FI Euroopan unionin virallinen lehti C 443/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2014/C 443/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”HOLLANDSE GEITENKAAS”

EY-nro: NL-PGI-0005-01176–6.11.2013

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Hollandse geitenkaas”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Alankomaat

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuoteluokka

Luokka 1.3: Juustot

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Hollandse geitenkaas” on perinteinen maantieteellinen nimitys Alankomaissa tuotetulle luonnollisesti tai foliossa kypsytetylle puolikovalle juustolle, jonka valmistus, jossa käytetään Alankomaissa sijaitsevilta vuohitiloilta tulevaa vuohenmaitoa, muistuttaa goudajuuston valmistustapaa. ”Hollandse geitenkaas” kypsytetään valmiiksi tuotteeksi luonnollisesti, jolloin siihen muodostuu kuori, tai kuorettomana juustona foliopakkauksessa. Kuoren muodostava luonnollinen kypsytys saa tapahtua vain Alankomaissa. Kypsytysaika on neljä viikkoa ja vähintään 25 päivää.

Ominaisuudet:

Väri : Juuston kypsyessä sen väri muuttuu nuoren ja kypsän ”Hollandse geitenkaasin” valkoisesta väristä pitkään kypsytetyn vuohenjuuston norsunluunväriseksi. Rakenne : Neljän viikon ikäinen ”Hollandse geitenkaas” on pehmeää tai taipuisaa. Kuivumisen edetessä siitä tulee kiinteämpää. Koostumus : Juustoloissa käytettävän maidon rasvapitoisuus on 2,8–6,2 prosenttia ja valkuaispitoisuus 2,6–4,4 prosenttia. Juustoon voidaan lisätä yrttejä, mausteita tai kasviksia, kuten nokkosta, sarviapilaa, timjamia tai tomaattia, sillä edellytyksellä, että niiden luonteenomainen maku tulee esiin juustossa. Rasvapitoisuus : Vähintään 50,0 prosenttia ja enintään 60,0 prosenttia, kuiva-aineesta. Kosteuspitoisuus : Enintään 44 prosenttia 14 päivän kuluttua juoksettumisesta. Suolapitoisuus : Enintään 4,1 prosenttia kuiva-aineesta. Maku : Pehmeä, mieto ja raikas. Maku ja väri voimistuvat kypsymisen edetessä. Leikkuupinta : Juuston leikkuupinta on joko tasainen tai siinä voi olla tasaisesti tai epätasaisesti jakautuneita koloja. Kuori : Luonnollisesti kypsytetyn juuston kuori on tiivis, sileä, kuiva, puhdas ja vailla homekasvustoa. Folioon pakattuun ”Hollandse geitenkaasiin” ei muodostu kovaa kuorta, mutta sekin puristetaan ja suolataan. Foliossa kypsytetyn ”Hollandse geitenkaas” -juuston on oltava tiivis, sileä, kuiva, puhdas ja vailla homekasvustoa. Kypsymislämpötila : luonnollisessa kypsytyksessä 10–14 °C ja foliokypsytyksessä 4–7 °C. Ikä : Juusto on valmis kulutettavaksi vähintään 28 päivän kypsymisen jälkeen, mutta kypsyminen voi kestää myös yli vuoden.

Muut ominaisuudet:

Juuston muoto voi olla litteä lieriö, suorakulmainen, lohko tai pitkänomainen ja sen paino voi olla 1,5–20 kilogrammaa. Litteällä lieriöllä tarkoitetaan pyöreää muotoa, jonka kupera sivu kääntyy pehmeästi ylä- ja alapuoleksi ja jonka korkeus on neljänneksestä puoleen halkaisijasta. Suorakulmaisella muodolla tarkoitetaan litteää lieriötä, jonka toinen reuna muodostaa suoran kulman. Pitkänomaisella muodolla tarkoitetaan suorakaiteen muotoista juustoa.

Vuohenmaito juoksutetaan 28–32 asteen lämpötilassa käyttäen eläin- tai mikrobiperäistä juoksetetta. Juoksetteen kanssa maitoon lisätään mikrobisekoiteviljelmä, joka sisältää ”Hollandse geitenkaasille” soveltuvia mesofiilisiä hapatusbakteereita, jotka koostuvat Lactococcus-varianteista, enimmäkseen yhdessä Leuconostoc-varianttien ja mahdollisesti yhdessä termofiilisten Lactobacillus- ja/tai Lactococcus-lajien kanssa.

Vakioidun suolaliemen lämpötila, suolapitoisuus ja pH pidetään mahdollisimman muuttumattomana. ”Hollandse geitenkaas” suolataan liemessä, jonka suolapitoisuus on 17–20 Baumén asteikolla, pH alle 4,8 ja lämpötila 10–16 °C.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

”Hollandse geitenkaasin” valmistukseen käytetään hollantilaisilta lypsykuttutiloilta saatua pastöroitua vuohen täysmaitoa, vuohenmaitoheraa tai -kermaa taikka kokonaan tai osittain kuorittua vuohenmaitoa.

Muiden eläinten maidon käyttö ei ole sallittua.

Puolikova ”Hollandse geitenkaas” valmistetaan hollantilaisen valkoisen vuohirodun tai sen ja muiden lypsyvuohirotujen risteytyksestä saatujen kuttujen maidosta.

Alankomaiden vuohenmaidon tasalaatuisuus ja mieto maku ovat tulosta valvotusta kasvatusjärjestelmästä, kasvattajien osaamisesta ja (ketjun kattavasta) laadunvarmistusohjelmasta.

Laadunvarmistusohjelman ansiosta lypsykuttujen pitäjä voi taata vuohenmaidon tasaisen korkean laadun. Ohjelmaan sisältyy vaatimuksia esimerkiksi tilojen hygieniasta, eläinlääkkeistä, eläinten terveydestä ja hyvinvoinnista, rehusta, juomavedestä, lypsämisestä ja jäähdytyksestä.

Lypsykuttutilojen laadunvarmistusohjelma täyttää vähintään EU:n vahvistamat hygieniamääräykset, ja sitä valvoo Alankomaiden meijerituotteiden laatuasioiden keskusvirasto COKZ (Centraal Orgaan voor Kwaliteitsaangelegenheden in de Zuivel).

Jokaisesta vuohenmaidon toimituserästä otetaan näytteet, joista tutkitaan rasva- ja valkuaispitoisuus ja joukko laatutekijöitä. Kasvattajalle maidosta maksettava hinta määräytyy näiden laatutietojen perusteella. Koko prosessia eli näytteiden ottoa, analysointia ja tutkimustulosten käsittelyä valvoo COKZ.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Alankomaalaisen vuohen ravinto koostuu Alankomaista peräisin olevasta nurmi- ja maissisäilörehusta, rehupelleteistä ja oljista. Lisäravintona sallittuja ovat esimerkiksi pellavansiemenet, puristerehu ja panimomäski. Muualta hankitun rehun on täytettävä lypsykuttutilojen laadunvarmistusohjelman sekä EU:n eläinten ruokintaa koskevan lainsäädännön vaatimukset. Eläimille ei saa antaa ravintoa, joka voi vaikuttaa haitallisesti maitoon ja juustoon (esimerkiksi tuoksuun tai mietoon makuun), kuten sipulia.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maito, jota käytetään ”Hollandse geitenkaasin” valmistukseen, tulee Alankomaissa sijaitsevilta lypsykuttutiloilta. ”Hollandse geitenkaasin” tuotanto ja luonnollinen kypsytys tapahtuvat Alankomaissa.

Tuotantoprosessille ominaisia vaiheita ovat seuraavat:

— Vuohenmaito lypsetään tiloilla, jotka säilyttävät enintään 8 lypsykerran maidon jäähdytetyissä tilatankeissa enintään 6 asteen lämpötilassa.

— Erikoiskoulutuksen saaneet maitoauton kuljettajat keräävät maidon, ottavat siitä näytteet ja toimittavat sen juustoloihin.

— Juustolat ottavat maidon vastaan ja varastoivat sen tankkeihin.

— Ennen juuston valmistusta maito pastöroidaan vähintään 71,8 asteessa vähintään 15 sekunnin ajan, ja pastöroituun maitoon lisätään juoksete ja hapate.

— Juoksettumisen ja käsittelyn jälkeen poistetaan hera, ja juusto siirretään astioihin puristettavaksi.

— Juusto liotetaan suolaliemessä. Liotusaika riippuu juuston halkaisijasta ja muodosta. Suolapitoisuus juustossa saa olla enintään 4,1 prosenttia kuiva-aineesta.

— Juustoa kypsytetään luonnollisesti vähintään 25 päivää tarkkaan valvotuissa olosuhteissa. Juustoja käännellään säännöllisesti ja ne suojataan homeen muodostumiselta erityisellä pinnoitteella. Kypsytyslämpötila on 10–14 °C. Luonnollinen kypsytys ja kuorenmuodostus tapahtuvat Alankomaissa, jotta voidaan valvoa kuoren säilymistä kuivana. Kypsytysaika ja -lämpötila ovat tärkeitä juuston toivottujen aistinvaraisten ominaisuuksien kehittymisen kannalta. ”Hollandse geitenkaasin” laatu ja maku perustuvat osaamiseen, joka on kehittynyt Alankomaissa puolikovan juuston kypsytyksen alalla. Folioon pakattua juustoa kypsytetään 25 päivää kylmätilassa 4–7 asteen lämpötilassa. Foliopakatun juuston tapauksessa kypsytys voi tapahtua myös muualla kuin Alankomaissa, koska folion takia on tarpeen seurata ainoastaan lämpötilaa ja kypsytykseen liittyvällä osaamisella on vähemmän merkitystä.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Ei sovelleta.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Jokainen luonnollisesti kypsytetty ”Hollandse geitenkaas” -juusto merkitään kaseiinimerkillä, jossa lukee ”Hollandse geitenkaas”. Foliokypsytettyyn ”Hollandse geitenkaasiin” kaseiinimerkkiä ei laiteta.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue, jota hakemus koskee, on Alankomaiden kuningaskunnan eurooppalainen osa. Alue tunnetaan myös perinteisellä nimellä Hollanti.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Yhteenveto

Alankomaiden maaperän ja ilmasto-olosuhteiden ansiosta maa on kautta aikojen soveltunut erittäin hyvin maanviljelyn ja kotieläintalouden harjoittamiseen, myös lypsykuttujen kasvatukseen.

Tämä yhdistettynä lypsyrotujen käyttöön ja käytettyihin ruokinta- ja kasvatusmenetelmiin, juustonvalmistuksen pitkään perinteeseen ja paikalliseen osaamiseen on luonut olosuhteet ”Hollandse geitenkaasin” valmistukselle vuohenmaidosta Alankomaiden kuningaskunnan eurooppalaisessa osassa.

Maantiede

Lämpötila, maaperän ominaisuudet ja sademäärä muodostavat yhdistelmän, jonka ansiosta Alankomaiden alue on jo pitkään soveltunut erityisen hyvin maanviljelyn ja kotieläintalouden harjoittamiseen ja myös lypsykuttujen kasvatukseen.

Alankomaissa vallitsee meri-ilmasto, jossa merellä ja tuulella on suuri merkitys. Suurten vesimassojen läheisyys (Pohjanmeri ja Ijsselmeer) vaikuttaa siihen, että lämpötilojen vaihtelu on vähäisempää kuin muunlaisissa maantieteellisissä olosuhteissa. Vesi hidastaa lämpötilan muutoksia. Keskilämpötilojen pitkän aikavälin vaihtelu on Alankomaissa 8,9–10,4 °C, ja sadetta tulee keskimäärin 700–950 mm vuodessa (www.knmi.nl).

Alankomaiden maaperä on etupäässä savi-, hiekka- ja turvemaata, joka soveltuu maanviljelyyn ja rehukasvien tuotantoon. Tärkeä tekijä on pohjaveden taso. Erityisesti kosteat alueet soveltuvat ennen muuta kotieläintaloudessa käytettävien nurmikasvien viljelyyn.

Lypsyrotuiset vuohet

”Hollandse geitenkaas” valmistetaan hollantilaisen valkoisen vuohirodun tai sen ja muiden lypsyvuohirotujen risteytyksestä saatujen kuttujen maidosta. Saanen-lypsyrotuun kuuluvien vuohien tuonnilla Sveitsistä vuosina 1880–1920 oli suuri merkitys lypsykuttujen kasvatuksen kehittymiselle Alankomaissa. Nämä vuohet risteytyivät Alankomaissa esiintyvien vuohirotujen kanssa. Kylät perustivat omia jalostusyhdistyksiään, jotka yhdistivät toimintaansa maakunnallisesti. Näiden kattojärjestönä toimi NOG (Nederlandse Organisatie voor de Geitenfokkerij), joka myös perusti alankomaalaisten lypsyvuohirotujen kantakirjarekisterin. Jalostuksen kansallisen tason tavoitteeksi asetettiin jo varhain sarveton, suurikokoinen ja vankkarakenteinen vuohi, jonka rehunkulutus on hyvä ja maitotuotos korkeatasoinen.

Edellä kuvaillun kehityksen tuloksena hollantilaiset lypsykutut kuuluvat maailman tehokkaimpiin maidontuottajiin. Niiden keskituotoksen taso nousee joka vuosi hyvän perintöaineksen ja hoidon ansioista.

Tuote ja osaaminen

Juustonvalmistustaito tunnetaan Alankomaissa jo keskiajalta lähtien, joten maassa on tällä alalla pitkän historian tuomaa osaamista. Goudajuuston valmistukseen liittyvä osaaminen on kehittynyt Alankomaissa 1700-luvulta lähtien. Tämä taito ja osaaminen on vaikuttanut merkittävästi ”Hollandse geitenkaasin” tuotantoon. Puolikovan goudan valmistustaito siirtyi sellaisenaan vuohenjuuston tuotantoon ja vaikutti merkittävästi sen tasalaatuisuuden ja maun kehittymiseen.

Osoitus puolikovien juustojen valmistustaidon, laadun ja maun arvostuksesta ovat kansalliset juustokilpailut (Nederlands Nationaal Kaaskeurconcours NNKC), joita on järjestetty jo yli puolen vuosisadan ajan ja joissa juustoasiantuntijat harjoittavat ja testaavat taitojaan erottaa ja tunnistaa juustoja ja niiden makuja. Kilpailuissa arvioitaviin juustoihin kuuluu myös ”Hollandse geitenkaas”.

Organisointi ja logistiikka

Koska Alankomaissa etäisyydet ovat lyhyitä ja organisatoriset yhteydet läheisiä, maataloustuottajien ja tuotteiden valmistajien ja tuotannon valvojien välinen yhteydenpito ja tietämyksen vaihto on tiivistä. Maitotilallisten ja juustonvalmistajien osaaminen on vuosisatojen kuluessa kehittynyt yhdenmukaisen korkeatasoiseksi. Osaltaan tähän on vaikuttanut Alankomaiden viranomaisten tuki tutkimukselle, koulutukselle ja tiedottamiselle. Se, miten tietämys ja soveltava tutkimus on nykyisin keskitetty Wageningenin yliopistoon, toimii vieläkin mallina korkeatasoisesta organisoinnista ja tietämyksen käytännön soveltamisesta aloilla, joihin kuuluu muun muassa juuston valmistus ja alan koulutus.

5.2 Tuotteen erityisyys

Tuote ja osaaminen

”Hollandse geitenkaasin” tunnusmerkki on sen puhdas, pehmeä ja mieto maku. Luonnollisen kypsytyksen tapauksessa siihen kehittyy neljässä viikossa ja foliokypsytyksen tapauksessa vähän pidemmässä ajassa mieto ja kirpeähkö maku. Juuston maussa ei ole tahmaisuutta eikä lainkaan tai lähes lainkaan kitkeryyttä. Kypsymisen ja kosteuden vähenemisen myötä luonnollisesti kypsytetty juusto kiinteytyy ja sen maku syvenee.

”Hollandse geitenkaas” on pastöroidusta vuohenmaidosta valmistettu, luonnollisesti tai foliossa kypsytetty puolikova juusto, joka valmistetaan samaan tapaan kuin goudajuusto. Goudajuuston valmistuksessa käytetään mesofiilisiä hapatteita ja niiden lisäksi mahdollisesti termofiilisiä hapatteita, maito juoksetetaan, juusto muotoillaan puristamalla ja suolataan liottamalla suolaliemessä valvotuissa olosuhteissa. Myös juuston luonnollinen kypsyttäminen on omaksuttu goudan perinteisestä valmistuksesta eli juusto on suorassa kosketuksessa ilmaan ja sitä käännellään ja kypsymistä tarkkaillaan säännöllisesti. Tällaisen kypsymisen yhteydessä syntyy kuiva kuori. Foliokypsytetty ”Hollandse geitenkaas” pakataan perinteisen puristus- ja suolausprosessin jälkeen folioon ja kypsytetään kylmässä. Tällöin ei muodostu kovaa kuorta ja nuoren vuohenjuuston mieto maku säilyy pitempään.

”Hollandse geitenkaas” valmistetaan ainoastaan vuohenmaidosta. Muiden eläinten maidon käyttö ei ole sallittua.

Eläinlääkäri ja entinen valtakunnallinen kotieläintuotannon neuvoja E.J. Dommerhold kuvaili ”Hollandse geitenkaasin” yksityiskohtaisesti vuonna 1946. Tärkeää on hygieniavaatimukset täyttävän vuohenmaidon riittävä saatavuus. Kirjassa käsitellään myös yrttimausteiden lisäämistä. Kyseisenä aikana ”Hollandse geitenkaasia” valmistettiin pienimuotoisesti tiloilla.

Organisointi ja logistiikka

Korkeiden maitokiintiökustannusten vuoksi alankomaalaiset lypsylehmien pitäjät siirtyivät 1980-luvun alussa kasvattamaan lypsykuttuja. Tämä lisäsi vuohenmaidon saatavuutta juustonvalmistukseen, ja tuotanto kasvoi hyvin pienimuotoisesta tilatuotannosta valmistukseen ”Hollandse geitenkaasiin” erikoistuneissa teollisissa juustoloissa.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

”Hollandse geitenkaasin” suojaaminen maantieteellisenä merkintänä perustuu maantieteellisiin alueen, tuotteen ja osaamisen erityisominaisuuksiin, organisoinnin ja logistiikan tasoon sekä tuotteen erityiseen maineeseen.

Maantiede

Maaperän ominaisuuksien, lauhkean meri-ilmaston ja tuottajien tietämyksen ansiosta Alankomaissa voidaan tuottaa rehua vuohille ja huolehtia siitä, että niiden maito soveltuu ”Hollandse geitenkaasin” tuotantoon. Tämä on tärkeä edellytys maidon raikkaalle ja miedolle maulle, johon ”Hollandse geitenkaasin” mieto maku perustuu.

Lypsyrotuiset vuohet

Alankomaissa päätettiin jo 1900-luvun alussa ryhtyä kasvattamaan vuohia, jotka tuottavat paljon maitoa. Vuohien koko ajan lisääntyvä keskimääräinen maitotuotos ja maidon tasainen laatu ja maku ovat tulosta hyvästä hoidosta, ravitsemuksesta, terveydentilasta ja lypsykuttujen perintötekijöistä. Hyvin maitoa tuottavat kutut ja goudajuuston valmistusperinne ovat välttämättömiä edellytyksiä ”Hollandse geitenkaasin” tuotannolle.

Tuote ja osaaminen

Ohjeita vuohien kasvatukseen ja ”Hollandse geitenkaasin” valmistukseen annetaan vuodelta 1946 olevissa asiakirjoissa. Ne muodostavat vielä nykyisinkin perustan vuohien kasvatukselle ja ”Hollandse geitenkaasin” valmistukselle.

Lypsykuttujen kasvattamisesta Alankomaissa sekä ”Hollandse geitenkaasin” valmistuksesta ja jalostuksesta vuosien varrella hankittu tietämys on tuottanut ainutlaatuisen määrän kokemusta. Sen vuoksi on tärkeää, että ”Hollandse geitenkaas” valmistetaan Alankomaissa tuotetusta maidosta ja Alankomaissa sijaitsevissa meijereissä, joiden henkilöstö on saanut perusteellisen koulutuksen ja opastuksen tällaisen juuston erityisiin valmistustapoihin.

Organisointi ja logistiikka

Lyhyet etäisyydet ja korkea organisoitumisaste varmistavat hyvin hoidetun tuotannonalan, jolla vuohenkasvattajilla on velvollisuus osallistua vuohenmaidon laadunvarmistusohjelmaan. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan turvata vuohenmaidon ja siitä valmistetun juuston korkeatasoisen laadun säilyttäminen.

Maine

Vuohenmaidon saatavuuden ja ”Hollandse geitenkaasin” tuotannon lisääntyminen johti siihen, että kuluttajat löysivät tämän erikoisuutena pidettävän tuotteen uudelleen 1980-luvulla. Osoitus tuotteen hyvästä maineesta on se, että myyntiluvut ovat siitä lähtien kasvaneet ilman laajamittaisia markkinointi- tai mainoskampanjoita.

”Hollandse geitenkaas” on sittemmin kohonnut näkyvään asemaan Alankomaiden juustontuotannossa. Vuosina 2000–2012 Alankomaissa tuotetun vuohenjuuston määrä lisääntyi 3 700 tonnista 19 780 tonniin (maito- ja maitotuotealan markkinointijärjestö Productschap Zuivel).

”Hollandse geitenkaas” on korkealaatuinen ja paljon kysytty tuote, joka on saanut tunnustusta sekä kansallisesti että kansainvälisesti.

”Hollandse geitenkaasin” kansallisen maineen seuraamiseksi lukuisat juustoasiantuntijat kokoontuvat vuosittain arvioimaan juuston makua. Tätä varten NNKC on vahvistanut kansallisella tasolla tuoteprofiilin.

”Hollandse geitenkaasin” kansainvälinen maine perustuu niihin moniin palkintoihin, joita se on saanut kansainvälisissä kilpailuissa. ”Hollandse geitenkaasin” tuottajat ovat useina vuosina osallistuneet menestyksekkäästi juustokilpailuihin erityisesti Madisonissa Yhdysvalloissa, Saksassa (DLG) ja Nantwichissa Englannissa.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (3))

http://www.eu-streekproducten.nl/sites/default/files/BGA_PD_Hol_Geitenkaas_def.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.