2018/0328 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE



Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti

neuvoston kannasta Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseen

1.Tausta

Ehdotus Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018) 630 final – 2018/0328 (COD)) 12. syyskuuta 2018 Neuvoston yhteisymmärrys neuvotteluvaltuuksista 13. maaliskuuta 2019 Ensimmäinen kolmikantakokous 13. maaliskuuta 2019 Toinen kolmikantakokous 20. maaliskuuta 2019 Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn kanta 17. huhtikuuta 2019 Neuvoston yhteisymmärrys tarkistetuista neuvotteluvaltuuksista 3. kesäkuuta 2020 Kolmas kolmikantakokous 25. kesäkuuta 2020 Neuvoston yhteisymmärrys tarkistetuista neuvotteluvaltuuksista 22. heinäkuuta 2020 Neljäs kolmikantakokous 29. lokakuuta 2020 Neuvoston yhteisymmärrys tarkistetuista neuvotteluvaltuuksista 9. joulukuuta 2020 Viides (viimeinen) kolmikantakokous 11. joulukuuta 2020 Poliittinen yhteisymmärrys pysyvien edustajien komiteassa 16. joulukuuta 2020 Euroopan parlamentin ITRE-valiokunnan äänestys kompromissiratkaisun hyväksymisestä 14. tammikuuta 2021 Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta 20. huhtikuuta 2021

2.Komission ehdotuksen tavoite

Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen, jäljempänä ’osaamiskeskus’, ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston, jäljempänä ’verkosto’, perustamista koskevan komission ehdotuksen tarkoituksena oli vahvistaa Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia, suojata Euroopan taloutta ja yhteiskuntia kyberhyökkäyksiltä, ylläpitää huippututkimusta ja vahvistaa unionin teollisuuden kilpailukykyä tällä alalla. Ehdotuksessa kaavailtiin, että osaamiskeskus hallinnoisi kyberturvallisuuteen suunnattuja varoja seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja saisi rahoitusta sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta että Horisontti Eurooppa -ohjelmasta ja lisäksi jäsenvaltioilta.

Ehdotuksen tarkoituksena oli, että osaamiskeskus ja verkosto auttaisivat unionia ja jäsenvaltioita omaksumaan kyberturvallisuuspolitiikassaan ennakoivan pidemmän aikavälin strategisen lähestymistavan, joka menisi tutkimus- ja kehitystyötä pidemmälle. Tämän lähestymistavan oli tarkoitus helpottaa läpimurtoratkaisujen löytämistä yksityisen ja julkisen sektorin kohtaamiin kyberturvahaasteisiin sekä tukea ratkaisujen soveltamista myös käytännön tasolla. Verkoston ja osaamiskeskuksen oli yhdessä tarkoitus parantaa Euroopan teknologista riippumattomuutta laajamittaisten kyberturvahankkeiden kautta.

Lisäksi ehdotuksella haluttiin antaa alan tutkimus- ja teollisuusyhteisölle sekä viranomaisille mahdollisuus saada käyttöönsä keskeisiä voimavaroja, kuten testaus- ja kokeilujärjestelyjä, jotka ovat usein yksittäisten jäsenmaiden ulottumattomissa maiden riittämättömien taloudellisten ja henkilöresurssien vuoksi.

3.Huomautukset neuvoston kannasta

Neuvoston kanta heijastaa kolmikantaneuvotteluissa saavutettua yhteisymmärrystä. Merkittävimmät muutokset komission ehdotukseen ovat seuraavat:

–Sijaintipaikka: Osaamiskeskuksen sijaintipaikka on Bukarest, kuten johdanto-osassa todetaan.

–Tavoitteet ja tehtävät: Osaamiskeskuksen tavoitteet ja tehtävät vahvistetaan erillisissä artikloissa. Strategisten tehtävien ja täytäntöönpanotehtävien välillä tehdään ero.

–Siviili-sotilassynergia ja kaksikäyttö: Ei suoraa viittausta Euroopan puolustusrahastoon.

–Kansalliset koordinointikeskukset: Nimeäminen kansalliseksi koordinointikeskukseksi ei enää edellytä komission myönteistä arviota. Komission myönteistä arvioita kuitenkin edellytetään, jotta kansalliselle koordinointikeskukselle voidaan myöntää unionin suoraa rahoitustukea.

–Strateginen ”ohjelma”: Osaamiskeskuksen on laadittava ”ohjelma”, eli ”kattava ja kestävä kyberturvallisuuden teollinen, teknologinen ja tutkimusstrategia, jossa esitetään strategiset suositukset (...) ja esitetään strategiset prioriteetit osaamiskeskuksen toimille (...)”.

–Äänestykset: Kaikilla jäsenvaltioilla on hallintoneuvostossa yksi ääni. Komissio voi määrävähemmistöllä estää päätökset, jotka vaikuttavat suoraan EU:n varojen kohdentamiseen ja hallintoon, lukuun ottamatta ohjelman sisältöä. Ohjelman osalta on lisätty suojalauseke, jonka mukaan ohjelma ei sido vuosittaisista työohjelmista tehtäviä päätöksiä. Päätöksissä, jotka eivät suoraan vaikuta EU:n varojen kohdentamiseen ja hallintoon, komissiolla on yksi ääni. Ainoa poikkeus sääntöön, jonka mukaan kaikilla jäsenvaltioilla on yksi ääni hallintoneuvostossa, koskee hallintoneuvoston tehtävää tehdä päätökset yhteisen toiminnan (”Joint Actions”) kuvauksista. Tällaisissa päätöksissä jäsenvaltioiden ja unionin äänioikeudet määräytyvät sen mukaan, millaisella panostuksella ne toimintaan osallistuvat.

–Yhteisrahoitus: Asetuksessa ei määritellä jäsenvaltioiden osuutta osaamiskeskuksen rahoituksesta, ja osallistumisesta on tehty luonteeltaan vapaaehtoista. Tämän myötä tekstissä todetaan, että Horisontti Eurooppa -ohjelman osalta unioni osallistuu vain saman suuruisella rahoitusosuudella kuin mihin jäsenvaltiot sitoutuvat vuositasolla.