Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot"



Virallinen lehti nro C 284 , 14/09/1998 s. 0019



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot" (98/C 284/06) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. tammikuuta 1998 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta "Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot". Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa yksimielisesti 17. kesäkuuta 1998. Esittelijä oli Henri Malosse. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. 2. heinäkuuta 1998 pitämässään 356. täysistunnossa (heinäkuun 1. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. I. SUOSITUKSET Talous- ja sosiaalikomitea, joka Ottaa huomioon, I.1. että kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi tarvitaan kiireesti rakenteellinen strategia, I.2. että hyödyntämätöntä innovaatiokapasiteettia omaavia yrityksiä, etenkin pk-yrityksiä (tutkimusohjelmien "edelläkävijät") yhdistävillä tiedotus- ja tukiverkoilla on tässä mielessä keskeinen rooli, I.3. että tutkimustulosten ja teknologisen tutkimuksen hyödyntämisjärjestelmällä on keskeinen asema eurooppalaisiin yrityksiin sovellettavan uuden tekniikan levittämisessä, I.4. että tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennellä puiteohjelmalla voidaan vastata tähän haasteeseen ja tehdä Euroopan parlamentin, neuvoston sekä talous- ja sosiaalikomitean toiveiden mukaisesti selvä ero aiempiin ohjelmiin, I.5. että verkkoja koskevat jäsenvaltioiden ja yhteisön toimet ovat nykyään liian hajanaiset, eikä niillä ei voida komitean mielestä tehokkaasti edistää uutta strategiaa, antaa neuvostolle, Euroopan parlamentille ja komissiolle oma-aloitteisessa lausunnossaan seuraavat suositukset: Suositus N:o 1 Komitea ehdottaa, että komission yksiköt laativat tiedonannon, jossa määritellään tutkimuksen, kehittämisen ja innovaation tiedotus-, tuki- ja hyödyntämisverkkojen kokonaisvaltainen strategia. Tässä strategiassa tulee järkiperäistää nykyiset mekanismit, ja siihen tulee liittää erilaiset alaa koskevat yhteisön toimintalinjat: innovaation toimintasuunnitelma, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuluvuus, koulutus- ja ammattikoulutusohjelmat, kilpailupolitiikka, laajentuminen ja ulkopolitiikka. Suositus N:o 2 Talous- ja sosiaalikomitea suosittaa, että tämän kokonaisstrategian yhteydessä välitysperiaatteen edistämiseen tähtäävissä erikoistuneissa tukiverkoissa käytetään nykyisiä välineitä (TTK:n viides puiteohjelma, rakennerahastot, koulutus- ja ammattikoulutusohjelmat, pk-yritysohjelma jne.). Näillä välitysverkoilla edistetään yritysliittoutumien strategioita, yritysten, tutkimuksen ja yliopistojen välisiä siteitä, teknologista tutkimusta ja taloudellista tiedonhallintaa sekä (oikeudellista, rahoituksellista jne.) hankesuunnittelua. Komitean mukaan tämä tavoite tulisi nostaa korostetusti esiin TTK:n tulevan viidennen puiteohjelman kolmannessa horisontaalisessa toimintakokonaisuudessa ("Innovaatiot ja pk-yritysten osallistumisen edistäminen"). Suositus N:o 3 Komitea ehdottaa, että komissio parantaisi toisaalta yhteisön tiedotus- ja tukiverkkojen ja toisaalta hyödyntämisverkkojen koordinaatiota huolehtimalla siitä, että ne täydentävät toisiaan. Komission tulee liittää verkot välitysperiaatteen tukemisen laajempaan yhteyteen ja suunnata niitä yksinomaan käyttäjien tarpeiden mukaan eikä pitää niitä omien toimintalinjojensa edistämisverkkoina. Suositus N:o 4 Komitea ehdottaa, että perustetaan "yhteisöverkkojen käyttäjäryhmä", jossa olisivat edustettuina eri käyttäjätahot: yritykset, laboratoriot, yliopistot ja tukijärjestöt. Ryhmä voisi toimia yhteistyössä komitean kanssa seurannassa, arvioinnissa ja valvonnassa. Suositus N:o 5 Todellisen yhtenäisyyden takaamiseksi komitea ehdottaa telemaattisen konferenssin järjestämistä aiheena yhteisön, jäsenvaltioiden ja hallitusten väliset verkot (Eureka, OECD jne.). Konferenssiin kutsuttaisiin mukaan TTK:n viidennen puiteohjelman erityisohjelmien "innovaatiosolut". Jäsenvaltioiden, yhteisön ja hallitusten välisten toimien tilannekartoitus auttaisi toimivaltaisia viranomaisia löytämään tarpeelliset keinot koordinoinnin tehostamiseksi. Suositus N:o 6 Jotta asianomaisten tahojen suhteen (yritykset, tutkijat, yliopistot, yritysten perustajat jne.) voidaan toimia avoimesti ja näkyvästi, komitea ehdottaa, että erityisverkkojen kuten yhteisöverkkojen käyttöön perehdyttäminen annetaan euroneuvontakeskusten tehtäväksi. Näin taattaisiin hajautetusti ja käytännönläheisesti alustava suuntautuminen parhaiten toimiviin tiedotus-, tuki- ja hyödyntämisverkkoihin. Suositus N:o 7 Komitea suosittaa ehdotetun toimintalinjan välitöntä laajentamista koskemaan kaikkia jäsenyyttä hakeneita maita liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä. Komitea korostaa myös soveltuvin keinoin toteutettavan suosituimmuuskumppanuuden strategista merkitystä Välimeren alueen maiden, muiden Euroopan maiden sekä Lomén sopimuksen allekirjoittajamaiden kanssa harjoitettavassa yhteistyössä. Komitea suosittaa lopuksi, että kansainvälisten kumppaneiden kanssa pyritään pääsemään kaikkien edun nimissä yhteisvaikutukseen. 1. Johdanto 1.1. Tämä oma-aloitteinen lausunto kuuluu yhtenä osana komitean viimeaikaisten tutkimusta käsittelevien lausuntojen sarjaan. Erityisesti voidaan mainita lausunto aiheesta "Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja teknologiset tavoitteet" () sekä oma-aloitteinen lausunto "TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla" (). 1.2. Komitea toteaa lausunnoissaan, että yhteisön TTK-toimilla on liian vähäinen vaikutus teollisuuteen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tasolla, joita on eurooppalaisista yrityksistä 99,8 %. Useat laitokset ja toimielimet, kuten yhteisön tieteellis-teknisen tutkimuksen neuvoa-antava komitea (CREST), kannattavat näkemystä. CREST hyväksyi TTK:n viidennen puiteohjelman valmistelun yhteydessä kertomuksen pk-yritysten osallistumisesta TTK-toimiin ja painottaa suosituksissaan erityisesti tiedonsaantia. 1.3. Viidennestä puiteohjelmasta antamassaan lausunnossa komitea huomauttaa () mahdollisuudesta "saada suoraan mukaan tutkijaosapuolet ja peruskäyttäjät, etenkin erilaiset pk-yritykset kaikkiin vaiheisiin TTK:n puiteohjelman suunnittelusta saavutettujen tulosten innovatiiviseen soveltamiseen". 1.4. Pk-yrityksistä ja TTK:sta antamassaan lausunnossa () komitea erittelee kolme erilaista pk-yritystyyppiä (teknologian tavalliset käyttäjät, "edelläkävijät" eli yritykset, joilla on käyttämätöntä innovaatiokapasiteettia, ja teknologisesti huippuunsa kehitetyt pk-yritykset) ja suosittelee, että yhteisön toimet keskitettäisiin edelläkävijöihin ja technology followers -yrityksiin, joita arvioidaan olevan Euroopan unionissa 1 1,5 miljoonaa. 1.5. Tämä lausunto liittyy yhteisön viidennen puiteohjelman valmisteluun. Komitea on kuitenkin tarkoituksellisesti laajentanut analyysikenttää kaikkiin yhteisön toimintalinjoihin ja ohjelmiin, joissa käsitellään innovaation käsitteitä ja menettelyitä. Samalla otetaan huomioon yritysten mahdollisuudet kehittyä, vahvistaa kilpailukykyään ja luoda työpaikkoja. Komitean tarkoituksena on antaa ehdotuksia, jotka ovat yhtenäisiä Eurekan kaltaisten alueellisten, jäsenvaltioiden ja hallitustenvälisten järjestelmien kanssa. 2. Oma-aloitteisen lausunnon tavoitteet 2.1. Tällä oma-aloitteisella lausunnolla on tarkoitus ennen kaikkea kannustaa määrittelemään toiminta-ajatuksia ja antaa konkreettisia ehdotuksia, joilla suunnataan yhteisön toimintatapoja ja vaikutetaan niihin. Unioni valmistautuu hyväksymään TTK:n viidennen puiteohjelman, jonka tavoitteena aiemmista ohjelmista poiketen on pyrkiä avaintoimintakokonaisuuksien avulla todella vaikuttamaan Euroopan teollisuuteen ja sen kilpailukykyyn. Komitean aloite koskee kahta tämän strategian onnistumisen kannalta tärkeää kysymystä: 2.1.1. Keinot, joilla taataan tiedotuksen ja avustamisen kautta yritysten etenkin pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen tutkimustoimiin. 2.1.2. Tutkimustulosten hyödyntäminen mahdollisina loppukäyttäjinä olevissa yrityksissä. 2.2. Lausunto tulee nähdä näiden kahden vaatimuksen kannalta: tiedotuksen ja hyödyntämisen selkeä erottaminen omiin rooleihinsa ja samanaikaisesti niiden täydentävyyden ja toiminnallisen yhteyden takaaminen. Tiedotuksen ja hyödyntämisen menettelyt tutkimuslaboratoriosta teolliseen soveltamiseen eivät kulje suoraviivaisesti. Ne koostuvat monista toisiinsa sidoksissa olevista toimista. 2.2.1. Sovellettuja TTK-ohjelmia koskevan tiedotuksen tavoitteena on sekä TTK-toimien mahdollisten edistäjien tunnistaminen että tietoisuuden herättäminen innovaatio-, teknologiansiirto- ja hyödyntämismahdollisuuksista. Tiedotukseen sisältyy sekä erilaisia että toisiaan täydentäviä osatekijöitä kuten valvonta, koulutus, neuvonta, kuuleminen ja tarpeiden analysointi, joiden tulee olla jatkuvassa vuorovaikutussuhteessa ollakseen tehokkaita. 2.2.2. Hyödyntämiseen liittyy tieteellisten elementtien sisällyttäminen menetelmiin, joissa ei ole erityisesti varauduttu niiden vastaanottamiseen, varsinkin jos kyse on pk-yrityksistä. Hyödyntäminen tulee nähdä järjestelmänä, jossa innovaatio- ja siirtoprosessiin liitetään sellaisia tekijöitä kuin innovaatiokulttuuri, innovaatiotarpeiden ja -kykyjen tunnistaminen, teknologinen mukauttaminen, ammattitaidon ja taitotiedon välittäminen, yrityssuunnittelu ja kaupalliset tutkimukset. 2.3. Monet aloitteet ovat ansiokkaita, vaikka ne on hajautettu komission eri yksiköihin (Craft-verkon yhteyspisteet, innovaation välityskeskukset, Cordis-verkko, euroneuvontakeskukset, alueelliset innovaatiostrategiat, yliopistojen ja yritysten yhteenliittymät jne.), mutta TTK:n teollinen vaikutus Euroopassa on kuitenkin odotettua heikompaa. Komitean valmisteluryhmä on tutkinut näitä verkkoja. Tällöin on voitu huomata, että jokaisen verkon lähtökohtana on aihepiiriltään omaperäinen ja poikkeava mutta samalla oikeutettu lähestymistapa: pk-yritysten osallistumisen tehostaminen yhteisön TTK-ohjelmiin, yhteisötason rakenteellinen verkottaminen tulosten hyödyntämiseksi, Euroopan yhteisöä koskevista asioista tiedottaminen pk-yrityksille, alueellisten innovaatiostrategioiden lujittaminen unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi, tutkimuksen ja yritysten välisten siteiden kehittäminen koulutusalan avulla jne. Voidaan todeta, että tiedotusta ja tukea ja toisaalta hyödyntämistä ei aina eroteta selkeästi toisistaan. Yleisesti tulevat esille yhtenäisyyteen, näkyvyyteen, koordinaatioon ja tehokkuuteen liittyvät ongelmat. Jotta kilpailukyvyn ongelmaan löydettäisiin kokonaisvaltainen ratkaisu erityisen ja soveltuvan tuen avulla, komitea pyrkii tekemään ehdotuksia, joiden avulla voidaan tehdä selkeä ero TTK:n neljännen ja viidennen puiteohjelman välillä. 2.4. Koska yhteisön oma tutkimus on vain 4 % kaikesta Euroopan unionissa tehtävästä tutkimuksesta, pohdintaa tulee laajentaa yhteisön, jäsenvaltioiden ja paikallistason toimien täydentävyyteen tai sen puuttumisen syihin. Komitea viittaa tässä yhteydessä TTK:n viidennestä puiteohjelmasta laatimassaan lausunnossa () tekemiinsä huomioihin ja suosituksiin. Mainittakoon erityisesti tilannekatsaukset, joiden avulla on mahdollista verrata jäsenvaltioiden, yhteisön ja hallitustenvälisiä ohjelmia sekä seurata niiden edistymistä toiminta-aloittain. 3. Pyrkimys yhtenäisyyteen ja integrointiin 3.1. Kaikissa pohdinnoissa on huolehdittava siitä, että Euroopan innovaatiotukiverkkojen lokeroituminen estetään oli niiden alkuperä mikä tahansa (yhteisön, hallitustenväliset, jäsenvaltioiden, alueelliset, yksityiset verkot). Yhtenäisyyspyrkimykseen sekä TTK:n viidennen puiteohjelman sisällä että suhteessa muihin innovaatiota edistäviin yhteisötoimiin tai jäsenvaltioiden ohjelmiin on ennen kaikkea sisällytettävä ehdotuksia välineistä ja keinoista. 3.2. Yhtenäisyyspyrkimyksen lisäksi kaikissa ehdotuksissa tulee taata, että toimissa on mukana erilaisia tavoitteita, joista mainittakoon etenkin kilpailukyvyn edistäminen, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä työllisyystavoitteet, pk-yritysten strategisen roolin ja niiden tarpeiden huomioon ottaminen, systemaattinen pyrkimys verkkojen ja erityyppisten yritysten väliseen täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen: suuryritysten maantieteellinen hajauttaminen, uudenlaiset suhteet suurten ja pk-yritysten välillä, yritysryhmittymien (clusters) käsite. Tämän integrointistrategian onnistumisen ehtona on sellaisten puitteiden luominen, jotka edistävät aktiivista vuorovaikutusta eri osapuolten eli teollisuuden, ammattijärjestöjen, käsiteollisuus-, kauppa- ja teollisuuskamarien, yliopistojen, tutkimuskeskusten, alueiden, koulutuslaitosten, innovaatiota rahoittavien yhtiöiden ym. välillä. 3.3. Kun ongelma on arvioitu ja loppuarvio tarkistettu sekä jäsenvaltio- että yhteisötasolla, on siis tehtävä yhtenäisyyteen ja integrointiin tähtääviä, tiettyihin painopistealoihin keskittyviä ehdotuksia: 3.3.1. Laajennetaan yhteisön TTK-toimintaa koskevien tiedotusverkkojen kohderyhmiä siten, että ensisijaisena kohteena ovat "edelläkävijät", joilla on hankalasti määriteltäviä ja vaikeasti ajantasaistettavia piileviä mahdollisuuksia. Tarkoituksena on niiden saaminen mukaan ohjelmiin. 3.3.2. Määritellään hyödyntämistoimet etenkin pk-yritysten osalta jatkuvaksi ja monimutkaiseksi prosessiksi, jossa ammattitaitoa ja taitotietoa siirretään ensisijaisesti koulutuksen ja neuvonnan välityksellä. 3.3.3. Ehdotetaan puitteita, joissa nykyiset innovaation tukiverkot voidaan yhdistää, jotta ne saavat todellisen eurooppalaisen ulottuvuuden. 3.3.4. Otetaan huomioon tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman uutuudet: 3.3.4.1. TTK:n viides puiteohjelma on temaattisesti erittäin haastava. Siinä yhdistetään avaintoimintakokonaisuuksien uusi käsite perinteisiin erityisohjelmiin. Ohjelmassa on monia erilaisia toimeenpanovälineitä: kolmanteen toimeen kuuluvassa kokonaisuudessa "Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" on strategisia toimintaehdotuksia peräti yksitoista. Ilman ylimääräisiä tiedotustoimia vaarana on, että huonosti valmistautuneet yritykset, erityisesti edelläkävijöiden luokkaan kuuluvat pk-yritykset, luovuttavat tai menettävät mielenkiintonsa. 3.3.4.2. TTK:n viidennen puiteohjelman toinen suuri uutuus komitean mielestä on, että kaikki TTK-toimien edistäjät velvoitetaan laatimaan suunnitelma teknologisesta toimeenpanosta. Tämä velvoite on mitä kannatettavin, mikäli suunnitelmia voidaan käyttää joustavina seurantamekanismeina tehtyjen töiden vaikutusten arvioimisessa sekä tukikeinona helpottamaan hyödyntämistä teollisuudessa ja rahoituksen löytämisessä kehittämistyölle. Näin ollen hyödyntämisverkkojen rooli voi olla suunnitelmien tehokkaan toteuttamisen kannalta ratkaiseva. 4. Ehdotetut periaatteet 4.1. Yrityksillä ja etenkin edelläkävijöihin kuuluvilla pk-yrityksillä on erityistarpeita avustuksen, teknisen tuen ja erityispalvelujen suhteen: 4.1.1. Tiedotus/tuki/koulutus: sekä TTK-ohjelmat että teknologia (tuotteet, markkinat); 4.1.2. Innovaatioiden teknistä toteutettavuutta ja oikeudellisia kysymyksiä sekä tekijänoikeuksia koskeva neuvonta; 4.1.3. Teknologisten innovaatiohankkeiden kehittäminen: alustava tutkimus, tekninen ja taloudellinen toteutettavuus, hankkeiden arviointi ja varmentaminen, tieteellinen ja tekninen yhteistyö; 4.1.4. Yhteisöhankkeiden kehittämisen järjestely ja suunnittelu; 4.1.5. Teknologisen toteuttamisen seuranta ja tukeminen: koulutus, arviointi, perusmallien toteuttaminen, hyödyntämisneuvot ulkopuolisille jne; 4.1.6. Taloudellinen ja kaupallinen seuranta ja tuki: tutkimukset, markkinoille laskeminen, markkinointi, eurooppalainen kehittäminen, hankkeiden rahoitussuunnittelu jne; 4.2. Kaikkien näiden avustus-, tuki-, neuvonta- ja seurantatoimien tulisi olla määrätietoisesti aktivoivia ja edistää yrityshenkeä riskien minimoimiseksi ja mahdollisuuksien maksimoimiseksi. 5. Ehdotetut toimet 5.1. Komission tulee päästä kokonaisvaltaiseen, yhtenäiseen ja yhdennettyyn strategiaan sekä taata tiedotus- ja tukitoimien ja hyödyntämisjärjestelmän välinen täydentävyys ja yhteisvaikutus, jotta voidaan vastata viidennen puiteohjelman haasteisiin (avaintoimintakokonaisuudet, teknologisen kehittämisen suunnitelmat jne.) ja taata toisaalta välineiden, toisaalta tavoitteiden ja toimintalinjojen yhdenmukaisuus. 5.2. Komitean käsityksen mukaan tämän strategian tulisi keskittyä seuraaviin tekijöihin: erityistukipalvelujen edistäminen ja yhdistäminen; ohjausyksiköiden perustaminen; yhteisötason välineet yhtenäisen ja yhdentävän strategian takaamiseksi; yhtenäisyyden takaaminen Euroopan unionin ulkopuolella. 6. Erikoistukipalvelujen edistäminen ja yhdistäminen 6.1. Välitysperiaatetta tulee kehittää eli toisin sanoen taata, että yritykset ja tutkimuslaitokset saavat tukea ja neuvontaa ulkopuolisten yksityisten tai julkisten tai sisäisten tukipalvelujen muodossa teknologiansiirrossa, yritysten välisten suhteiden kehittämisessä, suuryritysten maantieteellisessä hajauttamisessa ja liittoutumis- ja yritysryhmästrategioiden sekä yritysten, yliopistojen ja tutkimuskeskusten välisten suhteiden kehittämisessä. On siis suunniteltava keinoja näiden palvelujen edistämiseksi yhdistämällä alueelliset/jäsenvaltioiden ja yhteisön toimet sekä yksityiset ja julkiset tukikeinot. Unioni voi edistää asiaa merkittävästi etenkin seuraavin toimin: 6.1.1. Paikallis- ja aluetason parhaiden (eurooppalaisten ja ulkopuolisten) käytänteiden inventointi ja vertailuanalyysin (benchmarking) kokeilutoimien toteuttaminen sen pohjalta. 6.1.2. Tukijärjestöjen (ammattialajärjestöt, kauppakamarit, tekniset keskukset) kelpuuttaminen yritysten rinnalla viidennen puiteohjelman välillisiin TTK-toimiin siten, että niille annetaan erityistehtäväksi etsiä pk- ja käsiteollisuusyrityksiä, joilla on innovaatiovalmiutta, ja hoitaa sellaisia yhteisiä tehtäviä kuin osallistuminen TTK-toimiin sekä uuden teknologian koeluontoinen siirtäminen ja soveltaminen tietyllä alalla. 6.1.3. Alueellisten innovaatiostrategioiden tukeminen siten, että taataan niiden liittäminen viidennen puiteohjelman uusiin tavoitteisiin sekä vahvistetaan niiden soveltamista heikoimmin kehittyneissä maissa ja heikoimmin kehittyneillä alueilla rakennerahastojen avulla sekä jäsenyyttä hakeneissa maissa liittymistä valmistelevan kumppanuuden avulla. Alueellisissa innovaatiostrategioissa on kuitenkin otettava huomioon paitsi valtakunnallinen myös rajanylittävä ulottuvuus. 6.1.4. Yritysten välisen liittoutumisstrategian tukeminen liittämällä nykyisiä järjestelmiä (BC-NET, Interprise jne.) viidennen puiteohjelman temaattisiin avaintoimintakokonaisuuksiin ja mahdollisesti käyttämällä Joint European Ventures -rahoitusvälinettä yhteisyritysten tukemiseen. 6.1.5. Entistä määrätietoisempi tuki yliopistojen, tutkimuksen, koulutuskeskusten ja yritysten sopimuspohjaisille suhteille innovaatiokulttuurin, yhteenliittymien ja taitotiedon siirron kehittämiseksi asiantuntemuskumppanuuden avulla. 6.1.6. Toistaiseksi alikehittyneen ja hyvin valtiokeskeisen alakohtaisen tai horisontaalisen teknologisen tutkimuksen yhdistäminen ja lujittaminen, jotta eurooppalaisille yrityksille voidaan taata kohtuuhintaan taloudellisen tiedonhallinnan yhtenäinen järjestelmä, jonka avulla on mahdollista todentaa nopeasti sovellettavaksi kelpaavat tekniikat. 6.2. Euroopan unionin on siis taattava, että tähän välitysjärjestelmään liitetään sen omat verkot (innovaation välityskeskukset, Craft-verkon yhteyspisteet jne.). Yhteisöverkot tulee sijoittaa nykyisiin järjestöihin, jotka potentiaaliset käyttäjät tunnistavat ja tunnustavat. Verkoilla voi olla vain täydentävä tehtävä, joka tähtää tiettyihin selkeisiin tavoitteisiin hajaantumisen ja päällekkäisyyden välttämiseksi. Unionin on myös annettava tukensa välitysverkkojen periaatteelle ja taattava sen huomioon ottaminen TTK:n viidennen puiteohjelman rahoituskeinoissa, joiden ei tarvitse olla sidoksissa yksinomaan yhteisöohjelmiin. 7. Perehdyttämisyksiköiden perustaminen 7.1. Ensisilmäys jäsenvaltioiden ja yhteisön nykyisiin tiedotus- ja hyödyntämistoimiin osoittaa, että aloitteita, verkkoja ja ohjelmia sekä erilaisia toimijoita on runsaasti. Monet julkiset elimet, järjestöt sekä neuvontaa tai hyödyntämistä harjoittavat yhdistykset ovat keskittyneet erilaisiin erikoispalveluihin. Tämä monimuotoisuus on rikkautta, joka tosin saattaa toimintojen lokeroituessa johtaa hyvin nopeasti liiallisuuksiin ja lopulta sekavuuteen ja tehottomuuteen. Sen sijaan, että luotaisiin nykyisten verkkojen kanssa päällekkäisiä uusia verkkoja, komitean mielestä olisi pyrittävä parantamaan nykyisten järjestelmien yhteisvaikutusta. 7.2. Eri verkkojen yhdistäminen on ensisijaisen tärkeää yritysten tarvitsemien erikoispalvelujen edistämiseksi. Ei ole tarpeen luoda uusia rakenteita, joiden avulla huolehdittaisiin kaikkien palvelujen toteuttamisesta. Sen sijaan on tuettava nykyisiä paikallisjärjestöjä ja annettava niiden tehtäväksi verkkojen hoitaminen sekä erikoispalvelujen tunnistaminen ja tukeminen voimavarojen organisoimiseksi ja pk-yrityksille tarjottavien palvelujen koordinoimiseksi. Ne olisivat siis samalla ensimmäisiä palvelupisteitä (first-stop-shop) ja perehdyttämisyksiköitä. Yksiköiden tulee olla rakenteeltaan kevyitä ja tiiviissä yhteydessä teollisuutta edustaviin tai teollisuuspiirien tunnustamiin järjestöihin. Olisi toivottavaa, etteivät ne olisi täysin riippuvaisia valtiosta eivätkä palvelisi yksinomaan kaupallisia etuja vaan toimisivat yhteydessä järjestöihin, yleishyödyllisiin yksityisoikeudellisiin rakenteisiin, ammattijärjestöihin sekä kauppakamareihin. Yksiköiden tulee olla käytännönläheisiä, ja toiminnan tehostamisen kannalta ne voivat olla alueellisesti tai alakohtaisesti järjestäytyneitä. 7.3. Sen sijaan on välttämätöntä, että yksiköt täyttävät tietyt ehdot, joista mainittakoon kyky koota yhteen paikallista asiantuntemusta, yhteyksien luominen tutkimuksen alalla toimiviin eri tahoihin, tutkimuksen julkisten tukiohjelmien tuntemus sekä suhteet yliopistoihin ja yksityisiin laboratorioihin. 7.4. Euroneuvontakeskusten verkko, jota on hiljattain vahvistettu pää- ja kumppanuuskeskuksilla, vastaa hyvin ajatusta perehdyttämisyksiköistä. Komitea suosittaa, että tehtävä annetaan euroneuvontakeskuksille. 8. Yhteisötason välineet yhtenäisen ja yhdentävän strategian takaamiseksi 8.1. Näiden ehdotusten perustana on pyrkimys toiminnan ja tavoitteiden yhtenäisyyteen. Nykytilaa ei voida pitää tältä osin tyydyttävänä. Komitea ei halua tehdä ehdotuksia, jotka johtaisivat rakenteiden päällekkäisyyteen tai uusien verkkojen luomiseen. Komitean mukaan koordinointia ja yhtenäisyyttä on käsiteltävä poliittisella tasolla: 8.1.1. Komission tulee julkaista tiedotus- ja hyödyntämisverkoista tiedonanto, jossa selvitetään verkkojen hierarkia, kuvaillaan miten ne täydentävät toisiaan ja selvitetään keinot, joilla yhtenäisyyteen voidaan päästä. Komission tulee ottaa asiasta vastuu ja huolehtia parhaasta mahdollisesta yhteisvaikutuksesta. 8.1.2. On koottava "verkkojen käyttäjäryhmä" (yritykset, tutkimuskeskukset, yliopistot, välittävässä asemassa olevat virastot, ammattialajärjestöt, kauppa-, käsiteollisuus- ja teollisuuskamarit jne.). Ryhmän tehtävänä olisi huolehtia yhtenäisyydestä ja yhdentämisestä sekä laajentaa tiedotus- ja hyödyntämismekanismien kohdeyleisöä. Ryhmä voisi olla yhteydessä TSK:hon ja sen energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaostoon seurannan ja arvioinnin osalta. 8.2. Unionin tulisi myös perustaa uuden tietotekniikan avulla ("virtuaalimuodossa") pysyvä verkkokonferenssi, jonka tehtävänä olisi taata yhteydet unionin omien tai sen tukemien välitysverkkojen, TTK:n viidennen puiteohjelman eri ohjelmien innovaatiosolujen, ensiohjauksesta huolehtivien yksiköiden (euroneuvontakeskukset) sekä muiden yhteisö- ja jäsenvaltiotason tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen kuten Eurekan ja OECD:n verkkojen välillä. 9. Yhdenmukaistavat toimet Euroopan unionin ulkopuolella 9.1. Euroopan unionia ja jäsenvaltioita tulisi kehottaa tulevan laajentumisen valmistelemiseksi ulottamaan tämä kokonaisstrategia välittömästi hakijamaihin liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä. Muihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin, entiseen Neuvostoliittoon kuuluneisiin itsenäisiin valtioihin ja Välimeren alueella oleviin EU:n ulkopuolisiin maihin liittyvät yrityskumppanuusohjelmat ja teolliset yhteistyökeskukset voisivat osaltaan auttaa tukemaan teknologiavaihtoa ja edistää yritysten välisiä teknologiasopimuksia (luvat, patenttiluovutukset jne.). Komitea suosittaa Phare-, Tacis- ja Meda-rahoitusvälineiden käyttöä tähän tarkoitukseen. 9.2. Vaikka hakijamaille, muille naapurimaille ja Välimeren alueelle annetaan etusija, on toivottavaa, että unioni edistää vastavuoroisuuden ja molemminpuolisen hyödyn periaatteiden mukaisesti TTK:n tiedotus-, edistämis- ja hyödyntämisverkkojen yhdistämistä myös muiden pääasiallisten kumppaneidensa kanssa. 9.3. Kehitysmaiden etenkin Lomén sopimukseen kuuluvien maiden kanssa voitaisiin ryhtyä toimiin näiden valtioiden talouksiin soveltuvan erityisesti pk-yritysten ja paikallisen käsiteollisuuden käyttöön tarkoitetun teknologian levittämiselle suotuisten olosuhteiden luomiseksi. Komitea ehdottaa lausunnossaan "Vihreä kirja Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa Uuden kumppanuuden tuomat haasteet ja mahdollisuudet" (), että uudelle Euroopan kehitysrahastolle perustettaisiin yhteistyön ja teknologisten innovaatioiden horisontaalisia välineitä. Bryssel, 1. heinäkuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38. () EYVL C 355, 21.11.1997, s. 31. () EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38, kohta 1.3. () EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38 ja EYVL C 73, 9.3.1998, s. 133. () EYVL C 296, 29.9.1997, s. 65.