyritään edistämään alueen sisäisen kaupan sekä Euroopan unionin kanssa käytävän kaupan kehittämistä ja monipuolistumista niin paljon kuin mahdollista. 2. Sopimuspuolet sopivat panevansa täytäntöön kaupan alan kattavan yhteistyöohjelman kaupankäynnin tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi mahdollisimman hyvin laajentaen kaupasta hyötyvää tuotantopohjaa, ja tähän liittyen kehittäen mekanismeja kasvavan markkinakilpailun hallitsemiseksi, sekä kehittäen taidot, välineet ja tekniikat, joiden avulla voidaan päästä nopeammin osalliseksi kaikista kaupankäyntiin liittyvistä eduista. 3. Yhteistyöohjelman täytäntöönpanemiseksi ja kahdenvälisten, alueellisten ja monenvälisten kauppaneuvottelujen ja sopimusten tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi mahdollisimman hyvin sopimuspuolet sopivat tehostavansa teknisten valmiuksien kehittämistä kummallakin alueella. 14 artikla Yhteistyö palvelualalla 1. Ottaen huomioon palvelujen kasvavan merkityksen talouksiensa kehittämisessä ja monipuolistamisessa sopimuspuolet sopivat vahvistavansa yhteistyötään palvelualalla palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) sääntöjen mukaisesti. Yhteistyöllä pyritään parantamaan Keski-Amerikan maiden palvelualan kilpailukykyä kestävän kehityksen periaatetta noudattaen. 2. Sopimuspuolet määrittelevät palvelualat, joille yhteistyö keskitetään. Toimet kohdistetaan muun muassa sääntelyyn ottaen asianmukaisesti huomioon kansallinen lainsäädäntö sekä pääoman ja teknologian saatavuus. 15 artikla Yhteistyö teollis- ja tekijänoikeuksien alalla Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään edistämään investointeja, teknologian siirtoa, tiedon levitystä, kulttuuritoimintaa ja muuta luovaa toimintaa sekä niihin liittyvää taloudellista toimintaa sekä yhteisiä käyttömahdollisuuksia ja etuja sopimuspuolten yksilöimillä aloilla. Yhteistyöllä on tarkoitus parantaa lakeja, määräyksiä ja toimintalinjoja pyrkimyksenä lisätä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa ja tehostaa niiden täytäntöönpanoa tiukimpien kansainvälisten normien mukaisesti. 16 artikla Yhteistyö julkisten hankintojen alalla Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään takaamaan syrjimättömien, läpinäkyvien ja, jos sopimuspuolet niin sopivat, avoimien [1] menettelyjen noudattaminen vastavuoroisesti julkisten hankintojen yhteydessä ja kaikilla tasoilla, jos se on tarkoituksenmukaista.17 artikla Yhteistyö kilpailupolitiikan alalla [1] Kuten 2 artiklan 5 kohdassa edellytetään, ilmaisun "avoin" ei voida selittää tarkoittavan ilmaisua "pääsy". Sopimuspuolet sopivat, että kilpailupolitiikkaa koskevalla yhteistyöllä edistetään kilpailusääntöjen tosiasiallista käyttöönottoa ja soveltamista sekä tietojen levittämistä toimintaympäristön avoimuuden lisäämiseksi ja oikeusvarmuuden parantamiseksi Keski-Amerikan ja Euroopan unionin markkinoilla toimiville yrityksille. 18 artikla Tulliyhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään niiden välisen kaupan helpottamiseksi kehittämään tullimenettelyjä ja kaupan helpottamiseen liittyviä toimenpiteitä ja edistämään tietojenvaihtoa kummankin sopimuspuolen tullijärjestelmästä. 2. Sen mukaan, mitä sopimuspuolet sopivat, yhteistyö voi käsittää muun muassa seuraavia toimia: a) tuonti- ja vientiasiakirjojen yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen kansainvälisten normien mukaisesti, yksinkertaistettujen ilmoitusten käyttö mukaan luettuna; b) tullimenettelyjen parantaminen sellaisilla menetelmillä kuin riskinarviointi, tavaroiden yksinkertaistetut tuonti- ja tulliselvitysmenettelyt, valtuutetun toimijan aseman myöntäminen ja organisaatioiden välisen sähköisen tiedonsiirron (EDI) ja automaattisten järjestelmien käyttö; c) toimenpiteet tullipäätösten ja -tuomioiden avoimuuden ja niitä koskevien muutoksenhakumenettelyjen parantamiseksi; d) järjestelmät, joilla varmistetaan, että kaupan alan toimijoita kuullaan säännöllisesti tuontia ja vientiä koskevista säännöksistä, määräyksistä ja menettelyistä. 3. Pöytäkirjan tekemistä keskinäisestä avunannosta tulliasioissa voidaan harkita tällä sopimuksella perustetun toimielinjärjestelmän rajoissa. 19 artikla Yhteistyö teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla 1. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että standardeja, teknisiä määräyksiä ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva yhteistyö on keskeinen tavoite erityisesti alueen sisäisen kaupan kehittämisen kannalta. 2. Sen mukaan, mitä sopimuspuolet sopivat, yhteistyö voi käsittää muun muassa seuraavia toimia: a) Keski-Amerikan maille kohdennetut teknisen avun ohjelmat standardoinnin, akkreditoinnin, varmentamisen ja metrologian aloilla tavoitteena kehittää kyseisillä aloilla järjestelmät ja rakenteet, joissa on otettu huomioon seuraavat: - kansainväliset normit, - ihmisten turvallisuuden ja terveyden suojelua, kasvien ja eläinten suojelua, kuluttajien suojelua sekä ympäristön suojelua koskevat olennaiset vaatimukset; b) tässä yhteydessä yhteistyöllä pyritään helpottamaan markkinoillepääsyä. 3. Käytännössä yhteistyöllä: a) annetaan teknistä ja organisatorista tukea alueellisten verkostojen ja elinten perustamisen jouduttamiseksi ja parannetaan politiikkojen yhteensovittamista teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä koskevien kansainvälisten ja alueellisten vaatimusten soveltamiseksi yhdenmukaisella tavalla; b) edistetään kaikkia sellaisia toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan sopimuspuolten väliset erot vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja standardoinnin aloilla; ja c) tuetaan avoimuuden parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, hyviä sääntelykäytäntöjä ja tuotteisiin ja liiketoimintakäytäntöihin sovellettavien laatuvaatimusten käyttöä. 20 artikla Teollinen yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat, että teollisella yhteistyöllä edistetään Keski-Amerikan teollisuuden ja sen eri osa-alueiden nykyaikaistamista ja rakenneuudistusta sekä talouden toimijoiden välistä yhteistyötä pyrkien vahvistamaan yksityistä sektoria ja samanaikaisesti huolehtimaan ympäristön suojelusta. 2. Teollista yhteistyötä koskevissa aloitteissa otetaan huomioon sopimuspuolten määrittämät painopisteet. Niissä otetaan huomioon teollisuuden kehityksen alueelliset näkökohdat ja edistetään tarvittaessa rajat ylittäviä kumppanuussuhteita. Aloitteilla pyritään erityisesti luomaan sopiva kehys liikkeenjohdollisen osaamisen parantamista ja markkinoiden ja yritysten toimintaolosuhteiden avoimuuden lisäämistä varten. 21 artikla Yhteistyö pienten ja keskisuurten yritysten sekä mikroyritysten kehittämisen alalla Sopimuspuolet sopivat edistävänsä pienten ja keskisuurten yritysten sekä mikroyritysten kehitykselle suotuisaa ympäristöä, myös maaseutualueilla, muun muassa seuraavilla toimenpiteillä: a) talouden toimijoiden välisten yhteyksien, yhteisten investointien ja yhteisyritysten sekä tietoverkkojen edistäminen olemassa olevilla monialaisilla ohjelmilla; b) rahoituksen saannin helpottaminen, tietojen toimittaminen ja innovointiin kannustaminen. 22 artikla Yhteistyö maatalous-, maaseutu- ja metsäaloilla sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimet 1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä vastavuoroisesti yhteistyötä maatalouden alalla edistääkseen kestävää maataloutta, maatalouden ja maaseudun kehittämistä, metsätaloutta, kestävää sosiaalista ja taloudellista kehitystä sekä elintarvikevarmuutta Keski-Amerikan maissa. 2. Yhteistyössä keskitytään toimintavalmiuksien ja infrastruktuurin parantamiseen ja teknologian siirtoon muun muassa seuraavilla aloilla: a) terveys- ja kasvinsuojelutoimet sekä ympäristöön ja elintarvikkeiden laatuun liittyvät toimenpiteet ottaen tässä yhteydessä huomioon sopimuspuolten voimassa olevan lainsäädännön ja yhdenmukaisuuden WTO:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen sääntöjen kanssa; b) maatalouden monipuolistaminen ja rakennemuutos; c) tietojen vastavuoroinen vaihto käsittäen myös sopimuspuolten maatalouspolitiikan kehittämistä koskevat tiedot; d) tekninen apu tuottavuuden parantamista ja vaihtoehtoisiin viljelymenetelmiin siirtymistä varten; e) tieteelliset ja tekniset kokeet; f) maataloustuotteiden laadun parantamiseen tähtäävät toimet sekä tuottajaorganisaatioiden valmiuksien kehittämistä ja kaupan edistämistä koskevat toimet; g) parannetaan edellytyksiä panna täytäntöön terveys- ja kasvinsuojelutoimia markkinoillepääsyn helpottamiseksi ja varmistetaan asianmukainen terveyden suojelu terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO:n sopimuksen määräysten mukaisesti. 23 artikla Yhteistyö kalastuksen ja vesiviljelyn alalla Sopimuspuolet sopivat kehittävänsä taloudellista ja teknistä yhteistyötä kalastus- ja vesiviljelyalalla erityisesti kalavarojen kestävän käytön, hoidon ja säilyttämisen sekä ympäristövaikutusten arvioinnin osalta. Yhteistyön olisi ulotuttava myös jalostusteollisuuteen ja kaupan helpottamiseen. Kalastusalan yhteistyö voisi johtaa myös kahdenvälisten kalastussopimusten tekemiseen sopimuspuolten välillä tai Euroopan yhteisön ja yhden tai useamman Keski-Amerikan maan välillä ja/tai monenvälisten kalastussopimusten tekemiseen sopimuspuolten välillä. 24 artikla Yhteistyö kaivostoiminnan alalla Sopimuspuolet sopivat, että tietyt ympäristönsuojeluun liittyvät näkökohdat huomioon ottaen tämän alan yhteistyössä keskitytään pääasiassa seuraaviin toimiin: a) edistetään sopimuspuolten yritysten osallistumista mineraalien etsintään, louhintaan ja kestävään käyttöön sopimuspuolten lainsäädännön mukaisesti; b) edistetään malmin etsintään ja louhintaan liittyvien tietojen, kokemusten ja teknologian vaihtoa; c) edistetään asiantuntijavaihtoa ja tehdään yhteistä tutkimustyötä teknologian kehittämismahdollisuuksien lisäämiseksi; d) suunnitellaan toimia, joilla voidaan lisätä alalle tehtäviä investointeja kunkin Keski-Amerikan maan ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen mukaisesti; e) kehitetään toimenpiteitä ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseksi ja alan yritysten ympäristövastuun lisäämiseksi. 25 artikla Yhteistyö energia-alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että niiden yhteisenä tavoitteena on edistää energia-alan yhteistyötä kansallista lainsäädäntöä noudattaen sellaisilla keskeisillä aloilla kuin vesivoima, sähkö, öljy ja kaasu, uusiutuvat energialähteet, energiansäästöteknologia, maaseudun sähköistys ja energiamarkkinoiden alueellinen yhdentyminen sekä muut sopimuspuolten yksilöimät alat. 2. Yhteistyö voi käsittää muun muassa seuraavaa: a) energiapolitiikan suunnittelu ja muotoilu, mikä sisältää alueellisesti merkittävät yhteenliitetyt infrastruktuurit, energiahuollon parantamisen ja monipuolistamisen sekä energiamarkkinoiden parantamisen mukaan luettuna energian kauttakuljetuksen, siirron ja jakelun helpottaminen Keski-Amerikan maissa; b) energia-alan hallinto ja koulutus sekä teknologian ja taitotiedon siirto; c) energiansäästön, energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen sekä energian tuotannon ja kulutuksen ympäristövaikutusten selvittäminen; d) ympäristönäkökohdat huomioon ottavan kehitysmekanismin käytön edistäminen ilmastonmuutosta koskevien aloitteiden ja ilmaston vaihtelevuuden tukena; e) ydinenergian ympäristöä säästävään ja rauhanomaiseen käyttöön liittyvät kysymykset. 26 artikla Yhteistyö liikenteen alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyössä keskitytään liikennejärjestelmien ja niihin liittyvän infrastruktuurin rakenteelliseen uudistamiseen ja nykyaikaistamiseen, matkustaja- ja tavaraliikenteen parantamiseen ja kaupunki-, lento-, meri-, sisävesi-, rautatie- ja maantieliikennemarkkinoille pääsyn parantamiseen kehittämällä liikenteen hallinnan toiminnallisia ja hallinnollisia näkökohtia ja korostamalla tiukkojen toimintanormien merkitystä. 2. Yhteistyö voi käsittää seuraavaa: a) tietojenvaihto sopimuspuolten toimintalinjoista erityisesti kaupunkiliikenteen, multimodaaliliikenneverkkojen yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden sekä muiden molemmille sopimuspuolille tärkeiden kysymysten osalta; b) rautateiden, satamien ja lentoasemien hallinnointi, johon kuuluu myös asianomaisten viranomaisten asianmukainen yhteistyö; c) yhteistyöhankkeet maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) ja kaupunkien joukkoliikennekeskuksia koskevan eurooppalaisen teknologian siirtämistä varten; d) turvallisuutta ja ympäristön pilaantumisen ehkäisyä koskevien normien parantaminen, mikä käsittää myös kansainvälisten normien noudattamisen valvonnan tehostamiseen tähtäävän yhteistyön sopivilla kansainvälisillä foorumeilla. 27 artikla Yhteistyö tietoyhteiskunnan, tietotekniikan ja televiestinnän alalla 1. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tietotekniikka ja viestintä ovat nyky-yhteiskunnan avainaloja ja ehdottoman tärkeitä aloja taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä joustavalle siirtymiselle tietoyhteiskuntaan. Alan yhteistyöllä kavennetaan osaltaan digitaalikuilua ja kehitetään inhimillisiä voimavaroja. 2. Tämän alan yhteistyöllä pyritään edistämään: a) vuoropuhelua tietoyhteiskunnan eri näkökohdista; b) vuoropuhelua tietotekniikka- ja viestintäalan sääntelystä ja politiikasta, standardit mukaan luettuina, sopimuspuolten kansallisten sääntöjen mukaisesti; c) tietojenvaihtoa standardeista, vaatimustenmukaisuuden arvioinnista ja tyyppihyväksynnästä; d) uuden tieto- ja viestintätekniikan levittämistä; e) tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviä yhteisiä tutkimushankkeita sekä tietoyhteiskunnan sovelluksia koskevia kokeiluhankkeita; f) telemaattisten verkkojen ja palvelujen yhteenliitettävyyttä ja yhteentoimivuutta; g) asiantuntijoiden vaihtoa ja koulutusta; h) sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvien sovellusten kehittämistä. 28 artikla Yhteistyö audiovisuaalialalla Sopimuspuolet sopivat edistävänsä yhteistyötä audiovisuaalialalla ja yleisemminkin tiedotusvälineiden alalla toteuttamalla yhteisiä toimia, jotka koskevat koulutusta sekä audiovisuaalialan kehittämistä ja tuotanto- ja levitystoimintaa. Yhteistyössä noudatetaan asianmukaisia kansallisia tekijänoikeussäännöksiä ja alalla sovellettavia kansainvälisiä sopimuksia. 29 artikla Yhteistyö matkailualalla Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään vakiinnuttamaan parhaat käytännöt matkailun tasapainoisen ja kestävän kehityksen varmistamiseksi Keski-Amerikan alueella. Yhteistyöllä olisi pyrittävä luomaan strategioita, joilla parannetaan Keski-Amerikasta Euroopassa vallitsevaa kuvaa ja lisätään sen painoarvoa kilpailukykyisenä ja moninaisena matkailukohteena. 30 artikla Rahoituslaitosten välinen yhteistyö Sopimuspuolet sopivat edistävänsä rahoituslaitosten yhteistyötä omien tarpeidensa sekä alaa koskevien ohjelmiensa ja lainsäädäntönsä mukaisesti. 31 artikla Yhteistyö investointien edistämisen alalla 1. Sopimuspuolet sopivat edistävänsä toimivaltansa rajoissa vastavuoroisia investointeja suosivia vakaita olosuhteita. 2. Yhteistyön mahdollisia muotoja ovat: a) investointilainsäädäntöä ja -mahdollisuuksia koskevien tietojen vaihto- ja jakelujärjestelmien edistäminen; b) investointeja kummallakin alueella edistävän oikeudellisen kehyksen perustaminen tekemällä tarvittaessa investointien edistämistä ja suojaamista koskevia kahdenvälisiä sopimuksia EU:n jäsenvaltioiden ja Keski-Amerikan maiden kesken; c) yksinkertaistettujen hallinnollisten menettelyjen edistäminen; d) yhteisyritysjärjestelmien perustaminen. 32 artikla Makrotaloutta koskeva vuoropuhelu 1. Sopimuspuolet sopivat, että yhteistyöllä pyritään edistämään makrotalouspolitiikkaa ja alan suuntauksia koskevaa tietojenvaihtoa sekä yhteismarkkinoiden yhteydessä toteutettavasta makrotalouspolitiikkojen yhteensovittamisesta saatavien kokemusten vaihtoa. 2. Sopimuspuolet pyrkivät myös syventämään viranomaistensa vuoropuhelua makrotaloudellisista kysymyksistä, jotka sen mukaan, mitä sopimuspuolet sopivat, voivat liittyä raha- ja finanssipolitiikkaan, julkiseen talouteen, makrotalouden vakauttamiseen tai ulkomaanvelkaan. 33 artikla Yhteistyö tilastoalalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että pääasiallisena tavoitteena on kehittää nykyistä parempia tilastointimenetelmiä ja -ohjelmia, mukaan luettuna tilastotietojen kerääminen ja levitys, pyrkimyksenä kehittää sopimuspuolten keskinäistä vertailtavuutta parantavia indikaattoreita, jotta sopimuspuolet voisivat käyttää toisen sopimuspuolen tilastotietoja tavara- ja palvelukaupasta tai yleisesti ottaen mistä tahansa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvasta alasta, jolle voidaan laatia tilastoja. 2. Yhteistyötoimiin voisi sisältyä muun muassa teknistä vaihtoa Keski-Amerikan ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden tilastokeskusten sekä Eurostatin välillä; yhtenäisten tiedon keruu-, analyysi- ja tulkintamenetelmien kehittämistä ja seminaarien, työryhmien ja tilastoalan koulutusohjelmien järjestämistä. 34 artikla Yhteistyö kuluttajansuojan alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöhön voi sisältyä mahdollisuuksien mukaan muun muassa seuraavaa: a) parannetaan sopimuspuolten kuluttajalainsäädäntöjen molemminpuolista tuntemusta, jotta korkeatasoista kuluttajansuojaa varmistettaessa onnistuttaisiin välttämään kaupan esteet; b) edistetään tietojenvaihtoa kuluttajansuojajärjestelmistä. 35 artikla Yhteistyö tietosuojan alalla 1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyn yhteydessä sovellettavan suojan kehittämiseksi tavoitteena tiukimpien kansainvälisten normien noudattaminen.2. Sopimuspuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä henkilötietojen suojan parantamiseksi ja edistävänsä henkilötietojen vapaata liikkuvuutta sopimuspuolten välillä ottaen asianmukaisesti huomioon sopimuspuolten kansalliset lainsäädännöt. 36 artikla Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että yhteistyö tieteen ja teknologian alalla toteutetaan niiden yhteisen edun ja niiden soveltamien politiikkojen mukaisesti ja että yhteistyön tavoitteina on: a) vaihtaa tiede- ja teknologia-alan tietoja ja kokemuksia alueellisella tasolla, erityisesti politiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanosta; b) tukea inhimillisten voimavarojen kehittämistä; c) edistää sopimuspuolten tiedeyhteisöjen välisiä suhteita; d) kannustaa sopimuspuolten yrityksiä osallistumaan tiede- ja teknologiayhteistyöhön ja erityisesti innovaatiotoiminnan edistämiseen; e) tukea innovointia ja teknologian siirtoa sopimuspuolten välillä, sähköiset viranomaispalvelut ja ympäristöä säästävämpi teknologia mukaan luettuina. 2. Sopimuspuolet sopivat edistävänsä ja tehostavansa tieteen, tutkimuksen ja teknologian kehittämistä ja innovaatioprosesseja; molemmat sopimuspuolet kannustavat korkeakouluja, tutkimuskeskuksia ja tuotantosektoria, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, osallistumaan yhteistyöhön. 3. Edistetään tiede- ja teknologiayhteistyötä molempien alueiden yliopistojen, tutkimuslaitosten ja tuotantosektorin välillä, mikä kattaa myös stipendien myöntämisen ja opiskelija- ja asiantuntijavaihto-ohjelmat. 4. Sopimuspuolet sopivat vahvistavansa yhteistyösuhteita tiede-, teknologia- ja innovaatioyksiköiden välillä teknologian edistämistä, levitystä ja siirtoa varten. 37 artikla Koulutusalan yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään määrittämään, millä tavoin yleissivistävää ja ammatillista koulutusta voitaisiin parantaa. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota nuorten, naisten, alkuperäisväestön ja Keski-Amerikan muiden etnisten ryhmien sekä ikääntyneiden ihmisten mahdollisuuksiin saada koulutusta, tekniset kurssit, korkeakoulutus ja ammatillinen koulutus mukaan luettuina, sekä Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhatjulistuksessa tältä osin asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamiseen. 2. Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä yhteistyötään yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla ja tukevansa yliopistojen ja yritysten keskinäistä yhteistyötä johtotehtävissä työskentelevän henkilöstön asiantuntemuksen lisäämiseksi. 3. Sopimuspuolet sopivat lisäksi kiinnittävänsä erityistä huomiota hajautettuihin toimiin ja ohjelmiin (ALFA, ALBAN, URB-AL jne.), joiden avulla voidaan solmia pysyviä yhteyksiä sopimuspuolten asiantuntijaelinten välille ja edistää kokemusten ja teknisten voimavarojen vaihtoa ja yhteistä käyttöä. Tässä yhteydessä yhteistyöllä voidaan tukea myös koulutustoimia ja -ohjelmia Keski-Amerikan erityistarpeiden käsittelemiseksi. 4. Sopimuspuolet edistävät alkuperäisväestön koulutusta, myös sen omilla kielillä. 38 artikla Yhteistyö ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden alalla 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään edistämään ympäristönsuojelua kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Tässä yhteydessä köyhyyden ja ympäristön välinen yhteys sekä taloudellisesta toiminnasta ympäristölle aiheutuvat vaikutukset ovat tärkeässä asemassa. Yhteistyön olisi myös tuettava tuloksellista osallistumista kansainvälisiin ympäristösopimuksiin muun muassa ilmastonmuutoksen, biologisen monimuotoisuuden, aavikoitumisen ja kemikaalien hallinnan aloilla. 2. Yhteistyössä keskitytään seuraavaan: a) ehkäistään ympäristön tilan heikentymistä; tätä tarkoitusta varten yhteistyössä olisi myös tarkasteltava ympäristön kannalta kestävän ja/tai säästävän teknologian siirtoa; b) edistetään luonnonvarojen suojelua ja kestävää hoitoa (mukaan luettuna biologinen monimuotoisuus ja geenivarat); c) tuetaan biologisen monimuotoisuuden kansallista ja alueellista seurantaa; d) vaihdetaan tietoja ja kokemuksia ympäristölainsäädännöstä ja molempien sopimuspuolten alueilla esiintyvistä ympäristöongelmista; e) tuetaan ympäristölainsäädännön yhtenäistämistä Keski-Amerikassa; f) tehostetaan ympäristöasioiden hallintaa kaikilla aloilla ja kaikilla hallinnon tasoilla; g) lisätään ympäristökasvatusta, valmiuksia ja kansalaisten osallistumista; h) edistetään alueen yhteisiä tutkimusohjelmia. 39 artikla Yhteistyö luonnonkatastrofien alalla Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään vähentämään Keski-Amerikan alueen alttiutta luonnonkatastrofeille parantamalla alueellisia valmiuksia tutkimus-, suunnittelu- ja ehkäisytyöhön, katastrofien hallintaan sekä kunnostustyöhön yhdenmukaistamalla oikeudellista kehystä ja parantamalla eri instituutioiden välistä koordinaatiota ja viranomaistukea. 40 artikla Kulttuurialan yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat vahvistavansa tämän alan yhteistyötä sekä alueidensa kulttuurisiteitä ja kulttuurialan toimijoiden välisiä yhteyksiä. 2. Tavoitteena on edistää sopimuspuolten välistä kulttuuriyhteistyötä ottaen tässä yhteydessä huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden kahdenväliset ohjelmat ja niiden synergiaedut. 3. Yhteistyössä noudatetaan asianomaisia kansallisia tekijänoikeussäännöksiä ja alan kansainvälisiä sopimuksia. 4. Yhteistyö voi kattaa kulttuurin kaikki osa-alueet, muun muassa seuraavat: a) kirjallisuuden kääntäminen; b) kulttuuriperinnön konservointi, entistäminen, rekonstruointi ja elävöittäminen; c) kulttuuritapahtumat ja niihin liittyvät toiminta sekä taiteilijoita ja kulttuurialan ammattilaisia koskeva vaihto; d) erityisesti alkuperäisväestön ja Keski-Amerikan muiden etnisten ryhmien kulttuurisen monimuotoisuuden tukeminen; e) nuorisovaihto; f) kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan selvittäminen ja estäminen; g) käsityö- ja kulttuuriteollisuuden edistäminen. 41 artikla Terveysalan yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä terveysalalla tavoitteenaan tukea alakohtaisia uudistuksia, joilla pyritään luomaan tasapuolisia ja köyhien tarpeet huomioon ottavia terveydenhoitopalveluja, sekä oikeudenmukaisia rahoitusmekanismeja, joiden ansiosta on helpompi turvata köyhien mahdollisuudet terveydenhoitoon ja varmuus riittävästä ravinnosta.2. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tautien ensivaiheen ennaltaehkäisyssä on otettava huomioon myös sellaiset tekijät kuin koulutus ja vesi- ja jätevesihuolto. Tältä osin sopimuspuolten tavoitteena on luoda ja vahvistaa terveydenhuoltoalaa laajemmallekin ulottuvia kumppanuuksia, joiden avulla voidaan pyrkiä saavuttamaan vuosituhatjulistuksen kehitystavoitteet erityisesti aidsin, malarian, tuberkuloosin ja muiden epidemioiden torjunnassa. Lisäksi on tarpeen solmia kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen ja yksityissektorin kanssa kumppanuuksia, joiden avulla voidaan edistää seksuaaliterveyttä ja niihin liittyviä oikeuksia sukupuolierot huomioon ottavalla tavalla ja tehdä työtä nuorten parissa sukupuolitautien ja ei-toivottujen raskauksien välttämiseksi edellyttäen, etteivät tavoitteet ole ristiriidassa asianomaisten maiden lainsäädännön tai kulttuuristen erityispiirteiden kansssa. 42 artikla Sosiaalialan yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä edistääkseen työmarkkinaosapuolten osallistumista vuoropuheluun elin- ja työoloista, sosiaalisesta suojelusta ja yhteiskuntaan sopeuttamisesta. Huomioon otetaan erityisesti tarve estää kaikenlainen sopimuspuolen alueella oleskelevien toisen sopimuspuolen kansalaisten syrjintä. 2. Sopimuspuolet pitävät tärkeänä sosiaalista kehitystä, jonka on edettävä rinnan taloudellisen kehityksen kanssa, ja ne sopivat pitävänsä ensisijaisina kysymyksinä työllisyyttä, asunto-oloja ja asuinyhteisöjä omia toimintalinjojaan ja perustuslaillisia määräyksiään noudattaen ja Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksissa määriteltyjä työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia eli perustyönormeja edistäen. 3. Sopimuspuolet voivat tehdä yhteistyötä kaikissa edellä mainittuihin aloihin liittyvissä ja niille kummallekin tärkeissä kysymyksissä. 4. Sopimuspuolet voivat tarvittaessa ja omia menettelyjään noudattaen käydä tätä vuoropuhelua yhteistyössä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja Keski-Amerikan vastaavan toimielimen kanssa. 43 artikla Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen yhteistyöhön 1. Sopimuspuolet tunnustavat kansalaisyhteiskunnan merkityksen yhteistyöprosessissa ja mahdollisen osallistumisen siihen ja sopivat edistävänsä todellista vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. 2. Kummankin sopimuspuolen hallinnollisten ja oikeudellisten säännösten ja määräysten rajoissa kansalaisyhteiskunta voi: a) osallistua kansalliseen päätöksentekoon demokratian periaatteiden mukaisesti; b) saada tietoja kehitys- ja yhteistyöstrategioista ja alakohtaisista politiikoista ja osallistua niitä koskeviin neuvotteluihin, erityisesti jos on kyse sitä koskevista aloista, kehitysprosessin kaikki vaiheet mukaan luettuina; c) saada tärkeillä aloilla rahoitusapua, jos kummankin sopimuspuolen säännöt sen sallivat, sekä tukea valmiuksien kehittämiseen; d) osallistua sitä koskevilla aloilla yhteistyöohjelmien täytäntöönpanoon. 44 artikla Yhteistyö miesten ja naisten tasa-arvon alalla Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä vahvistetaan osaltaan toimintalinjoja, ohjelmia ja mekanismeja, joilla pyritään varmistamaan miesten ja naisten tasavertainen osallistuminen politiikan ja yhteiskunta-, talous- ja kulttuurielämän kaikilla aloilla, tarvittaessa myös naisia suosivien toimenpiteiden avulla. Yhteistyöllä pyritään myös parantamaan naisten mahdollisuuksia saada käyttöönsä kaikki ne resurssit, joita he tarvitsevat perusoikeuksiensa täysimääräiseen hyödyntämiseen. 45 artikla Alkuperäisväestöä ja Keski-Amerikan muita etnisiä ryhmiä koskeva yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyöllä pyritään tukemaan alkuperäisväestön ja Keski-Amerikan muiden etnisten ryhmien hyväksi toimivien järjestöjen perustamista ja jo olemassa olevien lujittamista köyhyyden hävittämistä, luonnonvarojen kestävää hoitoa ja ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittamista koskevien tavoitteiden edistämisen yhteydessä. 2. Sen lisäksi, että alkuperäisväestön ja Keski-Amerikan muiden etnisten ryhmien tilanne otetaan järjestelmällisesti huomioon kehitysyhteistyön kaikilla tasoilla, sopimuspuolet niveltävät kyseisten väestöryhmien erityisaseman politiikan suunnitteluunsa ja vahvistavat alkuperäisväestöä edustavien järjestöjen toimintakykyä tavoitteenaan lisätä kehitysyhteistyön myönteisiä vaikutuksia näihin väestöryhmiin. 46 artikla Kotiseudultaan siirtymään joutunutta väestöä ja kotiutettuja sotilaita koskeva yhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat, että kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön ja kotiutettujen sotilaiden hyväksi tehtävällä yhteistyöllä pyritään osaltaan huolehtimaan näiden ihmisten perustarpeista humanitaarisen avun päättymisen jälkeen, kunnes heidän asemaansa koskevaan ongelmaan löydetään pidempiaikainen ratkaisu. 2. Yhteistyöhön voivat kuulua muun muassa seuraavat toimet: a) pyrkiminen omavaraisuuteen sekä kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön ja kotiutettujen sotilaiden sopeuttaminen takaisin normaaliin yhteiskuntaelämään; b) tuki vastaanottaville paikallisyhteisöille ja paluumuuttoalueille kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön ja kotiutettujen sotilaiden hyväksymisen ja sopeutumisen helpottamiseksi; c) tuki kyseisten ihmisten vapaaehtoiselle paluumuutolle ja asettautumiselle alkuperäiseen kotimaahansa tai muihin maihin, jos olosuhteet sen sallivat; d) toimet, joilla pyritään auttamaan näitä ihmisiä saamaan takaisin omaisuutensa tai omistusoikeutensa, ja heitä vastaan tehtyjen ihmisoikeusloukkausten oikeudellista käsittelyä varten annettava apu; e) institutionaalisen toimintakyvyn vahvistaminen maissa, joita kyseiset ongelmat koskevat; f) asianomaisten henkilöiden sopeuttaminen uudelleen poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään sekä työelämään, osana sovintoprosessia, jos sellainen liittyy tilanteeseen. 47 artikla Yhteistyö laittomien huumausaineiden ja niihin liittyvän rikollisuuden torjumiseksi 1. Sopimuspuolet sopivat, että yhteisvastuuperiaatteen pohjalta tämän alan yhteistyöllä pyritään koordinoimaan ja lisäämään yhteisiä ponnisteluja laittomien huumausaineiden tuotannon, kaupan ja käytön ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Sopimuspuolet sopivat myös, että ne pyrkivät torjumaan huumausaineiden kauppaan liittyvää järjestäytynyttä rikollisuutta muun muassa kansainvälisten järjestöjen ja elinten välityksellä. Sopimuspuolet sopivat, että tähän tarkoitukseen käytetään myös Euroopan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden huumeidentorjunnan koordinointi- ja yhteistyöjärjestelmää muita yhteistyömekanismeja poissulkematta. 2. Sopimuspuolet toteuttavat tällä alalla yhteistyössä erityisesti seuraavia toimia: a) ohjelmat huumausaineiden väärinkäytön estämiseksi erityisesti haavoittuvissa ja riskialttiissa väestöryhmissä; b) huumausaineiden väärinkäyttäjille kohdistetut koulutus-, valistus-, hoito- ja kuntoutushankkeet; c) hankkeet, joilla pyritään yhdenmukaistamaan alan lainsäädäntö ja toimet Keski-Amerikassa; d) yhteiset tutkimusohjelmat; e) vaihtoehtoiseen toimintaan kannustavat toimenpiteet ja yhteistyötoimet, esimerkiksi pienviljelijöiden kannustaminen lain sallimien viljelykasvien viljelyyn; f) toimenpiteet huumausaineiden kemiallisten esiasteiden ja keskeisten tuotteiden kaupan valvomiseksi; toimenpiteet vastaavat Euroopan yhteisön ja toimivaltaisten kansainvälisten elinten hyväksymiä toimenpiteitä; g) toimenpiteet laittomien huumausaineiden tarjonnan vähentämiseksi mukaan luettuna huumausaineiden kemiallisten esiasteiden torjuntaan tarkoitettuihin hallinnollisiin valvontajärjestelmiin liittyvä koulutus, sekä asiaan liittyvän rikollisuuden torjumiseksi. 48 artikla Yhteistyö rahanpesun ja siihen liittyvän rikollisuuden torjumiseksi 1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä estääkseen rahoitusjärjestelmiensä käytön rahanpesuun, joka liittyy rikolliseen toimintaan yleensä ja huumausaineiden kauppaan erityisesti. 2. Yhteistyöhön sisältyy hallinnollista ja teknistä apua, jolla pyritään tukemaan alan säännösten ja määräysten laatimista ja täytäntöönpanoa sekä asianmukaisten normien ja mekanismien tehokasta soveltamista. Yhteistyöllä mahdollistetaan erityisesti asiaan liittyvien tietojen vaihtaminen ja sellaisten rahanpesun torjuntaa koskevien asianmukaisten normien käyttöönotto, jotka vastaavat Euroopan yhteisön ja alan kansainvälisten elinten, kuten rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (Financial Action Task Force) ja Yhdistyneiden Kansakuntien, hyväksymiä normeja. Alueellista yhteistyötä pyritään edistämään. 49 artikla Muuttoliikettä koskeva yhteistyö 1. Sopimuspuolet vahvistavat uudelleen, että ne pitävät alueidensa välisten muuttovirtojen yhteistä hallintaa tärkeänä. Yhteistyön lujittamiseksi sopimuspuolet aloittavat kattavan vuoropuhelun kaikista muuttoliikettä koskevista kysymyksistä, joihin kuuluvat myös laiton maahanmuutto, ihmisten salakuljetus ja ihmiskauppa sekä pakolaisvirrat. Muuttoliikettä koskevat näkökohdat olisi otettava huomioon maahan- tai maastamuuttajan alkuperä-, kauttakulku- tai määränpäämaan kansallisissa taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen ohjelmissa. 2. Yhteistyössä muuttoliike nähdään ilmiönä, jota on tarkasteltava ja arvioitava erilaisista näkökulmista noudattaen samalla kansainvälisesti, Euroopan yhteisössä ja kansallisesti sovellettavaa asianomaista lainsäädäntöä. Keskeisiä yhteistyöaloja ovat: a) muuttoliikkeen perimmäiset syyt; b) kansainvälistä suojelua koskevan kansallisen lainsäädännön ja vastaavien käytäntöjen kehittäminen ja täytäntöönpano pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja vuonna 1967 tehdyn pöytäkirjan sekä muiden asiaankuuluvien alueellisten ja kansainvälisten asiakirjojen määräyksiä noudattaen ja varmistaen näin palauttamiskiellon periaatteen noudattamisen; c) maahanpääsyä koskevat säännöt sekä maahantuloluvan saaneiden henkilöiden oikeudet ja asema, maassa laillisesti asuvien henkilöiden, jotka eivät ole asianomaisen maan kansalaisia, oikeudenmukainen kohtelu ja heihin sovellettava kotouttamispolitiikka, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, syrjinnän ja muukalaisvihan vastaiset toimenpiteet sekä kaikki sovellettavat maahanmuuttajien ihmisoikeuksia koskevat säännökset ja määräykset; d) tuloksellisten ehkäisevien toimintaperiaatteiden vahvistaminen laittoman maahanmuuton torjumiseksi. Keskeisellä sijalla ovat myös maastamuuttajien salakuljetus ja ihmiskauppa; tässä yhteydessä kiinnitetään myös huomiota siihen, millä tavoin salakuljettajien ja ihmiskauppaa harjoittavien verkostoja ja rikollisjärjestöjä voidaan torjua ja toiminnan uhreja suojella; e) maassa laittomasti oleskelevien henkilöiden palauttaminen inhimillisellä ja kunnioittavalla tavalla ja heidän takaisinottonsa 3 kohdan määräysten mukaisesti; f) viisumiasiat, jotka määritellään molempien sopimuspuolten kannalta tärkeiksi; g) rajavalvonnan alalla kysymykset, jotka liittyvät järjestelyihin, koulutukseen, parhaisiin käytäntöihin ja muihin kentällä toteutettaviin käytännön toimiin, ja tilanteen mukaan myös varusteisiin, joiden mahdollinen kaksikäyttöluonne on tiedostettava. 3. Sopimuspuolet sopivat lisäksi laittoman maahanmuuton estämistä ja hallintaa koskevan yhteistyön yhteydessä, että ne ottavat takaisin laittomasti toiseen maahan pyrkivät kansalaisensa. Tätä varten: - jokainen Keski-Amerikan maa ottaa pyydettäessä ja ilman muita muodollisuuksia takaisin kaikki kansalaisensa, jotka oleskelevat laittomasti Euroopan unionin jäsenvaltion alueella, toimittaa kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyysasiakirjat ja huolehtii asian edellyttämistä hallinnollisista toimista; - jokainen Euroopan unionin jäsenvaltio ottaa pyydettäessä ja ilman muita muodollisuuksia takaisin kaikki kansalaisensa, jotka oleskelevat laittomasti Keski-Amerikan maan alueella, toimittaa kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyysasiakirjat ja huolehtii asian edellyttämistä hallinnollisista toimista. Sopimuspuolet sopivat, että ne tekevät pyynnöstä mahdollisimman pian takaisinottoon sovellettavia Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Keski-Amerikan maiden erityisiä velvoitteita säätelevän sopimuksen. Sopimuksessa käsitellään myös muiden maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinottoa. Tässä yhteydessä 'sopimuspuolilla' tarkoitetaan Euroopan yhteisöä, kaikkia sen jäsenvaltioita ja kaikkia Keski-Amerikan maita. 50 artikla Terrorismin vastainen yhteistyö 1. Sopimuspuolet vahvistavat terrorismin vastaisen toiminnan tärkeyden ja sopivat tekevänsä yhteistyötä terroritekojen estämiseksi ja tukahduttamiseksi kansainvälisten sopimusten, Yhdistyneiden Kansakuntien asianomaisten päätöslauselmien sekä omien lakiensa ja muiden määräystensä mukaisesti. Ne toimivat erityisesti: a) Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman nro 1373 sekä muiden asiaa koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselmien, kansainvälisten sopimusten ja välineiden täysimääräisen täytäntöönpanon yhteydessä; b) vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja niiden tukiverkostoista kansainvälisen ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti; ja c) keskustelemalla terrorismin vastaisista keinoista ja menetelmistä, myös teknisistä seikoista ja koulutuksesta, ja kertomalla kokemuksistaan terrorismin ennaltaehkäisyssä. IV OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET 51 artikla Keinot 1. Tässä sopimuksessa asetettujen yhteistyötavoitteiden edistämiseksi sopimuspuolet sitoutuvat mahdollisuuksiensa mukaan ja omia kanaviaan käyttäen antamaan käyttöön tarvittavat resurssit, rahoitus mukaan luettuna. Tätä varten ne hyväksyvät mahdollisuuksiensa mukaan monivuotisen sopimuksen ja vahvistavat painopisteet ottaen tällöin huomioon Keski-Amerikan maiden tarpeet ja kehitystason. 2. Sopimuspuolet toteuttavat lakiensa ja määräystensä mukaisesti ja toimivaltaisten viranomaistensa toimivaltaa rajoittamatta kaikki asianmukaiset toimet edistääkseen ja helpottaakseen Euroopan investointipankin toimintaa Keski-Amerikassa sen omien menettelyjen ja rahoitusperiaatteiden mukaisesti. 3. Keski-Amerikan maat antavat Euroopan yhteisön asiantuntijoille tarvittavan käytännön tuen ja takuut näiden työn helpottamiseksi sekä myöntävät yhteistyötoimiin liittyvälle tuonnille verottomuuden Euroopan yhteisön ja kunkin Keski-Amerikan maan kesken allekirjoitettujen puitesopimusten mukaisesti. 52 artikla Institutionaalinen rakenne 1. Sopimuspuolet sopivat säilyttävänsä sekakomitean, joka perustettiin vuoden 1985 Keski-Amerikan yhteistyösopimuksella ja jonka asema säilytettiin vuoden 1993 puitesopimuksella. 2. Sekakomitea vastaa sopimuksen yleisestä täytäntöönpanosta. Lisäksi komiteassa keskustellaan kaikista sopimuspuolten taloussuhteisiin vaikuttavista kysymyksistä myös siinä tapauksessa, että kyse on Keski-Amerikan maiden muodostaman sopimuspuolen yksittäisistä jäsenmaista. 3. Sekakomitean kokousten esityslista vahvistetaan sopimuspuolten yhteisymmärryksellä. Komitea antaa itse määräykset kokoustensa lukumäärästä, siitä missä ne pidetään, puheenjohtajuudesta ja muista mahdollisesti esille tulevista asioista, tarvittaessa myös alakomiteoiden perustamisesta. 4. Perustetaan yhteinen neuvoa-antava komitea, jonka muodostavat Keski-Amerikan integraatiojärjestelmän neuvoa-antavan komitean (Comité Consultivo del Sistema de la Integración Centroamericana, CC-SICA) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean edustajat, auttamaan sekakomiteaa edistämään vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan taloudellisten ja yhteiskunnallisten järjestöjen kanssa. 5. Sopimuspuolet rohkaisevat Euroopan parlamenttia ja Keski-Amerikan parlamenttia (Parlacen) perustamaan tämän sopimuksen yhteydessä parlamenttien välisen valiokunnan perustuslain luonteisten määräystensä mukaisesti. 53 artikla Sopimuspuolten määrittely Tässä sopimuksessa 'sopimuspuolilla' tarkoitetaan yhtäältä Euroopan yhteisöä tai sen jäsenvaltioita taikka Euroopan yhteisöä ja sen jäsenvaltioita Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa vahvistettujen toimivaltojen mukaisesti ja toisaalta Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltoja kunkin maan toimivallan mukaisesti. Sopimusta sovelletaan myös kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten sopimuspuolten alueella toteuttamiin toimenpiteisiin. 54 artikla Voimaantulo 1. Tämä sopimus tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen sopimuksen voimaan tulemiseksi tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta. 2. Ilmoitukset lähetetään Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle, joka on tämän sopimuksen tallettaja. 3. Tullessaan voimaan 1 kohdan mukaisesti tämä sopimus korvaa vuoden 1993 puitesopimuksen. 55 artikla Kesto 1. Tämä sopimus on voimassa rajoittamattoman ajan. Tässä yhteydessä sopimuspuolet muistuttavat tämän sopimuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti mieliin 17 päivänä toukokuuta 2002 annetun Madridin julistuksen. 2. Sopimuspuolet voivat irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun asiasta on ilmoitettu toiselle sopimuspuolelle. 56 artikla Velvoitteiden täyttäminen 1. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi tarvittavat yleiset tai erityiset toimenpiteet ja varmistavat lisäksi, että ne toimivat tässä sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti. 2. Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on laiminlyönyt tästä sopimuksesta johtuvan velvoitteen täyttämisen, se voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet. Ennen toimenpiteiden toteuttamista sen on toimitettava sekakomitealle 30 päivän kuluessa kaikki tilanteen perusteelliseen tarkasteluun tarvittavat tiedot, jotta ongelmaan löydettäisiin molempia sopimuspuolia tyydyttävä ratkaisu. Toimenpiteiden valinnassa etusijalle on asetettava tämän sopimuksen toimivuudelle vähiten häiriötä aiheuttavat toimenpiteet. Toimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä sekakomitealle, jossa niistä keskustellaan toisen sopimuspuolen sitä pyytäessä. 3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa määrätään, sopimuspuoli voi toteuttaa välittömästi tarvittavat toimenpiteet kansainvälisen oikeuden säännösten ja määräysten mukaisesti seuraavissa tapauksissa: a) jos sopimus irtisanotaan kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen vastaisesti; b) jos toinen sopimuspuoli rikkoo 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sopimuksen olennaisia osia. Toinen sopimuspuoli voi pyytää, että sopimuspuolet kutsutaan 15 päivän kuluessa kiireelliseen kokoukseen, jossa tilannetta tarkastellaan perusteellisesti molempia sopimuspuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. 57 artikla Tuleva kehitys 1. Sopimuspuolet voivat yhteisesti sopia laajentavansa ja täydentävänsä sopimuksen soveltamisalaa lainsäädäntönsä mukaisesti tekemällä tiettyjä aloja tai toimintoja koskevia sopimuksia sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella. 2. Ennalta ei suljeta pois mitään yhteistyömahdollisuutta. Sopimuspuolet voivat hyödyntää sekakomiteaa selvittäessään käytännön mahdollisuuksia keskinäisen edun mukaiseen yhteistyöhön. 3. Sopimuspuolet voivat sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tehdä ehdotuksia yhteistyön laajentamiseksi kaikilla aloilla. 58 artikla TietosuojaSopimuspuolet sopivat varmistavansa korkeatasoisen suojan henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyn yhteydessä tiukimpien kansainvälisten normien mukaisesti. 59 artikla Alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisalueeseen perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen alueisiin. 60 artikla Alkuperäiset kielitoisinnot Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. LIITE EU:N YKSIPUOLISET JULISTUKSET 1. Komission ja Euroopan unionin neuvoston julistus laittomien maahanmuuttajien palauttamista ja takaisinottoa koskevasta lausekkeesta (49 artikla) Sopimuksen 49 artiklan soveltaminen ei vaikuta takaisinottosopimusten tekemistä koskevan toimivallan sisäiseen jakoon yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kesken. 2. Komission ja Euroopan unionin neuvoston julistus sopimuspuolten määritelmää koskevasta lausekkeesta (53 artikla) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston soveltamisalaan kuuluvat tämän sopimuksen määräykset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eikä osana Euroopan yhteisöä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti (tapauksen mukaan) ilmoittaa Keski-Amerikan sopimuspuolelle, että määräykset sitovat sitä osana Euroopan yhteisöä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti.