[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 30.5.2005 KOM(2005) 209 lopullinen 2005/0102 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Ministerineuvosto käynnisti Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumat 13. kesäkuuta 1985. Vuoteen 2004 asti Euroopan kulttuuripääkaupungit valittiin hallitustenvälisellä menettelyllä, jossa jäsenvaltiot valitsivat yksimielisesti ne kaupungit, joiden katsottiin sopivan tämän tapahtuman isänniksi. Perustamissopimuksen 151 artiklan nojalla tehdyllä päätöksellä 1419/1999/EY[1] muutettiin ”Euroopan kulttuuripääkaupungit” -nimellä tunnetun tapahtuman valintamenettelyä vuodesta 2005 alkaen. Päätöksen Euroopan kulttuuripääkaupungit -tapahtumasta tekee nyt neuvosto komission antaman suosituksen pohjalta, jossa otetaan huomioon seitsemän riippumattoman jäsenen muodostaman valintalautakunnan näkemys. Valinta perustuu mainitussa päätöksessä annettuihin perusteisiin. Tähän päätökseen sisältyy kronologinen luettelo tapahtumaan oikeutetuista 15-jäsenisen EU:n jäsenvaltioista (Liite 1) vuosina 2005–2019.[2] Kymmenen uutta jäsenvaltioita, jotka liittyivät EU:hun 1. toukokuuta 2004, eivät sisälly tähän luetteloon. Tämän vuoksi komissio antoi marraskuussa 2003 ehdotuksen päätöksen 1419/1999/EY muuttamiseksi siten, että uusia jäsenvaltioita voidaan vuodesta 2009 alkaen ehdottaa Euroopan kulttuuripääkaupungit -tapahtuman järjestäjiksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät ehdotuksen 13. huhtikuuta 2005. Tämän seurauksena vuodesta 2009 alkaen valitaan vuosittain kaksi Euroopan kulttuuripääkaupunkia, joista toinen on jossakin entisistä 15:stä jäsenvaltiosta ja toinen uusissa jäsenvaltioissa. 2. NYKYISIN VOIMASSA OLEVAN PÄÄTÖKSEN TARKASTELUTARVE 2.1. Saatujen kokemusten ja sidosryhmien kuulemisen perusteella tarvittavat parannukset Komissio käynnisti tutkimuksen[3], jossa vahvistui, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa pidetään yleisesti hyvin myönteisenä. Päätöksessä 1419/1999 säädetyn nimeämismenettelyn toteuttamisessa paljastui kuitenkin heikkouksia, jotka liittyvät erityisesti - kaupunkien väliseen kilpailuun - valintalautakunnan tehtäviin - seurantaan - Euroopan tasoiseen ulottuvuuteen - ajoitukseen - kolmansien maiden osallistumiseen. Nämä puutteet vahvistettiin myös valintalautakuntien arviointiraporteissa, kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, media- ja urheiluasioita käsittelevän Euroopan parlamentin valtiokunnan raportissa muutetun ehdotuksen ensimmäisessä käsittelyssä sekä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevassa tutkimuksessa. Nyt käsillä olevalla ehdotuksella pyritäänkin saatujen panosten pohjalta korvaamaan päätös 1419/1999, sellaisena kuin se on muutettuna 13. huhtikuuta 2005. Sillä pyritään myös lisäämään mm. valintamenettelyn avoimuutta ja määrittelemään Euroopan tasoinen lisäarvo. 2.2. Ehdotuksen runko A) Kilpailuosuuden vahvistaminen Harkittuaan tarkoin erilaisia kilpailumalleja komissio on - hylännyt ajatuksen Euroopan laajuisesta täysin avoimesta kilpailusta, jonka tuloksena nimityksen voisi saada mikä tahansa Euroopan kaupungeista. Tällainen toimintatapa edellyttäisi joka vuosi merkittäviä ja kohtuuttomiakin resursseja sekä komissiolta, valintalautakunnilta että jäsenvaltioilta. Se ei myöskään takaisi jäsenvaltioiden välistä vuorottelua. - sulkenut pois rajattuun kilpailuun perustuvan järjestelmän, jossa vaadittaisiin vähintään kaksi ehdotusta kustakin jäsenvaltiosta. Tällainen järjestelmä ei takaa Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumien Euroopan tasoisen ulottuvuuden vahvistumista. On lisäksi mahdollista, että kaikki jäsenvaltiot eivät välttämättä pysty esittämään vähintään kahta ehdotusta. Tämän vuoksi komissio on valinnut järjestelmän, jolla rohkaistaan jäsenvaltioita järjestämään kansallisella tasolla käytävä kilpailu tapahtumasta kiinnostuneiden kaupunkien välillä. B) Valintalautakunnan tehtävät Komissio ehdottaa, että perustetaan yhdistetty valintalautakunta, joka koostuu seitsemästä Euroopan toimielinten nimeämästä asiantuntijasta (joista yksi toimii puheenjohtajana) sekä kuudesta asiantuntijasta, jotka kyseiset jäsenvaltiot nimeävät komission suostumuksella. Neuvosto, Euroopan parlamentti, komissio ja alueiden komitea nimittävät vuorollaan mainitut seitsemän asiantuntijaa kolmeksi vuodeksi tämän ehdotuksen 5 artiklan 3 kohdassa säädettyjen perusteiden mukaisesti. Lautakunnan jäsenistön on tarjottava tyydyttävä alueellisten ja kansallisten etujen tasapaino ja turvattava ”Euroopan tasoinen” ulottuvuus ennen kansallista valintapäätöstä. Kyseisen jäsenvaltion on annettava hakemuspyyntö 6 vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista ja järjestettävä tiedotuspäivä mahdollisille hakijoille. Valintalautakunnan olisi kokoonnuttava 5 vuotta ennen tapahtumaa sopimaan hakijoiden esivalinnasta. Sen olisi laadittava raportti hakijoiden ohjelmista ja annettava suosituksia esivalinnan läpäisseille hakijoille. Raportti olisi toimitettava kyseiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle. Lautakunnan olisi kokoonnuttava 9 kuukautta ensimmäisen valintakokouksen jälkeen valmistelemaan raporttia esivalinnan läpäisseiden hakijoiden ohjelmista, ja tältä pohjalta sen olisi suositeltava kaupunkia, joka nimetään Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Raporttiin olisi sisällytettävä valitulle kaupungille osoitettuja suosituksia. Raportti olisi toimitettava kyseiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle. Kyseisen jäsenvaltion olisi nimettävä yksi kaupunki 4 vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista. Euroopan parlamentti voi antaa aiheesta lausunnon komissiolle kahden kuukauden kuluessa. Tältä pohjalta komissio antaisi suosituksen neuvostolle, minkä jälkeen neuvosto virallisesti nimeäisi kaupungin. C) “Euroopan tasoisen seurantalautakunnan” seurantatehtävät Komissio ehdottaa, että perustetaan ”Euroopan tasoinen seurantalautakunta jaksoksi, joka alkaa Euroopan kulttuuripääkaupungin nimeämisestä ja päättyy tapahtuman alkamiseen. Tämä lautakunta keskittyisi ohjelman Euroopan tasoiseen ulottuvuuteen ja pyrkisi tarvittaessa osaltaan varmistamaan ohjelman tuoman Euroopan tasoisen lisäarvon. Euroopan tasoisen seurantalautakunnan muodostavat ne valintalautakunnan 7 jäsentä, jotka Euroopan toimielimet ovat vuorollaan nimittäneet edellä 2.2.B kohdassa selvitetyllä tavalla. Euroopan tasoisen seurantalautakunnan olisi tarjottava kaupungeille tukea ja ohjausta, kun nämä edelleen kehittävät ohjelmaansa. - Kaksi vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista Euroopan tasoisen seurantalautakunnan olisi toteuttava kahden valitun kaupungin hanketta ja ohjelmaa koskeva väliseuranta, jossa kuvataan valmistelujen tilaa sekä Euroopan tasoista ulottuvuutta. - Viimeistään kuusi kuukautta ennen tapahtumaa Euroopan tasoisen seurantalautakunnan olisi jälleen kokoonnuttava valittujen kulttuuripääkaupunkien kanssa kirjaamaan ja arvioimaan siihen mennessä tehdyt valmistelutyöt ja jäljellä olevat vaiheet. Tämän jälkeen Euroopan tasoisen seurantalautakunnan olisi annettava lopullinen seurantaraportti viimeistään kuukauden kuluessa viimeisestä kokoontumisesta. Komissio voi tämän perusteella myöntää nimetyille kaupungeille palkinnon, jos kaupunkien viranomaiset ovat täyttäneet valintavaiheessa antamansa sitoumukset ja vastanneet asianmukaisesti suosituksiin, joita lautakunnat ovat antaneet valinta- ja seurantavaiheen aikana. D) Euroopan tasoinen ulottuvuus – valintaperusteet Euroopan kulttuuripääkaupunki -toimintaohjelmaan olisi sisällytettävä tapahtumia/toimia, joilla korostetaan Euroopan ulottuvuutta ja tarjotaan Euroopan tasoista lisäarvoa. Seuraavia seikkoja olisi korostettava: - Euroopan tasoinen ulottuvuus, jolla olisi edistettävä monenvälistä yhteistyötä eritasoisten kulttuurialan toimijoiden välillä, korostettava kulttuurisen monimuotoisuuden rikkautta, ja tuotava esille Euroopan kulttuurien yhteisiä piirteitä - kansalaisulottuvuus, jolla olisi herätettävä kyseisissä kaupungissa asuvien kotimaan ja muiden maiden kansalaisten mielenkiinto ja jonka olisi oltava olennainen osa kaupungin pitkän aikavälin kulttuurisuunnitelmaa. E) Ajoitus Aiemmat kokemukset ja Euroopan kulttuuripääkaupunki -tutkimus vahvistavat, että suunnitteluun käytettävää kokonaisaikaa on lisättävä. Valintaprosessin olisi käynnistyttävä 6 vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista (esivalinta, valinta, nimeäminen). Neuvoston olisi voitava nimetä Euroopan kulttuuripääkaupungit neljä vuotta ennen tapahtumaa. F) Kolmansien maiden osallistumiseen. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tutkimuksen pohjalta komissio ehdottaa, että vuosittain nimetään enintään kaksi Euroopan kulttuuripääkaupunkia. Tällainen toimintatapa vastaa maaliskuussa 2005 tehtyä päätöstä uusien jäsenvaltioiden ottamisesta mukaan toimintaan. Jos kulttuuripääkaupunkeja on vuosittain enemmän kuin kaksi, tapahtuman näkyvyys kärsii. Tämän vuoksi ehdotuksesta on poistettu viittaus kolmansien maiden kaupunkien nimeämisestä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi. Sen sijaan voitaisiin aloittaa uudelleen ”kulttuurikuukautta” koskeva aloite, joka koski kolmansia maita vuoteen 2003 asti ja joka saavutti menestystä. Tätä mahdollisuutta koskevat keskustelut olisi käytävä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman ulkopuolella. G – Päätelmät Tämän päätöksen seurauksena Euroopan kulttuuripääkaupungit nimetään kahdessa vaiheessa, ja nimittämispäätös perustuu toimielinten nimittämistä asiantuntijoista ja kyseisten jäsenvaltioiden nimeämistä asiantuntijoista koostuvan lautakunnan antamaan arvioon. Seurantalautakunta tukee valittuja kaupunkeja valmisteluvaiheen aikana tapahtuman alkuun asti. Ohjelman laatu (erityisesti sen relevanssi Euroopan tasoisen ulottuvuuden kannalta) palkitaan tapahtuman loputtua. Suunnitelmassa on saavutettu tasapaino kansallisten ja alueellisten painopisteiden sekä toiminnalta edellytettävän Euroopan tasoisen lisäarvon välillä. 3. TUKITOIMET Valintapaneelit, Euroopan parlamentti, alueiden komitea sekä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tutkimus ovat kaikki edellyttäneet tukitoimia, joilla: - parannetaan valintamenettelyn avoimuutta - selkeytetään Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tavoitteita - selkeytetään valintaperusteita - määritellään Euroopan tasoisen ulottuvuuden käsite - annettaan ohjausta potentiaalisille hakijoille. Tältä pohjalta komissio laatii asiakirja-aineiston, johon sisältyvät myös nimitysten esittämistä ja tähän liittyviä virallisia raportteja koskevat vaatimukset. Vuodesta 2006 alkaen tämä aineisto on saatavilla myös www-sivustolta. Komissio aikoo myös edistää tiedotustoimintaa ja kokemustenvaihtoa Euroopan kulttuuripääkaupunkien välillä. 4. RESURSSIT – PÄÄTÖKSEN VOIMASSAOLOAIKA 4. 1. Resurssit Tällä päätösehdotuksella ei ole välittömiä rahoitusvaikutuksia. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman rahoituskysymyksiä käsitellään Kulttuuri 2000 -ohjelman ja tulevan Kulttuuri 2007 -ohjelman puitteissa. Tässä vaiheessa komission ehdotus Kulttuuri 2007 -ohjelmaksi mahdollistaisi yhteisön rahoitusosuuden kolminkertaistamisen kussakin Euroopan kulttuuripääkaupungissa nykyohjelmaan verrattuna. 4.2 Soveltamisaika (siirtymäkausi) Tällä ehdotuksella on tarkoitus korvata ja kumota päätös 1419/1999, ja sitä on määrä soveltaa vuodesta 2007. Siihen sisältyy näiden kahden ohjelman välinen siirtymäkausi, joka kattaa vuosien 2011 ja 2012 nimitykset. 2005/0102 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan,[4] ottavat huomioon komission ehdotuksen[5], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[6], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[7] sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1419/1999/EY[8] säädettiin Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019. (2) Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumista vuoteen 2004 mennessä saaduista tuloksista on tehty tutkimus, jonka mukaan tapahtumalla on myönteinen vaikutus, kun tarkastellaan tapahtuman saamaa huomiota tiedotusvälineissä, kulttuurin ja matkailun kehittymistä sekä sitä, että kaupunkien asukkaat ovat havainneet, kuinka tärkeää valinnan kohdistuminen heidän kaupunkiinsa oli. Toimintaa on kuitenkin edelleen kehitettävä. (3) Tapahtumien sidosryhmät ovat korostaneet ongelmia, jotka liittyvät päätöksessä 1419/1999/EY säädettyyn valintamenettelyyn, ja suositelleet ehdotusten seurantaa, erityisesti niiden eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi. (4) Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman merkitys ja vaikutukset edellyttävät yhdistetyn valintamenettelyn luomista, jolloin sekä kansallinen että Euroopan taso voi osallistua valintaan, sekä tehokkaan seurannan käyttöönottoa. (5) Tapahtuman valmisteluvaihe on ratkaisevan tärkeä, kun pyritään saavuttamaan toiminnalle asetetut tavoitteet. (6) Nimämisen jälkeen tarvitaan seurantavaihetta, jotta voidaan taata toiminnan Euroopan tasoinen lisäarvo. (7) On tärkeää tunnustaa ohjelmat, jotka ovat laadukkaita toiminnalle asetettujen tavoitteiden ja perusteiden sekä erityisesti Euroopan tasoisen lisäarvon kannalta, ja myöntää niille palkinto. (8) Tässä päätöksessä säädetty nimeämisprosessi edellyttää kuuden vuoden täytäntöönpanokautta; tällaista kautta ei voida taata vuosina 2011 ja 2012, sillä tämä päätös tulee voimaan vuonna 2007. Mainittujen vuosien osalta käytetään nimeämisprosessia, josta on säädetty päätöksessä 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 649/2005/EY. (9) Selkeyden vuoksi on syytä kumota päätös 1419/1999/ETY tällä päätöksellä, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Tarkoitus Perustetaan yhteisön toiminta ”Euroopan kulttuuripääkaupunki”, jotta voidaan tuoda esiin Euroopan eri kulttuurien rikkautta ja monimuotoisuutta sekä niiden yhteisiä piirteitä ja samalla edistää Euroopan kansalaisten tutustumista toisiinsa. 2 artikla Toimintaan osallistuminen 1. Jäsenvaltioiden kaupungeilla on vuorollaan oikeus tulla nimetyksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuoden ajan liitteessä olevan luettelon mukaisesti. 2. Nimeäminen koskee kerrallaan yhtä kaupunkia kussakin niistä jäsenvaltioista, jotka sisältyvät edellä 1 kohdassa mainittuun luetteloon. Luettelossa esitettyä aikajärjestystä voidaan muuttaa kyseisten jäsenvaltioiden välisellä sopimuksella. 3 artikla Hakemukset 1. Jokaiseen ehdotukseen on sisällyttävä kulttuuriohjelma, jolla on eurooppalainen ulottuvuus ja joka perustuu pääasiallisesti kulttuuriyhteistyöhön perustamissopimuksen 151 artiklassa määrättyjen tavoitteiden ja toimien mukaisesti. 2. Tapahtuman kulttuuriohjelma on suunniteltava nimenomaan Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman vuotta varten ja siten, että siinä korostuu Euroopan tasoinen lisäarvo jäljempänä 3 kohdassa säädettyjen perusteiden mukaisesti. 3. Kulttuuriohjelman on vastattava seuraavia perusteita, jotka jakautuvat kahteen luokkaan: ”eurooppalainen ulottuvuus” ja ”kaupunki ja kansalaiset”. ”Eurooppalaisen ulottuvuuden” osalta ohjelman on a) tuettava yhteistyötä toisten jäsenvaltioiden kulttuurialan toimijoiden, taiteilijoiden ja kaupunkien kanssa jollakin kulttuurin alalla b) korostettava Euroopan kulttuurin rikasta monimuotoisuutta c) tuotava esiin Euroopan kulttuureiden yhteisiä piirteitä. ”Kaupunki ja kansalaiset” -perusteen osalta ohjelman on a) herätettävä kaupungin ja sen ympäristön asukkaiden sekä muiden maiden kansalaisten mielenkiinto b) olla kiinteä osa kaupungin kulttuurin kestävää kehitystä pitkällä aikavälillä. 4. Ohjelman kesto on yksi vuosi. Nimetyt kaupungit voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa valita lyhyemmän ohjelmakauden. Samalle vuodelle nimettyjen kaupunkien ohjelmien välille on luotava yhteys. Kaupungit voivat sisällyttää ohjelmiinsa niitä ympäröivän alueen. 4 artikla Hakumenettely 1. Kyseisten jäsenvaltioiden on julkaistava hakemuspyyntö viimeistään kuusi vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkua. Nämä hakemuspyynnöt suunnataan kulttuuripääkaupungiksi haluaville ehdokaskaupungeille, ja niissä on mainittava tämän päätöksen 3 artiklassa sekä komission Internet-sivustolla annetut perusteet. Määräaika ehdotuksen jättämiselle on asetettava siten, että se on viimeistään kymmenen kuukautta tällaisen hakemuspyynnön julkaisemisen jälkeen. Näihin pyyntöihin saaduissa ehdotuksissa on hahmoteltava ne ohjelmat, jotka ehdokaskaupunkien on tarkoitus toteuttaa kyseisenä vuonna. 2. Kyseisen jäsenvaltion on toimitettava ehdotukset komissiolle tiedoksi. 5 artikla Valintalautakunta 1. Ehdokaskaupunkien ehdotuksien arvioimiseksi on perustettava valintalautakunta, joka suosittelee yhtä kaupunkia kunkin jäsenvaltion nimettäväksi. 2. Valintalautakunnassa on 13 jäsentä. Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio, alueiden komitea ja kyseiset jäsenvaltiot nimittävät sen jäsenet kunakin vuonna. Lautakunta nimeää puheenjohtajakseen jonkun niistä jäsenistä, jotka Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio ja alueiden komitea ovat nimittäneet. 3. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät kukin kaksi jäsentä ja alueiden komitea yhden jäsenen. Näiden valintalautakunnan jäsenten on oltava riippumattomia asiantuntijoita, joihin ei liity eturistiriitoja ja joilla on merkittävää kokemusta ja asiantuntemusta kulttuurialalta, kaupunkien kulttuuritarjonnan kehittämisestä tai Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman järjestämisestä. Jäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi. Poikkeuksena ensimmäisen alakohdan säännöksistä tämän päätöksen ensimmäisen voimassaolovuoden aikana komissio nimittää kaksi asiantuntijaa vuodeksi, Euroopan parlamentti kaksi asiantuntijaa kahdeksi vuodeksi, neuvosto kaksi asiantuntijaa kolmeksi vuodeksi ja alueiden komitea yhden asiantuntijan kolmeksi vuodeksi. 4. Kukin kyseisistä jäsenvaltioista nimittää kuusi jäsentä komission suostumuksella; näiden on oltava riippumattomia niistä kaupungeista, jotka ovat esittäneet hakemuksen pyynnön seurauksena. Valintalautakunnan jäsenten on oltavat riippumattomia asiantuntijoita, joihin ei liity eturistiriitoja ja joilla on merkittävää kokemusta ja asiantuntemusta kulttuurin tai kaupunkisuunnittelun alalta. 6 artikla Esivalinta 1. Kunkin kyseisistä jäsenvaltioista on kutsuttava koolle 5 artiklan säännösten mukainen valintalautakunta viimeistään viisi vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista. 2. Kunkin valintalautakunnan on 3 artiklassa säädettyjen perusteiden mukaisesti arvioitava niiden kaupunkien ehdotukset, jotka ovat jättäneet hakemukseen kuhunkin hakemuspyyntöön. Lautakunnan on päästävä sopimukseen esivalinnan läpäisseiden ja lisätarkasteluun pääsevien ehdokkaiden luettelosta, ja sen on annettava raportti ehdokaskaupunkien ehdotuksista sekä suosituksia esivalinnan läpäisseille ehdokkaille. Sen on toimitettava raporttinsa toimivaltaiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle. 7 artikla Lopullinen valinta 1. Esivalinnan läpäisseiden kaupunkien on täydennettävä ehdotuksiaan ja toimitettava täydellinen tarjouksensa kyseiselle jäsenvaltioille, joka toimittaa sen edelleen komissiolle. 2. Kunkin kyseisistä jäsenvaltioista on lopullista valintaa varten kutsuttava koolle asianmukainen valintalautakunta yhdeksän kuukauden kuluttua ensimmäisestä valintakokouksesta. Lautakunnan on arvioitava esivalinnan läpäisseiden kaupunkien täydennettyjä ohjelmia tämä toiminnan perusteiden sekä esivalintakokouksen aikana annettujen lautakunnan suositusten mukaisesti. Sen on annettava raportti esivalinnan läpäisseiden ehdokkaiden ohjelmista ja suositus yhden kaupungin nimeämisestä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Raporttiin on sisällytettävä myös valitulle kaupungille suunnattuja suosituksia kyseiseen vuoteen mennessä edellytettävästä edistymisestä ja kehityksestä, jos neuvosto valitsee kaupungin Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Raportti on toimitettava kyseiselle jäsenvaltioille ja komissiolle. Se on julkaistava komission Internet-sivustolla. 8 artikla Nimeäminen 1. Kunkin kyseisistä jäsenvaltioista on nimettävä yksi kaupunki Euroopan kulttuuripääkaupungiksi ja ilmoitettava se Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle viimeistään neljä vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista. Nimeämiseen on liitettävä päätöksen perustelu, joka pohjautuu valintalautakunnan raportteihin. Nimeämisessä on otettava huomioon valintalautakunnan antamat suositukset. 2. Euroopan parlamentti voi antaa komissiolle lausunnon viimeistään kahden kuukauden kuluessa siitä, kun kyseisten jäsenvaltioiden nimeämistä kaupungeista on saatu tieto. Neuvosto nimeää Euroopan parlamentin lausunnon ja valintalautakunnan kertomuksin pohjautuvien perustelujen pohjalta annetusta komission suosituksesta asianomaisen kaupungin virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungiksi siksi vuodeksi, joksi sitä on ehdotettu. 9 artikla Keskipitkän aikavälin seuranta 1. Nimettyjen kulttuuripääkaupunkien on toimitettava komissiolle viimeistään 27 kuukautta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista keskipitkällä aikavälillä saavutettua edistymistä kuvaava raportti, jossa käsitellään tapahtumaohjelman valmistelujen tilaa. Komission on varmistettava, että tämä raportti arvioidaan riippumattomasti. 2. Viimeistään 24 kuukautta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista komission on kutsuttava koolle Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission nimeämät seitsemän asiantuntijaa sekä ne viranomaiset, jotka vastaavat ohjelmien täytäntöönpanosta Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimetyissä kaupungeissa. Tästä vaiheesta alkaen nämä asiantuntijat muodostavat ”seurantalautakunnan”. Heidän on kokoonnuttava arvioimaan tapahtuman valmisteluja, erityisesti ohjelmien tuoman Euroopan tasoisen lisäarvon kannalta. Seurantalautakunnan on annettava väliraportti, jossa kuvataan tapahtumavalmistelujen edistymistä sekä vielä tarvittavia toimia 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa valintalautakuntien raporteissa annettujen toiminnan tavoitteiden ja perusteiden pohjalta. Seurantaa koskevat väliraportit on toimitettava komissiolle sekä kyseisille jäsenvaltioille ja kaupungeille viimeistään kuukauden kuluttua välikauden seurantakokouksesta. Se on julkaistava komission Internet-sivustolla. 10 artikla Loppuseuranta 1. Nimitettyjen kulttuuripääkaupunkien on toimitettava komissiolle viimeistään 9 kuukautta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista edistymistä kuvaava loppuraportti, jossa käsitellään tapahtumaohjelman valmistelujen tilaa. Komission on varmistettava, että tämä raportti arvioidaan riippumattomasti. 2. Komission on viimeistään kuusi kuukautta ennen tapahtuman suunniteltua alkamista kutsuttava koolle viranomaiset, jotka vastaavat ohjelmien täytäntöönpanosta Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimetyissä kaupungeissa, jotta voidaan arvioida tapahtuman valmisteluja, erityisesti ohjelman tarjoaman Euroopan tasoisen lisäarvon kannalta. Seurantalautakunnan on annettava lopullinen seurantaraportti, jossa kuvataan tapahtumavalmistelujen tilannetta sekä vielä tarvittavia toimia 7 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 9 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetuissa valintalautakuntien raporteissa vahvistettujen toiminnan tavoitteiden ja perusteiden pohjalta. Tämä lopullinen seurantaraportti on toimitettava komissiolle sekä kyseisille jäsenvaltioille ja kaupungeille viimeistään kuukauden kuluttua lopullisesta seurantakokouksesta. Se on julkaistava komission Internet-sivustolla. 11 artikla Palkinto Edellä 10 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun raportin pohjalta komissio voi myöntää palkinnon kullekin nimetyistä kaupungeista sillä edellytyksellä, että niiden ohjelmat vastaavat toiminnalle asetettuja perusteita ja niitä suosituksia, joita lautakunnat ovat antaneet 9 ja 10 artiklassa tarkoitetun valinta- ja seurantaprosessin aikana. Palkinnolla palkitaan ohjelman laatu 3 artiklassa vahvistettujen ohjelman tavoitteiden osalta. 12 artikla Arviointi Vuosittain komissio varmistaa edellisen vuoden Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tulosten ulkoisen ja riippumattoman arvioinnin tässä päätöksessä säädettyjen toiminnan tavoitteiden ja perusteiden mukaisesti. Komission on toimitettava tätä arviointia koskeva raportti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle. 13 artikla Kumoaminen Kumotaan päätös 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 649/2005/EY. 14 artikla Siirtymäsäännökset 1. Tämän päätöksen 9 ja 10 artiklassa säädetty seurantaprosessi koskee kaupunkeja, jotka on päätöksen 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 649/2005/EY, mukaisesti nimetty Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuodeksi 2010. Komissio voi tämän päätöksen 11 artiklan mukaisesti myöntää nimetyille kaupungeille palkinnon. 2. Poikkeuksena siihen, mitä 4–8 artiklassa säädetään, vuosiksi 2011 ja 2012 nimettäviä Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskee seuraava päätöksentekomenettely: 1) Jäsenvaltioiden kaupungit nimetään vuorollaan Euroopan kulttuuripääkaupungiksi liitteessä olevan luettelon mukaisesti. 2) Kunkin jäsenvaltion on vuorollaan toimitettava yhden tai useamman kaupungin nimeämistä koskevat tiedot Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle. 3) Tällaista nimeämistä on esitettävä viimeistään neljä vuotta ennen kyseisen tapahtuman suunniteltua alkamista, ja siihen voidaan liittää kyseisen jäsenvaltion antama suositus. 4) Komissio kokoaa vuosittain valintalautakunnan, jonka tehtävänä on laatia raportti tehdystä yhdestä tai useammasta nimeämisehdotuksesta tämän toiminnan tavoitteet ja erityispiirteet huomioon ottaen. 5) Valintalautakunta koostuu seitsemästä johtavasta riippumattomasta henkilöstä, jotka ovat kulttuurialan asiantuntijoita, ja joista Euroopan parlamentti nimeää kaksi, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden. 6) Valintalautakunta toimittaa raporttinsa komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 7) Euroopan parlamentti voi antaa komissiolle lausunnon yhdestä tai useammasta tehdystä ehdotuksesta kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun raportti on saatu. 8) Neuvosto nimeää Euroopan parlamentin lausunnon ja valintalautakunnan raportin perusteella annetusta komission suosituksesta asianomaisen kaupungin virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungiksi siksi vuodeksi, joksi sitä on ehdotettu. 9) Nimeämiseen on sisällytettävä kulttuuriohjelma, joka pohjautuu 3 artiklassa säädettyihin perusteisiin. 15 artikla Voimaantulo Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007. Paikka ja päiväys Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Euroopan kulttuuripääkaupungin ehdottamisjärjestys 2007 | Luxemburg | 2008 | Yhdistynyt kuningaskunta | 2009 | Itävalta | Liettua | 2010 | Saksa | Unkari | 2011 | Suomi | Viro | 2012 | Portugali | Slovenia | 2013 | Ranska | Slovakia | 2014 | Ruotsi | Latvia | 2015 | Belgia | Tšekki | 2016 | Espanja | Puola | 2017 | Tanska | Kypros | 2018 | Alankomaat | Malta | 2019 | Italia | [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston 25. toukokuuta 1999 tekemä päätös 1419/1999/EY (EYVL L 166, 1.7.1999). http://www.europa.eu.int/eur-lex/pri/fi/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701fi00010005.pdf [2] Ensimmäisenä on Irlanti vuonna 2005, ja sitä seuraa Kreikka vuonna 2006. [3] Study on European Cities and Capitals of Culture and the European Cultural Months (1995–2004) (Palmer-Rae Associates August 2004) http://www.europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/studies/capitals_en.html [4] EYVL L 325, 24.12.2002, s. 99. [5] EUVL […]. [6] EUVL […]. [7] EYVL L 325, 24.12.2002, s. 133. [8] EYVL L 166, 1.7.1999, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 649/2005/EY (EUVL L 117, 4.5.2005, s. 20).