A4-0027/99

Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla (KOM(98)0275 - C4-0491/98)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(98)0275 - C4-0491/98),

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 2 ja 130 a artiklan, jossa määrätään taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ensisijaisesta tavoitteesta,

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja etenkin sen 130 b artiklan, jossa edellytetään integroitua lähestymistapaa kaikkien unionin politiikkojen ja toimien suhteen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseksi, sekä 130 f - 130 p artiklat, joissa asetetaan erityisesti tavoitteeksi yhteisön teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen ja tutkimustoiminnan edistäminen,

- ottaa huomioon innovaatioita koskevan komission vihreän kirjan ja toimintasuunnitelman (KOM(96)0589),

- ottaa huomioon komission ensimmäisen kolmivuotisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(96)0542),

- ottaa huomioon komission toisen kertomuksen tieteen ja teknologian indikaattoreista vuodelta 1997,

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön sekä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan lausunnon (A4-0027/99),

A. katsoo, että kun on kyse teknologisesta kehityksestä, jäsenvaltioiden välinen ero asukasta kohti mitattuina julkisina menoina (1 - 13) on yli kaksi kertaa suurempi kuin asukasta kohti laskettuina tuloina (1 - 5),

B. katsoo, että epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden ja kaikkein kehittyneempien alueiden sekä joidenkin Euroopan unionin johtavien alueiden välinen ero on vieläkin huomattavampi; asukasta kohti lasketut TTK-menot ovat esimerkiksi Makedoniassa 1 ja Berliinissä 100, kun taas kaksikymmentä aluetta 200:sta työllistää 68 % TTK-alalla toimivasta työvoimasta koko Euroopan unionissa,

C. ottaa huomioon huomattavan alueellisen epätasapainon Euroopan kilpailukyvyssä, joka vallitsee kehittyneiden alueiden (Pohjois-Brabant, Reininlaakso, Baden-Württemberg, Île-de-France, Rhône-Alpes), jotka saavat suhteessa erittäin suuren osuuden puiteohjelmien määrärahoista, sekä useiden teknologisesti jälkeen jääneiden alueiden (kuten Kreikka, lukuun ottamatta Attikan aluetta, useat Portugalin alueet ja Calabria Italiassa) tai Amsterdamin sopimuksessa tarkoitettujen epäsuotuisassa asemassa olevien Euroopan unionin alueiden (syrjäiset alueet ja saaret) välillä,

D. ottaa huomioon, että tutkimukseen osoitettujen rakennerahastomäärärahojen osuus on edelleen erittäin pieni köyhimmillä alueilla eli tavoitteen 1 alueilla (5,37 %) ja tavoitteen 5b kattamalla maaseudulla (2,06 %), vaikka tämä osuus on noussut ohjelmakausittain; katsoo kuitenkin, että edistyksestä huolimatta kolmannen ja neljännen TTK-puiteohjelman määrärahat ovat edelleen suurelta osin päätyneet hyödyttämään kaikkein kehittyneimpiä alueita,

E. panee merkille komission tiedonannossaan esittämän analyysin, jossa TTK:lle ja innovaatioille asetetaan kolme painopistealuetta eli innovaatioiden edistäminen, teollisuusyhteistyön kehittäminen verkottumisen kautta ja inhimillisten valmiuksien vahvistaminen; toteaa kuitenkin, että tähän mennessä tutkimusta ja innovaatioita ei ole huomioitu riittävästi taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden moottoreina,

F. pitää valitettavana, ettei TTK-politiikkojen eri sektoreiden yhteensovittamisesta aluetasolla, teollisuuden tasolla ja pk-yritysten tukien tasolla ole olemassa todellista yhteisöpolitiikkaa,

G. pitää valitettavana, että komission ehdotukset ovat inhimillisten voimavarojen kehittämisen suhteen puutteellisia,

H. katsoo, että teknologisen edistyksen ja innovaatioiden levittämisen on oltava yksi aluekehityksen sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan painopistealueita tulevaisuudessa,

I. katsoo, että tämä on tärkeä edellytys, jollemme halua nähdä Euroopan unionin alueiden välisen teknologisen kuilun syvenevän peruuttamattomasti; panee tyytyväisenä merkille alueellisten innovaatiostrategioiden menestymisen, joka on onnistunut esimerkki alalla toteutettavasta yhteensovittamistyöstä,

J. katsoo, että TTK:n viidennen puiteohjelman sekä rakennerahastojen uudistamisen yhtäaikainen toteuttaminen tarjoaa mahdollisuuden saavuttaa voimakasta synergiaa tutkimuspolitiikan ja aluepolitiikan välillä ilman, että ollaan ristiriidassa voimakkaan TTK-politiikan täytäntöönpanon sekä tehokkuutensa osoittaneiden ohjelmien rahoitustuen jatkamisen kanssa,

K. katsoo, että 2000-luvulla perustutkimusta suoritetaan pääasiassa keskinäiseen yhteydenpitoon perustuvina menettelyinä, mikä helpottaa verkostoissa toimivien pienten tutkijaryhmien työtä,

L. korostaa pk-yritysten keskeistä asemaa epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden taloudellisessa ja teknologisessa kehityksessä,

M. katsoo, että epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden kehityksen kannalta on oleellista, että Euroopan unioni sitoutuu toteuttamaan politiikkaa, joka edistää innovaatiota pk-yrityksissä näillä alueilla, koska pk-yrityksillä ei useinkaan ole riittävästi rahoituskapasiteettia tarvittavan ajan ja asiantuntevuuden käyttämiseksi tähän tarkoitukseen,

N. pitää epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden TTK-tarpeiden tehokkaiden ja tarkkojen analysointivälineiden puuttumista valitettavana,

O. pitää myös valitettavana, että komissio ei vedä täysin johtopäätöksiä havainnoistaan, jotka koskevat ammattikoulutuksen tason oleellista merkitystä tutkimuksen, teknologisen kehityksen ja innovaatioiden alan yhteenkuuluvuuden kannalta,

P. pitää valitettavana läpäisyperiaatteen toteuttamiseen liittyvien naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuuden puuttumista, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja innovaatioita koskevasta politiikasta;

1. Arvioi, että teknologinen kehitys, kilpailukyky, elintaso ja kestävä kehitys liittyvät kiinteästi toisiinsa; katsoo, että teknologinen kehitys on kiistatta keskeinen tekijä epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden sisäisessä kehityksessä, sillä se lisää paikallisia taitoja sekä kehittää paikallisia luonnonvaroja ja inhimillisiä resursseja, ja alueellisten erojen vähentämisessä;

2. Pitää valitettavana, että tämä tiedonanto on julkaistu komission viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen esittämisen jälkeen, eikä sen päätelmiä näin ollen ole voitu ottaa huomioon kyseistä puiteohjelmaa muotoiltaessa;

3. Pitää välttämättömänä, että tutkimuksen, innovaation ja yhteenkuuluvuuden tavoitteet sovitetaan voimakkaammin yhteen sekä tutkimuspolitiikassa että Euroopan aluesuunnittelupolitiikassa;

4. Katsoo, että yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi rakennerahastojen tulevalla ohjelmakaudella olisi tuettava myös TTK- ja innovointiohjelmia, ja pyytää, että huomattava osuus rakennerahastojen määrärahoista osoitetaan TTK:een ja innovointiin;

5. Toivoo, että TTK-ohjelman tuleva vaihe keskittyy enemmän myös innovaatioiden levittämiseen epäsuotuisimmassa asemassa oleville alueille, kuten edellytetään myös Amsterdamin sopimuksessa, jotta voidaan osallistua yhteenkuuluvuuspyrkimyksiin EY:n perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaisesti;

6. Pyytää komissiota ottamaan TTK-puiteohjelmassa innovoinnille myönnettävän tietyntyyppisen rahoituksen yhteydessä huomioon epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden hyväksi toimivat jakoperusteet;

7. Pahoittelee sitä, että komission tiedonannossa pyritään lähes yksinomaan suosimaan TTK:n ja innovoinnin liittämistä osaksi tulevia rakenneohjelmia, eikä siinä kiinnitetä asianmukaista huomiota konkreettisiin toimenpiteisiin, joilla vahvistettaisiin puiteohjelman pakollista osuutta taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseksi; arvioi, että TTK-puiteohjelma todellakin voi vaikuttaa laajemmin taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen;

8. Katsoo, että on välttämättä otettava huomioon epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden nykyiset TTK-mahdollisuudet ja -tarpeet, kun päätetään viidennen puiteohjelman sisällöstä ja talousarviosta; viidennessä puiteohjelmassa näiden alueiden tarpeisiin ja mahdollisuuksiin liittyviin TTK-tavoitteisiin ennalta osoitettujen varojen osuus on paras osoitus yhteisön TTK-politiikassa tapahtuvasta sitoutumisesta taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteeseen;

9. Pyytää määrittämään hanke-ehdotuksille valintaperusteet, joilla annetaan etusija tieteellisesti korkealaatuisille hankkeille, joihin epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden ryhmät ja yhteisöt osallistuvat laajalti;

10. Katsoo, että on kehitettävä ja toteutettava entistä enemmän erityistoimia, jotka suosivat epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden TTK-yritysten ja -ryhmien osallistumista viidenteen puiteohjelmaan ja jotka auttavat kohentamaan viidennen puiteohjelman sosiaalis-taloudellista vaikutusta yleensä ja erityisesti näillä alueilla; neljännen puiteohjelman erityisohjelmien sisältämiä teknologisen kehittämisen kannustimia sekä muita tietotekniikan ja tiedonvälityksen ohjelmissa kokeiltuja asianmukaisia käytäntöjä (esimerkiksi parhaat käytännöt, ensimmäisen käyttäjän toimet ja teknologiset kokeet) olisi mukautettava ja laajennettava koko viidenteen puiteohjelmaan sekä epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden yritysten ja ryhmien osallistumisen lisäämiseksi että ennen kaikkea TTK:n muuntamisessa innovoinniksi ja kansalaisten kannalta konkreettisiksi eduiksi, mikä parantaa puiteohjelmakokonaisuuden sosiaalis-taloudellista vaikutusta kokonaisuutena;

11. Katsoo, että teknologioiden levittämis- ja mukauttamistoimet soveltuvat erityisesti epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden tarpeisiin, mahdollisuuksiin ja etuihin, ja ne ovat tehokas menetelmä perinteisillä talouden aloilla toimivien pk-yritysten teknologisen suoritus- ja kilpailukyvyn parantamiseksi;

12. Katsoo, että on tarpeen antaa etusija niiden hankkeiden kehittämiselle, joilla esitetään parhaita käytäntöjä ja levitetään niitä epäsuotuisimmassa asemassa oleville alueille sekä luodaan ja kehitetään näille seuduille teknologiapohjaisia yrityksiä, joiden toiminta liittyy erityisesti kestävään kehitykseen ja ympäristöystävälliseen tuotantoon;

13. Arvioi, että innovoinnin interaktiivisen luonteen vuoksi on ehdottoman tarpeellista kehittää Euroopan teollisuusyhteistyöverkostoja (uutta teknologiaa käsittelevät tietoverkostot, julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden tehostaminen, eurotiedotuskeskusten sekä yritys- ja innovaatiokeskusten eli BIC:ien asema jne.);

14. Pitää välttämättömänä, että hyväksytään asianmukaisia alueellisia teknologiastrategioita, jotka on mukautettu epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden tarpeisiin, ja että niiden avulla mobilisoidaan kaikki osapuolet (yliopistot, tutkimuslaitokset, kansalliset, alueelliset ja paikalliset julkiset viranomaiset, innovatiiviset pk-ryhmittymät jne.) kiinteään yhteistyöhön; pyytää ottamaan käyttöön TTK-politiikan ja kilpailukykyiset innovaatiot kattavan yleisen alueellisen ja paikallisen talouskehitysstrategian komission ja jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa toimivaltaisten viranomaisten toteuttaman yhteensovittamisen avulla, etenkin laadittaessa alueellisia ohjelmahankkeita;

15. Katsoo, että alueiden välisellä ja rajat ylittävällä teknologisella yhteistyöllä tulee erityisesti Interreg-, Phare-, Tacis- ja Meda-aloitteen yhteydessä olemaan keskeinen asema ja että

- se auttaa voittamaan eristyneisyyttä, josta raja-alueet perinteisesti kärsivät,

- se yhdistää Euroopan unionin epäsuotuisat alueet ja osaamiskeskukset,

- se edistää yhteistyötä jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, joiden tarpeet ovat huomattavat, ja yhteistyötä Euroopan unionin ja Välimeren altaan maiden välillä sekä edelleen yhteistyötä Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden ja AKT-maiden välillä ja

- se edistää saarialueiden välistä sekä saarialueiden ja mantereen välistä yhteistyötä;

16. Korostaa, että molempien sukupuolten tasapainoisen osallistumisen varmistaminen ja sukupuolten edustamien arvomaailmojen harmoninen yhdistäminen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla voi vahvistaa alueellista kehitystä, kilpailukykyä ja yhteenkuuluvuuspolitiikkaa;

17. Katsoo, että inhimillisten voimavarojen kehittäminen on keskeisen tärkeää alueellisten innovaatiostrategioiden menestymisen kannalta samoin kuin pk-yritysten mahdollisuudet saada käyttöönsä tietoyhteiskunnan teknologiaa;

18. Pyytää voimistamaan tutkijoiden ja teknologien ammattikoulutusta ja liikkuvuutta vauraimpien ja köyhimpien alueiden välillä;

19. Palauttaa mieleen, että rakennerahastojen tavoite on vähentää eri alueiden välisen kehitystason eroja ja myös epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; TTK:n edistäminen yhteisötasolla on vääjäämättä puiteohjelmaan kuuluva asia; EY:n perustamissopimuksen 130 f artiklan mukaan puiteohjelmiin liittyviä toimintoja ei sellaisinaan saa rahoittaa rakennerahastoista; on kuitenkin mahdollista hyödyntää täydentävyyttä ja synergiaa, joita onkin edistettävä;

20. Viittaa siihen seikkaan, että rakennerahastoista on perinteisesti rahoitettu TTK:n infrastruktuureja, ja onkin osoittautunut, että nämä investoinnit ovat välttämättömiä epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden tutkijoiden mahdollisuuksien parantamiseksi, heidän eristäytyneisyytensä vähentämiseksi ja ennen kaikkea sen ehkäisemiseksi, että vauraampien ja vähemmän vauraiden alueiden väliset tieteelliset ja teknologiset erot kasvaisivat entisestään;

21. Katsoo, että rakennerahastoista tapahtuva tieteellisen tutkimuksen, teknologisen kehityksen ja innovoinnin hankkeiden rahoitus, johon myös yritykset osallistuvat, voi toimia asianmukaisena täydennyksenä infrastruktuuriin kohdistettaville investoinneille ja parantaa rakenteellisten toimien vaikutusta vähemmän vauraiden alueiden taloudellis-sosiaalisessa kehityksessä; se on yksi lisäsyy tukea rakennepolitiikkaa asiaan kuuluvalla tavalla;

22. Katsoo, että EAKR:n innovaatiotoimiin nykyisin osoittamaa yhden prosentin osuutta olisi lisättävä, kun otetaan huomioon näiden toimien innovatiivinen luonne ja niiden luoma eurooppalainen lisäarvo;

23. Katsoo, että komission ehdotus ammattikoulutuksen lisäämiseksi osaamiskeskuksissa on täysin riittämätön; arvioi kuitenkin, että epäsuotuisimmassa asemassa olevilla alueilla on mahdollista edistää innovaatiota eli kapasiteettia omaksua, tuottaa ja hyödyntää teknologisia innovaatioita; katsoo, että tämä edellyttää pk-yritysten tietoisuuden lisäämistä, uusia rahoitusmekanismeja sekä laadun parantamiseen tähtäävien paikallisten toimien lisäämistä;

24. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön menettelyjä riskipääoman asettamiseksi pk-yritysten käyttöön Amsterdamin sopimuksessa tarkoitetuilla epäsuotuisimmassa asemassa olevilla alueilla teknologisen kehityksen edistämiseksi; niin tehtäessä olisi otettava huomioon, että epäsuotuisimmassa asemassa olevilla alueilla on melkoinen puute yksityisestä pääomasta, ja tästä syystä asianmukaisiin rahastoihin on voitava ohjata muuta pääomaa kuin pelkästään yksityisiä varoja;

25. Pyytää komissiota ehdottamaan asiamukaisia menettelyjä kannattavuuskynnysten arvioimiseksi innovaatio- ja kilpailuhengen kehittämisessä sekä soveltamaan arviointiperusteita, jotka on määritelty yhteisymmärryksessä tieteellisen ja taloudellisen yhteisön kanssa ja joista Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät;

26. Kehottaa komissiota arvioimaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti - vähintään kunkin puiteohjelman päättyessä sekä ennen uuden puiteohjelmaehdotuksen esittämistä - vähemmän vauraiden alueiden ryhmien puiteohjelmaan osallistumisessa tapahtuneet edistysaskeleet sekä näiden alueiden sosiaalis-taloudellisten toimijoiden puiteohjelman toimista ja tuloksista saama hyöty;

27. Pyytää komissiota (ja erityisesti pääosastoa XII sekä Sevillassa sijaitsevaa tulevaisuuteen suuntautuvan teknologian tutkimuslaitosta) määrittämään alueilla sovellettava tarkat indikaattorit TTK:n ja innovoinnin tilasta, jotta rakennetoimien vaikutuksen seurantaa ja arviointia alalla voidaan parantaa;

28. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.