ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5

Komitea on aina tukenut aloitteita yhteisön säännöstön yksinkertaistamisesta. Lainsäädännön yksinkertaisuuteen ja selkeyteen on kuitenkin pyrittävä suunnitteluvaiheesta lähtien. Kaikkien asianomaisten osapuolten osallistuminen on tärkeää, joko kyselylomakkeiden, kokouksissa järjestettävien kuulemisten tai muiden asiaa varten luotujen menetelmien avulla, ja lisäksi ETSK:ta on kuultava tässä vaiheessa, ennen kuin komissio tekee lainsäädäntö- tai sääntelyehdotuksen. Näin varmistetaan, että kaikki ongelmat otetaan asianmukaisesti huomioon ennalta käsin.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista tehdyn päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 116 , 20/04/2001 s. 0128 - 0128



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista tehdyn päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta" (2001/C 116/26) Neuvosto päätti 2. lokakuuta 2000 perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi 17. lokakuuta asian valmistelun "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaoston tehtäväksi. Asian kiireellisestä luonteesta johtuen talous- ja sosiaalikomitea nimitti 29. ja 30. marraskuuta 2000 pitämässään 377. täysistunnossa (marraskuun 30. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Johannes Jaschickin ja hyväksyi yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Komission ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa eläinlääkintäalan kustannuksista tehty päätös 90/424/ETY. 1.2. Päätöksessä 90/424/ETY määritellyt toimet rahoitetaan 1. tammikuuta 2000 alkaen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta. Ehdotuksen tarkoituksena on eritellä selvästi järjestelyt, joita sovelletaan eläinlääkintäalan kustannusten hallintoon. Tähän käytetään sääntelykomiteamenettelyä ja sovelletaan edelleen järjestelmää, jossa komissio hallinnoi suoraan yhteisön rahoitusosuutta eläinlääkintäalan toimenpiteisiin. 2. Yleistä 2.1. Talous- ja sosiaalikomitea pitää komission ehdotusta neuvoston päätökseksi tervetulleena. 2.2. Komitea toteaa, että komissio reagoi nopeasti kun kävi ilmi, että uusi menettely yhteisön osallistumiseksi rahoitukseen ei sovellu yksittäisiin eläinlääkinnällisiin toimiin ja eläintautien hävittämis- ja valvontaohjelmiin. 2.3. TSK yhtyy komission käsitykseen, että eläinlääkintäalan kustannusten kohdalla ilmenevät erityisvaatimukset ja niihin usein liittyvä kiireellisyys merkitsevät, ettei niitä voida hallinnoida EMOTR:n tukiosaston maksajavirastoihin liittyvillä mekanismeilla. Myös näistä syistä päätöstä 90/424/ETY on muutettava ja tarkennettava. 2.4. Komission ehdotus on erittäin ajankohtainen BSE-valvontaohjelmien - epidemian vaara ei suinkaan ole väistynyt - mutta myös yksittäisten eläinlääkinnällisten toimien ja mm. vesikauhun ja sikaruton hävittämis- ja valvontaohjelmien suhteen. Bryssel 30. marraskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs
(2)

Suosituksen EKP/2020/19 yhteydessä EKP on sitoutunut jatkamaan taloudellisen tilanteen arviointia ja harkitsemaan, onko osingonmaksun keskeyttäminen suositeltavaa vielä 1 päivän lokakuuta 2020 jälkeen. EKP katsoo tässä yhteydessä, että covid-19-pandemian aiheuttama taloudellisen epävarmuuden taso on edelleen koholla ja että luottolaitoksilla on sen johdosta vaikeuksia ennustaa tarkkaan pääomatarpeitaan keskipitkällä aikavälillä. EKP katsoo myös, että poikkeuksellisen systeemisen epävarmuuden ja talouden häiriötilan vallitessa on jatkuva tarve varovaiselle pääomasuunnittelulle, johon kuuluu luottolaitosten vakavaraisuuden säilyttäminen siten, että varojen jakamisia siirretään myöhemmäksi tai peruutetaan. Tästä syystä EKP katsoo, että osingonjakoa koskevaa suositusta on tarpeen jatkaa 1 päivään tammikuuta 2021 saakka ja että suositus EKP/2020/19 on kumottava. Tämä lähestymistapa vastaa myös Euroopan järjestelmäriskikomitean suositusta EJRK/2020/7 (3).
(3)

EKP on valinnut ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaftin tilikausiksi 2018–2022 siten, että toimikausi on uusittavissa korkeintaan kahdella tilikaudella (eli vuoteen 2023 tai vuoteen 2024),
EUROOPAN KESKUSPANKKI
EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
annettu 6 päivänä maaliskuuta 2003,
Euroopan unionin neuvostolle Deutsche Bundesbankin ulkopuolisista tilintarkastajista
(EKP/2003/3)
(2003/C 75/11)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroo-
pan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan keskuspankin neuvoston suosittelemat ja Euroo-
pan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulko-puoliset tilintarkastajat tarkastavat Euroopan keskuspankinja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkientilit.
(2) Kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien
hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttami-
sesta 13 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyn neuvoston pää-
töksen 2000/223/EY (
1) mukaan Ernst & Young Deutsche
Allgemeine Treuhand AG ja KPMG Deutsche Treuhand-Ge-sellschaft AG hyväksyttiin Deutsche Bundesbankin tilinpää-tösten ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikaudesta 2000 al-kaen.
(3) Vuonna 2002 Deutsche Bundesbank päätti pitää
Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG:n tilin-
päätöstensä ainoana ulkopuolisena tilintarkastajana tilikau-desta 2002 alkaen.(4) Deutsche Bundesbank katsoo, että tilikaudesta 2003 alkaen
on aiheellista taas nimittää kaksi ulkopuolista tilintarkas-tajaa tilinpäätöksiä varten, ja se on tästä syystä pyytänytEKP:tä suosittelemaan toisen tilintarkastajan nimittämistä.
(5) Deutsche Bundesbank on valinnut esitetyt tilintarkastajat
Deutsche Bundesbankiin sovellettavien julkisia hankintojakoskevien sääntöjen mukaisesti, ja EKP katsoo, että esitetyttilintarkastajat täyttävät tarvittavat edellytykset,
SUOSITTELEE
Deutsche Bundesbankin toiseksi ulkopuoliseksi tilintarkastajaksiPwC Deutsche Revision AG:tä (toimikauttaan jatkavanErnst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG:n lisäksi)tilikaudesta 2003 alkaen siten, että toimikautta voidaan jatkaa
vuodella.
Tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .
Annettu Frankfurt am Mainissa 6 päivänä maaliskuuta 2003.
EKP:n puheenjohtaja
Willem F. DUISENBERGFI 27.3.2003 Euroopan unionin virallinen lehti C 75/11
(1) EYVL L 71, 18.3.2000, s. 24.
1.1

Ehdotetussa asetuksessa säädetään useista tilanteista, joissa EKP:lla on velvollisuus tai joissa se voi osallistua lausuntojen, raporttien, seurannan ja tuen antamiseen komissiolle sille ehdotetun asetuksen mukaan kuuluvien tehtävien hoitamista varten. Ensinnäkin markkinakorjausmekanismin käyttöönoton osalta on todettava, että jos ACERin seurannan tulosten perusteella on konkreettisia viitteitä siitä, että markkinakorjaustapahtuma on välitön, komission on pyydettävä lausuntoa EKP:ltä, ESMAlta ja tarvittaessa kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiselta verkostolta (Kaasu-ENTSO) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1938 perustetulta kaasualan koordinointiryhmältä mahdollisen markkinakorjaustapahtuman (2) vaikutuksesta toimitusvarmuuteen, EU:n sisäisiin virtoihin ja rahoitusvakauteen (3), jotta markkinakorjausmekanismin käyttöönotto voidaan tarvittaessa nopeasti keskeyttää. Toiseksi markkinakorjaustapahtuman toteutuessa komission on ilman aiheetonta viivytystä pyydettävä EKP:ltä raportti energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan kohdistuvien tahattomien häiriöiden riskistä (4). Kolmanneksi ehdotuksessa edellytetään markkinakorjausmekanismin keskeyttämisen osalta, että ESMA, EKP, ACER, kaasualan koordinointiryhmä ja Kaasu-ENTSO seuraavat jatkuvasti tarjousrajan vaikutuksia markkinoihin ja toimitusvarmuuteen (5). Neljänneksi komission on keskeyttämispäätöksen tekemistä harkitessaan otettava huomioon, vaikuttaako markkinakorjausmekanismin käytön jatkaminen muun muassa markkinakorjaustoimenpiteen käyttöönoton vaikutuksia koskevan ESMAn raportin ja komission tätä varten pyytämän EKP:n lausunnon perusteella energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan. EKP:n lausunto on komission pyynnöstä annettava viimeistään 48 tunnin kuluttua tai kiireellisissä tapauksissa saman päivän kuluessa (6). Viidenneksi ACERin, EKP:n, ESMAn, kaasualan koordinointiryhmän ja Kaasu-ENTSOn on avustettava komissiota tehtävissä, jotka sille annetaan ehdotetussa asetuksessa (7). Lopuksi komission olisi kuultava EKP:tä ennen kuin se esittää neuvostolle ehdotuksen mekanismin käyttöönoton edellytysten uudelleentarkastelusta (8).
3.4.1

Ehdotetun direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansalliset kyberturvallisuusstrategiat, joissa määritellään strategiset tavoitteet ja asianmukaiset politiikka- ja sääntelytoimenpiteet kyberturvallisuuden korkean tason saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi ( 31 ) . Kuten ehdotetun direktiivin johdanto-osan kappaleissa selvennetään, jäsenvaltioiden olisi edelleen sisällytettävä rahoitusala omiin kyberturvallisuusstrategioihinsa ( 32 ) . Suuntaa-antavasti jäsenvaltioiden olisi osana kansallisia kyberturvallisuusstrategioitaan hyväksyttävä toimintapolitiikkoja, joilla puututaan kyberturvallisuuteen toimitusketjussa sellaisten tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen osalta, joita toimijat käyttävät palvelujensa tarjoamiseen. Rahoitusalan osalta kansallisten kyberturvallisuusstrategioiden olisi oltava yhdenmukaisia DORA-asetusehdotukseen perustuvan sääntelykehyksen kanssa. Tältä osin EKP katsoo, että tarvitaan lisäselvennyksiä sen varmistamiseksi, että kansalliset kyberturvallisuusstrategiat ovat yhdenmukaisia alakohtaisen lainsäädännön kanssa. Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua direktiiviä muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla.
Ehdotettu ”siirtämisen” määritelmä antaa ymmärtää, että itse maksutili siirretään, mistä ei ole kyse. Sikäli kuin tämä määritelmä on tarpeen, siihen olisi sisällytettävä ainoastaan viittaus 10 artiklaan nykyisen tiivistetyn kuvauksen sijasta.

”suoraveloituksella”kansallista tai rajatylittävää maksupalvelua, jolla maksajan maksutiliä veloitetaan, kun maksunsaaja on käynnistänyt maksutapahtuman maksajan suostumuksella n perusteella;”

”suoraveloituksella” maksupalvelua, jolla maksajan maksutiliä veloitetaan, kun maksunsaaja on käynnistänyt maksutapahtuman maksajan suostumuksella;”

”3 artikla Luettelo edustavimmista maksupalveluista, joista veloitetaan maksu kansallisella tasolla, ja standardoidusta terminologiasta 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 20 artiklassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset määrittävät alustavan luettelon vähintään 20 maksupalvelusta, joiden osuus sellaisista edustavimmista maksupalveluista, joista veloitetaan maksu kansallisella tasolla, on vähintään 80 prosenttia. Luettelossa on oltava kuhunkin palveluun liittyvät termit ja määritelmät. [– –] 3. Jäsenvaltioiden on annettava 1 kohdassa tarkoitetut alustavat luettelot tiedoksi komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. 4. Siirretään komissiolle valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä EU:n standardoidun terminologian vahvistamisesta 3 kohdan nojalla toimitettujen alustavien luetteloiden perusteella maksupalveluille, jotka ovat yhteisiä ainakin jäsenvaltioiden enemmistölle. EU:n standardoitu terminologia sisältää yhteisiin palveluihin liittyvät yhteiset termit ja määritelmät. 5. Kun 4 kohdassa tarkoitetut delegoidut säädökset on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jokaisen jäsenvaltion on viipymättä yhdistettävä 4 kohdan nojalla hyväksytty EU:n standardoitu terminologia 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan luetteloon ja julkaistava kyseinen luettelot.”
1.9

Neljänneksi on oleellista, että YVM voi hyötyä kansallisten valvojien ammattitaidosta ja resursseista, kun se suorittaa uusia valvontatetäviä. Kattava laadullinen tieto ja konsolidoitu tieto luottolaitoksista on välttämätöntä, samoin kuin luotettava määrällinen tieto. YVM tulee asianmukaisten hajauttamismenettelyjen avulla hyötymään siitä, että kansalliset valvojat ovat lähellä valvottavia yhteisöjä; samalla YVM varmistaa valvontajärjestelmän yhtenäisyyden, päällekkäisyyksien välttämisen ja valvonnan kannalta tarvittava jatkuvuuden ja yhdenmukaisuuden osallistuvissa jäsenvaltioissa. Tässä yhteydessä YVM-asetuksessa olisi selkiytettävä paremmin käytännön järjestelyt valvontatehtävien hajauttamiseksi YVM:ssä, erityisesti olisi vahvistettava tiettyjä perustavanlaatuisia organisationaalisia periaatteita. Siinä olisi erityisesti täsmennettävä, että EKP:llä tulisi olla mahdollisuus turvautua kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin suorittaessaan valvontatehtäviään, erityisesti kun kyseessä on sellainen luttolaitos, jonka merkitys taloudelle, finanssialalle tai vakavaraisuudelle on vähäinen; tämä ei saisi kuitenkaan rajoittaa EKP:n oikeutta antaa neuvoja ja ohjeita tai tarvittaessa ottaa hoitaakseen kansallisten viranomaisten tehtäviä. Ehdotetussa YVM-asetuksessa tulisi lisäksi luoda asianmukainen perusta valvontatehtävien tehokkaalle kohdentamiselle YVM:ssä, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten antamia valvontapäätöksiä koskevat ilmoitusmenettelyt mukaan lukien. Tästä syystä EKP:n tulisi yhteistyössä YVM:ään osallistuvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tarkentaa hajauttamisen kriteereitä ja mekanismeja YVM:ssä niissä yksityiskohtaisissa säännöissä, joita tämän kehyksen täytäntöönpano vaatii sen lisäksi, että ehdotettuun YVM-asetukseen tulisi lisätä valvontatehtävien kohdentamista koskevat tarkemmat säännöt. Olisi erityisen tärkeää, että valvontatoimien kohteena oleva luottolaitos voisi selkeästi tunnistaa asianomaisen vastuuviranomaisensa näiden sääntöjen perusteella. EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten täytyy lisäksi, organisationaalisen riippumattomuutensa mukaisesti, voida päättää tarvitsemiensa resurssien määrä tehtäviensä täytäntöönpanemiseksi YVM:ssä. Lopuksi on tärkeää varmistaa, että EKP:n viimesijainen vastuu valvonnasta YVM:ssä saa tuekseen vastaavat, koko YVM:ää ja valvottavia yhteisöjä koskevat kontrollivaltuudet sekä erittäin tiiviit yhteistyöjärjestelyt kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, kriisitilanteita ja riittävää tiedonkulkua koskevat tarkat säännöt mukaan luettuina. Tästä syystä olisi luotava tehokkaat järjestelyt tiedonkululle YVM:ssä, jolla ehkäistäisiin myös luottolaitosten raportointivelvollisuuksien päällekkäisyyttä.
1.

Rahaliitossa julkisen talouden ja makrotalouden vahvistettu valvonta on asianmukainen väline laajuudeltaan ja vakavuudeltaan Euroopan unionissa viime aikoina koettuja valtiovelkakriisejä vastaavien valtiovelkakriisien riskin minimoimiseksi. Näin ollen EKP on vaatinut talous- ja rahaliiton (EMU) talouspolitiikan ohjauksen ”nopeaa muutosta”, jonka tulisi johtaa tiiviimpään talousliittoon, jossa taloudellinen integraation ja keskinäinen riippuvuuden taso vastaisi tilannetta, joka tällä hetkellä vallitsee niiden jäsenvaltioiden kesken, joiden rahayksikkö on euro. EKP esitteli tällaista ”nopeaa muutosta” koskevat ehdotuksensa 10 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyssä muistiossa ”Reinforcing economic governance in the euro area” (Talouspolitiikan ohjausjärjestelmän vahvistaminen euroalueella) ja on tehnyt konkreettisia juridisia ehdotuksia Euroopan unionin talouspolitiikan ohjausjärjestelmän uudistamisesta 16 päivänä helmikuuta 2011 annetussa EKP:n lausunnossa CON/2011/13 (2).
”2. Kauppatietorekisterin on annettava tarpeelliset tiedot seuraavien tahojen saataville: a) EAMV; b) toimivaltaiset viranomaiset, jotka valvovat 6 artiklan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvia yrityksiä; c) niitä keskusvastapuolia valvova toimivaltainen viranomainen, joilla on pääsy kauppatietorekisteriin; d) EKPJ:n asianomaiset pankit.”

”2. Kauppatietorekisterin on annettava tarpeelliset tiedot seuraavien tahojen saataville: a) EAMV; b) toimivaltaiset viranomaiset, jotka valvovat 6 artiklan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvia yrityksiä; c) niitä keskusvastapuolia valvova toimivaltainen viranomainen, joilla on pääsy kauppatietorekisteriin; d) toimivaltaiset yleisvalvojat; e) rekisteröityjen rahoitusvälineiden kannalta tärkeimpien valuuttojen liikkeeseen laskevat keskuspankit; f) EKPJ:n jäsenet niiden tilastollisten tehtävien täyttämistä varten; g) EJRK.”
Selitys: Ehdotettu muutos direktiivin 98/26/EY 6 artiklan 3 kohtaan merkitsee erittäin huomattavaa parannusta niihin seurauksiin, joita maksukyvyttömyysmenettelyn aloittaminen aiheuttaa siirtomääräysten peruuttamattomuuden ja lopullisuuden kannalta. Tällaiset seuraukset ovat kuitenkin tärkeitä kaikille maksujärjestelmien sekä arvopaperien selvitys- ja toimitusjärjestelmien ja muun kriittisen infrastruktuurin valvojille. Tällaisia menettelyjä koskevien ilmoitusten jakeluluetteloa on siksi laajennettava, jotta siihen kuuluisivat komission ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen lisäksi myös kansalliset keskuspankit ja EKP sekä EKPJ, koska niillä on yksinomaisia lakisääteisiä tehtäviä maksujärjestelmien sekä arvopaperien selvitys- ja toimitusjärjestelmien valvonnan alalla. Lisäksi on tärkeää, että komissio toimittaa maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittamista koskevat ilmoitukset välittömästi direktiivin 98/26/EY soveltamisalaan kuuluville yksiköille ja varmistaa näin sen, että nämä yksiköt eivät pane siirtomääräyksiä täytäntöön, jos ne ovat tai niiden olisi pitänyt olla tietoisia maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisesta. Direktiiviehdotuksessa oleva viittaus siihen, että jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle, pitäisi poistaa, koska ehdotetaan, että komission pitäisi ottaa ilmoittamistehtävät hoitaakseen. Lisäksi jäsenvaltiot voivat luovuttaa vain tietoja, jotka liittyvät direktiivin 98/26/EY 6 artiklassa tarkoitettuihin päätöksiin, eivätkä kaikkia Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävien hoitamiseksi tarvittavia tietoja. Ilmoitusvelvollisuuden täsmällisen ulottuvuuden selventämiseksi 6 artiklan 3 kohdan ensimmäiseen virkkeeseen on tehty myös pieni tekninen muutos.
4.

EKP on määrittänyt ne lyhyen aikavälin tilastot, joita se tarvitsee rahapolitiikan harjoittamista varten. (1) Asetusehdotus on osa Euroopan rahaliiton (EMU) tilastollisia vaatimuksia koskevaa toimintasuunnitelmaa (EMU-toimintasuunnitelma), jonka Euroopan komissio (Eurostat) laati läheisessä yhteistyössä EKP:n kanssa Ecofin-neuvoston pyynnöstä. EMU-toimintasuunnitelma edellytti asetuksen (EY) N:o 1165/98 piiriin kuuluvien tilastojen parantamista. Asetusehdotus on myös tärkeä ottaen huomioon Ecofin-neuvoston 18 päivänä helmikuuta 2003 hyväksymät tärkeimmät Euroopan talousindikaattorit (jäljempänä ’PEEI’), joihin sisältyy kahdeksan tämän asetusehdotuksen kattamaa indikaattoria. EKP suhtautuu myönteisesti olemassa olevaan kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin väliseen herrasmiessopimukseen, jonka tavoitteena on varmistaa, että asetusehdotukseen sisältyvät PEEI:t julkaistaan PEEI-tavoitteiden mukaisesti ehdotetun asetuksen hyväksymispäivämäärästä riippumatta.
51.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että laajoihin, jopa seitsemän vuoden mittaisiin meno-ohjelmiin on aiheellista sisällyttää mahdollisuus harkita uudelleen ohjelman tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja ohjelman toteuttamisen aikana. Tarkastuksen aikana kuitenkin havaittiin rakennerahastojen suunnitteluun ja hallinnointiin luontaisesti liittyviä jännitteitä, jotka on pidettävä mielessä väliarviointia ja välitarkistusta koskevan suunnittelun ja järjestelyiden yhteydessä. — Menojen tulisi olla tehokkaita, vaikuttavia ja taloudellisia. Toisaalta rakenne- ja koheesiorahastojen yhteydessä sovitut ja peräkkäisissä EU:n rahoitusnäkymissä vahvistetut kokonaismaksusitoumukset ovat sekä tavoitteita että menojen enimmäismäärille asetettuja rajoja (34). Varojen hyödyntäminen on koheesioon liittyvien EU:n menojen implisiittinen tavoite. — N + 2-säännöllä varmistetaan menojen asianmukainen suunnittelu. Se toimii jäsenvaltioille ja komissiolle kannustimena, jotta ne suosisivat toimia, joiden kohdalla menoja voidaan toteuttaa suhteellisen helposti minkä tahansa varauksen jakamisen osalta. — Välitarkistukseen liittyy aikatauluja koskevia ongelmia. Mitä myöhemmin tarkistus suoritetaan, sitä vähemmän on mahdollisuuksia muuttaa ohjelmia; toisaalta, mitä varhaisemmassa vaiheessa tarkistus tehdään, sitä vaikeampi on saada karkea arvio menojen vaikuttavuudesta ja vaikutuksesta. Tästä seuraakin, että korkealaatuinen ennakkoarviointi on tärkeää, jos arvioinnilla on määrä olla tärkeä osuus varojen jakamisessa.
Jotkin jäsenvaltiot eivät noudata velvollisuutta, jonka mukaan niiden on ilmoitettava tiedot kahden kuukauden kuluessa sen vuosineljänneksen päättymisestä, jona sääntöjenvastaisuus on havaittu tai jona siitä on saatu uutta tietoa (asetuksen (ETY) N:o 595/91 3 artiklan 1 kohta ja 5 artiklan 1 kohta). Tällaisia jäsenvaltioita ovat muun muassa Saksa ja Espanja, joiden tekemien ilmoitusten osuus on yli puolet kaikista sääntöjenvastaisuuksia koskevista ilmoituksista. Jäsenvaltiot ovat tietoisia ongelmasta, koska komissio on käsitellyt asiaa vuodelta 2002 laatimassaan petostentorjuntaa käsittelevässä kertomuksessa (10.2.2 kohta) sekä useissa 280 artiklan mukaisen työryhmän, COCOLAF:n ja maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa.

Jäsenvaltioille on lisäksi ilmoitettu tiedoissa esiintyvistä epäjohdonmukaisuuksista ja niitä on pyydetty toimittamaan kyseisiä tapauksia koskevat ajantasaistetut tiedot digitaalisessa muodossa. Jäsenvaltioille on lisäksi tarjottu 280 artiklan mukaisen työryhmän, COCOLAF:n sekä maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa neuvontaa ja opastusta ECR-tietokannan (Electronic Case Register, sähköinen tapausrekisteri) käytössä. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että jäsenvaltiot ilmoittavat nykyään sääntöjenvastaisuuksista entistä paremmin, joskaan ne eivät täysin noudata kaikkia asetuksessa (ETY) N:o 595/91 säädettyjä velvoitteita.

Komissio jatkaa työtään eroavuuksien poistamiseksi ja pyrkii tässä tarkoituksessa velvoittamaan jäsenvaltiot asetuksen (ETY) N:o 595/91 kaikkien säännösten noudattamiseen, jotta se saisi kaikista jäsenvaltioista täysin luotettavia ja yhdenmukaisia tietoja asettamiinsa määräaikoihin mennessä.
2.

Korjaustyöt ja rakenteen vahvistaminen saatiin suoritetuiksi vuonna 2015 (1), ja ne olivat onnistuneita hiljattain (huhtikuussa 2016) suoritettujen halkeamamittausten mukaan, jotka osoittivat vähäistä liukumista ja sen tuloksena suurempaa vakautta. Lisäksi Cedefop on asentanut kaikki tarvittavat järjestelmät (kaltevuusmittarit) vakauden ja liukumistahdin seurantaan. Vuodesta 2014 lähtien on ollut myös voimassa vakuutus rakennuksen liukumisen varalle. Lyhyesti sanottuna rakenteellisen vaurion suhteen on suoritettu kattavat toimenpiteet, ja se on nyt merkityksetön. Kuten tilintarkastustuomioistuin on todennut, Cedefop käsittelee parhaillaan erilaisia turvallisuuskysymyksiä, jotka liittyvät rakennuksen lasiseen julkisivuun ja keskuksen neuvotteluhuoneiden kattoikkunoihin, joissa on havaittu nopeutunutta kulumista. Tämä liittyy siihen, millä tavoin lasijulkisivu ja kattoikkunat on rakennettu, eikä rakennuksen sijaintiin aktiivisella siirroslinjalla. Tätä koskevan työn alihankintasopimus allekirjoitettiin 1. kesäkuuta, ja tilojen ennakoidaan olevan täysin käytettävissä elokuun 2016 loppuun mennessä. Kun nämä korjaustyöt on tehty, edellä mainittujen turvallisuuskysymysten katsotaan olevan täysin hoidettu.