Komissio katsoo, että neuvoston laatimissa neuvotteluohjeissa asetetut tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä neuvotellun tekstin.

3.edistää inhimillistä ja sosiaalista kehitystä ja varsinkin poistaa köyhyys ja puuttua eriarvoisuuteen kiinnittämällä erityistä huomioita naisiin ja tyttöihin ja siten varmistaa, että kaikilla on mahdollisuus ihmisarvoiseen elämään ja että ketään ei jätetä;

Sopimuksen erityisenä tavoitteena on

Sopimuksen yleisenä tavoitteena on kunnianhimoinen ja aiempaa vahvempi poliittinen kumppanuus, joka luo uudenlaista dynamiikkaa ja menee perinteistä kehitysyhteistyötä pidemmälle. Sopimuksen puitteissa kunkin alueen vaikutusmahdollisuuksia lisätään. Näin EU ja AKT-järjestön jäsenet voivat saavuttaa kunnianhimoisempia tavoitteita paikallisella, kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla.

Päivitetylle sopimukselle on tilausta, jotta EU:n ja AKT-maiden väliset suhteet heijastaisivat uusiin tarpeisiin ja haasteisiin perustuvia painopisteitä. Maailma on yhdentyneempi kuin koskaan aiemmin, ja se on muuttunut valtavasti Cotonoun sopimuksen syntyajoista. Myös EU, sen kumppanit ja niiden yhteiset tavoitteet ovat muuttuneet.

Cotonoun kumppanuussopimus on vuodesta 2000 ohjannut EU:n ja 79 AKT-maan välisiä suhteita. Se perustuu poliittiseen vuoropuheluun sekä taloudelliseen yhteistyöhön, kaupan alan yhteistyöhön ja kehitysyhteistyöhön. Vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun sopimuksen voimassaolo päättyi helmikuun 2020 lopussa. Cotonoun sopimuksen soveltamista on kuitenkin jatkettu kahdesti, koska kumppanit tarvitsivat enemmän aikaa uuden kumppanuussopimuksen neuvottelemiseen. Ensimmäisellä kerralla sitä jatkettiin 31. joulukuuta 2020 saakka ja toisella 30. marraskuuta 2021 saakka tai siihen asti, kun uutta kumppanuussopimusta, jäljempänä ’sopimus’, aletaan soveltaa väliaikaisesti, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

Perussopimusten mukaisesti komissio tekee ehdotuksen sellaisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta, jossa unioni on yksin toisena osapuolena.

Tämän sopimuksen tekemisen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 217 artikla yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan ja 8 kohdan toisen alakohdan kanssa.

Ehdotus on myös täysin yhdenmukainen sen painopisteisiin, kuten energiaan, koulutukseen, työllisyyteen, kauppaan sekä tutkimukseen ja innovointiin, liittyvien unionin muiden politiikkojen kanssa.

·Sopimus on linjassa uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen ja EU:n muuttoliikepolitiikan kanssa, koska siinä omaksutaan kokonaisvaltainen ja tasapainoinen lähestymistapa sekä laillisen että sääntelemättömän muuttoliikkeen toisiinsa kytkeytyviin ulottuvuuksiin hallitun muuttoliikkeen ja liikkuvuuden edistämiseksi.

·Sopimus on linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja EU:n ympäristöpolitiikan kanssa, koska siinä tunnustetaan tarve toteuttaa kiireellisiä toimia eri tasoilla, jotta voidaan varmistaa maapallon kestävyys ja torjua vakavia uhkia, joita ilmastonmuutos, ympäristön pilaantuminen ja luonnonvarojen kestämätön käyttö aiheuttaa. Kumppanit pyrkivät vahvistamaan maailmanlaajuisia ilmastotoimia, parantamaan ilmastokestävyyttä ja toimimaan suunnannäyttäjinä Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa; kyseinen sopimus toimii kumppanuuden yleisenä kehyksenä.

·Sopimus on linjassa kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen kanssa, koska se sisältää kattavia sitoumuksia, joiden esikuvana ovat Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelman sisältämät kestävän kehityksen tavoitteet, joiden saavuttamista sopimus tukee. Sopimuksen ihmiskeskeisessä lähestymistavassa otetaan huomioon kestävän kehityksen toisiinsa kytkeytyvät näkökohdat, olivatpa ne sitten taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristöön tai turvallisuuteen liittyviä. Kaikki nämä tärkeät ulottuvuudet sekä muut läpileikkaavat teemat, kuten nuoriso, sukupuolten tasa-arvo, hyvä hallinto ja ihmisoikeudet, täydentävät toisiaan, ja niille on annettu erityinen painoarvo. Kumppanit pyrkivät yhdessä suojelemaan maapalloa, poistamaan köyhyyden kaikki muodot, torjumaan eriarvoisuutta ja edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

·Sopimus on linjassa Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian kanssa, koska se tukee osallistavien, rauhanomaisten ja selviytymiskykyisten yhteiskuntien rakentamista. Se edistää kokonaisvaltaista ja yhdennettyä lähestymistapaa konflikteihin ja kriiseihin, ja sillä pyritään puuttumaan niiden perimmäisiin syihin sekä uusiin ja leviäviin turvallisuusuhkiin, joista esimerkkeinä voidaan mainita terrorismi, sen rahoitus ja väkivaltainen ääriliikehdintä. Poliittinen vuoropuhelu on avainasemassa syvennettäessä toimintaa kyseisillä aloilla ja laajemminkin kaikilla kumppanuuden soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Sopimus lisää poliittista yhteistyötä, koska siinä vahvistetaan kansainvälisillä foorumeilla tehtävän yhteistyön merkitys, mutta myös maailmanlaajuisten liittoutumien merkitys pyrittäessä luomaan toimiva monenvälinen järjestelmä.

Temaattisella tasolla sopimus on täysin yhdenmukainen EU:n nykyisten politiikkojen kanssa:

Päätelmät ja tulokset on otettu huomioon ehdotetussa sopimuksessa.

•Vaikutustenarviointi

Vuonna 2016 julkaistiin vaikutustenarviointi (SWD(2016) 380 final) ja tiedonanto EU:n tulevista suhteista AKT-maiden kanssa (JOIN(2016) 52 final), joille sittemmin annettu suositus ja neuvotteluohjeet perustuivat. Vaikutustenarvioinnilla haluttiin selvittää, mikä on paras tapa järjestää suhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren kumppaneiden kanssa ja hoitaa niitä. Vaikutustenarvioinnissa arvioitiin eri toimintatapoja ja parasta etenemistapaa. Parhaaksi valittu vaihtoehto on pääpiirteissään seuraava: EU:lle paras vaihtoehto on sopimuksen muodossa solmittava uusi kumppanuus EU:n ja AKT-maiden välillä. Sopimus muodostuu yleisestä osasta, jossa luetellaan yhteiset arvot, periaatteet ja intressit ja esitetään kansainvälisen yhteistyön yleiset periaatteet ja väylät, sekä kolmesta kumppanuudesta, joissa vahvistetaan aluekohtaiset painopisteet ja toimet Afrikkaa, Karibiaa ja Tyynenmeren aluetta varten.

•Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

Ei sovelleta.

•Perusoikeudet

Yksi sopimuksen tavoitteista on edistää ja noudattaa ihmisoikeuksia, perusvapauksia, demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja hyvää hallintoa. Tämä on tärkeä näkökohta ottaen huomioon maailmanpolitiikan muuttuvan tilanteen, jossa uudet vallanpitäjät eivät välttämättä jaa näitä arvoja ja periaatteita. EU:lla on yhteinen lähestymistapa poliittisten lausekkeiden käyttöön. Sen mukaisesti osapuolet käyvät jäsenneltyjä ja järjestelmällisiä neuvotteluja siinä tapauksessa, että sopimuksen olennaisia osia rikotaan. Jos osapuolet eivät pääse molempia tyydyttävään ratkaisuun, ilmoituksen tehnyt osapuoli voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä.

4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Sopimukseen ei sisälly rahoituspöytäkirjaa. EU sitoutuu asettamaan saataville riittävästi taloudellisia resursseja sisäisten määräystensä ja menettelyjensä mukaisesti.

5.LISÄTIEDOT

•Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

Sopimuksen täytäntöönpanoa seurataan säännöllisellä kumppanien välisellä vuoropuhelulla, ks. yleisen osan I osassa olevan 3 artiklan 1 kohta. Alueelliset pöytäkirjat sisältävät määräyksiä täytäntöönpanosta ja seurannasta, ks. Afrikan alueellisen pöytäkirjan I osassa oleva 6 artikla, Karibian alueellisen pöytäkirjan I osassa oleva 8 artikla ja Tyynenmeren alueellisen pöytäkirjan I osassa oleva 8 artikla. AKT-järjestön ja EU:n ministerineuvosto valvoo sopimuksen tehokasta ja johdonmukaista täytäntöönpanoa, hyväksyy poliittisia suuntaviivoja ja tekee päätöksiä sopimuksen määräysten täytäntöönpanemiseksi tarvittavien erityisten näkökohtien soveltamiseksi, ks. yleisen osan V osassa oleva 88 artikla.

•Yksityiskohtainen selvitys neuvottelujen tuloksista

Sopimuksella luodaan kunnianhimoinen ja entistä vahvempi poliittinen kumppanuus EU:n ja AKT-järjestön jäsenten välille. Tavoitteena on tuottaa molempia osapuolia hyödyttäviä tuloksia yhteisten etujen osalta. Sopimus laaditaan assosiaatiosopimuksen muotoon ja tehdään 20 vuodeksi.

Strategisesta näkökulmasta tarkasteltuna sopimuksella laajennetaan kumppanien yhteistyön soveltamisalaa ja laajuutta niin, että yhteistyön perimmäisenä tavoitteena on rakentaa vahvempia yhteiskuntia. Uusi kumppanuus on poliittinen saavutus ja käännekohta. Se muuttaa dynamiikkaa ja kumppaneiden suhteita tavalla, joka mahdollistaa tarttumisen kunkin alueen akuuteimpiin haasteisiin. Sopimus on sovitettu paitsi alueelliseen ja maailmanlaajuiseen kontekstiin, myös uusimpiin kansainvälisiin lakeihin, normeihin ja edistysaskeliin ja – mikä tärkeintä – ihmisten tarpeisiin.

Näin luodaan yhtenäinen kehys kumppanimaiden kanssa kaikilla politiikan tasoilla eli kansallisella tasolla, suurempien ja pienempien alueiden tasolla ja kumppanuuden tasolla, johon liittyy kansainvälinen ulottuvuus. Sopimuksella edistetään tehokasta monenvälisyyttä ja luodaan puitteet aiempaa poliittisemmalle ja koordinoidummalle toiminnalle maailmannäyttämöllä, jossa ryhmän vaikutus voi olla merkittävä.

Innovatiivinen ”1 + 3” -rakenne

EU:n suhde AKT-järjestön jäsenten kanssa on syventynyt, mutta sitä on myös muutettu tarkoituksenmukaisemmaksi niin, että painopiste on nyt kolmella AKT-alueella. Tämän johdosta sopimus muodostuu seuraavista: