Virallinen lehti nro C 167 , 01/06/1998 s. 0136



A4-0166/98 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tietojen ja taitojen Eurooppaan (KOM(97)0563 - C4-0649/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon KOM(97)0563 - C4-0649/97, - ottaa huomioon 12. maaliskuuta 1997 antamansa päätöslauselman valkoisesta kirjasta komission koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa ((EYVL C 115, 14.4.1997, s. 85.)), - ottaa huomioon 13. maaliskuuta 1997 antamansa päätöslauselman tietoyhteiskunnasta, kulttuurista ja opetuksesta ((EYVL C 115, 14.4.1997, s. 151.)), - ottaa huomioon 14. toukokuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta «Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus: kansainvälisen liikkuvuuden esteet» ((EYVL C 167, 2.6.1997, s. 94.)), - ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Oppiminen tietoyhteiskunnassa - Koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma ((EYVL C 222, 21.7.1997, s. 48.)), - ottaa huomioon koulutusasiain neuvoston päätöslauselman koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta, - ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan lausunnon (A4-0166/98), A. ottaa huomioon, että yhteisön nykyiset koulutus-, ammattikoulutus- ja nuoriso-ohjelmat päättyvät vuoden 1999 lopussa, B. ottaa huomioon, että nämä ohjelmat on vastaanotettu hyvin huolimatta niiden määrärahojen puutteellisuudesta ja ne ovat edistäneet merkittävästi koulutusyhteistyötä EU:ssa, C. pitää välttämättömänä yleissivistävään koulutukseen, ammattikoulutukseen ja nuorisoon liittyvien toimien koordinoinnin tehostamista Euroopan tasolla, jotta niistä saataisiin paras mahdollinen hyöty ja erityisesti jotta varmistetaan, että toimia täydennetään rakennerahastojen ja tutkimuksen avulla sekä muilla ohjelmilla ja aloitteilla, myös komission sisäistä koordinointia, D. katsoo, että väestön kehityksen, nopeiden teknisten muutosten, talouden rakennemuutoksen ja tietoon perustuvaan yhteiskuntaan siirtymisen vuoksi yleissivistävään koulutukseen ja ammattikoulutukseen liittyvät toimet olisi suunnattava entistä voimakkaammin siten, että mahdollistetaan kansalaisten pääsy työelämään ja työelämässä pysyminen sekä autetaan heitä osallistumaan tasavertaisina yhteiskunnalliseen elämään, E. katsoo, että komission on koulutuksen alan toimillaan pyrittävä luomaan edullinen ympäristö innovaatioille ja työllisyydelle tulevaisuuden aloilla, jotka vahvistavat Euroopan unionin kilpailukykyä; on helpotettava raja-aitojen poistamista julkisten oppi- ja tutkimuslaitosten sekä yliopistojen ja yritysten väliltä, F. katsoo, että erityisesti uusi tekniikka lisää sosiaalisen eriarvoistumisen vaaraa, ja tämän vuoksi koulutusjärjestelmissä on pidettävä kaikille avoinna mahdollisuus koulutustarjonnan käyttöön, G. katsoo, että liialliset esteet haittaavat edelleen opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta, H. ottaa huomioon, että Amsterdamin sopimuksen mukaisesti Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vakaasti päättäneet edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa, ja katsoo näin ollen, että tulevat koulutusalan ohjelmat on suunniteltava tämän mukaisesti, I. katsoo, että koulutus- ja nuorisopolitiikalla on edistettävä henkilökohtaisten toiveiden toteutumista ja sellaisten yleisten sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista kuin yhtäläiset mahdollisuudet, sosiaalinen koheesio, kansalaisuuden vahvistaminen, tietämyksen lisääminen, erilaisten kulttuureiden hyväksyminen, aktiivinen solidaarisuus ja työllistettävyyden parantaminen siten, että jokaiselle tarjoutuu mahdollisuus elää arvokkaasti omasta työstään, J. katsoo, että on toteutettava erityistoimia, joiden tarkoituksena on nuorten vastuun lisääminen Euroopan unionissa tarjoamalla heille mahdollisuus tuoda esiin näkemyksensä ja viedä eteenpäin omia ajatuksiaan sekä ottamalla heidät täysimääräisesti mukaan heitä välittömästi koskevien yhteisön toimien laatimiseen, K. katsoo, että kielellinen ja kulttuurinen moninaisuus ovat luonteenomaisia Euroopan unionille, L. katsoo, että kansalaisten, opiskelijoiden, ammattikoulutuksessa olevien nuorten ja työntekijöiden kansainvälistä liikkuvuutta Euroopan unionissa edistäisivät lisätoimet, joilla tuettaisiin kielten oppimista erityisesti nuorella iällä; katsoo, että mahdollisuus kielitaidon hankkimiseen mahdollistaa myös kulttuurivaihdon lisäämisen, M. ottaa huomioon, että valmistauduttaessa Euroopan unionin laajentumiseen yhä useammat Keski- ja Itä-Euroopan maat osallistuvat koulutus- ja nuoriso-ohjelmiin, N. katsoo, että muiden kulttuurien ymmärtämistä voidaan edistää sisällyttämällä eurooppalainen ulottuvuus kansallisiin opetussuunnitelmiin, O. katsoo, että sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä on suuria eroja siinä, miten nopeasti uutta tieto- ja viestintätekniikkaa otetaan käyttöön ja käytetään opetuslaitoksissa ja ammattioppilaitoksissa, P. katsoo, että uutta tieto- ja viestintätekniikkaa voidaan käyttää monella eri tavalla opetustarkoituksiin, mukaan lukien koulujen ja ammattioppilaitosten verkottaminen, uusien opetusmenetelmien kehittäminen ja kieltenopetus, sekä lukutaidottomuuden ja huonon koulumenestyksen vastaisiin toimiin, Q. katsoo, että EU:n Netdays-aloite on tehokas keino varmistaa, että yksityinen ja julkinen sektori kykenevät auttamaan koulujen liittymistä uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttöön; 1. Pitää myönteisenä komission tiedonantoa ja sen pyrkimystä mahdollistaa alustava keskustelu yhteisön koulutus-, ammattikoulutus- ja nuoriso-ohjelmien tulevista suuntaviivoista; 2. Kannattaa yhteisen kehyksen perustamista toimintoja, koordinointia ja seurantaa varten, sikäli kuin tällä mahdollistetaan se, että EU voi vastata joustavammin ja paremmin yhteensovitetuin toimin kansallisten koulutusjärjestelmien vaihteleviin tarpeisiin; 3. On tyytyväinen todetessaan komission aikovan luoda puitteet yhteisön, jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten (koulutusala, työmarkkinaosapuolet, talouden toimijat, alueelliset toimijat sekä järjestöt) yhteisvastuulle; 4. Katsoo kuitenkin, että komissio on jättänyt aivan liian vähän aikaa kaikkien 3 kohdassa mainittujen osapuolten mielekästä kuulemista varten, perheitä ja nuoria itseään unohtamatta, ennen lainsäädäntöehdotusten esittämistä, ja pitää valitettavana erityisesti sitä, että etukäteissuunnittelun puuttuminen on pakottanut parlamentin työskentelemään liian tiukassa määräajassa; 5. Katsoo, että komission tiedonannossa ei esitetä riittävän yksityiskohtaista tietoa komission tulevasta koulutukseen, ammattikoulutukseen ja nuorisoon liittyvästä strategiasta, ja pitää valitettavana asiakirjan selkeyden puutetta, koulutusalan ohjelmien ja rakenteellisten toimien sekoittamista keskenään erityisesti ehdotettujen oikeudellisten välineiden luonteen osalta ja sitä, että sellaisia tietojen ja taitojen Euroopan toteuttamisen kannalta välttämättömiä perusedellytyksiä kuin määrärahojen tuntuva lisääminen, uuden tekniikan käyttömahdollisuuksien nopea yleistäminen ja rohkea kieltenopetuspolitiikka ei ole määritelty; 6. Kannattaa komission esittämiä pyrkimyksiä rajoittaa nykyisten ohjelmien tavoitteita ja keskittää toiminta-alueet selvemmin; 7. Katsoo, että on tuettava komission nimeämien kuuden toiminta-alan pitämistä kiinteästi yhteenkuuluvina toimenpiteinä, jotka yhdessä edistävät määrätyn tavoitteen saavuttamista; korostaa tässä yhteydessä, että kieleen liittyvät toimet ovat välttämätön edellytys kaikenlaisille ylikansallisille toimille, erityisesti ammattikoulutuksen alalla, jossa kielelliset esteet ovat vielä voimakkaita; 8. Painottaa työmarkkinaosapuolten tärkeää asemaa uudessa ammattikoulutusohjelmassa, etenkin kun otetaan huomioon, että työmarkkinasopimusten kautta osapuolet auttavat työntekijöitä pääsemään koulutukseen ja lisäämään siten työpaikkansa säilyttämisen mahdollisuuksia; 9. Vetoaa sen puolesta, että kaikessa EU:n koulutusta, ammattikoulutusta ja nuorisoa koskevassa politiikassa ja näiden alojen ohjelmissa tuetaan toimia, joilla edistetään vammaisten koulutusta yleisen koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmän puitteissa; 10. Katsoo, että komission on tarpeen parantaa pikaisesti hallinnointiin ja kohderyhmien hakemusten jättöön liittyviä menettelyjä entistä laajemman osallistumisen edistämiseksi erityisesti yksinkertaistamalla menettelyjä, yhtenäistämällä hakuaikoja sekä nopeuttamalla menettelyjä sekä antamalla hallinnointi jatkossakin tähänastisia ohjelmia koordinoineiden kansallisten yksiköiden tehtäväksi, jotta varmistetaan yhteisön toimien jatkuvuus; 11. Katsoo, että tämä voidaan saavuttaa myös hajauttamalla päätöksentekoa mahdollisimman lähelle toimijoita, mutta varoittaa kuitenkin, ettei mikään päätöksenteon hajauttaminen voi eikä saa johtaa yhteisön tätä alaa koskevien toimien näkyvyyden vähenemiseen tai heikentää komission vastuuta EU:n tasolla päätetyn toimintakehyksen toteuttamisesta, toimintojen yhteensovittamisesta ja tukemisesta, edistymisen seurannasta sekä saavutettujen tulosten kokoamisesta, arvioinnista ja levittämisestä sekä epäedullisessa asemassa olevien ryhmien tiedon saatavuuden edistämisestä laajan koulutusyhteiskunnan kehittämisen varmistamiseksi; 12. Korostaa, että komission on arvioitava perusteellisesti ja jatkuvasti kyseisiä ohjelmia ja otettava lainsäädäntöehdotuksiaan laatiessaan välttämättä huomioon aikaisemman toiminnan ja nykyisten ohjelmien saavutukset ja niistä saadut kokemukset (esimerkiksi rasismin vastaisesta eurooppalaisesta teemavuodesta saadut kokemukset) voidakseen tehdä tehokkuuden lisäämisen ja vaikutusten parantamisen edellyttämät muutokset; katsoo, että arvioinnissa on kuitenkin tarkasteltava toteutettavuutta ja aiheutuvia kustannuksia kustannus*hyöty-analyysin avulla sekä tunnistettava paremmin ensisijaiset osallistujaryhmät ja kohdennettava toimet niihin; tavoitteena tulee olla ohjelmien mahdollisimman hyvä käyttäjäystävällisyys; 13. Pahoittelee sitä, että tämä keskustelu käydään ilman tarpeellista laadullista tietoa nykyisistä saavutuksista. Esimerkiksi seuraavat tiedot puuttuvat: - näistä ohjelmista rahoitettujen erityyppisten toimien edunsaajien kuvaus - näiden ohjelmien puitteissa luotujen ylikansallisten rakenteiden ja toimintojen kestävyys ja vaikutus - yhteensovittamisen ja synergian aste samaan toiminta-alaan liittyvien erityyppisten toimintojen välillä sekä näiden ja muista EU-ohjelmista rahoitettujen aloitteiden välillä; 14. Katsoo, että taloudellisten resurssien rajallisuudesta johtuen eurooppalainen lisäarvo voidaan saavuttaa vain kehittämällä uusista ohjelmista todellisia rajat ylittäviä «Euroopan innovaatioiden laboratorioita» ja keskittämällä toiminta sellaisille aloille, jotka tarvitsevat EU-tukea, ja tämä voidaan tehdä vain, jos laatua koskevaa tietoa on saatavissa; pyytää, että nämä tiedot annetaan tulevien lainsäädäntöehdotusten yhteydessä; 15. Kehottaa komissiota laatimaan kertomuksen, jossa käsitellään uusien työllisyyssuuntaviivojen valossa erityisesti EU:n ammattikoulutusohjelmien ja uudistetun Euroopan sosiaalirahaston suhdetta; kehottaa esittämään tämän kertomuksen Euroopan parlamentille samanaikaisesti tulevien lainsäädäntöehdotusten kanssa, ja aikoo viitata siihen arvioidessaan, mahdollistavatko nämä lainsäädäntöehdotukset paremman koordinoinnin ja synergian rakennerahaston toimien kanssa; 16. Kannattaa tämän vuoksi erillisten yhteisön ohjelmien jatkamista ja niiden nykyisten nimien, Sokrates, Leonardo, Nuorten Eurooppa ja Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset, säilyttämistä, koska tämä auttaisi yleisöä ja erityisesti kohderyhmiä tunnistamaan ohjelmat ja edistäisi jatkuvuutta ja joustavaa siirtymistä uusiin ohjelmiin vuonna 2000; pitää kuitenkin välttämättömänä jättää näiden ohjelmien sekä niiden ja TTK-ohjelmien välille mahdollisuuksia ohjelmasta toiseen siirtymiseen sellaisten aloitteiden mahdollistamiseksi, joihin sisältyy aineksia eri aloilta; vaatii entistä enemmän johdonmukaisuutta ja selkeyttä toimintalinjojen suunnittelussa, jotta vältetään päällekkäisyydet ja kaksinkertainen työ; 17. Katsoo, että näiden ohjelmien ja erityisesti Leonardo- ja Sokrates-ohjelmien tehostamiseksi joitakin toimia olisi sulautettava toisiinsa kuten Leonardo-ohjelmaan kuuluva yritysten ja yliopistojen yhteistoimintaa koskeva toimi (aiempi Comett-ohjelma) ja Sokrates-ohjelmaan kuuluva Erasmus-toimi; 18. Kehottaa huomattavasti lisäämään ohjelmien budjettia ja mahdollisuuksien mukaan kaksinkertaistamaan sen, koska ne voivat merkittävästi edistää kansalaisten Euroopan kehittymistä, työllistettävyyttä ja Amsterdamin huippukokouksen tavoitteiden saavuttamista ja koska niillä on merkitystä myös laajentumisen kannalta, kun otetaan huomioon myös se, että vähätuloisten perheiden hakijat käytännössä syrjäytyvät sosiaalisesti, koska tukien määrä on alhainen, ja kun otetaan yleisesti huomioon, että rahoituksen nykyinen taso ei riitä vastaamaan kysynnän kasvuun vuosina 2000 - 2006 Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisen johdosta; korostaa, että tämä vastaa myös komission pyrkimystä tehdä tietopolitiikasta yksi unionin peruspilari, minkä on tultava nykyistä selvemmin esiin komission ensisijaisissa tavoitteissa; 19. Katsoo, että tarvitaan erillistä yhteisön nuorisopolitiikkaa ja että tätä ei tulisi sisällyttää koulutus- ja ammattikoulutuspolitiikkaan, koska nuorisopolitiikan tavoitteet ovat työelämään valmistamista laajemmat; tavoitteisiin tulisi myös sisältyä monipuolisen, koulun ulkopuolisen oppimisympäristön tarjoaminen, itsenäisyyden ja luovuuden edistäminen, demokratiaan ja yhteiskuntaelämään ja kansalaisyhteiskuntaan valmistaminen sekä sosiaalista syrjäytymistä ja rasismia vastaan toimiminen; 20. Katsoo, että ajatus elinikäisestä oppimisesta, Euroopan väestön ikääntyminen ja tekniikan ja väestörakenteen muutokset merkitsevät sitä, että koulutukseen ja ammattikoulutukseen liittyviä toimia ei saisi rajoittaa koskemaan ainoastaan nuoria, vaan yksilökeskeistä oppimista olisi kannustettava kaikissa elämän ja ammattiuran vaiheissa; 21. Painottaa sitä, että tulevissa ohjelmissa olisi otettava huomioon elinikäisen koulutuksen soveltamisen mahdollisuus hyvinkin erilaisilla aloilla; 22. Korostaa, että laaja kansainvälinen yhteistyö kumppanimaiden, Euroopan ulkopuolisten maiden sekä sellaisten kansainvälisten järjestöjen kuin Euroopan neuvosto, UNESCO ja OECD kanssa on tärkeää koulutuksen ja ammattikoulutuksen aloilla sekä nuorisoa koskevissa asioissa; 23. Korostaa sellaisten toimien tärkeyttä, jotka helpottavat eri kohderyhmien fyysistä liikkuvuutta, ja katsoo, että vaihto-ohjelmiin osallistumista ei saisi rajoittaa koskemaan ainoastaan koulutuksen suhteen tai taloudellisesti edullisessa asemassa olevia ryhmiä; on sen vuoksi sitä mieltä, että ammatti- ja oppisopimuskoulutuksessa olevien sekä opiskelijoiden mahdollisuuksia osallistua vaihto-ohjelmiin olisi parannettava; katsoo, että mahdollisuuksia yhteistyöhön ammatillisten, yleissivistävien ja muiden oppilaitosten välillä EU:n ohjelmissa olisi parannettava; 24. Katsoo, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota opettajien, korkeakoulujen opettajien ja kouluttajien liikkuvuuteen, koska tällä voi olla huomattavat kerrannaisvaikutukset «liikkumattomaan» väestöön; katsoo myös, että kansalaisjärjestöjen osallistuminen ja vaikutusmahdollisuudet sosiaalisina toimijoina tuovat merkittäviä kerrannaisvaikutuksia vähäisin kustannuksin; 25. Katsoo, että on tarpeen parantaa välittömästi ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tunnustamista korkeakouluopinnoissa, ja kannattaa tämän vuoksi ECTS:n kehittämistä; 26. Toteaa kuitenkin, että arvonimien ja pätevyystodistusten tunnustamiseen tähtäävät aloitteet ja toimet eivät kuulu koulutusalan ohjelmien piiriin, vaan niitä koskevat säännöt, jotka jäsenvaltiot vahvistavat keskenään ja yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa; 27. Katsoo, että on tärkeää helpottaa kaikkien eurooppalaisten keskinäistä yhteydenpitoa, jotta yhtenäismarkkinoista saataisiin suurin mahdollinen hyöty, ja että tämän vuoksi olisi kannustettava yhteisön kielten (erityisesti laajimmin käytettyjen ja naapurijäsenvaltioiden kielten) hyvän taidon hankkimista samalla kun tunnustetaan tarve säilyttää Euroopan kielellinen moninaisuus; 28. Toivoo tämän vuoksi, että niihin uusiin toimiin, jotka komissio esittää, kuuluu laajoja opettajien ja kouluttajien kielitaidon edistämistoimia sekä opetukseen soveltuvien tietokoneohjelmien levittämistä; 29. Painottaa tarvetta edistää sellaisia opiskelijoihin ja opettajiin sovellettavia eurooppalaisia sääntöjä, joiden avulla nämä ryhmät voivat ratkaista muun muassa sosiaaliturvaa koskevat ongelmat ja jotka edistävät heidän liikkuvuuttaan kaikissa unionin maissa; 30. Kannattaa voimakkaasti toimia, joiden tarkoituksena on edistää ymmärtämystä ja rauhaa eri kulttuurien ja maiden välillä sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella, ja uskoo, että vaihto-ohjelmat, joissa on mukana Keski- ja Itä-Euroopan maita sekä erityisesti Välimeren alueen islamilaisia maita, voisivat olla erityisen hyödyllisiä; 31. Kannattaa eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämistä koulujen opetusohjelmiin, ja uskoo, että tämä voidaan kieltenopetuksen lisäksi tehdä useiden eri oppiaineiden avulla, sekä toivoo tältä osin Sokrates-ohjelman Comenius-osan vahvistamista; katsoo myös, että muuhun opastukseen, kuten kouluissa ja yliopistoissa annettavaan ammatinvalinnanohjaukseen, olisi sisällytettävä tietoja unionin eri puolilla tarjolla olevista mahdollisuuksista; kiinnittää huomiota siihen, että opetusohjelmien on perustuttava erityisesti eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin kuuluvaan tasa-arvoon, kestävään kehitykseen ja ympäristönsuojeluun; 32. Katsoo, että on olemassa kiireellinen tarve opettaa kansalaistaitoja, erityisesti hallinnon eri kerrosten tehtäviä ja merkitystä Euroopan unionissa; 33. Katsoo, että koulutuksen alan ohjelmissa on otettava huomioon KIE-maat, niitä on autettava kehittämään koulutusjärjestelmiään erityisesti yliopistotasolla ja niille on annettava mahdollisuus omaksua yhteisön säännöstö; 34. Pitää myönteisenä uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan tutustumisen ja sen käytön korostamista uusissa ohjelmissa, ja katsoo, että yhteyksien luomiseen eri puolilla Eurooppaa sijaitsevien koulujen ja oppilaiden välille liittyy suuria mahdollisuuksia ja yhteyksien luomista on kannustettava, sillä ne täydentävät fyysistä liikkuvuutta; korostaa kuitenkin, että virtuaalista liikkuvuutta ei missään tapauksessa tule tukea henkilökohtaisten yhteyksien ja vaihto-ohjelmien kustannuksella; katsoo, että koulutus- ja nuoriso-ohjelmien tavoitteena ei ole kuitenkaan teknisten laitteiden hankkiminen vaan virtuaalisen liikkuvuuden hyödyllisen käytön ja käytettävyyden tehostaminen; 35. Kehottaa komissiota kannustamaan opetuskäyttöön soveltuvien, sisällöltään eurooppalaisten ohjelmistojen ja multimediatuotteiden kehittämistä ja levittämistä; opettajien, oppilaiden ja vanhempien sekä muiden opetuksessa mukana olevien osallistuminen voi olla avuksi tuotteiden hyvän laadun, tarkkuuden, soveltuvuuden ja käyttäjäystävällisyyden varmistamisessa; 36. Panee tyytyväisenä merkille maininnan mediakoulutuksen tarpeellisuudesta kaikilla tasoilla, jotta ihmisten olisi helpompi ymmärtää eri viestimistä vastaanottamaansa tietoa, ja uskoo, että tämä on olennainen osa tietoyhteiskuntaa, johon kaikki voivat osallistua; 37. Katsoo, että on erotettava toisistaan selvästi koulutusalan ohjelmien ja rakennerahastojen kohderyhmät eikä koulutusalan varoja saa tämän vuoksi antaa käytettäväksi rakennetoimenpiteisiin; 38. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.