Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kaupunkien kestävää kehitystä edistävästä yhteisön yhteistyöjärjestelmästä"

(2000/C 204/08)

Neuvosto päätti 10. toukokuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" -jaosto antoi lausuntonsa 11. toukokuuta 2000. Esittelijä oli Gianni Vinay.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. ja 25. toukokuuta 2000 pitämässään 373. täysistunnossa (toukokuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta ja 0 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Käsiteltävänä oleva ehdotus koskee kaupunkien kestävää kehitystä edistävän yhteisön yhteistyöjärjestelmän perustamista. Sen taustalla on useita osatekijöitä: EU:n aiemmin tekemät sitoumukset, nykytilanteen erittely, kestävyyttä koskevat jo useaan otteeseen esitetyt vaatimukset sekä tuoreessa tiedonannossa "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys" ja muissa säädöksissä esitetyt aloitteet.

1.2. Rion yleiskokouksessa vuonna 1992 EY ja kaikki jäsenvaltiot allekirjoittivat yleissopimukset ja sitoutuivat kestävän kehityksen kokonaisvaltaiseen Agenda 21 -toimintaohjelmaan. Samoihin aikoihin EY käynnisti viidennen ympäristöalan toimintaohjelman, joka on nyt päättymässä.

1.2.1. Muista yhteisön Kioton konferenssissa vuonna 1997 tekemistä sitoumuksista mainittakoon kasvihuonekaasupäästöjen kokonaistason alentaminen vuosien 2008-2012 välisenä aikana.

1.3. Viidennessä toimintaohjelmassa ja sarjassa direktiivejä on asetettu raja-arvot, ja niillä on saavutettu myönteisiä tuloksia ainakin tiettyjen päästöjen ja veden käsittelyn kohdalla. Ympäristön kannalta kestävään yleiseen kehitykseen on kuitenkin vielä pitkä matka.

1.3.1. Yhtenä kestävän kehityksen ratkaisevana tekijänä ovat kaupunkikeskukset, jotka kattavat noin neljänneksen unionin pinta-alasta ja joissa asuu noin 80 % väestöstä.

1.3.2. Kaupunkeihin on kasaantunut ympäristöongelmia monista eri syistä: liikkuvuuden vaatimukset ja liikkumisjärjestelmät, energian ja vesivarojen käytön keskittyminen, kaupunki- ja tuotantorakenteet, väestöntiheys, jätehuolto ja mikroilmaston muuttuminen. Kansalaiset tiedostavat selkeästi nämä ongelmat. Erityisen tietoisia he ovat ilman laadun huononemisesta, melusaasteesta ja - varsinkin unionin eteläisissä maissa - vesivarojen vähyydestä.

1.3.2.1. Kaupunkiympäristön huono laatu ja suoranainen rappio johtuvat suoraan vanhoista aluepolitiikoista, palvelujen ja perusrakenteiden laadusta, hoidon puutteista tai puuttumisesta, yhteisöjen ja yksilöiden elintavoista, joihin kaivataan perusteellista muutosta, sekä kaupunkialueiden läheisyydessä mahdollisesti sijaitsevista tuotantolaitoksista. Jotta näihin ongelmiin voidaan puuttua, tarvitaan kahta perustekijää: ratkaisevaa edistystä kestävän kehityksen suuntaan paikallisviranomaisten tekemissä päätöksissä sekä asianomaisten tahojen eli julkishallinnon, kansalaisten ja yritysten tiedostavaa ja valistunutta osallistumista. Kuten kaupunkiympäristön asiantuntijaryhmä korosti kestävän kehityksen kaupunkeja käsittelevässä kertomuksessaan, ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon puutteille paikallistasolla on useita syitä, joista ensimmäinen on hyviä toimintatapoja koskevan tiedon puute.

1.4. Tuoreissa ohjelmissa ja aloitteissa, joista voidaan mainita esimerkiksi toimintakehys ja Urban-aloite, painotetaan voimakkaasti kestävän kehityksen käsitettä kaupunkipolitiikassa ja kehotetaan levittämään hyviä käytänteitä ja innovatiivisia hankkeita, jotka edistävät merkittävästi myös ympäristön laatua, vaikka ne onkin jo saatu päätökseen.

2. Komission ehdotus

2.1. Ehdotuksessa on pitkä johdanto-osa, jossa viitataan edellä mainittuihin taustatekijöihin, ja siinä esitetään yhteisön yhteistyöjärjestelmän perustamista hyvien toimintatapojen luomisen, vaihdon ja soveltamisen edistämiseksi kestävän kaupunkikehityksen ja Agenda 21 -paikallisohjelman yhteydessä. Ehdotuksessa tarkennetaan, että yhteistyön pääasialliset toimijat ovat komissio ja Euroopan tasolla järjestäytyneet kaupunkien verkot.

2.1.1. Ehdotuksessa esitellään toimet, joihin voidaan saada rahoitusta. Ne ovat käytännössä samoja kuin edellä mainitut tavoitteet. Siinä todetaan lisäksi, että tukea myönnetään kaikille Euroopan tasolla järjestäytyneille kaupunkien verkoille ja että rahoitusta saavat toimet tulee toteuttaa korkeintaan kolmen vuoden aikana tuen myöntämisestä.

2.2. Komissio määrittelee tukea saavat toimet edellä mainitulla tavalla ja julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ensisijaiset toimet, valintaperusteet sekä haku- ja hyväksymismenettelyt.

2.2.1. Komissio varmistaa toimien sekä yhteisön muiden ohjelmien ja aloitteiden, erityisesti Urban-aloitteen, välisen yhtenäisyyden, täydentävyyden ja yhteisvaikutuksen. Ehdotuksessa tarkennetaan, että Life-hankkeille ei voida myöntää tukea yhteistyöjärjestelmästä.

2.3. Ehdotuksessa käsitellään erillisiä rahoituskysymyksiä, jonka jälkeen siinä esitellään perusteet ensisijaisten toimien valinnalle. Näihin kuuluvat kestävä kerrannaisvaikutus Euroopan tasolla, osapuolien tehokas ja tasapainoinen yhteistyö toimissa ja rahoitukseen osallistumisessa sekä monikansallinen näkökulma unionin alueella ja naapurivaltioiden suuntaan. Ehdotuksessa korostetaan lisäksi monialaisen näkökulman merkitystä.

2.3.1. Yhteistyöjärjestelmä on avoin Keski- ja Itä-Euroopan maille (KIE-maat) sopimuksissa ja pöytäkirjoissa määriteltyjen edellytysten mukaisesti. Kypros ja Malta voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen puitteissa noudattaen niille tarkoitettuja menettelyitä.

2.3.2. Komission tehtäväksi annetaan määrittää toimenpiteet edunsaajien toteuttamien toimien tarkistamiseksi ja valvomiseksi. Tässä yhteydessä viitataan perustamissopimuksen tiettyihin artikloihin ja esitellään joitain laiminlyönti- ja puutteellisuustapauksissa sovellettavia hallinnollisia menettelyitä.

2.4. Lopuksi ehdotuksessa mainitaan, että luettelo edunsaajista ja tuen määristä julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja että komissio esittää kertomuksen yhteistyöjärjestelmän toimeenpanosta viimeistään maaliskuun lopussa 2003.

2.4.1. Liitteessä esitetään luettelo tukikelpoisista toimista ja erittely kokonaisrahoituksen jakautumisesta. Määrärahat neljän vuoden kaudelle ovat 12,4 miljoonaa euroa.

3. Yleistä

3.1. Komitea kannattaa komission ehdotusta, jolla pyritään edistämään tärkeänä pidettävää tiedon levittämistä, josta on hyötyä sekä paikallisviranomaisille että kansalaisten tiedostavan osallistumisen edistämiselle.

3.1.1. Komitea on täysin samaa mieltä hiljattain Portossa kokoontuneiden Euroopan unionin ympäristöministerien kanssa siitä, että suuri osa vakavimmista Euroopan ympäristöongelmista liittyy kaupunkialueisiin. Kyseiset ongelmat ovat usein tiiviissä yhteydessä myös globaaleihin ympäristöhaasteisiin, jotka vaikuttavat miljoonien ihmisten elämänlaatuun. Yhtenäinen ja kestävä kaupunkikehityspoliittinen lähestymistapa voi kuitenkin parantaa elämänlaatua kaupungeissa huomattavasti.

3.1.2. Komitea on ilmaissut lukuisissa lausunnoissaan kiinnostuksensa ja huolensa kaupunkiympäristön laadusta(1), kaupunkipolitiikan ja kestävän kehityksen välisestä tiiviistä yhteydestä(2) sekä innovatiivisten toimien kehittämisen ja tukemisen rinnalla tehtävän hyvien toimintatapojen levittämisen merkityksestä tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

3.1.3. Komission asiakirjassa on kuitenkin joitain tekijöitä, jotka vaativat selventämistä, sekä määritelmiä, joita tulee tarkentaa.

3.2. Ehdotuksen alussa olevassa perusteluosassa ja liitteen kohdassa 9.2 "Toimenpiteen perustelu" viitataan asiakirjan "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys" toimea 20 koskevaan kohtaan. Ehdotuksessa mainitaan erikseen, että komissio on sitoutunut tukemaan paikallisviranomaisten verkostoitumistoimia, jotka ovat avoimia myös jäsenehdokasmaiden kaupungeille, sekä luomaan oikeudelliset puitteet näiden toimien monivuotista rahoittamista varten. Tällaista toimintaa ovat tarvittaessa Euroopan kaupunkien kestävän kehityksen kampanja, Euroopan liikkuvuuden hallintokeskus, Autottomat kaupungit, LIA (Paikallinen aktivointi ja etnisiä vähemmistöjä suosiva toiminta), paikalliset energiatoimistot ja monet muut aloitteet.

3.2.1. Viittaus herättää kysymyksiä, sillä ei ole selvää, onko ehdotuksen tavoitteena, kuten 1 artiklassa todetaan, edistää kaupunkien kestävään kehitykseen liittyviä "hyvien toimintatapojen suunnittelua, vaihtamista ja toteuttamista", joka voidaan toteuttaa minkä tahansa Euroopan tasolla järjestäytyneen kaupunkien verkon avulla, vai onko sen tavoitteena päinvastoin tukea paikallisviranomaisten mainittuihin päämääriin pyrkivien verkkojen yhteenliittämistä.

3.2.2. Ehdotuksen perusteluosassa todetaan, että yhteistyöjärjestelmän osapuolina ovat toisaalta komissio ja toisaalta Euroopan kaupunkien kestävän kehityksen kampanja ja kaupunkien verkot. Rahoitusselvitysliitteen kohdissa "Rahoitusvaikutukset" ja "Kustannustehokkuusanalyysi" esitellään laajasti kampanjan kustannukset, toimet ja tavoitteet. Ne esitetään vielä uudelleen ansiokkaiden arvioiden kera kohdassa 9.2 "Toimenpiteen perustelu". Myös kohta 9.3 "Toimien seuranta ja arviointi" sekä hallintomenoja käsittelevä luku koskevat kampanjaa.

3.2.3. Kaikkien Euroopan unionin kaupunkien kestävän kehityksen toimintakehyksen toimen 20 aloitteiden joukossa Euroopan kaupunkien kestävän kehityksen kampanja on, kuten jo todettiin, mielenkiintoinen aloite, jota ovat edistäneet tietyt, Ålborgissa vuonna 1994 järjestettyyn kestävien kaupunkien eurooppalaiseen konferenssiin osallistuneet kaupungit ja jota on ollut tukemassa myös viisi kaupunkiverkkoa ympäristöpääosaston rahoituksella.

3.2.3.1. On myönteistä, että kampanjaa aiotaan jatkaa ja tukea edelleenkin. Komission ehdotuksessa todetaan kuitenkin, että yhteistyöjärjestelmään osallistuvat kaikki Euroopan tasolla järjestäytyneet kaupunkien verkot ilman, että niitä asetettaisiin tärkeysjärjestykseen.

3.3. Komissio on liittänyt jo edellä mainitun toimintakehyksen toimen 20 aloitteiden joukkoon kaupunkiulottuvuuden kehittämisen uudessa "eurooppalaisten hyvien käytäntöjen tunnistamisverkossa" rakennerahastojen tulevien innovatiivisten toimien yhteydessä. Tavoitteena on kerätä ja levittää esimerkillisiä toimia sekä helpottaa kokemusten vaihtoa toimintakehyksen lisäksi myös muiden EU:n rahoittamien ohjelmien kestävää kaupunkikehitystä koskevissa hankkeissa. Tulee vielä muistaa, että Urban-aloitteessa, jota ei mainittu toimintakehyksessä, koska se on perustettiin vasta myöhemmin, on erillinen rahoitusosuus hyvien toimintatapojen levittämiselle.

3.3.1. Komitea kannatti kaupunkien kestävän kehittämisen toimintakehystä koskevassa lausunnossaan(3)"myönteisen" tietoverkon luomista hyviä käytänteitä varten ja korosti lisäksi, että tiedotuksen, arvioinnin ja seurannan tulee perustua ehdotuksessa määriteltyjen neljän toisistaan riippuvan tavoitteen yhtenäiseen kehitykseen.

3.3.2. Kestävän kehityksen käsitettä ei rajata eikä sitä voidakaan rajata etenkään kaupungeissa pelkästään ympäristönäkökohtiin, vaan se liittyy myös taloudellisiin ja henkilöresursseihin sekä kestävään yhteiskunnalliseen kehitykseen. Jo kaupunkiympäristön asiantuntijaryhmän kertomuksessa maaliskuussa 1996 korostettiin, että kestävän kaupunkikehityksen prosessiin liittyy sekä ympäristöllisiä että yhteiskunnallisia ja taloudellisia näkökohtia. Komissio toteaa vuoden 2000 työohjelmaansa käsittelevän tuoreen tiedonannon(4) kohdassa 3.1, että kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma "on osa laajempaa kestävän kehityksen ohjelmaa" ja että "suurimpana haasteena on edelleenkin ympäristön kannalta kestävän kehityksen yhdistäminen yhteiskunnalliseen edistykseen ja kestävään talouskehitykseen".

3.3.3. Käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa viitataan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan strategisessa kehyksessä, mutta siinä keskitytään, kuten otsikkokin osoittaa, kestävän kehityksen edistämiseen kaupunkiympäristössä. Komitea kannattaa tätä tavoitetta. Tulisi kuitenkin antaa suuntaa, miten aloitteet saataisiin vastaamaan toisiaan ja miten ne voitaisiin yhdistää jo käynnistettyihin tai suunnitteilla oleviin toimiin, jotta toimintakehyksestään tai tavoitteiltaan moninaisista muista yhteisön ohjelmista ja aloitteista (joissa ei välttämättä viitata suoraan ympäristökysymyksiin) saatavaa hyvien käytänteiden laajaa valikoimaa voitaisiin levittää.

3.3.4. Tulisi myös luoda yhteys komission yksiköiden väliseen ryhmään, jonka tehtäviin kuuluu, kuten toimintakehyksessä todetaan, muun muassa arvioida yhteistyöjärjestelmän toteuttamisessa saavutettua edistystä ja seurata eurooppalaisten verkkojen toimintaa parhaiden mahdollisten ratkaisujen löytämiseksi kaupunkikysymyksiin.

3.3.5. Ehdotuksen 4 artikla, joka koskee yhtenäisyyttä, täydentävyyttä ja yhteisvaikutusta yhteisön muiden ohjelmien ja aloitteiden kanssa, vaikuttaa edellä esitettyjen huomioiden valossa liian pelkistetyltä varsinkin kun toimintakehyksen yhteydessä täsmennetään, että yksiköt, joita asia koskee, vastaavat yhdessä lukuisista laaja-alaisista toimista, joilla pyritään eri tavoitteisiin, kuten kaupunkikysymyksiä koskevien tietokantojen yhdennetyn verkon perustaminen, arviointi ja indikaattorit.

3.3.6. Komitea siis kannattaa vuonna 1998 toteutettuja komission aloitteita, kuten kaupunkien hallinnon ja kestävän kehityksen hyvien toimintatapojen tietokannan perustaminen, sekä paikallistason kymmenen yhteisen eurooppalaisen kestävän kehityksen indikaattorin hiljattain tapahtunut käyttöönotto. Nämä aloitteet ovat tarpeellisia ja niitä tulee vahvistaa.

4. Erityistä

4.1. Komitea toteaa vielä kerran, että se kannattaa käsiteltävänä olevan ehdotuksen sisältöä, mutta katsoo, että ehdotus tarjoaa hyvien toimintatapojen levittämisen koordinointipuitteiden sijaan ennemminkin menetelmän, jolla varmistetaan tuki paikallisviranomaisten toimien verkostointiin, kuten toimintakehyksen toimessa 20 esitettiin. Aloitteen otsikkoa tulisi muuttaa tämän mukaisesti.

4.1.1. Tämän tyyppistä toimintaa tulee tukea yhteisön tasolla. Se noudattaa täysin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklan läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteita.

4.1.2. Komitea tähdentää, että se suhtautuu myönteisesti aloitteeseen, jolla tuetaan paikallisviranomaisten verkostoitumista. Verkostoituminen antaa kaikilla aloilla lisäarvoa, joka on peräisin suoraan ja ensisijaisesti tietojen ja menettelyiden tarjoamisesta yhteiseen käyttöön, jolloin ne tehostavat verkkoon osallistuvien tahojen aloitteita. Lisäksi näin on mahdollista supistaa yksittäisten toimien toteutus- ja kokeilukuluja. Näin ollen on erittäin tärkeää, että yhteisö tukee kaupunkien verkkoja, sillä kaupungit ovat ensisijaisia toimijoita kestävän kehityksen edistämisessä erityisesti ympäristön kannalta, kuten edellä todettiin.

4.1.3. Järjestelmän tulee siten olla avoin kaikille verkoille, eikä siinä tule määrittää millekään verkolle ensisijaisia kanavia tai muotoiluja. Koska paikallisviranomaiset, jotka ovat jo tietoisia ympäristöongelmista ja joilla on jo aloitteita niiden varalle, osallistuvat usein helpoimmin verkkoihin, mukana olevia kaupunkeja tulisi kannustaa edistämään muiden kaupunkikeskusten osallistumista, jolloin verkoista tulisi ympäristön kestävässä kehityksessä pidemmälle edistyneiden ja kehityksen alkutaipaleella olevien kaupunkien eräänlaisia sekaverkkoja.

4.1.4. Komitea suosittaa lisäksi, että jokaisesta yhteisön yhteistyöjärjestelmän yhteydessä tehdystä verkkoaloitteesta tehdään vaikutusselvitys, joka käsittää kustannushyötysuhteen sekä aloitteen tulokset. Vaikutusselvitykset tulee julkistaa.

4.1.5. Komitea on myös sitä mieltä, että olisi äärimmäisen tarpeellista koordinoida Euroopan tasolla kestävää kehitystä edistävät hyvät toimintatavat laajasti ja tehokkaasti, sillä toiminnassa ja sen mahdollisissa tavoitteissa on mukana suuri määrä menettelyitä ja osapuolia. Osapuolina eivät ole pelkästään paikallisviranomaiset, vaan myös jäsenvaltiot, teollisuus, tutkimuskeskukset, korkeakoulut, uudet teknologiayritykset jne.

4.1.6. Koordinoituun, mahdollisimman tehokkaaseen ja vaikutuksiltaan laajaan tietojen ja taitojen levittämiseen tulisi sisällyttää myös toimintakehyksen tavoitteisiin kuuluva yhtenäisten, luotettavien, tarkkojen ja yhteisesti hyväksyttyjen taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöllisten indikaattoreiden määrittely tai eräänlainen kestävyyden kokonaiskäsitettä koskeva yhteisön säännöstö läheisyysperiaatteen analyyttisissa puitteissa. Komitean mielestä laajennetun kuulemisen toteuttaminen voisi olla askel tähän suuntaan.

4.2. Komission ehdotuksessa käsitellään mahdollisia yhteyksiä työllisyysongelmaan vasta liitteen kohdassa 9.2 C, jossa viitataan järjestelmän potentiaalisiin myönteisiin työllisyysvaikutuksiin.

4.2.1. Komitea on useaan otteeseen korostanut, että on tärkeää yhdistää kaksi ensisijaista tavoitetta eli ympäristönsuojelu ja uusien työpaikkojen luominen(5). Tämä on sekä mahdollista että välttämätöntä, koska se tarjoaa tilaisuuden todistaa vääräksi yleinen käsitys, jonka mukaan nämä kaksi aihealuetta ovat vastakkaisia. Hyvien toimintatapojen levittämisessä tulisi siis pyrkiä myös tämän tyyppisiin vaikutuksiin, ja niitä tulisi analysoida ja korostaa. Lisäksi kyseinen näkökohta tulisi ottaa erikseen esille päätöksen artikloissa.

4.2.2. Erityisesti kaupunkien kestävän kehityksen eri alojen hyvien toimintatapojen laatimisessa tulisi painottaa tehtävää, joka työmarkkinaosapuolilla voi olla paikallisviranomaisten rinnalla. Ei ole sattumaa, että Agenda 21 -ohjelmassa korostetaan työmarkkinaosapuolien merkittävää roolia kestävän kehityksen saavuttamisessa.

4.2.3. Kansalaisten sekä talouselämän ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumismuodot jäävät asiakirjassa vähälle huomiolle. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen mainitaan viimeisenä ensisijaisten toimien valintaperusteissa (6 artiklan f kohta).

4.3. Komitea suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että järjestelmään on liitetty KIE-maat. Tämä on positiivista poliittisesti, vaihto- ja yhteistyömahdollisuuksien lisäämisen kannalta sekä myös siksi, että kyseiset maat kärsivät erityisen vakavista ympäristöongelmista etenkin kaupunkikeskuksissa.

4.3.1. Jo Agenda 2000:ssa huomautettiin, että ympäristökysymykset ovat ratkaisevassa asemassa laajentumisprosessin yhteydessä. Komissio onkin laatinut tiedonannon(6) ympäristöpoliittisista liittymisstrategioista. Siinä tähdennetään, että jäsenyyttä hakeneiden maiden lähentymiseen ympäristöasioissa on kiinnitettävä erityistä huomiota. Komitea kannattaa päätösehdotuksessa esitettyä paikallisviranomaisten tukemista, jota pidettiin välttämättömänä jo edellä mainitussa tiedonannossa. Komitean mielestä ympäristön kestävän kehityksen strategian kannalta on erityisen tärkeää tarjota KIE-maiden kaupungeille mahdollisuus osallistua Euroopan kaupunkiverkkoihin.

4.3.2. Komitean mielestä olisi aiheellista, että eurooppalaisiin verkkoihin sisällytettäisiin hyvien toimintatapojen vaihtoon mukaan myös EU:n ulkopuoliset naapurimaat esimerkiksi Kaakkois-Euroopassa ja Välimeren alueella. Komitea käyttää tilaisuutta hyväkseen ja toivoo, että Euro-Välimeri-yhteistyön institutionaalisissa puitteissa käynnistettäisiin hajautettuja yhteistyöohjelmia.

Bryssel 24. toukokuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) Oma-aloitteinen lausunto aiheesta "EU:n rooli taajama-alueita koskevissa asioissa", EYVL C 30, 30.1.1997.

(2) Lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa", EYVL C 95, 30.3.1998.

(3) EYVL C 368, 20.12.1999.

(4) KOM(2000) 155 lopull., 9.2.2000.

(5) Lausunto aiheesta "Komission tiedonanto ympäristöstä ja työllisyydestä - Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen", EYVL C 235, 27.7.1998.

(6) KOM(1998) 294 lopull.