valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta 22 päivänä lokakuuta 2013 annetun päätöksen N:o 1082/2013/EU täytäntöönpanosta

Jäsenvaltioiden valmius samoin kuin EU:n tason mekanismit, jotka on tarkoitettu hälytyksen ilmoittamiseen, riskin arvioimiseen ja rajatylittävän uhkan hallintaan koordinoidun reagoinnin kautta, ovat joutuneet testiin EU:hun kohdistuneiden, vakavuudeltaan suhteellisen alhaisten terveysriskien aikana. Suurin haaste on kuitenkin ollut hiljattainen ebolaepidemia.

Päätös N:o 1082/2013/EU on ollut voimassa 6. marraskuuta 2013 lähtien, ja sillä on parannettu terveysturvaa Euroopan unionissa ja unionin kansalaisten suojelua tarttuvia tauteja ja muita biologisia, kemiallisia ja ympäristötekijöitä vastaan.

Tämän kertomuksen tarkoituksena on antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoa valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 22. lokakuuta 2013 annetun päätöksen N:o 1082/2013/EU täytäntöönpanosta. Tästä velvoitteesta säädetään päätöksen N:o 1082/2013/EU 19 artiklassa, jonka mukaan kertomus on toimitettava viimeistään 7. marraskuuta 2015 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Kertomukseen on erityisesti sisällytettävä arvio varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän ja epidemiologisen seurantaverkoston toiminnasta sekä tietoja siitä, miten perustetut mekanismit ja rakenteet täydentävät muita unionin tason hälytysjärjestelmiä niin, että vältetään päällekkäisyydet.

Kaikissa tapauksissa perustetut mekanismit ja rakenteet, eli varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä, epidemiologinen seurantaverkosto, tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ja terveysturvakomitea, ovat osoittautuneet tehokkaasti toimiviksi ja vaaditun tasoisiksi vakavissa rajatylittävissä terveysuhkissa. Normaalin jokapäiväisen toiminnan lisäksi nämä rakenteet ovat toimineet onnistuneesti ebolaepidemian, MERS-koronaviruksen (MERS CoV) ja poliomyeliitin uhkan aikana.

Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä on ollut keskeisen tärkeä hälytyksistä samoin kuin jäsenvaltioiden toteuttamista toimista ilmoittamisessa. Selektiivinen tiedonvaihtotoiminto oli ratkaisevan tärkeä henkilötietojen siirtämisessä, jotta voitiin tukea ebolapotilaiden lääkinnällistä evakuointia EU:hun maista, joissa tautia esiintyi.

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus perustettiin asetuksella (EY) N:o 851/2004 riippumattomaksi EU-virastoksi, joka vastaa mm. tarttuvien tautien aiheuttamien kansanterveysuhkien nopeasta riskinarvioinnista, myös vaihtoehdoista mahdollisiksi kansanterveystoimenpiteiksi.

Näiden järjestelmien on havaittu täydentävän EU:n muita nopeita hälytysjärjestelmiä – muttei olevan päällekkäisiä niiden kanssa – muilla aloilla (esim. elintarvikkeet, eläinten terveys), joilla saattaa olla vakavia vaikutuksia kansanterveyteen. Täydentävyys on varmistettu päivittämällä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän tietotekninen väline siten, että muista sektoreista vastaavilla käyttäjillä on pääsy tietoihin, ja luomalla toiminnallisia järjestelyjä, jotta voidaan jakaa järjestelmän kautta kierrätetyt ilmoitukset niiden komission yksikköjen kanssa, jotka vastaavat elintarviketurvallisuudesta, eläinten terveydestä, lääkinnällisistä laitteista ja lääkkeistä, ja muiden sellaisten sektoreiden kanssa, joihin terveyteen kohdistuvat vakavat rajatylittävät uhkat mahdollisesti vaikuttavat. Lisätietoja ja esimerkkejä annetaan jäljempänä kertomuksessa.

Päätöksen N:o 1082/2013/EU 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti useimmat jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle valmius- ja reagointisuunnittelunsa tilaa koskevat ajantasaiset tiedot. Tähän mennessä saatujen tietojen perusteella komissio on yhdessä tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen ja WHO:n Euroopan aluetoimiston kanssa koostanut edistymistä koskevan tiivistelmäraportin terveysturvakomiteassa käytävien keskustelujen alustukseksi.

Vakavien rajatylittävien uhkien tapauksessa kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden toteuttaminen on jäsenvaltioiden vastuulla, mutta päätöksessä N:o 1082/2013/EU velvoitetaan ne ilmoittamaan tällaisista toimenpiteistä, jotta voidaan tiivistää jäsenvaltioiden välistä koordinointia yhdessä komission kanssa. Ebolaepidemian aikana jäsenvaltiot vaihtoivat tietoja ja keskustelivat terveysturvakomiteassa toimista epidemian torjumiseksi. Yksi tärkeä toimenpide, joka toteutettiin onnistuneesti epidemian aikana, oli ebolatartunnan saaneiden tai mahdollisesti saaneiden terveydenhuollon työntekijöiden lääkinnällinen evakuointi EU:hun. Lisäksi otettiin käyttöön toimenpiteitä, joilla helpotettiin ebolaepidemiasta kärsivistä maista EU:hun tulevien matkustajien maahantulotarkastuksia.

Vaikka viestintä terveysturvakomiteassa on kaiken kaikkiaan ollut kohtuullisen toimivaa, prosessista on saatu hyödyllisiä kokemuksia. Ebolaepidemian huipun aikana keskityttiin voimakkaasti tietojen vaihtoon, ja toimista keskustelu ja niiden koordinointi jäi vähemmälle huomiolle. Tärkein päätelmä ebolaepidemiasta on, että jäsenvaltioiden kansallisten toimien koordinointia koskevien säännösten täytäntöönpanossa on parantamisen varaa.

2.Toimien täytäntöönpano ja tärkeimmät saavutukset

2.1.Terveysturvakomitea

Terveysturvakomitea perustettiin vuonna 2001 EU:n terveysministerien pyynnöstä Euroopan tason terveysturvaa käsitteleväksi epäviralliseksi neuvoa-antavaksi ryhmäksi. Komitea perustettiin virallisesti päätöksellä N:o 1082/2013/EU, jolla vahvistettiin komitean roolia.

Jäsenvaltioiden nimettyä edustajansa terveysturvakomitean täysi kokoonpano saavutettiin kesäkuussa 2014. Komitean työjärjestys hyväksyttiin 26. kesäkuuta 2015 sillä edellytyksellä, että sitä tarkastellaan uudelleen kuuden kuukauden kuluessa ottaen huomioon kaksi täytäntöönpanopäätöksen luonnosta, jotka on hyväksyttävä päätöksen N:o 1082/2013/EU 8 ja 11 artiklan mukaisesti. Terveysturvakomitean puheenjohtajana toimii komission edustaja, ja komissio hoitaa myös sihteeristön toiminnan. Komitea kokoontuu täysistuntoon Luxemburgiin keskimäärin kahdesti vuodessa (kerran vuonna 2014 ja kolme kertaa vuonna 2015) ja järjestää tarvittaessa puhelinneuvotteluja. Puhelinneuvotteluja järjestetään komission tai terveysturvakomitean aloitteesta, ja niissä keskustellaan vakavaan rajatylittävään terveysuhkaan vastaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden koordinoinnista EU:ssa.

Terveysturvakomitea sopi 27. helmikuuta 2015 pidetyssä täysistunnossaan perustavansa pysyvän tiedotusverkoston ja valmiutta käsittelevän pysyvän työryhmän.

Asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden esitettyä nimityksiä näiden jäsenvaltioiden edustajista koostuva ryhmä perustettiin huhtikuussa 2015. Ryhmässä keskusteltiin kunkin työryhmän tehtävänkuvausluonnoksesta asiaa käsittelevissä puhelinneuvotteluissa toukokuussa 2015.

2.2.Valmius- ja reagointisuunnittelu

Päätöksen N:o 1082/2013/EU 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat viimeistään 7. marraskuuta 2014 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein komissiolle kansallisen valmius- ja reagointisuunnittelunsa tilaa koskevat ajantasaiset tiedot. Toimitettavien tietojen on katettava kansainvälisen terveyssäännöstön täytäntöönpano, terveydenhoitoalan ja muiden alojen välinen yhteentoimivuus ja toiminnan jatkuvuussuunnitelmat. Lisäksi jäsenvaltioiden on 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti tiedotettava komissiolle hyvissä ajoin, jos ne tarkistavat merkittävästi kansallisen tason valmiussuunnittelua. Komissio on perustanut erityisen EUSurvey-verkkosivuston, jolla mahdollistetaan turvattu, käyttäjäystävällinen ja yhtenäinen raportointi komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/504/EU säädettyä mallia käyttäen. Lokakuun 23. päivään 2015 mennessä vaaditut tiedot oli verkkosivuston kautta toimittanut 26 EU:n jäsenvaltiota ja 1 ETA-maa , joiden osuus ETA:n kokonaisväestöstä on 86 prosenttia. Jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole toimittaneet tietoja, on muistutettu tästä.

Saatujen tietojen perusteella komissio toimitti päätöksen 1082/2013/EU 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti yhteenvetokertomuksen terveysturvakomitealle keskustelujen pohjaksi. Asiakirjan rakenne noudattelee komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/504/EU liitteenä olevan mallin rakennetta. Terveysturvakomitealle on toimitettu ainoastaan koonnetussa muodossa olevat tiedot.

Näistä tiedoista käy ilmi erilaisia vahvuuksia ja heikkouksia. Vahvuuksien osalta suurin osa vastaajista totesi, että ne ovat panneet täytäntöön kansainvälisen terveyssäännöstön ydinvalmiudet ja ottaneet mukaan muita aloja valmius- ja reagointisuunnittelutoimiin, jotka koskevat monenlaisia vakavia rajatylittäviä terveysuhkia. Terveydenhuoltoalan ja muiden alojen, joita pidetään ratkaisevan tärkeinä reagoitaessa vakaviin rajatylittäviin terveysuhkiin, välisessä koordinoinnissa on käytössä vakioidut toimintaohjeet. Useimmat vastaajat ilmoittivat testanneensa alojen välistä yhteentoimivuutta.

Heikkouksien osalta useat vastaajat toivat esiin kansainvälisen terveyssäännöstön ydinvalmiuksien puutteellisen täytäntöönpanon. Valmius- ja reagointisuunnittelutoimien, joissa on mukana muita aloja, ilmoitettiin vaihtelevasti kattavan muita tarttuvia tauteja niiden uhkien lisäksi, jotka liittyvät elintarvikkeista, zoonooseista tai vedestä peräisin oleviin uhkiin tai mikrobilääkeresistenssiin. Jotkin vastaajat ilmoittivat, että aloja on yksilöity vakaviin rajatylittäviin terveysuhkiin vastaamisen kannalta ratkaisevan tärkeiksi ilman, että käytössä on asianmukaisia koordinointijärjestelyjä, mukaan luettuna vakioituja toimintaohjeita, joiden mukaisesti nämä alat toimivat yhteistyössä terveydenhuoltoalan kanssa. Jotkin vastaajat ilmoittivat, että käytössä ei ole kansallisia toiminnan jatkuvuussuunnitelmia, vaikkakin jotkin ilmoittivat, että sellaisia pyritään laatimaan, tai että kansallisten toiminnan jatkuvuussuunnitelmien olemassaolosta ei ole tietoa. Kansainvälisessä terveyssäännöstössä tarkoitettujen maahantulopaikkojen osalta ei ilmoitettu johdonmukaisesti olevan toiminnan jatkuvuussuunnitelmia käytössä.

Terveysturvakomiteassa 25. kesäkuuta 2015 käydyissä keskusteluissa päätöksen 1082/2013/EU 4 artiklan 5 kohdan mukaisista tiedoista pääteltiin, että kertomuksessa yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi tehtävää työtä seuraa valmius- ja reagointisuunnittelua käsittelevä työryhmä.

Kyselyvastauksissaan jäsenvaltiot ehdottivat toimia, joita komission, EU-virastojen tai jäsenvaltioiden olisi toteutettava sen varmistamiseksi, että kansainvälisen terveyssäännöstön ydinvalmiuksia pidetään yllä ja vahvistetaan tulevaisuudessa. Tähän sisältyy säännöllinen seuranta kaikissa jäsenvaltioissa, koulutus ja harjoitukset sekä valmius- ja reagointisuunnitteluun liittyvien kokemusten, ohjeiden ja menettelyjen, teknisen tuen ja asiantuntemuksen jakaminen.