1.Euroopan teollisuus uuteen teolliseen aikakauteen

Teollisuus on keskeinen tuottavuuden ja innovoinnin moottori, ja siksi se on aina ollut Euroopan vaurauden kulmakivi. Vaikka voimme luottaa vahvaan teolliseen perustaamme, jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja ennen kaikkea teollisuuden itsensä on tehtävä kovasti työtä, jotta Eurooppa kykenee säilyttämään teollisen johtoasemansa ja vahvistamaan sitä globalisaation, kestävyyshaasteiden ja nopeiden teknologisten muutosten aikakautena.

Puheenjohtaja Junckerin poliittisissa suuntaviivoissa korostettiin vahvan ja suorituskykyisen teollisuuden tärkeyttä Euroopan talouden tulevaisuudelle sekä tarvetta nostaa teollisuuden osuus EU:n bruttokansantuotteesta takaisin 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Teollisuus tarjoaa suoraan 36 miljoonaa työpaikkaa ja pitää osaltaan yllä kansalaistemme korkeaa elintasoa. Euroopan maailmanlaajuinen johtoasema ja kansainvälinen merkitys tukeutuu keskeisesti teollisuuteemme. Myös Euroopan parlamentin puhemies on aivan äskettäin muistuttanut, että Euroopan teollisen perustan on oltava politiikkojemme keskiössä.

Eurooppa on maailman ykkönen monilla teollisuudenaloilla, erityisesti vähähiilisissä, pitkälle kehitetyissä ja suuren lisäarvon sisältävissä tuotteissa ja palveluissa. Se, että tähän on päästy, on perustunut suuriin sisämarkkinoihin ja niiden 500 miljoonaan kuluttajaan, vahvoihin arvoketjuihin, ammattitaitoiseen ja lahjakkaaseen työvoimaan ja maailmanluokan tieteelliseen perustaan. Tarvitaan kuitenkin kovaa työtä, jotta kykenemme vastaamaan uuden teollisen aikakauden haasteisiin ja hyödyntämään sen valtavat mahdollisuudet.

Uuden teollisen aikakauden tunnusmerkkejä ovat talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kiihtyvä muutos sekä teknologiset läpimurrot sellaisilla aloilla kuin robotiikka, esineiden internet, tekoäly, energiajärjestelmät ja biotalous. Tietotekniikan mahdollistama automaatio muuttaa perinteisiä valmistusprosesseja ja työn luonnetta. Teollisuus yhdentyy entistä tiiviimmin globaaleiksi arvoketjuiksi, joissa on vahvat palvelukomponentit. Uudet liiketoimintamallit sekoittavat perinteisiä markkinoita.

Itse innovointi ja arvonmuodostus muuttuvat perusteellisesti, sillä uuden sukupolven kuluttajat odottavat tuotteiden yhteiskehittelyä ja niiden liitettävyyttä verkkoihin sekä tuotteiden suorituskyvyn mittaamista reaaliaikaisesti. Tämä hämärtää myös eroa tuotteiden valmistuksen ja palvelujen välillä. Tiedosta tulee uusi kilpailukykyä määrittelevä tekijä maailmassamme, jossa kaikki on yhteydessä toisiinsa. Ja kun luonnonvaroista on yhä suurempi puute ja ilmastonmuutoksesta tulee yhä konkreettisempaa todellisuutta, kestävien tuotteiden kysyntä ja kierrätyskulutus kasvavat räjähdysmäisesti.

Nämä suuntaukset ovat todellisia ja peruuttamattomia, ja teollisuus on alkanut tarttua niiden tarjoamiin mahdollisuuksiin. EU:n teollisuus on onnistunut kääntämään kehityksen, jossa sen osuus vientimarkkinoista ja talouden kokonaislisäarvosta jatkuvasti pienenee. EU:n vientimarkkinaosuudet kasvavat vähitellen tavaroiden osalta ja pysyvät vakaina palvelujen osalta. EU27-maiden teollisuuden bruttoarvonlisäys on kasvanut 6,4 prosenttia ja EU28-maiden 4,7 prosenttia vuosien 2009–2016 välisenä aikana. Valmistusteollisuuden ja kaivosteollisuudesta ja yleishyödyllisistä laitoksista peräisin olevien valmistusteollisuuspanosten osuus kokonaisarvonlisäyksestä oli 21 prosenttia EU27-maissa vuonna 2016 (EU28-maiden vastaava luku oli 19 %). EU27-maiden pelkän valmistusteollisuuden arvonlisäys on kasvanut reaalisesti 25 prosenttia vuodesta 2009 (EU28-maissa 23 %). EU27-maiden valmistusteollisuuden osuus taloudesta on samana aikana kasvanut 15,5 prosentista 17,1 prosenttiin, ja EU28-maiden vastaava osuus on kasvanut 14,7 prosentista 16,1 prosenttiin.

Lähde: Eurostat

Teollisuuden työpaikat eivät enää vähene vaan lisääntyvät. Teollisuuden työpaikkojen määrä laski EU27-maissa 1,8 miljoonalla (5,4 %) vuosina 2009–2013, mutta vuodesta 2013 lähtien teollisuudessa on luotu nettomääräisesti yli 1,5 miljoonaa uutta työpaikkaa. Valmistusteollisuudessa työpaikkojen määrä on kasvanut vieläkin nopeammin, pääasiassa paremmin palkatuissa insinööri-, esimies- ja korkeaa ammattitaitoa vaativissa tehtävissä. Teollisuuden arvonlisäyksen ja työpaikkojen kasvu näkyy myös työn tuottavuudessa, joka on kasvanut EU:n teollisuudessa vuosittain keskimäärin 2,7 prosenttia vuosina 2009–2016. Työn tuottavuuden kasvu on ollut suotuisaa EU:ssa verrattuna muihin suuriin talouksiin, sillä vuosina 2009–2015 kasvu esimerkiksi Yhdysvalloissa oli vuosittain keskimäärin 0,7 prosenttia, Japanissa 3,4 prosenttia ja Etelä-Koreassa 2,3 prosenttia.

Lähde: Eurostat.

Meidän on oltava valmiita reagoimaan arvoketjujen muutoksiin, kestävyyshaasteisiin ja maailmanlaajuisen kysynnän kehitykseen, ja meidän on poistettava jäljellä olevat rakenteelliset heikkoudet liiketoimintaympäristössämme. Pk-yritykset ovat erityisen haavoittuvia. Monilla ihmisillä ei edelleenkään ole tulevaisuuden teollisuudessa tarvittavia taitoja, kuten digitaalisia perustaitoja. Teknologian eturivissä tuottavuus kasvaa koko ajan nopeammin kuin jälkijunassa tulevilla, mistä aiheutuva kuilu heikentää potentiaalista kasvua, taloudellista ja sosiaalista lähentymistä sekä alueellista yhteenkuuluvuutta. Euroopan kilpailijat investoivat voimakkaasti teollisuutensa kehittämiseen, kun taas EU:n investointiaste ei ole vielä saavuttanut historiallista keskiarvoaan. Samaan aikaan EU:n innovaatiokuilu eräisiin muihin maihin nähden kasvaa, ja sellaiset keskeiset taloudelliset toimijat kuin Kiina ovat alkaneet kilpailla suuren lisäarvon tuotesegmenteillä eli juuri siellä, missä Eurooppa on parhaimmillaan.

Meidän on edellä mainituista syistä vahvistettava EU:n teollisuuden valmiuksia jatkuvaan sopeutumiseen ja innovointiin. Siksi on edistettävä investointeja uusiin teknologioihin ja hallittava muutokset, jotka johtuvat kasvavasta digitalisoinnista sekä siirtymisestä vähähiiliseen ja enemmän kierrättävään talouteen. Myös yritysten on tehtävä osansa ja saatettava teknologiaperustansa ajan tasalle. Niiden on varmistettava liiketoimintamalliensa toimivuus myös tulevaisuudessa, otettava kestävän kehityksen periaatteet osaksi kaikkea toimintaansa ja ryhdyttävä innovoimaan tarmokkaasti.

Teollisuuden muutos tarjoaa valtavia mahdollisuuksia, mutta jos niitä halutaan hyödyntää, on tehtävä suuria investointeja edistyneisiin valmistusmenetelmiin, osaaviin ja kyvykkäisiin ihmisiin sekä aineettomiin hyödykkeisiin, kuten tutkimukseen ja innovointiin. Nopeutettu muutos edellyttää myös paremmin toimivia sisämarkkinoita. Teknologian osoittaessa tietä nykyaikainen teollisuuspolitiikka voi antaa uutta pontta EU:n alueille ja vahvistaa niiden kykyä sopeutua muuttuvaan globaaliin toimintaympäristöön.

2.Euroopan teollisuudesta vahvempi

Työpaikkojen luominen ja kasvu innovoinnin ja investointien kautta on ollut keskeisessä asemassa komission tärkeimmissä aloitteissa, erityisesti Euroopan investointiohjelmassa, sisämarkkinastrategiassa, pääomamarkkinaunionissa, digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa ja Euroopan uudessa osaamisohjelmassa. Myös energiaunionin luominen sekä siihen liittyvä kunnianhimoinen, tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka, kiertotalouden toimintasuunnitelma sekä unionin johtoasema vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisessa lisäävät kilpailukykyä ja edistävät kestävää kasvua. Horisontti 2020 -ohjelmalla ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoilla on keskeinen asema pyrkimyksissä piristää teollista innovointia. Lisäksi komissio työskentelee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä sellaisten kansallisten uudistusten toteuttamiseksi, jotka tukevat työllisyyttä, kasvua ja investointeja. EU:n rahoituksen tulevaisuutta koskevassa pohdinta-asiakirjassa todetaan, että EU:n talousarvion olisi jatkossakin vahvistettava Euroopan taloutta ja sen häiriönsietokykyä.

Komission paremman sääntelyn politiikka, jota sovelletaan kaikilla politiikan aloilla ja jota olisi täydennettävä jäsenvaltioiden vastaavilla toimilla kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, tuottaa parempaa lainsäädäntöä ja parempia tuloksia yhteiskunnalle. Korkealaatuinen lainsäädäntö antaa varmuutta, jota yritykset tarvitsevat menestyäkseen.