EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 24.6.2020 COM(2020) 265 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE























EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2019













Sisältö Foreword Introduction Section 1 – Performance and results 1.1.A result-oriented EU budget 1.2.Horizontal priorities in the EU budget 1.3.Competitiveness for growth and jobs 1.4.Economic, social and territorial cohesion 1.5.Sustainable growth: natural resources 1.6.Security and citizenship 1.7.Global Europe

1.8.Special instruments Section 2 – Internal control and financial management 41 2.1.The Commission manages the EU budget in a complex environment43 2.2.The Commission relies on various instruments to ensure that the taxpayers’ money is well managed49 2.3.The Commission’s control results confirm that the EU budget is well protected58 2.4.Further developments: outlook for 2020 and the 2021-2027 period70 LIITTEET 73



Esipuhe Minulla on ilo esitellä EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus vuodelta 2019. Kertomuksessa luodaan yleiskatsaus EU:n talousarvion tuloksellisuuteen, hallinnointiin ja suojaamiseen, ja se on osa komission integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointipakettia. Se täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ( ) ja varainhoitoasetuksen ( ) mukaiset komission velvoitteet ja on olennainen osa pitkälle kehittynyttä taloudellisen vastuuvelvollisuuden järjestelmää. Vuosi 2019 oli vaalikauden 2014–2019 viimeinen vuosi, joten painopiste oli Junckerin komission painopisteiden käsittelyn loppuun saattamisessa ja valmistautumisessa komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin johtaman uuden komission toimikauden käynnistymiseen. EU:n talousarvio auttaa vahvistamaan Euroopan taloutta ja parantamaan sen häiriönsietokykyä. Noin puolet talousarviosta osoitetaan älykkääseen ja osallistavaan kasvuun. Talousarviosta investoidaan myös tulevaisuuteen ja erityisesti toimiin, joilla edistetään siirtymistä vihreämpään ja digitaalisempaan Eurooppaan. EU:n vuoden 2019 talousarvio osoitti jälleen, että sillä on konkreettista merkitystä EU:n kansalaisille monilla eri osa-alueilla. Tällaisia ovat muun muassa liikennetarjonnan kehittäminen, kiinteiden ja mobiilien tietoliikenneyhteyksien parantaminen sekä ympäristön parantaminen siten, että talousarviosta vähintään 20 prosenttia käytetään EU:n antaman sitoumuksen mukaisesti ilmastonmuutoksen torjuntaan. EU:n talousarviosta tuettiin myös EU:n yhteisiä toimia muuttoliikkeen ja turvallisuuden aloilla. EU:n talousarviolla on jatkossakin keskeinen rooli kunnianhimoisen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tukemisessa. Samalla se on etulinjassa, kun vastataan uusiin haasteisiin: nykyisessä kriisissä olemme hyödyntäneet kaiken talousarviossa tarjolla olevan joustavuuden ja ohjanneet nopeasti rahoitusta sinne, missä sitä on eniten tarvittu kriisin aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen. Tämänhetkinen koronaviruskriisi on osoittanut jälleen kerran, miten tärkeää on, että EU voi luottaa hyvin mitoitettuun ja joustavaan monivuotiseen rahoituskehykseen. Rahoituskehys tarjoaa resurssiensa ja joustavan sääntelynsä rajoissa keinot toimia ja reagoida nopeasti odottamattomiin ja ennennäkemättömiin kriiseihin. Euroopan unionin elpymisvälineen tukema EU:n pitkän aikavälin talousarvio tulee myös olemaan elpymisen ytimessä, sillä se on osoittanut kykynsä toimia solidaarisuuden, vastuullisuuden ja innovoinnin liikkeellepanevana voimana varmistaen samalla, että rahoitettujen ohjelmien varainhoito on ollut moitteetonta koko niiden elinkaaren ajan. Komissio katsoo, että on hyvin tärkeää varmistaa, että EU:n talousarviota hoidetaan vastuullisesti ja asianmukaisesti. Lisäksi komissio pitää tärkeänä tehdä yhteistyötä kaikkien osapuolten kanssa, jotta voidaan taata, että talousarviolla saavutetaan konkreettisia tuloksia. Tässä kertomuksessa esitellään myös toimet, joihin olemme ryhtyneet sen varmistamiseksi, että EU:n talousarviota hallinnoidaan moitteettoman varainhoidon tiukimpien vaatimusten mukaisesti. Komissio seuraa tarkasti EU:n talousarvion täytäntöönpanoa kentällä. Jos jäsenvaltioiden, rahoituksen välittäjien tai lopullisten tuensaajien todetaan käyttäneen EU:n varoja epäasianmukaisesti, komissio ryhtyy välittömästi toimiin näiden virheiden korjaamiseksi ja perii tarvittaessa varat takaisin. Komissio arvioi, että tulevina vuosina tehtävien oikaisujen ja takaisinperintöjen jälkeen vuoden 2019 menoja koskeva virhetaso on alle 1 prosenttia, mikä on selvästi 2 prosentin olennaisuusrajan alapuolella. Tällä kertomuksella komissio ottaa poliittisen kokonaisvastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista vuonna 2019.

Komissio katsoo, että johdonmukaisella raportoinnilla ja eri valvontavälineiden parantamisella on keskeinen merkitys EU:n talousarvion suojaamisessa. Voin vakuuttaa, että pyrimme jatkossakin varmistamaan, että jokainen EU:n veronmaksajilta saatu euro käytetään kansalaisten etujen mukaisesti. Johannes Hahn, budjetista ja hallinnosta vastaava komission jäsen





EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus – Varainhoitovuosi 2019





Johdanto EU:n talousarvion vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2019 on komission pääasiallinen panos vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn ( ), jossa Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastavat EU:n talousarvion täytäntöönpanon. Kertomus kattaa sekä EU:n talousarviosta rahoitettujen ohjelmien tuloksellisuuden että sen, miten komissio on hallinnoinut EU:n talousarviota raportointivuonna. Tämä kertomus on osa laajempaa integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointipakettia ( ), johon sisältyvät myös tilinpäätöstiedot ( ), seuraavia viittä vuotta koskeva pitkän aikavälin ennuste tulevista ja lähtevistä rahavirroista ( ), sisäisistä tarkastuksista laadittu kertomus ( ) ja kertomus vastuuvapauden myöntämisen seurannasta ( ). Osassa 1 esitetään yleiskatsaus EU:n talousarvion tuloksellisuudesta vuonna 2019. Katsauksessa keskitytään tärkeimpiin ohjelmiin. Tässä osassa esitetään uusimmat tiedot EU:n talousarvion avulla vuoden 2019 loppuun mennessä saavutetuista tuloksista. Tiedot ovat peräisin eri lähteistä kuten ohjelmien seurannasta, arvioinneista ja tarkastuksista. Tämän osan rakenne vastaa nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeita. Tässä esitettyjä tietoja täydennetään yksityiskohtaisemmilla tiedoilla ohjelmien tuloksista, jotka on esitetty ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessa (liite 1). Liitteen 1 katsauksessa esitetään yhteenveto vuoden 2021 talousarvioesityksen liitteenä olevien ohjelmaselvitysten keskeisistä tuloksellisuutta koskevista viesteistä. Osassa 2, joka koskee sisäistä valvontaa ja varainhoitoa, raportoidaan toimista, joita komissio toteutti vuonna 2019 varmistaakseen EU:n talousarvion moitteettoman varainhoidon. Talousarvion hallinnoinnista vastaavien komission yksiköiden raportoimien valvontatulosten perusteella siinä vahvistetaan, että EU:n talousarvio on hyvin suojattu. Tällä kertomuksella komissio ottaa poliittisen kokonaisvastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista. Osa 1 –

Tuloksellisuus ja tulokset 1.1.Tuloshakuinen EU:n talousarvio EU:n talousarvio auttaa muuttamaan unionin painopisteet tuloksiksi, jotka vaikuttavat ihmisten elämään. Se on ensisijaisesti investointitalousarvio, joka auttaa osoittamaan EU:lle resurssit, jotka tarvitaan EU:n yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Talousarvio keskittyy aloihin, joilla yhteisiin haasteisiin voidaan puuttua resursseja yhdistämällä ja saada aikaan tuloksia, joita jäsenvaltiot eivät yksin saavuttaisi yhtä tehokkaasti tai tuloksekkaasti. Tämä koskee moninaisia aloja rajat ylittävästä infrastruktuurista ja ulkorajojen valvonnasta aina laajamittaisiin avaruushankkeisiin ja yleiseurooppalaiseen tutkimukseen.

1.1.1.EU:n talousarviota hallinnoidaan hyvin keskittyen tiiviisti tuloksiin EU:n talousarvio on ennen kaikkea investointitalousarvio. Sen osuus on noin 1 prosentti EU:n bruttokansantulosta ja noin 2 prosenttia kaikista julkisista menoista EU:ssa, ja sen tarkoituksena on täydentää kansallisia talousarvioita ja edistää yhteisesti sovittuja ensisijaisia tavoitteita. Toisin kuin kansallisilla talousarvioilla, EU:n talousarviolla keskitytään pääasiassa tukemaan keskipitkän ja pitkän aikavälin strategisia investointeja ja hyödyntämään sen tarjoamaa vipuvaikutusta, joka auttaa houkuttelemaan investointeja muista julkisista ja yksityisistä lähteistä. EU:n rahoitusohjelmia hallinnoi tietyissä tapauksissa suoraan komissio, tai niitä hallinnoidaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa (yhteistyöhön perustuva hallinnointi). Suoraa hallinnointia käytetään esimerkiksi tutkimuksen alalla ja yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koheesiopolitiikan alalla. Noin kahta kolmasosaa EU:n talousarviosta hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. EU:n talousarvio hyväksytään vuosittain seitsemän vuoden rahoituskehyksen perusteella. Se on jaettu viiteen otsakkeeseen, ja siinä kootaan yhteen 60 rahoitusohjelmaa. Rahoitusohjelmat ovat eri kokoisia, ja ne kattavat monia eri aloja. Joillakin politiikan aloilla, kuten yhteisessä maatalouspolitiikassa, EU:n talousarvio on tärkein toteutusväline. Muilla aloilla EU:n talousarviota täydennetään sääntelyvälineillä, jotka edistävät EU:n politiikkatavoitteiden saavuttamista. EU:n talousarviolla on vankka ja yhdennetty tuloskehys, joka johtaa hyvin hallinnoituihin ja tulossuuntautuneisiin ohjelmiin. Kehys sisältää selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet kullekin ohjelmalle sekä indikaattoreita, jotka muodostavat perustan seurannalle, raportoinnille ja arvioinnille. Näiden indikaattoritietojen sekä muiden laadullisten ja määrällisten tulostietojen lähteiden, kuten arviointien, avulla voidaan arvioida ohjelmien tuloksellisuutta ja sovittujen tavoitteiden saavuttamista. Niiden avulla ohjelmien hallinnoijat voivat ennakoida ja korjata ohjelman täytäntöönpanon heikkouksia, ja ne ovat tärkeä osa talousarviota koskevaa päätöksentekoa. Tämän kertomuksen liitteessä 1, jossa esitetään ohjelmien tuloksellisuutta koskeva yleiskatsaus, annetaan uusimmat saatavilla olevat tiedot kunkin ohjelman tuloksista. Siinä luodaan yleiskatsaus kunkin ohjelman tavoitteisiin ja sen talousarvion toteuttamistilanteeseen sekä esitetään tuoreimmat käytettävissä olevat tuloksellisuustiedot. Joissakin rahoitusohjelmissa tuloksellisuuden arviointi on sisällytetty vielä perusteellisemmin niiden suunnitteluun. Esimerkiksi nykyisiä Euroopan rakenne- ja investointirahastoja varten luotiin suoritusvaraus. Tässä varauksessa olleet määrärahat vapautettiin vuonna 2019 niihin ohjelmiin, jotka saavuttivat määritetyt välitavoitteensa vuoden 2018 loppuun mennessä. Niiden ohjelmien ja painopistealojen, jotka eivät saavuttaneet välitavoitteitaan, määrärahat kohdennettiin uudelleen. EU:n talousarvion tuloskehystä ja siihen liittyvää raportointia vahvistetaan jatkuvasti. Sisäisten ja ulkopuolisten tarkastajien suorittamat tarkastukset ovat auttaneet tässä suhteessa. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaiset suositukset ovat johtaneet tasapainoisempaan tulosraportointiin, jossa on kiinnitetty enemmän huomiota kohdattuihin haasteisiin ja painotettu enemmän tietojen luotettavuutta ja laatua. Lisäksi on selitetty entistä selvemmin, miten tuloksellisuustietoja on käytetty tulosten parantamiseen. Parannukset jatkuvat vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevien komission ehdotusten myötä. Komissio on sisällyttänyt kattavassa menojen uudelleentarkastelussa tehtyjen havaintojen perusteella rahoitusohjelmia koskeviin ehdotuksiinsa entistä korkealaatuisempia indikaattoreita, jotka liittyvät läheisesti ohjelman tavoitteisiin, ja vähentänyt samalla indikaattoreiden määrää. Komissio pyrkii nyt yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa varmistamaan, että nämä parannukset sekä muut ohjelmasuunnitelmiin tehtävät tuloksellisuutta lisäävät muutokset otetaan huomioon tulevien ohjelmien lopullisissa versioissa. 1.1.2.EU:n talousarvio vuonna 2019 Toukokuussa pidettyjen Euroopan parlamentin vaalien vuoksi vuosi 2019 oli Euroopan unionin siirtymävuosi. Painopiste oli Junckerin komission poliittisten painopisteiden käsittelyn loppuun saattamisessa sekä valmistautumisessa uuden parlamentin ja Ursula von der Leyenin johtaman uuden komission tuloon. Eurooppa-neuvoston strategisessa ohjelmassa ( ) ja von der Leyenin komission poliittisissa suuntaviivoissa ( ) määriteltiin tulevan kauden poliittinen kehys. Vuosi 2019 oli myös vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusohjelmien toiseksi viimeinen täytäntöönpanovuosi. Näiden ohjelmien toteutus on nyt täydessä vauhdissa, ja ne edistävät merkittävästi EU:n ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. Vuonna 2019 keskityttiin erityisesti kasvua ja työpaikkojen luomista tukeviin investointeihin sekä EU:n painopisteiden tukemiseen muuttoliikkeen ja turvallisuuden aloilla. EU:n talousarvio auttoi vuonna 2019 vahvistamaan Euroopan unionin taloutta ja parantamaan sen häiriönsietokykyä. Talousarviosta tuettiin myös investointeja kaksitahoiseen siirtymiseen kohti vihreämpää ja digitaalisempaa Eurooppaa ja rahoitettiin ohjelmia, joilla edistetään solidaarisuutta ja turvallisuutta sekä EU:n rajojen sisällä että niiden ulkopuolella. EU:n talousarviosta käytettyjen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä vuonna 2019 oli 161 miljardia euroa ( ). Tästä noin puolet (81 miljardia euroa) kohdennettiin otsakkeeseen 1 ”Älykäs ja osallistava kasvu”. Summa jaettiin otsakkeen 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” (14 prosenttia) ja otsakkeen 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” (35 prosenttia) kesken. Otsake 2 ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” oli toiseksi suurin talousarvion menoerä, jonka osuus oli 59 miljardia (37 prosenttia). Otsakkeeseen 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” käytettiin 4 miljardia euroa – tämä otsake kattaa muun muassa unionin ulkorajojen vahvistamisen sekä toimet, joilla puututaan pakolaiskriisiin ja sääntelemättömään muuttoliikkeeseen. Otsakkeeseen 4 ”Globaali Eurooppa” osoitettiin 12 miljardia euroa ja otsakkeeseen 5 ”Komission hallintomenot” 6 miljardia euroa. EU:n vuoden 2019 talousarvio, maksusitoumusmäärärahat otsakkeittain. Luvut miljoonina euroina. Lähde: Euroopan komissio. EU:n talousarvion tuloksellisuuden osalta voidaan todeta, että vuoden 2019 lopussa saatavilla olleet raportointitiedot, jotka esitetään liitteessä 1 olevassa ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessa, osoittavat, että useimmat ohjelmat ovat edenneet hyvin kohti ohjelmakauden alussa asetettuja tavoitteita. Vaikka vuosien 2014–2020 koheesio-ohjelmien käynnistäminen viivästyi, ne edistyvät tällä hetkellä nopeasti. Jos tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanoon on liittynyt erityisiä ongelmia, ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessa selitetään tarkemmin, miten tämä on vaikuttanut tuloksellisuuteen ja mitä lieventäviä toimenpiteitä on toteutettu. Ohjelmien tuloksellisuutta koskevat lopulliset päätelmät voidaan kuitenkin tehdä vasta nykyisten ohjelmien päättämistä seuraavien yksityiskohtaisten arviointien perusteella. Kaikissa näissä arvioinneissa on otettava huomioon covid-19-pandemian vaikutukset sekä EU:n talousarvion varojen uudelleen ohjaaminen toimiin, joilla tuetaan kriisin aiheuttamien vahinkojen korjaamista ja kriisistä elpymistä. Vastuu EU:n talousarvion tuloksellisuudesta on jaettu monille sen toteuttamiseen osallistuville toimijoille. Koska komissio on EU:n talousarvion hallinnoija, joka on perussopimuksen mukaan viime kädessä vastuussa sen täytäntöönpanosta, se pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että EU:n rahoitusohjelmia hallinnoidaan tehokkaasti ja vaikuttavasti ja että ne tuottavat toivottuja tuloksia käytännössä. Otsakkeeseen 5 sisältyvät hallintomäärärahat, joilla tuetaan sekä talousarviohallintoa että unionin toimielinten kaikkea toimintaa, muodostavat pienen osan EU:n talousarviosta. Komissio on muiden toimielinten tapaan pyrkinyt tehostamaan kaikkea toimintaansa ja saanut aikaan merkittäviä säästöjä nykyisessä rahoituskehyksessä muun muassa vähentämällä henkilöstöä 5 prosenttia vuosina 2013–2017. ( ) Euroopan tilintarkastustuomioistuin on vahvistanut nämä säästöt todeten samalla, että niillä on ollut kielteisiä vaikutuksia henkilöstöön. ( ) Nämä säästöt on tehty aikana, jona komissioon kohdistuu yhä kasvavia odotuksia saavuttaa tuloksia monilla eri aloilla. Tällaisia ovat esimerkiksi vihreämpään ja digitaalisempaan Eurooppaan siirtyminen, teollisuuspolitiikka, taloudellinen ja sosiaalinen elpyminen, muuttoliike, oikeusvaltio ja puolustusyhteistyö. Näitä paineita on lisännyt työtaakka, joka liittyy kattavien EU:n torjuntatoimien kehittämiseen ja käyttöönottoon covid-19-pandemiaan ja sen jälkivaikutuksiin reagoimiseksi. Hallintomäärärahojen säilyttäminen vakaalla pohjalla tulevassa rahoituskehyksessä on sen vuoksi olennaisen tärkeää, jotta EU:n toimielimet voivat jatkaa tulosten tuottamista kaikilla EU:n ensisijaisilla aloilla. 1.2.EU:n talousarvion horisontaaliset painopisteet EU:n talousarvio vastaa politiikan erityistarpeisiin yhden tai useamman ohjelman kautta. Joidenkin politiikkatavoitteiden horisontaalinen luonne edellyttää kuitenkin niiden syvempää integrointia koko talousarvioon. Tämä koskee erityisesti ilmastoon liittyviä menoja, luonnon monimuotoisuuden suojelua ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.

1.2.1.EU:n talousarviosta myönnetään laajalti tukea ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviin EU:n tavoitteisiin Ilmastotoimien valtavirtaistaminen edellyttää ilmastoon liittyvien menojen perusteellista integrointia pitkän aikavälin talousarvioon. Nykyisenä yleisenä tavoitteena on kohdentaa 20 prosenttia EU:n menoista ilmastotavoitteisiin. Vuonna 2019 ilmastoon liittyvät menot ylittivät tämän tavoitteen. Ne olivat noin 35 miljardia euroa eli 21 prosenttia EU:n talousarviosta. Vuosina 2014–2020 EU:n talousarviosta rahoitetaan ilmastotavoitteita yhteensä 211 miljardilla eurolla eli 19,8 prosentilla. Vaikka tämä jää hieman tavoitteesta, ilmastoon liittyvät vuotuiset menot ovat viime vuosina olleet jatkuvasti yli 20 prosenttia kuroen umpeen kauden alun alhaisempaa tasoa. Vasen: Ilmastoon liittyvien menojen osuus vuonna 2019 otsakkeittain.

Oikea: Ilmaston liittyvän rahoituksen osuus tärkeimmissä ohjelmissa vuonna 2019. Lähde: Euroopan komissio. Valtavirtaistamistoimien ansiosta kaikki otsakkeet edistävät osaltaan tämän yleistavoitteen saavuttamista. Yli 90 prosenttia ilmastoon liittyvistä menoista rahoitetaan otsakkeista ”Kestävä kasvu: luonnonvarat”(otsake 2),”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” (otsake 1b) ja ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” (otsake 1a). Se, missä määrin yksittäinen ohjelma liittyy ilmastoon, vaihtelee sen toiminta-alan ja siitä tehtävien investointien luonteen mukaan. Vuonna 2019 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 28 prosenttia eli 16 miljardia euroa ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 21 prosenttia edisti ilmastotavoitteiden saavuttamista. Huolellisen ohjelmasuunnittelun ansiosta ilmastomenojen osuus kasvaa muilla aloilla: esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston rahoitusosuus kasvoi vuosien 2014 ja 2019 välisenä aikana 0 prosentista 12 prosenttiin eli 1,6 miljardiin euroon vuonna 2019. EU:n on nopeutettava siirtymistä kestävämpään talouteen, jotta ilmastonmuutosta ja ympäristön tilan heikkenemistä voitaisiin torjua ja EU:sta voisi tulla maailman ensimmäinen ilmastoneutraali talous vuoteen 2050 mennessä. Pariisin ilmastosopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti komissio on ehdottanut seuraavaa pitkän aikavälin talousarviota varten vieläkin kunnianhimoisempaa tavoitetta ilmastotoimien valtavirtaistamiseksi kaikissa EU:n ohjelmissa. Tavoitteen mukaan vähintään 25 prosentilla EU:n menoista olisi edistettävä ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tällä edistetään merkittävällä tavalla komission esittämän Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista. EU toteuttaa myös yhteisiä toimia luonnon monimuotoisuuden tukemiseksi. Vuosina 2014–2020 EU:n talousarviosta myönnettiin luonnon monimuotoisuuden tukemiseen 85 miljardia euroa (8 prosenttia kokonaismenoista). Talousarvion rahoitusosuus on pysynyt vakaana koko ohjelmakauden ajan lukuun ottamatta kahta ensimmäistä täytäntöönpanovuotta. Vasen: Luonnon monimuotoisuuteen liittyvien menojen osuus vuonna 2019 budjettikohdittain. Oikea: Luonnon monimuotoisuuteen liittyvä rahoitus tärkeimmissä ohjelmissa vuonna 2019. Lähde: Euroopan komissio. Vaikka suurin osa luonnon monimuotoisuuteen liittyvistä menoista liittyy otsakkeeseen ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” (otsake 2), myös monet muut ohjelmat auttavat torjumaan luonnon monimuotoisuuden vähenemistä. Vuonna 2019 EU:n talousarviosta rahoitettiin luonnon monimuotoisuuden vähenemisen torjuntaa lähes 13,4 miljardilla eurolla eli 8,3 prosentilla. Yli 75 prosenttia näistä menoista liittyy yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Vuoteen 2030 ulottuva uusi biodiversiteettistrategia, joka on olennainen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, sisältää muutossuunnitelman, jolla edistetään luonnon suojelua ja ennallistamista, mikä vaikuttaa hillitsevästi sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen että ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. EU:n talousarviolla on tärkeä rooli tämän strategian toteuttamisessa. Lisätietoja siitä, miten EU:n talousarviota käytetään ilmastotavoitteiden ja luonnon monimuotoisuuden edistämiseen, on tämän kertomuksen liitteessä 2. 1.2.2.EU:n talousarvio ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelma EU on yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa täysin sitoutunut toimimaan edelläkävijänä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanossa. Vuoteen 2030 ulottuva toimintaohjelma on Yhdistyneiden kansakuntien johdolla hyväksytty yhteinen etenemissuunnitelma rauhanomaisen ja vauraan maailman luomiseksi. Ohjelma on erittäin tärkeä EU:n arvojen ja Euroopan tulevaisuuden kannalta. EU on sitoutunut toteuttamaan kestävän kehityksen tavoitteet sekä sisä- että ulkopolitiikassaan. Sen jälkeen kun toimintaohjelma hyväksyttiin vuonna 2015, EU on edistynyt merkittävästi kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja jatkaa toimiensa tehostamista. EU on aloittanut siirtymisen kohti vähähiilistä, ilmastoneutraalia ja resurssitehokasta kiertotaloutta, joka kulkee käsi kädessä turvallisuuden, vaurauden, tasa-arvon ja osallisuuden lisäämisen kanssa. Näin ollen EU:n meno-ohjelmien suunnittelulla ja täytäntöönpanolla pyritään saavuttamaan kunkin politiikanalan tavoitteet siten, että samalla edistetään kestävää kehitystä kyseisten ohjelmien toimien ja toimenpiteiden avulla. EU on myös mukauttanut kansainvälistä yhteistyötä ja kehityspolitiikkaa koskevan lähestymistapansa Agenda 2030 -toimintaohjelmaan kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen avulla ja asettanut kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin sopimuksen ulkoisen toimintansa keskiöön.

Koska nämä tavoitteet liittyvät toisiinsa, useimmat EU:n talousarvioon sisältyvät ohjelmat on suunniteltu siten, että niillä pyritään saavuttamaan useita kestävän kehityksen tavoitteita. Tällä hetkellä 75 prosenttia EU:n talousarvioon sisältyvistä ohjelmista (45 ohjelmaa 60:sta) edistää näiden tavoitteiden saavuttamista. Seuraavassa infografiikassa havainnollistetaan esimerkkejä siitä, miten EU:n ohjelmat edistävät kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Esitys ei ole tyhjentävä. EU:n johdonmukaisella lähestymistavalla tuetaan monenlaisia aloitteita monilla eri politiikanaloilla eri puolilla maailmaa. Niiden tavoitteena on edistää kestävää kehitystä kaikkien kannalta. Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta myönnettiin vuonna 2018 yli 194 miljoonaa euroa käteisavustus- ja majoitusjärjestelyihin Kreikassa; tuki kattoi mm. noin 25 000 asuntoa ja suojaa heikoimmassa asemassa oleville muuttajille. Spotlight-aloitteen Safe and Fair -alueohjelman (25 miljoonaa euroa) tavoitteena on varmistaa, että työvoiman muuttoliike on turvallista ja oikeudenmukaista kaikille naisille Kaakkois-Aasian maiden liiton alueella. Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta annettiin elintarvikeapua 12,6 miljoonalle ihmiselle vuonna 2018. Vuoden 2018 loppuun mennessä Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston rahoituksella oli lisätty jätteiden kierrätyskapasiteettia 765 000 tonniin vuodessa, kun se vuoden 2017 lopussa oli 48 000 tonnia vuodessa. Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitetusta terveyspalvelujen parantamisesta oli vuoden 2018 loppuun mennessä hyötynyt 27,5 miljoonaa ihmistä. Kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä rahoitusta saava Switch Africa Green rahoittaa ympäristöystävällisiä yrityksiä koskevia hankkeita Afrikassa. Ensimmäisessä vaiheessa se tuki 3 000:ta mikroyritystä sekä pientä ja keskisuurta yritystä ja auttoi luomaan tai turvaamaan 10 000 vihreää työpaikkaa. Vuonna 2019 Erasmus+ -ohjelmasta myönnettiin apurahoja Afrikan ja EU:n allianssin puitteissa yli 8 000 afrikkalaiselle opiskelijalle ja opetushenkilökunnan jäsenelle EU:n yliopistoissa opiskelua varten, joten vuodesta 2014 lähtien apurahoja on myönnetty yhteensä yli 26 000 henkilölle. Humanitaarisesta avusta myönnettiin rahoitusta 24 maalle ja kuuteen alueelliseen operaatioon vuonna 2019; tavoitteena oli vahvistaa kansallisten avustusjärjestelmien katastrofivalmiutta ja lieventää ilmastosta johtuvien katastrofien vaikutusta humanitaarisiin tarpeisiin. Euroopan sosiaalirahastosta sidottiin vuoden 2019 loppuun mennessä 2,4 miljardia euroa sukupuolten tasa-arvoa edistäviin hankkeisiin. Esimerkiksi Italian Lombardiassa toteutettu nidi gratis -hanke on tarjonnut 30 000 pienituloisen perheen lapsille ilmaisen pääsyn esikouluun. Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta on tähän mennessä rahoitettu lähes 15 000:ta hanketta meriympäristön suojelemiseksi ja resurssitehokkuuden parantamiseksi. Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta myönnetyllä rahoituksella on vuodesta 2014 lähtien varmistettu, että yli 3 miljoonaa ihmistä saa laadukasta juomavettä ja pääsee jätevedenkäsittelyn piiriin. Horisontti 2020 —puiteohjelmasta rahoitetulla Diversifood-hankkeella pyritään saavuttamaan luonnonmukainen ja vähemmän panoksia käyttävä maatalous lisäämällä viljelykasvien monimuotoisuutta maatalouden eri ekosysteemeissä. Euroopan strategisten investointien rahasto on auttanut tarjoamaan uusiutuvaa energiaa noin 10 miljoonalle kotitaloudelle ja säästämään yli 5 000 gigawattituntia energiaa vuodessa. Oikeusalan ohjelmasta tuettiin 1 358 henkilön osallistumista oikeusalan koulutusohjelmiin vuonna 2018 ja edistettiin näin yhteistä oikeuskulttuuria. Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman puitteissa tarjotaan vuosittain yli 4 000 pk-yritykselle innovointivalmiuksien arviointia ja innovaatioiden hallinnan ohjausta. Copernicuksen kansainvälisiin yhteistyöjärjestelyihin perustuvan maksuttoman, täysimääräisen ja avoimen datan saatavuuden on tarkoitus kattaa 50 prosenttia maailman väestöstä paikallisen datakeskuksen kautta. Galileon etsintä- ja pelastuspalvelun ansiosta hätälähettimien havaitsemiseen tarvittava aika voi lyhentyä 10 minuuttiin. 1.2.3.EU:n talousarvio: tehokas kriisinhallintaväline EU:n talousarvio voidaan ottaa käyttöön nopeasti ja joustavasti osana koordinoitua eurooppalaista kriisihallintaa. Tästä ovat tällä hetkellä selkeänä osoituksena toimet, joita EU:ssa toteutetaan vastauksena covid-19-pandemiaan. Komissio on ehdottanut, että kaikki nykyisessä rahoituskehyksessä jäljellä oleva jousto käytettäisiin rahoituksen ohjaamiseksi nopeasti sinne, missä sitä eniten tarvitaan. Tämän varmistamiseksi EU:ssa on toteutettu muun muassa seuraavat toimet: ·Koronavirusinvestointialoitteen puitteissa on otettu käyttöön kaikki jäljellä olleet koheesiovarat, jotka on ohjattu suoraan jäsenvaltioille niiden kriisitoimenpiteiden tukemiseen. Tällaisiin toimenpiteisiin ovat kuuluneet muun muassa lääkintätarvikkeisiin ja -laitteisiin liittyvien kiireellisimpien tarpeiden täyttäminen sekä talouskriisin vaikutuksiin puuttuminen työajan lyhentämisjärjestelyjen, pk-yrityksille annettavan rahoitustuen ja likviditeetin välittömän lisäämisen avulla. Toimenpiteisiin liittyy useita joustojärjestelyjä, jotka koskevat myös yhteisrahoitussääntöjä. Kaiken kaikkiaan aloitteella voitaisiin saada käyttöön jopa 54 miljardia euroa Euroopan rakenne- ja investointirahastoista kriisistä johtuviin jäsenvaltioiden välittömiin tarpeisiin vastaamiseksi. ·EU:n solidaarisuusrahaston toiminta-alaa laajennettiin 1. huhtikuuta 2020 kattamaan vakavat kansanterveysuhat. Tarkoituksena on tarjota covid-19-kriisistä eniten kärsineille jäsenvaltioille ja ehdokasmaille jopa 800 miljoonaa euroa rahoitusta toimenpiteisiin, joilla autetaan niiden väestöä (lääkkeet, terveydenhoito ja pelastuspalveluun liittyvät toimenpiteet) ja hillitään taudin leviämistä. ·Hätätilanteen tukiväline aktivoitiin uudelleen huhtikuussa 2020 jäsenvaltioiden tukemiseksi, ja sen määrärahat olivat 2,7 miljardia euroa, ja unionin pelastuspalvelumekanismin/rescEU:n määrärahoja lisättiin 380 miljoonalla eurolla. Näillä varoilla autetaan jäsenvaltioita hankkimaan ja jakamaan nopeasti koronaviruksen torjuntaan tarvittavia tarvikkeita ja laitteita. Toimenpiteisiin on kuulunut esimerkiksi lääkinnällisiä laitteita, kuten hengityskoneita ja henkilönsuojaimia, sisältävän strategisen rescEU-varaston perustaminen. ·Komissio käynnisti tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa Horisontti 2020 kiinnostuksenilmaisupyynnön , jolla tuetaan covid-19-taudin tutkimusta myöntämällä rahoitusta kriisitilanteisiin tarkoitetusta erityisrahastosta. Ensimmäinen kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin tammikuussa 2020. Se koskee covid-19-tautiin liittyvää terveystutkimusta, ja siinä keskitytään rokotteiden kehittämiseen, vaihtoehtoisiin diagnostisiin testeihin, uusiin hoitoihin ja kansanterveystoimenpiteiden parantamiseen. Tämän pyynnön tuloksena 136 tutkimusryhmää 17 hankkeessa sai käyttöönsä yhteensä 47,5 miljoonaa euroa rahoitusta. Lisäksi 45 miljoonaa euroa jaetaan innovatiivisten lääkkeiden kehittämistä edistävän IMI 2 -yhteisyrityksen kautta sekä 164 miljoonaa euroa Euroopan innovaationeuvoston pilottihankkeella käynnistetyn ehdotuspyynnön kautta. ·EU sai Team Europe -verkostoon (EU, jäsenvaltiot ja rahoituslaitokset) osallistuvana globaalina toimijanayhteistyössä verkoston kanssa mobilisoitua yhteensä yli 36 miljardia euroa rahoitustukea kumppanimaille. Tuki on tarkoitettu etenkin seuraavilla osa-alueilla toteutettaviin toimiin: välittömään terveyskriisiin ja siitä johtuviin humanitaarisiin tarpeisiin vastaaminen, kumppanimaiden terveys-, vesihuolto- ja sanitaatiojärjestelmien parantaminen, kumppanimaiden tutkimus- ja varautumisvalmiuksien parantaminen pandemian käsittelemiseksi ja pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventäminen. Lisäksi EU edistää koronaviruksen kansainvälistä torjuntaa monenvälisten kumppanien kanssa. Kansainvälisessä avunantajien konferenssissa saatiin yli 9,8 miljardin euron rahoitussitoumukset yli 40:ltä valtion- tai hallitusten päämieheltä ja ministeriltä koronaviruksen diagnosointimenetelmien, hoitojen ja rokotteiden yhteisen kehittämisen ja yleisen käyttöönoton tukemiseksi. Tämän nopeasti käyttöön saatavan tuen lisäksi komissio ehdotti, että EU:n talousarvion koko potentiaali hyödynnetään kestävän ja vauraan elpymisen aikaansaamiseksi. Komissio antoi 27. toukokuuta 2020 osana Euroopan unionin elpymissuunnitelmaa ( ) ehdotuksen vuodet 2021–2027 kattavasta vahvistetusta monivuotisesta rahoituskehyksestä sekä ehdotuksen uudesta Euroopan unionin elpymisvälineestä (Next Generation EU), jonka avulla on tarkoitus lisätä ja aikaistaa rahoitusta. Nämä ehdotukset tukevat kriisin aiheuttamien vahinkojen korjaamista, ja ne tarjoavat puitteet pitkäaikaisille investoinneille EU:n selviytymiskykyyn sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. EU:n talousarvion joustavuuden lisääminen ja kriisivalmiuteen ja selviytymiskykyyn investoiminen tulevat olemaan seuraavan rahoituskehyksen ensisijaisia tavoitteita. Next Generation EU -välineen avulla saadut varat investoidaan toimiin seuraavilla kolmella osa-alueella: tuki jäsenvaltioille investointien ja uudistusten toteuttamiseen; EU:n talouden käynnistäminen uudelleen tarjoamalla kannustimia yksityisille investoinneille; kriisin aikana saatujen kokemusten hyödyntäminen. Kriisistä saadut kokemukset on jo otettu huomioon esimerkiksi laadittaessa ehdotusta vuodet 2021–2027 kattavaksi terveysalan EU4Health-ohjelmaksi: ohjelman 9,4 miljardin euron kokonaisbudjetti merkitsee merkittävää lisäpanostusta EU:lta terveydenhuoltoon. 1.3.Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Kaikki määrät miljoonina euroina. Lähde: Euroopan komissio. Vuonna 2019 kasvua ja työllisyyttä edistävään kilpailukykyyn osoitettiin 23 miljardia euroa eli lähes 15 prosenttia EU:n talousarviosta. Tässä otsakkeessa on saatu liikkeelle merkittäviä taloudellisia investointeja infrastruktuuriin, tutkimukseen ja innovointiin sekä pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen. Tällaisilla investoinneilla on tärkeä merkitys siirryttäessä hiilivapaaseen ja digitaaliseen talouteen, ja ne ovat elintärkeitä pitkän aika välin kasvulle Euroopassa. Tämä otsake osoittaa lisäksi, että EU:n talousarviolla voidaan saada liikkeelle investointeja myös muista lähteistä. Esimerkiksi vuoden 2019 loppuun mennessä Euroopan strategisten investointien rahasto oli saanut liikkeelle yli 458 miljardin euron investoinnit ja tukenut yli 8,5:tä miljoonaa työpaikkaa. ( ) Rahastolla on ollut tärkeä rooli talouden tukemisessa, koska siitä on rahoitettu keskeisiä investointeja infrastruktuuriin esimerkiksi energian ja liikenteen aloilla ja tuettu pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Merkittävä osa tämän otsakkeen investoinneista on tarkoitettu varmistamaan, että EU säilyttää kilpailuetunsa nykyisillä maailmanmarkkinoilla. Edistyksellisen teknologian kehittäminen ja sen käyttöönoton tukeminen EU:ssa on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa, että markkinatoimijat ja kansalaiset ottavat käyttöön tällaista teknologiaa. Näistä ohjelmista tuetaan myös investointeja keskeiseen infrastruktuuriin joko tarjoamalla suoraa rahoitusta aloilla, joilla nykyinen rahoitus on riittämätöntä, tai investoimalla sisämarkkinoiden toiminnan kannalta tärkeän infrastruktuurin kehittämiseen tai ylläpitoon. Lisäksi tässä otsakkeessa ja myös muissa EU:n talousarvion osissa investoidaan inhimilliseen pääomaan erityisesti tarjoamalla mahdollisuuksia liikkuvuuteen. 1.3.1. EU:n talousarvio luo edellytyksiä vihreälle siirtymälle tukemalla innovointia ja investointeja puhtaaseen energiaan ja liikenteeseen EU:n talousarviosta rahoitetaan vihreän siirtymän mahdollistamiseksi sitä varten tarvittavaa infrastruktuuria, kuten uusiutuvan energian tuotantoinfrastruktuuria. Tavoitteena on keskittyä älykkäisiin ratkaisuihin kehittämällä innovatiivisia teknologioita ja yhdistämällä niitä välttämättömään infrastruktuuriin tehtäviin investointeihin.

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020 on yksi suurimmista yksittäisistä integroiduista tutkimus- ja innovointiohjelmista maailmassa. Innovoinnin ja teknologisen kehityksen tukeminen EU:n talousarviosta on erityisen tärkeää, ja sillä on ratkaiseva merkitys laajempien pyrkimysten kannalta. Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuetaan koko tutkimus- ja kehitysketjua laboratoriosta markkinoille. Sen tavoitteena on varmistaa, että EU tuottaa maailmanluokan tiedettä ja teknologiaa, auttaa poistamaan esteitä innovoinnin tieltä ja helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä niiden etsiessä ratkaisuja suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Vuoden 2019 loppuun mennessä ohjelmasta oli tuettu yli 23 000:ta organisaatiota riskirahoituksen saannissa, 5 522:ta Euroopan tutkimusneuvoston laadukasta tutkimushanketta ja 44 000:ta innovaatiota, joihin sisältyy prototyyppejä ja testaustoimia. ( ) Horisontti 2020 -puiteohjelman ilmastoon liittyvien menojen osuus jäi kuitenkin alle odotetun tason (27 prosenttiin), sillä on vaikea arvioida etukäteen, missä määrin tietyt tutkimushankkeet edistävät ilmastoon liittyviä tavoitteita. Komission on tarkoitus korjata tämä tilanne käynnistämällä vuonna 2020 vihreän kehityksen ohjelmaa koskeva ehdotuspyyntö, jonka budjetti on miljardi euroa. Tämä nostaa huomattavasti ilmastoon liittyvien menojen tasoa. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa julkaistiin monialainen ehdotuspyyntö aiheesta ”Siirtyminen vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia kestävään tulevaisuuteen: seuraavan sukupolven akut”, jossa yhdistettiin ensimmäistä kertaa akkuihin liittyvät aiheet yhdeksi akkualan yhteenliittymälle osoitetuksi ehdotuspyynnöksi, johon sisältyi seitsemän liikenteeseen, kiinteisiin sovelluksiin, materiaaleihin ja tuotantoon liittyvää aihetta. Rahoitusta myönnettiin 16 ehdotukselle, ja EU:n rahoitusosuus oli yhteensä 97 miljoonaa euroa. ( ) Flow Induced Phase Transitions -hankkeessa tuetaan innovaatioita, joilla korvataan muovi kestävällä ja ympäristöystävällisellä kuidulla. Hankkeen avulla voidaan testata ja kehittää uudenlaista polymeerien käsittelytapaa, jossa kovetetaan luonnonmateriaaleja ja jossa veden ja energian käyttöä on vähennetty. Tavoitteena on luoda hämähäkkien ja silkkiäistoukkien innoittamana tehokas luonnonkuitu (kestävä, hajoava ja kimmoinen), joka on yli 1 000 kertaa energiatehokkaampi kuin teollisesti valmistetut kuidut. Erittäin alhaisten hiilidioksidipäästöjen ja luonnonmateriaalien käytön ansiosta tämä uusi polymeerikäsittely vähentää energiankulutusta ja muovin tuotantoa. Hanke on nyt osa tehostettua Euroopan innovaationeuvostoon liittyvää pilottihanketta. Toinen merkittävä panos tällä alalla on EU:n avaruusohjelmilla. Copernicus-ohjelma on maailman tasolla johtava ohjelma Maan havainnoinnissa. Tällä hetkellä sillä on käytössä seitsemän satelliittia, ja kahdeksannen ennakoidaan valmistuvan vuonna 2019. Se on tärkeä ohjelma ilmastojärjestelmien ymmärtämisen kannalta, ja se tarjoaa monenlaisia palveluita EU:n sidosryhmille maksutta. Aktiivisia käyttäjiä oli vuonna 2019 ensimmäistä kertaa yli 300 000 ( ) – eli paljon enemmän kuin alun perin odotettiin. Copernicus-palvelut tukevat sekä tarkkoja sääennusteita että ilmastonmuutoksen ja saasteiden vaikutusten seurantaa. Copernicuksen keskeinen osa on sen hätätilanteiden hallintapalvelu, joka auttaa pelastuspalveluviranomaisia reagoimaan välittömästi katastrofeihin, kuten metsäpaloihin Kreikassa ja Italiassa vuonna 2019, mutta myös esimerkiksi Australian maastopaloihin. Suorat investoinnit infrastruktuuriin tehdään Verkkojen Eurooppa -välineestä, josta rahoitetaan keskeisiä liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuureja verkkojen integroimiseksi EU:ssa. Verkkojen Eurooppa -välineessä keskitytään älykkäisiin ratkaisuihin, joissa yhdistetään digitalisaatio ja infrastruktuuri. Tavoitteena on luoda turvallisia ja tehokkaita integroituja verkkoja, joilla tuetaan hiilestä irtautumista kestävien ratkaisujen avulla liikenteen, energian ja digitalisaation aloilla. Välineestä on yhteisrahoitettu esimerkiksi liikennealan hankkeita, joiden tuloksena saadaan sähköistettyä yli 2 000 kilometriä rautateitä ja kunnostettua lähes 3 000 kilometrin pituudelta sisävesiväyliä. Lisäksi niiden ansiosta saadaan käyttöön noin 13 000 vaihtoehtoisten polttoaineiden toimituspistettä eri puolilla Eurooppaa, millä edistetään liikennealan viherryttämistä. Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosiosta annetulla tuella on muun muassa autettu päättämään Baltian maiden energiaeristys, parantamaan Pyreneiden niemimaan yhteyksiä muuhun Eurooppaan ja yhdistämään Irlanti Manner-Eurooppaan. Kaikki nämä hankkeet ovat edistäneet merkittävästi uusiutuvan energian osuuden lisäämistä sähköjärjestelmässä. Lisäksi komissio arvioi Euroopan laajuisia verkkoja koskevia voimassa olevia asetuksia ilmastoneutraaliustavoitteen pohjalta tarkoituksenaan mukauttaa suuria infrastruktuuri-investointeja edelleen. Liikenneinfrastruktuurin osalta on edistytty Itämeren alueella ja Saksan ja Puolan välisen rajan ylittävässä rautatieinfrastruktuurissa. Näistä hankkeista on hyötynyt arviolta 95 miljoonaa ihmistä. Meriliikenne: päästöttömät lautat – vihreä yhteys Juutinrauman yli Hankkeessa otettiin käyttöön uusia ja innovatiivisia teknologioita ja toimintatapoja, joiden avulla kaksi suurta matkustajalaivaa, jotka toimivat alun perin raskaalla öljyllä, saatiin käyttämään yksinomaan akkusähköä. Hanke on tuonut ympäristöystävällisemmän ratkaisun hyvin vilkkaasti liikennöidylle merireitille, joka yhdistää Helsingørin (Tanska) ja Helsingborgin (Ruotsi) satamat, jotka ovat osa kattavaa Euroopan laajuista liikenneverkkoa. Lisäksi hankkeessa otettiin käyttöön satamissa/lauttaterminaaleissa tarvittavat latauslaitteet. Hanke tuki puhtaiden merimoottoriteiden kehittämistä testaamalla ja ottamalla käyttöön uusia teknologisia ratkaisuja todellisessa toimintaympäristössä. 1.3.2. EU:n talousarviosta tuetaan digitalisaatiota investoimalla keskeiseen digitaaliseen infrastruktuuriin, tutkimukseen ja palveluihin Digitaalisen siirtymän tukeminen on keskeisessä asemassa EU:n talousarviosta tehtävissä investoinneissa. Digitaalisten palvelujen saatavuuden lisäksi tärkeänä tekijänä on kansalaisten ja yritysten turvallisuus ja hyvinvointi. Tämä kattaa muun muassa kansalaisten ja yritysten suojaamisen kyberrikollisuudelta ja muilta uhilta, kansalaisten turvallisuuden välittömän parantamisen ja keskeisen infrastruktuurin häiriönsietokyvyn ja turvallisuuden parantamisen. Visiona on luoda yhteentoimivien digitaalisten palvelujen ekosysteemi, joka on ihmisten, yritysten ja hallintojen käytettävissä kaikkialla EU:ssa, jotta ne voisivat hyötyä täysimääräisesti digitaalisista sisämarkkinoista. Digitaalisen siirtymän tukemiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelman resurssit kohdennettiin hankkeisiin, joilla luodaan uusia valmiuksia tekoälyn alalla ja torjutaan kyberrikollisuutta. Keskeisiä hankkeita vuonna 2019 olivat Formobile, joka on täydellinen koko ketjun kattava rikostekninen tutkinta, joka kohdistuu rikoksentekijöiden käyttämiin mobiililaitteisiin ( ), ja Spider-tutkimushanke 5G-televiestintäverkkojen turvallisuuden tutkimiseksi. Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan digitaalista siirtymää tarjoamalla tarvittavaa peruslaajakaistainfrastruktuuria ja edistämällä yhteenliitettävyyttä. Lisäksi sen avulla otetaan digitaalinen innovointi osaksi tuettavien liikenne- ja energiainfrastruktuurihankkeiden suunnittelua. Televiestintäalalla EU:n talousarvio mahdollistaa tiettyjen palvelujen EU:n laajuisen yhteentoimivuuden muun muassa seuraavilla aloilla: terveys, oikeus, sosiaaliturvatiedot, sähköinen hallinto, disinformaatio, digitaaliset taidot ja kyberturvallisuus. Vuoden 2019 loppuun mennessä jäsenvaltioissa ja Euroopan talousalueeseen kuuluvissa maissa oli toteutettu 500 tällaisten palvelujen käyttöönottoon liittyvää hanketta. Verkkojen Eurooppa -välineestä WiFi4EU-aloitteen kautta annetulla tuella autettiin 7 980:tä kuntaa Euroopassa asentamaan maksuton WiFi-yhteys julkisiin tiloihin. Lisäksi otettiin käyttöön oman pääoman ehtoinen rahoitusväline, Verkkojen Eurooppa ‑välineen laajakaistainvestointirahasto, jonka tarkoituksena on mahdollistaa erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönotto. Sähköisten terveyspalvelujen digitaalisen palveluinfrastruktuurin ansiosta terveystietoja voidaan vaihtaa yli valtioiden rajojen. Se helpottaa näin hoidon jatkuvuutta ja lisää potilasturvallisuutta rajat ylittävässä terveydenhuollossa. Rajat ylittävät sähköiset lääkemääräykset (ePrescriptions/eDispensations, eP) antavat ulkomailla oleville potilaille mahdollisuuden saada vastaavaa lääkettä kuin kotimaassaan. Potilaskertomuksiin liittyvät palvelut tarjoavat terveydenhuollon ammattilaisille mahdollisuuden tutustua ennalta suunnittelematonta rajat ylittävää terveydenhuoltoa tarvitsevan potilaan vahvistettuihin, keskeisiin terveystietoihin. Sähköisiä potilaskertomuksia ja sähköisiä lääkemääräyksiä on vaihdettu yli rajojen tammikuusta 2019 alkaen. Esimerkiksi Suomen, Portugalin, Viron ja Kroatian välillä on jo vaihdettu lähes 8 000 sähköistä lääkemääräystä. Vuonna 2019 Tšekki, Luxemburg, Kroatia ja Malta mahdollistivat potilaskertomusten vaihdon, ja Portugali liittyi mukaan vuoden 2020 alussa. Avaruusohjelmien toisena tärkeänä osa-alueena on geopaikannus. Galileo-ohjelma, johon kuuluu 26 kiertoradalla olevaa satelliittia ( ), auttaa parantamaan paikannuspalvelujen tarkkuutta ja luotettavuutta yli 1 miljardin käyttäjän älypuhelimissa eri puolilla maailmaa. Lisäksi Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä on keskeisessä asemassa turvallisuuden kannalta kriittisissä palveluissa kuten lentoturvallisuudessa. Vuoden 2019 lopussa Euroopassa toimi 350 tällä palvelulla varustettua lentoasemaa 23 maassa, ja niiden määrä kasvoi viidentenä peräkkäisenä vuotena (vuonna 2014 niiden määrä oli 129 ( )). Galileon kolme ensimmäistä palvelua (avoin palvelu, julkisesti säännelty palvelu ja etsintä- ja pelastuspalvelu) olivat saatavilla jatkuvasti vuonna 2019, lukuun ottamatta Galileon ensimmäisten navigointi- ja ajanmäärityspalvelujen keskeytymistä kuuden päivän ajaksi heinäkuussa 2019 teknisen häiriön vuoksi. Tänä aikana Galileon etsintä- ja pelastuspalvelun toiminta ei kuitenkaan häiriintynyt. Komission perustama riippumaton tutkintalautakunta analysoi tapahtuman perimmäisiä syitä ja antoi suosituksia. Komissio on ottanut käyttöön menettelyn suositusten täytäntöönpanemiseksi varmistaakseen Galileo-järjestelmän vakauden ja häiriönsietokyvyn. Monien investointien toteuttaminen ja monien infrastruktuurien rakentaminen vie aikaa, ja investointisyklit ovat hyvin pitkiä, minkä vuoksi edistymistä ja konkreettisia tuloksia on usein vaikea osoittaa. Samaan aikaan tällaisella EU:n talousarviosta myönnettävällä rahoituksella on kuitenkin todellista vaikutusta kansalaisten elämään. Esimerkiksi kolmannes kaikista EU:n kunnista toteuttaa WiFi4EU-ohjelmaa Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa ja tarjoaa kansalaisille EU:n tukemia WiFi-yhteyksiä maksutta. Galileon parantamat paikannuspalvelut säästävät ihmishenkiä, sillä paikannus on hätäpalvelujen käytössä, kun matkapuhelimista soitetaan numeroon 112. 1.3.3. EU:n talousarviosta myönnetään olennaista tukea pienyrityksille ja yrittäjille Vihreään siirtymään keskittymisen lisäksi EU:n talousarviosta tuetaan laajemmin investointeja, joita EU tarvitsee saavuttaakseen kestävän ja ihmisiin keskittyvän talouden. Vaikka tutkimus ja kehittäminen sekä infrastruktuuri ovat edelleen tärkeitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi, on myös muita tärkeitä näkökohtia, kuten tuki pienille ja keskisuurille yrityksille, yrittäjyydelle ja sosiaaliseen innovointiin. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat EU:n talouden selkäranka: niiden osuus kaikista yrityksistä on 99 prosenttia. Ne saavat aikaan 56 prosenttia talouden tuotoksesta ja tarjoavat 67 prosenttia kaikista työpaikoista. ( ) Vaikka pienet ja keskisuuret yritykset ovat tärkeitä talouden kannalta, niillä on sisämarkkinoiden eri segmenteillä edelleen haasteita, joihin kuuluu muun muassa rahoituksen löytäminen. EU:n talousarviosta tarjotaan tukea ja mahdollisuuksia niille niiden koko elinkaaren ajan aina toiminnan aloittamisesta lähtien kaupallistamiseen ja pitkän aikavälin investointeihin ja kestävyyteen varmistamiseen. Tärkein pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattu talousarvioon sisältyvä ohjelma on yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä tukeva EU:n ohjelma, jolla edistetään yrittäjyyttä, autetaan näitä yrityksiä saamaan rahoitusta ja pääsemään markkinoille sekä parantamaan kilpailukykyään.