Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa ja Singaporesta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä /* KOM/2002/0433 lopull. */



Virallinen lehti nro 291 E , 26/11/2002 s. 0272 - 0298



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa ja Singaporesta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Tutkimukset pantiin vireille 1. huhtikuuta 2000. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (perusasetus) 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisen pyynnön esitti Producers of Televisions in Co-operation (POETIC). 2. Heinäkuun 15. päivänä 2000 pantiin vireille rinnakkaistutkimus, joka koski Turkista peräisin olevien tai sieltä vietyjen väritelevisioiden tuontia. Koska kaikkien Turkista vietyjen väritelevisioiden todettiin olevan peräisin muualta kuin Turkista, komissio päätti 28. syyskuuta 2001 tehdyllä päätöksellä N:o 2001/725/EY [1] Turkista peräisin olevien väritelevisioiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. Tässä yhteydessä huomioitiin väritelevisiot, jotka ovat peräisin tarkastelujen kohteina olevista maista. [1] EYVL L 272, 13.10.2001, s. 37. 3. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vahingollisen polkumyynnin jatkuminen kaikista asianomaisista maista Singaporea lukuun ottamatta olisi todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta, erityisesti ottaen huomioon väritelevisioiden ja -kuvaputkien huomattavan tuotantokapasiteetin sekä niiden matalat, yhteisön tuotannonalan hinnat alittavat hinnat yhteisössä, joten polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. 4. Singaporen osalta polkumyyntitoimenpiteiden olisi annettava raueta, koska vahingollisen polkumyynnin jatkuminen ei ole todennäköistä sen tuotantokapasiteetin ja yhteisöön suuntautuvan viennin vähenemisen ja hinnanalittavuuden puuttumisen vuoksi. 5. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaiset tosiseikat ja päätelmät, joiden perusteella Singaporea koskeva menettely olisi päätettävä ja toimenpiteet Kiinaa, Koreaa, Malesiaa ja Thaimaata vastaan pidettävä voimassa sellaisinaan tai muutettuina. Tämän ilmoituksen jälkeen tietyiltä osapuolilta saatiin kannanottoja, mutta ne eivät muuttaneet tutkimuksen keskeisiä päätelmiä. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa ja Singaporesta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 [2] ja erityisesti sen 9 artiklan sekä 11 artiklan 2 ja 3 kohdan, [2] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2). ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Aikaisemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet (1) Neuvosto otti huhtikuussa 1990 asetuksella (ETY) N:o 1048/90 [3] käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Korean tasavallasta, jäljempänä 'Korea', peräisin olevien pienten väritelevisiovastaanottimien eli televisioiden, joiden kuvaruudun läpimitta on enemmän kuin 15,5 cm mutta enintään 42 cm, jäljempänä 'pienet väritelevisiot', tuonnissa. [3] EYVL L 107, 27.4.1990, s. 56, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2900/91 (EYVL L 275, 2.10.1991, s. 24). (2) Tämän jälkeen neuvosto otti heinäkuussa 1991 asetuksella (ETY) N:o 2093/91 [4] käyttöön lopulliset polkumyyntitullit muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä 'Kiina', peräisin olevien pienten väritelevisioiden tuonnissa. [4] EYVL L 195, 18.7.1991, s. 1. (3) Komissio päätti huhtikuussa 1995 päätöksellä 95/92/EY [5] Turkista peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien, jäljempänä 'väritelevisiot', tuontia koskeneen polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka oli aloitettu marraskuussa 1992. Neuvosto otti samaan aikaan asetuksella (EY) N:o 710/95 [6] käyttöön lopulliset polkumyyntitullit sellaisten Malesiasta, Kiinasta, Koreasta, Singaporesta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisioiden tuonnissa, joiden ruudun läpimitta on enemmän kuin 15,5 cm. Vaikka tässä menettelyssä todettiin, ettei ollut enää perusteita erotella väritelevisioita niiden kuvaruudun koon mukaan, koska Kiinasta ja Koreasta peräisin olevia pieniä väritelevisioita koskevat polkumyyntitoimenpiteet olivat jo voimassa, tutkimuskohde ja asetuksella (EY) N:o 710/95 käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitullit Kiinan ja Korean osalta rajattiin väritelevisioihin, joiden kuvaruudun läpimitta oli enemmän kuin 42 cm eli suuriin väritelevisioihin. [5] EYVL L 73, 1.4.1995, s. 84. [6] EYVL L 73, 1.4.1995, s. 3. (4) Asetusta (EY) N:o 710/95 muutettiin marraskuussa 1998 neuvoston asetuksella (EY) N:o 2584/98 [7] Kiinasta ja Koreasta peräisin oleviin väritelevisioihin sovellettavien tullien osalta asetuksessa (EY) N:o 710/95 esitettyjen päätelmien huomioon ottamiseksi, joiden mukaan televisioiden erotteluun niiden kuvaruudun koon mukaan ei ollut perusteita. [7] EYVL L 324, 2.12.1998, s. 1. 2. Voimassaolon päättymistä ja välivaiheen tarkastelua koskevat tutkimukset (5) Kiinasta, Koreasta, Malesiasta, Singaporesta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisioiden tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä annetun ilmoituksen [8] julkaisemisen jälkeen POETIC pyysi neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voimassa olevien toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelua. [8] EYVL C 278, 1.10.1999, s. 2. (6) Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Pyyntöön sisältyi lisäksi tietoja, jotka osoittivat, että asianomaiset markkinat ja tuote itse ovat muuttuneet merkittävästi muutaman viime vuoden aikana. Nämä tiedot ovat yhdessä polkumyyntiä ja vahinkoa koskevien väitteiden kanssa antaneet komissiolle aiheen päätellä, että samalla olisi syytä suorittaa myös perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen välivaiheen tarkastelu sekä polkumyynnin että vahingon määrittämiseksi. (7) Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että todisteet olivat riittävät perusasetuksen 11 artikan 2 ja 3 kohdan mukaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan ja välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, minkä johdosta komissio julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen [9] ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen. [9] EYVL C 94, 1.4.2000, s. 2. 3. Turkkia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittaminen (8) Komissio ilmoitti 15 päivänä heinäkuuta 2000 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella [10], jäljempänä 'aloittamista koskevat ilmoitus', Turkista peräisin olevien tai vietyjen väritelevisioiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. [10] EYVL C 202, 15.7.2000, s. 4. (9) Menettely aloitettiin, koska Producers of European Televisions in Co-operation (POETIC) oli tehnyt kesäkuussa 2000 valituksen sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suuren osan, tässä tapauksessa yli 30 prosenttia, väritelevisioiden koko tuotannosta yhteisössä. Valitus sisälsi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen perusteeksi riittävän näytön polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta. 4. Turkista peräisin olevia väritelevisioita koskevan polkumyyntimenettelyn päättäminen (10) Väritelevisioiden tuontiin sovellettavien erityisten alkuperäsääntöjen monimutkaisuuden vuoksi Turkista vietyjen väritelevisioiden alkuperää ei saatu selvitettyä perusasetuksen 7 artiklassa säädetyssä määräajassa. Tämän vuoksi polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevia näkökohtia kyseisessä tapauksessa ei voitu asianmukaisesti tutkia eikä näin ollen myöskään harkita väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä. (11) Tämän vuoksi tutkimusta jatkettiin lopullisiin päätelmiin saakka. Kokonaiskuvan saamiseksi kaikista asianomaisista maista tapahtuvan tuonnin vaikutuksista yhteisön tuotannonalaan tutkimuksessa kerättyjä Turkkia koskevia tietoja tarkasteltiin yhdessä Kiinan, Korean, Malesian, Singaporen ja Thaimaan vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan ja välivaiheen tarkastelujen yhteydessä kerättyjen tietojen kanssa. Ottaen huomioon jäljempänä (johdanto-osan 40-44 kappaleessa) mainitut alkuperää koskevat päätelmät, komissio kuitenkin päätti menettelyn Turkista peräisin olevien väritelevisioiden osalta päätöksellä 2001/725/EY [11]. [11] EYVL L 272, 13.10.2001, s. 37. 5. Tutkimusten osapuolet (12) Komissio ilmoitti virallisesti tutkimusten vireillepanosta valituksen tehneille yhteisön tuottajille, muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja niitä edustaville järjestöille, Euroopan kuluttajajärjestöjen toimistolle (BEUC) sekä viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tutkimusten vireillepanoa koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa. (13) Useat asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat ja yhteisön tuottajat esittivät kantansa kirjallisesti. Kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainittujen määräaikojen kuluessa pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. (14) Koska pyynnön ja aiempien tutkimusten perusteella on tiedossa, että tarkastelua koskevien tutkimusten kohteena olevissa maissa on ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, aloittamista koskevan ilmoituksen 5 kohdan a ja b alakohdassa ilmoitettiin aikeista käyttää polkumyynnin tutkimiseen otantamenetelmää. (15) Koreasta, Singaporesta, Kiinasta ja Thaimaasta ilmoittautui kuitenkin ainoastaan vähäinen määrä vientiä harjoittavia tuottajia, jotka toimittivat aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot. Tämän vuoksi otantamenetelmää ei pidetty välttämättömänä minkään asianomaisen maan osalta. (16) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevissa ilmoituksissa asetetuissa määräajoissa. Vastaukset saatiin viideltä yhteisön tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta, viideltä turkkilaiselta yritykseltä ja niihin etuyhteydessä olevilta tuojilta yhteisössä, yhdeltä thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevilta tuojilta yhteisössä sekä kahdeksalta kiinalaiselta yritykseltä. Kuitenkaan yksikään korealainen, malesialainen tai singaporelainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut asianmukaista vastausta kyselyyn, joten kaikkien näissä maissa otantamenettelyn vuoksi tiedossa olevien yritysten katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä. Komissio ilmoitti niille yhteistyöstä kieltäytymisen seurauksista. (17) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun, polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä sen määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen yhteisön edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottajat: Tecnimagen SA - Barcelona, Espanja Grundig AG - Nürnberg, Saksa Philips Consumer Electronics - Eindhoven, Alankomaat Industrie Formenti Italia Spa - Lissone, Italia Seleco Formenti Spa - Pordenone, Italia b) Viejät/tuottajat ja etuyhteydessä olevat myyntiyritykset Turkki Profilo Telra Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul [mukaan luettuina etuyhteydessä olevat myyntiyritykset i) PRO-EKS Dis Ticaret AS, Istanbul, ii) Savunma Gerecleri AS, Istanbul, iii) Elektrotem Elektronik Aletler Limited, Istanbul] Beko Elektronik AS, Istanbul (mukaan luettuna etuyhteydessä oleva myyntiyritys Ram Dis Ticaret, Istanbul) Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul [mukaan luettuina etuyhteydessä olevat myyntiyritykset: i) Vestel Dis Ticaret AS, Istanbul, ii) Vestel Dis Ticaret AS Ege Serbest Bolge SB, Izmir, iii) Vestel Bilisim Teknolojileri Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul, iv) Vestel Komunikasyon Sanayi ve Ticaret AS, Izmir] Izmir Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Izmir Thaimaa - Thomson Television Thailand, Pathumthani, Thaimaa [mukaan luettuina etuyhteydessä oleva myyntiyritys European Audio Products (H.K.) Ltd, Shatin, New Territory, Hongkong] c) Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat Turkkilaisiin viejiin etuyhteydessä olevat tuojat: Beko (UK) Ltd, Watford, Yhdistynyt kuningaskunta Beko Electronics Espana SL, Barcelona, Espanja Vestel Holland B.V., Rotterdam, Alankomaat Vestel Iberia, Madrid, Espanja Thomson Television Thailandiin etuyhteydessä olevat tuojat Thomson Multimedia Marketing France S.A., Boulogne, Ranska Thomson Multimedia Sales Spain, S.A., Madrid, Espanja Thomson Multimedia Sales UK Ltd., West Malling, Kent, Yhdistynyt kuningaskunta d) Etuyhteydettömät yhteisön tuojat Alba Plc - Barking, Yhdistynyt kuningaskunta (18) Tarkastelua koskeviin tutkimuksiin liittyvä polkumyyntitutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajanjakson, jäljempänä 'tarkastelututkimusajanjakso'. Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajanjakson, jäljempänä 'tutkimusajanjakso', Turkkia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn osalta. Molempien tutkimusten vahinkoanalyysiin liittyvä kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson vuodesta 1995 30 päivään kesäkuuta 2000, jäljempänä 'tarkastelujakso', kahden toisistaan eroavan polkumyyntitutkimusajanjakson huomioon ottamiseksi. 6. Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu (19) Yksi kiinalainen yritys, Xiamen Overseas Chinese Electronic Co. Ltd., jäljempänä 'hakijayritys', vaati perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja yksilöllistä kohtelua, ja sitä pyydettiin antamaan kaikki tarvittavat asiaa koskevat tiedot tällaista vaatimusta varten tarkoitetulla lomakkeella. Neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen hakijayritykselle päätettiin olla myöntämättä markkinatalouskohtelua, koska se ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määriteltyjä edellytyksiä. (20) Tämän päätöksen jälkeen havaittiin, että hakijayritys ei itse asiassa ollut vienyt väritelevisioita yhteisöön tarkastelututkimusajanjakson aikana. Se oli aluksi ilmoittanut vaatimuslomakkeessa ja kyselylomakkeen vastauksissaan tiettyjen väritelevisioiden viennistä yhteisöön. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa kuitenkin todettiin, että näitä väritelevisioita ei oltu koskaan luovutettu vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, vaan niiden määräpaikka oli kolmannessa maassa. Koska väritelevisioiden vientiä yhteisöön ei ollut lainkaan tapahtunut tarkastelututkimusajanjakson aikana, hakijayrityksen vaatimus yksilöllisestä kohtelusta oli merkityksetön. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote a) Tuotteen kuvaus (21) Tarkasteltavana oleva tuote on väritelevisiovastaanottimet, joiden kuvaruudun läpimitta on enemmän kuin 15,5 cm, myös jos samaan ulkokuoreen on yhdistetty yleisradiovastaanotin ja/tai kello. Kyseinen tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 ja 8528 12 66. (22) Asetuksen (EY) N:o 710/95 tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä ei koskenut D2MAC-laitteita eikä teräväpiirtotelevisiota (HDTV), sillä kyseisiä tuotteita, joissa on otettu käyttöön väritelevisiota laadullisesti muuttavia teknisiä muutoksia, vasta kehiteltiin ja niitä oli kuluttajien saatavissa ainoastaan erittäin vähän. Asetuksessa (EY) N:o 2584/98 vahvistettiin, että näitä tuotteita ei pitäisi sisällyttää tuotteen määritelmään, sillä tutkimuksessa ei ollut tullut ilmi tosiasiallista näyttöä, jonka mukaan se olisi ollut perusteltua. Myöskään tässä tutkimuksessa ei ole toimitettu mitään uutta näyttöä niiden määritelmään sisällyttämisen perustelemiseksi. Tämän vuoksi D2MAC-laitteet ja teräväpiirtotelevisiot eivät ole näiden tutkimusten kohteina. b) Osapuolten esittämät väitteet (23) Yksi tuoja vaati, että tutkimuksen ulkopuolelle olisi jätettävä niin kutsutut internet-väritelevisiot, joihin on yhdistetty internet-modeemi ja tietokoneen käyttöjärjestelmä, jotka mahdollistavat internettiin pääsyn televisioruudun kautta ja joita voidaan käyttää kaukosäädinyksiköllä, johon kuuluu kokonainen näppäimistö. Internet-väritelevisiossa kaikki tarvittavat modeemikytkennät on sisällytetty television rakenteeseen sen sijaan, että niitä varten olisi erillinen sovitinlaite. (24) Tuoja väitti, että tutkimuksen ulkopuolelle jättäminen on perusteltua väritelevisioiden ja internet-väritelevisioiden fyysisten ja teknisten perusominaisuuksien erojen vuoksi sekä siksi, että kuluttajilla on erilainen näkemys näistä kahdesta tuotteesta. (25) Fyysisten perusominaisuuksien ero on se, että internet-väritelevisiossa väritelevisioon on lisätty internet-komponentit, joiden osuus on noin 60 prosenttia internet-väritelevision kokonaiskustannuksista, ja kaukosäätimeen on integroitu näppäimistö. (26) Teknisistä perusominaisuuksista väitettiin, että internet-väritelevisio lähettää ja vastaanottaa tietosisältöä yleisradiotekniikan sijasta puhelinlinjaa pitkin modeemia käyttäen. Lisäksi siinä käytetään tekniikkaa, joka eroaa väritelevisioiden perustekniikasta: siihen sisältyy järjestelmä internet-yhteyden suojaamiseksi (SSL-tietoturvatekniikka), selaintekniikka internet-grafiikan esittämiseksi vakiokuvapistetarkkuuden väritelevisiossa ja modeemi, joka muuntaa digitaalisignaalit analogisiksi signaaleiksi, jotka voivat kulkea tavanomaisia puhelinlinjoja pitkin. (27) Väitettiin, että kuluttajien erilainen näkemys tästä tuotteesta verrattuna tavanomaiseen väritelevisioon tuli näytetyksi toteen sillä, että internet-televisioita myydään vähittäiskaupassa kaksinkertaisella hinnalla verrattuna väritelevisioihin. Lisäksi väitettiin, että integroitu internet-piirielementti lisää tavalliseen väritelevisioon elementin, joka antaa sille merkittävän lisäominaisuuden. Tämän tueksi se mainitsee Japanista ja Koreasta peräisin olleiden videonauhureiden (VCR-nauhureiden) tapauksen, jossa pääteltiin, että jos videonauhuri on samassa kuoressa väritelevision kanssa, yhdistelmää on pidettävä eri tuotteena. (28) Pyynnön esittäjä väitti, että tällainen tutkimuksen ulkopuolelle jättäminen ei ole perusteltua. Se kiisti väitteen, että internet-televisiolla olisi erilaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, ja väitti, että internet-osa oli verrattavissa tekstitelevisioon väritelevisioissa. Internet-televisio olisi katsottava tekstitelevision uudemmaksi muodoksi, ja internet-yhteys siinä väritelevision lisäominaisuudeksi, eikä uudeksi tuotteeksi, jolla ei ole väritelevisioiden perusominaisuuksia. Koska tutkimus kattoi väritelevisiot, joissa on tekstitelevisiotoiminto, sen olisi katettava myös väritelevisiot, joissa on internet-yhteys. (29) Pyynnön esittäjä kyseenalaisti myös tuojan päätelmät kuluttajien erilaisesta näkemyksestä sillä, että internet-televisioita on ollut saatavilla vasta vähän aikaa. Lisäksi se väitti, että internetin suuri osuus kustannuksista johtui internet-väritelevision uutuudesta. Se esitti näyttöä, jonka mukaan tekstitelevision kustannukset olivat huomattavasti nykyistä korkeammat, kun tekstitelevisiotoiminto otettiin käyttöön väritelevisioissa. (30) Pyynnön esittäjä kiisti videonauhuriesimerkin väittäen, että videonauhuri on erillinen toiminto video-televisio-yhdistelmässä kun taas internet-toiminto ei toimi ilman televisiota vaan on pikemminkin television lisätoiminto. c) Tutkimuksen päätelmät (31) Tutkimuksessa kävi ilmi, että internet-väritelevisio on tuote, jossa samassa kuoressa yhdistyy kaksi tekniikkaa, joiden loppukäyttö on riittävän erilainen: yhtäältä sillä on mahdollista lähettää ja vastaanottaa sähköpostia ja se tarjoaa pääsyn internettiin ja toisaalta sillä voidaan katsella televisio-ohjelmia. Tämän lisätoiminnon vuoksi väritelevisio ei välttämättä määritä koko tuotteen ominaislaatua vaan pikemminkin internet-toiminto on määräävämpi televisiotoimintoon verrattuna. Tällainen yhdistelmä sisältää erityiselementin, joka antaa internet-väritelevisiolle sellaisen lisätoiminnon, jonka perusteella sitä voidaan pitää tässä polkumyyntitutkimuksessa erilaisena. (32) Nämä päätelmät tehtiin tutkimuksen kuluessa kerättyjen ja tutkimusajanjaksoon liittyvien tietojen perusteella. Koska kyseisen tuotteen kehittely on alkuvaiheessa ja koska sitä on ollut kuluttajien saatavilla ainoastaan pieniä määriä, ei voida sulkea pois sitä, että näissä tutkimuksissa tehtyjä päätelmiä saatetaan joutua tulevaisuudessa tarkistamaan kyseisen tuotteen jatkokehityksen perusteella. Jos siis voimassa olevia toimenpiteitä tarkistetaan tulevaisuudessa, tämän tuotteen tilanne on tutkittava uudelleen siinä tutkimuksessa kerättyjen tietojen perusteella, jotta voidaan määrittää, onko tutkimuksen ulkopuolelle jättäminen edelleen perusteltua. (33) Lisäksi todettiin, että kuvaruutujen kokoeroista ja äänijärjestelmissä, joukkoviestintäjärjestelmissä, näyttötyypissä, näytön muodossa ja kuvataajuudessa esiintyvistä eroista huolimatta kaikilla väritelevisioilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus, ja ne muodostavat tämän vuoksi yhden tuotteen. 2. Samankaltainen tuote (34) Tutkimuksissa todettiin, että asianomaisista maista peräisin olevilla tai tuoduilla ja yhteisöön tarkoitetuilla väritelevisioilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin yhteisön tuotannonalan valmistamilla ja yhteisön markkinoilla myymillä väritelevisioilla. Lisäksi todettiin, että asianomaisissa maissa, vertailumaana käytetty Turkki mukaan luettuna, valmistetuissa ja myydyissä väritelevisioissa ei ollut eroja yhteisöön vietyihin väritelevisioihin verrattuna, vaan ne olivat molemmat samanlaisia kuin yhteisön tuotannonalan valmistamat ja yhteisön markkinoilla myymät väritelevisiot. Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. C. ALKUPERÄ 1. Yleistä (35) Väritelevisiot sisältävät usein komponentteja ja osia, jotka ovat peräisin muista maista kuin lopullisen tuotteen valmistus- tai kokoamismaasta, ja tämän perusteella väritelevisioiden voidaan katsoa olevan peräisin jostain muusta maasta kuin niiden valmistus- tai kokoamismaasta. Näin ollen yhteisön vakiintuneen käytännön ja perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti asianomaisista maista vietyjen väritelevisioiden alkuperän tutkiminen oli osa polkumyyntitutkimuksia. (36) Alkuperäasiaa on jo tutkittu yksityiskohtaisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 710/95, jossa alkuperäsääntöjen soveltaminen johti väritelevisioiden tuontimäärien uuteen jakoon eri maiden kesken sen mukaan, mikä niiden alkuperäksi todettiin tutkimuksessa. (37) Polkumyyntisäädöksiä varten tarkasteltavana olevien tuotteiden alkuperä määritetään muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen mukaisesti kuten yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 [12] 22 artiklassa säädetään. Tämä pätee myös Turkkiin, sillä tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 tehdyssä EY-Turkki-assosiaationeuvoston päätöksessä N:o 1/95 [13] ei säädetä tätä koskevista poikkeuksista. [12] EYVL L 302, 19.10.1992. [13] EYVL L 35, 13.2.1996. (38) Tietyistä yhteisön tullikoodeksin soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 [14] 39 artiklan ja liitteen 11 mukaisesti väritelevisioihin sovelletaan erityisiä, muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevia sääntöjä. Kyseisten sääntöjen mukaisesti väritelevisio on peräisin siitä maasta, jossa kokoamistoimien ja mahdollisesti kokoamismaasta peräisin olevien osien tuotteeseen liittämisen osuus on vähintään 45 prosenttia väritelevision noudettuna lähettäjältä -hinnasta. Jos 45 prosentin sääntö ei täyty, väritelevisio on peräisin sellaisten osien alkuperämaasta, joiden noudettuna lähettäjältä -hinnan osuus on enemmän kuin 35 prosenttia väritelevision noudettuna lähettäjältä -hinnasta. [14] EYVL L 253, 11.10.1993, s.1. (39) Olisi korostettava, että jäljempänä esitetyt päätelmät on tehty ainoastaan näitä polkumyyntitutkimuksia varten ja varsinkin vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämistä varten. 2. Tuonti Turkista (40) Muistutetaan, että komissio päätti Turkista peräisin olevia väritelevisioita koskevan menettelyn päätöksellä 2001/725/EY [15]. Kyseisessä tutkimuksessa havaittiin, että kaikkien Turkista tutkimusajanjakson aikana yhteisöön vietyjen väritelevisioiden alkuperämaaksi ilmoitettiin Turkki (niiden mukana oli yhtenäinen hallinnollinen asiakirja, jossa väritelevisioiden ilmoitettiin olevan peräisin Turkista). Niiden mukana oli myös ATR-todistus, jossa ilmoitettiin, että ne olivat vapaassa liikkeessä Turkissa. Tutkimuksen aikana kaikki turkkilaiset yritykset kuitenkin ilmoittivat, että niiden väritelevisiot eivät olleet peräisin Turkista. [15] EYVL L 272, 13.10.2001, s. 37. (41) Kun sovellettiin erityisiä, muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevia sääntöjä, todettiin, että kaikki Turkista tutkimusajanjakson aikana yhteisöön viedyt väritelevisiot olivat peräisin muualta kuin Turkista. Erityisesti todettiin, että 45 prosentin arvonlisän sääntö ei täyttynyt viennissä tutkituista yrityksistä, jotka vastasivat kaikesta väritelevisioiden viennistä Turkista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. (42) Koska 45 prosentin arvonlisän sääntö ei täyttynyt, alkuperä oli määritettävä eri alkuperää olevia osia/materiaaleja koskevan 35 prosentin arvonlisäsäännön perusteella. Näissä olosuhteissa väritelevisioon tarkoitetun katodisädekuvaputken alkuperä käytännössä ratkaisi väritelevisioiden alkuperän, sillä katodisädekuvaputken noudettuna lähettäjältä -hinnan osuus oli lähes kaikissa tapauksissa vähintään 35 prosenttia väritelevision noudettuna lähettäjältä -hinnasta. Olisi huomattava, että Turkissa ei tuoteta katodisädekuvaputkia, joten ne olivat kaikki tuotuja. (43) Eri alkuperää olevia osia/materiaaleja koskevan 35 prosentin arvonlisäsäännön perusteella viennin yhteisöön todettiin olevan peräisin tietyistä vientiä harjoittavista maista, jotka ovat tarkastelua koskevien tutkimusten kohteina, yhteisöstä tai muista yhteisön ulkopuolisista maista, jotka eivät ole minkään tutkimuksen kohteina. (44) Turkista vietyjen ja sellaisista maista peräisin olevien väritelevisioiden, joita koskevat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet ovat tämän tarkastelun kohteena (eli Kiina, Korea ja Malesia), Turkista yhteisöön vietyjen määrien katsotaan olevan peräisin näistä maista. 3. Vienti Thaimaasta (45) Tutkimuksessa kävi ilmi, että thaimaalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan missään viennissä yhteisöön tarkastelututkimusajanjakson aikana ei täyttynyt 45 prosentin arvonlisän sääntö. Tämän vuoksi alkuperä oli määritettävä eri alkuperää olevia osia/materiaaleja koskevan 35 prosentin arvonlisäsäännön perusteella. Tässä yhteydessä todettiin myös, että väritelevisioiden alkuperä määräytyisi käytännössä katodisädekuvaputkien alkuperän perusteella, joiden osuus oli yhtä tapausta lukuun ottamatta vähintään 35 prosenttia väritelevisioiden noudettuna lähettäjältä -hinnasta. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei käyttänyt Thaimaasta vaan Koreasta ja Malesiasta peräisin olevia katodisädekuvaputkia. Lisäksi yritys toi huomattavan määrän muita materiaaleja, joita käytettiin väritelevisoiden tuotannossa. Tämän vuoksi pääteltiin, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkastelututkimusajanjakson aikana Thaimaasta yhteisöön viemät väritelevisiot eivät olleet peräisin Thaimaasta vaan joko Koreasta tai Malesiasta. (46) Eurostatilta saatujen tietojen perusteella todettiin, että koko väritelevisioiden vienti Thaimaasta yhteisöön oli ainoan yhteistyössä toimineen thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientiä. Edellä esitettyjen alkuperää koskevien päätelmien johdosta kaikkien Thaimaasta yhteisöön vietyjen väritelevisioiden katsottiin näissä tarkastelua koskevissa tutkimuksissa olevan peräisin Koreasta ja Malesiasta. 4. Vienti Kiinasta, Koreasta, Malesiasta ja Singaporesta (47) Olisi huomattava, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja Koreassa, Malesiassa tai Singaporessa ei toiminut yhteistyössä. Lisäksi yksikään kiinalaisista yrityksistä ei ilmoittanut vieneensä väritelevisioita yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi katsottiin, että näistä neljästä maasta peräisin olevat väritelevisiot olivat niitä, joista oli tieto Eurostatin tuontitilastoissa sekä Turkista ja Thaimaasta vietyjä televisioita, joiden todettiin olevan peräisin Koreasta, Malesiasta tai Kiinasta. D. POLKUMYYNTI 1. Kiinan kansantasavalta (48) Yksikään kiinalainen tuottaja, joka vei väritelevisioita yhteisöön tarkastelututkimusajanjakson aikana, ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Yhden turkkilaisen yhteistyössä toimineen yrityksen, joka on Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, todettiin kuitenkin vieneen huomattavia määriä Kiinasta peräisin olevia väritelevisioita. Tämän vuoksi katsottiin asianmukaiseksi laskea tälle yritykselle yksilöllinen polkumyyntimarginaali. a) Vertailumaa (49) Koska Kiina ei ole markkinatalousmaa, normaaliarvon määrittämistä varten oli valittava vertailumaana toimiva markkinatalousmaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tällaiseksi ehdotettiin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa Singaporea, jota ehdotettiin myös tarkastelua koskevassa pyynnössä. Tietyt kiinalaiset yritykset vastustivat valintaa asianomaisessa aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ja vaativat, että käytettäisiin muissa tutkimuksen kohteena olevissa maissa todettua alinta normaaliarvoa. Yksi kiinalainen yritys ehdotti Malesian, Thaimaan tai Korean käyttöä. (50) Tuottajat Koreassa, Singaporessa ja Malesiassa eivät kuitenkaan toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. Thaimaan osalta ainoalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineella yrityksellä ei ollut väritelevisioiden kotimarkkinamyyntiä, joten Thaimaalle ei voitu määrittää normaaliarvoa. Tämän vuoksi tutkittiin, voidaanko Turkkia käyttää vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Turkkia ehdotettiin Singaporen vaihtoehtona myös tarkastelua koskevassa pyynnössä. (51) Turkkia pidettiin kohtuullisena valintana vertailumaaksi, sillä sen markkinoilla on kilpailua ja sillä on huomattava tuotanto ja kotimainen kulutus. Maassa on useita tuottajia, mikä johtaa kovaan sisäiseen kilpailuun, ja tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti on huomattavaa. Kolme turkkilaista tuottajaa, jotka toimivat yhteistyössä Turkkia koskeneessa tutkimuksessa, toimitti yksityiskohtaisia tietoja kotimarkkinamyynnistään ja tuotantokustannuksistaan. (52) Tämän vuoksi komissio päätti käyttää Turkkia vertailumaana. Koska Turkista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeneen tutkimuksen tutkimusajanjakso meni kuusi kuukautta päällekkäin tarkastelututkimusajanjakson kanssa, normaaliarvo määritettiin ainoastaan näiden kahden jakson päällekkäiseltä ajalta eli 1 päivästä heinäkuuta 1999 31 päivään joulukuuta 1999 (tarkastelututkimusajanjakson toinen puolisko), ja polkumyyntiä koskevat laskelmat tehtiin tältä ajalta. b) Normaaliarvo (53) Turkin korkean inflaation vuoksi tarkastelututkimusajanjakson toisen puoliskon aikana normaaliarvo määritettiin mahdollisimman lyhyen merkityksellisen jakson eli kuukauden perusteella inflaation vaikutusten välttämiseksi. (54) Kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana vientiin tarkoitettuun myyntiin verrattuna. Lisäksi komission yksiköt tutkivat perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. (55) Tämä tehtiin määrittämällä kunkin viedyn tuotemallin riippumattomille asiakkaille tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tapahtuneen myynnin osuus tarkastelututkimusajanjakson toisella puoliskolla. Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotemallin kotimarkkinamyynnin määrästä tuotti voittoa ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuotemallin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona. Jos vähintään 10 prosenttia ja enintään 80 prosenttia tietyn tuotemallin kotimarkkinamyynnin määrästä oli voitollista, kyseisen tuotemallin normaaliarvo määritettiin ainoastaan sen voitollisessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona. (56) Koska turkkilaisten tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti todettiin tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon ajalta määrällisesti riittäväksi ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeksi, normaaliarvo perustui vastaavan tuotemallin riippumattomilta asiakkailta tarkastelututkimusajanjakson toisen puoliskon aikana Turkissa veloitettuihin tosiasiassa maksettuihin tai maksettaviin hintoihin. c) Vientihinta (57) Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseisen turkkilaisen yrityksen Kiinasta peräisin olevien väritelevisioiden vienti siihen etuyhteydessä olevien ja Turkissa sijaitsevien viejien välityksellä tapahtui sekä etuyhteydettömille että etuyhteydessä oleville asiakkaille yhteisössä. (58) Jos myynti suuntautui etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (59) Etuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneessa myynnissä vientihinta muodostettiin riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kyseisen tuojan kaikkien maahantuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset mukaan luettuina, huomioon ottamiseksi sekä tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömien tuojien tutkimuksen mukaan saaman voittomarginaalin huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. d) Vertailu (60) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin asianmukainen mukautus ottaen huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisut tehtiin tarvittavissa tapauksissa tuontimaksujen ja välillisten verojen, hyvitysten, kuljetuksen, vakuutuksen, käsittelyn, lastauksen ja liitännäiskustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten, palkkioiden ja luoton mukaisesti. (61) Useita muiden tekijöiden kuten luottotappiokustannusten, varastojen määrien eroista johtuvien rahoituskustannusten, tuontimaksujen ja välillisten verojen rahoituskustannusten, tuotemerkkiarvon, mainoskustannusten sekä etuyhteydessä olevien kotimaisten jakelijoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten eroja koskevia oikaisuja pyydettiin. Pyyntöihin ei kuitenkaan voitu suostua, koska ei osoitettu, että ne olisivat vaikuttaneet hintojen vertailukelpoisuuteen. (62) Pyydettiin arvonlisäveroon liittyviä oikaisuja kuten arvonlisäveron korko kotimaiseen tuotantoon tarkoitetussa tuonnissa ja arvonlisäveron rahoitus kotimarkkinamyynnissä. Yritykset ovat velvollisia kantamaan veron valtion puolesta ja maksamaan valtiolle kuuluvan määrän. Arvonlisäverolliset liiketoimet eivät vaikuta yritysten tulokseen (voittoon tai tappioon). Sen sijaan ne vaikuttavat vaihtuviin vastaaviin tai rahoitusvastattaviin kuten kirjanpidossa on eritelty. Lisäksi kaikkien arvonlisäverollisiin liiketoimiin liittyvien rahoituskustannusten toistuvasta luonteesta johtuen tätä maksuliikennettä on jatkuvasti molempiin suuntiin (maksettavia ja saatavia), mistä johtuen se on millä tahansa ajanjaksolla tasoissa. Näin ollen merkittäviä arvonlisäverollisiin liiketoimiin liittyviä rahoitusmenoja esiintyy tavallisesti ainoastaan yrityksen alkuvaiheessa, kun sen hankintatarpeet ovat paljon suuremmat kuin sen myynti. Arvonlisäveron rahoituskustannuksia olisi pidettävä tavanomaisina toiminnallisina yleiskustannuksina eikä niiden osalta pidä tehdä oikaisuja, sillä ne eivät vaikuta hintojen vertailtavuuteen. (63) Oikaisua pyydettiin myös nimellisiä paljousalennuksia varten sillä perusteella, että jos kotimaiset asiakkaat olisivat ostaneet samoja määriä kuin vientimarkkinoiden asiakkaat, kaikilla kotimaisilla asiakkailla olisi ollut oikeus enimmäismääräiseen kotimarkkinoilla myönnettävään hyvitykseen. Tähän pyyntöön ei voitu suostua, sillä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan c alakohdan mukaisesti oikaisua paljousalennusten mukaisesti voidaan harkita ainoastaan silloin, jos alennus myönnetään määräerojen mukaisesti eikä teoreettisten oletusten perusteella. (64) OEM-myynnin kaupan porrasta koskevaa oikaisua pyydettiin myös. Todettiin kuitenkin, että samojen merkki- ja OEM-väritelevisioiden mallien kotimarkkinahinnoissa ei ollut eroavuuksia. Tähän pyyntöön ei tämän vuoksi voitu suostua, sillä tällaisilla eroilla ei ollut vaikutusta hintojen vertailtavuuteen. (65) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. e) Kiinasta peräisin olevia väritelevisioita vievän turkkilaisen yrityksen polkumyyntimarginaali (66) Tuotemallikohtaista kuukausittaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotemallikohtaisten kuukausittaisten vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on kyseisen yrityksen (Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Turkki) osalta 69,2 prosenttia. f) Kiinalaisten tuottajien polkumyyntimarginaali (67) Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja niiden kiinalaisten tuottajien osalta, joilla ei ollut vientiä tarkastelututkimusajanjakson aikana, polkumyynnin taso määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. (68) Normaaliarvo määritettiin tässä yhteydessä kolmen yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan kaikkien väritelevisiomallien kotimaisten myyntihintojen tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon keskiarvon perusteella. Vientihinta määritettiin Eurostatilta saatujen käytettävissä olevien tietojen perusteella eli perusteena oli kaikkien Kiinasta tarkastelututkimusajanjakson toisella puoliskolla tuotujen väritelevisiomallien painotettu keskimääräinen CIF-arvo oikaistuna valtamerirahdin ja vakuutuksen osalta. Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että vienti Kiinasta yhteisöön tapahtui merkittävällä polkumyynnillä kyseisen ajanjakson aikana. Määritetty polkumyyntimarginaali jopa ylitti edellisessä tutkimuksessa määritetyn jäännöspolkumyyntimarginaalin, sillä se oli 44,6 prosenttia. (69) Lisäksi POETIC toimitti tarkastelua koskevassa pyynnössään alustavan näytön siitä, että tuonti Kiinasta tapahtui merkittävällä polkumyynnillä. Myös tarkastelua koskevassa pyynnössä väitetyt polkumyyntimarginaalit ylittivät edellisessä tutkimuksessa määritetyn jäännöspolkumyyntimarginaalin. (70) Näissä olosuhteissa ei ollut mitään aihetta uskoa, että Kiinan polkumyyntimarginaali olisi pienempi kuin edellisessä tutkimuksessa määritetty jäännöspolkumyyntimarginaali. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti 44,6 prosentin polkumyyntimarginaalia pidetään tämän vuoksi kaikkien kiinalaisten tuottajien polkumyyntimarginaalina. 2. Korea (71) Koska mikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, komissio tutki käytettävissä olevia tietoja polkumyynnin tason määrittämiseksi Korean osalta. (72) Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin korealaisten tuottajien otantamenettelyä varten toimittamien tietojen perusteella eli tarkastelututkimusajanjakson aikana kotimarkkinoilla myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen painotetun keskimääräisen arvon perusteella. Vientihinta määritettiin Eurostatilta saatujen käytettävissä olevien tietojen perusteella eli perusteena oli kaikkien Koreasta tarkastelututkimusajanjakson aikana tuotujen väritelevisiomallien painotettu keskimääräinen CIF-arvo oikaistuna valtamerirahdin ja vakuutuksen osalta. Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että vienti Koreasta yhteisöön tapahtui merkittävällä polkumyynnillä tarkastelututkimusajanjakson aikana. Määritetty polkumyyntimarginaali jopa ylitti edellisessä tutkimuksessa määritetyn jäännöspolkumyyntimarginaalin, sillä se oli 21,2 prosenttia. (73) Lisäksi POETIC toimitti tarkastelua koskevassa pyynnössään alustavan näytön siitä, että tuonti Koreasta tapahtuu merkittävällä polkumyynnillä. Myös tarkastelua koskevassa pyynnössä väitetyt polkumyyntimarginaalit ylittivät edellisessä tutkimuksessa määritetyn jäännöspolkumyyntimarginaalin. (74) Näissä olosuhteissa ei ollut mitään aihetta uskoa, että minkään yhteistyöstä kieltäytyneen yrityksen polkumyyntimarginaali olisi pienempi kuin edellisessä tutkimuksessa määritetty jäännöspolkumyyntimarginaali. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti 21,2 prosentin polkumyyntimarginaalia pidetään tämän vuoksi kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden korealaisten tuottajien polkumyyntimarginaalina. (75) Samoista syistä saman 21,2 prosentin polkumyyntimarginaalin katsottiin koskevan niitä kahta yritystä, Thomson Television Thailand (Thaimaa) ja Beko Elektronik AS (Turkki), joiden todettiin vieneen Koreasta peräisin olevia väritelevisioita tutkimusajanjakson aikana. Vertailtaessa näiden väritelevisioiden keskimääräistä kokonaisvientihintaa tarkastelua koskevasta pyynnöstä johdettuja samanlaisten Koreassa myytyjen väritelevisioiden kotimarkkinahintoja koskevien tietojen perusteella määritettyyn kokonaisnormaaliarvoon vahvistui, että edellä mainittujen marginaalien kanssa yhdenmukaista merkittävää polkumyyntiä tapahtui. 3. Malesia (76) Koska mikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, komissio tutki sen käytettävissä olevat tiedot polkumyynnin tason määrittämiseksi Malesian osalta. (77) Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut tietoja otantamenettelyä varten, katsottiin asianmukaiseksi käyttää Koreaa koskevia tietoja normaaliarvon määrittämiseksi Malesian osalta. Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin korealaisten tuottajien otantamenettelyä varten toimittamien tietojen perusteella eli tarkastelututkimusajanjakson aikana Korean markkinoilla myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen painotetun keskimääräisen arvon perusteella. Vientihinta määritettiin Eurostatilta saatujen käytettävissä olevien tietojen perusteella eli perusteena oli kaikkien Malesiasta tarkastelututkimusajanjakson aikana tuotujen väritelevisiomallien painotettu keskimääräinen CIF-arvo oikaistuna valtamerirahdin ja vakuutuksen mukaisesti. Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että vienti Malesiasta yhteisöön tapahtui merkittävällä polkumyynnillä tarkastelututkimusajanjakson aikana. Määritetty polkumyyntimarginaali jopa ylitti edellisessä tutkimuksessa määritetyn jäännöspolkumyyntimarginaalin, sillä se oli 25,1 prosenttia. (78) Näissä olosuhteissa ei ollut mitään aihetta uskoa, että minkään yhteistyöstä kieltäytyneen yrityksen polkumyyntimarginaali olisi pienempi kuin edellisessä tutkimuksessa määritetty jäännöspolkumyyntimarginaali. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti 25,1 prosentin polkumyyntimarginaalia pidetään tämän vuoksi kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden malesialaisten tuottajien polkumyyntimarginaalina. (79) Samoista syistä saman 25,1 prosentin polkumyyntimarginaalin katsottiin koskevan niitä kahta yritystä, Thomson Television Thailand (Thaimaa) ja Beko Elektronik AS (Turkki), joiden todettiin vieneen Malesiasta peräisin olevia väritelevisioita tutkimusajanjakson aikana. Vertailtaessa näiden väritelevisioiden keskimääräistä kokonaisvientihintaa tarkastelua koskevasta pyynnöstä johdettuja samanlaisten Malesiassa myytyjen väritelevisioiden kotimarkkinahintoja koskevien tietojen perusteella määritettyyn kokonaisnormaaliarvoon vahvistui, että edellä mainittujen marginaalien kanssa yhdenmukaista merkittävää polkumyyntiä tapahtui. 4. Singapore (80) Koska mikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, komissio tutki käytettävissä olevat tiedot polkumyynnin tason määrittämiseksi Singaporen osalta. Se totesi, että Eurostatin tilastoista pääteltynä vienti yhteisöön oli hyvin vähäistä. (81) Normaaliarvo ja vientihinta määritettiin yhden singaporelaisen tuottajan otantamenettelyä varten toimittamien kotimarkkinamyyntiä ja yhteisöön vientiä koskevien tietojen perusteella. Tällä tavalla määritettyjen keskimääräisen kokonaisnormaaliarvon ja keskimääräisen kokonaisvientihinnan vertailu osoitti merkittävää polkumyyntiä tapahtuvan. (82) Näissä olosuhteissa ei ollut mitään aihetta uskoa, että minkään yhteistyöstä kieltäytyneen yrityksen polkumyyntimarginaali olisi pienempi kuin edellisessä tutkimuksessa määritetty jäännöspolkumyyntimarginaali. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti 24,6 prosentin polkumyyntimarginaalia pidetään tämän vuoksi kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden singaporelaisten tuottajien polkumyyntimarginaalina. 5. Thaimaa (83) Ainoastaan yksi thaimaalainen yritys, Thomson Television Thailand, toimi tässä menettelyssä yhteistyössä. Tämän yrityksen viemien tuotteiden todettiin kuitenkin olevan peräisin muualta kuin Thaimaasta, ja niiden polkumyynnin tasoa käsitellään johdanto-osan (71)-(75) ja (76)-(79) kappaleissa. Käytettävissä olevien eli Eurostatin tietojen mukaan yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat eivät vieneet Thaimaasta peräisin olevia väritelevisioita yhteisöön tarkastelututkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi käytettävissä ei ollut tietoja polkumyynnin uuden tason määrittämiseksi Thaimaan osalta. E. POLKUMYYNNIN JATKUMINEN TAI TOISTUMINEN (84) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. (85) Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden määrittämiseksi komissio tutki polkumyynnin nykyisen esiintymisen asianomaisista maista yhteisöön suuntautuvassa viennissä sillä perusteella, että jos polkumyyntiä esiintyi, päinvastaisten tietojen puuttuessa oli aiheellista päätellä, että se todennäköisesti jatkuisi tulevaisuudessa. (86) Polkumyynnin toistumisen eli sen tarkastelu, miten todennäköisesti polkumyynnillä tapahtuva vienti lisääntyisi, jos nykyiset toimenpiteet kumottaisiin, oli tarpeen niissä tapauksissa, joissa asianomaisista maista viedyt määrät olivat suhteellisen pieniä. Komissio tutki, oliko polkumyynti tulevaisuudessa todennäköistä ja esiintyisikö mahdollista polkumyyntiä merkittävässä määrin. 1. Kiinan kansantasavalta (87) Kuten aikaisemmin on mainittu, yksikään kiinalainen yhteistyössä toiminut yritys ei vienyt väritelevisioita yhteisöön tarkastelututkimusajanjakson aikana. Eurostatista saatavien tietojen mukaan maasta kuitenkin vietiin väritelevisioita tarkastelututkimusajanjakson aikana. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ja kuten johdanto-osan (70) kappaleessa on selostettu, vahvistettiin, että maasta peräisin olevien ja sieltä vietyjen väritelevisioiden polkumyynnin taso pysyi huomattavana. (88) Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että huomattava määrä Turkista yhteisöön vietyjä väritelevisioita oli peräisin Kiinasta. Havaittiin, että nämä väritelevisiot vietiin Turkista huomattavan alhaiseen polkuhintaan. (89) Lisäksi verrattaessa vertailumaan eli Turkin normaaliarvoa kiinalaisen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin osoittautui, että tämä vienti tapahtui huomattavan alhaiseen polkuhintaan. (90) Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten yritysten toimittamien tietojen mukaan väritelevisioiden tuotantokapasiteetti Kiinassa on lisääntynyt vuodesta 1998 eikä kotimainen kulutus ole kyennyt käyttämään koko tuotantoa. Tämän tiedon perusteella Kiinassa on huomattavaa käyttämätöntä vientiväritelevisioiden tuotantokapasiteettia, sillä käyttämättä on lähes puolet nykyisestä kapasiteetista, joka vastaan noin puolta yhteisön markkinoista. Tämän vuoksi pidetään todennäköisimpänä, että jos toimenpiteet kumotaan, väritelevisioiden polkumyynnillä tapahtuva vienti Kiinasta yhteisöön lisääntyy huomattavasti. (91) Tämän vuoksi ei ole syytä uskoa, että polkumyynti ei jatkuisi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. 2. Korea (92) Kuten aikaisemmin on mainittu, yksikään tuottaja Koreassa ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Lisäksi Eurostatin tiedoista voidaan päätellä, että väritelevisioita vietiin kyseisestä maasta melko paljon tarkastelututkimusajanjakson aikana. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ja kuten johdanto-osan (74) ja (75) kappaleessa on selostettu, komissio vahvisti, että maasta vietyjen väritelevisioiden polkumyynnin taso pysyi huomattavana. (93) Lisäksi tutkimuksessa kävi turkkilaiselta (Beko Elektronik AS) ja thaimaalaiselta (Thomson Television Thailand) yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatujen tietojen mukaisesti ilmi, että Koreasta peräisin olevien ja näistä maista vietyjen väritelevisioiden myynti tapahtui polkuhintaan. (94) Käytettävissä olevien tietojen eli tarkastelua koskevan pyynnön mukaan Koreassa on suurta kapasiteettia väritelevisioiden tuotantoon ja kotimainen kulutus vie ainoastaan 15 prosenttia tuotannosta, mikä jättää huomattavasti varaa viennin lisäämiselle. Lisäksi vaikka tämä kapasiteetti säilyi tasaisena vuosina 1996-1999, kotimainen kulutus väheni samaan aikaan 23 prosenttia. Vaikka odotetaan, että Korean markkinoiden kysyntä kasvaa hieman, jäljelle jää huomattavasti käyttämätöntä väritelevisioiden tuotantokapasiteettia. Koska katodisädekuvaputkien alkuperä on usein määräävä tekijä väritelevisioiden alkuperän määrittämisessä, kuvaputkien tuotantokapasiteetti Koreassa tutkittiin ja todettiin myös huomattavaksi. (95) Kaiken kaikkiaan käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että on olemassa merkittävää kapasiteettia, joka voitaisiin suunnata yhteisöön, jos nykyiset toimenpiteet kumottaisiin. Tämän vuoksi ei ole syytä uskoa, että määrällisesti huomattava polkumyynti Koreasta ei jatkuisi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. 3. Malesia (96) Kuten aikaisemmin on mainittu, yksikään tuottaja Malesiassa ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Lisäksi Eurostatista saatavien tietojen mukaan maasta vietiin jonkin verran väritelevisioita tarkastelututkimusajanjakson aikana. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ja kuten johdanto-osan (78)-(79) kappaleessa on selostettu, komissio vahvisti, että maasta vietyjen väritelevisioiden polkumyynnin taso pysyi huomattavana. (97) Lisäksi tutkimuksessa kävi turkkilaiselta (Beko Elektronik AS) ja thaimaalaiselta (Thomson Television Thailand) yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatujen tietojen mukaisesti ilmi, että Malesiasta peräisin olevien ja näistä maista vietyjen väritelevisioiden myynti tapahtui polkuhintaan. (98) Käytettävissä olevien tietojen ja erityisesti tarkastelua koskevan pyynnön mukaan Malesiassa on suurta kapasiteettia väritelevisioiden tuotantoon. Koska katodisädekuvaputkien alkuperä on usein määräävä tekijä väritelevisioiden alkuperän määrittämisessä, kuvaputkien tuotantokapasiteetti Malesiassa tutkittiin ja todettiin myös huomattavaksi. (99) Tämän vuoksi ei ole syytä uskoa, että määrällisesti huomattava polkumyynti Malesiasta ei jatkuisi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. 4. Singapore (100) Koska polkumyynnillä tapahtuneen viennin määrä oli tarkastelututkimusajanjakson aikana hyvin vähäinen, katsottiin asianmukaiseksi määrittää polkumyynnin toistumisen todennäköisyys. (101) Kun polkumyyntitoimenpiteet oli otettu käyttöön vuonna 1995, Singaporesta peräisin olevien väritelevisioiden tuonti laski noin 36 000 televisiosta noin 2 000 televisioon, jolloin niiden osuus yhteisön markkinoista laski 0,1 prosentista lähelle nollaa. Tuonnin määrän vähenemistä tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kahden vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitulli oli nolla prosenttia. Lisäksi singaporelaisten väritelevisioiden vienti muille suurille väritelevisiomarkkinoille kuten Yhdysvaltoihin oli myös hyvin vähäistä (35 000 televisiota vuonna 1999). Tämän vuoksi on aiheellista päätellä, että singaporelaisen viennin määrän väheneminen ei johdu kyseistä maata koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta vaan kotimaisen tuotannon keskittymisestä paikallisiin markkinoihin. (102) Valituksen tekijän tarkastelua koskevassa pyynnössä toimittamat tiedot osoittavat, että tuotanto Singaporessa väheni huomattavasti arviolta 4,5 miljoonasta televisiosta vuonna 1995 arviolta 1,3 miljoonaan televisioon vuonna 1999. Myös kapasiteetti pieneni useiden singaporelaisten tuottajien lopetettua tuotannon. (103) Tämän vuoksi ei ole odotettavissa, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden kumoaminen johtaisi polkumyynnin toistumiseen merkittävissä määrin Singaporen osalta. 5. Thaimaa (104) Vaikka Thaimaassa on useita väritelevisioiden tuottajia, yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimi ainoastaan yksi tuottaja, joka oli vienyt väritelevisioita yhteisöön tarkastelututkimusajanjakson aikana. Kuten edellä on mainittu, tämän tuottajan polkumyynnillä yhteisöön viemien väritelevisioiden todettiin kuitenkin olevan peräisin Koreasta ja Malesiasta. Käytettävissä olevien tietojen eli tarkastelua koskevan pyynnön mukaan Thaimaassa on suurta kapasiteettia väritelevisioiden tuotantoon ja kotimainen kulutus vie vähemmän kuin 16 prosenttia tuotannosta, mikä jättää huomattavasti varaa viennin lisäämiselle. Lisäksi vaikka tämä kapasiteetti kasvoi 17 prosenttia vuosina 1996-2000, kotimainen kulutus väheni samaan aikaan 30 prosenttia, mikä jätti huomattavasti väritelevisioiden tuotantokapasiteettia käyttämättömäksi. (105) Koska katodisädekuvaputkien alkuperä on usein määräävä tekijä väritelevisioiden alkuperän määrittämisessä, kuvaputkien tuotantokapasiteetti Thaimaassa tutkittiin ja todettiin myös huomattavaksi. (106) Tämän vuoksi on erittäin perusteltua uskoa, että määrällisesti huomattava polkumyynti Thaimaasta toistuisi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Polkumyynnin tason osalta ei ole syytä uskoa, että se olisi pienempi kuin yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritetty jäännösmarginaali (eli 33,6 prosenttia) ja 14,7 prosenttia Thomson Television Thailandin osalta, kuten edellisen polkumyyntitutkimuksen yhteydessä havaittiin. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Yhteisön tuotanto (107) Väritelevisioita valmistavat yhteisössä seuraavat toimijat: - viisi tuottajaa, jotka osallistuivat valituksen tekemiseen tai tukivat sitä ja jotka toimivat tutkimuksessa yhteistyössä: Industrie Formenti (IT), Grundig (D), Philips Electronic Consumers (NL), Seleco Formenti (IT) ja Tecnimagen (E); - yksi tuottaja, joka osallistui valituksen tekemiseen, mutta ei toiminut lopulta yhteistyössä: AR Systems (E). Kyseiselle yritykselle ilmoitettiin, että se jätetään yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, eikä se esittänyt vastalauseita; - kuusi tuottajaa, jotka eivät osallistuneet valituksen tekemiseen ja jotka toimittavat joitakin perustietoja vastaamatta kyselylomakkeeseen täydellisesti ja jotka eivät vastustaneet menettelyä: Great Wall (F), Matsushita Panasonic (UK) Mivar (I), Sanyo (E), Semitech Turku (FI) ja Thomson Multi Media (F). Näistä viimeksi mainittu vastusti polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista; - muut tuottajat, jotka eivät toimineet yhteistyössä mutta eivät myöskään vastustaneet menettelyä. (108) Arvioitiin, voitaisiinko edellä mainittujen yritysten katsoa muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. (109) Yhden valitukseen osallistumattoman yhteisön tuottajan todettiin olevan etuyhteydessä yhteen asianomaiseen viejään ja itse tuovan kahdesta asianomaisesta maasta peräisin olevia väritelevisioita. Perusasetuksen 4 artiklan mukaisesti tutkittiin, täydensikö tämä tuottaja ainoastaan omaa tuotantoaan yhteisössä tuontiin perustuvilla lisätoiminnoilla vai oliko se pikemminkin tuoja, jolla on vähäistä lisätuotantoa yhteisössä. (110) Todettiin, että yrityksen keskeiset toiminnot (eli tuotantolaitokset, pääkonttori sekä tutkimus ja kehitys) sijaitsevat yhteisössä, eikä tätä yritystä tämän vuoksi voida sulkea yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Muiden sellaisten yhteisön tuottajien osalta, jotka eivät osallistuneet tutkimukseen eivätkä toimittaneet tietoja, ei ollut aihetta päätellä, että ne eivät olisi kuuluneet yhteisön tuotannonalaan. (111) Yksi turkkilainen viejä väitti, että yksi valitukseen osallistunut yhteisön tuottaja olisi jätettävä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, koska se oli muuttanut valtaosan väritelevisioiden tuotannostaan yhteisön ulkopuolelle eli Puolassa ja Unkarissa sijaitseviin tehtaisiinsa. Ensinnäkin olisi huomattava, että perusasetuksen mukaan yhteisön tuotannonalan ulkopuolelle voidaan lukea ainoastaan tuottaja, joka on etuyhteydessä asianomaisiin viejiin tai joka itse tuo polkumyyntiväitteiden kohteena olevaa tuotetta. Näin ei kuitenkaan ole tässä tapauksessa, sillä kyseinen valitukseen osallistunut yhteisön tuottaja tuottaa tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä ja sen keskeiset toiminnot (eli viihde-elektroniikka, tuotantolaitokset, pääkonttori sekä tutkimus ja kehitys) sijaitsevat yhteisössä, eikä sitä sen vuoksi voida jättää yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. (112) Näin ollen katsotaan, että kaikki edellä mainitut toimijat ovat yhteisön tuottajia ja muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannon. 2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (113) Viisi yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa, Industrie Formenti, Grundig, Philips Consumer Electronics, Seleco Formenti ja Technimagen, täyttävät perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan vaatimukset, sillä niiden osuus on 30 prosenttia yhteisön koko väritelevisioiden tuotannosta. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä yhteisön tuotannonala. G. SELVITYS YHTEISÖN VÄRITELEVISIOMARKKINOIDEN TILANTEESTA 1. Alustava huomautus (114) Olisi huomattava, että Seleco Formenti julistettiin huhtikuussa 1997 konkurssiin, ja sen osti Industrie Formenti maaliskuussa 1998. Uusi yrityskokonaisuus käynnisti väritelevisoiden tuotannon uudestaan lokakuussa 1998. Niinpä yhteisön tuotannonalan tilannetta kuvaavien kehityssuuntien vertailtavuuden vuoksi Seleco Formentin toimittamat tiedot on jätetty pois yhteisön tuotannonalaa koskevista tiedoista. (115) Kuten edellä 23 kohdassa on jo mainittu, vahinkoanalyysiin liittyvä kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson vuodesta 1995 30 päivään kesäkuuta 2000, jäljempänä 'tarkastelujakso'. On syytä huomata, että tarkastelututkimusajanjakso on vuosi 1999. 2. Todettavissa oleva yhteisön kulutus (116) Todettavissa oleva kulutus perustui yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien kyselylomakkeessa ilmoittamien ja yhteisön markkinoilla myymien määrien, tiettyjen muiden yhteisön tuottajien myynnin, muiden yhteistyöstä kieltäytyneiden yhteisön tuottajien tarkastelua koskevan pyynnön perusteella arvioidun myynnin ja Eurostatin ilmoittaman ja mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä toimineiden viejien toimittamien tietojen perusteella tarkistetun kokonaistuonnin yhteismäärään. (117) Suurilla urheilutapahtumilla kuten jalkapalloilun maailman- ja Euroopanmestaruuskilpailuilla ja olympialaisilla on vaikutusta väritelevisioiden kulutukseen, sillä ne yleensä lisäävät väritelevisioiden myyntiä. (118) Tarkastelujakson aikana väritelevisioiden kulutus yhteisössä lisääntyi 31 prosentilla, sillä se oli 24,7 miljoonaa vuonna 1995, 24,5 miljoonaa vuonna 1996, 27,7 miljoonaa vuonna 1997, 31 miljoonaa vuonna 1998, 30,7 miljoonaa vuonna 1999 ja 32,4 miljoonaa tutkimusajanjakson aikana. 3. Tuonti asianomaisista maista (119) Edellä esitettyjen alkuperää koskevien päätelmien johdosta ja varsinkin koska Thaimaasta peräisin olevien väritelevisioiden tuontia ei ole, asianomaisista maista tapahtuvan tuonnin arviointi rajoittuu Kiinasta, Koreasta, Malesiasta ja Singaporesta peräisin olevaan tuontiin. a) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (120) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrään tutkimusajanjakson aikana sisältyvät myös ne väritelevisiot, joiden todettiin olevan peräisin muusta asianomaisesta maasta kuin vientimaasta kuten edellä on selostettu. Jotta kehityssuunnat olisivat vertailukelpoiset asianomaisista maista peräisin olevien mutta muista maista vietyjen väritelevisioiden tuonnin tapauksessa, aiempiin vuosiin sovellettiin tutkimusajanjakson ajalta todettua asianomaisista maista peräisin olevien väritelevisioiden suhdelukua. (121) Kyseinen kokonaistuonti kasvoi 73 prosenttia, sillä se oli 1,4 miljoonaa vuonna 1995, 1,2 miljoonaa 1996, 1,3 miljoonaa vuonna 1997, 1,8 miljoonaa vuonna 1998, 2 miljoonaa vuonna 1999 ja 2,5 miljoonaa tutkimusajanjakson aikana. (122) Kyseisen tuonnin osuus yhteisön markkinoista oli 5,6 prosenttia vuonna 1995, 4,8 prosenttia vuonna 1996, 4,6 prosenttia vuonna 1997, 5,7 prosenttia vuonna 1998, 6,6 prosenttia vuonna 1999 ja 7,5 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. c) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat i) Hintojen kehitys (123) Eurostatin ja yhteistyössä toimineiden viejien toimittamien tietojen mukaan painotettu keskimääräinen yksikkötuontihinta (tullaamattomana) oli tutkimusajanjakson aikana 101 euroa Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa, 123 euroa Kiinasta peräisin olevassa mutta Turkista tapahtuvassa tuonnissa, 180 euroa Koreasta peräisin olevassa tuonnissa, 115 euroa Malesiasta peräisin olevassa tuonnissa, 82 euroa Malesiasta peräisin olevassa mutta Thaimaasta tapahtuvassa tuonnissa ja 170 euroa Singaporesta peräisin olevassa tuonnissa. (124) Hinnat on laskettu kaikkien mallien ja kuvaruutukokojen hintojen perusteella. Jos huomioon otetaan ainoastaan kuvaruutukooltaan pienet (14-tuumaiset) televisiot, joiden osuus on noin 50 prosenttia kaikesta tuonnista yhteisöön, painotettu keskimääräinen yksikkötuontihinta oli tutkimusajanjakson aikana 90 euroa Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa, 86 euroa Kiinasta peräisin olevassa mutta Turkista tapahtuvassa tuonnissa, 151 euroa Koreasta peräisin olevassa tuonnissa, 93 euroa Malesiasta peräisin olevassa tuonnissa, 82 euroa Malesiasta peräisin olevassa mutta Thaimaasta tapahtuvassa tuonnissa ja 147 euroa Singaporesta peräisin olevassa tuonnissa. Hinnan alittavuus (125) Kiinalaisen tuonnin yhteisön markkinoita varten hinnoittelun tutkimiseksi kyseisiä tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan myynnin hintoihin yhteisön markkinoilla ilman hyvityksiä ja alennuksia samassa kaupan portaassa. Turkista vietyjen mutta Kiinasta, Koreasta ja Malesiasta peräisin olevien väritelevisioiden osalta tämä tutkimus tehtiin kuuden kuukauden ajanjakson tietojen perusteella, koska kuten edellä on mainittu, menettelyjen tutkimusajanjaksot olivat päällekkäiset ainoastaan 1 päivästä heinäkuuta 1999 31 päivään joulukuuta 1999. Tuontihinnat olivat CIF yhteisön rajalla -tasoa ja niitä oikaistiin asianmukaisesti tulleilla, polkumyyntitulleilla ja tuonnin jälkeisillä kustannuksilla. Yhteisön tuotannonalan hinnat olivat ensimmäisen etuyhteydettömän asiakkaan hinnat noudettuna lähettäjältä -tasolta. (126) Koska malleja oli lukuisia, yhteisön markkinoilla myydyt väritelevisiot luokiteltiin niiden ominaisuuksien mukaan, joilla katsottiin olevan suurin vaikutus väritelevisioiden kustannuksiin, eli kuvaruutukoon, näytön muodon ja näyttötyypin, kuvataajuuden, äänen, tekstitelevisiotoiminnon ja TV-järjestelmän mukaan. Niiden maiden osalta, joiden vientiä harjoittavat tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, hintoja vertailtiin käytettävissä olevien eli Eurostatilta saatujen tietojen perusteella ottaen huomioon kuvaruutukoko. (127) Hintaerot ilmaistuina prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista osoittavat hinnan alittavuuden marginaaliksi 1,9-34,3 prosenttia kaikkien maiden osalta lukuun ottamatta Singaporea, jonka osalta hintojen alittavuutta ei todettu. 4. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne Alustava huomautus (128) Yhteisön tuotannonalan tilannetta tarkasteltaessa olisi huomattava, että suurin tuottaja yhteisössä lopetti joitakin väritelevisioiden tuotantolaitoksia vuonna 1997 ja siirsi tuotantoa Puolaan, mikä sinänsä on seuraus yhteisön tuotannonalan kriittisestä tilanteesta yhteisön markkinoilla. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste (129) Yhteisön tuotannonala tuotti väritelevisioita 6,5 miljoonaa kappaletta vuonna 1995, 6,6 miljoonaa vuonna 1996, 6 miljoonaa vuonna 1997, 6,1 miljoonaa vuonna 1998, 5,9 miljoonaa vuonna 1999 ja 6 miljoonaa tutkimusajanjakson aikana eli tuotanto väheni kaikkiaan seitsemän prosenttiyksikköä. (130) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti oli 7,5 miljoonaa kappaletta vuonna 1995, 7,7 miljoonaa vuonna 1996, 7,3 miljoonaa vuonna 1997, 7 miljoonaa vuonna 1998, 7,1 miljoonaa vuonna 1999 ja tutkimusajanjakson aikana eli se pieneni kaikkiaan neljä prosenttiyksikköä koko ajanjakson aikana. (131) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, sillä se oli 87 prosenttia vuonna 1995, 85 prosenttia vuonna 1996, 82 prosenttia vuonna 1997, 86 prosenttia vuonna 1998, 83 prosenttia vuonna 1999 ja 85 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. c) Varastot (132) Yhteisön tuotannonalan varastojen koko oli noin 500 000 kappaletta vuonna 1995, noin 400 000 vuosina 1996 ja 1997, noin 500 000 vuonna 1998 ja noin 400 000 vuonna 1999. Vuotta 1998 lukuun ottamatta varastojen koko pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson aikana mitattuna prosenttiosuutena tuotannon määrästä (7 prosenttia) samoin kuin myynnin määrästä (8 prosenttia). d) Myyntimäärät ja markkinaosuus (133) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä oli 5,9 miljoonaa vuosina 1995 ja 1996, 5,4 miljoonaa vuosina 1997 ja 1998, 5,3 miljoonaa vuonna 1999 ja 5,5 miljoonaa tutkimusajanjakson aikana. (134) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson aikana hinnat laskivat 7 prosenttia. Ne pysyivät vakaina vuodesta 1995 vuoteen 1996 ja laskivat 8 prosenttia vuodesta 1996 vuoteen 1997. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson aikana myynti kasvoi 3 prosenttia. (135) Yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön markkinoista laski 24 prosentista vuonna 1995 17 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa seitsemän prosenttiyksikön laskua. e) Kasvu (136) Samalla, kun yhteisön kulutus kasvoi noin 30 prosenttia tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski noin 7 prosenttia ja tarkasteltavana olevan tuonnin määrä kasvoi 73 prosenttia. Kulutuksen kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön markkinoista ei kasvanut vaan laski 24 prosentista vuonna 1995 17 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysimääräisesti hyödyntämään markkinoiden kasvua. f) Myyntihinnat ja yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät (137) Väritelevisioista on vähitellen tulossa kypsien markkinoiden tuote, jolloin niiden hinnat tasaisesti laskevat. Hintojen lasku on selvempää pienten televisioiden osalta, joissa on vähemmän toimintoja ja jollaisia käytetään usein kotitalouksissa toisena tai kolmantena televisiona. (138) Väritelevisioiden tärkein kustannustekijä on kuvaputken hinta, joka on usein 40-60 prosenttia väritelevision hinnasta. Tietyt yhteisön tuottajat ilmoittivat kuvaputkista olleen pulaa yhteisön markkinoilla tarkastelujakson aikana, erityisesti vuonna 1999 ja tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi useat yhteisön tuottajat ilmoittivat myös, että koska osa yhteisössä valmistettaviin televisioihin käytettävistä kuvaputkista ostetaan Yhdysvaltojen dollareilla, kuvaputkista yhteisön tuottajille aiheutuneet keskimääräiset kustannukset nousivat vuonna 1999 ja tutkimusajanjakson aikana valuuttakurssien kehityksen vuoksi. (139) Yhteisön tuotannonalan painotetut keskimääräiset yksikköhinnat myynnissä etuyhteydettömille asiakkaille olivat 300 euroa vuonna 1995, 302 euroa vuonna 1996, 306 euroa vuonna 1997, 320 euroa vuonna 1998, 309 euroa vuonna 1999 ja 319 euroa tutkimusajanjakson aikana. Keskimääräiset myyntihinnat eivät paljasta hintojen laskua, koska ne riippuvat myytyjen eri tyyppien tuotevalikoimasta. (140) Hintojen lasku käy kuitenkin ilmi, jos tutkitaan keskimääräisiä myyntihintoja kuvaruutukoon mukaan. Esimerkiksi yhteisön tuotannonalan 14-tuumaisten väritelevisioiden painotetut keskimääräiset myyntihinnat laskivat 105 eurosta vuonna 1999 102 euroon tutkimusajanjakson aikana. Kuvaruudultaan 21-tuumaisten väritelevisioiden hinnat laskivat 172 eurosta 168 euroon kun taas 28-tuumaisten väritelevisioiden hinta laski 380 eurosta 350 euroon. (141) Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonalan painotettujen keskimääräisten myyntihintojen nousu johtuu tuotevalikoiman painopisteen muutoksesta sellaisiin malleihin, joilla on enemmän lisäarvoa. g) Työllisyys (142) Yhteisön työpaikkojen määrä laski 20 prosenttia tarkastelujakson aikana, sillä työntekijöitä oli 6 500 vuonna 1995, 6 000 vuonna 1996, 5 600 vuonna 1997, 5 000 vuonna 1998, 5 100 vuonna 1999 ja 5 200 tutkimusajanjakson aikana. h) Tuottavuus (143) Yhteisön tuotannonalan tuottavuus kasvoi 1 000 yksiköstä työntekijää kohti vuonna 1995 1 100 yksikköön vuosina 1996 ja 1997, 1 200 yksikköön vuonna 1998 ja laski 1 150 yksikköön vuonna 1999 ja tutkimusajanjakson aikana, jolloin kokonaiskasvu on 16 prosenttia. i) Palkat (144) Yhteisön tuotannonalan työntekijäkohtaiset palkat pysyivät vakaina vuonna 1995 ja 1996, kasvoivat 2 prosenttia vuonna 1997, yhden prosentin vuonna 1998 ja 7 prosenttia vuonna 1999. j) Investoinnit (145) Yhteisön tuotannonalan väritelevisioihin liittyvät investoinnit kasvoivat 48 miljoonasta eurosta vuonna 1995 52 miljoonaan euroon tutkimusajanjakson aikana, mikä on 10 prosentin lisäys. Investointien osuus oli noin 2 prosenttia liikevaihdosta. Vuosia 1996 ja 1997 lukuun ottamatta yhteisön tuotannonalan investointien taso pysyi kohtalaisen vakaana tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannonalan investoinnit tutkimusajanjakson aikana muodostuivat pääasiassa automaattisten varastointijärjestelmien perustamisesta. k) Kannattavuus (146) Yhteisön tuotannonalan nettomyynnin tuotto yhteisön markkinoilla ennen veroja oli -2,7 prosenttia vuonna 1995 ja +1,3 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Rakenneuudistuspyrkimysten johdosta tasatilanne saavutettiin vuonna 1996. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus parani vuonna 1997, jolloin rakenneuudistusta jatkettiin yhteisön suurimman tuottajan siirtäessä osan tuotannostaan Puolaan. Vuonna 1998 kannattavuus pysyi samana, koska myyntihintoja nostettiin ja samana vuonna oli merkittäviä urheilutapahtumia kuten jalkapalloilun maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 1998-1999 kannattavuus heikkeni myyntihintojen laskun myötä. Kannattavuus parani vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä myyntihintojen noustessa tuotevalikoiman muutoksen myötä, vaikkakin se pysyi edelleen heikkona. l) Kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti (147) Yhteisön tuotannonalan kassavirta laskettuna tuottona ennen veroja mukaan luettuina muut kuin käteiserät laski vähitellen vuoden 1997 elpymisen jälkeen tutkimusajanjaksoon saakka. (148) Investointien tuotto oli noin 15 prosenttia vuonna 1995, negatiivinen vuonna 1996, selkeästi positiivinen vuosina 1997 ja 1998 ja hieman positiivinen vuonna 1999 ja tutkimusajanjakson aikana. (149) Yksikään yhteisön tuotannonalan muodostavista yrityksistä ei ilmoittanut erityisistä vaikeuksista saada pääomaa. m) Polkumyyntimarginaalin suuruus ja aiemmasta polkumyynnistä toipuminen (150) Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulleen tuonnin määrät ja hinnat, varsinaisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. Yhteisön tuotannonalan tilanne parani tarkastelujakson aikana. Se ei kuitenkaan täysin toipunut aiemmasta polkumyynnistä ja on edelleen heikko. 5. Päätelmät (151) Sen jälkeen kun toimenpiteet oli otettu käyttöön vuonna 1995, yhteisön tuotannonalan tilanne parani ja vuonna 1997, jolloin merkittävä rakennemuutos toteutettiin, sen kannattavuus nousi tyydyttävälle tasolle. (152) Vuoden 1998 jälkeen yhteisön tuotannonalan tilanne kuitenkin heikkeni erityisesti kannattavuudella mitattuna, sillä se laski 1,3 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Heikko kannattavuus vuonna 1999 johtui myyntihintojen laskusta, eivätkä hinnat riittäneet kattamaan yhteisön tuotannonalan kasvaneita kustannuksia. Hintojen noususta huolimatta kustannukset kasvoivat tutkimusajanjakson aikana hintoja suuremmiksi pääasiassa väritelevisioiden tuotannon tärkeimmän osan, kuvaputkien, hintojen nousun sekä tuontihintojen aiheuttaman paineen vuoksi, mikä esti yhteisön tuotannonalan kannattavuuden paranemisen vuosien 1997 ja 1998 tasolle. (153) Yhteisön tuotannonala ei myöskään hyötynyt yhteisön kulutuksen kasvusta (31 prosenttia tarkastelujakson aikana), vaan sen markkinaosuus laski 24 prosentista vuonna 1995 17 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (154) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut vuodesta 1995 mutta se on edelleen heikko. 6. Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutukset (155) Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuonti asianomaisista maista kasvoi polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta 73 prosenttia tarkastelujakson aikana kun taas kulutus kasvoi ainoastaan 31 prosenttia. Suurin lisäys tapahtui vuosina 1997-1998, jolloin tuonti kasvoi 42 prosenttia samalla kun kulutus kasvoi voimakkaimmin (+12 prosenttia). Tarkasteltavana olevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi 5,7 prosentista vuonna 1995 7,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (156) Asianomaisten maiden viennissä on ollut vaihtelua. Singaporesta peräisin oleva tuonti väheni tarkastelujakson aikana, ja sen osuus yhteisön markkinoista oli lähellä nollaa tutkimusajanjakson aikana. Kiinasta peräisin oleva tuonti kasvoi huomattavasti, pääasiassa Kiinasta peräisin olevien väritelevisioiden Turkista tuonnin ansiosta. Kiinan markkinaosuus kasvoi 1,2 prosentista vuonna 1995 3,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Koreasta peräisin oleva tuonti kasvoi huomattavasti vuosina 1998-1999, ja sen markkinaosuus kasvoi 0,4 prosentista vuonna 1995 2 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Malesiasta peräisin oleva tuonti väheni. Sen markkinaosuus pieneni 3,9 prosentista 1,6 prosenttiin. (157) Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat alittivat Singaporesta peräisin olevia televisioita lukuun ottamatta yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi tarkasteltavana oleva tuonti aiheutti painetta yhteisön tuotannonalan hintoihin, minkä vuoksi niissä ei voitu ottaa huomioon yhteisön tuotannonalan kohonneita kustannuksia erityisesti vuonna 1999 ja tutkimusajanjakson aikana. Niinpä asianomaisten maiden aiheuttama hintapaine vaikutti yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen. 7. Muista yhteisön ulkopuolisista maista tulevan tuonnin määrät ja hinnat (158) Tuonti muista yhteisön ulkopuolisista maista määritettiin Eurostatin tietojen perusteella, ja siihen sisältyvät myös Turkista viedyt mutta näistä maista peräisin olevat väritelevisiot tutkimusajanjakson alkuperää koskevien päätelmien mukaisesti. Olisi huomattava, että Eurostatin luvut, jotka olivat ainoat käytettävissä olevat tiedot, eivät välttämättä paljasta muista yhteisön ulkopuolisista maista yhteisöön tuotujen väritelevisioiden todellista alkuperää. (159) Muista yhteisön ulkopuolisista maista tuotujen väritelevisioiden määrä kasvoi yli 800 prosenttia tarkastelujakson aikana yhdestä miljoonasta yksiköstä vuonna 1995 8,9 miljoonaan tutkimusajanjakson aikana. Suurin osa viennistä oli peräisin Puolasta (kasvu 401 000:stä vuonna 1995 5,3 miljoonaan tutkimusajanjakson aikana), Unkarista (kasvu 115 000:sta 1,6 miljoonaan), Liettuasta (114 000:sta 920 000:een) ja Tsekistä (2 000:sta 660 000:een). (160) Niiden osuus yhteisön markkinoista kasvoi 4,2 prosentista vuonna 1995 27,3 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, ja Puolan osuus oli tästä 16,4 prosenttia, Unkarin 4,8 prosenttia, Liettuan 2,8 prosenttia, Tsekin 2 prosenttia ja muiden viejien 1,3 prosenttia. (161) Tämän tuonnin hinnat ovat Puolasta ja Liettuasta peräisin olevien televisioiden osalta yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat ja joidenkin tarkastelun kohteena olevien maiden hintojen mukaiset. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä, että tällä tuonnilla on saattanut myös olla vaikutusta yhteisön tuotannonalan myynnin ja markkinaosuuden taantumaan sekä hintojen laskuun ja kannattavuuden heikkenemiseen tutkimusajanjakson aikana. (162) Kaiken kaikkiaan tuonti muista yhteisön ulkopuolisista maista kasvoi huomattavasti tarkastelujakson aikana; se kasvoi selvästi enemmän kuin todettavissa oleva kulutus ja enemmän kuin tuonti tarkastelun kohteena olevista maista. H. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien tilanteen arviointi a) Kiina (163) Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tutkimisessa otettiin huomioon Kiinasta peräisin olevien ja Kiinasta tai muista maista kuten Turkista viedyt väritelevisiot. i) Todennäköiset vientimäärät (164) Kiinasta peräisin olevien väritelevisioiden tuonti yhteisöön kasvoi 413 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vienti Kiinasta väheni vuodesta 1995 vuoteen 1996 ja pysyi suunnilleen samalla tasolla vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon. Vienti Turkista kasvoi keskeytyksettä noin 190 000 televisiovastaanottimesta vuonna 1995 noin 1,2 televisioon tutkimusajanjakson aikana. Enemmän kuin 95 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli kuvaruutukooltaan pieniä televisioita (14-tuumaisia). (165) Valituksen tekijän tarkastelua koskevassa pyynnössä toimittamista tiedoista ilmenee, että Kiinassa on huomattavaa tuotantokapasiteettia, noin 40 miljoonaa televisiota. Lisäksi toimitettiin tietoja, joista käy ilmi, että televisioita tuotettiin noin 31 miljoonaa kappaletta ja kotimainen kulutus oli noin 23 miljoonaa kappaletta, jolloin vientiä varten jäi huomattavia määriä väritelevisioita. (166) Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät puolestaan, että vaikka tuotanto ja kapasiteetti ylittävät nykyisellään kysynnän, väritelevisioiden kysyntä Kiinan kotimarkkinoilla todennäköisesti kasvaa lähitulevaisuudessa, jolloin tuotantokapasiteettia ei riitä vientiä varten. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä. (167) Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kotimainen kulutus oli jatkuvasti kasvanut; se oli vuonna 1996 arviolta 17 miljoonaa televisiota ja vuonna 2000 arviolta 23 miljoonaa televisiota. Kuitenkin myös tuotanto kasvoi samaan aikaan siinä määrin, että se ylitti kotimaisen kulutuksen 7-10 miljoonalla televisiolla. (168) Havaittiin myös, että Eurostatin tilastojen mukaan kiinalaisten väritelevisioiden vienti Yhdysvaltoihin kasvoi huomattavasti noin 220 000 televisiosta vuonna 1996 noin 900 000 televisioon vuonna 2000 hinnoilla, jotka olivat huomattavasti alemmat kuin viennissä Kiinasta yhteisöön. Kiinalaisten väritelevisioiden vienti Japaniin kasvoi noin 1,3 miljoonasta televisiosta vuonna 1996 noin 2,3 miljoonaan televisioon vuonna 2000. Valituksen tekijän tarkastelua koskevassa pyynnössä toimittamista tiedoista ilmenee, että tämän viennin kohteena olivat japanilaisten tuottajien Kiinassa sijaitsevien tytäryhtiöiden tuottamat väritelevisiot, jotka myytiin Japanissa niiden oman jakeluverkon välityksellä. (169) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että huolimatta kotimaisen kulutuksen kasvusta Kiinassa on huomattavaa tuotannon ja kapasiteetin ylijäämää vientiä varten. Tämän perusteella on todennäköistä, että yhteisöön vietävien kiinalaisten väritelevisioiden määrä kasvaisi, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin. ii) Todennäköiset vientihinnat (170) Eurostatin ja yhteistyössä toimineen turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamien kiinalaisten väritelevisioiden hintojen vertailu yhteisön tuotannonalan hintoihin tutkimusajanjakson aikana osoittaa, että Kiinasta peräisin olevien väritelevisioiden hinnat alittavat merkittävästi, 18,9-34,3 prosentilla, yhteisön tuotannonalan hinnat. Asianomaisten osapuolten toimittamista tiedoista käy ilmi, että valtaosa kiinalaisesta viennistä yhteisöön on kuvaruutukooltaan pieniä (14-tuumaisia) televisioita, joissa on yleensä vähemmän toimintoja ja joiden mallien väliset hintaerot on pienemmät. Tämän vuoksi katsotaan, että hinnan alittavuuden laskeminen tällä perusteella kuvastaa asianmukaisesti kiinalaisten ja yhteisön väritelevisioiden hintaeroa. (171) Painotetut keskimääräiset kiinalaiset vientihinnat Yhdysvaltoihin erottelematta eri kuvaruutukokoja, muunnettuina laskennalliseksi CIF yhteisön rajalla -hinnaksi, olivat myös huomattavasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. (172) Edellä olevasta voidaan päätellä, että Kiinasta yhteisön markkinoille suuntautuvan tuonnin hinnat todennäköisesti alittaisivat yhteisön tuotannonalan hinnat, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tästä voidaan päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä. b) Korea (173) Väritelevisioita koskevaa asetusta muutettiin vuonna 1998 muun muassa Koreasta peräisin olevan tuonnin osalta. Kahden korealaisen vientiä harjoittavan tuottajan, LG Electronics ja Samsung Electronis, polkumyyntimarginaalin todettiin olevan vähimmäistasoa eikä niille määrätty tämän vuoksi polkumyyntitullia. (174) Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tutkimisessa otettiin huomioon Koreasta peräisin olevien ja Koreasta sekä muista asianomaisista maista kuten Thaimaasta ja Turkista viedyt väritelevisiot. i) Todennäköiset vientimäärät (175) Koreasta peräisin olevien väritelevisioiden vienti väheni noin 98 000 televisiosta vuonna 1995 noin 80 000 televisioon vuonna 1997. Vuonna 1998 tuonnin määrä kasvoi noin 200 000 televisioon. Tuonti jatkoi kasvuaan noin 500 000:een vuonna 1999 ja noin 650 000:een tutkimusajanjakson aikana. Suurin lisäys tapahtui kuvaruutukooltaan keskikokoisten tai suurten televisioiden tuonnissa. Korealaisen tuonnin osuus yhteisön markkinoista oli tutkimusajanjakson aikana 2 prosenttia. (176) Korealaisten väritelevisioiden tuonnissa Yhdysvaltoihin on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä vuodesta 1984. Yhdysvallat antoi polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon kuitenkin päättyä marraskuussa 1998, koska Yhdysvaltojen kotimainen tuotannonala jätti vastaamatta voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aloittamista koskevaan ilmoitukseen. Korealaisten väritelevisioiden tuonnin määrä Yhdysvalloissa kasvoi Eurostatin tilastojen mukaan keskeytyksettä noin 150 000:stä vuonna 1996 noin 600 000:een vuosina 1999 ja 2000. Yhdysvaltoihin vuonna 1999 vietyjen määrien huomattava kasvu ajoittuu samaan kuin Koreasta peräisin olevaan tuontiin Yhdysvalloissa sovellettavien polkumyyntitullien kumoaminen. (177) Korealaisten väritelevisioiden vienti Japaniin laski noin 1 miljoonasta televisiosta vuonna 1996 noin 700 000:aan vuonna 1999 ja edelleen paljon, noin 380 000:een vuonna 2000. (178) Komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että Koreassa on huomattavaa tuotantokapasiteettia ja että kotimainen kulutus vie vähemmän kuin 15 prosenttia kotimaisesta tuotannosta, jolloin viennin lisäämiseen on huomattavat mahdollisuudet. Koreassa on myös merkittävää katodisädekuvaputkien tuotantokapasiteettia. (179) Edellä olevasta voidaan päätellä, että tuonnin määrä todennäköisesti jatkaa kasvuaan, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta. ii) Todennäköiset vientihinnat (180) Eurostatin ja yhteistyössä toimineiden turkkilaisten ja thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamien korealaisten väritelevisioiden hintojen vertailu yhteisön tuotannonalan hintoihin tarkastelututkimusajanjakson aikana kuvaruutukoottain osoittaa, että Koreasta peräisin olevien väritelevisioiden hinnat alittavat yhteisön tuotannonalan hinnat 11-36 prosentilla. (181) Painotetut keskimääräiset korealaiset hinnat viennissä Yhdysvaltoihin tutkimusajanjakson aikana erottelematta eri kuvaruutukokoja, muunnettuina laskennalliseksi CIF yhteisön rajalla -hinnaksi, olivat myös huomattavasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. (182) Edellä olevasta voidaan päätellä, että Koreasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin hinnat alittaisivat todennäköisesti yhteisön tuotannonalan hinnat, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tästä voidaan päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä. c)Malesia (183) Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tutkimisessa otettiin huomioon Malesiasta peräisin olevien ja Malesiasta tai muista maista kuten Thaimaasta ja Turkista viedyt väritelevisiot. i) Todennäköiset vientimäärät (184) Malesiasta peräisin olevien väritelevisioiden vienti väheni noin 970 000:sta vuonna 1995 noin 530 000:een tutkimusajanjakson aikana, ja niiden osuus yhteisön markkinoista laski 3,9 prosentista vuonna 1995 1,6 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Noin 90 prosenttia tästä viennistä tapahtui Thaimaasta. (185) Yhdysvaltoihin tuotujen malesialaisten väritelevisioiden määrä kasvoi Eurostatin tilastojen mukaan noin 3 miljoonasta vuosina 1996 ja 1997 3,6 miljoonaan vuonna 1998, 5,4 miljoonaan vuonna 1999 ja 7 miljoonaan vuonna 2000. (186) Japaniin tuotujen malesialaisten väritelevisioiden määrä kasvoi 2,5 miljoonasta vuosina 1996-1998 3 miljoonaan vuonna 1999 ja 4 miljoonaan vuonna 2000. (187) Valituksen tekijän tarkastelua koskevassa pyynnössä toimittamista tiedoista ilmenee, että malesialaisilla tuottajilla on käytössä koko kapasiteettinsa ja että kotimaan markkinoille on tarkoitettu vain viitisen prosenttia kotimaisesta tuotannosta ja kaikki muu on tarkoitettu pääasiassa Japaniin, Yhdysvaltoihin ja yhteisön markkinoille. (188) Tämän perusteella päätellään, että malesialaisten väritelevisioiden tuonnin määrä saattaisi jonkin verran kasvaa, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin. ii) Todennäköiset vientihinnat (189) Eurostatin ja yhteistyössä toimineiden turkkilaisten ja thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamien malesialaisten väritelevisioiden hintojen vertailu yhteisön tuotannonalan hintoihin tutkimusajanjakson aikana kuvaruutukoon mukaan osoittaa, että Malesiasta peräisin olevien väritelevisioiden hinnat alittavat yhteisön tuotannonalan hinnat 17-21 prosentilla. (190) Painotetut keskimääräiset malesialaiset hinnat viennissä Yhdysvaltoihin tutkimusajanjakson aikana erottelematta eri kuvaruutukokoja, muunnettuina laskennalliseksi CIF yhteisön rajalla -hinnaksi, olivat myös alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Ottaen huomioon malesialaisten viejien hinnoittelun Yhdysvalloissa, jolla on merkittävät yhteisön ulkopuoliset markkinat, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että jos polkumyyntitoimentpiteet kumotaan, merkittäviä määriä Malesiasta peräisin olevia väritelevisioita saatetaan tuoda polkuhinnalla yhteisöön aiheuttaen vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (191) Edellä olevasta voidaan päätellä, että Malesiasta yhteisöön suuntautuva tuonnin hinnat alittaisivat todennäköisesti yhteisön tuotannonalan hinnat, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tämän vuoksi vahingon toistuminen on todennäköistä. d) Singapore (192) Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja tästä maasta ei osallistunut yhteistyöhön, vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys arvioitiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. i) Todennäköiset vientimäärät (193) Kuten johdanto-osan (103) kappaleessa on jo mainittu, on epätodennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden kumoaminen johtaisi Singaporesta yhteisöön suuntautuvan viennin kasvuun. Näin pääteltiin, koska Singaporen tuotantokapasiteetti on laskenut useiden paikallisten tuottajien lopetettua tuotannon, koska tuonnin määrä ei kasvanut tarkastelujakson aikana kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan sovelletusta 0 prosentin polkumyyntitullista huolimatta ja koska singaporelaisia väritelevisioita vietiin vähän muihin yhteisön ulkopuolisiin maihin. ii) Todennäköiset vientihinnat (194) Singaporesta vietyjen väritelevisioiden hintojen vertailu yhteisön tuotannonalan hintoihin tutkimusajanjakson aikana osoittaa, että Singaporesta peräisin olevien väritelevisioiden hinnat eivät alita yhteisön tuotannonalan hintoja. (195) Singaporesta Yhdysvaltoihin vietyjen väritelevisioiden keskimääräiset hinnat erottelematta eri kuvaruutukokoja olivat korkeammat kuin vuosina 1997, 1998 ja 2000 yhteisöön vietyjen televisioiden hinnat, toisin kuin vuonna 1999. (196) Edellä olevan perusteella on epätodennäköistä, että tämä tuonti tapahtuisi polkumyyntitoimenpiteiden puuttuessa sellaisilla hinnoilla, jotka voisivat vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen. Tämän vuoksi päätellään, että Singaporesta peräisin olevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistuminen on epätodennäköistä. e) Thaimaa (197) Tarkastelua koskevassa pyynnössä esitettyjen tietojen mukaan Thaimaassa on useita väritelevisioiden tuottajia, vaikka vain yksi niistä toimi yhteistyössä tutkimuksissa. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin kuitenkin vieneen yhteisöön väritelevisioita, jotka olivat peräisin muista asianomaisista maista kuin Thaimaasta. Tämän johdosta vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys tutkittiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. i) Todennäköiset vientimäärät (198) Valituksen tekijän tarkastelua koskevassa pyynnössä toimittamien tietojen mukaan Thaimaassa on huomattavaa väritelevisioiden tuotantokapasiteettia, joka kasvoi noin 4,5 miljoonasta yksiköstä vuonna 1996 noin 5,3 miljoonaan yksikköön vuonna 2000. (199) Thaimaan kotimaisen kulutuksen todettiin samaan aikaan laskeneen noin 1,2 miljoonasta yksiköstä vuonna 1996 noin 840 000 yksikköön vuonna 2000, minkä vuoksi vientiä varten vapautui huomattavia määriä. (200) Eurostatin toimittamien tietojen mukaan thaimaalaisten väritelevisioiden tuonti Japaniin laski 1,5 miljoonasta yksiköstä vuonna 1996 1,3 miljoonaan vuonna 2000. Sen sijaan thaimaalaisten väritelevisioiden tuonti Yhdysvaltoihin kasvoi 1,2 miljoonasta yksiköstä vuonna 1996 4,7 miljoonaan vuonna 2000. Tämän vuoksi pääteltiin, että kotimainen kulutus, joka supistui tarkastelujakson aikana, kykenee käyttämään ainoastaan vähäisen osa Thaimaan koko väritelevisioiden tuotannosta. (201) Komission yksiköiden käytettävissä olevien tietojen mukaan Thaimaassa on lisäksi huomattavaa väritelevisioiden tuotantokapasiteettia, sillä se kasvoi noin 6,6 miljoonasta vuonna 1997 noin 7,7 miljoonaan vuonna 2000. (202) Tämän perusteella voidaan päätellä, että Thaimaasta peräisin olevien väritelevisioiden tuonnin määrä saattaisi kasvaa, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin. ii) Todennäköiset vientihinnat (203) Painotetut keskimääräiset thaimaalaiset hinnat viennissä Yhdysvaltoihin ja Japaniin tutkimusajanjakson aikana erottelematta eri kuvaruutukokoja, muunnettuina laskennalliseksi CIF yhteisön rajalla -hinnaksi, olivat alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat ja sen mukaiset kuin niiden televisioiden hinnat, jotka ovat peräisin Malesiasta, jonka osalta vahingollisen polkumyynnin toistuminen on arvioitu todennäköiseksi. (204) Ottaen huomioon thaimaalaisten viejien hinnoittelun muilla suurimmilla markkinoilla, pääasiassa Yhdysvalloissa (4,7 miljoonaa kappaletta) ja Japanissa (1,4 miljoonaa kappaletta) vuonna 2000, ei voida sulkea pois sitä, että jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta, merkittäviä määriä thaimaalaisia väritelevisioita saatetaan viedä yhteisöön polkuhintaan, mikä aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (205) Tämän vuoksi päätellään, että Thaimaasta peräisin olevien väritelevisioiden vahingollisen polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet kumotaan. 2. Päätelmät yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyydestä (206) Edellä esitetyistä syistä on todennäköistä, että Kiinasta, Koreasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisioiden tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden kumoaminen johtaisi kyseisistä maista yhteisöön tapahtuvan tuonnin lisääntymiseen, mikä pienentäisi yhteisön tuotannonalan osuutta yhteisön markkinoista. (207) Ottaen huomioon päätelmät, jotka koskevat yhteisöön ja mahdollisesti muihin maihin tapahtuvan tuonnin hinnoittelua, on todennäköistä, että matalahintaisen tuonnin lisääntyminen alentaa yhteisön tuotannonalan hintoja. Tämä puolestaan johtaisi yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Tämän vuoksi päätellään, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama vahinko todennäköisesti toistuisi. (208) Singaporesta peräisin olevien väritelevisioiden tuontia koskevat päätelmät huomioon ottaen on kuitenkin epätodennäköistä, että sieltä tapahtuvalla tuonnilla olisi vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen. Tämän vuoksi ei pidetä todennäköisenä, että vahinko toistuisi, jos Singaporesta tapahtuvan tuonnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin. I. YHTEISÖN ETU (209) Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko polkumyyntitoimenpiteiden ylläpito kaiken kaikkiaan yhteisön edun mukaista. (210) Muistutetaan, että polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa niiden väritelevisioiden tuonnissa, jotka ovat peräisin Koreasta, vuodesta 1990, Kiinasta vuodesta 1991 sekä Malesiasta, Singaporesta ja Thaimaasta vuodesta 1995. 1. Yhteisön tuotannonalan etu a) Yhteisön tuotannonalan tilanteen muuttuminen (211) Tässä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala muodostui viidestä tuottajasta, joista yksi on suuri monikansallinen yhtiö, joka toimii muun muassa väritelevisioiden markkinoilla maailmanlaajuisesti, yksi on keskisuuri yhtiö, jolla on kaksi tuotantolaitosta yhteisössä ja loput kolme ovat pieniä yhtiöitä, joilla on tuotantolaitokset Italiassa ja Espanjassa. (212) Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että yhteisön tuotannonala on hyötynyt voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä. Se on pyrkinyt viime vuosina voimakkaasti uudistamaan rakenteitaan ja parantamaan tuottavuuttaan järkiperäistämisellä. Sen jälkeen kun alkuperäiset polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1990, tietyt yhteisön tuottajat ovat sulkeneet tuotantolaitoksensa; toiset ovat uudistaneet huomattavasti rakenteitaan keskittymällä tärkeimpiin tuotantolaitoksiinsa ja toiset ovat siirtäneet osan tuotantolaitoksistaan yhteisön ulkopuolisiin maihin. Sen jälkeen kun polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1995, suurin yhteisön tuottaja siirsi osan tuotantolaitoksistaan Puolaan. b) Toimenpiteiden jatkamisen vaikutus (213) Vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne parani tarkastelujakson aikana, tietyt talouden mittarit osoittavat heikkenevää suuntausta. Yhteisön tuotannonalan tuotannon ja myynnin väheneminen ja markkinaosuuden pieneneminen vuosina 1995-1997 johtuu pääasiassa suurimman yhteisön väritelevisioiden tuottajan joidenkin EU:n alueella sijainneiden tuotantolaitosten sulkemisesta. Yhteisön tuotannonala lisäsi tuotantoaan ja myyntiään vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta sen osuus yhteisön markkinoista pieneni, sillä samaan aikaan tapahtunut kulutuksen kasvu hyödytti ainoastaan väritelevisioiden tuontia. (214) Kannattavuuden osalta yhteisön tuotannonalan myynnin tuotto kohentui huomattavasti -2,7 prosentista vuonna 1995 5,3 prosenttiin vuonna 1998, mutta heikkeni 0,8 prosenttiin vuonna 1999, ja se oli tutkimusajanjakson aikana 1,3 prosenttia. Kannattavuuden voimakkaan heikkenemisen vuonna 1999 voidaan päätellä johtuneen yhteisön tuotannonalan myyntihintojen laskusta matalahintaisen tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi samanaikaisesti kun sen kustannukset kasvoivat. Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden hienoinen paraneminen tutkimusajanjakson aikana johtui sen myyntihintojen varovaisesta korottamisesta. (215) Huolimatta yhteisön tuotannonalan tilanteen yleisestä paranemisesta tarkastelujakson aikana tilanne vaikuttaakin edelleen vaikealta varsinkin kannattavuuden kannalta. Tässä tilanteessa kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen kaupallisten olosuhteiden muutoksilla saattaa olla huomattava kielteinen vaikutus väritelevisioteollisuuden tilanteeseen. (216) Tämän vuoksi katsotaan, että jos toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan, yhteisön tuotannonala voisi säilyttää osuutensa yhteisön markkinoista ja palauttaa kannattavuutensa. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi siis yhteisön edun mukaista. c) Toimenpiteiden päättymisen vaikutus (217) Jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, on odotettavissa, että tuonti asianomaisista maista kasvaa, mikä heikentää yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta. Lisäksi tämän tuonnin hinnat aiheuttaisivat todennäköisesti painetta alentaa yhteisön tuotannonalan hintoja, mikä johtaisi sen kannattavuuden heikkenemiseen. 2. Tuojien/kauppiaiden etu (218) Kun tutkimus aloitettiin, kyselylomake lähetettiin 33 tuojalle/kauppiaalle. Kiinasta, Koreasta, Malesiasta, Singaporesta ja Thaimaasta tapahtuvassa tuonnissa sovellettavien toimenpiteiden tarkastelua koskevaan tutkimukseen liittyviä vastauksia ei saatu. Sen sijaan vastauksia saatiin kolmelta tuojalta/kauppiaalta tutkimuksessa, joka koski Turkista tapahtuvaa tuontia, jonka osuus on noin 9 prosenttia asianomaisista maista ja muista yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevasta tuonnista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. (219) Näiden tuojien väitteet koskivat pääasiassa sellaisten kuvaruutukooltaan pienten väritelevisioiden heikkoa saatavuutta yhteisössä, joissa on vähän toimintoja. Väitettiin, että suurin osa yhteisön tuotannosta on merkkitelevisioita, joilla on useita toimintoja ja sen vuoksi korkeammat hinnat, kun taas merkiltään tuntemattomat väritelevisiot vähäisillä toiminnoilla tuodaan pääasiassa yhteisön ulkopuolelta. Väitettiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen rajoittaisi näiden väritelevisioiden saatavuutta tuojien ja myös kuluttajien kannalta. (220) Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka suuri osa yhteisön tuotannosta on merkkiväritelevisioita, joilla on monia toimintoja, yhteisön tuotannonala ja muut yhteisön tuottajat tuottavat myös jonkin verran merkiltään tuntemattomia väritelevisoita. Lisäksi merkittävä osa väritelevisioiden, mukaan luettuina merkiltään tuntemattomat televisiot, tuonnista yhteisöön ei kuulu polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan, joten asianomaisista maista peräisin olevien väritelevisioiden tuonnissa sovellettavien toimenpiteiden jatkaminen ei merkittävästi rajoittaisi merkiltään tuntemattomien ja toiminnoiltaan karsittujen väritelevisioiden saatavuutta. Lisäksi yhteisön tuottajien välillä esiintyy huomattavaa hintakilpailua. (221) Tämän perusteella ei voida väittää, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi merkittävästi yhteisön tuojien/kauppiaiden mahdollisuuksia saada tietyntyyppisiä väritelevisioita. 3. Kuluttajien etu (222) Kun tutkimus aloitettiin, komission yksiköt ilmoittivat siitä Euroopan kuluttajajärjestöjen toimistolle (BEUC) ja pyysivät sitä ottamaan kantaa voimassa olevien polkumyyntitoimenpite