TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

1. Tässä vuosikertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen havainnot kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR). Laatikossa 1 esitetään yhteenveto alan toimista ja menoista vuonna 2017.

Laatikko 1 – Euroopan kehitysrahastot – Taloudellinen yleiskatsaus 2017 Taulukko 1 – Euroopan kehitysrahastot – Keskeiset tiedot 2017 (miljoonaa euroa) Maksut yhteensä 4 256 – ennakkomaksut ja EKR:n rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin -2 648 + ennakkomaksujen ja EU:n erityisrahastojen kirjanpidollinen selvitys 1 876 Tarkastettu perusjoukko 3 484 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin 8., 9., 10. ja 11. EKR:n varainhoitovuoden 2017 konsolidoidun tilinpäätöksen ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuoden 2017 toimintakertomuksen perusteella.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Euroopan kehitysrahastot lyhyesti

2. Euroopan kehitysrahastot otettiin käyttöön vuonna 1959. Kyseessä on tärkein rahoitusväline, jonka kautta Euroopan unioni (EU) antaa kehitysapua Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioille (AKT-maat) sekä merentakaisille maille ja alueille (MMA). EU:n suhteita AKT-maihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin säädellään nykyisin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa 20 vuodeksi tehdyllä kumppanuussopimuksella (Cotonoun sopimus). Sopimuksen ensisijaisena tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen.

3. Euroopan kehitysrahastoilla on seuraavat ominaispiirteet: a) jäsenvaltiot rahoittavat niitä kansallisten hallitusten Eurooppa-neuvostossa vahvistamien kiintiöiden eli jakoperusteiden mukaisesti; b) niitä hallinnoivat komissio (EU:n yleisen talousarvion ulkopuolella) ja Euroopan investointipankki (EIP) c) EKR:jen hallitustenvälisen luonteen vuoksi Euroopan parlamentilla on niiden toiminnassa vähäisempi rooli kuin EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettavien kehitysyhteistyövälineiden kohdalla; parlamentti ei esimerkiksi puutu EKR:jen varojen muodostamiseen eikä kohdentamiseen; Euroopan parlamentti on kuitenkin vastuuvapauden myöntävä viranomainen lukuun ottamatta investointikehystä, jota hallinnoi EIP ja joka ei näin ollen kuulu tämän tarkastuksen piiriin (1) (2) d) niihin ei sovelleta vuotuisperiaatetta: EKR-sopimukset tehdään yleensä 5–7 vuotta kestävän sitoumusjakson ajaksi. Maksuja voidaan suorittaa huomattavasti pidemmän ajanjakson kuluessa.

4. EKR:jen hallinnoinnista vastaa lähes kokonaan komission kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (3).

5. Tässä kertomuksessa käsiteltyjä menoja toteutetaan lukuisten erilaisten täytäntöönpanomenetelmien (4) avulla 79 maassa.

ENSIMMÄINEN LUKU – KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN, KYMMENENNEN JA YHDENNENTOISTA EKR:N VARAINKÄYTTÖ

6. Kahdeksannen EKR:n (1995–2000) budjetti oli yhteensä 12 840 miljoonaa euroa, yhdeksännen EKR:n (2000–2007) yhteensä 13 800 miljoonaa euroa ja kymmenennen EKR:n (2008–2013) yhteensä 22 682 miljoonaa euroa.

7. Yhdennentoista EKR:n (5) (2015–2020) perustamista koskeva sisäinen sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015 (6). Yhdennellätoista EKR:lla on varoja yhteensä 30 506 miljoonaa euroa (7). Varoista 29 089 miljoonaa euroa on osoitettu AKT-maille ja 364,5 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille.

8. Laatikosta 2 käy ilmi EKR:n varojen käyttö vuonna 2017 ja kaikkien EKR:jen yhteensä käyttämät varat.

Laatikko 2 – EKR:jen varojen käyttö 31. joulukuuta 2017 (miljoonaa euroa) Tilanne vuoden 2016 lopussa Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2017 (nettomäärät) (47) Tilanne vuoden 2017 lopussa Kokonaismäärä Toteutumisaste (43) 8. EKR (44) 9. EKR (44) 10. EKR 11. EKR (44) Kokonaismäärä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Kokonaismäärä Toteutumisaste (43) A – VARAT ( 42 ) 76 896 -7 -37 -119 191 28 10 385 15 430 21 488 29 621 76 924 B – KÄYTTÖ 1. Kokonaissitoumukset ( 45 ) 60 097 78,2 % -9 -38 -5 5 807 5 755 10 382 15 391 21 052 19 027 65 852 85,6 % 2. Yksittäiset sitoumukset ( 46 ) 53 032 69,0 % -3 -20 550 5 684 6 211 10 376 15 289 20 125 13 453 59 243 77,0 % 3. Maksut 45 339 59,0 % -1 111 1 277 2 770 4 157 10 375 15 164 17 753 6 206 49 498 64,3 % C – Maksamatta olevat sitoumukset (B1–B3) 14 758 19,2 % 7 227 3 299 12 821 16 354 21,3 % D – Käytettävissä olevat varat (A–B1) 16 799 21,8 % 3 39 436 10 594 11 072 14,4 % Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin 8., 9., 10. ja 11. EKR:n varainhoitovuoden 2017 konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella. Luvut eivät sisällä EIP:n hallinnoimaa osuutta EKR:stä.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

9. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto vähensi edelleen vuonna 2017 vanhoja ennakkomaksusitoumuksia ja maksattamatta olevia sitoumuksia tavoitteen ollessa 25 prosenttia (8) (ks. laatikko 3 ).

Laatikko 3 – Keskeiset tulosindikaattorit, joita sovelletaan vanhojen ennakkomaksujen, vanhojen maksamatta olevien sitoumuksien ja vanhojen sopimuksien, joiden voimassaolo on päättynyt, vähentämiseen Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston tavoite ylitettiin siten, että vanhat ennakkomaksut vähenivät 37,60 prosenttia sen koko vastuualan osalta (EKR:n 32,58 prosenttia) ja vanhat maksattamatta olevat sitoumukset vähenivät 38,49 prosenttia (EKR:n 37,63 prosenttia). Vaikka EKR:ille asetettu tavoite siitä, että sopimusten (9), joiden voimassaolo on päättynyt, osuus pidetään alle 15 prosentissa avoinna olevien sopimusten kokonaismäärästä, ei toteutunut (18,75 prosenttia), kokonaistavoite saavutettiin (14,95 prosenttia). Pääsyy pienemmälle prosenttiosuudelle EKR:n sopimusten osalta on se, että vanhojen EKR:n sopimusten, joiden voimassaolo on päättynyt, päättäminen on teknisesti monimutkaisempaa, jos on lunastamattomia takaisinperintämääräyksiä. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on puuttunut tähän ongelmaan käynnistämällä vuonna 2017 uuden menettelyn. Uutta menettelyä tarkastellaan vuotta 2018 koskevan tilintarkastuksen yhteydessä.

10. Toisin kuin ennakkomaksujen vanhentumisen tapauksessa komissiolla ei ole keskeistä tulosindikaattoria vanhoille ennakkomaksuille, jotka on maksettu EU:n erityisrahastoihin (Bêkoun erityisrahasto ja EU:n Afrikka-hätärahasto). 10. ( 10 ) EKR:n rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin esitetään kirjanpitosääntöjen mukaisesti EKR:n vuosikertomuksessa. Niitä seurataan ja valvotaan vuosittain. Lisäksi EU:n erityisrahastojen maksattamatta olevien sitoumusten (RAL) vastaanottamiseen tarvittavaa aikaa, joka vaikuttaa suoraan näiden rahoitusosuuksien vanhenemiseen, seurataan reaaliajassa tulosindikaattori 4:n välityksellä (RAL-vastaanottokyky). Sen vuoksi komissio katsoo, että unionin erityisrahastojen EKR:n rahoitusosuuksien vanhenemista valvotaan oikein ja että uuden tulosindikaattorin luominen ei ole tarpeen.

TOINEN LUKU – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOISTA

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista EKR:stä – riippumattoman tarkastajan kertomus

Lausunto

I. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut a) kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n tilinpäätöksen, jonka komissio hyväksyi 27. kesäkuuta 2018; tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman ja selvityksen rahoituksen toteutumisesta 31. joulukuuta 2017 päättyneeltä varainhoitovuodelta b) tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden niiden toimien osalta, joita koskeva varainhoito on komission vastuulla (11). Tarkastus on toimitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan sekä yhdenteentoista EKR:oon ja myös aiempiin EKR:hin sovellettavan varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisesti.

Tilien luotettavuus

Lausunto tilien luotettavuudesta

II. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2017 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2017 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta EKR:n varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien mukaisesti.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

III. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2017 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Maksut

Kielteinen lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IV. Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2017 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen.

Perustelut lausunnolle

V. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamien kansainvälisten standardien (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kohdassa Tarkastajan velvollisuudet. Tilintarkastustuomioistuin toimii eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) eettisten sääntöjen mukaisesti riippumattomasti. Tilintarkastustuomioistuin on täyttänyt muut eettiset velvoitteensa näiden standardien ja vaatimusten ja IESBAn eettisten sääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo hankkineensa lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.

Perustelut kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

VI. Kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n osalta vuonna 2017 kirjattujen menojen virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan tilien perustana olevien menojen arvioitu virhetaso on 4,5 prosenttia.

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat

VII. Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuimen ammatillisen harkinnan mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden tilinpäätöksen tarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tarkastuksessa sekä tilintarkastustuomioistuimen laatiessa siitä annettavaa lausuntoa, eikä tilintarkastustuomioistuin anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.

Siirtovelat

VIII. Tilintarkastustuomioistuin arvioi tilinpäätöksessä esitetyt siirtovelat (ks. liitetieto 2.8), jotka perustuvat pitkälti estimaatteihin. Komissio arvioi vuoden 2017 lopussa, että ilmoittamatta on vielä 4 653 miljoonaa euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja (vuoden 2016 lopussa: 3 903 miljardia euroa).

IX. Tilintarkastustuomioistuin tutki, kuinka asianomaiset siirtovelkoja koskevat arviot oli laskettu, ja tarkasti 36 yksittäistä sopimusta käsittäneen otoksen arvioidakseen riskiä siitä, että siirtovelkoja koskevat tiedot olisivat virheellisiä. Tilintarkastustuomioistuin toteaa toimittamansa tarkastustyön perusteella, että lopulliseen tilinpäätökseen kirjatut siirtovelat olivat oikeelliset.

Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen mahdollinen vaikutus EKR:jen vuoden 2017 tileihin

X. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle päätöksestään erota Euroopan unionista. Komissio julkaisi 19. maaliskuuta 2018 erosopimusluonnoksen, jossa kuvattiin Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen etenemistä. Erosopimusluonnoksessa todetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:jen osapuolena yhdennentoista EKR:n ja kaikkien aiempien päättämättä olevien EKR:jen päättämiseen saakka ja noudattaa samoja yhdennentoista EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen velvollisuuksia kuin jäsenvaltiot sekä aiemmista EKR:ista aiheutuvia velvollisuuksia kyseisten EKR:jen päättämiseen saakka.

XI. Erosopimusluonnoksessa todetaan myös, että mikäli kymmenennen tai aiempien EKR:jen piiriin kuuluvista hankkeista peräisin olevia määriä ei ole sidottu tai ne on vapautettu kyseisen sopimuksen voimaantulopäivänä, Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta kyseisistä määristä ei käytetä uudelleen. Sama koskee Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta varoista, joita ei ole sidottu tai jotka on vapautettu yhdennentoista EKR:n piirissä 31. joulukuuta 2020 jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisneuvottelut ovat edelleen käynnissä, joten lopullista sopimustekstiä ei ole vielä vahvistettu.

XII. Tilintarkastustuomioistuin katsoo tämän arvion perusteella, että 31. joulukuuta 2017 päivätty tilinpäätös kuvastaa oikein tämänhetkistä tilannetta, kun eroamisprosessin tulokset eivät vielä ole tiedossa.

Toimivan johdon velvollisuudet

XIII. Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti EKR:jen tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän vastuuseen kuuluu sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Valvonta kohdistuu tilinpäätöksen laatimiseen ja sillä varmistetaan, että tilinpäätöksessä esitetään oikeat ja riittävät tiedot, joissa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvia olennaisia virheitä. Komissio on viime kädessä vastuussa EKR:jen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

XIV. Kun komissio laatii EKR:jen tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EKR:jen kykyä jatkaa toimintaansa. Komission on tuotava tarvittaessa esiin relevantit seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos se aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.

XV. Komission vastuulla on valvoa EKR:jen tilinpäätösraportointia.

Tarkastajan velvollisuudet EKR:jen tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä

XVI. Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko EKR:jen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät EKR:jen tilinpäätöksen perusteella.

XVII. ISA- ja ISSAI-standardien mukaista tilintarkastusta suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös — määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen EKR:n tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EKR:n lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen on vaikeampi havaita kuin virhetapaukset, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallisia tietojen poisjättämisiä, virheellisten tietojen antamista tai sisäisen valvonnan sivuuttamisia. On siksi olemassa suurempi riski, että kyseiset tapaukset jäävät havaitsematta. — saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. — arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta — tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä EKR:jen kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan huomio asianomaisiin konsolidoidun tilinpäätöksen liitetietoihin tai muutettava lausuntoaan, jos liitetiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat sen tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa. — arvioida tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia toimia ja tapahtumia siten, että tilinpäätös on esitetty oikein.

XVIII. Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot ja mahdolliset havaitut merkittävät sisäisen valvonnan puutteet.

XIX. Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa jäsenvaltioiden kaikki rahoitusosuudet ja muunlaisista tulotapahtumista poimitun otoksen.

XX. Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen saaja on esittänyt evidenssiä siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin on hyväksynyt evidenssin ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä joko samana vuonna tai myöhemmin.

XXI. Tilintarkastustuomioistuin määrittää komission kanssa keskustelluista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä EKR:jen tilinpäätöksen tarkastuksessa ja siten tarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja kohteena olevana varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista tai jos – erittäin harvoin – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin yleisen edun kannalta saatava hyöty.

12. heinäkuuta 2018

Klaus-Heiner LEHNE

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

11. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustapa ja -menetelmä esitetään tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2017 laatiman, talousarvion toteuttamista koskevan vuosikertomuksen liitteessä 1.1 . Tämänvuotisen EKR:ja koskevan tarkastuksen osalta olisi otettava huomioon seuraavat seikat.

12. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset EKR:jen tilien luotettavuudesta koskevat kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksiä (12), jotka komissio on hyväksynyt EKR:n varainhoitoasetuksen (13) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti tilinpäätökset ja tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 21. kesäkuuta 2018. Tarkastus kohdistui rahamääriin ja muihin ilmoitettuihin tietoihin. Lisäksi arvioitiin sovellettuja tilinpäätösperiaatteita sekä komission esittämiä keskeisiä arvioita ja tilinpäätösten yleistä esittämistapaa.

13. Toimien sääntöjenmukaisuus tarkastettiin seuraavien vaiheiden mukaisesti:

a) Tilintarkastustuomioistuin tarkasti jäsenvaltioiden kaikki rahoitusosuudet ja muunlaisista tulotapahtumista poimitun otoksen.

b) Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikenlaisia EKR:jen maksuja edustavan 128 tapahtuman otoksen, johon oli poimittu 23 EU:n edustuston (14) hyväksymistä maksuista 100 maksua ja komission keskusyksikön (15) hyväksymistä maksuista 28 maksua. Koska kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuoden 2017 jäännösvirhetasoa koskeva selvitys kattoi osan tilintarkastustuomioistuimen tarkastamasta perusjoukosta, tilintarkastustuomioistuin sisällytti otokseensa vielä 14 tapahtumaa ja sovelsi niihin selvityksen tuloksia mukautuksia tehtyään (16). Näin ollen otokseen sisältyi yhteensä 142 tapahtumaa, mikä on tilintarkastustuomioistuimen varmennusmallin mukaista.

c) Kun tapahtumissa havaittiin virheitä, asianomaiset järjestelmät analysoitiin puutteiden yksilöimiseksi.

d) Tilintarkastustuomioistuin arvioi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston ja EU:n edustustojen käyttämät järjestelmät eli seuraavat osa-alueet: i) komission henkilöstön, ulkoisten tarkastajien tai valvojien ennen maksujen suorittamista toimittamat ennakkotarkastukset ja ii) seuranta ja valvonta, erityisesti ulkoisten tarkastusten seuranta ja edellä mainittu jäännösvirhetasoa koskeva selvitys.

e) Tilintarkastustuomioistuin tarkisti kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen.

f) Tilintarkastustuomioistuimen aiempien suositusten täytäntöönpanoon kohdistettiin seurantaa.

14. Kuten kohdassa 4 todettiin, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto panee täytäntöön suurimman osan ulkoisen avun välineistä riippumatta siitä, rahoitetaanko ne yleisestä talousarviosta vai EKR:ista. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset järjestelmistä, vuotuisen toimintakertomuksen luotettavuudesta ja pääjohtajan vuoden 2017 lausumasta koskevat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko vastuualuetta.

Tilien luotettavuus

15. Kahtena edellisenä vuonna tilintarkastustuomioistuin raportoi takaisin perityistä käyttämättä jääneistä ennakkomaksuista, jotka oli kirjattu virheellisesti toiminnan tuloiksi. Samankaltaisia tapauksia havaittiin myös vuonna 2017 kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston kirjanpitoa koskevissa tarkastuksissa ja perintämääräysotosta (17) koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa. Vaikka EKR:n lopulliseen tilinpäätökseen tehtiin 5,1 miljoonan euron oikaisut (18), on todennäköistä, että samanlaisia virheitä esiintyi perusjoukossa, jota ei tarkastettu.

Toimien sääntöjenmukaisuus

Tulot

16. Tulotapahtumien virhetaso ei ole olennainen.

Maksut

17. Liitteessä 1 esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 128 tapahtumasta 37:ään (29 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 30 virheen perusteella, että virhetaso on 4,5 prosenttia (19). Luvussa on huomioitu vuoden 2017 jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen mukautetut tulokset. Laatikossa 4 esitetään erityyppisten virheiden vaikutus vuoden 2017 arvioituun virhetasoon. Laatikossa 5 esitetään esimerkkejä näistä virheistä.

Laatikko 4 – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

18. Tarkastetuista 118 hankemaksutapahtumasta (20) 37:ään (31 prosenttiin) liittyi virhe (30 kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa virhettä ja kahdeksan virhettä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti). Niistä 30 maksutapahtumasta, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe, 10 (33 prosenttia) oli lopullisia tapahtumia, jotka oli hyväksytty sen jälkeen, kun kaikki ennakkotarkastukset oli suoritettu.

19. Kuten aiempinakin vuosina komissio ja sen täytäntöönpanokumppanit tekivät enemmän virheitä työsuunnitelmiin, avustuksiin ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin rahoitussopimuksiin sekä EU:n jäsenvaltioiden yhteistyötoimistojen kanssa tehtyihin delegointisopimuksiin liittyvissä tapahtumissa kuin muiden tukimuotojen yhteydessä (21). Tarkastetuista 75 tämäntyyppisestä tapahtumasta 27:ään (36 prosenttiin) liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, joiden osuus arvioidusta virhetasosta oli 70 prosenttia.

Laatikko 5 – Esimerkkejä hanketapahtumissa esiintyvistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä ja virheistä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

a) Menot eivät toteutuneet (kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe) Komissio hyväksyi luonnonvarojen hallintaa koskevassa projektissa Sudanissa erehdyksessä kaksi miljoonaa euroa enemmän kuin toteuttamisesta vastaava kumppani – kansainvälinen organisaatio – oli ilmoittanut menoiksi. Kun tilintarkastustuomioistuin tutki yksittäisiä menoeriä, se havaitsi, että kolme niistä oli virheellisiä, koska ilmoitettu summa ei ollut todellisuudessa aiheutunut kokonaan. Tarkastettujen kokonaiskulujen virhetaso oli tarkastamisessa ja hyväksymisessä olleen virheen ja havaittujen tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 51,57 prosenttia.

b) Olennaisia tositteita puuttui (kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe) Kansainvälisen organisaation Angolassa toteuttaman luonnon monimuotoisuutta koskevan hankkeen osalta tarkastettiin rakennussopimuksiin liittyviä eriä. Tositteet eivät olleet riittäviä menojen tarkistamiseksi, eikä tositteiden avulla voitu todeta kirjausketjua laskutettuihin summiin ja suoritettuihin töihin. Paikalla suoritetut tarkastukset osoittivat merkittäviä kokoon, suunnitteluun ja käytettyihin materiaaleihin liittyviä eroja sopimuseritelmien ja valmiiden töiden välillä. Tarkastettujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 28,83 prosenttia.

c) Hankintoihin liittyvä virhe – Julkisia hankintoja koskevaa menettelyä ei dokumentoitu riittävällä tavalla (kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe) Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa, joka koski erään organisaation toteuttamaa hanketta yksityisen sektorin tukemiseksi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän maissa, ei pystytty tarkistamaan yhden hankintaerän tukikelpoisuutta asiakirjojen puuttuessa. Tilintarkastustuomioistuin pyysi asiakirjoja, kuten tarjouspyyntöä, toimeksiantoa, saatuja tarjouksia, arviointiraportteja tai ilmoitusta hankintaa koskevasta päätöksestä, mutta ei saanut mitään asiakirjoja. Tarkastettujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 10,00 prosenttia.

d) Tukeen oikeuttamattomat menot (kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe) Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaksi tukeen oikeuttamatonta kuluerää, jotka liittyivät kansainvälisen elimen hallinnoimaan erityisrahastoon. Toinen niistä koostui välillisistä kuluista, jotka oli ilmoitettu suorina kuluina, ja toinen ei liittynyt suoraan kyseessä olevan toimen toimintoihin tai ollut välttämätön sen loppuunsaattamiseksi. Tarkastettujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 20,00 prosenttia.

e) Tukeen oikeuttamattomat menot (kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe ja virhe, joka ei ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti) Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolme virheellistä erää yksityisen organisaation koordinoimassa hankkeessa, jossa tuettiin paikallisten yritysten kehitystä Tansaniassa. Yksi erä sisälsi arvonlisäveroa, joka ei ole tukikelpoista sopimuksen ehtojen perusteella, eikä sen perusteeksi ollut tarvittavia asiakirjoja, kuten laskua tai sopimusta. Tarkastettujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 1,84 prosenttia. Toinen erä, joka oli ilmoitettu palkoiksi, ei perustunut todellisiin bruttopalkkoihin vaan arvioon. Kulu voidaan katsoa tukikelpoiseksi vain, jos se on toteutunut ja se on tunnistettavissa ja todennettavissa. Kolmannen erän osalta ei ollut mahdollista tarkistaa, että summa vastaa täysin maksettuja palkkakuluja ja että edunsaaja ei saanut voittoa. Nämä puutteet johtivat kummankin erän tapauksessa virheeseen, joka ei ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti.

20. Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä kahdeksan ja ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä kolmen kohdalla komissiolla oli virheen estämiseen tai havaitsemiseen ja korjaamiseen tarvittavat tiedot ennen menon hyväksymistä. Jos komissio olisi hyödyntänyt kaiken käytettävissään olevan tiedon virheiden korjaamiseen, arvioitu virhetaso olisi ollut 1,8 prosenttiyksikköä alhaisempi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kahdessa muussa tapahtumassa virheitä, jotka ulkoisten tarkastajien ja valvojien olisi pitänyt havaita. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,1 prosenttiyksikön verran (22).

21. Lisäksi yhteensä 15 tapahtumaan, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe (23), oli kohdistettu tarkastus tai niitä koskevat menot oli tarkastettu. Komissio esitti varsinaisesta tarkastustyöstä tietoja tarkastuskertomuksissa / menojen tarkastusta koskevissa kertomuksissa, mutta tilintarkastustuomioistuin ei voinut näiden tietojen perusteella arvioida, olisiko virheet voitu näiden ennakkotarkastusten yhteydessä havaita ja korjata.

22. African Infrastructure Trust Fund (AITF), jota hallinnoi Euroopan investointipankki, on erityisrahasto, johon komissio osallistuu. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto käyttää rahaston tarkastettuja ja tarkastamattomia tilinpäätöksiä perustana aiheutuneiden menojen hyväksymiselle vähintään kerran vuodessa. Rahaston tilinpäätökset on laadittu IFRS:n (24) mukaisesti, ja ne sisältävät arvioita (25). Siksi ne eivät sisällä vain todellisia aiheutuneita menoja. Lisäksi, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston käyttämä tarkastuskertomus liittyy tilintarkastukseen ja sen tarkoituksena on antaa tarkastuslausunto rahaston tilinpäätöksistä. Sitä ei ole tarkoitettu tukeen oikeuttamattomien menojen yksilöimiseen.

23. . Tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa AITF:n tapahtumien tarkastuksessa löytyi kvantitatiivisesti ja ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, jotka liittyvät arvioiden käyttöön tai siihen, että tietyillä ennakkotarkastuksilla ei havaittu tukeen oikeuttamattomia kuluja ennen kulujen hyväksymistä.

24. Maksuehdot vähensivät tapahtumien virhealttiutta kahdella alalla: Ensimmäinen näistä aloista oli budjettituki (26). Toinen ala koostuu tapauksista, joissa on sovellettu ”nimellistä lähestymistapaa” kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin hankkeisiin (27).

25. Budjettituki on rahoitusosuus, joka maksetaan joko valtion yleiseen talousarvioon taikka tietyn toimintapolitiikan tai tavoitteen toteuttamiseen tarkoitettuun talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio noudattanut ehtoja, jotka sääntelevät budjettituen maksamista kumppanimaille. Lisäksi tutkittiin, oliko komissio tarkistanut, että yleiset tukikelpoisuusehdot (esimerkiksi tyydyttävät parannukset julkisen sektorin varainhoidossa) olivat täyttyneet ennen maksuja.

26. Säännökset ovat kuitenkin varsin tulkinnanvaraisia, joten komissiolla on laaja liikkumavara yleisten ehtojen täyttymisen arvioinnissa. Tilintarkastustuomioistuimen sääntöjenmukaisuuteen kohdistama tarkastus voi ulottua vain siihen saakka, kun tuki maksetaan kumppanimaalle, koska budjettitukivarat sekoittuvat tämän jälkeen vastaanottajamaan budjettivaroihin. Varojen väärinkäyttöön kansallisella tasolla johtavat varainhoidon puutteet eivät näy virheinä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa (28).

27. Kun komission ja muiden rahoittajien maksuosuudet useiden rahoittajien tuella toteutettuihin hankkeisiin yhdistetään eikä varoja kohdenneta tiettyihin tunnistettavissa oleviin menoeriin, komissio olettaa nimellisen lähestymistavan mukaisesti, että EU:n tukikelpoisuussääntöjä on noudatettu, jos yhdistetyn kokonaismäärän vastineeksi ilmoitetaan tukikelpoisia menoja määrä, joka riittää vastaamaan EU:n rahoituksen määrää. Tämä komission soveltama toimintatapa on otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa (29).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

28. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin 15:een usean rahoittajan tapahtumaan, joissa oli sovellettu nimellistä lähestymistapaa, ja kymmeneen budjettitukitapahtumaan ei liittynyt virheitä. Kun tarkastetussa otoksessa ei oteta huomioon näitä tapahtumia, arvioitu virhetaso on 6,5 prosenttia (30).

Vuotuinen toimintakertomus ja muut hallintojärjestelyt

29. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on esittänyt varauman tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuudesta jokaisessa vuotuisessa toimintakertomuksessa vuodesta 2012 alkaen. Sittemmin on hyväksytty toimintasuunnitelma, jonka avulla on tarkoitus korjata kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston valvontajärjestelmän täytäntöönpanopuutteet.

30. Viime vuonna tilintarkastustuomioistuin raportoi, että edistyminen oli ollut tyydyttävää vuoden 2015 toimintasuunnitelman kohdalla. Kymmenen toimea oli pantu täytäntöön kokonaisuudessaan, viisi oli pantu täytäntöön osittain ja yhden täytäntöönpano oli kesken.

31. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto käsitteli vuoden 2016 toimintasuunnitelmassaan edelleen korkean riskin aloja, joita ovat välillinen hallinnointi kansainvälisten järjestöjen kautta ja suoraan hallinnoitavat avustukset. Vuoden 2018 maaliskuuhun mennessä kymmenen toimea oli pantu täytäntöön kokonaisuudessaan, kaksi oli pantu täytäntöön osittain (31) ja kahden täytäntöönpano oli kesken.

32. Vuoden 2017 toimintasuunnitelmaan lisättiin kuusi uutta kohdennettua toimenpidettä. Nämä toimenpiteet oli tarkoitettu esimerkiksi vähentämään virheitä, jotka aiheutuvat työsuunnitelmista. Toimenpiteisiin sisältyi myös mukautuksia, jotka tehdään valtuutussopimusten sopimusmalleihin ja pilariarviointeihin uudessa varainhoitoasetuksessa säädettyjen muutosten mukaisesti.

33. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston valvontajärjestelmä perustuu ennakkotarkastuksiin, jotka toimitetaan ennen kuin edunsaajien ilmoittamat menot hyväksytään. Havaittujen virheiden esiintyvyys osoittaa tänäkin vuonna, että ennakkotarkastuksissa on puutteita. Virheitä esiintyi myös lopullisissa kuluilmoituksissa, joihin oli kohdistettu ulkoisia ennakkotarkastuksia ja menotarkastuksia. 33. Maaliskuun 2018 lopussa hyväksyttiin menotarkastusten tarkistettu tehtävänmääritys, jonka odotetaan omalta osaltaan parantavan ennakkotarkastusten tasoa.

Vuoden 2017 jäännösvirhetasoa koskeva selvitys

34. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto laati vuonna 2017 kuudennen jäännösvirhetasoa koskevan selvityksensä, jossa arvioidaan koko pääosaston vastuualan (32) osalta niiden virheiden osuutta, joita ei ollut hallinnon tarkastuksilla estetty, havaittu eikä korjattu. Selvityksessä arvioitiin toisena vuotena peräkkäin, että jäännösvirhetaso ei ylittänyt komission asettamaa kahden prosentin olennaisuusrajaa (33).

35. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on poistanut vuoden 2017 toimintakertomuksesta kohdan, jossa kiinnitetään huomiota hankintamenettelyn tarkastamisen laajuuden rajallisuuteen jäännösvirhetasoa koskevassa selvityksessä, vaikka rajoite on edelleen olemassa. 35. Komission näkemyksen mukaan hankintamenettelyjen tutkimuksen laajuuden eron merkittävyyttä on jossain määrin liioiteltu, sillä jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen toimeksisaajat tutkivat kuitenkin osan hankintamenettelyistä. Toimeksisaajat tarkistavat keskeiset asiakirjat (kuten hankintailmoituksen, tarjousten avaamispöytäkirjan, arviointiraportit, sopimuksentekopäätöksen jne.), mutta jäännösvirhetason selvittämiseen käytettävä menetelmä ei edellytä koko valintaprosessin läpikäyntiä (sen enempää komission kuin edunsaajankaan tasolla). Joissakin tapauksissa toimeksisaajat voivat ammattikokemuksensa ja riskianalyysin perusteella päättää tarkastella hankintamenettelyä yksityiskohtaisesti.

36. Vuoden 2017 jäännösvirhetasoa koskevassa selvityksessä sellaisten tapahtumien määrä, joiden osalta ei ollut suoritettu tapahtumatarkastusta siksi, että oli luotettu täydellisesti aiempaan tarkastustyöhön (aiempi tarkastustyö), oli paljon suurempi (67 prosenttia tapahtumista) kuin aiemmissa selvityksissä (ks. laatikko 6 ), vaikka jäännösvirhetasoa koskevan oppaan mukaan täydellinen luottamus aiempaan tarkastustyöhön on sallittua ”vain harvinaisissa olosuhteissa” (34). Tilintarkastustuomioistuin päätteli sen tarkastettavaksi kootun jäännösvirhetasotapahtumien otoksen enemmistöstä (35), että täydellinen luottamus aiempaan tarkastustyöhön oli tehty virheellisesti tai ilman asianmukaista perustetta. Aiemmalla tarkastustyöllä havaittuja virheitä ei myöskään ekstrapoloitu testaamattomaan perusjoukkoon, ja siksi selvityksessä oletettiin, että testaamaton perusjoukko on virheetön. Tämä vaikuttaa jäännösvirhetasoon. 36. Vuoden 2017 jäännösvirhetasoa koskevassa selvityksessä käytettiin ammatillista harkintaa tilanteissa, joissa tulkitseminen oli sallittua tai vaadittua. Tämän kokemuksen myötä komissio harkitsee menetelmän kehittämistä siten, että luottamus aikaisempiin, hyvin poikkeuksellisissa olosuhteissa kansainvälisten standardien mukaisesti tehtyihin tarkastuksiin lisääntyisi.

37. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin sen lisäksi, että täydellinen luottamus aiempaan tarkastustyöhön on merkittävästi lisääntynyt, myös virheitä ja epäjohdonmukaisuuksia yksittäisten virheiden laskennassa ja ekstrapoloinnissa. Nämä virheet ovat samankaltaisia kuin tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2014 EKR:ista antamassa vuosikertomuksessa ilmoitetut virheet (36).

38. Komissio ei seurannut jäännösvirhetasoa koskevasta selvityksestä vastaavan toimeksisaajan suorittamaa työtä asianmukaisesti eikä siksi voinut estää ongelmien ilmaantumista. 38. Tutkimuksen edistymistä seurattiin yksityiskohtaisesti säännöllisissä kokouksissa. Komissio antoi jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen toimeksisaajalle ohjausta niissä rajoissa, jotka ehdoton vaatimus toimeksisaajan riippumattomuudesta ja oman ammatillisen harkinnan käytöstä asetti. Komissio kuitenkin ehdottaa omien seurantatoimiensa tehostamista edelleen, jotta se voi paneutua tiettyihin osa-alueisiin, kuten niiden tapausten lukumäärään, joissa on luotettu täysin aiempiin tarkastuksiin.

Laatikko 6 – Niiden tapahtumien määrän kehitys vuosina 2012–2017, joiden osalta luotettiin täydellisesti aiempaan tarkastustyöhön Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

Arvio vuoden 2017 toimintakertomuksesta

39. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston pääjohtajan tarkastuslausuma sisälsi vuonna 2016 kaksi varaumaa, joista yksi liittyi suoraan hallinnoitaviin ja välillisesti hallinnoitaviin avustuksiin, kansainvälisten järjestöjen ja kehitysvirastojen kautta tapahtuvaan välilliseen hallinnointiin sekä työsuunnitelmiin. Vuoden 2017 toimintakertomuksessa (37) olevaan tarkastuslausumaan sisältyvä varauma kattaa vain suoraan hallinnoitavat avustukset.

40. Tämä varauma perustuu jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen tuloksiin. Jos jäännösvirhetasoa koskevassa selvityksessä olisi noudatettu samaa varovaista lähestymistapaa kuin aiempina vuosina, selvityksen lopputulos ja siten tarkastuslausuma olisivat todennäköisesti olleet erilaiset. 40. Varaus ei perustu pelkästään tämän jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen tulokseen. Se perustuu riskianalyysiin, joka on tehty kolmen viime vuoden Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman ja jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen perusteella. Tästä syystä ei voida päätellä, että tarkasteltavassa jäännösvirhetasoa koskevassa selvityksessä käytetty lähestymistapa olisi todennäköisesti johtanut eri tulokseen varauksien osalta. Lisäksi vuoden 2017 toimintakertomuksessa esitetty varaus liittyi tosiaankin vain suoraan hallinnoitaviin avustuksiin, kun taas aiempina vuosina virhetasot ja riskiarvioinnit johtivat varausten esittämiseen useammilla menoaloilla. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että valvontatoimia olisi vähennetty. Varauksen kuvauksessa todetaan, että vaikka varaus liittyy ainoastaan suoraan hallinnoitaviin avustuksiin, myös aiempina vuosina aloitettuja, muihin menoalueisiin liittyviä toimia jatketaan edelleen.

41. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto arvioi riskinalaisen kokonaismäärän maksamishetkellä olleen 82,96 miljoonaa euroa (38). Pääosasto arvioi, että tästä määrästä 13,08 miljoonan euron (16 prosenttia) osalta oikaisut tehtäisiin sen seuraavina vuosina toimittamien tarkastusten yhteydessä (39).

JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET

Johtopäätös

42. Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että EKR:jen taloudellinen asema sekä toimien tulokset, rahavirrat ja nettovarallisuuden muutokset päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty EKR:jen 31. joulukuuta 2017 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

43. Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että 31. joulukuuta 2017 päättyneen varainhoitovuoden osalta a) EKR:jen tulojen virhetaso ei ollut olennainen; b) EKR:jen maksutapahtumien virhetaso oli olennainen (ks. kohdat 17–28). Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastukset, mukaan lukien tuodut jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen mukautetut tulokset, osoittavat, että arvioitu virhetaso on 4,5 prosenttia (ks. liite 1 ).

44. Tilintarkastustuomioistuin toteaa jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen osalta, että kun otetaan huomioon vähemmän varovainen lähestymistapa sekä tarkastuksessa havaittujen virheiden luonne, merkityksellisyys ja määrä, tämän vuoden selvityksen tuloksia ei voida verrata aiempina vuosina saatuihin tuloksiin. Havaitut puutteet vaikuttavat vuoden 2017 jäännösvirhetason tuloksiin (ks. kohdat 36–38). 44. Ei voida päätellä, että erilainen lähestymistapa olisi automaattisesti johtanut erilaiseen virhetasoon.

45. Tällä hetkellä talousarviomenettelyn (Euroopan parlamentti ei osallistu) ja tilivelvollisuusprosessin (Euroopan parlamentti osallistuu osittain vastuuvapauden myöntämiseen) välillä on ristiriita (ks. kohta 3 c). EKR:jen mahdollinen integrointi EU:n yleiseen talousarvioon tulevaisuudessa voisi lieventää tähän ristiriitaan liittyviä riskejä (keinotekoinen vuotuisen talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntäminen ja Euroopan parlamentin budjettivallan puuttuminen).

Suositukset

46. Liitteessä 3 esitetään havainnot tilintarkastustuomioistuimen seurantatarkastuksesta, joka koski vuoden 2014 vuosikertomuksessa esitettyjen neljän suosituksen täytäntöönpanoa (40). Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on pannut suositukset 1, 2 ja 4 kokonaisuudessaan täytäntöön (41). Tilintarkastustuomioistuin katsoo vuoden 2017 jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen perusteella, ettei suositusta 3 ole pantu täytäntöön (ks. kohta 37). 46. Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Jäännösvirhetasoa koskevasta menetelmästä ja oppaasta on tehty uudet versiot, joissa otetaan huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esittämät näkökohdat.

47. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän arvion ja vuotta 2017 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että vuodesta 2019 eteenpäin komissio

— Suositus 1: seuraa jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen täytäntöönpanoa tarkasti kiinnittäen erityisesti huomiota siihen, että täydellistä luottamista koskevat päätökset ovat menettelyiden mukaisia ja perusteltuja (ks. kohta 36) Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio ehdottaa seurantatoimiensa tehostamista edelleen, jotta se voi paneutua tiettyihin osa-alueisiin, kuten niiden tapausten lukumäärään, joissa on luotettu täysin aiempiin tarkastuksiin.

— Suositus 2: julkaisee jälleen vuotuisessa toimintakertomuksessa jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen rajoitteet (ks. kohta 35) Komissio hyväksyy suosituksen.

— Suositus 3: ryhtyy ratkaiseviin toimiin pannakseen tosiasiassa täytäntöön menojen hyväksyntää koskevat ohjeet liiallisten kirjanpidollisten selvitysten välttämiseksi (ks. laatikko 5 ) Komissio hyväksyy suosituksen ja tutkii, miten asianomaista ohjeistusta voidaan selventää ja vahvistaa.

— Suositus 4: toteuttaa toimenpiteet, joilla varmistetaan, että vain aiheutuneet kulut hyväksytään AITF:n tapahtumien menoina (ks. kohta 22) Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio aikoo toteuttaa toimia estääkseen EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston kulujen hyväksymisen tilinpäätöksiin sisältyvien arvioiden perusteella.

— Suositus 5: asettaa keskeiset tulosindikaattorit vanhoille ennakkomaksuille, jotka on maksettu erityisrahastoihin (ks. kohta 10) Komissio ei hyväksy tätä suositusta. EKR:n rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin esitetään kirjanpitosääntöjen mukaisesti EKR:n vuosikertomuksessa. Niitä seurataan ja valvotaan vuosittain. Lisäksi EU:n erityisrahastojen maksattamatta olevien sitoumusten (RAL) vastaanottamiseen tarvittavaa aikaa, joka vaikuttaa suoraan näiden rahoitusosuuksien vanhenemiseen, seurataan reaaliajassa tulosindikaattori 4:n välityksellä (RAL-vastaanottokyky). Sen vuoksi komissio katsoo, että unionin erityisrahastoihin myönnettyjen EKR:n rahoitusosuuksien vanhenemista valvotaan asianmukaisesti ja että uuden tulosindikaattorin luominen ei ole tarpeen.