FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.12.2008 
SEK(2008) 3056 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
Ehdotus: 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS 
 
Euroopan globalisaatiorahaston perustam isesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2008 
muuttamisesta 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
{KOM(2008) 867 lopullinen} 
{SEK(2008) 3055} 
FI 2   FI JOHDANTO  
Tähän vaikutusten arviointiin lii ttyvää ehdotusta on täytynyt mukauttaa meneillään olevan 
talouskriisin laajuuden ja leviämisnopeuden vuoksi. Komissio ilmoitti 26. marraskuuta 2008 
hyväksytyssä Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassaan ehdottavansa Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) toimialan laajen tamista osana Euroopan kriisinhallintaa ja 
tekevänsä EGR:stä tehokkaamman toimintavälineen solidaarisuuden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden perusperiaatteita noudattaen. Tämän seurauksena tehtiin lopullinen ehdotus toimialan laajentamisesta ”globalis aatiosta johtuviin vakaviin häiriöihin 
taloudessa”, mitä ei ollut main ittu vaikutustenarviointilautak unnalle esitetyssä vaikutusten 
arvioinnin versiossa.  
Vaikutusten arviointi koskee Euroopan globalisaatiorahaston  perustamisesta annetun 
asetuksen (EY) N:o 1927/2008, jäljempänä ’EGR -asetus’, suunniteltua uudelleentarkastelua. 
Asetuksen 20 artiklassa säädetään, että komissio voi tehdä ehdotuksen asetuksen 
uudelleentarkastelemiseksi ensimmäisen vuotuis en kertomuksen perusteella. Komissio antoi 
kertomuksensa EGR:n ensimmäisestä toimintavuode sta 2. heinäkuuta 2008 ja totesi siinä, että 
se tutkisi tapoja parantaa EGR:n toimintaa.  Vaikutusten arviointi suoritettiin vuoden 2008 
heinä–syyskuussa. Aikataulu oli tiukka, jott a asiassa edistyttäisiin nykyisen Euroopan 
parlamentin toimikaudella. Siksi muita asiano saisia osastoja kuulti in tarpeen vaatiessa 
vaikutusten arvioinnin laatimisen aikana. 
Komissio kuuli jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja  työmarkkinaosapuolia kahteen otteeseen: 
ensimmäisen kerran heinäkuussa 2008 EGR:n toimintaan ja hallintoon sekä EGR:n 
vuosikertomuksessa nimettyihin parannusehdotuksiin  liittyvällä kyselylom akkeella ja toisen 
kerran Brysselissä 4. syyskuuta 2008 pidetyssä konf erenssissa, johon osalli stui jäsenvaltioiden 
edustajia ja muita sidosryhmiä. Jäsenvaltio iden ja muiden sidosryhmien kuulemisessa 
esittämien kantojen lisäksi vaikutusten ar vioinnissa käytettiin myös asiaan liittyviä 
ulkopuolisia tietoja. Arviointia on tarkistettu vai kutustenarviointilaut akunnan lausuntojen 
ottamiseksi huomioon. 
O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
EGR perustettiin joulukuussa 2006, jotta Euroop an unioni voisi osoitt aa solidaarisuutta ja 
tarjota tukea työntekijöille,  jotka ovat jääneet työttömi ksi globalisaatiosta johtuvien 
maailmankaupan huomattavien rakenteellisten m uutosten takia. EGR:n toiminta kattaa vuodet 
2007–2013, ja sen vuosittainen enimmäisbudjetti on 500 miljoonaa euroa. Siitä tuetaan aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, joita ovat työnhakuneuvonta, koulutus ja 
liikkuvuusavustukset. EGR-asetuksen alkuperäisen  ehdotuksen vaikutusten arvioinnissa
1 
oletettiin, että EGR:stä tu ettaisiin vuosittain 35 000–50 000 työntekijää kutakin 10 000–
20 000 eurolla. 
EGR:n toiminnan ensimmäisten 18 kuukauden tulos on huomattavasti vaatimattomampi: 
vuoden 2007 aikana ja vuoden 2008 ensimmäisellä  puoliskolla EGR sai kahdeksalta 
jäsenvaltiolta 12 tukihakemusta,  joilla haettiin EGR-tukea yhteensä 67,5 miljoonaa euroa 
15 000 työntekijälle, mikä on keskimäär in 4 500 euroa t yöntekijää kohti. 
                                                 
1 SEC(2006)274, joka on liitteenä asiakirjassa KOM(2006)91 lopullinen. 
FI 3   FI Ehdotuksessaan Euroopan talouden elvytyssuunn itelmasta komissio totesi, että EGR:stä on 
tehtävä tehokkaampi väline ongelmiin puuttumiseksi varhaisessa vaiheessa ja että sen potentiaalia osana kriisinhallintaa on hyödynnettä vä täysimääräisesti. Voimassa olevassa 
EGR-asetuksessa täsmennetään, että ainoastaan  kauppaan liittyvä työvoiman vähentäminen 
on tukikelpoista. Maailmanlaajui nen kriisi vaikuttaa kui tenkin reaalitalouteen ja työllisyyteen 
monilla muillakin tavoilla kuin (kansainvälise n) kaupan kautta. Tukikynnyksen madaltamisen 
lisäksi komissio ehdottaa, että EGR-tuki kelpoisuuden määritelmää muutettaisiin 
sisällyttämällä siihen irtisanomiset, jotka tapa htuvat talouden vakavan häiriön seurauksena, 
jolloin vastataan suoraan kriis in työllisyysvaikutuksiin. Nä in EGR:stä voitaisiin tukea 
useampia työntekijöitä, jotka menettävät työpai kkansa globalisaation ta kia mutta joita ei 
toistaiseksi ole voitu auttaa. Suurimmat ongelmat ovat seuraavat: 
• täyttääkö nykyinen EGR mainitun solidaari suustavoitteen eli onko EGR asianomaisten 
työpaikkansa menettäneiden t yöntekijöiden käytettävissä, 
• vastaavatko EGR:n toimet yks ilöiden tarpeisiin, ja 
• pystytäänkö EGR:llä riittäväst i vastaamaan globaalin rahoituskriisin haasteisiin. 
Vuonna 2007 European Restructuring Monitor (ERM) kirjasi 66 rakenneuudistustapausta, 
jotka koskivat yli 1 000:ta työntekijää, ja vuode n 2008 alkupuoliskolla tapa uksia oli vielä 38 
lisää. EGR-tapauksia puolest aan oli 12 vuosina 2007 ja 2008. EGR-luvut kattavat kaikki 
kirjatut tapaukset niiden luont eesta riippumatta, ja jotkin n iistä eivät selvästikään kuulu EGR-
tukikelpoisuuden nykyiseen määritelmään. Jä senvaltiot ovat kuit enkin ilmoittaneet 
komissiolle, että nykyistenkin sääntöjen mukaan olisi voitu tehdä useampia EGR-
tukihakemuksia, mutta niitä ei eri syistä tehty. Jäsenvaltioiden viranomaisilta saadut tiedot ja 
kuulemisten aikana esitetyt kannat antavat aihetta  olettaa, että voi o lla tapauksia, joissa 
työvoiman vähentäminen tapahtuu pitkän ajan  kuluessa niin, ettei tukikynnystä saavuteta 
viitejakson aikana. Erityisen va ikeaa on kerätä alueellisia ja  paikallisia tietoja lyhyeltä 
viitejaksolta.  
ERM kirjasi myös 73 tapausta , jotka koskivat 500–1 000:ta työntekijää, ja aivan kuten 
laajemmissakin tapauksissa, on todennäköistä, että osa niis tä on kansainvälisen kaupan 
rakenteissa tapahtuneiden muutosten aiheutta mia. Kauppaan liittyvistä syistä työttömiksi 
jääneet työntekijät eivät kuitenkaan nykyisten tukikelpoisuuskriteereiden mukaan saa EGR-
tukea. 
Näiden kahden näkökohdan perusteella voidaan päätellä, että EGR:n solidaarisuustavoite 
täyttyy nykysäännöillä vain osittain ja että  tilanne voidaan korjata laskemalla EGR-
tukihakemuksissa sovellettavaa irtisano ttujen työntekijöiden kynnysmäärää 1 000 
työntekijästä 500:aan. 
Mitä tulee siihen, vastaavatko EGR-toimet yksittäisten työntekijöiden tarpeita, EGR-
tapausten, komissiolta usein kysyttyjen kys ymysten ja jäsenvaltioiden ja muiden 
sidosryhmien asiantuntijoiden palautteesta käy ilmi, että vaatimusten yhdistäminen (varsinkin 
koordinoidun yksilöllisten palvelujen pake tin toteuttaminen 12 kuukauden kuluessa) 
heikentää toimien laatua eikä jätä riittävästi aika a, jotta toimenpiteet ehtisivät tehota eritoten 
heikoimmassa asemassa olevien työntekijöiden integroimiseksi takaisin työelämään. Siksi 
esitetään toteuttamiskauden pidentämistä 24 kuukauteen.  
FI 4   FI Jotta EGR:n yhteisrahoitus ol isi jäsenvaltioille houkutteleva mpaa, esitetään rahoitustuen 
vakio-osuuden nostamista 75 prosenttiin, jotta se olisi paremmin linja ssa rakennerahastojen 
tuen kanssa. 
TAVOITTEET  
Yleisenä tavoitteena on tarjota unionille tehokas väline, jolla va stataan joustavasti ja varmasti 
globalisaation aiheuttamiin va kaviin häiriöihin taloudessa. Erityisenä tavoitteena on tehdä 
EGR:stä suorituskykyisempi ja joustavampi väline  laajentamalla sen toim ialaa ja tehostamalla 
sen toimintaa globalisaation takia työttömiks i jääneiden työntekijöiden integroimisessa 
takaisin työelämään. Kohdistetut toimi nnalliset tavoitteet ovat seuraavat: 1) 
tukikelpoisuuskriteerien mukauttaminen siten,  että ne vastaavat paremmin työmarkkinoiden 
erityispiirteitä, 2) takaisin t yöelämään integroimiseen liittyvien toimenpiteiden tehostaminen, 
3) EGR:n yhteisrahoituksen houkuttelevuuden lisääminen jäsenvaltioiden kannalta, 4) 
samanarvoisen kohtelun takaaminen kaikille työntekijöille, joihin maailmanmarkkinoiden 
muutokset vaikuttavat, 5) ha kemusten ja toimenpiteiden laadun parantaminen ja 6) 
oikeusvarmuuden antaminen voimassa olevan EG R-asetuksen keskeisistä näkökohdista, joita 
ei ole määritelty. 
TOIMINTAVAIHTOEHDOT JA ARVIOINTI  
Neljä vaihtoehtoa – kolmannessa vaihtoehdossa on kaksi alavaiht oehtoa – on arvioitu niiden 
sosiaalisten, taloudelliste n ja talousarvioon kohdistuvien vaikutusten osalta: 
• Vaihtoehdossa 1 ” Ei muutosta ” EGR-asetusta sovellettaisiin muuttamattomana. Tämän 
vaihtoehdon edut liittyvät lainsäädännölli sten puitteiden jatkuvuuteen ja EGR:stä 
rahoitettujen toimien täytäntöönpanon käytännön näkökohtiin. Koska vuodet 2007 ja 2008 olivat erikoisia siksi, että massairtisanomisia  tapahtui poikkeuksellis en vähän, voitaisiin 
odottaa, että EGR-tukikelpoi sten tapausten määrä kaksin kertaistuu vuonna 2009 ja sen 
jälkeen. 
• Vaihtoehdossa 2 ” Ei muutoksia mutta parannuksia ” EGR-asetukseen tehtäisiin joukko 
toiminnallisia parannuksia asetusta muuttamatta. Näitä parannuksia olisivat seuraavat: 
menettelyjen ja hakemuksia koskevien vaatim usten yksinkertaistaminen, olemassa olevien 
verkoston hyödyntäminen potentiaalisten sidos ryhmien kiinnostuksen lisäämiseksi 
EGR:ään ja hyvien kokemusten vaihto, palv elusektorin sekä lii kkuvuusavustusten ja 
mikroluottojen kaltaisten toimenpiteiden  tukikelpoisuuden selkeyttäminen ja 
tiedotustoiminnan lisääminen EGR:n näkyvyy den parantamiseksi. Tämän vaihtoehdon 
tietyt puutteet kuitenkin tekisivät EGR:st ä lainsäätäjän tarkoittamaa tehottomamman 
rahoitusvälineen. Jäsenvaltioilla olisi edelleen ongelmia toimintakriteereiden täyttämisessä, ja rahoituskauden lyhyyden takia olisi va ikeaa toteuttaa toimia, jotka täyttävät 
asianomaisten työntek ijöiden tarpeet. 
Vaihtoehdossa 3 ” Parannuksia ja toiminnallisia muutoksia ” komissio arvioi kaksi 
tukikelpoisuuskriteeriin l iittyvää alavaihtoehtoa: 
• Vaihtoehdon 3 ”alavaihtoehdossa A: Kauppa” t ukikelpoisuuskriteerinä olisivat edelleen 
maailmankaupan rakenteelliset muutokset, mutta  EGR-asetusta muutettaisiin seuraavilla 
tavoilla: irtisanottujen työnt ekijöiden kynnysmäärän vähentäminen 1 000:sta 500:aan, 
ennen viitejakson alkamista irti sanottujen työntekijöiden laskeminen mukaan EGR-tukeen 
FI 5   FI oikeutettuihin työttömäksi jääviin työnt ekijöihin, EGR-tuen toteuttamiskauden 
pidentäminen 12:sta 24 kuukaut een, komission aloitteeseen peru stuvaa teknistä apua varten 
käytettävissä olevan tuen selkeyttäminen ja  teknisen avun laajentaminen tulevaisuuteen 
suuntautuviin toimiin, rahoitustuen ’käyttäm isen’ merkityksen selkeyttäminen ja EGR:n 
tuen vakio-osuuden nostaminen 50:stä 70 pr osenttiin kokonaiskusta nnuksista. Vaihtoehdon 
3 ”alavaihtoehto A: Kauppa” mahdollistaisi sen, että suurempi joukko työttömiksi jääneitä 
työntekijöitä voisi saada tukea EGR:stä ja pidemmän aikaa. Vaikutus olisi huomattavan 
positiivinen takaisin työelämään integroinn in ja yhteisrahoitettujen toimenpiteiden 
tehokkuuden kannalta. Tällä vaih toehdolla ei kuitenkaan voitaisi taata samanarvoista 
kohtelua työntekijöille, jo tka ovat menettäneet työpaik kansa maailmanmarkkinoilla 
tapahtuneiden merkittävien muutosten seurauksena. 
• Vaihtoehdon 3 ”alavaihtoehdossa B: Markki nat” EGR-asetusta m uutettaisiin edellä 
kuvatusti mutta yhdellä erolla: tu kikelpoisuutta laajennettaisii n niin, että maailmankaupan 
suurten muusten, kuten tuotannon ja tuotan toteknologian muutoste n lisäksi huomioon 
otettaisiin muutokset tuotannon organisoinnissa (kuten ulkoistaminen) sekä raaka-aineiden 
ja muiden panosten saatavuudessa ja hi nnassa. Vaihtoehdon 3 ”alavaihtoehto B: 
Markkinat” yhdistäisi edel lä kuvatun alavaihtoehdon positiiviset vaikutukset 
lisääntyneeseen solidaarisuuteen ja sosiaaliseen  osallisuuteen, koska EGR-tukikelpoisten 
globalisaation aiheuttamien tapahtumien joukko kasvaisi.  
• Vaihtoehdossa 4 ”Parannuksia ja toiminnallisia muutoksia vastauksena globalisaation 
aiheuttamiin vakaviin häiriöih in taloudessa” asetus ta muutettaisiin kuten edellä kuvatussa 
alavaihtoehdossa ”Kauppa”, mutta sen s oveltamisalaa laajenne ttaisiin enemmän kuin 
vaihtoehdossa ”Markkinat”. Siksi tämä vaihtoeh to sisältäisi kaikki muiden vaihtoehtojen 
hyvät puolet ja mahdollistaisi lisäksi sen, että  EGR voisi paremmin vastata globaalin 
rahoituskriisin mukanaan tuomiin tarpeisiin. 
PÄÄTELMÄ  
Komission tekemästä analyysistä käy ilmi, että va ihtoehto 4 ”Parannuksia ja toiminnallisia 
muutoksia vastauksena globalisa ation aiheuttamiin vakaviin häiriöihin taloudessa” tarjoaa 
kaikki muiden vaihtoehtojen edut, ja sillä on siksi potentiaalia kattaa useampia globalisaation 
aiheuttamia tapahtumia ja saada enemmän t yöntekijöitä EGR-tuen piiriin. Vaihtoehdon 4 
katsotaan siksi täyttävän paremmin solidaarisuus tavoitteen, sillä sen avul la tuki on useampien 
työttömäksi jäävien työntekijöiden saatavissa.