Tämä on toinen tällainen kertomus. Mainitun asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti kertomus on jaettu seuraavaan kolmeen osaan:

Asetuksen (EU) N:o 19/2013, jäljempänä ’asetus’, mukaisesti komissio on sitoutunut toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen sopimuksen ja asetuksen soveltamisesta, täytäntöönpanosta ja velvoitteiden täyttämisestä.

Kolumbian tuonti EU:sta on kasvanut huomattavasti vuosien 2012 ja 2014 välillä 4 870 miljoonasta eurosta 6 602 miljoonaan euroon (36 prosenttia). On kuitenkin huomattava, että suurin kasvu tapahtui vuonna 2013 (23 prosenttia), vaikka sopimusta alettiin soveltaa vasta elokuussa 2013, eli sopimusta ei voida pitää ainoana syynä tähän huomattavaan kasvuun. Tätä seikkaa vahvistaa se, että kasvu oli suurinta sellaisten tuotteiden osalta, joille oli jo myönnetty tulliton suosituimmuuskohtelu (kasvua 1 133 milj. euroa eli 42 prosenttia). Tästä huolimatta myös sellaisten tuotteiden EU:sta Kolumbiaan tulevan tuonnin kasvu, joiden tuonti on vapautettu sopimuksessa kokonaan, oli merkittävä (306 milj. euroa eli 43 prosenttia). Sopimuksessa osittain vapautettujen tuotteiden tuonti kasvoi 27 prosenttia ja tullietuuskiintiöiden alaisten tuotteiden tuonti 71 prosenttia (joskin se oli ollut aiemmin hyvin vähäistä, vain 21 miljoonaa euroa). Kuvatun positiivisen kehityksen myötä EU:n osuus Kolumbian tuonnista kasvoi vuoden 2012 11 prosentista 14 prosenttiin vuonna 2014.

Tuoteryhmittäin Perun tuonti EU:sta laski eniten mineraalituotteiden (25 %) ja perusmetallien (25 %) osalta. Tosin absoluuttisesti ilmaistuna lasku oli suurin koneiden ja mekaanisten laitteiden tuonnissa (159 milj. euroa eli 9 prosenttia). Näin kävi etenkin 84 ryhmän tuotteille (ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaaniset laitteet sekä niiden osat), joiden osalta EU:n osuus koko Peruun tulevasta tuonnista on neljännes ja joiden osalta lasku oli 11 prosenttia. Sen sijaan suurin nousu tilastoitiin taideteosten (184 prosenttia), eläinten ja eläintuotteiden (47 prosenttia) sekä elintarviketeollisuuden tuotteiden (46 prosenttia) tuonnissa. Absoluuttisesti mitattuna ainoastaan elintarvikkeiden ja kemiallisten tuotteiden tuonnin kasvu on merkittävä (kummallakin noin 43 milj. euroa). Jälkimmäisessä ryhmässä suurin kasvu tapahtui farmaseuttisten tuotteiden tuonnissa (31 prosenttia).

Perun tuonti EU:sta laski 4 prosenttia vuonna 2014 (3 716 milj. euroa) verrattuna vuoteen 2012 (3 891 milj. euroa). Suuntaus on linjassa Perun maailmanlaajuisen tuonnin laskun kanssa (3 prosenttia). Lasku koskee pääasiassa tuotteita, joille myönnetään tulliton suosituimmuuskohtelu (10 prosentin lasku). Sellaisten tuotteiden tuonti, joiden tuonti vapautettiin sopimuksessa kokonaan, kasvoi 19 prosenttia ja osittain vapautettujen tuotteiden tuonti 15 prosenttia. Lisäksi tullietuuskiintiöiden alaisten tuotteiden tuonti kasvoi 86 prosenttia, joskin se oli ollut aiemmin hyvin vähäistä. On mielenkiintoista, että Perun tuonti EU:sta kasvoi 14 prosenttia sellaisten tuotteiden osalta, joihin ei sopimuksen nojalla sovelleta etuuskohtelua ja joista tästä syystä kannetaan suosituimmuustulli, kun taas samojen tuotteiden maailmanlaajuinen tuonti Peruun kasvoi vain 3 prosenttia.

Toinen merkittävä kehityssuuntaus on se, että sopimuksen soveltamisen aloittamisesta vuoden 2014 loppuun mennessä 526 uutta yritystä oli aloittanut viennin Kolumbiasta EU:hun. Niistä 328 yrityksen viennin arvo oli alle 10 000 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja vain 8 yrityksen viennin arvo ylitti 1 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (USD), mikä tarkoittaa sitä, että suurin osa yrityksistä on pk-yrityksiä. Samana ajanjaksona Kolumbian vienti EU:hun käsitti 336 uutta tullinimikettä, joihin kuului laaja valikoima eri tuotteita tonnikalasta (USD 4 615 647 tarkastelujaksolla) ja itseliikkuvista koneista (USD 3 109 501) anislikööreihin (USD 1 691 638).

Toisessa kokouksessa siirryttiin käsittelemään merkittävämpiä, erityisesti työllisyyteen liittyviä kysymyksiä. Osapuolet laativat luettelon mahdollisista seurattavista asioista. Luetteloa on tarkasteltava yksityiskohtaisesti, ja se on laitettava tärkeysjärjestykseen. Kansalaisyhteiskunnan kanssa järjestettiin avoin tilaisuus (noin 80 osallistujaa), jossa koottiin yhteen edellisen päivän hallitusten välisen kokouksen aiheet. Kansalaisyhteiskunnan kannanotot tilaisuudessa keskittyivät lähinnä kauppasopimuksen Kolumbiaan kohdistuviin vaikutuksiin (ks. myös 4 kohta jäljempänä).

Kolumbian osalta mainittiin erityisesti markkinoille pääsy keskushallintoa alemmalla tasolla ja se, että hankintayksiköt käyttävät epätavallisia ja joskus erittäin vaativia indikaattoreita määrittäessään tarjouskilpailuun osallistuvien yritysten taloudellisia valmiuksia. Tähän liittyvää keskustelua on jatkettava. Peru puolestaan ilmoitti, että käynnissä oleva uudistus poistaa mahdollisuuden myöntää julkisten hankintojen toimituksia kansainvälisille organisaatioille, mikä on tällä hetkellä suurin ongelma tällä osa-alueella.

Kolumbia viittasi äskettäin hyväksymäänsä kansalliseen kehityssuunnitelmaan, johon sisältyy myös ihmisarvoista työtä koskeva toimintasuunnitelma sekä työsuojelutarkastusten kehittämistä, sakkojen keruun tehostamista ja joidenkin yritysten toteuttamien epäasianmukaisten ulkoistamisten ja työehtosopimuskäytäntöjen ehkäisemistä koskevia tavoitteita. Työmarkkinavuoropuhelua on kehitetty eri mekanismeilla. Tällaisia ovat muun muassa ristiriitojen ratkaisemista käsittelevä komitea ja julkisen sektorin työehtosopimusneuvotteluja koskeva aloite. Vaikka vielä on paljon tekemistä, Kolumbia totesi kuitenkin, että väkivallan uhan alaisten ammattiyhdistysjohtajien suojeluun on osoitettu lisää voimavaroja ja Kolumbia on edelleen sitoutunut torjumaan rankaisemattomuutta.

6. PÄÄTELMÄT

Kaksi vuotta sopimuksen voimaantulosta sen täytäntöönpanoprosessi jatkuu ja sopimus toimii yleisesti ottaen hyvin kaikkia osapuolia tyydyttävällä tavalla. Joitakin osa-alueita on vaikea arvioida muun muassa siksi, että esimerkiksi palvelukauppaa ja sijoituksia koskevat tiedot eivät ole vielä käytettävissä tai ne ovat vain osittain käytettävissä. Latinalaisen Amerikan taloudellinen taantuma ja hyödykkeiden hintojen lasku maailmanmarkkinoilla vaikuttivat myös EU:n ja Kolumbian sekä EU:n ja Perun välisiin kauppavirtoihin. Kaiken kaikkiaan vuodesta 2012 EU:n tuonti Perusta ja vienti sinne ovat vähentyneet arvoltaan, mikä on linjassa Perun kaupan yleissuuntauksen kanssa. EU:n osuus Kolumbian tuonnista kasvoi vuosien 2012 ja 2014, ja vienti Kolumbiasta EU:hun nousi arvoltaan vuonna 2014 laskettuaan sitä ennen vuosina 2012 ja 2013.

Sopimuksella vapautettujen tavaroiden kauppa osoittaa, että sopimuksen täytäntöönpanolla on ollut myönteinen vaikutus. Tällaisten tuotteiden tuonti Perusta ja Kolumbiasta EU:hun on lisääntynyt, joissakin tapauksissa merkittävästi. EU on lisännyt huomattavasti sellaisten tavaroiden vientiään sekä Kolumbiaan että Peruun, jotka vapautettiin sopimuksella joko kokonaan tai osittain tai joiden osalta otettiin käyttöön tullietuuskiintiöt. Kauppa on monipuolistunut, sillä vuoden 2012 jälkeen tuontia on tilastoitu lukuisille uusille tullinimikkeille.

On ilahduttavaa, että 526 kolumbialaista ja 1 133 perulaista uutta yritystä harjoitti sopimuksen voimaantulon jälkeen ensimmäisen kerran vientiä EU:hun, varsinkin kun huomattava osuus yrityksistä on pk-yrityksiä. Suuntausta pyritään vahvistamaan sopimuksen täytäntöönpanoa tukevilla EU:n kehitysohjelmilla.

Vaikka täytäntöönpano sujuukin hyvin useimmilla alueilla, on joitakin alueita, joihin on puututtava nopeasti. Tällaisia ovat esimerkiksi terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien velvoitteiden täytäntöönpano Perussa ja alkoholijuomien verotus etenkin Kolumbiassa mutta myös Perussa. Ongelmallista on myös markkinoille pääsyä koskevien sitoumusten täytäntöönpano keskushallintoa alemman tason julkisten hankintojen osalta Kolumbiassa.

Sopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun, jota EU pitää tärkeänä, täytäntöönpanomekanismi on nyt käytössä, ja kansalaisyhteiskunta osallistuu siihen aktiivisesti. Kolumbia on ilmoittanut edistymisestä työmarkkinavuoropuhelussa, ja Peru toi esiin lapsityövoiman käytön ennaltaehkäisyä ja lopettamista sekä työn virallistamista koskevat strategiansa.

Banaaneja koskevan vakautusmekanismin osalta todetaan, että tuoreiden banaanien keskimääräisessä tukkumyynnissä EU:n markkinoilla ei rekisteröity merkittäviä muutoksia eikä ollut mitään merkkejä siitä, että Perun viennin kasvu olisi vaikuttanut EU:n markkinoiden vakauteen tai EU:n tuottajien tilanteeseen. Komissio katsoo näin ollen, että Perusta peräisin olevien banaanien tuontiin sovellettavan etuustullin suspendoiminen ei ollut aiheellista. Banaanintuonnin ja markkinatilanteen tiukka valvonta tuottaa näin ollen tulosta.

Komissio aikoo jatkossakin keskittyä toimenpiteisiin, joilla pyritään sopimuksen täysimääräiseen soveltamiseen sen kaikilta osin osapuolten keskinäisen kaupan ja sijoitusten sekä yhteistyön tehostamiseksi.