ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vaikka keskimääräinen tuotantokuilu ( 3 ) euroalueella kääntyy todennäköisesti hieman positiiviseksi vuonna 2018 (0,3 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen), jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja eikä noususuhdanne siksi toteutune samalla tavalla kaikkialla. Valtion positiivinen tuotantokuilu on merkki siitä, kuinka paljon sen finanssipolitiikan viritystä voidaan kiristää ilman että finanssipolitiikka on myötäsyklistä. Useissa jäsenvaltioissa (etenkin muutamassa suuressa valtiossa, joiden taloudella on huomattava vaikutus koko euroalueen suorituskykyyn), joissa julkisen velan suhde BKT:hen on korkea, on olematon tai negatiivinen tuotantokuilu. Jäsenvaltioiden tulisi tehdä kaikkensa julkisen talouden korkean laadun varmistamiseksi, mutta kannustaminen finanssipoliittisten puskureiden kasvattamiseen kiristävän finanssipolitiikan avulla todennäköisesti pitkittää niiden heikkoa kasvua eikä auta vähentämään julkisen velan osuutta suhteessa BKT:hen.
Hyväntekeväisyys lisääntyy nopeasti. Viimeksi kuluneena vuosikymmenenä on toteutettu yhä enemmän yksityisiä aloitteita sellaisiin yhteiskunnallisiin ongelmiin puuttumiseksi, joita valtiovallan ja talouden toimijoiden on vaikea ratkaista yksin, ja tällaisesta toiminnasta on tullut yksi yhteiskunnan kulmakivi. ETSK pitää valitettavana kielteisiä seurauksia, joihin valtioiden heikentynyt kyky tarjota suojelua ja sosiaalipalveluja kansalaisilleen on johtanut. Yhä parempien edellytysten luominen onnistuneelle hyväntekeväisyystoiminnalle on siksi hyvin ajankohtainen kysymys. Nykyajan eurooppalaiset hyväntekeväisyysorganisaatiot ovat nuoria. Yleishyödyllisten säätiöiden määrä on kasvanut nopeasti viimeksi kuluneiden 20–30 vuoden aikana. Esimerkiksi Ranskassa säätiöiden määrä yli kaksinkertaistui vuosina 2001–2014. Belgiassa yli puolet vuonna 2012 toiminnassa olleista säätiöistä oli perustettu vuoden 1995 jälkeen ja ala on laajentunut nopeasti kymmenen viime vuoden kuluessa. Vuonna 2014 Espanjassa jopa yli 70 prosenttia yleishyödyllisistä säätiöistä oli vuoden 1994 jälkeen perustettuja ( 7 )
2.4

On tärkeää, että henkilöillä, jotka ovat tietoisia kartellin toiminnasta tai muunlaisen kilpailusääntöjen rikkomisen olemassaolosta, on keinoja tuoda asia julki. Tämän helpottamiseksi on otettu käyttöön uusi väline, joka on tarkoitettu väärinkäytösten paljastamiseen nimettömästi, ja sitä käytetään säännöllisesti.
4.1

Edellä esitettyjen huomioiden mukaisesti ETSK katsoo, että olisi oltava mahdollista saada nykyistä selkeämpi kuva operatiivisesta säteilysuojasta kullakin asiaankuuluvalla alueella ja laatia strategia ALARA-periaatteen ( As Low As Reasonably Achievable – niin alhainen kuin on kohtuudella mahdollista) pohjalta. Asian varmistaminen kuuluu luonnollisesti asianomaisen jäsenvaltion yksinomaiseen toimivaltaan turvallisuutta koskevien perusnormien vahvistamisesta ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta suojelemiseksi annetun neuvoston direktiivin 2013/59/Euratom 5 artiklan mukaisesti. Säteilyannoksen, jolle työntekijät altistuvat, pitäminen efektiivisen annoksen optimoitujen raja-arvojen sisällä on oireellinen indikaattori, ja se vastaa yhtä ohjelman tavoitteista eli pyrkimystä korostaa säteilyturvallisuutta. Näiden tietojen on oltava saatavilla asianomaisen jäsenvaltion turvallisuus- ja säteilyviranomaisten rekisterissä.
3.2

Toimintapoliittisia kysymyksiä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan käsite on vallannut alaa viime aikoina. EU:ssa ja jäsenvaltioiden tasolla se on yleinen. Tämä on myönteinen seikka, koska näin tunnustetaan, että sosiaaliset ongelmat eivät aina mahdu selkeisiin hallinnollisiin kategorioihin. Hallintoyksiköitä määrittävien perinteisten roolien, talousarviokäytänteiden ja kulttuurien purkaminen on kuitenkin valtavan haasteellista, ja onkin varmistettava, ettei kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta tule patenttiratkaisua aina, kun ongelma on liian vaikea tai kun poliittisten päätösten tekijät yksinkertaisesti haluavat valita jonkin toisen vaihtoehdon.
3.8.4

Vapaaehtoistoiminnalle annettavan julkisen tuen on oltava monimuotoista ja katettava työelämä, joustavat sosiaaliturvajärjestelyt, sertifiointi, viranomaistahojen käytänteet terveydenhuollon ja koulutuksen alalla, kysymys korvauksesta tarvittaessa, koulutus ja monet muut seikat. EU:n on ehdottomasti annettava signaali siitä, että kaikki nämä kysymykset otetaan huomioon, ja vaikkei unionilla olekaan toimivaltaa kaikilla aloilla, sen on noudatettava varovaisuutta asettaessaan etusijalle yhden vapaaehtoistyön muodon toiseen nähden rahoitusta myöntäessään. On tarvetta laaja-alaiselle ja kattavalle vapaaehtoistyötä koskevalle toimintapolitiikalle ennemmin kuin yhdelle ainoalle ohjelmalle riippumatta siitä, miten tyytyväisiä siihen ollaan tai miten hyvin se on rahoitettu.
5.7.2

Viranomaisten suorittama lainvalvonta ”Pelkotekijän” takia viranomaisten suorittamalla lainvalvonnalla on erityisen suuri merkitys puheena olevissa asioissa, ja sitä varten tarvitaan siis sääntelyä. Viranomaistahoille, kuten komissiolle ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille, pitäisikin antaa laajat tutkinta- ja lainvalvontavaltuudet. Perustamissopimuksen 81 (nykyisin 101) ja 82 (nykyisin 102) artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2003 säädetyt kilpailusäännöt sopisivat ehkä esimerkiksi tässä yhteydessä. (Ehdotetun direktiivin 6 artikla on niihin verrattuna paljon heikompi.) Etenkin asetuksen 17 artiklassa säädetään tiettyjä talouden aloja tai sopimustyyppejä koskevan tutkinnan suorittamisesta. Jos viranomaisilla olisi valtuudet periä maksuja liikevoitosta, varoittava vaikutus vahvistuisi.
3.16

ETSK kannattaa ehdotusta laatia erityiskriteerit sakkojen määräämistä varten, sillä kyseessä on tehokas kuluttajansuojaväline. Kuten eurooppalainen neuvoa-antava kuluttajaryhmä on tuonut esiin, on tärkeää, että käytettävissä on varoittavia seuraamuksia, joiden suuruus vastaa merkittävää prosenttiosuutta sääntöjä rikkovien yritysten vuosittaisesta liikevaihdosta ja joissa otetaan huomioon rikkomuksen EU:n laajuinen ulottuvuus. Komission tulisi tutkia mahdollisuutta mukauttaa ehdotus yleisen tietosuoja-asetuksen säännöksiin.
2.3

Lisäksi on käynnistetty useita muitakin aloitteita sekä maksuista aiheutuvien kustannusten läpinäkyvyyden parantamiseksi että kustannusten pienentämiseksi. Näin ollen esimerkiksi unionin sisäisen rajan ylittävistä euromääräisistä maksutapahtumista perittävät palvelumaksut on yhdenmukaistettu euromääräisten kotimaan maksutapahtumien palvelumaksujen kanssa. Tämä hoidettiin asetuksella (EY) N:o 2560/2001, joka korvattiin sittemmin asetuksella (EY) N:o 924/2009.
1.1.2

Yksi suurimpia vaaroja nykypäivän lasten hyvinvoinnin kannalta on rokotuksiin liittyvä lasten vanhempien epäröinti, joka johtuu pitkäaikaisen tieteellisen näytön horjuttamisesta rokotusvastaisuuden edistämiseksi. Tätä asiantuntijoihin ja tieteelliseen konsensukseen kohdistuvaa laajenevaa epäluuloa on torjuttava näyttöön perustuvalla viestinnällä, avoimuuden parantamisella ja valveuttamisella, jos halutaan välttää tuhkarokkoepidemioita ja kuolemaan johtavia kurkkumätätapauksia, joita EU:ssa on hiljattain ollut. Komission tulisi yhtenä keinona rokotusten hyödyistä valistamiseksi edistää kansalaisten osallistumista sellaisiin tutkimus- ja innovointiohjelmiin kuin ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten”.
5.1

Komitea katsoo, että monenlainen koulutus on tarpeen ensimmäisessä vaiheessa (vuoden 2021 jälkeen) toisin kuin komissio väittää vaikutustenarvioinnin tiivistelmässään (C). Komission mainitsema summa on 76 miljoonaa euroa vuodessa. Uusiin menettelyihin siirtyminen edellyttää aina täydennyskoulutusta. Tässä on kyse kaikista unionin ulkorajoista ja kansallisista järjestelmistä. Kaikissa jäsenvaltioissa ei vielä ole yhteensopivia järjestelmiä, vaan ne joutuvat tekemään huomattavia ponnisteluja ja luomaan rajapintoja voidakseen osallistua. Jotta yhteentoimivuus onnistuisi, jäsenvaltioiden välisiä eroja pitää tasoittaa.
3.1

Ehdotettuun uuteen asetukseen räjähteiden lähtöaineiden valvonnasta (15 s.) kuuluu johdanto (17 s.), 3 liitettä (jokainen 1 s.) ja vaikutusten arviointi (188 s.). Asetuksen oikeusperustana on EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, joka koskee sisämarkkinoiden toimintaa. Siinä asetetaan uusia velvoitteita jäsenvaltioille ja kaikille tahoille, jotka käyvät kauppaa aineilla, jotka on lueteltu liitteissä I (”rajoitetut” räjähteiden lähtöaineet) ja II (”ilmoitettavat” räjähteiden lähtöaineet), ja sen liitteessä III määritellään vaadittu lupamalli ”ammattikäyttäjille”. Asetuksen on tarkoitus tulla voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä , ja sitä aletaan soveltaa vuoden kuluttua kyseisestä päivästä.
2.7

Komissio on esittänyt erikseen neljä ”pikaratkaisua”, joiden avulla on tarkoitus keventää yrityksille nykyisessä järjestelmässä aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. Kyse on seuraavista neljästä pikaratkaisusta: i) alv-sääntöjen yksinkertaistaminen sellaisten yritysten osalta, jotka siirtävät tavaroita jäsenvaltiosta toiseen varastoitavaksi ja sen jälkeen myytäväksi etukäteen tiedossa olevalle asiakkaalle; ii) ketjuliiketoimitilanteita koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen; iii) kahden jäsenvaltion välisestä tavarakuljetuksesta tarvittavan todisteen saannin yksinkertaistaminen. Nämä sujuvoittamistoimet on rajattu koskemaan vain yrityksiä, jotka ovat luotettavaksi tunnustettuja verovelvollisia. Neljäs pikaratkaisu liittyy kysymykseen alv-tunnisteiden varmistamisessa käytettävään EU:n sähköiseen VIES-järjestelmään tallennetuista kauppakumppanien alv-tunnisteista, ja se on sekä luotettavaksi tunnustetun verovelvollisen aseman saaneiden että muiden yritysten käytettävissä.
1.5

Kun kyseessä on kansainvälisen ja kansallisen liikenteen (mukaan lukien kaupunki- ja esikaupunkiliikenne) harjoittaminen matkoilla, joiden pituus linnuntietä on alle 100 kilometriä, ehdotuksen mukaan markkinoille pääsyyn tarvittava lupa voidaan evätä vain, jos ehdotettu palvelu vaarantaisi julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellisen tasapainon. Ehdotettu säännös voi eräissä tapauksissa olla vaikeasti sovitettavissa yhteen sellaisen yleishyödyllisen palvelun kanssa, jonka tulee olla kaikille kohtuuhintainen ja laadultaan asianmukainen. Markkinat pystyvät tarjoamaan vain kulujen perusteella määritellyt hinnat tasapuolista kilpailua koskevaa lainsäädäntöä noudattaen. On kuitenkin myös jäsenvaltioita, joissa on täysin tai osittain sääntelystä vapautetut markkinat ja joissa on saatu kohtuullisen hyviä tuloksia. Tällaisissa tapauksissa ehdotus saattaisi merkitä askelta taaksepäin.
3.1.2

Tuottavuuden kasvun kannalta keskeisessä asemassa ovat investoinnit, työllisyyden laatu, innovointi ja osaaminen. Kun pääomainvestoinnit supistuvat, työntekijöiden käyttöön asetetaan aiempaa vähemmän uusia laitteita, mikä muiden muuttujien pysyessä ennallaan johtaa heikompaan tuottavuuden kasvuvauhtiin ja -tasoon. Näin on erityisesti silloin, kun työvoiman kasvu hidastuu väestörakenteen muutosten ja syntyvyysasteen alenemisen johdosta, kuten on asian laita Euroopassa. Jotta työn tuottavuus kasvaisi, on tehtävä investointeja yleissivistävään koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja ammatilliseen koulutukseen, työolojen parantamiseen, lastenhoidon ja koululaisten iltapäivähoidon kaltaisiin peruspalveluihin, nykyaikaisiin tehdaslaitoksiin, laitteisiin ja tuotantotekniikoihin, uusiin keksintöihin ja innovaatioihin sekä liikenteeseen, viestintään ja muuhun infrastruktuuriin. On myös otettava huomioon, että laajamittaiset julkiset investoinnit, muun muassa sosiaaliset investoinnit, vaikuttavat huomattavasti pidemmällä aikavälillä. Julkisia investointeja voitaisiin näin ollen lisätä ottamalla suunnittelua koskevat vaatimukset entistä paremmin huomioon. Tässä tarkoituksessa ETSK toistaa kehotuksensa hyväksyä niin kutsutun julkisia investointeja koskevan kultaisen säännön käyttöönottaminen julkisten investointien edistämiseksi.
1.11

ETSK ilmaisee pahoittelunsa siitä, että Afrikka on maailman köyhin maanosa ja ainoa maanosa, jossa köyhyys on lisääntynyt. On täysin sietämätöntä, että yli puolet sen väestöstä elää täydellisessä puutteessa. Köyhyyttä on torjuttava kansainvälisin toimin, joihin osallistuvat suuret kehitysprosessin toimijat, ja on laadittava strategioita ja toimintasuunnitelmia muita heikommassa asemassa olevien väestönosien saavuttamiseksi. Tähän tarkoitukseen on varattava uudet ohjelmoitavat ja ennakoitavat budjettimäärärahat. ETSK katsoo niin ikään, että on ensiarvoisen tärkeää varmistaa rahoitustuen tehokas seuranta, jotta asetetut tavoitteet voidaan toteuttaa paremmin.
2.3

Hidas mutta välttämätön prosessi pääsemiseksi eroon maakohtaisesta puolustusnäkemyksestä, joka on ristiriidassa muun muassa sen kanssa, että maailmassa on vahvoja poliittis-sotilaallisia yhteenliittymiä, ja joka on tuonut esiin Euroopan haurauden ja poliittisen heikkouden, voi saada sopivasti vauhtia Euroopan parlamentin ja neuvoston aloitteesta, joka komission toimien kautta voi edistää Euroopan puolustusteollisuutta ja puolustusmateriaalimarkkinoita.
2.3

Liikenne on suurin ilman saastuttaja, ja se tuottaa tällä hetkellä neljänneksen Euroopan kasvihuonekaasupäästöistä. Suunnilleen neljännes maantieliikenteen päästöistä on peräisin kuorma- ja linja-autoista, ja osuuden odotetaan kasvavan kaudella 2010–2030 noin 10 prosenttia (EU Reference Scenario 2016, Energy, Transport and GHG Emissions, Trends to 2050). Ensimmäisenä askeleena komissio on keskittynyt kahteen ehdotukseen, joista ensimmäinen käsittelee kyseisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen sertifiointia ja toinen sertifioitujen tietojen seurantaa ja niistä raportointia.
1.2

Komitea on periaatteellisesti samaa mieltä ehdotuksesta ja on tyytyväinen siihen, että komissio katsoo aiheelliseksi jatkaa säädösvallan siirtoa määrätyn kauden, joka voidaan uusia, elleivät neuvosto ja parlamentti vastusta tätä. Tämä on komitean toistuvasti esittämän toiveen mukaista.
1.7

ETSK katsoo, että strategia on suunniteltava siten, että otetaan huomioon niiden talouden toimijoiden moninaisuus, joiden on noudatettava tullilainsäädäntöä, välitön tarve hyödyntää uusia tekniikoita ja innovaatioita varmistaen samalla yksilöille tietosuoja ja yrityksille teollis- ja tekijänoikeuksien ja kaupallisten oikeuksien suoja sekä ottaen myös lukuun inhimillinen tekijä, joka on tulliviranomaisten kantava voima. Erityistä huomiota on kiinnitettävä mikroyrityksiin, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja kuluttajiin.
2.16

Helmikuussa 2016 tehty EU:n Eurobarometri-tutkimus kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista osoittaa, että lähes yhdeksän kansalaista kymmenestä unionissa tukee kehitysyhteistyötä (89 % eli 4 prosenttiyksikön lisäys vuodesta 2014). Uusissa jäsenvaltioissa nämä luvut ovat hieman alempia kuin vanhemmissa jäsenvaltioissa. Luvut osoittavat, että se osuus kansalaisista on kasvanut, jonka mielestä köyhyyden torjuminen kehitysmaissa olisi otettava yhdeksi EU:n tärkeimmistä tavoitteista (viisi prosenttiyksikköä eli 69 %:iin) ja yhdeksi kansallisten hallitusten tärkeimmistä tavoitteista (viisi prosenttiyksikköä eli 50 %:iin). Lähes seitsemän vastaajaa kymmenestä vaati EU:n kehitysavun lisäämistä (68 %), mikä on enemmän kuin aiempina vuosina. Lähes kolme neljännestä (73 %) kyselyyn osallistuneista katsoi, että kehitysapu on tehokas keino torjua luvatonta muuttoliikettä, ja 80 prosenttia eurooppalaisista on siltä mieltä, että kehitysyhteistyö on Euroopan unionin omien etujen mukaista. Vastaajista 52 prosenttia katsoi, että EU:n täytyisi pitää lupauksensa lisätä kehitysmaille suunnattua apua.
2.1

Kuten komissio toteaa ehdotuksen perusteluissa, ehdotuksen tarkoituksena on kumota asetus (EY) N:o 45/2001 (4) ja päätös N:o 1247/2002/EY , jotka koskevat henkilötietojen suojaa unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa ja joilla oli kaksi tavoitetta: — suojata tietosuojaa koskeva perusoikeus — taata henkilötietojen vapaa liikkuvuus unionissa.
2.2

Nämä geostrategiset olosuhteet ja turvallisuuspoliittiset kehityskulut huomioon ottaen Euroopan on kasvatettava turvallisuus- ja puolustusvalmiuksiaan. Selkeä kuva unionin yhteisistä strategisista tavoitteista on välttämätön, ja koska sellaista ei vielä ole, se on luotava pikaisesti. Tämä on edellytys vaadittujen yhteisten ja kansallisten valmiuksien määrittelylle. Niiden on pohjauduttava eurooppalaisen puolustuksen kestävään teknologiseen ja teolliseen perustaan.
2.2

Yhtenä toimintasuunnitelman tärkeänä tavoitteena on poistaa turvallisuusalan markkinoiden hajanaisuus ottamalla käyttöön turvallisuusteknologiaa koskevat EU:n laajuiset sertifiointijärjestelmät lentoasemien turvatarkastuslaitteista ja hälytysjärjestelmistä alkaen. Tätä varten on luotava keskitetty järjestelmä sertifioinnin saamiseksi, ja sertifioiduille tuotteille on annettava pääsy markkinoille koko EU:ssa. Tämä johtaisi yksinkertaistamiseen, sertifiointikustannusten alenemiseen, kotimarkkinoiden volyymin lisääntymiseen ja näin ollen kilpailukyvyn paranemiseen verrattuna yhdysvaltalaisiin ja kiinalaisiin tuotteisiin, joiden etuna ovat suuremmat volyymit laajoilla kotimaanmarkkinoilla.
3.3

ETSK on komission tapaan huolissaan siitä, että jäsenvaltioiden erimielisyys siitä, millä maalla on oikeus verottaa tiettyjä voittoja, johtaa usein yritysten tuloihin kohdistuvaan kaksin- tai moninkertaiseen verotukseen. Komission uusimpien lukujen mukaan kaksinkertaista verotusta koskevia riita-asioita on tällä hetkellä vireillä EU:ssa noin 900, ja niissä on kyse 10,5 miljardista eurosta.
1.1

Komitea on tyytyväinen komission tiedonantoon Euroopan kyberresilienssijärjestelmän vahvistamisesta sekä kilpailukykyisen ja innovatiivisen kyberturvallisuustoimialan tukemisesta. Komitea yhtyy komission huoleen siitä, että Eurooppa on edelleen haavoittuvainen kyberhyökkäysten suhteen, ja toteaa, että vähintään 80 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on kokenut viime vuoden aikana kyberturvallisuuspoikkeaman ja että turvapoikkeamien määrä kaikilla elinkeinoaloilla maailmanlaajuisesti kasvoi 38 prosentilla vuonna 2015 (The Global State of Information Security Survey 2016, PWC). Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitaan toimenpiteitä Euroopan kyberresilienssijärjestelmän parantamiseksi ja Euroopan kyberturvallisuustoimialan kilpailu- ja innovointikyvyn edistämiseksi.
2.4

Komissio on laatinut ehdotuksen päätökseksi, jolla kumotaan päätös N:o 994/2012/EU ja joka sisältää useita merkittäviä muutoksia kyseisen päätöksen uudelleentarkastelun yhteydessä tehtyjen päätelmien huomioon ottamiseksi. Ehdotetulla tarkistuksella on kaksi päätavoitetta: — varmistaa, että hallitustenväliset sopimukset ovat EU:n oikeuden mukaisia, jotta voidaan taata sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja parantaa EU:n energiavarmuutta; — parantaa kolmansien osapuolten kanssa tehtävien hallitustenvälisten sopimusten avoimuutta EU:n energiatoimitusten kustannustehokkuuden ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun lisäämiseksi.
2.4

ETSK on samaa mieltä siitä, että unionin lainsäädännön legitiimiyttä on vahvistettava parantamalla sääntelyä, ja korostaa tätä tarvetta. Komitean mielestä ymmärrys siitä, mitä tulevaisuuden vaatimusten täyttäminen tarkoittaa, ei saa kuitenkaan johtaa lainsäädäntäprosessin epäpolitisoitumiseen. Komitea on vakuuttunut siitä, että ennen lainsäädännön antamista on aina käytävä poliittinen keskustelu. Tässä yhteydessä on otettava huomioon kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten merkittävä asema sosiaalisessa vuoropuhelussa.
5.11

ETSK esittää, että ehdotetussa tekstissä vahvistetaan direktiivin noudattamisen valvontaa koskevia säännöksiä. Direktiivin tavoitteen saavuttamiseksi eli esteettömien tuotteiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden toteutumiseksi sisämarkkinoilla on olennaisen tärkeää, että noudattamisen valvonnasta vastaavat elimet auttavat luomaan talouden toimijoille tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla EU:ssa. Siksi kyseiset jäsenvaltiokohtaiset valvontaelimet on velvoitettava tekemään yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden vastaavien elinten kanssa. Lisäksi olisi huolehdittava siitä, että niillä on riittävät analyyttiset valmiudet ja tarpeeksi teknistä asiantuntemusta. Näin ne voisivat myös tarjota kaikille asiaankuuluville sidosryhmille opastusta ehdotetun direktiivin esteettömyysvaatimusten asianmukaisessa soveltamisessa.
3.5.3

Sosiaalisen vaikutuksen mittaamista koskevien periaatteiden soveltaminen edellyttää sidosryhmien mukaan ottamista. Tärkeimmistä tuloksista ja niiden määrittelystä on oltava yhteisymmärrys, ja indikaattorit on määriteltävä yhdessä. Tällöin on helpompi saada kartoitettua koko todellinen arvo, joka on saatu aikaan. Keskeistä on siirtyä taloudellisesta raportoinnista sellaisten tekijöiden mittaamiseen kuin sosiaalinen panos, tuotos, tulos ja vaikutus. On tärkeää, että sidosryhmillä on samanlainen käsitys näistä käsitteistä, sillä niitä sovelletaan sekä innovoinnin että liiketoiminnan yhteydessä.
3.10

Jotta EMSA voi hoitaa uudet tehtävänsä hyvin, on ratkaisevan tärkeää, että sillä on käytettävissään riittävästi henkilöstöä ja määrärahoja. EU:n talousarvion mukaan EMSAn määrärahoja on tarkoitus lisätä vuosittain 22 miljoonaa euroa vuoteen 2020 saakka ja virastoon on määrä palkata 17 väliaikaista toimihenkilöä. Komitea epäilee, mahtaako tämä riittää. Vaikka asian kanssa suoraan tekemisissä olevat tahot, samoin kuin EMSA, pitävät määrää riittävänä, komitea katsoo, että se ei jätä yhtään liikkumavaraa väistämättömien hätätilanteiden varalta, ja pitää taloudellisen puskurin luomista järkevänä.
4.3.2

Puute on huolestuttava, sillä euroalue on tällä hetkellä tilanteessa, jossa rahapolitiikan kyky piristää kysyntää on vakavasti rajoittunut. Kysyntä on ollut heikkoa niin pitkään, että inflaatio (vaikka huomioon ei otettaisi öljyn hintoja) on selvästi EKP:n tavoitteena olevan 2 prosentin alapuolella. EKP:n perusohjauskorot ovat puolestaan lähes nollassa, eikä niitä voi enää alentaa merkittävästi. Euroalueen talous on niin kutsutussa likviditeettiloukussa, ja vaarana on, että se putoaa ”deflaatioloukkuun”, ellei inflaatio lähde pian nousuun. Jos näin tapahtuisi, euroalueen talous jäisi pysähdyksiin useiksi vuosiksi, ja tämä uhkaisi viime kädessä euron poliittista elinkelpoisuutta.
1.2

Tietojen saatavuus on ala, jolla edistystä on saatava aikaan eniten. Menettely, jonka avulla loppukäyttäjät pyytävät tietoja jäsenvaltioilta (tietopyynnöt), on liian työläs ja vaatii paljon resursseja. Kalastustoimintaa koskevien tietojen saatavuus vaihtelee jäsenvaltioittain, koska pääsyä koskevat säännöt ovat erilaiset osittain niiden rajoitusten vuoksi, jotka koskevat tietojen käyttöä useisiin tarkoituksiin. Tietojenkeruupuitteissa kerättyjä tietoja ei käytetä riittävästi, koska niihin pääsy on vaikeaa; tämän seurauksena paljon tietojen käyttömahdollisuuksia jätetään hyödyntämättä ja tehdään tarpeettomia investointeja samojen tietojen keräämiseksi muihin tarkoituksiin (esim. merten aluesuunnitteluun liittyvässä toiminnassa). Tietojenkeruupuitteiden tarkistus antaa mahdollisuuden varmistaa toisaalta, että kalastusta koskevat tiedot ovat paremmin ja entistä useampien sidosryhmien saatavilla, ja toisaalta, että jäsenvaltioille tietopyynnöistä aiheutuva taakka kevenee, kun käytetään uusimpia teknisiä välineitä.
2.1

YMP:n budjetti, joka on 408 miljardia euroa vuosina 2014–2020, on 38 prosenttia EU:n koko talousarviosta. Ensimmäinen pilari, jonka osuus on 313 miljardia euroa, kattaa 77 prosenttia kaikista YMP:n menoista. Suorat tuet, joiden osuus on 294 miljardia euroa, kattavat 94 prosenttia ensimmäisen pilarin menoista.