Neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2009 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 14/2009,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o …/2009 antamiseksi Euroopan telealan sääntelyviranomaisten ryhmän perustamisesta (GERT)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 75 E/05)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

ERG on vaikuttanut myönteisesti yhdenmukaisen sääntelykäytännön luomiseen edistämällä kansallisten sääntelyviranomaisten välillä sekä näiden ja komission välillä tehtävää yhteistyötä. Tämä lähestymistapa, jolla lisätään yhdenmukaisuutta kansallisten sääntelyviranomaisten kesken vaihtamalla tietoa ja osaamista käytännön kokemuksista, on osoittautunut onnistuneeksi tänä lyhyenä aikana, joka sen käyttöönotosta on kulunut. Kansallisten sääntelyviranomaisten välistä yhteistyötä ja koordinointia on jatkettava ja tehostettava sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoiden kehittämiseksi edelleen.

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Aihe, soveltamisala ja tehtävät

1 artikla

Aihe, soveltamisala ja tavoitteet

1. Perustetaan sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen alalle kansallisten sääntelyviranomaisten neuvoa-antava ryhmä, johon viitataan nimellä ”Euroopan telealan sääntelyviranomaisten ryhmä”, jäljempänä ’ryhmä’.

2. Ryhmä toimii direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) ja direktiivien 2002/19/EY, 2002/20/EY, 2002/21/EY, 2002/22/EY ja 2002/58/EY (erityisdirektiivit) soveltamisalalla eli sähköisen viestinnän markkinoiden taloudelliseen sääntelyyn liittyvissä asioissa.

3. Ryhmä hoitaa tehtävänsä riippumattomasti, puolueettomasti ja avoimesti. Ryhmä pyrkii kaikessa toiminnassaan samoihin tavoitteisiin kuin ne, jotka on asetettu kansallisille sääntelyviranomaisille direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8*artiklassa. Ryhmä edistää erityisesti sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja parempaa toimintaa pyrkimällä varmistamaan, että sähköistä viestintää koskevaa EU:n sääntelyjärjestelmää sovelletaan yhdenmukaisesti.

4. Ryhmä edistää yhteistyötä kansallisten sääntelyviranomaisten välillä sekä niiden ja komission välillä ja antaa neuvoja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

2 artikla

Ryhmän asema EU:n sääntelyjärjestelmän soveltamisessa

1. Ryhmä

2. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja ehdotuksia päätöksiksi, suosituksiksi ja/tai suuntaviivoiksi ovat:

3. Kansalliset sääntelyviranomaiset ja komissio ottavat mahdollisimman tarkasti huomioon kaikki ryhmän hyväksymät lausunnot, neuvot tai sääntelyä koskevat parhaat käytännöt.

II LUKU

Ryhmän organisaatio

3 artikla

Kokoonpano

1. Ryhmä koostuu kuhunkin jäsenvaltioon perustetun kansallisen sääntelyviranomaisen, jonka pääasiallisena tehtävänä on valvoa sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen markkinoiden päivittäistä toimintaa, johtajista tai korkean tason edustajista.

2. Ryhmässä on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta.

3. Komissiolla on tarkkailijan asema, ja se on edustettuna asianmukaisella tasolla.

4. Euroopan talousalueen (Eta) jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin jäsenehdokasvaltioiden kansallisilla sääntelyviranomaisilla on tarkkailijan asema, ja ne ovat edustettuina asianmukaisella tasolla.

4 artikla

Toimintajärjestelyt

1. Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä ja asettaa sen julkisesti saataville.

2. Ryhmän lausunnot, sääntelyä koskevat parhaat käytännöt ja selvitykset hyväksytään jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. Kullakin jäsenellä on yksi ääni.

Työjärjestyksessä vahvistetaan yksityiskohtaisemmat äänestyssäännöt, mukaan lukien ehdot, joiden mukaisesti jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, päätösvaltaisuutta koskevat säännöt sekä kokousilmoituksia koskevat määräajat. Työjärjestyksessä voidaan myös vahvistaa kiireellisenä äänestämistä koskevat menettelyt.

Ryhmän hyväksymät lausunnot, sääntelyä koskevat parhaat käytännöt ja selvitykset julkistetaan, ja niissä on ilmoitettava kansallisen sääntelyviranomaisen varaumat sen pyynnöstä.

3. Ryhmä valitsee jäsentensä joukosta yksinkertaisella enemmistöllä puheenjohtajansa ja varapuheenjohtajansa työjärjestyksensä mukaisesti. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien toimikausi on yksi vuosi. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat vastaavat ryhmän edustamisesta.

4. Ryhmä kokoontuu täysistuntokokouksiin puheenjohtajansa kutsusta vähintään neljä kertaa vuodessa säännönmukaiseen istuntoon. Se kokoontuu myös ylimääräisiin kokouksiin puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio tai vähintään kolmasosa ryhmän jäsenistä sitä pyytää. Puheenjohtaja laatii kokouksen esityslistan, ja se julkistetaan.

5. Tarvittaessa ryhmän työtä voidaan tehdä asiantuntijoiden työryhmissä.

6. Komissio kutsutaan osallistumaan kaikkiin ryhmän täysistuntokokouksiin, ja se voidaan kutsua sen asiantuntijoiden työryhmien kokouksiin.

7. ETA-maiden ja Euroopan unionin jäsenehdokasmaiden asiantuntijat voivat osallistua ryhmän kokouksiin tarkkailijoina. Ryhmä voi kutsua kokouksiinsa myös muita asiantuntijoita ja tarkkailijoita.

III LUKU

Yleiset säännökset

5 artikla

Kuuleminen

Tarvittaessa ryhmä kuulee asiaan liittyviä tahoja ennen lausuntojen, sääntelyä koskevien parhaiden käytäntöjen tai selvitysten hyväksymistä ja antaa niille mahdollisuuden esittää huomautuksia kohtuullisessa määräajassa. Ryhmä saattaa kuulemismenettelyn tulokset julkisesti saataville, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.

6 artikla

Avoimuus ja vastuullisuus

1. Ryhmän toiminnan on oltava hyvin avointa. Ryhmän on varmistettava, että suurelle yleisölle ja kaikille asiaan liittyville tahoille annetaan puolueetonta, luotettavaa ja helposti saatavissa olevaa tietoa erityisesti ryhmän työn tuloksista.

2. Ryhmä vahvistaa vuosittain Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja komissiota kuultuaan seuraavan vuoden työohjelman, toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja julkistaa sen. Ryhmän on myös julkaistava vuosikertomus toiminnastaan.

3. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat pyytää ryhmää selostamaan niille ryhmän toiminnan kannalta merkityksellisiä asioita.

7 artikla

Tietojen antaminen ryhmälle

Komissio ja kansalliset sääntelyviranomaiset antavat ryhmälle sen tehtäviensä suorittamiseksi pyytämät tiedot. Näitä tietoja käsitellään direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 5 artiklan sääntöjen mukaisesti.

8 artikla

Tietojen salassapito

Ryhmä ei saa julkaista eikä ilmaista kolmansille osapuolille sellaista käsittelemäänsä tai saamaansa tietoa, jonka osalta on pyydetty luottamuksellista käsittelyä.

Silloin kun pyydetty neuvo tai käsiteltävä kysymys on luottamuksellinen, ryhmän jäsenet ja tarkkailijat sekä kaikki muut henkilöt ovat velvollisia pitämään salassa ryhmän tai sen asiantuntijatyöryhmien työskentelyn yhteydessä saamansa tiedot.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2009.

(1) EUVL C 224, 30.8.2008, s. 50.

(2) EUVL C 257, 9.10.2008, s. 51.

(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 24. syyskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 16. helmikuuta 2009 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu …

(4) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

(5) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

(6) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

(7) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 51.

(8) EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

(9) EYVL L 200, 30.7.2002, s. 38.

(10) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

(11) EYVL L 198, 27.7.2002, s. 49.

(12) EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60.

NEUVOSTON PERUSTELUT

I JOHDANTO

Komissio hyväksyi 16. marraskuuta 2007 ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta (1). Neuvosto vastaanotti komission ehdotuksen (2)19. marraskuuta 2007.

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 24. syyskuuta 2008.

Alueiden komitea antoi lausuntonsa 19. kesäkuuta 2008 (3).

Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 29. toukokuuta 2008 (4).

Komissio muutti ehdotustaan 5. marraskuuta 2008 (5).

Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 16. helmikuuta 2009.

II TAVOITE

Ehdotetulla asetuksella, joka on osa komission marraskuussa 2007 esittämää EU:n sähköisen viestinnän sääntelypakettia, on tarkoitus perustaa uusi yhteisön elin. Kyseinen elin toimisi puitedirektiivin ja erityisdirektiivien soveltamisalalla sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi edistäen erityisesti yhteisön laajuisten sähköisten viestintäpalvelujen kehittämistä. Se toimisi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen asiantuntijakeskuksena EU:n tasolla hyödyntäen kansallisten sääntelyviranomaisten kokemusta. Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmää sovellettaisiin näin yhdenmukaisesti, mikä edistäisi kilpailua ja parantaisi kilpailukykyä.

III YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1) Yleistä

Vaikka neuvosto päätti käyttää komission ehdottamasta poikkeavaa säädösmuotoa, yhteinen kanta sisältää suurimman osan Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymistä tarkistuksista joko kokonaisuudessaan, osittain tai suurelta osin.

Se sisältää myös joitakin uusia muutoksia, joiden tarkoituksena on perustaa joustava ja riippumaton elin, jolla olisi yksityisoikeudellinen tukirakenne.

Osaa Euroopan parlamentin hyväksymistä tarkistuksista ei kuitenkaan otettu yhteisessä kannassa huomioon, koska neuvosto piti niitä turhina tai ei voinut hyväksyä niitä tai useissa tapauksissa siitä syystä, että komission alkuperäisen ehdotuksen säännökset oli poistettu tai muotoiltu kokonaan uudelleen.

Neuvosto hyväksyi yhteisen kantansa erityisesti parantaakseen ja vahvistaakseen nykyisiä rakenteita, etenkin Euroopan sääntelyviranomaisten ryhmää (ERG). Ehdotetun uuden elimen on määrä korvata ERG ja parantaa sen toimintajärjestelyjä avoimuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi päätöksenteossa. Neuvosto päätti virallistaa ERG:n yhteisön säädöksessä ja määritellä tarkemmin sen tehtävät, toiminnan sekä suhteet yhteisön toimielimiin. Uusi elin, Euroopan telealan sääntelyviranomaisten ryhmä (GERT), ei olisi yhteisön virasto eikä sillä olisi oikeushenkilöllisyyttä. Sillä olisi yksityisoikeudellinen tukirakenne. Näin ollen GERT olisi joustava ja tehokas elin, joka toimisi riippumattomasti toimivaltansa rajoissa, erityisesti puitedirektiivin ja erityisdirektiivien soveltamisalalla.

Neuvosto lisäsi tai muutti muutamia säännöksiä sen varmistamiseksi, että GERTin kokoonpano on selkeä, sen sisäinen organisaatio oikeassa suhteessa sen toimivaltaan ja päätöksentekojärjestelyt yksinkertaisia ja tehokkaita. Neuvosto yhtyi Euroopan parlamentin näkemykseen pitäen tärkeänä, että uusi elin harjoittaa toimintaansa avoimesti ja raportoi Euroopan unionin toimielimille.

2) Erityisiä huomautuksia

a) Aihe, soveltamisalat ja tavoitteet

Neuvosto on yhtä mieltä komission ja Euroopan parlamentin kanssa siitä, että uusi elin olisi perustettava sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoilla (tarkistukset 7-13). Uuden neuvoa-antavan elimen olisi avustettava kansallisia sääntelyviranomaisia sekä komissiota tämän tehtävissä (tarkistus 12). Ryhmän olisi myös toimittava elimenä, joka pohtii sähköisen viestinnän kysymyksiä, keskustelee niistä ja antaa niissä neuvontaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja neuvoo niitä joko niiden pyynnöstä tai omasta aloitteestaan (tarkistukset 17–18, 52). Sen tulisi korvata ERG, joka nykyään neuvoo ja avustaa komissiota sisämarkkinoiden kehittämisessä (tarkistus 13). Ryhmän olisi jatkettava ERG:n työtä ja edistettävä kansallisten sääntelyviranomaisten välistä sekä niiden ja komission välistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan yhdenmukaisesti sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja koskevaa sääntelyjärjestelmää, ja näin sisämarkkinoiden kehityksen edistämiseksi (tarkistukset 11, 48–49, 53).

Neuvosto on yhtä mieltä komission ja Euroopan parlamentin kanssa siitä, että uuden elimen toiminnan on kuuluttava puitedirektiivin ja erityisdirektiivien soveltamisalaan ja että se on määriteltävä selkeästi (tarkistukset 47–50, 56–60, 64, 69, 75–78, 80, 85, 87, 91–92, 97, 98, 99 ja 105). Neuvosto katsoo yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin kanssa, että GERTin tehtävänä on myös laatia ja levittää kansallisille sääntelyviranomaisille sääntelyä koskevia parhaita käytäntöjä, kuten sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia yhteisiä lähestymistapoja, menetelmiä tai suuntaviivoja (tarkistus 53). Se on niiden kanssa yhtä mieltä myös siitä, että Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) ei pitäisi tulla osaksi tätä uutta elintä, jolla ei tulisi olla toimivaltaa Euroopan tasolla verkko- ja tietoturvaan liittyvissä asioissa (tarkistukset 9–10, 24, 27, 36, 50, 56, 65, 89, 107 d kohta ja 143).

Toisin kuin Euroopan parlamentti, neuvosto katsoo, että GERT (Euroopan telealan sääntelyviranomaisten ryhmä) olisi sopivampi nimi uudelle elimelle kuin ORET (Euroopan telealan sääntelyviranomaisten elin) (tarkistus 47). Vaikka neuvosto on yhtä mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että tällaisen elimen perustaminen edellyttäisi vankempaa perustaa (tarkistus 8), se katsoo, että GERTillä ei tulisi olla viraston ominaispiirteitä eikä oikeushenkilöllisyyttä (tarkistukset 14, 51). Neuvosto katsoo Euroopan parlamentin tavoin, että GERT tarjoaisi asiantuntemusta ja loisi luottamusta riippumattomuutensa, antamiensa neuvojen ja levittämiensä tietojen laadun, menettelyjensä ja toimintatapojensa avoimuuden sekä tehtävien suorittamisessa osoittamansa huolellisuuden ansiosta (tarkistus 12). Neuvosto katsoo, että GERT on perustettava yhteisön säännöksellä, jotta voitaisiin kehittää edelleen yhdenmukaista sääntelykäytäntöä kansallisten sääntelyviranomaisten välisen sekä niiden ja komission välisen tiiviimmän yhteistyön ja koordinoinnin avulla sähköisten viestintäpalvelujen sisämarkkinoiden vahvistamiseksi.

Suhteellisuusperiaate kieltää ylittämästä sitä, mikä on tarpeen halutun tavoitteen saavuttamiseksi. Neuvoston mielestä GERT voi saavuttaa tämän tavoitteen, sillä se on yhteisön virastoa keveämpi ja vähemmän byrokraattinen elin.

GERTin tehtävien osalta neuvosto katsoo Euroopan parlamentista poiketen, että GERTin toimissa olisi keskityttävä erityisesti sähköisen viestinnän markkinoiden taloudelliseen sääntelyyn liittyviin asioihin eikä tehtäviin, joita ei ole selkeästi määritelty etukäteen (tarkistukset 16, 19, 20, 22, 26, 28, 68, 70, 71, 79, 81–84, 86, 93, 95, 102, 103–104 ja 106). Neuvosto ei ole yhtä mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että GERTin olisi annettava neuvoja myös markkinatoimijoille (tarkistukset 15 ja 54), koska se katsoo, että GERTin olisi voitava hoitaa tehtävänsä riippumattomasti kaikenlaisia eturistiriitoja välttäen. Vaikka neuvosto katsoo aiheelliseksi, että GERTin olisi hoidettava tehtävänsä yhteistyössä nykyisten ryhmien ja komiteoiden kanssa, se ei katso aiheelliseksi sitä, että GERT antaa neuvoja näille ryhmille ja komiteoille (tarkistukset 81–84 ja 88).

b) Kokoonpano ja toimintajärjestelyt

Neuvosto on yhtä mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että uuden elimen tulisi koostua kuhunkin jäsenvaltioon perustetun kansallisen sääntelyviranomaisen, jonka pääasiallisena tehtävänä on valvoa sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen markkinoiden toimintaa päivittäin, korkean tason edustajista ja että siihen pitäisi kuulua yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta. Se on myös yhtä mieltä siitä, että komissiolla tulisi olla tarkkailijan asema (tarkistus 108) ja että uudella elimellä tulisi olla puheenjohtaja ja varapuheenjohtajia, jotka valitaan sen jäsenten keskuudesta (tarkistus 109). Neuvosto on yhtä mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että uuden elimen tulisi hoitaa tehtävänsä riippumattomasti, puolueettomasti ja avoimesti (tarkistus 112) ja että sen olisi tehtävä päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä (tarkistus 111). Neuvosto katsoo Euroopan parlamentin tavoin, että kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission olisi otettava mahdollisimman pitkälle huomioon GERTin toimittamat lausunnot (tarkistus 72).

Neuvosto on yhtä mieltä Euroopan parlamentin ehdottamasta uuden elimen rakenteen ja tehtävien yksinkertaistamisesta erityisesti komission ehdottamaan rakenteeseen nähden (tarkistuksen 107 d ja e kohta, tarkistukset 115–117, 119–120, 122, 125, 129–130, 138 ja 143–147) ja yhtyy Euroopan parlamentin näkemykseen tietyistä toimintajärjestelyistä, kuten esimerkiksi siitä, että uuden elimen olisi hyväksyttävä työjärjestys (tarkistus 111), tai kokousten koolle kutsumisesta (tarkistus 110).

Neuvosto kannattaa kuitenkin sellaista organisaatio- ja rahoitusrakennetta, joka olisi keveämpi ja vähemmän byrokraattinen kuin Euroopan parlamentin ehdottama rakenne. Neuvosto ei pidä GERTin tehtävien moitteettoman hoitamisen kannalta tarpeellisena sääntelyneuvoston eikä toiminnanjohtajan toimen perustamista (tarkistukset 107, 108, 114, 126–127, 131, 133–139 ja 142). GERTin riippumattomuuden varmistamiseksi neuvosto katsoo, että GERTin ei tulisi saada rahoitusta joko kokonaisuudessaan tai osittain yhteisön talousarviosta (tarkistukset 37, 51, 168, 149-151 ja 153–154). Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisen varmistamiseksi neuvosto katsoo, että yhteisön viraston muoto ei ole tarpeen eikä oikeassa suhteessa GERTille annettujen tehtävien hoitamisen kannalta (tarkistukset 14, 51, 163 ja 168). Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien kahden ja puolen vuoden toimikauden osalta neuvosto pitää asianmukaisempana vuotta lyhyempää toimikautta (tarkistus 109).

c) Avoimuus ja luottamuksellisuus

Neuvosto katsoo Euroopan parlamentin tavoin, että GERTin tulisi tarvittaessa kuulla asianosaisia tahoja ennen lausuntojen, sääntelyä koskevien parhaiden käytänteiden tai selvitysten laatimista ja antaa niille mahdollisuus tehdä huomautuksia kohtuullisessa määräajassa.

Kuulemismenettelyn tulokset olisi periaatteessa julkistettava ja jonkin kansallisen sääntelyviranomaisen esittämät varaumat olisi sen pyynnöstä liitettävä tuloksiin (tarkistus 156). Neuvosto on yhtä mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että GERTin olisi harjoitettava toimintaansa hyvin avoimesti (tarkistus 31).

Se on myös yhtä mieltä periaatteesta, jonka mukaan GERTin olisi julkistettava vuotuinen ohjelmansa ja vuotuinen toimintakertomus sekä raportoitava toiminnastaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle, vaikka Euroopan parlamentin ehdottamat organisatoriset järjestelyt eroavat käsitteellisesti neuvoston ehdottamista (tarkistukset 101,118, 124, 136, 139–142, 152). Neuvosto katsoo Euroopan parlamentin tavoin, että GERTin olisi noudatettava asianmukaisesti luottamuksellisuusperiaatetta (tarkistukset 39–40 ja 96). Neuvosto katsoo erityisesti, että GERT ei saisi julkaista eikä paljastaa kolmansille osapuolille sellaista käsittelemäänsä tai saamaansa tietoa, jonka osalta on pyydetty luottamuksellista käsittelyä. Lisäksi GERTin jäsenten ja tarkkailijoiden sekä kaikkien muiden henkilöiden pitäisi olla velvollisia pitämään salassa, mitä heidän tietoonsa on tullut GERTin tai asiantuntijaryhmien työskentelyn yhteydessä.

(1) KOM(2007) 699 lopullinen.

(2) Asiak. 15408/07.

(3) EUVL C 257, 9.10.2008, s. 68.

(4) TEN/327-329 — CESE 984/2008 — 2007/0247 (COD) — 2007/0248 (COD) — 2007/0249 (COD).

(5) KOM(2008) 720 lopullinen.