Komission tiedonanto kannanottopyynnöstä –

finanssipalveluja koskeva EU:n sääntelyjärjestelmä

1. JOHDANTO

Unionin tilasta vuonna 2016 pitämässään puheessa puheenjohtaja Juncker korosti, että komissio on sitoutunut arvioimaan EU:n koko voimassa olevan lainsäädännön uudelleen varmistaakseen, että se tuottaa todellista lisäarvoa ja tuloksia. Kannanottopyyntö finanssipalveluja koskevasta EU:n sääntelyjärjestelmästä on tärkeä esimerkki tällaisesta hankkeesta. Se on keskeinen osa parempaa sääntelyä koskevaa komission agendaa sekä sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa (REFIT), jolla taataan, että EU:n lainsäädäntö tuottaa kansalaisille ja yrityksille tuloksia tehokkaasti, vaikuttavasti ja mahdollisimman pienin kustannuksin.

Kannanottopyyntö on myös ensimmäinen kansainvälinen esimerkki tällaisesta hankkeesta. Finanssipalveluja koskevien säännösten on määrä auttaa luomaan toimintaympäristö, joka suojelee kuluttajia, edistää markkinoiden eheyttä ja tukee investointeja, kasvua ja työpaikkoja. Finanssikriisi johti yli 40 uuden EU-säädöksen antamiseen rahoitusvakauden ja markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi. Ne koskevat muun muassa

kuluttajansuojan parantamista ja avoimuuden lisäämistä,

pankkeja, vakuutuksia, arvopaperimarkkinoita ja omaisuudenhoitajia koskevan sääntelyjärjestelmän parantamista,

suurten ja järjestelmän kannalta merkittävien pankkien yhteistä valvontamekanismia ja

uusia keinoja ratkaista pankkikriisejä ja tehokkaampaa talletussuojaa.

Näiden uudistusten ansiosta finanssijärjestelmä on kaiken kaikkiaan vakaampi ja sietää paremmin häiriöitä. On myös tärkeää seurata uusien säännösten jatkuvaa laadintatyötä, alkuvaiheen soveltamista ja toimivuutta, jotta voidaan varmistaa, että ne toimivat tarkoitetulla tavalla, ja harkita tarvittaessa niiden muuttamista. Tämä on tärkeä osa demokraattista vastuuvelvollisuutta ja takaa, että loppukäyttäjät ja muut tahot, joihin säännökset vaikuttavat, luottavat niihin. Kannanottopyynnön yhteydessä myös arvioidaan, miten yksittäiset säännökset vaikuttavat toisiinsa ja mikä on niiden yhteisvaikutus talouteen. Sen on määrä varmistaa, että nykyisen sääntelyjärjestelmän tahattomat seuraukset, epäjohdonmukaisuudet ja puutteet poistetaan. Kun arvioidaan säännösten soveltuvuutta muuttuviin realiteetteihin, on myös otettava huomioon rahoitusalan ja yleisen taloudellisen tilanteen kehitys, teknologian nopea muutos mukaan lukien.

Euroopan parlamentti ja neuvosto kannattavat tällaista menettelytapaa. Saavutuksista ja haasteista rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti komissio kehotti kannanottopyynnössään ulkopuolisia sidosryhmiä kertomaan, millaisia kokemuksia ne ovat saaneet EU:n finanssialan säädösten soveltamisesta, ja toimittamaan säädösten yhteisvaikutuksen arvioinnin avuksi tietoja, kannanottoja ja perusteluja.

Valtaosa vastaajista ilmoitti tukevansa kriisin vuoksi toteutettuja finanssialan uudistuksia. Vastaajat olivat sitä mieltä, että säännöksillä on lisätty finanssijärjestelmän häiriönsietokykyä ja parannettu sijoittajien ja kuluttajien suojaa. Sidosryhmät nimesivät kuitenkin myös esimerkkejä eri säännösten välisestä mahdollisesta kitkasta, päällekkäisyydestä ja muista tahattoman vuorovaikutuksen muodoista. Esimerkit osoittavat, että säännösten yhteisvaikutuksen tarkastelu ja erittely on tärkeää. Eräät vastaajista kertoivat myös olevansa huolissaan kansainvälisten sopimusten soveltamisesta johtuvista säännöksistä, kuten Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) parhaillaan tarkastelemien tulevien toimenpiteiden vaikutuksesta sekä siitä, miten kyseisiin säännöksiin ja nykysäännöksiin liittyvät näkökohdat vaikuttavat toisiinsa. Komissio on toimittanut maailmanlaajuisista standardeista saamansa tärkeimmän palautteen asiaankuuluville kansainvälisille elimille.

Sidosryhmät toivat esiin huolestuttavia seikkoja muiltakin osa-alueilta, mutta niistä esitetyt kannanotot eivät nykyisessä tilanteessa edellytä muutoksia. Komissio seuraa kuitenkin kehityssuuntia edelleen ja ottaa sidosryhmiltä mielellään vastaan uusia kannanottoja lisäselvitystä edellyttävistä kysymyksistä.

Tarkasteltuaan ja eriteltyään yksityiskohtaisesti kaikki kannanottopyyntöön saamansa vastaukset ja keskusteltuaan niistä Brysselissä toukokuussa 2016 pidetyssä julkisessa kuulemistilaisuudessa komissio on tullut siihen tulokseen, että EU:n finanssipalvelujen sääntelyjärjestelmä toimii yleisesti hyvin. Seuraavilla osa-alueilla tarvitaan kuitenkin kohdennettuja jatkotoimia:

talouden rahoittamista koskevien tarpeettomien sääntelyrajoitusten vähentäminen,

säännösten oikeasuhteisuuden lisääminen vakavaraisuustavoitteita vaarantamatta,

liiallisen sääntelytaakan pienentäminen,

johdonmukaisempien ja tulevaisuuteen suuntautuneiden säännösten laatiminen.

Kannanottopyynnön tulokset on otettu tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan osaksi nykyisiä uudelleentarkasteluhankkeita ja lainsäädäntöaloitteitta. Sidosryhmien antama palaute on sisällytetty tuleviin lainsäädäntöehdotuksiin ja toimiin, kuten vakavaraisuusasetuksen ja direktiivin (CRR/CRD IV) tarkistukseen, joka johti 23. marraskuuta 2016 hyväksyttyyn komission ehdotukseen niin sanotusta CRR2-paketista, pääomamarkkinaunionia koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien tulevien toimien laadintaan ja Euroopan markkinarakenneasetuksen (EMIR) tulevaan REFIT-tarkistukseen. Palaute otetaan myös huomioon lähestyvissä toimivuustarkastuksissa ja arvioinneissa, jotka suoritetaan, kun toimenpiteiden tuloksista ja pidemmän aikavälin vaikutuksista saadaan enemmän tietoa. Kannanottopyynnössä tuli esiin myös useita muita kysymyksiä, jotka saattavat edellyttää uusia politiikkatoimia. Niitä esitellään tässä tiedonannossa.