Virallinen lehti nro C 200 , 30/06/1997 s. 0166



A4-0196/97 Päätöslauselma komission tiedonannosta Itämeren aluetta koskevasta aloitteesta (SEK(96)0608 - C4-0362/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon Itämeren aluetta koskevasta aloitteesta, joka esitettiin Itämeren alueen valtioiden neuvostossa (CBSS) kokoontuneiden valtion- tai hallitusten päämiesten konferenssille Visbyssä 3. - 4. toukokuuta 1996 (SEK(96)0608 - C4-0362/96), - ottaa huomioon Visbyssä vuonna 1996 järjestetyn Itämeren valtioiden huippukokouksen puheenjohtajiston päätösasiakirjan sekä Itämeren valtioiden yhteistyötä koskevat toimintaohjelmat, jotka CBSS:n Kalmarissa 2. - 3. heinäkuuta 1996 järjestetty viides ministerikokous hyväksyi, - ottaa huomioon Tukholmassa 24. - 25. huhtikuuta 1996 järjestetyn Itämeren taloudellisen huippukokouksen antaman Tukholman julistuksen kasvusta ja kehityksestä Itämeren alueella, - ottaa huomioon 14. heinäkuuta 1995 komission neuvostolle antamasta tiedonannosta «Unionin Itämeren alueen politiikan suuntaviivat» (SEK(94)1747 - C4-0011/95) ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 215)), 18. huhtikuuta 1996 Itämeren valtioiden neuvoston huippukokouksesta ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 199)) ja 20. syyskuuta 1996 komission kertomuksesta Itämeren alueella tehtävän yhteistyön nykytilasta ja sen tulevaisuuden näkymistä (KOM(95)0609 - C4-0017/96) ((EYVL C 320, 28.10.1996, s. 248)) antamansa päätöslauselmat, - ottaa huomioon työn, jota on tehty Barentsin euro-arktisessa neuvostossa (BEAC), jonka työhön kolme EU:n jäsenvaltiota (Tanska, Suomi ja Ruotsi) ja komissio osallistuvat, sekä hiljattain perustetussa arktisessa neuvostossa, jonka täysjäseniä edellä mainitut kolme maata ovat, - ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön sekä taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnon (A4-0196/97), A. ottaa huomioon, että vuosisatojen ajan Itämeren alueella on pidetty yllä tiiviitä kontakteja ja kommunikaatiota; toteaa, että kylmän sodan päättyminen avasi rajat uudelleen ja nostatti korkealle toiveet kansalaisten kasvavasta hyvinvoinnista, ekologisesta uudelleensuuntautumisesta ja vakaudesta sekä uudesta aikakaudesta, joka nojaa ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja kansanvallan rakentamiseen, B. ottaa huomioon, että Itämeren alueella on suurta potentiaalia poliittiseen ja taloudelliseen kehitykseen ja että se oli ennen kommunistista vallankumousta yksi Euroopan nopeimmin kasvavista alueista ja orastavan vaurauden alue, C. ottaa huomioon, että EU:lla ja Venäjällä on nyt yhteinen maaraja ja suora yhteys Itämerellä, millä on erityistä merkitystä tälle potentiaalille, D. katsoo, että uudistus-, kasvu-, yhdentymis- ja vakauttamistoimenpiteiden puuttuminen muodostaa vakavan uhan vakauttamiselle, E. katsoo, että kolmella Baltian tasavallalla, Virolla, Latvialla ja Liettualla, jotka olivat pitkään Neuvostoliiton miehittämiä ja osa neuvostoajan komentotaloutta, on edessään valtavia haasteita, erityisiä turvallisuuteen liittyviä huolenaiheita ja vaikeampia siirtymäkauden ongelmia kuin muilla entisillä kommunistimailla, F. katsoo, että yhteistyö monella eri tasolla - henkilökohtaisella tasolla, yksityisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen tasolla, yritysten ja hallitusten tasolla - luo tiheän yhdentymisverkon, jolla on suurta merkitystä vakaudelle ja kehitykselle koko Itämeren alueella, G. katsoo, että vapaaehtoinen puolustusasioiden yhteistyö ja rauhan säilyttämiseen ja luottamuksen lisäämiseen tähtäävä turvallisuusasioiden yhteistyö ovat orastamassa Itämeren valtioissa, H. ottaa huomioon, että Puola, Liettua, Latvia ja Viro ovat hakeneet Euroopan unionin ja NATOn jäsenyyttä, I. katsoo, että Euroopan unioni voi assosiointisopimusten, tukiohjelmien ja Itämeren alueen valtioiden neuvoston (CBSS) täysjäsenyyden avulla antaa ratkaisevan panoksen vakaus- ja kehityspyrkimyksiin, joiden päämääränä on onnistuneet EU-jäsenyysneuvottelut, J. ottaa huomioon, että Visbyssä järjestettiin kesäkuussa 1996 CBSS:n ensimmäinen valtion- ja hallitusten päämiesten kokous, joka avasi uusia poliittisia ulottuvuuksia alueen yhteistyölle, K. ottaa huomioon, että komissio esitteli aloitteensa tässä huippukokouksessa ja että ulkoasiainministerien neuvosto hyväksyi kolme konkreettista toimintaohjelmaa vakaasta poliittisesta kehityksestä, taloudellisesta yhdentymisestä ja Itämeren ympäristöstä, L. pitää valitettavana sitä, että unioni yhä asettaa rajoituksia Itämeren alueen valtioiden tiettyjen tuotteiden tuonnille, M. ottaa huomioon, että komissio tarkasteli ensimmäisessä Itämerta koskevassa kertomuksessaan (SEK(94)1747) pohjoisia alueita laajasta näkökulmasta sisällyttäen Itämeren maantieteelliseen alueeseen Venäjän federaatioon kuuluvat Karjalan tasavallan euro-arktiset alueet ja Murmanskin alueen; 1. Kehottaa neuvostoa ja komissiota käyttämään vaikutusvaltaansa edistääkseen Viron, Latvian ja Liettuan Eurooppa-sopimusten ratifiointia; nämä sopimukset allekirjoitettiin 12. kesäkuuta 1995, mutta osa EU:n jäsenvaltioista ei ole vielä ratifioinut niitä; pitää tavoitteena sitä, että Itämerestä luodaan eurooppalainen sisämeri, jota leimaa kaikkien sen rannikkovaltioiden, mukaan lukien Venäjän, tiivis yhteistyö; 2. Palauttaa mieliin, että Baltian maiden pääsy osallisiksi useista - esimerkiksi koulutukseen ja tutkimukseen liittyvistä - yhteisön ohjelmista riippuu Eurooppa-sopimusten ratifioinnista; on tietoinen siitä, että nämä ohjelmat parantaisivat edelleen osallistumisstrategiaa; 3. Pitää valitettavana sitä, että komission CBBS:n huippukokouksessa Visbyssä esittelemä aloite ei sisältänyt mitään todella uusia aloitteita, mutta tunnustaa kuitenkin sen arvon aluepolitiikkaa koskevana yhteenvetona ja lähtökohtana; 4. Kehottaa komissiota parantamaan alueella toteuttamiensa tukitoimien laatua ja tehokkuutta ja hyödyntämään jäsenyyttään CBSS:ssä tehdäkseen uusia aloitteita alueen vakauden ja kestävän kehityksen edistämiseksi ja jäsenyyttä hakeneiden maiden uudistuspyrkimysten vahvistamiseksi; 5. Muistuttaa, että komissiolla on tärkeä rooli jo sovittujen toimintaohjelmien käytännön toteuttamisessa, ja kehottaa komissiota jatkamaan ja syventämään tätä sitoumusta; 6. Kehottaa komissiota tarjoamaan jatkuvan kannustimen muutos- ja uudistuspyrkimyksille ottamalla käyttöön strategian, jonka mukaan EU- jäsenyysneuvottelut etenevät «ansioiden mukaan» siten, että kaikilla hakijavaltioilla on samat lähtökohdat, mutta jäsenyysehdot parhaiten täyttäneet maat otetaan myös ensimmäisten joukossa uusiksi jäseniksi; koska uudistukset ovat yleensä kivuliaita lyhyellä aikavälillä, tällaisilla kannustimilla voi olla suuri merkitys poliittisen prosessin esteiden voittamisessa sekä uudistuspolitiikan jatkuvuuden turvaamisessa; 7. Panee merkille suuren edistyksen, jota alueella sijaitsevat hakijavaltiot ovat saavuttaneet vaikeista oloista huolimatta poliittisten ja taloudellisten järjestelmiensä uudistamisessa ja muuttamisessa; 8. Kiinnittää myös huomiota pitkälle vietyyn yhteistyökehitykseen politiikan ja talouden aloilla kolmen Baltian maan, Viron, Latvian ja Liettuan, kesken, ja kehottaa siksi jäseniksi hakeneita maita kehittämään omaa keskinäistä yhteistyötään, jotta ne voivat vahvistaa yhteistä asemaansa EU-jäsenyyttä silmällä pitäen; 9. Kehottaa komissiota tukemaan koulutusohjelmia ja instituutioiden luomista, jotka muodostavat demokratian, vapaan markkinajärjestelmän ja oikeusvaltion perustan; tämä helpottaisi tarvittavan lainsäädännön hyväksymistä sekä sen täytäntöönpanoa ja valvontaa, takaisi ihmisoikeuksien sekä vähemmistöjen ja maahanmuuttajien oikeuksien suojelun, helpottaisi omistus- ja sopimusoikeuksien suojelua, mahdollistaisi tulevan ulkorajan suojelun ja yhteisön säännöstön sisällyttämisen maiden lainsäädäntöön ja helpottaisi neuvotteluja EU:n jäsenyydestä; 10. Pitää tervetulleena CBSS:n valtionpäämiesten päätöstä perustaa järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan erikoistunut henkilökohtaisten edustajien työryhmä ja odottaa, että se esittelee konkreettisia tuloksia seuraavassa huippukokouksessa kesällä 1997; 11. Kannustaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota Baltian kolmen pienen tasavallan, Viron, Latvian ja Liettuan, haasteisiin ja huolenaiheisiin ja tunnustamaan niiden mahdollisuudet osallistua onnistuneen kehityssuunnitelman puitteissa turvallisemman Euroopan luomiseen hyödyntämällä niiden kahdenvälisiä suhteita Venäjään; 12. Kannustaa neuvostoa käyttämään vaikutusvaltaansa Venäjän federaatioon, jotta se ratifioisi viipymättä Venäjän ja Viron välisen rajasopimuksen; 13. Panee merkille erityiset vaikeudet, joita Virolla ja Latvialla on sen johdosta, että maahan muutti miehitysaikana suuri määrä venäjää puhuvia ihmisiä, jotka nyt muodostavat laajan vähemmistön; toistaa kantansa, että tämä tilanne on hoidettava Euroopan neuvoston perussäännön ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti ja viittaa tältä osin Euroopan neuvoston viimeisimpään aiheesta antamaan päätöslauselmaan (No 1117/1997); 14. Tunnustaa edut, joita Itämeren EU-jäsenyyttä hakeneiden maiden liittyminen voisi tuoda poliittisen vakauden lisääntymisenä alueella ja, koska turvallisuus ei tunne rajoja, myös koko Euroopassa; 15. Tunnustaa myös suuren taloudellisen hyödyn, jonka tämä jäsenyys toisi kaupan ja sijoitusten lisääntymisen myötä nykyisille jäsenvaltioille sekä tietysti erityisesti hakijamaille, joissa talousuudistukset ja lisääntynyt luottamus edistäisivät kasvua; 16. Kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimenpiteitä - uudistusten helpottamiseksi - tuen määrän kasvattamiseksi ja tukipolitiikkojen tehostamiseksi - Kalmarin toimintaohjelmien tukemiseksi ja - alueellisen infrastruktuurin - johon kuuluvat myös rajat ylittävät liikenneverkot - sekä investointiedellytysten parantamiseksi; 17. Tunnustaa, että Kalmarin ohjelman osana on tärkeää toteuttaa kunnianhimoisia toimenpiteitä, joilla pyritään pahoin saastuneen Itämeren alueen ympäristön parantamiseen; katsoo, että näiden maiden ydinturvallisuustilanteen kohentaminen läntisiä turvallisuusnormeja vastaavaksi on erittäin tärkeää; 18. Pyytää komissiota avustamaan CBSS:lle annettavan hallinnollisen tuen vahvistamisessa etenkin muutettaessa toimintaohjelmia erillisiksi yksittäisiksi ohjelmiksi; 19. Katsoo, että on tehtävä perusteellinen selvitys Itämeren alueella olevista ydinjätteistä ja muista säteilylähteistä tulevien suojelutoimenpiteiden pohjaksi; 20. Kehottaa komissiota tekemään suoraa ja CBBS:n välityksellä tapahtuvaa yhteistyötä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa - muun muassa ETYJ:n, Euroopan neuvoston ja Barentsin neuvoston kanssa, jotka osallistuvat vakauden, taloudellisen kehityksen ja tehokkaan ympäristönsuojelun edistämiseen alueella; 21. Pyytää komissiota raportoimaan parlamentille seuraavasta CBSS:n huippukokouksesta, joka on tarkoitus järjestää Latviassa kesällä tai alkusyksystä 1997, ja raportoimaan toimintaohjelmien täytäntöönpanossa saavutetusta kehityksestä; 22. Pyytää komissiota osallistumaan arktisen neuvoston työhön ja sovittamaan tämän työn yhteen CBSS:ssä ja BEAC:ssa tekemänsä työn kanssa; 23. Ehdottaa, että Euroopan parlamentin puhemies tutkii yhdessä Itämeren rannikkovaltioiden parlamenttien puhemiesten kanssa mahdollisuuksia järjestää säännöllisesti parlamentaarinen kokous, jossa keskusteltaisiin poliittiseen yhteistyöhön ja taloudelliseen integroitumiseen Euroopan unioniin liittyvistä ongelmista sekä alueellisten verkkojen lujittamisesta ja joihin Euroopan parlamentin jäsenet sekä jäsenvaltioiden ja Itämeren alueen assosioituneiden valtioiden parlamenttien jäsenet osallistuisivat; 24. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja Itämeren alueen valtioiden neuvoston, Barentsin euro-arktisen neuvoston ja arktisen neuvoston jäsenvaltioiden hallituksille.