EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 18.07.1997 
KOM(97) 371 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA 
EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISTYÖSTÄ 
VÄLIMEREN ALUEEN KUMPPANIEN KANSSA 
1995 

EURO-VÄLIMERI -KUMPPANUUS 
I. Vuosi 1995 merkitsi käännekohtaa Euroopan unionin suhteissa Välimeren 
alueen kumppaneihin1. Puheenjohtajamaiden troikan käytyä usealla vierailulla 
Välimeren alueen maissa neuvotel Iäkseen kumppaneidensa kanssa 26. - 27. kesäkuuta 
1995 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston Cannesin kokouksessa päästiin sopimukseen 
unionin kannasta, joka koski tulevaa konferenssia ja kumppanuuden toteuttamiseksi 
tarvittavaa rahoitusyhteistyötä. Yhteisön talousarviosta varattiin 4 685 miljoonaa ecua 
unionin kumppaneidensa kanssa toteutettavaan rahoitusyhteistyöhön kaudelle 
1995 - 99, ja summaa oli määrä täydentää Euroopan investointipankin (EIP) avulla 
lisääntyneen antolainauksen muodossa. 
Unioni valmistautui ahkerasti Barcelonan Euro-Välimeri -konferenssia varten 
jatkamalla työtä 19. lokakuuta 1994 annetun komission tiedonannon (Euroopan 
unionin Välimeren politiikan vahvistaminen: Euro-Välimeri -kumppanuuden 
perustaminen)" perusteella. Euro-Välimeri -kumppanuus perustettiin Barcelonan 
konferenssissa. Kumppanuus käsittää: 
- monenvälisiä toimintaa, jota toteutetaan Barcelonan työohjelmassa esitettyjen 
erilaisten toimenpiteiden avulla 
- kahdenvälistä toimintaa, jota toteutetaan lähinnä kumppaneiden kanssa 
neuvottelujen alla olevien Euro-Välimeri -assosiaatiosopimusten avulla sekä 
unionin kumppaneilleen antaman kahdenvälisen rahoitusavun muodossa. 
Barcelonan kehitys 
2. Barcelonan Euro-Välimeri -konferenssi, jonka puheenjohtajana toimi 
Euroopan unionin neuvoston espanjalainen puheenjohtajisto, järjestettiin 27. - 28. 
marraskuuta. Siihen osallistuivat EU:n 15 jäsenvaltion ulkoministerit ja 
varapuheenjohtaja Marin sekä kahdentoista EU:n ulkopuolisen Välimeren maan 
ulkoministerit. Myös Euroopan parlamentin puhemies osallistui konferenssiin. 
Konferenssissa päästiin sopimukseen Barcelonan julistuksesta ja työohjelmasta, johon 
kuuluu kolme pääasiallista aihetta: 
poliittinen ja turvallisuuteen liittyvä kumppanuus, jonka tavoitteena on luoda 
rauhaan ja vakauteen perustuva Välimeren alue. 
talous- ja rahoituskumppanuus, joka perustuu vähitellen perustettavaan 
vapaakauppa-alueeseen ja jota täydentää merkittävästi unionin lisääntyvä talous-
ja rahoitusyhteistyö sen kumppanien kanssa. 
Algeria, Kypros, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Malla, Marokko, Palestiinalaishallinto, Syyria, 
Tunisia ja Turkki 
KOM(94)427, 19.10.1994 
sosiaali-, kulttuuri- ja henkilökumppanuus, jonka tarkoituksena on lisätä 
henkilövaihtoa ja keskinäistä ymmärtämystä tehostamalla kansalaisyhteiskunnan 
osallistumista kumppanuuteen. 
3. Poliittisen ia turvallisuuteen liittyvän kumppanuuden osalta osallistujat sopivat 
tietystä määrästä perusperiaatteita, joita he sitoutuvat noudattamaan, ja käynnistivät 
poliittisen vuoropuhelun ylimpien virkamiesten tasolla. He pääsivät myös 
sopimukseen mahdollisuudesta perustaa Euro-Välimeri -liitto rauhaan ja vakauteen 
perustuvan Välimeren alueen luomiseksi. 
4. Talous- ia rahoituskumppanuuden osalta osallistujat asettivat tavoitteekseen 
perustaa asteittain vuoteen 2010 mennessä vapaakauppa-alueen, joka kattaisi 
suurimman osan kaupasta WTO:n velvoitteiden mukaisesti. He sopivat myös 
talousyhteistyön painopisteistä lukuisilla eri aloilla ja panivat merkille, että unionin 
kumppaneilleen antaman rahoitusavun määrä ja sen toimitusta koskevat järjestelyt 
ovat lisääntyneet merkittävästi. Tässä yhteydessä olisi pantava merkille, että 8 päivänä 
maaliskuuta 1995 annetussa komission tiedonannossa "(Euroopan unionin Välimeren 
politiikan vahvistaminen: ehdotuksia Euro-Välimeri -kumppanuuden 
toteuttamiseksi") esitettiin toiminnalle kolme ensisijaista tavoitetta: 
- talouden siirtymävaiheen avustaminen 
- apu paremman sosioekonomisen tasapainon saavuttamiseksi 
- alueellisen yhdentymisen tukeminen. 
5. Sosiaali-, kulttuuri- ia henkilökumppanuuden osalta osallistujat korostivat 
yhteyksien ja henkilövaihtojen arvoa keskinäisen ymmärtämyksen edistämisessä ja 
tunnustivat sen merkittävän aseman, joka kansalaisyhteiskunnalla voi olla tässä 
toiminnassa. 
6. Barcelonan konferenssissa perustettiin ylimpien virkamiesten tasolla "Euro-
Välimeri -komitea Barcelonan kehitystä varten". Komitea koostuu EU:n 
puheenjohtajamaiden troikan ja kahdentoista EU:n ulkopuolisen kumppanuusmaan 
edustajista ja kokoontuu säännöllisesti valmistellakseen seuraavaa ulkoministerien 
kokousta ja arvioidakseen Barcelonan kehityksen seurantaa. Konferenssin osallistujat 
sopivat, että eri kokousten seurantatyön suorittaa komissio. 
3 KOM(95)72,8.3.1995 
Euro-Välimeri -assosiaatiosopimukset 
7. Sopimuksissa asetetaan ehtoja poliittisesta vuoropuhelusta, vapaakauppa-
alueen asteittaisesta perustamisesta ja siihen liittyvistä taloudellisista määräyksistä sekä 
laajasta talous-, sosiaali-, ja kulttuuriyhteistyöstä. Lisäksi siinä määrätään 
assosiaatioiden hallinnoinnista vastaavien elinten perustamisesta. Komissio jatkoi 
neuvotteluja lukuisten kumppaniensa kanssa, ja allekirjoitti sopimuksia Tunisian 
(heinäkuu) ja Israelin (marraskuu) kanssa Marokon kanssa käydyt neuvottelut saatiin 
päätökseen (marraskuussa). Komissio jatkoi sinnikkäästi neuvotteluja Egyptin, 
Jordanian ja Libanonin kanssa ja muiden kumppanien kanssa se jatkoi neuvottelujen 
valmistelutyötä. Neuvottelut Turkin kanssa perustettavasta tulliliitosta saatiin 
onnistuneesti päätökseen mutta Kypros ja Malta jäivät liittymistä valmistelevan 
strategian piiriin. Euro-Välimeri -vapaakauppa-alueen perustamisessa edistyttiin siis 
merkittävästi vuonna 1995. 
Rahoitusyhteistyö 
8. Tässä kertomuksessa tehdään kokonaisarvio siitä, miten vuoden 1995 aikana 
edistyttiin yhteistyön toteuttamisessa ja erityisesti yhteisön ja Välimeren alueen 
kumppanien välillä vuosiksi 1992 - 1996 laadittujen neljänsien rahoituspöytäkirjojen 
täytäntöönpanossa. Kertomus sisältää myös tietoa lainoista, joita Euroopan 
investointipankki myönsi vuoden 1995 aikana kahdenvälisten pöytäkirjojen perusteella 
ja horisontaalisesti. 
9. Komissio teki vuonna 1995 ehdotuksia uudesta yhteistyöohjelmasta, joka 
tunnetaan nimellä MEDA-ohjelma ja joka toteutettaisiin vuoden 1996 jälkeen. 
Komissio teki 8. kesäkuuta 1995 ehdotuksen asetukseksi tämän uuden ohjelman 
tavoitteiden ja hallinnointia koskevien sääntöjen laatimista varten. Itä-Eurooppaa ja 
Itsenäisten valtioiden yhteisöä koskevien PHARE- ja TACIS-ohjelmien tavoin MEDA-
ohjelman suunniteltiin kattavan koko joukon kehitysyhteistyötä laajempia 
yhteistyöalueita. 
10. Komission ehdotuksen tavoitteena oli koota yhteen se kokemus, jota on saatu 
vuosina 1978 - 1995 täytäntöönpannuista neljän eri sukupolven rahoituspöytäkirjoista. 
Rahoituspöytäkirjoissa kullekin edunsaajamaalle myönnettiin ennalta määrätty 
tukimäärä viiden vuoden ajaksi. Tämä tarjosi kehyksen ohjelman suunnittelulle mutta ei 
kannustanut toteuttamaan tehokkaasti jo sovittuja sopimuksia. Sen vuoksi komissio 
ehdotti, että MEDA-ohjelmassa suunnittelutyön olisi kestettävä kolme vuotta ja se 
perustuisi suuntaa-antaviin määriin. Määrärahaosuuksia voitaisiin näin ollen muuttaa 
ottamalla huomioon niiden hyödyntämiskyky ja muut tekijät. 
11. Ennen varsinaisen MEDA-ohjelman perustamista MEDA-ohjelmaa koskevaan 
budjettikohtaan osoitettiin vuoden 1995 talousarviossa 172 miljoonaa ecua muun kuin 
pöytäkirjoihin perustuvan yhteistyön syventämiseksi Välimeren alueen kumppaneiden 
kanssa. Tarkoituksena oli tiivistää etenkin hajautettua alueiden sosioekonomista 
yhteistyötä. Erityistavoitteiden oli tarkoitus täydentää talousuudistuksia, tukea 
kansalaisyhteiskunnan kehittämistä, Lähi-idän rauhanprosessiin ja Euroopan ja 
arabivaltioiden väliseen vuoropuheluun liittyvää yhteistyötä sekä ympäristönsuojelua. 
</ 
KAHDENVÄLINEN YHTEISTYÖ4 
ALGERIA 
1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys 
Maan poliittisissa oloissa tapahtui merkittäviä muutoksia vuonna 1995. Niitä olivat 
erityisesti Pyhän Aigiksen yhteisön toteuttamien toimenpiteiden epäonnistuminen. 
Samainen yhteisö oli järjestänyt Rooman foorumin äärimuslimien ja Algerian 
hallituksen välisen selkkauksen rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi. Presidentti Lamine 
Zeroual valittiin marraskuussa 1995 järjestetyissä presidentinvaaleissa ensimmäisellä 
kierroksella 61 prosentin äänienemmistöllä maan johtoon. Tärkeimpien 
oppositiopuolueiden boikotista ja äärimuslimien esittämistä uhkauksista huolimatta 
äänestysprosentti oli 70 prosenttia. 
Kansantalouden vakauttamisessa saavutetusta merkittävästä edistyksestä huolimatta 
maan taloudellinen ja yhteiskunnallinen tilanne oli edelleen vaikea. Algerian talouden 
herkkyys ulkoisiin tekijöihin, kuten hiilivetyjen hinnan laskemiseen ja dollarin 
kurssiin nähden lisäsi ulkomaanvelan rasitetta, joka nousi 32 miljardiin dollariin 
vuonna 1995. Talouden herkkyyden vuoksi Algerian velan kuoletuserien määrä oli 
muutettava Pariisin klubissa vuonna 1994 ja Lontoon klubissa vuonna 1995 sen 
jälkeen, kun Bretton Woodsin toimielimet olivat hyväksyneet tukiohjelmat. Maan 
väkivaltainen ilmapiiri hidastutti kaikilla talouden aloilla tehtyjä rakenneuudistuksia, 
joiden tarkoituksena oli luoda Algeriaan markkinatalouden periaatteisiin perustuva 
talous. 
Komissio kävi kolmannen tunnustelevan keskustelukierroksen Algerian hallituksen 
kanssa neuvotel Iäkseen Euro-Välimeri -assosiaatiosopimuksen. Madridissa 
joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti tämän jälkeen komissiota 
tekemään luonnoksen neuvotteluohjeiksi, jotta kyseinen sopimus saataisiin tehtyä. 
2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö 
Neljän rahoituspöytäkirjan (1978 - 1996) ja uudistetun Välimeren-poliliikan laaja-
alaisen yhteistyön kautta Algerian käyttöön annettiin talousarviovaroista 269 
miljoonaa ecua. Maksusitoumusten tekoaste vuoden 1995 lopulla oli yhteensä 80 
prosenttia (74 % neljännestä rahoituspöytäkirjasta) mutta maksujen suorittamisaste 
vain 48 prosenttia. Toimenpiteiden toteuttamisessa on viivästytty huomattavasti 
maan turvallisuustilanteen huononemisen vuoksi. Ulkomaiden antama tekninen apu 
lopetettiin ja komission Algerian edustusto suljettiin. Muiden rahoittajien tapaan 
hankkeiden määrärahoja saneerattiin perusteellisesti vuoden 1995 aikana, jotta monet 
hankkeista saataisiin päätökseen tai jotta niiden rakennetta voitaisiin uudistaa. 
Tällaisia hankkeita olivat lähinnä ensimmäiseen ja toiseen rahoituspöytäkirjaan 
kuuluvat hankkeet, ja näin määrärahoja saatiin vapautettua noin 16 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1995 ei tehty uusia maksusitoumuksia. 
Vuonna 1980 Turkin kanssa (ehdyn neljännen lahoiluspöylakirjan varal jääclylelliin vuonna 1995. 
5-
Kolmannen rahoituspöytäkirjan perusteella tehtiin lähinnä dinaarin arvonalennuksen 
vuoksi kolme sopimusta peruuttamalla osittain arvioituja määriä. Tällä tavoin saatiin 
käyttöön 66 miljoonaa ecua tulevaisuuden toimenpiteitä varten. 
EIP:n omista varoista Algerialle myönnettyjen lainojen kokonaismäärä oli 640 
miljoonaa ecua. EIP ei ole vielä sitonut neljännen rahoituspöytäkirjan riskipääomia 
(18 miljoonaa ecua) mihinkään käyttötarkoitukseen Algerian vaikean tilanteen vuoksi. 
Käynnissä oleva talouden vapautlamiskehitys on hidastuttanut rahoitusyhteistyön ja 
teknisen yhteistyön toteuttamista, sillä talouden vapauttaminen on edellyttänyt 
yhteisön tärkeimpien ohjelmien mukauttamista ja uudelleensuuntaamista. Nämä 
ohjelmat oli nimittäin laadittu aikana, jolloin suurin osa nykyaikaisesta taloudesta oli 
valtion valvonnassa (esimerkiksi tuontilupien muodossa). Näin ollen tärkeimpien 
ohjelmien toteuttaminen hidastui vuonna 1995. 
KYPROS 
1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys 
Kyproksen kanssa liittymistä edeltävän strategian mukaisesti käyty suunnitelmallinen 
vuoropuhelu käynnistyi 12. kesäkuuta 1995 järjestetyssä assosiointineuvoston 
kokouksessa annettujen määräysten mukaisesti. Vuoropuhelun käynnistymisen 
ansiosta voitiin Cannesissa ja Madridissa pidettyjen EU:n huippukokousten 
yhteydessä järjestää valtion päämiesten kokouksia sekä uiko-, oikeus-, liikenne-, 
ympäristö-, talous- ja kulttuuriministerien ja muiden liittymisen kannalta 
merkityksellisten ministerien kokouksia. 
Kyproksen poliittiseen tilanteeseen vaikuttivat parlamenttivaalit, joiden voittajana oli 
oikeistopuolue DISY (35 %). Se säilytti 20 paikkaa kongressissa (yhteensä 56 
paikasta). Kommunistipuolue AKEL voitti lisää paikkoja ja sai 33 % äänistä eli 19 
paikkaa. Valtaapitävä kokoomushallitus on kuitenkin säilyttänyt asemansa, koska 
kokoomushallituksen toinen osapuoli DIKO-puolue voitti 10 paikkaa. 
Parlamenttivaalit olivat merkittävät presidenttivaalien kannalta, jotka järjestetään 
vuonna 1998. Talousuudistusta jatkettiin tarkoituksena Kyproksen ja yhteisön 
talouden yhdenmukaistaminen Kyproksen ulkomaankaupan vapauttamisella. 
2. RAHOITUSYHTEISTYÖ 
Kahden ensimmäisen rahoituspöytäkirjan budjettivarat (26 miljoonaa ecua) sidottiin 
kaikki ja niistä maksettiin noin 96 prosenttia. 
Vuoden 1995 lopulla kaikista kolmannen rahoituspöytäkirjan (1991 - 95) 
budjettivaroista oli sidottu 97 prosenttia, joista 76 prosenttia on maksettu. 
Budjettivaroja on yhteensä 18 miljoonaa ecua ja vuonna 1995 tehtyjen uusien 
maksusitoumusten määrä on 5 miljoonaa ecua. 
Lisäksi lokakuussa 1995 allekirjoitettiin neljäs rahoituspöytäkirja (1996 - 1999). 
-6 
Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö jatkui tyydyttävällä tavalla vuonna 1995. 
Kyproksen viranomaisten kanssa sovittiin tietyistä hallinnollisten menettelyjen 
parannuksista ja ne toteutettiin, jolloin hankkeiden toteuttamista voitiin nopeuttaa. 
EIP:n kaikki varat (eli 44 miljoonaa ecua) sidottiin luottojärjestelyillä, joita 
toteutettiin vesihuollon ja teollisuuden aloilla. Suoritettujen maksujen määrä oli 44 
prosenttia kaikista maksuista 31. joulukuuta 1995. 
EGYPTI 
1. Taloudellinen ia poliittinen kehitys 
Egyptin hallituksen vuonna 1995 harjoittamalle politiikalle oli ominaista sitoutuminen 
talousuudistukseen. Ensimmäistä kertaa sen jälkeen kun Egypti aloitti talous- ja 
rakennesopeutusohjelmansa, BKT:n kasvu (2 %) vastasi suurin piirtein väestön 
kasvua (2,1 %). Egyptistä tuli lisäksi Maailman kauppajärjestön (WTO) täysjäsen 
kesäkuussa 1995. 
Poliittisella näyttämöllä tietoisuus siitä, että Egyptin on vastattava Välimeren alueella 
kehittyviin tapahtumiin ja kansainvälisiin tapahtumiin yleensä näkyi siinä, että hallitus 
jatkoi tiivistä osallistumistaan Lähi-idän rauhanprosessin kaikkiin vaiheisiin. Egyptin 
hallitus säilytti niin kahdenvälisissä neuvotteluissa kuin monenvälisissä 
työryhmissäkin johtavan asemansa rauhanprosessin osapuolten suhteiden 
lähentämisessä. 
Se osallistui myös aktiivisesti taloudelliseen huippukokoukseen, joka järjestettiin 
Ammanissa marraskuun alussa ja jonka saavutuksia oli muun muassa Lähi-idän ja 
Pohjois-Afrikan aluepankin (Middle East and North African Regional Bank) 
perustaminen Kairoon. 
EU:n ja Egyptin hallituksen välillä vuonna 1994 tehdyt valmistelutyöt johtivat 
neuvottelujen aloittamiseen virallisesti Brysselissä vuonna 1995 tarkoituksena laatia 
uusi EU:n ja Egyptin välinen Euro-Välimeri -assosiaatiosopimus. Vuoden 1995 
aikana vietiin läpi noin kolmen kuukauden välein neljä neuvottelukierrosta. Vuoden 
1995 loppuun mennessä EU:n ja Egyptin välisissä neuvotteluissa oli onnistuttu 
selvittämään suuri osa alkuperäisestä pohjatyöstä ja tunnistamaan tärkeimmät 
erimielisyyttä aiheuttavat seikat. 
EU:n ja Egyptin väliseen kumppanuuteen on viitattu Egyptissä yhtenä 
merkittävimmistä strategisista aloitteista, joita maassa on tehty tämän vuosikymmenen 
aikana. Välimeri-sopimuksen taloudellisten vaikutusten sekä sen sisältämien monien 
eri sosiaalisten, kulttuuristen ja tieteellisten suhteiden lisäksi kumppanuuden täysi 
-7-
poliittinen ulottuvuus on merkittävä tekijä Egyptille. 
2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö 
EY antaa täyden tukensa Egyptin hallituksen pyrkimyksille toteuttaa talousuudistuksia 
ja rakennesopeutuksia. Neljännen rahoituspöytäkirjan varoista on sidottu yhteensä 80 
miljoonaa ecua (tai 39 %) seuraaviin ohjelmiin: julkisten yritysten uudistus- ja 
yksityistämisohjelma (43 miljoonaa ecua), yksityisen sektorin kehittämisohjelma (25 
miljoonaa ecua) ja pankkialan uudistusohjelma (11,7 miljoonaa ecua). 
Nykyisen neljännen rahoituspöytäkirjan mukaisesti 95 miljoonaa ecua on osoitettu 
maatalouteen ja siihen liittyviin aloihin Niilin laakson alueellinen ohjelma (5 miljoonaa 
ecua), eläinlääkintäpalveluja koskeva ohjelma (20 miljoonaa ecua) ja maatalousalan 
kehittämisohjelma (75 miljoonaa ecua). EU:n jäsenvaltiot hyväksyivät lisäksi 
marraskuussa 1995 Bustanin maatalouden kehittämishankkeen rahoituksen (15 
miljoonaa ecua). 
EIP antoi Egyptille kolme lainaa, joiden kokonaismäärä on 296 miljoonaa ecua, joista 
220 miljoonaa ecua annettiin egyptiläis-israelilaisen ja öljynjalostuksen alalla toimivan 
yksityisen yhteisyrityksen tukemiseen Neljännen rahoituspöytäkirjan perusteella 
tehtyjen maksusitoumusten (310 miljoonaa ecua) määrä nousi lähes 80 prosenttiin 
vuoden 1995 lopulla. Suurin osa niistä koski teollisuutta ja loput energia-alaa ja pk-
teollisuuden alaa. Pöytäkirjan riskipääomasta sidottiin (16 miljoonaa ecua) eli 68 
prosenttia. 
Rahoituspöytäkirjojen ulkopuolella EY ja Egypti ovat sopineet käyttävänsä erityisen 
kiireellisen tuontiohjelman, "Special Emergency Import Programme" (Persianlahden 
kriisi), tuottamia vastaavuusrahastoja rahoittaakseen talouden sopeuttamista koskevia 
tukiohjelmia: sosiaalisen kehityksen rahastoa, Social Fund for Development (776 
miljoonaa Egyptin puntaa) ja julkisen sektorin rahoitusjärjestelmää, Private Sector 
Financial Scheme, (330 miljoonaa Egyptin puntaa). 
Elintarvikeavun vastaavuusrahasto (Food Aid Counterpart Fund. FACF): vuonna 1995 
toteutettiin 48 FACF-hanketta sekä osallistuttiin kahdeksan pöytäkirjan mukaisen 
hankkeen paikallisiin kustannuksiin. Egyptin ja EY.n yhteinen ohjauskomitea piti 
kolme kokousta vuonna 1995 ja hyväksyi 24 rahoituspyyntöä, joiden arvo on 39 885 
899 Egyptin puntaa. 
Egyptin kanssa toteutettavassa yhteistyöohjelmassa saavutettiin merkittävää 
edistymistä vuonna 1995 Maatalousalan luottojärjestelyt toimivat tehokkaasti ja 
ulottuvat lähes kaikkiin maanviljelijöihin eri puolilla Egyptiä 
Koko joukko maatalousalan hankkeita saatiin ajoissa päätökseen tyydyttävin tuloksin. 
Niitä olivat esimerkiksi Helwanin jäteveden käsittelyhanke (jonka kustannukset olivat ± 
100 miljoonaa ecua), luonnonpuistojen alakohtaiset hankkeet Siinailla ja 
talousyhteistyöhön liittyvät hankkeet. 
Lähes kaikki neljännen rahoituspöytäkirjan varat käytettiin loppuun vuonna 1995 ja 
MEDA-järjestelyjen rahoitusta alettiin toteuttaa: 2,9 miljoonaa ecua sidottiin 
a-
ympäristönsuojeluun. Heinäkuussa 1995 toteutettiin ohjelman suunnitteluvaihe, 
jolloin päätettiin yhteistyön painopisteistä vuosina 1996 - 1998. 
Rahoitusavun todellisia vaikutuksia on toisinaan vaikeaa mitata. Aiemmin avun. 
toteuttamisessa on tapahtunut viivästymistä. Toteuttamisesta vastaavat toimistot eivät 
aina ole sitoutuneet toimintaan ja toisinaan avun hallinnoinnin heikkous on 
vaikeuttanut seurantaa. Uusien hankkeiden määritteleminen perinteisillä toiminta-
aloilla on myöskin ollut vaikeaa. 
MEDA-ohjelman mukanaantuomien uusien haasteiden ja mahdollisuuksien vuoksi 
EY:n rahoittamien avustusohjelmien toteuttamista Egyptissä on ehdottomasti 
parannettava. Uuden sopimuksen tavoitteena tulisi olla vuorovaikutteisemman 
yhteistyön edistäminen, jolloin EY voisi antaa tukea niille aloille, joilla voidaan 
havaita selkeä suuntaus poliittisiin uudistuksiin. 
Yhdysvallat ja Bretton Woodsin toimielimet antoivat merkittävää tukea vuonna 1995 
yksityisen alan kehittämisen, koulutuksen, terveyden ja ammatillisen koulutuksen 
aloilla. Kyseisiä aloja pidetään yleisesti keskeisinä Egyptin tulevaa kehitystä varten. 
.JORDANIA 
1. Taloudellinen ia poliittinen kehitys: 
Jordanian sitoutuminen rauhanprosessiin vahvistui sen jälkeen kun se allekirjoitti 26. 
lokakuuta 1994 rauhansopimuksen Israelin kanssa. Tämä johti useiden 
yhteistyösopimusten allekirjoittamiseen Israelin kanssa (mukaan lukien kauppa- ja 
liikennesopimukset). 
Jordania aloitti neuvottelut EU: n kanssa tehtävästä assosiaatiosopimuksesta 
heinäkuussa 1995 ja on osoittanut sitoutuvansa täysin osallistumaan Barcelonassa 
aloitettuun Euro-Välimeri -kumppanuuteen. 
Jordania aloitti voimakkaan talousuudistusohjelman Ammanin taloudellisen 
huippukokouksen jälkeen (lokakuu 1995). Kokous oli ensimmäinen alueellinen 
huippukokous, joka koski koko Välimeren aluetta. Jordanian aloittaman 
uudistusohjelman tavoitteena oli talouden avaaminen ja vapauttaminen poistamalla 
kaupan ja ulkomaisten investointien esteitä. Tämän ohjelman tavoite on jatkaa Bretton 
Woodsin toimielinten kanssa vuonna 1989 neuvoteltujen ohjelmien avulla 
aikaansaatua edistystä. 
2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö: 
Rakennesopeutustuki (vrt. IÏ. Rakennesopeutus): 
Tuki Jordanian makrotalouden politiikalle oli etusijalla neljännen rahoituspöytäkirjan 
määräysten mukaisesti. Jordanialle myönnettiin 20 miljoonan ecun suuruinen avustus 
rakennesopeutustukena. Avustus maksettiin vuonna 1995. 
-9-
Yksityisen sektorin kehittäminen täydentää rakennesopeutustukea ja sen tavoitteena 
on osaltaan edistää talouden siirtymävaihetta. Yksityisen sektorin kehittämistä 
edistettiin lukuisilla tavoilla, kuten perustamalla euroneuvontakeskus, Euroopan 
yhteisön investointikumppanien (European Community Investment Partners, ECIP) -
ohjelma ja valmistelemalla MED-kumppanuuskokous yhteisyritysten perustamiseksi. 
Rauhaprosessin tukeminen (vrt. III. Alueellinen yhteistyö): 
Jordania saa eniten apua tästä tuesta ( 11,3 miljoonaa ecua vuonna 1995), joka käsittää 
alueellisia infrastruktuurihankkeita koskevia lukuisia tutkimuksia. Useimmat näistä 
tutkimuksista koskevat suurelta osin Jordaniaa (Israelin ja Jordanian yhteiset 
vesihankkeet, liikennetutkimus, Akabanlahden alueellinen kehittäminen). 
EY:n rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön toteuttaminen näyttää kaiken kaikkiaan 
olevan hyvinkin tyydyttävää. 
*Neljännen pöytäkirjan varoista oli sidottu 90 prosenttia vuoden 1994 lopulla, mikä 
osoittaa, että Jordania kykenee tehokkaasti hyödyntämään sille annetut varat. 
*Rakennesopeutustuesta sidottiin ja maksettiin 100 miljoonaa ecua vuosina 1992 -
1995 (15 miljoonaa ecua kahdenvälisestä pöytäkirjasta ja 85 miljoonaa ecua 
rakennesopeutuksen erityisjärjestelyistä). Tämäntyyppisen tuen avulla Jordania on 
kyennyt saavuttamaan IMF:n ja Maailmanpankin tuella toteutetun 
rakennesopeutusohjelmansa tavoitteet. 
-Yksittäisten hankkeiden toteuttamisessa on ilmennyt eräitä ongelmia: 
*Näyttää siltä, että Jordanian makrotalous on paremmassa hallinnassa kuin valtion 
viranomaisten hallinnoimat alakohtaiset politiikat. 
*Viivästyksiä sattuu usein, sillä paikallishallinto on tehotonta ja liian keskittynyttä ja 
EY:n menettelyt monimutkaisia. 
EIP:n antolainauksen osalta neljännen pöytäkirjan mukaisten maksusitoumusten 
määrä nousi 90 prosenttiin vuoden 1995 lopulla. Toimia toteutettiin vesihuollon, 
liikenteen, tietoliikenteen ja teollisuuden alalla. Uudet toimet vuonna 1995 olivat 
yhteensä 38 miljoonaa ecua, joista 13 miljoonaa ecua laaja-alaisia toimia 
veden/jäteveden ja liikenteen alalla. 
Vuonna 1995 neljännen pöytäkirjan varoista siirryttiin toteuttamaan MEDA-luottoa. 
Ensimmäinen MEDA-luoton mukaisesti hyväksyttävä ohjelma oli syyskuussa 1995 
aloitettu yksityisen sektorin kehittämisohjelma (7 miljoonaa ecua). Tämä ohjelma 
koostuu Ammaniin perustettavasta liikepalvelukeskuksesta, jonka tärkeimpänä 
tehtävänä on tarjota korkeatasoisia palveluita paikallisille yrityksille. Heinäkuussa 
1995 toteutettiin ohjelman suunnitteluvaihe, jolloin päätettiin yhteistyön 
painopisteistä vuosina 1996-1998. 
Bretton Woodsin toimielimet, Japani ja Yhdysvallat myönsivät merkittävän määrän 
maksutasetukea vuonna 1995 joko lainatoimenpiteinä tai antamalla anteeksi 
maksamattomia velkoja (kuten esim. Yhdysvallat). 
- 10-
Avunantajia kiinnostaa kovasti vesihuolto, jonka osalta toivotaan hankkeita, jotka 
liittyvät Israelin ja Jordanian väliseen sopimukseen. 
LIBANON 
1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys 
Libanon jatkoi vuonna 1995 työtään maan sisäisten olojen vakauttamiseksi, 
poliittisen jatkuvuuden takaamiseksi pääministeri Haririn suojeluksessa ja hänen 
valtansa osittaiseksi vahvistamiseksi. Koska Libanon on viimeinen maa, joka otetaan 
huomioon rauhanprosessissa, se hakee yhteyksiä, joiden avulla se voi vahvistaa 
identiteettiään esimerkiksi Euroopan unioniin nähden. Suhteissa Euroopan unioniin 
voidaan havaita neuvottelujen aloittaminen Euro-Välimeri -assosiaatiosopimuksen 
tekemiseksi. Yhteistyöneuvoston kokouksessa maaliskuussa 1995 Libanonin 
viranomaiset ilmoittivat halukkuutensa aloittaa neuvottelut uuden sopimuksen 
tekemiseksi EU:n kanssa. Tunnustelevat neuvottelut käytiin huhtikuussa 1995 ja 
ensimmäinen neuvottelukierros marraskuussa 1995. 
Talouden elpyminen, joka oli alkanut vuonna 1991, tuotti erittäin myönteisiä tuloksia: 
esimerkiksi Libanonin punnan arvo on pysynyt vakaana vuodesta 1993. Punnan 
vaihtokurssi oli 1,610 puntaa/1 dollari vuoden 1995 lopulla. Inflaatio oli vuoden 1995 
lopulla 13,5 prosentin luokkaa (16 % vuonna 1994). 
Jälleenrakennusohjelma jatkui tyydyttävällä tavalla: ulkomaisten lahjoitusten ja 
lainojen määrä oli 1 500 miljoonaa dollaria. Libanon kuitenkin velkaantuu jatkuvasti. 
Ulkomaan velan osuus BKT:sta oli 20 prosenttia. Hallinnollisten uudistusten saralla 
on saavutettu edistystä: valtion rakenteita, tuomioistuimia ja oikeudellisia elimiä on 
uudistettu. Ne ovat kuitenkin yhä tehottomia. 
2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö 
Budjettivaroista rahoitetun neljännen rahoituspöytäkirjan varoista tehtyjen 
maksusitoumusten määrä pysyi 79 prosentissa vuonna 1995 mutta kolmen 
ensimmäisen pöytäkirjan varat käytettiin kokonaan. 
Vahinkoja ja teknistä apua jälleenrakennusohjelmassa arvioivat tutkimushankkeet 
saatiin päätökseen vuonna 1995. Niiden avulla varmistettiin kansallisen 
jälleenrakennusohjelman hallinnointi tärkeimmillä aloilla. Muut rahoittajat katsovat, 
että tämä hanke on taannut varsinaisten tukien tehokkuutta. 
Vuonna 1995 komissio ja Libanonin viranomaiset tunnustivat yhteistyönsä 
ensisijaisiksi tavoitteiksi: 
a) valtionhallinnon johtamisen tehostamisen kansallisen hallintouudistusohjelman 
yhteydessä 
b) yksityisen sektorin lainsäädäntökehyksen parantamisen. 
Tämänsuuntaisia hankkeita on valmisteltu vuoden 1995 lopulta lähtien odotellessa 
MEDA-asetuksen hyväksymistä. 
EIP sitoutui uusiin 73 miljoonan ecun lainajärjestclyihin vuonna 1995 sitomalla koko 
kolmannen ja neljännen pöytäkirjan riskipääoman (3 miljoonaa ecua) sekä sitomalla 
pitkälti "poikkeuksellista apua" koskevat järjestelyt (50 miljoonaa ecua) ja neljännen 
pöytäkirjan. Kahden jälkimmäisen järjestelyn mukaiset lainat on myönnetty hankkeille 
vesihuollon/jäteveden käsittelyn ja liikenteen aloilla. Ylimääräinen EIP-laina 
myönnettiin ilmaliikenteen alalle (10 miljoonaa ecua) osana laaja-alaisia toimia. 
Käynnissä olevien toimien suurimpana vaikeutena on ollut Libanonin 
hallintorakenteiden heikkous. Tätä hallintoa pyritään tukemaan tulevissa hankkeissa. 
Talouselämän suurimpana ongelmana on julkisen velan kasvaminen. 
Muiden rahoittajien tukitoimenpiteet keskittyivät kansalliseen 
jälleenrakennusohjelmaan. Vuoden 1995 lopulla sen ulkomainen rahoitus oli 2 729 
miljoonaa dollaria. 
Suurin rahoittaja oli Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot (40 %, 1 094 miljoonaa 
dollaria). Seuraavina olivat Arabirahastot (36 %, 971 miljoonaa dollaria) ja 
Maailmanpankki (16 %, 440 miljoonaa dollaria). 
Eri taloudenaloista eniten varoja myönnettiin sähköalalle (967 miljoonaa dollaria). 
Seuraavaksi eniten varoja myönnettiin vesihuoltoon (252 miljoonaa dollaria) ja 
lentokentille (194 miljoonaa dollaria). 
MALTA 
1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys 
Liittymistä edeltävän strategian yhteydessä Maltan kanssa käytävä suunnitelmallinen 
vuoropuhelu käynnistyi 12. kesäkuuta 1995 kokoontuneen assosiaationeuvoston 
kokouksessa annettujen määräysten mukaisesti. Vuoropuhelun käynnistyttyä voitiin 
järjestää valtionpäämiesten kokouksia Eurooppa-neuvoston Cannesin 
huippukokouksen yhteydessä (kesäkuussa), ulkoministerien kokouksia marraskuussa 
ja liikenneministerien kokouksia joulukuussa. 
Maltan poliittinen tilanne jatkui huomattavan kaksinapaisena: valta oli jakautuneena 
lievästi liittymistä kannattavan kansallismielisen puolueen ja liittymiseen 
vastahakoisesti suhtautuvan työväenpuolueen kesken. Työväenpuolue suhtautui 
kuitenkin myönteisesti Euroopan unionin kanssa perustettavaan vapaakauppa-
alueeseen, jota täydennettäisiin alakohtaisilla yhteistyösopimuksilla. 
Maltan hallitus jatkoi talousuudistuksiaan maan talousjärjestelmän 
yhdenmukaistamiseksi yhteisön talousjärjestelmän kanssa ja ulkomaankaupan 
vapauttamiseksi. Huomattava uudistus oli alv-järjestelmän käyttöönotto. 
12 
2. RAHOITUSYHTEISTYÖ 
Kolme rahoituspöytäkirjaa (1979 - 1993), joiden perusteella Malta on saanut tukea, on 
kokonaan sidottu (93,5 miljoonaa ecua). Budjettivaroista (38,5 miljoonaa ecua) on 
maksettu 64 prosenttia ja EIP:n varoista (55 miljoonasta kokonaan sidotusta ecusta) 
92 prosenttia. 
Budjettivarat kohdistettiin pääosin infrastruktuureihin, koulutustoimintaan ja 
paikallisen taloudellisen toimeliaisuuden edistämiseen erityisesti matkailualalla. EIP:n 
omat varat myönnettiin pääosin infrastruktuureihin (40 %), tietoliikenteeseen (20 %) 
sekä ympäristöä ja juomavettä koskeviin hankkeisiin. 
Maltan kanssa tehty neljäs rahoituspöytäkirja (1995 - 98) allekirjoitettiin lokakuussa 
1995. Maksusitoumuksia ei tehty vuonna 1995. 
MAROKKO 
1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys 
Marokon poliittiset olot eivät merkittävästi edistyneet vuonna 1995 vaan niin kutsuttu 
siirtymävaiheen keskusta-oikeistohallitus piti yhä maaliskuussa 1994 saamaansa valta-
asemaa. Kuningas antoi nykyisen hallituksen jatkaa tehtäviään ja teki eräitä aloitteita 
sekä "vallankumouksen, kuninkaan ja kansan neljännen vuosipäivän" yhteydessä 
päätöksen järjestää kansanäänestyksen kuningaskunnan perustuslaillisesta rakenteesta. 
Kuningas päätti julkistaa vuonna 1995 myös viiden keskeisen ministerin hyväksymän 
luottamuksellisen raportin kuningaskunnan tilasta sekä keskipitkän aikavälin talous-
ja sosiaalistrategian tärkeimmistä tavoitteista. 
Vuosi 1995 oli talouden kannalta vaikea, sillä maatalous kärsi pitkästä 
kuivuuskaudesta, joka sai BKT:n putoamaan 6,5 prosentilla. Tämä johtui siitä, että 
maatalous on merkittävä tekijä Marokon taloudessa. Julkisen talouden heikentyminen 
jatkui vuonna 1995. Julkisen talouden alijäämä oli 5,1 prosenttia ja johtui siitä, että 
menot kasvoivat enemmän kuin tulot ja siitä, että velan hoitokustannukset nousivat 
huomattavasti. 
Ulkomaankaupan tasapaino järkkyi myös: kauppavaje kasvoi ja matkailutulot ja 
ulkomailla työskentelevien marokkolaisten tulonsiirrot pienenivät. 
Marokon ja Euroopan unionin välisiä suhteita leimasivat uutta kalastus- ja 
assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut. Neuvottelujen päätteeksi (15. marraskuuta 
1995) komissio ja Marokon hallitus parafoivat molemmat sopimukset. 
2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö 
Neljän pöytäkirjan lahjoituksista oli vuoden 1995 lopussa sidottu 94 prosenttia ja 
EIP:n lainoista 100 prosenttia. 
Vuonna 1995 tehtiin kolme rahoituspäätöstä, jotka kirjattiin neljänteen 
rahoituspöytäkirjaan. 
13 
OHJELMAN NIMI I MÄÄRÄ I KUVAUS 
miljoonaa ecua 
Koulutus tärkeillä 6 miljoonaa Matkailu-, tekstiili-ja nahka-sekä 
toimialoilla ecua koneenrakennusalan ammatillisen 
koulutuksen tuki- ja kehittämishanke 
Pienten asutuskeskusten 20 miljoonaa Juomaveden jakeluohjelman 
juomavesi ecua jatkaminen ja maaseutualueiden 
viemäröinti 
Suunnitelma Sidi-Drissin 5,5 miljoonaa Maaseudun kehittämisohjelma, 
eroosion torjumiseksi ecua johon liittyy Sidi-Drissin vesialueen 
suunnitteluohjelma 
Vaikka meneillään olevien ohjelmien toteuttaminen jatkui tyydyttävällä tavalla, 
uusien hankkeiden aloittamisessa kohdattiin vaikeuksia, ja tämä ilmiö heijastui 
neljännen pöytäkirjan heikkoon maksuasteeseen. Se oli 26 prosenttia vuoden 1995 
lopulla. Vaikeudet johtuivat lähinnä Marokon viranomaisten hitaasta 
päätöksentekomenettelystäpä suurin osa rahoittajista joutui kärsimään niistä. Tilanne 
parani kuitenkin vuoden 1995 loppua kohti. 
Ensimmäinen toimi hyväksyttiin vuonna 1995 ja sen rahoitukseen myönnettiin 30 
miljoonaa ecua uudesta MEDA-budjettikohdasta. Toimen tavoitteena on perustaa 
yritysten neuvonta- ja tukikeskus (Euro Maroc Entreprise) sekä yksityisen sektorin 
tukitoimien hallinnointi- ja koordinaalioyksikkö. Nämä toimet toteutetaan vuonna 
1996. 
Neljännessä rahoituspöytäkirjassa määrättyjen ja EIP:n omista varoistaan myöntämien 
lainojen jäännös sidottiin kokonaan ja varat jaettiin alkuperäisen suuntaa-antavan 
suunnitelman mukaisesti: 41 prosenttia talouden infrastruktuureihin ja 14 prosenttia 
teollisuuteen. 
SYYRIA 
Poliittinen ia taloudellinen kehitys 
Syyrian poliittinen ja taloudellinen järjestelmä on yhä erittäin keskittynyttä, säädeltyä ja 
valvottua. 1980-luvun puolivälissä hallitus kuitenkin aloitti varovaisen ohjelman olojen 
uudistamiseksi ja vapauttamiseksi nykyisen poliittisen rakenteen puitteissa. Ohjelmassa 
tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä, eräät talouden toiminnat on avattu yksityisille 
investoinneille, kaupan esteitä on asteittain poistettu ja julkista sektoria on hieman 
uudistettu. 
Yksityinen sektorin suhtautuminen näihin toimenpiteisiin on ollut rohkaisevaa ja säästössä 
olleita pääomia on otettu käyttöön: yksityisen sektorin osuus BKT:sta onkin kasvanut 60 
prosenttiin ja sen osuus kokonaisviennistä on 62 prosenttia ja maan tuonnista 25 
prosenttia. 
- 14 
Koska Syyrian taloussuunnitelmassa pyritään kuitenkin vakauteen, hallitus valvoo tiiviisti 
talouden hallintaa, ja tähän mennessä toteutetut uudistukset ovat olleet melko hitaita. 
Syyria on osallistunut aktiivisesti Barcelonan Euro-Välimeri -konferenssiin marraskuussa 
1995 mutta ei kuitenkaan ole tehnyt lopullista päätöstä siitä, voiko se aloittaa neuvottelut 
assosiaatiosopimuksen tekemisestä. 
Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö 
Kahden ensimmäisen pöytäkirjan budjettivarat aidottiin kokonaan. Kolmannen ja 
neljännen pöytäkirjan varoista (79 miljoonaa ecua), jotka Euroopan parlamentti oli 
jäädyttänyt, voitiin sitoa 48 prosenttia sen jälkeen kun kolmas pöytäkirja tuli voimaan 
tammikuussa 1993 ja neljäs pöytäkirja huhtikuussa 1994. 
Vuonna 1995 keskityttiin lähinnä kolmannen ja neljännen pöytäkirjan varoilla 
rahoitettavien ja vuonna 1994 aloitettujen hankkeiden toteuttamiseen: 
- Sähköalan kehittäminen I 1 miljoonaa ecua 
- Pankkialan tukeminen 4,5 miljoonaa ecua 
- Väestöntutkimus-ja perhesuunnitteluohjelma 2 miljoonaa ecua 
Hankkeiden toteuttaminen ei ole tähän mennessä aiheuttanut suurempia ongelmia. 
Lisäksi vuoden 1995 aikana sidottiin 9 miljoonaa ecua liikekeskuksen perustamiseen. 
Keskuksen tarkoituksena on tarjota palveluja ja neuvoja Syyrian yrityksille. 
Vuoden 1995 aikana keskityttiin myös kartoittamaan Syyrian viranomaisten kanssa 
niitä Syyrian toiminta-aloja, joille voitaisiin myöntää yhteisön tukea ajanjakson 1996 -
1998 aikana. Ne ovat 
- hallintorakenteiden uudenaikaistaminen 
- liiketoiminnan alojen myöhempi tukeminen 
- koulutus. 
Näillä aloilla on toteutettu tutkimuksia MEDA-varoista rahoitettavien 
yhteistyöhankkeiden valmistelemiseksi. 
Kahteen ensimmäiseen pöytäkirjaan sisältyvät EIP:n omista varoista myöntämät lainat 
(98 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan. Kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan 
sisältyviä EIP:n lainoja (225 miljoonaa ecua) ei ole vielä käytetty. Ne oli pääosin 
tarkoitettu sähkönjakeluverkoston parantamiseen sekä maanteiden ja maaseudun 
puhelinverkon rahoittamiseen. EIP:n lainatoiminta Syyriassa vuonna 1995 oli 
keskeytetty siksi, että eräillä pankin jäsenvaltioilla oli erääntyneitä saatavia Syyrialta. 
15 
TUNISIA 
I. Poliittinen ia taloudellinen kehitys 
Tunisian poliittiselle järjestelmälle on luonteenomaista vallan keskittyminen 
presidentin ympärille. Viime aikoina on myös havaittu, että siirtyminen 
demokraattiseen pluralismiin ja perusoikeuksien suojeluun on hidastunut. 
Tunisia aloitti vuonna 1986 laajan rakennesopeutusohjelman, jonka tarkoituksena on 
saattaa voimaan markkinamekanismit ja luoda yrityksille suotuisa toimintaympäristö. 
Vuoden 1995 lopulla kirjatut talousuudistusten tulokset ovat yleisesti tyydyttävät. 
BKT kasvoi 2,6 prosenttia vuonna 1995. Julkisen talouden alijäämä laski vuonna 
1986 mitatusta 5,4 prosentista 4,4 prosenttiin vuonna 1995. Inflaatio pysyi 
hallinnassa. Tehdasteollisuuden tuotteiden vienti kasvoi keskimäärin 8,4 prosenttia 
kauden 1987- 1995 aikana. 
Julkisten yritysten uudistus jatkui mutta yksityistäminen hidastui. 
Heinäkuussa 1995 Tunisia allekirjoitti Euroopan unionin kanssa Euro-Välimeri -
assosiaatiosopimuksen. 
2. Tekninen yhteistyö ia rahoitusyhteistyö 
Neljän rahoituspöytäkirjan varoista oli sidottu 96 prosenttia vuoden 1995 lopulla niin, 
että lahjoituksista oli sidottu 96 prosenttia ja EIP:n lainoista 100 prosenttia. 
Jäljempänä esiteltävät toimenpiteet huomioon ottaen neljännen rahoituspöytäkirjan 
varoista oli vuoden 1995 lopulla sidottu 91 prosenttia. Rahoituspöytäkirjojen avulla 
rahoitettujen ohjelmien toteuttaminen oli yleisesti ottaen tyydyttävää. 
Komissio hyväksyi vuonna 1995 jäljempänä esitetyt ohjelmat, joiden 
kokonaisrahoitus oli 53 miljoonaa ecua. Rahoitus myönnettiin lahjoitusten ja 
riskipääomien muodossa. 
OHJELMAN NIMI I MÄÄRÄ I KUVAUS 
miljoonaa ecua 
Vesien ja maaperän suojelu. 20,00 Tavoitteena on yhtäältä torjua veden aiheuttamaa 
Vaihe II eroosiota ja kunnostaa vesialueita eri osapuolten 
yhteistyönä ja toisaalta ottaa käyttöön vesimääriä, 
joita edunsaajat voivat hyödyntää kotitalouksissa, 
maataloudessa ja maaseudulla yleensä. 
Maaseudun kehittäminen Sfaxin 5,00 Hankkeen tarkoituksena on kehittää alueen 
alueella maataloutta luomalla infrastruktuurien 
hyödyntämisestä vastaavia kollektiivisia 
rakenteita ja vahvistamalla niitä. 
Riskipääomaoperaatio. 8,00 Tämä EIP:n alulle panema operaatio kohdistuu 
Tunisian teollisuuteen, sen 
pääotnittamispyrkimyksiin ja sen perustamiin 
yhteisyrityksiin. 
Rakennesopeutus 20,00 (katso tätä koskeva kohta) 
- 16 
Maatalouden kehittämiseen on kohdistettu 64 prosenttia yhteisön varoista, ja sen 
tulokset ovat olleet tyydyttävät. Vesien ja maaperän suojeluohjelmassa (65 miljoonaa 
ecua) saavutettiin tärkeimmät tavoitteet, jotka olivat osan sadevedestä säilyttäminen ja 
pohjavesikerroksen vahvistaminen ja toisaalta maatalouden kehittäminen 
pohjavesikerrosten ympäristöön maanviljelijöiden kanssa. Ohjelmilla parannetaan 
osaltaan maaseutuväestön elinoloja, hidastetaan muuttoliikettä rannikolle ja 
kaupunkialueille ja luodaan uusia työpaikkoja. 
Muiden ohjelmien toteuttaminen on viivästynyt. Ne koskevat ammatillisten 
koulutuskeskusten perustamista ja laadunhallinnan tukemista. Viivästyminen on 
johtunut yhtäältä asianomaisista viranomaisista, jotka eivät tunne riittävän hyvin 
yhteisön menettelyjä ja toisaalta viranomaisten raskaista menettelyistä 
hankintasopimuksia tehtäessä. Tilanne parantui vuoden 1995 lopulla ja ohjelmien on 
määrä alkaa vaikeuksilta vuonna 1996. 
Ensimmäinen uudesta MEDA-budjettikohdasta rahoitettu 20 miljoonan ecun 
toimenpide hyväksyttiin, jotta voitaisiin laatia "Euro-Tunisic Enterprise" -ohjelma. 
Hankkeen tarkoituksena on antaa Tunisian yksityisen sektorin käyttöön tiettyjä 
palveluja rakennemuutoksen toteuttamiseksi ja sektorin kilpailukyvyn parantamiseksi. 
Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt hallinnollisten syiden vuoksi, mutta syyt on 
määrä selvittää vuonna 1996. Ohjelman on arvioitu alkavan vuoden 1996 puolivälissä. 
Kaikki investointipankin omat varat (neljäs pöytäkirja) sidottiin vuoden 1995 lopulla: 
45 prosenttia teollisuuden aloille (puiteluotto, teollisuusalueiden perustaminen) ja 
matkailuun (puiteluotto) ja 55 prosenttia talouden infrastruktuureihin (vesivarojen 
käyttöönottoja viestintävälineet). 
Riskipääomat sidottiin kokonaan Tunisian yritysten omien varojen lukemiseksi 
paikallisten rahoituslaitosten kautta. 
LÄNSIRANTA JA GAZA 
1. Taloudellinen ia poliittinen kehitys 
Sen jälkeen kun Israel ja Palestiina olivat allekirjoittaneet väliaikaisen sopimuksen 28. 
syyskuuta 1995, Israel veti joukkonsa tärkeimmistä Palestiinan kaupungeista 
Länsirannan alueella (Hebronia lukuun ottamatta). Näin luotiin mahdollisuudet 
järjestää ensimmäiset demokraattiset presidentin- ja parlamenttivaalit Länsirannan ja 
Gazan alueella 20. tammikuuta 1996. 
Palestiinalaishallinnolla on nykyään oikeusvaltaa siviilihallitusta koskevissa 
toiminnoissa Länsirannalla ja Gazan alueella, vaikka Israel on yhä voimakkaasti ja 
näkyvästi läsnä turvallisuuden valvonnassa. Jatkuva uhka israelilaisiin kohdistuvista 
terrori-iskuista on suurimpana vaaraa nykyisille järjestelyille ja edistymiselle 
neuvotteluissa Länsirannan ja Gazan alueen pysyvästä asemasta. 
- 17-
Vuoden 1995 loppupuolen suhteellisen hyväntahtoisen ilmapiirin ansiosta talouden 
toimeliaisuus osoitti vilkastumista ja hyvän taloudellisen tuloksen ansiosta 
palestiinalaishallinto sai hallintaan huhtikuussa ennustetun vakavan julkisen talouden 
alijäämän. Vuoden loppuun mennessä palestiinalaishallinto oli laatinut luettelon 
"keskeisistä investointihankkeista", joka itse asiassa oli luettelo sen ensisijaisista 
investoinneista julkisiin infrastruktuureihin. Nämä hankkeet esiteltiin rahoittajille 
rahoitusta varten alunperin vuonna 1993 annettujen lupausten mukaisesti. Hankkeet 
piti esitellä taloudellista apua käsittelevässä ministerikonferenssissa, joka oli määrä 
järjestää 9. tammikuuta 1996. 
Barcelonan konferenssin jälkeen komissio yritti saada palestiinalaiset täysimääräisesti 
mukaan rakentamaan Euro-Välimeri -kumppanuutta. Neuvosto pyysi komissiota 
lokakuussa tutkimaan mahdollisuuksia tehdä palestiinalaisten kanssa sopimus, sillä se 
halusi saada palestiinalaiset täysin mukaan Barcelonan kehitykseen. Komissio 
aloittikin tunnustelevat neuvottelut palestiinalaisten kanssa. 
2. Rahoitustoiminta 
Rahoittajat jatkoivat omien ohjelmiensa toteuttamista niin, että niitä koordinoitiin 
jossain määrin paikallisten koordinaatiokomiteoiden kautta. Rahoittajien varojen 
siirtyminen jälleenrakennuksesta haittasi yhä avustustoimintaa; huhtikuussa 1995 
järjestetyssä rahoittajien kokouksessa ennustettiin vuoden loppuun mennessä 136 
miljoonan dollarin budjettialijäämää. Rahoittajat sopivat korjaamaan alijäämän 
kolmenvälisen toimintasuunnitelman (Tripartite Action Plan, TAP) ehtojen 
mukaisesti. Israelin, palestiinalaishallinnon ja Norjan allekirjoittama TAP, joka 
edustaa rahoittajia, velvoitti palestiinalaishallinnon huhtikuussa 1995 tekemään 
menoleikkauksia ja Israelin helpottamaan Palestiinan tavanomaisia kauppa- ja 
työvoimavirtaa. 
Vuoden loppuun mennessä ja alijäämän kohentuessa huomio siirtyi jälleen pitkän 
aikavälin kehittämistyöhön. Palestiinalaishallinto laati yhdessä Maailmanpankin 
kanssa luettelon ensisijaisista investoinneista ja esitteli sen ensin Länsirantaa ja Gazan 
aluetta käsittelevälle Maailmanpankin neuvoa-antavalle ryhmälle lokakuussa 1995. 
Luettelo oli määrä esitellä virallisesti rahoittajille ministerikonferenssissa. 
Koska palestiinalaishallinnolla oli käytettävissään suuret joukot kansainvälisiä 
rahoittajia ja suunnattomat määrät niiden antamaa rahoitusta, sillä oli hieman 
vaikeuksia lukuisten infrastruktuurihankkeiden asettamisessa tärkeysjärjestykseen ja 
niiden toteuttamisessa. Rahoittajat turhautuivat, koska näytti siltä, että saatavilla ei 
ollut yhtä viranomaista, joka suunnittelisi, miten rahoittajien varat käytetään. Samaan 
aikaan hallinnon rakenteet kasvoivat, ja budjettialijäämä uhkasi vuoden alussa siirtää 
huomion pois pitkän aikavälin kehittämistyöstä. 
Nämä ongelmat selittävät sen, että rahoittajat halusivat ehdottomasti allekirjoittaa 
kolmenvälisen toimintasuunnitelman huhtikuussa 1995, ja saada yhden ainoan 
viranomaisen suunnittelemaan avustushankkeita. Vuoden 1995 loppuun mennessä 
tämä lähtökohta näytti toimivan; alijäämä oli hallinnassa ja palestiinalaishallinnon oli 
määrä esittää ensisijaiset rahoitustarpeensa rahoittajille suuressa Palestiinan 
- 1! 
taloudellista apua käsittelevässä ministerikonferenssissa Pariisissa 9. tammikuuta 
1996. 
Samassa kuussa pidetyt vaalit vahvistivat uuden vaiheen alkaneen Länsirannan ja 
Gazan alueen kehittämisessä. Kauhistuttavat pommi-iskut Jerusalemiin ja Tel Aviviin 
vain muutama viikko vaalien jälkeen aiheuttivat sen sijaan vuonna 1996 sen, että 
Israel sulkijalleen Länsirannan ja Gazan alueen, rahoittajien avustusohjelmat menivät 
sekaisin, talouskasvu hiipui ja palestiinalaishallinnon budjettialijäämä lähti jälleen 
kerran nousuun. 
3. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö 
Vuoden 1995 aikana komissio sitoi lähes 100 miljoonaa ecua Länsirannalle ja Gazan 
alueelle annettavaan kehitysapuun, jota koordinoitiin tiiviisti palestiinalaishallinnon 
kanssa. Yhteisön avustusten määrä oli vuonna 1995 lähes kolmanneksen kaikista 
rahoittajien tekemistä maksusitoumuksista vuonna 1995, joten yhteisön asema 
merkittävimpänä yksittäisenä avunantajana vahvistui. 
Vuoden 1995 hankkeet sisälsivät mittavan kunnallisia infrastruktuureja koskevan 
investointiohjelman, jossa korostettiin työvoimavaltaisia hankkeita, Gazan kaupungin 
kiinteitä jätteitä koskevan ohjelman, European Gaza Hospital -sairaalan 
valmistumisen Khan Younisiin sekä myöhemmin samana vuonna yksityisen sektorin 
tukiohjelman. Samaan aikaan komissio jatkoi muiden merkittävien hankkeiden 
toteuttamista. Tällaisia olivat muun muassa 42 miljoonaa ecua käsittävä 
asunnonrakentamisohjelma, UNRWAn koulujen kunnostaminen Länsirannalla ja 
Gazan alueella ja entisten vankien sopeuttaminen palestiinalaiseen yhteiskuntaan. 
Rauhanprosessin kannalta oli merkittävää, että palestiinalaishallinto otti Länsirannan 
ja Gazan alueen hallinnon käsiinsä aivan alusta alkaen toukokuussa 1995. Tämä 
merkitsi kuitenkin myös sitä, että rahoittajilla oli paineita selvittää uuden hallinnon 
välittömät rahoitusvaikeudet. Jäsenvaltiot neuvoivat, että rahoitus olisi 
tarkoituksenmukaista myöntää yhteisön talousarviosta. Vaikka komissio aina 
rahoittaakin mieluummin pitkän aikavälin investointihankkeita, se osoitti tässä 
tapauksessa lähes 40 prosenttia yhteisön avustuksista vuonna 1995 
palestiinalaishallinnon toistuviin kustannuksiin. Tämä oli enemmän kuin minkään 
muun rahoittajan antama avustus. 
Tämän lisäksi yksikään rahoittajista ei halunnut, että riippuvuudesta talousarviosta 
myönnettävästä ulkoisesta rahoituksesta tulisi jatkuvaa. Komissio vaikutti osaltaan 
siihen, että ajatusta kolmenvälisestä toimintasuunnitelmasta muutettiin niin, että se 
auttaisi valvomaan alijäämää, ja vuoden loppuun mennessä tämä taktiikka tuntui 
toimivan. Komissio alkoi myös painostaa palestiinalaishallintoa, jotta tämä 
määrittelisi kehitysstrategian ohjaamaan rahoittajien toimintaa. 
Euroopan investointipankki antoi ensimmäisen lainansa Länsirannalle ja Gazan 
alueelle laaja-alaisten järjestelyjen mukaisesti, ja sitoi 26 miljoonaa ecua luottona 
palestiinalaisyritykselle. Luotto maksettiin kahden paikallisen pankin kautta, vaikka 
poliittiset ja taloudelliset edellytykset ovat olleet voimakkaasti vastaan näiden 
puiteluottojen nopeaa käyttämistä. 
- 19 
Kahdeksas EY:n ja UNRWAn (United Nations Relief and Works Agency for 
Palestine refugees) yleissopimus, joka määrää yhteisön rahoituksesta UNRWA:han 
vuosina 1993 - 96 umpeutui. Neuvosto antoi komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut 
yhdeksännestä yleissopimuksesta. EU on yhä suurin rahoittaja UNRWA:n toistuvassa 
talousarviossa, kun lasketaan yhteisön rahoitus ja jäsenvaltioiden kahdenväliset 
avustukset yhteensä (yhteisö yksin on Yhdysvaltain jälkeen toiseksi suurin rahoittaja). 
Yhteisö sitoi myös varoja vuonna 1995 vesi- ja viemäriverkostojen kunnostustyöhön 
UNRWA:n suojeluksessa kahdeksalla Palestiinan pakolaisleirillä Libanonissa. 
Samaan aikaan komissio jatkoi vuoden 1995 kuluessa ohjelmaansa vaalien tekniseksi 
valmistelemiseksi mukaan lukien muiden näkökulmien lisäksi vaalipiirien ja 
vaalirajojen laatiminen, rekistereiden valmistelu, rekisteri- ja vaalivirkailijoiden 
koulutus. Työskentely Palestiinan paikallishallinnosta ja vaaleista vastaavan komitean 
kanssa oli välttämätöntä tammikuun 1996 vaalien järjestämiseksi. 
Vaalikausi alkoi marraskuussa 1995 ja siihen mennessä Euroopan unioni antoi 
käyttöön komission logistisella tuella ensimmäiset 300 EU:n tarkkailijaa, joiden 
läsnäolo helpottaisi kansainvälisen oikeutuksen saamista palestiinalaishallinnon 
presidentin ja Palestiinan lakiasäätävän neuvoston vaaleihin. Komissio perusti myös 
hallinnollisten virkamiesten ryhmän, joka ohjaa tarkkailijoiden toimintaa ja on 
vastuussa EU:n puolesta ylimääräisten 300 kansainvälisen tarkkailijan työn 
koordinoinnista. 
-20 
II. Rakennesopeutus 
Niiden eteläisten ja itäisten Välimeren maiden, jotka toteuttavat rakennesopeuttamista 
koskevan ohjelman, talousuudistusten tukemiseen tarkoitetun 300 miljoonan ecun 
erityisen tukimäärän myöntäminen on uutta neljänsissä rahoituspöytäkirjoissa, jotka 
kattavat kauden 1992 - 1996. 
Rajallinen osa näiden maiden kanssa tehdyn neljännen rahoituspöytäkirjan varoista 
voidaan lisätä tähän tukimäärään määrättyihin varoihin. 
Vuonna 1995 otettiin käyttöön rakennesopeutusta koskeva uusi tukimenetlely. 
Tunisian hyväksi toteutetulla 20 miljoonan ecun suuruisella toimenpiteellä oteltiin 
ensimmäisen kerran käyttöön rakennesopeutusta koskeva uudistettu lähestymistapa, 
jota neuvosto suositteli 1.6.1995 (päätöslauselma n:o 7566/95), ja joka ilmeni 
maksutaseen suorana tukena tuontiohjelman sijasta sekä vankan (sosiaalisen) 
budjetti strategi an toteuttamisena eikä enää vastaavuusrahastojen tarkkana 
kohdentamisena. 
Varojen jakamisesta tukikelpoisten maiden kesken päätettiin rakenteellista 
epätasapainoa ja pitkän aikavälin kehitystarvetta osoittavien parametrien perusteella. 
Vuoden 1995 loppuun mennessä sidottiin 300 miljoonan ecun tukimäärästä 
yhteismäärältään 260 miljoonaa ecua (vrt. seuraava taulukko): 
RAKENNESOPEUTUKSEEN TARKOITETTU EUROOPAN UNIONIN TUKI 
MAKSUSITOUMUKSET VUODEN 1995 LOPULLA (MILJOONAA ECUA) 
ALGERIA 
MAROKKO 
TUNISIA 
JORDANIA 
VARAUS 
YHTEENSÄ erityinen tukimäärä 
55 
60 
60 
85 
40 
300 rahoituspöytäkirja 
15 
20 
-
15 
50 YHT. 
70 
80 
60 
100 
Ohjelmien vaikutusta on vielä ennenaikaista arvioida tyhjentävästi, mutta voidaan 
kuitenkin todeta, että nämä ohjelmat ovat myötävaikuttaneet talousuudistusten 
toteuttamiseen, ulkopuolisen rahoituksen tarpeen supistumiseen ja epäsuotuisimmassa 
asemassa olevia väestönosia koskevien sosiaalimenojen lisäämiseen. 
Algeria saa 70 miljoonaa ecua sosiaaliset näkökohdat huomioon ottavaa 
asuntotuotantoa koskevan uudistusohjelmansa tukemiseen. Huolimatta muutamista 
hallinnollisista viivytyksistä vuonna 1995 toteutettiin tosiasiallisesti alakohtaisen 
tuontiohjelman ensimmäinen osa ja aloitettiin vastaavien vastaavuusrahastojen 
kokoaminen. Samana vuonna saatiin aikaan periaatteellinen sopimus 
vastaavuusrahastojen budjetoinnista ja käytöstä. 
21 
Lisäksi neuvoston tehtyä päätöksen Algerian makrotaloudellista vakauttamista 
koskevan ohjelman tukemisesta toisella makrotaloudellisella lainalla, komissio 
maksoi vuonna 1995 ensimmäisen erän (100 miljoonaa ecua). 
Marokko sai yhteisön tukea rakennesopeuttamista koskevaan ohjelmaansa 80 
miljoonan ecun verran. Tuen ennuste oli laajalti myönteinen niin talousuudistuksen 
kuin talousarviosta annettavan tuen osalta (vastaavuusrahastoista myönnetyt 
määrärahat on käytetty, kohdealojen kehitystä kuvaavat osoittimet olivat jatkuvassa 
kasvussa vertailujakson aikana). 
Tunisia oli ensimmäinen maa, joka sai yhteisön tukea rakennesopeutusta koskevaan 
ohjelmaansa. Tuen määrä oli 40 miljoonaa ecua. Vastaavuusrahastoista rahoitettiin 
ohjelmia työpaikkojen luomiseksi. Yhteisön rahoitusosuudella voitiin pitää nämä 
ohjelmat kunnioitettavalla tasolla. Talousuudistusten toteuttaminen on ollut täysin 
tyydyttävää, ja lisäksi sosiaaliset osoittimet ovat parantuneet. Vuoden 1995 
puolivälissä tehtiin päätös uudesta 20 miljoonan ecun suuruisesta 
sopeuttamistoimenpiteestä. Yhteisön tuella tuetaan uudistusohjelmaa. Se edistää 
Tunisian ulkoisten rahoitustarpeiden vähentämistä, julkisen talouden alijäämän 
hallintaa sekä julkisten sosiaalimenojen ylläpitämistä kunnioitettavalla tasolla. 
Jordania sai vuonna 1995 tukea 20 miljoonan ecun edestä. Kun tuen määrä oli 
vuosina 1992 - 1993 50 miljoonaa ecua ja vuonna 1994 30 miljoonaa ecua, kauden 
1992 - 1995 kokonaistuki oli 100 miljoonaa ecua. 
Tämä ohjelma oli jatkoa aiemmille ohjelmille ja se muodosti merkittävän tuen, jolla 
edistettiin rakennesopeutusta koskevan ohjelman tyydyttävää toteuttamista 
yhteistyössä IMF:n ja Maailmanpankin kanssa. 
22 
III. ALUEELLINEN YHTEISTYÖ 
Komissio hyväksyi 11,3 miljoonan ecun suuruiset varat joukolle Lähi-idän 
rauhanhankkeita, joiden tavoitteena on alueellisen yhteistyön käynnistäminen ja 
tukeminen. Kyseiset hankkeet käsittävät monia erilaisia aiheita: 
• Israelin ja Jordanin rauhansopimukseen perustuvat vesihankkeet 
• alueellista kehittämistä koskevat hankkeet 
Akabanlahli 
Välimeren kaakkoisosa 
• liikenteen perusrakenteet 
• sähköverkkojen yhteenliittäminen 
• vesi ai an tietopankki 
• alueellinen eläinlääkintäalan yhteistyö 
• REDWG:n (alueellisen talouskehityksen työryhmä) valvontakomitean 
sihteeristö. 
On perustettu Egyptin, Israelin, Jordanian ja Palestiinan viranomaisten edustajista 
koostuvia hankkeiden ohjauskomiteoita, joissa puheenjohtajana toimii alueellisten 
osapuolten pyynnöstä komissio, ja jäsenten välille on luotu toimivia yhteistyösuhteita. 
Yhteisten ongelmien yhteistä ratkaisua ja turvatumpaan tulevaisuuteen johtavien rajat 
ylittävien aloitteiden tekemistä koskeviin mahdollisuuksiin on suhtauduttu 
myönteisesti. REDWG-sihteeristo perustettiin virallisesti Ammaniin ja se toimii 
tehokkaasti. 
Osa varainhoitovuoden 1995 talousarvion mukaisesti sidotuista varoista käytettiin 
alueellisten viranomaisten kanssa toteutettavaan valmistelutyöhön luonnosteltaessa ja 
sovittaessa liikkumavarasta toteutettavuustutkimusten, muiden tutkimusten ja 
suunnitteluasiakirjojen osalta sekä ohjauskomiteoiden kokouskustannusten osalta. 
Pääosa varoista käytettiin Euroopan konsulttiyritysten yhteenliittymien kanssa 
tehtävien sopimusten rahoittamiseen erilaisia hankkeita koskevien teknis­
taloudellisten toteutettavuustutkimusten tekemiseksi. Näiden 
toteutettavuustutkimusten tulokset ovat saatavilla vuoden 1997 aikana. Perustetusta 
teknisestä tukiyksiköstä toimitetaan alueella asuvia projektipäälliköitä, jotka 
määrittelevät, tarkentavat, edistävät ja valvovat alueelliseen kehittämiseen liittyviä 
erilaisia tutkimuksia, hankkeita ja ohjelmia Akabanlahden ja Välimeren kaakkoisosan 
alueellisten kehittämishankkeiden yhteydessä. 
Myös liikennealan alueellisten viranomaisten kanssa on aloitettu työt, jotka liittyvät 
alueen halki kulkevien kansainvälisten liikenneväylien määrittelyyn ja niistä 
sopimiseen. On perustettu liikenneväyliä käsitteleviä pysyviä komiteoita, joiden 
ensimmäiset kokoukset pidettiin Ammanissa kesäkuussa 1996. Alueellinen eläinten 
terveyttä koskeva ohjelma on otettu käyttöön ja Palestiinan viranomaisille on annettu 
teknistä apua toimivan eläinlääkintäyksikön perustamiseksi. 
23 
Väestöntutkimus 
Komissio jatkoi 41 väestöohjelman hallinnointia Välimeren alueella myöntämällä 
niihin yhteensä 49 miljoonaa ecua. Välimeren alueen väestötutkimusohjelmat 
keskittyivät pääasiassa Länsirannalle, Gazan alueelle ja Turkkiin (katso 
budjettitaulukko osassa IV). 
Palestiinan terveysministeriön kanssa allekirjoitettiin kolmevuotinen 4,26 miljoonan 
ecun suuruinen sopimus naisia, terveyttä ja perhesuunnittelua koskevaksi kansalliseksi 
ohjelmaksi, joka toteutetaan Gazan alueella ja Länsirannalla. Brittiläinen valtiosta 
riippumaton järjestö Population Initiatives for Peace myönsi ylimääräiset 360 000 
ecua tähän ohjelmaan osoitettavaa teknistä apua varten. 
Perhesuunnittelujärjestö ja Pathfinder International käynnistivät Diyarbakirissa 
Turkissa kolmivuotisen perheen terveyttä ja perhesuunnittelua, opetusta, tiedotusta, 
koulutusta ja palveluja koskevan ohjelman. Hankkeen kokonaismäärä oli 482 357 
ecua. 
Komissio teki vuoden 1995 aikana ehdotuksen neuvoston päätöslauselmaksi 
väestötieteellisten politiikkojen ja ohjelmien tukemisesta kehitysmaissa. Tämä 
päätöslauselma oli oikeudellinen perusta vastaavalle erityiselle budjettikohdalle B7-
631, joka on suunnattu erityisesti ICPD-toimintaohjelman seurantaan. 
Vuoden 1995 budjettikohdan B7-5050 arvioinnissa korostettiin vaikeuksia, joita 
Euroopan komissiolla oli Välimeren alueen väestöohjelmien tehokkaassa 
kehittämisessä ja hallinnoinnissa. Yksi syy niihin oli selkeän politiikan puute. Vuonna 
1995 aloitettiin sisäinen yhteensovittaminen kehittämällä Euroopan komission 
väestöpolitiikkaa; tämä työ jatkuu MEDA:n yhteydessä vuonna 1996. 
Muuttoliike 
Budjettikohtaan B7-5055 "Muuttoliikkeen ja maahanmuuton positiivisten toimien 
tarkkailu" kuuluville hankkeille (yhteensä 3 miljoonaa ecua) myönnettiin määrärahoja 
seuraavasti: 
Pääsihteeristö (oikeus- ja sisäasiain työryhmä) käytti miljoona ecua "muuttoliikkeen 
tarkkailuun". 
1,85 miljoonaa ecua varattiin 10 hankkeeseen, joiden aiheita ovat naisten ja nuorison 
sijoittuminen työelämään, yritysten perustaminen, inhimillisten voimavarojen hallinta, 
taloudellinen kehitys, paikallisdemokratia ja terveys. Näiden hankkeiden 
kokonaisbudjetti on 1,9 miljoonaa ecua. 
Jäljelle jääneet 150 000 ecua käytettiin pieniin toimiin, kuten 
toteutettavuustutkimukseen naisten asemasta muuttoliikkeessä. 
24 
Viestintä 
Komissio on koettanut kehittää asiaankuuluvien kumppaneiden välisen vuoropuhelun 
käsittävää viestintäohjelmaa ja edistänyt tätä lähestymistapaa ilmentäviä toimia. 
Vuoden 1995 talousarvio oli noin 500 000 ecua, joiden avulla on voitu toteuttaa 
seuraavia toimia: 
1. EU:n menettelyjen suuntaaminen kohti Välimeren alueen kumppaneita 
a) Lehdistötiedotteita laaditaan pyydettäessä ja toimitetaan tiedotusosastolle, 
jossa ne julkaistaan ja jaetaan Brysseliin akkreditoidulle lehdistölle. 
b) Erityisistä Välimeren alueen kolmansien maiden tapahtumista laaditaan 
yhdessä tiedotusosaston kanssa teknisiä selvityksiä Brysseliin 
akkreditoiduille lehtimiehille. 
c) Pyydettäessä laaditaan artikkeleita EU:n, Välimeren alueen kolmansien 
maiden ja Lähi-idän välisistä suhteista. 
d) Julkaisuja koordinoidaan: 
Esitteet: MED-Programmes Handbook, Upper Golf and Aqaba Oil Spill 
Contingency Project, The Barcelona Declaration. Kaikki esitteet on julkaistu 
englanniksi, ranskaksi ja arabiaksi.-
2. Välimeren alueen kolmansien maiden edustustojen toiminnan tukeminen 
a) Tiedotuslehden aineiston valmistelu: tarjotaan artikkeleita ja tausta-aineistoa 
EU:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden välisistä tapahtumista yleisiä 
EU-aiheita koskevan aineiston täydentämiseksi. 
b) Jatkuvat yhteydet edustustoihin: edustustojen välille luodaan yhteys, 
tiedonvaihtoa helpotetaan ja vastataan kaikenlaisiin kyselyihin 
(videoaineisto, valokuvat, taustatiedot jne.). 
c) Tiedotuksesta vastaavien virkailijoiden kokousten järjestäminen: näiden 
kokousten tavoitteena oli saada yleiskuva edustustojen tiedotustoiminnasta 
sekä keskustella keinoista edustustojen ja Brysselin välisen ja edustustojen 
keskinäisen yhteistyön parantamiseksi. 
3. Tiedotusalaa koskevien vierailujen järjestäminen (sisältö ja käytännön 
järjestelyt) 
Välimeren kumppanuusmaista tulevien nuorten diplomaattien vierailu, 
syyskuu 1995 
Maghreb-maista tulevien toimittajien vierailu, lokakuu 1995 
Syyriasta tulevien toimittajien vierailu, joulukuu 1995 
Näiden vierailujen tavoitteena oli esitellä alueen eri eturyhmille EU:ta ja sen 
toimielimiä keskittymällä erityisesti EU:n ja kyseisten maiden välisiin 
-25 
suhteisiin. Vierailuohjelma oli tavallisesti yhden viikon pituinen ja se sisälsi 
vierailijoiden toivomia aiheita. 
b) PO lB:n ja kansainvälisten radio- ja televisioasemien välinen sopimus: 
AITV - Agence Internationale d'Images: Seuraavien maiden kansalliset 
televisioasemat tilaavat ohjelmia tältä ranskalaiselta televisioyhtiöltä: Saudi-
Arabia, Egypti, Arabiemiirikunnat, Jordania, Marokko, Oman, Qatar, Syyria, 
Tunisia, Jemen, Djibouti, Israel, Mauritania, Iran ja Algeria. Vuonna 1995 ne 
lähettivät uutiskatsauksia, 4-5 minuutin pituisia asiaohjelmia ja 12 minuutin 
pituisia sarjaohjelmia. Ohjelmissa käsitellään sekä Eurooppaa että 
Arabimaailmaa kiinnostavia aiheita ja ne valitaan tiiviissä yhteistyössä 
AITV:n Brysselissä toimivan paikallisen kirjeenvaihtajan kanssa. 
Päätelmät: 
Tulevaisuudessa saattaa olla hyödyllistä tarkastella sitä, miten voidaan varmistaa, että 
edellä esitetyt toimet toteutetaan johdonmukaisissa ja monipuolisissa puitteissa, joilla 
helpotetaan toimien hallintaa ja lisätään samalla niiden laajuutta ja vaikutusta. Olisi 
tuotettava esimerkiksi erikoistuneempia julkaisuja, joiden tarkoituksena on tiedottaa 
Välimeren alueen kumppaneille EU:n toiminnasta alueella, Euro-Välimeri-
kumppanuuden lujittamisesta ja Barcelonan konferenssin seurannasta. Julkaisut olisi 
laadittava arabiaksi, ranskaksi ja englanniksi. 
Kulttuuri 
Komission Välimeren alueen kumppaneihin kohdistaman toiminnan kulttuuria ja 
tiedotusta koskeva ulottuvuus vaikuttaa kiistämättömältä. Eräs Välimeren alueen 
kulttuuria tukevista komission toimista on Välimeren maissa sijaitsevien Euroopan 
unionin edustustojen yhteinen kulttuuriohjelma. 
Komissio on lisännyt vuonna 1994 aloittamiaan tapahtumia, joita on järjestetty usein 
yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, ja otti vuonna 1995 mukaan kumppaniensa kanssa 
toteutettavan yhteisen toiminnan uuden ulottuvuuden, jonka tavoitteena on korostaa 
Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta ja Välimeren alueen kumppaneiden panosta 
Euroopan kulttuurissa. 
Näitä toimia toteutettiin vuonna 1995 400 000 ecun edestä, ja niistä kävi ilmi 
kahdenlaisen kulttuuritoiminnan olemassaolo: 
1. mahdollisesti "alueellinen" toiminta: Euroopan kamarimusiikkiorkesterin (ECCO) 
ja Euroopan barokkimusiikkiorkesterin kiertue, Jazz-karavaani (kiertävä jazz­
festivaali), Euroopan elokuvafestivaali jne., 
2. "paikallinen" toiminta: Damaskoksen arkeologinen festivaali, Eurooppa-kulttuurin 
viikot Marokossa ("Regards sur l'Europe") jne. 
Eräs toinen tuettava ala on kulttuurituotteiden tuotantoja levitys. Näitä tuotteita ovat 
erityisesti kirjat, elokuva, musiikki, käännöstoiminta, kulttuurifestivaalit (israelilais-
palestiinalaisten kulttuurien festivaali Brysselissä) ja arkeologia. 
-26-
Hajautettu yhteistyö 
Hajautetun yhteistyön tavoitteena on lisätä keskinäistä ymmärrystä unionin ja sen 
Välimeren alueen kumppaneiden välillä, ja edistää kansalaisyhteiskunnan asemaa. 
Tämän kaltaisen Välimeren maiden kanssa tehtävän yhteistyön tarve tuli hyvin 
selväksi Barcelonan Euro-Välimeri -konferenssissa marraskuussa 1995, jolloin sekä 
EU:n että EU:hun kuulumattomien Välimeren kumppanuusmaiden ulkoministerit 
antoivat hajautetulle yhteistyölle täyden tukensa. 
Komissio toteutti hajautettua yhteistyötä vuonna 1995 merkittävästi seuraavien 
ohjelmien kautta: MED-URBS (9 miljoonaa ecua), MED-MEDIA (7 miljoonaa ecua), 
MED-CAMPUS (9 miljoonaa ecua), MED-INVEST (ei uusia maksusitoumuksia), 
MED-MIGRATION (2 miljoonaa ecua) ja MED-AVICENNE (ei uusia 
maksusitoumuksia). 
Komissio osallistui MED-ohjelmien kautta noin 200 hankkeen rahoitukseen vuonna 
1995 ja vuosina 1996 - 1997 toteutettavia hankkeita koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin 
vuoden 1995 puolivälissä. 
Ulkopuolisten asiantuntijoiden vuonna 1994 toteuttamien arvioiden ja yhdessä MED-
ohjelmien osapuolten kanssa vuonna 1995 järjestettyjen tarpeiden 
arviointiseminaarien jälkeen eri ohjelmiin tehtiin joitakin muutoksia, joiden 
tarkoituksena oli kuvastaa paremmin Välimeren maiden tarpeita ja ottaa huomioon 
ohjelmista kahden ensimmäisen vuoden aikana saadut kokemukset: 
• alunperin yksivuotisina rahoitetut hankkeet muutettiin monivuotisiksi ohjelmiksi 
niiden tehokkuuden lisäämiseksi, 
• aiheiden määrää rajoitettiin ja verkostokumppancita otettiin mukaan, 
• soveltamismenettelyjä muutettiin paremman valintajärjestelmän 
mahdollistamiseksi, 
• konkreettisia tuloksia ja hankkeiden tuottoa painotettiin enemmän. 
Tilintarkastustuomioistuin antoi lokakuussa 1995 komissiolle ennakkovaroituksen 
työn alla olevasta ohjelmien toimintaa koskevasta kertomuksesta. Siinä oli havaittu 
vakavia puutteita, mitä tulee näiden ohjelmien hallinnointijärjestelmään ja vastuun 
jakamiseen ulkopuolisille järjestöille. Komissio keskeytti tämän varoituksen 
perusteella vuoden 1995 lopussa ohjelmien toiminnan suunnitellakseen uuden 
hallinnointijärjestelmän, jossa otettaisiin huomioon kertomuksessa havaitut puutteet ja 
aloitettaisiin toimenpiteitä kaikkien säännönvastaisuuksista vastuussa olevien elinten 
suhteen. Samalla komissio teki selväksi, että tämä ei suinkaan edellyttänyt hajautetun 
yhteistyön merkityksen kyseenalaistamista Välimeren kumppanuusmaiden 
kansalaisyhteiskunnan tukemisen välineenä, ja komissio halusi yhä jatkaa tällaista 
toimintaa, mikäli tarvittavat varokeinot otetaan käyttöön. 
27 
IV. RAHOITUSKATSAUS 
OHJELMA: Yhteistyö Välimeren alueen maiden kanssa. 
BUDJETTIKOHTA MEDA (B7-410) 
tuhansina ecuina 
Maksusitoumukset 
Maksumäärärahat 1994 
Talous­
arvio 
65 850 
52 200 Toteutus 
% 
98,4 
61,5 1995 
Alustava 
talous­
arvio 
162 900 
85 000 Todellinen 
talous­
arvio 
172 900 
91 000 Toteutus 
% 
99,8 
54,4 Siirrot 
vuodelle 
1996 
Huom. Tämä luku sisältää entiset alamomentit B7-4080 (alueiden välinen yhteistyö), 
B7-4081 (alueellinen eurooppalais-arabialainen yhteistyö) ja B7-4082 (työpaikkojen 
luominen Maghreb-maissa). 
135 hanketta ja toimea toteutettiin ja niistä 20:een myönnettiin yli miljoona ecua. 
Edellä mainitut 20 hanketta jakautuivat seuraavasti (vuonna 1995 tehdyt 
maksusitoumukset miljoonina ecuina): 
Talousuudistusten täydentäminen 
Miljoonaa ecua 
Yksityisen sektorin kehittäminen Marokossa 30,0 
Yksityisen sektorin kehittäminen miehitetyillä 
alueilla 
Palvelukeskus Tunisian yrityksille 
Euroopan investointipankin globaalilaina 
miehitettyjen alueiden pk-yrityksille 3,0 
20,0 
6,0 
-2K 
Jordanian yksityisen sektorin 7,0 
kehittämisohjel ma 
Tuki kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen 
MED-TECHNO 7,0 
MED-URBS 12,0 
MED-MEDIA 8,0 
MED-CAMPUS 10,0 
Miehitettyjen alueiden yhteisöjen 5,0 
kehittämisohjelma 
Alueellinen yhteistyö 
Lähi-idän rauhanprosessi 11,3 
Lähi-idän Rauhan yliopisto 1,2 
Maatalouden koulutusohjelma Välimeren 2,0 
kumppanuusmaissa 
Ympäristönsuojelu 
Korkohyvitys ympäristön hyväksi 
toteutettavista EIP:n hankkeista 
Israelissa 2,4 
Turkissa 8,2 
9,5 
Jordaniassa 3,1 
Limassolissa Kyproksella toteutettavat kunnostustyöt 2,0 
Egeanmerta koskeva tekninen apu (Turkki) 8,3 
Saastumista koskevan FODEP-rahaston 3,0 
vahvistaminen Tunisiassa 
Akabanlahden pohjoisosassa tapahtuviin 2,9 
öljyvahinkoihin varautumista koskeva hanke, 
Egypti 
YHTEENSÄ 161,9 
29-
OHJELMA: Rauhanprosessin tukeminen (Länsiranta/Gaza) 
BUDJETTIKOHDAT: B7-711 
tuhansina ecuina 
Maksusitoumukset 
Maksumäärärahat 1994 
Talous­
arvio 
60 000 
45 000 Toteutus 
% 
97,7 
98,7 1995 
Alustava 
talous­
arvio 
52 000 
30 000 Todellinen 
talous­
arvio 
68 400 
85 000 Toteutus 
% 
100 
63 Siirrot 
vuodelle 
1996 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto vuoden 1995 aikana kyseisestä 
budjettikohdasta tehdyistä maksusitoumuksista: 
Hanke 
Yliopistot ja valtion tukemat korkeakoulut - toistuvat 
kustannukset 
Ala-ja keskiasteen oppilaitokset - toistuvat kustannukset 
Palestiinalaishallinnon vuoden 1996 yleisen talousarvion 
tukeminen 
Gazan kaupungin kiinteiden jätteiden ohjelma- loppuun 
saattaminen 
Institutionaalinen tukiohjelma 
Kunnallinen tukiohjelma 
Khan Younis -sairaalan rakennustöiden loppuun saattaminen 
Vaalien valmistelu 
YHTEENSÄ vuoden 1995 
maksusitou­
mukset 
15 
10 
15 
5 
2,5 
10 
7,5 
2 
67 
30 
OHJELMA TAI TOIMI: Taloudellinen yhteistyö Välimeren alueen maiden kanssa. 
BUDJETTIKOHDAT: B7-4050, B7-4051, B7-406, B7-407 
tuhansina ecuina 
Maksusitoumukset 
Maksumäärärahat 1994 
Talous­
arvio 
299 000 
254 (KK) Toteutus 
% 
99,9 
83,7 1995 
Alustava 
talous­
arvio 
305 000 
305 000 Todellinen 
talous­
arvio 
299 500 
193 000 Toteutus 
% 
99,7 
86,3 Siirrot 
vuodelle 
1996 
Liitteenä olevissa taulukoissa esitetään yleiskatsaus neljän rahoituspöytäkirjan 
rahoituksellisesta täytäntöönpanosta kaudella 1978 - 1991. On otettava huomioon, että 
kolmannen pöytäkirjan sidotuista varoista maksettiin 69 prosenttia ja neljännen 
pöytäkirjan sidotuista varoista 21 prosenttia. 
///. Toteutetut tukitoimenpiteet ja budjettimäärärahojen käyttö 
Budiettikohta B7-4050: ensimmäiset ia toiset rahoituspöytäkirjat Välimeren etelä- ia 
itäosan maiden kanssa 
Määrältään yli miljoonan ecun hanke käynnistettiin: 
Egyptin maataloussektorin kehittämisohjelma: 4,9 
Budiettikohta B7-4051: kolmannet ja neljännet rahoituspöytäkirjat Välimeren etelä- ia 
itäosien maiden kanssa 
Vuonna 1995 hyväksyttiin 63 hanketta tai toimea, joista 23:een myönnettiin yli 
miljoona ecua. 
31 -
Mainitut 23 hanketta jakautuvat seuraavasti (vuoden 1995 maksusitoumukset 
miljoonina ecuina): 
Hanke 
Marokko 
Suunnitelma Sidi Drissin eroosion torjumiseksi 5,5 
Juomaveden toimittaminen ja viemäröinti 20,0 
Tuki ensisijaisilla aloilla toimivien koulutukseen 6,0 
Äitien ja vastasyntyneiden terveyden tukeminen 9,0 
Tunisia 
Veden ja maaperän suojelu 20,0 
Samansuuntaisten patojen ja kastelujärjestelmän 3,0 
kehittäminen 
Maaseudun kehittäminen Sfaxin alueella 5,0 
Rakennesopeutusta koskeva tukiohjelma 20,0 
Egypti 
Korkohyvitys Alexandria National Iron and Steel 5,0 
Companyn ympäristöhankkeelle 
Egyptin vuoristoalueiden väestöohjelma 10,0 
Akabanlahden suojelun kehittämistä koskeva 10,0 
hanke 
Helwanin jätevesihanke 3,0 
MISR-kompressoritehtaan 6,0 
riskipääomaoperaatio 
-32-
Maataloussektorin kehittämisohjelma 70,0 
Libanon 
Lebanon Investin globaalilaina 1,0 
Lebanon Investin riskipääomalla rahoitettava 2,0 
globaalilaina 
Syyria 
PEE Transmissionin korkohyvitys 6,0 
Väestöohjelma 2,0 
PEE Transmissionin korkohyvitys 7,0 
Eufratin kastelujärjestelmät 2,0 
Yksityisen sektorin kehittämisohjelma 9,0 
Jordania 
JEPCO IV korkohyvitys 3,0 
Rakennesopeutuksen tukiohjelma 20,0 
YHTEENSÄ 240,0 
Alle yhden miljoonan ecun suuruiset hankkeet kohdistuivat esimerkiksi 
kaupunkiyhteisöjen kehittämisohjelmiin, matkailun kehittämiseen, julkisen hallinnon 
parantamiseen ja yksityisen sektorin kehittämisohjelmien valmistelua koskeviin 
tutkimuksiin. 
Budjettikohta B7-406: tuki Irakin kurdiväestölle 
Määrältään miljoonan ecun hanke käynnistettiin. 
YK:n lastenavun rahaston tukeminen 1,0 
33-
Budiettikohta B7-407: tuki UNRWA:llc 
Sosiaaliset hyvinvointiohjelmat Palestiinan 
pakolaisille 32,0 
Luvun B7-40 osalta vuonna 1995 tosiasiallisesti käytettävissä olevat ja PO IB:n 
hallinnoimat määrärahat käytettiin seuraavasti: 
99,7 % maksusitoumusmäärärahojen osalta 
86,7 % maksumäärärahojen osalta 
-34 
Liite Luettelo vuoden 1995 väestöhankkeista Välimeren alueella 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. Kdu nsaa ja jä r jestö 
Palestiinan terveysministeriö 
Population Initiatives for 
Peace (PIFP) 
PIFP - Johns 
Hopkins University 
FPA Turkki/ 
Pathfinder International 
Turkish Family Health and 
Planning Association 
Population Initiatives for 
Peace (PIFP) 
World Population Foundation 
IIASA 
Centro de Invesligaciones y 
Promociön 
Iberoamérica-Europa (CIPI E) 
Femconsult 
Euro Health Group 
Marie Stopes International 
(MSI) 
KOKONAISMÄÄRÄ Määrä 
(ecua) 
4 260 000 
360 000 
50 000 
500 000 
43 452 
51 700 
37 152 
50 000 
28 356 
66 224 
66 000 
165 310 
5 678 194 Hanke 
Naisia, terveyttä ja 
perhesuunnittelua 
koskeva kansallinen 
ohjelma Gazan alueella 
ja Länsirannalla 
Tekninen apu 
Palestiinan 
terveysministeriön 
ohjelmaan 
Video: "Arab women 
speak out", Gaza, 
Länsiranta 
Perheen terveys & 
perhesuunnittelu, 
opetus, tiedotus, 
koulutus ja palvelut, 
Diyarbakir 
Konferenssi 
perhesuunnittelusta ja 
perheen terveydestä 
islamilaisissa maissa 
IEC-ohjelmaan liittyvä 
tarpeiden arviointi 
Toteutettavuustutkimus, 
lasten syntymän 
ajoittamista koskeva 
ohjelma 
Työpaja/tutkimus: 
tulevaisuuden 
väeslösuuntauksct 
Pohjois-Afri kassa 
Naisille suunnattu 
ehkäisevää ja avustavaa 
terveydenhuoltoa 
koskeva ohjelma, 
Tendrara 
Budjettikohdan B7-5050 
arviointi 
Arabialueen IPPF-
ohjelman arviointi 
Euroopan parlamentin 
foorumi Maa 
Palestiina 
Palestiina 
Palestiina 
Turkki 
Turkki 
Jemen 
Jordania 
Pohjois-
Afrikka 
Marokko 
Yleinen 
Yleinen 
Yleinen 
- 35 
ETELÄISIÄ JA ITÄISIÄ VÄLIMEREN MAITA KOSKEVIEN RAHOITUSPÖYTÄKIRJOJEN JÄÄNNÖSTEN SELITTÄVÄ TAULUKKO (2) 
UJ MAROKKO 
ALGERIA (1) 
TUNISIA 
EGYPTI 
LIBANON 
JORDANIA 
SYYRIA 
RAKENNESOPEUTL 
YHTEENSÄ PK1 
0 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
S 
7 PK2 
1 
12 
0 
3 
0 
0 
0 
16 PK3 
1 
0 
2 
1 
0 
0 
4 
8 PK4 f{AKENNE|JÄÄNNÖS 
SOPEUTUS 
28 
24 
8 
16 
5 
3 
29 
113 40 
40 30 
43 
10 
20 
5 
3 
33 
40 
184 HANKE 
25 
25 
10 
7 
5 
1 
40 
113 JÄÄNNÖKSEN ERITTELY 
KORKOTUKI (3) 
g 
2 
29 
40 RISKIPÄÄOMA (4) 
5 
18 
4 
4 
31 
(1) Varauksen alaisen jäännöksen erittely (ks. ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan erityislainat) 
(2) Eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita koskevien maksusitoumusten jäännös rakennesopeutus mukaan lukien 
(3) Korkotuki 
(4) Riskiääoma 
ö ETELÄISIÄ JA ITÄISIÄ VÄLIMEREN MAITA KOSKEVIEN NELJÄNSIEN RAHOITUSPÖYTÄKIRJOJEN RAHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
i : i i ; : 
1. KAHDENVÄLINEN OSUUS . j.. ... . (1991-1996) j 
TALOUSARVIO: 31.12.1995 TALOUSARVIO EUROOPAN INVESTOINTIPANK PÖYTÄKIRJA KOKONAISUUDESSAAN 
EUROOPAN | Maksusitoumukset Maksut Maksusitoumukset \ Maksut Maksusitoumukset Maksut 
INVESTOINTIPANKKI: 31.12.1995 "j ! ! ' 
MAROKKC 
ALGERIA 
TUNISIA 
MAGHREE 
EGYPTI 
LIBANON 
JORDANIA 
SYYRIA 
MASHREK 
ISRAEL 
YHTEENS YHTEENS 
218 
70 
116 
404 
258 
24 
46 
43 
371 
775 Arvo 
190 
47 
108 
345 
242 
19 
43 
18 
322 
667 %1) Arvo 
I 
0,871561 50 
0,671429 16 
0,931034 48 
0,85396' 114 %2) 
0,263158 
0,340426 
0,444444 
0,330435 
0,937984! 8 0,033058 
0,791667 i 4j 0,210526 
0,934783 18: 0,418605 
0,418605; 0 
0,867925 30 0,093168 
0,860645 144 0,215892 
1.1. Riskipääomat (sisältyvät kahdenväliseen osuuteen) 
i J I 
TALOUSARVIO: 3i.i2.i995|Maksusitoumukset Maksut 
EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI: 31.12.1995 
YHTEENS 
; 
MAROKKq 25 
ALGERIA 18 
TUNISIA | 15 
MAGHREB 
EGYPTI 58 
16 
LIBANON 2 
JORDANI/ 
SYYRIA 
MASHREK 2 
2 Arvo 
20 
0 
15 
35 
12 
2 
2 
22| 16 
I 
! i 
i 
i 
YHTEENSl 80 
I 
i 
1 ) Maksusitoumukset 51 %1) Arvo %2) 
0,8: 5 0,25 
0, 0 
1; 3 0,2 
0,6034481 8 0.228571 
0,75! 0 
1! 
1 
0 1. 0,5 
0,727273 1 0,0625 
i 
I ! 
0,6375 i 9- 0,176471 
i ; 
2) Maksut/maksusitoumukset YHTEENS 
220 
280 
168 
668 
310 
45 
80 
115 
550 
82 
1300 Arvo %1) JArvo %2) ' 
i i 
220 i 1 41 0,186364 [YHTEENS 
438 
1801 0,642857! 24 0.1333331 350 
168 1 49 0.291667 284 
568 0,850299 114 0.200704; 1072 
242; 0,780645 42 0.173554 568 
29: 0,644444 69 
71: 0,8875 15 0.211268 126 Arvo 
410 
227 
276 
913 
484 %1) jArvo %2) 
i 
0,936073! 91 0.221951 
0,648571 i 40 0,176211 
0,971831' 97 0.351449 
0,851679 228 0.249726! 
0,852113 50 0.103306! 
481 0,695652 4 0.083333 j 
114 0,904762 33 0.289474, 
0j 0 158} 18! 0,113924 0 
342: 0,621818 57 0.166667 921! 664; 0,720955 87 0.131024! 
82; 1 30 0.365854 82 
992! 0.763077 201 0.202621 2075 821 1 30 0.3658541 
1659' 0,799518 345 0.207957' 
li i 
2. RAKENNESOPEUTUKSEN OSUUS | 
TALOUSARVIO: 31.12.1995 
YHTEENS 
MAROKKO 60 
ALGERIA 95 
TUNISIA 60 
MAGHREB 215 
EGYPTI 0 
LIBANON 
JORDANIA 85 
SYYRIA 
MASHREK 85 
YHTEENSÄ ! 300 
! ; I I Maksusitoumukset Maksut 
: ! 
Arvo i%1) Arvo °0 2) i 
! 
60! 1 60 1! 
55! 0,578947 20 0.363636 
60: 1 40 0.6666671 
175' 0,813953 120 0.685714 
i 
; i 
85! 1 65 0.764706 
i 
85; 1 65 0.764706! 
260 0,866667 185 0.711538 
i Lähteet: F01,Pics. Olas ja Euroopan investointipankki 
l (Miljoonaa ecua) j | 
bo ETELÄISIÄ JA ITÄISI/ 
TALOUSARVIO: 31.12.1995 
EUROOPAN [Maksusitoi 
INVESTOINTIPANKKI: 31.12.199 
YHTEENS^Arvo 
! 
PÖYTÄKIRJA n:o 1/1978-1981 
MAROKKC 74 74 
ALGERIA 44 
TUNISIA 54 L_ 37 
54 
MAGHREE 172^ 165 
EGYPTI 771 77 
LIBANON 10. 10 
JORDANIA 22: 22 WALIMER 
TALOUSA 
imukset 
5 
%1) 
1 
0,840909 
1 
0,959302 
1 
1 
1, 
SYYRIA 26; 26! 1 
MASHREK 135: 135J 1 
ISRAEL 
YHTEENS, 307: 300 0,977199 
: ..... ... 
PÖYTÄKIRJA n:o 2/1981-1986 
MAROKKC 109! 108 
ALGERIA 44' 32 
TUNISIA 61 i 61 
MAGHREE 214 201 
EGYPTI 126 123 
LIBANON 16 
JORDANIA 26 16 
26 
SYYRIA 33 i 33 
MASHREK 201 198 0,990826 
0,727273 
1 
0,939252 
0,97619 
1 
1 
1 
0,985075 
ISRAEL ' ! 
YHTEENS- 415 i 399! 0,961446 
PÖYTÄKIRJA n:o 3/1986-1991 ] 
MAROKKC 173! 172 j 0,99422 
ALGERIA 56; 56 j 1 
TUNISIA 93 91 
MAGHREE 322! 319 
EGYPTI 200 ! 199 0,978495 
0,990683 
0,995 
LIBANON 20 20 i 1 
JORDANIA 37! 37 
SYYRIA 36 j 32 
MASHREK 293 288 
ISRAEL 
YHTEENS, 615 607 1 
0,888889 
0,982935 
0,986992 EN MAITA 
WIO 
Maksut 
Arvo 
74 
32 
53,55 
159,55 
72 
7 
22 
26 
127 
286,55 
100 
18 
61 
179 
112 
8 
23 
24 
167 
346 
136 
18 
77 
231 
126 
12 
28 
5 
171 
402 KOSKEVAN KOLMEN ENSIMMÄISEN RAHOITUSPÖYTÄKIRJAN R 
(1978-1991) | 
j EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI 
j [Maksusitoumukset Maksut 
%2) iYHTEENSÎArvo |% 1) Arvo % 2) 
: j 
; ! ; 
1: 56: 56J 1 
0,864865: 70; 70 1 56 
70 
0,991667 41! 41! 1j 41 
0,96697 167; 167; 1; 167 
0,935065 93 93. 1! 93 
0,7 20! 20 1! 20 
1 18) 18i 1| 18 
1 34i 34, 1 34 
0,940741 165] 165. li 165 
301 30 1! 30 
0,955167; 362j 362: 1| 362 
' 
0,925926! 90 
0,5625 107 
1; 78 
0,890547; 275 
0,910569! 150 
0,5; 34 
0,884615! 37 
0,727273> 64 
0,843434j 285 
' 40 
0,867168! 600 ! ! 
90! 1 
107; 1 
78| 1 
275! 1 
150 
34 
37 
64 
285 
40 
600 1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
: ! 
| I 
0,790698 151| 151| 1 
0,321429 183! 142 0,775956 
0,846154 131| 131| 1 
0,724138 465! 424! 0,911828 
0,633166 249! 242 0,971888 
0,6 53! 53! 1 
0,756757 63 63: 1 
0,15625 110 0] 0 
0,59375 475 358; 0,753684 
63] 63! 1 
0,662273 1003 845! 0,842473 90 
89 
76 
255 
150 
29 
37 
52 
268 
40 
563 
91 
70 
107 
268 
187 
27 
63 
0 
277 
57 
602 1 
0,831776 
0,974359 
0,927273 
1 
0,85294jj 
1 
0,8125 
0,940351 
1 
0,938333 
0,602649 
0,492958 
0,816794 
0,632075 
0,772727 
0,509434 
1 
0 
0,773743 
0,904762 
0,712426 AHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
RAHOITUSPÖYTÄKIRJA KOKÖNAISUUDEJ 
Maksusitoumukset Maksut 
YHTEENS 
130 
114 
95 
339 Valeur % 1) ;Arvo 
130: 1' 130 
107! 0,938596] 102 
95! 1; 94,55 
332: 0,979351: 326,55 
170j 170 1 165 
30; 30 1 27 
40! 40 1 40 
60 60 1 60 5SAAN 
%2) 
1 
0,953271 
0,995263 
0,983584 
0,970588 
0,9 
1 
1 
300 300 1 292! 0,973333 
30 30 1 30' 1 
669 662 0,989537 648,55, 0,979683 
199 198 0.994975 190; 0,959596 
151 139 0,92053 107 0,769784 
139 139 1 137 0,985612 
489 476 0,973415 434: 0,911765 
276 273 0,98913 262 0,959707 
50 50 1 37 0,74 
63 63 1 60. 0,952381 
97 97 1 76; 0,783505 
486 483 0,993827 435! 0,900621 
40 40 1 40: 1 
1015 999 0,984236 909 0,90991 
324 323 0,996914 227; 0,702786 
239 198 0,828452 88! 0,444444 
224 222 0,991071 184; 0,828829 
787 743 0,944091 499! 0,671602 
449 441 0,982183 313 
73 73 1 39 
100 100 1 91 
146 32 0,219178 
768 646 0,841146 443 
63 63 1 57 
1618 1452 0,897404 999 0,709751 
0,534247 
0,91 
0,685759 
0,904762 
0,688017 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 371 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 10 17 
Luettelonumero : CB-CO-97-364-FI-C 
ISBN 92-78-22757-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
39