Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yhteisön rahoitustuesta Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 poistamiselle käytöstä ”Kozloduy-ohjelma”





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 27.10.2009 KOM(2009)581 lopullinen 2009/0172 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yhteisön rahoitustuesta Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 poistamiselle käytöstä ”Kozloduy-ohjelma” SEK(2009)1431 PERUSTELUT 1. Johdanto Käytöstä poistaminen on ydinlaitoksen elinkaaren viimeinen vaihe, jonka rahoitusta on suunniteltava pitkällä aikavälillä. Käytöstä poistaminen alkaa käytännössä siitä, kun ydinlaitos suljetaan lopullisesti, ja sen tavoitteena on laitoksen vapauttaminen viranomaisvalvonnasta ja laitoksen käytön aikaisten säteilysuojaukseen liittyvien rajoitusten poistaminen. Käytöstäpoistotoimet kestävät aina siihen saakka, kunnes alue on ennallistettu täydellisesti ja kaikesta radioaktiivisesta jätteestä ja käytetystä polttoaineesta on huolehdittu turvallisesti. Tästä syystä käytöstäpoistotoimet ulottuvat hyvin pitkälle aikavälille. Jos ydinvoimala suljetaan lopullisesti ennen sen suunnitellun käyttöiän päättymistä, huomioon on otettava myös menetetyn tuotantokapasiteetin vaikutukset energiasektorilla, kuten tuotantokapasiteetin ylläpitäminen toimitusvarmuuden turvaamiseksi sekä energiatehokkuuden parantaminen eri sektoreilla. Liettualle, Slovakialle ja Bulgarialle annetaan solidaarisuuden osoituksena yhteisön rahoitustukea, jolla halutaan tukea näiden jäsenvaltioiden pyrkimyksiä toteuttaa ensimmäisen sukupolven ydinreaktorien sulkemista koskeva sitoumuksensa. Bulgarialle annettava tuki päättyy vuonna 2009, kun taas Liettuassa ja Slovakiassa se jatkuu vuoteen 2013. Tasapuolisuuden nimissä Bulgarialle annettavaa tukea ehdotetaan jatkettavan vuosina 2010–2013. Bulgaria on pyytänyt lisärahoitusta vuodesta 2005 lähtien (16. joulukuuta 2005 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous). Komissiolle esitettiin strateginen perusteluasiakirja vuonna 2009. 2. Bulgarian tilanne Ydinlaitosten turvallisen käytöstä poistamisen ja siihen liittyvän jätehuollon varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että käytettävissä on riittävät taloudelliset resurssit, joita hallitaan avoimesti ja jotka ovat käytössä silloin kun niitä tarvitaan. Ne Euroopan unionin jäsenvaltiot, jotka hyödyntävät ydinenergiaa sähköntuotannossaan, ovat ottaneet käyttöön erilaisia järjestelmiä varmistaakseen, että ydinlaitosten käytöstäpoistoa varten on käytettävissä tarvittavat varat. Bulgaria otti tällaisen järjestelmän käyttöön vasta suhteellisen myöhään verrattuna siihen, mitkä ovat sen nykyiset ja aiemmasta toiminnasta periytyvät velvoitteet. Muut uudet jäsenvaltiot, joilla on vanhoja ydinvoimaloita, ovat pitäneet voimalansa yhä toiminnassa ja voivat näin kerätä tarvittavia varoja. Bulgarian ydinvoimalat jouduttiin kuitenkin sulkemaan suunniteltua aikaisemmin (ks. jäljempänä). Tästä syystä Bulgaria ei ehtinyt kerätä riittävää kansallista rahoitusta, joka olisi kattanut ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen kaikki kustannukset. Tämä tilanne on edellyttänyt yhteisön solidaarisuutta. Maalla on ydinreaktoreita, joiden aikaistetusta sulkemisesta sovittiin liittymisneuvotteluissa. Nämä sitoumukset sisällytettiin liittymisasiakirjaan, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2007. 3. Aikaistettua sulkemista koskevat sitoumukset ja niiden rahoitusvaikutukset Bulgaria sitoutui liittymisneuvotteluissa sulkemaan Kozloduyn ydinvoimalan yksiköt 1 ja 2 viimeistään 31. joulukuuta 2002 ja yksiköt 3 ja 4 viimeistään 31. joulukuuta 2006 (kaikki VVER 440/230 -tyyppisiä reaktoreita). Sulkemista ja sen jälkeistä käytöstä poistamista koskevat sitoumukset sisältyvät Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyn asiakirjan (jäljempänä ”vuoden 2005 liittymisasiakirja”) 30 artiklaan. Vuoden 2005 liittymisasiakirjassa määrätään muun muassa 210 miljoonan euron yhteisön tuesta Kozloduy-ohjelmalle vuosina 2007–2009. Tämä tuki takasi liittymistä edeltäneen Phare-tuen keskeytymättömän jatkamisen. Bulgaria sai vuoteen 2006 mennessä 340 miljoonaa euroa Phare-tukea. Vuosien 2007–2009 tuki toteutetaan EU:n rahoitusosuutena Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallinnoimaan Kozloduyn käytöstäpoiston kansainväliseen tukirahastoon (KIDSF). Yhteisö on rahaston suurin kartuttaja. Tällä hetkellä kaikki neljä yksikköä on suljettu ja kaikista reaktoreista on poistettu polttoaine. Vuonna 2001 valittiin alun perin ”viivästetyn käytöstäpoiston strategia”. Tämän jälkeen tehdyn strategisen arvioinnin pohjalta Bulgarian hallitus päätti kuitenkin siirtyä ”välittömän käytöstäpoiston strategiaan” vuonna 2006. Tämä vastaa kansainvälisiä suosituksia ja mahdollistaa käytöstäpoistoprosessin nopeuttamisen, jotta laitoksen henkilökunnan taitotieto voidaan säilyttää ja heidät voidaan työllistää käytöstäpoistotoimissa. Tämä lieventää laitoksen sulkemisen sosiaalisia seurauksia. Käytöstäpoistostrategian muutos tarkoittaa sitä, että rahoituksen on oltava saatavilla huomattavasti aikaisemmin. Bulgaria on pyytänyt tällaista rahoitusta vuodesta 2005 lähtien. Tähän saakka Bulgarialle annettu tuki on perustunut liittymissopimukseen. Rahoitusnäkymistä käytyjen neuvottelujen aikana Bulgaria ei vielä ollut EU:n jäsenvaltio. Bulgarian strateginen päätös välittömästä käytöstäpoistosta tehtiin varsin myöhään. Siksi vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä ei ole varauduttu Bulgarialle annettavan rahoituksen jatkamiseen. Bulgaria pyysi lisärahoitusta Eurooppa-neuvoston kokouksessa vuonna 2005. Asia päätettiin ratkaista tarkistamalla rahoitusnäkymiä. On kuitenkin tärkeää, että tällä välin on saatavilla keskeytyksetöntä rahoitusta, jottei laitoksella olevaa asiantuntemusta menetetä ja vaaranneta laitoksen turvallista purkamista. Yhteisön tukitoimilla tuetaan ydinvoimaloiden käytöstä poistamista, johon sisältyvät myös purkujätteen ja käytetyn polttoaineen käsittelyä ja turvallista sijoittamista koskevat hankkeet. Lisäksi yhteisön tukitoimet kattavat energiasektorilla toteutettavat toimet, joilla pyritään lieventämään laitosten aikaistetun sulkemisen vaikutuksia. Nämä toimenpiteet liittyvät esimerkiksi tuotantokapasiteetin korvaamiseen, toimitusvarmuuteen tai energiatehokkuuden parantamiseen yksityisellä ja julkisella sektorilla. 4. Yhteisön tukitoimien nykytilanne Vuoden 2008 loppuun mennessä KIDSF:n rahoitussopimusten suuruus oli yhteensä 525 miljoonaa euroa, josta 490 miljoonaa euroa tulee EU:lta. Vuonna 2009 EU maksaa KIDSF:ään lisärahoitusosuuden, jonka suuruus on 77,5 miljoonaa euroa. Nykyisistä rahoitusosuuksista 513 miljoonaa euroa perustuu EBRD:n tekemiin avustussopimuksiin. Kaikkiaan 253 miljoonaa euroa on osoitettu käytöstäpoistohankkeisiin, josta 76 miljoonaa euroa jätehuoltohankkeisiin, ja 259 miljoonaa euroa on käytetty energiahankkeisiin. Vuoden 2009 loppuun saakka on vielä käytettävissä 89,5 miljoonan euron lisämääräraha KIDFS:n avustussopimuksiin. KIDFS:n saamat tosiasialliset maksut ovat yhteensä 383 miljoonaa euroa. Vuoteen 2009 saakka annettu tuki kohdistui pääasiassa käytöstä poistamisen valmistelutöihin. Yhteisön varoilla saavutettiin hyvää edistystä. Käytöstä poistamisen edistymistä voidaan kuvata esittämällä luettelo parhaillaan toteutettavista keskeisistä hankkeista: - käytetyn polttoaineen varastointi - laboratorioinventaario ja yksiköiden 1–4 mittausten täydellinen inventaario - käytöstäpoistoinfrastruktuurin valmistelu, mukaan luettuna alueen eristäminen, turvallisuus ja radiologinen kulunvalvonta - jätteiden käsittely ja valmistelu hävittämistä varten - purkuvälineet, paloittelu- ja dekontaminointityöpajat - varastotilat hajoamaan jätettäville aineille sekä matala-aktiiviselle ja tavanomaiselle jätteelle - jätteen kuljetus laitosalueella ja käsittelylaitteet - jätteenkäsittelyhankkeiden ympäristöarviointi - kattavat mittaukset jätteiden vapauttamiseksi tavanomaiseen käsittelyyn - käytöstäpoistotoimien turvallisuusselosteet - hankkeiden hallinnointi. Toimenpiteissä, joilla pyritään lieventämään energiasektoriin kohdistuvia vaikutuksia, on vuoteen 2009 saakka keskitytty lähinnä teollisuuden ja kotitalouksien energiatehokkuuden parantamiseen ja uusiutuvien energialähteiden käytön tukemiseen. Näihin liittyvät hankkeet on saatu nopeasti käyntiin, ja ne ovat johtaneet suuriin energiansäästöihin ja hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen. Kesäkuuhun 2008 mennessä saavutetut päästövähennykset olivat 1,2 miljoonaa hiilidioksiditonnia vuodessa. Sähköä säästyi 1,5 miljoonaa MWh vuodessa, mikä vastaa 242 MW:n asennettua kapasiteettia. 5. Rahoitustuen jatkaminen Tämän ehdotuksen päätavoitteena on jatkaa tukea, jota Bulgarialle on annettu Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 turvallisen ylläpidon ja käytöstä poistamisen varmistamiseksi. Erityisenä tavoitteena on aikaistaa hyväksytyn käytöstäpoistosuunnitelman toteuttamista. Tähän sisältyy ydinvoimalan yksiköiden 1–4 turvallinen ylläpito, varsinainen fyysinen käytöstä poistaminen ja purkaminen sekä jätehuolto. Samalla pyritään lieventämään aikaistetun sulkemisen sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia työllistämällä suljetun ydinvoimalan henkilöstö. Tämä on tärkeää riittävän korkean turvallisuustason ylläpitämiseksi sulkemisen jälkeen. Muulla kuin ydinvoiman alalla on pyrittävä turvaamaan toimitusvarmuus laitoksen sulkemisen jälkeen ja järjestämään riittävä korvaava kapasiteetti käytöstä poistetulle kapasiteetilla. Kuten edellä mainittiin, ydinvoimalan käytöstä poistamiseen ei oltu varattu lainkaan varoja ennen kuin Bulgaria peri laitoksen. Liittymissopimuksessa sovittu aikaistettu sulkeminen esti Bulgariaa keräämästä tarvittavia varoja. Strategian muutos, joka parantaa käytöstäpoisto-ohjelman tehokkuutta ja vaikuttavuutta, edellyttää, että varoja on keskeytyksettä saatavilla vuoden 2009 jälkeen. Rahoitustuen jatkaminen on olennaisen tärkeää, jotta turvallisuus voidaan säilyttää vaaditulla tasolla. Turvallisuus voisi vaarantua, jos tarvittava asiantuntemus menetettäisiin. Kansainvälisten parhaiden toimintatapojen mukaan laitoksen käytöstä poistamisessa olisi pyrittävä käyttämään suurelta osin sen omaa henkilöstöä. Asiantuntemuksen menettämisen vaara on suuri, jos seuraavina vuosina ei ole saatavilla riittävää rahoitusta asiantuntemuksen ylläpitämiseen ja purkutöiden jatkamiseen. Bulgaria on käyttänyt käytöstäpoistorahastoja moitteettomasti vuoteen 2009 saakka. Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja ottaen huomioon tähän saakka annetun tuen valossa arvioitu vastaanottokapasiteetti, yhteisön 300 miljoonan euron lisärahoitus mahdollistaa sen, että Bulgaria voi edetä käytöstä poistamisessa ja lieventää aikaistetun sulkemisen vaikutuksia. Rahoitustuen jatkaminen liittyy luonnollisesti kaikkien neljän yksikön välittömään purkamiseen. Tämän asetusehdotuksen tavoitteena on vahvistaa oikeudellinen kehys yhteisön tuen myöntämiselle 1. tammikuuta 2010 ja 31. joulukuuta 2013 välisenä aikana. 5.1. Rahoitustuen soveltamisala Komissiolle esitettiin strateginen perusteluasiakirja vuonna 2009. Komission yksiköt ovat analysoineet sen perinpohjaisesti. 5.1.1. Käytöstä poistaminen Käytöstä poistamisen on oltava etusijalla kun Bulgarialle annettavaa yhteisön tukea jatketaan. Käytöstä poistamisen valmistelutyöt ovat edenneet hyvin vuoteen 2009 annetun yhteisön rahoituksen turvin. Jotta valmisteluvaihe voitaisiin saattaa loppuun ja varsinaiset purkutoimet voitaisiin aloittaa, vuosiksi 2010–2013 tarvitaan lisätukea, kun otetaan huomioon näiden toimien laajuus. Käytöstä poistamisen keskeytyksetön jatkuminen on tärkeää, jotta voidaan taata hyväksytty turvallisuustaso, säilyttää laitoksella nykyisin käytössä oleva asiantuntemus ja välttää sosioekonomisten ongelmien aiheuttaminen lisääntyvän työttömyyden vuoksi (tällä hetkellä 715 henkilöstön jäsentä osallistuu käytöstäpoistotöihin). Rahoitustuen jatkaminen varmistaa turvallisen käytöstäpoiston jatkamisen. Tuki osoitetaan seuraaviin kohteisiin: 1) hankkeiden hallinnointi, tekninen apu käytöstäpoisto-ohjelman toteuttamisen tueksi; 2) palkanmaksu 715:lle Kozloduyssa työskentelevälle asiantuntijalle (käyttö, ylläpito, tekninen tuki, hankejohto), jotka osallistuvat yksiköiden 1–4 käytöstä poistamiseen; laitoksen henkilöstön aktiivinen osallistuminen vähentää ulkopuolisten organisaatioiden tarvetta ja alentaa käytöstä poistamisen kustannuksia; 3) osallistuminen kansallisen radioaktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen rakentamiseen; laitos on välttämätön käytöstäpoisto-ohjelman toteuttamiseksi; 4) laitosalueen infrastruktuuri ja purkujätteen käsittely, mukaan luettuna lisämäärärahat hankkeisiin, jotka ovat jo tarjouspyyntövaiheessa. 5.1.2. Lieventävät toimenpiteet energiasektorilla Kun otetaan huomioon tapahtunut kehitys ja todelliset tarpeet, muun kuin ydinalan toimissa on keskityttävä energian toimitusvarmuuden ja luotettavuuden parantamiseen, energiankulutuksen monimuotoistamiseen, energiatehokkuuteen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen . Jotta nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa ja siten lieventää aikaistetun sulkemisen vaikutuksia, tarvitaan ponnekkaita toimia energiasektorin jälleenrakentamiseksi, uudenaikaistamiseksi ja monimuotoistamiseksi sekä energiatehokkuuden parantamistoimien toteuttamiseksi. Nämä painopisteet on otettu huomioon marraskuussa 2008 laaditussa Bulgarian energiastrategiassa Euroopan uuden energiapolitiikan linjausten mukaisesti. 6. Toteutus Kansainvälisten käytöstäpoiston tukiohjelmien rahoitusta varten vuoden 2007–2013 rahoitusnäkymiin on luotu oma budjettikohta (060505); Bulgarian osalta sitä on käytetty vuoteen 2009. Myös vuosina 2010–2013 Bulgarialle annettava tuki olisi ohjattava tämän budjettikohdan kautta. 300 miljoonan euron lisärahoitus olisi siis osoitettava budjettikohtaan 060505. Yhteisön rahoitustuen nykyisen toteutustavan jatkaminen johtaisi yhteisön lisärahoitukseen EBRD:n hallinnoimalle KIDFS:lle. Bulgarialle vuosina 2010–2013 annettavan lisätuen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset menettelyt saatetaan yhdenmukaisiksi Liettuaa ja Slovakiaa koskevien tukimenettelyjen kanssa. Menettelyistä tehtyä komission päätöstä [K(2007)5538] muutetaan vastaavasti. Nykyisen tuen tavoin myös lisätuki sidotaan komission vuotuisella rahoituspäätöksellä, jossa vahvistetaan vuotuinen rahoitusosuus sekä tavoitteet, joihin varojen käytöllä pyritään. Tavoitteet määritellään vuosittain päivitettävässä yhdistetyssä ohjelma-asiakirjassa, joka on komission rahoituspäätöksen liitteenä. 7. Oikeusperusta Bulgarian tapauksessa vuoden 2005 liittymisasiakirjan 30 artikla koskee ainoastaan vuosia 2007–2009. Asiakirja ei tarjoa erityistä oikeusperustaa Bulgarialle annettavan tuen jatkamiselle vuoden 2009 jälkeen, toisin kuin Liettuan tapauksessa. Liittymissopimus ja liittymisasiakirjan 30 artikla eivät voi muodostaa riittävää oikeusperustaa rahoituksen jatkamiselle vuoden 2009 jälkeen. Soveltuva oikeusperusta on näin ollen Euratomin perustamissopimuksen 203 artikla. Samaa oikeusperustaa on käytetty yhteisön lisätuen antamiseksi Slovakialle nykyisten rahoitusnäkymien puitteissa. Artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jos jokin yhteisön toimi osoittautuu tarpeelliseksi yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi eikä tässä sopimuksessa ole määräyksiä tähän tarvittavista valtuuksista, neuvosto antaa aiheelliset säännökset yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan.” 8. Päätelmät Aikaistetussa tahdissa suljettavien ydinvoimaloiden käytöstäpoiston rahoitus oli hyvin tärkeä aihe Bulgarian kanssa käydyissä jäsenyysneuvotteluissa. Bulgaria on lupautunut sulkemaan neljä yksikköä Kozloduyn ydinvoimalassa. Euroopan unioni on puolestaan osoittanut solidaarisuuttaan myöntämällä rahoitusta käytöstäpoistoon. EU on jo täyttänyt vuosiksi 2007-2009 antamansa sitoumukset. Todelliset tarpeet ja Kozloduyn yksiköiden aikaistetun sulkemisen vaikutukset edellyttävät kuitenkin, että nyt on otettava käyttöön tarvittavat toteutusvälineet, jotta Bulgarian tukemista voidaan jatkaa nykyisten rahoitusnäkymien jäljellä olevana voimassaoloaikana vuosina 2010–2013. Bulgaria on pyytänyt tätä tukea vuodesta 2005. Edellä mainittu huomioon ottaen neuvostoa pyydetään hyväksymään oheinen asetusehdotus. 2009/0172 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yhteisön rahoitustuesta Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 poistamiselle käytöstä ”Kozloduy-ohjelma” EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan, ottaa huomioon Bulgarian lisärahoituspyynnön, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Bulgaria sitoutui sulkemaan Kozloduyn ydinvoimalan yksiköt 1 ja 2 viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 ja yksiköt 3 ja 4 viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006 ja myöhemmin poistamaan nämä yksiköt käytöstä. Euroopan unioni ilmaisi haluavansa jatkaa rahoitustuen myöntämistä vuoteen 2009 jatkotoimenpiteenä liittymistä valmistelevalle tuelle, jota on maksettu Phare-ohjelmasta Bulgarian käytöstäpoistotoimiin. (2) Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisestä Euroopan unioniin vuonna 2005 tehdyssä sopimuksessa ja erityisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyn asiakirjan 30 artiklassa otetaan käyttöön tukiohjelma, joka liittyy Bulgarian sitoumukseen sulkea Kozloduyn ydinvoimalan yksiköt 3 ja 4, jäljempänä ”Kozloduy-ohjelma”. Ohjelmaan oli osoitettu 210 miljoonaa euroa vuosina 2007–2009. (3) Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (European Bank for Reconstruction and Development, EBRD) hallinnoimia käytöstäpoiston kansainvälisiä tukirahastoja on ollut käytössä useiden vuosien ajan. Yhteisö on rahastojen suurin kartuttaja. (4) EU tunnustaa Bulgarian toteuttamat toimet ja sen saavuttaman hyvän edistymisen Kozloduy-ohjelmaan sisältyvässä käytöstäpoiston valmisteluvaiheessa, jossa on käytetty vuoteen 2009 saakka käyttöön annettuja yhteisön varoja. Se tunnustaa myös tarpeen jatkaa rahoitustukea vuoden 2009 jälkeen, jotta ohjelmassa voidaan edetä varsinaisiin purkutöihin. (5) On myös tärkeää hyödyntää Kozloduyn ydinvoimalan omia henkilöstöresursseja, jotta tarvittava asiantuntemus voidaan säilyttää ja samalla lieventää aikaistetun sulkemisen sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia työllistämällä suljetun ydinvoimalan henkilöstö. Tuen jatkaminen on tärkeää vaaditun turvallisuustason ylläpitämiseksi. (6) EU tunnustaa myös tarpeen antaa tukea, jotta energiasektoriin kohdistuvia vaikutuksia lieventäviä toimenpiteitä voidaan jatkaa, kun otetaan huomioon ydinvoimalayksiköiden sulkemisesta aiheutuvan kapasiteetin menetyksen suuruus ja sen vaikutukset alueen energiatoimitusten varmuuteen. (7) Siksi on syytä osoittaa Euroopan unionin yleisestä talousarviosta 300 miljoonan euron määrä Kozloduyn ydinvoimalan käytöstäpoiston rahoittamiseen vuosina 2010–2013. (8) Käytöstäpoistoon osoitetut Euroopan unionin yleisen talousarvion määrärahat eivät saisi johtaa kilpailun vääristymiseen unionin energiamarkkinoilla toimivien energiahuoltoyhtiöiden kesken. Määrärahoja olisi käytettävä myös tuotantokapasiteetin menetyksen tasaamiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden rahoittamiseen yhteisön säännöstön mukaisesti. (9) Rahoitus pitäisi myöntää edelleen yhteisön rahoitusosuutena Kozloduyn käytöstäpoiston kansainväliseen tukirahastoon, jota hallinnoi EBRD. (10) EBRD:n tehtäviin kuuluu ydinvoimaloiden käytöstäpoisto-ohjelmiin osoitettujen julkisten varojen hallinnointi sekä näiden ohjelmien varainhoidon valvonta, jotta julkisten varojen käyttö olisi mahdollisimman tehokasta. Lisäksi EBRD hoitaa talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, jotka komissio on uskonut sille varainhoitoasetuksen 53 d artiklan vaatimusten mukaisesti. (11) Suurimman mahdollisen tehokkuuden varmistamiseksi Kozloduyn ydinvoimalan käytöstäpoisto olisi suoritettava parasta mahdollista teknistä asiantuntemusta käyttäen ja ottaen huomioon suljettavien yksiköiden luonne ja tekniset erityispiirteet. (12) Kozloduyn ydinvoimalan käytöstäpoistossa noudatetaan ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY[1]. (13) Tähän asetukseen olisi sisällyttävä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen[2] 38 kohdan mukainen rahoitusohje koko Kozloduy-ohjelman keston ajaksi tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. (14) Neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 549/2007[3] 8 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean olisi avustettava komissiota tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavien toimenpiteiden hyväksymisessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tällä asetuksella otetaan käyttöön ohjelma, jolla vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 käytöstä poistamiseen ja niiden sulkemisen seurauksien hoitamiseen Bulgariassa annettavan yhteisön rahoitustuen täytäntöönpanoa varten, jäljempänä ”Kozloduy-ohjelma”. 2 artikla Kozloduy-ohjelmaan osoitettavalla yhteisön rahoituksella tuetaan Kozloduyn ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyviä toimenpiteitä, yhteisön säännöstön mukaisia ympäristön parannustoimia ja Kozloduyn ydinvoimalan neljän reaktorin tuotantokapasiteetin korvaamiseksi tarvittavan tavanomaisen tuotantokapasiteetin uudenaikaistamista sekä muita kyseisen ydinvoimalan sulkemisesta ja käytöstä poistamisesta tehdystä päätöksestä johtuvia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat Bulgarian energiantuotannon, -siirron ja -jakelun tarvittavaan rakenneuudistukseen ja uudenaikaistamiseen ja ympäristön parantamiseen sekä Bulgarian energiatoimitusten varmuuden lisäämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen. 3 artikla 1. Rahoitusohje Kozloduy-ohjelman toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä ajanjaksona on 300 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 3. Kozloduy-ohjelmaan osoitettujen määrärahojen suuruutta voidaan tarkastella uudelleen 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä ajanjaksona, jotta voidaan ottaa huomioon ohjelman toteutuksen edistyminen ja varmistaa, että varojen ohjelmointi ja jakaminen perustuu todellisiin maksutarpeisiin ja vastaanottokapasiteettiin. 4 artikla Jatkona sille, mitä liittymisasiakirjassa on määrätty, rahoitusosuus voi tiettyjen toimenpiteiden osalta olla enintään 100 prosenttia kokonaiskustannuksista. On pyrittävä kaikin tavoin jatkamaan liittymistä valmistelevan tuen ja vuosina 2007–2009 annetun tuen yhteydessä vakiintunutta käytäntöä, joka perustuu yhteisrahoitukseen Bulgarian toteuttamissa käytöstäpoistotoimissa, sekä tarvittaessa saamaan yhteisrahoitusta muista lähteistä. 5 artikla 1. Kozloduy-ohjelman mukaisiin toimenpiteisiin tarkoitettu rahoitustuki voidaan antaa käyttöön yhteisön rahoitusosuutena Kozloduyn käytöstäpoiston kansainväliseen tukirahastoon, jota hallinnoi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki varainhoitoasetuksen 53 d artiklan mukaisesti. 2. Kozloduy-ohjelman mukaiset toimenpiteet hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 6 artikla 1. Komissio voi tarkastuttaa tuen käytön joko suoraan omalla henkilöstöllään tai valitsemaansa muuta pätevää ulkopuolista tahoa käyttäen. Tällaisia tarkastuksia voidaan tehdä yhteisön varojen antamisesta Kozloduyn käytöstäpoiston kansainvälisen tukirahaston käyttöön tehdyn yhteisön ja EBRD:n välisen sopimuksen voimassaolon ajan ja viiden vuoden ajan loppumaksun suorittamisen jälkeen. Komissio voi tarkastusten tulosten perusteella tehdä päätöksiä varojen takaisinperinnästä. 2. Komission henkilöstöllä sekä komission valtuuttamilla ulkopuolisilla henkilöillä on oltava asianmukainen oikeus päästä tuensaajan tiloihin ja saada käyttöönsä kaikki, myös sähköisessä muodossa olevat tiedot, jotka ovat tarpeen näiden tarkastusten suorittamiseksi. Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on samat oikeudet kuin komissiolla, erityisesti pääsyn ja saatavuuden osalta. Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksia ja muita väärinkäytöksiä vastaan Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa paikan päällä tarkastuksia Kozloduy-ohjelman puitteissa komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[4] mukaisesti. 3. Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavissa yhteisön toimissa tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[5] 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai olisi perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle, sen hallinnoimille talousarvioille tai vahinko muiden kansainvälisten organisaatioiden yhteisöjen puolesta hallinnoimille talousarvioille. 4. Yhteisön ja EBRD:n välisissä sopimuksissa, jotka koskevat yhteisön varojen antamista Kozloduyn käytöstäpoiston kansainvälisen tukirahaston käyttöön, on määrättävä asianmukaisista toimenpiteistä, joilla yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksilta, korruptiolta ja muilta väärinkäytöksiltä sekä annetaan komissiolle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus suorittaa tarkastuksia paikan päällä. 7 artikla Komissio varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon ja raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Se tekee väliarvioinnin 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 8 artikla 1. Komissiota avustaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2007 8 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (Euratom) N:o 549/2007 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä. 9 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Andris PIEBALGS Komission jäsen SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Neuvoston asetus yhteisön rahoitustuesta Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 poistamiselle käytöstä, ”Kozloduy-ohjelma” 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Liikenne ja energia 0605 Ydinenergia 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1 Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat) ja budjettinimikkeet: 060505 Ydinturvallisuus – Siirtymävaiheen toimenpiteet (laitosten poistaminen käytöstä) 3.2 Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2010–2013 3.3 Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-näkymien otsake | 060505 | Ei-pakoll. | JM[6] | Ei | Ei | Ei | nro 1a | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1 Taloudelliset resurssit 4.1.1 Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöstön määrä yhteensä | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot: 5.1 Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Bulgaria sitoutui liittymisneuvotteluissa sulkemaan Kozloduyn ydinvoimalan yksiköt 1 ja 2 vuonna 2002 ja yksiköt 3 ja 4 viimeistään 31. joulukuuta 2006. Sulkemista koskevat sitoumukset sisältyvät Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista tehtyyn asiakirjaan liittyvään pöytäkirjaan. Tuki kattaa käytöstäpoistoprosessin ja muulle kuin ydinalalle aiheutuvat vaikutukset. Phare-ohjelmasta rahoitetussa selvityksessä, jonka laati EDF/Framatome-konsortio ja jonka päätelmiä muut kansainväliset selvitykset tukevat, Kozloduyn ydinvoimalan (VVER 440/230 -tyyppisten) yksikköjen 1–4 käytöstäpoistokustannukset arvioitiin noin 720 miljoonaksi euroksi (vuoden 2000 hinnoin). Arvio kattaa kaikki käytöstäpoistotoimet, muun muassa jätteiden käsittelyn, mutta ei käytetyn polttoaineen loppusijoitusta. Bulgarian viranomaisten esittämät arviot ovat jatkuvasti olleet tätä suurempia. Arvioon on lisättävä käytöstäpoistosta johtuvat muut kuin ydinalan kustannukset (esim. tuotantokapasiteetin korvaaminen ja toimitusvarmuuteen liittyvät toimet). Laitosten käytöstäpoiston suuren rahoitustarpeen vuoksi Euroopan unioni on lisäksi hyväksynyt, että kokonaismäärärahojen olisi oltava tarkoituksenmukaiset seuraavien rahoitusnäkymien voimassaolokautena ja että kyseisten varojen ohjelmoinnin olisi perustuttava todellisiin maksutarpeisiin ja vastaanottokapasiteettiin. 5.2 Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus suhteessa muihin rahoitusvälineisiin sekä mahdolliset synergiaedut Aikaistetussa tahdissa suljettavien ydinvoimaloiden käytöstäpoiston rahoitus oli hyvin tärkeä aihe Euroopan unionin laajentumisneuvotteluissa. Asianomaiset valtiot ovat suostuneet sulkemaan tietyt reaktorit. Euroopan unioni on puolestaan osoittanut solidaarisuuttaan myöntämällä rahoitusta käytöstäpoistoon. EU on jo täyttänyt vuosiksi 2007–2009 antamansa sitoumukset. Nyt on tarpeen ottaa käyttöön tarvittavat välineet, jotta se voisi täyttää vuosia 2010–2013 koskevat sitoumuksensa rahoitusnäkymien puitteissa. 5.3 Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Tavoite: Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 käytöstäpoiston ja siitä johtuvien energia-alan toimenpiteiden rahoitus. Kozloduy-ohjelmaan osoitetut määrärahat käytetään liittymissopimukseen liittyvän pöytäkirjan 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden rahoitukseen. Etusijalla ovat varsinaiset käytöstäpoistotyöt, jotta voidaan varmistaa ydinturvallisuuden korkea taso, tavanomaisen energiantuotantokapasiteetin uudenaikaistaminen, energiavarmuuden parantaminen rakentamalla liitäntöjä Euroopan laajuisiin verkkoihin sekä toimenpiteet ydinvoimalan henkilöstön tukemiseksi, jotta laitoksessa voidaan pitää yllä korkeatasoista operatiivista turvallisuutta ennen reaktoriyksiköiden sulkemista ja niiden käytöstäpoiston aikana. Tulos: Reaktoreiden 1–4 sulkeminen ja voimalaitoksen käytöstäpoiston aloittaminen. Indikaattori: Seurantaindikaattorit liittyvät erityisesti seuraaviin tekijöihin: - kyseisten reaktoreiden tosiasiallinen sulkeminen suunniteltuun määräaikaan mennessä, eli Kozloduyn yksiköt 1 ja 2 viimeistään 31. joulukuuta 2002 ja yksiköt 3 ja 4 viimeistään 31. joulukuuta 2006 - etenemisraportteihin perustuvien vuotuisten rahoitussuunnitelmien saatavuus - tukisopimusten tekeminen EBRD:n kanssa - kustannusarviot sisältävien yksityiskohtaisten sopimusten laatiminen - säännöllinen raportointi - käytöstäpoiston aloittaminen kansallisen käytöstäpoistostrategian mukaisesti. 5.4 Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä[12] käytetään toiminnan toteuttamisessa? ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään: ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: Rahoitus voidaan antaa käyttöön yhteisön rahoitusosuutena käytöstäpoiston kansainväliseen tukirahastoon, jota hallinnoi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1 Seurantamenettely Seuranta kahdesti vuodessa. 6.2 Arviointimenettely 6.2.1 Ennakkoarviointi Ennakkoarviointi on tehty oman henkilöstön toimesta. 6.2.2 Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Käytöstäpoisto-ohjelmien täytäntöönpanoa varten on laadittu strategia Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien väliarviointien perusteella. 6.2.3 Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Väliarviointi ohjelman puolivälissä ja jälkiarviointi 7. PETOSTENTORJUNTA Komissio voi tarkastaa joko oman henkilöstönsä toimesta tai nimeämänsä ulkopuolisen tahon välityksellä, miten avustus on käytetty. Tarkastuksia voidaan toimittaa koko sopimuksen voimassaolon ajan ja viisi vuotta loppumaksun suorittamisen jälkeen. Komissio voi tehdä tarkastustulosten perusteella päätöksiä varojen takaisinperinnästä. Komission henkilöstölle sekä komission valtuuttamille ulkopuolisille henkilöille on järjestettävä asianmukainen pääsy tuensaajan tiloihin ja heidän on saatava käyttöönsä kaikki, myös sähköisessä muodossa olevat tiedot, jotka ovat tarpeen näiden tarkastusten suorittamiseksi. Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on samat oikeudet kuin komissiolla, erityisesti pääsyn ja saatavuuden osalta. Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksia ja muita väärinkäytöksiä vastaan Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa paikan päällä tarkastuksia tämän ohjelman puitteissa neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[13] mukaisesti. Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavissa yhteisön toimissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla Euroopan yhteisöjen yleiselle talousarviolle, niiden hoidossa oleville talousarvioille tai muiden kansainvälisten organisaatioiden Euroopan yhteisöjen puolesta hoitamille talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko. Yhteisön ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin välisissä sopimuksissa, jotka koskevat yhteisön varojen antamista käytöstäpoiston kansainvälisen tukirahaston käyttöön, on määrättävä asianmukaisista toimenpiteistä, joilla yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksilta, korruptiolta ja muilta väärinkäytöksiltä sekä annetaan komissiolle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus suorittaa tarkastuksia paikan päällä. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1 Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[16] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[17] | YHTEENSÄ | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 | 8.2.2 Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Vuotuinen ohjelmasuunnittelu Säännöllinen seuranta 8.2.3 Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4 Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimike) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YHT. | 1. Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) | Toimeenpanovirastot[18] | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen | - ulkoinen | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 8.2.5 Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | Laskelma – v irkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. 2,5 kokoaikaista henkilöä * 122 000 = 305 000 Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. 8.2.6 Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[19] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään 4 virkamatkaa vuodessa kahdelle henkilölle (1 000 euroa matkaa kohti) 2 virkamatkaa vuodessa EBRD:hen neljälle henkilölle (800 euroa matkaa kohti) Yhteensä 14 400 euroa [1] EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. [2] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [3] EUVL L 131, 23.5.2007, s. 1. [4] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [5] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [6] Jaksotetut määrärahat . [7] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [8] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [9] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [10] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [11] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [12] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja. [13] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [14] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [15] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [16] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [17] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [18] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [19] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.