EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 06.05.1998 
KOM( 1998) 266 lopull. 
98/0169 (COD) 
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle 
EUROOPAN YHTEISÖN ENSIMMÄINEN KULTTUURIN PUITEOHJELMA 
(2000-2004) 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus-ja ohjelmointivälineen perustamisesta 
(Kulttuuri 2000 -ohjelma) 
(komission esittämä) 

Ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma (2000-2004) 
Sisällysluettelo 
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle 
ja alueiden komitealle 
Johdanto 
Uusi lähestymistapa kulttuurille 
Puiteohjelman perusta 
- yhteisön tehtävät ja toimivalta kulttuurin alalla 
- yhteisön toiminnan arviointi kulttuurin alalla 
- tehostettu kuulemismenettely 
Uuden lähestymistavan tavoitteet ja keinot 
EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON 
PÄÄTÖKSEKSI KULTTUURIYHTEISTYÖN YHTENÄISESTÄ 
RAHOITUS-JA OHJELMOINTIVÄLINEEN PERUSTAMISESTA 
KULTTUURIN SELKEÄ SISÄLLYTTÄMINEN YHTEISÖN TOIMIIN JA 
POLITIIKKOIHIN, KOMISSION STRATEGIA-ASIAKIRJA 
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle 
ja alueiden komitealle 
Johdanto 
Ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma avaa Euroopan unionille mahdollisuuden ottaa käyttöön 
uusi lähestymistapa yhteisön kulttuuritoimille. Sen avulla yhteisö voi vastata nykyajan 
asettamiin haasteisiin ja niin Euroopan kansalaisten kuin sen kulttuuritoimijoidenkin 
toiveisiin. Kyseinen uusi lähestymistapa vastaa nimenomaisesti Euroopan parlamentin ja 
neuvoston toiveisiin. Neuvosto kehotti komissiota 22 päivänä syyskuuta 1997 tekemässään 
päätöksessä esittämään «ohjaavan, kokonaisvaltaisen ja avoimen lähestymistavan 
kulttuuritoimintaan, mukaan lukien yksittäisen ohjelmointi- ja rahoitusvälineen ». Tämä uusi 
lähestymistapa on nostettu esiin hetkellä, jolloin Euroopan unioni valmistautuu kohtaamaan 
historiansa tärkeän kauden, johon liittyvät talous- ja rahaliiton perustaminen ja 
valmistautuminen ennennäkemättömään laajentumiseen. 
Komission ohjelman valmistelutyöhön liittyen käynnistämä tehostettu kuuleminen on 
valaissut kulttuurin asemaa ja sijoittumista suhteessa Euroopan unionin kohtaamiin suuriin 
haasteisiin. Jäsenvaltioiden, kansanedustuslaitosten, komission, kansainvälisten järjestöjen 
(Euroopan neuvosto, Unesco) ja kulttuurijärjestöjen kesken vallitsee laaja yhteisymmärrys 
siitä, ettei kulttuuri rajoitu vain perinteiseen «korkeakulttuuriin» (kuvataiteet, musiikki, tanssi, 
teatteri, kirjallisuus). Kulttuurin käsite kattaa nykyisin myös populaarikulttuurin, teollisen 
massakulttuurin ja nykykulttuurin. Tämä johtuu siitä, ettei kulttuurin katsota enää olevan 
toissijaista toimintaa, vaan yhteiskunnan liikkeelle paneva voima sekä luovuuden, elinvoiman, 
vuorovaikutuksen ja koheesion osatekijä. Niinpä se liittyy läheisesti vastauksiin, jotka tulee 
löytää seuraaviin nykyajan suuriin haasteisiin. 
u Euroopan yhdentymisen kiihdyttäminen yhdessä euron käyttöönottoa koskevan 
päätöksen sekä Luxemburgin Eurooppa-neuvoston 26 maan unioniin tähtäävän 
laajentumisprosessin käynnistämistä koskevan päätöksen kanssa. Nämä tulevaisuuden­
näkymät huomioon ottaen kulttuuritoiminnan tulisi edistää sellaisen Euroopan 
kansalaisuuden hahmottamista, joka perustuu kulttuuritietouteen, Euroopan kulttuureiden 
keskinäiseen ymmärrykseen ja niiden yhteisten ominaispiirteiden tiedostamiseen. 
u maailmanlaajuistuminen^ joka on yksi kaikkien kulttuurien tulevaisuuden kannalta 
tärkeimmistä kysymyksistä. Tuleeko maailmanlaajuistuminen rikastuttamaan kulttuureita 
vai yhdenmukaistamaan niitä? Köyhdyttääkö se yksittäisiä kulttuureita vai laajentaako 
niiden ilmaisuvoimaa? Euroopan unioni vastaa toimivaltansa kautta kansalaisistaan ja 
Euroopan kulttuureista kansainvälisisissä yhteyksissä ja erityisesti kansainvälisissä 
elimissä, joissa maailmanlaajuistumisen ja kulttuurien monimuotoisuuden 
kunnioittamisen välisistä yhteyksistä neuvotellaan. Euroopan unionissa säilytetään kunkin 
yhteisön identiteetti ja kulttuuriset oikeudet niin, etteivät unionin kansalaiset katsoisi sen 
häivyttävän heidän kulttuuri-identiteettiään vaan takaavan kulttuurien olemassaolon ja 
kukoistuksen. 
u tietoyhteiskunta. Uusi tieto- ja viestintätekniikka tuovat esiin uusia realiteetteja ja 
kohtaamispaikkoja kulttuurille (cyber-kulttuuri). Ne tarjoavat myös merkittävät 
mahdollisuudet päästä käsiksi yhteiseen tietoon, kulttuurien vuoropuheluun, ideoiden 
kierrättämiseen sekä kulttuurin tuottamisesta tiedottamiseen. Tulisi korostaa, että 
kulttuurialan tuotteilla ja palveluilla on luontainen arvonsa ja että teknologian tulisi 
palvella kulttuurisia tarkoitusperiä, kuten kulttuurin levittämistä sekä kulttuurien ja kielten 
monimuotoisuuden kunnioittamista. 
u työllisyys. Työllisyyttä käsittelevässä ylimääräisessä Eurooppa-ncuvoston kokouksessa 
Luxemburgissa (marraskuussa 1997) määriteltiin kaksi painopistealuetta työttömyyden 
torjumiseksi, joista toinen oli «työllisyyden aiempaa johdonmukaisempi ja määrä­
tietoisempi edistäminen kaikilla yhteisön politiikoilla». 
Komission yksiköiden selvityksistä, jotka kohdistuvat «kulttuuriin, kulttuuriteollisuuteen 
ja työllisyyteen», käy ilmi, että kulttuuritoiminta on merkittävä työpaikkojen lähde, jota 
tulisi hyödyntää. 
• sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Työttömyys ja epävarmuus ovat johtaneet siihen, että 
sosiaaliset siteet eivät ole enää niin tiukkoja ja syrjäytymisestä on tullut vakava uhka 
erityisesti lähiöissä. Sosiaalinen syrjäytyminen johtaa myös kulttuuriseen syrjäytymiseen. 
Monissa tapauksissa kulttuuritoiminta auttaa marginaaliväestöä, erityisesti nuoria näiden 
uudelleenintegroitumisessa yhteiskuntaan. 
Muuttovirrat ovat myös saaneet suurimman osan eurooppalaisista kaupungeista kohtaamaan 
monikulttuurisuuden haasteet. Tarjoavatko yhteiskuntamme tehokkaaseen ja suvaitsevaan 
integraatioon tarvittavat puitteet vai rinnastavatko ne kulttuurit ilman todellisia yhteyksiä? 
Euroopan unionin tulisi tukea integraatiota, joka perustuu sellaisiin perusarvoihin kuten 
ihmisoikeudet, vapaus, solidaarisuus ja suvaitsevaisuus. 
I -Uusi lähestymistapa kulttuurille 
Yhteisö on toteuttanut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen allekirjoituksen jälkeen 
ensimmäiset aloitteet, joiden avulla se: 
• on korostanut, että talous- ja rahaliiton toteutuksen lisäksi yhteisen Euroopan 
rakentaminen koskee koko eurooppalaista yhteiskuntamallia, ja siinä tulee ottaa paremmin 
huomioon Euroopan kansalaiset, 
u on alkanut sisällyttää kulttuurisen ulottuvuuden päätöksiinsä, joilla on vaikutuksia 
kulttuuriin, ja taata, että Euroopan kulttuurista ja kielellistä luovaa työtä ja 
monimuotoisuutta kunnioitetaan kansainvälisissä yhteyksissä, 
• on toteuttanut kolme ensimmäistä ohjelmaa, joilla edistetään kulttuuriyhteistyötä taiteiden 
(Kaleidoskooppi), kirjallisuuden (Ariane) ja kulttuuriperinnön (Rafael) alalla, 
• kehittää suhteita «kulttuurin, kulttuuriteollisuuden ja työllisyyden» välillä komission 
selvitysten pohjalta, joista käy ilmi kulttuuritoimintojen merkitys yhteiskunnalle ja sen 
työpaikkoja luova vaikutus. 
4 
Kulttuurin merkitys Euroopan unionin tulevalle kehitykselle ja sen tuomat vastaukset 
tämänhetkisille suurille haasteille edellyttävät yhteisön kulttuuritoiminnan uudistamista ja 
tehostamista. Tällainen uudistaminen tulee toteuttaa komission heinäkuussa 1997 
hyväksymän Agenda 2000:n mukaisesti. Sen mukaan yhteisön sisäisten politiikkojen 
kehittäminen ja uudelleenjärjestäminen ovat ensisijaisia toimintalinjoja näiden haasteiden 
voittamiseksi. Agenda 2000:ssa korostetaan myös kulttuurin merkitystä Keski-Euroopan 
maiden laajenemisprosessin onnistumiselle ja todetaan, että "unioniin liittyvien maiden 
osallistuminen yhteisön kulttuuri- ja koulutustoimintaan auttaa tiiviimpien yhteyksien 
luomisessa näihin maihin ja hyödyttää kaikkia mukana olevia osapuolia". Unionin 
laajentumisen rahoitukseen liittyvien toimien osalta Agenda 2000:ssa todetaan seuraavaa: 
"Laajentuminen vaikuttaa eri ohjelmiin eri tavoin. Vaikka monien ohjelmien osalta viitteeksi 
käy liittyvien valtioiden BKTL:n mukainen kasvu, joillakin aloilla tarpeita voi olla enemmän. 
Tämä pätee niiden alojen politiikkoihin, joiden osalta väestö tai kieli (koulutus, kulttuuri) on 
li KTL: a pätevämpi peruste. " 
Uusi EY:n perustamissopimuksen 128 artiklaan perustuva lähestymistapa, joka tukee 
kulttuurin puiteohjelmaa vuosille 2000-2004 ja jossa otetaan huomioon komission, 
parlamentin ja neuvoston esittämät tavoitteet ja painopisteet, sisältää vuonna 1994 
käynnistyneeseen kulttuuritoiminnan ensimmäiseen vaiheeseen verrattuna kokonaisvaltaisen 
ja avoimen kokonaiskuvan yhteisön kulttuuriin liittyvistä toimista. Toimet ovat tällä hetkellä 
lukuisia ja vaihtelevia, mutta samalla hajanaisia, mikä vahingoittaa yhteisön kuvaa sen 
kansalaisten silmissä, sillä nämä eivät ole tietoisia kulttuuriensa säilyttämiseksi ja niiden 
vaikutuksen lisäämiseksi toteutettujen toimien laajuudesta tai kulttuurisen ulottuvuuden 
huomioon ottamisesta yhteisen Euroopan rakentamisessa. 
Kokonaisvaltaiseen ja avoimeen kokonaiskuvaan pohjautuvalla uudella lähestymistavalla on 
kaksi ensisijaisia tavoitetta: 
1- Yhteisön kulltuuriyhteistyöloimicn rationalisointi ja yhdenmukaistaminen yksittäisen 
ohjelmointi-ja rahoitusvälineen avulla, joka seuraa Ariadne-ja Kaleidoskooppi-ohjelmaa 
ja saattaa päätökseen Rafael-ohjelman. 
2- Kulttuurin selkeä sisällyttäminen yhteisön toimiin ja politiikkoihin, jota on selvitetty 
komission strategia-asiakirjassa. 
II Puiteohjelman perusta 
Kulttuurin puiteohjelman laatiminen perustuu kulttuuritoimien oikeudellisen perustan 
antamisen lisäksi kulttuurialan järjestöjen ja tahojen tehostettuun kuulemiseen sekä käynnissä 
olevien kulttuuriohjelmien tulosten arviointiin (Rafael, Ariadne, Kaleidoskooppi). 
1- yhteisön toimivalta kulttuurin alalla 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan kappaleissa esitetään, että jäsenvaltiot 
ovat valmiita «toteuttamaan uuden vaiheen Euroopan yhdentymiskehityksessä» sekä 
«syventämään kansojensa välistä yhteisvastuullisuutta niiden historiaa, kulttuuria ja 
perinteitä kunnioittaen» ja "ottamaan käyttöön yhteisen kansalaisuuden maidensa 
kansalaisille". Erityisen toimivallan periaate kulttuurin alalla on kirjattu EY.n 
perustamissopimuksen 3 artiklan p alakohtaan, jonka mukaan yhteisön toiminta myötä­
vaikuttaa siihen, että «jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi». 
EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa annetaan yhteisölle erityinen oikeusperusta 
kulttuurin alalla toteutettavia toimia varten. 
a) kulttuuritoiminnan alat 
Yhteisön toiminta kulttuurin alalla ei korvaa jäsenvaltioiden vastaavaa toimintaa. Kulttuurien 
monimuotoisuuden säilyttäminen on ensisijaisen tärkeää Euroopan yhteisölle, joka pyrkii 
keskittymään Euroopan kulttuurien eurooppalaiseen ulottuvuuteen, eli kansallisten ja 
alueellisten kulttuurien yhteisiin arvoihin ja aineksiin. Tätä on korostettu kahteen otteeseen 
artiklassa 128. Sen 1 kohdassa määrätään, että yhteisön toiminta «korostaa yhteistä 
kulttuuriperintöä» ja 2 kohdassa mainitaan «Euroopan kannalta merkittävä kulttuuriperintö». 
Yhteisön tukitoimet keskittyvät yhteistyöhön. 
Kulttuurin osa-alueet mainitaan 128 artiklan 2 kohdassa (tuntemus, kulttuuriperintö, 
kulttuurivaihto, taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta) 
h) kulttuuritoiminnan ulkoiset toimet 
Kulttuurialan toimia tai kulttuuriin vaikuttavaa toimintaa toteuttaakseen yhteisö on asettanut 
ulkoisten toimien alalla seuraavat tavoitteet: kulttuurin omaleimaisuuden ja moni­
muotoisuuden kunnioittamisen varmistaminen, muiden maailman kulttuurien kanssa käytävän 
vuoropuhelun ja yhteistyön edistäminen, Euroopan kulttuurien ulkoisten vaikutusten 
edistäminen ja kehitysmaiden kulttuurien kehityksen tukeminen. Tällä alalla yhteisön 
yhteistyökumppaneina toimivat jäsenvaltiot, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt. 
Tällöin voidaan erottaa toisistaan seuraavat sopimukset: 
u kansainväliset kauppasopimukset, jotka voivat vaikuttaa kulttuuriin, 
u E Y :n perustamissopimuksen 128 artiklan 3 kohdan perusteella tehdyt kulttuurisopimukset 
u yhteistyösopimukset, joihin sisältyy kulttuurialan toimia. 
c) kulttuuritoiminnan keinot 
Yhteisön kulttuuritoiminta on kehitetty 128 artiklan 5 kohdan perusteella, jossa määrätään 
kannustavista toimista, joihin eivät kuitenkaan kuulu yhdenmukaistamistoimet, 128 artiklassa 
tarkoitettujen toimien toteuttamiseen. 
Lisäksi 128 artiklassa määrätään neuvoston mahdollisuudesta antaa suosituksia. Vaikka 
suositukset eivät ole oikeudellisesti sitovia, niillä on kuitenkin oikeusvaikutuksia ja ne sopivat 
kansallisen kulttuurilainsäädännön ohjaamiseen. 
Samaisessa 128 artiklan 4 kohdassa määrätään myös, että «yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät 
näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan». 
Tämä olennainen määräys kuvaa allekirjoittajavaltioiden tahtoa sisällyttää kulttuuri unionin 
suuriin tavoitteisiin. Kyseisellä määräyksellä Euroopan yhteisö sitoutuu ottamaan huomioon 
kulttuuriin liittyvät tavoitteet kaikessa toiminnassaan. 
Niinpä 128 artiklan 4 kohdassa korostetaan yhteisön toimielinten velvollisuutta sovittaa 
yhteen perustamissopimuksen eri tavoitteet vahvistaessaan toimia tai säädöksiä. Yhteisön on 
noudatettava kyseistä velvoitetta toteuttaessaan toimivaltaansa yhteisöoikeuden alalla 
(sijoittautumisoikeus, henkilöiden ja tavaroiden liikkumisvapaus, kilpailu, yhteinen 
kauppapolitiikka) tai määritellessään tai pannessaan täytäntöön tukipolitiikkaansa. 
2- Yhteisön kulttuuritoimien arvioinnista opittua 
Komissio on toteuttanut kulttuurin puiteohjelman yhteydessä kaksi arviointia. 
Ensimmäinen arviointi koski 128 artiklaan perustuvien yhteisön ensimmäisen polven 
kulttuuriohjelmien toteuttamista. Näitä ovat Kaleidoskooppi (päätös N:o 719/96/EY, 
29.3.1996), joka koskee taide- ja kulttuuritoimintaa, Ariadne (päätös N:o 2085/97/EY, 
6.10.1997), joka koskee kirjaa ja lukemisen alaa, sekä Rafael (päätös N:o 2228/97/EY, 
13.10.1997), joka koskee kulttuuriperintöä. 
Näiden ohjelmien kokonaismäärärahat ovat Kaleidoskoopille 26,5 miljoonaa ecua 
(1996 1998), Ariadnelle 7 miljoonaa ecua (1997-1998) ja Rafaelille 30 miljoonaa ecua 
( 1997-2000). Nämä määrärahat tarkistetaan ohjelmien puolivälissä. 
Kyseiset ohjelmat rakentuvat seuraavien kolmen päälinjan ympärille: 
- yhteistyö kulttuurialan toimijoiden välillä ja erityisesti tietojen, kokemusten sekä 
tietämyksen vaihto 
- kulttuurin saatavuus yleisölle ja sen siihen osallistuminen 
- luovan työn ja kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen. 
Kun otetaan huomioon vuodesta 1994 käynnistetyt pilottihankkeet, on komissiolle jätetty 
1994 97 noin 9000 hanke-ehdotusta. Samana ajanjaksona yhteisörahoitusta saaneet hankkeet 
edustavat 15:tä % hakemuksista, eli noin 1400 hanketta (Kaleidoskoopin osalta 511, Ariadnen 
488 ja Rafaelin 392 hanketta). 
a) Valtioiden välinen yhteistyö 
Tämä tukimuoto on mahdollistanut aktiivisen yhteistyön kehittämisen yli 3 500 kulttuuri-
maailman toimijan välillä. Kun vuosina 1994 ja 1995 hankekumppaneiden keskimääräinen 
lukumäärä oli kolme, on yhteistyöosapuolten lukumäärä kasvanut sittemmin merkittävästi. 
Niinpä kumppaneiden keskimääräinen lukumäärä oli vuonna 1996 neljä ja vuonna 1997 
kuusi. 
Useimmiten ohjelmat ovat edesauttaneet osaltaan toisaalta jo vahvistettujen kansallisia 
yhteistyöhankkeita ja toisaalta yhteistyön laajentamista muihin jäsenvaltioihin. 
Esimerkiksi museoiden osalla, 18 % rahoitetuista hankkeista sisälsi jo valtioiden välistä 
yhteistyötä, kun taas 49 %:ssa hankkeista alun perin yksinomaan kansallinen yhteistyö laajeni 
valtioiden väliseksi ja 33 %:ssa hankkeista, joissa oli jo kehitelty valtioiden välistä 
kumppanuustoimintaa, toiminta laajeni muiden jäsenvaltioiden uusiin yhteistyökumppaneihin. 
Yhteisön tuki vaikutti näin ollen museoalan yhteistyöhön yli 80 %:ssa tapauksista. 
b) Saatavuus yleisölle ja sen osallistuminen 
Kulttuuritapahtumien ja kulttuuriperinnön saatavuus yleisölle on yksi näiden ohjelmien 
ulottuvuus. Kaleidoskoopissa 70 % tuetuista toimijoista on todennut yleisönsä määrän 
kasvaneen. Rafaelissa kohteiden saatavuutta on parannettu erityisesti avaamalla yleisölle 
aiemmin suljettuja kohteita ja kokoelmia sekä kohdeopastein, katalogien, Internet-sivuin, 
CD-ROMein jne. Rahoitettujen hankkeiden keston vuoksi (kolme vuotta) ei ole kuitenkaan 
vielä mahdollista arvioida näiden toimien vaikutusta yleisöön kokonaisuudessaan. Ariadne on 
edistänyt kirjojen saatavuutta ja lukemista nykykirjallisuuden käännösten (218 käännettyä 
teosta) tai edistämistoimien kautta. 
e) Kulttuuriperinnön ja luovan työn arvostuksen lisääminen 
Kaiken kaikkiaan nämä kolme ohjelmaa ovat mahdollistaneet tapahtumien suunnitteluun ja 
edistämisen tanssin ja teatterin alalla (182 ), musiikin ja oopperan alalla (125) ja muilla aloilla 
(204) sekä kirjallisuuden levikin lisäämisen (218) ja merkittävään eurooppalaiseen 
kulttuuriperintöön liittyvien kohteiden/rakennusten konservoinnin ja entisöinnin (200). 
Joissain tapauksissa hanketta ei olisi voitu toteuttaa samoin edellytyksin ilman yhteisön tukea, 
joka mahdollisti yhteistyön ja kokemusten vaihdon. 
Kulttuuritoimien ensimmäisen vaiheen aikana havaitut puutteet 
Kulttuurialalla erityisesti Kaleidoskoopin, Ariadnen ja Rafaelin kautta toteutetut toimet 
vuosina 1994-1998 suosivat kiistämättä valtioiden välisen kumppanuuden tehostamista ja 
laajentamista (mikä oli toimijoiden tahdon mukaista), kulttuurin saatavuutta yleisölle sekä 
eurooppalaisien kulttuuritoimien arvostuksen lisäämistä. 
Tämä johtaa kuitenkin kulttuuriyhteistyössä rakenteellisten vaikutusten puutteeseen, koska jo 
toteutuneet kumppanuudet eivät välttämättä jatku pitkään ja synnytä verkostoja. 
Lisäksi lainsäätäjien halu kattaa erittäin laaja toiminta-ala on johtanut jonkinasteiseen 
budjettivarojen ja suunniteltujen toimien hajautumiseen, mikä puolestaan vähentää myös 
yhteisön tuen näkyvyyttä. Viime vuosina tukitoimintaa on kuitenkin pyritty keskittämään, 
jotta vältettäisiin tällainen varojen liika hajauttaminen. Valittujen hankkeiden rahoitus osuutta 
onkin kasvatettu vuoden 1995 15 %:sta vuoden 1997 30 %:iin, mikä on kuitenkin 
riittämätöntä. Yhteisön keskimääräinen tuki kaudella 1994—1998 oli 38 000 ecua 
Kaleidoskoopille, 8 500 ecua Ariadnelle ja 72 000 ecua Rafaelille. Tuen määrä on erittäin 
pieni, kun se jaetaan kaikkien ohjelman kohteena olevien maiden kesken. 
Ohjelmien luonteesta ja jakautumisesta johtuen ei synergiavaikutusta synny eri kulttuurialojen 
välillä, ja kestävän yhteistyön kehittäminen vaikeutuu toteutettujen toimien vaatimattoman 
koon vuoksi. Niinpä yhteisön tukitoimien kokonaisvaikutus on ollut odotettua vähäisempi. 
Kuulemisen tulokset ovat vahvistaneet tämän arvion. 
Toinen vaihe arvioinnissa koski tapaa, jolla kulttuuriset näkökohdat on otettu ja tullaan 
ottamaan huomioon yhteisön eri toimissa ja politiikoissa, ja miten näiden toimien tavoitteissa 
on sovitettu yhteen kulttuurin tavoitteet. Tähän liittyen on laadittu «Ensimmäinen kertomus 
kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa » 
K()M(96) 160 lopuIL, joka on toimitettu parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle. 
Kyseisen kertomuksen loppupäätelmissä komissio toteaa, että «Vaikka keinot kohdistuisivat 
kulttuuritoimintaan tai kulttuurinäkökohtiin, toteutetut toimet eivät liity tai liittyvät harvoin 
vain yhteen tiettyyn politiikkaan, joka vastaisi yhteisön sille osoittamista tehtävistä kulttuurin 
alalla » ja toteaa haluavansa toimia siten, että «sisäisiä politiikkoja määriteltäessä ja 
toteutettaessa kunkin kulttuurialaan vaikuttavan välineen tavoitteiden ja keinojen tulee olla 
yhdenmukaisia yhteisön kulttuuripolitiikan tavoitteiden ja keinojen kanssa». 
Komission tässä tarkoituksessa hyväksymät sisäiset toimet (10 päivänä lokakuuta 1997 tehty 
päätös) ja puiteohjelma ovat konkreettisia osoituksia tästä myös parlamentin, neuvoston ja 
alueiden komitean jakamasta tavoitteesta. 
3- Tehostetun kuulemisen tulokset 
Valmistellakseen puiteohjelmaa komissio on järjestänyt tehostetun kuulemisen. Kyseessä on 
eittämällä ollut laajin koskaan Euroopan unionissa kulttuurikysymyksiin keskittyvä 
kuuleminen. Kulttuuritoimien tulevaisuudesta on järjestetty seminaareja Irlannin puheen­
johtajakaudella (syyskuussa 1996) ja Alankomaiden puheenjohtajakaudella (huhtikuussa 
1997). Näissä neuvoston ja komission pohdintoihin ovat osallistuneet korkeat 
kulttuuripersoonat. 
Unionin jäsenmaille, Euroopan talousalueen jäsenvaltioille, Kyprokselle ja Keski- ja Itä-
nuroopan assosioituneille maille sekä eurooppalaisille kulttuurijärjestöille on lähetetty 
kyselyitä, joihin ne ovat laajalti vastanneet. 
Kuuleminen kulminoitui 29 ja 30 päivänä tammikuuta 1998 Brysselissä järjestettyyn 
Euroopan unionin kulttuurifoorumiin, joka kokosi yhteen komission, parlamentin, jäsenvaltiot 
sekä ETA- ja assosioituneet maat, samoin kuin kulttuurialan lukuisat järjestöt ja vaikuttajat. 
Parlamentti on järjestänyt lisäksi useita kulttuurijärjestöjen kuulemistilaisuuksia, joissa 
komissio on ollut myös läsnä. Myös Euroopan neuvoston (« la culture au coeur ») ja Unescon 
(« notre diversité créatrice »Javier Perez de Cuellarin raportti) viimeisimpiä selvityksiä on 
tarkasteltu. 
Kuulemisten yhteydessä ovat nousset esille asianomaisten yhteiset kannat ja huolenaiheet. 
Koko prosessi on tuonut esiin seuraavat seitsemän pääasiallista viestiä: 
u Ensimmäinen viesti koskee nykyisten kulttuuriohjelmien sisältöä. Niihin osallistujat ovat 
korostaneet, että kyseiset ohjelmat ovat olleet liian jäykkiä, ja ne ovat johtaneet 
riittämättömäksi katsottujen varojen liialliseen hajautumiseen. Ristiriitaa on esiintynyt 
monimutkaisten ja pitkien byrokraattisten menettelyjen ja lyhytvaikutteisten pienten 
toimien rahoituksen välillä. Uuden sukupolvien ohjelmissa tulee pyrkiä keskittämään 
toimia, etsimään rakenteellisia vaikutuksia ja yksinkertaistamaan hallinnointia edistämällä 
viestintää ja toimijoiden yhteistoimintaa kehittyneemmän yhteistyön puitteissa. 
u Toinen viesti on kulttuurin merkitys Euroopan yhdentymiselle, «kulttuuri Euroopan 
perusarvona». Yhteisön tietoisuus Euroopan edustamista kulttuureista, avoimesta ja 
monimuotoisesta yhteisestä eurooppalaisesta kulttuurialueesta vaikuttaa riittämättömältä, 
kun sitä tulisi hyödyntää Euroopan yhdentymisen edistämiseksi. 
• Kolmas viesti on, että kulttuuri on yhä enenevässä määrin yhteiskunnan liikkeelle paneva 
voima sekä elinvoiman, dynaamisuuden ja sosiaalisen kehityksen lähde. Niinpä 
ensisijainen asema tulisi antaa luovalle työlle, joka on kaiken kulttuuritoiminnan 
olennainen osa. 
u Neljäs viesti koskee kulttuuri omaleimaisuutta. Kulttuurialan hyödykkeet ja palvelukset 
eroavat muista hyödykkeistä ja palveluista. Niitä ei tulisi säädellä samalla tavalla kuin 
markkinavoimia. Ne edellyttävät kulttuurien monimuotoisuutta kunnioittavaa ja luovaa 
työtä edistävää sääntelyä. 
u Viides viesti korostaa sitä, että kulttuuri on oma alueensa, jonka avulla tehostetaan 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta varsinkin herkillä alueilla tai syrjäytyneiden väestönosien 
keskuudessa. Kulttuuri ja kulttuurinen vaihto ja vuoropuhelu vahvistavat rauhan 
maaperää, mikä on yksi yhteisen Euroopan rakentamisen ensisijaisista tarkoitteista. 
• Kuudes viesti korostaa, että vaikka kulttuurin merkitys yhteisön sisällä on ilmeistä, on se 
sitä myös unionin suhteissa sen ulkopuolisiin kumppaneihin. Kulttuuri on unionin 
ulkopolitiikan valtti. Lisäksi on tarpeen säilyttää yhteys Euroopan ja kolmansissa maissa 
asuvien ja työskentelevien miljoonien eurooppalaisten välillä. 
u Seitsemäs viesti koskee sitä, että kullakin Euroopan kansalaisella tulisi olla oikeus 
kulttuuriin ja luovuutensa ilmaisuun. Kulttuuristen oikeuksien tunnustaminen on tähän 
liittyvä tärkeä tavoite. 
III - Uuden lähestymistavan tavoitteet ja keinot 
Yhteisön kulttuurialan uusi lähestymistapa sisältää eräitä yleisiä tavoitteita, jotka vastaavat 
perustamissopimuksessa ja etenkin sen 128 artiklassa yhteisölle kulttuurialalla asetettuja 
tehtäviä. Näitä ovat: yhteisen kulttuurialueen hyödyntäminen eurooppalaisille yhteisten 
kulttuuristen ominaispiirteiden korostamisen kautta, kulttuurisen monimuotoisuuden 
kunnioittaminen ja edistäminen, luovuus kestävän kehityksen lähteenä Euroopan kulttuuri­
alueella ja eurooppalaisten keskuudessa, kulttuurin vaikutus sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen 
sekä eurooppalaisten kulttuurien vaikutus kolmansiin maihin ja dialogi muiden maailman 
kulttuurien kanssa. 
Näiden tavoitteiden toteuttamiseksi komissio esittää seuraavat: 
• .ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yksittäisestä 
rahoitus-ja ohjelmointivälineestä (2000-2004). 
• strategia-asiakirja kulttuurinäkökohtien selkeästä sisällyttämisestä yhteisön toimiin ja 
politiikkoihin. 
10 
1/ Rahoitusväline 
Kulttuuriyhteistyön toimia tehostetaan yksittäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen kautta 
tapahtuvan uudelleenjärjestelyn avulla. Kyseinen väline on otettu käyttöön ajanjaksoksi 
2000 2004, ja sen on jatkoa kolmelle nykyiselle kulttuuriohjelmalle (Kaleidoskooppi, 
Ariadne ja Rafael). Agenda 2()()():n mukaan kulttuuriyhteistyön uudet toimintatavat on 
suunniteltu siten, että vältetään hajautuminen hankkeisiin, joilla ei voida saada aikaan 
merkittävää vaikutusta. Niinpä yhteisön myöntämän tuen tulee johtaa sellaisten 
kulttuurihankkeiden toteuttamiseen, jotka todella ovat mittasuhteiltaan yhteisön laajuisia ja 
joilla on todellista vaikutusta. 
Ohjelman tarkoituksena on edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden luovan työn tekijöiden sekä 
kulttuurialan toimijoiden ja instituutioiden välillä seuraavien erityistavoitteiden mukaisesti: 
• Euroopan kansojen kulttuurin ja historian keskinäinen tuntemus tuomalla esiin heidän 
yhteinen kulttuuriperintönsä ja järjestämällä kulttuuria koskevaa vuoropuhelua 
• monikansallinen kulttuurin luominen ja levittäminen sekä taiteilijoiden ja teosten 
liikkuminen 
• kulttuurien monimuotoisuuden tukeminen ja uusien kulttuurin ilmenemismuotojen 
kehittäminen 
• kulttuurin osallistuminen yhteiskunnan sosiaalis-taloudellisecn kehittämiseen 
• curoppalaisittain merkittävän kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen 
• Euroopan kulttuurien levittäminen kolmansiin maihin ja vuoropuhelu muiden maailman 
kulttuurien kanssa. 
Komissio määrittelee tarvittavat toimintalinjat näiden tavoitteiden mukaisesti ja säännöllisin 
väliajoin. 
Tuetut loimet koostuvat monivuotisista kulttuuriyhteistyösopimuksista useiden jäsen­
valtioiden kulttuurialan toimijoiden välillä, Euroopan tai jopa maailmanlaajuisista laajoista 
toimista sekä uutta luovista toimista yhteisössä ja/tai kolmansissa maissa. Kaikki edellä 
mainitut on sisältyvät ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi 
kulttuuriyhteistyön yksittäisestä rahoitus-ja ohjelmointivälineestä vudsiksi 2000-2004. 
2/ Kulttuurinäkökohtien selkeä sisällyttäminen yhteisön toimiin ja 
politiikkoihin 
EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdassa velvoitetaan yhteisö ottamaan 
kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon toiminnassaan, ja komissio on katsonut 
hyödylliseksi esittää suuntaviivat, joilla pyritään vahvistamaan yhteisön toimien ja välineiden 
näkyvyyttä, vaikutusta ja yhtenäisyyttä, jos ne vaikuttavat suoraan tai epäsuorasti kulttuuriin 
puiteohjelmankauden aikana (2000-2004). Tällainen lähestymistapa vastaa yhteisön muiden 
toimielinten.ja alueiden komitean esittämiin varaumiin, jotka on esitetty komission esitettyä 
18 päivänä huhtikuuta 1996 tiedonannon «Ensimmäinen kertomus kulttuurinäkökohtien 
huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa» KOM(96) 160 lopull. 
11 
Kulttuurinäkökohtien sisällyttäminen yhteisön politiikkoihin voi tapahtua kaudella 
2000 2004 seuraavien kolmen pääasiallisen toimintalinjan kautta: 
- kulttuuria suosivat lainsäädännölliset puitteet. 
- tukipolitiikkojen kulttuurisen ulottuvuuden tunnustaminen. 
- kulttuuri yhteisön ulkosuhteissa. 
Kaikki nämä on esitetty tarkemmin komission strategia-asiakirjassa. 
12 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus-ja ohjelmointivälineen perustamisesta 
(Kulttuuri 2000 -ohjelma) 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 
5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen1, 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon2, 
noudattavat 189 h artiklassa määrättyä menettelyä1, 
sekä katsovat, että 
1. kulttuuri on olennainen osa Euroopan yhdentymistä, ja se vahvistaa osaltaan 
eurooppalaisen yhteiskuntamallin vakiintumista ja elinvoimaa sekä yhteisön vaikutusta 
kansainvälisesti, 
2. kulttuuri pyrkii ylittämään sille perinteisesti asetetut rajat hyödyntäen myös sosiaali- ja 
talouselämää, ja tästä syystä sillä on merkittävä tehtävä vastattaessa yhteisön kohtaamiin 
uusiin haasteisiin, kuten maailmanlaajuistuminen, tietoyhteiskunta, sosiaalinen 
yhteenkuuluvuus tai työpaikkojen luominen, 
3. kulttuurin merkityksen eurooppalaiselle yhteiskunnalle kasvaessa ja yhteisön kohdatessa 
uusia haasteita 2000-luvun lähestyessä on tärkeätä lisätä yhteisön toiminnan tehokkuutta ja 
yhtenäisyyttä kulttuurin alalla ehdottamalla sille yksittäisiä ohjelmointi-ja rahoituspuitteita 
vuosiksi 2000 2004 ottaen huomioon tarve kehittää kulttuurin huomioon ottamista 
asianomaisissa yhteisön politiikoissa; tätä varten on otettava huomioon neuvoston 
22 päivänä syyskuuta 1997 tekemä päätös4, jolla pyydetään komissiota tekemään 
ehdotuksia perustamissopimuksen 128 artiklan täytäntöönpanemiseen tähtäävän yhtenäisen 
rahoitus-ja ohjelmointivälineen perustamisesta, 
4. kansalaisten sitoutumiseksi ja osallistumiseksi täysimääräisesti yhteisen Euroopan 
rakentamiseen, olisi korostettava enenevässä määrin heidän yhteisiä kulttuuriarvojaan ja 
-juuriaan avaintekijänä puhuttaessa heidän identiteetistään ja kuulumisestaan 
yhteiskuntaan, joka perustuu vapauteen, demokratiaan, suvaitsevaisuuteen ja 
solidaarisuuteen; on tarpeen saavuttaa parempi tasapaino talouden ja kulttuurin välillä 
yhteisössä siten, että kyseiset osa-alueet täydentävät ja tukevat toisiaan, 
li Y VI, 
KYVI, 
KYVI, 
HYVI-C 305, 7.10.1997, s. I. 
13 
5. perustamissopimuksen tavoitteena on jatkaa kehitystä yhä tiiviimmän Euroopan kansojen 
välisen liiton luomiseksi sekä myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit 
kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja 
korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä, 
6. tämän vuoksi yhteisö on sitoutunut toimimaan Euroopan yhteisen kulttuurialueen 
kehittämiseksi, joka olisi avoin ja monimuotoinen ja perustuisi toissijaisuusperiaatteen 
noudattamiseen, kaikkien kulttuurialan toimijoiden väliseen yhteistyöhön, kulttuuri­
toimintoja suosivien lainsäädännöllisten puitteiden tukemiseen ja kulttuurisen 
monimuotoisuuden kunnioittamisen varmistamiseen, 
7. Euroopan yhteisen kulttuurialueen tekemiseksi eläväksi todellisuudeksi, on tärkeätä tukea 
luovuutta, lisätä eurooppalaisen ulottuvuuden omaavan kulttuuriperinnön arvostusta, 
rohkaista Euroopan kansojen keskinäistä kulttuurin ja historian tuntemusta kuin myös 
suosia kulttuurivaihtoa kulttuuritietouden laajentamiseksi sekä edistää yhteistyötä ja luovaa 
lyötä, 
8. tässä yhteydessä olisi edistettävä lisääntyvää yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa 
rohkaisemalla näitä tekemään yhteistyösopimuksia, jotka mahdollistavat yhteiset toimet; 
tuki tarkemmin kohdennetuille toimille, jotka ovat hyvin näkyviä Euroopassa; tuki 
erityisille ja uutta luoville toimille; tiedonvaihto-ja keskustelufoorumeiden järjestäminen 
käsittelemään Euroopan etua edustavia kiinnostavia aiheita, 
9. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 719/96/EY5, Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätöksellä N:o 2085/97/EY6 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 
N:o 2228/97/EY7, perusteluilla kulttuuriohjelmilla Kaleidoskooppi, Ariadne ja Rafael on 
saavuttu ensimmäinen myönteinen tavoite yhteisön kulttuuria tukevien toimien 
täytäntöönpanossa, mutta yhteisön kulttuuritoimintaa on järkiperäistettävä ja laajennettava, 
10. komission tiedonannon Agenda 2000 mukaisesti olisi tehostettava yhteisön tasolla 
toteutettavia toimia keskittymällä erityisesti sisäisten politiikkojen tarjoamiin keinoihin, 
joita ovat muun muassa kulttuuritoimet, siten että vältetään voimavarojen pirstoutuminen 
toimiin, joilla ci tulisi olemaan merkittävää vaikutusta; yhteisön kulttuuritoimien olisi 
johdettava Euroopan yhteisen kulttuurialueen sisällä sellaisten yhteisön laajuisten 
hankkeiden toteuttamiseen, jotka ovat kansalaisten havaittavissa ja todella vaikuttavia, 
11. on otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu erityisesti ensimmäisen sukupolven 
kulttuuriohjelmien arvioinnista, kaikkien asianosaisten laajasta kuulemisesta sekä 29 ja 
30 päivänä tammikuuta 1998 järjestetyn Euroopan unionin kulttuurifoorumin tuloksista, 
12. Kööpenhaminassa 21 ja 23 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
päätelmissä kehotetaan avaamaan yhteisöohjelmat Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotka 
ovat osapuolina assosiaatiosopimuksissa; yhteisö on allekirjoittanut joidenkin kolmansien 
maiden kanssa yhteistyösopimuksia, joissa on kulttuuria koskeva lauseke, 
EYVL L 99, 20.4.1996, s. 20. 
EYVL L 291, 24.10.1997, s. 26. 
EYVL L 305, 8.11.1997, s. 31. 
14 
13. tällä päätöksellä toteutetaan koko ohjelman keston kattava kokonaisrahoitus, joka on 
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman 
julistuksen" 1 kohdan mukaisesti budjettivallan käyttäjälle ensisijainen ohje vuosittaisessa 
talousarviomenettelyssä, 
14. perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus­
periaatteen mukaisesti, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin 
tavoitteita eli sääntöjen antamista jäsenvaltioiden välillä liikennöivillä aluksilla 
työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten työolosuhteista ja sen vuoksi se voidaan 
toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia paremmin toteuttaa yhteisön tasolla; tämä 
direktiivi rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten 
ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen, ja 
15. tämä ohjelma on vuodesta 2000 ainoa yhteisön kulttuuritoimenpideohjelma ja sen vuoksi 
päätös N:o 2228/97/EY olisi kumottava, 
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 
1 artikla 
Kesto ja tavoitteet 
Otetaan käyttöön yhteisön kulttuuritoimien yksittäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline, 
Kulttuuri 2000 -ohjelmaksi, ajanjaksoksi 1 päivästä tammikuuta 2000 31 päivään 
joulukuuta 2004. 
Kulttuuri 2000 -ohjelma tukee Euroopan yhteisen kulttuurialueen arvostuksen lisäämistä 
tukemalla yhteistyötä jäsenvaltioiden luovaa työtä tekevien, kulttuurialan toimijoiden ja 
kulttuuri-instituutioiden välillä seuraavin tavoittein: 
a) Euroopan kansojen keskinäinen kulttuurin ja historian tuntemus korostaen heidän yhteistä 
kulttuuriperintöään sekä edistää kulttuurivuoropuhelua, 
b) luova työ, monikansallinen kulttuurin levittäminen sekä taiteen tekijöiden ja teosten 
liikkuvuus, 
c) kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ja uusien kulttuuristen ilmaisumuotojen 
kehittäminen, 
d) kulttuurin osallistuminen sosiaalistaloudelliseen kehitykseen, 
e) Euroopalle tärkeän kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen, 
0 Euroopan kulttuurien vaikutus kolmansiin maihin ja vuoropuhelu muiden maailman 
kulttuurien kanssa. 
Kulttuuri 2000 -ohjelma edistää tehokasta liittymistä yhteisön muiden politiikkojen toimiin, 
joilla on vaikutusta kulttuuriin. 
EYVLC 102, 4.4.1996, s. 4. 
15 
2 artikla 
Kulttuuritoimien lajit 
Edellä I artiklassa mainittujen tavoitteiden toteuttaminen tapahtuu seuraavilla toimilla: 
a) yhdennetyt toimet, jotka liittyvät kulttuurialan rakenteellisiin ja monivuotisiin 
yhteistyösopimuksiin, 
b) laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan laajuisesti ja/tai kansainvälisesti 
c) erityiset, uutta luovat ja/tai kokeelliset toimet yhteisössä ja/tai kolmansissa maissa. 
Toimet näiden toimien toteuttamiseksi esitetään liitteessä. 
3 artikla 
Talousarvio 
Kokonaisrahoitus Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanolle 1 artiklassa tarkoitetun kauden 
aikana on 167 miljoonaa ecua. 
Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset maksusitoumukset rahoitusnäkymien puitteissa. 
Rajoittamatta sopimusten ja yleissopimusten soveltamista, joissa yhteisö on sopimuspuoli 
Kulttuuri 2000 -ohjelman edunsaajina olevien järjestöjen tai yritysten on oltava ja pysyttävä 
suoraan tai enemmistöomistuksella jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltion kansalaisten hallussa. 
4 artikla 
Täytäntöönpano 
Komissio vastaa Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanosta. 
Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja 
jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 
Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, 
tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi 
asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen 
kanta merkitään pöytäkirjaan. 
Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen 
on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 
16 
5 artikla 
Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt 
Euroopan talousalueen maat sekä Kypros ja Keski-Euroopan assosioituneet maat voivat 
osallistua Kulttuuri 2000 -ohjelmaan edellytyksin, jotka on vahvistettu näiden maiden kanssa 
jo tehdyissä tai myöhemmin tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai assosiaatiosopimusten 
lisäpöytäkirjoissa, jotka koskevat yhteisön ohjelmiin osallistumista. 
Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa myös yhteistyön muiden kolmansien maiden kanssa, 
jotka ovat tehneet kulttuuri lausekkeita sisältäviä assosiaatio- tai yhteistyösopimuksia, käyttäen 
lisämäärärahoja, jotka asetetaan käytettäväksi näiden maiden kanssa sovittavin menettelyin. 
Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa 2 artiklassa säädettyjen toimien toteuttamiseksi 
järjestettävän yhteistyön kulttuurialalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten 
Unescon tai Euroopan neuvoston kanssa, perustuen tasapuoliseen osallistumiseen ja jokaisen 
toimielimen ja järjestön omien sääntöjen noudattamiseen. 
6 artikla 
Arviointi 
Komissio esittää vuoden 2002 aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden 
komitealle yksityiskohtaisen arviointikertomuksen Kulttuuri 2000 -ohjelmassa saavutetuista 
tuloksista suhteessa sen tavoitteisiin ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksen tämän päätöksen 
muuttamiseksi. 
Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanon loputtua komissio esittää Euroopan parlamentille, 
neuvostolle ja alueiden komitealle kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta. 
7 artikla 
Kumoaminen 
Kumotaan päätös N:o 2228/97/EY 1 päivästä tammikuuta 2000. 
8 artikla 
Voimaantulo 
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000. 
Tehty Brysselissä 
Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta 
puhemies puheenjohtaja 
17 
LIITE 
Kulttuuri 2000 -ohjelman tarkoituksena on rohkaista luovaa työtä, Euroopan kansojen 
kulttuurin tuntemusta ja levittämistä erityisesti musiikin, kirjallisuuden, näyttämötaiteen sekä 
aineellisen ja aineettoman perinnön ja uusien kulttuurin ilmaisumuotojen alalla edistämällä 
jäsenvaltioiden kulttuurialan elinten ja toimijoiden sekä kulttuuri-instituutioiden yhteistyötä ja 
tukemalla toimia, jotka laajuutensa ja eurooppalaisen luonteensa vuoksi edistävät 
eurooppalaisen kulttuurin leviämistä niin Euroopan unionin sisällä kuin ulkopuolella. 
Komissio määrittelee säännöllisesti ohjelman täytäntöönpanolle välttämättömät 
painopistealueet. 
I - Toimien kuvaus 
/. Rakenteellisiin ja monivuotisiin valtioiden välisiin kulttuuriyhteistyösopimuksiin liitetyt 
yhdennetyt toimet 
Komissio edistää eri jäsenvaltioiden toimijoiden, kulttuurialan elinten ja kulttuuri-
instituutioiden lähentymistä ja yhteistä työtä erityisesti verkostoitumisen kautta rakenteellisten 
ja monivuotisten kulttuuritoimien toteuttamiseksi niin yhteisön sisällä kuin ulkopuolellakin. 
Tällaiset kulttuuriyhteistyösopimukset, joiden kesto on enintään kolme vuotta, sisältävät 
kaikki tai osan seuraavista toimista: 
• Laajojen teosten ja muiden kulttuuritapahtumien yhteinen tuottaminen (esim. näyttelyt, 
festivaalit jne.) erityisesti esittävän taiteen, kirjallisuuden ja kulttuuriperinnön alalla siten, 
että ne saatetaan mahdollisimman monen unionin kansalaisen ulottuville; 
u Kulttuuritapahtumat (niin näyttämötaidetta, kuvataidetta kuin kulttuuriperintöä koskevat) 
yhteisön alueella eurooppalaisen kulttuurin paremmin tunnetuksi tekemiseksi; 
u Useita eri kulttuurialoja kokoavat toimet ja erityisesti: 
- yhdennettyjen hankkeiden kokoaminen useammalta alalta (joissa yhdistyy esimerkiksi 
luova työ, kulttuuriperintö ja uudet teknologiat) merkittäviä investointeja tarvitsevien 
kulttuurialan paikkojen, rakennusten, kohteiden, tapahtumien tai hankkeiden 
arvostuksen lisäämiseksi; 
- kulttuuritoimien kokoaminen talouden dynamismin kehittämiseksi yhdistämällä 
ammattityö kokonaisuudessaan tai osittain luovasta työstä ja teknisestä 
suunnittelutyöstä aina tekniseen toteutukseen ja muuhun toteutuksen mahdollistavaan 
työhön; 
• Toimet, joiden tarkoituksena on kehittää kulttuurialan ammattilaisten (taiteilijat, 
konservaattorit, museoalan ammattilaiset) osaamista ja liikkuvuutta niin akateemisella 
kuin käytännön tasolla mukaan lukien uusien teknologioiden käyttö; 
• Toimet, joiden tarkoituksena on saada kansalaiset arvostamaan enemmän (aineellisen ja 
aineettoman) kulttuuriperinnön rikkautta ja monimuotoisuutta, tehdä tutuksi 
eurooppalaisten yhteiset kulttuuriset arvot ja juuret ja edistää Euroopan kansojen 
18 
kulttuurin ja historian keskinäistä tuntemusta sekä kulttuurien vuoropuhelua. (Koulutus-, 
tutkimus-, tiedotus- ja opetustoimet sekä tietämyksen levittämistä koskevat toimet, 
seminaarit, kongressit, tapaamiset, kuten esimerkiksi lieteen ja kulttuurien kohtaamiset 
jne. eurooppalaisittain merkittävistä aiheista.) 
Yhteisön tukea myönnetään 4 artiklassa säädetyn komitean lausunnon mukaisesti 
«kulttuuriyhteistyösopimusten» toteuttamiseksi. Sen tarkoituksena on kattaa osa hankkeen 
rahoituksesta sekä kulut, jotka liittyvät kestävän ja monivuotisen yhteistyön aloittamiseen 
yhdessä unionin jäsenvaltiossa juridisesti hyväksytyssä muodossa. 
Jotta yhteistyösopimus olisi tukikelpoinen, sitä koskevien toimien toteutuksessa on oltava 
toimijoita vähintään seitsemästä Kulttuuri 2000 -ohjelmaan osallistuvasta valtiosta. 
Yhteisön tuki ei voi ylittää 60 prosenttia kulttuuriyhteistyösopimuksen rahoituslaskelmasta. 
Se ei voi olla alle 200 000 ecua eikä yli 350 000 ecua vuodessa. 
Tukea voidaan korottaa enintään 20 prosentilla, jotta katettaisiin yhteistyösopimuksen 
verkostoitumiseen ja hallintaan liittyvät kulut. 
2. Laajat toimet 
Nämä toimet, jotka ovat ulottuvuudeltaan ja laajuudeltaan merkittäviä ja saavat laajalti 
huomiota yhteisön kansalaisten keskuudessa, lisäävät osaltaan tietoisuutta samaan yhteisöön 
kuulumisesta samoin kuin Euroopan kulttuurien monimuotoisuudesta. 
Erityisesti näihin toimiin kuuluvat: 
u Euroopan kulttuurikaupunki, jonka valitsemismenettely määritetään Euroopan 
parlamentin j a neuvoston päätöksessä .... 
• Euroopan unionin kulttuurifestivaalin luominen näyttämötaiteen alalla unionin 
puheenjohtajina toimivissa maissa. 
u Eurooppa-päivicn järjestäminen tiettyjen kansainvälistä huomiota saavien suurien 
kulttuuritapahtumien yhteydessä, jolloin niihin voivat osallistua Kulttuuri 2000 
-ohjelmaan osallistuvien tai siihen assosioituneiden maiden taiteilijat ja henkisen alan 
edustajat. 
• Kulttuuritapahtuman, -muistomerkin tai -kohteen arvostuksen lisääminen, kun se edustaa 
yhteistä kulttuurivirtausta, sijaitsee unionin alueella sekä on eurooppalaisittain merkittävä, 
symboliarvoltaan huomattava ja kansalaisten ulottuvilla. 
u Suurten taiteellisten kykyjen tunnustaminen. 
• Kulttuurien vuoropuhelun rohkaiseminen niin yhteisön sisällä kuin ulkopuolellakin 
järjestämällä Euroopan unionin kulttuuri foorumeita. 
u Laajojen tapahtumien monikansallinen levittämicn uusien tietoyhteiskunnan tarjoamien 
teknologoiden avulla mukaan lukien kulttuuritapahtumien monikansallinen jakelu 
(keskustelut, taide-esitykset, teokset jne.) televisiokanavilla («hidastuksen», käännöksen, 
dubbauksen, tekstityksen tukeminen..), 
u Koulutuksen, taiteet ja kulttuurin yhdistävien uutta luovien toimien järjestäminen. 
Yhteisön tuki näille toimille ei voi olla alle 200 000 ecua eikä yli miljoona ecua. 
3. Erityiset toimet 
Yhteisö tukee vuosittain yhteistyötoimia, johon osallistuu eri jäsenvaltioiden kulttuurialan 
toimijoita, tämän päätöksen 4 artiklassa säädetyn komitean lausunnon mukaan määriteltyjen 
toimintalinjojen pohjalta. Nämä toimet, joihin tulee osallistua vähintään neljän jäsenvaltion 
toimijoita, ovat luonteeltaan uutta luovia ja kokeilevia, ja niiden tarkoituksena on erityisesti: 
u edistää klassisen kulttuurin ohella sellaisten uusien kulttuurin ilmaisumuotojen esiin 
nousemista ja kukoistamista, kuten luontoon, solidaarisuuteen, tieteeseen ja rauhaan 
liittyvä kulttuuri jne; 
• saada kulttuuri paremmin Euroopan kansojen ulottuville ja lisätä näiden osallistumista 
siihen mahdollisimman laajasti kaikista sosiaalisista ja alueellisista ryhmistä, mukaan 
lukien kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ja erityisesti nuoret; 
u edistää multimedia-apuvälineiden luomista erilaisille kohderyhmille, jotta eurooppalainen 
taiteellinen luova työ ja kulttuuriperintö tehtäisiin näkyvämmäksi ja saatettaisiin kaikkien 
ulottuville; 
u rohkaista aloitteita, kokemusten vaihtoa tai yhteistyötä sellaisten kulttuuri- ja 
sosiokulttuurialan toimijoiden välillä, jotka työskentelevät sosiaalisen yhdentämisen ja 
erityisesti nuorten parissa; 
• tukea Euroopan kulttuurien levittämistä kolmansiin maihin rohkaisemalla erityisesti 
yhteistyötä jäsenvaltioiden kolmansissa maissa toimivien instituutioiden ja/tai 
kulttuuriyksiköiden välillä eurooppalaisittain tärkeistä aiheista. 
Yhteisön tuki erityisille toimille ei voi olla alle 50 000 ecua eikä yli 100 000 ecua. 
II - Yhteensovittaminen muiden kulttuurialaan vaikuttavien yhteisön välineiden kanssa 
Komissio varmistaa yhteensovittamisen muiden kulttuurialalla vaikuttavien yhteisön 
välineiden kanssa yhteistyösopimusten, laajojen toimien ja erityisten toimien kautta. Tämän 
tarkoituksena on erityisesti edistää ja järjestää yhteistyötä sellaisten alojen välillä, joilla on 
yhteisiä ja samaan tähtääviä intressejä, kuten 
- kulttuuri ja matkailu (kulttuurimatkailun kautta) 
- kulttuuri ja opetus (erityisesti esittämällä peruskouluissa, lukioissa ja ammatillisissa 
oppilaitoksissa eurooppalaista kulttuuria esitteleviä audiovisuaalisia ja multimediatuotteita, 
joita kommentoivat luovan työn tekijät ja taiteilijat) 
20 
- kulttuuri ja työllisyys lukemalla kulttuurityöpaikkojen luomista erityisesti uusissa 
kulttuurikohteissa 
- kulttuuri ja ulkosuhteet 
- kulttuurialan tilastot vertailtavissa olevien tilastotietojen vaihtamiseksi yhteisön tasolla. 
UI-Viestintä 
Yhteisön tukea saavien on mainittava tuesta selvästi mahdollisimman näkyvällä tavalla 
kaikessa tiedotuksessaan ja viestinnässään, joka liittyy käynnistettyyn ja toteutettuun toimeen. 
IV - Tekninen apu ja liitännäistoimet 
Komissio voi käyttää Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanossa apunaan teknistä apua 
tarjoavia elimiä, ja tähän apuun liittyvä rahoitus sisällytetään ohjelman kokonaisrahoitukseen. 
Se voi samoin edellytyksin käyttää asiantuntijoiden tai asiantuntijaverkostojen apua. Lisäksi 
komissio voi järjestää arviointeja, seminaareja, symposiumeja tai muita asiantuntija­
tapaamisia, jotka voivat helpottaa ohjelman täytäntöönpanoa. Komissio voi myös toteuttaa 
tiedottamiseen sekä tiedon julkistamiseen ja levittämiseen liittyviä toimia. 
V- Yhteyspisteet 
Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät ja tehostavat Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanossa 
hyödyllisten tietojen keskinäistä vaihtoa apunaan kulttuurin yhteyspisteet, joiden tehtävänä 
on: 
- varmistaa Kulttuuri 2000 -ohjelman mainostaminen 
- rohkaista ammattilaisia osallistumaan laajemmin kyseisiin toimiin 
- varmistaa pysyvä yhteydenpito jäsenvaltioiden eri tukea hoitavien laitosten kanssa, jotta 
Kulttuuri 2000 -ohjelma täydentäisi kansallisia tukitoimenpiteitä. 
21 
KULTTUURINÄKÖKOHTIENSELKEÄ SISÄLLYTTÄMINEN YHTEISÖN TOIMIIN JA 
POLITIIKKOIHIN 
Komission strategia-asiakirja 
Perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisön toimivaltaa harjoitettaessa 
on otettava huomioon kulttuuriin liittyvät näkökohdat ja yhteensovitettava (komission päätös 
17.10.97) hyväksyttyjen toimenpiteiden omat tavoitteet kulttuurialan tavoitteiden ja erityisesti 
seuraavien kanssa: kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittaminen, luovan työn ja kulttuurien 
kehittämisen rohkaiseminen sekä osallistuminen yhteistyöhön ja kulttuurivaihtoon. 
Kulttuurinäkökohticn sisällyttäminen yhteisön toimiin ja politiikkoihin tapahtuu komission 
hyväksymissä suuntaviivoissa kauden 2000 2004 aikana seuraavien kolmen pääasiallisen 
toimintalinjan mukaisesti: 
- kulttuuria suosivat oikeudelliset puitteet 
- tukipolitiikkojen kulttuurinen ulottuvuus 
- kulttuuriyhteisön ulkosuhteissa. 
1 - Kulttuuria suosivat oikeudelliset puitteet 
Useita kulttuurielämän aloja säädellään eurooppalaisilla säädöksillä ja päätöksillä, jotka 
tähtäävät edellä mainittuihin tavoitteisiin. 
A - Kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittaminen 
Tarve kulltuuri-idcntiteelin tunnustamiseen ja kunnioittamiseen on noussut erityisen tärkeäksi 
yhteiskunnassamme talouksien maailmanlaajuistucssa, mikä puolestaan saattaa johtaa 
kulttuuriseen ja kielelliseen yhdenmukaistamiseen ja jopa banaalistumiseen. Euroopan 
yhteisö, joka koostuu vuosisatoja toisiaan rikastuttaneista vaihtelevista ja omaperäisistä 
kulttuureista, haluaa tietoisesti kunnioittaa kulttuurien monimuotoisuutta muodostamallaan 
avoimella kulttuurialueella. 
Sopimuksessa Euroopan unionista tämä kunnioitus esitetään velvoitteena (EY:n 
perustamissopimuksen 3 artiklan p kohta ja 128 artiklan 1 kohta), joka on vahvistettu 
Amsterdamissa allekirjoitetulla sopimuksella: uuden 128 artiklan 4 kohdassa tarkennetaan, 
että «yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen 
määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden 
vaalimiseksi ja edistämiseksi». 
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on myös tiedostanut erityistarpeet, joita kulttuuri-
identiteetin vaaliminen ja hyödyntäminen synnyttävät. Niinpä se on todennut asiasta 
esimerkiksi, että «perustamissopimuksessa sallitaan sellaisen politiikan toteuttaminen, jonka 
tavoitteena on puolustaa ja edistää jäsenvaltion kieltä» (tuomio asiassa Groener) ja, että 
«maan oman historiallisen ja taiteellisen perinnön vaaliminen ja hyödyntäminen» olivat 
pakottavia ja yhteistä etua edustavia syitä, jotka oikeuttivat poikkeukseen palveluiden 
vapaassa liikkuvuudessa (tuomio asiassa « Guides touristiques »). 
22 
Kirjaa ja lukemista koskeva politiikka 
Neuvosto kehottaa rajojen yli sovelletavista kirjojen kiinteistä hinnoista Euroopan 
kielialueella 22 päivänä syyskuuta 1997 tehdyssä päätöksessä (97/C305/02) komissiota 
«selvittämään /2<V artiklan 4 kohdan merkitystä perustamissopimuksen niiden artiklojen 
täytäntöönpanemisen kannalta, jotka voivat koskea rajojen yli sovellettavia kirjojen kiinteitä 
hintoja, ja ilmoittamaan tarvittaessa keinot, joiden avulla kirjojen kiinteitä hintoja koskevia 
sääntelyjä tai sopimuksia olisi mahdollista soveltaa yhtenäisellä kielialueella». Komissio 
tekee tämän kehotuksen perusteella perusteellisen tutkimuksen kirjojen hinnoista ja keinoista 
niiden kirjoittamisen ja levittämisen tukemiseksi. Tämän jälkeen se päättää, onko kyseistä 
alaa koskeva aloite on tarpeellinen. 
Julkinen tuki kulttuurille 
Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määrätään, että «yhteis­
markkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, 
jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa 
ristiriitaisella tavalla». Komissio päättää tapauskohtaisesti 92 artiklan 3 kohdassa määrätyn 
poikkeuksen sovellettavuudesta 92 artiklan 1 kohdan tukikieltoon. Päätöksissään se ottaa 
huomioon kunkin tapauksen ja markkinoiden erityisedellytykset huomioiden kulttuuriset 
tavoitteet, joita noudatetaan siihen asti, kun komissio antaa kyseisen alan tukia koskevat 
suuntaviivat. 
Luonnonnähtävyyksien ja kulttuurikohteiden suojelu. Ihmisten toiminnan muokkaamat 
luonnonnähtävyydet todistavat osaltaan tietynlaisesta kulttuurista. Kulttuurikohteet taas ovat 
ainutlaatuisia kauneutensa (taiteellisen, pittoreskin), toimintansa (tieteellisen) tai niiden 
(historiaan tai tarinoihin liittyvien) muistojen kautta. Yhteisön on taattava kaikkien eri 
politiikkojensa avulla harjoittamiensa rakenteellisten tukitoimien kautta, että näitä 
luonnonnähtävyyksiä ja kohteita kunnioitetaan ja mahdollistettava kulttuurien moninaisuuden 
noudattaminen. Tähän haasteeseen vastaamiseksi on suunniteltu esitettäväksi 128 artiklaan 
perustuvaa suositusta. 
Audiovisuaalialan politiikka 
«Rajattomasta televisiosta» 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetun direktiivin soveltamisessa on 
kiinnitetty erityistä huomiota teosten kunnioittamista (mainosten rajoittaminen) ja kulttuurisen 
ja kielellisen moninaisuutta koskeviin määräyksiin audiovisuaalisia teoksia edistämällä. 
Näiden toimien vaikutuksia tutkitaan vuoden 2002 aikana. 
B - Luovan työn ja kulttuurien kehittämisen rohkaiseminen 
Luova työ on kaiken kulttuuritoiminnan olennainen osa. Se ruokkii yhteiskuntaa ja on se 
liikkeelle paneva voima. Se ruokkii kansalaisten kulttuuriin liittyviä toimintatapoja. Se edistää 
myös yhä enenevässä määrin työllisyyttä. Yhteisö tunnustaa luovan työn tekijöiden tärkeän 
aseman ja pyrkii suosimaan luovuutta ja kulttuurien kehittämistä. Tähän käytetään yhteisön 
toimivaltaa useammalla alalla. 
23 
Tekijänoikeudet ja lähioikeudet 
Hiljattain on hyväksytty uusia kansainvälisiä suojelunormeja kahden uuden WIPOn 
sopimuksen'' puitteissa.. Lisäksi tällä hetkellä neuvotellaan kahdesta WIPO-sopimuksiin 
liitettävästä pöytäkirjaluonnokscsta, jotka koskisivat tietokantoja sekä audiovisuaalisia 
tulkintoja ja toteutuksia. 
Komissio on hyväksynyt yhteisön tasolla 10 päivänä joulukuuta 199710 direktiiviehdotuksen 
«tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tieto­
yhteiskunnassa», jossa pannaan täytäntöön useita yhteisön oikeusjärjestyksessä viime aikoina 
hyväksyttyjä kansainvälisiä velvoitteita. Kyseinen aloite koskee joitakin tekijänoikeuden ja 
lähioikeuksien osa-alueita, kuten kopiointioikeutta, oikeutta yleisölle välittämiseen, teknisten 
tunnistus- ja suojausjärjestelmien koskemattomuuden oikeussuojaa sekä levitysoikeutta 
mukaan lukien sammumisperiaate. Toisin kuin kaksi WIPO-sopimusta, se kattaa myös 
audiovisuaalisen ympäristön. 
Kyseinen direktiiviluonnos ei kata sellaisia kysymyksiä, kuten tekijöiden moraaliset oikeudet, 
yksityisen kopioinnin yhdenmukaistaminen, vastuukysymykset ja sovelletava oikeus sekä 
digitaalinen yleisradiointi ja oikeuksien hallinta. Lisäksi on suunniteltu, että seuraava 
direktiiviehdotus elektronisesta kaupankäynnistä kattaisi vastuukysymykset horisontaalisesti 
ja erityisesti vastuukysymykset tekijänoikeuksia rikottaessa. Tässä vaiheessa ei ole kuitenkaan 
suunniteltu, että kyseinen ehdotus kattaisi sovellettavan johdetun oikeuden kysymyksiä 
etenkään tekijänoikeuden osalla. 
Moraalisten oikeuksien osalta on suunniteltu esitettäväksi suositus, joka perustuu 128 artiklan 
5 kohtaan ja koskee luovaa työtä tekevien henkilöiden ja heidän teoksiensa suojaa. 
Uusi yhdenmukaistamisdirektiivi, joka koskee alkuperäisen taideteoksen tekijän hyväksi 
tulevaa jälleenmyyntikorvausta (EYVL C 178, 21.6.1996), on neuvoston ja Euroopan 
parlamentin tarkastelussa, ja komissio on hyväksynyt sen muutetun ehdotuksen 13 päivänä 
maaliskuuta 1998. Sillä tunnustetaan taiteilijoille taloudellinen oikeus heidän 
alkuperäteostensa jälleenmyynnin yhteydessä, kun näitä teoksia myyvät julkiset viranomaiset, 
huutokauppakamarit tai muut kaupalliset agentit. 
Kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden verotus 
Jäsenvaltiot voivat halutessaan soveltaa tällä hetkellä suureen osaan kulttuurihyödykkeitä ja 
-palveluita alennettua arvonlisäverokantaa (kirjat, tekijänoikeudet ja lähioikeudet, näyttelyt, 
elokuvissa, museossa ja teatterissa käynti, televisiopalvelut ...) perustuen 19 päivänä 
lokakuuta 1992 annettuun direktiiviin N:o 92/77. Kulttuurihyödykkeiden verotusta pohditaan 
tällä hetkellä keskusteltaessa alennetun arvonlisäverokantaan soveltamisesta toisaalta levyihin 
ja multimediasovelluksiin ja toisaalta kulttuuriperintöä edustavien rakennusten entisöintiin ja 
restaurointiin. Komissio aikoo tarkastella näitä asiakohtia työohjelmansa yhteydessä uuden 
yhteisen alv-järjestelmän käyttöön ottamiseksi ja nykyisen alv-järjestelmän uuden­
aikaistamiseksi. 
Nämä sopimukset on hyväksytty joitakin tekijänoikeuksiin ja lähioikeuksiin liittyviä kysymyksiä 
käsittelevässä diplomaattikokouksessa, jonka Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO) järjesti 
Genevessä 20.12.1996. 
KOM(97) 628, 10.12.1997. 
24 
Yrityksen sponsorointi 
Yritysten sponsorointiin liittyvä problematiikka liittyy osaksi myös välittömään verotukseen. 
Onkin suotavaa luoda eurooppalaisella tasolla suotuisa ympäristö yritysten sponsoroinnille 
suosimalla erityisesti sellaisten tietojen vaihtoa ja levittämistä, jotka koskevat verotuksen 
kansallisia toimia kulttuuritoimien sponsorien hyväksi, ja laatia 128 artiklaan perustuva 
yhteisön suositus kansallisten säännösten suuntaamiseksi suotuisaan suuntaan. 
C - Kulttuuriyhteistyöhön ja -vaihtoon osallistuminen 
Henkilöiden, tavaroiden, palveluiden ja pääoman vapaa liikkuvuus, joka on Euroopan 
yhteisön perustamissopimuksen kulmakiviä, on ensiarvoisen tärkeää yhteisen eurooppalaisen 
kulttuurialueen toteutukselle ja elinvoimalle. 
Tähän liittyen on vielä toteuttamatta joitakin toimia seuraavilla kahdella alalla. 
Kulttuurialan ammattilaisten vapaa liikkuvuus 
Tarkastellakseen juridisia, hallinnollisia ja käytännön ongelmia, joita kansalaiset kohtaavat 
harjoittaessaan oikeuttaan asettua ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa komissio on koonnut 
«korkean tason työryhmän». Kyseisen työryhmän raportti, joka on toimitettu komissiolle 
18 päivänä maaliskuuta 1997, esittelee ongelmia, joita taiteilijat ja muut kulttuurialan toimijat 
ovat kohdanneet harjoittaessaan oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Kyseiset kulttuurialan 
ammattilaiset «kohtaavat usein ylittämättömiä ongelmia, jotka johtuvat heidän oleskelunsa 
usein erittäin lyhyestä kestosta ja siirtymiseen liittyvien menettelyjen hankaluudesta». 
Kyseisen raportin loppupäätelmissä korostetaan kulttuurialan ammattilaisen vapaan 
liikkuvuuden suosimisen tärkeyttä ja peräänkuulutetaan «erityistoimia taiteilijoiden ja muiden 
kulttuurialan toimijoiden erityistilanteen huomioon ottamiseksi». Komissio tulee myös 
tekemään yksityiskohtaisen yhteenvedon esteistä, jotka haittaavat taiteilijoiden ja muiden 
kulttuurialan toimijoiden vapaata liikkuvuutta ja valtioiden välistä liikkuvuutta ja estävät 
kulttuurista luovaa työtä ja levittämistä, ja toteuttavat tarvittaessa asianmukaisia toimia 
vapaan liikkuvuuden mahdollisten esteiden poistamiseksi. 
Kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden vapaa liikkuvuus 
Yhteisössä on jo ryhdytty toimiin kulttuurihyödykkeiden laittoman kaupan estämiseksi 
yhtenäismarkkinoilla ja jäsenvaltioiden kansallisaarteiden suojelemiseksi. Nämä toimet 
liittyvät kulttuurihyödykkeiden vientiin" ja jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen 
kulttuurihyödykkeiden palauttamiseen12. Yhteisön tasoisen yhteistyön kehittäminen 
jäsenvaltioiden kulttuurihallinnon ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välillä on 
välttämätöntä kansallisaarteiksi katsottavien kulttuurihyödykkeiden suojelemiseksi unionissa. 
Komissio tulee jatkamaan tarpeellisia toimia tällaisen yhteistyön edistämiseksi. 
Asetus (HTY) N:o 3911/92, annettu 9 päivänä joulukuuta 1992, jota on täydennetty 
asetuksella N:o 752/93, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1993. 
Direktiivi (liTY) N:o 7/93, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1993. 
25 
2- Tukipolitiikkojen kulttuurinen ulottuvuus 
Tämän toisen osan tarkoituksena on selkeyttää kulttuurialan ja muiden sisäisten 
(luki)politiikkojen välistä suhdetta ja varmistaa yhdenmukaisuus kulttuuriin vaikuttavien 
yhteisön tavoitteiden ja keinojen sekä yhteisön kulttuuritoimien tavoitteiden ja keinojen 
välillä. Tässä yhteydessä ehdotetaan toimintalinjoja, joilla tuetaan kulttuurin sisällyttämistä 
paremmin asianomaisiin yhtcisövälincisiin ja mahdollistetaan näiden välineiden parempi 
yhteensovittaminen. 
Yhdentäminen koskee kulttuurialoja tai eri sisäisiä politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa 
erityisesti seuraaviin: alueen kulttuurinen kehittäminen ja suunnittelu sekä koulutus ja 
tietämyksen levittäminen. 
A - Alueiden kulttuurinen kehittäminen ja suunnittelu 
Useammalla yhteisön politiikalla vaikutetaan kulttuuriseen kehittämiseen ja edistetään 
yhteisön tasapainoista ja kestävää kulttuurista suunnittelua. Kaudella 2000-2004 tehostetaan 
näitä tukitoimia. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen ovat avaintekijöitä luovuuden, kasvun ja 
työllisyyden edistämisessä kulttuurin eri aloilla, ja ne liittyvät läheisesti koulutukseen, 
matkailuun, tiedotusvälineisiin ja vapaa-aikaan. 
Viides tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma" (1999-2002), joka on 
tällä hetkellä neuvoston ja Euroopan parlamentin tarkasteltavana, pyrkii tuomaan vastauksia 
kansalaisten toiveisiin uuden vuosituhannen kynnyksellä. Viides puiteohjelma pyrkii 
komission esittämässä muodossa edistämään ja tehostamaan tutkimusta ja kehittämistä 
kulttuurin alalla erityisillä ohjelmilla ja erityisesti avaintoiminnoilla. Komission tulevissa 
ehdotuksissa tullaan käsittelemään näitä ohjelmia ja toimia. 
Kulttuuriin liittyy erityisesti seuraavat kaksi teemaohjelmaa: 
- "Ekosysteemin suojeleminen" ja avaintoimintakokonaisuus "huomisen kaupunki ja 
kulttuuriperintö". Kyseisen avaintoiminnan tavoitteena on kehittää tasapainoisesti 
kaupunkiympäristöä yleisesti noudattaen ympäristön kannalta kokonaisvaltaista 
lähestymistapaa ja käyttämällä kehittyneitä organisaatiomalleja, jotka parantavat suoraan 
elämänlaatua, palauttavat sosiaalisen tasapainon sekä suojelevat, säilyttävät ja vaalivat 
kulttuuriperintöä siten, että sen sosiaalistaloudellisia voimavaroja voidaan käyttää 
työllisyyden ja matkailun suhteen kestävällä tavalla. 
- "Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta" kulttuurin alalla 
Avaintoimintakokonaisuudella "multimedia-aineisto" pyritään saattamaan 
tietoyhteiskunnan palvelut ja tuotteet toimi vimmiksi, käyttökelpoisemmiksi ja 
hyväksyttävämmiksi siten, että edistetään kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, 
lisätään eurooppalaisen kulttuuriperinnön arvoa, edistetään luovuutta sekä tehostetaan 
Luonnos Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja 
esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) - toimielinten välinen 
asiakirjavihko N:o 97/0119 (COD), 6.2.1998. 
26 
koulutusjärjestelmiä, erityisesti elinikäistä oppimista. Olisi korostettava, että multimedia-
aineistoa tuottavat eri eurooppalaiset teollisuudet ovat yhä tärkeämpi taloudellinen tekijä. 
On tärkeää luoda eurooppalaisille aineistontuottajille suosiolliset olosuhteet, joiden avulla 
he voivat säilyttää kilpailuasemansa tai parantaa sitä. Tämä on erityisen tärkeää Euroopan 
unionin audiovisuaalialan politiikan kehittämiselle ja kulttuuritoiminnalle erityisesti 
kustannustoiminnan, musiikin ja kulttuuriperinnön alalla. 
Olisi vahvistettava Euroopan valta-asemaa multimedia-aineiston tuottajana siten, että 
helpotetaan sen luovuuden ja kulttuurin kukoistamista. 
Sosiaalis-taloudellisia kysymyksiä käsitellään yleisemmin viidennessä tutkimuksen ja 
kehittämisen puiteohjelmassa horisontaalisen tutkimuksen ja lisäksi yhden avaintoiminnan 
yhteydessä. Koska kulttuurinen ulottuvuus on tässä yhteydessä olennainen osa sosiaalis­
taloudellista tutkimusta, kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan yhdentymisprosessiin, 
maailmanlaajuistumiseen ja teknologian kehittämiseen tietotekniikan ja viestinnän alalla. 
Rakennepolitiikat ovat tärkeitä edistettäessä alueen kulttuurista kehittämistä ja suunnittelua. 
Komissio ottaa uuden ohjelmakauden (2000-2006) toteutuksessa huomioon 
"Koheesiopolitiikka ja kulttuuri - työllisyyden edistäminen" -tiedonannon päätelmät14 ja 
katsoo, että kulttuuri on oma erillinen osasensa alueellisissa ja paikallisissa 
kehittämisstrategioissa. Rakennerahastojen tuki kulttuurille mahdollistaa kulttuurivalttien 
(esimerkiksi kulttuuriperinnön) säilyttämisen ja tuottavien investointien toteuttamisen 
kulttuuriteollisuudessa ja -tuotteissa. 
Näin ollen Euroopan alueiden toimenpideohjelmiin ja yhteisöaloiteohjelmiin voidaan 
sisällyttää selkeä kulttuurinen ulottuvuus15. Kulttuurinäkökohdat otetaan huomioon uusissa 
rakennerahastojen suuntaviivoissa. Luonteeltaan kulttuuriset hankkeet ovat tukikelpoisia, jos 
ne luovat uusia työpaikkoja ja ne sisältyvät alueellisiin tai paikallisiin kehityssuunnitelmiin. 
Maaseudun kehittämiseen liittyvissä hanke-ehdotuksissa on varmistettava, että 
maaseutuympäristön monimuotoisuutta edistetään erityisesti kulttuuriin liittyvien toimintojen 
kehittämisen kautta. Nämä kattavat seuraavat alat: alueen identiteetin tukeminen; paikallisen 
kulttuuriperinnön hyödyntäminen kestävän kehityksen periaatteita noudattaen (fyysinen, 
folkloristinen, kielellinen jne. perintö); pysyvien kulttuurin infrastruktuurien luominen 
(ekomuseot, kulttuurikeskukset...); erityisten kulttuuritoimintojen järjestäminen. 
Yhteisön tähän mennessä matkailun alalla kehittämät suorat aloitteet perustuvat neuvoston 
päätökseen N:o 92/421/ETY, jossa säädetään seuraavaa: "Yhteisön toimien tarkoituksena on 
sekä korostaa kulttuuriperinnön merkitystä matkailulle että edistää eurooppalaisten 
kulttuurien, perinteiden ja elämäntapojen tuntemusta." Kyseisessä päätöksessä korostetaan 
selkeästi matkailun ja kulttuurin ja erityisesti matkailun ja kulttuuriperinnön läheistä yhteyttä. 
Onkin arveltu, että 30 % matkailusta on luonteeltaan kulttuurista. 
KOM(96)512. 
Rakennerahastouudistuksen (2000-2006) mukaan kolmentoista yhteisöaloitteen sijaan otetaan käyttöön 
kolme aloitetta: rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, joiden tarkoituksena on 
edistää niin alueiden taloudellista kehitystä kuin tukea sopusointuista ja tasapainoista Euroopan 
aluesuunnittelua; maaseudun kehittäminen; valtioiden välinen yhteistyö kaikenlaisen syrjinnän ja 
epätasa-arvon poistamiseksi työmarkkinoille pääsyssä. 
27 
Yhteisön rooli tässä yhteydessä on tuoda matkailualan aloitteisiin kulttuurinen ulottuvuus 
tukemalla erityisesti tietämyksen ja hyvien käytänteiden vaihtoa valtioiden välisten 
hankkeiden kautta. Näistä toiminnoista on säädetty myös komission ehdottamassa 
ensimmäisessä monivuotisessa ohjelmassa Euroopan matkailun edistämiseksi, 
"Philoxeniassa" (1997 -2000), jota neuvosto ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt. 
B - Koulutus sekä tietämyksen levittäminen 
Ammatillinen koulutus on myös yksi niistä tavoitteista, joiden kautta Euroopan 
sosiaalirahastoon perustuva yhteisön sosiaalipolitiikka (1994-1999) puitteissa ja muut 
työllisyyspolitiikkaan liittyvät aloitteet sisältävät epäsuorasti viittauksia kulttuurialaan. 
ESR:n lukuisista tukimuodoista osa koskee kulttuurialan ammattikoulutusta sekä nykytaiteen 
ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla (esimerkiksi taiteilijoiden ja kirjailijoiden sekä 
museotyöntekijöiden, arkeologisten nähtävyyksien vartijoiden, kulttuuriperinnön arvon 
•lisäämiseen tähtäävän matkailualan henkilökunnan koulutus...). ESR:n tarkoituksena tehdä 
kulttuurialan ja käsiteollisuuden työ dynaamisemmaksi tukemalla paikallisten osuuskuntien 
luomista. 
Tämän vuoksi kulttuuri tulee olemaan yksi Euroopan sosiaalirahaston tukialoista 
(2000 2006), sen taloudellisen arvon sekä sen synnyttämän sosiaalisen kehityksen ja 
työpaikkojen vuoksi. 
Yhteisön kehittämä koulutuspolitiikka esittää merkittävää osaa Euroopan kulttuurin ja 
historian tietämyksessä ja levittämisessä. 
Komission tiedonannossa "Kohti tietojen ja taitojen Eurooppaa" (2000-2006)'6 kehitetään 
kolme painopistealuetta, jotka edustavat kulttuurista ulottuvuutta usealta kannalta: tietämys, 
kansalaisuus ja toimivalta. 
Tätä silmällä pitäen tulevat ohjelmat SOKRATES II, LEONARDO DA VINCI II ja 
NUORTEN EUROOPPA IV voivat edistää entisestään kulttuurista ulottuvuutta 
kulttuurikasvatuksen, taide- ja kulttuurikoulutuksen, kyseisten alojen kouluttajien 
koulutuksen, kulttuurialan vapaaehtoistyön ja tietoyhteiskunnan resurssien hyödyntämiseen 
tähtäävien uusien teknologioiden käytön alalla. Kulttuurinäkökohdat voidaan ottaa huomioon 
seuraavasti: koulutushenkilökunnan pätevyyden parantaminen kulttuurin ja erityisesti taiteen 
alalla, laide-ja humanististen aineiden opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät toimet ja kieli-ja 
ammattitaidon hankintaa edistävät toimet ammatillisessa koulutuksessa erityisesti perinteisten 
ja uusien taideammattien sekä kulttuuriin liittyvien uusien teknologioiden ammattien alalla. 
Talouden kannalta kulttuuriala on saavuttanut EU:ssa ulottuvuudet, jotka oikeuttavat 
vertailuun soveltuvien kulttuurialan tilastojen kehittämisen jäsenvaltioissa jo olemassa 
olevista lähteistä. Komissio (Eurostat) onkin sisällyttänyt viisivuotisohjelmaansa 
(1998-2002) erityisen kohdan vertailuun soveltuvien yhteisön kulttuurialan tilastojen 
laatimisesta, jotka mahdollistavat yhteisön tukitoimien määrittelyn, seurannan ja arvioinnin 
kulttuurin alalla. 
KOM(«J7) 563 final.. 
28 
Televiestinnän, tietotekniikan markkinoiden ja tutkimuksen hyödyntämisen alalla yhteisö 
kohdistaa toimiaan myös tietämyksen lisäämiseen ja kulttuurin levittämiseen seuraavien 
ohjelmien kautta: telemaatiset sovellukset (TAP), joka koskee tiedotusvälineitä, 
audiovisuaalialaa, kirjastoja, museoita, taidegallerioita jne.; edistyneet viestintäteknologiat ja 
-palvelut (ACTS), jolla tuetaan muun muassa näiden palveluiden kehittämistä ja käyttöä 
kulttuurin alalla; monikielisyyttä koskevat ohjelmat (MLPA ja MLIS), joilla pyritään 
kehittämään kieliin liittyviä tietotekniikan sovelluksia; TEN-TELECOM, jolla määritellään 
Euroopan laajuisten viestintäverkkojen suuntaviivat ja tavoitteet sekä viimeisenä INFO 2000, 
jolla edistetään muun muassa kulttuuria sisältävien multimediatuotteiden tuotantoa. 
3- Kulttuuri yhteisön ulkosuhteissa 
Taloussuhteiden ja viestintäverkkojen maailmanlaajuistuminen johtaa väistämättä kulttuurin 
haasteiden maailmanlaajuistumiseen. Tämän myötä kulttuurikysymykset nousevat erityisen 
tärkeiksi. Yhteisö kehittelee vastauksena näihin ilmiöihin lähestymistapaa, joka perustuu 
seuraaviin viiteen tekijään: 
a) Se valvoo kaupankäynnin vapauttamiseen tähtäävien mittavien neuvottelujen yhteydessä, 
että se tulee säilyttämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toimivaltansa säätää 
lainsäädännöllisistä keinoista, joiden avulla se varmistaa ja edistää kulttuurien 
moninaisuuden kunnioittamista ja tukee luovuutta ja kulttuurien kehittämistä Euroopassa. 
b) Se kehittää asianmukaiset kehykset tasapainoiselle kulttuuriyhteistyölle muiden 
maailman alueiden kanssa kulttuurien vuoropuhelua edistäen. Kulttuurinen ulottuvuus 
esitetään entistä selvemmin yhteisön tekemissä kahden- ja monenvälisissä yhteistyö­
sopimuksissa, kuten Euro-Välimeren-kumppanuudessa. 
c) Se tukee kehitysmaiden kulttuurien kehittämistä. Yli puolessa Lomén sopimuksen 
täytäntöönpanoon liittyvistä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen maiden 
kansallisista tavoiteohjelmista kulttuuriala esitetään yhtenä talouden kehittämisen osana. 
d) Se antaa Euroopan unionin jäsenehdokkaille mahdollisuuden osallistua kulttuuri­
ohjelmiinsa. 
e) Se tukee Euroopan kulttuurien levittämistä kolmansiin maihin sekä kulttuuriyhteyksien 
vahvistamista näissä maissa asuvien yhteisön kansalaisten kanssa. 
29 
RAHOITUSSELVITYS 
EUROOPAN YHTEISÖN KULTTUURIN PUITEOHJELMA 
(2000-2004) 
(Kulttuuriyhteistyön yksittäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline 
«Kulttuuri 2000 ») 
30 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
2. BUDJETTIKOHTA 
3. OIKEUSPERUSTA 
4. TALOUSARVIO 
4.1 Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake 
4.2 Toimen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
5. PERUSTEET YHTEISÖN TOIMILLE JA NOUDATETTAVAT TAVOITTEET 
5.1 Aihe ja yleistavoitteet 
5.2 Toiminnalliset tavoitteet 
5.3 Kohderyhmä 
6. SUUNNITELLUT TOIMET JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT 
YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 
6.1 Toiminnan lajit 
6.2 Menoluokat 
6.3 Kokeellisten toimien vaikutukset 
7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 
7.1 Toimet rakenteellisten ja monivuotisten kulttuuriyhteistyösopimusten 
puitteissa 
7.2 Laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan ja/tai kansainvälisellä tasolla 
7.3 Erityiset ja uutta luovat toimet yhteisössä ja/tai sen ulkopuolisissa maissa 
7.4 Kokonaiskustannukset 
8. SEURANTA JA ARVIOINTI 
8.1 Indikaattorit 
8.2 Valintaperusteet 
8.3 Seuranta 
8.4 Arviointi 
8.5 Sisäinen koordinointi 
9. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
10. HALLINTOMENOT 
10.1 Vaikutus työllisyyteen 
10.2 Rahoituksen kokonaisvaikutus henkilöresursseihin 
10.3 Muut toiminnalliset menot 
31 
1. TOIMEN NIMI 
Euroopan yhteisön kulttuurin puiteohjelma 2000-2004 (kulttuuriyhteistyön yksittäinen 
rahoitus- ja ohjelmointiväline «Kulttuuri 2000») 
2. BUDJETTIKOHTA 
B3-200X Euroopan yhteisön kulttuurin puiteohjelma 
3. OIKEUSPERUSTA 
• Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yksittäisestä rahoitus-
ja ohjelmointivälineestä 
a Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 128 artikla. 
4. TALOUSARVIO 
4.1 Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake 
a Ei-pakolliset menot 
• Jaksotetut määrärahat 
• Rahoitusnäkymien 3. otsake 
4.2 Toimen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
Puiteohjelma kattaa ajanjakson 2000-2004, kyseiset vuodet mukaan lukien. 
Komissio esittää ajallaan arvion saavutetuista tuloksista määritelläkseen ohjelman 
mahdollisesta jatkamisesta yli vuoden 2004 johtuvat rahoitukselliset vaikutukset. 
5. PERUSTEET YHTEISÖN TOIMILLE JA NOUDATETTAVAT TAVOITTEET 
5.1 Aihe ja yleistavoitteet 
Euroopan yhteisön kulttuurin puiteohjelmalla tuetaan perustamissopimuksen 128 artiklassa 
asetettujen tavoitteiden toteuttamista. Ehdotetun päätöksen ensimmäisessä artiklassa 
asetetaankin seuraavat tavoitteet: 
Euroopan kansojen keskinäinen kulttuurin ja historian tuntemus korostaen heidän yhteistä 
kulttuuriperintöään sekä kulttuurien vuoropuhelu 
luova työ, kulttuurin kansainvälinen levittäminen sekä taiteen tekijöiden ja teosten 
liikkuvuus 
kulttuurien monimuotoisuuden edistäminen ja uusien kulttuuristen ilmaisumuotojen 
kehittäminen 
kulttuurin osallistuminen sosiaalis-taloudelliseen kehitykseen; 
eurooppalaisittain tärkeän kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen; 
Euroopan kulttuurien vaikutus kolmansiin maihin ja vuoropuhelu muiden maailman 
kulttuurien kanssa. 
32 
Puiteohjelman tarkoituksena on myös keskittää tukitoimet yksittäiseen rahoitusvälineeseen. 
Laajentumisen yhteydessä merkittävä osa ohjelmaa kohdistuu sellaisten toimien ja erityisesti 
yhteistyösopimusten tukemiseen, joissa on mukana jäsenehdokasmaita. 
5.2 Toiminnalliset tavoitteet 
Puiteohjelman erityistavoitteet, jotka perustuvat tarpeiden, kentällä havaittujen ongelmien 
sekä runsaasti eurooppalaista lisäarvoa edustavien alojen analysointiin tehtyjen arviointien 
pohjalta, ovat seuraavat: 
• Pitkäaikaisten yhteistyösopimusten moninkertaistaminen (joko yhdellä tai useammalla 
alalla) sekä kulttuurialan verkkojen lisääminen, millä edistetään muun muassa Euroopan 
kansojen kulttuurin ja historian suurempaa keskinäistä tuntemusta sekä eurooppalaisen 
luovan työn kehittämistä (noin 60 sopimusta/verkkoa). 
• Laajojen teosten luominen, näiden teosten ja Euroopan kansojen kulttuuriperinnön 
edistäminen sekä unionissa että sen ulkopuolella ja teosten kansainvälinen levittäminen 
laajojen toimien kautta (noin 100 laajaa toimea). 
u Uusien kulttuurin ilmaisumuotojen kehittäminen ja kulttuurin kannalta cpäsuotuisimmassa 
asemassa olevien väestöryhmien mahdollisimman laaja osallistuminen näihin toimiin 
erityisten ja uutta luovien toimien kautta (hieman yli 600 erityistoimea). 
5.3 Kohderyhmä 
Ensisijaisesti kulttuurialan toimijat (tapahtumien järjestäjät, teatterintekijät jne.) ja heidän 
kauttaan taiteilijat ja luovan työn tekijät. Toisaalta kohteena ovat myös kaikki Euroopan 
kansalaiset, erityisesti epäsuotuisassa asemassa olevat väestönosat ja nuoret. 
6. SUUNNITELLUT TOIMET JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT 
YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 
6.1 Toiminnan lajit 
Ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi ehdotetaan kolmenlaisia toimia: 
u toimet rakenteellisien ja monivuotisten kulttuuriyhteistyösopimusten puitteissa 
u laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan ja/tai kansainvälisellä tasolla 
• erityiset ja uutta luovat toimet yhteisössä ja/tai sen ulkopuolisissa maissa. 
6.2 Menoluokat 
• Osallistuminen hankkeiden yhteisrahoitukseen (tapahtumat, luova työ, vaihto, opetus 
jne.). 
• Kulttuuriverkostojen ja -rakenteiden perustamiseen ja toimintaan liittyviin menoihin 
osallistuminen. 
33 
u Teknisen avun sopimusten rahoittamien 
u Tutkimusten, julkaisujen, asiantuntijatapaamisten ja arvioinnin rahoittaminen. 
6.3 Kokeellisten toimien vaikutukset 
Komissio on ehdottanut vuoden 1999 alustavassa talousarvioesityksessä kokeellisia toimia, 
joiden tarkoituksena on testata puiteohjelman uusia käsitteitä ja erityisesti seuraavia: 
yhteistyösopimukset: 
toimijaverkostot yhden tai useamman alan hankkeiden toteuttamiseksi: 
eurooppalaisen foorumin kehittäminen: 
yliopistoverkosto. 
laajat toimet: 
puheenjohtajamaan festivaalit 
• Eurooppa-päivät kulttuuritapahtumien yhteydessä 
suurten kulttuuritapahtumien kansainvälinen televisiolevitys 
verkkojen luominen jäsenvaltioiden kulttuuri-instituuttien kesken unionin ulkopuolella 
tapahtuvaan toimintaan 
sosiaaliseen integraatioon tähtäävät toimet: 
- kulttuuritoiminnan vetäjien vcrkkon luominen epäsuotuisassa asemassa oleville 
väestönosille. 
Saatuja kokemuksia tullaan hyödyntämään uuden ohjelman toteutuksessa ottaen tarvittaessa 
huomioon ohjelmaa koskevat päätökset. 
7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 
7.1 Toimet rakenteellisten ja monivuotisten kulttuuriyhteistyösopimusten puitteissa 
• teosten yhteistuotanto 
• kulttuuritapahtumat (kiertueet, festivaalit jne.) 
• useampaan kuin yhteen kulttuurialaan liittyvät toimet 
u ammattilaisten täydennyskoulutus ja vapaa liikkuvuus 
• kansalaisten oman historian j a kulttuurin tuntemus. 
34 
Näiden sopimusten tulee täyttää seuraavat ehdot: 
• Niihin osallistuu ainakin 7 maata. 
• Ne kestävät kolme vuotta. 
u • Niiden vuosittaiset rahoituskustannukset toimea kohti ovat 275 000 ecua. 
Tämä arvio perustuu nykyisten ohjelmien sopimusten/verkostojen rahoituksesta 
saatuihin kokemuksiin (tavallisesti Rafael-ohjelmassa 200 000 ecua), ja siinä 
otetaan huomioon osallistujien määrän kasvu (yleensä 7 nykyisen 5 sijaan). 
• Keskimääräiset vuosittaiset kustannukset toimea kohti ovat toiminnallisten ja 
verkoston toteuttamisesta johtuvien kustannusten osalta 55 000 ecua (20 % 
275 000 ecusta) 
u Kolmevuotisen yhteistyösopimuksen rahoituksen kokonaiskustannukset ovat noin 
1 000 000 ecua. 
• Valinta tehdään ehdotuspyyntöjen perusteella. 
Aikomuksena on tehdä ohjelmakauden aikana 60 yhteistyösopimusta. Tämä perustuu 
6 laajaan toimeen, jotka kattavat noin 20 kulttuurisen ilmaisun muotoa, sekä 
keskimäärin 3 kulttuurin yhteistyösopimuksen tekemiseen. 
7.2 Laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan ja/tai kansainvälisellä 
tasolla 
• Euroopan kulttuuripääkaupunki 
u festivaalit unionin puheenjohtajavaltiossa 
u kansainvälisten kulttuuritapahtumien yhteydessä järjestettävät Eurooppa-päivät 
u eurooppalaisittain tärkeän tapahtuman, muistomerkin tai kulttuurikohteen 
arvostuksen lisääminen 
• suurten taiteellisten kykyjen tunnustaminen 
• kulttuuritapahtumien televisiointi. 
Näiden laajojen toimien tulee täyttää seuraavat ehdot: 
• Niillä on symboliarvoa. 
u Toiminta voi olla monivuotista (1, 2 tai 3 vuotta). 
35 
u Niiden keskimääräiset vuosikustannukset ovat 500 000 ecua jakautuen 
seuraavasti: 
Euroopan kulttuuripääkaupunki - saadun kokemuksen perusteella 
I miljoonaa ecua (tuki itse kaupungille, valmistelu-ja hallintatoimet) 
- puheenjohtajamaan festivaalit: laajamittaisten eurooppalaisten festivaalien 
vakiokustannukset -1,5 miljoonaa ecua, josta 50 % 750 000 ecua 
Eurooppa-päivät festivaalien yhteydessä: noin 1/3 festivaalien vakio-
kustannuksista, eli 500 000 ecua 
toimet, joilla on symboliarvoa: saadun kokemuksen perusteella 
300 000-400 000 ecua/vuosi (Akropolis, Chiado, Athosvuori, reitti Santiago 
de Compostellaan jne.) 
- suuret kyvyt: vastaavien palkintojen keskimääräisten kustannusten pohjalta 
200 000 ecua Euroopan suurten kulttuuripersoonien palkitsemiseen 
TV.n yhteistuotannot: esimerkiksi yhteisten tiedotus hankkeiden kustannusten 
pohjalta 250 000 ecua toimea kohti. 
• Valinta tapahtuu hakemusten perusteella. 
Puiteohjelmalla on tarkoitus rahoittaa vuosittain noin kaksikymmentä laajaa toimea. 
7.3 Erityiset ja uutta luovat toimet yhteisössä ja/tai sen ulkopuolisissa maissa 
• luova työ ja tapahtumat kulttuuriin uusien ilmaisumuotojen alalla 
u kulttuuritapahtumien saatavuus ja kansalaisten, erityisesti epäsuotuisessa 
asemassa olevien ja nuorien osallistuminen niihin 
u multimediavälineiden luominen 
• vaihto ja yhteistyö kulttuurin ja sosiokulttuurin toimijoiden välillä sosiaalisen 
integraation alalla. 
Näiden erityistoimien on täytettävä seuraavat ehdot: 
• Niihin osallistuu ainakin 4 maata. 
• Ne kestävät 1-2 vuotta. 
• Niiden keskimääräiset kustannukset ovat 80 000 ecua. 
Tämänhetkisten ohjelmien aikana keskimääräiset kustannukset ovat olleet 
45 000 ecua/toimi. Edellä ehdotetuissa keskimääräisissä kustannuksissa on otettu 
huomioon tuen suurempi keskittyminen ja yhteistyön laajeneminen (useampia 
osallistujamaita). 
36 
u Valinta tehdään ehdotuspyyntöjen perusteella. 
Suunnitelmissa on rahoittaa ohjelmakauden aikana 630 tällaista toimea, eli 
125 loimea/vuosi. Tuetut toimet tulevat koskemaan taiteellisen ilmaisun uusia 
muotoja (50), kulttuuria epäsuotuisimmilla alueilla (50) sekä kulttuurin ja muiden 
politiikkojen yhdistämistä (25). 
KUSTANNUSTAULUKKO 
Miljoonaa ecua 
2000 2001 2002 2003 2004 Yhteensä 
1 . Yhteistyösopimukset 
- toimien määrä/vuosi 12 12 12 12 12 60 
- loimia käynnissä 12 24 36 36 36 
- Kustannukset (1 mecua/toimi) 12 12 12 12 12 60 
2. Laajat toimet 
- Euroopan kulttuuripääkaupunki 2.5 1 1 1 1 6,5 
- Puheenjohtajamaan festivaalit (2/v) 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 7,5 
- Eurooppa-päivä (4/v) 2 2 2 2 2 10 
- Toimet, joilla on symboliarvoa 
toimien määrä / vuosi 2 2 3 3 3 13 
• toimia käynnissä 2 4 7 8 9 
Kustannukset (1 mecua/toimi) 2 2 3 3 3 13 
- Palkinto suurille kyvyille (2/v) 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4 2 
- TV 12 2 2 2 9 
YHTEENSÄ 9,4 8,9 9,9 9,9 9,9 48 
3. Erityistoimet 
• loimien määrä/vuosi 120 125 125 130 130 630 
Kustannukset (0,08 mecua/toimi) 9.6 10 9,5 10,4 10,4 50.4 
4. Hallinnointi 
• Teknisen avun toimistot17 0,5 1 1 1 1 4,5 
• Tutkimukset, julkaisut, 
asiantuntijoiden tapaamiset 0,8 0,8 0,8 0,8 0,4 3,6 
•Arviointi 0,2 0,3 0,5 
YHTEENSÄ 1,3 1,8 2 1,8 1,7 8,6 
YHTEENSÄ: 32,3 32,7 33,9 34,1 34 167 
Teknisen avun toimistot: Kyseinen määrä sisältyy talousarvion B-osan arviointiin ja seurantaan 
kuuluvaan kohtaan. Toiminnallisiin kustannuksiin tarvitaan kuitenkin 0,3 miljoonan ecun rahoitusta 
vuotta kohti talousarvion A-osasta (katso kohta 10.2). 
37 
Hallintomenot kattavat teknisen avun toimistot, tutkimukset, julkaisut, asiantuntijatapaamiset 
ja arvioinnin. Komissio voi käyttää apunaan lainsäädännöllistä asiantuntemusta kulttuurin 
lainsäädännöllisten näkökohtien pysyvän asiantuntijaverkon kautta. 
7.4 Kokonaiskustannukset 
Liitteenä olevien yksityiskohtaisten laskelmiin pohjautuvat kokonaiskustannukset ovat 
seuraavat: 
Yhteistyosopimukset 
Laajat toimet 
Erityistoimet 
Ohjelmien hallinnointi 
YHTEENSA 2000 
12 
9,4 
9,6 
1,3 
32,3 2001 
12 
8,9 
10 
1,8 
32,7 2002 
12 
9,9 
10 
2 
33,9 2003 
12 
9,9 
10,4 
1,8 
34,1 2004 
12 
9,9 
10,4 
1,7 
34 Yht. 
60 
48 
50,4 
8,6 
167 % 
35,9 
28,7 
30,3 
5,1 
100 
8. SEURANTA JA ARVIOINTI 
8.1 Indikaattorit 
Vcrralessa ohjelman tuloksia ja saavutuksia tavoitteisiin käytetään pääasiallisesti seuraavia 
analyyttisiä osoittimia: 
yhdennetyt toimet 
u yhteistyösopimusten määrä (yhdellä tai useammalla alalla) ja rahoitetut verkostot 
• näihin sopimuksiin ja verkostoihin osallistuvien toimijoiden määrä 
• edellisten osuus kunkin alan toimijoiden kokonaismäärästä 
• luotuj en tai tuettuj en verkostoj en pysyvyys 
• toimien määrä yliopistojen tasolla; 
laajat toimet: 
• ohjelmalla tuettujen kulttuurihankkeiden ja -tapahtumien määrä ja laatu 
u näihin hankkeisiin osallistuvien toimijoiden määrä 
u analyysi laajojen toimien käsittelyn laajuudesta viestintävälineissä (suurelle yleisölle 
kohdistuva) ja kulttuurialalla työskentelevien keskuudessa (aikakauslehdissä ja 
erikoisjulkaisuissa); 
38 
erityistoimet: 
• kulttuurin uusien ilmaisumuotojen määrä 
u kehitetyt hankkeet 
u epäsuotuisassa asemassa olevien väestönosien ja nuorten hankkeisiin osallistumisen 
taso; 
kaikissa toimissa lisäksi: 
• yleisön osallistuminen 
u sekä kulttuurinen että sosiaalis-taloudellinen lisäarvo, joka syntyy toiminnan 
synergiasta ja kumppanuudesta, korostaen erityisesti työpaikkojen luomista taiteiden ja 
kulttuurin alalla 
• toimet / sopimukset / verkot, joihin osallistuu jäsenehdokasmaita. 
8.2 Valintaperusteet 
u eurooppalainen lisäarvo (katso kohta 8) 
u hankkeisiin osallistuvien jäsenvaltioiden määrä suhteessa toimijoiden määrään 
(esimerkiksi toimessa 1 osallistuvia jäsenvaltiota tulee olla vähintään 7) 
• alat, joihin useampaa kuin yhtä alaa koskevat hankkeet vaikuttavat (vähintään kolme) 
• niiden teosten/kulttuuriperinnön/muiden määrä, joihin hankkeet vaikuttavat 
u yleisön vähimmäismäärä 
u sopimusten/verkostojen vähimmäiskesto (vähintään kolme vuotta) 
u hankkeiden talousarvion vähimmäistaso 
• hankkeiden taloudelliset vaikutukset (esimerkiksi syntyvien työpaikkojen määrä). 
8.3 Seuranta 
Jatkotoimiin käytetään pysyviä välineitä, joilla arvioidaan muun muassa saavuttuja tuloksia ja 
valintaperusteiden huomioon ottamista. 
Ne kvantifioidaan ja otetaan huomioon erityisesti seuraavien yhteydessä: 
u esiteltyjen hankkeiden etujen ja ansioiden vertaileva analysointi 
u kattava toimintakertomus, jossa esitetään toimien tekninen ja rahoitusarvio; 
• arvioinnit. 
39 
Näiden indikaattoorien pitäisi soveltua hyvin arvioinnin tekoon. 
Komissiota avustaa ohjelman täytäntöönpanossa neuvoa-antava komitea, joka koostuu 
jäsenvaltioiden edustajista. 
8.4 Arviointi 
Arvioinnit on suunniteltu tehtäviksi vuonna 2002 (väliarviointi) ja ohjelman lopuksi, 
vuonna 2004. 
8.5 Sisäinen koordinointi 
Sisäiset koordinointijärjestelyt, joilla varmistetaan kulttuurinäkökohtien huomioon ottaminen 
yhteisön loimissa, määritellään komission aiheesta esittämässä tiedonannossa, joka julkaistiin 
lokakuussa 1997. 
Koordinoinnista vastaa PO X. 
Ennen uusien hankkeiden valintaa kuullaan asiassa yksiköitä. 
9. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
Kaikkiin lainsäädännöllisiin velvoitteisiin (sopimuksiin, yleissopimuksiin jne.) sisältyy 
mahdollisuus komission yksikköjen ja tilintarkistustuomioistuimen suorittamaan valvontaan. 
Kaikista maksuista on esittettävä asianmukaiset tositteet sekä tiedot tilinpidosta ja 
tilinpäätöksestä menojen laadun mukaan. 
Valvontaa tehdään kolmella tasolla: hakemuksen pohjalta, tositteiden perusteella sekä 
paikalla. 
Teknisen tuen toimistojen toimintaa valvotaan sisäisin tarkastuksin. 
40 
10. HALLINTOMENOT 
10.1 Vaikutus työllisyyteen 
Tyon laatu 
Virkcmichia lai 
valiaikaisia 
toimihenkiloita 
Muut resurssit 
Yhteensa A 
B 
C Toimien 
hallintoon 
nimettyjen 
henkiloiden 
maara 
Pysyvät 
työ­
paikat 
6 
2 
10 
^1^^ Väliai­
kaiset 
työpai­
kat 
2 
1 
0 
3 
6 Tapa 
Kayltamalla 
PO:n tai ao. 
yksikon 
olemassa 
olevia 
resursseja 
X 
X 
X 
X Kayttamalla 
lisSresurs-
seja Kesto 
10.2 Rahoituksen kokonaisvaikutus henkilöresursseihin 
MUUrii Laskutapa 
Virkamiehct 9 720 000 18x108 000 ccua x 5 
vuotta 
Viiliaikaiset toimihenkilot 1 620 000 
3x108 000 ecuax 5 vuotta 
Muut resurssit 
(alamomcntti A-7002) 1 500 000 
3x100 000 ecua x 5 vuotta 
YHTEENSA I 12 840 000 | 
Tehty käyttämällä toimen hallintoon käytössä olevia varoja (osastojen A-l, A-2, A-4, A-5 ja 
A-7 pohjalta laskettuna). 
41 
10.3 Muut toiminnalliset menot 
Budjettikohta Maara Kaytetty laskutapa 
(n:ojaosasto) 
A-7031 146 250 15 jasenvaltioiden 
edustajaa x 650 ecua x 3 
kokousta/vuosi x 5 vuotta 
YHTEENSA | 146 250 | 
Varat otetaan POX:n nykyisistä määrärahoista. 
42 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 266 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 01 09 
Luettelonumero : CB-CO-98-308-FI-C 
ISBN 92-78-36026-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
43