ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.8

katsoo, että viestintäpolitiikka on nivottava aktiiviseen kansalaisuuteen tukemalla laajaa julkisuutta saavia tapahtumia sekä tutkimuksia, tiedottamisen välineitä, vuoropuhelu- ja pohdintafoorumeja, joiden kohderyhmä on mahdollisimman laaja ja rajoista riippumaton. Lisäksi on käsiteltävä kansalaisia lähellä olevia kysymyksiä, kuten työllisyyttä, kaupunkien ja maaseudun kehittämistä, turvallisuutta, maahanmuuttoa, ympäristönsuojelua ja energiahuoltoa, joilla EU:n toimilla on selkeä lisäarvo. Kyseisillä aiheilla on myös merkittävä vaikutus paikallis- ja alueviranomaisten politiikkaan: näin unionista voidaan tehdä kansalaisille nykyistä konkreettisempi.
4 artikla Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa 1. Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan tavoitteiden mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti: (a) jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisen tehokkaan, vakaan ja jatkuvan operatiivisen yhteistyön luomista tai kehittämistä, kun tavoitteena on hankkia matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt; (b) maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten vapaaehtoisen paluun edistämistä erityisesti saattajan kanssa toteutettavien vapaaehtoisten paluuohjelmien kautta, kun tavoitteena on varmistaa paluun pysyvyys; (c) maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten pakkoon perustuvan paluun yksinkertaistamista ja täytäntöönpanoa, kun tavoitteena on lisätä maahanmuuttopolitiikan uskottavuutta ja luotettavuutta ja lyhentää pakkoon perustuvaa maastapoistamista odottavien henkilöiden säilöönottoaikaa.

4 artikla Tukikelpoiset toimet jäsenvaltioissa 1. Rahastosta voidaan myöntää tukea 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan tavoitteiden mukaisille toimille, jotka koskevat erityisesti: (a) jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kolmansien maiden konsulinvirastojen ja maahanmuuttoviranomaisten välisen tehokkaan, vakaan ja jatkuvan operatiivisen yhteistyön luomista tai kehittämistä, kun tavoitteena on hankkia matkustusasiakirjoja kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja varmistaa nopeat ja onnistuneet maastapoistamismenettelyt; (b) maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten vapaaehtoisen paluun edistämistä erityisesti saattajan kanssa toteutettavien vapaaehtoisten paluuohjelmien kautta, kun tavoitteena on varmistaa paluun pysyvyys; (c) maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten pakkoon perustuvan paluun yksinkertaistamista ja täytäntöönpanoa, kun tavoitteena on lisätä maahanmuuttopolitiikan uskottavuutta ja luotettavuutta ja lyhentää pakkoon perustuvaa maastapoistamista odottavien henkilöiden säilöönottoaikaa. ; (d) valtiotason, alue-, paikallis-, kunnallis- ja muiden viranomaisten eri tasoilla tapahtuvan toiminnan koordinoinnin kehittämistä.
1.17

on lisäksi vakuuttunut siitä, että TVT:tä hyödyntävissä uusissa sovelluksissa ja palveluissa on kaikissa tapauksissa kunnioitettava tietosuojaa koskevia säännöksiä. Samalla on varmistettava, että kansalaisilla on aina mahdollisuus tarkistaa, kuinka heidän henkilötietojaan käsitellään. Tiedonannossa ehdotettuun tietoisuuden lisäämiseen itsesuojelun tarpeellisuudesta (8) on yhdistettävä myös voimakkaampia suojatoimenpiteitä.
1.2.1

on yhtä mieltä siitä, että poliittista ja turvallisuusulottuvuutta koskeva yhteistyö on parantunut. Etenemistahti on kuitenkin ollut toivottua hitaampi. Myönteisistä seikoista merkittävänä saavutuksena mainittakoon parlamentaarisen Euro–Välimeri-edustajakokouksen perustaminen vuonna 2004 sekä eräiden luottamusta herättävien toimenpiteiden toteuttaminen.
1.2

katsoo, että unionissa, jäsenvaltioissa, alueilla ja kunnissa on keskusteltava väestökehityksestä ja sen seurauksiin puuttumisesta. Keskustelun on liityttävä Lissabonin strategian täytäntöönpanoon ja sen on pyrittävä antamaan vastauksia seuraaviin kysymyksiin: — Miten vahvistetaan sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja tuetaan nuorten, eläkeläisten ja ikääntyneiden henkilöiden sosiaalista osallisuutta? — Miten edistetään kaikkien ihmisten elämänlaatua, terveyttä ja elinikäistä oppimista myös eläkkeelle jäännin jälkeen? — Miten mukautetaan tuotanto- ja sosiaaliturvajärjestelmät vastaamaan ikääntyvien yhteiskuntien tarpeita? — Miten varmistetaan, että ikääntyminen otetaan huomioon kaikilla poliittisen toiminnan aloilla? — Miten tuetaan perheiden ja yksinhuoltajien sosiaalista asemaa? Komitea katsoo, että perheille, lapsille ja heidän huoltajilleen sekä huollettaville henkilöille ja heidän perheenjäsenilleen on luotava aiempaa suotuisampi sosiaalinen ympäristö ja viitekehys kaikilla osa-alueilla, jotta kansalaiset voivat noudattaa konkreettisesti omia elämänstrategioitaan ja toteuttaa samalla suunnitelmiaan parisuhteessa tai vanhempina. Tällöin on otettava huomioon erilaisten perheiden ja kaikkien perheenjäsenten intressit ja erityistarpeet. Tässä yhteydessä on keskeistä turvata perheiden talous sekä luoda tulevaisuudennäkymiä. Näin ollen talous- ja työmarkkinapolitiikka ovat onnistuneen perhepolitiikan välittömiä edellytyksiä.
2.4

kehottaa selventämään eurooppalaisen lisäarvon käsitettä ja selvittämään, kuinka tämän tavoitteen on määrä näkyä Life+-rahoitusvälineestä tuettavien hankkeiden luonteessa ja valinnassa sekä mikä on sen suhde muuhun mahdolliseen yhteisön rahoitukseen. Komitea korostaa, että on luotava joukko objektiivisia kriteereitä ja tutkittava, olisiko tukea mahdollista mukauttaa osoitetun eurooppalaisen lisäarvon mukaan.
1.1.14

toteaa, että vaikka unionin kansalaisten oikeus äänestää ja asettua ehdokkaaksi Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat, on tullut voimaan, vuoden 2004 vaalien yhteydessä toteutettua tiedotusta ja opastusta on tehostettava. Komitea toteaa niin ikään, että kansalaisten osallistuminen kunnallisvaaleihin ei ole ollut mutkatonta.
1.27

katsoo, että uuden ohjelman ensimmäisinä vuosina hallintokomitean tulisi tehdä kaikkensa edistääkseen uusien jäsenvaltioiden kulttuurialan toimijoiden (alue- ja paikallisviranomaiset mukaan lukien) osallistumista. AK katsoo muun muassa, että viiden prosentin vähimmäisavustus voitaisiin puolittaa 2,5 prosenttiin ohjelman kahdeksi ensimmäiseksi vuodeksi, koska viiden prosentin avustus on todellisuudessa merkittävämpi uusissa jäsenvaltioissa kuin ”vanhoissa” ottaen huomioon, että edellisten keskimääräinen tulotaso on alempi. Tätä 2,5 prosentin sääntöä tulisi soveltaa kaikkiin uusiin jäsenmaihin, jotka liittyvät unioniin ohjelman käynnistyttyä, ja sitä tulisi laajentaa, jos uusien jäsenvaltioiden osallistumisaste on matala.
1.1

Alueiden komitea on tyytyväinen komission tiedonantoon; se on ensimmäinen askel kohti kaupunkiympäristön teemakohtaista strategiaa, jonka laatimista esitetään kuudennessa ympäristöä koskevassa EU:n toimintaohjelmassa. Tulevalla teemastrategialla on tärkeä merkitys kaupunkiympäristön laadun parantamisessa. Tällöin on keskeistä, että tunnustetaan alue- ja paikallisviranomaisten rooli ja vastuu, jotta voidaan saavuttaa EU:n kestävän kehityksen strategian tavoitteet.
1.4.

Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että välineille voitaisiin antaa huomattavaa lisäarvoa järkeistämis- ja yksinkertaistamistoimilla, joita on määrä tukea unionitason lainsäädännöllä ja joilla välineet pyritään koordinoimaan ja yhdistämään. Tästä ovat osoituksena myös niissä maissa saadut tulokset, joissa kyseisiä välineitä koordinoidusti edistämällä on helpotettu niiden käyttöä sekä lisätty välineiden näkyvyyttä ja tehokkuutta.
10.

Komitea tekee kaiken voitavansa edistääkseen sovintoa ja eurooppalaisia arvoja alueella, ja sen näkemys EU:n laajentumisesta pysyy vakaana. Komitea on vakuuttunut siitä, että selkeä näkymä EU:hun liittymisestä on olennaisen tärkeä alueen vakauden kannalta, ja toivoo, että laajentuminen pysyy yhtenä EU:n ensisijaisista tavoitteista unionin nykyisin kohtaamista lukuisista haasteista huolimatta ETSK jatkaa tiivistä ja intensiivistä yhteistyötä Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan kanssa tukeakseen niitä ja vakuuttaakseen niiden edustajat siitä, että näiden maiden paikka on Euroopan unionissa.Komitea on vakuuttunut siitä, että selkeä näkymä EU:hun liittymisestä on olennaisen tärkeä alueen vakauden kannalta, ja toivoo, että laajentuminen pysyy yhtenä EU:n ensisijaisista tavoitteista unionin nykyisin kohtaamista lukuisista haasteista huolimatta ( 3 )
—

"Enemmän Eurooppaa" – unionin osatekijät vahvistavat toisiaan, ja kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa. On murrettava mielikuva siitä, että EU on ankarien säästötoimien, sosiaalisen taantumisen ja köyhyyden näyttämö. Rahaliiton toteuduttua on nyt luotava poliittinen unioni, jolla on johdonmukainen talous-, rahoitus-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka, joka hyödyttää kansalaisia. EU:n talousarviossa tulisi asettaa oikeanlaiset kannustimet kilpailukyvyn ja kasvun sekä työllisyyden tukemiseksi. EU:n talousarviota on vahvistettava ja tuettava omien varojen mekanismeilla, kansalaisyhteiskunnan aktiivisesti osallistavalla yhtenäisellä koheesiopolitiikalla ja vahvistamalla Euroopan investointipankin roolia toimijana. Näin ollen ETSK toivoo, että valtion- ja hallitusten päämiehet saavuttavat 22. ja 23. marraskuuta pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tuloksen, joka antaa täydet mahdollisuudet näiden tavoitteiden toteuttamiseen.
Virallinen lehti nro C 367 , 20/12/2000 s. 0032 - 0032



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi [otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun] asetuksen muuttamisesta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämisen vertailuvuoden osalta" (2000/C 367/09) Neuvosto päätti 28. heinäkuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää Sergio Colombon yleisesittelijäksi valmistelemaan lausuntoa. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. syyskuuta 2000 pitämässään 375. täysistunnossa (syyskuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 64 puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Ehdotuksen pääkohdat 1.1. Tällä ehdotuksella halutaan muuttaa otsonikerrosta heikentävistä aineista hiljattain hyväksytyssä asetuksessa(1) olevaa päivämäärää, jonka perusteella osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen (HCFC-yhdisteet) kiintiöt myönnetään. Ehdotuksen mukaan kiintiöiden olisi perustuttava viimeisimpiin ja edustavimpiin saatavissa oleviin vertailulukuihin, eli vuoden 1999 lukuihin, mieluummin kuin vuoden 1996 lukuihin. Muutoksella ei lisättäisi maahantuotavien HCFC-yhdisteiden kokonaismäärää, ja näin ollen sillä ei olisi haitallista vaikutusta ympäristöön. Komission mukaan vuoden 1996 säilyttäminen vertailuvuotena voidaan katsoa perusteettomaksi, ja se saattaisi myös johtaa syrjimättömyyden periaatteen rikkomiseen. 2. Yleistä 2.1. Komitea kannattaa komission ehdotusta. Bryssel 20. syyskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) Asetus, jonka julkaiseminen EYVL:ssä on viivästynyt, korvaa asetuksen (EY) N:o 3093/94.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön suu- ja sorkkatautirokotevaraston perustamisesta tehdyn päätöksen 91/666/ETY muuttamisesta"

(1999/C 368/05)

Neuvosto päätti 8. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 28. syyskuuta 1999. Esittelijä oli John Donnelly.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 105 puolesta, yksi vastaan kahden pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Yhteisön toimenpiteet suu- ja sorkkataudin valvomiseksi tarjoavat mahdollisuuden rokottamiseen hätätilanteissa, kun tauti leviää laajalle.

1.2. Päätöksellä 91/666/ETY(1) neuvosto perusti yhteisön suu- ja sorkkatautirokotevarastot ja nimesi neljä antigeenipankkia eri jäsenvaltioihin. Sittemmin kaksi pankeista on sanoutunut irti sitoumuksestaan tarjota näitä palveluja yhteisölle.(2).

1.3. Saattaa osoittautua tarpeelliseksi siirtää antigeenivarastot mahdollisesti lyhyellä varoitusajalla ja joka tapauksessa turhia viivyttelemättä asianmukaisiin laitoksiin yhteisössä. Jotta voidaan vastata tarpeeseen jakaa yhteisön suu- ja sorkkatautiantigeenejä eri paikkoihin tai siirtää niiden varastoja, ehdotetaan muutosta mainittuun päätökseen. Ennen kaikkea peruutetaan kahden laitoksen nimeäminen, ja vastaisuudessa komissio nimeää muut varastot yhteistyössä pysyvän eläinlääkintäkomitean kanssa (päätöksen 10 artiklassa säädetyin menettelyin).

2. Arvio ehdotuksesta

2.1. EU:n karjan terveyden suojeleminen on ensisijaisen tärkeää. Tarve laatia uusi oikeusperusta komission ehdottamassa muodossa on vakuuttava. Uusi perusta mahdollistaa nykyistä tehokkaamman ja nopeamman toiminnan suu- ja sorkkataudin voittamiseksi.

2.2. Suu- ja sorkkatauti on laajalti levinnyttä unionin naapurialueilla esim. Turkissa ja Pohjois-Afrikassa. Sen vakavuus saattaa vaatia nopeaa reagointia ja valmiutta jakaa suu- ja sorkkatautiantigeenirokotteita tai sijoittaa uudelleen yhteisön varastoja. Näin ollen komitea kannattaa komission ehdotusta, jossa säädetään pysyvän eläinlääkärikomitean menettelyjen noudattamisesta yhteisön antigeenivarastoja nimettäessä.

Bryssel 20. lokakuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EYVL L 368, 31.12.1991, s. 21-25.

(2) The Institute for Animal Health (Pirbright, Yhdistynyt kuningaskunta) ja Bayer AG (Köln, Saksa).
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto)"



Virallinen lehti nro C 258 , 10/09/1999 s. 0012 - 0012



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto)" (1999/C 258/03) Neuvosto päätti 17. toukokuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 1. kesäkuuta 1999. Ainoa esittelijä oli Johannes M. Jaschick. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 7. ja 8. heinäkuuta 1999 pitämässään 365. täysistunnossa (heinäkuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta, 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä. 1. Kodifiointiehdotus on laadittu aiheesta "Myytäviksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/112/ETY" annetun direktiivin ja sitä muuttavien säädösten aiemman koontamisen perusteella. Uusi direktiivi korvaa kodifioinnin kohteena olevat eri direktiivit. 2. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission ehdotukseen, koska kodifioinnin avulla vastataan yhteisön oikeuden yksinkertaistamis- ja selkeyttämisvaatimuksiin. Tekstin lähempi tarkastelu on osoittanut, että komission ehdotuksessa ei muuteta tekstien asiasisältöä vaan tehdään ainoastaan kodifioinnin vaatimat muodolliset muutokset. Bryssel 7. heinäkuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission kertomus neuvostolle perunatärkkelyksen tuotannon kiintiöjärjestelmästä - Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 129 , 27/04/1998 s. 0073



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission kertomus neuvostolle perunatärkkelyksen tuotannon kiintiöjärjestelmästä Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta" (98/C 129/17) Neuvosto päätti 26. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 nojalla ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta kertomuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausunnon valmistelun yleisesittelijä Nikolaos Lerioksen tehtäväksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. ja 26. helmikuuta 1998 pitämässään 352. täysistunnossa (helmikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 47 ääntä puolesta, ja yksi pidättyi äänestämästä. 1. Komission asiakirjan pääsisältö 1.1. Komission neuvostolle antamaan kertomukseen perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä perustuvalla komission asetusehdotuksella on tarkoitus jakaa markkinointivuosille 1998/1999, 1999/2000 ja 2000/2001 varattu perunatärkkelystuotannon kolmivuotinen kiintiö perunatärkkelyksen tuottajamaiden kesken ja siksi muuttaa asetusta (EY) N:o 1868/94. 1.2. Nyt ehdotetaan, että seuraavia kolmea vuotta koskevat nykyiset kiintiöt pidetään voimassa mutta kuitenkin siten, että 104 554 tonnin reservi liitetään pysyvästi Saksan uuteen kiintiöön. 1.3. Tarvittaessa otetaan kussakin jäsenvaltiossa huomioon jokaisen perunatärkkelyksen valmistajan osalta, kuinka paljon se on ylittänyt markkinointivuodelle 1997/98 määrätyn kiintiön asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 2 kohdassa säädettyjen joustovaraa koskevien säännösten puitteissa. 2. Yleistä 2.1. Kuten edellä kohdassa 1 todetaan, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi muutetaan vain asetuksen (EY) N:o 1868/94 toista artiklaa. Muiden jäsenvaltioiden kiintiöihin sekä joustovaran määrittäviin prosentteihin ei puututa. 2.2. Komission ehdotuksen perusteella näyttää siltä, että asetuksen (EY) N:o 1868/94 määräyksiä noudatetaan täysin koskien sekä Saksalle varatun reservin käyttöä että nykyisten kiintiöiden pitämistä voimassa kolme vuotta. 3. Päätelmät TSK hyväksyy komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi. Bryssel, 26. helmikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta"



Virallinen lehti nro C 095 , 30/03/1998 s. 0051



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta" (98/C 95/13) Neuvosto päätti 17. joulukuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastasi Dario Mengozzi, jonka talous- ja sosiaalikomitea nimitti yleisesittelijäksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. tammikuuta 1998 pitämässään 351. täysistunnossa (tammikuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 74 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Talous- ja sosiaalikomitea puoltaa komission ehdotusta kodifioida yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta koskevat asetukset. 2. Ehdotuksella neuvoston asetukseksi komissio kokoaa perusasetuksen (ETY) N:o 729/70 ja siihen jälkeen päin tehdyt lukuisat muutokset yhdeksi tekstiksi muuttamatta asetusten sisältöä. Teksteihin tehdään ainoastaan kodifioinnin vaatimat muodolliset muutokset. 3. Komitea muistuttaa lisäksi, että se on useaan otteeseen kiirehtinyt yhteisön säädösten kodifiointia, jota se pitää tärkeänä, jotta yhteinen maatalouspolitiikka olisi kaikkien alan toimijoiden helposti ymmärrettävissä. Bryssel, 28. tammikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 2201/96 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 019 , 21/01/1998 s. 0126



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 2201/96 muuttamisesta" (98/C 19/33) Neuvosto päätti 15. syyskuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti Jean-Claude Sabinin yleisesittelijäksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 82 ääntä puolesta, ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Komitea toteaa, että ehdotettu muutos hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteiseen markkinajärjestelyyn, jota muutettiin viimeksi vuonna 1996, koskee ainoastaan jalostettavaksi tarkoitetuille tomaateille Ranskassa määrätyn kiintiön sisäistä jakoa. Muutos ei näin ollen vaikuta muiden jäsenvaltioiden kiintiöihin. 1.1. Ranskan kokonaiskiintiö supistui 24 000 tonnilla vuonna 1996 yhteiseen markkinajärjestelyyn tehdyn muutoksen vuoksi. Supistus koski niin tomaattitiivisteiden kuin "muiden tuotteiden" kiintiötä. 1.2. Vuoden 1996 uudistus teki myös mahdottomaksi tuoteryhmien väliset siirrot silloin, kun yhden ryhmän kiintiö täyttyy. 1.3. Ranskassa "muiksi tuotteiksi" tarkoitettujen tomaattien kiintiötä ei siis sopeutettu kotimaisen tuotannon todelliseen määrään. Todellisen tuotannon ja kiintiön välinen ero oli 15 000 tonnia. 1.4. Kesäkuussa 1997 kokoontunut maatalousasiain neuvosto päätti pyytää komissiota ehdottamaan muutosta Ranskan kiintiöön kuuluvien tuoteryhmien välisiin suhteisiin markkinointivuosiksi 1997/1998 ja 1998/1999 siten, että "kuorittujen tomaattien kiintiötä supistetaan 15 000 tonnilla ja 'muiden tuotteiden' kiintiötä suurennetaan vastaavalla määrällä". 2. Komission ehdotuksella pannaan täytäntöön neuvoston kesäkuussa 1997 tekemä päätös. Ehdotettu kiintiö vastaa paremmin Ranskan tomaattijalosteteollisuuden todellista tuotantoa. Muutos ei johda Ranskan kokonaiskiintiön kasvuun. Ranskan "muiden tuotteiden" kiintiön suurentaminen 15 000 tonnilla ei vaikuttaisi muutenkaan kielteisesti muihin tuottajamaihin, koska Ranska tuottaa vain 35 40 % tarvitsemistaan tomaattijalosteista. Lisäksi tämänhetkisistä tilastot osoittavat, että yhteisö ei onnistune täyttämään markkinointivuodeksi 1997 asetettuja kiintiöitä. Lopuksi todettakoon, että ehdotus ei rasita budjettia ja saattaa jopa johtaa hienoisiin säästöihin, koska kuorituista tomaateista maksetaan enemmän kuin "muiksi tuotteiksi" tarkoitetuista tomaateista. 2.1. Näin ollen komitea kannattaa komission ehdotusta. Bryssel, 29. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS