I. JOHDANTO

Komissio antoi 12. huhtikuuta 2016 tiedonannon Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut. Tiedonannossa todettiin, että suurin osa ilmoitetuista kolmansia maita koskevista tapauksista, joissa vastavuoroisuus ei ollut toteutunut, oli saatu ratkaistua komission aktiivisella tuella. Tiedonannossa myös muistutettiin, että ellei asianomainen kolmas maa ole poistanut viisumipakkoa viimeistään 12. huhtikuuta 2016, komission on annettava delegoitu säädös, jolla viisumivapauden soveltaminen kyseisen kolmannen maan kansalaisiin keskeytetään 12 kuukaudeksi. Tästä velvoitteesta säädetään 15 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001, sellaisena kuin se on muutettuna 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1289/2013. Edellä mainitussa asetuksessa edellytetään lisäksi, että komissio ottaa huomioon viisumivapauden keskeyttämisen seuraukset EU:n ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteiden kannalta.

Huhtikuussa 2016 annetussa tiedonannossa arvioitiin, mitä seurauksia ja vaikutuksia viisumivapauden keskeyttämisellä olisi EU:n kansalaisten ja yritysten sekä asianomaisten kolmansien maiden kansalaisten kannalta. Lisäksi siinä pyydettiin Euroopan parlamenttia ja neuvostoa keskustelemaan siitä, miten asiassa olisi tarkoituksenmukaisinta edetä. Tämän jälkeen komissio on antanut viisi jatkotiedonantoa: vuoden 2016 heinä- ja joulukuussa, vuoden 2017 touko- ja joulukuussa sekä vuoden 2018 joulukuussa. Viimeisimmissä viisumikohtelun vastavuoroisuutta koskevissa tiedonannoissaan joulukuulta 2017 ja joulukuulta 2018 komissio esitti yleiskatsauksen tilanteesta ja etenemistavasta siltä osin kuin on kyse vastavuoroisuuden toteutumattomuudesta Yhdysvaltojen kanssa (josta olivat ilmoittaneet Bulgaria, Kroatia, Kypros, Puola ja Romania). Yhdysvallat on ainoa jäljellä oleva maa, jonka kanssa vastavuoroisuus ei toteudu.

Viimeisin tiedonanto esitettiin 15. tammikuuta 2019 Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle.

Tässä uudessa tiedonannossa kartoitetaan edistystä, jota on saavutettu joulukuun 2018 jälkeen pyrittäessä kohti viisumikohtelun vastavuoroisuutta Yhdysvaltojen kanssa ja erityisesti Puolan osalta sen liityttyä Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan marraskuussa 2019.

Tiedonanto annetaan aikana, jolloin yhä useammat maat ovat toteuttaneet viisumeihin liittyviä toimenpiteitä maailmanlaajuisen koronavirusepidemian torjumiseksi. Eri puolilla maailmaa on asetettu muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevia väliaikaisia rajoituksia. Yhdysvallat asetti 13. maaliskuuta 2020 alkaen väliaikaisia matkustusrajoituksia ulkomaalaisille, jotka olivat oleskelleet tai käyneet Schengen-alueella edeltävien 14 päivän aikana, riippumatta heidän kansalaisuudestaan. Rajoitukset ulotettiin 16. maaliskuuta koskemaan myös Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Nämä toimenpiteet liittyvät Yhdysvaltojen asettamiin maahantulorajoituksiin, jotka perustuvat fyysiseen läsnäoloon mainituilla alueilla, eivät matkustajien kansalaisuuteen, joten ne eivät liity viisumikohtelun vastavuoroisuuteen. Euroopan unioni on toteuttanut vastaavia toimia rajoittaakseen ei-välttämätöntä matkustamista kolmansista maista. Tätä tiedonantoa luettaessa on otettava huomioon kyseinen nopeasti muuttuva tilanne.

Vaikka aika on viisumipolitiikan täytäntöönpanon kannalta maailmanlaajuisesti poikkeuksellinen, komissio katsoo, että on silti tärkeää antaa tämä tiedonanto raportointikaudella toteutettujen toimien selostamiseksi. Erityisesti on tarpeen raportoida vuoden 2019 aikana, ennen maailmanlaajuisen koronavirusepidemian puhkeamista toteutetuista toimista, joilla pyrittiin saavuttamaan kaikkien jäsenvaltioiden osalta viisumikohtelun täysi vastavuoroisuus Yhdysvaltojen kanssa. Näitä pyrkimyksiä jatketaan, kun tämänhetkisestä poikkeustilanteesta päästään palaamaan normaalitilaan.

II. RAPORTOINTIKAUDELLA TAPAHTUNUT KEHITYS

1.Puolan nimeäminen Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan

Kun jokin maa näyttää täyttävän kaikki viisumivapausohjelman pääsyn edellytykset, Yhdysvaltojen ulkoministeriö voi ehdottaa virallisesti sen hyväksymistä viisumivapausohjelmaan. Sen jälkeen Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriö määrittää, täyttääkö maa edellytykset, ja arvioi, vaikuttaisiko maan nimeäminen viisumivapausohjelmaan haitallisesti Yhdysvaltojen etuihin, minkä jälkeen sisäisestä turvallisuudesta vastaava ministeri voi nimetä maan viisumivapausohjelmaan.

Yhdysvaltojen ulkoministeriö ehdotti 4. lokakuuta 2019 virallisesti Puolan hyväksymistä viisumivapausohjelmaan. Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriö vahvisti, että Puola täyttää lakisääteiset ja menettelytapoja koskevat vaatimukset, ja nimesi Puolan viisumivapausohjelmaan 6. marraskuuta 2019. Puolan kansalaiset ovat 11. marraskuuta 2019 alkaen voineet hakea lupaa matkustaa Yhdysvaltoihin matkailutarkoituksessa tai liikematkaa varten enintään 90 päiväksi ilman viisumia.

Komissio on tyytyväinen siihen, että Puola on nyt hyväksytty viisumivapausohjelmaan. Siihen päästiin aktiivisten diplomaattisten toimien ja kaikkien osapuolten välisen täysipainoisen yhteistyön ansiosta. Tällä lähestymistavalla oli ratkaiseva merkitys aikaisempien vastavuoroisuuden toteutumattomuutta koskevien tapausten ratkaisemisessa, ja se tuotti tulosta myös Yhdysvaltojen kohdalla. Saavutetut tulokset osoittavat, että asiassa voidaan saavuttaa konkreettista edistystä jatkuvien toimien ja diplomaattisten yhteyksien avulla.

2.Katsaus EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen yhteydenpitoon ja sen jatkotoimiin

EU:n ja Yhdysvaltojen välinen poliittinen ja tekninen yhteydenpito jatkui raportointikaudella vilkkaana. Komissio kannusti Yhdysvaltoja edelleen kaikissa mahdollisissa tilanteissa jatkamaan yhteistyötä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ja vauhdittamaan etenemistä kohti viisumien täyttä vastavuoroisuutta. Komissio puhui yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa yhä uudelleen sen puolesta, että nämä toimet johtaisivat kaikkien osapuolten tiiviimpään ja konkreettiseen toimintaan objektiivisten kriteereiden pohjalta.

Viisumikohtelun vastavuoroisuudesta keskusteltiin tarkastelujakson aikana kaikissa asiaan liittyneissä EU:n ja Yhdysvaltojen välisissä virallisissa kokouksissa. Korkean poliittisen tason keskusteluja käytiin erityisesti kaksi kertaa vuodessa järjestettävissä EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokouksissa, jotka vuonna 2019 pidettiin toukokuussa Bukarestissa ja joulukuussa Washingtonissa. Asiaa käsiteltiin perusteellisesti myös teknisellä tasolla kaksi kertaa vuodessa pidettävissä EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden korkeiden virkamiesten kokouksissa, jotka järjestettiin Bukarestissa helmikuussa 2019, Brysselissä syyskuussa 2019 ja Rovinjissa maaliskuussa 2020, sekä kolmikantakokouksissa (komission, Yhdysvaltojen ja asianomaisten jäsenvaltioiden välillä) Washingtonissa toukokuussa 2019 ja Brysselissä marraskuussa 2019.

Kolmikantakokous Washingtonissa (toukokuu 2019)

Washingtonissa toukokuussa 2019 pidetty ylemmän johdon kolmikantakokous oli ilmapiiriltään rakentava. Tämä oli toinen kerta, kun kolmikantakokous pidettiin Washingtonissa Yhdysvaltojen kutsusta. EU oli tyytyväinen kutsuun, koska se mahdollisti lisäyhteydenpidon monenlaisiin yhdysvaltalaisiin osapuoliin ja keskeisiin keskustelukumppaneihin. Komissio selosti lähestymässä olleiden Euroopan parlamentin vaalien poliittista taustaa ja kiireellistä tarvetta edistyä asiassa. Kokouksessa käsiteltiin viisumivapausohjelman teknisiä vaatimuksia sekä viisumikohtelun täyden vastavuoroisuuden saavuttamisen poliittista merkitystä.

Yhdysvallat oli luvannut antaa asianomaisille jäsenvaltioille konkreettisempia ohjeita, ja se esittikin (sisäisen turvallisuuden ministeriön laatiman) yksityiskohtaisen kyselyn, jonka tarkoituksena oli kartoittaa viisumivapausohjelman teknisiä turvallisuusvaatimuksia aiempaa avoimemmalla tavalla. Verrattuna asianomaisille jäsenvaltioille vuonna 2018 toimitettuun itsearviointimatriisiin, jonka avulla ne kykenivät seuraamaan viisumivapausohjelman perusvaatimusten täyttymistä, kysely antaa näistä vaatimuksista paljon perusteellisemman yleiskuvan. Koska kyselyn todettiin lisäävän avoimuutta ja selkeyttä viisumivapausohjelman turvallisuusvaatimusten kaikkien näkökohtien suhteen, asianomaisten jäsenvaltioiden sovittiin vastaavan siihen asetetussa määräajassa. Seuraavaksi Yhdysvallat arvioi näitä vastauksia määrittääkseen, millä aloilla viisumivapausohjelman vaatimusten täyttämiseksi oli vielä tehtävää. Jatkokeskustelua oli tarkoitus käydä seuraavassa kolmikantakokouksessa marraskuussa 2019, ja tavoitteena oli toteuttaa toimia näillä aloilla.

Kolmikantakokouksen osallistujat totesivat, että kysely ei kata viisumihakemusten epäämisastetta, vaikka se on useimmissa asianomaisista jäsenvaltioista yksi suurimmista oikeudellisista esteistä viisumivapausohjelmaan pääsemiselle. Yhdysvallat selitti, että se tekee yhteistyötä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa niiden pääkaupungeissa sijaitsevien Yhdysvaltojen suurlähetystöjen konsuliosastojen kautta. Konsuliosastot tekevät yhteistyötä paikallisviranomaisten kanssa supistaakseen viisumihakemusten epäämisastetta ja turvatakseen samalla Yhdysvaltojen konsulivirkamiesten riippumattomuuden viisumihakemusten ratkaisemisessa. Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot huomioivat käynnissä olevan konsuliyhteistyön ja tarpeen turvata Yhdysvaltojen konsulihenkilöstön riippumattomuus viisumipäätösten tekemisessä mutta pyysivät Yhdysvaltoja jälleen toimittamaan yksityiskohtaisen erittelyn viisumihakemusten epäämisasteista. Tällainen erittely tiettyjä toimipaikkoja koskevista luvuista tai suuntauksista keskeisissä konsulaateissa, joissa epäämisaste on korkea, auttaisi jäsenvaltioita huomattavasti tiedotuskampanjoidensa kohdentamisessa ja viisumien epäämisasteen supistamisessa.