(2)Ranskaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Ranskan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Ranskan makrotaloudessa on epätasapainoja. Nämä liittyivät erityisesti suureen julkiseen velkaan ja heikkoon kilpailukykydynamiikkaan oloissa, joissa tuottavuuden kasvu on vähäistä. Tilanteella on vaikutusta myös muihin maihin.

(3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Se on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on jo vakavia jälkiseurauksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

(4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

(5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityspolun. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

(6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa, että työpaikoilla on asianmukaiset terveys- ja turvallisuusolosuhteet, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

(7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palvelujen ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

(8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön. Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Ranskaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

(9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alojen ja alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia matkailusta (kuten syrjäisimmät alueet) ja yleisemmin liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski Ranskassa, mikä pahentaa pääkaupunkialueen, suurien kaupunkien ja muiden alueiden, kaupunki- ja maaseutualueiden ja metropolin ja syrjäisimpien alueiden välisten erojen jo havaittua hitaasti kasvavaa suuntausta. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

(10)Ranska toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2020 ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(11)Ranskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Ranskalle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 1,4 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Tämä on merkityksellinen tekijä perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditussa komission kertomuksessa, jossa arvioidaan, noudattaako Ranska velkakriteeriä vuonna 2019.

(12)Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus odottaa julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 9,0 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun alijäämä oli 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen vakiintui 98,1 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 115,2 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

(13)Ranska on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimilla pyritään rahoittamaan osittaista työttömyyttä koskevaa järjestelmää (1,1 % suhteessa BKT:hen); vahvistamaan terveydenhuoltopalveluja ja korottamaan sairausvakuutuskorvauksia ja terveydenhuoltohenkilöstön palkkoja (lisämeno 0,4 % suhteessa BKT:hen); perustamaan solidaarisuusrahasto, josta annetaan suoraa tukea pienille ja erittäin pienille yrityksille sekä itsenäisille ammatinharjoittajille (0,3 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi Ranska on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 17 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa yritysten verojen ja sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, veronpalautusten ja alv-hyvitysten nopeuttaminen ja erityisen varauksen perustaminen strategisten yritysten tukemiseksi suoraan pääomasijoituksilla (3,1 % suhteessa BKT:hen) ja lainatakauksilla (13,9 % suhteessa BKT:hen). Ranskan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

(14)Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Ranskan julkisen talouden rahoitusasema on alijäämäinen –9,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –4,0 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 116,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 111,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Ranska ei vuonna 2019 noudattanut velkasääntöä ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyjä alijäämä- ja velkakriteerejä ei noudateta.

(16)Ranskan terveydenhuoltojärjestelmä saavuttaa tehokkaasti hyviä tuloksia. Covid-19-kriisi on kuitenkin tuonut esiin puutteita järjestelmän valmiudessa torjua pandemioiden puhkeamista. Niihin kuuluvat i) vaikeudet varmistaa, että terveydenhoitoalan työntekijöitä, kriittisiä tarvikkeita ja henkilönsuojaimia on helposti saatavilla, ja ii) piilevät rakenteelliset ongelmat. Ensiksi mainitun osalta Ranska otti käyttöön terveydenhuoltohenkilöstön, avustavan hoitohenkilöstön ja laitteiden reservin, johon kuuluu myös lääketieteen opiskelijoita ja eläkkeellä olevia lääkäreitä ja sairaanhoitajia. Vastatoimien koordinointi terveydenhuoltojärjestelmän eri alueilla on edelleen haasteellista. Haasteet johtuvat liian vähäisistä investoinneista fyysisiin infrastruktuureihin ja henkilöresursseihin, palvelujen vähäisestä mukauttamisesta ja yksityisten ja julkisten toimijoiden välisen paremman koordinoinnin tarpeesta. Tilannetta pahentavat sitkeät alueelliset erot. Vaikka ammatissa toimivien lääkäreiden osuus on suunnilleen unionin keskiarvoa, noin 18 prosenttia maan väestöstä asuu alueilla, joilla pääsy yleislääkärin vastaanotolle on rajallista. Tarvitaan lisää määrätietoisia toimia terveyspalvelujen digitalisoimiseksi, joka on perustava osa hallituksen strategiaa terveydenhuoltojärjestelmän muuttamiseksi. Covid-19-kriisi osoittaa, että sähköisten terveyspalvelujen ja etenkin terveydenhuollon etäpalvelujen tehokkaampi käyttö on tärkeää pandemian aikana.

(17)Covid-19-kriisillä on kielteinen vaikutus Ranskan työmarkkinoihin ja sosiaalisiin oloihin. Lieventävistä toimenpiteistä huolimatta komission ennusteessa arvioidaan, että työttömyysaste nousee 10,1 prosenttiin vuonna 2020 ja laskee sitten 9,7 prosenttiin vuonna 2021. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat työajan lyhentämisjärjestelyn muuttaminen ja laajentaminen, toimenpiteet yritysten ja työntekijöiden tukemiseksi ja julkisten palvelujen ja terveydenhuoltojärjestelmän toiminnan varmistaminen. Työmarkkinoiden sitkeä segmentoituminen aiheuttaa yhä huolta. Vuonna 2019 noin kaksi kolmasosaa uusista työntekijöistä palkattiin lyhytaikaiseen, alle kuukauden mittaiseen työsuhteeseen. Siirtyminen lyhytaikaisista sopimuksista toistaiseksi voimassa oleviin on vähäisintä koko unionissa. Työttömyysetuusjärjestelmän (Unédic) hiljattaisen uudistuksen tarkoituksena oli vahvistaa järjestelmän taloudellista kestävyyttä ja puuttua segmentoitumiseen. Uudistuksen korvaussääntöihin liittyviä osia on kuitenkin keskeytetty kriisin vuoksi. Heikentyneen tilanteen vuoksi on tärkeää varmistaa, että työttömyysetuudet sekä työllistymisen aktiivinen tuki ovat kaikkien työnhakijoiden saatavilla aiemmasta työllisyysasemasta riippumatta. Jotta voitaisiin puuttua osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapainoon ja parantaa työmarkkinoiden häiriönsietokykyä, olisi jatkettava toimia työvoiman uudelleenkohdentamiseksi eri aloille. Ennen covid-19-epidemiaa työnantajat ilmoittivat yhä useammin vaikeuksista löytää sopivia ehdokkaita rekrytoitaviksi. Tämä osoittaa, että on tarpeen edistää täydennys- ja uudelleenkoulutusta. Esimerkiksi erityisesti tietotekniikka-ala kärsii osaamisvajeesta: alan tutkinnon suorittaneiden osuus on vain 3 prosenttia kaikista tutkinnon suorittaneista.

(18)Covid-19-kriisin yhteydessä on erityisen tärkeää varmistaa kriittisen infrastruktuurin toiminta ja tavaroiden vapaa liikkuvuus kaikkialla sisämarkkinoilla sekä seurata toimitusketjujen moitteetonta toimintaa ja varmistaa se yhteistyössä naapurimaiden kanssa. Näin ollen se, että ryhdytään purkamaan covid-19-kriisin aikana hyväksyttyjä toimenpiteitä, erityisesti lääkeaineiden ja -tuotteiden viennin rajoituksia, auttaa vastaamaan kansalaisten tarpeisiin kaikkialla EU:ssa yhdenmukaisesti ja solidaarisuuden hengessä ja välttämään toimitusketjuissa ilmenevien puutteiden ja häiriöiden riskiä. Viime kädessä se tasoittaa tietä unionin koordinoimalle menestyksekkäälle covid-ulospääsystrategialle.

(19)Ranska on ottanut käyttöön useita yritysten maksuvalmiutta tukevia ohjelmia, myös hyödyntäen tilapäisiä puitteita valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa. Tällaisten ohjelmien tehokas ja tuloksellinen täytäntöönpano on keskeistä sen varmistamiseksi, että yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset), hyötyvät niistä. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkisektorin häiriönsietokyky.

(20)Ranskan yleinen liiketoimintaympäristö on parantunut, mutta maan on jatkettava pyrkimyksiään yksinkertaistaa verojärjestelmäänsä ja vähentää yritysten hallinnollista taakkaa, etenkin jos se aikoo tukea talouden tehokasta elpymistä keskipitkällä aikavälillä. Komission arvion ja OECD:n vuoden 2018 tuotemarkkinoiden sääntelyn indikaattorien mukaan palvelualalla tapahtuneesta edistyksestä ja alalla käyttöön otetuista useista toimenpiteistä huolimatta sääntely on Ranskassa rajoittavampaa kuin muissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee erityisesti yrityspalveluja, joihin liittyvät ammatit ovat usein säänneltyjä, sekä vähittäiskauppaa. Palvelualalla on yhtenä eniten kärsivistä aloista merkittävä rooli kriisistä ulospääsemisessä ja toipumisessa. Palvelutoiminnan aloittamista ja harjoittamista koskevien vaatimusten uudistaminen edistäisi innovointia, kilpailua ja ammatillista liikkuvuutta, millä olisi myönteinen kokonaistaloudellinen vaikutus. Sääntelyn joustavoittaminen voisi myös vauhdittaa vähittäiskaupan elpymistä covid-19-pandemian jälkeen.

(21)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Tämä voisi sisältyä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman painopisteisiin, erityisesti vähähiilistä liikennettä koskeviin aloitteisiin, uusiutuvaan energiaan ja rakennusten kunnostamiseen. Yhdessä talouden digitaalisen muutoksen kanssa tämä voisi edistää lyhyen aikavälin elpymistä ja covid-19-kriisin jälkeistä keskipitkän aikavälin kehitystä. Lisäksi se voisi saattaa Ranskan ilmastoneutraaliuden kestävälle pohjalle pitkällä aikavälillä ja edistää samalla teknologista johtajuutta. Elvytystoimien valmistelutyössä voidaan tukeutua Ranskan kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan, yhteistä etua koskeviin hankkeisiin ja infrastruktuurin kehittämissuunnitelmiin. Lisäinvestoinnit energiainfrastruktuureihin ja sähköverkkojen yhteenliitäntöihin auttaisivat parantamaan EU:n energian sisämarkkinoiden yhdentymistä samalla kun lisättäisiin kilpailua ja helpotettaisiin uusiutuvan energian käyttöönottoa. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Ranskaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Ranska voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

(22)Sulkutoimien aikana digitalisaatio on osoittautunut elintärkeäksi julkisten palvelujen, terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuuden ylläpitämisessä sekä taloudellisen toiminnan säilyttämisessä etätyön ja sähköisen kaupankäynnin avulla. Keskipitkällä aikavälillä digitalisaatio tarjoaa parempia elpymis- ja kasvumahdollisuuksia yrityksille ja etenkin pk-yrityksille, sillä sen ansiosta ne voivat saavuttaa useampia mahdollisia asiakkaita, tehostaa tuotantoprosesseja ja saada kannustimia innovointiin. Digitalisaation alalla tehtäviin investointeihin kuuluu muun muassa asianmukaisen infrastruktuurin tarjoaminen sekä laajemman väestön ja erityisesti työväestön digitaalisten taitojen kehittäminen. Erittäin nopeita laajakaistayhteyksiä koskevan Ranskan suunnitelman (Plan France Très Haut Débit) täytäntöönpano vaikuttaa etenevän suunnitellusti kaupunkialueilla. Muilla alueilla on kuitenkin edelleen merkittäviä eroja erittäin nopeiden verkkojen kattavuudessa.