KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE MAAILMAN RADIOVIESTINTÄKONFERENSSIN 2000 (WRC-2000) TULOKSET JA EUROOPAN YHTEISÖN RADIOTAAJUUSPOLITIIKKA

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto

2. WRC-2000:n arviointi

2.1 Yhteisön edut WRC-2000:ssa

2.2 WRC-2000:n tulokset yhteisön etua koskevissa asioissa

2.3 WRC-2000:n tulokset muutamissa muissa aiheissa

3. WRC-2000:n päätösten ja näkökantojen merkitys yhteisön tuleville toimille

3.1. IMT-2000/UMTS

3.2. GALILEO

3.3. Laajakaistasatelliitti

3.4. Kiinteä langaton viestintä

3.5. Satelliittiyleisradiotoiminta

3.6. Muita aiheita

4. WRC-2000:n toiminnalliset näkökohdat

4.1. Konferenssin organisaatio

4.2. CEPT:n harjoittama koordinointi

5. Valmistautuminen WRC-03:een

5.1. ITU:n kehittyvä rooli

5.2. Ehdotus radiotaajuuspolitiikkaa koskevaksi yhteisön päätökseksi

5.3. Parannettavat alat

6. Päätelmät

SANASTO

1. Johdanto

Radiotaajuudet ovat yhä niukempi ja siksi yhä arvokkaampi resurssi [1], joka edellyttää asianmukaista koordinointia eri käyttäjien kesken sen varmistamiseksi, että kaikkien tarpeet otetaan huomioon. Radiotaajuuksista riippuvaiset teollisuudenalat (kuten matkapuhelin- tai yleisradiotoiminta) kasvavat nopeasti Euroopassa, ja ne ovat jo nyt olennainen osa Euroopan taloutta [2]. Myös radiotaajuuksien käytön ei-kaupallisten näkökohtien merkitys korostuu entisestään riippumatta siitä, onko kyse hengenpelastuspalveluista merellä ja ilmassa, tutkimuksesta vai maanpuolustuksesta. Tällaisia radiojärjestelmäsovelluksia voidaan kehittää vain, jos niitä varten suunnitellaan riittävästi radiotaajuuksia, jotka yhdenmukaistetaan hyvissä ajoin ennen käyttöönottoa.

[1] Kuten kävi ilmi hiljattain järjestetyssä uusien 3G-matkaviestintäpalvelujen toimilupamenettelyssä, jossa on kerätty tähän mennessä yli 100 miljardin euron edestä tuloja valtioiden kassaan.

[2] EU:n matkaviestintämarkkinoiden arvoksi on arvioitu 58 miljardia euroa ja niiden arvo kasvaa keskimäärin 20 prosenttia vuodessa (lähde: Euroopan komission, kuudes raportti televiestinnän sääntelypaketin toteuttamisesta, marraskuu 2000, luonnos).

Radiotaajuuksia on koordinoitava luontaisesti rajojen yli. Siitä, mitä radiotaajuuksia eri radiopalvelut saavat käyttää tietyissä oloissa, päätetään maailman radioviestintäkonferensseissa (WRC [3]). Konferenssit järjestetään joka toinen tai kolmas vuosi YK:n erityiselimen, kansainvälisen teleliiton (ITU) suojeluksessa, ja noin 190 maalla, 15 EU:n jäsenvaltiota mukaan luettuina, on oikeus osallistua niihin.

[3] Sanasto tässä tiedonannossa käytetyistä akronyymeistä on esitetty liitteessä I.

Maailman radioviestintäkonferenssin tehtävänä on tarkastella ja tarvittaessa tarkistaa radio-ohjesääntöä sekä kansainvälisiä sopimusvelvoitteita, joilla säädetään radiotaajuuksien ja satelliittiratojen maailmanlaajuisesta käytöstä. Viimeisin konferenssi, WRC-2000, järjestettiin 8. toukokuuta - 2. kesäkuuta 2000 Istanbulissa.

Monet televiestintään, liikenteeseen, yleisradiotoimintaan ja tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen (TTK) liittyvistä yhteisön politiikoista ovat riippuvaisia radiotaajuuksien riittävästä saatavuudesta. Tästä syystä Euroopan komissio osallistui vuoden 2000 maailman radioviestintäkonferenssiin, vaikka se ei ollutkaan välittömästi osallisena itse neuvotteluissa [4]. Ennen konferenssia komissio julkaisi tiedonannon Euroopan kannoista maailman radioviestintäkonferenssissa 2000 [5] varmistaakseen, että Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssin (CEPT) WRC-2000:ta varten valmistelemat Euroopan neuvottelukannat ovat yhdenmukaisia vastaavien yhteisön toimintaperiaatteiden kanssa ja lisätäkseen poliittista tietoisuutta WRC-2000:ssa käsiteltävistä yhteisölle tärkeistä asioista.

[4] Komissio edustaa ITU:n WRC:ssä "alueellista ja muuta kansainvälistä organisaatiota", mikä tarkoittaa sitä, että sen virallinen tehtävä WRC-2000:ssa oli toimia tarkkailijana, joka ei osallistu äänestyksiin.

[5] KOM(2000) 86, 8. maaliskuuta 2000.

Ministerineuvosto antoi laajaa poliittista tukea yhteisön poliittisille tavoitteille ja Euroopan neuvottelukannoille päätelmissään [6], joilla lujitettiin oikea-aikaisesti edellisissä tiedonannoissa asetettuja tavoitteita, joskaan ei niin kattavasti, kuin komissio olisi toivonut.

[6] Komission vuoden 2000 WRC-konferenssia koskevaa tiedonantoa koskevat neuvoston päätelmät, 2/5/00.

Neuvosto pyysi komissiota raportoimaan viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle WRC-2000:n tuloksista, ja tämän tiedonannon tarkoitus on siten:

*arvioida, missä määrin WRC-2000:n tulokset täyttävät yhteisön poliittiset tavoitteet radiotaajuuksien osalta televiestinnän, liikenteen, yleisradiotoiminnan ja TTK:n alalla (luku 2);

*arvioida tulosten merkitystä ja seurauksia mahdollisille yhteisön toimille tietyillä taajuuksista riippuvaisilla aloilla (luku 3);

*arvioida WRC-2000:ssa käytyjä neuvotteluja (luku 4) ja yksilöidä mahdolliset parannusta edellyttävät alat ennen seuraavaa maailman radioviestintäkonferenssia (luku 5).

2. WRC-2000:n arviointi

2.1 Yhteisön edut WRC-2000:ssa

Komission ensisijaisena tavoitteena WRC-2000:ssa oli varmistaa, että Euroopan neuvotteluehdotukset ovat yhdenmukaisia yhteisön toimintaperiaatteiden kanssa ja edistävät niitä ja että konferenssineuvotteluissa yhteisön edut turvataan asianmukaisesti viestinnän, liikenteen, yleisradiotoiminnan ja tutkimuksen alalla. Yhteisön edut näillä aloilla ovat seuraavat:

Viestintä

Tieto- ja viestintätekniikoita (ICT) koskevasta politiikasta on tulossa yhteisössä yhä tärkeämpi tekijä sekä käyttäjien kysyntään vastaamiseksi että tietoyhteiskunnan kehittämiseksi yleensäkin. Lissabonissa ja Feirassa hiljattain järjestetyissä Euroopan unionin huippukokouksissa vahvistettiin poliittinen tahto hyödyntää kaikilta osin näiden uusien tekniikoiden yhteisölle tuomaa potentiaalia. Uudet tietoyhteiskuntasovellukset perustuvat tulevaisuudessa voimakkaasti langattomaan viestintään (etenkin kolmannen sukupolven matkaviestintään, IMT-2000:een), ja niiden onnistunut hyödyntäminen riippuu pitkälti radiotaajuuksien saatavuudesta.

Liikenne

Yksi yhteisön liikennepolitiikan päätavoitteista on hyödyntää Euroopan kattavia verkostoja, liittää ne yhteen ja varmistaa niiden tehokas toiminta. Eräs tapa ratkaista ruuhkat Euroopan teillä ja ilmassa on parantaa liikenteen hallintaa. Älykkään liikenne- ja navigointijärjestelmän Galileon kehittäminen on osa Euroopan vastausta tähän haasteeseen, ja sen avulla eurooppalaisten yritysten on helpompi päästä nopeasti kasvaville paikantamiseen perustuvien palvelujen markkinoille.

Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan komission äskettäisen aloitteen [7] taustalla ovat huolet ilmaliikenteen hallinnassa ilmenneiden myöhästymisten lisääntymisestä Euroopassa. Ilmaliikennetoimien turvallisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi on ensisijaisen tärkeää varmistaa, että ilmaliikenteen hallintaa varten on käytettävissä riittävästi häiriöttömiä radiotaajuuksia.

[7] Ks. komission tiedonanto "Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila" KOM(1999) 614.

Yleisradiotoiminta

Yleisradiotoimintaa on tarkasteltu yhteisön tasolla tähän asti lähinnä vain sisällön osalta [8], ja tavoitteena on ollut varmistaa mahdollisuudet lähettää laadukkaita ja kulttuurisesti monimuotoisia ohjelmia yli kansallisten rajojen. Yleisradiojärjestelmille varattujen radiotaajuuksien käyttöoikeuksien koordinoimiseksi ei ole vielä laadittu erityistä yhteisön politiikkaa. Vahvojen, kilpailuun perustuvien satelliittiyleisradioliikenteen markkinoiden kehittäminen helpottaa kuitenkin yleiseurooppalaisten yleisradiopalvelujen tarjontaa, ja tällaisille markkinoille on selvä tarve. Nyt kun Euroopassa käydään kiihkeää keskustelua digitaalitelevision tulevaisuudesta, satelliittiyleisradioliikennettä säätelevien ehtojen muuttuminen voi muuttaa tasapainoa muihin liikennemuotoihin nähden (kaapelitelevisio, maanpäällinen digitaalitelevisio). Lisäksi taajuusvarauksilla on olennainen merkitys maanpäälliselle yleisradiotoiminnalle sen kehittyessä analogisesta palvelusta digitaaliseksi.

[8] Esim. direktiivi "Televisio ilman rajoja" (89/552/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/36/EY).

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

Euroopan unioni tukee taloudellisesti useita yhteisön tutkimus- ja kehitystoimia Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevassa viidennessä puiteohjelmassa (1998--2002), ja sen tavoitteena on edistää eurooppalaisten yritysten kansainvälistä kilpailukykyä ja lujittaa unionin politiikkoja ympäristön, maatalouden, kalastuksen, terveyden, energian ja aluekehityksen kaltaisilla aloilla. Se antaa tällaista tukea esimerkiksi rahoittamalla kaukokartoitusteknologiaa, mukaan luettuna satelliittiteknologia meteorologiaa, ekosysteemien hallintaa ja ympäristön seurantaa varten.

Euroopan komissio ja Euroopan avaruusvirasto kehittävät parhaillaan yhteistä avaruuspolitiikkaa [9], joka kattaa yleisen avaruustutkimuksen ja avaruusteknologian ja jossa tarkastellaan viestintä-, radiopaikannus- ja satelliittihavainnointisovelluksia.

[9] Ks. komission tiedonanto "Euroopan avaruusstrategian uusi vaihe", KOM(2000) 597, joka perustuu ESA:n ja EY:n yhteiseen asiakirjaan.

2.2 WRC-2000:n tulokset yhteisön etua koskevissa asioissa

Kun otetaan huomioon järjestelmän täytäntöönpanon edellyttämät pitkät aikavälit, ei ole vielä vähään aikaan täysin selvää, minkälaisia vaikutuksia WRC-2000:ssa tehdyillä sopimuksilla on radiopalvelujen käyttäjiin. Nykyiseen tietämykseen pohjautuen komissio katsoo kuitenkin, että WRC-2000:n tulokset ovat pitkälti yhdenmukaisia viiden yhteisön politiikan tavoitteen kanssa, jotka yksilöitiin tiedonannossa Euroopan kannoista maailman radioviestintäkonferenssissa 2000, nimittäin kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmien, satelliittinavigointijärjestelmien, satelliittilaajakaistajärjestelmien, kiinteän langattoman viestinnän ja satelliittiyleisradion kanssa.

2.2.1. Kolmannen sukupolven matkaviestintä (IMT-2000/UMTS):

Yhteisö haluaa edistää kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmien onnistunutta kehittämistä Euroopassa varmistamalla lisäradiotaajuuksien saatavuus maailmanlaajuisesti.

WRC-2000:ssa yksilöitiin kolme vaihtoehtoista taajuusaluetta [10] lisätaajuuksien antamiseksi IMT-2000-sovelluksille laajuudessa, joka katsottiin välttämättömäksi tämän teollisuudenalan laajentumisen tukemiseksi tulevaisuudessa. ITU:n jäsenet voivat päättää, varataanko IMT-2000-sovelluksille taajuuksia yksilöidyillä kaistoilla, milloin ja missä määrin niitä varataan.

[10] 0 IMT-2000:n maanpäällisen osan taajuusalueet 806-960 MHz, 1710-1885 MHz ja 2500-2690 MHz.

2.2.2. Satelliittinavigointijärjestelmät (GALILEO):

Yhteisö haluaa varmistaa taajuuksien saatavuuden satelliittiradionavigointijärjestelmille, mikä antaisi yhteisölle näkyvän ja riippumattoman aseman tällä strategisesti ja teollisuuspoliittisesti erittäin tärkeällä alalla.

Käytännössä kaikki yhteisön tavoitteet, jotka koskevat taajuuksien saatavuutta Galileoa varten, on saavutettu, mikä on sekä CEPT:n neuvottelijoiden tehokkaan toiminnan että EU:n vakaan poliittisen tuen ja muutamien EU:n ulkopuolisten maiden voimakkaiden ponnistelujen ansiota. Lisäksi WRC-2000:n radionavigointijärjestelmätaajuuksia koskeva keskustelu auttoi lisäämään Galileon näkyvyyttä, sillä vaikka se on yhteisön ohjelma, se ei ollut laajalti tunnettu ITU:n puitteissa ennen WRC-2000:ta.

2.2.3. Satelliittilaajakaistajärjestelmät

Yhteisö haluaa helpottaa satelliittilaajakaistajärjestelmien kilpailukykyistä tarjoamista ottaen kuitenkin huomioon myös nykyisten maanpäällisten ja avaruuspohjaisten palvelujen radiotaajuusvaatimukset.

Konferenssi hyväksyi taajuuksien yhteiskäyttöä koskevat tekniset ehdot tietyillä taajuusalueilla [11], joilla käytetään tai suunnitellaan käytettävän eri satelliittijärjestelmiä (GSO, NGSO, FSS, BSS). Nämä yhteiskäyttöä koskevat säännöt, jotka hyväksyttiin jo alustavasti WRC-97:ssä, mahdollistavat rinnakkaistoiminnan ja taajuuksien yhteiskäytön kaikkien näitä taajuusalueita käyttävien satelliittijärjestelmien kesken edellyttäen, että tekniset lisätutkimukset saatetaan onnistuneesti päätökseen. Mikäli näissä järjestelmissä noudatetaan tiettyjä häiriökynnyksiä ja muita parametrejä, niille voidaan myöntää tulevaisuudessa lupa ilman lisäkoordinaatiotarvetta.

[11] Niin kutsuttu "Ku"-alue (10-18 GHz) ja "Ka"-alue (18-30 GHz).

2.2.4. Kiinteä langaton viestintä

Yhteisö haluaa varmistaa riittävän määrän taajuuksia kiinteiden laajakaistaverkkojen kohtuuhintaisten ja joustavien langattomien vaihtoehtojen oikea-aikaista käyttöönottoa varten multimediasovellusten tarjoamiseksi Euroopan kansalaisille.

Tiheästi rakennettua kiinteää liikennettä (HDFS) koskevat WRC-2000:n tulokset olivat pääosin Euroopan vaatimusten mukaisia, ja konferenssissa yksilöitiin neljä uutta maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettua taajuusaluetta yli 30 GHz:n taajuudella toimivia maanpäällisiä kiinteitä palveluja varten. Näitä taajuusalueita voidaan käyttää Euroopassa laajakaistaisten Internet-yhteyksien tarjoamiseksi kotona tai julkisilla paikoilla (lentokentillä, juna-asemilla jne.) mutta myös tukiasemaverkon käyttöönottamiseksi IMT-2000-/UMTS-palveluille. Euroopan alkuperäistä kantaa taajuusalueeseen 39,5-42 GHz oli kuitenkin mukautettava siten, että otetaan huomioon muiden alueiden aikomus sallia kiinteät satelliittipalvelut tällä kaistalla. Tämän seurauksena näiden kahden palvelun vaaditaan toimivan tästä lähtien rinnakkain lähes koko taajuusalueella (lukuun ottamatta 40-40,5 GHz:n alakaistaa, joka varataan yksinomaan kiinteälle satelliittiliikenteelle), ja kun otetaan huomioon kiinteiden maanpäällisten asemien odotettu suuri määrä Euroopassa, tämä vaikeuttaa kaikenlaista koordinointia näiden kahden liikennemuodon välillä.

2.2.5. Satelliittiyleisradio

Yhteisö haluaa varmistaa, että nykyisten ja uusien satelliittiyleisradiojärjestelmien edellyttämät resurssit (kiertoratapaikat, kanavat) jaetaan oikeudenmukaisesti mutta tehokkaasti markkinoiden kysynnän mukaan niin, että helpotetaan rajat ylittävien eurooppalaisten palvelujen tarjontaa ja kilpailukykyisten satelliittiyleisradiomarkkinoiden kehittymistä Euroopassa.

Eurooppa ja etenkin arabimaat ovat olleet jo useita vuosia eri mieltä satelliittiyleisradioliikenteen taajuuksien yhteiskäyttöä ja kiertoratapaikkoja koskevan maailmanlaajuisen taajuussuunnitelman muuttamisesta. Eurooppa vastusti satelliittiyleisradioliikenteen (BSS) kansallisten taajuusvarausten suunniteltua lisäystä ilman käyttöä koskevien periaatteiden ja menetelmien tarkistamista. Tämän kysymyksen ratkaisu oli äärettömän tärkeää, sillä yhteisymmärryksen puute olisi voinut vaarantaa koko konferenssin. Molempia osapuolia tyydyttävään kompromissiin päästiin kuitenkin juuri ennen WRC-2000:n avaamista: satelliittiyleisradioliikennettä (BSS) ja kiinteää satelliittiliikennettä (FSS) koskevia taajuuksien yhteiskäyttökriteerejä lieventämällä oli mahdollista lisätä satelliittiyleisradiojärjestelmille varattuja resursseja viidestä kanavasta kymmeneen maata kohti.

Muutettu suunnitelma voi periaatteessa kattaa vain kansalliset järjestelmät. Hyväksytty ratkaisu tarjoaa kuitenkin keinot suojata myös nykyiset järjestelmät, etenkin monikansalliset Euroopalle tärkeät järjestelmät. Konferenssissa tarkasteltiin myös sellaisia satelliittiyleisradiojärjestelmiä, jotka eivät ole vielä yhdenmukaisia suunnitelman kanssa. Parhaillaan kehitettävät järjestelmät tai järjestelmät, jotka kattavat useita eri maita, kirjataan "muiden käyttömahdollisuuksien luetteloon".

2.3. WRC-2000:n tulokset muutamissa muissa aiheissa

2.3.1. Stratosfääriasemat (HAPS)

Näillä "palloilla taivaalla" voidaan tarjota laajakaistapalveluja kaupunkialueilla kohtuuhintaan. Jos nämä järjestelmät otetaan yleiseen käyttöön, ne voisivat myös parantaa merkittävästi joustavuutta ja lisätä kilpailua laajakaistaviestinnän alalla. Vaikka järjestelmät toimivat puutteellisesti, WRC-2000:ssa päätettiin säilyttää stratosfääriasemille nykyisin varattu taajuus 48 GHz seuraavassa konferenssissa tehtävään uudelleentarkasteluun asti, jotta tämä käsite voidaan validoida kaupallisesti.

Lisäksi jokainen stratosfääriasema voi korvata huomattavan määrän matkaviestintukiasemia ja toistinasemia tiheästi rakennetuissa kaupunkiympäristöissä. WRC-2000:ssa ei siten suljettu pois sitä mahdollisuutta, että stratosfääriasemia voitaisiin käyttää alustana IMT-2000-järjestelmille päätaajuuksilla (1,9-2,2 GHz).

2.3.2. Ilmailupalvelut

On yhteisön etujen mukaista varmistaa, että riittämättömät taajuudet tai häiriöt eivät estä ilmaliikenteen hallinnan kapasiteettia ja turvallisuuteen liittyviä parannuksia. WRC-2000:ssa suhtauduttiin myönteisesti yhteisön ilmailualan tavoitteisiin, joita ovat sekä taajuuksien yhteiskäyttöä uusien palvelujen kanssa koskevat ehdot [12] (jotka on määritetty siten, että niillä varmistetaan nykyisten ilmailun perusrakenteiden häiriötön toiminta) että tietynasteisen varmuuden antaminen taajuuksien saatavuudesta ilmailupalveluille [13] satelliittiviestinnän kautta.

[12] 2 Radionavigointisatelliittiliikenteelle varataan taajuuksia taajuusalueella 1-6 GHz edellyttäen, että nykyiset navigointi- ja tutkaliikenteen perusrakenteet suojataan. Myöskään 2,7-2,9 GHz:n taajuusaluetta ei ole ehdotettu käytettävän IMT-2000:n lisätaajuutena, sillä sen yhteiskäytöstä 10 cm:n tutkien kanssa ei ole tehty toteutettavuustutkimusta.

[13] Taajuusalueen 1,5-1,6 GHz yleinen taajuusvaraus: päätöslauselmassa KOM 5/22 hallintoviranomaisia kehotetaan varmistamaan, että satelliittioperaattorit varaavat osan kapasiteetistaan ilmailupalveluille taajuuksien koordinointimenettelyllä tai ensisijaista käyttöoikeutta ja reaaliaikaista etuosto-oikeutta koskevalla teknisellä mekanismilla. ITU-R:n on tutkittava tämän teknisen mekanismin toteutettavuutta. WRC-2006:ssa tarkastellaan taajuuksien saatavuutta ilmailupalveluja varten.

2.3.3. Siirtyvä satelliittiliikenne (MSS)

CEPT:n ehdotusta varata 1518-1525 MHz:n taajuusalue siirtyvälle satelliittiliikenteelle (avaruudesta maahan) ei hyväksytty konferenssissa. Konferenssissa pyydettiin kuitenkin ITU:a tutkimaan tätä kysymystä edelleen, ja WRC-2003:ssa on tarkoitus tarkastella lisätaajuuksien antamista siirtyvälle satelliittiliikenteelle 1-3 GHz:n taajuusalueella. Seuraavassa konferenssissa käsitellään uudelleen myös niin kutsuttuja "pikku-LEO-järjestelmiä" (alle 1 GHz:n taajuusalueella toimivia MSS-järjestelmiä). Siihen asti MSS-teollisuudella on mahdollisuus osoittaa, että se kykenee käyttämään tehokkaasti sille tähän mennessä varattuja taajuuksia.

Se, että MSS-yhteisö ei saavuttanut merkittävää edistystä WRC-2000:ssa, johtuu mahdollisesti tämän alan viime aikoina kärsimistä selkeistä kaupallisista tappioista. Myönteistä on se, että konferenssissa määritettiin lisätaajuuksia IMT-2000:n satelliittiosia varten ja parannettiin siten satelliittialan mahdollisuuksia tarjota kaupallisesti elinkelpoisia 3G-palveluja.

2.3.4. Satelliittijärjestelmien rekisteröintimenettelyt

WRC-2000:ssa oli tarkoitus ratkaista tulevien satelliittijärjestelmien rekisteröintiä varten hyväksyttyjen ITU:n hallinnollisten menettelyjen aiheuttamat vaikeudet. On tunnustettu yleisesti, että satelliittisovelluksiin nykyisin sovellettavat "first come, first served" -menettelyt (radiotaajuuksien antaminen hakujärjestyksessä) ovat lisänneet taajuuksien ja kiertoratapaikkojen turhaa varaamista uusia satelliitteja varten. Luonteeltaan spekulatiivisten sovellusten (niin kutsuttujen "paperisatelliittien") rekisteröinti ITU:ssa on johtanut siihen, että uusia satelliittijärjestelmiä koskevilla todellisilla suunnitelmilla on suuria vaikeuksia täyttää kaikki hallinnolliset huolellisuusvaatimukset (due diligence) ilman merkittäviä viivästymisiä. Kun tiedetään, että ITU:n hallinnolla on tällä hetkellä kolmen vuoden viive satelliittisovellusten käsittelyssä (yli 1 350 hakemusta käsiteltävänä), WRC-2000:ssa ehdotettiin muutamia korjaavia toimenpiteitä, nimittäin rahoituksellisten due diligence -menettelyjen soveltamista hakijoihin ja näiden hallinnollisten kulujen korvaamista.

Esitettyjä pääehdotuksia ei hyväksytty - ainoa hyväksytty mukautus nykyiseen menettelyyn on uusi vaatimus, jonka mukaan kaikki hakemukset on jätettävä sähköisessä muodossa, mikä ei itsessään vähennä ruuhkaa, mutta sillä edistetään parempaa tiedon jakamista rekisteröidyistä järjestelmistä ja vähennetään siten mahdollisesti moninkertaisten ilmoitusten määrää.

3. WRC-2000:n päätösten ja näkökantojen merkitys yhteisön tuleville toimille

3.1 IMT-2000/UMTS

WRC-2000:n tulokset parantavat oikeusvarmuutta kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmiin tehtävissä investoinneissa ja niiden lupia koskevissa kysymyksissä. WRC-2000:ssa vahvistettiin ITU:n aiemmat IMT-2000:n päätaajuuksia koskevat päätökset, ja WRC-2000:ssa tehdyillä päätöksillä tasoitetaan käytännössä tietä sille, että näiden palvelujen käyttöön asetetaan keskipitkällä aikavälillä lisätaajuuksia nykyisten taajuusalueiden ulkopuolelta. Tämä on itsessään epäilemättä WRC-2000:n tärkein saavutus, sillä lisätaajuuksien saatavuuden varmistaminen tukee voimakkaasti IMT-2000/UMTS-palvelujen teollista ja kaupallista kehittämistä Euroopassa, ja tässä odotetaan päästävän alkuun seuraavien 12-18 kuukauden aikana.

Kun otetaan huomioon WRC-2000:ssa alun perin esitetyt eriävät neuvottelukannat, konferenssissa saatiin todennäköisesti aikaan suurin mahdollinen yhteisymmärrys [14]. Konferenssissa ei päätetty itse taajuusvarauksista vaan annettiin pikemminkin ilmoitus aikeesta antaa lisätaajuuksia IMT-2000:ta varten. Yhteisön on nyt tärkeää valmistella näiden taajuuksien tehokasta varaamista. Komissio aikoo tukea tätä prosessia, ja se ottaa huomioon myös sen, että nykypäivänä monet verkko-operaattorit tarkastelevat kolmannen sukupolven matkaviestintäpalveluja selvästi yleiseurooppalaisesta (sekä yhä enemmän maailmanlaajuisesta) liiketaloudellisesta näkökulmasta.

[14] 4 Itse asiassa WRC-2000:ssa osoitettiin IMT-2000-palvelujen kehityksessä jälkeenjääneille hallintoviranomaisille tämän tekniikan taustalla kehittyvä todellinen voima ja riittävien 3G-taajuuksien ensisijaisen tärkeä merkitys. WRC-2000:n jälkeen Yhdysvaltain presidentti on pyytänyt asianomaisia liittovaltion virastoja kehittämään suunnitelman 3G-palvelujen mahdollisten taajuusalueiden yksilöimiseksi ja analysoimiseksi 20. lokakuuta 2000 mennessä ja järjestämään huutokaupan varatuista toimiluvista 30. syyskuuta 2002 mennessä (Presidential Memorandum, October 13th 2000 (Presidentin muistio, 13. lokakuuta 2000)). Lisäksi Brasilia ja muut Etelä-Amerikan maat puoltavat nyt avoimesti "ydinkaistojen" käyttöönottoa IMT-2000-palveluja varten.

Yksi konferenssin avainkysymyksistä on edelleen ratkaisematta, nimittäin se, missä määrin WRC-2000:ssa tehdyillä päätöksillä edistetään kolmannen sukupolven järjestelmien maailmanlaajuista yhdenmukaistamista niin, että sallitaan kustannustehokkaat maailmanlaajuiset verkkovierailut (roaming), kun otetaan huomioon kolme yksilöityä lisätaajuutta, joista ITU:n jäsenet voivat valita sopivimmat toimintataajuudet. Todellisuudessa tavoitetta yhdenmukaistaa IMT-2000-taajuusalueet maailmanlaajuisesti ei ole vielä saavutettu, sillä viranomaiset voivat valita useista eri taajuusalueista varatessaan taajuuksia IMT-2000-palveluille tai jopa muita tekniikoita hyödyntäville palveluille kansallisten vaatimusten pohjalta. Tämä voi olla este todelliselle ja tehokkaalle maailmanlaajuiselle yhdenmukaistamiselle, jos alueelliset ja kansainväliset sääntelyviranomaiset eivät ryhdy aktiivisesti toimiin. Tekninen edistys monikaista-/monimuotopäätteiden alalla voi kuitenkin auttaa poistamaan taajuuksien pirstoutumiseen liittyvät vaikeudet ja parantaa IMT-2000-palvelujen maailmanlaajuisten verkkovierailujen saatavuutta.

WRC-2000:n alussa Eurooppa ilmoitti haluavansa ottaa käyttöön erityisen taajuusalueen (noin 2,6 GHz). Euroopan haluaman taajuusalueen käyttöönotto riippuu nyt siitä, miten uskottavasti Eurooppa edistyy tämän taajuusalueen koordinoidussa ja tehokkaassa allokoinnissa kaikkialla Euroopassa. Näin voitaisiin vaikuttaa muihin alueisiin maailmalla ja kannustaa niitä ottamaan mallia tästä ja käyttämään samaa taajuusaluetta.

Se, milloin lisätaajuudet annetaan IMT-2000-palveluille Euroopassa, määräytyy tietenkin pitkälti uusien 3G-verkkojen [15] yleistymisen ja omaksumisen nopeuden perusteella. Yhteisön on seurattava jatkossakin tätä kysymystä, sillä jotta taajuuksien puute ei rajoittaisi uusia palveluja, on ryhdyttävä yhdenmukaistettuihin toimiin hyvissä ajoin ennen todellista tarvetta UMTS-päätöksessä [16] sovittujen menettelyjen mukaisesti.

[15] UMTS Forumin mukaan lisätaajuudet olisi asetettava saataville vuodesta 2005 tai sen jälkeen markkinoiden kysynnän mukaan (Report on Candidate Extension Bands for UMTS/IMT-2000 Terrestrial Component, March 1999).

[16] Kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja langattoman viestinnän järjestelmän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä 14 päivänä joulukuuta 1998 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 128/1999/EY (EYVL L 17, 22.1.1999, s. 1).

Jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten haastavana tehtävänä on nyt valmistella lisätaajuuksien varaamista tai antamista koskevia päätöksiä ja lupaehtoja (mukaan luettuna tarvittaessa uudelleensijoittamismenettelyjen käynnistäminen). Tässä prosessissa on otettava huomioon kolmannen sukupolven ensimmäisten lupien myöntämisestä saadut kokemukset. Vaikka WRC-2000:ssa tehdyillä päätöksillä pitäisi edistää lisätaajuuksien saatavuutta pitkällä aikavälillä, on epäselvää, hyödynnetäänkö uusien 3G-lupien myöntämisessä kaikilta osin mahdollisuutta lisätä kilpailua Euroopassa, mikä mahdollistaisi uusien toimijoiden tulon näille markkinoille. Komissio aikoo seurata tätä kysymystä tiiviisti.

Muutamat tulevia ITM-2000-järjestelmiä varten WRC-2000:ssa määritetyt taajuusalueet ovat toisen sukupolven järjestelmien yleisessä käytössä Euroopassa. Muut maailman alueet voisivat päättää käyttää näitä taajuuksia IMT-2000:n lisätaajuuksina, kun taas nykyiset ja tulevat eurooppalaiset matkaviestinoperaattorit voivat siirtyä suoraan GSM-1800:sta IMT-2000:een. Tämä vauhdittaa keskustelua siitä, miten hallita siirtymistä toisen sukupolven matkaviestinnästä kolmannen sukupolven matkaviestintään, ottaen huomioon myös GSM-järjestelmän nykyisin käyttämät taajuudet. Keskustelussa on kuitenkin tarkasteltava useita mahdollisia skenaarioita, sillä tilanne määräytyy pitkälti kolmannen sukupolven matkaviestintämarkkinoiden kehityksen perusteella.

Päätettäessä määritettyjen lisätaajuuksien käyttöä koskevista parhaista vaihtoehdoista taajuusnäkökohtien lisäksi on otettava huomioon itse IMT-2000-perheen kehittyminen. ITU:ssa on jo ehdotettu IMT-2000:n radiorajapintojen mukauttamista. Siksi on tärkeää varmistaa, että lisätaajuuksien käytön suunnittelu kattaa nykyisen standardiperheen myötä kehittyvät uudet tekniset ratkaisut, koska sillä voi olla vaikutusta taajuuksien varaamiselle.

3.2. GALILEO

Jos yhteisö ei olisi saanut käyttöoikeuksia tarvittaviin taajuuksiin, Galileo-hankkeen elinkelpoisuus olisi voinut vaarantua. WRC:ssä tehdyillä päätöksillä riittävien taajuuksien antamisesta satelliittinavigointijärjestelmille tasoitettiin tietä Galileon tärkeälle maailmanlaajuiselle roolille. Painopiste siirtyy nyt siihen, miten Galileoa koskeva ehdotus validoidaan ja pannaan lopulta täytäntöön. Tiettyjä, erityisesti taajuuksiin liittyviä toimia on kuitenkin seurattava jatkossakin Galileon yhteydessä.

Ensivaiheessa ITU:lle on jätettävä Galileoa koskeva ilmoitus, jossa pyydetään käyttämään hiljattain varattua taajuutta tätä järjestelmää varten. ITU:n menettelyjen mukaisesti tämä on tehtävä kansallisten hallintoviranomaisten välityksellä. Tämän ilmoituksen yhteisön ulottuvuuden osoittamiseksi on tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot antavat asianmukaista poliittista tukea tälle ilmoitukselle, kuten ne tekivät hiljattain Ranskan hallintoviranomaisten ITU:lle jättämän Galileo-taajuuksia koskevan ilmoituksen yhteydessä.

Koordinointiprosessi ja taajuuksien lopullinen antaminen Galileo-järjestelmälle ovat kysymyksiä, joita on tarkasteltava sekä yhteisön että CEPT:n tasolla seuraavien vuosien aikana (etenkin ennen vuonna 2003 järjestettävää WRC:tä), sillä ITU:n puitteissa on tehtävä lisätutkimuksia taajuusalueiden yhteiskäytöstä esimerkiksi ilmailujärjestelmien kanssa.

Venäjän federaation ja Yhdysvaltain kanssa on jatkettava edelleen koordinointia, jotta varmistetaan yhteensopivuus amerikkalaisen (GPS) ja venäläisen (GLONASS) satelliittiradionavigointijärjestelmän kanssa. Euroopan kantaa lujitetaan nyt näissä neuvotteluissa, sillä Galileo voi käyttää äskettäin käyttöönotettuja suuren kaistanleveyden taajuuksia. RNSS:lle ennen WRC-2000:ta jo varattujen ja GPS- and GLONASS- järjestelmälle annettujen taajuusalueiden yhteiskäyttöä koskevasta kysymyksestä keskustellaan yhä Venäjän ja Yhdysvaltain kanssa.

3.3. Laajakaistasatelliitti

Laajakaistasatelliittijärjestelmät voivat tarjota nopean Internet-yhteyden ja muita datapalveluja alueilla, joilla maanpäällisen verkon käyttöönotto ei ole fyysisesti tai taloudellisesti mahdollista toteuttaa. WRC-2000:ssa saatu tulos on täysin yhdenmukainen EU:n kaupallisten etujen kanssa tällä alalla, ja sillä tuetaan erilaisten tekniikoiden kehittämistä samoilla taajuusalueilla ilman, että on tarpeen suosia yhtä tekniikkatyyppiä muihin nähden. Se johtaa epäilemättä taajuuksien käytön suurempaan tehokkuuteen kyseisillä taajuusalueilla ja auttaa optimoimaan niukkojen resurssien käyttöä. WRC-2000:n tulokset mahdollistavat joustavamman toimintakehyksen satelliittiradion taajuusvarauksia varten, minkä ansiosta operaattorit voivat tarvittaessa jakaa saman taajuuden ja tehostaa palvelujen jakelua.

Tämän erittäin monimutkaisen ja teknisen kysymyksen ratkaisu merkitsee uutta suuntausta taajuuksien hallinnassa. Jos käyttöä ja lähettimen tehotasoja valvotaan dynaamisesti ohjelmistojen avulla, on mahdollista kehittää tekniset ja sääntelyä koskevat puitteet, joiden mukaisesti taajuusalueet voidaan jakaa eri sovellusten ja operaattorien kesken tehokkuudesta ja luotettavuudesta tinkimättä. Tässä uudessa lähestymistavassa käytetään uudelleen muutoin tuhlattua taajuuskapasiteettia, ja siinä koko radioala luopuu käytännöstä antaa taajuudet joustamattomasti tiettyä käyttötarkoitusta varten. Taajuuksien yhteis- ja uudelleenkäytöllä voidaan siten mahdollisesti varmistaa, että taajuuksien puute ei rajoita tulevaisuuden järjestelmiä, ja samalla suojataan nykyisiin palveluihin tehtäviä merkittävät investoinnit. On kuitenkin varmistettava, että tämä lähestymistapa johtaa rasitusten oikeudenmukaiseen jakautumiseen asianomaisten käyttäjäyhteisöjen välillä. Tällainen etujen tasapainottaminen ei välttämättä tapahdu ITU:n rajoissa vaan usein kansallisella tai alueellisella tasolla.

Koska laajakaistasatelliittijärjestelmien alalla valmistaudutaan käyttöönottoon seuraavien kolmesta viiteen vuoden aikana, yhteisön tasolla on välttämätöntä seurata huolellisesti markkinoiden kehittymistä, jotta voidaan päättää, tarvitaanko tällaisten satelliittijärjestelmien yhdenmukaistetun käyttöönoton edistämiseksi poliittisia aloitteita, ja etenkin, onko taajuuksien suunnittelua alettava yhdenmukaistaa ja käynnistettävä keskustelu lupaehdoista.

3.4. Kiinteä langaton viestintä

Yksi eEurope-aloitteen [17] tavoitteista on poistaa Internetin käytön pullonkaulat Euroopassa muun muassa tukemalla yhdenmukaistettujen taajuuksien antamista langattomille multimediajärjestelmille. WRC-2000:ssa HDFS:lle varattiin lisätaajuuksia yli 30 GHz:n korkeataajuusalueilla. Näillä lisätaajuuksilla edistetään uusien nopeasti käyttöön otettavien ja kustannustehokkaiden paikallisten langattomien järjestelmien kehittämistä Euroopassa.

[17] Ks. http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_en.htm

Eräs kysymys, joka vaatii lisätarkastelua, on se, voitaisiinko langattomien tilaajayhteysmarkkinoiden kehitystä parantaa käynnistämällä näille järjestelmille varattujen taajuuksien yhdenmukaistamista koskevia aloitteita yhteisön tasolla. Tätä kysymystä on syytä harkita yhteisössä poliittisella tasolla, ja siinä on jo päästy alkuun.

Kun otetaan huomioon, että yhteiskäyttöparametrit, jotka sallivat taajuuksien yhteiskäytön HDFSS:n kanssa 40,5-42,5 GHz:n taajuusalueella, ovat väliaikaisia ja että niitä tutkitaan ja tarkastellaan lisää WRC-03:ssa, eurooppalaisten taajuusneuvottelijoiden on tarkasteltava WRC-2000:n tuloksia myös HDFS:ään/HDFSS:ään liittyvissä toimissa. Tämän taajuusalueen ansiosta Euroopan on myös mahdollista omaksua yhteisymmärrykseen perustuva lähestymistapa HDFS:n taajuuksien yhdenmukaistamistoimiin, mikä johtaisi mittakaava- ja muihin etuihin yhtenäismarkkinoilla näiden palvelujen perusrakenteiden tarjonnassa.

3.5. Satelliittiyleisradiotoiminta

Koska taajuuksien saatavuus on ensisijaisen tärkeää satelliittiyleisradiotoiminnalle (BSS), WRC-2000:ssa tehdyt päätökset kiertoratapaikkojen ja taajuuksien antamisesta BSS:ää varten vaikuttavat todennäköisesti yleisradiotoiminnan kehittymiseen Euroopassa [18].

[18] On huomattava, että maanpäällinen yleisradiotoiminta ei ollut keskeinen aihe WRC-2000:ssa. Taajuusnäkökohtia, jotka liittyvät analogisesta yleisradiotoiminnasta digitaaliseen yleisradiotoimintaan siirtymiseen Euroopassa, tarkastellaan todennäköisesti seuraavien viiden vuoden aikana EBA:n (Euroopan yleisradioliikennealue) alueellisen tason ITU-konferenssissa, jonka tehtävänä on tarkistaa nykyinen taajuusvaraussuunnitelma (niin kutsuttu "Stockholm '61" European Broadcasting Agreement ("Tukholma -61" -Euroopan yleisradiosopimus)) taajuusalueilla 174-230 MHz ja 470-862 MHz. Lisäksi WRC-03:ssa on määrä tarkastella ehtoja, jotka koskevat taajuuksien yhteiskäyttöä maanpäällisen yleisradiotoiminnan maa-asemien ja BSS:n kesken (asialistan kohta 1.27).

WRC-2000:ssa pyrittiin yleisesti parantamaan BSS-taajuussuunnitelman joustavuutta. Kansallisella tasolla varattujen taajuuksien käyttöä ei enää estetä monimutkaisilla ehdoilla kuten ennen, sillä käyttöehtoja on nyt yksinkertaistettu. Koska suunnitelma sisältää nyt myös useampia digitaalikanavia, sillä parannetaan liikemallin elinkelpoisuutta tällä alalla. "Luettelon" käyttöönotolla varaudutaan vaihtoehtoisiin järjestelmiin, joilla myös suojataan järjestelmät, jotka eivät vastaa täysin suunnitelmaa. Näin otetaan käyttöön toinen joustavuustekijä sen lisäksi, että nykyisille järjestelmille annetaan riittävä oikeusvarmuus siitä, että ne voivat toimia ilman uusia tai tiukempia taajuuksien käyttöehtoja.

WRC-2000:ssa tehdyillä päätöksillä voidaan siten lisätä kilpailua satelliittiyleisradion alalla, ja ne ovat yhdenmukaisia yhteisön tasolla asetettujen politiikan tavoitteiden kanssa. Uudet säännöt ovat kuitenkin yhä monimutkaisia, eikä WRC-2000:ssa paneuduttu tarkkoihin menettelytapoihin, joilla säädetään järjestelmien suojaamisesta toisia järjestelmiä vastaan, mutta niitä tarkastellaan vielä jatkossa.

On huomautettava, että uusi suunnitelma ei tyydytä kaikkia, ja siitä aiheutuvat ongelmat on ratkaistava ennen kuin kaikki maat voivat hyväksyä WRC-2000:n tulokset. Muutamilla mailla voi myös olla vaikeuksia panna täytäntöön tiettyjä sääntelylausekkeita, jotka rajoittavat niiden oikeuksia kieltäytyä antamasta valtuutuksia järjestelmille, joiden koordinointia ei ole saatettu täysin loppuun ja joiden häiriöiden vaaraa ei ole todistettu, vaan sitä pikemminkin vasta epäillään. Sen vuoksi on tärkeää, että Euroopassa päästään yhteisymmärrykseen yhä avoinna olevista kysymyksistä.

3.6. Muita aiheita

On yhteisön edun mukaista löytää ratkaisu satelliittijärjestelmien rekisteröintikysymykseen, sillä se voi muodostaa suuren esteen alueellisille ja maailmanlaajuisille satelliittijärjestelmille, jotka voisivat tarjota yhteisön laajuisia palveluja. Voitaisiin pohtia käytännön toteuttamistapoja ITU:n menettelyjen puitteissa niin, että heijastetaan yhteisön tukea tuleville ilmoituksille, jotka sisältävät yhteisön ulottuvuuden.

On yhteisön yleisen edun mukaista varmistaa, että riittämättömät taajuudet tai häiriöt eivät rajoita kohtuuttomasti perustutkimusta ja -kehittämistä sekä soveltavaa tutkimusta ja kehittämistä, radioastronomia mukaan luettuna. Tulevaisuudessa voi olla välttämätöntä omaksua yhteinen ja yhdenmukainen yhteisön tason lähestymistapa riittävien taajuuksien ja kiertoratapaikkojen saamiseksi satelliittikaukokartoitussovelluksia ja tutkimusta ja ympäristön seurantaa varten, ja yhteisön on tehtävä yhteistyötä Euroopan ja kansallisten avaruusvirastojen ja muiden asianomaisten kanssa. Näin voitaisiin edistää yhteistä eurooppalaista tutkimusinfrastruktuuria eurooppalaisella tutkimusalueella.

Ilmailupalvelujen alalla toimet, joita kehitetään osana yhtenäistä ilmatilaa koskevaa aloitetta ja joilla pyritään parantamaan ilmaliikenteen hallintaa (ATM) Euroopassa, voivat edellyttää koordinoitua yhteisön lähestymistapaa turvallisuusjärjestelmien taajuuksiin uuden tekniikan käyttöönottamiseksi ilmaliikenteen hallinnassa.

4. WRC-2000:n toiminnalliset näkökohdat

4.1. Konferenssin organisaatio

Vaikka WRC-2000 oli hyvin organisoitu tapahtuma, jossa saatiin jälleen kerran aikaan useimpia osapuolia tyydyttäneitä tuloksia maailmanlaajuisten radiotaajuuksien varaamisessa, yksistään tapahtuman koko aiheuttaa yhä enemmän logistisia ja neuvotteluongelmia [19]. Konferenssia johti pätevä ja ahkera ohjauskomitea, mutta on selvää, että tällaisissa oloissa ei voida luoda yksinkertaista yleiskatsausta käynnissä oleviin menettelyihin. Vaikka kaikkiin yksittäisiin kysymyksiin löydettiin ajoissa ratkaisu, mikä mahdollisti myönteisen kokonaistuloksen aikaansaamisen, vaarana oli koko ajan, että konferenssin järjestäjät eivät enää kykenekään valvomaan konferenssin tuloksia. Kun otetaan huomioon WRC-prosessin yhä suurempi monimutkaisuus yhdessä maailmanlaajuisen taajuuksien hallinnan muuttuvan ympäristön kanssa (ks. luku 5.1), on syytä seurata sen rakennetta ja organisaatiota.

[19] Muutama esimerkki kuukauden kestäneen konferenssin laajuudesta: konferenssiin osallistui 2 370 edustajaa, jotka edustivat 836:ta organisaatiota ja 150:tä maata; WRC-2000:n aikana laadittiin 544 alkuperäisasiakirjaa, ja delegaatioita varten tuotettiin ja jaettiin yli 20 miljoonaa sivua asiakirjoja; virallisia neuvotteluistuntoja oli satoja.

Ennen konferenssin alkamista kansallisella ja alueellisella tasolla oli tehty kahden vuoden ajan jatkuvia valmisteluja. Pitkillä valmisteluilla, joihin osallistuivat sekä taajuuksien käyttäjät että sääntelyviranomaiset, etenkin taajuusneuvottelijat ja yritykset, oli erityinen tehtävä sen varmistamisessa, että konferenssi tuottaa hedelmää. WRC-2000:ssa voitiin myös todeta, että alueet olivat tehneet suuria ponnisteluja kantojensa lähentämiseksi ennen konferenssin alkua noudattaen siten ITU:n jäsenten WRC-97:ssa esittämää pyyntöä. Maat, jotka eivät olleet osallistuneet muutamiin alueellisiin vuoropuheluihin [20], suhtautuivat ajoittain kuitenkin jossain määrin huolestuneesti tällaisiin sitoumuksiin. Tällainen suhtautuminen kuvastaa "nollasummapeli"-lähestymistapaa, joka on tullut yleiseksi kansainvälisissä taajuusvarauksia koskevissa neuvotteluissa, mutta josta on päästävä eroon, jotta voidaan sopia tyydyttävistä maailmanlaajuisista kompromisseista.

[20] Tässä yhteydessä viitataan etenkin CEPT:n ja Arabiliiton konferenssin alkuvaiheessa tekemään sopimukseen, joka oli tärkeä väline satelliittiyleisradion (BSS) taajuuksien uudelleenjärjestelyä koskevan mahdollisen vakavan konfliktin torjumisessa (ks. luku 2.2.5) ja joka mahdollisti muita tärkeitä aiheita koskevien yhteisten kantojen hyväksymisen näiden kahden alueellisen ryhmän välillä.

Kaiken kaikkiaan WRC-2000:lle oli luonteenomaista se, että siihen osallistuneilla valtuutetuilla oli raskas ja laaja työtaakka hoidettavanaan. WRC:n oli myös kamppailtava eri asioiden välisten neuvottelukytkentöjen kanssa. Vaikka sillä ei lopulta ollutkaan mitään vaikutusta WRC-2000:n tuloksiin, etenkin satelliittiyleisradion taajuussuunnitelmaa oli tarkasteltava rinnakkain muiden neuvottelujen kanssa. Koska sitä ei ollut alunperin suunniteltu konferenssin neuvottelujen aiheeksi, tämä lisätoimi teki menettelyistä vieläkin monimutkaisempia ja lisäsi työtaakkaa.

Kun otetaan huomioon kaikki nämä tekijät, WRC-2000-neuvottelut etenivät kuitenkin hyvin, eivätkä poliittiset erimielisyydet estäneet työtä samassa määrin kuin aiemmissa maailman radioviestintäkonferensseissa. Taajuusvarausten taloudellinen kokonaisvaikutus ymmärrettiin nyt paremmin, ja se otettiin huomioon tässä konferenssissa, vaikka ei ehkä siinä määrin kuin radiotaajuuksien käyttöoikeuksia vaatineet kaupalliset toimijat olisivat toivoneet.

4.2. CEPT:n harjoittama koordinointi

Eurooppaa neuvotteluissa edusti CEPT, Euroopan radio, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi, jossa jäsenvaltiot ovat osallisina [21]. Toiminnallisesta näkökulmasta CEPT:n koordinointi oli riittävää, ja se selviytyi vaikeasta tilanteesta, jossa käytiin samanaikaisesti lukuisia yksityiskohtaisia neuvotteluja, jotka olivat muodollisesti erillisiä mutta jotka usein liittyivät toisiinsa käytännössä. CEPT:n toiminnan myönteisiä puolia olivat seuraavat asiat:

[21] WRC:n työjärjestelyjen osalta ks. WARC-92:ta koskevat neuvoston päätelmät (2/2/92); Komission vuoden 1997 WRC-konferenssia koskevaa tiedonantoa koskevat neuvoston päätelmät (7/9/97); Komission vuoden 2000 WRC-konferenssia koskevaa tiedonantoa koskevat neuvoston päätelmät (2/5/00).

*Useimmat erityisaiheita koskevat Euroopan ehdotukset hyväksyttiin WRC-2000:ssa.

*Kaikki jäsenvaltiot ja useimmat EU:n ulkopuoliset CEPT-maat sitoutuivat yleisesti CEPT:n koordinointia koskeviin suuntaviivoihin [22], jotka oli määritetty ennen konferenssia ja joilla pyritään parantamaan alueellisten organisaatioiden tehokkuutta WRC-2000:ssa.

[22] CPG 2000-7, (2000) 66, liite VI.

*CEPT pyrki jatkuvasti lähentämään alueellisia ehdotuksia ennen konferenssia ja konferenssin aikana sen vastapuolten, kuten CITEL:n (Amerikka), APT:n (Aasian-Tyynenmeren alue) ja arabimaiden kanssa. Tällainen lähentyminen helpotti hyväksyttävien kompromissien valmistelua ja johti lopulta konferenssin erittäin onnistuneeseen tulokseen. Merkittävä tekijä konferenssin onnistumisessa oli CEPT:n järjestelmällinen lähestymistapa WRC-2000:n valmisteluihin, jotka olivat avoimet kaikille eturyhmille ja kolmansien maiden tarkkailijoille; muut alueelliset organisaatiot ovat harvemmin osoittaneet tällaista asennetta.

*Eurooppalaiset yritykset osallistuivat neuvotteluihin tiiviimmin kuin edellisissä konferensseissa; niillä oli merkittävä edustus kansallisissa delegaatioissa ja ne harjoittivat tehokasta ja hyvin kohdennettua lobbaustoimintaa. Niiden rakentava rooli neuvotteluissa ja niiden antama tuki CEPT:n kannoille tulivat hyvin esiin [23].

[23] Konferenssin päättymisen jälkeen muutamat teollisuusjärjestöt ja elinkeinoelämän järjestöt ovat ilmaisseet avoimesti tyytyväisyytensä WRC-2000:n tuloksiin.

Myönteisestä kokonaistuloksesta huolimatta CEPT kohtasi koordinoinnissa kuitenkin useita haasteita neuvottelujen aikana, lähinnä koska eurooppalaisten delegaatioiden erilaisia kansallisia etuja tietyissä kysymyksissä ei voinut aina tukea kaikilta osin CEPT:n neuvottelukannoilla, jotka itsessään ovat sisäisten keskustelujen tuloksena aikaansaatuja kompromisseja. Tämän lisäksi muutamat eurooppalaiset delegaatiot eivät pienen kokonsa vuoksi pystyneet osallistumaan kaikkiin konferenssineuvotteluihin, minkä vuoksi niiden oli turvauduttava jossain määrin laajempiin CEPT:n delegaatioihin palautteen ja myötävaikutuksen antamiseksi. Koska konferenssin aikana oli välttämätöntä neuvotella myös muiden alueellisten yhteisöjen kanssa, CEPT:n oli perustettava tilapäisiä ohjausryhmiä. Tästä syystä muutamilla pienillä delegaatioilla ja tarkkailijajärjestöillä oli vaikeuksia ymmärtää, heijastivatko CEPT:n muiden delegaatioiden virallisissa WRC:n istunnoissa ilmaisemat kannanmuutokset aidosti uutta CEPT:ssä hyväksyttyä kantaa vai yksinkertaisesti kyseisen delegaation mielipidettä.

Kaiken kaikkiaan oli selvää, että 43 delegaation ryhmässä syntyy tämänkaltaisia toiminnallisia vaikeuksia neljä viikkoa kestävien neuvottelujen aikana, ja Euroopan WRC-2000:ssa saavuttamat hyvät tulokset osoittavat, että tällaiset vaikeudet voitiin lopulta voittaa CEPT:n puitteissa.

5. Valmistautuminen WRC-03:een

Yksi WRC-2000:n tehtävistä oli määrittää asialista seuraavaa maailman radioviestintäkonferenssia varten, joka on määrä järjestää vuonna 2003. WRC-03:a varten hyväksyttiin pitkä luettelo eri aiheita - noin 35 erityisaihetta ja 7 hallinnollista toimea-, ja se toimitettiin eteenpäin ITU:n neuvoston myöhempää muodollista hyväksymistä varten.

Kuten oli laita edellisissäkin maailman radioviestintäkonferensseissa, analyysi eri neuvottelukysymysten, kuten radionavigoinnin, IMT-2000:n ja muiden sovellusten, HIPERLANin, julkisten turvajärjestelmien, satelliittiliikenteen sekä BSS:n ja maanpäällisten maa-asemien taajuuksien yhteiskäytön, merkityksestä yhteisön eduille tai sen politiikan aloitteille auttaa Euroopan ponnistelujen keskittämisessä ennen WRC-03:a ja sen aikana. Komissio aikoo siten valmistella tiedonannon WRC-03:ssa käsiteltävistä yhteisölle tärkeistä asioista.

WRC-2000:n onnistunut lopputulos on hyvä lähtökohta yhteisölle, kun se keskittyy kansainvälisten radiotaajuuksien varaamiseen tulevaisuudessa. WRC-03:n valmistelut on jo aloitettu. Useat eri tekijät vaikuttavat siihen, minkälaisen lähestymistavan yhteisö omaksuu WRC-03:een. Niistä kolmea (tekniikan kehittyminen, maailmanlaajuisen taajuuksien hallinnan kehittäminen ja ehdotus yhteisön taajuusjärjestelmäksi) tarkastellaan seuraavassa luvussa; lisäksi tarkastellaan muutamia vaihtoehtoja, joilla voitaisiin parantaa mahdollisuuksia saavuttaa yhteisön tavoitteet seuraavassa konferenssissa.

5.1 ITU:n kehittyvä rooli

Viimeisten kymmenen vuoden aikana maailman radioviestintäkonferenssi on muuttunut huomattavasti pääasiassa teknisen tason päätöksentekoprosessista prosessiksi, jossa vapauttamisen, kilpailun ja teknisen innovaation ajamat taloudelliset ja poliittiset voimat ovat saaneet näkyvän sijan. Samanaikaisesti ITU:n maailmanlaajuiset taajuusvarausmekanismit kehittyvät. Kaksi tärkeintä muutostekijää ovat:

*Konvergenssi: yhä suurempi yhdenmukaisuus sähköisen datan käsittelyssä pakettiverkkojen välityksellä ja taajuustehokkaiden tekniikoiden (kuten "älykkäiden radioiden" ja UWB:n) tulevaisuudennäkymät ovat herättäneet kysymyksiä ITU:ssa määritettyjen ja WRC:ssä tarkasteltujen eri langattomien palvelujen todellisista eroista. Tulevaisuuden langattomat verkot pystyvät siirtämään ääni-, audio- ja videoteitse lähetettyä dataa ilman eroja. Kaupallisten langattomien sovellusten integrointi, kaksisuuntaisuus, vuorovaikutteisuus ja toiminnallisuus paranee entisestään. Eri palvelujen kesken tehdyillä taajuusvarauksilla, siten kuin ne nyt on määritetty, ei ole jatkossa enää yhtä suurta merkitystä käyttäjien todellisten tarpeiden kannalta.

*Taajuuksien arvon määrittäminen: tällä hetkellä WRC:ssä ei ole ryhdytty erityisiin toimiin varauspäätösten nettokustannusten ja hyötyjen jakautumisen määrittämiseksi. Arvokkaita taajuuksia annetaan usein aiemman käytännön tai resurssien oikeudenmukaisen jakamisen perusteella. Viime vuosina taajuuksien kaupallinen arvo on määritetty useissa maissa yhä useammin huutokauppaamisen, hallinnollisen hinnoittelun tai sekundaarisen kaupankäynnin avulla. Lisäksi taajuuksien arvon määrittäminen poikkeaa merkittävästi ei-kaupallisissa ja kaupallisissa järjestelmissä riippumatta siitä, onko kyse tieteellisistä, sosiaalisista vai ihmishengen suojaamiseen liittyvistä sovelluksista, ja myös tätä kysymystä tarkastellaan parhaillaan aktiivisesti.

Taajuuksien arvon korostaminen tällä tavoin voi lisätä taajuuksien antamisen tehokkuutta tietyillä taajuusalueilla, mutta se ei ratkaise periaatekysymystä taajuuksien tehottomasta maailmanlaajuisesta varaamisesta, sillä taajuuksien taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista arvoa ei voi määrittää varausmenettelyssä yksiselitteisesti eri käyttäjien kannalta. Täten eritoten kaupallisesti tai sosiaalisesti houkuttelevat sovellukset, jotka kuormittavat siten raskaasti taajuuksia, kärsivät toisinaan taajuuksien "säännöstelystä", joka lisää näille sovelluksille varattujen taajuuksien arvoa, kun taas viereisten taajuuksien käyttö voi olla vähäistä.

ITU:ssa on käynnissä laaja uudistusprosessi, jonka tavoitteena on saattaa ajan tasalle sen menettelyt ja työskentelyperiaatteet [24]. Tässä prosessissa on tarkasteltava myös edellä hahmoteltuja suuntauksia, jotta varmistetaan, että taajuudet jaetaan mahdollisimman tehokkaasti WRC:ssä. Yhteisö pyrkii tukemaan näitä uudistuksia, joilla pyritään parantamaan taajuuksien käyttöä.

[24] Ks. http://www.itu.int./newsroom/reform/index.html

5.2 Ehdotus radiotaajuuspolitiikkaa koskevaksi yhteisön päätökseksi

Yhteisössä tehdään parhaillaan ehdotuksia, joilla tulevaisuudessa parannetaan radiotaajuuspolitiikan koordinointia. Vuoden 1998 Vihreään kirjaan radiotaajuuspolitiikasta - radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t&k-politiikassa [25] liittyneen julkisen kuulemisen jälkeen komissio hyväksyi ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä [26].

[25] KOM(98) 596.

[26] KOM(2000) 407.

Komission päätösehdotuksen tavoitteena ei ole korvata yhteisön nykyisiä toimia radiotaajuuksien hallinnoinnissa vaan täydentää niitä siten, että luodaan poliittiset ja oikeudelliset edellytykset, jotka mahdollistavat yhteisön osallistumisen CEPT:n ja ITU:n toimintaan poliittisella tasolla.

Kansallisten politiikkojen erilaiset tavoitteet tulevat usein etualalle WRC:ssä. Siksi on tärkeää varmistaa, että ennen WRC:tä yhteisössä järjestetään poliittisia keskusteluja, jotta tasoitetaan tietä teknisiä yksityiskohtia koskevan sopimuksen käyttöönotolle CEPT:ssä ja ITU:ssa/WRC:ssä. Ehdotuksella yhteisön radiotaajuuspolitiikkaa koskevaksi päätökseksi pitäisi auttaa tehostamaan WRC:n valmisteluja. Ehdotetun poliittisen toimintakehyksen pitäisi luoda paremmat edellytykset pohtia poliittisia vaatimuksia, joita on tuettava, samalla kun valmistellaan neuvottelukantoja (yhteiseurooppalaisia ehdotuksia - ECP) konferenssia varten. Käyttöönotettavassa poliittisessa ja oikeudellisessa toimintakehyksessä yksilöidään yhteisön yleiset poliittiset tavoitteet ennen kutakin konferenssia niin, että helpotetaan yhteiseurooppalaisten ehdotusten valmistelua tällaisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja sen varmistamiseksi, että yhteisön yleiset huolenaiheet otetaan huomioon.

Kun otetaan huomioon edellä mainittu, on välttämätöntä, että taajuuspäätöstä koskevassa ehdotuksessa edistytään. Tämän lähestymistavan odotetaan parantavan jäsenvaltioiden delegaatioiden yhteenkuuluvuutta konferenssin aikana ja yhteisön tarpeiden mukaisten tulosten saavuttamista.

5.3. Parannettavat alat

Jo nyt on selvää, että WRC-03:stä tulee jopa isompi ja monimutkaisempi kuin edellisistä konferensseista, ja sillä on yhä suurempi merkitys radiotaajuuksien käyttäjille. Koska edellä mainituilla sovelluksilla on suuri merkitys yhteisölle ja Euroopan kansalaisille, on harkittava useita toimia ennen WRC-03:a ja sen jälkeen, jotta parannetaan mahdollisuuksia hoitaa näitä aiheita koskevat neuvottelut menestyksekkäästi. Tällaisia toimia voivat olla:

CEPT:n valmistelut ja resurssit

Kun otetaan huomioon WRC:n yhä suurempi merkitys ja WRC-03:ssä käsiteltävän työtaakan ennakoitu kasvu, CEPT:n konferenssien valmisteluryhmä on aloittanut valmistelut varhaisessa vaiheessa WRC-2000:n jälkeen, ja se jatkaa rakentavaa lähestymistapaansa kohti avoimuutta ja avointa keskustelua sekä sisäisesti että muiden organisaatioiden kanssa ennen konferenssia [27]. Kaikkien jäsenvaltioiden ja CEPT:n tulisi antaa delegaatioilleen riittävästi resursseja ennen WRC-03:a ja sen jälkeen.

[27] CEPT on näyttänyt avoimuudessa esimerkkiä, jota muut delegaatiot seuraavat. Katso esimerkiksi analyysi USA:n delegaation vahvuuksista ja puutteista, jonka on laatinut USA:n delegaation johtaja, suurlähettiläs Schoettler (Recommendations to Improve United States Participation in World Radiocommunication Conferences, at http://www.ntia.doc.gov/osmhome/wrc/wrcrecommendations.htm)

Yritysten osallistuminen

Samalla kun televiestinnän, tietotekniikan ja yleisradioliikenteen markkinat maailmanlaajuistuvat yhä nopeammin, on ensisijaisen tärkeää varmistaa eurooppalaisten yritysten ja Euroopan taajuusneuvottelijoiden kumppanuuden jatkuvuus WRC:ssä. Esimerkiksi Euroopan unionin langattomilla markkinoilla saavuttaman merkittävän kehityksen taustalla on voimakas teollisuudenala, joka tarvitsee maailmanlaajuiset taajuuksien käyttöoikeudet ja joka voi auttaa tehokkaasti Euroopan sääntelyviranomaisia saamaan käyttöoikeudet näihin taajuuksiin.

Vaikka yritysten näkökannan huomioonottamiseksi on tehty huomattavia ponnisteluja, tietyt alat näyttävät olevan paremmin edustettuina taajuuskeskusteluissa kuin toiset. Siksi on tärkeää, että viestintäalan lisäksi kaikki teollisuudenalat, jotka ovat riippuvaisia taajuuksien käyttöoikeuksista, ilmaisevat mielipiteensä.

Yritysten kantoja on myös punnittava muiden ryhmien toimiin nähden. Taajuuksista riippuvaisten palvelujen loppukäyttäjät eivät ole yleensä riittävästi edustettuina WRC:ssä, jotta sosioekonomiset näkökohdat tulisivat riittävästi esille. Myös yleinen etu on aina otettava huomioon ja kansallisten hallintoviranomaisten on itse puolustettava sitä, sillä se on usein ristiriidassa yritysten näkemysten kanssa. Tavoitteena on kaikkien näkemysten asianmukainen tasapainottaminen, ja siihen olisi pyrittävä WRC:ssä käsiteltäviä taajuuskysymyksiä koskevalla poliittisella keskustelulla.

Euroopan yhteenkuuluvuuden ja ulkoisten yhteyksien lujittaminen

CEPT:n puitteissa on harkittava lisätoimia CEPT:ssä hyväksyttyjen kantojen selventämiseksi ja tukemiseksi yhdessä muiden alueiden (Afrikka, Arabiliitto, APT, CITEL jne.) ja asiaa koskevien kansainvälisten organisaatioiden (NATO, ICAO, IMO, IATA, ESA jne.) kanssa. Yhtä tai kahta poikkeusta lukuun ottamatta yhteisön delegaatiot osoittivat vaikuttavaa solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta WRC-2000:ssa, mitä ei voi sanoa muutamista Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) jäsenistä ja vähemmässä määrin EU:n ehdokasvaltioista, sillä muutamat näistä delegaatioista olivat omaksuneet WRC-2000:ssa neuvottelukannan, joka poikkesi merkittävästi sovituista CEPT:n kannoista. Tällainen asenne ei ole itsessään yllättävä, sillä monilla näistä maista on jo pitkään ollut erilainen lähestymistapa taajuuksien käyttöön kuin yhteisön jäsenvaltioilla. Se, että toiset entiset Neuvostoliiton tasavallat ovat CEPT:n jäseniä ja toiset eivät, vaikeuttaa koordinointia muiden CEPT:n jäsenten kanssa.

Kaikki päätoimijat ymmärtävät nyt selvästi, että WRC:n onnistumisen tärkein tekijä on koordinointi eikä vastakkainasettelu. Kolmansien maiden odotetaan ponnistelevan entistä voimakkaammin vaikuttaakseen sellaisiin CEPT:n osa-alueisiin, jotka ovat alttiita tällaiselle lähestymistavalle, mikä muodostaa uhan CEPT:n yhteiselle rintamalle tulevissa konferensseissa. On myös mahdollista, että CEPT ei enää pääse yhteisymmärrykseen muiden delegaatioiden ja etenkään kehitysmaiden kanssa, joita Euroopan kauppakumppanit kosiskelevat väsymättömästi korkean tason yhteyksillä ja erityyppisellä tuella, kuten lupaamalla auttaa sääntelyelinten perustamisessa, televiestintäjohtajien koulutuksessa ja muussa.

Yhteisö voisi tehostaa erilaisten kantojen koordinointia CEPT:ssä sisällyttämällä taajuusulottuvuuden Euroopan unionin mahdollisten ehdokasvaltioiden liittymisneuvotteluihin. Se voisi myös lujittaa eurooppalaisille kannoille WRC:ssä annettavaa tukea pohtimalla, millä aloitteilla voitaisiin avustaa kehitysmaita, jotta ne eivät jäisi tietoyhteiskunnan ulkopuolelle. Samaan aikaa yhteisö kehittää uusia suhteita monien edellä mainittujen kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Yhteistyön edistämistä taajuuksien alalla voitaisiin suunnitella muutamien näiden organisaatioiden kanssa.

Taajuuksista käytävän keskustelun laajentaminen ja syventäminen

Yhteisössä voitaisiin korostaa entistä paremmin myös taajuusvarausten taloudellisia ja kaupallisia ulottuvuuksia kuten myös poliittista yleiskatsausta prosessiin. CEPT on sikäli hyvässä asemassa, että sitä palvelee yhdenmukainen ryhmä henkilöitä, jotka ovat tunnetusti asiantuntijoita kansainvälisen taajuuksien hallinnan teknisissä ja menettelytapoja koskevissa näkökohdissa. Toisaalta talouden ja kaupan osuus ei ole yhtä tärkeä WRC:ssä kuin se voisi olla. Komission ehdotuksella radiotaajuuksia koskevaksi päätökseksi tätä ulottuvuutta voidaan korostaa paremmin yhteisön puitteissa.

Tekniikan ja menettelyjen asiantuntemuksen on oltava vankka perusta onnistuneille WRC:n neuvotteluille, mutta myös poliittisella johtajuudella ja näkyvyydellä voi olla olennainen merkitys. Muut delegaatiot ovat tunnustaneet sen nimittämällä ryhmiensä johtoon poliittisia virkamiehiä, jotka ovat läsnä koko WRC:n konferenssin ajan. Euroopan komission välitön osallistuminen Galileon nimissä auttoi saamaan aikaan tyydyttävän ratkaisun tässä nimenomaisessa neuvottelukysymyksessä, ja sitä voitaisiin käyttää esimerkkinä sellaisesta poliittisesta lisätuesta, jolla voitaisiin täydentää CEPT:n teknisiä ja neuvottelutaitoja.

Yhteisön tavoitteiden tarkastelu

Komissio valmistelee osaltaan erityisen tiedonannon WRC-03:sta lähempänä tätä konferenssia, jotta voitaisiin jälleen kerran määrittää yhteisön etua koskevien alojen tavoitteet. Komissio pyytää tulevalta taajuuspolitiikkaa käsittelevältä ryhmältä sekä muilta asianosaisilta aktiivista apua tällaisten tavoitteiden määrittämisessä ja kaikissa edellä mainituissa ehdotuksissa, joilla parannetaan tätä eurooppalaista prosessia.

6. Päätelmät

WRC-2000:n tulokset ovat yleisesti yhdenmukaisia yhteisön politiikan tavoitteiden kanssa televiestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen ja TTK:n alalla. Tämä konferenssi on siten parantanut Euroopan matkaviestinnän multimediapalvelujen ja radionavigointimarkkinoiden tulevaisuudennäkymiä.

CEPT:n yhdistämät jäsenvaltiot, komissio ja puheenjohtajavaltio tekivät rakentavaa yhteistyötä WRC-2000:ssa. Radiotaajuuksia koskevat strategiset ja taloudelliset neuvottelukysymykset edellyttävät kuitenkin lisäponnisteluja sen varmistamiseksi, että yhteisö osallistuu täysimääräisesti radiotaajuuksien saatavuutta koskeviin päätöksiin.

Tulevalla ehdotuksella päätökseksi yhteisön radiotaajuuspolitiikasta on tarkoitus palvella kaikkia yhteisön politiikan alueita, joihin radiotaajuuksilla on vaikutusta, ja sillä pyritään varmistamaan, että yhteisön edut otetaan asianmukaisesti huomioon radiotaajuuspolitiikkaa koskevissa kysymyksissä, myös ITU:ssa.

WRC-2000:n tulokset otetaan huomioon yhteisön politiikkojen täytäntöönpanossa ja jatkokehityksessä televiestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen ja t&k:n alalla.

Seuraava maailman radioviestinnän konferenssi (WRC-03) on yhtä haastava ja sillä on yhtä suuri merkitys Euroopan eduille kuin juuri loppuun saatetulla konferenssilla. On välttämätöntä aloittaa eurooppalaiset valmistelut WRC-03:a varten jo varhaisessa vaiheessa ja tukeutua samalla WRC-2000:ssa saavutettuihin tärkeisiin eurooppalaisiin saavutuksiin.

LIITE

SANASTO

3G Third Generation mobile

Kolmannen sukupolven matkaviestin; edeltäjät: 1G (analoginen) ja 2G (GSM)

APT Asia-Pacific Telecommunity

Aasian ja Tyynenmeren alueen teleasiain yhteistyöjärjestö

ATM Air Trafic Management

Ilmaliikenteen hallinta

BSS Broadcast Satellite Service

Satelliittiyleisradio

CEPT European Conference of Postal and Telecommunications Administrations

Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi

CITEL Commission of Inter-American Telecommunications Administrations

Yleisamerikkalainen teleasiain komissio

CPG Conference Preparatory Group of CEPT

CEPT:n konferenssien valmisteluryhmä

CPM Conference Preparatory Meeting

Konferenssin valmistelukokous

ECP European Common Proposal to be adopted by CEPT/CPG

CEPT:n/GPG:n hyväksymä yhteiseurooppalainen ehdotus

ERC European Radiocommunications Committee

Euroopan radioviestintäkomitea

ERO European Radiocommunications Office of CEPT

CEPT:n alainen Euroopan radioviestintätoimisto

ESA European Space Agency

Euroopan avaruusvirasto

EU European Union

Euroopan unioni

FS Terrestrial Fixed Systems

Maanpäälliset kiinteät järjestelmät

FSS Fixed Satellite Service

Kiinteä satelliittiliikenne

GALILEO Eurooppalainen satelliittinavigointi- ja paikantamisjärjestelmä

GLONASS Global Orbiting Navigation Satellite System of the Russian Federation

Venäjän federaation satelliittinavigointijärjestelmä

GNSS Global Navigation Satellite System

Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä

GPS Global Positioning System of the United States

Yhdysvaltain maailmanlaajuinen paikantamisjärjestelmä

GSM Global System for Mobile Communications

Yleiseurooppalainen digitaalinen matkaviestintästandardi

GSO Geostationary Orbit

Geostationaarinen kiertorata

HAPS High Altitude Platform System

Stratosfääriasema (High Altitude Platform System)

HDFS High-Density Fixed Service

Tiheästi rakennettu kiinteä liikenne

HDFSS High-Density Fixed Satellite Service

Tiheästi rakennettu kiinteä satelliittiliikenne

IATA International Air Travel Association

Kansainvälinen ilmakuljetusliitto

ICAO International Civil Aviation Organisation

Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö

IMO International Maritime Organisation

Kansainvälinen merenkulkujärjestö

IMT-2000 International Mobile Telecommunications for the year 2000

International Mobile Telecommunications - 2000

ITU International Telecommunications Union

Kansainvälinen teleliitto

LEO Low Earth Orbit

Matala kiertorata

MSS Mobile Satellite Service

Siirtyvä satelliittiliikenne

NGSO Non-Geostationary Orbit

Ei-geostationaarinen kiertorata

RAS Radio Astronomy Service

Radioastronomialiikenne

RNSS Radio Navigation Satellite System

Satelliittiradionavigointijärjestelmä

RR Radio Regulations of the ITU

ITU:n radio-ohjesääntö

TTK Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

S-PCS Satellite Personal communications Services

Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut (Satellite Personal Communications Services)

S-UMTS Satelliittivälitteinen UMTS

UWB Ultra-Wide Band

Ultralaajakaista

UMTS Universal Mobile Telecommunications System

Yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä

WRC World Radiocommunications Conference

Maailman radioviestintäkonferenssi