Jäsenvaltioiden on toimitettava BKTL-aggregaatit ja niiden osatekijät asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen määritelmien mukaisesti. Tiedot on toimitettava edeltävältä vuodelta, ja mahdolliset muutokset aikaisempien vuosien tietoihin on ilmoitettava samaan aikaan. Tämä vaatimus otetaan huomioon lähetystaulukoita (BKTL-kyselyt) koskevissa lomakkeissa, jotka Eurostat laatii ennen kutakin vuotuista tietojen toimittamista.

BKTL-asetuksen 2 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on laskettava BKTL ja toimitettava komissiolle (Eurostat) joka vuosi ennen lokakuun 1 päivää BKTL-aggregaatteja ja niiden osatekijöitä koskevat luvut. Tämä määräaika on yhdenmukainen EKT 2010:n tietojen lähettämisohjelmassa muiden vuotuisten kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamiselle asetetun määräajan kanssa, minkä ansiosta jäsenvaltioiden on helpompaa laatia kaikki asiaan liittyvät tietojoukot.

Omien varojen tarkoituksia varten toimitettavien BKTL-tietojen asianmukaisuudesta luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden osalta sovelletaan tarvittaessa asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 b artiklan 4 kohdan asiaan liittyviä säännöksiä, erityisesti mahdollisuutta esittää BKTL-tietojen laatua koskeva varauma kohtiin, jotka joko komissio tai jäsenvaltio on antanut tiedoksi.

Kuten BKTL-asetuksen 9 artiklassa edellytetään, tässä kertomuksessa tehdään yhteenveto komission ja bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän edistymisestä BKTL:n yhdenmukaistamisessa ja BKTL-asetuksen soveltamisessa sen voimaantulosta alkaen. Luvussa 2 kuvaillaan toimenpiteitä, jotka on toteutettu BKTL-asetuksessa vahvistetun markkinahintaisen bruttokansantulon määritelmän ja laskemisen noudattamisen varmistamiseksi. Luvussa 3 kuvaillaan toimenpiteitä, jotka on toteutettu sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toimittavat BKTL-tiedot ja lisätiedot komissiolle oikea-aikaisesti. Luvussa 4 kuvaillaan komission toteuttamia toimia niiden lähteiden ja menetelmien varmentamiseksi, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet BKTL:n laskennassa. Luvussa 5 tehdään päätelmiä BKTL-asetuksen soveltamisesta sen voimaantulosta alkaen.

BKTL-asetuksen edeltäjiä olivat neuvoston direktiivi 89/130/ETY, Euratom (BKT-direktiivi) ja neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003, jotka BKTL-asetuksen voimaantulo on kumonnut. BKT-direktiivissä säädettiin menettelytavasta BKT:n vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden varmistamiseksi ja arvioimiseksi BKT-komiteassa, jossa jäsenvaltiot ja komissio tekivät kiinteää yhteistyötä vuosina 1989–2003. Kumotussa asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1287/2003 säädettiin samankaltaisesta menettelystä BKTL:n todentamiseksi ja arvioimiseksi BKTL-komiteassa, jossa jäsenvaltiot ja komissio tekivät läheistä yhteistyötä vuosina 2004–2019. Omien varojen tarkoituksia varten käytettävien tietojen osalta saavutettiin hyvä luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden taso.

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 549/2013 mukaista Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää (EKT 2010) BKTL:a on käytetty EU:n talousarvion neljännen oman varan perustana 1. tammikuuta 2014 alkaen.

Näitä näkökohtia on käsitelty komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1546, joka hyväksyttiin edellä mainittujen säännösten mukaisesti, ja bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän hyväksymässä BKTL-selosteita koskevassa oppaassa. Asetuksessa (EU) 2020/1546 todetaan selosteiden rakenteen suhteen, että niiden on koostuttava kymmenestä luvusta ja BKTL-prosessitaulukoista. Selosteen luvut kattavat seuraavat asiat:

Lisäksi BKTL-asetuksessa velvoitetaan jäsenvaltiot toimittamaan Eurostatille vuotuinen selvitys jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laadusta (2 artiklan 3 kohta). Kyseisen selvityksen päätarkoituksena on antaa komissiolle tiedot edellisen BKTL-tietojen toimittamisen jälkeen tehdyistä muutoksista, jotka koskevat BKTL-aggregaattien ja niiden osatekijöiden kokoamiseen käytettyjä lähteitä ja menetelmiä. Tämän selvityksen yhteisestä sisällöstä ja muodosta sovitaan myös bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän kevätkokouksessa. Tämä menettely on ollut käytössä useita vuosia, joten selvitysten laatu on yleisesti ottaen hyvä ja ne antavat komissiolle ja bruttokansantuloa käsittelevälle asiantuntijaryhmälle tarvittavat taustatiedot, jotta ne voivat arvioida jäsenvaltioiden BKTL-tietoja ja niiden tarkistuksia.

Eurostat perusti kesäkuussa 2020 kattavuutta käsittelevän alaryhmän. Tämän alaryhmän tavoitteena on tarkastella kattavuuteen liittyviä erityisiä kysymyksiä, jotta voidaan parantaa BKTL-tietojen kattavuutta, vaihtaa käytäntöjä ja laatia käytännön ohjeita kattavuuskorjausten vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Tämän alaryhmän työ on käynnissä, ja se on tarkoitus saattaa päätökseen vuonna 2023.

Komissio hyväksyi 17. toukokuuta 2019 pian BKTL-asetuksen voimaantulon jälkeen päätöksen bruttokansantuloa käsittelevän komission asiantuntijaryhmän perustamisesta. Bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä kokoontui ensimmäisen kerran toukokuussa 2019 ja hyväksyi työjärjestyksensä. Siitä lähtien bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä on kokoontunut säännöllisesti kahdesti vuodessa, keväällä ja syksyllä. BKTL-asetuksen voimaantulon jälkeen bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä on kokoontunut (marraskuuhun 2022 mennessä) kahdeksan kertaa säännöllisiin kokouksiin. Lisäksi bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä on pitänyt kolme ad hoc -kokousta globalisaatiosta.

BKTL-asetuksen 4 artiklan mukaisesti komission on perustettava virallinen asiantuntijaryhmä, joka koostuu kaikkien jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Tämän asiantuntijaryhmän tehtävänä on

Koska lopullisten BKT- ja BKTL-tietojen kokoamista koskevat menettelyt ja perustilastot eivät muutu merkittävästi vuodesta toiseen vaan ainoastaan pidemmillä aikaväleillä tehtävien merkittävien tarkistusten aikana, BKTL-selosteita ei ole tarpeen kirjoittaa uudelleen joka vuosi. Asetuksessa (EU) 2020/1546 täsmennetään, että BKTL-selosteen myöhemmät ajantasaistukset on tehtävä ja toimitettava Eurostatille 12 kuukauden kuluessa siitä, kun BKTL:n laadinnassa käytettyihin lähteisiin tai ‑menetelmiin on tehty merkittäviä muutoksia. BKTL-seloste on joka tapauksessa ajantasaistettava vähintään viiden vuoden välein.

BKTL-selosteita koskevassa oppaassa määritellään yksittäisten lukujen yksityiskohtainen rakenne ja sisältövaatimukset. Opas on laadittu tiiviissä yhteistyössä bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa, ja se on asetuksessa (EU) 2020/1546 vahvistettujen yksityiskohtaisten järjestelyjen mukainen. Oppaassa myös annetaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten laadukas seloste olisi laadittava, korostamalla keskeisiä periaatteita ja näkökohtia, joihin kyseisessä prosessissa on kiinnitettävä erityistä huomiota. Se sisältää myös säännöksiä viitevuoden valinnasta sekä BKTL-selosteen toimittamisesta ja myöhemmistä ajantasaistuksista.

BKTL-asetuksen voimaantulon jälkeen bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä on hyväksynyt joka vuosi lausunnon, jossa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan BKTL-kyselyissä toimittamat tiedot ovat asianmukaisia omia varoja koskevia tarkoituksia varten. Kun tietojen asianmukaisuus on vahvistettu, lausunto ja tiedot toimitetaan budjettipääosastolle. Tämä prosessi on toiminut sujuvasti, minkä ansiosta budjettipääosasto on kyennyt laskemaan hyvissä ajoin omia varoja koskevat maksuosuudet, jotka kukin maa suorittaa talousarvioon.

Todentamismalli

Komissio (Eurostat) todentaa BKTL-selosteissa kuvaillut jäsenvaltioiden BKTL:n laskemiseen käyttämät lähteet ja menetelmät todentamismallin mukaisesti. BKTL-asetuksen 5 artiklassa säädetään, että komissio laatii kyseisen mallin tiiviissä yhteistyössä bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa. Eurostat on laatinut tällaisen mallin vuosien 2020–2024 BKTL-tarkastussykliä varten vuosien 2016–2019 BKTL-tarkastussyklin aikana käytetyn mallin perusteella, ja bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä on hyväksynyt sen vuosina 2020 ja 2021 pitämissään kokouksissa. Kaikki mallin asiaankuuluvat osatekijät kuvaillaan puiteasiakirjoissa, jotka muodostavat mallin.

Asiakirjassa GNIG/121 ”Outline of the verification model for GNI for own resources” tehdään yhteenveto koko todentamismallista. Sen lisäksi vuosien 2020–2024 BKTL-tarkastussykliä varten on laadittu seuraavat puiteasiakirjat:

– BKTL-selosteita koskeva opas ”ESA 2010 GNI Inventory Guide – Guidelines for writing the ESA 2010 GNI Inventory and for compiling the GNI process tables” (GNIG/068 Rev. 1)

– BKTL-selosteiden arviointikysely ”GNI Inventory Assessment Questionnaire (GIAQ)” (GNIG/099)

– suoria tarkastuksia koskeva ohjeasiakirja ”Guidelines for the Direct Verification exercise in the framework of the verification of Member States’ GNI inventories” (GNIG/100)

– BKTL-varaumia koskeva asiakirja ”Note on GNI reservations” (GNIG/101)

– olennaisuusrajaa koskeva asiakirja ”Note on materiality threshold” (GNIG/102)

– dokumentaatiota koskeva ohjeasiakirja ”Documentation guidelines” (GNIG/122)

– riskinarviointimallia koskeva asiakirja ”Risk assessment model for verification of GNI for own resource purposes” (GNIG/130).

Malli koostuu BKTL-kyselyissä ja laatua koskevissa selvityksissä toimitettujen tietojen vuotuisesta todentamisesta sekä BKTL:n laskemiseen käytettyjen tilastolähteiden ja menetelmien monivuotisesta todentamisesta.

Todentamisprosessin vuotuinen osa koostuu BKTL-kyselyissä ja laatua koskevissa selvityksissä toimitettujen tietojen todentamisesta. Eurostat tarkistaa BKTL-kyselyt muun muassa toimitettujen taulukkojen muodollisen ja numeerisen oikeellisuuden osalta sekä sen osalta, ovatko tiedot johdonmukaisia ajan mittaan ja julkaistujen kansantalouden tilinpidon lukujen kanssa. Laatua koskevassa selvityksessä kuvaillut tarkistukset todennetaan muun muassa uskottavuuden, käytettyjen lähteiden ja menetelmien laadun, koko tarkistuksen ja yksittäisten tarkistusten yhteensovittamisen ja aiemmin ilmoitettuja muutoksia koskevan johdonmukaisuuden osalta. Jäsenvaltioita voidaan pyytää toimittamaan selvennyksiä tiedoista ja laatua koskevasta selvityksestä sekä lähettämään korjauksia. Tämän prosessin päätteeksi bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä hyväksyy edellä mainitun lausunnon omien varojen tarkoituksia varten toimitettujen BKTL-tietojen asianmukaisuudesta.

Todentamisprosessin monivuotinen osa koostuu BKTL:n laskemiseen käytettyjen tilastolähteiden ja menetelmien todentamisesta. Tämä toteutetaan yhdenmukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden osalta ja sellaisten monivuotisten tarkastussyklien puitteissa, joilla varmistetaan jäsennelty ja johdonmukainen todentamiskehys. Syklin tärkeimmät vaiheet puiteasiakirjojen laatimisen jälkeen ovat BKTL-selosteiden ja prosessitaulukoiden toimittaminen, riskinarviointi, selosteita ja prosessitaulukoita koskevat asiakirjatarkastukset, laaja-alaisia kysymyksiä koskevat maiden väliset vertailut, BKTL-tarkastuskäynnit, suorat tarkastukset, toimenpidekohtien esittäminen ja varaumat.

BKTL-selosteet ja prosessitaulukot ovat pääasialliset viiteasiakirjat, joita käytetään monivuotisen todentamisprosessin kaikissa vaiheissa. Eurostat tarkistaa ne käyttämällä bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän laatimaa BKTL-selosteiden arviointikyselyä ja tekemällä suoria tarkastuksia valituista laatimisen osa-alueista. Kysely on kattava todentamis- ja dokumentointiväline. Sen rakenne noudattaa tiiviisti BKTL-selosteita koskevan oppaan rakennetta. Kyselyn päätavoitteena on todentaa, ovatko kuvaillut lähteet ja menetelmät EKT 2010:n vaatimusten, asiaan liittyvän lainsäädännön ja menetelmiä koskevien ohjeiden mukaisia. Nämä välineet ovat vastanneet ajan mittaan hyvin tarkoitustaan ja varmistaneet BKTL-selosteiden ja prosessitaulukoiden järjestelmällisen, yhdenmukaisen ja oikeudenmukaisen analysoinnin.

Joitakin kansantalouden tilinpidon osa-alueita (jotka on määritetty riskinarvioinnissa) pidetään suuririskisinä kaikille jäsenvaltioille. Ne edellyttävät maiden soveltamien ratkaisujen yksityiskohtaista vertailevaa analyysia. Joissakin tapauksissa niiden käsitteellisistä näkökohdista on myös sovittava bruttokansantuloa käsittelevässä asiantuntijaryhmässä. Nämä asiat todennetaan yhdenmukaisesti kaikkien maiden osalta maiden välisten vertailujen avulla. Vuosien 2016–2019 tarkastussyklissä Eurostat toteutti laajan maiden välisiä vertailuja koskevan ohjelman tietyistä laaja-alaisista kysymyksistä. Siinä käsiteltiin muun muassa kattavuutta, BKTL:n tasapainotusta, asuntopalveluja, rahoituspalveluja (mukaan lukien välilliset rahoituspalvelut), maailmanlaajuista tuotantoa, maksutasetta sekä EKT-95:n ja EKT 2010:n välisiä muutoksia. Kattavuutta, maailmanlaajuista tuotantoa ja maksutasetta sekä EKT-95:n ja EKT 2010:n välisiä muutoksia koskevat maiden väliset vertailut jaettiin edelleen yksityiskohtaisempiin osa-alueisiin. Eurostat toteutti yhteensä 16 maiden välistä vertailua, jotka edistivät varmuutta kyseisten osa-alueiden tietojen kokoamiseen käytettyjen lähteiden ja menetelmien laadusta. Kaksi muuta maiden välistä analyysia toteutetaan vuosien 2020–2024 tarkastussyklin aikana.

BKTL-asetuksessa säädetään, että BKTL-todentamismallin olisi perustuttava vertaisarvioinnin ja kustannustehokkuuden periaatteisiin. Näin ollen ne ovat BKTL:a koskevassa todentamistyössä noudatettavat pääperiaatteet, ja niitä sovelletaan koko todentamisprosessin ajan.

BKTL:n todentamisessa vertaisarviointi näkyy siinä, että jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti todentamistyöhön sekä bruttokansantuloa käsittelevässä asiantuntijaryhmässä että osallistumalla BKTL-tarkastuskäynteihin. Vertaisarvioinnin periaatteen toteuttamisen helpottamiseksi Eurostat on varmistanut todentamisprosessin avoimuuden asettamalla kaiken asiaan liittyvän dokumentaation bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän saataville. Tämä sisältää BKTL-selosteet ja prosessitaulukot sekä kaikki todentamisprosessin tulokset käynneistä tehtävien raporttien ja toimenpidekohtien suhteen, luettelon havaituista epäolennaisista kysymyksistä, edistymis- ja loppuraportit laaja-alaisista kysymyksistä, jotka on todennettu maiden välisten vertailujen avulla, varaumia koskevan tilanteen ja (vuosien 2020–2024 tarkastussyklin osalta) kaikki kirjeet, joilla esitetään ja poistetaan BKTL-varaumia.

Kustannustehokkuuden soveltaminen näkyy BKTL-todentamismallissa kahdella tavalla: ensinnäkin riskinarvioinnin käytössä ja toisekseen olennaisuusrajan soveltamisessa. BKTL:n todentamista omien varojen tarkoituksia varten on laadittu kattava riskinarviointimalli tiiviissä yhteistyössä bruttokansantuloa käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa, ja asiantuntijaryhmä on hyväksynyt kyseisen mallin. Sen seurauksena todentamisprosessi jäsennellään ja todentamistoimet keskitetään osa-alueille, joiden riskitaso on suhteellisen suuri. Komissio katsoo, että tämän välineen käyttö on yksinkertaistanut prosessia ja lisännyt sen kustannustehokkuutta.

Arvioitaessa tiettyjen toimien tai tapahtumien mahdollista kokoa ja merkitystä kustannustehokkuuden periaatteeseen sisältyy olennaisuusrajan soveltaminen. Bruttokansantuloa käsittelevä asiantuntijaryhmä hyväksyi tähän käyttöön rajan, joka on 0,1 prosenttia BKTL:sta. Olennaisuusraja otetaan huomioon koko todentamisprosessin ajan, mutta sillä on erityistä merkitystä esitettäessä ja poistettaessa toimenpidekohtia ja varaumia.