ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.11

Komissio katsoo, että maanviljelyllä voi olla myönteinen vaikutus maaperän tilaan, mikäli maanviljely on luonnonmukaista, laajaperäistä tai jos kyse on yhtenäisestä maaperänhoidosta. Kyseinen katsantokanta on hieman yksipuolinen. Kaikki riippuu siitä, minkälaiseen osaamiseen ja sovellettuun tekniikkaan maaperän hoito perustuu. Kun maatalousmaata käytetään elintarviketuotantoon, se merkitsee lähtökohtaisesti sitä, että luonnontilassa olevaa maata on otettu viljelykäyttöön. Se merkitsee puolestaan, että tietyt vaikutukset ovat väistämättömiä ja että ne niin ollen on hyväksyttävä, jotta elintarvikkeita voidaan tuottaa. Maatalousmaahan kohdistuvat vaikutukset riippuvat muun muassa vuodenajasta ja ilmastosta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että esimerkiksi ravinteet, eroosio tai humuskerroksen vähentyminen tulisi hyväksyä. Tavanomainen maatalouden harjoittaminen, jossa hyödynnetään nykyistä osaamista, voi pikemminkin auttaa säilyttämään maaperän laadun ja parantamaan sitä. Harvoilla yrittäjillä on niin pitkäjännitteinen näkemys sekä investoinneista että maaperän hoidosta kuin juuri maa- ja metsätalouden harjoittajilla. Tätä maatalouden harjoittajien voimakasta tietoisuutta maaperän suojelusta tulisi täydentää ja tukea neuvontajärjestelmillä sekä vapaaehtoisilla toimilla ja kannustimilla.
1.6

Koska liikenne kuluttaa paljon fossiilisia polttoaineita, on ensisijaisen tärkeää vähentää sen riippuvuutta näistä polttoaineista sekä supistaa hiilidioksidipäästöjä. Liikennealalle onkin laadittava erityinen TTK-ohjelma, jolla on riittävä rahoitus ja joka mahdollistaa vaihtoehtoisten energiamuotojen käytön. On myös toteutettava eriytettyä politiikkaa erityisesti verotuksen alalla, jotta voidaan edistää uusien, ympäristöystävällisten tekniikoiden käyttöönottoa ja käyttöä.
1.6

ETSK korostaa, että kartoitusprosessin tavoitteet ja aikataulu on määriteltävä täsmällisesti. Jotta kartoitus kannattaisi eikä jäisi pelkäksi teoriaksi, sen on myös tuotava lisäarvoa EU:n muihin toimintaperiaatteisiin, toimiin ja keskusteluihin, joissa pohditaan sosiaalista todellisuutta, sekä oltava niiden kanssa johdonmukainen. Kartoituksen on siksi liityttävä selvästi Lissabonin strategiaan ja sosiaaliohjelmaan, ja siinä on arvioitava EU:n sosiaalipolitiikan välineitä ja niiden täytäntöönpanoa. Kartoitukseen on myös varattava riittävästi aikaa, jotta järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi todella osallistua siihen kaikilla tasoilla.
2.2

ETSK kiittää komissiota tuesta, jota se antoi ILO:lle uuden yleissopimuksen syntyyn johtaneen työskentelyn yhteydessä, sekä hyvästä yhteistyöstä jäsenvaltioiden hallitusten sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen kanssa ILO:n kolmikantarakenteen puitteissa. Siten on varmasti luotu luja perusta työlle, johon on ryhdyttävä nyt kun uusi oikeudellinen väline on luotu: yleissopimus on ratifioitava jäsenvaltioissa ja yhteisön lainsäädäntöä on tarpeen mukaan tarkistettava.
3.4

Näin ollen on suositeltavaa antaa RNKK:lle tarkkailijan asema EU:n komiteassa. On syytä huomata, että Euroopan komissiolla on jo tarkkailijan asema RNKK:ssa ja se voi osallistua RNKK:n teknisten komiteoiden toimintaan.
1.1

ETSK:n mielestä ehdotus muuttaa maaseuturahastosta annetun asetuksen kahta artiklaa on neuvoston rahoitusnäkymistä vuosiksi 2007–2013 tekemän päätöksen looginen seuraus. Koheesion edistämiseen tarkoitetuista rahastoista myönnettävien määrärahojen yhteydessä on järkevää ottaa eriytetysti huomioon jäsenvaltion taloudellinen suorituskyky. Portugalille myönnettävä poikkeus kansallisen osarahoituksen vaatimuksesta on kuvatussa tilanteessa hyväksyttävä.
4.6.1

Hiljattain tehtyjen sisävesiliikennettä koskevien tutkimusten yksi tärkeimmistä päätelmistä on, että tämä liikennemuoto saa suhteellisen niukasti huomiota osakseen ja että sitä varten luodaan riittämättömästi strategisia toimintalinjoja. Kyseessä ovat otsikolla A New Institutional Framework for the European Inland Navigation (”Euroopan sisävesiliikenteen uusi institutionaalinen kehys”) julkaistu EFIN-ryhmän (European Framework for Inland Navigation) selvitys ja Euroopan komission toimeksiannosta laadittu PINE-raportti (Prospects of Inland Navigation in an Enlarged Europe). ETSK on hiljattain antanut oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Euroopan sisävesiliikenteen institutionaalinen kehys”. Tässä yhteydessä esitetään pelkästään lyhyt viittaus tuohon lausuntoon.
3.4

Alalla on hyvin suuri merkitys EU:n taloudelle: vuosittaisen viennin arvo on noin 5 miljardia euroa (4), ala työllistää suoraan noin 50 000 ihmistä (ja välillisesti noin viisinkertaisen määrän), ja sen pääomainvestoinnit ovat vuosittain yli miljardi euroa. Ala on myös EU:n viljelijöiden merkittävä asiakas. Ennen viimeisintä laajentumista alkoholiteollisuudessa käytettiin noin 2 miljoonaa tonnia viljaa, 2,5 miljoonaa tonnia sokerijuurikasta, 300 000 tonnia hedelmiä ja 16 miljoonaa hehtolitraa viiniä vuosittain. Nämä luvut on päivitettävä koskemaan 25:n jäsenvaltion EU:ta. Kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisen seurauksena mukaan on otettava myös peruna, jota käytetään vuosittain noin 100 000 tonnia väkevien alkoholijuomien raaka-aineeksi.
2.1.2

Asetuksessa (ETY) N:o 4056/86 säädetään kilpailusääntöjen (perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan) yksityiskohtaisesta soveltamisesta yhteisön satamiin saapuvaan ja yhteisön satamista lähtevään linjaliikenteeseen. Hakurahtipalvelut jätettiin kuitenkin asetuksen (ETY) N:o 4056/86 soveltamisalan ulkopuolelle. Asetuksella oli alun perin kaksi tehtävää. Se sisälsi ensinnäkin menettelysäännökset yhteisön kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi meriliikenteen alalla. Tästä tehtävästä tuli kuitenkin tarpeeton 1. toukokuuta 2004 jälkeen, kun linjaliikenne siirtyi asetuksen (EY) N:o 1/2003 myötä kilpailuoikeuden yleisten täytäntöönpanosääntöjen soveltamisalaan. Asetusta (EY) N:o 1/2003 ei kuitenkaan sovelleta kansainvälisiin kabotaasi- ja hakurahtipalveluihin. Toiseksi asetus (ETY) N:o 4056/86 sisältää tiettyjä merenkulkualan aineellisia kilpailusäännöksiä. Tärkein niistä on linjaliikennekonferensseihin sovellettava ryhmäpoikkeus, jonka perusteella konferenssit voivat tietyin edellytyksin vahvistaa hinnat ja säännellä kapasiteettia.
Ehdotuksen 60 ja 61 artiklassa on säädetty maksun toimitusajaksi yksi pankkipäivä (hyväksymispäivä plus yksi pankkipäivä), mikä saattaa nykytilanteessa olla vielä liian kunnianhimoinen tavoite. Nykyisin noudatetaan rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annetun direktiivin mukaista käytäntöä, jonka mukaan rajat ylittävässä maksuliikenteessä yleinen toimitusaika on kuusi pankkipäivää (hyväksymispäivä plus viisi pankkipäivää plus yksi maksun hyvittämispäivä, eli maksajan maksupalveluntarjoajalla on viisi päivää aikaa suorittaa maksu maksunsaajan maksupalveluntarjoajalle plus maksunsaajan maksupalveluntarjoajalla on yksi päivä aikaa hyvittää maksunsaajan tiliä). Määräajasta voidaan kuitenkin poiketa. Useat alueelliset ja pienet maksupalveluntarjoajat ovat todenneet, etteivät ne kykene noudattamaan tätä säännöstä. Suunniteltu (maksimaalinen) toimitusaika (maksajan maksupalveluntarjoajalla on yksi päivä aikaa hyvittää maksunsaajan tiliä) olisi kuudesosa tähän mennessä sallitusta toimitusajasta. Maksupalveluntarjoajien mukaan tekninen toteutus aiheuttaisi suhteettoman korkeita kustannuksia, mikä nostaisi väistämättä maksupalvelun hintoja. Eurooppalaiset luottolaitokset ovat vapaaehtoisesti sopineet Credeuro-sopimuksessa, että euromääräisten maksujen toimitusaika on enintään kolme pankkipäivää ja että muissa eurooppalaisissa valuutoissa tehtävien maksujen toimitusaika on yleensä kolme pankkipäivää.
1.1

Komission ehdottaman direktiivin tavoitteena on yhdenmukaistaa säännökset, jotka koskevat unionin ulkopuolisista maista tulevien matkustajien matkatavaroihin sisältyvien sellaisten tavaroiden tuontia, jotka kuuluvat luonteensa vuoksi arvonlisäveron tai valmisteveron piiriin. Kyseisiä tavaroita on tiettyyn rajaan asti maahantuotu aina tullivapaasti. Alkuperäinen säädös on 28. toukokuuta 1969 annettu direktiivi 69/169/ETY, jota on sittemmin muutettu 17 kertaa ja joka on nyt määrä korvata tarkasteltavalla ehdotetulla direktiivillä.
4.4.2

ETSK on aktiivisesti mukana rahoitusalan järjestelmien rikollisen käytön torjunnassa ja vastustaa komission ja kaikkien muiden unionin instituutioiden tavoin kaikenlaista rikollista toimintaa. Rikollisuus on usein kytköksissä myös kansainväliseen terrorismiin. Talousrikollisuuden lajeja on lukuisia: yrityspetokset ja vilpilliset liiketoimet, rahanpesu, veronkierto, korruptio. Rikollinen toiminta toteutetaan usein rahoitusalan palvelujen avulla. ETSK vetoaa rahoituslaitoksiin, jotta ne avustaisivat toimivaltaisia viranomaisia omistautuneesti, ja toisaalta myös kyseisiin viranomaisiin, jotta ne antaisivat riittävästi palautetta rahoituslaitoksilta saamistaan ilmoituksista. Jos rahoituslaitoksille tiedotetaan riittävästi viranomaisille toimitettujen epäilyttäviä liiketoimia koskevien tietojen jatkokäytöstä, ne ovat motivoituneempia jatkamaan ja lisäämään ponnistelujaan.
2.9

ETSK on lisäksi todennut useasti, että työllisyyspoliittiset toimet ilman asianmukaista jäsenvaltio- tai unionitason rahoitusta eivät voi onnistua. Asianomaiset painopistealat on sen vuoksi otettava huomioon talousarviosuunnitelmissa. Myös tältä osin Cambridge Review -raportissa todetaan, että useimmissa jäsenvaltioissa työmarkkinapoliittisia aloitteita koskevien ehdotusten ja talousarviossa niihin varattujen määrärahojen välillä on kuilu. Sen vuoksi jäsenvaltioiden tulee esimerkiksi lisätä talousarvioidensa liikkumavaraa asianomaisten infrastruktuuri-investointien osalta. Kansalliset uudistusohjelmat tulisi laatia mahdollisimman pitkälle siten, että niiden tuloksena luotaisiin Euroopan laajuinen ja koordinoitu talouden elvytysohjelma. Julkiset investoinnit ovat siinä tärkeä tekijä. Tässä yhteydessä TEN-hankkeille tarkoitettujen varojen suunnitellut erittäin suuret leikkaukset EU:n talousarviossa tulisi peruuttaa jakamalla määrärahat uudelleen. ETSK kehottaa ottamaan huomioon nämä ja myös muut kasvua ja työllisyyttä estävät rajoitukset, kun on kyse kauden 2007—2013 rahoitusnäkymien konkreettisesta muotoilusta.
3.5

Yhdenmukaisuuden lisääminen liittyy läheisesti ”keskitettyyn turvaamiseen” (one-stop security). Tällä tarkoitetaan sitä, ettei konetta vaihtavia tai jatkoyhteydelle siirtyviä matkustajia, matkatavaroita tai rahtia tarvitse tarkastaa uudelleen, koska voidaan luottaa siihen, että perustasoinen turvatarkastus on tehty asianmukaisesti ensimmäisellä lähtökentällä. Tässäkin yhteydessä on kyse seikasta, josta on hyötyä sekä matkustajille että ankarasti kilpailuilla markkinoilla toimiville.
2.1

Komitea on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston päätökseen perustaa Euroopan unionin perusoikeusvirasto (jäljempänä ’virasto’) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklaan kirjattujen unionin periaatteiden ja käytäntöjen vahvistamiseksi. Näin luodaan mekanismi, jonka avulla voidaan valvoa perusoikeuksien toteutumista unionissa ja jota voidaan hyödyntää jäsenvaltioiden perusoikeuspolitiikkojen koordinoinnin parantamisessa. Komission ehdotuksessa on monta seikkaa, joihin komitea suhtautuu myönteisesti. Mainittakoon niistä erityisesti seuraavat: — Viraston toimeksianto perustuu perusoikeuskirjaan. Sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia käsitellään ensimmäistä kertaa toisistaan erottamattomina ja yhtä arvokkaina asioina. Tässä yhteydessä virastolla on erityinen mahdollisuus varoittaa ennakolta sosiaalisten oikeuksien täytäntöönpanoon liittyvistä ongelmista myös EU:n ja unionin ulkopuolisten maiden suhteissa. — Viraston toiminta-alaa laajennetaan neuvoston päätöksellä siten, että se kattaa myös poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön rikosasioissa. — Virasto toimii teknisenä asiantuntijana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan nojalla aloitettujen menettelyjen yhteydessä. — On ehdotettu toimia hallintoneuvoston, johtajan ja foorumin riippumattomuuden ja yleisten etujen mukaisen toiminnan edistämiseksi. — Ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat voivat osallistua viraston toimintaan.
3.6

Samaan aikaan syntyy kuitenkin uusia esteitä, joista esimerkkejä ovat seuraavat: — Uuden tietokonetekniikan kehitys on vähentänyt dramaattisesti sokeiden kykyä käyttää kotitietokonetta. Vuonna 1990 sokeat pystyivät käyttämään 99:ää prosenttia tietokoneista, mutta nykyisin vain kolmasosa tietokoneista on heidän kannaltaan käyttökelpoisia. Tämä johtuu muun muassa siitä, että näyttökäskyjen käyttö on vuosien mittaan lisääntynyt. (2) — Matkapuhelinten monimutkaistuminen ja visuaalisten näyttökäskyjen käytön yleistyminen aiheuttavat esteitä yhtä lailla vammaisille kuin vammattomillekin kuluttajille. — Euroopassa toimii erilaisia tekstipuhelinjärjestelmiä, mutta mitkään niistä eivät ole yhteensopivia muiden kanssa. Kuurot ja huonokuuloiset eivät voi viestiä reaaliaikaisesti Euroopassa ja kansainvälisesti käyttämällä nykyisiä televiestintäjärjestelmiä. — Digitaalitelevisio on yhä tärkeämpi interaktiivisen viestinnän ja julkisen tiedottamisen väline. Se on kuitenkin analogista televisiota heikommin vammaisten käytettävissä. Digitaalisen television tekniikka nojautuu vahvasti näyttövalikkoihin ja näyttökäskyihin, ja sitä on äärimmäisen hankala käyttää. Niinpä se saattaisi eristää vieläpä 4,4 prosenttia tv-katsojista, koska sen käytettävyys on laadultaan heikompaa (3). — Euroopan komission tiedonannossa luetellaan esimerkkejä TVT-välineiden ja -järjestelmien yhteentoimivuuteen liittyvistä haasteista, joihin on pyrittävä vastaamaan.
1.1

Katastrofeja tapahtuu EU:n alueella ja yleisemmin ottaen koko maailmassa yhä tiheämmin. Osa niistä johtuu luonnonilmiöistä, kuten tulvista, maanjäristyksistä, tulipaloista, kuivuudesta ja pyörremyrskyistä, osa terroriteoista, jotka kylvävät kauhua viattomien kansalaisten keskuuteen. Kaikissa tapauksissa ihmisen toiminta on jossain määrin niiden aiheuttajana, vaikka toiminnan tarkoituksellisuus ei ole verrattavissa tapauksesta toiseen. EU on sitoutunut toteuttamaan ilmastonmuutosta ehkäiseviä toimia Kioton pöytäkirjaan sisältyvien sitoumusten lisäksi monien sellaisten säännösten nojalla, jotka vaikuttavat maan, veden ja ilman suojeluun liittyviin toimenpiteisiin. Sitoumuksella on ennalta ehkäiseviä vaikutuksia, ja se saattaa auttaa säilyttämään ennallaan ja kohentamaan maaperän, merien ja ilmakehän tilaa EU:n alueella. Lisäksi sillä edistetään tämänkaltaista toimintaa kaikkialla maailmassa. Terroritekojen vastaisten toimien pohjalta on niin ikään luotu useita sekä lainvalvonta- että oikeusviranomaisten koordinointivälineitä (1), joiden avulla jäsenvaltioiden yhteistyötä on voitu tehostaa.
3.2.4

Kansainvälinen työtoimisto BIT voisi osallistua sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden perustamiseen avustamalla niiden organisoinnissa sekä toiminnassa. BIT on saanut merkittävää kokemusta Prodiaf-ohjelmansa (Programme for the Promotion of Social Dialogue in French-speaking Africa) yhteydessä. Kokemuksia voitaisiin hyödyntää kyseisten komiteoiden toiminnan tehostamiseksi.
2.3

ETSK haluaa viitata myös tässä lausunnossa siihen, että humala (humulus lupulus) on oluentuotannon välttämätön raaka-aine ja sitä viljellään kahdeksassa jäsenvaltiossa pääasiassa pienillä erikoistuneilla perhetiloilla, joiden keskikoko on alle kahdeksan hehtaaria. Eurooppalaiset humalantuottajat ovat onnistuneet säilyttämään johtoasemansa maailmanmarkkinoilla. Humalan yhteinen markkinajärjestely on auttanut sopeutumaan viime vuosina tapahtuneisiin valtaviin muutoksiin. Sen yhteydessä on hyväksytty menestyksekkään viljelyn ja markkinoinnin kannalta välttämätön laaja laatutakuu- ja sopimusjärjestelmä ja sen edistäminen. Tämä järjestelmä muodostaa alan YMJ:n ytimen ja sen noudattaminen humala-alan tuottajaryhmittymien tehtävä. Nämä periaatteet on säilytettävä myös uudessa markkinajärjestelyssä.
2.4.2

Siihen saakka kunnes edellä mainitut muutokset on hyväksytty, jäsenvaltioiden on pidettävä voimassa nykyiset säädöksensä, jotka koskevat osien suojattujen mallien käyttöä moniosaisten tuotteiden korjaamiseen alkuperäisen ulkoasun palauttamiseksi. Jäsenvaltiot voivat tehdä muutoksia säädöksiinsä vain, jos tarkoituksena on tällaisten osien markkinoiden vapauttaminen (14 artiklan siirtymäsäännös eli ns. freeze plus -ratkaisu). Kaikki jäsenvaltiot ovat tähän mennessä panneet direktiivin täytäntöön. EU:n 25 jäsenvaltiosta yhdeksän (Belgia, Irlanti, Italia, Latvia, Luxemburg, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja ja Unkari) on ottanut jossain muodossa käyttöön korjauslausekkeen (repair clause) vapauttaen näin markkinat, mutta valtaosassa jäsenvaltioita (16) annetaan suoja myös varaosille ja korjaamiseen tarkoitetuille osille.
5.5

Laajentuminen on ollut tärkein muutostekijä EU:ssa viime vuosina, ja todennäköisesti näin on myös vuosia 2007–2013 koskevien rahoitusnäkymien aikana. Tämä vaikuttaa luonnollisestikin merkittävällä tavalla talousarvioon ja erityisesti koheesiotavoitteeseen suunnattuihin varoihin. ETSK on käsitellyt laajentumiseen, koheesioon ja rahoitukseen liittyviä kysymyksiä muissa yhteyksissä. Kestävän kehityksen osalta on selvää, että EU:hun liittyminen merkitsee suurta haastetta kansallisten politiikkojen kehittämisessä kestävän kehityksen tavoitteiden suuntaan, ja haasteellista on myös osallistuminen EU:n toimiin kokonaisuudessaan. Liittymisen jälkeen yhteisön säännöstö ohjaa uusien jäsenvaltioiden ympäristö-, terveys-, sosiaali- ja muiden alojen kehitystä kestävään suuntaan, sikäli kuin kestävää kehitystä (jota ei yhteisön säännöstössä nimenomaisesti mainita) edistetään yhteisön säännöstöllä. Kestävän kehityksen alalla on kuitenkin vielä paljon tehtävää. Sekä aineellista että osaamiseen liittyvää tukea koskevat järjestelmät voivat — ja niiden pitäisi — auttaa kehittämään yhteiskuntia kestävään suuntaan.
3.4.1.1

ETSK katsoo, että yhtenäinen koulutus- ja nuorisopoliittinen lähestymistapa on erityisen tarpeellinen (10), sillä komitean mielestä elinikäinen oppiminen on lapsuudesta eläkeikään ja sitäkin pidemmälle jatkuva yhtenäinen prosessi (11). ETSK on myös sitä mieltä, että on tullut aika poistaa eurooppalaisten koulutusjärjestelmien yhteydessä unionin kansalaisille asetetut ikärajoitukset. Sen vuoksi ETSK odotti, että integroidussa ohjelmassa olisi kiinnitetty enemmän huomiota erityisesti elinikäistä oppimista koskevien puitteiden muotoiluun. ETSK:n mielestä suurin vaikeus on antaa tälle yhtenäiselle ja monialaiselle ”elinikäisen oppimisen” käsitteelle konkreettinen ja oikeudellinen perusta, joka kattaa muutakin kuin pääsyn alakohtaisiin ohjelmiin. Integroidun ohjelman tulisi olla jäsenvaltioiden käyttöön tarkoitettu konkreettinen väline, jonka tarkoituksena on luoda edellytykset kaikkien kansalaisten oikeudelle osallistua koulutusohjelmiin. Tämän oikeuden tulisi olla tosiasiallinen ja rajoittamaton sekä henkilön iästä ja elämäntilanteesta riippumaton. Tätä osallistumisoikeutta tulisi myös pitää perusoikeutena, ja siihen tulisi voida vedota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa.
3.20

Kuten jo edellä todetaan, Youth in Action -ohjelma on jatkoa aikaisempiin nuorisoalan ohjelmiin sisältyneille toimille. On pidettävä mielessä, että työmarkkinaosapuolille on tarjottava tilaisuus osallistua toimien valmisteluun ja jälkiarviointiin ja nuorisojärjestöjen on voitava osallistua tiettyjen toimien toteuttamiseen, etenkin sellaisten toimien, joihin liittyy vapaaehtoistyötä. Näin vältetään työmarkkinoiden mahdollinen vääristyminen ja se, että työnteko korvataan epänormaalisti vapaaehtoistoiminnalla. Tarkoituksena on myös välttää korvaamasta ammattitaitoa edellyttävää työskentelyä vapaaehtoistyöllä.
5.1.2

Jotta vaade on täytäntöönpanokelpoinen, on olennaista, että se on tietyn suuruinen, nettomääräinen ja erääntynyt. Tällainen käsitetyyppi on erittäin tarkka monissa oikeusjärjestelmissä, ja siksi se on syytä säilyttää, jotta lainsäädännön täytäntöönpanossa taataan paremmin oikeusvarmuus.
3.2.4.3

Kaksiosainen lupajärjestelmä on mahdollinen siirtymäkauden ajan. Lopullisena tavoitteena on kuitenkin yksi ainoa, älykortin muodossa myönnettävä asiakirja. Älykortin on määrä sisältää tiedot sen haltijan perustiedoista sekä tiettyyn yritykseen liittyvistä erityistiedoista. Tämä lopullinen tavoite on syytä pitää mielessä.
4.1

Sukupuolten välistä tasa-arvoa on edistetty lainsäädännöllä 30 vuoden ajan. ETSK on tyytyväinen komission pyrkimykseen yksinkertaistaa ja selventää direktiiviä mutta uskoo, että alaa koskevien hyvien käytänteiden vaihtaminen ja edistäminen sekä työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun lisääminen ovat konkreettinen tapa edistää tasa-arvoa. Komitea tunnustaa täysin Euroopan työmarkkinaosapuolten erittäin tärkeän roolin kyseisellä alalla ja kiinnittää huomiota niiden toimintaan Euroopan työmarkkinaosapuolten työohjelmassa vuosiksi 2003–2005 (Work Programme of the European Social Partners 2003–2005). Lissabonissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi komission on edistettävä tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia entistä aktiivisemmin sekä korostettava naisten arvoa Euroopan taloudessa.
1.1

Lausunnon aiheena oleva direktiiviehdotus (1) ei ole tavanomainen yhteisön säädöksen kodifiointia koskeva ehdotus. Arvonlisäverotusta koskevat säännökset sisältyivät alun perin kuudenteen neuvoston direktiiviin 77/338/ETY, ja niitä on sittemmin muutettu useaan otteeseen. Komissio on todennut kyseisten säännösten kaipaavan perinpohjaista uudistusta. Vuosien mittaan säännöksiä on tarkistettu, korjattu ja laajennettu useita kertoja, mikä on johtanut väistämättä toistoihin, säännösten sekavuuteen ja päällekkäisyyksiin. Tekstiin on siis tarpeen tehdä muutoksia selkeyden ja ymmärrettävyyden lisäämiseksi muuttamatta kuitenkaan säännösten asiasisältöä ja soveltamisalaa, joten tehtävä on tavallista kodifiointia huomattavasti laajempi.
3.6

Entistä parempaan energiatehokkuuteen liittyviä mahdollisuuksia on tarkasteltu useissa tutkimuksissa. Komitea on yleisesti ottaen samaa mieltä komission kanssa tämän esittämistä luvuista. Potentiaalia on paljon, mutta osaan siitä on suhtauduttava kriittisesti ottamalla taloudelliset tosiasiat paremmin huomioon. Energiatehokkuutta parantavien investointien kannattavuus on laskettu investoinnin elinkaarta vastaavan kuoletusajan mukaan, mikä ei useinkaan ole mahdollista käytännössä. Jos esimerkiksi omakotitaloon hankittavan muita tehokkaamman lämmitysjärjestelmän lisäkustannusten kuoletusaika vastaisi laitteen elinkaarta eli toisin sanoen kymmeniä vuosia, omistaja tuskin pitäisi sitä kannattavana investointina. Vastaavasti rajallisen investointibudjetin omaavassa pienessä liikeyrityksessä johtaja ei asettaisi yhä toimintakuntoisen koneen korvaamista vähemmän energiaa käyttävällä koneella korkeammalle prioriteettitasolle kuin hanketta, joka lisää sekä kokonaistuotantoa että liikevaihtoa.
3.3

Komitea korostaa, että hakemukset on käsiteltävä yksittäin ja riippumatta hakijan uudelleensijoittamiskelpoisuudesta. (Päätöksestä on voitava valittaa siten, että valitus lykkää palauttamistoimia.) Komitea pelkää, että selkeän vastuunoton ja vastuualueiden selkeän jakamisen puute luo alueen, jolla vastuuta siirretään taholta toiselle, koska Dublinin yleissopimuksen (Dublin II) määräykset eivät sido lähtöalueen vastaanotto- tai kauttakulkuvaltiota. Lisäksi uudelleensijoitusohjelmaan osallistumisen sitominen kansainvälisen suojelun myöntämiseen voisi johtaa siihen, että jäsenvaltiot, joissa on käytössä uudelleensijoittamisohjelmia, saattaisivat rajoittaa perinteisen pakolaisaseman saavien tai toissijaista suojelua nauttivien henkilöiden määrää.
3.2

Koska merenkulun turvallisuus on maailmanlaajuinen ongelma, sekä kansainvälinen yhteisö että EU ovat kiinnittäneet siihen asianmukaista huomiota. Raideliikenteen turvallisuudessa näkyy kuitenkin keskityttävän pitkälti kansallisen tason aloitteisiin, kun taas tieliikenteessä ja sisävesiliikenteessä terrorismi on jäänyt suhteellisen vähäiselle huomiolle. ETSK painottaa, että elleivät muut liikennemuodot huolehdi omasta vastuustaan, ”heikoin lenkki” on terrorismin kohteena, jota kautta se tunkeutuu järjestelmään. On epärealistista odottaa, että satamat täyttäisivät muiden liikennemuotojen turva-aukot, ja on epäreilua sälyttää niille turvatoimista koituva taloudellinen taakka.