Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät urheilun taloudellisesta ulottuvuudesta ja sen sosioekonomisista hyödyistä

(2018/C 449/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, JOTKA

PALAUTTAVAT MIELEEN SEURAAVAA:

2. Urheilupoliittisen päätöksenteon näyttöpohjan vahvistamisesta 27. marraskuuta 2012 annetuissa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä ( 4 ) todetaan, että urheilulla on huomattava vaikutus EU:n talouteen kasvun ja työllisyyden edistäjänä ja että se myötävaikuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen, ja korostetaan, että urheiluun liittyvät vertailukelpoiset tiedot ja niiden käyttö politiikan laadinnassa on tärkeää urheilupolitiikan laadun parantamisen kannalta.

3. Neuvoston päätelmissä urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan merkityksestä aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä ( 5 ) todetaan, että urheilualalla ja urheiluun liittyvällä vapaaehtoistoiminnalla on mitattavissa oleva ja huomattava taloudellinen ja sosiaalinen merkitys kansantalouksissa ja potentiaalia kiihdyttää kasvua ja työllisyyttä kaikkialla Euroopan unionissa.

4. Terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä 27. marraskuuta 2012 annetuissa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä ( 6 ) korostetaan, että nykyinen vähän liikuntaa harrastavien suuri osuus on keskeinen huolenaihe EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa sekä terveydelliseltä, sosiaaliselta että taloudelliselta kannalta katsottuna.

5. Neuvoston päätelmissä urheilun vaikutuksesta EU:n talouteen ja erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseen ja sosiaaliseen osallisuuteen ( 7 ) korostetaan urheilun tärkeää merkitystä talouselämälle ja nuorille, joille se tarjoaa mahdollisuuksia hankkia hyödyllisiä taitoja sekä palkallisessa työssä että vapaaehtoistoiminnassa.

6. Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä urheilusta innovoinnin ja talouskasvun veturina ( 8 ) tarkastellaan urheilun mahdollisuuksia kasvun ja työllisyyden edistäjänä ja innovoinnin veturina.

7. Neuvoston päätelmissä lasten motoristen taitojen sekä liikunta- ja urheilutoiminnan edistämisestä ( 9 ) halutaan edistää koulujen liikunnanopetusta – varhaislapsuuden motoriset taidot mukaan lukien –, koska lasten päivittäiset tottumukset ovat muuttuneet liikkumisesta enemmän paikallaan istumista edellyttävään toimintaan.

8. Neuvoston päätelmissä pyrkimyksistä pysäyttää lasten ylipainon ja lihavuuden lisääntyminen ( 10 ) vahvistetaan, että terveys on sekä arvo, mahdollisuus että investointi, joka edistää jokaisen maan taloudellista ja sosiaalista kehitystä, ja että lasten lihavuus ennakoi melko varmasti aikuisiän lihavuutta tunnettuine seurauksineen terveydelle ja taloudelle,

KATSOVAT SEURAAVAA:

9. Urheilua pidetään talouden kasvuveturina, joka tuo lisäarvoa sekä parantaa bruttokansantuotetta ja ostovoimaa ( 11 )

10. Urheilu on monialainen ilmiö, joka on paljon muutakin kuin urheiluteollisuudesta saatava tuotto. Se on merkittävä tekijä erityisesti kansanterveyden, aluekehityksen ja matkailun kannalta mutta myös integroitumisessa ja kasvatuksessa sekä sosiaalisena siteenä.

11. Sen eteen, että urheilun taloudellinen vaikutus olisi mitattavissa, on toteutettu toimia EU:n tasolla siitä lähtien kun urheilun taloudellista ulottuvuutta käsiteltiin ensimmäistä kertaa EU-yhteyksissä vuonna 2006 ( 12 )

12. Tällä hetkellä yhteensä yhdeksän EU:n jäsenvaltiota ( 13 ) pitää yllä toimivaa kansallista satelliittitilinpitoa ja lisäksi viisi maata ( 14 ) urheiluun liittyvää tietokokonaisuutta, joiden ansiosta tulokset ovat erittäin täsmällisiä.

13. Urheilun osuus on tuoreen tutkimuksen ( 15 ) mukaan 2,12 prosenttia EU:n BKT:sta, ja urheiluala työllistää 5,67 miljoonaa henkilöä (2,72 prosenttia EU:n työllisyydestä). Tulokset osoittavat myös sen, että kun taloudella meni huonosti, urheiluala selviytyi erittäin hyvin luoden kasvua ja työpaikkoja ( 16 )

14. Siitä huolimatta, että – kansantalouden tilinpitoa vastaava – urheilun taloudellinen ulottuvuus voidaan selvästi esittää satelliittitilinpidon ja muiden laskentajärjestelmien avulla, urheilun vaikutus talouteen on yhä aliarvostettua, koska on olemassa useita muita niin kutsuttuja sosioekonomisia vaikutuksia (esimerkiksi terveystaloudelliset vaikutukset, vapaaehtoistyöntekijöiden sitoutuminen, innovoinnin vaikutus kasvuun ja urheilun panos aluekehitykselle), jotka eivät vielä ole mukana laskelmissa mutta jotka vaikuttavat BKT:hen ja työllisyyteen.

16. Vapaaehtoistyöstä on huomattavaa kasvatuksellista hyötyä, ja se vaikuttaa merkittävästi urheilun taloudelliseen ulottuvuuteen ( 20 ) , mikä ei näy kansantalouden tilinpidossa.

17. Innovoinnin urheiluun liittyvää ulottuvuutta ( 21 ) ei ole vielä tarkasteltu riittävästi BKT:n ja työllisyyden näkökulmasta, koska tiedot ovat puutteellisia. Sen vuoksi on tärkeää tuottaa luotettavia empiirisiä tuloksia urheiluun liittyvän innovoinnin vaikutuksesta viennin kehitykseen ja talouskasvuun.

18. Urheilun vaikutus aluekehitykseen jää yhä näkymättömiin, eikä vielä tiedosteta riittävästi niitä monia keinoja, joilla urheilun ja liikunnan avulla voitaisiin tehokkaasti saavuttaa EU:n yhteenkuuluvuustavoite ja erityisesti myötävaikuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. Tuore näyttö ( 22 ) on osoittanut, miten urheiluhankkeet ovat vaikuttaneet paikalliseen talouteen, työllisyyteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, sekä tuonut esiin sen, että monet alueet eri puolilla EU:ta ovat ottaneet urheilun osaksi älykkään erikoistumisen strategioitaan,

TOTEAVAT SEURAAVAA:

19. Kuvattaessa urheilun vaikutusta koko talouteen on otettava huomioon lisänäkökohtia, muun muassa liikunnan terveystaloudellisten vaikutusten määrällinen ilmaisu, vapaaehtoistyön lisähyötyjen tunnistaminen, innovoinnin vaikutus kasvupotentiaalin lisäämiseen ja analyysi urheiluun liittyvien hankkeiden vaikutuksesta aluekehitykseen.

20. Urheilun sosioekonomisten vaikutusten mittaaminen edellyttää uusia menetelmiä ja malleja ( 23 ) . Näyttöön perustuvien tulosten tuottaminen jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla edellyttää, että saatavilla on vertailukelpoisia tietoja ja tuloksia. Kaikki näistä seikoista kerätyt tiedot olisi eriteltävä sukupuolen mukaan.

21. Urheilun ja liikunnan avulla voidaan osaltaan vastata tämän päivän paikallisiin ja alueellisiin haasteisiin, erityisesti kehittämällä pehmeitä liikkuvuusratkaisuja, nopeuttamalla kaupunkialueiden elävöittämistä älykkäiden urheiluinfrastruktuurien avulla tai parantamalla sosiaalista yhteenkuuluvuutta eri yhteisöissä,

PYYTÄVÄT JÄSENVALTIOITA:

22. harkitsemaan satelliittitilinpidon tai muiden vastaavien laskentajärjestelmien kehittämistä urheilun taloudellisen vaikutuksen määrällistä ilmaisua varten,

23. tukemaan ja levittämään ajatusta siitä, että urheilun taloudellisen ulottuvuuden kuvaamisessa otetaan huomioon myös sosioekonomiset näkökohdat, erityisesti vapaaehtoistyö, terveystaloudelliset näkökohdat ja innovointi, EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ja tehostamalla monialaista yhteistyötä,

24. ottamaan huomioon vapaaehtoistyön arvon kansantaloudelle ja sisällyttämään tämän alan tilastoihin,

25. lisäämään luotettavan tiedon avulla tietoisuutta urheilun mahdollisuuksista vaikuttaa kasvuun ja työllisyyteen,

26. harkitsemaan yhteistyön lisäämistä jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa urheilualan sosioekonomisia ulottuvuuksia koskevien vertailukelpoisten määritelmien, menetelmien ja standardien kehittämiseksi,

27. edistämään kansallisella tasolla keskustelua älykkään erikoistumisen strategioiden, kuten urheilualan klusterien, käyttöönotosta tarvittaessa,

28. harkitsemaan urheilun ja liikunnan ottamista läpileikkaavaksi prioriteetiksi muilla politiikkalohkoilla, kuten terveys-, koulutus-, ja liikennepolitiikassa, kaupunkisuunnittelussa, sosiaalipolitiikassa ja matkailupolitiikassa, joilla urheilun vaikutuksesta on laajaa näyttöä,

PYYTÄVÄT KOMISSIOTA:

29. edistämään ja tukemaan sellaisia toimia kuin asiaankuuluvien tietojen ja menetelmäkohtaisen taitotiedon vaihto, näytön kerääminen ja urheilutilastojen yhdistäminen sekä tekninen tuki, joilla pyritään parantamaan ja yksinkertaistamaan jäsenvaltioiden toimia urheilun taloudellisen ulottuvuuden määrällistä ilmaisua varten,

30. valmistelemaan arviointiprosessia urheilun sosioekonomisten näkökohtien määrällisessä ilmaisussa käytettävien laskentajärjestelmien käytöstä ja sovellettavuudesta, myös kartoittamalla olemassa olevia tutkimuksia ja keräämällä esimerkkejä parhaista käytännöistä,

31. tukemaan jonkin asiantuntijaryhmän avulla ja Eurostatin tuella sellaisten välineiden kehittämistä, joilla täydennetään tai päivitetään jo olemassa olevia tietoja urheilun taloudellisesta ulottuvuudesta sosioekonomiset näkökohdat mukaan luettuina,

32. lisäämään tietoisuutta urheilun mahdollisuuksista innovoinnin lähteenä,

33. tukemaan tietojen vaihtoa ja tiivistämään edelleen yhteistyötä sekä komission sisällä että muiden EU:n toimielinten kanssa urheilun asemasta modernissa taloudessa ja yhteiskunnassa erityisesti ajatellen sen vaikutusta aluekehitykseen,

PYYTÄVÄT URHEILULIIKETTÄ:

34. tukemaan tietojen keruuta vapaaehtoistyön osuudesta urheilussa ja liikunnassa,

35. harkitsemaan vapaaehtoistyön ja liikunnan sekä liikkumattomuuden taloudellista vaikutusta koskevien vertailukelpoisten taloudellisten analyysien edistämistä,

36. kannustamaan sosioekonomisten vaikutusten mittausmenetelmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoon asiantuntijoiden kanssa.

(1) EUVL C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2) EUVL C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3) EUVL C 189, 15.6.2017, s. 5.

(4) EUVL C 393, 19.12.2012, s. 20.

(5) EUVL C 372, 20.12.2011, s. 24.

(6) EUVL C 393, 19.12.2012, s. 22.

(7) EUVL C 32, 4.2.2014, s. 2.

(8) EUVL C 436, 5.12.2014, s 2.

(9) EUVL C 417, 15.12.2015, s. 46.

(10) EUVL C 205, 29.6.2017, s. 46.

(11) Tutkimus urheilun taloudellisista vaikutuksista urheilun satelliittitilinpidon (Sport Satellite Accounts) avulla, 2018.

(12) Urheilua koskevan tilastoinnin asiantuntijaryhmä (2011–2014), urheilua koskeva Vilnan määritelmä.

(13) Alankomaat, Belgia, Itävalta, Kypros, Liettua, Portugali, Puola, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(14) Bulgaria, Espanja, Luxemburg, Ranska ja Slovakia.

(15) Tutkimus urheilun taloudellisista vaikutuksista urheilun satelliittitilinpidon (Sport Satellite Accounts) avulla, 2018.

(16) Ks. myös http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Terveysjärjestelmään kohdistuvat suorat kustannukset, tuottavuuden lasku, kuolleisuus ja työkyvyttömyys, jotka johtuvat liikkumattomuuteen liittyvistä sairauksista, kuten tyypin 2 diabeteksesta, masennuksesta, selkäongelmista tai sydän- ja verisuonisairauksista.

(18) Kansakunnan taloudellista toimeliaisuutta mittaava kirjanpito ja tekniikat.

(19) Ks. ISCA:n/CEBR:n tutkimus liikkumattomuuden taloudellisista kustannuksista Euroopassa (The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe): http://inactivity-time-bom.nowwemove.com/ ja WHO:n tutkimus liikunnan ja terveyden yhteyksistä (Physical activity and health: evidence for action): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20) Tutkimus vapaaehtoistoiminnasta Euroopan unionissa, 2010.

(21) Prosessi, jossa idea tai keksintö muunnetaan hyödykkeeksi tai palveluksi, jolla saadaan luotua lisäarvoa tai josta asiakkaat maksavat.

(22) Tutkimus urheilun vaikutuksesta aluekehitykseen rakennerahastojen kautta, 2016.

(23) Unescon 15. heinäkuuta 2017 hyväksymän Kazanin toimintasuunnitelman 2. toimessa todetaan myös, että on kehitettävä yhteisiä indikaattoreita, joilla voidaan mitata liikuntakasvatuksen, liikunnan ja urheilun vaikutusta kestävän kehityksen ensisijaisiin tavoitteisiin ja päämääriin.