4. katsoo, että Yhdysvaltojen vaatimuksia, joiden mukaan EU:n asetus on peruutettava määräämättö-
mäksi ajaksi, on täysin mahdotonta hyväksyä, ja että nämä vaatimukset merkitsevät sitä, että EU:n kansa-laiset joutuisivat kestämättömään tilanteeseen, jossa melutaso vaarantaisi kansalaisten terveyden ja elämän-laadun;
5. ottaa huomioon, että erityisiä ongelmia syntyy EU:n tiheästi asutuilla alueilla, koska noin 20% unio-
nin väestöstä kärsii melutasosta, jota tiedemiehet ja terveysasiantuntijat pitävät mahdottomana hyväksyä(
1),
ja että lentomelun merkitys on lisääntymässä;
6. pitää myönteisenä ICAOn alaisen ilmailun ympäristönsuojelukomitean (CAEP) saavuttamaa edistystä
kohti uusien melunormien määrittämistä ja meluisimpien lentokoneiden asteittaista käytöstä poistamista, jakehottaa jäsenvaltioita ja Yhdysvaltoja tehostamaan pyrkimyksiään, joiden tarkoituksena on päästä sopi-mukseen CAEPin viidennessä kokouksessa;
7. aikoo harkita kolmansissa maissa rekisteröityjen lentokoneiden osalta asetuksen (EY) N:o 925/1999
rajoitettua tarkistamista ennen kuin nämä asetukset tulevat voimaan huhtikuussa 2002, vain sillä ehdolla,että Yhdysvaltojen hallitus antaa kirjallisen ja sitovan sitoumuksen, korkeintaan vuoden 2001 loppuunulottuva aikataulu mukaan lukien, siitä että se todella pyrkii kansainväliseen sopimukseen, jonka melunor-mit vastaavat mainitun asetuksen normeja tai ovat niitä tiukemmat;
8. korostaa olevansa haluton harkitsemaan asetuksen (EY) N:o 925/1999 voimaantulon uutta lykkää-
mistä jäsenvaltioissa rekisteröityjen lentokoneiden osalta;
9. pyytää Yhdysvaltoja kansainvälistä sopimusta odotettaessa lopettamaan Chicagon sopimuksen 84
artiklan perusteella käynnistämänsä toimet ja kehottaa Yhdysvaltoja olemaan turvautumatta muihinkaanvastatoimiin ja sen sijaan ryhtymään yhteistyössä EU:n kanssa rakentaviin neuvotteluihin kansainvälistenmelunormien tiukentamisesta ICAOn prosessin puitteissa;
10. kehottaa jäsenvaltioita komission tuella koordinoimaan toimensa ICAOn prosessin puitteissa tarkoi-
tuksena päästä parhaisiin mahdollisiin tuloksiin lentokoneiden melunormeja koskevien EU:n ympäristöta-voitteiden osalta;
11. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden
hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdysvaltojen hallitukselle, senaatille ja edustajainhuoneelle.
(1) Komission vihreä kirja tulevaisuuden melupolitiikasta (KOM(1996) 540).
4. Välimeren-politiikka
B5-0297,0298, 0300, 0303, 0304/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma Välimeren-politiikasta
Euroopan parlamentti, joka
/dash ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17, 18, 21 ja 22 artiklan,
/dash ottaa huomioon 11. lokakuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin Välimeren-politii-
kasta ja Barcelonan konferenssista(1),
/dash ottaa huomioon 14. joulukuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euro/dashVälimeri-konferenssista Bar-
celonassa(2),
/dash ottaa huomioon 13. maaliskuuta 1997 antamansa päätöslauselman neuvoston puheenjohtajavaltion ja
komission yhteisestä kertomuksesta: Välimeren-politiikka: Barcelonan konferenssin seuranta(3),
(1) EYVL C 287, 30.10.1995, s. 121.
(2) EYVL C 17, 22.1.1996, s. 178.
(3) EYVL C 115, 14.4.1997, s. 159.29.12.2000 FI C 378/71 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. maaliskuuta 2000
/dash ottaa huomioon 11. maaliskuuta 1999 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta ”Euroo-
pan unionin rooli rauhankehityksessä ja sen tuleva apu Lähi-itään”(1) ja samana päivänä antamansa
suosituksen neuvostolle unionin Välimeren-politiikasta(2),
/dash ottaa huomioon Barcelonan julistuksen ja Barcelonan konferenssissa hyväksytyn 28. marraskuuta
1995 laaditun työohjelman,
/dash ottaa huomioon 15. ja 16. huhtikuuta 1997 pidetyn Maltan konferenssin päätelmät,
/dash ottaa huomioon 3. ja 4. kesäkuuta 1998 pidetyn Palermon konferenssin päätelmät,/dash ottaa huomioon 15. ja 16. huhtikuuta 1999 pidetyn Stuttgartin konferenssin päätelmät,/dash ottaa huomioon Maltan, Napolin ja Stuttgartin kansalaisfoorumeiden päätelmät,
A. katsoo, että Välimerellä on suuri strateginen merkitys Euroopan unionille ja että tämä edellyttää todel-
lista Välimeren-politiikkaa rauhan oloissa vallitsevan vakauden sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityk-sen tukemiseksi,
B. ottaa huomioon, että Barcelonan prosessin tulokset antavat odottaa itseään; katsoo, että viivästys joh-
tuu paitsi teknisistä (hallinnollisten menettelyjen ja ohjelman täytäntöönpanoon liittyvien järjestelyidenkankeus) myös poliittisista syistä (Lähi-idän rauhanprosessin vaikeudet, Balkanin kriisi ja unionin toi-mielinten kriisi); katsoo, että Euro/dashVälimeri-alueen luominen ei saa rajoittua pelkän vapaakauppa-alu-een perustamiseen,
C. ottaa huomioon, että Stuttgartin kolmannessa ministerikonferenssissa vahvistettiin Palermossa saavute-
tut tulokset ja määriteltiin konkreettinen työmenetelmiä koskeva ohjelma; erityisesti painotettiin val-misteilla olevan vakautta koskevan peruskirjan tarvetta,
D. tunnustaa aiemmat saavutukset, joista on osoituksena viiden assosiaatiosopimuksen allekirjoittaminen,
mutta on huolestunut siitä, että jäsenvaltiot ovat viivytelleet näiden sopimusten ratifioinnissa, mikähidastaa niiden voimaantuloa; on huolestunut myös muiden sopimusten tekemistä koskevissa neuvot-
teluissa esiin tulleista vaikeuksista ja joustavuuden puutteesta neuvoston komissiolle antamassa valtuu-
tuksessa,
E. toteaa, että assosiaatiosopimusten bilateraalisuus uhkaa muokata Välimeren alueen kumppaneiden
taloutta yhä enemmän sen mukaan, kuinka paljon niillä on kauppaa Euroopan unionin kanssa, eikäse kehitä etelä/etelä-suhteita etenkään paikallisella tasolla;
F. on hämmästynyt siitä, että komissio ei ole esittänyt keskusteltavaksi minkäänlaista monenvälisen sopi-
muksen mallia,
G. katsoo, että assosiaatiosopimuksissa suositellaan sitoutumista poliittiseen vuoropuheluun, joka perus-
tuu keskinäiseen ymmärtämykseen ja kunnioitukseen ja joka pyrkii edistämään demokratiaa, ihmisoi-keuksien kunnioittamista, oikeusvaltiota ja yleisten asioiden hyvää hallintoa,
H. panee merkille Euro/dashVälimeri-alueen kansalaisyhteiskuntien merkityksen Barcelonan julistuksessa lau-
suttujen tavoitteiden toteuttamisessa; iloitsee myös säännöllisesti virallisten ministerikokousten kanssasamanaikaisesti kokoontuvan kansalaisjärjestöjen foorumin rakentavasta asenteesta,
I. ottaa huomioon Euroopan unionin roolin Lähi-idän rauhanprosessissa ja siihen liittyvässä talousohjel-
massa ja korostaa poliittista velvoitetta taata mahdollisimman suuri näkyvyys unionin panokselletämän lähellämme sijaitsevan alueen pyrkimyksessä kohti rauhaa ja vakautta,
J. tunnustaa kaikkien Välimeren alueen kumppaneiden oikeuden osallistua Barcelonan prosessiin, edellyt-
täen että ne sitoutuvat noudattamaan periaatteita, joille prosessi perustuu, Yhdistyneiden Kansakuntien
peruskirjaa ja ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta sekä muita kansainvälisestä oikeudesta joh-tuvia velvoitteita, erityisesti niitä, jotka johtuvat alueellisista ja kansainvälisistä välineistä, joihin neosallistuvat,
(1) EYVL C 175, 21.6.1999, s. 282.
(2) EYVL C 175, 21.6.1999, s. 286.C 378/72 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. maaliskuuta 2000
K. huomauttaa, että Barcelonan prosessin ihmisoikeusnäkökohdat ovat vielä valitettavan puutteellisia ja
että monissa maissa tilanne ei näytä paranevan,
L. katsoo, että eri Maghreb-maissa tapahtuneet poliittiset muutokset tarjoavat suotuisat olosuhteet Barce-
lonan prosessille,
M. katsoo, että Euroopan unionin on tarkkailtava alueella meneillään olevia selkkauksia ja ilmaistava ole-
vansa käytettävissä mahdollisissa välityspyrkimyksissä,
N. toteaa Välimeren alueen investointien heikkouden, etenkin mitä tulee yksityisiin investointeihin, vaikka
alueella katsotaan olevan runsaasti mahdollisuuksia,
O. katsoo, että Välimeren alueen kumppaneiden ponnistelujen tueksi tarvitaan runsaasti apua yhteisöltä,
jotta voidaan taata niiden talousjärjestelmän vaihdos ja lieventää markkinoiden avautumisen sosiaalistavaikutusta ja suosia alueellista ja paikallista yhdentymistä Välimerellä,
P. katsoo, että näissä olosuhteissa ulkoisen velan muuntamisesta saatavat tulot olisi ensisijaisesti sijoitet-
tava Välimeren alueen kumppaneiden kehitykseen,
Q. katsoo, että Euro/dashVälimeri-alueella taloudellisen ja sosiaalisen alueen kehittämiseen olisi liitettävä alue-
suunnittelupolitiikka, jonka avulla voitaisiin saavuttaa Euro/dashVälimeri-alueen tasapainoinen, kestävä ja
integroitu alueellinen kehitys,
R. on vakuuttunut, että Euro/dashVälimeri-kumppanuuden elvyttämiseksi ja kehittämiseksi olisi tulevina
kuukausina järjestettävä toinen parlamentaarinen Euro/dashVälimeri-foorumi,
1. kehottaa neuvostoa ja komissiota käynnistämään uudelleen Barcelonassa marraskuussa 1995 sovitun
Euro/dashVälimeri-kumppanuushankkeen ja arvioi, että edistyksen puute muodostaa alueella mahdollisen krii-sitekijän ja heikentää EU:n poliittista asemaa sen johtaessa ponnisteluja alueen vakauden saavuttamiseksi;
2. pyytää osapuolia nopeuttamaan neuvotteluja vakautta ja turvallisuutta koskevasta peruskirjasta ja
uskoo, että turvallisuusasioiden yhteistyötä ei voi erottaa talouden ja kaupan kehityksestä; kehottaa kaikkiaosapuolia kiinnittämään tältä osin erityistä huomiota konfliktinehkäisypolitiikkoihin ja ei-sotilaallisiin krii-sinhallintakeinoihin;
3. pyytää neuvostoa ja komissiota varmistamaan Euroopan unionin Välimeren-politiikalle sellaisen
rahoituksen, jonka seurauksena KIE-maille suunnatut varat olisivat jälleen oikeassa suhteessa (5: 3,5) Väli-meren alueen kumppaneille suunnattuihin varoihin Cannesin Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti;
4. pyytää neuvostoa ja komissiota ottamaan uudelleen käyttöön Barcelonassa määritellyn kokonaisval-
taisen lähestymistavan ja tietyt tähän saakka laiminlyödyt painopistealat talousjärjestelmän vaihdoksen jarakennemuutosten onnistumisen takaamiseksi:
/dash investoinnin tukeminen/dash hajautetun yhteistyön tukeminen
/dash yhteisen muuttoliikkeiden hallintapolitiikan tukeminen
/dash työllisyyden tukeminen;
5. pyytää neuvostoa ja komissiota vahvistamaan poliittista, taloudellista ja rahoituksellista tukea paikal-
listen alueiden yhdentämiseksi, alkaen Maghreb-maista ja Lähi-idän maista, laatimalla paikallisia assosiaa-tiosopimuksia ja varmistamalla Euro/dashVälimeri-kumppanuuden puitteissa toteutettavien alueohjelmien
rahoitus merkittävimmillä toimilla kuin ne, joita tällä hetkellä on kohdistettu Meda-ohjelmaan;
6. pyytää neuvostoa ja komissiota toteuttamaan Euro/dashVälimeri-kumppanuuden yhteydessä eri alueiden
ja valtioiden välisen yhteistyöohjelman, joka olisi tarkoitettu täydentävyyteen ja taloudelliseen ja sosiaali-seen integraatioon ja joka toteutettaisiin tehokkaiden taloudellisten synergioiden ja Interreg- ja Meda-ohjel-mien välisen koordinoinnin avulla;29.12.2000 FI C 378/73 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. maaliskuuta 2000
7. pyytää tältä osin, että komissio esittää parlamentille vuosittain rahoitusta koskevan kertomuksen,
jossa olisi otettava huomioon selvä kirjausketju ja ohjelmilla saavutettu rahoituksellinen tehokkuus; pyytäälisäksi, että ohjelmakausien lopussa laadittaisiin asianmukaiset loppuunsaattamisstrategiat;
8. toistaa neuvostolle, jäsenvaltioille ja komissiolle esittämänsä pyynnön toimia nopeasti toimivaltaisissa
kansainvälisissä organisaatioissa tehokkaiden toimien luomiseksi Välimeren alueen kumppaneiden ulkoisenvelan pienentämiseksi/muuntamiseksi;
9. pyytää neuvostoa ja komissiota edistämään investoijille edullisen ympäristön luomista toimittamalla
samanlaista teknistä tukea Välimeren maiden investointilainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi kuin onannettu KIE-maille;
10. pyytää neuvostoa ja komissiota takaamaan hajautetun yhteistyön toteuttamisen, mikä mahdollistaisi,
että Välimeren molempien rantojen kansalaisyhteiskuntien toimijat voisivat kohdata laatiakseen projektejayhdessä uusien ohjelmien avulla, erityisesti Meda-ohjelmien avulla, ja vahvistamaan Meda-demokratia-,Euromed Heritage - ja Euromed Audiovisuel -ohjelmia sekä paikallisia toimittajien koulutusohjelmia;
11. pyytää komissiolta, että kuluvana vuonna asetetaan Meda-demokratia-ohjelman täytäntöönpanossa
etusija hankkeille, jotka koskevat naisten oikeuksia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia;
12. pyytää kaikkia Euro/dashVälimeri-kumppanuuteen osallistuvia maita edistämään kahden- ja monenvä-
listen sopimusten tekemistä, jotta Välimeren maista peräisin oleville maahanmuuttajille taattaisiin heidänpoliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksiensa kunnioittaminen;
13. pyytää neuvostoa ja komissiota tukemaan aloitteita, jotka mahdollistavat jäsenvaltioissa asuvien siir-
tolaisten tukemisen omien maidensa kehittämisessä, toisin sanoen aloitteita, joilla tuetaan mikroprojekteja,koulutusta ja investointeja heidän alkuperämaissaan;
14. pahoittelee, että Euro/dashVälimeri-sopimusten ihmisoikeuslauseketta ei noudateta, ja pyytää komis-
siota hoitamaan vastuunsa ihmisoikeuslausekkeen noudattamisen suhteen ja ottamaan esille ihmisoikeuk-
sien kunnioittamista koskevan kysymyksen sekä monenvälisissä että kahdenvälisissä neuvotteluissa;
15. pyytää neuvostoa ja komissiota antamaan vuosittaisen kertomuksen ihmisoikeustilanteesta Barcelo-
nan prosessiin osallistuvissa maissa, joka toimii perustana kahdenvälisten suhteiden myöhemmälle kehittä-miselle;
16. pyytää neuvostoa ja jäsenvaltioita mukauttamaan toimittajia, taiteilijoita, urheilijoita, yrittäjiä ja
opiskelijoita koskevan viisumipolitiikkaa siten, että se ei ole esteenä Euroopan ja Välimeren maiden kansa-laisyhteiskuntien väliselle inhimillisten voimavarojen vaihdolle;
17. pyytää komissiota tukemaan sellaisten kansalaisfoorumien järjestämistä, joissa kokoontuvat kansa-
laisjärjestöt ja yhteiskunnalliset ja talouden alan toimijat ja joiden tavoitteena on tukea asianomaisten mai-den kansalaisyhteiskuntien aktiivista osallistumista Barcelonan prosessiin;
18. pyytää neuvostoa ja komissiota käynnistämään Euro/dashVälimeri-kumppanuuden uudelleen määritte-
lemällä myös uuden sukupolven ohjelmat, jotta vältettäisiin nykyinen pirstoutuminen ja hajanaisuus ja että
taattaisiin parempi poliittinen koordinointi ja voimavarojen tehokkaampi käyttö;
19. pyytää neuvostoa ja komissiota aloittamaan Euro/dashVälimeri-kumppanuuden yhteydessä yhteiset neu-
vottelut Välimeren maiden maatalouspolitiikkojen yhteensovittamiseksi ottaen huomioon yhteisen maata-louspolitiikan uudistuksen ja maatalouden multifunktionaalisen ulottuvuuden; tukee ehdotusta kutsuakoolle maataloutta koskeva Euro/dashVälimeri-konferenssi, johon osallistuvat toimielinten ja tuottajajärjestöjenedustajat sekä maatalous- ja kuluttajayhdistysten edustajat;
20. pyytää neuvostoa ja komissiota edistämään Euro/dashVälimeren ”sosiaalista aluetta” koskevaa alueellista
ohjelmaa ja tukemaan ympäristö-, matkailu-, urheilu- ja terveysalan lisääntyvää yhteistyötä, erityisesti hyö-dyntämällä paikallistason kehitykseen liittyvää kulttuuriperintöä ja vuoropuhelua eri kulttuurien ja uskon-tojen välillä;C 378/74 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. maaliskuuta 2000
21. on tyytyväinen päätöksestä järjestää Lissabonissa toinen parlamentaarinen Euro/dashVälimeri-foorumi;
22. on tyytyväinen puheenjohtajavaltio Ranskan päätökseen järjestää uusi Euro/dashVälimeri-konferenssi
14. marraskuuta 2000;
23. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden
hallituksille ja parlamenteille sekä niiden Välimeren alueen kumppaneiden hallituksille ja parlamenteille,jotka ovat allekirjoittaneet Barcelonan julistuksen.
5. Korkean tason turvapaikka-ja maahanmuuttotyöryhmä
A5-0057/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma turvapaikanhakijoista ja maahanmuuttajista: lähtö- ja kautta-
kulkumaita koskevat toimintasuunnitelmat. Korkean tason työryhmä (C5-0159/1999 /dash C5-0160/1999 /dash C5-0161/1999 /dash C5-0162/1999 /dash C5-0163/1999 /dash C5-0164/1999 /dash C5-0165/1999 /dash
C4-0133/1999/dash 1999/2096(COS))
Euroopan parlamentti, joka
/dash ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan d
alakohdan, 13 ja 14 artiklan sekä IV osaston sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisestisen 2ja 6 artiklan sekä VI osaston,
/dash ottaa huomioon korkean tason turvapaikka- ja maahanmuuttotyöryhmän toimenkuvan: toimintasuun-
nitelmien laatiminen eräitä tärkeimpiä turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien lähtö- ja kauttakul-kumaita varten (C4-0133/1999),
/dash ottaa huomioon Sri Lankaa (C5-0160/1999), Somaliaa (C5-0161/1999), Afganistania (C5-0162/1999),
Irakia (C5-0163/1999) ja Marokkoa koskevat toimintasuunnitelmat (C5-0164/1999) sekä Albaniaa jasen lähi alueita koskevan väliraportin (C5-0165/1999),
/dash ottaa huomioon neuvoston ja komission toimintasuunnitelman parhaista tavoista panna täytäntöön
Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueentoteuttamisesta(
1),
/dash ottaa huomioon 15. ja 16. lokakuuta 1999 pidetyn Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmät, erityi-
sesti niiden 2, 3, 4 ja 8 sekä 11/dash27 kohdan,
/dash ottaa huomioon aiemmat maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskevat päätöslauselmansa, erityisesti
21. syyskuuta 1995 annetun päätöslauselman(2) ja 13. huhtikuuta 1999 annetun päätöslauselman(3),
/dash ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön
sekä ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan jabudjettivaliokunnan lausunnot (A5-0057/2000),
A. katsoo, että Amsterdamin sopimuksen edellyttämästä maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan yhtei-
söllistämisestä huolimatta neuvosto pyrkii edelleen selvästi harjoittamaan kolmannen pilarin mukaistahallitusten välistä menettelyä näillä aloilla, mikä näyttäisi heijastavan sitä, että avoimuutta ei pidetätärkeänä, mitä on jo kritisoitu aiemmin useaan otteeseen, ja toteaa, että tämä pyrkimys käy ilmi siitä,että neuvosto on päättänyt perustaa korkean tason työryhmän, joka on demokraattisen valvonnanulkopuolella,
B. katsoo, että jäsenvaltioiden valitseman, yhtenäisen ja pilarien välisen lähestymistavan omaksuminen
maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksissä ja erityisesti niiden suhteissa lähtö- ja kauttakulkumaidenkanssa ei sinänsä ole EY:n perustamissopimuksen vastaista ja että sillä voidaan saavuttaa myönteisiätuloksia,
(1) EYVL C 19, 23.1.1999, s. 1.
(2) EYVL C 269, 16.10.1995, s. 156.
(3) EYVL C 219, 30.7.1999, s. 73.29.12.2000 FI C 378/75 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. maaliskuuta 2000