EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA (EU) 2019/1421,

annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019,

joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, pääluokka IV – Tuomioistuin

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

— ottaa huomioon päätöksensä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, pääluokka IV – Tuomioistuin,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen IV,

— ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A8-0098/2019),

A. korostaa vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, että unionin toimielinten demokraattista legitimiteettiä on erityisen tärkeää vahvistaa edelleen lisäämällä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä soveltamalla tulosbudjetoinnin käsitettä ja noudattamalla henkilöresursseja koskevaa hyvää hallintotapaa;

1. panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin totesi vuotta 2017 koskevassa vuosikertomuksessaan, ettei se ollut havainnut merkittäviä puutteita Euroopan unionin tuomioistuimen henkilöresursseihin ja hankintamenettelyihin liittyvillä tarkastetuilla aihealueilla;

2. pitää myönteisenä, että tarkastuksensa perusteella tilintarkastustuomioistuin totesi, ettei virhetaso kokonaisuutena tarkastellen ollut olennainen tuomioistuimen hallintomenoihin ja muihin menoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2017 päättyneenä varainhoitovuonna;

3. panee merkille, että vuoden 2017 määrärahat olivat kaikkiaan 399 344 000 euroa (380 002 000 euroa vuonna 2016) ja että niiden käyttöaste oli 98,69 prosenttia (98,23 prosenttia vuonna 2016); panee merkille talousarvion korkean toteutusasteen osastossa 1 (toimielimen henkilöstö), 98,6 prosenttia (98,1 prosenttia vuonna 2016), ja osastossa 2 (kiinteistöt, kalusteet, laitteet ja erityiset hallinnosta johtuvat menot), 99,1 prosenttia (98,6 prosenttia vuonna 2016);

4. toteaa, että vuodelta 2016 vuodelle 2017 siirrettiin määrärahoja 22 240 120,22 euroa, josta 86,26 prosenttia (19 188 159,20 euroa) käytettiin vuonna 2017 (90 prosenttia vuonna 2016);

5. toteaa, että varainhoitovuoden 2017 vahvistetut saamiset olivat 51 677 001 euroa, 3,6 prosenttia vähemmän kuin arvioitu tulojen ylijäämä 53 595 000,00 euroa; toteaa tämän eron johtuneen pääasiassa siitä, että tuomioistuimen uudistuksen yhteydessä nimitettävistä 19 uudesta tuomarista kolme nimitettiin myöhässä, mikä johti odotettua pienempiin henkilöstömenoihin;

6. panee merkille, että tuomioistuin osoitti vuonna 2017 yhteensä 850 000 euroa vahingonkorvauksiin, jotka unionin yleinen tuomioistuin myönsi siksi, että se ei ollut antanut tuomiota kohtuullisessa ajassa kolmessa asiassa, joiden käsittelyn se oli saattanut päätökseen vuosina 2011 ja 2013;

7. panee merkille, että vuonna 2017 tuomioistuin arvioi sitoumuksensa liian suuriksi luvun 14 ”Muuhun henkilöstöön kuuluvat henkilöt ja ulkopuolisten henkilöiden suorittamat palvelut” budjettikohdissa, jotka koskivat muun muassa virkamatkoja (momentti 162), ja sitoi 342 000 euroa, kun maksut olivat vain 204 795,27 euroa, ja että se arvioi ammatillista täydennyskoulutusta koskevat tarpeet liian suuriksi (alamomentti 1612) ja sitoi 1 457 644,07 euroa, kun maksut olivat vain 579 000,04 euroa; ottaa huomioon, että vastauksena parlamentin varainhoitovuotta 2016 koskevassa vastuuvapausmietinnössä esittämään havaintoon tuomioistuin vähensi jäsenten virkamatkoja koskevaa määrärahapyyntöään 299 750 euroon laatiessaan vuoden 2019 ennakkoarviotaan; kehottaa tuomioistuinta jatkamaan moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi toteuttamiaan toimia, jotta vältetään merkittävät erot sitoumusten ja maksujen välillä;

8. panee merkille, että vuonna 2017 kokouksiin ja konferensseihin liittyvän luvun lopullisten määrärahojen käyttöaste oli 81,40 prosenttia, kun se oli 95,5 prosenttia vuonna 2016; kehottaa tuomioistuinta jatkamaan tähän liittyvää työtä, jotta se saavuttaisi tässä luvussa jälleen vähintään saman lopullisten määrärahojen käyttöasteen kuin vuonna 2016;

9. panee merkille, että ylijäämän vuoksi 8,72 miljoonaa euroa siirrettiin budjettikohtaan 2001 (vuokra–ostosopimus) tuomioistuimen rakennusten viidettä laajennushanketta varten; panee merkille, että määrärahasiirrosta ilmoitettiin budjettivallan käyttäjälle varainhoitoasetuksen 25 artiklan 1 ja 2 kohdan säännösten mukaisesti; toteaa, että tähän mennessä vuodesta 2007 lähtien on tehty budjettivallan käyttäjän hyväksymiä ennakkomaksuja 57,3 miljoonaa euroa ja että niiden ansiosta on voitu vähentää huomattavasti vuokra–ostosopimuksen vuoteen 2026 asti tehtävien maksujen talousarviovaikutusta;

10. panee merkille, että lähes 75 prosenttia tuomioistuimen talousarviosta osoitettiin jäseniä ja henkilöstöä koskeviin menoihin (osasto 1) ja lähes 25 prosenttia osoitettiin infrastruktuurimenoihin (osasto 2), etenkin rakennuksiin ja tietotekniikkaan; suhtautuu myönteisesti tuomioistuimen sitoumukseen soveltaa tulosbudjetoinnin menetelmää talousarvionsa asiaan liittyvissä osissa; kehottaa tuomioistuinta tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle saavutuksista, jotka liittyvät tulosbudjetoinnin periaatteiden soveltamiseen;

11. korostaa, että tulosbudjetointia ei pitäisi soveltaa pelkästään tuomioistuimen talousarvioon kokonaisuutena vaan siihen olisi sisällytettävä myös täsmälliset, mitattavissa ja saavutettavissa olevat, realistiset ja aikasidonnaiset tavoitteet (SMART-tavoitteet), joita sovelletaan yksittäisiin osastoihin, yksiköihin ja henkilöstöä koskeviin vuotuisiin suunnitelmiin, ja että lisäksi olisi vahvistettava indikaattorit toimielimen ennakkoarvioiden laatimista varten; kehottaa siksi tuomioistuinta soveltamaan tulosbudjetoinnin periaatetta laajemmin toimintoihinsa;

12. on huolissaan siitä, että vastuuvelvollisuudella on ollut tähän asti vain vähän merkitystä tuomioistuimen auktoriteetin kannalta, toisin kuin muilla vastaavilla toiminta-ajatuksilla, kuten legitiimiys, reagointikyky tai avoimuus;

13. suhtautuu myönteisesti tuomioistuimen aikomukseen yksinkertaistaa menettelyjään voidakseen julkistaa vuotuisen toimintakertomuksensa 31. maaliskuuta 2019 mennessä vastuuvapausmenettelyn optimoimiseksi ja nopeuttamiseksi;

14. on tyytyväinen siihen, että tuomioistuin on ryhtynyt kehittämään integroitua asianhallintajärjestelmää, joka korvaa viimeisten 25 vuoden aikana kehitetyt sovellukset ja jonka yhtenä osatekijänä on tulosindikaattoreiden ja raportointivälineiden tietokoneistaminen;

15. panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen suosituksen, jonka mukaan unionin tuomioistuimen olisi harkittava aktiivisempien asianhallintamenettelyjen käyttöönottoa, jotta asioita käsiteltäisiin yksilöllisemmin noudattaen realistisia määräaikoja, valvoen tarkkaan työvoiman käyttöä ja ottaen käyttöön täydentäviä hallinnollisia tehostamismenetelmiä;

16. panee merkille, että vain 4,8 prosenttia tuomioistuimen koko talousarviosta käytettiin tietotekniikkaan ja televiestintään; pitää tärkeänä ottaa käyttöön paperittomat tiedon ja asiakirjojen kulkujärjestelmät, jotta varmistetaan nopea ja tehokas tiedottaminen, ja kehottaa tuomioistuinta jatkamaan edelleen tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia toimia; pitää tässä yhteydessä myönteisenä e-Curia-sovelluksen käytön lisäämistä ja kehottaa tuomioistuinta pyrkimään siihen, että lähitulevaisuudessa kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat jätetään tämän sovelluksen kautta; on tyytyväinen siihen, että vuodesta 2016 lähtien kaikki jäsenvaltiot ovat käyttäneet e-Curia-sovellusta, mikä osoittaa, että suurelle yleisölle on tiedotettu sovelluksen olemassaolosta ja hyödyistä tehokkaasti;

17. panee merkille, että tuomioistuimen käsiteltävänä olleiden asioiden kokonaismäärä (1 656 asiaa) oli vuonna 2017 suurempi kuin vuonna 2016 (1 604 asiaa) ja että loppuun saatettujen asioiden määrä pysyi vuonna 2017 korkealla tasolla (1 594 asiaa, kun määrä oli 1 628 vuonna 2016); panee merkille, että menettelyjen keskimääräinen kesto oli 16,7 kuukautta vuonna 2016 ja lyheni 16,3 kuukauteen vuonna 2017; panee tyytyväisenä merkille tehokkuuden paranemisen, jonka vuoksi vuoden aikana loppuun saatettujen asioiden määrä kasvoi 29,6 prosentilla vuosina 2010–2017, vaikka uusien asioiden määrä kasvoi samalla tasaisesti;

18. toteaa, että tuomioistuin voisi edelleen vahvistaa näitä myönteisiä tuloksia harkitsemalla siirtymistä aktiivisempaan yksilölliseen asianhallintaan, käyttämällä räätälöityjä aikatauluja ja kohdistamalla seurantaa henkilöstöresurssien tosiasialliseen käyttöön; korostaa, että jos tuloksellisuutta mitattaisiin tältä pohjalta sen sijaan, että käytetään keskimäärin noudatettavia suuntaa-antavia aikatauluja, saataisiin tietoja sekä ongelmatapauksista että hyvistä käytännöistä; korostaa, että näiden tietojen avulla voitaisiin myös parantaa tuloksellisuusraportointia ja edistää siten vastuuvelvollisuutta ja samalla saataisiin tietoja tuomioistuimen toiminnasta ja sen resurssien käytöstä;

19. panee merkille tuomioistuimen pyrkimykset parantaa tapausten käsittelyn tehokkuutta tilintarkastustuomioistuimen tuomioistuimen asianhallintajärjestelmää koskevassa tuloksellisuuden tarkastuksessa (1) antamien suositusten perusteella; pitää myönteisenä, että tuomioistuin on kehittänyt tietyn tyyppisten menettelyjen mukaan räätälöityjä aikatauluja ja seurantavälineitä; toteaa, että menettelyn kesto on yksi monesta tuomioistuinjärjestelmän arvioinnissa huomioon otettavasta tekijästä; kehottaa tuomioistuinta parantamaan edelleen tuloksellisuuttaan noudattamalla tilintarkastustuomioistuimen suosituksia vaarantamatta kuitenkaan tuomioidensa laatua, tehokkuutta ja riippumattomuutta;

20. korostaa, että tuomioistuimen on annettava laadultaan moitteettomia tuomioita kohtuullisessa määräajassa ja unionin toimielimenä sen on myös varmistettava, että se käyttää sille osoitetut julkiset varat mahdollisimman tehokkaasti ja vaikuttavasti ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti;

21. panee merkille tuomioistuimen vuoden 2016 vastuuvapausmenettelyn seurannan yhteydessä antamat selitykset, joiden mukaan tuomioistuimen lomakaudet eivät vastaa sen toiminnan keskeytysaikaa; ottaa huomioon, että tuomarit ja heidän kabinettinsa pitävät ns. valkoisia viikkoja ensisijaisena aikana, jolloin he käsittelevät omia tapauksiaan, siis tapauksia, joissa he toimivat esittelevänä tuomarina;

22. suhtautuu myönteisesti aloitteeseen luoda Euroopan unionin oikeudellinen verkosto, johon kuuluisivat jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuimet ja korkeimmat oikeudet ja joka edistäisi unionin ja jäsenvaltioiden oikeuskäytäntöä;

23. on tyytyväinen tuomioistuimen saavutuksiin viestintätoimissa, joiden tavoitteena on lisätä sen näkyvyyttä ja huomiota tiedotusvälineissä, mukaan lukien näkyvyyden lisääminen sosiaalisessa mediassa sekä tiedotusseminaarien järjestäminen toimittajille; kannustaa tuomioistuinta pyrkimään edelleen käyttämään mahdollisimman hyvin erilaisia viestintäkanavia lisätäkseen kansalaisten tietoisuutta sen työstä;

24. toteaa, että 5 prosentin henkilöstövähennys vuosina 2013–2017 on saavutettu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) mukaisesti ja se koski yhteensä 98:aa tointa; panee merkille, että samaan aikaan luotiin 130 uutta tointa tuomarien ja julkisasiamiesten määrän kasvun vuoksi, seitsemän uutta tointa turvallisuustoimenpiteitä varten, 63 uutta tointa Kroatian liittymisen vuoksi ja yhdeksän tointa iirin kielelle kääntämistä varten;

25. toteaa henkilöstövähennyksen aiheuttavan huomattavaa painetta joillekin tukipalveluille; on huolestunut erityisesti siitä, että kielipalveluista on otettu 64 tointa, mikä vastaa noin 60:tä prosenttia koko vähennyksestä; toteaa, että toimien poistaminen on vaikuttanut kieliyksiköiden sisäiseen tuotantokapasiteettiin ja lisännyt yhteistyötä freelance-kääntäjien kanssa;

26. suhtautuu myönteisesti toimielinten väliseen yhteistyöhön avustavien konferenssitulkkien osoittamisessa eri tehtäviin, mutta toteaa, että se oli peruttava, kun tuomioistuimen konferenssitulkkausta koskevaan lähestymistapaan tehtiin muutoksia;

27. pitää myönteisenä, että virkojen täyttöaste on korkea kaikissa yksiköissä (lähes 98 prosenttia); toteaa kuitenkin, että peruspalkkaluokkien alkupalkkojen alhainen taso ja rajalliset urakehitysmahdollisuudet Luxemburgissa siellä sijaitsevien toimielinten pienen määrän vuoksi vaikuttavat suoraan tuomioistuimen palvelukseenottomenettelyihin; pitää myönteisenä marraskuussa 2017 perustettua toimielinten välistä työryhmää, joka on antanut 24 suositusta urakehitysmahdollisuuksien parantamisesta, palvelukseenoton joustavuudesta, paremmista vastaanotto- ja asettautumisoloista maassa, toimielimen henkilöstön paremmasta kotoutumisesta paikalliseen yhteisöön ja viestinnän parantamisesta;

28. huomauttaa, että tuomioistuimessa olevien lakimiesavustajien tehtävien nykyistä joustavampi jakaminen voisi vaikuttaa myönteisesti tuomioistuimen toiminnan yleiseen vaikuttavuuteen;

29. panee merkille naisten määrän hienoisen kasvun johtotehtävissä ja toteaa, että naisten osuus oli 36 prosenttia vuonna 2017 (35 prosenttia vuonna 2016); kehottaa tuomioistuinta parantamaan edelleen sukupuolten tasapainoa ylemmissä ja johtotehtävissä; suhtautuu myönteisesti pilottihankkeeseen, jossa kehitetään johtamis- ja hallinnointitaitoja ja jolla pyritään erityisesti kannustamaan naisia hakemaan johtotehtäviin; kannustaa tuomioistuinta edistämään henkilöstön työ- ja yksityiselämän tasapainottamista tukevia toimia kaikkien sukupuolten osalta;

30. panee tyytyväisenä merkille nykyisiä joustavia työjärjestelyjä koskevat tiedot, jotka annetaan kaikille palvelukseen tuleville henkilöstön jäsenille ja jotka ovat saatavilla henkilöstön käsikirjassa; on tyytyväinen tuomioistuimen avoimuuteen tapauksissa, joissa on kyse henkilöstön työuupumuksesta, ja rohkaisee tuomioistuinta arvioimaan työmäärän jakautumista organisaatiossa ja varmistamaan, että tehtävät ja resurssit vastaavat toisiaan;

31. panee merkille, että vuonna 2017 saatiin päätökseen vuonna 2016 käynnistetty kurinpitomenettely, jossa tutkittiin häirinnästä tehtyä valitusta; pitää myönteisenä, että on nimitetty luottamuksellista neuvontaa antavien henkilöiden verkosto, johon voi ottaa yhteyttä saadakseen neuvoja tai apua työpaikkakiusaamisen tai seksuaalisen häirinnän tapauksissa; kannustaa tuomioistuinta seuraamaan tiivisti toimintaperiaatteidensa tehokkuutta tältä osin, tiedottamaan edelleen työpaikkakiusaamisesta ja edistämään häirintää koskevaa nollatoleranssia;

32. toistaa, että etenkin johtotehtävissä olisi seurattava tiiviisti maantieteellistä tasapainoa eli henkilöstön jakautumista kansallisuuden mukaan ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion väestön osuus unionin koko väestöstä; toistaa huolensa siitä, että tuomioistuimen 56 yksikönpäälliköstä vain 15 ja 13 johtajasta vain kaksi oli kotoisin unioniin vuoden 2004 toukokuun jälkeen liittyneistä jäsenvaltioista; panee merkille, että 31 prosenttia tuomioistuimen henkilöstöstä on kotoisin näistä jäsenvaltioista; kannustaa tuomioistuinta laatimaan toimintaperiaatteet maantieteellisen epätasapainon parantamiseksi ja raportoimaan siitä vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;

33. pitää myönteisenä palkallisten harjoittelujen lisääntymistä tuomioistuimessa 82:een vuonna 2017, kun niitä oli 57 vuonna 2016; on tyytyväinen myös siihen, että tuomioistuin pyysi vuoden 2019 talousarvioonsa 550 000 euron lisämäärää; pitää kuitenkin valitettavana, että jäsenten kabinetteihin vuonna 2017 osoitetut 215 harjoittelijaa eivät edelleenkään saaneet palkkaa; kehottaa tuomioistuinta varmistamaan, että kaikki harjoittelijat saavat asianmukaisen korvauksen, joka riittää korvaamaan heidän työnsä, ja pyytää, ettei taloudellisin perustein tapahtuvaa syrjintää vahvisteta;

34. panee merkille, että tuomioistuimen jäsenet voivat käyttää virka-autoja tehtäviensä hoitamisen ulkopuolella ja että käyttäjä maksaa kokonaisuudessaan tällaisen käytön kustannukset; panee merkille, että vuonna 2017 keskimääräiset kustannukset jäsentä kohti autojen käytöstä tehtävien hoitamisen ulkopuolella olivat 440 euroa ja että ne perittiin kokonaisuudessaan takaisin jäsenen palkasta;

35. ottaa huomioon, että 26 tapauksessa kuljettajat ajoivat tuomioistuimen jäsenten kotimaihin ilman, että jäsen oli kyydissä, ja että kuljettajille korvattiin 53 yötä tällaisten matkojen osalta; panee lisäksi merkille, että kuljettajille suunniteltiin 22 lentoa, viisi junamatkaa ja yksi laivamatka, jotta he voivat tehdä virkamatkoja jäsenen kanssa tämä kotimaassa; painottaa, että kuljettajien olisi oltava jäsenten mukana näiden kotimaissa vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa;

36. panee merkille, että tuomioistuimen verkkosivustolla julkistettiin luettelo sen jäsenten ulkoisesta toiminnasta; pitää valitettavana, ettei tässä luettelossa mainita tarkasti lueteltujen tapahtumien tarkoitusta, päivämäärää, paikkaa eikä matka- ja päivärahoja eikä sitä, vastasiko kustannuksista tuomioistuin vai kolmas osapuoli; kehottaa tuomioistuinta julkistamaan edelleen luettelon jäsentensä ulkoisesta toiminnasta ja ilmoittamaan tarkemmin edellä mainitut seikat;

37. kehottaa jälleen tuomioistuinta julkistamaan verkkosivustollaan kaikkien jäsentensä ansioluettelot ja sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset; panee merkille, että verkkosivustolla on julkistettu kunkin jäsenen lyhyt biografia, joka ei kuitenkaan sisällä tietoa jäsenyyksistä muissa organisaatioissa; toteaa, että jäsenten uusien menettelysääntöjen mukaan jäsenten on ottaessaan vastaan tehtävänsä toimitettava ilmoitus taloudellisista eduistaan sen tuomioistuimen presidentille, jonka jäseniä he ovat; kehottaa tuomioistuinta julkistamaan nämä ilmoitukset verkkosivustollaan;

38. suhtautuu myönteisesti jäsenten tarkistettuihin menettelysääntöihin, jotka tulivat voimaan 1. tammikuuta 2017 ja joissa on uusia sääntöjä eturistiriitatapausten estämiseksi ja jäsenten riippumattomuuden varmistamiseksi;

39. ottaa huomioon, että tuomioistuimen hallinto valmistelee parhaillaan jäsenten pyöröovitapauksia koskevia uusia sääntöjä; kehottaa jälleen kerran tuomioistuinta laatimaan ja ottamaan käyttöön pikaisesti tiukat velvoitteet tässä asiassa;

40. kehottaa tuomioistuinta laatimaan selvät ja perusteelliset tapahtumien tukemista koskevat säännöt, jotka takaavat tapahtumien yhdenvertaisen kohtelun, pantuaan merkille, että tuomioistuin kielsi tukeneensa minkään tapahtumien järjestämistä, vaikka se järjesti toukokuussa 2018 Portugalissa pidettyyn Eurooppa-oikeutta käsittelevän kansainvälisen liiton FIDE:n (International Federation of European Law) 18. kongressiin 12 tulkkia, joista aiheutuneet kustannukset olivat 10 859,05 euroa;

41. toteaa, että vuonna 2017 ei ilmoitettu yhdestäkään väärinkäytösten paljastustapauksesta; suhtautuu myönteisesti väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevien uusien sisäisten sääntöjen hyväksymiseen vuonna 2017; kehottaa tuomioistuinta varmistamaan, että koko henkilöstö saa asianmukaisesti tietoa oikeuksistaan esimerkiksi uuden henkilöstön perehdytyksen aikana;

42. pitää myönteisenä, että tuomioistuin on sitoutunut kunnianhimoisiin ympäristötavoitteisiin etenkin sen käynnissä olevan rakennushankkeen yhteydessä, ja kannustaa sitä saavuttamaan nämä tavoitteet ajoissa; pitää myönteisenä, että tavoite vähentää tarjouksia, joilla on huomattavia ympäristövaikutuksia, ylitettiin vuonna 2017; suhtautuu myönteisesti myös toimielinten välisen, ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja käsittelevän neuvontapalvelun perustamiseen; kannustaa tuomioistuinta parantamaan edelleen jätehuoltoaan, lisäämään energiatehokkuuttaan ja pienentämään hiilijalanjälkeään;

43. toteaa, että tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen brittijäsenet lopettavat tehtäviensä hoitamisen, kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista; ottaa huomioon, että riita-asioiden määrä saattaa kasvaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä erosopimuksesta ja siihen liittyvistä Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön säännöksistä mahdollisesti aiheutuvien oikeudellisten ongelmien vuoksi;

44. panee merkille, että yksi virkamiestuomioistuimen entinen jäsen työskentelee nykyään tuomioistuimessa erityisneuvonantajana etenkin asioissa, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan päätökseen erota unionista; panee merkille, että hänet nimitettiin Euroopan unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 123 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

45. toteaa, että vuonna 2017 tuomioistuimessa oli 63 brittiläistä henkilöstön jäsentä, mukaan lukien 36 virkamiestä, 24 väliaikaista toimihenkilöä ja kolme sopimussuhteista toimihenkilöä; suhtautuu myönteisesti siihen, että tuomioistuin aikoo noudattaa tapauskohtaista lähestymistapaa päättäessään brittiläisten sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden sopimusten jatkamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan erottua unionista; kehottaa tuomioistuinta laatimaan pikaisesti johdonmukaisen strategian varmuuden tarjoamiseksi asianomaisille henkilöille.

(1) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 14/2017: Euroopan unionin tuomioistuimen asianhallintajärjestelmää koskeva yleisluonteinen tuloksellisuuden tarkastus.

(2) EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.