I. JOHDANTO

Tässä tiedonannossa määritellään komission kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklan soveltamiseksi Euroopan parlamentin annettua 22. lokakuuta 2020 päätöslauselman ”Asetuksen (EU) 2018/1806 7 artiklan mukaiset viisumikohtelun vastavuoroisuuteen liittyvät komission velvoitteet”. Lisäksi tiedonannossa raportoidaan viisumikohtelun vastavuoroisuuden suhteen Yhdysvaltojen kanssa tapahtuneesta kehityksestä sen jälkeen, kun edellinen tiedonanto annettiin maaliskuussa 2020. Siinä myös korostetaan, että covid-19-pandemiasta huolimatta komissio jatkaa toimia ja on sitoutunut etsimään ratkaisuja nykyiseen tilanteeseen, jossa viisumien vastavuoroisuus ei toteudu.

Euroopan parlamentin 22. lokakuuta 2020 hyväksymä päätöslauselma on jatkoa Euroopan parlamentin täysistunnossa 19. lokakuuta 2020 käsitellylle suulliselle kysymykselle. Siihen antamassaan vastauksessa komissio toisti olevansa edelleen sitoutunut pyrkimyksiin saavuttaa viisumikohtelun vastavuoroisuus kaikkien jäsenvaltioiden osalta ja pitävänsä tätä tavoitetta ensisijaisena. Lisäksi komissio totesi jatkavansa Yhdysvaltojen osalta tinkimättä tulossuuntautuneen prosessin edistämistä tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Tulokset osoittavat, että pyrkimyksissä kohti viisumikohtelun täyttä vastavuoroisuutta voidaan saavuttaa konkreettista edistystä tällä hetkellä noudatetun toimintatavan eli jatkuvien toimien ja diplomaattisten yhteyksien avulla. Euroopan parlamentti katsoo päätöslauselmassaan, että komissiolla on ”oikeudellinen velvoite antaa delegoitu säädös, jolla tilapäisesti keskeytetään viisumivapauden soveltaminen niiden kolmansien maiden kansalaisiin”, jotka eivät ole poistaneet tiettyjen jäsenvaltioiden kansalaisten viisumipakkoa 12. huhtikuuta 2016 mennessä. Käytännössä tällä viitataan ainoastaan Yhdysvaltoihin, koska Yhdysvaltoihin matkustavilta Bulgarian, Kroatian, Kyproksen ja Romanian kansalaisilta vaaditaan edelleen viisumi. Parlamentti kehottaa lisäksi komissiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklan nojalla antamaan vaaditun delegoidun säädöksen kahden kuukauden kuluessa päätöslauselman antamisesta.

II. TAUSTA

Komissio antoi 12. huhtikuuta 2016 tiedonannon Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut . Tiedonannossa todettiin, että suurin osa ilmoitetuista kolmansia maita koskevista tapauksista, joissa vastavuoroisuus ei ollut toteutunut, oli saatu ratkaistua komission aktiivisella tuella. Siinä kuitenkin muistutettiin myös siitä, että jos loput viisumivaatimusta soveltavat kolmannet maat eivät poista vaatimusta 12. huhtikuuta 2016 mennessä, komission on annettava delegoitu säädös, jolla keskeytetään näiden maiden kansalaisten viisumivapaus 12 kuukaudeksi 15 päivänä maaliskuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001, sellaisena kuin se on muutettuna 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 1289/2013 , mukaisesti. Edellä mainitussa asetuksessa edellytetään lisäksi, että komissio ottaa huomioon viisumivapauden keskeyttämisen seuraukset EU:n ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteiden kannalta.

Huhtikuussa 2016 annetussa tiedonannossa arvioitiin, mitä seurauksia ja vaikutuksia viisumivapauden keskeyttämisellä olisi EU:n kansalaisten ja yritysten sekä asianomaisten kolmansien maiden kansalaisten kannalta. Lisäksi siinä pyydettiin Euroopan parlamenttia ja neuvostoa keskustelemaan siitä, miten asiassa olisi tarkoituksenmukaisinta edetä. Tämän jälkeen komissio on antanut kuusi jatkotiedonantoa: vuoden 2016 heinä- ja joulukuussa , vuoden 2017 touko- ja joulukuussa , vuoden 2018 joulukuussa sekä vuoden 2020 maaliskuussa . Viimeisimmässä tiedonannossaan komissio esitti yleiskatsauksen tilanteesta ja etenemistavoista siltä osin kuin on kyse vastavuoroisuuden toteutumattomuudesta Yhdysvaltojen kanssa (joka koskee edelleen Bulgarian, Kroatian, Kyproksen ja Romanian kansalaisia). Yhdysvallat on ainoa jäljellä oleva maa, jonka kanssa vastavuoroisuus ei toteudu. Se raportoi myös Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan marraskuussa 2019 liittyneen Puolan edistymisestä.

Maaliskuun 2020 tiedonannossa todettiin, että viisumipolitiikan täytäntöönpanon tilanne on maailmanlaajuisesti poikkeuksellinen, sillä monet maat ovat toteuttaneet runsaasti viisumeihin liittyviä toimenpiteitä covid-19-pandemian torjumiseksi. Yhdysvallat asetti 13. maaliskuuta 2020 alkaen muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevia väliaikaisia matkustusrajoituksia ulkomaalaisille, jotka ovat oleskelleet tai käyneet Schengen-alueella Yhdysvaltojen alueelle saapumistaan edeltävien 14 päivän aikana, riippumatta heidän kansalaisuudestaan. Rajoitukset ulotettiin 16. maaliskuuta koskemaan myös Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Koska nämä maahantulorajoitukset perustuvat pikemminkin fyysiseen oleskeluun tietyllä alueella kuin kansalaisuuteen, niiden ei voida katsoa liittyvän viisumikohtelun vastavuoroisuuteen. Euroopan unioni on toteuttanut vastaavia toimia rajoittaakseen ei-välttämätöntä matkustamista unioniin.

III. VIIMEAIKAINEN KEHITYS

1.Katsaus EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen yhteydenpitoon ja sen jatkotoimiin

Vaikka fyysisiä kokouksia ei ole ollut mahdollista järjestää maaliskuun 2020 jälkeen, vastavuoroisuuden toteutumattomuutta käsiteltiin kaikissa asiaan liittyneissä videoneuvotteluissa EU:n ja Yhdysvaltojen välillä. Se oli erityisesti 28. toukokuuta 2020 järjestetyn EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokouksen asialistalla. Siitä keskusteltiin perusteellisesti myös EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden korkeiden virkamiesten kokouksessa 15. syyskuuta 2020 sekä kolmikantakokouksissa (jotka pidettiin komission, Yhdysvaltojen ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken) 18.–19. kesäkuuta ja 10.–11. joulukuuta 2020.

EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokous (toukokuu 2020)

Sekä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajamaa Kroatia että komissio toistivat 28. toukokuuta 2020 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokouksessa kantansa, jonka mukaan Yhdysvaltojen viisumivapausohjelma on tärkeää ulottaa koskemaan kaikkia EU:n jäsenvaltioita. Kokouksessa muistutettiin, että Puolan hyväksyminen viisumivapausohjelmaan on merkinnyt edistysaskelta, joka osoittaa yhteisten pragmaattisten teknisten ja diplomaattisten toimien tuloksellisuuden. Samalla kuitenkin korostettiin, että ensisijaisena tavoitteena on edelleen viisumivapauden toteutuminen myös neljän jäljellä olevan jäsenvaltion osalta. Lisäksi oltiin yhtä mieltä siitä, että asiassa etenemiseksi olisi jatkettava rakentavaa yhteistyötä, joka perustuu Yhdysvaltojen kullekin neljälle asianomaiselle jäsenvaltiolle laatimiin räätälöityihin työsuunnitelmiin ja joka ohjaa niitä noudattamaan kaikilta osin Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman turvallisuusvaatimuksia.

Kolmikantakokous kesäkuussa 2020

Viisumikohtelun vastavuoroisuudesta järjestettiin kolmenvälinen videoneuvottelu 18.–19. kesäkuuta 2020. Siihen osallistuivat Yhdysvaltojen, komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden eli Bulgarian, Kroatian, Kyproksen ja Romanian edustajat. Viisumikohtelun vastavuoroisuutta koskevan kysymyksen merkitys kävi ilmi siitä, että huolimatta pandemiasta ja siitä, että ei-välttämätön matkustus EU:n ja Yhdysvaltojen välillä on keskeytyksissä, osapuolet ovat edelleen sitoutuneita sen käsittelyyn. Osanottajat tarkastelivat tapoja jatkaa yhteistä työtä covid-19-pandemian yhteydessä ja keskustelivat Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman täyttymättä olevien turvallisuusvaatimusten ja viisumihakemusten epäämisasteen suhteen saavutetusta edistyksestä.

Huolimatta voimassa olevista covid-19-matkustusrajoituksista ja siitä, että suurin osa Yhdysvaltojen viisumipalveluista on ollut keskeytettyinä maailmanlaajuisesti maaliskuusta lähtien, Yhdysvaltojen edustajat eivät kaavailleet muutoksia menetelmään, jolla lasketaan viisumihakemusten epäämisaste budjettivuodelle 2020. Viisumihakemusten epäämisaste on tärkeä oikeudellinen vaatimus kaikille maille, jotka pyrkivät liittymään Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan.

Vuonna 2019 käytiin Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman täyttymättä olevia turvallisuusvaatimuksia koskenut toinen keskustelukierros, jossa käsiteltiin Yhdysvaltojen neljälle asianomaiselle jäsenvaltiolle toimittamia räätälöityjä työsuunnitelmia. Asianomaiset jäsenvaltiot pitivät konkreettisiin maakohtaisiin työsuunnitelmiin perustuvaa keskustelua antoisampana kuin aiempaa lähestymistapaa, joka perustui turvallisuusvaatimusten yleisempään arviointiin. Koska työsuunnitelmat sisältävät kullekin jäsenvaltiolle nimenomaisesti suunnattuja ohjeita, jäsenvaltiot voivat niiden avulla keskittää toimensa jäljellä olevien vaatimusten täyttämiseen. Suunnitelmiin sisältyy ehdotuksia toimista, jotka kyseisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava vaatimusten täyttämiseksi, kuten maaliskuussa 2020 annetussa tiedonannossa todettiin. Kolmikantakokouksessa työsuunnitelmia tarkasteltiin uudelleen, ja niiden täytäntöönpanoa arvioitiin. Kaikkien neljän jäsenvaltion voitiin todeta edistyneen useilla eri osa-alueilla. Näitä ovat muun muassa tiedonvaihtoa koskevien sopimusten (eli vakavan rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan sopimuksen) täytäntöönpano, Yhdysvaltojen toimittamien tietojen käyttäminen tehostettuihin seulonta- ja terrorismintorjuntatoimiin sekä kansallisten seulontavalmiuksien lisääminen. Yhdysvallat tunnusti saavutetun edistyksen mutta toisti arviointinsa perustuvan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, eikä katsonut, että kaikki vaaditut sopimukset olisi vielä pantu kaikilta osin täytäntöön.

Kokouksen tuloksena kaikki neljä jäsenvaltiota sitoutuivat jatkamaan työsuunnitelmiensa eri osa-alueita koskevaa työtä. Yhdysvallat sitoutui jatkamaan työsuunnitelmien uudelleentarkastelua ja antamaan jatkuvaa palautetta.

Kolmikantakokous joulukuussa 2020

Toinen kolmikantakokous pidettiin videoneuvotteluna 10. ja 11. joulukuuta 2020. Sinä korostettiin aikomusta edetä asian käsittelyssä huolimatta pandemian jatkumisesta. Viisumihakemusten epäämisasteet budjettivuonna 2020 eivät vielä olleet julkisesti saatavilla, mutta Yhdysvaltojen viranomaiset korostivat, että vuoden 2020 laskusuuntaus on merkinnyt myös viisumihakemusten määrän jyrkkää supistumista.