FI Euroopan unionin virallinen lehti C 345/19

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2011/C 345/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”SER KORYCIŃSKI SWOJSKI”

EY-N:o: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Ser koryciński swojski”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Puola

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.3 – Juustot

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

”Ser koryciński swojski” on kypsytetty juusto, joka valmistetaan raa’asta täysrasvaisesta lehmänmaidosta lisäämällä siihen juoksutetta ja keittosuolaa. Lisäksi voidaan käyttää mausteita ja yrttejä.

”Ser koryciński swojski” on navoilta litteän pallon muotoinen, ja poikkileikkaus on ellipsi. Halkaisija on enintään 30 cm (valmistuksessa käytetyn muotin koosta ja juustomassan määrästä riippuen) ja paino 2,5–5 kg (muotin koosta ja kypsytysajasta riippuen).

Juustossa on paljon pieniä erikokoisia ja -muotoisia koloja. Juuston pinnassa on kohokuviointi.

Nimikkeellä ”ser koryciński swojski” myydään kolmea eri-ikäistä juustoa.

”Ser koryciński swojski” – tuore – kypsytysaika 2–4 päivää.

”Ser koryciński swojski” – puolikypsä – kypsytys- ja kellarointiaika 5–14 päivää.

”Ser koryciński swojski” – kypsä – kypsytys- ja kellarointiaika yli 14 päivää.

Kellarointiaika ei vaikuta juuston erityisominaisuuksiin, joita selostetaan yhtenäisen asiakirjan 5.2 kohdassa.

”Ser koryciński swojski” -juuston kuvaus kypsytysajan mukaan Ominaisuudet tai ainesosat Ominaisuus tai ainesosa ”ser koryciński swojski” – tuore ”ser koryciński swojski” – puolikypsä ”ser koryciński swojski” – kypsä Väri pinnan väri kermanvaalea oljenkeltainen kellertävä tai keltainen sisuksen väri kermanvaalea kermanvaalea-oljenkeltainen oljenkeltainen Kiinteys Pinnan kiinteys pinta on yhtä kiinteä kuin sisus juusto on pinnalta kiinteähköä ja sisältä pehmeää ohut keltainen kuori, jonka pinnalla on vaalea kerros Sisuksen kiinteys juusto on kosteaa ja hyvin kimmoisaa, ja siinä on tasaisesti pieniä koloja (läpimitaltaan noin 1 mm) sisus on kosteaa, kimmoisaa ja siinä on tasaisesti pieniä koloja (läpimitaltaan noin 2 mm) juusto on kosteahkoa, kimmoisaa ja siinä on tasaisesti pieniä koloja Aistinvaraiset ominaisuudet Maku mieto ja kermainen maku, juusto on sille ominaisella tavalla kumimaista ja narskuu hampaissa maku on hieman suolainen, ja siinä on tuntuva pähkinäinen aromi juusto on selvästi kuiva ja suolaisempi etenkin pinnalta; sisältä hieman vähemmän suolainen, maku hieman pähkinäinen Tuoksu vallitsevana tuoreen voin tuoksu kevyt kuivatun juuston tuoksu kuivatun juuston tuoksu Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet Vesipitoisuus ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % Rasvapitoisuus ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

— Perusraaka-aineet – lehmänmaito, juoksute, keittosuola (noin 3 g suolaa 10 litraan maitoa, minkä lisäksi suolaa hierotaan juuston pintaan muotoilemisen jälkeen).

— Valinnaiset raaka-aineet – kuivatut mausteet ja yrtit: pippuri, chili, basilika, tilli, persilja, lipstikka, minttu, mustakumina, villivalkosipuli, kumina, paprika, meirami, oregano, kynteli ja kuivatut sienet.

— Tuoreet mausteet ja yrtit: valkosipuli, paprika, oliivit; tuoreet yrtit: tilli, ruohosipuli, basilika, minttu, meirami.

Valmistukseen käytetään täysrasvaista raakamaitoa. Maitoa ei saa käsitellä millään tavoin fyysisesti eikä kemiallisesti, lukuun ottamatta mikroskooppisten epäpuhtauksien suodattamista ja huonelämpötilassa jäähdyttämistä säilyvyyden parantamiseksi. Juustonvalmistus on aloitettava viimeistään viiden tunnin kuluttua lypsystä.

Mausteiden tarkoituksena on ainoastaan antaa juustolle lisäaromia. Se ei saa muuttaa ”ser koryciński swojski” -juuston ominaisuuksia.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

”Ser koryciński swojski” -juuston valmistukseen käytettävä maito saadaan lehmistä, jotka viettävät laitumella vähintään 150 päivää vuodessa. Eläimiä ruokitaan perinteisin menetelmin. Talvella perusravintoa on niittyheinä, viljarehu (kaura, ruis, vehnä ja rehusekoitukset) ja siilossa varastoitu kuiva heinä.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

— maito lämmitetään ja siihen lisätään juoksute ja suola

— maidon annetaan juoksettua

— hera erotetaan juustomassasta

— hera valutetaan pois

— juustomassa muotoillaan juustoiksi

— juustojen pintaan hierotaan suolaa

— kypsytys.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Kaikkien ”ser koryciński swojski” -juuston tuottajien on käytettävä päällysmerkinnöissään yhteistä tunnusta. ”Ser koryciński swojski” -juuston tunnuksia jakaa kyseisen juuston tuottajien yhdistys Zrzeszenia Producentów Sera Korycińskiego.

Tunnusten jakamisessa ei saa millään tavoin syrjiä tuottajia, jotka eivät kuulu yhdistykseen.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

”Ser koryciński swojski” -juustoa valmistetaan seuraavissa kolmessa Sokólskin piirikunnassa, Podlasien maakunnassa sijaitsevassa kunnassa: Korycin, Suchowola, Janów.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

5.1.1 Luontoon liittyvät tekijät

”Ser koryciński swojski” -juuston tuotantoalue sijaitsee Pohjois-Podlasien tasankoon kuuluvalla Białostockin ylängöllä, moreenista muodostuvalla järviseudulla, jolle ovat tyypillisiä laajojen ylänköjen väliset soiset alangot. Vaihtelevat pinnanmuodot ovat syntyneet täällä eri aikakausina vallinneiden jäätiköiden vaikutuksesta. Pohjois-Podlasien tasanko muodostuu erilaisista osa-alueista: erimuotoisista laaksoista, tasangoista ja ylängöistä, joihin kuuluu mm. Białostockin ylänkö. Ylängöt ovat muodostuneet moreenista ja ovat morfologisesti erittäin monimuotoisia. Yleisimpiä maanpinnan muotoja ovat eroosion kuluttamat moreenikukkulat ja mäennyppylät, jotka paikoin yltävät 200 metrin korkeuteen merenpinnasta.

Ilmasto on tällä alueella itää kohti selvästi mannermainen (kun taas Puolan länsiosissa vallitsee meri-ilmasto). ”Ser koryciński swojski” -juuston tuotantoalue sijaitsee Koillis-Puolan eteläosassa. Sitä pidetään maan kylmimpänä seutuna (vuoristoa lukuun ottamatta). Talvet ovat pitkiä (keskimäärin 110 päivää), ja lämpötilat ovat maan alhaisimpia: ilman keskilämpötila tammikuussa vaihtelee – 5:n ja – 6 °C:een välillä (Varsovassa tammikuun keskilämpötila on noin – 3,5 °C), ja lumipeite pysyy maassa varsin pitkään. Kesä kestää noin 90 päivää, ja se on melko lämmin: heinäkuun keskilämpötila on noin 18 °C. Siirtymävuodenajat (alkukevät, loppukesä) ovat lyhyempiä kuin maan keskiosassa. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 650 mm. Sadetta saadaan pääasiassa huhtikuusta syyskuuhun. Sateiden ajoitus on suotuisa, sillä 70 prosenttia niistä osuu kasvukauteen, mikä parantaa niittyjen ja laitumien laatua. Myös sateiden tiheys on kasvukaudella suotuisa, sillä sadetta saadaan noin 94 päivänä. Kasvukausi on lyhyt. Se alkaa huhtikuun ensimmäisellä kolmanneksella ja päättyy lokakuun lopulla, eli se kestää noin 200 päivää.

5.1.2 Historialliset ja inhimilliset tekijät

”Ser koryciński swojski” -juuston tuotantoalueella ei ole raskasta teollisuutta. Seudun teollisuuslaitosten toiminta liittyy maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden ja erityisesti maitotuotteiden jalostukseen. Pinta-alasta valtaosa on joko maatalousaluetta tai metsää. Merkittävä osa alueesta on maatiloja, jotka ovat lähes kokonaan yksityisomistuksessa. Maatalouden tuottavuus on enimmäkseen alhainen, ja metsää on vähän.

Podlasien voivodikunnassa, johon 4 kohdassa yksilöity alue kuuluu, tuotetaan erityisesti maitoa ja maitotuotteita. Tästä kertoo myös se, että ruohomaata on täällä enemmän kuin missään muualla Puolassa, 35,4 prosenttia viljelyalasta. Siitä 13 prosenttia on laidunmaata ja 22,4 prosenttia niittyä. Karjan pääluku on tässä voivodikunnassa maan toiseksi suurin. Joka kolmas Puolassa tuotettu maitolitra ja joka viides voipaketti on peräisin tältä alueelta. Podlasien maidontuottajat tuottavat maitoa keskimäärin 33,3 tonnia, kun maan keskiarvo on 16,2 tonnia. Alueen osuus kotimaantuotannosta kasvaa jatkuvasti.

Tällä alueella on perinteisesti tuotettu maitoa ja maitotuotteita, mikä johtuu siitä, että teollistumisaste on aiemmin ollut alhainen ja investoinnit ovat edelleen vähäisiä, työttömyysaste korkea ja palkkataso alhainen. Aiemmin myytiin etupäässä raakamaitoa, mutta monilla tiloilla valmistettiin myös voita ja ”ser koryciński swojski” -juustoa sekä kotitarpeiksi että myyntiin. Juustonvalmistus oli erityisesti tapa käyttää tilalla tuotettua maitoa sekä keino saada vaihtelua ruokavalioon. ”Ser koryciński swojski” -juuston tuottajien erityisosaaminen liittyy erityisesti siihen, että valmistuksessa käytetään pastöroimatonta maitoa ja että juustoja käännellään kypsymisen aikana tietyin väliajoin, jotka määräytyvät tuottajien erityistaitojen ja kokemuksen perusteella.

5.2 Tuotteen erityisyys:

”Ser koryciński swojski” -juustoille on ominaista erityinen muoto, joka johtuu valmistuksessa käytettävästä muotista. Muotti myös antaa juuston pintaan sille ominaisen kohokuvion. Juusto valmistetaan pastöroimattomasta täysmaidosta, mikä antaa sille luonteenomaisen tuoreen maidon aromin. Juusto on kosteaa ja kimmoisaa, ja siinä on runsaasti tasaisesti jakautuneita pieniä koloja.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

”Ser koryciński swojski” -juuston yhteys maantieteelliseen alueeseen perustuu 5.2 kohdassa kuvattuihin erityisominaisuuksiin sekä juuston maineeseen.

Juuston erityisominaisuudet ovat muodostuneet niiden monien vuosien kuluessa, joina sitä on valmistettu. Tieto valmistustavasta ja siihen liittyvistä menetelmistä on siirtynyt sukupolvelta toiselle, sillä tämän 4 kohdassa kuvattuun maantieteelliseen alueeseen läheisesti liittyvän tuotteen valmistuksesta ei kerrota maidonjalostuksen tai -tuotannon käsikirjoissa. Tuotteen maine on levinnyt laajalle, mistä ovat osoituksena siitä kertovat lukuisat lehtiartikkelit, maininnat internet-sivustoilla ja sille myönnetyt palkinnot. ”Ser koryciński swojski” -juustoa myydään maineikkaissa liikkeissä, ja sen hinta voi olla jopa 50 prosenttia korkeampi kuin muiden juoksutejuustojen. Internetissä ”ser koryciński swojski” -juustoa myydään samaan hintaan kuin ”oscypek” -juustoa, jolle on myönnetty suojattu alkuperänimitys.

Vuonna 2004 ”ser koryciński swojski” -juustolle myönnettiin Poznańissa pidetyillä Polagra Farm -maatalousmessuilla I palkinto ja kunniamaininta ”Smak Roku” (Vuoden maku). Lisäksi se sai Perła-palkinnon Puolan ruokaperinnekilpailussa (Nasze Kulinarne Dziedzictwo), ja se valittiin Podlasien maakunnan vuoden tuotemerkiksi (Tytuł Podlaska Marka Roku) kategoriassa ”Smak” (maku). Vuodesta 2004 alkaen juuston kunniaksi on järjestetty vuosittain erityinen festivaali. Vuonna 2005 ”ser koryciński swojski” otettiin kansalliseen perinteisten tuotteiden luetteloon, jota ylläpitää maatalouden ja maaseudun kehittämisen ministeri.

”Ser koryciński swojski” -juuston tunnettuus ja kysyntä laajenevat jatkuvasti erityisesti Pohjois- ja Keski-Puolassa. Sitä mainostetaan Varsovassa joka vuosi pidettävillä Podlasien maakuntaa esittelevillä festivaaleilla (Podlasie w stolicy).

”Ser koryciński swojski” -juuston arvostuksesta ja suosiosta kerrotaan tämän tästä niin paikallisissa kuin valtakunnanlehdissäkin: Gazeta Wyborcza Białystok 4-5 päivänä kesäkuuta 2005 – Podlasie w stolicy, Kurier Poranny 4 päivänä heinäkuuta 2005 – Tłoczno i smacznie, Gazeta Współczesna 12 päivänä syyskuuta 2005Zrób sobie swojski ser, Gazeta Współczesna 29 päivänä syyskuuta 2005Święto sera po raz drugi, Gazeta Współczesna 4 päivänä lokakuuta 2005 – Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak, Gazeta współczesna 29 päivänä marraskuuta 2005Projekt dla sera, Gazeta Współczesna 24 päivänä syyskuuta 2007Magia Smaku, Gazeta Współczesna 25 päivänä syyskuuta 2007Pierwsza przydomowa serowarnia, Gazeta Współczesna 23 päivänä lokakuuta 2007Sery to jest przyszłość, Kurier Poranny 17 päivänä lokakuuta 2007 – Niektórzy wracają, Kurier Poranny 19 päivänä tammikuuta 2008Dobra marka. To jest to!, Gazeta Współczesna 17 päivänä maaliskuuta 2008 Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej, GWAGRO 19 päivänä toukokuuta 2008Danie warte”Perły”, Gazeta współczesna 11 päivänä kesäkuuta 2008Podlasie w stolicy, Gazeta Współczesna 19 päivänä kesäkuuta 2008Serowarnia po polsku, Gazeta Wyborcza Duży Format – 16 päivänä helmikuuta 2009Bambus w szynce, Gazeta Współczesna 17 päivänä maaliskuuta 2009To były smaki, Gazeta wyborcza Białystok 15 päivänä toukokuuta 2009Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni, Gazeta Współczesna 9 päivänä kesäkuuta 2009Dobre smaki można promować, Gazeta Współczesna 16 päivänä kesäkuuta 2009Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy. Internet-haku ”ser koryciński” antaa tuloksia 10 sivua, ja Wikipediassa on artikkeli otsikolla ”ser koryciński swojski”.

Eritelmän julkaisutiedot:

(asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.