Neuvoston 6 päivänä maaliskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 19/2003 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 107 E , 06/05/2003 s. 0026 - 0039



Neuvoston 6 päivänä maaliskuuta 2003 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 19/2003 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o…/2003 annettu..., antamiseksi yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) (2003/C 107 E/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotukset(1), ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3), sekä katsovat seuraavaa: (1) Voidakseen suorittaa varsinkin maaliskuussa 2000 Lissabonissa, joulukuussa 2000 Nizzassa, maaliskuussa 2001 Tukholmassa ja joulukuussa 2001 Laekenissa pidettyjen Eurooppa-neuvoston kokousten jälkeen sille osoitetut tehtävät komission on saatava tiedot tulojen jakautumisesta sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tasosta ja rakenteesta jäsenvaltioissa. (2) Sosiaalista osallisuutta koskevan uuden avoimen koordinointimenetelmän ja vuosittaista yhteenvetoraporttia varten laadittavien rakenneindikaattorien vuoksi tarvitaan entistä enemmän vertailukelpoisia ja ajan tasalla olevia tulonjakoa sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tasoa ja rakennetta koskevia poikittais- ja pitkittäistutkimuksiin perustuvia tietoja, jotta voidaan tehdä jäsenvaltioiden välisiä luotettavia ja asianmukaisia vertailuja. (3) Yhteisön toimintaohjelman käynnistämisestä sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi 7 päivänä joulukuuta 2001 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 50/2002/EY(4) määritellään sosiaalisen syrjäytymisen analyysiä koskevassa toimintalinjassa 1 olevassa 1.2 kohdassa edellytykset vertailukelpoisten tilastojen keruuseen ja levittämiseen liittyvien toimenpiteiden rahoitukselle ja varsinkin köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien tutkimusten ja analyysien parantamisen tukemiselle. (4) Paras keino arvioida tilannetta tulojen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kannalta on tuottaa yhteisön tilastoja yhdenmukaisia menetelmiä ja määritelmiä käyttäen. Jotkin jäsenvaltiot saattavat tarvita lisäaikaa mukauttaakseen järjestelmänsä näihin yhdenmukaisiin menetelmiin ja määritelmiin. (5) Tilastot on päivitettävä vuosittain, jotta ne kuvastaisivat tulonjaon sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tason ja rakenteen muutoksia. (6) Jotta komissio voisi tutkia tärkeitä sosiaalisia ja varsinkin uusia erityistutkimusta edellyttäviä kysymyksiä, se tarvitsee poikittais- ja pitkittäistutkimuksiin perustuvaa kotitalous- ja yksilötasoista aineistoa. (7) Etusijalle on asetettava ajantasaisten ja vertailukelpoisten poikittaistutkimuksiin perustuvien tietojen tuottaminen vuosittain tuloista, köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä. (8) Tietolähteiden joustavaa käyttöä, varsinkin olemassa olevien kansallisten tietolähteiden - sekä tutkimusten että rekistereiden käyttöä - ja kansallisten otantatutkimusten käyttöä olisi suosittava ja uusien lähteiden sisällyttämistä vakiintuneisiin kansallisiin tilastojärjestelmiin olisi edistettävä. (9) Yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 täytäntöönpanosta tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien salassapidettävien tietojen käyttöoikeuden osalta 17 päivänä toukokuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 831/2002(5) vahvistetaan ehdot, joiden mukaisesti voidaan sallia yhteisön viranomaiselle toimitettujen salassapidettävien tietojen käyttö tilastollisten päätelmien tekemiseksi tieteellisiä tarkoituksia varten. (10) Yhteisön tilastojen laatimisesta säädetään yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97(6). (11) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(7) mukaisesti. (12) Tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu neuvoston päätöksen 89/382/ETY/Euratom(8) 3 artiklan mukaisesti, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarkoitus Tällä asetuksella on tarkoitus luoda yhteiset puitteet sellaisten yhteisön tulo- ja elinolotilastojen, jäljempänä "EU-SILC-tilastojen" (Community Statistics on Income and Living Conditions), järjestelmälliselle tuottamiselle, jotka sisältävät vertailukelpoiset ja ajantasaiset tulonjakoa sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tasoa ja rakennetta koskevat poikittais- ja pitkittäistutkimuksiin perustuvat kansalliset ja Euroopan tason tiedot. Perustavoitteena on tietojen vertailukelpoisuus eri jäsenvaltioiden välillä. Siihen pyritään jäsenvaltioiden ja Eurostatin välisessä läheisessä yhteistyössä toteutettavilla metodologisilla tutkimuksilla, joita aletaan kehittää heti kun EU-SILC-tietoja on ryhdytty keräämään. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) "yhteisön tilastoilla" samaa kuin asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklassa, b) "tilastojen tuottamisella" samaa kuin asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklassa, c) "tietojenkeruuvuodella" sitä vuotta, jonka aikana survey-menetelmällä kerättävät tiedot tai suurin osa niistä kerätään, d) "kenttäjaksolla" ajanjaksoa, jonka aikana tutkimuksen survey-osan tietojenkeruu suoritetaan, e) "viitejaksolla" ajanjaksoa, johon tietty tieto liittyy, f) "yksityisellä kotitaloudella" yksin asuvaa henkilöä tai ryhmää henkilöitä, jotka asuvat yhdessä samassa yksityisessä asunnossa ja joilla on yhteisiä elinkustannuksia, g) "poikkileikkaustiedoilla" tietoja, jotka liittyvät tiettyyn ajankohtaan tai tiettyyn ajanjaksoon. Poikkileikkaustiedot voidaan kerätä joko käyttämällä rotatoivaa tai rotatoimatonta poikkileikkausotosta tai puhdasta paneeliotosta (sillä edellytyksellä, että poikittaisedustavuus taataan). Nämä tiedot voidaan yhdistää rekisteritietoihin (henkilöitä, kotitalouksia tai asuntoja koskeviin tietoihin, jotka on saatu yksikkötason hallinnollisista tai tilastollisista rekistereistä), h) "pitkittäisleikkaustiedoilla" tietoja, jotka koskevat yksilötasolla ajan mittaan tapahtuvia muutoksia, joita havainnoidaan säännöllisesti tietyn ajan kuluessa. Pitkittäisleikkaustietoja voidaan kerätä joko rotatoivalla poikkileikkaustutkimuksella, jossa kerran valittuja yksilöitä seurataan, tai puhtaalla paneelitutkimuksella; tiedot voidaan yhdistää rekisteritietoihin, i) "otoshenkilöillä" henkilöitä, jotka on valittu otokseen pitkittäistutkimuspaneelin ensimmäisessä aallossa. Otoshenkilöitä ovat kotitalousotoksessa poimittujen kotitalouksien kaikki jäsenet tai mikäli tutkimus perustuu edustavaan henkilöotokseen, otokseen valitut henkilöt, j) "ensisijaisilla tutkimuskohteilla" osa-alueita, joita varten tiedot kerätään vuosittain, k) "toissijaisilla tutkimuskohteilla" osa-alueita, joita varten tiedot kerätään joka neljäs vuosi tai harvemmin, l) "bruttotuloilla" kotitalouden rahatulojen ja muiden kuin rahatulojen kokonaismäärää määritellyn "tulojen viitejakson" aikana ennen tuloverojen, tavanomaisten omaisuusverojen, (tarvittaessa) itsenäisen ammatinharjoittajan ja työttömän pakollisten sosiaalivakuutusmaksujen ja työnantajan sosiaalivakuutusmaksujen vähentämistä, mutta sen jälkeen kun saadut kotitalouksien väliset tulonsiirrot on otettu huomioon, m) "käytettävissä olevilla tuloilla" bruttotuloja, joista on vähennetty tuloverot, tavanomaiset omaisuusverot, (tarvittaessa) itsenäisen ammatinharjoittajan ja työttömän pakolliset sosiaalivakuutusmaksut, työnantajan sosiaalivakuutusmaksut ja maksetut kotitalouksien väliset siirrot. 3 artikla Soveltamisala EU-SILC-tilastot antavat poikkileikkaustiedot tuloista, köyhyydestä, sosiaalisesta syrjäytymisestä ja muista elinoloista sekä pitkittäisleikkaustiedot tuloista, työvoimasta ja rajallisesta määrästä sosiaalisen syrjäytymisen sellaisista indikaattoreista, joita ei voi mitata rahamääräisinä. 4 artikla Ajanjakso 1. Poikkileikkaus- ja pitkittäisleikkaustiedot tuotetaan vuosittain alkaen vuodesta 2004. Kunkin jäsenvaltion on pidettävä keruuajankohta mahdollisimman samana vuodesta toiseen. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, Saksan, Alankomaiden sekä Yhdistyneen kuningaskunnan sallitaan aloittaa vuotuinen poikkileikkaus- ja pitkittäisleikkaustietojen kerääminen vuodesta 2005. Tämä edellyttää, että nämä jäsenvaltiot toimittavat vertailukelpoiset tiedot vuodelta 2004 niitä Euroopan unionin yhteisiä poikkileikkausindikaattoreita, jotka voidaan määritellä EU-SILC-välineen perusteella, varten ja jotka neuvosto hyväksyy 1 päivään tammikuuta 2003 mennessä osana avointa koordinointimenetelmää. 3. Tulojen viitejakson pituus on 12 kuukautta. Jakso voi olla kiinteä 12 kuukauden jakso (kuten edellinen kalenteri- tai verovuosi) tai siirtyvä 12 kuukauden jakso (kuten haastattelua edeltävä 12 kuukauden jakso) tai perustua johonkin vastaavaan mittaukseen. 4. Jos käytetään kiinteää tulojen viitejaksoa, tietojenkeruuvaiheen kenttätyö on tehtävä lyhyehkön ajan kuluessa mahdollisimman lähellä tulojen viitejaksoa tai verovuotta, jotta viive tulojen viitejakson muuttujien ja tutkimushetkeä koskevien muuttujien välillä olisi mahdollisimman pieni. 5 artikla Aineiston ominaisuudet 1. Jotta voitaisiin tehdä moniulotteinen analyysi kotitalouksien ja yksilöiden tasolla ja varsinkin tutkia uusia, merkittäviä, erityistutkimusta edellyttäviä sosiaalisia ongelmia, kaikkien kotitalouksia ja yksilöitä koskevien tietojen on oltava yhdistettävissä poikkileikkausosiossa. Samoin kaikki kotitalouksia ja henkilöitä koskevat tiedot on voitava yhdistää pitkittäisosiossa. Pitkittäistutkimuksen mikrotason tietojen ei tarvitse olla yhdistettävissä poikittaistutkimuksen mikrotason tietoihin. Pitkittäisosion on katettava vähintään neljä vuotta. 2. Vastaustaakan pienentämiseksi, tulojen laskentamenettelyjen helpottamiseksi ja tietojen laadun testaamiseksi kansallisten viranomaisten on voitava käyttää tarvittavia hallinnollisia tietolähteitä asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisesti. 6 artikla Vaadittavat tiedot 1. Ensisijaiset tutkimuskohteet ja vastaavat poikittais- ja pitkittäisosioiden viitejaksot on määritelty liitteessä I. 2. Toissijaiset tutkimuskohteet otetaan mukaan vuosittain vuodesta 2005 alkaen vain poikittaisosiossa. Nämä alueet määritellään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Kunakin vuonna katetaan yksi toissijainen tutkimuskohde. 7 artikla Havaintoyksikkö 1. EU-SILC-tilastojen perusjoukon muodostavat kaikki yksityiset kotitaloudet ja niiden nykyiset jäsenet, jotka asuvat jäsenvaltion alueella tietojenkeruuhetkellä. 2. Tärkeimmät kerättävät tiedot koskevat a) yksityisiä kotitalouksia, muun muassa niiden kokoa, koostumusta ja senhetkisten jäsenten perusominaisuuksia, ja b) henkilöitä, jotka ovat täyttäneet 16 vuotta. 3. Havaintoyksikkö ja kotitalouksia ja yksittäisiä henkilöitä koskevien tietojen keruutapa määritellään liitteessä I. 8 artikla Otanta- ja seurantasäännöt 1. Poikkileikkaus- ja pitkittäisleikkaustietojen on perustuttava kansallisesti edustavaan todennäköisyysotantaan. 2. Edellä 1 kohdassa esitetystä poiketen Saksa toimittaa kansallisesti edustavaan todennäköisyysotantaan perustuvat poikkileikkaustiedot ensimmäisen kerran vuodelta 2008. Saksan toimittamista vuoden 2005 poikkileikkaustiedoista 25 prosenttia perustuu todennäköisyysotantaan ja 75 prosenttia kiintiöpoimintaan. Kiintiöpoiminta korvataan asteittain satunnaisotannalla siten, että tiedot perustuvat täysin todennäköisyysotantaan vuoteen 2008 mennessä. Pitkittäisosion osalta Saksan toimittamista vuoden 2006 pitkittäisleikkaustiedoista (vuosilta 2005 ja 2006) yksi kolmasosa perustuu todennäköisyysotantaan ja kaksi kolmasosaa kiintiöpoimintaan. Vuoden 2007 osalta puolet vuosia 2005, 2006 ja 2007 koskevista pitkittäisleikkaustiedoista perustuu todennäköisyysotantaan ja puolet kiintiöpoimintaan. Vuoden 2007 jälkeen kaikkien pitkittäisleikkaustietojen on perustuttava todennäköisyysotantaan. 3. Pitkittäisosiossa ensimmäiseen otokseen sisältyneitä yksilöitä eli otoshenkilöitä seurataan koko paneelin kestoajan. Jokaista otoshenkilöä, joka on muuttanut yksityiseen kotitalouteen kansallisten rajojen sisällä, seurataan uuteen asuinpaikkaan seurantasääntöjen mukaisesti, jotka määritellään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 9 artikla Otoskoko 1. Otosten vähimmäiskoko perustuu erilaisiin tilastollisiin ja käytännön näkökohtiin sekä tärkeimpiä muuttujia koskeviin tarkkuusvaatimuksiin ja se vahvistetaan liitteessä II olevassa taulukossa. 2. Pitkittäisosion otoskoko kahden peräkkäisen vuoden osalta on niiden haastateltujen kotitalouksien määrä, joita on haastateltu onnistuneesti ensimmäisenä vuonna ja joissa kaikki tai suurin osa 16 vuotta täyttäneistä kotitalouden jäsenistä on haastateltu onnistuneesti molempina vuosina. 3. Ne jäsenvaltiot, jotka käyttävät rekistereitä tuloja koskevien ja muiden tietojen keräämiseen, voivat haastattelututkimuksessa käyttää otoksena yksittäisiä henkilöitä kokonaisten kotitalouksien sijaan. Otoksen vähimmäiskoko yksityiskohtaisesti haastateltavien 16 vuotta täyttäneiden henkilöiden osalta on poikkileikkausosiossa 75 prosenttia liitteessä II olevan taulukon 3 sarakkeeseen merkitystä luvusta ja pitkittäisleikkausosiossa 75 prosenttia kyseisen taulukon 4 sarakkeeseen merkitystä luvusta. Tulo- ja muut tiedot kerätään myös kunkin otoshenkilön kotitalouden ja kaikkien sen jäsenten osalta. 10 artikla Tietojen toimittaminen 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) mikrotason tiedot sisältävinä tiedostoina painotetut poikkileikkaus- ja pitkittäisleikkaustiedot, jotka on kokonaan tarkastettu, käsitelty ja imputoimalla täydennetty puuttuvien tulotietojen osalta. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot sähköisesti 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen hyväksyttävässä teknisessä muodossa. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) tietojenkeruuvuotta N koskevat poikkileikkausosiossa kerätyt mikrotason tiedot sisältävät tiedostot mieluiten yhdentoista kuukauden kuluessa tietojenkeruun päättymisestä. Mikrotason tietojen Eurostatille toimittamisen viimeinen määräaika on 30 päivä marraskuuta (N+1) niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa tiedot kerätään vuoden N lopussa tai jatkuvalla tutkimuksella tai rekistereistä, ja 1 päivä lokakuuta (N+1) muiden jäsenvaltioiden osalta. Mikrotason tiedot sisältävien tiedostojen lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava vuoden N poikkileikkausotokseen perustuvat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden indikaattorit, jotka otetaan mukaan Eurooppa-neuvostolle keväisin annettavaan vuosittaiseen kertomukseen vuodelta N+2. Tietojen toimittamisen määräajat koskevat EU:n yhteisiä poikkileikkausindikaattoreita varten toimitettavien vertailukelpoisten tietojen osalta myös niitä jäsenvaltioita, jotka aloittavat vuotuisen tietojenkeruun 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuoden 2004 jälkeen. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) pitkittäisleikkausosiota koskevat tiedostot, jotka sisältävät mikrotason tiedot vuoteen N asti, mieluiten viidentoista kuukauden kuluessa kenttätyön päättymisestä. Mikrotason tietojen Eurostatille toimittamisen pakollinen määräaika on kunkin vuoden (N+2) maaliskuun loppu EU-SILC-menettelyn toisesta vuodesta alkaen. Ensimmäisen kerran tiedot, jotka kattavat pitkittäisesti yhdistetyt tiedot on toimitettava: - tietojenkeruuvuosilta 2004 ja 2005 vuotuisen tietojenkeruun vuonna 2004 aloittavien jäsenvaltioiden osalta vuoden 2007 maaliskuun loppuun mennessä ja - tietojenkeruuvuosilta 2005 ja 2006 vuotuisen tietojenkeruun vuonna 2005 aloittavien jäsenvaltioiden osalta vuoden 2008 maaliskuun loppuun mennessä. Seuraavan toimituksen on katettava ensimmäiset kolme tietojenkeruuvuotta 2004-2006 (2005-2007), ja tiedot on toimitettava vastaavasti vuoden 2008 ja 2009 maaliskuun loppuun mennessä. Sen jälkeen vuosittain on toimitettava pitkittäistutkimuksiin perustuvat tiedot, jotka kattavat edelliset neljä tietojenkeruuvuotta (tarvittaessa tarkistettuina aikaisemmista toimituksista). 11 artikla Julkaiseminen Komissio (Eurostat) julkaisee vuosittain vuoden N+2 kesäkuun loppuun mennessä poikkileikkaustietojen perusteella laaditun yhteisön tason kertomuksen, joka perustuu vuonna N kerättyihin tietoihin. Vuoden 2004 poikkileikkauskertomukseen sisällytetään EU:n yhteiset poikkileikkausindikaattorit niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka aloittavat vuotuisen tietojenkeruun 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuoden 2004 jälkeen. Vuodesta 2006 alkaen poikkileikkauskertomukseen sisällytetään saatavilla olevat tulokset 16 artiklassa mainituista metodologisista tutkimuksista. 12 artikla Salassapidettävien EU-SILC-tietojen käyttö tieteellisiin tarkoituksiin 1. Yhteisön viranomainen (Eurostat) voi antaa luvan salassapidettävien tietojen käyttöön yhteisön tiloissa tai luovuttaa mikrotason tietoja EU-SILC-lähteestä tunnistetiedoista puhdistettuina tieteelliseen käyttöön asetuksessa (EY) N:o 831/2002 vahvistettujen ehtojen mukaisesti. 2. Poikkileikkaustietojen osalta tiedostot, jotka sisältävät vuonna N kerätyt mikrotason tiedot yhteisön tasolla, saatetaan käytettäväksi tieteellisiin tarkoituksiin vuoden N+2 helmikuun loppuun mennessä. 3. Pitkittäisleikkaustietojen osalta tiedostot, jotka sisältävät vuoteen N mennessä kerätyt mikrotason tiedot yhteisön tasolla, saatetaan käytettäväksi tieteellisiin tarkoituksiin vuoden N+2 heinäkuun loppuun mennessä. Ensimmäiset käyttöön luovutettavat mikrotason pitkittäisleikkaustiedot sisältävät tiedostot kattavat vuodet 2004 ja 2005 tietojenkeruun vuonna 2004 aloittavien jäsenvaltioiden osalta, ja niiden käyttöön luovuttaminen tapahtuu vuoden 2007 heinäkuun lopussa. Heinäkuussa 2008 tapahtuva toinen luovutus kattaa vuodet 2004-2006 tietojenkeruun vuonna 2004 aloittavien jäsenvaltioiden osalta ja vuodet 2005-2006 tietojenkeruun vuonna 2005 aloittavien jäsenvaltioiden osalta. Heinäkuussa 2009 tapahtuva kolmas luovutus kattaa vuodet 2004-2007 tietojenkeruun vuonna 2004 aloittavien jäsenvaltioiden osalta ja vuodet 2005-2007 tietojenkeruun vuonna 2005 aloittavien jäsenvaltioiden osalta. Tämän jälkeen kukin heinäkuussa tapahtuva luovutus kattaa yhteisön pitkittäisleikkaustiedot viimeisimmiltä neljältä vuodelta, joilta tiedot ovat saatavissa. 4. Tiedeyhteisön laatimia raportteja, jotka perustuvat tietojenkeruuvuonna N kerätyt poikkileikkaustiedot sisältäviin tiedostoihin, ei levitetä ennen vuoden N+2 heinäkuuta. Tiedeyhteisön laatimia raportteja, jotka perustuvat tietojenkeruuvuonna N kerätyt pitkittäisleikkaustiedot sisältäviin tiedostoihin, ei levitetä ennen vuoden N+3 heinäkuuta. 13 artikla Rahoitus 1. Kussakin jäsenvaltiossa tapahtuvan tietojen keruun neljän ensimmäisen vuoden osalta kyseinen jäsenvaltio saa yhteisöltä rahoitusta työstä aiheutuviin kuluihin. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun rahoitukseen vuosittain osoitettavat määrärahat vahvistetaan osana vuosittaista talousarviomenettelyä. 3. Budjettivallan käyttäjä myöntää kunakin vuonna käytettävissä olevat määrärahat. 14 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa päätöksellä 89/382/ETY/Euratom perustettu tilasto-ohjelmakomitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 15 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet, myös taloudellisten ja teknisten muutosten huomioon ottamiseksi tarvittavat toimenpiteet, toteutetaan viimeistään kaksitoista kuukautta ennen tietojenkeruuvuoden alkamista 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 2. Kyseiset toimenpiteet koskevat: a) poikittaisleikkausosion kuhunkin osa-alueeseen sisällytettävien ensisijaisten tavoitemuuttujien luettelon määrittelemistä, pitkittäisleikkausosioon sisältyvien tavoitemuuttujien luettelon määrittämistä sekä muuttujakoodien ja Eurostatille tietoja toimitettaessa käytettävän teknisen muodon määrittämistä; b) väliaikaisen ja lopullisen laatukertomuksen yksityiskohtaista sisältöä; c) määritelmiä ja määritelmien päivittämistä ja varsinkin 2 artiklan l ja m alakohdassa olevien tulomääritelmien ottamista käytäntöön (mukaan luettuna aikataulu eri osioiden mukaan ottamiselle); d) otannan ominaisuuksia, myös seurantasääntöjä; e) kenttätyöhön liittyviä kysymyksiä ja laskentamenettelyjä; f) toissijaisten tutkimuskohteiden ja -tavoitemuuttujien luetteloa. 3. Tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet vuonna 2004 toteutettavan tietojenkeruun osalta, mukaan luettuna taloudellisten ja teknisten muutosten huomioon ottamiseksi tarvittavat toimenpiteet, koskevat poikkeuksellisesti vain 2 kohdan a-e alakohtaa, ja ne toteutetaan vähintään kuusi kuukautta ennen tietojenkeruuvuoden alkua. 4. Kussakin jäsenvaltiossa poikittaisleikkausosion ensisijaisiin ja toissijaisiin tavoitemuuttujiin liittyvien haastattelujen, myös kotitalouksien ja yksittäisten henkilöiden haastattelujen, kokonaiskesto on keskimäärin korkeintaan yksi tunti. 16 artikla Kertomukset ja tutkimukset 1. Jäsenvaltioiden on laadittava vuoden N+1 loppuun mennessä tietojenkeruuvuoden N poikkileikkausosioon perustuvien EU:n yhteisten poikkileikkausindikaattoreiden laatua kuvaava välikertomus. Jäsenvaltioiden on laadittava vuoden N+2 loppuun mennessä lopulliset laatukertomukset, jotka kattavat sekä poikki- että pitkittäisleikkausosiot tietojenkeruuvuoden N osalta ja joissa painotetaan sisäistä tarkkuutta. Vuotta 2004 koskeva kertomus (vuonna 2004 tietojenkeruun aloittavien jäsenvaltioiden osalta) ja vuotta 2005 koskeva kertomus (vuonna 2005 tietojenkeruun aloittavien jäsenvaltioiden osalta) kattavat poikkeuksellisesti vain poikkileikkausosion. Pienet poikkeamat yhteisistä määritelmistä, kuten yksityisen kotitalouden määritelmästä ja tulojen viitejaksosta, sallitaan, kunhan niiden vaikutus vertailukelpoisuuteen on hyvin pieni. Vaikutusta vertailukelpoisuuteen on käsiteltävä laatukertomuksissa. 2. Komissio (Eurostat) laatii vuoden N+2 kesäkuun loppuun mennessä vertailevan väliaikaisen laatukertomuksen, joka koskee EU:n yhteisiä poikkileikkausindikaattoreja vuodelta N. Komissio (Eurostat) laatii vuoden N+3 kesäkuun 30 päivään mennessä vertailevan lopullisen laatukertomuksen, joka kattaa sekä poikki- että pitkittäisleikkausosion tietojenkeruuvuoden N osalta. Vuotta 2004 koskeva kertomus (vuonna 2004 tietojenkeruun aloittavien jäsenvaltioiden osalta) ja vuotta 2005 koskeva kertomus (vuonna 2004 tietojenkeruun aloittavien jäsenvaltioiden osalta) kattavat poikkeuksellisesti vain poikkileikkausosion. 3. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen mukaisesti tehdystä työstä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. 4. Komissio (Eurostat) toteuttaa vuodesta 2004 alkaen metodologisia tutkimuksia, joissa arvioidaan käytettyjen kansallisten tietolähteiden vaikutus vertailukelpoisuuteen ja määritetään parhaat käytännöt, joita olisi noudatettava. Näiden tutkimusten tulokset sisällytetään 3 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen. 17 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty... Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 103 E, 30.4.2002, s. 198 ja muutettu ehdotus 15 päivältä marraskuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (2) EYVL C 149, 21.6.2002, s. 24. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 14. toukokuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 6. maaliskuuta 2003 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty...(ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL L 10, 12.1.2002, s. 1. (5) EYVL L 133, 18.5.2002, s. 7. (6) EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1. (7) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (8) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47. LIITE I POIKKILEIKKAUSOSION KATTAMAT ENSISIJAISET ALUEET JA PITKITTÄISLEIKKAUSOSION KATTAMAT ALUEET >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE II OTOSTEN VÄHIMMÄISKOOT >TAULUKON PAIKKA> Huomautus: Tässä tarkoitetaan otoskokoa, joka vaaditaan, jos tutkimus perustuu yksinkertaiseen satunnaisotantaan (tutkimusasetelman vaikutus suhteessa "köyhyysriskiastetta kuvaavaan muuttujaan" = 1,0). Todellisen otoskoon on oltava suurempi niin, että tutkimusasetelman vaikutus on yli 1,0, ja kaikenlaisen vastauskadon kompensoimiseksi. Lisäksi otoskoko tarkoittaa tutkimukseen kelpaavien kotitalouksien määrää, eli sellaisia kotitalouksia, joiden osalta ja joiden kaikkien jäsenten osalta kaikki tai lähes kaikki tarvittavat tiedot on saatu. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti neuvostolle 13.12.2001 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC). 2. Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 285 artiklaan, jonka mukaisesti sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa esitettyä yhteispäätösmenettelyä Euroopan parlamentin kanssa. 3. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 24.4.2002. 4. Euroopan parlamentti hyväksyi tarkistuksensa ehdotukseen 14.5.2002. 5. Komissio antoi neuvostolle 15.11.2002 EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti muutetun ehdotuksen, johon oli sisällytetty kaikki Euroopan parlamentin tarkistukset. 6. Neuvosto vahvisti EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti yhteisen kantansa 6. maaliskuuta 2003. II EHDOTUKSEN TAVOITE Ehdotuksen tavoitteena on luoda yhteiset puitteet yhteisön tulo- ja elinolotilastojen laatimiselle. Tilastoista on tarkoitus tulla lähde, josta saadaan vertailukelpoiset tiedot tulonjaosta ja sosiaalisesta syrjäytymisestä EU:n tasolla. Tällaista tilastolähdettä tarvitaan, jotta parempien elinolojen saavuttamista ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemistä koskeviin yhteisön tavoitteisiin voitaisiin pyrkiä tehokkaammin. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY Neuvoston yhteinen kanta on pitkälti samoilla linjoilla kuin komission ehdotus, Euroopan parlamentin tarkistukset ja komission muutetussa ehdotuksessaan huomioon ottamat parlamentin tarkistukset, ja siinä esitetään muutamia mukautuksia, jotka on tehty jäsenvaltioita askarruttaneiden kysymysten vuoksi. Neuvoston tekemät muutokset ovat seuraavat: Johdanto-osan 1 kappale: Neuvosto on ottanut mukaan kaikki Eurooppa-neuvostot, joiden tuloksissa edellytetään tietojen saamista köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, eli Tukholma ja Laeken lisätään. Johdanto-osan 2 kappale: Euroopan parlamentin ensimmäinen tarkistus on otettu huomioon. Johdanto-osan 11 kappale sekä 14 artiklan 2 ja 3 kohta: Neuvosto on muuttanut komiteamenettelyn hallintomenettelystä sääntelymenettelyksi, koska sen katsotaan soveltuvan paremmin asetuksen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin. 1 artikla: Neuvosto on lisännyt tavoitteen taata tietojen vertailukelpoisuus, johon pyrittäisiin tekemällä metodologisia tutkimuksia. Tämä tuntuu tarpeelliselta sen varmistamiseksi, että kerätyt tiedot mahdollistaisivat riittävän tarkan vertailun koko unionissa, jotta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi voitaisiin toimia paremmin. 2 artiklan c alakohta: Neuvosto on lisännyt määritelmän selkeyttämiseksi sanan "tutkimustiedot". 2 artiklan f alakohta: Neuvosto on poistanut toisen ja kolmannen alakohdan. Pieniä poikkeamia määritelmistä käsitellään laatukertomuksia koskevassa 16 artiklassa. Määritelmiä koskevan artiklan olisi pitäydyttävä tiukasti määritelmissä, ja poikkeamia on sopivampaa käsitellä kertomuksia koskevassa artiklassa. 2 artiklan l alakohta: Neuvosto on ottanut mukaan parlamentin ehdottaman tarkistuksen komission muutetussa ehdotuksessaan ehdottamalla tavalla käyttäen sanoja "rahatulojen ja muiden kuin rahatulojen" sekä "itsenäisen ammatinharjoittajan ja työttömän" vähennykset, jotta kaikki pakolliset maksut tulisivat mukaan. Neuvosto on myös täsmentänyt, että Canberran ryhmän käsikirjan suositusten mukaisesti laskennassa olisi käytettävä vain "saatuja kotitalouksien välisiä siirtoja". Parlamentin tarkistuksessaan ehdottama laskennallisen vuokran ja muuna kuin rahana työsuhteesta tai itsenäisestä elinkeinonharjoittamisesta saatavan ansion käsite on sisällytetty alaviitteeseen liitteessä I, jossa muuttujien yksityiskohtaisuus on määritelty. Tämän paikan katsotaan soveltuvan paremmin kyseisen käsitteen esittämiselle. 2 artiklan m alakohta: Neuvosto on jälleen ottanut mukaan "itsenäisen ammatinharjoittajan ja työttömän" maksamat maksut, jotta kaikki pakolliset maksut tulisivat huomioon otetuiksi. Neuvosto on myös täsmentänyt, että maksetut kotitalouksien väliset siirrot on Canberran ryhmän käsikirjan mukaisesti vähennettävä bruttotuloista, jotta saataisiin käytettävissä olevat tulot. 3 artikla: Neuvosto on poistanut sanat "vertailukelpoiset ja ajantasaiset", koska ne eivät varsinaisesti liity soveltamisalaan ja ne esiintyvät muissa artikloissa, joissa käsitellään vaadittavia tietoja ja niiden toimittamisaikatauluja. 4 artiklan 1 kohta: Neuvosto on valinnut sanan "tuotetaan" salliakseen kullekin jäsenvaltiolle soveltuvat menetelmät vaadittavien tietojen kokoamiseksi tai arvioimiseksi. Tietojen ensimmäinen tuottamisvuosi on muutettu vuodeksi 2004, koska tämä on varhaisin realistinen ajankohta asetuksen täytäntöönpanolle. Kaikkia asetuksen ajankohtia (kuten 6 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 3 kohdassa) on mukautettu tämän mukaisesti. 4 artiklan 2 kohta: Ranskaa ja Italiaa koskevat poikkeukset on poistettu, koska nämä maat pystyvät toimittamaan tietoja vuodesta 2004 alkaen. Saksa, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta tarvitsevat poikkeuksen vuoteen 2005 saakka. Poikkeus myönnetään sillä edellytyksellä, että maat toimittavat poikkileikkausindikaattoreita varten tarvittavat tiedot osana avointa koordinointimenetelmää. Kohdan sanamuotoa on muutettu, jotta siitä kävisivät täsmällisesti ilmi tällaisia tietoja koskevat vaatimukset. 4 artiklan 3 kohta: Mahdollisuus, että tiedot perustuvat vastaavaan toimenpiteeseen, on sisällytetty ensimmäiseen alakohtaan, jolloin toinen alakohta voidaan poistaa. Myös kolmas alakohta poistetaan, koska sen sisältö on kokonaisuudessaan 16 artiklassa. 8 artiklan uusi 2 kohta: Neuvosto on lisännyt uuden kohdan, jossa Saksalle sallitaan siirtymäkausia, joiden aikana se siirtyy käyttämään täysimääräisesti todennäköisyysotantaa sekä poikki- että pitkittäisleikkaustietojen osalta. Siirtymäkausissa on otettu huomioon sellaisten teknisten muutoksien mahdollisimman varhainen toteuttaminen, jotka ovat edellytyksenä sille, että kaikki tiedot perustuvat todennäköisyysotantaan. 9 artiklan 3 kohta: Neuvosto täsmentää, että yksityiskohtaisen henkilökohtaisen haastattelun olisi kohdistuttava ainoastaan "16 vuotta täyttäneisiin tai sitä vanhempiin henkilöihin". 10 artiklan 1 kohta: Neuvosto on lisännyt säännöksen, jonka mukaan sähköisen tiedonsiirron tekninen muoto olisi määriteltävä komiteamenettelyn mukaisessa komiteassa eikä komissiossa, jotta voitaisiin taata, että jäsenvaltioiden teknisiä valmiuksia ja mieltymyksiä noudatetaan. 10 artiklan 2 kohta: Neuvosto on pidentänyt tietojen toimittamisen määräaikoja yhdellä kuukaudella, koska komission ehdottamia määräaikoja pidettiin liian tiukkoina, jotta kaikki jäsenvaltiot olisivat voineet niitä noudattaa. Neuvosto on poistanut toisen kohdan, koska asetus ei enää koske vuotta 2003. Neuvosto on myös lisännyt sellaisia maita koskevan viitteen, joille on myönnetty 4 artiklan 2 kohdan mukainen poikkeus, jotta säännös olisi aukoton. 10 artiklan 3 kohta: Ajankohtia on mukautettu asetuksen myöhäisemmän täytäntöönpanon ja joillekin jäsenvaltioille myönnettyjen poikkeusten huomioon ottamiseksi. 11 artikla: Artiklaa on mukautettu, jotta voitaisiin ottaa huomioon sellaisiin jäsenvaltioihin sovellettavat järjestelyt, joille on myönnetty 4 artiklan 2 kohdan mukaiset poikkeukset, sekä 16 artiklan mukaisten metodologisten tutkimusten suorittaminen. Neuvosto pitää tärkeänä, että kertomuksiin sisällytetään molemmat seikat asetuksen täysimääräisen ja johdonmukaisen soveltamisen takaamiseksi tulevaisuudessa. 12 artiklan 1 kohta: Kohtaa on mukautettu vastaamaan tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien tietojen käyttöoikeutta koskevan 17.5.2002 annetun asetuksen (EY) 831/2002 sanamuotoa. Asetus annettiin EU-SILC-asetusehdotuksen käsittelyn aikana, ja sen sanamuoto kuvaa täsmällisemmin tietojen käyttöoikeuteen sovellettavia edellytyksiä. 12 artiklan 2 kohdan toinen alakohta on poistettu, koska asetus ei enää koske vuotta 2003. 12 artiklan 3 kohta: Ajankohtia on mukautettu asetuksen myöhäisemmän täytäntöönpanon ja joillekin jäsenvaltioille myönnettyjen poikkeusten huomioon ottamiseksi. 12 artiklan 4 kohta on lisätty. Kohdassa mainitaan, että raportteja, jotka perustuvat vuoden N mikrotason poikkileikkaustietoihin, ei levitetä ennen vuoden N+2 heinäkuuta. Tämä on välttämätöntä, jotta tieteellisissä raporteissa ei annettaisi tietoja ennen poikittaistietoja koskevan komission kertomuksen julkaisemista (11 artiklan mukaan kertomus julkaistaan vuoden N+2 kesäkuun loppuun mennessä). Pitkittäisleikkaustietoihin perustuvia tieteellisiä raportteja ei levitetä ennen vuoden N+3 heinäkuuta, koska vertailevien pitkittäisleikkauslukujen kokoamiseen tarvitaan ylimääräinen vuosi. 13 artiklan 1 kohta on muutettu muotoon "Kussakin maassa tapahtuvan tietojen keruun neljän ensimmäisen vuoden osalta", jotta neljän vuoden rahoituksen saisivat kaikki jäsenvaltiot, myös ne, jotka voivat poikkeuksen ansiosta aloittaa tietojen keruun muita jäsenvaltioita myöhemmin. 13 artiklan 3 kohdassa todetaan, että budjettivallan käyttäjä todellakin myöntää käytettävissä olevat määrärahat eikä vain määrittele niitä. 14 artiklaa on edellä todetun mukaisesti mukautettu sääntelymenettelyn käyttöön ottamiseksi hallintomenettelyn sijasta. 15 artiklan 1 kohdassa neuvosto säätää yhdeksän kuukauden sijaan 12 kuukauden vähimmäisajan, jonka on kuluttava täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamisesta niiden käyttämiseen tietojenkeruussa. Näin varmistetaan, että jäsenvaltioilla on riittävästi aikaa toteuttaa tarvittavat tekniset muutokset. 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainitaan nyt väliaikainen ja lopullinen laatukertomus johdonmukaisesti 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliaikaisen kertomuksen kanssa. 15 artiklan 2 kohdan c alakohtaa on muutettu alkuperäisten määritelmien ja määritelmien päivittämisen sisällyttämiseksi, koska myös alkuperäiset määritelmät vahvistetaan komiteassa. 15 artiklan 2 kohdan e alakohtaan on lisätty laskentamenettelyt kuten 4 artiklaan sisältyvässä säännöksessä, jonka mukaan kaikkia tietoja ei tarvitse kerätä kenttätyön avulla - komitea vahvistaa mahdolliset käytettävät laskentamenettelyt. 15 ja 16 artikla on myös jäsennelty uudelleen, ja ne on selkeyden vuoksi jaettu neljään kohtaan - tämä näkyy myös 15 artiklan 3 kohdan sanamuodossa. 16 artiklan uudessa 1 kohdassa on uusi ensimmäinen alakohta, jossa säädetään väliaikaisesta laatukertomuksesta sen varmistamiseksi, että korkealaatuisten vertailukelpoisten indikaattorien saavuttamisessa edistytään asianmukaisesti. Tässä varhaisessa vaiheessa kertomuksessa voidaan käsitellä ainoastaan poikkileikkausindikaattoreita. Toisen alakohdan vuosilukuja on mukautettu, jotta ne olisivat yhdenmukaisia asetuksen täytäntöönpanon tarkistetun aikataulun kanssa. Kohtaan on lisätty kolmas alakohta, joka koskee poikkeamia yhteisistä määritelmistä. Asia sisältyi aikaisemmin 2 artiklan f alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan määritelmiin, mutta se sopii paremmin kertomusten yhteyteen, joissa poikkeamat perustellaan. Myös 16 artiklan uudessa 2 kohdassa on uusi alakohta, jossa säädetään komission väliaikaisesta laatukertomuksesta. 16 artiklan uudessa 4 kohdassa säädetään metodologisista tutkimuksista, joiden tarkoituksena on arvioida eri jäsenvaltioissa käytettyjen eri tietolähteiden vaikutusta vertailukelpoisuuteen. Tuloksia käytetään vertailukelpoisuuden parantamiseen tarpeen mukaan. Liitteeseen I neuvosto on yleisesti ottaen sisällyttänyt Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset siten, että tietojen keruu on teknisesti mahdollista eikä kohtuuttoman kallista. Kohdassa "Keruutapa" neuvosto on muuttanut sanamuotoa, jotta siinä otettaisiin huomioon joissakin jäsenvaltioissa käytetyt keruumenetelmät, jotka eivät perustu henkilökohtaisiin haastatteluihin. Ottaakseen huomioon Euroopan parlamentin kolmannen tarkistuksen sekä komission vastauksen siihen neuvosto on lisännyt osa-alueeseen "Kotitalouden perustiedot" sanat "myös taajama-aste". Parlamentin ehdottamaa sanamuotoa pidettiin liian epämääräisenä mielekkäiden ja vertailukelpoisten tietojen tuottamiseen. Euroopan parlamentin neljännen tarkistuksen, joka koskee bruttotulojen osatekijöitä, neuvosto on ottanut osa-alueeseen "Kotitalouden kokonaistulot" liittyvään alaviitteeseen. Neuvoston mielestä tämä on selkein tapa ottaa sovellettavat käsitteet mukaan lainsäädäntötekstiin. Alaviitteessä todetaan myös, että tietyt muut kuin rahalliset osatekijät ovat valinnaisia vuoteen 2007 (sosiaalivakuutusmaksut otetaan mukaan vuodesta 2007 alkaen, jos toteutettavuustutkimusten tulokset ovat myönteisiä). Tämä johtuu siitä, että useilla jäsenvaltioilla on huomattavia käytännön vaikeuksia tällaisten tietojen keräämisessä ja ne tarvitsevat siirtymäkautta keruumenetelmien kehittämiseksi. Laskennallisen vuokran laskemiseen tarvittavat muuttujat ovat kuitenkin pakollisia ensimmäisestä tietojenkeruuvuodesta alkaen. Euroopan parlamentin viides tarkistus otetaan huomioon käyttämällä komission muutetun ehdotuksen sanamuotoa: "Asumiseen ja muuhun liittyvät maksurästit". Tämä tuntuu selkeimmältä tavalta antaa rästien kokonaismäärä (pikemmin kuin velan määrä, joka ei ole sosiaalisen syrjäytymisen luotettava indikaattori) ja tehdä ero asumiseen liittyvien ja muiden maksurästien välillä. Euroopan parlamentin kuudes tarkistus otetaan huomioon käyttämällä jälleen komission muutetun ehdotuksen sanamuotoa, koska kyseessä on vakiotermi, jota käytetään yleisesti kuvaamaan puutteiden indikaattoreita. Euroopan parlamentin seitsemättä tarkistusta ei ole otettu mukaan, koska jäsenvaltiot katsovat, että asetuksessa ei tarvitse täsmentää, mistä tekijöistä fyysinen ja sosiaalinen ympäristö koostuu, ja määrittely-yritykset saattaisivat kohdistua tekijöihin, jotka eivät välttämättä tietyillä alueilla ole fyysisen ja sosiaalisen ympäristön keskeisiä ongelmia. "Työvoimatietoihin" neuvosto on lisännyt osa-alueen "Lastenhoito", koska lastenhoitomahdollisuudet tai niiden puuttuminen tuntuu olevan keskeinen työmarkkinoilta syrjäytymiseen vaikuttava tekijä. Euroopan parlamentin kahdeksas tarkistus on otettu huomioon. Euroopan parlamentin yhdeksännestä tarkistuksesta on otettu huomioon vastaajien mutta ei vastaajan vanhempien ISCED-luokituksen mukainen koulutustaso. Tässä noudatetaan komission suhtautumista Euroopan parlamentin tarkistukseen. Euroopan parlamentin 10:nnen ja 11:nnen tarkistuksen mukaisesti neuvosto on lisännyt yksityiskohtaista tietoa Työvoimatietojen osa-alueisiin nykyisen työmarkkina-aseman ja nykyisen päätyön, työttömien osalta viimeisimmän päätyön, ja tulojen viitejakson aikana vallinneen työmarkkina-aseman huomioon ottamiseksi sekä uuden lisätyötä koskevan osa-alueen. Neuvosto katsoo, että toista tai useampaa lisätyötä koskevat tarkat tiedot olisi annettava työtunteina selkeämmän kokonaiskuvan saamiseksi työllisyysrakenteista. Euroopan parlamentin terveyttä koskeva kahdestoista tarkistus on otettu huomioon. Liitteessä II neuvosto on muuttanut taulukon toisen sarakkeen otsikon sanamuotoa sen täsmentämiseksi, että henkilökohtaiset haastattelut koskevat 16 vuotta täyttäneitä tai sitä vanhempia henkilöitä. Islannin ja Norjan otosten vähimmäiskoot on myös lisätty yhdessä uuden, nämä kaksi maata sisältävän kokonaismäärän kanssa. Neuvosto on myös täsmentänyt, että tutkimusasetelman vaikutus = 1,0 viittaa köyhyysriskiastetta kuvaavaan muuttujaan. IV LOPPUPÄÄTELMÄ Neuvosto katsoo, että sen yhteisessä kannassa olevat muutokset ovat täysin asetusehdotuksen tavoitteiden mukaisia. Se katsoo myös, että nämä muutokset parantavat säädöksen täytäntöönpantavuutta sen osalta, että niihin sisältyvät täytäntöönpanon ajoitus jäsenvaltioissa, siirtymäkausi toteutettavuustutkimusten tekemistä varten ennen tiettyjen muita kuin rahatuloja koskevien tietojen pakollista keruuta sekä kerättävien tietojen tarkka määrittäminen.