Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 muuttamisesta /* KOM/2008/0677 lopull. - COD 2008/0201 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 30.10.2008 KOM(2008) 677 lopullinen 2008/0201 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tieto- ja viestintätekniikka (TVT) vastaa merkittävästä osasta Euroopan unionin tuottavuutta ja bruttokansantuotteen kasvua ja muuttaa yhteiskuntiamme ja talouksiamme perusteellisella ja ennennäkemättömällä tavalla. Tieto- ja viestintätekniikka on edelleen taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistumisen tärkeimpiä voimia. Yhteisön politiikassa on omaksuttu proaktiivinen lähestymistapa, jolla pyritään rakentamaan kaikkien osallisuutta edistävä yhteiskunta, joka perustuu tieto- ja viestintätekniikan laajamittaiseen käyttöön julkisissa palveluissa, pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja kotitalouksissa. Vertailuanalyysi on keskeisessä asemassa arvioitaessa yhteisön politiikkaa ja sen edistymistä Lissabonissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Vertailuanalyysissä tarvitaan yhdenmukaisia, luotettavia, laadukkaita ja oikea-aikaisia yhteisön tilastoja tietoyhteiskunnasta. | Yleinen tausta Komission tiedonannossa ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”[1] edistetään avointa ja kilpailukykyistä digitaalitaloutta, tähdennetään tieto- ja viestintätekniikan olevan osallisuutta ja elämänlaatua lisäävä voima ja kehitetään kokonaisvaltaista lähestymistapaa tietoyhteiskuntaa ja audiovisuaalista viestintää koskevaan politiikkaan. Tähän strategiaan yhdistettynä vertailuanalyysillä on keskeinen rooli arvioitaessa edistymistä kohti uudistettujen Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. Komissio laati i2010-vertailuanalyysin indikaattorikuvauksen[2] läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja siinä luetellaan joukko avainindikaattoreita seurantaprosessia varten. Indikaattorit on ryhmitelty i2010-strategian tärkeimpien tavoitteiden mukaisesti, joita ovat eurooppalaisen tietoalueen seuranta, TVT-tutkimus ja -innovointi yrityksissä, yhteiskunnallinen osallisuus, julkiset palvelut ja elämänlaatu. Tilastotietojen tarve alalla on jatkuvaa, koska tieto- ja viestintätekniikalla on edelleen suuri vaikutus yrityksiin ja yhteiskuntiin Euroopassa. Osallistavat web-sovellukset, maailmanlaajuinen hajautettu tietojenkäsittelyverkko, ”esineiden internet”, yhteyden saatavuus kaikkialla ja uuden sukupolven verkostot lisäävät tietoyhteiskuntaa koskevien tilastotietojen tarvetta. Lisäksi tieto- ja viestintätekniikkaa ja siihen liittyviä innovaatioita pidetään olennaisen tärkeinä tietoon perustuvan talouden kehittymisessä. Internet on muuttumassa tiedonlähteestä yhä osallistavammaksi maailmanlaajuiseksi verkoksi. Kansalaiset tuottavat aina vain enemmän sisältöä verkkoon, jossa he bloggaavat, jakavat mediasisältöä ja viettävät aikaa verkkoyhteisöissä. On selviä merkkejä siitä, että internet kehittyy maailmanlaajuiseksi hajautetuksi tietojenkäsittelyverkoksi, joka mahdollistaa turvallisten tietoteknisten resurssien etäkäytön haluttuna ajankohtana. Tämä kehitys on erityisen tärkeää eurooppalaisille yrityksille, sillä resurssien paremman kohdentamisen odotetaan kasvattavan tuottavuutta merkittävästi. Tulevaisuudessa yhä useampia laitteita, tunnistimia ja esineitä yhdistetään toisiinsa kiinteiden tai langattomien verkkojen välityksellä. Ne voivat toimia vuorovaikutteisesti ympäristön kanssa ja lähettää itsenäisesti tietoja toisille laitteille. Tällä ”esineiden internetin” kehityksellä on merkitystä liikenteen, ympäristön, terveydenhuollon, kestävän kehityksen ja turvajärjestelmien kannalta, ja se tehostaa talouden toimintaa huomattavasti. Mobiililaitteista on tulossa älykkäämpiä, ja yhteen laitteeseen sisältyy useita toimintoja. Tiedon hakuun ja lähettämiseen käytetään yhä enemmän näitä langattomasti internetiin kytkeytyviä mobiililaitteita. Tämä lisää osallistavien verkkosovellusten kehittämistä ja luo sijaintisidonnaisia palveluja. Yksi näiden suuntausten seurauksista on tietoliikenteen kasvu, joka kiihdyttää tarvetta siirtyä IP-yhteyskäytäntöön perustuvaan toisen sukupolven laajakaistaan, jolla saadaan käyttöön nykyistä huomattavasti suurempia siirtonopeuksia. Siirtyminen seuraavan sukupolven verkkoihin on yksi sähköisen viestinnän suurimmista haasteista tulevina vuosina. Komissio on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kehittänyt laajakaistakehitystä kuvaavan suorituskykyindeksin, jolla mitataan jäsenvaltioiden yleistä suorituskykyä monin eri perustein, kuten erilaisin yhteiskunnallis-taloudellisin tekijöin ja kehittyneiden palvelujen käyttöönottoasteen mukaan. Tilastotiedot ovat erittäin tärkeitä alan kehityksen seurannan jatkamiseksi. Eurooppa-neuvostolle vuosittain keväällä annettavassa kertomuksessa käytetyt rakenneindikaattorit edellyttävät yhdenmukaiseen tietoyhteiskunnan alan tilastotietoon perustuvia indikaattoreita. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista 21. huhtikuuta 2004 annetussa asetuksessa (EY) N:o 808/2004[3] määritellään tilastotietojen vuosittainen toimittaminen kahden moduulin osalta: ”yritykset ja tietoyhteiskunta” ja ”yksityishenkilöt, kotitaloudet ja tietoyhteiskunta”. Asetus sisältää viiden vuoden enimmäisajan tietojen toimittamiselle asetuksen voimaantulosta lukien. Tärkeimmät sidosryhmät ovat todenneet, että nykyisen asetuksen tärkeimmät tavoitteet on suurelta osin saavutettu. Asiaan liittyvä Euroopan unionin laajuinen yhdenmukaistamisprosessi on vaikuttanut vahvasti TVT-tilastojen kehittämiseen kaikkialla maailmassa, mikä on asettanut Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) ja Euroopan tilastojärjestelmän johtavaan asemaan. Ehdotuksella asetuksen (EY) N:o 808/2004 muuttamiseksi varmistetaan kotitalouksien, yksityishenkilöiden ja yritysten tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koskevien tilastotietojen saanti vertailuanalyysin indikaattorikuvausta ja sen Lissabonin strategian mukaista jatkokehitystä varten. Tällä muutoksella pyritään samalla saattamaan ajan tasalle aiheet, joista tilastotietoja toimitetaan, jotta TVT-alalla tapahtuva edistys tulee huomioiduksi. Lisäksi tietojen analysointikeinot tehostuvat, minkä myötä tilastotietoja käytetään paremmin ja vastaajien rasite kevenee. Tämä toteutuu ottamalla käyttöön uusia tiedonkäsittelymenetelmiä osana ehdotettua Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaa (MEETS)[4]. Ehdotetussa asetuksessa noudatetaan lainsäädännön yksinkertaistamista ja sääntelyn parantamista koskevaa komission uutta lähestymistapaa, johon viitataan 14. marraskuuta 2006 annetuissa kahdessa tiedonannossa: ”Strateginen katsaus: sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa”[5] sekä tiedonanto vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla[6]. Kyseessä on yksi 24. tammikuuta 2007 annetun tiedonannon ”Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa”[7] liitteessä III mainituista kiireellisistä toimista. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Tietoyhteiskunnan palvelut nähdään elintärkeinä Euroopan sisämarkkinoiden kehittymiselle[8]. Varsinkin sähköinen kaupankäynti tarjoaa huomattavia työllistymismahdollisuuksia; se lisää kasvua ja yritysten investointeja innovaatiotoimintaan ja voi parantaa kilpailukykyä. Näin ollen on tärkeää seurata sähköisen kaupankäynnin kehittymistä sisämarkkinoilla tilastollisten indikaattorien avulla. Yhdenmukaiset tilastotiedot ovat hyödyllisiä määriteltäessä tieto- ja viestintäteknisiä taitoja koskevia indikaattoreita, raportoitaessa niistä ja laadittaessa yhdenmukainen luettelo[9] indikaattoreista ja vertailuarvoista, joilla arvioidaan edistymistä Lissabonissa asetettujen koulutusalan tavoitteiden saavuttamisessa. Ehdotus on komission prioriteettien mukainen, ja siinä noudatetaan aloitetta, jolla pyritään parempaan sääntelyyn, yksinkertaistamiseen ja vastaustaakan keventämiseen. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Ehdotuksesta on keskusteltu Euroopan tilastojärjestelmän tiedontuottajien kanssa asiaa käsittelevässä työryhmässä sekä tilastotoimistojen päälliköiden ja yritystilastoista ja sosiaalialan tilastoista vastaavien johtajien kanssa. Asianomaisia komission pääosastoja ja yksiköitä on kuultu (PO INFSO, PO ENTR, PO MARKT, PO SANCO, PO REGIO, PO EAC, PO EMPL ja PO JRC). Ehdotuksesta on keskusteltu myös kansainvälisten järjestöjen kanssa (OECD - Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö). | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Ehdotus on kaikkien intressitahojen välillä käytyjen tiiviiden neuvottelujen tulos. Koska tieto- ja viestintätekniikka on luonteeltaan nopeasti muuttuva ala, pidetään tärkeänä, että ehdotus säilyy joustavana niiden aiheiden osalta, joista tilastotietoja olisi toimitettava. Tähän liittyvät tilastotiedot olisi myös saatava nopeasti. Aiheet on saatettu ajan tasalle johdonmukaisuuden takaamiseksi suhteessa tietoyhteiskunnan teknologian odotettuun kehitykseen. Yhdenmukaisuudesta sosiaalialan tilastojen kanssa on huolehdittu. Lisäksi tilastotietoja on helpompi analysoida, kun toimitetaan yksittäisiä tietueita. | Asiantuntijatiedon käyttö | Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Jäsenvaltioiden ja komission (PO JRC, PO INFSO, PO ENTR, PO MARKT, PO SANCO) edustajat, jotka osallistuivat PO Eurostatin toimintaryhmään ja tietoyhteiskuntaa koskevia tilastoja käsittelevään työryhmään, ovat kaikki asiantuntijoita, jotka tuntevat voimassa olevan lainsäädännön, kansalliset järjestelmät tietoyhteiskuntaa koskevien tilastojen keräämiseksi ja laatimiseksi sekä tieto- ja viestintätekniikan uudet suuntaukset. | Käytetty menettely Asiantuntijat osallistuivat valmisteluvaiheessa toimintaryhmän ja työryhmän kokouksiin ja kirjallisiin kuulemisiin. | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Tärkeimmät asiantuntijat tulivat jäsenvaltioiden tilastotoimistoista ja seuraavista pääosastoista: PO JRC, PO INFSO, PO ENTR, PO MARKT, PO SANCO, PO REGIO, PO EAC ja PO EMPL. | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Esiin ei tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. | Asiantuntijat auttoivat määrittelemään tietokoneiden käyttöön ja internetiin liittyviä uusia aiheita, joista olisi tulevaisuudessa kerättävä tilastotietoja. | Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Valmisteluasiakirjat sekä toimintaryhmän ja työryhmän kokousten pöytäkirjat ovat saatavilla CIRCA-verkkosivuston kautta. | Vaikutusten ja seurausten analysointi On tunnistettu kaksi vaihtoehtoa: Vaihtoehto 1: (Nykyisen asetuksen voimassaolo lakkaa vuonna 2009) – Ei olisi mahdollista suorittaa kyselytutkimuksia tieto- ja viestintätekniikan käytöstä yrityksissä ja kotitalouksissa eikä saada yhdenmukaistettuja Euroopan tason tietoja EU:n lainsäädännön mukaisesti. Seurauksena olisi asteittainen paluu ennen vuotta 2005 vallinneeseen tilanteeseen. Tilastoindikaattoreita ei yhdenmukaistettaisi maiden välillä, joten ne eivät olisi vertailukelpoisia. Indikaattoreita ei sovitettaisi politiikan tarpeisiin Euroopan tasolla. Koska tieto- ja viestintätekniikan käytössä on edelleen merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltiot keskittyisivät hyvin todennäköisesti eroaviin tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviin indikaattoreihin. Jäsenvaltioissa tapahtuvan tilastotietojen keruun ja Euroopan tasolla tapahtuvan julkaisemisen välillä olisi merkittävä ajallinen viive. Käytetyt laatuvaatimukset eroaisivat maittain. Tämä johtaisi tilanteeseen, jossa erilliset, todennäköisimmin yksityissektorin suorittamat tilastotietojen keruut korvaisivat viralliset tilastotiedot Euroopan tasolla, mikä johtaisi tilastotietojen luotettavuuden katoamiseen sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla. Yhdenmukaistettu lähestymistapa EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä olisi yhä vaikeampi toteuttaa. Vaihtoehto 2: (Voimassa olevaa asetusta muutetaan) – Voimassa olevan asetuksen muuttaminen varmistaisi tietoyhteiskuntaa koskevien tilastotietojen jatkuvan toimittamisen. Tilastoindikaattorit määriteltäisiin yhdenmukaistetusti Euroopan unionissa. Yhdenmukaistamista voitaisiin syventää sopimalla yhteisestä kyselylomakemallista ja päivittämällä menetelmäopas, jossa määriteltäisiin myös yhteiset laatuperiaatteet. Indikaattorit sovitettaisiin asiaan liittyvän politiikan tarpeisiin Euroopan tasolla. Tiedonkeruuaika yhdenmukaistettaisiin jäsenvaltioiden kesken, mikä on tärkeää kausivaihtelun tasapainottamiseksi. Tilastotietojen ripeä julkaiseminen Euroopan tasolla taattaisiin. Tilastotietojen hyväksyntä ja luotettavuus Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla olisi parempi kuin vaihtoehdossa 1. EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkojen vertailuanalyysi olisi huomattavasti helpompaa. Nykyisen asetuksen voimassaolon päättyminen ei sen sijaan vähentäisi vastaustaakkaa merkittävästi, sillä jäsenvaltiot jatkaisivat tietoyhteiskuntaa koskevien tilastotietojen keruuta kansallisella tasolla. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Muutetun asetuksen tavoitteena on taata nykyisten yhteisten puitteiden jatkuminen luotettavien, yhdenmukaistettujen, oikea-aikaisten ja laadukkaiden tietoyhteiskuntaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä yrityksissä ja kotitalouksissa koskevien vuosittaisten tilastotietojen tuottaminen. Lisäksi ehdotuksella pyritään päivittämään asetus nopeasti muuttuvan tilastoalan tarpeiden mukaan. | Oikeusperusta Yhteisön tilastojen oikeusperustana on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 285 artikla. Neuvosto voi yhteispäätösmenettelyn mukaisesti hyväksyä toimenpiteitä yhteisön toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseksi. Mainitussa artiklassa asetetaan yhteisön tilastojen tuottamista koskevat vaatimukset sekä edellytetään puolueettomuuden, luotettavuuden, objektiivisuuden, tieteellisen riippumattomuuden, kustannustehokkuuden ja tilastosalaisuuden noudattamista. | Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. | Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: | Tämän ehdotuksen tavoitetta eli yhteisten puitteiden luomista tietoyhteiskuntaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin. | Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: | Tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla säädöksen pohjalta, sillä vain komissio voi koordinoida tarvittavaa tilastotietojen yhdenmukaistamista yhteisön tasolla, kun taas tietoyhteiskuntaa koskevien tilastotietojen keruu ja vertailukelpoisten tietoyhteiskuntaa koskevien tilastojen laatiminen voidaan järjestää jäsenvaltioissa. Yhteisö voi tämän vuoksi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. | Politiikkojen muotoilu Euroopan tasolla ja niiden vertailuanalyysi helpottuvat huomattavasti. Jäsenvaltioita voidaan verrata helpommin keskenään vertailuanalyysin avulla. | Tämän asetuksen tarkoituksena on luoda yhteiset puitteet tietoyhteiskuntaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle. Tämä voidaan parhaiten toteuttaa Euroopan tason koordinoinnilla. | Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään vain sen tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä vähimmäisvaatimuksista eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tämän vuoksi tarpeen. Tässä asetuksessa ei säädetä erikseen tietojenkeruumenetelmistä jäsenvaltioissa, vaan siinä ainoastaan määritellään toimitettavat tiedot, jotta varmistetaan yhdenmukainen rakenne ja aikataulu. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 808/2004 ehdotettu muuttaminen ei velvoita jäsenvaltioita muuttamaan tietoyhteiskuntaa koskevien tilastojen tuottamisjärjestelmää. Ehdotus sisältää yhteistä yhteiskunnallis-taloudellisten taustamuuttujien joukkoa koskevan mukautuksen muihin sosiaalialan tilastoihin. Yksittäisten tietueiden tuottaminen merkitsee samalla pienempää rasitetta kansallisille tilastotoimistoille. Yritysten rasite pysyy nyt samana laskettuaan huomattavasti vuoden 2007 täytäntöönpanotoimenpideohjelmassa[10]. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: Asetus | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä. Soveltuvan sääntelytavan valinta riippuu lainsäädännön tavoitteesta. Kun tietotarpeet ovat Euroopan tasoisia, suuntauksena on käyttää yhteisön tilastoissa perussäädöksenä mieluummin asetusta kuin direktiiviä. Asetus on suositeltavampi, koska siinä sama laki säädetään koko yhteisöön, millä taataan sen oikea ja kattava täytäntöönpano jäsenvaltioissa. Asetus on lisäksi suoraan sovellettavaa lainsäädäntöä, mikä tarkoittaa, että sitä ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiiveillä sitä vastoin pyritään yhdenmukaistamaan kansallisia lakeja, ja ne sitovat jäsenvaltioita tavoitteen osalta, mutta jäsenvaltiot voivat valita tavoitteen saavuttamiseksi käyttämänsä menetelmät ja muodon. Lisäksi direktiivit on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Asetuksen käyttäminen vastaa vuodesta 1997 muissa tilastoalan säädöksissä omaksuttua linjaa. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Tiedonkeruulla ei ole uusia vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | LISÄTIEDOT | Yksinkertaistaminen | Ehdotuksella yksinkertaistetaan sekä (EU:n tai kansallisten) viranomaisten että yksityisten osapuolten hallintomenettelyjä. | Ehdotuksessa täsmennetään aiheet, joista tietoyhteiskuntaa koskevia tietoja olisi kerättävä, sekä määritellään tietojen toimittamisen jaottelut tai yhteiskunnallistaloudelliset taustatiedot. On nimenomaan mainittu, että vuosittainen tietojen toimittaminen tulee kattamaan ainoastaan aiheiden ja jaottelujen tietyn alajoukon. Yksittäisten tietueiden toimittaminen moduulista ’yksityishenkilöt/kotitaloudet’ aggregaattitietojen sijasta keventää kansallisten tilastotoimistojen työtaakkaa, sillä niiden ei tarvitse tuottaa aggregaattitietoja. | Ehdotus on yksi tiedonannon ”Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa” liitteessä III mainituista kiireellisistä toimista. Komission valmisteluasiakirjassa (KOM(2008) 35) todetaan, että yritysten työtaakan keventämisessä on edistytty huomattavasti yksinkertaistamisen ja vuoden 2007 täytäntöönpanoasetuksessa olevan lyhyemmän tilastoindikaattorien luettelon avulla. | 2008/0201 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[11], ottavat huomioon neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom[12] perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[13] sekä katsovat seuraavaa: 1. Euroopan parlamentin ja neuvoston 21 päivänä huhtikuuta 2004 antaman asetuksen (EY) N:o 808/2004[14] mukaisesti tietoyhteiskuntaa koskevat tiedot toimitetaan vuosittain enintään viiden viitevuoden osalta asetuksen voimaantulosta lukien; toimittaminen päättyy vuonna 2009. Euroopan tasolla tarvitaan kuitenkin edelleen vuosittain yhdenmukaisia tietoyhteiskunnan alan tilastotietoja. 2. Kevään 2005 Eurooppa-neuvosto painotti tarvetta luoda kaikkien osallisuutta edistävä tietoyhteiskunta, joka perustuu tieto- ja viestintätekniikan laajamittaiseen käyttöön julkisissa palveluissa, pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja kotitalouksissa. 3. Kevään 2006 Eurooppa-neuvosto tunnusti tieto- ja viestintätekniikan tuottavamman käytön yrityksissä ja hallintoelimissä olevan ratkaisevan tärkeää ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita panemaan i2010-strategian tarmokkaasti täytäntöön. Strategialla edistetään avointa ja kilpailukykyistä digitaalitaloutta, ja siinä tähdennetään tieto- ja viestintätekniikan olevan osallisuutta ja elämänlaatua lisäävä voima. Se on keskeisellä sijalla Lissabonin uudistetussa kasvu- ja työllisyysstrategiassa. 4. Huhtikuussa 2006 i2010-aloitetta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä vahvisti i2010 vertailuanalyysin indikaattorikuvauksen, jossa luetellaan joukko avainindikaattoreita eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehityksen vertailuarvoiksi i2010-strategian mukaisesti. 5. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1639/2006/EY[15] edistetään yhteisön kilpailukykyä ja innovointikapasiteettia, kehitetään osaamisyhteiskuntaa ja varmistetaan tasapainoiseen talouskasvuun perustuva kestävä kehitys. Päätöksessä edellytetään, että yhteisö luo vankan analyyttisen perustan asianomaisia aloja koskevan päätöksenteon tueksi. Ohjelmassa tuetaan virallisiin tilastotietoihin perustuvaa toimintalinjojen analyysiä. 6. Tiedonanto ”Tietoyhteiskuntaan osallistamista koskeva eurooppalainen i2010-aloite: osallisuus tietoyhteiskuntaan”[16] otettiin tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevissa ministeritason keskusteluissa joulukuussa 2007 myönteisesti mukaan puheenjohtajan päätelmiin. Tietoyhteiskuntaan osallistamisen edistäminen nimettiin tärkeäksi tavoitteeksi EU:ssa. Komissiota ja ministerejä kehotettiin erityisesti ottamaan tietoyhteiskuntaan osallistaminen uudeksi ulottuvuudeksi sosiaalialan politiikkoihin. Tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevissa politiikoissa olisi käsiteltävä sähköisten palvelujen saatavuuden esteitä, luotava umpeen digitaalisen osaamisen aukkoja ja kannustettava tietoyhteiskunnassa jälkeen jääneiden yksilöiden todellista osallistumista. 7. Tietoyhteiskunnan kehityksen vertailuanalyysin indikaattorit on esitetty yhteisön poliittisissa strategioissa, kuten i2010-strategian i2010-vertailuanalyysin indikaattorikuvauksessa ja sen Lissabonin strategian mukaisessa tulevassa kehityksessä, ja niiden on perustuttava yhdenmukaisiin tilastotietoihin. 8. Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 808/2004 olisi muutettava, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 808/2004 seuraavasti: 9. Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Laadittavien tilastojen on sisällettävä tietoa, jota tarvitaan eurooppalaisen tietoalueen kehitystä koskevien yhteisön poliittisten strategioiden, yritysten innovaatiotoiminnan ja eurooppalaisen tietoyhteiskunnan vertailuanalyysissä, kuten i2010 vertailuanalyysin indikaattorikuvaus ja sen Lissabonin strategian mukainen tuleva kehitys, ja joka on rakenneindikaattoreiden kannalta hyödyllistä, sekä muuta tietoa, joka on tarpeen yhtenäisen perustan muodostamiseksi tietoyhteiskunnan analysoinnille.” 10. Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden edellyttämät tiedot ja metatiedot, luottamukselliset tiedot mukaan luettuina, voimassa olevien luottamuksellisten tilastotietojen toimittamista koskevien yhteisön säännösten mukaisesti. Näitä yhteisön säännöksiä sovelletaan tulosten käsittelyyn, mikäli tuloksiin sisältyy luottamuksellisia tietoja.” 11. Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Siirrettävien tietojen laadun arvioinnissa käytetään tässä asetuksessa seuraavia määritteitä: 12. ’relevanssilla’ tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot täyttävät käyttäjien nykyiset ja potentiaaliset tarpeet 13. ’tarkkuudella’ tarkoitetaan sitä, miten lähellä estimaatit ovat tuntemattomia todellisia arvoja 14. ’oikea-aikaisuudella’ tarkoitetaan viivettä tiedon saatavuuden ja sen kuvaaman tapahtuman tai ilmiön välillä 15. ’ajantasaisuudella’ tarkoitetaan viivettä tiedon julkistamispäivämäärän ja sen toimittamiselle asetetun tavoitepäivämäärän välillä 16. ’saatavuudella’ ja ’selkeydellä’ tarkoitetaan niitä ehtoja ja yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden mukaisesti käyttäjät voivat saada, käyttää ja tulkita tietoja 17. ’vertailukelpoisuudella’ tarkoitetaan käytettyjen tilastollisten käsitteiden ja mittausvälineiden tai -menettelyjen eroavaisuuksien vaikutuksen mittaamista, kun tilastoja verrataan maantieteellisten alueiden, eri alojen tai eri ajanjaksojen välillä 18. tilastojen ’yhtenäisyydellä’ tarkoitetaan sitä, voidaanko niitä luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten. Soveltaessaan laadunarviointimääritteitä komissio (Eurostat) laatii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yksityiskohtaiset laadunarviointikriteerit ja yhteiset standardit, joiden tarkoituksena on varmistaa toimitettavan tiedon laatu. Nämä standardit julkaistaan menetelmäoppaassa.” 19. Korvataan liitteet I ja II tämän asetuksen liitteillä I ja II. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja ” LIITE I Moduuli 1: yritykset ja tietoyhteiskunta 20. TAVOITTEET Tämän moduulin tavoitteena on tuottaa oikea-aikaisesti tilastoja yrityksistä ja tietoyhteiskunnasta. Siinä annetaan puitteet kattavuuden ja jaksotuksen, katettujen aiheiden, tietojen toimittamisen jaottelun, toimitettavien tietojen tyypin ja tarvittavien kokeilututkimusten osalta. 21. Kattavuus Tämä moduuli kattaa Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) pääluokkiin C–N ja R ja kaksinumerotasoon 95 kuuluvan liiketoiminnan. Tilastot laaditaan yritysyksiköittäin. 22. Tietojen toimittamisen jaksotus Tilastot toimitetaan vuosittain tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. Kaikkia ominaisuustietoja ei välttämättä toimiteta joka vuosi; kunkin ominaisuustiedon toimittamisen jaksotus määritellään ja siitä sovitaan osana 8 artiklassa tarkoitettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä. 23. Katettavat aiheet Toimitettavat ominaisuustiedot valitaan seuraavan luettelon mukaisista aiheista: - tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ja niiden käyttö yrityksissä - internetin ja muiden sähköisten verkkojen käyttö yrityksissä - sähköinen kaupankäynti - sähköisen liiketoiminnan menetelmät ja organisatoriset näkökohdat - tieto- ja viestintätekniikan käyttö yrityksissä tiedon ja palvelujen vaihtamiseksi hallinnon ja viranomaisten kanssa (sähköinen hallinto) - tieto- ja viestintätekninen osaaminen yritysyksikössä sekä tieto- ja viestintäteknisten taitojen tarve - tieto- ja viestintätekniikan, internetin ja muiden sähköisten verkkojen sekä sähköisen kaupan ja sähköisen liiketoiminnan menetelmien käytön esteet - tieto- ja viestintätekniikan kustannukset ja investoinnit - tieto- ja viestintätekniikan turvallisuus ja luotettavuus - tieto- ja viestintätekniikka ja kestävä kehitys - tieto- ja viestintätekniikan vaikutus tuottavuuteen, talouskasvuun, työllisyyteen, yritystoiminnan organisointiin ja ympäristöön - tieto- ja viestintätekniikan käyttö kansallisen ja kansainvälisen taloudellisen yhdentymisen helpottamiseksi - internetin ja muiden erilaisia kohteita ja laitteita yhdistävien verkkotekniikoiden käyttömahdollisuudet ja käyttö (”esineiden internet”) - sellaisten tekniikoiden käyttömahdollisuudet ja käyttö, joilla voi yhdistyä internetiin tai muihin verkkoihin mistä tahansa ja milloin tahansa (yhteyden saatavuus kaikkialla) Kaikkia aiheita ei kateta välttämättä joka vuosi. 24. Tietojen toimittamisen jaottelut Kaikkia jaotteluja ei välttämättä toimiteta vuosittain; kulloinkin tarvittavat jaottelut valitaan seuraavasta luettelosta, ja niistä sovitaan osana täytäntöönpanotoimenpiteitä: - kokoluokittain - NACE-nimikkeittäin - alueittain: alueelliset jaottelut rajoitetaan korkeintaan kolmeen ryhmään. - Toimitettavien tietojen tyyppi Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) aggregaattitiedot, joista ei ole mahdollista suoraan tunnistaa asianomaisia tilastoyksikköjä. 25. Kokeilututkimukset Kun todetaan uusia merkittäviä tietotarpeita tai kun on odotettavissa, että tietojen laatu on riittämätön, tai kun tarvitaan monimutkaisia uusia indikaattoreita, komissio panee vireille kokeilututkimuksia tai testaustoimenpiteitä, joita jäsenvaltiot suorittavat vapaaehtoisuuden pohjalta ennen uutta tiedonkeruuta. Kokeilututkimuksissa arvioidaan tiedonkeruun toteutettavuus ottaen huomioon tiedon saatavuuden tarjoamat edut suhteessa sen keruun kustannuksiin ja vastaajille aiheutuvaan rasitteeseen. Kokeilututkimusten tai testaustoimenpiteiden tuloksia käytetään uusien indikaattoreiden määrittelyssä. LIITE II Moduuli 2: yksityishenkilöt, kotitaloudet ja tietoyhteiskunta 26. TAVOITTEET Tämän moduulin tavoitteena on tuottaa oikea-aikaisesti tilastoja yksityishenkilöistä, kotitalouksista ja tietoyhteiskunnasta. Siinä annetaan puitteet kattavuuden ja jaksotuksen, katettujen aiheiden, tietojen toimittamisen jaottelun, toimitettavien tietojen tyypin ja tarvittavien kokeilututkimusten osalta. 27. Kattavuus Tämä moduuli kattaa yksityishenkilöitä ja kotitalouksia koskevat tilastot. 28. Tietojen toimittamisen jaksotus Tilastot toimitetaan vuosittain tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. Kaikkia ominaisuustietoja ei välttämättä toimiteta joka vuosi; kunkin ominaisuustiedon toimittamisen jaksotus määritellään ja siitä sovitaan osana 8 artiklassa tarkoitettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä. 29. Katettavat aiheet Toimitettavat ominaisuustiedot valitaan seuraavan luettelon mukaisista aiheista: - yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuudet sekä käyttö - yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien internetin käyttö eri tarkoituksiin - tieto- ja viestintätekniikan turvallisuus ja luotettavuus - tieto- ja viestintätekninen osaaminen sekä tieto- ja viestintätekniset taidot - tieto- ja viestintätekniikan sekä internetin käytön esteet - havaitut tieto- ja viestintätekniikan käytön vaikutukset yksityishenkilöihin ja kotitalouksiin - yksityishenkilöiden tieto- ja viestintätekniikan käyttö tiedon ja palvelujen vaihtamiseksi hallinnon ja viranomaisten kanssa (sähköinen hallinto) - sellaisten tekniikoiden saatavuus ja käyttö, joilla voi yhdistyä internetiin tai muihin verkkoihin mistä tahansa ja milloin tahansa (yhteyden saatavuus kaikkialla). Kaikkia aiheita ei kateta välttämättä joka vuosi. 30. Tietojen toimittamisen yhteiskunnallis-taloudelliset taustatiedot Kaikkia taustatietoja ei välttämättä toimiteta joka vuosi; kulloinkin tarvittavat taustatiedot valitaan seuraavasta luettelosta, ja niistä sovitaan osana täytäntöönpanotoimenpiteitä: 31. kotitalouksien osalta toimitettavat tilastot: 32. kotitaloustyypeittäin 33. tuloryhmittäin 34. alueittain 35. yksityishenkilöiden osalta toimitettavat tilastot: 36. ikäluokittain 37. sukupuolen mukaan 38. koulutustason mukaan 39. työllisyystilanteen mukaan 40. siviilisäädyn mukaan 41. syntymämaan ja kansalaisuuden mukaan 42. alueittain. 43. Toimitettavien tietojen tyyppi Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) yksittäiset tietueet. 44. Kokeilututkimukset Kun todetaan uusia merkittäviä tietotarpeita tai kun on odotettavissa, että tietojen laatu on riittämätön, tai kun tarvitaan monimutkaisia uusia indikaattoreita, komissio panee vireille kokeilututkimuksia tai testaustoimenpiteitä, joita jäsenvaltiot suorittavat vapaaehtoisuuden pohjalta ennen uutta tiedonkeruuta. Kokeilututkimuksissa arvioidaan tulevan tiedonkeruun toteutettavuus ottaen huomioon tiedon saatavuuden tarjoamat edut suhteessa sen keruun kustannuksiin ja vastaajille aiheutuvaan rasitteeseen. Kokeilututkimusten tai testaustoimenpiteiden tuloksia käytetään uusien indikaattoreiden määrittelyssä.” [1] KOM(2005) 229 lopullinen. [2] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm [3] EUVL L 143, 30.4.2004, s. 49. [4] KOM(2007) 433 lopullinen. [5] KOM(2006) 689 lopullinen. [6] KOM(2006) 693 lopullinen. [7] KOM(2007) 23 lopullinen. [8] EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (”Direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”). [9] KOM(2007) 61 lopullinen. [10] KOM(2008) 35 lopullinen: Komission valmisteluasiakirja, 30. tammikuuta 2008, ”Hallinnollisen rasituksen keventäminen Euroopan unionissa - Kertomus edistymisestä vuonna 2007 ja vuoden 2008 näkymät”. [11] EUVL C […], […], s. […]. [12] EYVL L 181, 28.06.1989, s. 47. [13] EUVL C […], […], s. […]. [14] EUVL L 143, 30.4.2004, s. 49, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1893/2006 (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). [15] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15. [16] KOM(2007) 694 lopullinen.