·Keskimääräinen työttömyyskorvausaika on pysynyt suhteellisen muuttumattomana vuodesta 2015.

Viitejaksolla on havaittu seuraavaa:

Vuonna 2013 työttömyysrahaston alijäämä oli miljoona euroa ja työttömyysrahaston kumulatiiviset varannot vähenivät 16,1 miljoonasta eurosta vuoden 2009 alussa 2 miljoonaan euroon vuoden 2015 lopussa. Työttömyysrahaston varantoja on nyt kuitenkin kasvatettu, ja ne olivat lähes 28 miljoonaa euroa vuoden 2018 lopussa.

Valtuutetut avustajat tulivat työttömyysrahaston piiriin 23. helmikuuta 2009 Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 160/2009 nojalla.

Korvauksen saannin ehdot samoin kuin edunsaajaluokat ja rahoitusosuudet ovat muuttuneet merkittävästi viimeisimmissä henkilöstösääntöuudistuksissa, millä on ollut huomattava vaikutus rahaston kassatilanteeseen.

Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisesti yhteisön työttömyyskorvaus on tarkoitettu entisille sopimussuhteisille toimihenkilöille, valtuutetuille avustajille sekä väliaikaisille toimihenkilöille, jotka jäävät tahtonsa vastaisesti ilman työtä (tämä sulkee pois esimerkiksi irtisanoutuneet toimihenkilöt). Se täydentää toimihenkilön saamaa mahdollista kansallista työttömyyskorvausta.

–Komission 14 päivänä heinäkuuta 1988 antama säädös, jota koskevan yhteisen sopimuksen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti on vahvistanut 4 päivänä heinäkuuta 1989, Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan 10 kohdan täytäntöönpanemiseksi annettujen, väliaikaisille toimihenkilöille tarkoitetun työttömyyskorvauksen myöntämistä koskevien säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

–Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä kuin virkamiehiä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan täytäntöönpanosäännösten vahvistamisesta 13 päivänä tammikuuta 1988 annettu komission asetus (EHTY, ETY, Euratom) N:o 91/88.

–Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 20 päivänä joulukuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1239/2013, 135 ja 136 artikla.

–Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 22 päivänä lokakuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1023/2013, 96 artikla ja liitteen 5 artikla.

–Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 22 päivänä lokakuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1023/2013, 28 a artikla.

Työttömyyskorvausaika on rajattu kolmasosaan verrattuna siihen aikaan, jonka henkilö on toiminut väliaikaisena toimihenkilönä, sopimussuhteisena toimihenkilönä tai valtuutettuna avustajana, ja sitä voidaan maksaa enintään 36 kuukauden ajan. Päiväraha on rajattu seitsemännestä työttömyyskuukaudesta alkaen, ja korvauksen vähimmäismäärää on tarkistettu.

Toimihenkilön maksuosuus on 0,4 prosenttia ja työnantajan maksuosuus 0,8 prosenttia.

Työttömyysriskiltä on suojattu ainoastaan palvelussuhteensa päättävät väliaikaiset toimihenkilöt.

Taulukossa 1 esitetään yhteenveto kassaperusteisesti kirjanpitoon merkityistä tuloista ja menoista sekä niiden perusteella laskettu saldo. Vuoden 2014 osalta on huomattava yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään maksettujen maksujen oikaisu.

Termin ”työttömyyskorvaukset” yhteydessä mainitut määrät sisältävät aina työttömyyskorvauksen perusosan ja kaikki perhelisät. Määristä on vähennetty kaikki kansalliset sosiaalietuudet (kansalliset työttömyyskorvaukset, perhe-etuudet, sairaus- ja äitiyspäivärahat yms.). Kuten kohdassa ”1.1 Description du régime ” on todettu, yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän maksut eivät ole työttömyyskorvauksen saajan vastuulla, vaan ne rahoitetaan työttömyysrahastosta (5,1 prosenttia korvauksen saajan viiteperuspalkasta).

·tietyt työttömyyskorvaukset, jotka on maksettu vuoden N alussa, kattavat vuoden N-1 loppuun ajoittuvia työttömyysjaksoja.

·tietyt maksuosuudet, jotka on vastaanotettu vuoden N alussa, kattavat vuoden N-1 loppuun ajoittuvia työllisyysjaksoja,

Väliaikaisten toimihenkilöiden osalta lukumäärä on kasvanut (9 148 toimihenkilöstä 10 584 toimihenkilöön vuosina 2013–2018), mutta edunsaajien määrä suhteessa jäsenmäärään on selvässä laskussa (3,32 prosentista 1,82 prosenttiin).

Etenkin virastojen maksuosuudet ovat tähän mennessä olleet menoja suuremmat. Tämä johtuu erityisesti siitä, että suurimmalla osalla niiden henkilöstöstä on toistaiseksi voimassa oleva työsopimus. On kuitenkin pantava merkille, että virastojen henkilöstöön liittyvät menot ovat kasvaneet huomattavasti ajanjaksolla 2013–2015. Ne vähenivät vuoteen 2018 saakka ja olivat lopulta lähes 4 miljoonaa euroa, mikä merkitsee lähes 50 prosentin vähennystä vuoteen 2015 verrattuna (6 021 292 eurosta vuonna 2015 aina 4 083 952,15 euroon vuonna 2018).

Sopimussuhteisten toimihenkilöiden osalta lukumäärä on kasvanut jatkuvasti vuodesta 2013, etenkin virastoissa (2 611 toimihenkilöstä 4 082 toimihenkilöön) ja Euroopan parlamentissa (842 toimihenkilöstä 1 853 toimihenkilöön), mutta edunsaajien prosenttiosuus suhteessa jäsenmäärään on laskenut lievästi (4,12 prosentista 3,68 prosenttiin). Lasku liittyy siihen, että vuosina 2010–2013 tehtyjen 3 b artiklan perusteella palvelukseen otettujen sopimussuhteisten toimihenkilöiden sopimusten kestoa on mahdollista jatkaa kolmesta kuuteen vuoteen.

Euroopan parlamentin toimikausi päättyi vuonna 2014, jolloin työttömyyskorvausta saavia entisiä valtuutettuja avustajia oli paljon. Luku alkoi laskea vuodesta 2015, jolloin se oli 151, 49:ään vuonna 2016 ja 41:een vuonna 2018.

3.3Kuukausittain maksettavien työttömyyskorvausten lukumäärä, keskimääräinen korvausmäärä, edunsaajat ja näiden asuinmaat

Työttömyyskorvausta voidaan maksaa usean kuukauden ajan. Taulukossa 9 esitetään kuukausittain edunsaajille maksettujen korvausten lukumäärä vuosittain.

Taulukossa 10 esitetään työttömyyskorvauksen keskimääräinen määrä edunsaajaluokittain. Tämä määrä vastaa vuotuisia kokonaismenoja edunsaajatyyppiä kohti (väliaikainen ja sopimussuhteinen toimihenkilö sekä valtuutettu avustaja) jaettuna maksettujen kuukausierien määrällä. On pantava merkille, että tietylle kuukaudelle kohdennettu työttömyyskorvaus saattaa olla joko täysimääräinen korvaus tai vain sen osa, joka on laskettu suhteessa edunsaajan todellisten työttömyyspäivien lukumäärään.

Keskimääräinen kuukausikorvaus kasvoi vuosina 2013–2015 siten, että se nousi 1 980 eurosta 2 551 euroon. Vuodesta 2016 alkaen keskimääräinen kuukausikorvaus kuitenkin pieneni 1 949 euroon vuoteen 2018 mennessä.

Myös valtuutetuille avustajille maksetut keskimääräiset korvaukset kasvoivat jyrkästi vuonna 2014, jolloin ne olivat 2 768 euroa. Tämä on 40 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Tämän jälkeen valtuutettujen avustajien keskimääräiset kuukausikorvaukset pienenivät selvästi 2 102 euroon vuonna 2018.

Taulukossa 11.1 esitetään keskimääräinen työttömyyskorvausaika kuukausina yhden vuoden aikana. Myös mahdolliset aiemmat etuudet on otettu huomioon. Työttömyyskorvausaika vastaa niiden päivien kokonaismäärää, joilta korvausta on maksettu kyseisenä vuonna 31. joulukuuta mennessä, jaettuna työttömyyskorvausta saaneiden lukumäärällä. Näin saatu tulos on jaettu 30:lla, jolloin saadaan keskimääräinen työttömyyskorvausaika kuukausina.

Keskimääräinen työttömyyskorvausaika on pidentynyt vuosien 2013 ja 2016 välisenä aikana 8 kuukaudesta 10 kuukauteen. Näin ollen korvausaika on pidentynyt 25 prosenttia. Pidentymiseen on vaikuttanut erityisesti valtuutettujen avustajien jääminen työttömäksi. Vuodesta 2017 alkaen korvausaika ensin lyheni (8 kuukautta), minkä jälkeen se taas piteni vuonna 2018 (10 kuukautta).



Seuraavissa taulukoissa esitetään korvausajan kesto henkilöstöluokittain (sopimussuhteiset/väliaikaiset toimihenkilöt sekä valtuutetut avustajat).

Sopimussuhteiset/väliaikaiset

Valtuutetut avustajat