à rt 
rt rt 
rt rt 
*rt* EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.03.1998 
KOM( 1998) 178 lopull. 
Phare-ohjelma 
Vuosikertomus 1996 
(komission esittämä) 

Sisällys 
Komissaarin saatesanat 
Phare-ohjelma 
I Phare-ohjelma vuonna 1996 
Euroopan unionin ja Keski-Euroopan maiden 
suhteiden kehittyminen 
Phare-ohjelmaan liittyvä toiminta vuonna 1996 
Toiminnallisen hallinnon kehittyminen 
Taloudellinen tilanne ja ohjelman suorituskyky 
II Phare-ohjelma kumppanuusmaissa 
Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
III Katsaus tilastoihin 
Phare-rahoitus maittain 
Phare-rahoitus toimialoittain 
Taulukot 
Eurooppa-sopimukset 
Phare-ohjelman rahoitus perusrakenteiden 
yhteisrahoituksen edistäjänä ja kasvattajana 
Liittymistä valmistelevan strategian painopistealojen 
merkityksen korostuminen 
Sitoumukset, sopimukset ja maksut 
vuosina 1990- 1996 
Sitoumukset, sopimukset ja maksut 
kokonaisuudessaan vuosina 1990 - 1996 
•1 
Sopimukset kalenterivuosittain 
Maksut varainhoitovuosittain 
Sopimukset ja maksut kokonaisuudessaan 
2, 
Komissaarin saatesanat 
Vuosi 1996 oli erityisesti Euroopan unionin ja Keski-ja Itä-Euroopan maiden (KIE-
maiden) suhteiden lujittamisen vuosi. Tässä olivat keskeisessä asemassa Eurooppa-
sopimukset, rakenteellinen vuoropuhelu ja Phare-ohjelma — kaikki välineitä 
strategiassa, joka on suunniteltu auttamaan näitä maita valmistautumaan unionin 
jäsenyyteen. 
1996 oli myös suurten haasteiden vuosi. Silloin Phare-ohjelma otettiin ensi kertaa 
nopeasti käyttöön perusavun toimittamiseksi sodan repimään Bosnia-Hertsegovinaan 
heti Daytonin-sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. 
Lisäksi 1996 oli vuosi, jolloin komission oli harkittava, miten liittymistä valmisteleva 
strategia ja sen muodostavat välineet parhaiten voidaan mukauttaa Euroopan unionin 
jäsenyyttä hakevien maiden tarpeisiin. 
Tämä vuosikertomus kattaa Phare-ohjelman toiminnan vuonna 1996. Erityisesti on 
pyritty sisällyttämään kertomukseen aiempina vuosina aloitettujen ohjelmien tulosten 
konkreettisia kuvauksia sekä tuomaan esille niitä erityisiä vaikeuksia, joita tämän 
tavoitteiltaan haasteellisen ja julkisuusarvoltaan merkittävän ohjelman toteuttamisessa 
on kohdattu. Vuosikertomuksen uuden tarkastelutavan tavoitteena on antaa lukijalle 
aiempaa parempi yleiskuva Phare-ohjelmasta ja ottaa huomioon vuoden 1995 
vuosikertomuksen saama palaute. 
Haluaisin kuitenkin mainita viimeisimmät kehitysaskeleet Euroopan unionin ja sen 
jäsenyyttä hakevien maiden suhteissa sekä tämän kehityksen vaikutuksen Phare-
ohjelmaan. Komissio vahvisti maaliskuussa 1997 uudet suuntaviivat, jotka ohjaavat 
Phare-ohjelman toteuttamista jäsenyyttä hakevissa maissa. Näiden suuntaviivojen 
päätarkoitus on muokata Phare "jäsenyysvetoiseksi" ohjelmaksi, jonka toimenpiteet 
keskitetään eri maiden jäsenyysvalmisteluiden polttavimpiin tarpeisiin. Suuntaviivat 
eivät koske maita, jotka eivät ole hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä ja joiden 
Pharc-ohjelmat eivät siksi ole suunnattuja jäsenyyden valmisteluun. 
Näissä suuntaviivoissa voidaan erottaa kaksi painopistealuetta, jotka perustuvat 
komission selvitykseen jäsenyyttä hakevien maiden tilanteesta. Nämä painopistealueet 
on mainittu kunkin maan hakemusta arvioivissa komission lausunnoissa, jotka 
julkaistiin heinäkuussa 1997. Ensinnäkin Phare-ohjelma keskittyy instituutioiden 
rakentamiseen vahvistaen jäsenyyttä hakeneiden maiden hallinnollista kykyä panna 
toimeen EY:n säännökset yhtä tehokkaasti kuin nykyiset jäsenmaat. Toiseksi se 
keskittyy investointeihin auttaakseen hakijamaita korjaamaan yhteisön säännöstössä 
mainittavat toimialakohtaiset, alueelliset ja rakenteelliset epäsuhdat sekä saattamaan 
elinkeinoelämänsä ja tärkeimmät perusrakenteensa yhteisön normien edellyttämälle 
tasolle. 
Nämä uudet Phare-suuntaviivat ovat osa vahvistettua liittymisen valmistelustrategiaa, 
jota koskevan ehdotuksen komissio on jättänyt Eurooppaneuvostolle osana Agenda 
3 
2000:ia pyrkimyksenään tarjota jäsenyyttä hakeville maille niiden valmistelujen 
nykytilaan katsomatta käytännön tukea, jonka tavoitteena on jäsenyyteen johtavien 
uudistusten toteuttaminen komission lausunnoissa määriteltyjen painotusten mukaan. 
Tämän jatkuvan poliittisen prosessin muutosten lisäksi komissio on tarkistanut Phare-
ohjelman toimintatapaa. Heinäkuussa 1997 komissio julkaisi Phare-ohjelman osa-
arvion, jossa tarkasteltiin ohjelman vahvuuksia ja heikkouksia sen perustamisesta eli 
vuodesta 1989 lähtien. Vaikka Phare-ohjelman vaikutusten kokonaisarvio oli 
positiivinen, myös puutteita havaittiin, etenkin ohjelman rakenteen osalta. Edellä 
mainittujen suuntaviivauudistusten ohella komissio on pyrkinyt ratkaisemaan nämä 
ongelmat tekemällä päätöksiä, jotka parantavat ohjelman hallittavuutta ja 
kustannustehokkuutta. Tulevaisuudessa Phare-ohjelman toimenpiteet suunnataan 
tarkoin määriteltyihin tavoitteisiin ja aiempaa suurempiin hankkeisiin. Näin vältytään 
pienten hankkeiden sumalta ja ohjelman tehon pirstoutumiselta. Myös ohjelman 
toteutusaikatauluja seurataan tarkoin ja noudatetaan. 
Euroopan manteretta perinpohjaisesti muokkaavan laajentumisen myötä Phare-
ohjelmalla tärkeimpänä liittymistä valmistelevan strategian rahoitusvälineenä on 
edessään uusia haasteita tulevina vuosina. Komission vuonna 1997 omaksumat uudet 
suuntaviivat järkeistävät ja tehostavat entisestään tätä ohjelmaa, joka on suunniteltu 
tukemaan Euroopan unionin ja sen jäsenyyttä hakevien maiden yhteisiä pyrkimyksiä. 
Phare-ohjelmasta vastuussa olevana Euroopan unionin komissaarina jätän teille tämän 
vuosikertomuksen. Toivon sen antavan lukijalle hyödyllisiä tietoja, jotka edistävät 
Phare-ohjelman, sen tavoitteiden ja tulosten ymmärtämistä. 
Hans van den Broek 
Euroopan komission jäsen 
V 
Phare-ohjelma 
Phare-ohjelma on Euroopan yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden välisen 
taloudellisen ja teknisen yhteistyön tärkein toteuttamisväline. Se perustettiin 
vuonna 1989 tukemaan Puolassa ja Unkarissa tehtäviä uudistuksia, ja vuoteen 
1996 mennessä Pharc-ohjclmaa oli laajennettu koskemaan kolmeatoista Keski-ja 
Itä-Euroopan kumppanuiismaata. 
Pharc-ohjclma suunniteltiin alunperin edistämään demokratian ja 
markkinatalouden omaksumista näissä valtioissa, mutta sen toimintaa on asteittain 
kehitetty. Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa 
päätettiin tehdä Phare-ohjelmasta tärkein rahoitusväline, josta autetaan kymmentä 
yhteisöön assosioitunutta maata valmistautumaan EU-jäsenyyteen. Lisäksi Phare-
ohjelmasta tuetaan alueen muiden maiden eli Albanian, entisen Jugoslavian 
tasavallan Makedonian ja Bosnia-Hertsegovinan siirtymistä demokratiaan ja 
markkinatalouteen. 
Phare-ohjelmalle myönnettiin alunperin vuosiksi 1990 - 1994 yhteensä 4,2 
miljardia ecua. Cannesissa vuonna 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti 
korottaa ohjelman määrärahat vuosina 1995 - 1999 yhteensä 6 693 miljardiin 
ecuun. Phare-rahoitusta myönnetään avustuksena pikemminkin kuin lainoina, ja 
siihen sisältyy hyvin monenlaisia toimenpiteitä, kuten kumppanuusmaiden 
lukeminen yhteisön säännöstön omaksumisessa, alueiden välinen yhteistyö, 
ydinturvallisuus, kansalaisyhteiskunnan edistäminen sekä perusrakenteisiin 
tehtävien investointien rahoittaminen tai niiden yhteisrahoitus, usein tiiviissä 
yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. 
Phare-ohjelma on pystynyt vuosina 1989 - 1996 jatkuvasti mukautumaan 
joustavasti painopistealueiden muuttumiseen ja taloudellisten ja sosiaalisten 
uudistusten rajoituksiin. Alakohtaisen rahoituksen muuttuminen kuvastaa sitä, 
miten Phare-ohjelmaa on mukautettu vastaamaan tarpeiden ja poliittisen tilanteen 
muutoksiin. Vuosina 1994 - 1996 Phare-ohjelmasta lisättiin tukea kansallisen 
lainsäädännön lähentämiseen EY:n lainsäädäntöön, hallintouudistuksiin ja 
demokratisoitumista ja kansalaisyhteiskuntaa edistäviin hankkeisiin sekä 
perusrakenneinvestointeihin, mukaan lukien raja-alueyhteistyö. 
Phare-ohjelmaa pidetään teknisenä avustusohjelmana, jonka tavoitteena on tukea 
suoraan kumppanuusvaltioita, ja siten sen toiminta perustuu pitkälti kysyntään. 
Tämän vuoksi hankkeiden rahoittaminen on yleensä perustunut edunsaajamaiden 
ehdotuksiin. Tavoitteiden kehittyessä on kuitenkin ollut yhä tärkeämpää arvioida 
ohjelmaa perusteellisesti, jotta sitä voitaisiin suunnata uudelleen tulevien vuosien 
keskeisen tavoitteen saavuttamiseen eli hakijamaiden valmisteluun jäsenyyttä 
varten. Komissio tarkisti Phare-ohjelmaa vuonna 1996, ja siihen liittyen laadittiin 
maaliskuussa 1997 ohjelmaa koskevat uudet suuntaviivat. Nämä uudet 
suuntaviivat eivät kuulu tämän kertomuksen soveltamisalaan, koska ne julkaistiin 
vasta vuonna 1997. Ne ovat kuitenkin erottamaton osa Phare-ohjelmaa ja sen 
poliittista asiayhteyttä, minkä vuoksi niiden sisällyttämistä tähän kertomukseen 
pidettiin välttämättömänä. Samoista syistä tähän kertomukseen on sisällytetty 
eräitä muita vuoden 1997 kehityssuuntia, jotta Pharc-ohjclman tavoitteet voitaisiin 
luoda oikealla tavalla esiin. 
Heinäkuussa 1997 komissio esitteli Agenda 2000 asiakirjan sekä kymmenen 
Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneen valtion jäsenhakemuksia koskevat 
lausuntonsa. Komissio laati yhtenäisen viitekehyksen avulla laaja-alaiset näkymät 
Euroopan unionin ja sen politiikkojen kehittämisestä vuoden 2000 jälkeen, 
laajentumisen vaikutuksista koko unionin kannalta ja vuoden 2000 jälkeisestä 
rahoituskehyksestä, joissa otettiin huomioon unionin laajentumisen mahdollisuus. 
Agenda 2000 -asiakirja tarjoaa kokonaisuudessaan selkeän ja yhtenäisen 
näkemyksen Euroopan unionista 2000-luvun kynnyksellä. 
I Phare-ohjelma vuonna 1996 
Euroopan unionin ja Keski-Euroopan maiden 
suhteiden kehittyminen 
Pharc-ohjclman kumppanuusmaat jatkoivat vuonna 1996 poliittisten ja taloudellisten 
rakenteidensa uudistamista valmistautuessaan Euroopan unionin jäsenyyteen. 
Muutosvauhti vaihteli hakijavaltiosta riippuen. EU pyrki puolestaan edelleen 
auttamaan näitä maita niiden ponnisteluissa, ja samalla se keskittyi itse toteuttamaan 
uudistuksia, joita uusien jäsenvaltioiden ottaminen siltä vaatii. 
Phare-ohjelmasta myönnetään tukea myös Albanialle, Bosnia-Hertsegovinalle sekä 
entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. Nämä valtiot eivät ole assosioituneet 
unioniin eikä liittymistä valmisteleva strategia näin ollen koske niitä. Phare-
ohjelmasta tuettiin vuonna 1996 näiden maiden pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia ja 
poliittisia rakenteitaan ja korjata sotien ja yhteiskunnallisten mullistusten aiheuttamia 
tuhoja. 
Euroopan unionin liittymistä valmisteleva strategia 
Pharc-ohjclma sijoittuu Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden 
poliittisten ja taloudellisten suhteiden ytimeen. Bulgaria, T§ekin tasavalta, Viro, 
Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia ja Slovenia ovat hakeneet 
Euroopan unionin jäsenyyttä. Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston hyväksymä liittymistä valmisteleva strategia on suunniteltu näiden maiden 
auttamiseksi, jotta ne voisivat yhdensuuntaistaa poliittiset, taloudelliset ja 
oikeudelliset järjestelmänsä Euroopan unionin järjestelmien kanssa. Liittymistä 
valmisteleva strategia koostuu kolmesta keskeisestä osa-alueesta, joita ovat Eurooppa-
sopimukset, rakenteellinen vuoropuheluja Phare-ohjelma. 
Eurooppa-sopimukset 
Eurooppa-sopimuksissa määritetään yhtäältä Euroopan yhteisöjen ja niiden 
jäsenvaltioiden ja toisaalta yksittäisten jäsenyyttä hakeneiden maiden kahdenväliset 
suhteet. Eurooppa-sopimukset, jotka yhteisö kehitti vuonna 1990 ja joita on 
allekirjoitettu usean vuoden aikana yksittäisten valtioiden kanssa, koskevat kauppaan 
liittyviä asioita ja poliittista, taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä. 
Näiden sopimusten mukaan assosioituneet maat valmistelevat asteittain lähentymistä 
unioniin monilla aloilla ja sitoutuvat lähentämään lainsäädäntökään erityisesti 
sisämarkkinoiden kannalta tarkoituksenmukaisilla aloilla Euroopan unionin 
lainsäädäntöön. 
Sloveniasta tuli kesäkuussa 1996 kymmenes Keski- ja Itä-Euroopan maa, joka haki 
Euroopan unionin jäsenyyttä. Eurooppa-sopimusten allekirjoittaminen 10. kesäkuuta 
1996 merkitsee sitä, että Slovenia osallistuu nykyisin virallisesti liittymistä 
valmistelevaan toimintaan. Väliaikainen sopimus, jonka ansiosta voitiin panna 
Eurooppa-sopimuksiin sisältyvä kauppaa koskeva luku täytäntöön ennen Eurooppa-
sopimuksen ratifiointia, allekirjoitettiin marraskuussa 1996. 
Valtio 
Bulgaria 
TSckin 
tasavalta 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia Allekirjoitti 
Eurooppa-
sopimuksen 
maaliskuu 1993 
lokakuu 1993 
kesäkuu 1995 
joulukuu 1991 
kesäkuu 1995 
kesäkuu 1995 
joulukuu 1991 
helmikuu 1993 
lokakuu 1993 
kesäkuu 1996 Eurooppa-sopimus 
voimaan 
helmikuu 1995 
helmikuu 1995 
helmikuu 1994 
helmikuu 1994 
helmikuu 1995 
helmikuu 1995 Haki virallisesti 
EU:n jäsenyyttä 
joulukuu 1995 
tammikuu 1996 
marraskuu 1995 
maaliskuu 1994 
lokakuu 1995 
joulukuu 1995 
huhtikuu 1994 
kesäkuu 1995 
kesäkuu 1995 
kesäkuu 1996 
Eurooppa-sopimusten täytäntöönpanosta vastaavia tärkeimpiä elimiä ovat 
assosiointineuvosto, assosiointikomitcat sekä parlamentaariset sekakomiteat. 
Assosiointineuvostot ovat Euroopan unionin ja assosioituneen maan ministerien 
kahdenvälisiä kokouksia, joissa keskustellaan siitä, miten kumppanuusvaltiot ovat 
onnistuneet eri aloilla lähentymään Euroopan unioniin. Assosiointineuvostoja 
täydentävät korkeiden virkamiesten väliset assosiointikomiteat, joissa tarkastellaan 
yksityiskohtaisemmin kaikkia Eurooppa-sopimusten soveltamisalaan kuuluvia asioita. 
Näiden elinten tukena on useita alakomiteoita, joissa keskustellaan perusteellisesti, 
säännöllisesti ja yksityiskohtaisesti kaikkiin sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien 
alojen teknisistä kysymyksistä. Lisäksi on perustettu parlamentaarisia sekakomiteoita, 
joihin osallistuvat assosioituneiden maiden parlamenttien ja Euroopan parlamentin 
jäsenet. Assosiointineuvostojen, komiteoiden ja alakomiteoiden täysi kokouskierros 
saatiin vuonna 1996 päätökseen sellaisten maiden kanssa, joilla on voimassa olevat 
Eurooppa-sopimukset, eli Bulgarian, Tsekin tasavallan, Unkarin, Puolan, Romanian ja 
Slovakian kanssa. 
Eurooppa-sopimusten tavoitteena on vapauttaa teollisuustuotteiden kauppa asteittain 
siirtymäkauden aikana. Sopimuspuolet eivät kuitenkaan ole vapaakaupan osalta tasa-
arvoiscssa asemassa, koska Euroopan yhteisö avaa markkinansa kumppanuusmaita 
nopeammin. Tämän ansiosta assosioituneet maat ovat voineet tuoda teollisuustuotteita 
käytännössä rajoituksitta Euroopan yhteisöön vuoden 1995 alusta siten, että 
ainoastaan harvoilla aloilla, kuten maataloustuotteiden ja tekstiilien tuonnissa, on 
edelleen rajoituksia. 
Uruguayn kierroksen jälkeen ja Itävallan, Ruotsin ja Suomen tultua unionin jäseniksi 
Puolan, Unkarin, Tsekin tasavallan ja Slovakian tasavallan kanssa tehdyt Eurooppa-
sopimukset mukautettiin vastaamaan toimielimissä ja kaupassa tapahtuneita 
muutoksia. Romanian ja Bulgarian kanssa tehtyjä sopimuksia pyritään parhaillaan 
muuttamaan samalla tavoin. Tarkoituksenmukaisia muutoksia on tehty myös Baltian 
maiden ja EU:n välisiin vapaakauppasopimuksiin. 
Rakenteellinen vuoropuhelu 
Liittymistä valmistelevan strategian toinen toteutuskeino on rakenteellinen 
vuoropuhelu. Tästä vuoropuhelusta sovittiin Kööpenhaminassa vuonna 1993 koolla 
olleessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa, ja se tarjoaa monenvälisen kehyksen 
Euroopan unionin ja assosioituneiden valtioiden toimielinten edustajien säännöllisille 
neuvotteluille. Essenissä vuonna 1994 koolla olleen Eurooppa-neuvoston kokouksen 
loppupäätelmissä pidettiin rakenteellista vuoropuhelua yhtenä liittymistä 
valmistelevan strategian toteuttamiskeinona kahdenvälisten Eurooppa-sopimusten, 
Pharc-ohjelman ja sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan ohella. Essenin 
huippukokouksessa sovittiin säännöllisten ministerikokousten järjestämisestä, joissa 
keskustellaan sekä Euroopan unionin jäsenvaltioita että assosioituneita maita 
kiinnostavista asioista. 
Rakenteellisen vuoropuhelun ansiosta on mahdollista neuvotella ongelmista, jotka 
ovat tärkeitä molemmille osapuolille ja joiden ratkaiseminen edellyttää Euroopan 
tason toimintaa. Näitä asioita on paljon, ja ne ulottuvat energiaa, ympäristöä, 
liikennettä, tiedettä ja teknologiaa koskevasta yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioita sekä 
yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskeviin näkökohtiin. 
Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden ulkoministerit sopivat helmikuussa 
1996 rakenteellisen vuoropuhelun tehostamisesta. Tämä oli määrä saavuttaa 
valmistelemalla kokouksia paremmin, suunnittelemalla vuosittain molempien 
puolivuotisten puheenjohtajakausien aikana toteuttavat toimenpiteet ja vähentämällä 
käsiteltävänä olevien aiheiden määrää. Jotta kaikki edustustot saisivat yhdenmukaista 
tietoa, komissio aikoo laatia ministerikokousten vuoropuhelua varten perusasiakirjan, 
ja Euroopan unionin puheenjohtaja luonnostelee näiden kokousten päätelmät. 
Phare-ohjelman syventäminen ja laajentaminen 
Pharc-ohjclma kehitettiin alunperin vastaamaan siirtymäkauden haasteisiin, ja nyt siitä 
on tullut liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. 
Phare-ohjelmasta myönnettävän tuen soveltamisalaa laajennettiin vuonna 1996 
koskemaan kahta uutta valtiota. Entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta tuli 
maaliskuussa Phare-ohjelman kahdestoista kumppanuusmaa. Phare-ohjelmaa oli 
toteutettu näissä maissa jo vuosina 1992 - 1995 kiireellisen avun ohjelman myötä (85 
miljoonaa ecua), jonka tavoitteena oli ollut tuoda maahan tärkeitä raaka-aineita, kuten 
varaosia teollisuuteen ja polttoainetta yhteiskunnallisille laitoksille, kuten kouluille ja 
sairaaloille. Maaliskuusta alkaen Phare-ohjelmaa on voitu mukauttaa kansallisiin 
kehityspiirteisiin sen ansiosta, että valtion taloudellinen ja poliittinen tilanne on ollut 
viime aikoina suhteellisen vakaa. Vuonna 1996 laadittiin maakohtainen strategia, 
jossa kuvastuivat hallituksen tärkeimmät päämäärät ja jossa yksilöitiin 
markkinauudistusten kannalta tarkoituksenmukaisimpia toimenpiteitä, kuten 
yrityssektorin lujittaminen, maauudistuksen ja maatalouden tukeminen, 
henkilöstöresurssien kehittäminen ja yleisen rakenneuudistuksen edistäminen. 
Kesäkuussa Bosnia-Hertsegovinasta tuli entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian 
jälkeen Phare-ohjelman kolmastoista kumppanuusmaa. Phare-ohjelman toimintaa 
sovitetaan Bosnia-Hertsegovinassa yhteen muiden rahoittajien toimien kanssa, ja 
10 
vuonna 1996 laadittiin ohjelmia kuvastamaan maan tärkeimpiä tarpeita, kuten 
talouden elvyttämistä, instituutioiden kehittämistä ja demokratisoitumista. Entisen 
Jugoslavian Makedonian tasavallan tavoin Pharen jälleenrakennuksen 
perusapuohjelmasta myönnettiin Bosnia-llertsegovinalle 125 miljoonaa ecua jo ennen 
kuin maasta tuli virallisesti oikeutettu Phare-ohjelman tukeen. 
Albanian asema vakiintui Phare-ohjelman kumppanuusvaltiona vuoden 1996 aikana. 
Ohjelmasta myönnettiin vuonna 1996 tukea yhteensä 32,5 miljoonaa ecua, jotka 
kohdistettiin markkinauudistusten toteuttamiseen ja Albanian talouselämän 
keskipitkän aikavälin rakenneuudistuksiin ja uudenaikaistamiseen sekä yhteyksien 
lujittamiseen Euroopan unionin kanssa. 
n 
Phare-ohjelmaan liittyvä toiminta vuonna 1996 
Phare-ohjelmassa keskityttiin vuonna 1996 sellaisiin ohjelmiin, joilla pyrittiin 
tukemaan jäsenyyttä hakeneiden valtioiden jäscnyysvalmistclua ja tähän liittyviä 
strategioita, lukea myönnettiin edelleen myös muiden kuin assosioituneiden maiden 
uudistuspyrkimyksille. Pharc-ohjclman kolmelletoista kumppanuusvaltiolle 
myönnettiin vuonna 1996 avustusta yhteensä 1 223 miljoonaa ecua eli 5 prosenttia 
enemmän kuin vuonna 1995, vaikka eräät muut rahoittajat vähensivät tämän vuoden 
aikana asteittain näille valtioille myöntämäänsä tukea. 
Kansallisen lainsäädännön lähentämisen helpottaminen yhteisön säännöstöön 
Kaikissa assosioituneissa maissa pyritään parhaillaan lähentämään kansallista 
lainsäädäntöä yhteisön säännöstöön ja lopulta omaksumaan yhteisön säännöstö. 
Edistääkseen yhteismarkkinoita koskevien säädösten omaksumista komissio julkaisi 
vuoden 1995 puolivälissä unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelua koskevan 
valkoisen kirjan. Tämän jälkeen monet kumppanuusvaltiot ovat laatineet ja 
hyväksyneet kansallisia strategioitaan. 
Monivuotisista ohjelmista myönnetään huomattavasti määrärahoja sellaisille 
ohjelmille, jotka tukevat yhteisön lainsäädännön omaksumista. Vuonna 1996 tämä 
painopistealue sisällytettiin myös kansallisiin, laaja-alaisiin ja monen maan välisiin 
ohjelmiin. Näistä ohjelmista tuetaan lainsäädäntöjen lähentämismekanismien lisäksi 
myös sellaisten hallintoelinten ja muiden laitosten vahvistamista, joita tarvitaan 
varmistamaan lähennetyn lainsäädännön tehokas soveltaminen ja sen noudattamisen 
valvonta. 
Tarkasteltaessa lähemmin vuoden 1996 Phare-ohjelmia tällä alalla, voidaan havaita, 
että toimenpiteitä on toteutettu seuraavilla aloilla: 
• Eurooppaan yhdentymisen valmistelusta vastaavien hallinnollisten ja 
ministeriöiden rakenteiden parantaminen 
• kansalaisten tietoisuuden parantaminen yhdentymiskehityksen osalta 
• laaja-alaisen Eurooppa-oikeuden tuntemuksen edistäminen yliopistoissa ja 
ammattilaisten keskuudessa 
• julkisten hankintakäytäntöjen tiukentaminen ja niiden yhdenmukaistaminen 
vastaamaan yhteisön käytäntöjä 
• yhteisön standardien ja normien omaksumisen helpottaminen tehostamalla 
hyväksymismenettelyistä ja todistuksista vastaavia laboratorioita ja laitoksia 
• erityisohjelmat, jotka liittyvät erityisesti monopolien vastaisten elinten ja 
kilpailuvirastojen, arvonlisäverosta vastaavien virastojen, tullihallinnon ja 
eläinlääkintäpalvelujen kehittämiseen ja lujittamiseen. 
Tällä alalla toteutetaan lukuisia laaja-alaisia ohjelmia, ja uusia talousarviomäärärahoja 
on myönnetty Sigma-ohjelmalle (5 miljoonaa ecua), josta jatketaan julkishallinnon 
uudenaikaistamista sekä ohjelmalle, johon liittyy toimintansa vuoden 1996 alussa 
aloittanut sisämarkkina-asioita koskeva teknisen avun tiedotustoimisto (TAIEX, 6 
miljoonaa ecua). 
12 
Yhdentymisen edistäminen liittämällä kunnostetut perusrakenteet Euroopan 
laajuisiin verkkoihin 
Phare-ohjelmasta liittymistä valmistelevalle strategialle myönnetyn tuen toinen 
merkittävä osa-alue on yhdentää assosioituneita maita EU:iin liittämällä ne 
tärkeimpiin tietoliikenteen perusrakenteisiin. Tällainen tavoite sisältyy ohjelmiin, 
joilla pyritään edistämään investointeja Euroopan laajuisiin liikenteen, tietoliikenteen 
ja energiahuoltoverkkojen perusrakenteisiin. Liikennealalla on yksilöity yhdeksän 
tärkeintä käytävää, joiden avulla voidaan varmistaa assosioituneiden valtioiden 
liikenteen perusrakenteiden liittäminen EU:n perusrakenteisiin (Kreetan käytävät), ja 
niihin on myönnetty yhteisrahoitusta. 
Tällaisiin pcrusrakcnncohjelmiin myönnettiin vuonna 1996 runsaasti määrärahoja 
(424,4 miljoonaa ecua, mukaan lukien raja-alueiden perusrakennehankkeet). 
Asianomaisista kansallisista ohjelmista kerrotaan kyseisiä valtioita koskevissa 
luvuissa. Merkittävästi määrärahoja myönnettiin myös monen maan välisistä 
ohjelmista erityisesti: 
- passituksen helpottamiseen 
22 miljoonaa ecua, joiden avulla kehitetään raja-alueiden perusrakenteita ja 
tullilaitoksia koskeva yhtenäinen lähestymistapa, 
- liikenteeseen 
9 miljoonaa ecua, jotka on tarkoitettu Kreetalla koolla olleessa Eurooppa-neuvostossa 
yksilöityjen käytävien rautatie- ja tieliikenneperusrakenteita koskeviin 
totcutcltavuustutkimuksiin ja toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään parantamaan 
vaarallisten aineiden kuljettamisen turvallisuutta, 
- tietoliikenteeseen ja postitoimintaan 
7 miljoonaa ecua, erityisesti jotta voitaisiin auttaa KIE-maita noudattamaan 
kansainvälisiä standardeja, sekä radio- ja televisiolähetysten ja matkapuhelinten 
käytön kannalta olennaisen tärkeiden radiotaajuuksien hallinnoimiseksi. 
Vaikka suuri osa näistä alakohtaisista ohjelmista koostuu aineellisista investoinneista, 
niihin liittyy myös hankkeiden hallintoon ja valvontaan, politiikkojen laatimiseen ja 
tulevien investointien toteutettavuustutkimuksiin myönnettyjä varoja sekä 
määrärahoja kansallisten lakien lähentämiseksi yhteisön normeihin. 
Investointien osalta Phare-ohjelmaa toteutetaan tavanomaisten toimijoiden eli 
kumppanuusmaiden hallitusten, kansainvälisten rahoituslaitosten ja kaupallisten 
luotonantajien toimien täydentämiseksi. Phare-ohjelmasta myönnetty tuki on 
kuitenkin usein olennaisen tärkeä osa koko hankkeen toteuttavuutta, koska sen avulla 
asianomainen valtio pystyy investoimaan hankkeisiin alkupääoman, jota muut 
luotonantajat edellyttävät ennen omien varojensa sitomista toimintaan. 
Jäljempänä olevassa taulukossa on esimerkki Phare-ohjelman myönteisestä 
vaikutuksesta tällä alalla. Taulukossa analysoidaan vuoden 1996 ohjelmaan sisältyvää 
seitsemää liikenteen perusrakennehanketta. Analyysin perusteella voidaan havaita, 
että Phare-ohjelmasta rahoitetuilla 183 miljoonalla eculla saatiin alkuun 886 
miljoonan ecun arvosta investointihankkeita - eli viisi kertaa Phare-ohjelmasta 
myönnetyn osuuden verran. Kansainvälisten rahoituslaitosten (Euroopan 
13 
investointipankin EIB:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n ja 
kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin IBRD:n) osuus näiden hankkeiden 
kokonaisrahoituksesta oli 489 miljoonaa ecua. 
14 
Phare-ohjelman rahoitus perusrakenteiden yhteisrahoituksen edistäjänä ja 
kasvattajana 
Unkari: Budapestin konttiterminaali ja liikennemuotojen yhteiskäyttöön tarkoitettu 
tavaranhallintokeskus 
Romania: rautateiden kunnostaminen 
Romania: Constantan satamavarustukscn kunnostaminen 
Albania: Tiranan ja Durrcsin välinen tieosuus 
Bulgaria: maanteiden kunnostaminen kauttakulkutcilä koskevan toisen hankkeen 
yhteydessä 
Puola: A4-moottorilicn uudenaikaistaminen 
Puola: E20-rautaticn uudenaikaistaminen, läntinen osuus 
Rahoittajat: miljoonaa ecua prosenttia kaikista 
Phare-ohjelma 183 21 
Kansainvaliset rahoitus- 489 55 
laitokset (EIB, EBRD, 
IBRD) 
Kumppanuusmaan hallitus 214 24 
Yhteensa 886 100 
Phare-ohjelman vaikutus | | x 5 
Raja-alue- ja alueiden sisäinen yhteistyö 
Liittymisiä valmistelevan strategian keskeinen osa-alue koostuu näin ollen 
yhtcistyöaloitteiden edistämisestä erilaisten ohjelmien avulla. Alueellinen yhteistyö 
on erittäin tärkeää, erityisesti alueilla, joilla historiallisiin tai kulttuurisiin perinteisiin 
liittyvät yhteistyön esteet on poistettava. 
Phare-ohjelman kumppanuusmaiden ja jäsenvaltioiden raja-alueiden yhteistyötä 
koskevista ohjelmista myönnettiin vuonna 1996 erilaisille hankkeille erillisestä 
budjettikohdasta yhteensä 180 miljoonaa ecua, ja perusrakennehankkeet muodostivat 
myös tänä vuonna merkittävän osuuden ohjelmista. Moniin näistä hankkeista liittyi 
ympäristöä, kuten jäteveden käsittelyä, koskevaa toimintaa. 
Itämerta ympäröivillä alueilla toteutetut paikalliset ja kunnalliset investoinnit 
paransivat välittömästi elämisen laatua tällä alueella kokonaisuudessaan. Itämeren 
aluetta varten on kehitetty erityinen yhteistyökchys, ja siihen liittyviä pyrkimyksiä on 
tuettu useista Phare-ohjelmasta rahoitetuista ohjelmista. Baltian maiden raja-alueiden 
ohjelmat on sisällytetty Puolan ja Baltian väliseen yhtenäiseen raja-alueiden 
ohjelmaan, ja siten on saatu aikaan enemmän yhteisvaikutuksia ja kannustimia kuin 
kahdenvälisen yhteistyön myötä. Samanlaista kehitystä on saatu aikaan T§ekin 
tasavallasta, Unkarista, Slovakiasta, Puolasta ja Sloveniasta koostuvalla alueella, jolla 
on raja-alueyhteistyöohjelman avulla pystytty tukemaan sellaisia monen maan välisiä 
hankkeita, joihin osallistuu vähintään kaksi Keski- ja Itä-Euroopan valtiota ja yksi 
Euroopan unionin jäsenvaltio (11 miljoonaa ecua vuoden 1996 talousarviosta). 
Perinteisten raja-alueohjelmien lisäksi raja-alueyhteistyön käsitettä laajennettiin 
15 
vuonna 1996 koskemaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten 
valtioiden välistä yhteistyötä. Credo-ohjelmasta vuonna 1996 myönnetyillä 12 
miljoonalla eculla (100 miljoonan ecun alustavista kokonaismäärärahoista) pyritään 
edistämään hyviä naapuruussuhteita ja tehostamaan yhteistyötä itäisten valtioiden 
raja-alueiden ja yhteisöjen välillä, sekä parantamaan näiden raja-alueiden taloudellista 
ja yhteisöllistä kehitystä. Ohjelmista rahoitetaan pienimuotoista, sekä kovaa 
(perusrakenteet) että pehmeää (ihmisten välistä) toimintaa. 
Phare-ohjelmasla rahoitetaan myös yhdessä Tacis-ohjclman kanssa hankkeita, jotka 
liittyvät Mustanmeren alueen taloudelliseen yhteistyöhön. Tähän yhteistyöhön 
osallistuvat Mustanmeren rantavaltioiden lisäksi Kreikka ja Albania. Mustanmeren 
alue on EU:n tuleva raja-alue, ja näin ollen sen merkitys on unionille jatkossa yhä 
tärkeämpi. Euroopan unioni pyrkii vahvistamaan sekä alueen poliittista vakautta että 
talouden elpymistä. Komissio on edistänyt Mustanmeren kauppa- ja kehityspankin 
perustamista sekä Kansainvälisen Mustanmeren alueen tutkimuskeskuksen 
perustamista. Phare-ohjelmasta on lisäksi myönnetty rahoitusapua Bulgarian 
pääkaupungissa Sofiassa toimivalle Mustanmeren alueen energiakeskukselle. 
Uudesta EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten Euroopan maiden alueellista ja 
paikallista yhteistyötä tukevasta Ecos-Ouverture-kumppanuusohjelmasta (6 miljoonaa 
ecua) edistetään moitteettoman hallinnon aikaansaamista Keski- ja Itä-Euroopan 
valtioiden paikallisviranomaisten keskuuteen, ja sen tavoitteena on keskushallinnon 
toimivallan hajauttaminen ja siirtäminen tietyiltä osin paikalliselle tasolle. 
Yhteisö on aloittanut kaksi erityistä ohjelmaa, joiden tavoitteena on tukea hyviä 
naapuruussuhteita ja yhteistyötä. Ensimmäinen ohjelma koskee Slovakiassa 
sijaitsevan Sturovon kaupungin ja unkarilaisen Eszlergomin kaupungin välisen 
Tonavan ylittävän ja vuonna 1944 tuhoutuneen sillan jälleenrakentamista (Phare-
ohjelmasta myönnetään varoja yhteensä 5 miljoonaa ecua). Toinen ohjelma on 
Romanian ja Unkarin välinen erityinen raja-alueohjelma (10 miljoonaa ecua). 
Oikeus- ja sisäasiat 
Oikeus- ja sisäasioita koskevan yhteistyön laajentaminen koskemaan nykyisiä 
kumppanuusmaita sisällytettiin nimenomaisesti liittymistä valmistelevan strategian 
täysipainoiseksi painopistealaksi. 
Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden asiantuntijoiden suorittaman perusteellisen 
valmistelun jälkeen käynnistettiin vuonna 1996 oikeus- ja sisäasioita koskeva laaja-
alainen ohjelma, jolle myönnettiin 11 miljoonaa ecua määrärahoja. Ohjelmasta 
tuetaan järjestäytyneen ja kansainvälisen rikollisuuden vastaisia toimenpiteitä, 
yhteistyötä tuomioistuinasioissa ja siirtolaisuuteen ja turvapaikkapolitiikkaan liittyviä 
toimenpiteitä ja menettelyjä. Sillä täydennetään Phare-ohjelmasta myönnettävää tukea 
tähän liittyvillä aloilla, kuten monen maan välistä huumeohjelmaa, johon myönnettiin 
vuonna 1996 ylimääräiset 5 miljoonaa ecua. 
Baltian maiden itärajan hallinto-ohjelma käynnistettiin vuonna 1996, ja sille 
myönnettiin yhteensä 6 miljoonaa ecua. Tämän yhteistyöohjelman avulla pyritään 
auttamaan Viroa, Latviaa ja Liettuaa ratkaisemaan monenlaisiin laittomiin 
rajanylityksiin liittyvät ongelmat. Tätä Phare-ohjelmaa täydennetään vastaavalla 
Venäjää koskevalla ohjelmalla, jota rahoitetaan Tacis-ohjelmasta. 
16 
Demokratia ja kansalaisyhteiskunta 
Kaikkien kumppanuusmaidcn kannalta on yhtä tärkeää kehittää demokratiaa, 
oikeusvaltiopcriaaletta, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojaa ylläpitävien 
instituutioiden vakautta. Tamil on yksi Kööpenhaminan huippukokouksessa 
määritetyistä perusteisiä, jonka avulla arvioidaan sitä, miten valmiita KIE-maat oval 
aloittamaan jäsenyysneuvottelut. Näitä aloja koskeviin ohjelmiin liittyy 
kansalaisyhteiskunnan, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja paikallisten 
rakenteiden tukeminen sekä EU:n ja kumppanuusmaiden laitosten välinen yhteistyö 
keskushallintoon liittyvän toiminnan ulkopuolella. Demokratiaohjelmasta (10 
miljoonaa ecua) tuetaan monipuoluejärjestelmää ja demokraattista yhteiskuntaa 
edistäviä voittoa tavoittelemattomien järjestöjen hankkeita. Sosiaalialan LIEN-
ohjelman (10,5 miljoonaa ecua) tavoitteena on tukea heikommassa asemassa olevia 
väestöryhmiä. Kumppanuusohjelmassa (10 miljoonaa ecua) keskitytään ensisijaisesti 
paikallisen talouskehityksen ja yksityisen sektorin, paikallishallinnon ja 
kansalaisyhteiskunnan tukemiseen. Tällaista toimintaa pyritään tukemaan myös 
kansallisten ohjelmien avulla. Vuodelta 1996 esimerkkinä on Bulgarian 
kansalaisyhteiskuntaa koskeva ohjelma ja Latvian vähemmistöjen kielikoulutus. 
Ympäristön parantaminen 
Pharc-ohjclmasta on alusta asti tuettu ympäristön parantamista. Luzcrnissa vuonna 
1993 ja Sofiassa vuonna 1995 järjestetyissä ministerikokouksissa, joihin osallistui 
EU:n ja EFTA:n jäsenvaltioiden ja Phare-ohjelman edunsaajamaiden sekä Tacis-
ohjelman eurooppalaisten edunsaajamaiden edustajia, painotettiin ympäristöön 
liittyvien investointien tarvetta. 
Sisämarkkinoihin liittymisen valmistelua koskevassa valkoisessa kirjassa ei käsitellä 
suurelta osin lainkaan EY:n ympäristölainsäädäntöä, ja teknisen avun 
tiedotustoimiston toimivaltuudet rajoittavat nykyisin sen avustusmahdollisuuksia. 
Komissio päätti näin ollen edistää tämän ongelman ratkaisemista myöntämällä 10 
miljoonaa ecua ympäristöalan lähentämi s välineen perustamiseen (ympäristöalalla 
tapahtuvaa lähentämistä edistävien täytäntöönpano-järjestelmien kehittäminen) 
lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevia pieniä hankkeita varten. 
Kolmannelle ympäristöhankkeiden valmisteluvälineelle on lisäksi myönnetty 15 
miljoonaa ecua. 
Ympäristötuen tosiasiallista laajuutta ei voida arvioida tämän kertomuksen lopussa 
olevissa alakohtaisissa taulukoissa, koska välittömästi ja välillisesti ympäristöön 
liittyviä hankkeita sisältyy myös energia-alan ja raja-alueiden ohjelmiin sekä 
alueellista kehittämistä ja paikallisviranomaisia koskeviin hankkeisiin. Hankkeet 
luokitellaan usein sellaisten nimikkeiden alle, jotka kuvastavat kyseisen ohjelman 
laajinta osa-aluetta. Tsekin ja Saksan välisen raja-alueohjelman (25 miljoonaa ecua) 
päätavoitteeksi oli esimerkiksi merkitty vuonna 1996 perusrakenteet, vaikka siihen 
sisältyi 9 miljoonaa ecua ympäristötukea, joka on tarkoitettu erityisesti viemäröintiin 
ja jäteveden käsittelyyn liittyviin hankkeisiin. Vuoden 1996 ohjelmien osalta 
harvinaisempi esimerkki on haitallisten ja vaarallisten tuholaismyrkkyjen laaja-
alainen hävittämisohjelma (1,7 miljoonaa ecua), joka on osa Albanian 
maatalousohjelmaa. Alakohtaista luokitusta analysoitaessa voidaan havaita, että 
vuoden 1996 talousarviosta myönnettiin yli 100 miljoonaa ecua selkeät 
ympäristötavoitteet omaaviin hankkeisiin. 
17 
Talousuudistusten vakiinnuttaminen 
Toimiva markkinatalous, joka pystyy selviytymään maailmanlaajuisen kilpailun 
aiheuttamisia paineista, on edelleen Phare-ohjelman kumppanuusmaita koskeva 
keskeinen tavoite. Talousuudistusten vakiinnuttamiseen, rakenneuudistuksiin ja 
uusien yritysten perustamiseen tähtääviin ohjelmiin kiinnitettiin yhä runsaasti 
huomiota jaettaessa määrärahoja vuoden 1996 Phare-ohjelmasta (noin 190 miljoonaa 
ecua). 
Vuoden 1996 ohjelmiin sisältyi ohjelmia, joiden avulla tuetaan yksityistämistä ja 
rakenneuudistusta ja kaupankäynnin ja investointien edistämisestä vastaavia laitoksia, 
sekä edistetään pankki- ja rahoitusalan vakauden säilyttämistä tai palauttamista ja 
pienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä. 
Näitä hankkeita on täydennetty alueellisesti kohdennettujen kehitysohjelmien avulla, 
joille on ominaista se, että ne ovat talouskehityksen lujittamisen välineitä ja nykyisten 
EU:n politiikkojen (yhteenkuuluvuus ja alueellinen kehitys) tärkeimpiä osa-alueita. 
Tällaisten ohjelmien avulla voidaan edistää assosioituneiden valtioiden liittymistä 
valmistelevaa ohjelmaa. 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, tutkimus ja sosiaalipolitiikka 
Konkreettiset perusrakenne verkot ja tutkimus-ja koulutusverkot helpottavat Keski-ja 
Itä-Euroopan valtioiden rakenteiden yhdistämistä EU:n rakenteisiin. Korkeakoulujen 
yhteistyötä koskevasta Tempus-ohjelmasta tuetaan KIE-maiden ja EU.n yliopistojen 
ja korkeakoulujen välisiä yhteyksiä opettajien ja opiskelijoiden vaihdon sekä yhteisten 
hankkeiden avulla. Se on edelleen Phare-ohjelman kannalta hyvin tärkeä. Vuonna 
1996 tämän alan hankkeisiin myönnettiin yhteensä 83 miljoonaa ecua. Talous- ja 
liikkeenjohdollisen tiedon vaihtoa koskevasta ACE-ohjelmasta tuetulle 
taloustulkimusverkostolle myönnettiin myöskin uusia määrärahoja 10 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1996 Euroopan koulutussäätiö hallinnoi 16:ta yleissivistävää ja ammatillista 
koulutusta koskevaa hanketta, joiden kokonaisarvo oli yli 50 miljoonaa ecua. 
Yhteisön ohjelmien asteittainen avaaminen on merkittävä osa liittymistä 
valmistelevaa strategiaa, minkä ansiosta Pharc-maat voivat todennäköisesti osallistua 
yli 10:ecn henkilöstörcsursseihin, audiovisuaaliseen ja kulttuurialaan, ympäristöön ja 
energiansäästöön liittyvään yhteisön ohjelmaan. Unionin ulkopuolisten, vaikkakin 
assosioituneiden maiden osallistuminen oikeudellisesti yhteisön ohjelmiin ja niiden 
rahoittamiseen on kuitenkin osoittautunut hallinnollisesti monimutkaiseksi. 
Vuonna 1996 käynnistettiin useita uusia ohjelmia, joista tuettiin sosiaalista 
kehittämistä ja työllisyyttä. Ne sisältävät luonnostaan paljon niin sanottuja pehmeitä 
toimenpiteitä, ja näin ollen niiden talousarviokustannukset ovat melko alhaiset. 
18 
Yhteenveto vuoden 1996 ohjelmien keskeisestä tavoitteista 
Kuten jäljempänä olevasta taulukosta voidaan havaita, vuoden 1996 ohjelmassa on 
kiinnitetty eniten huomiota sellaisiin aloihin, jotka liittyvät yhdentymiseen Euroopan 
unioniin ja liittymisen valmisteluihin. 
Liittymistä valmistelevan strategian painopistealojen merkityksen korostuminen 
vuonna 1996 
(Alakohtaisct maararahat prosentteina Phare-ohjelman kaikista maksusitoumusmaararahoista) 
ALAT: 1990-94: 1995: 1996: 
OHJELMAT, JOISSA KESKEISTÄ ON YHDENTYMINEN EU:HN JA JÄSENYYDEN 
VALMISTELU: 
Julkishallinto, yhdentyminen EU.iin, 
lainsaadanto (mukaan lukicn 
kuluttajansuoja) 
Kansalaisyhtciskunla ja 
demokratisoituminen 
Perusrakenteet: energia, liikenne & 
tietoliikenne (joista raja-alueyhteistyon 
perusteella) 
Yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Valisumma: 5,1 
0,8 
13,7 
(3,5) 
0,8 
9,4 
29,8 2,6 
0,9 
39,6 
(13,4) 
4,0 
7,1 
54,2 12,9 
1,9 
34,7 
(13,1) 
6,4 
4,5 
60,4 
OHJELMAT, JOISSA KESKEISTÄ ON SIIRTYMÄVAIHE JA UUDISTUKSET: 
Maatalous 
Yksityinen sektori ja rahoitusala 
Sosiaalinen kehitys ja kansanterveys 
Koulutus 
Valisumma: 9,1 
21,8 
5,3 
14 
50,2 3,5 
15 
4,2 
12,7 
35,4 2,2 
8,7 
1,4 
10,3 
22,6 
MUUT OHJELMAT: 
Humanitaarinen apu ja hataapu 
YIeinen tekninen apu ja sekalaiset 
toimenpiteet 
Valisumma: 8,6 
10,6 
19,2 2,2 
7,4 
9,6 10,2 
6,3 
16,5 
Hallintouudistukseen (lainsäädäntö ja instituutiot) myönnettyjä määrärahoja on lisätty 
voimakkaasti. 
Perusrakenteisiin varattiin edelleen runsaasti määrärahoja joko suoranaisesti niihin 
liittyvistä ohjelmista tai raja-alueohjelmista. Aikaisemmin perusrakennehankkeiden 
määrärahat ovat yleensä olleet alkupainotteisia, eli jo vuosina 1995 - 1996 jaettiin 
suurin osa niistä määrärahoista, joita oli varattu perusrakenteiden kehittämiseen 
kokonaisuudessaan vuoteen 1999 ulottuvan monivuotisen kehyksen yhteydessä. Tätä 
voidaan selittää sillä, että Phare-ohjelmasta myönnetty avustus julkisten urakoiden 
toteuttamiselle avaa usein pääsyn kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämään 
rahoitukseen. 
19 
Humanitaarisen tuen merkitys perustuu ensisijaisesti Bosnia-Hertsegovinaa koskevaan 
ohjelmaan. 
Talousarviomäärärahoissa kuvastuu tuen suhteellinen merkitys eri aloilla, joskaan ci 
täydellisesti: toimenpiteen välineellinen arvo liittyy harvoin suoraan sen 
talousarviokustannuksiin. Tässä kertomuksessa esitetyt alakohtaiset määrärahat eivät 
myöskään kuvasta täysimääräisesti ohjelmien alakohtaista jakautumista, vaikka ne 
ovat käytettävissä olevista indikaattoreista parhaita. Useimmat ohjelmat koostuvat 
yhtenäisistä lähestymistavoista ja niillä pyritään saavuttamaan useita tavoitteita. 
Komissio tutustui vuoden 1996 jälkipuoliskolla ja vuoden 1997 alussa huolellisesti 
yhteistyövaltioiden asemaan monilla asianmukaisilla aloilla, erityisesti laatimalla 
jäsenyyttä hakeneita maita koskevia lausuntoja. Tämän perusteella voitiin havaita, että 
vaikka suunnanmuutos oli saatu alkuun, yhä edelleen oli olemassa useita ongelmia, 
jotka liittyivät Pharc-ohjelman kykyyn auttaa tehokkaasti edunsaajamaita 
saavuttamaan kunnianhimoiset liittymistä valmistelevat tavoitteet. Ohjelma perustuu 
edelleen kysyntään, ja siten ponnistelut on keskitetty liian monille aloille ja edunsaajia 
on liikaa. Tarve toteuttaa välittömiä ja kiireellisiä uudistuksia on myös johtanut siihen, 
että on otettu käyttöön hyvin monenlaisia tukimekanismeja ja että toimintaan 
osallistuu monenlaisia toimijoita. Tämä tavoitteiden ja välineiden hajauttaminen oli 
siirtymävaiheen alkuvaiheessa pakollista ja välttämätöntä, mutta nykyisin se on uuden 
tavoitteen kannalta tarpeetonta. Näin ollen päätettiin lujittaa ohjelman kohdentamista 
jäsenyystavoitteisiin, ja komissio laati myöhemmin vuonna 1997 uusia suuntaviivoja. 
Monen maan väliset ohjelmat 
Pharc-ohjclmaan osallistuvan henkilöstön ja virkamiesten sekä asiantuntijoiden ja 
konsulttien toiminta koski suurelta osin ennen vuolta 1996 käynnistettyjen ohjelmien 
täytäntöönpanoa. Jäljempänä olevissa yksittäisiä maila koskevissa osioissa 
kiinnitetään erityistä huomiota näiden aikaisempiin Pharc-ohjclmiin liittyvien 
kansallisten ohjelmien edistymiseen ja saavutuksiin vuonna 1996. Tässä jaksossa 
kuvaillaan lyhyesti monen maan välisten ohjelmien kolmella tärkeimmällä alalla 
saavuttua merkittävää edistystä. 
Pharen monen maan välisistä ohjelmista viime vuosina liikennealan tukemiseen 
myönnettyjen 86,5 miljoonan ecun avulla on laadittu Eurocontrol-järjeston toteuttama 
perusteellinen koulutusohjelma kaikkien Phare-maiden lennonjohtajille. Lisäksi on 
kehitetty huomattava määrä strategisia ja investointien valmistelua koskevia ohjelmia, 
ja niistä tuetaan nykyisin useita kansallisten ohjelmien mukaisia todellisia 
investointihankkeita. Suurin osa määrärahoista käytettiin rajojen pullonkaulojen 
poistamiseen tähtääviin investointeihin. Tarve koordinoida eri maiden viranomaisten 
ja hallinnon eri tasojen toimintaa ja päästä sopimukseen toiminnasta ennen 
hankkeiden aloittamista johtivat huomattaviin viiveisiin täliä alalla, mutta nyt tilanne 
on korjattu. 
Energia-alalla on kehitetty Pharen monen maan välisten ohjelmien avulla (40 
miljoonaa ecua) yhtenäinen kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka koskee kolmea 
keskeisen tärkeää toimialaa eli energiapolitiikkaa, energiatoimituksia ja 
energiatehokkuutta. Kapasiteettia on onnistuttu kehittämään koulutus- ja 
20 
ystäväkaupunkitoiminnan avulla. Kaasu- ja sähköaloja varten on valmisteltu 
strategioita, ja niiden tuloksena on toteutettu konkreettisia hankkeita 
(UCPTE/CENTREL sähköverkkoliittymä ja Kaakkois-Euroopassa toteutetut 
toimenpiteet). Puhtaan hiilileknologian edistämistä koskevan yhtenäisen 
lähestymistavan tulkimuksel on saateltu päätökseen. 
Pharcn monen maan välisistä ohjelmista ympäristölle myönnetty tuki (56 miljoonaa 
ecua) on kohdistettu useisiin tärkeisiin ohjelmiin, mukaan lukien Tonavan jokialuetta 
koskeva yhtenäinen ympäristöohjelma, Itämeren ohjelma ja Mustanmeren 
ympäristöohjelma. Tonavan ohjelman yhteydessä on kehitetty parannettu 
seurantastrategia ja onnettomuuksien varoitusjärjestelmä, tuettu valtiosta 
riippumattomia järjestöjä ja laadittu jokialueen hoitomenetelmiä. Mustanmeren 
ohjelmaa on rahoitettu sekä Phare- että Tacis-ohjelmasta, ja siitä on myönnetty tukea 
Romanialle ja Bulgarialle Bukarestin yleissopimuksen ja Mustanmeren 
toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten. Tavoitteena on saada aikaan tämän 
alueen saastumisen valvontaa koskeva yhtenäinen lähestymistapa. Itämeren ohjelmaa 
koskeva toiminta liittyy puolestaan Helsingin yleissopimuksen täytäntöönpanoon, ja 
siinä keskitytään Helsingin komission yksilöintiin vakaviin ongelmiin ("hot spots"). 
Niiden ansiosta on pystytty parantamaan jäteveden käsittelyä ja siten yleisesti 
Itämeren tilannetta. 
Vuonna 1996 edistyttiin lisäksi merkittävästi kaikissa Phare-maissa tilastoanalyysin 
alalla, poikkeuksena Bosnia-Hertsegovina. KIE-maiden tilastojärjestelmien 
perusvälineitä, kuten kansainvälisten luokitusten omaksumista tai perusrekisterien 
(kuten väestö tai liikeyritykset) luomista kehitettiin edelleen. Monen maan välisten 
ohjelmien yhteydessä toteutetun koulutuksen ja kansallisista ohjelmista rahoitettujen 
ATK-laitteisiin ja ohjelmistoihin tehtyjen investointien ansiosta KIE-maiden yleiset 
tietojenkäsittelyvalmiudet lisääntyivät. Makrotaloudellisten perustietojen, kuten 
kansallista tilinpitoa ja hintoja koskevan tiedon, ja työvoimaan liittyvien perustietojen, 
kuten kustannuksiin ja työllisyyteen liittyvän tiedon, laatu parantui huomattavasti. 
EU:n kannalla erityisen kiinnostavia aloja, kuten maantieliikennettä, uusia yrityksiä ja 
vähittäiskauppaa, koskevien erikoistutkimusten perusteella voidaan havaita, että 
tiedon laatu vastaa jäsenvaltioiden tilastokeskusten luottaman tiedon laatua. 
21 
Hallinnoinnin kehittyminen 
Monivuotinen suunnittelu 
Essenissä joulukuussa 1994 koolla olleessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa 
vaadittiin Phare-ohjelman kehittämistä maaohjelmien keskipitkän aikavälin 
rahoitusvälineeksi. Vuoden 1996 aikana monivuotinen suunnittelu saatiin päätökseen 
useimmissa Phare-maissa monivuotisten maaohjelmien laatimisen ja 
allekirjoittamisen myötä. Näihin ohjelmiin osallistuvat Albania, Viro, Latvia, Liettua, 
Romania ja Bulgaria, ja maaohjelmat koskevat vuosia 1996 - 1999. 
Monivuotisissa maaohjelmissa määritetään uudistusten perustavoitteet ja strategiat 
kussakin valtiossa sekä Pharc-ohjelman taloudellisen avun ja toiminnan 
painopistealat, ja niihin sisältyy varojen laaja alakohtainen jakaminen kyseisenä 
ajanjaksona. 
Monivuotisiin maaohjelmiin ei liity EU:n virallista talousarviositoumusta. Nämä 
ohjelmat toteutetaan peräkkäisten vuosittaisten maakohtaisten toimenpideohjelmien 
myötä, jotka muodostavat yksittäisten rahoituspöytäkirjojen ansiosta EU:n viralliset 
rahoitussitoumukset kyseisinä varainhoitovuosina. Monivuotisten maaohjelmien 
suuntaa-antavan luonteen ansiosta Phare-ohjelman yhteydessä voidaan joustavasti 
muuttaa vuosittaisia määrärahoja eri maiden ja alojen muuttuvien tarpeiden 
mukaisesti. 
Monivuotiset maaohjelmat ovat kuitenkin lisänneet Phare-ohjelmasta myönnetyn tuen 
ennakoitavuutta, ja niiden avulla on voitu parantaa ohjelmien suunnittelua ja valmiutta 
sitoumusten tekemisen yhteydessä. 
Varainhoito 
Phare-ohjelman varainhoito ja toiminta parantuivat vuonna 1996 komission 
(moitteetonta varainhoitoa koskevan) SEM 2000 -aloitteen yleistavoitteiden 
mukaisesti. 
Uusi varainhoidosta vastaava linja 
Näitä parannuksia luonnehtii rakenteellisella tasolla itsenäisen varainhoidosta 
vastaavan linjan perustaminen pääosastoon IA. Tämä uusi osasto vastaa kaikkien 
pääosasto IA:n hallinnoimien ohjelmien, Phare-ohjelma mukaan lukien, taloudellisista 
ja henkilöstöresursseista. Tämä merkitsi eräänlaisen vastapainon luomista toiminnasta 
vastaaville pääosastoille henkilöstöresursseihin, rahoitukseen ja sopimusten 
tekemiseen liittyvien näkökohtien osalta. 
Lokakuussa 1996 toimintansa aloittaneen linjan tärkeimmät tehtävät koskevat: 
• henkilöstöresursseja, 
• talousarvion hallinnoinnin yleistä koordinointia, mukaan lukien talousarvion 
toteutus ja tilintarkastukset, 
22 
• varainhoitoa, 
• menettelyjen kehittämistä ja niiden soveltamisen varmistamista, 
• arviointia, ja erityisesti jälkikäteisarviointia, 
• tiedottamista. 
Avoimuuden lisääminen 
Komissio käynnisti vuonna 1996 merkittävän aloitteen, jonka tavoitteena oli parantaa 
Phare-ohjelmaan liittyvien tarjousmenettelyjen ja sopimusten tekemisen avoimuutta ja 
tehokkuutta. Tämä aloite liittyi EY:n varainhoitoasetuksen mukaisten 
palvelusopimusten tekemiseen liittyvien järjestelyjen muuttamiseen lokakuussa 1995. 
Euroopan komissio on pyrkinyt ottamaan veronmaksajien varat paremmin huomioon 
Phare-ohjclman yhteydessä ja lisäämään ohjelman avoimuutta muiden kumppanien 
kannalta. Näin ollen sen päätti julkaista tiedonannon kaikista tulevista Phare-ohjelman 
tarjouspyynnöistä. Tämä ei koskenut hankinta- tai urakkasopimusten 
tarjousmenettelyjä, jotka on aina julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, 
mutta vaikutti huomattavasti palvelusopimusten tekemistä koskevaan menettelyyn. 
Palvelusopimuksissa noudatetaan edelleen rajoitettua tarjousmenettelyä, mutta 
ehdokasluettelon kokoamiseen liittyvää menettelyä on muutettu. 
Internetissä on julkaistu lokakuusta 1996 alkaen tietoa kaikkien tulevien 
palvelusopimusten tarjousmenettelyistä, mukaan lukien kiinnostuksenilmaisupyyntö. 
Tämän ansiosta yritykset ja järjestöt ovat voineet ilmoittaa olevansa kiinnostuneita 
tarjouskilpailusta, ja ne on voitu ottaa huomioon virallisessa ennakkovalintaa 
koskevassa vakiomenettelyssä. 
Sen lisäksi, että hankkeista ilmoitetaan Internetissä, vuoden 1996 aikana käyttöön 
oietun menettelyn ansiosta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan 
palveluihin ja tekniseen yhteistyöhön liittyvää yleistä tietoa hankkeista ja 
sopimuksista (esimerkiksi ohjelmien yhteenvedot ja käytettävissä olevat määrärahat 
sopimusten tekemiseen). Uuden menettelyn ansiosta Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä julkaistaan lisäksi määräajoin luettelo tehdyistä sopimuksista. 
Tämän uuden järjestelmän mukaisesti kaikkien yritysten, jotka haluavat päästä tiettyä 
tarjousmenettelyä koskevaan ehdokasluetteloon, on ilmoitettava olevansa 
kiinnostuneita kyseisestä menettelystä vakiomuotoisella 
kiinnostuksenilmaisupyynnöllä, joka on saatavissa myös Phare-ohjelman Internet­
sivuilta. Näiden ilmoitusten perusteella laaditaan ennakkovalintaa koskevan 
vakiomenettelyn avulla luettelo mahdollisista ehdokkaista. Tällä tavoin on pystytty 
lisäämään menettelyn avoimuutta, ja lisäksi sen avulla voidaan varmistaa, että 
ainoastaan sellaiset yritykset, jotka ovat osoittaneet olevansa kiinnostuneita 
hankkeista, tekevät tarjouksen. 
Uudet vakiomenettelyt 
Komissio tarkisti vuonna 1996 yksityiskohtaisesti Phare-ohjelmassa sovellettuja 
tarjouksiin ja sopimusten tekemiseen liittyviä menettelyjä. Tähän liittyi uusien 
tarjous- ja sopimusasiakirjamallien käyttöönotto, tarjousten arviointikomiteoita 
23 
koskevat uudet menettelyt ja yritysten yhteenliittymiä koskevien sääntöjen selkeämpi 
määrittely. Lisäksi lujitettiin sääntöjä, joiden mukaan hankkeiden valmisteluun ja 
suunnitteluun osallistuvat yritykset eivät voi osallistua kyseiseen tarjousmenettelyyn. 
Komissio päätti näistä vuonna 1996 laadituista parannuksista vuoden 1997 alussa. 
Näiden aloitteiden taustalla olevat tavoitteet ovat pelkkää tarjousmenettelyä paljon 
laajemmat. Komissio auttaa nykyisin kymmentä assosioitunutta maata EU-jäsenyyden 
valmistelussa. Tämä kunnianhimoinen tehtävä voidaan toteuttaa ainoastaan, jos 
komissio tukeutuu toiminnassaan ja ohjelmissaan, kuten Phare-ohj el massa, kahteen 
keskeiseen periaatteeseen; mahdollisimman suureen avoimuuteen ja osallistumiseen 
sekä toimien tehostamiseen. 
Henkilöstöresurssit 
Kun vuoden 1996 talousarvion määrärahat oli sidottu täysimääräisesti, henkilöstön 
määrä pysyi samana, mutta sen hallinnoimien varojen määrä kasvoi yhteensä noin 40 
prosenttia, jolloin käytettävissä olevien hallinnoitavia maksusitoumusmäärärahoja oli 
hallinnoimassa suhteellisesti vähemmän henkilökuntaa kuin aikaisemmin. 
laman tilanteen korjaamiseksi budjettivallan käyttäjä antoi ensimmäistä kertaa 
komissiolle luvan käyttää pienen osan Phare-ohjelman määrärahoista (2 prosenttia) 
tekniseen tukeen ja asianmukaisten hallintokustannusten maksamiseen komission ja 
kumppanuusmaan yhteisen edun mukaisesti. Kumppanuusmaat hyväksyivät tämän, 
minkä jälkeen näillä kahdella prosentilla muun muassa palkattiin vuonna 1996 
ulkopuolisia työntekijöitä auttamaan Euroopan komission edustustoja hankkeiden 
toteutusten valvonnassa vuoden 1996 ohjelmien kestoaikana. Tällä tavoin ohjelman 
kokonaismäärärahat ja sen toteutukseen käytettävät varat pystyttiin yhdistämään 
suoraan toisiinsa. 
Näiden kehityspiirteiden ansiosta ja koska henkilöstöä on siirretty komission sisällä 
Brysselistä Phare-maiden edustustoihin, edustustojen vastuuta Phare-ohjelman 
toteuttamisen valvonnassa voidaan asteittain lisätä ja siten yksinkertaistaa menettelyjä. 
Uusien suuntaviivojen ansiosta voidaan myös kasvattaa huomattavasti Phare-
sopimusten keskimääräistä kokoa ja sen myötä vähentää hallinnoitavien ja 
valvottavien sopimusten määrää. 
Toimivaltaa on jaettu uudelleen pääosasto lA:n eri linjojen välillä myös muilla tavoin. 
Linja B vastaa nykyisin suhteista Keski-Euroopan assosioituneihin maihin, kun taas 
linja D vastaa yhteistyöstä Albanian, Bosnia-Hertsegovinan, entisen Jugoslavian 
tasavallan Makedonian ja useiden muiden Euroopan maiden kanssa. Lisäksi 
demokratiaohjelmat sisällytettiin linjan A ihmisoikeus-ja demokratiayksikköön. 
Seuranta ja arviointi 
Vuoden 1996 aikana järjestettiin uudelleen seurantaan ja arviointiin liittyviä rakenteita 
ja toimintaa. Tällä pyrittiin lujittamaan mahdollisuuksia taata Phare-ohjelman 
laadullinen toimintakykyjä merkittävät saavutukset ja vaikutukset. 
Uuden varainhoidosta vastaavan linjan yhteyteen on perustettu toiminnasta 
24 
vastaavasta linjasta erillinen arviointiyksikkö. Yksikön toimivalta koskee kaikkia 
pääosasto IA:n ohjelmia, joista Pharc-ohjclma on määrärahojen perusteella 
merkittävin. Arviointiyksikkö laatii kunkin vuoden alussa arviointisuunnitelman, joka 
on osa komission yleistä arvioinlisuunnilelmaa ja joka kattaa kaikki varainhoidollisia 
vaikutuksia omaavat sisäiset ja ulkoiset toimenpiteet. Tämän suunnitelman mukainen 
arviointi alkaa vuonna 1997. 
Vuonna 1996 otettiin käyttöön järjestelmä, jossa arvioidaan säännöllisesti 
ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla kaikkia ohjelmia. Järjestelmän tarkoituksena on 
helpottaa varhaisessa vaiheessa tehtäviä korjauksia ja ohjelmiin nykyisin liittyvien 
toimenpiteiden suuntaamista uudelleen. Ulkopuolisia asiantuntijaryhmiä on jo 
nimitetty tehtävään, ja ne aloittivat toimintansa toukokuun ja syyskuun välisenä 
aikana. Vuoden loppuun mennessä alettiin julkaista määräajoin toimintaan liittyviä 
arviointikertomuksia. Tätä ennen ohjelmien hallinnosta vastaavat tahot ovat erityisesti 
toteuttaneet yksittäisiä väliarviointeja silloin, kun ohjelman toteutus on sitä 
edellyttänyt ja jotta voitaisiin määrittää tehokkaasti uusia ohjelmia. 
Vuonna 1996 laadittiin yli 40 tällaista tarkistusta ja kertomusta. Niissä on esitetty 
ensisijaisesti toimintaa koskevia päätelmiä, jotka on välitetty ohjelmien 
hallinnoinnista vastaaville tahoille, kumppanuusmaa mukaan lukien. Ohjelmat ovat 
myös vaikuttaneet alakohtaisten strategioiden ajantasaistamiseen, esimerkiksi pk-
yritysten tai ympäristöalan rahoitusvälineiden käytön yhteydessä. 
Phare-ohjelmasta on tullut suurin yksittäinen avun lähde, josta rahoitetaan taitotiedon 
siirtämistä ohjelman kumppanuusmaille. Sen tavoitteissa ja toiminnassa on keskitytty 
siirtymäkauteen liittyvien suurten ongelmien ratkaisemiseen. Ohjelman avulla on 
saatu aikaan yleisesti myönteistä kehitystä erityisesti demokratian ja 
kansalaisyhteiskunnan kehittämisen kaltaisilla aloilla, joista muut avunantajat eivät 
ole olleet kiinnostuneita ja joille ne ovat myöntäneet niukasti voimavaroja. Lisäksi on 
havaittu, että ohjelmaa on ollut helppo mukauttaa Phare-maiden nopeasti muuttuviin 
poliittisiin ja taloudellisiin olosuhteisiin. 
Ohjelman perustuminen kysyntään on ollut sekä etu että sen heikkous. Se on saattanut 
lujittaa kumppanien osuutta hankkeissa, mutta se on myös johtanut toiminnan ja 
voimavarojen hajautumiseen, mikä on heikentänyt ohjelman suorituskykyä. Kaikkia 
mahdollisuuksia ei ole pystytty hyödyntämään. Ohjelman tehokkuus ja vaikutukset 
ovat jossain määrin kärsineet ohjelman moitteettoman suorituskyvyn varmistamiseen 
tarvittavan vaikutusvallan puuttumisesta, hankkeen elinkierron hallinnoinnin 
puutteista ja siitä, että varainhoidollista ja menettelyyn perustuvaa valvontaa on 
painotettu liikaa ohjelman tosiasiallisen suunnittelun ja suorituskyvyn sijasta. 
25 
Tiedottaminen ja tietoliikenne 
Pharen monen maan välinen tiedotusohjelma hyväksyttiin heinäkuussa 1995, ja sen 
kokonaismäärärahat ovat yhteensä 8,7 miljoonaa ecua. Ohjelmaan sisältyi visuaalista 
ja kirjallisia omaleimaisuutta koskeva ohjelma, johon liittyi strategisia neuvontaa, 
kansalaismielipidettä koskeva tutkimus ja tietokantojen ylläpito. Ohjelman ohella 
toteutettiin myös julkaisuohjelma, johon liittyi toimintaan, rahoitukseen, hallintoon ja 
liiketoimintaan liittyvää tiedotusta, mainosjulkaisuja, vuosikertomus, European 
Dialogue -lehti ja Together in Europe - tiedote sekä tiettyihin aihealoihin tai 
tapahtumiin liittyviä kertajulkaisuja. Ohjelmaan liittyi myös Brysselissä järjestettyjä 
sisäisiä tiedotus- ja koulutustapahtumia komission edustustoille ja ohjelmien 
hallintoyksiköille, mediaohjelma, mukaan lukien Keski-Euroopan toimittajien 
tukeminen, vierailuja, audiovisuaalisen alan rahoitusta ja TV-ohjelmien tuotantoa, 
parlamentteja koskeva ohjelma, vierailut mukaan lukien, sekä kumppanuusmaiden ja 
edustustojen omiin toimenpiteisiin liittyvä kansallinen tietoliikenneohjelma. 
Vuoden 1996 tärkein saavutus oli Phare-ohjelman on-line-tietojärjestelmän 
käyttöönotto huhtikuun alussa. Kaikki ohjelmaa ja sopimuksia koskeva tieto sekä 
taustatietoa, uutisia ja yleistä tietoa sekä vuosien 1994 ja 1995 ohjelmia koskevaa 
tietoa siirretään parhaillaan sähköiseen muotoon. Lisäksi ohjelmia ja sopimusten 
tekemistä koskeva ajantasaistettu tieto julkaistaan määräajoin Internetissä. Tieto 
julkaistaan viikko sen jälkeen, kun komissio on tehnyt asiaa koskevan päätöksen. 
Ennakolta on ryhdytty julkaisemaan myös tietoa tarjousmahdollisuuksia. Internetissä 
on julkaistu heinäkuun 1996 puolivälistä palvelusopimustarjouksia koskevat 
ilmoitukset 24 tunnin kuluessa siitä, kun toiminnasta vastaavat tahot ovat julkaisseet 
asianmukaisen ilmoituksen. Tämän ansiosta yritykset voivat ilmaista olevansa 
kiinnostuneita tarjouskilpailusta. Tällainen menettely perustuu komission 
pyrkimyksiin parantaa Phare-ohjelman avoimuutta ja auttaa komissiota tyydyttämään 
varainhoidosta annetun asetuksen (118 artiklan) mukaiset avoimuusvaatimukset. 
Alustavien havaintojen perusteella näyttäisi siltä, että tällaiselle palvelulle on suurta 
kysyntää ja että tämä kysyntä todennäköisesti kasvaa Internetin yleistyessä Keski-
Euroopassa. 
Tiedotusyksikkö on myös julkaissut esitteitä, joissa selvitetään laajempia 
toimenpiteitä. Esimerkkinä on kesäkuussa 1996 ilmestynyt Euroopan unionin 
liittymisiä valmistelevaa strategiaa koskeva julkaisu, johon on koottu Keski-Euroopan 
assosioituneiden maiden kanssa toteutettuja liittymistä edeltäviä aloitteita. Yksikkö on 
tutkinut lehdistön suhtautumista Bosnia-Hertsegovinan jälleenrakennuksen 
rahoittajien toiseen konferenssiin ja tehnyt ehdotuksia, joiden tavoitteena on varmistaa 
jatkossa asioiden tasapainoisempi ja myönteisempi käsittely lehdistössä. Yksikkö 
vastasi yli 60 000 puhelinsoittoon, palveli 5 000 kävijää ja valmisteli yli 100 
puheenvuoroa konferensseihin ja työryhmiin sekä pidettäväksi vierailuohjelmien 
yhteydessä. 
Vuoden 1995 rahoitusehdotuksessa varattiin 2 miljoonaa ecua EU:n edustustojen 
tiedotusvalmiuksien parantamiseen. Parhaillaan toteutetaan tutkimusta, jonka avulla 
pyritään määrittämään täsmällisesti tiedon tarve, erityisesti perustettaessa Euroopan 
tiedotuskeskuksia kaupunkien keskustoihin. 
26 
Euroopan parlamentti hyväksyi kuitenkin heinäkuussa, juuri ennen vuoden 1996 
rahoitusehdotuksen julkaisemista, korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion, jossa 
tiedotukseen myönnetty rahoitus keskeytettiin tilapäisesti. Tämä merkitsi sitä, että 
varoja ei todellisuudessa ollut käytettävissä vuoden 1995 talousarviomäärärahojen 
loppumisen jälkeen. Brysselissä tai jäsenyyttä hakeneissa maissa ei julkaistu enää 
syyskuun 1996 lopun jälkeen uulislehtiä, esitteitä ja tapahtumia koskevaa aineistoa, 
vaikka olennaisen tärkeää toimintaa, kuten puheiden valmistelua ja vierailijoiden 
vastaanottoa jatkettiin siihen saakka, että puitesopimuksen voimassaolo marraskuussa 
päättyi. Tämän jälkeen Inlernet-palvclua jatkettiin suppeassa muodossa, kunnes 
varainhoitovuoden 1997 talousarvio hyväksyttiin marraskuun 1996 lopulla. 
Komissio teki erityisesti lokakuussa 1995 ja toukokuussa 1996 useita ehdotuksia 
lisätäkseen Euroopan parlamentin jäsenten tietoisuutta käytettävissä olevista tiedoista 
ja tutkiakseen ja seuratakseen mahdollisten ristiriitojen kehittymistä. Ensimmäinen 
korkean tason neuvottelu järjestettiin lokakuun lopulla, ja siihen osallistui noin 50 
Euroopan parlamentin jäsentä, virkamiestä ja muuta henkilöä. 
27 
Taloudellinen tilanne ja ohjelman suorituskyky 
Phare-ohjelman taloudellista suorituskykyä voidaan havainnollistaa tarkastelemalla 
vuorollaan ohjelman sitoumuksia, sopimuksia ja maksusuorituksia sekä niiden 
suhteiden muuttumista ajan myötä. Sivulla 27 olevassa taulukossa määritetään 
teknisesti käsitteet 'maksusitoumus', 'rahoitussopimuspa 'maksusuoritus'. 
Kuvio 1: Sitoumukset, sopimukset ja maksusuoritukset vuosina 1990 - 1996 
(miljoonaa ecua) 
• sitoumukset 
• sopimukset 
D maksut 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Kuvio 2: Sitoumukset, sopimukset ja maksusuoritukset kokonaisuudessaan 
vuosina 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 
7000 
• Sitoumukset 
• Sopimukset 
D Maksut 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Rahoitusmenettely 
28 
Fl/O IA/97/051KOOOO. WOO (EN) 
Phare-ohjelmaan kuuluu kolme vaihetta, jotka liittyvät budjettivallan käyttäjän 
vuosittain hyväksymään talousarvioon ja jotka toteutetaan ennen hankkeiden 
toteuttamista ja määrärahojen jakamista. 
Phare-ohjelmaan liittyy tätä toimintaa vastaava rahoitusmenettely. 
Maksusitoumukset 
Phare-ohjelmalle hyväksytään vuosittain talousarvio, jossa on esitetty ne varat, jotka 
komissio on valmis sitomaan kuhunkin maahan Phare-ohjelman kautta. Sitte 
suunnitellaan maakohtaiset toimintaohjelmat ja valmistellaan rahoitusehdotukset. Kun 
Pharen hallintokomitea on antanut ehdotuksista myönteisen lausunnon ja komissio on 
tehnyt päätöksensä, esityksiin liittyviä varoja sanotaan "sidotuiksi". Pharen on 
sidottava koko vuosibudjettinsa sen vuoden kuluessa, jota talousarvio koskee. 
Rahoitussopimukset 
Kun varat on sidottu, julkaistaan tarjouspyynnöt toimintaohjelmassa hahmoteltujen 
toimien toteuttamiseksi. Kun tarjousmenettely on saatu päätökseen ja sopimus 
allekirjoitettu, sanotaan että kyseisistä varoista on tehty "rahoitussopimus" 
Sopimusten tekeminen on avainasemassa ohjelman toteuttamisessa, sillä sopimusten 
kautta Phare-rahoitus vapautuu ja varsinainen toteuttaminen kentällä voi alkaa. 
Maksusuoritukset 
Maksusuoritukset ovat rahoitusmenettelyn viimeinen vaihe. Maksuja suoritetaan 
sopimuskauden kuluessa hankkeen osien toteutumisen mukaan. Koska hankkeet 
voivat kestää useita vuosia, maksaminen jatkuu yleensä yhtä kauan. Tämän vuoksi 
maksusuoritukset ovat aina jäljessä sitoumuksista ja sopimuksista. 
29 
Sidotut varat 
Vuoden 1996 Pharc-ohjelmasta sidottiin kumppanuusmaissa toteutettavaan toimintaan 
lukuisten kansallisten, monen maan välisten, laaja-alaisten ja raja-alueyhteistyötä 
koskevien ohjelmien kautta yhteensä I 222,9 miljoonaa ecua (budjettikohta B7-7000 
mukaan lukien). Summa on kaikkien aikojen suurin, ja määrärahat kasvoivat 5,9 
prosenttia vuodesta 1995. Määrärahat oli sidottu kokonaisuudessaan. Ohjelman 
yhteenlasketut maksusitoumusmäärärahat ovat nyt kokonaisuudessaan 6 636,1 
miljoonaa ecua. 
30 
Rahoitussopimukset 
Kumppanuusmaissa sijaitsevien ohjelmien hallintoyksiköiden ja komission 
yksiköiden vuonna 1996 tekemien rahoitussopimusten määrärahat ovat yhteensä 
927,5 miljoonaa ecua. Summa on aikaisempiin vuosiin verrattuna suuri. Ohjelman 
suorituskyky ei kuitenkaan yltänyt vuonna 1996 vuoden 1995 tasolle (1 142,9 
miljoonaa ecua) eikä uusia sopimuksia tehty niin paljon kuin vuoden 1996 ohjelmasta 
peräisin olevat uudet määrärahat (eli kaikki uudet sitoumukset) olisivat edellyttäneet. 
Tämän vuoksi vuonna 1996 ei pystytty edes tasoittamaan sopimusten ruuhkautumista 
samalla tavoin kuin vuonna 1995 oli ensimmäistä kertaa tapahtunut. 
Sopimusten ruuhkautumisella tarkoitetaan sitoumusten ja rahoitussopimusten välistä 
eroa, joka oli vuosien 1990 ja 1996 välillä 2 335 miljoonaa ecua. Sopimukset oli tehty 
tosiasiassa ainoastaan 65 prosentista kyseisenä ajanjaksona hyväksyttyihin ohjelmiin 
sisällytetyistä toimenpiteistä. Sopimusruuhka on peräisin lähinnä ohjelman 
alkuajoilta. Sen syynä ovat ohjelmointijakson monimutkaisuus, aikaa vievät 
menettelyt ja suuri määrä pieniä hankkeita. Sen kestoon ovat vaikuttaneet myös muut 
tekijät, jotka liittyvät edunsaajamaiden käyttökykyyn ja ohjelman koostumukseen 
verrattuna suhteellisen vähäisiin henkilöstöresursseihin. 
Vuonna 1995 aikaansaadun tasoittumisen jälkeen sopimusten ruuhka kasvoi jälleen 
vuonna 1996, mikä osoitti, että useita ohjelmia koskevien toimenpiteiden 
yhteisvaikutukset eivät vielä olleet parantaneet tilannetta pysyvästi. Tämän vuoksi 
komissio ehdotti vuonna 1997 osana Phare-ohjelman uudelleensuuntaamista useita 
toimenpiteitä aikaisemmin kertyneen ruuhkan poistamiseksi ja jotta voitaisiin välttää 
uusien muodostuminen. 
Kuviossa 3 on esitetty kunakin kalenterivuonna tehdyt sopimukset ja vuosi, jolloin 
kyseiset määrärahat on myönnetty. Näyttäisi siltä, että vuoden 1996 
rahoitussopimuksista 351 miljoonaa ecua cli 38 prosenttia kaikista 
rahoitussopimuksista liittyi vuosien 1990 1993 ohjelmiin. Tämä kuvastaa 
suhteellisen hidasta totcutusvauhtia, jota voidaan selittää suurelta osin koko 
uudistuskehityksen viivästymisellä (kuten voidaan havaita ohjelmien alakohtaisesta 
koostumuksesta, eli kyse on ensisijaisesti uudistuksia tukevista ohjelmista) ja 
kumppanuusvaltioiden rajallisella käyttökyvyllä. Komissio on tietoinen tämän 
ylijäämän vaikutuksista ohjelman suorituskykyyn, ja se päätti olla laajentamatta 
Phare-ohjelmaa koskevissa uusissa suuntaviivoissa ohjelmia, joille on ominaista hidas 
toteutus, ja saattaa päätökseen vuosien 1990 - 1993 ohjelmat. 
Maksusuoritukset 
Maksusuorituksia tehtiin vuonna 1996 yhteensä 829,9 miljoonan ecun arvosta eli 
enemmän kuin koskaan ennen ja 8,9 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995. 
Alunperin talousarvioon merkittyjä 1 139,1 miljoonaa ecua vähennettiin myöhemmin 
varainhoitovuoden aikana 1 002,4 miljoonaan ecuun. Näistä määrärahoista maksettiin 
82,8 prosenttia. Kuvassa 4 esitetään maksusuoritukset kunakin kalenterivuonna ja 
niitä vastaavien ohjelmien aloitusvuodet. Vuosien 1990 - 1993 ohjelmien mukaiseen 
toimintaan käytettiin vuonna 1996 yhteensä 297 miljoonaa ecua eli 36 prosenttia 
kaikista maksuista. 
31 
Kuvio 3: Sopimukset kalenterivuosittain (miljoonaa ecua) 
1 300,00 
1 200,00 
1 100,00 
1 000,00-
900,00 
800,00-
700,00 
600,00 
500,00 
400,00 
300,00 
200,00 
100,00-
0,00 
varat v. 90 varat v. 91 varat v. 92 varat v.93 varat v.94 varat v. 95 varat v. 96 
a vuoden 1990 sopimukset E3 vuoden 1991 sopimukset 0 vuoden 1992 sopimukset H vuoden 1993 sopimukset 
• vuoden 1994 sopimukset • vuoden 1995 sopimukset • vuoden 1996 sopimukset • sopimukset tekemättä 
32 
Kuvio 4: Maksusuoritukset varainhoitovuosittain (miljoonaa ecua) 
1300 
varat v. 90 varat v. 91 varat v. 92 varat v. 93 varat v. 94 varat v. 95 varat v. 96 
• maksettu v. 90 D maksettu v. 91 D maksettu v. 92 • maksettu v. 93 
• maksettu v. 94 •maksettu v. 95 •maksettu v. 96 O maksamatta 
33 
Kuvio 5: Sopimukset ja maksusuoritukset kumulatiivisesti vuosina 1990 - 1996 
(prosenttia) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Sopimusten osuus 
sitoumuksista prosentteina 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 64,8 
kumulatiivisesti 
Maksujen osuus 
sitoumuksista prosentteina 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53,0 56,2 
kumulatiivisesti 
34 
II Phare-ohjelma kumppanuusmaissa 
35 
Albania 
Toiminta vuonna 1996 
Albania on yleisesti ottaen edistynyt markkinatalouteen tähtäävässä kehityksessä 
huomattavasti vuoden 1992 jälkeen. Maassa on toteutettu Kansainvälisen 
valuuttarahaston lMF.n johdolla useita uudistuksia, ja vuosittainen kasvuvauhti oli 
vuosina 1993 - 1995 keskimäärin yhdeksän prosenttia. Vuonna 1996 tilanne kuitenkin 
huononi. Inflaatio kiihtyi kahdeksasta prosentista (vuonna 1995) 18 prosenttiin 
(vuonna 1996), mikä johtui finanssi- ja rahapolitiikan löystymisestä ennen vaaleja. 
Vuoden 1996 lopulla puhjennut kriisi perustuu kahteen erityiseen kehityspiirteeseen. 
Näistä ensimmäiseen liittyi demokratiakehityksen viivästyminen. Toukokuun 1996 
parlamenttivaaleissa esiintyi merkittäviä säännönvastaisuuksia, ja vaikka kansainvälinen 
yhteisö piti lokakuussa 1996 järjestettyjä paikallisvaaleja yleisesti ottaen 
oikeudenmukaisina, poliittinen tilanne ei niiden myötä vakiintunut (suurimmat 
oppositiopuolueet boikotoivat edelleen uutta parlamenttia, ja uuden perustuslain 
laatimiseen liittyi jatkuvia ristiriitoja). 
Toinen tilanteen kärjistymiseen vaikuttanut näkökohta oli niin sanottujen 
pyramidisijoitusjärjestelmien romahtaminen. Nämä järjestelmät olivat perustuneet 
keinotteluun, ja ulkomaille muuttaneiden varainsiirrot kuvastivat luotettavien pankkien 
puuttumista. Useiden järjestelmien romahdettua marraskuussa 1996 Albaniassa esiintyi 
suuria levottomuuksia ja uusien järjestelmien romahtaessa myöhemmin valtio ajautui 
vuoden 1997 alkupuolella vakavaan kriisiin. 
Albaniaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Monivuotisesta maaohjelmasta myönnetään vuosina 1996 - 1999 yhteensä 145 
miljoonaa ecua Phare-tukea kansallisille ohjelmille. Näiden ohjelmien avulla on 
tarkoitus kehittää 
• tiiviimmät yhteydet Euroopan unioniin (mukaan lukien valtio- ja 
yhteiskuntarakenteiden uudenaikaistaminen ja standardien sekä lakien, asetusten ja 
hallinnollisten määräysten lähentäminen) 
• kansallinen tuotantoperusta (mukaan lukien perusrakenteiden kehittäminen) 
• henkilöstöresursseja ja luonnonvaroja. 
Näiden laajojen strategisten alojen perusteella voidaan yksilöidä useita tuen 
painopistealueita. 
36 
Euroopan ulottuvuus 
Euroopan unioniin liittyvää ulottuvuutta on aikaisemmin pyritty kehittämään 
Albanian uudistusten yhteydessä ajoittain, yksittäisten ohjelmien tai toimenpiteiden 
osa-alueena. Nyi oli kuitenkin kehiteltävä järjestelmällisempi ja slrategisempi 
lähestymistapa. Alakohtaisen strategian kehitliimisessä ja toteutuksessa on siten 
oteltava huomioon tarve luoda institutionaalinen verkosto ja määritellä tehtävät sekä 
toiminnan alustava aikataulu. Tärkeintä on lainsäädännön ja teknisten standardien 
lähentäminen, ja lisäksi korostetaan julkishallinnon uudistuksia keskushallinnossa ja 
paikallistasolla, jotta lainsäädäntöä voitaisiin panna täytäntöön ja valvoa tehokkaasti. 
Kansallisen tuotantoperustan kehittäminen 
Keskipitkällä aikavälillä ei pystytä jatkamaan tähän mennessä aikaansaatua 
makrotaloudellista vakauttamista, ellei Albaniaan pystytä luomaan elinvoimaista 
tuotantoperustaa. Useimpia tärkeitä talousaloja koskevia Phare-hankkeita kehitellään 
parhaillaan. 
Maatalous 
Yli puolet Albanian bruttokansantuotteesta on peräisin maataloudesta, ja tämän vuoksi 
maan lyhyen ja keskipitkän aikavälin talouskasvu riippuu suurelta osin maatalouden 
toimintakyvystä. Vuoden 1991 jälkeen hallitus on edistänyt yksityistämistä ja 
hintauudistuksia. Haasteena on kehittää alakohtainen politiikka, jonka avulla 
pystyttäisiin luomaan edellytykset lukuisiin pieniin perhetiloihin perustuvalle 
kilpailukykyiselle ja elinvoimaiselle maataloudelle. 
Pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen, kaupankäynnin kehittäminen, 
investointien edistäminen ja matkailu 
Samalla kun hallitus pyrkii luomaan edellytykset yksityisen sektorin 
menestyksekkäälle kehittämiselle, Phare-ohjelmasta pyritään kehittämään 
asianmukaisia järjestelmiä ja palveluja, joiden avulla voitaisiin voittaa nykyiset 
yksityisen sektorin kehitysrajoitukset. 
Pankki- ja rahoitusala 
Rahoitusjärjestelmä on keskeisen tärkeä osa tuotannon kehittämistä, koska sen olisi 
pystyttävä vastaamaan pk-yritysten lainatarpcisiin. Phare-ohjelmasta pyritään 
luomaan uudenaikainen ja tehokas markkinatalouteen perustuva pankkiala, joka 
pystyisi pitämään rahamarkkinat kurissa ja tarjoamaan pitkän aikavälin rahoitusta. 
Liikenne 
Liikenteen perusrakenteiden kehno tila on rajoittanut yksityisen sektorin kehitystä. 
Niiden uudenaikaistaminen ja parantaminen on Albanian hallituksen ensisijainen 
päämäärä, mikä kuvastuu myös Phare-ohjelmasta tälle alalle myönnetyissä 
määrärahoissa. Aikaisemmin suurin osa Phare-ohjelman tuesta keskitettiin itä-länsi-ja 
pohjois-etelä -suuntaisten käytävien kunnostamiseen, koska nämä käytävät ovat 
olennaisen tärkeitä Albanian kansallisen liikenteen perusrakenteiden kannalta. 
Henkilöstöresurssit ja luonnonvarat 
Tämä keskeinen ala liittyy työmarkkinoiden ja koulutuksen, terveyden, 
vesistöperusrakenteen ja ympäristön sekä paikallisyhteisöjen ja alueellisen kehityksen 
yhteydessä toteutettuihin toimenpiteisiin. Tarkasteltaessa vuosiksi 1996 - 1999 
37 
ehdotettuja maaohjelman määrärahoja voidaan havaita, että eniten varoja myönnetään 
vesi- ja ympäristöalalle, mikä johtuu tällä alalla esiintyvistä kiireellisistä tarpeista, 
mukaan lukien juomavesi- ja viemäriverkkojen kunnostaminen, viemäriveden 
käsittelylaitosten rakentaminen ja ympäristönsuojeluun liittyvien oikeudellisten ja 
institutionaalisten kehysten luominen. 
Monivuotisen maaohjelman yhteydessä hyväksyttiin vuonna 1996 kansallinen Pharc-
ohjclma, josta myönnettiin tukea yhteensä 30,5 miljoonaa ecua. Tämän lisäksi 
myönnettiin 2,5 miljoonaa ecua korkeakoulujen yhteistyötä koskevaan Tempus-
ohjelmaan liittyvän erillisen rahoitusehdotuksen perusteella. 
Vuoden 1996 maakohtaisen toimenpideohjelman määrärahoista varattiin yli puolet 
liikenteeseen (Durresin ja Voren välisen osuuden kunnostaminen), minkä avulla 
pyrittiin korjaamaan Albanian perusrakenteiden huomattavat puutteet, jotka rajoittavat 
sen taloudellisia kehitysmahdollisuuksia. 
Rahoitusta myönnettiin lisäksi lainsäädäntöjen lähentämiseen, julkishallinnon 
elinten (tullit ja tilastokeskukset) rakenneuudistukseen, tuomioistuinten toimintaan 
osallistuvien viranomaisten käytännön toiminnan tukemiseen sekä valmiuksien 
lujittamiseen talouskehityksestä ja tuen yhteensovittamisesta vastaavan ministeriön 
kolmessa hallinnollisessa yksikössä, nimittäin tuen koordinoinnista vastaavassa 
yksikössä (ACU), julkisten investointien suunnittelusta vastaavassa yksikössä (EDU) 
ja Euroopan ulottuvuutta varten perustettavassa hankkeen hallinnointiyksikössä. 
Kotimaisen tuotantoperustan kehittämisen osalta tukea myönnettiin myös 
maatalousalalle. Lisäksi pieniä määrärahoja varattiin yleissivistävään ja ammatilliseen 
koulutukseen ja vesi- ja ympäristöasioihin (henkilöstöresurssien ja luonnonvarojen 
kehittämiseen). 
Kansallisen ohjelman lisäksi vuoden 1996 raja-alueyhteistyöohj el mistä myönnettiin 
tukea yhteensä 20 miljoonaa ecua. Näiden ohjelmien tavoitteena on parantaa Albanian 
yhteyksiä ympäröiviin EU:n jäsenvaltioihin eli Kreikkaan ja Italiaan. Näihin raja-
alueohjelmiin myönnetyt varat keskitettiin ensisijaisesti liikennealalle ja maan 
tärkeimpien tieväylien kunnostamiseen. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Albaniasta on tullut Pharc-ohjclman vakituinen kumppanuusmaa, ja maan 
viranomaiset ovat perehtyneet suunnitteluun ja toteutukseen liittyviin menettelyihin. 
Yhä useampien Phare-ohjelmien hallinnoinnissa sovelletaan lisäksi hajautettua 
toteuttamisjärjestelmää. Tämä edellyttää ohjelman paikallisten hallintoyksikköjen 
osallistumista ja kehittää siten Albanian valmiuksia tehdä Phare-ohjelmiin liittyviä 
ehdotuksia ja hallinnoida ja toteuttaa ohjelmia sekä lujittaa instituutioita. Se helpottaa 
myös uusien ohjelmien toteuttamista kunkin suunnittelukauden aikana. 
Phare-ohjelmasta tuettiin vuonna 1996 vuosien 1996 - 1999 monivuotisen 
maaohjelman laajempien tavoitteiden mukaisesti markkinauudistuksia ja Albanian 
talouden keskipitkän aikavälin rakenneuudistusta ja uudenaikaistamista sekä 
yhteyksien lujittamista Euroopan unioniin. Lisäksi painotettiin voimakkaasti Albanian 
liikennejärjestelmään ja perusrakenteisiin liittyvien puutteiden korjaamista ja 
38 
tärkeimpien instituutioiden tehostamista. Pharc-ohjelmasta liikenteeseen tehdyt 
investoinnit ovat olleet tähän mennessä Phare-ohjclman kokonaisinvestoinneista 
ylivoimaisesti tärkeimpiä, ja niillä on ollut huomattavia työllisyyteen ja tuloihin 
liittyviä vaikutuksia sekä toissijaisia investointivaikutuksia. 
Pharc-lucn toteuttamisaste on kokonaisuudessaan edelleen tyydyttävä eli 
rahoitussopimuksia on tehty 69 prosentista kaikista vuosiksi 1991 - 1996 varatuista 
määrärahoista. Vastaava luku kasvaa yli 80 prosenttiin, jos laskelmiin sisällytetään 
vain kansalliset ohjelmat. 
39 
Bosnia-Hertsegovina 
Toiminta vuonna 1996 
Bosnia-Hertsegovinassa voitiin havaita vuonna 1996 jonkin verran merkkejä 
sosiaalisesta ja taloudellisesta elpymisestä. Palkat ja kustannukset olivat suhteellisen 
alhaiset, ja siten hinnat saattoivat lyhyellä aikavälillä olla kilpailukykyiset. Useat 
yritykset ovatkin ilmaisseet olevansa kiinnostuneita kauppasuhteiden ja investointeihin 
liittyvien yhteyksien luomisesta tai elvyttämisestä. 
Syyskuun 1996 parlamenttivaalien jälkeen julkishallinnon elinten rakenteita muutettiin 
ja virkoihin nimitettiin uusia henkilöitä. Vakaiden ja yhtenäisten sosiaalis-taloudellisten 
olosuhteiden palauttaminen maahan vaatii kuitenkin niiltä suuria ponnisteluja. 
Bosnia-Hertsegovinan uusi hallitus pyrkii taloudellisen ja sosiaalisen 
jälleenrakennuksen ja pakolaisten ja asuinpaikoiltaan siirtymään joutuneiden ihmisten 
yhteiskuntaan sopeuttamisen lisäksi luomaan kokonaan uudenlaiset avoimeen ja 
yhtenäiseen kansantalouteen perustuvat elinvoimaiset talousrakenteet. Jatkossa on 
vahvistettava yhteisiä toimielimiä talousuudistusten tukemiseksi ja Daytonin ja Pariisin 
rauhansopimusten täytäntöönpanon edistämiseksi. Talouspolitiikan täytäntöönpano on 
tulevaisuudessa ratkaisevan tärkeää valtion yhtenäisyyden ja tulevien vuosien poliittisen 
ja yhteiskunnallisen vakauden kannalta. 
Komissio avasi heinäkuussa 1996 edustuston Sarajevossa. 
Bosnia-Hertsegovinaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Vuoden 1996 kansallisen ohjelman määrärahat olivat yhteensä 14,2 miljoonaa ecua. 
Uusi vaaleilla valittu hallitus vahvisti kansallisen ohjelman muodossa olevan 
rahoitusehdotuksen, jonka kokonaisarvo oli 12 miljoonaa ecua ja joka oli tarkoitettu 
talouden elvyttämiseen ja instituutioiden kehittämiseen. Loput 2,2 miljoonaa ecua oli 
varattu Pharen Demokratiaohjelman (700 000 ecua), LIEN-ohjelman (500 000 ecua) ja 
Tempus-ohjelman valmistelun (1 000 000 ecua) yhteydessä aikaisemmin hyväksyttyihin 
rahoitusehdotuksiin. 
Vuoden 1996 kansallisen ohjelman yhteydessä valitut hankkeet vastaavat edelleen 
rahoittajien ehdottamia painopistealoja, joita EU:n Bosnia-Hertsegovinan pääedustaja 
on sovittanut yhteen. Näitä alueita ovat 
• pk-yritysten tukeminen ja talouden elvyttäminen 
• pankkijärjestelmän kehittäminen ja keskuspankin perustaminen 
• instituutioiden ja julkishallinnon lujittaminen. 
Tempus-ohjelman valmisteluohjelman erään osa-alueen tavoitteena on valmistella 
40 
korkeakoulujärjestelmän rakenneuudistusta, jotta opiskelijat voisivat opiskella useita 
erityisaloja, kuten Euroopan kieliä, oikeustieteitä ja teknisiä aineita ja jotta heidän 
koulutuksensa voitaisiin tällä tavoin mukauttaa paikallisten ja kansainvälisten 
työmarkkinoiden tarpeisiin. 
Demokratia- ja LIEN-ohjelmista myönnettyjen määrärahojen tavoitteena oli edistää 
demokraattisen kansalaisyhteiskunnan kehittämistä ja myöntää terveydenhoitoon 
liittyvää ja sosiaalista tukea sodan uhreille ja heikossa asemassa oleville 
väestöryhmille, kuten vanhuksille, kodittomille ja katulapsille. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Ennen kuin Bosnia-Hertsegovinasta tuli kesäkuussa 1996 täysivaltainen 
kumppanuusmaa, Phare-ohjclmasla myönnettiin tälle maalle kahdessa yhtäsuuressa 
erässä 125 miljoonaa ecua jälleenrakennuksen pcrusapuohjelmasta. Tämän ohjelman 
tarkoituksena oli toimittaa maahan nopeasti tärkeitä tarvikkeita, kuten lääkkeitä ja 
lääkintälaitteita, eläinten rehua, traktoreita, vesijohtoja, sähkökaapeleita, 
kaivauskoneita, linja-autoja, varaosia, talojen rakentamiseen tarvittavaa materiaalia ja 
tietokoneita. Phare-ohjelmasta myönnetty apu oli laajan jälleenrakennusohjelman 
ensimmäinen osa, ja se on edistänyt rauhankehitystä. 
Bosnia-Hertsegovinan poliittinen tilanne on pysynyt melko vakaana, minkä ansiosta 
Phare-ohjelmaa on voitu kehittää sovittamalla toimenpiteitä yhteen muiden 
rahoittajien toiminnan kanssa. Vuonna 1996 laadittiin erilaisia ohjelmia, jotka 
kuvastivat valtion tärkeimpiä tarpeita. 
Jälleenrakennuksen tukeminen 
Vuoden 1996 talousarviosta rahoitettujen Euroopan komission ohjelmien tavoitteena 
on ollut ensisijaisesti edistää maan jälleenrakennusta, sovintoa eri ryhmien välillä ja 
alueellista taloudellista yhteistyötä sekä luoda sellaiset institutionaaliset, taloudelliset 
ja yhteiskunnalliset olosuhteet, jotka helpottavat Bosnia-Hertsegovinan kehitystä ja 
rohkaisevat pakolaisia ja asuinseuduiltaan siirtymään joutuneita ihmisiä palaamaan 
lakaisin kotipaikoilleen. 
Näiden toimien tarkoituksena on ollut 
• elvyttää paikallista talouselämää ja tarjota lukuisille perheille perustoimeentulo 
käynnissä olevan siirtymäkauden aikana, 
• huolehtia työvoimavaltaisten hankkeiden avulla siitä, että sodan vuoksi 
työttömäksi jääneillä (kotiutetut sotilaat, pakolaiset ja siirtymään joutuneet 
ihmiset) on vähimmäistoimeentulo, 
• kunnostaa fyysiset ja sosiaaliset perusrakenteet sodassa vahingoittuneen 
elinympäristön ja tietoliikenneyhteyksien parantamiseksi, 
• lujittaa maassa asuvien etnisten ryhmien välisiä suhteita. 
Pcrusapuohjclman yhteydessä on laadittu kahdeksalla alalla yhteensä kymmenen 
kunnostushanketta (tietoliikenne, maatalous, vesi, asuminen/pakolaisten paluu, 
41 
energia, liikenne, terveys ja instituutiot). 
Taloudellisen elvyttämisen tukeminen 
Tämän ohjelman tavoitteena on elvyttää Bosnia-Hertsegovinan taloutta kestävällä 
tavalla kehittämällä markkinatalouteen perustuvia taloushallintojärjestelmiä, 
edistämällä yrittäjyyttä ja luomalla työpaikkoja. 
Instituutioiden kehittäminen 
Tämän ohjelman tavoite on tukea hallituksen laaja-alaista uudistusohjelmaa 
markkinatalouteen perustuvan demokraattisen yhteiskunnan luomiseksi ja Daytonin ja 
Pariisin rauhansopimusten periaatteiden edistämiseksi. 
Koulutuksen, ihmisoikeuksien ja demokratian edistäminen 
Näitä aloja koskevista ohjelmista tuetaan kansalaistason aloitteita, jotka liittyvät 
kansalaisyhteiskunnan luomiseen ja maassa asuvien eri kansallisuutta ja etnistä 
alkuperää olevien väestöryhmien väliseen sovintoon. Ohjelmien tavoite on myös 
edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta auttamalla heikossa asemassa olevia 
väestöryhmiä ja parantamalla nuorten koulutustasoa mukauttamalla opinto-ohjelmia 
vastaamaan uudenlaista markkinakysyntää. Korkeakoulu-uudistuksia toteutetaan 
Tempus-ohjelman valmisteluohjelmasta, ihmisoikeuksia ja demokratisoitumista 
edistetään Dcmokratiaohjelman avulla ja heikossa asemassa olevia ihmisiä pyritään 
tukemaan Lien-ohjclmasta. 
Komissio myönsi elokuussa 1996 yhteensä 2 miljoonaa ecua avointa 
yleisradiokanavaa (OBN) koskevaan hankkeeseen. Tämän hankkeen tärkein tavoite 
oli edistää erilaiset mielipiteet huomioon ottavia, ammattitaitoisia ja monikulttuurisia 
tiedotusvälineitä perustamalla etnisten ryhmien yhteinen riippumaton televisiokanava 
(TV-IN). TV-IN on harjoittanut säännöllistä lähetystoimintaa 7. syyskuuta 1996 
alkaen. 
Perusapuohjelman toteuttamisessa on esiintynyt merkittäviä poliittisia, teknisiä ja 
järjestelyihin liittyviä vaikeuksia, ja lisäksi ongelmana on osapuolten käyttökyvyn 
rajallisuus. Ohjelman ehdollisuus ja sen tilapäinen keskeyttäminen Bosnian 
serbitasavallassa, ohjelmaan täysipainoisesti osallistuvien vastuutahojen puuttuminen, 
toimitusten viivästyminen ja toimitusten jakeluun ja lopullisten edunsaajien 
valvontaan liittyvät ongelmat ovat herättäneet epäilyksiä tuontiohjelmien 
soveltuvuudesta nykyisiin tarpeisiin. Nämä ongelmat kuvastuvat sopimusten 
tekemistä ja toimituksia koskevissa lopullisissa luvuissa: ainoastaan 83 miljoonasta 
ecusta tehtiin rahoitussopimukset (66 prosenttia jälleenrakennuksen perusapuohjelman 
määrärahoista). 
Tämän vuoksi yhtenäisiä hankkeita on mukautettu 42 miljoonalla eculla, niiden 
toteuttamismenettelyjä on parannettu ja toimenpiteitä on erikseen sopeutettu 
vastaamaan toteuttamistarpeita. Tällä tavoin on pystytty lisäämään tuen myöntämisen 
tehokkuuden, näkyvyyden ja avoimuuden valvontaa.. 
42 
Demokratiaohjelma 
Bosnia-Hertsegovinan liittotasavalta hyväksyttiin vasta äskettäin Phare-ohjelmasta 
myönnetyn tuen edunsaajaksi. Ohjelman toteuttaminen on vasta aloitettu, ja siten on 
vielä liian aikaista tehdä luotettavia arvioita vuoden 1996 ohjelman menestyksestä. On 
kuitenkin syytä todeta, että Pharen Demokratiaohjelman yhteydessä sopimuksia on 
tehty 100 prosentista kaikista määrärahoista, minkä ansiosta on voitu toteuttaa noin 
100 mikrotason hanketta yhteiskunnallisen ja demokraattisen toiminnan edistämiseksi 
Bosnia-Hertsegovinassa seuraavilla aloilla: 
• julkishallinnon avoimuus 
• voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kehittäminen 
• riippumattomat ja erilaiset mielipiteet huomioon ottavat tiedotusvälineet 
• luottamusta parantavat toimenpiteet 
• ihmisoikeudet ja vähemmistöjen oikeudet 
• yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys 
• sopeuttaminen yhteiskuntaan 
• kestävä terveydenhuollon ja sosiaalinen tuki. 
43 
Bulgaria 
Toiminta vuonna 1996 
Bulgarian talous heikkeni voimakkaasti vuonna 1996, mikä johti suureen 
taloudelliseen, rahoituselämän ja yhteiskunnalliseen kriisiin. Hallitus joutui eroamaan 
tämän kriisin vuoksi joulukuussa 1996, ja huhtikuussa 1997 maassa järjestettiin uudet 
vaalit. Ongelmat johtuivat peräkkäisten hallitusten kyvyttömyydestä toteuttaa 
olennaisen tärkeitä rakenteellisia uudistuksia yhtenäisellä tavalla. Bruttokansantuote 
laski kriisin vuoksi miltei 11 prosentilla, inflaatio oli vuositasolla mitattuna yli 310 
prosenttia, Bulgarian levin arvo laski yhdeksänkertaisesti, pankkialan romahti miltei 
täysin ja viljasta ja polttoaineesta oli ajoittain pulaa. Suuri osa kansalaisista syrjäytyi 
yhteiskunnasta elintason jyrkän laskun vuoksi. 
Bulgarian talousuudistukset oyat olleet hitaita ja ongelmallisia. Yksityisen sektorin 
osuus arvonlisästä oli 17 prosenttia vuonna 1991 ja 47 prosenttia vuonna 1996, mutta 
vuonna 1996 sen osuus teollisuuden arvonlisästä oli 9 prosenttia. 
Suhteellisen vapaasta lainsäädännöllisestä kehyksestä huolimatta Bulgaria on 
naapureitaan jäljessä suorien ulkoisten investointien osalta. Poliittisen epävakauden ja 
hitaiden uudistusten lisäksi tähän ovat vaikuttaneet myös heikot instituutiot ja 
epäjohdonmukainen poliittinen päätöksenteko. 
Maatalous on perinteisesti ollut talouselämän selkäranka, mutta sen arvonlisä laski 12 
prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1996, kun se oli ollut 18 prosenttia vuonna 
1990. Tämä johtui useista tekijöistä, kuten keskinäisen taloudellisen avun neuvoston 
hajoamisesta, viime aikojen epäsuotuisista sääolosuhteista, politiikasta aiheutuneista 
häiriöistä, mukaan lukien maaomaisuuden palauttamisen hitaus, sekä muihin tekijöihin 
kuin markkinavoimiin perustuvasta hinnoittelujärjestelmästä. Tätä tilannetta ovat 
kärjistäneet myös vientirajoitukset, yksityisten maamarkkinoiden kehittymistä 
haittaavat rajoitukset ja valtion omistus elintarviketeollisuudessa. 
Bulgariassa toteutettavan liittymistä valmistelevan toiminnan edistämiseen liittyi 
läheisesti julkishallinnon uudistusstrategia, jonka hallitus hyväksyi maaliskuussa 1996. 
Tämän myötä perustettiin hallitukseen uudistuksista vastaava osasto sekä 
varapääministerin johtama ministeriöiden välinen työryhmä. 
Bulgarian hallitus esitti toukokuussa 1996 sisämarkkinoita koskevan EU:n valkoisen 
kirjan toteuttamista koskevan strategian. 
44 
Bulgariaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Bulgariaa koskevassa vuoden 1996 maakohtaisessa toimenpideohjelmassa 
noudateltiin vuosiksi 1996 1999 laaditun 240 miljoonaan ecun suuruisen 
monivuotisen maaohjelman tavoitteita. Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea 
Bulgarian jäsenyysvalmisteluja. Vuoden 1996 ohjelma hyväksyttiin varhaisessa 
vaiheessa, minkä ansiosta suunnittelujakso siirtyi eteenpäin kuudella kuukaudella. 
Vuoden 1996 maakohtaisesta toimenpideohjelmasta myönnettiin 62,5 miljoonaa ecua 
seuraaville aloille: 
Liikenteen perusrakenteiden kehittämiseen myönnettiin 30 miljoonaa ecua. 
Euroopan investointipankki yhteisrahoiltaa tähän liittyvää toimintaa, jonka tavoitteena 
on kunnostaa tärkeimpiä kauttakulkuteitä. Kansainvälisen kauttakulkuliikenteen 
kannalta tärkeitä teitä kunnostetaan yhteensä 900 kilometrin pituudelta vastaamaan 
Euroopan standardeja. Tämä toiminta edistää merkittävästi Bulgarian halki kulkevien 
Euroopan laajuisten verkkojen IV-, VIII-ja IX-käytävän loppuun saattamista. 
Energiaohjelman yhteydessä Bulgariaan tuodaan hiiltä, mikä on ratkaisevan tärkeää 
energiatoimitusten korvaamiseksi Kozloduyn ydinvoimalaitoksen ykkösyksikön 
sulkemiseen liittyvänä koeaikana. 
Ydinturvallisuuden alalla Phare-ohjelmasta tuetaan edelleen ratkaisevan tärkeitä 
turvallisuustutkimuksiin, hallintoon ja onnettomuuksia koskeviin 
tiedotusjärjestelmiin, paikalla tarjottavaan tukeen ja ystäväkaupunkeihin liittyviä 
ohjelmia sekä Bulgarian ydinturvallisuuden säätely viranomaista, mihin osallistuu 
vuonna 1993 tehtyä ydinturvarahastoa koskevan sopimuksen edistämiseksi perustettu 
EU:n ydinturvallisuusviranomaisten yhteenliittymä. 
Koulutuksen osalta ohjelmasta tuetaan Tempus-ohjelmaa. Tässä yhteydessä on 
käynnistetty ohjelma, jonka tavoitteena on saattaa päätökseen kansallisen 
korkeakoulujen arvioinnista ja hyväksymisestä vastaavan viraston perustaminen ja 
laatia hanke, jonka tarkoituksena on saada keskiasteen koulutuksen kesken jättäneet 
täydentämään koulutuksensa. 
Euroopan yhdentymiseen liittyy läheisesti ohjelma, josta edistetään Bulgarian 
standardointi- ja sertifiointijärjestelmän yhdensuuntaistamista EU:n vastaavan 
järjestelmän kanssa. Ohjelman määrärahat ovat 2 miljoonaa ecua ja se koostuu 
lainsäädännön lähentämisestä, rakenteiden tehostamisesta ja instituutioiden 
kehittämisestä. 
Vientiä on pyritty lisäämään tukemalla riippumattoman vienninedistämiskeskuksen 
perustamista johtamaan ala-ja yrityskohtaista vienninedistämistoimintaa. 
Kansalaisyhteiskuntaan liittyvän osa-alueen tavoitteena oli luoda edellytykset 
valtiosta riippumattomien järjestöjen toiminnalle politiikan laatimisen, hankkeille 
myönnettyjen apurahojen ja hallinnoinnin tukemisen myötä. Kulttuurista yhteistyötä 
on rohkaistu lujittamalla kulttuuriministeriön rakenteita ja tukemalla kulttuurilaitosten 
ja -aloitteiden hajauttamista. 
45 
Pharc-ohjelman tavoitteet 
Sisämarkkinoille osallistumista koskevan hallituksen valmistelustrategian käytännön 
toteutuksen edistämiseksi aloitettiin heinäkuussa 1996 kahden miljoonan ecun 
ohjelma, josta tuetaan lainsäädännön kääntämistä, lakiehdotusten valmistelua, 
yhteisön lainsäädännön saattamista teknisesti osaksi kansallista oikeusjärjestelmää, 
virkamiesten koulutusta, tietokonejärjestelmien uudenaikaistamista ja kaikkien 
asianomaisten ministeriöiden yhteisen dokumentaatiokeskuksen perustamista. Vuoden 
1995 Pharen liikenneohjelmasta tarjottiin oikeustieteellistä asiantuntija-apua 
seitsemän lakiehdotuksen valmistelussa, joita Bulgarian kansalliskokous käsittelee 
parhaillaan ja joihin on sisällytetty suurin osa yhteisön liikennelainsäädännöstä. 
Komissio sopi Bulgarian viranomaisten kanssa Kozloduyn ydinvoimalan 
ykkösyksikön sulkemisesta testausta varten toukokuussa 1996. Testausohjelma 
koostui näytteiden ottamisesta reaktoripaineastian sisäpuolelta. Näytteiden analysointi 
rahoitettiin Pharen ydinturvallisuusohjelmasta, ja perinteisiä energiamuotoja 
koskevasta Phare-ohjelmasta myönnettiin tukea hiilen tuomiseksi Bulgariaan 
ykkösyksikön sähköntuotantokapasiteetin korvaamiseksi talven 1996 - 1997 aikana. 
Lisäksi Phare-ohjelman ydinturvallisuusohjelman yhteydessä nelosyksikköön 
asennettiin ytimen seurantalaitteisto. Lisäksi saatettiin päätökseen ydinjätteen 
käsittelyä koskeva kansallinen strategia. 
Yksityisomistuksen lisääminen on ollut Phare-ohjelmasta maatalouteen myönnetyn 
tuen keskeinen näkökohta, ja nykyisin maataloudelle ovat luonteenomaisia yksityiset 
maatilat (85 prosenttia maatalouden kokonaispinta-alasta), vaikka maanomistukseen 
liittyy edelleen paljon oikeudellista epävarmuutta. Yksityisen sektorin osuus 
maatalouden arvonlisästä (metsäteollisuus mukaan lukien) oli 9 prosenttia vuonna 
1996. Maaomaisuuden palauttamista ja elintarviketeollisuuden yksityistämistä on 
tuettu. Maanviljelijöiden on lisäksi vaikea saada lainaa rahoituslaitoksilta, ja tämän 
vuoksi Phare-ohjelmasta on edistetty menestyksekkäästi yksityisten maaseudun 
keskinäisten luottolaitosten perustamista. Yhteensä 32 laitokselle oli myönnetty 
perustamislupa marraskuussa 1996. Nämä laitokset ovat Phare-ohjelman 7 miljoonan 
ecun suuruisen budjettikohdan hajautetun hallinnoinnin tärkeimpiä välineitä, ja 
kyseiseen budjettikohtaan liittyen oli kolmen kuukauden kuluessa järjestelmän 
toiminnan alkamisesta tehty yli 730 lainahakemusta, joista oli hyväksytty 475 
hakemusta. 
Kreikan ja Bulgarian välinen raja-alueohjelma ei ole vieläkään juuri edistynyt. 
Vuosiksi 1994 ja 1995 varatuista yhteensä 48 miljoonasta ecusta yli 46 miljoonaa 
ecua on vielä sitomatta sopimuksiin. Näin ollen vuodelle 1996 ei hyväksytty uutta 
talousarviota. Toteutuksen suuri viivästyminen johtuu useista tekijöistä: Bulgaria ei 
pysty täyttämään alkuperäisiä yhteisrahoitusvaatimuksia, hallinnointivalmiuksia tai 
asiantuntemusta ei ole, toteutuksesta vastaavan keskushallinnon yksikön ja lopullisten 
edunsaajien välillä ei ole tarpeeksi yhteistyötä ja ohjelman suunnittelu on useine 
aloineen ja hankkeineen liian monimutkainen. Vuoden 1996 loppupuolella komissio 
suostui tinkimään merkittävästi alkuperäisistä vaatimuksistaan, jotka koskivat 
Bulgarian yhteisrahoitusosuutta ja pyrki yksinkertaistamaan ohjelmaa ja tehostamaan 
sen toteutusta. 
46 
Heikentyvä sosiaalistaloudellinen tilanne ei ole vaikuttanut erityisemmin Phare-
ohjclman yleiseen toteutukseen, osittain sen vuoksi, että kriisi puhkesi vuoden 
loppupuolella. Useimmissa alakohtaisissa ohjelmissa on edistytty hyvin, minkä 
ansiosta aikaisemmilta vuosilta peräisin olevien sitomattomien määrärahojen 
kasautuma pieneni huomattavasti. Kokonaisuudessaan sopimusaste kasvoi 56 
prosentista vuonna 1995 jo 67 prosenttiin vuonna 1996. Näin ollen Bulgarian 
käyttökyky oli vuonna 1996 jo toista vuotta peräkkäin suurempi kuin myönnetyn 
uuden tuen määrä. 
Laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma 
Bulgarian laaja-alaisen yksityistämisen ohjelman käynnistämisestä ilmoitettiin vuonna 
1993. Virallisesti ohjelma hyväksyttiin vuonna 1994, ja sen käytännön toteutus alkoi 
tammikuussa 1996. Ohjelmasta on tämän jälkeen tullut Bulgarian kaikkien aikojen 
suurin ja laaja-alaisin yksityistämisaloite. Ohjelma on kehittynyt vaikeissa 
olosuhteissa ja sen taustalla on laaja poliittinen ja kansalaisten tuki. Se on 
osoittautunut erittäin kestäväksi, edennyt nopeasti ja kestänyt äskettäisen 
talouselämän kriisin. 
Ohjelmassa on mukana 1 050 valtion omistamaa yritystä, joiden osuus kaikista valtion 
omistamista varoista on noin 13 prosenttia. Näistä yrityksistä 75 prosenttia on 
tarkoitus yksityistää kokonaisuudessaan, mikä merkitsee sitä, että valtiolla ei ole enää 
yhtiöissä päätöksenteon estävää vähemmistöä. 
Osakkeiden lunastuskampanja aloitettiin tammikuussa 1996 ja se kesti viisi kuukautta. 
Kuudesta miljoonasta osakkeisiin oikeutetusta kansalaisesta noin 50 prosenttia lunasti 
lopulta osakkeensa muodollista korvausta vastaan. 
Joulukuussa 1996 järjestettyyn ensimmäiseen huutokauppaan osallistui yksityisiä 
henkilöitä ja investointirahastoja, ja siellä myytiin 41 prosenttia kaupan olevasta 
kokonaispääomasta. Tämän ansiosta 341 yhtiötä yksityistettiin kokonaisuudessaan. 
Lisäksi 190 yhtiön osalta myytiin yli 50 prosenttia niiden osakepääomasta. 
Ohjelman menestys on aikaisemmin perustunut merkittävään ja oikein ajoitettuun 
Phare-ohjelman tukeen, jota on myönnetty vuoden 1994 puolivälistä yhteensä 4,5 
miljoonaa ecua. Tuki on koostunut 
• jatkuvasta asiantuntijatuesta yksityistämisvirastolle, joka perustettiin ohjelman 
täytäntöönpanoa varten. 
• oikeudellisesta neuvonnasta 
• keskushallinnossa ja aluetasolla käyttöönotetusta tietoteknologiasta, mukaan lukien 
230 postitoimistoa, jotka toimivat rekisteröintitoimistoina. 
Laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma on ensimmäinen tärkeä vaihe yritysten 
omistusoikeuksien siirrossa ja valtion toimivallan muuttamisessa. Tärkeä haaste on 
edelleen varmistaa, että omistusoikeuksien kehittyessä hallinnointi todella paranee ja 
että yritysten kipeästi kaivattu rakennemuutos edistyy. Rahoitusalan ja Bulgarian 
47 
kehittymättömien pääomamarkkinoiden vakauttaminen ja kehittäminen ovat tärkeitä 
osa-alueita tiiman toiminnan edistämisessä. 
48 
Tsekin tasavalta 
Toiminta vuonna 1996 
Tsekin tasavallan makrotaloudellista kehitystä pidettiin vuonna 1996 suurelta osin 
myönteisenä. Kasvu oli vakaata, ulkomaisia investointeja oli edelleen melko paljon, 
työltömyystaso oli vuonna 1996 ainoastaan 3,1 prosenttia eli edelleen alueen 
alhaisimpia ja raha- ja finanssipolitiikka olivat kireitä. Useat näistä myönteisistä 
suuntauksista ovat viime aikoina kuitenkin heikenneet, mikä näyttäisi osoittavan, että 
rakenneuudistukseen, tuottavuuteen ja teknologiseen kehitykseen liittyvät 
mikrotaloudelliset ongelmat vaalivat nyt osakseen enemmän huomiota. Vuonna 1996 
kasvu oli edellistä vuolla hitaampaa (kasvuvauhti hiipui 4,8 prosentista 4,1 
prosenttiin), kansallinen talousarvio oli hivenen alijäämäinen ja kauppataseen 
alijäämä kohosi 10,9 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Lisäksi inflaatio vaivasi 
maata jatkuvasti ja oli vuositasolla noin 8,8 prosenttia verrattuna 9,1 prosenttiin 
vuonna 1995. 
Pankkialan kehitys aiheutti levottomuutta vuonna 1996. Yksi suurimmista 
alueellisista yksityisistä pankeista, Kreditni banka, romahti, ja Tsekin suurin 
yksityinen pankki, National Bank of Agrobanka, määrättiin valvontaan, mikä osoitti 
pankkijärjestelmän rakenteiden olevan hauraita. 
Maassa järjestettiin parlamenttivaalit 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta 1996. Niiden 
jälkeen maahan perustettiin vähcmmistökokoomushallitus, jonka johtoon valittiin 
pääministeri Vaclav Klaus. 
Tsekin tasavalta haki virallisesti EU-jäscnyyttä 23. tammikuuta 1996. 
Tsekin tasavaltaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Euroopan komissio ja Tsekin tasavalta sopivat EU:iin liittymistä valmistelevan 
strategian yhteydessä jo vuonna 1995 monivuotisesta maaohjelmasta. Tämä ohjelma 
koskee vuosia 1995 - 1999, ja siinä keskitytään Tsekin tasavallan jäsenyysvalmistelun 
erityistarpeisiin myönnettävään Phare-tukeen. Tämän tuen ja liittymistä valmistelevan 
strategian tärkein tavoite on helpottaa TSekin tasavallan jäsenyyttä 
• rahoittamalla institutionaalista yhdentymistä (lainsäädännön lähentäminen, 
instituutioiden kehittäminen), 
• yhteisrahoiltamalla perusrakenteiden kehittämistä, 
• jatkamalla sosiaalistaloudellisen siirtymäkauden tukemista. 
Tsekin tasavallan liittymistä valmistelevan toiminnan painopistealueita on käsitelty 
vuoden 1996 maakohtaisessa toimenpideohjelmassa, jossa keskitytään sosiaalis­
taloudellisiin uudistuksiin. EU sitoi ohjelman myötä toimintaan yhteensä 54 
49 
miljoonaa ecua, mihin sisältyy myös Tempus-ohjelmaan myönnetyt 7,5 miljoonaa 
ecua, sekä raja-alueyhteistyö Saksan (25 miljoonaa ecua) ja Itävallan kanssa (9 
miljoonaa ecua). 
Kansallisella tasolla vuoden 1996 maakohtaisesta toimenpideohjelmasta myönnettiin 
5 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoina yritysten ympäristöohjelman 
laatimiseen, pk-yritysten ympäristöinvestointien lainajärjestelmän perustamiseen ja 
tekniseen apuun. Alueelliseen kehittämiseen myönnettiin 7,5 miljoonaa ecua, joihin 
sisältyy 5 miljoonan ecun suuruisen alueellisen kehitysrahaston perustaminen. Tästä 
rahastosta tuetaan kunnallisia investointeja paikallisiin perusrakenteisiin ja siten 
edistetään yksityisiä teollisia investointeja. Varoja on myönnetty lisäksi edelleen 
Moravian pohjoisosien ja Sleesian kehityksen tukemiseen (2 miljoonaa ecua) ja 
Czechlnvest-laitokselle alueellisten investointien edistämiseen (500 000 ecua), minkä 
tarkoituksena on lujittaa alueellista tietoverkkoa ja siten houkuttaa ulkomaisia 
sijoittajia. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Phare-ohjelman avulla saavutettiin vuonna 1996 erityisen myönteisiä tuloksia 
seuraavilla aloilla: 
• yksityistäminen ja rakenneuudistukset, pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen 
• alueellinen kehittäminen 
• suorat ulkomaiset sijoitukset 
• lainsäädännön lähentäminen 
• henkilöstöresurssien kehittäminen. 
Yksityistämisen ja rakennemuutoksen osalta on todettava, että maarekistereille 
myönnetyn tuen avulla on pystytty edistämään ratkaisevasti yksityistämistä. EU:n ja 
KIE-maiden yritysten yhteistoiminnan tukemiseen tähtäävästä JOP-ohjelmasta on 
edistetty yli sataa hanketta, joiden tavoitteena on ollut luoda yhteisyrityksiä EU:n ja 
tSekkiläistcn yritysten välillä. Pk-yrityksiä on kehitetty perustamalla 23:sta neuvonta-
ja tiedotuskeskuksesta koostuva laaja-alainen alueellinen verkosto, ja noin 400 
tsekkiläistä pk-yritystä on voinut osallistua kaupallisen alan tapahtumiin ja luoda suoria 
yhteyksiä EU:ssa sijaitseviin vastaaviin yrityksiin. Pieniä lainoja koskevasta ohjelmasta 
myönnettiin yhteensä 800 lainaa, joiden avulla myötävaikutettiin yli 1 500 työpaikan 
luomiseen. 
Pohjois-Moraviassa (Ostravan alue) käynnistetyn Pharen aluekehitysohjelman avulla 
on pystytty parantamaan alueellisten uudistusten edellytyksiä, ja ohjelman yhteydessä 
perustetusta investointirahastosta myönnetään yrityksille niiden tarvitsemia 
riskipääomia. Tämä menestyksekäs ohjelma on toiminut esimerkkinä uuden hallituksen 
laatiessa uudenaikaisen ja tehokkaan aluepolitiikan periaatteita, jotka ovat verrattavissa 
EU:n käytäntöihin. 
Kyky houkutella maahan ulkomaisia suoria investointeja on olennaisen tärkeää 
siirtymävaiheen kehityksen kannalta. Tsekin tasavaltaan perustettiin vuoden 1992 
lopulla Czechlnvest-niminen laitos edistämään ulkomaisia investointeja. Phare-
ohjelman osuus oli vuonna 1996 yhteensä 60 prosenttia laitoksen talousarviosta. 
Laitoksen henkilökunta on erittäin pätevää, ja sen toiminta on ollut erityisen 
50 
menestyksekästä. Vuoden 1993 jälkeen Czech In vest on auttanut alkuun 262 hanketta, 
tarjonnut kansainvälisiä yhteyksiä 815 tSekkiläiselle yritykselle, toteuttanut yli 400 
toimenpidettä" Tsekin tasavallassa ja ulkomailla ja saattanut itse menestyksekkäästi 
päätökseen yli 23 hankella. Tiimiin ansiosta on luolu (ai onnistuttu säilyttämään 
yhteensä 6 000 työpaikkaa. Laitos on laajentanut toimintaansa niin kansallisesti, 
perustamalla 10 virallista alueellista edustustoa, kuin myös kansainvälisesti ulkomaisten 
edustustojensa avulla (Lontoo, Pariisi ja Diisseldorf). Phare-ohjelman tuki keskitettiin 
vuonna 1996 Czechlnvestin toiminnan yhdistämiseksi aluekehitykseenpä siten autettiin 
laitosta lujittamaan alueellista tiedotusverkkoa ulkomaisten sijoittajien houkuttamiseksi. 
Oikeudellista tukea, mukaan lukien Euroopan yhteisön lainsäädäntöä koskevan 
tiedon saatavuus, seminaarien ja opintomatkojen järjestäminen ja asiakirjojen 
kääntäminen, tuettiin edelleen vuonna 1996 EU:ssa toimivista lakitoimistoista 
koostuvan konsortion kautta. Hankkeen ensimmäisen vaiheen aikana järjestettiin yli 
50 oikeusopillista konsultoinlitilaisuutta ja pyydettiin apua yli 40:ltä konsortion 
asiantuntijalta. Lisäksi toistakymmentä tsekkiläistä oikeustieteen asiantuntijaa 
osallistui lainsäädännön lähentämiseen. Tähän mennessä Euroopan yhteisön ja TSekin 
lainsäädäntöä on käännetty yli 11 000 sivua, ja konsortioon osallistuvien 
asiantuntijoiden ja tSckkiläisten alan ammattilaisten välillä on saatu aikaan tehokkaat 
työsuhteet. 
Henkilöstöresurssien kehittäminen on yksi Phare-ohjelman tärkeimmistä 
painopistealoista pitkällä aikavälillä. Kansallisesta koulutusrahastosta tuettiin vuonna 
1996 merkittävästi yksityisen sektorin liikkeenjohdollisen koulutuksen kehittämistä. 
Ammatillisen koulutuksen ja jatkokoulutuksen uudistusta koskeva pilottihanke 
toteutettiin menestyksekkäästi 19:ssä koulussa, ja sen odotetaan johtavan poliittisiin ja 
lainsäädännöllisiin uudistuksiin. Työmarkkinoita uudistettiin tukemalla 
työvoimatoimistoja, ja Tempus-ohjelmasta on edistetty menestyksekkäästi Teekin ja 
EU:n yliopistojen välistä yhteistyötä. 
Tsekin pankkijärjestelmän tukemiseksi vaikeina aikoina Euroopan komissio ja Tsekin 
kansallispankki (CNB) hyväksyivät heti syksyllä 1996 strategian, jonka mukaan Phare-
ohjclmasta tuetaan tämän ratkaisevan tärkeän alan kehittämistä. Teknistä tukea 
myönnetään pankkitoiminnan valvontaan, tärkeimpien pankkien yksityistämiseen, 
rahanpesun ehkäisyyn ja luottotappioiden hoitoon. 
Phare-ohjelman hallinnointi 
Phare-ohjelman suorituskyky parantui Tsekin tasavallassa vuonna 1996 
tarkasteltaessa tehtyjen sopimusten määrää. Sopimusaste oli joulukuun 1996 loppuun 
mennessä vuosien 1990 - 1994 ohjelmien osalta yli 90 prosenttia. 
Vuoden 1996 alussa esiintyi joitakin ohjelman toteutukseen liittyviä ongelmia. 
Eräiden vuoden 1996 lopulla päättyvien vuoden 1993 ohjelmien toteutusaste oli 
heikko. Tämä ongelma ratkaistiin järjestämällä Prahassa ulkomaisesta avusta 
vastaavan keskuksen (Centre for Foreign Assistance, CFA) ja asianomaisten 
ohjelmien hallintoyksiköiden kanssa kokouksia, joissa tarkastettiin ohjelmien 
toteutusta. Kaikista vuoden 1996 lopulla päättyneiden ohjelmien määrärahoista oli 
kuitenkin tehty sopimukset 31. joulukuuta 1996. 
51 
Kansalaisyhteiskunnan kehittämissäätiö 
Kansalaisyhteiskunnan kehittämissäätiö (CSDF1) perustettiin toukokuussa 1993 
hallinnoimaan Phare-ohjelman määrärahoja, jotka oli myönnetty Tsekin tasavallassa 
toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen lujittamiseen. CSDF tukee 
tietopalveluja, tarjoaa erityiskoulutusta kansalaisjärjestöjen työntekijöille ja 
vapaaehtoisille ja avustaa yksittäisten kansalaisjärjestöjen toteuttamissa hankkeissa. 
Phare-ohjelmasta myönnettiin alunperin CSDF:lle yhteensä 2,6 miljoonaa ecua, ja 
tukea lisättiin vuoteen 1997 mennessä 2 miljoonalla eculla. Vuoden 1996 lopulla 
määrärahojen sopimusaste oli 82 prosenttia, ja varoista oli maksettu 74,6 prosenttia. 
Vuoden 1995 lopussa valtiosta riippumattomien järjestöjen hankkeille oli myönnetty 
yhteensä 397 apurahaa, joiden arvo oli yhteensä 2,33 miljoonaa ecua (hakemuksia 
jätettiin 750 kappaletta). Apurahojen suuruus vaihteli 300:sta 25 000:cen ecuun. 
Vuonna 1996 valtiosta riippumattomille järjestöille myönnettiin yhteensä 248 
apurahaa, joiden kokonaisarvo oli 1,13 miljoonaa ecua (hakemuksia tehtiin 546 
kappaletta). Määrärahoista 75 prosenttia käytettiin yksittäisten järjestöjen toteuttamiin 
sosiaalialaan, terveyteen, ihmisoikeuksiin, etnisiin vähemmistöihin ja ympäristöön 
liittyviin hankkeisiin. Loput varat myönnettiin tiedotustoimintaan ja koulutukseen. 
Yleisesti ottaen Phare-ohjelmasta tähän tarkoitukseen myönnetyn tuen ansiosta 
valtiosta riippumattomien järjestöjen toimintaan liittyvä lainsäädäntö on alkanut 
lujittua ja kansalaisten osuus on lisääntynyt monenlaisten sosiaalisten ja 
ympäristöongelmien ratkaisemisessa. 
Kirjainlyhenne tulee säätiön englanninkielisestä nimestä Civil Society Development Foundation 
(CSDF). 
52 
Viro 
Toiminta vuonna 1996 
Viron kansantalous heikkeni merkittävästi vuosina 1989 - 1994, minkä jälkeen 
kansallinen tuotos alkoi jälleen kasvaa vuodesta 1994. Tämä kasvu jatkui vuonna 
1996, jolloin kasvuvauhti oli arviolta 4 prosenttia. Kasvu oli erityisen voimakasta 
rakennusalalla, liikenteessä, rahoituspalveluissa, kalastusalalla ja tukku- ja 
vähittäismyynnissä. Inflaatio on edelleen hidastunut, ja oli vuonna 1996 vuositasolla 
mitattuna 15 prosenttia, mikä on huomattavasti alhaisempi kuin vuonna 1995 (jolloin 
se oli 29 prosenttia). 
Rakenteelliset uudistukset ovat onnistuneet hyvin, ja yksityistäminen on ollut nopeaa. 
Suurin osa valtion omistamista yrityksistä myytiin kilpailullisten tarjousmenettelyjen 
jälkeen tai suoraan, ja tällaisesta menettelystä hyötyivät strategiset sijoittajat 
liikkeenjohdon ja työntekijöiden sijasta. Vuoteen 1996 mennessä oli myyty yli 1 100 
pientä ja 400 suurta yritystä, joiden kokonaisarvo oli yli 220 miljoonaa ecua. 
Yksityistämisohjelmassa keskityttiin vuonna 1996 sähkö-, kaasu-ja vesiyhtiöihin sekä 
perusrakenteisiin liittyviin yrityksiin. Rakenneuudistukset on usein jätetty sijoittajien 
toteutettavaksi lähinnä tarjouksen yhteydessä esitettyjen suunnitelmien mukaisesti. 
Myös asuntoja on yksityistetty, mutta maan yksityistäminen on ollut vaikeampaa, 
koska omaisuuden palauttaminen on kestänyt pitkään. 
Viron finanssipolitiikan yleinen tavoite on tasapainottaa valtion talousarviota. Valtion 
talousarvion alijäämä oli vuonna 1996 kuitenkin 1,5 prosenttia bruttokansantuotteesta. 
Viron kruunu on ollut vuodesta 1992 sidottu Saksan markkaan, ja hallitus aikoo pitää 
valuutan arvon jatkossakin kiinteänä. Kruunun arvo on tämän vuoksi noussut. 
Säästöjen ja investointien välisten erojen kasvu kuvastuu suurina vaihtotaseen 
alijääminä, jotka olivat vuonna 1996 miltei 10 prosenttia bruttokansantuotteesta. 
Kauppataseen alijäämä on kasvanut vuosittain koko itsenäisyyden ajan, ja oli 24 
prosenttia BKT.sta vuonna 1996. Viron vakaat raha- ja finanssipoliittiset olosuhteet 
sekä vapaa ulkomaankauppa ja maksujärjestelmä ovat kuitenkin houkuttaneet 
ulkomaisia sijoittajia. Tämän ansiosta suurta kauppataseen alijäämää pystytään 
ensimmäistä kertaa rahoittamaan merkittävällä pääoman maahantuonnilla. Ulkomaiset 
suorat investoinnit ovat kasvaneet nopeasti, ja niiden kokonaismäärä oli vuosina 1992 
- 1996 noin 360 miljoonaa ecua. 
Viron kanssa tehty Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin jo vuonna 1995, ja Viron 
parlamentti ratifioi sen myöhemmin samana vuonna. Viroon perustettiin vuonna 1996 
Euroopan yhdentymisestä vastaava virasto huolehtimaan valkoisen kirjan ja 
Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanosta ja seurannasta. Viro julkaisi kesäkuussa 
1996 komission valkoiseen kirjaan perustuvan kansallisen toimintasuunnitelman. 
Hallituksen arvioiden mukaan kaikista yhteisön säännöstön omaksumisen 
edellyttämistä lainsäädännön osa-alueista on huolehdittu vuoteen 2001 mennessä. 
Pääministerin johdolla toimiva ministerikomissio suunnittelee toimintaa yleisesti ja 
53 
esittää hallitukselle siihen liittyviä ehdotuksia. 
Viroa koskeva Phare-ohjclma vuonna 1996 
Viron monivuotiselle maaohjelmalle myönnettiin vuosina 1996 1999 yhteensä 84 
miljoonaa ecua. Phare-tuen tärkein tavoite oli tukea valtion sosiaalistaloudellista 
siirtymäkautta, jotta voitaisiin helpottaa Viron tulevaa yhdentymistä Euroopan 
unioniin. 
Yhteisö myönsi Virolle vuonna 1996 Phare-ohjelmasta yhteensä 61,8 miljoonaa ecua, 
joista 5 miljoonaa sidottiin raja-alueyhteistyöhön. Vuoden 1996 ohjelma koostuu 
tosiasiassa melko suurista maksusitoumusmäärärahoista, ja se on edellyttänyt 
aikaisempien vuosien melko suuren käyttökyvyn vuoksi määrärahojen painottamista 
eteenpäin. 
Phare-ohjelmasta myönnettiin vuonna 1996 yhteensä 6,5 miljoonaa ecua Eurooppaan 
yhdentymiseen cli Viron lainsäädännön lähentämiseen vastaamaan EU:n säädöksiä, 
mukaan lukien parlamentin tukeminen lähentämiseen liittyvien menettelyjen 
lujittamisessa. Rahoitusta myönnetään lisäksi poliittiseen päätöksentekoon liittyvään 
neuvontaan ja kansallisen koulutusstrategian toteuttamiseen. Määrärahoja varataan 
myös oikeudellisten tekstien käännöskeskuksellc ja valvontaelinten lujittamiseen. 
Phare-ohjelmassa keskityttiin vuonna 1996 myös instituutioiden kehittämiseen ja 
markkinatalouden hallinnoinnista vastaavien julkishallinnon elinten vahvistamiseen, 
esimerkiksi vuonna 1996 laaditun erityisen julkishallinto-ohjelman avulla. Tästä 
ohjelmasta tuetaan virkamiesten jatkokoulutusta, verojärjestelmän ja varainhoidon 
kehittämistä ja sosiaalialasta vastaavien ministeriöiden tukemista. 
Viennin ja investointien edistäminen on edelleen merkittävä osa Phare-rahoitusta. 
Teknistä tukea myönnetään instituutioiden kehittämiseen, 
myynninedistämiskampanjoihin ja vuonna 1994 perustetun Viron investointiviraston 
kehittämiseen. Alueellinen kehittäminen kuului myös merkittävänä osana vuoden 
1996 ohjelmaan, ja sen yhteydessä painotettiin aluekehitysstrategian laatimista ja 
aluekehitysrahaston perustamista. Lisäksi Phare-rahoitusta myönnetään liike-elämän 
neuvontakeskusten verkoston kehittämiseen ja lujittamiseen ja pk-yritysten 
kehitysrahaston vahvistamiseen. 
Maatalouden osalta Phare-ohjelmassa keskityttiin valtion eläinlääkintälaitoksen ja 
elintarvikelautakunnan rakenteiden lujittamiseen, jotta voitaisiin varmistaa 
elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun valvonta ja jotta Virosta voitaisi tuoda 
eläinperäisiä tuotteita unioniin. Maauudistusten osalta Phare-ohjelmasta keskityttiin 
rakenteiden tehostamiseen niissä virastoissa, jotka vastaavat maanomistusoikeuksien 
palauttamisesta ja maan yksityistämisestä. 
Phare-ohjelmasta rahoitettiin edelleen perusrakenteiden kehittämistä. Erityisesti 
varoja sidottiin tiehallinnon ja lentoliikennealan parannuksiin ja liikenneministeriölle 
myönnettiin tukea rakenneuudistusta varten. Energia-alan toiminta kohdistui 
poliittiseen ja strategiseen neuvontaan, lainsäädännön ja standardien kehittämiseen, 
investointien valmisteluun liittyviin toteutettavuustutkimuksiin ja koulutukseen. 
Ympäristöä pyritään parantamaan myöntämällä rahoitusta lainsäädäntöjen 
54 
lähentämiseen ja yhteisrahoittamalla suuria ympäristöhankkeita. 
Raja-alueyhteistyössä keskityttiin vuonna 1996 liikenteeseen, ympäristöön 
(Pandivcren vesiensuojelu) ja alueelliseen ja taloudelliseen kehittämiseen (esimerkiksi 
matkailun edistäminen). Parhaillaan parannetaan hankkeiden toteutusta vuonna 1996 
perustetun ohjelman toteutuksesta vastaavan yksikön avulla, ja tämän ansiosta vuosina 
1994 ja 1995 esiintyneet viiveet pystytään todennäköisesti poistamaan. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Pharc-ohjelmasta pankkialalle vuodesta 1993 myönnetty yleinen tuki saatettiin 
päätökseen vuonna 1996. Tähän liittyi neuvonantajaryhmän rahoittaminen yhdessä 
Tanskan ja Ruotsin kanssa, jotka myönsivät ryhmän toimintaan kahdenvälistä tukea. 
Ryhmän tärkein tavoite oli tarjota pankkialalla lainoihin ja sisäiseen valvontaan 
liittyvää neuvontaa ja koulutusta. Koulutuksen ansiosta pankkitoimihenkilöiden 
pätevyys on parantunut huomattavasti ja luottotappioiden osuus laski vuoden 1994 
yhdeksästä prosentista kolmeen prosenttiin kaikista lainoista vuonna 1996. 
Pharc-ohjelma on ollut yksityistämiskehityksen tärkeimpiä tukijoita. Ohjelmassa on 
keskitytty yksityistämisviraston teknisen asiantuntemuksen parantamiseen ja suurten 
valtionyhtiöiden rakenneuudistukseen. Julkisten osakeantien ansiosta monien 
yritysten osakkeita myydään nykyisin pörssissä. Phare-ohjelmasta rahoitetaan myös 
huomattavasti vesi-, sähkö-ja kaasulaitosten yksityistämisen valmistelua. 
Pk-yrityslcn kehittämisen osalta on syylä todeta, että Pharc-rahoitukscn avulla 
perustettiin neljä yritysten neuvontakeskusta, ja lisäksi on kehitetty pk-yrityksiä 
koskeva politiikka. Yritysten neuvontakeskukset ovat jo palvelleet yli 500:aa 
asiakasta, ja niiden omavaraisuusaste on 70 prosenttia. Phare-ohjelman rahoittama 
Viron investointivirasto on niittänyt mainetta suorien ulkomaisten investointien 
kansallisena edistäjänä. 
Phare-ohjelmasta myötävaikutettiin matkailulautakunnan perustamiseen, hotelli- ja 
ravintolastandardien sekä tietojärjestelmien käyttöönottoon ja suurimpien hotellien 
yksityistämiseen. 
Tallinnan vesihuolto ja viemärien kunnostus 
Tallinnan vesihuolto ja jäteveden käsittely edellyttivät suuria pääomainvestointeja. 
Tallinnan vesilaitoksen käytettävissä ei ollut riittävästi asiantuntemusta tarvittavien 
vuotojen havaitsemista ja valvontaa koskevien toteutettavuustutkimusten tai tutkimus-
ja kunnostustöiden toteuttamiseksi. 
Phare-ohjelmasta myönnettiin 2 miljoonaa ecua Tallinnan viemärijärjestelmän 
parantamiseen, mukaan lukien 
• vuotoj en havaitsemiseen tarvittavat välineet j a koulutus 
• johtojen kunnostus, mukaan lukien nykyaikaisen laitteiston hankinta viemärien 
tutkimista ja puhdistusta varten. 
55 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Toiminta vuonna 1996 
Viime vuosina entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa harjoitetun 
talouspolitiikan ja uudistuspyrkimysten tavoitteena on ollut luoda täysipainoinen 
markkinatalousjärjestelmä. Viranomaisten ponnistelujen ansiosta monia esteitä on nyt 
ylitetty. Edessä on kuitenkin vielä lukuisia haasteita. Entisen Jugoslavian tasavallan 
Makedonian ja Euroopan unionin suhteita lujittamalla on pystytty ja pystytään 
jatkossa edistämään tässä valtiossa pitkän aikavälin kestävää kasvua ja kehitystä. 
Viime vuosien aikana kehitys on yleisesti ottaen ollut myönteistä. Maassa on 
onnistuttu saamaan päätökseen Maailman valuuttarahaston menestyksekäs 
valmiusohjelma ja hidastamaan inflaatiota vuoden 1993 vuosittaisesta 2 000 
prosentista alle 3 prosenttiin vuonna 1996 sekä aloitettu ulkomaisia sijoittajia 
houkuttava yksityistämiskampanja. Keväällä 1997 Makedonian tasavalta aloitti 
kolmevuotisen ohjelman, jota tuetaan Maailman valuuttarahaston rakenteellisesta 
mukauttamisjärjestelmästä (Enhanced Structural Adjustment Facility) ja johon myös 
muut monenväliset ja kahdenväliset rahoittajat, mukaan lukien Euroopan yhteisö 
(enintään 40 miljoonaa ecua) osallistuvat makrotaloudellisen tuen myötä. Sosiaaliset 
jännitteet ovat lientyneet ja maan poliittinen tilanne on ollut sekä sisäisesti että 
kansainvälisesti melko vakaa. 
Entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta tuli 15. maaliskuuta 1996 Phare-
ohjelman 12. kumppanuusmaa. 
Pharc-ohjclmaa toteutettiin tässä valtiossa aikaisemmin vuosina 1992 - 1995 
kiireellisen avun ohjelman muodossa (85 miljoonaa ecua). Ohjelman tavoitteena oli 
toimittaa maahan tärkeitä raaka-aineita, teollisuuden varaosia ja polttoainetta 
yhteiskunnallisille laitoksille, kuten kouluille ja sairaaloille. Ohjelman avulla 
pystyttiin pehmentämään Jugoslavian liittotasavallan hajoamisen ja maan rajoilla 
myöhemmin valvottujen taloudellisten sanktioiden vaikutuksia, joista väestö joutui 
kärsimään huolimatta siitä, että Makedonian tasavalta oli itsenäinen valtio, joka ei 
osallistunut sotaan. 
Entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskeva Phare-ohjelma 
vuonna 1996 
Viimeaikaisten melko vakaiden taloudellisten ja poliittisten olosuhteiden ansiosta 
Phare-ohjelmaa on voitu kehittää kansallisten kehityssuuntien mukaisesti. 
Maakohtainen strategia laadittiin vuonna 1996. Siinä kuvastuivat hallituksen 
tärkeimmät tavoitteet ja yksilöitiin ne kohdealat, jotka olivat tarkoituksenmukaisimpia 
todellisten markkinauudistusten saavuttamiseksi kriittisen vaiheen jälkeen. 
56 
Yrityssektorin lujittaminen ja laajentaminen 
Tämä tavoite pyritään saavuttamaan käynnistämällä pk-yritysten yhtenäinen 
kehittämisohjelma yritysten kestävän kasvun ja kehityksen lujittamiseksi pitkällä 
aikavälillä. Tähän liittyy pankkialan rakennemuutokseen varattua kohdennettua tukea, 
jolla pyritään kehittämään liikepankkijärjestelmän valmiutta hallinnoida 
kansainvälisten rahoittajien tarjoamiin lainanantomahdollisuuksiin liittyviä 
maksusuorituksia. 
Maauudistus ja maatalouden kehittäminen 
Maauudistus on menestyksekkään yksityisen maatalousalan edellytys. Tähän liittyy 
maatalouden tukipaketti, jonka tavoitteena on omaksua asteittain sellainen 
maatalouspolitiikka, jossa markkinoiden toiminta ei vääristy ja joka parantaa pääsyä 
Euroopan markkinoille. 
Henkilöstöresurssien kehittäminen ja sosiaalipolitiikan rakenneuudistus 
Tässä yhteydessä korostetaan erityisesti julkishallinnon uudistuksia ja 
sosiaalivakuutusjärjestelmän rakenneuudistusta. Samalla olisi lujitettava työ- ja 
sosiaaliministeriön valmiuksia kehittää aktiivista työmarkkinastrategiaa. 
Korkeakoulu-uudistuksia pyritään toteuttamaan Tempus-ohjelman avulla. 
Yleisen kasvu-ja rakenneuudistusstrategian tukeminen 
Tämän yleisluontoisen teknisen tukijärjestelmän tavoitteena on lujittaa uudistusten 
kestävää luonnetta vahvistamalla taloudellisia ja sosiaalisia instituutioita. 
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Phare-ohjelman yhteydessä käynnistettiin vuoden 
1996 maakohtainen toimenpideohjelma (13 miljoonaa ecua), joka hyväksyttiin 
syyskuussa 1996. Valitut hankkeet ovat yhdenmukaiset maan hallituksen keskipitkän 
ja pitkän aikavälin tärkeimpien tavoitteiden kanssa, ja niissä keskitytään pk-yritysten 
ja rahoitusalan tukemiseen, maauudistukseen, maataloustukeen, tilastokeskuksen 
tukemiseen, lainsäädännön lähentämiseen ja tuen koordinointiyksikön perustamiseen 
auttamaan maalle myönnettävän tuen hallinnoinnissa. 
Tempus-ohjelmaan sisältyy kahden miljoonan ecun suuruinen osa-alue, jonka 
tavoitteena on toteuttaa korkeakoulujärjestelmän rakenneuudistus, jotta opiskelijoille 
voitaisiin tarjota erikoisalojen, kuten Euroopan kielten, oikeustieteen ja teknisten 
alojen koulutusta, jotta heidän koulutuksensa vastaisi paikallisten ja kansainvälisten 
työmarkkinoiden tarpeita. 
Kansallisen ohjelman lisäksi Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian 
välisen vuoden 1996 raja-alueohjelman (10 miljoonaa ecua) tavoitteena on edistää 
alueellista yhteistyötä erityisesti kehittämällä perusrakenteita. 
57 
Pharen kiireellisen avun ohjelma 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on osallistunut Phare-ohjelmaan vasta vähän 
aikaa. Ohjelmaa ei ole tämän vuoksi toteutettu riittävän kauan, jotta voitaisiin arvioida 
vuoden 1996 ohjelman onnistumista. Pharen kiireellisen avun ohjelman määrärahoista 
on kuitenkin sidottu sopimuksiin 99 prosenttia ja niistä on maksettu 90 prosenttia, ja 
sen ansiosta noin 50 yritystä on pystynyt selviytymään erittäin heikosta 
taloustilanteesta ja hcikoimmissa asemissa oleville ihmisille on toimitettu lämmitystä 
ja elintarvikkeita. 
58 
Unkari 
Toiminta vuonna 1996 
EU:n ja Unkarin välisten suhteiden kannalta merkittävää oli Eurooppa-sopimuksen 
lisäpöytäkirjan voimaantulo 1. helmikuuta 1996. Tämän pöytäkirjan ansiosta Unkari 
voi osallistua erityisesti yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskeviin yhteisön 
ohjelmiin, kuten toiseen Nuorten Eurooppa-ohjelmaan ja Sokrates- ja Leonardo da 
Vinci -ohjelmiin. Nämä osallistumismahdollisuudet auttavat Unkaria todennäköisesti 
yhdentymään paremmin EU:n yhteiskuntarakenteeseen. 
Unkari ja Romania allekirjoittivat vuonna 1996 maiden välisen perussopimuksen. 
Tässä sopimuksessa ne tunnustivat vähemmistöjen perusoikeudet ja maiden rajojen 
loukkaamattomuuden. Lisäksi sopimukseen sisältyy oikeusperusta ja käytännön 
viitekehys näiden kahden maan yhteistyön lujittamiselle hallitustenvälisellä, 
alueelliselle ja paikallisella tasolla. Suhteiden lähentyminen kuvastui konkrecttiscsli 
syyskuussa 1996 tehdyssä sopimuksessa Unkarin ja Romanian raja-alueyhteislyötä 
koskevasta ohjelmasta. Lisäksi Unkarin ja Slovakian välinen perussopimus tuli 
voimaan toukokuussa 1996. 
Unkaria koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Unkarin monivuotisen maaohjelman (1995 - 1999) määrärahat ovat noin 425 
miljoonaa ecua, ja sen tavoitteena on auttaa Unkaria valmistautumaan EU-
jäsenyyteen. Määrärahat käytetään suurelta osin yhteisön säännöstön hyväksymiseen 
liittyviin investointeihin ja teollisuuden ja perusrakenteiden parantamiseen 
vastaamaan yhteisön standardeja. 
Vuoden 1996 maakohtaisen toimenpideohjelman määrärahat ovat 90 miljoonaa ecua. 
Siihen liittyvät toimenpiteet päätettiin kcskitlää kolmeen laajaan osa-aluccscen, 
nimittäin jäsenyyden erityistarpeisiin, talouden rakenneuudistukseen ja 
perusrakenteiden kehittämiseen. Siten ohjelmassa kiinnitettiin aikaisempaa enemmän 
huomiota jäsenyyteen liittyviin näkökohtiin, ja EU-jäsenyysohjelmalle myönnettiin 
18,5 miljoonaa ecua. Jäsenyysohjelman tarkoituksena on jatkaa vuoden 1996 lopussa 
päättynyttä Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanon yleistä teknistä tukivälinettä 
koskevaa Euro-GTAF-ohjelmaa, jonka määrärahat ovat viisi miljoonaa ecua, sekä 
laajentaa sitä. Tästä ohjelmasta osallistutaan ensisijaisesti sellaisten hankkeiden 
rahoitukseen, joiden tavoitteena on valmistella julkista sektoria jäsenyysneuvotteluja 
varten (mukaan lukien kielikoulutus), jotta voitaisiin edistää lainsäädännön 
lähentämistä, parantaa EU:iin liittyvän yleistiedon levittämistä ja perustaa maahan 
eurooppalainen tietoverkko. 
Talouden rakenneuudistusta koskevaa ohjelmaa on tuettu 46,5 miljoonalla eculla, ja 
sen tarkoituksena on edistää yksityistämistä, kaupankäyntiä ja investointeja sekä 
59 
alueellista kehittämistä. Perusrakenteiden kehittämiseen on myönnetty 15 miljoonaa 
ecua, jotka on määrä jakaa liikenteeseen (Unkarin rautatiejärjestelmän 
uudenaikaistaminen) ja energia-alalle. Lisäksi Unkarin osallistumista Tempus-
ohjelmaan tuettiin 10 miljoonalla eculla. 
Unkarin ja Romanian suhteiden parantumista havainnollistaa raja-alueyhteistyötä 
koskeva ohjelma, joka hyväksyttiin syyskuussa 1996 ja jota tuetaan Phare-ohjelmasta 
10 miljoonalla eculla (5 miljoonaa ecua Unkarin ja 5 miljoonaa Romanian 
kansallisesta ohjelmasta). Ohjelman suoranaisena tavoitteena on lujittaa alueellista 
suunnittelua ja kehittämistä, parantaa perusrakenteita ja suojella luontoa ja ympäristöä 
tukikelpoisilla raja-alueilla. Sen jälkeen, kun vastaava sopimus oli tehty Slovakian 
kanssa, EU myönsi lisäksi 5 miljoonaa ecua tukea hankkeelle, jonka tarkoituksena oli 
rakentaa uudelleen Unkarin ja Slovakian välinen Esztergomin silta. Molempien 
maiden hallitukset osallistuvat tämän hankkeen yhteisrahoitukseen. 
Raja-alueyhteistyötä koskeviin hankkeisiin on varattu vuosina 1995 - 1999 yhteensä 
35 miljoonaa ecua, ja niillä pyritään parantamaan paikallisia ja alueellisia 
rakenteellisia yhteyksiä kummallakin puolen rajaa. Tähän toimintaan liittyen Pharesta 
rahoitetaan nykyisin kahta ohjelmaa, joiden avulla pyritään lujittamaan Unkarin ja 
Itävallan yhteyksiä. Unkarin ensimmäisestä raja-alueyhteistyöhankkeesta sovittiin 
vuonna 1995, ja se aloitettiin vuonna 1996 ohjelman hallintoyksikön perustamisen 
myötä 2. toukokuuta 1996. Tämän ohjelman jälkeen, vuonna 1996, myönnettiin 11 
miljoonaa ecua Itävallan ja Unkarin raja-alueyhteistyöohjelmalle, jossa keskitytään 
Sopronin ja sen lähialueiden paikallisen kehittämisen suunnitteluun. Vuoden 1996 
ohjelmasta pyritään lisäämään raja-alueen liikennettä ja samalla vähentämään 
Sopronin, Szombathelyn ja Zalaegcrszegin kaupunkien epäpuhtauksia. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Phare-ohjelmasta on edistetty merkittävästi Unkarin jäsenyysvalmistelua. Vuoden 
1996 lopulla valmistuneen alueellista kehitysohjelmaa koskevan itsenäisen 
arviointikertomuksen mukaan ohjelman toteutus on kokonaisuudessaan erittäin 
tyydyttävää. Tämän 10 miljoonan ecun suuruisen ohjelman avulla pystyttiin laatimaan 
uusi aluekehitys-ja kaavoituslaki, joka tuli voimaan vuoden 1996 kesäkuussa ja joka 
perustuu EU:n aluepolitiikan periaatteisiin. Aluepolitiikan suunnittelua ja 
täytäntöönpanoa on myös hajautettu merkittävästi. 
Tarkoituksenmukaisten Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä on pidetty 
Unkarin EU-jäsenyyden edellytyksenä. Verkkojen toteuttaminen alkoi 16 miljoonan 
ecun määrärahat omaavasta vuoden 1995 ohjelmasta, jolla pyrittiin tukemaan 
liikennealaa ja yhdistämään sitä Euroopan laajuisiin verkkoihin ja jossa keskityttiin 
tärkeimpien teiden kunnostamisohjelmaan. Tämän ohjelman myötä kunnostetaan 
kansallista tieverkkoa 30 000 kilometrin pituudelta, jonka osuus ajoneuvoliikenteestä 
on 70 prosenttia. Yli puolet verkosta on huonokuntoista tai puutteellista. Ohjelman 
kustannukset ovat kokonaisuudessaan arviolta 65 miljoonaa ecua, ja niistä maksetaan 
50 prosenttia Euroopan investointipankista, 25 prosenttia Unkarin tierahastosta ja 25 
prosenttia Phare-ohjelmasta. 
Phare-ohjelmasta on myönnetty 8 miljoonaa ecua korkeakouluohjelmaan, jonka 
tavoitteena on ollut lujittaa koulujen ja liike-elämän välisiä yhteyksiä rahoittamalla 
60 
yritysten ja korkeakoulujen yhteishankkeita, kehittämällä uusia keskiasteen jälkeistä 
koulutusta koskevia ohjelmia ja etäopetusjärjestelmiä ja kehittämällä peruskoulun 
jälkeistä koulutusta erityisopetuksen tarjoamiseksi niille, jotka eivät halua osallistua 
tavanomaiseen keskiasteen koulutukseen. Toiminta on tällä alalla vielä kesken, mutta 
Phare-ohjelman yhteydessä on pystytty käynnistämään tämänkaltaisia 
koulutusohjelmia. 
Phare-ohjelmasta myönnetyn tuen vaikutuksia Unkarin tulevaan EU-jäsenyyteen on 
vaikeaa mitata määrällisesti. Lainsäädännön yhdenmukaistaminen EY:n 
sisämarkkinasäädösten kanssa on edistynyt hyvin, osittain Euro-GTAF-ohjelman tuen 
ansiosta, ja parhaillaan kehitetään julkishallinnon uudistusstrategiaa lähinnä Phare-
ohjelmasta rahoitetun Sigma-ohjelman avulla. Tätä toimintaa edistetään Phare-
ohjelmasta rahoitettujen asiantuntijoiden ja koulutuksen avulla. 
Phare-ohjelmasta Unkarille myönnetyn tuen yhteydessä ci ole yleisesti ottaen tullut 
esiin merkittäviä hallinnointiin liittyviä ongelmia. Jonkin verran ongelmia kuitenkin 
esiintyy. Vuoden 1996 lopulla Pharc-ohjclman sopimuskasautuma oli Unkarin osalta 
miltei 219 miljoonaa ecua (noin 32 prosenttia kokonaissummasta), ja maksurästejä oli 
miltei 224 miljoonaa ecua (hieman alle 33 prosenttia kokonaissummasta). 
Itävallan ja Unkarin välinen vuoden 1995 raja-alueyhteistyöohjelma on erittäin 
kunnianhimoinen hanke, joka koostuu 41:stä yksittäisestä 3 500 - 700 000 ecun 
suuruisesta osa-alueesta, jotka liittyvät opetustilojen ja -laitteistojen parantamiseen 
paikallisissa oppilaitoksissa, raja-alueiden lentoyhteyksien parantamiseen 
uudenaikaistamalla Györ-Perin lentokenttää, sekä pyöräteiden rakentamiseen Tonavan 
rannalle Itävallan ja Unkarin välille. Tämä oli Unkarin ensimmäinen raja-
alueyhteistyöohjelma, minkä vuoksi kokemuksia ohjelmien toteuttamisesta ei ollut. 
Myöskään näin monimutkaisen hankkeen toteuttamiseksi tarvittavia hallintorakenteita 
ei ollut luotu. Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt kuudella kuukaudella. Ohjelman 
hallintoyksikköjä edustusto ovat kuitenkin pyrkineet ratkaisemana ongelmat yhdessä 
rakentavalla tavalla, eikä viiveitä todennäköisesti enää jatkossa esiinny. 
Ongelmat ovat yleisesti ottaen johtuneet kokemuksen puutteesta (liian optimistinen 
ohjelman suunnittelu tai painopisteen puuttuminen voivat ilmetä sopimusten 
ruuhkautumisena) ja ohjelman hallintoyksiköiden riittämättömistä 
henkilöstöresursseista. Näiden puutteiden korjaamiseen on toisinaan käytetty teknistä 
tukea, millä on kuitenkin ollut joskus epäsuotuisia sivuvaikutuksia: asiantuntijoita 
käytetään miltei aina julkishallinnon virkamiesten sijasta. Tämä ei edistä paikallisen 
henkilöstön kouluttamista, ja hallituselimet tulevat sen vuoksi riippuvaiseksi 
ulkoisesta avusta. 
Julkishallinnon uudistukset eivät ole olleet niin tehokkaita kuin alunperin toivottiin. 
Tämä johtuu ilmeisesti johtamiskyvyn ja pätevän henkilöstön puuttumisesta tietyillä 
aloilla, millä on suuria vaikutuksia hallituksen politiikan täytäntöönpanoon, Phare-
ohjelman toteuttaminen mukaan lukien. Vaikka Phare-ohjelmasta pyritään korjaamaan 
tätä epäkohtaa kohdennettujen koulutuskurssien, kuten edellä mainitun 
jäsenyysohjelman myötä, tarvitaan edelleen uusia toimenpiteitä. Olemassa olevat 
hallintorakenteet ovat selvästi haitanneet julkishallinnon parantamiseen tähtääviä 
hankkeita. 
61 
Maatalouden luottojen takuurahasto 
Maatalouden ja metsänhoidon osuus bruttokansantuotteesta on 6,3 prosenttia, ja ne 
työllistävät noin 8,6 prosenttia väestöstä. Unkarin maanviljelyrakenteen keskeisin 
luonteenpiirre ovat suuret tilat (joita on miltei 80 prosenttia maatalousmaasta), vaikka 
90 prosenttia maatalousmaasta on yksityisessä omistuksessa. 
Maatalouden luottojen takuurahastolle myönnettiin Phare-ohjelmasta 20 miljoonaa 
ecua. Rahaston tarkoitus on taata keskipitkän ja pitkän aikavälin luottoja pienille ja 
keskisuurille yrityksille, joilla ei ole käytössään vakuuksia maatalouden, kaupallisen, 
teollisen tai palvelualan toiminnan kehittämiseksi. Rahastosta myönnetyt takaukset 
kattavat 50 prosenttia kunkin takauksen kohteena olevan lainan luottotappioista, ja 
lopuista 50 prosentista vastaavat kuusi ohjelmaan osallistuvaa pankkia. Hanketta 
arvioitiin tammikuussa 1996: yli 1 200 pientä ja keskikokoista liikeyritystä, joiden 
olemassaolo olisi muuten ollut vaakalaudalla, saivat vakuudet rahastoa hallinnoivalta 
maatalousluottovakuussääliöltä. Tämän hankkeen vaikutukset työllisyyteen, 
perusrakenteisiin ja paikalliseen kehittämiseen ovat olleet merkittävät. 
62 
Latvia 
Toiminta vuonna 1996 
Latvian talouselämä toipui vuonna 1996 vuoden 1995 pankkikriisistä, ja talouskasvu oli 
maltilliset 2,8 prosenttia. Tästä huolimatta viralliset työttömyysluvut kasvoivat hieman 
nopeammin, ja olivat hieman yli 7,2 prosenttia joulukuussa 1996. Maailman työjärjestön 
ILO:n mukaan Latvian työttömyystaso on kuitenkin paljon korkeampi. Myönteistä on ollut 
inflaation hidastuminen vuoden 1995 noin 25 prosentista alle 18 prosenttiin vuonna 1996 sen 
jälkeen, kun finanssi- ja rahapolitiikkaa kiristettiin huomattavasti pankkikriisin jälkeen. 
Valtion yleisen talousarvion alijäämä on myös vähentynyt suuresti: vuonna 1995 se oli 3,4 
prosenttia bruttokansantuotteesta, kun vuonna 1996 vastaava osuus oli 1,9 prosenttia, Tämä 
johtui osittain valtion menojen leikkauksista ja yksityistämisohjelman nopeuttamisesta. 
Suorat ulkomaiset investoinnit ovat edelleen melko vähäisiä. Tuontimäärät ovat nopeasti 
kasvamassa vientiä suuremmaksi huolimatta siitä, että kauppataseen kokonaismäärä kasvaa 
merkittävää vauhtia. Tämä johtaa suureen ja kasvavaan kauppataseen alijäämään osittain 
voimakkaan valuutan vuoksi. 
Ensisijaisesti pankkikriisin vuoksi mutta myös vuoden 1995 lopulla järjestettyjen vaalien 
aiheuttamien poliittisten ongelmien luoman kansallisen sekasorron ansiosta hallitus pystyi 
supistamaan talousarvion alijäämää merkittävästi ja jatkamaan rakenteellisia uudistuksia. 
Erityisesti yksityistämisestä tuli avoimempaa mahdollisten ulkomaisten ja kotimaisten 
sijoittajien kannalta, ja Latvian yksityistämisvirasto johtaa nykyisin tätä toimintaa 
täysipainoisesti. Pienten ja keskisuurten valtion omistamien yritysten yksityistäminen saadaan 
todennäköisesti päätökseen vuoden 1997 loppuun mennessä, ja hallitus aikoo saattaa koko 
yksityislämishankkeen loppuun vuonna 1998, mukaan lukien valtion omaisuuden 
yksityistäminen pankki-, energia-ja liikennealalla. Tältä osin olemassa on edelleen kuitenkin 
suuria rajoitteita, erityisesti valtion omistamien yritysten kehno taloudellinen tilanne, 
sijoittajien puute ja omaisuuden palauttamisen hitaus. Yksityistämisen jatkuva edistyminen ja 
suotuisan liiketoimintaympäristön luominen ovat kuitenkin ratkaisevan tärkeitä 
taloustoiminnan monimuotoistumisen ja lujittamisen kannalta, koska ne houkuttavat suoria 
ulkomaisia investointeja ja parantavat nykyistä ulkomaankaupan epätasapainoa. 
Yhdentyminen Euroopan unioniin on edelleen hallituksen tärkein poliittinen tavoite. Latvian 
parlamentti ratifioi Eurooppa-sopimuksen vuonna 1995. Vuoden 1996 alussa Latvian 
hallitukseen nimitettiin Euroopan unionin asioista vastaava ministeri huolehtimaan 
kansallisesta siirtymäkehityksestä ja omaksumaan poliittinen vastuu Euroopan 
yhdentymisviraston toiminnasta. Ministereistä koostuva Euroopan yhdentymisneuvosto, jonka 
puheenjohtajana toimii pääministeri, kehittää ja sovittaa ministeritasolla yhteen EU:ta 
koskevia toimenpiteitä. Lisäksi 23 teknisistä asiantuntijoista koostuvaa työryhmää valvoo 
Latvian uusien lakien yhdenmukaisuutta EU:n lainsäädännön kanssa useilla eri aloilla. 
Latvian hallitus esitti joulukuussa 1996 komission valkoiseen kirjaan sisältyvien suositusten 
63 
mukaisesti EU-jäsenyyteen liittyvän kansallisen yhdentymisohjelman, jossa hahmotetaan 
Latvian lainsäädännön lähentämiseen yhteisön säännöstöön liittyvät periaatteet, toimenpiteet 
ja aikataulu. 
64 
Latviaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Vuonna 1996 toteutetaan ensimmäistä kertaa Latvian monivuotista maaohjelmaa, johon on 
varattu yhteensä 108 miljoonaa ecua vuosiksi 1996 - 1999. EU sitoi Latviaan vuonna 1996 
yhteensä 37 miljoonaa ecua, joista 5 miljoonaa ecua käytetään raja-alueyhteistyöhön. Vuoden 
1996 ohjelma koostuu suhteellisen suuresta määrästä sitoumusmäärärahoja ja siihen liittyy 
maksujen ajoittuminen alkupainotteisesti aikaisempien vuosien suhteellisen suuren 
käyttökyvyn vuoksi. Pharc-ohjelmasta tämän monivuotisen kehyksen mukaisesti myönnetyn 
tuen tärkein tavoite on lujittaa sosiaalistaloudellisia uudistuksia, ja siten helpottaa Latvian 
liittymistä jatkossa Euroopan unioniin osana liittymistä valmistelevaa strategiaa. 
Eurooppaan yhdentymiseen varattiin yli 6 miljoonaa ecua, jotka suunnattiin ensisijaisesti 
lainsäädännön lähentämiseen EU:n säädöksiin ja maatalouden yhdenmukaistamiseen. 
Ministeriöille myönnetään teknistä tukea lainsäädäntötyön edistämiseksi, ja lisäksi 
henkilöstöä koulutetaan lakien valvonnan parantamiseksi. Tähän liittyy merkittävää tukea 
oikeudellisten tekstien käännöskcskuksclle. 
Vuoden 1996 ohjelmasta myönnetään lisäksi miltei 10 miljoonaa ecua instituutioiden 
kehittämiseen, henki löstöresursseihin ja sosiaalialan edistämiseen, mukaan lukien 
julkishallinnon ja ammattikorkeakoulujen sekä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmien 
uudistamiseen. 
Yksityisen sektorin kehittäminen oli edelleen tärkein Phare-ohjelman tuen osa-alue, ja sen 
tavoitteena on edistää siirtymisvaiheen kehitystä. Erityisen tärkeää oli valtion omistamien 
yritysten rakenneuudistuksen ja Latvian yksityistämisviraston tukeminen. Tukea myönnettiin 
myös pankkialalle, mukaan lukien keskuspankin ja useiden liikepankkien luottoneuvonta, 
ystävyyskaupunkijärjcstclyt, tilintarkastukset ja oikeudellinen asiantuntija-apu. Pk-yritysten 
osalla myönnettiin varoja kuudelle Latvian eri puolella sijaitsevalle yritysten 
neuvontakeskukselle sekä ohjelmalle, jolla pyritään kehittämään tuotteiden laadunvalvontaa. 
Ulkomaisten investointien ja kaupankäynnin edistämiseen liittyviä määrärahoja varattiin 
matkailun kehittämiseen. Lisäksi Pharc-ohjelmassa keskityttiin maatalouden talouselämän 
monimuotoistamiseen liittyvien strategioiden kehittämiseen, Eurooppaan yhdentymiseen ja 
instituutioiden kehittämiseen. 
Finanssipolitiikkaa tuettiin jatkuvasti, minkä avulla pyrittiin ottamaan käyttöön 
uudenaikaisia hallintomenettelyjä ja lujittamaan varainhoitoa ja sen valvontaa sekä 
kouluttamaan valtionvarainministeriön virkamiehiä kirjanpidon ja tilintarkastusten alalla. 
Liikennealalle myönnetyn tuen tavoitteena oli yhdenmukaistaa Latvian liikennealan 
lainsäädäntöä vastaamaan EU.n säädöksiä, kouluttaa ministeriön virkamiehiä, kehittää 
rautatieverkkoon liittyvä strategia ja parantaa tieverkkoa. Phare-ohjelmasta rahoitetaan myös 
Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä, erityisesti Via Baltican yhteydessä (Helsinki-
Tallinna-Riika-Kaunas-Varsova). Energia-alan tekninen tuki kohdistui ensisijaisesti 
energialainsäädäntöön, energia-alan suunnitteluun ja energian tehokkaaseen käyttöön. Lisäksi 
varoja myönnettiin ympäristöalalle, jotta voitaisiin tukea ympäristönsuojeluviraston 
uudenaikaistamista ja kehittää ympäristöystävällinen vesiensuojelusuunnitelma. 
Vuoden 1996 raja-alueyhteistyöohjelmassa keskityttiin myös liikenteeseen (esimerkiksi 
meriliikenteen turvallisuus ja Via Baltica) ja ympäristöön (esimerkiksi jätevesien käsittely 
65 
Cesisissä). Ohjelman toteutus on parantunut hallintoyksikön perustamisen myötä vuonna 
1996, minkä avulla pystytään todennäköisesti poistamaan vuosina 1994 ja 1995 esiintyneet 
viiveet. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Talouselämää säätelevän lainsäädännön lujittamiseen liittyvä tärkeä hanke saatiin päätökseen 
syyskuussa 1996. Tästä hankkeesta tarjottiin asiantuntemusta rahoitusalan lainsäädännön 
(arvopaperit, konkurssit, liikepankit), kauppalain (standardointi ja todistukset, yritysoikeus), 
työlainsäädännön (ehdotus työlaiksi) sekä perustuslain ja hallinto-oikeuden yhteydessä. 
Liikennealalla Latvian rautateiden rakenneuudistus on parhaillaan käynnissä Phare-ohjelmasta 
rahoitettujen ennakkotutkimusten jälkeen. Hallitus on myös päättänyt panna täytäntöön 
Pharesta rahoitetun suunnitelman, joka koskee maanteiden matkustajaliikennettä. 
Maailmanpankki, Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki 
rahoittavat parhaillaan perusrakennehankkeita Via Baltica -käytävässä ja Ventspilsin ja 
Liepajan satamissa. 
Phare-ohjelmasta on myönnetty merkittävästi tukea Latvian keskuspankille paikan päällä, 
jotta voitaisiin edistää pankkialan vakauttamista vuoden 1995 kriisin jälkeen. 
Phare-ohjelmasta on edistetty Latvian kehitysviraston perustamista ja sen toiminnan 
kehittämistä, mukaan lukien viennin kehittäminen ja investointien edistämiskampanjat. 
Maatalousalalla Phare-ohjelmasta on tuettu maauudistusta, maarekisteripalvelujen 
uudelleenjärjestämistä ja neuvoa-antavan viraston perustamista maanviljelijöitä varten, 
mukaan lukien elintarvikkeiden laadun valvonta. 
Pk-yritysten kehittäminen 
Muiden Baltian maiden tavoin pk-yritysten kehittäminen on ratkaisevan tärkeää myös 
Latvian tulevan talouskasvun kannalta. Phare-tukea myönnettiin talousministeriölle 
poliittisen kehyksen luomiseen ja institutionaaliseen kehitysohjelmaan pk-yritysten 
tukijärjestöjä varten. Ensimmäinen vaihe on nyt saatu päätökseen, ja sen tulokset ovat 
seuraavanlaisia: 
• Yritysten neuvontakeskusten perustaminen kuudelle paikkakunnalle osana 
kansallista verkostoa 
• 23 paikallista neuvonantajaa, jotka on koulutettu tarjoamaan palveluja pk-
yrityksille neuvontakeskusten verkoston kautta 
• Vuosittain noin 3 000 pk-yritystä saa koulutusta ja muita tukipalveluja tämän 
verkon välityksellä 
• Verkosto tarjoaa asiantuntijapalveluja myös tuottavuuden, laadun, teknologian ja 
innovaatioiden yhteydessä 
66 
Liettua 
Toiminta vuonna 1996 
Liettuan talouselämä on vihdoin selvinnyt syvästä taantumasta, joka johtui 
ensisijaisesti Neuvostoliiton hajoamisesta. Talouskehitys pääsi vauhtiin vuonna 1995 
ja kiihtyi vuonna 1996, jolloin bruttokansantuote kasvoi 3,6 prosenttia. Kasvu 
keskittyy nykyisin lisäksi laajemmin rakennus-ja palvelualalle. Erittäin myönteistä on 
ollut inflaation voimakas hidastuminen vuositasolla: se laski vuoden 1995 lopun 36 
prosentista 13 prosenttiin vuoden 1996 lopulla. Työttömyys on kuitenkin vähentynyt 
ainoastaan hieman ja oli joulukuussa 1996 yhä 6,2 prosenttia. Ulkomaankaupasta 
voidaan käytettävissä olevien tilastojen perusteella todeta, että kauppatase on 
heikentynyt vain vähän. 
Talouspolitiikkaa hallitsi vuoden 1996 alkupuoliskolla pankkikriisistä selviytyminen. 
Lokakuun 1996 vaalien jälkeen valittu uusi hallitus on yrittänyt vähentää valtion 
talousarvion alijäämää sekä tarkistaa rahapolitiikkaa ja valuuttakurssikehystä, ehkäistä 
korruptiota ja keventää byrokratiaa sekä nopeuttaa rakenneuudistuksia suorien 
ulkomaisten investointien lisäämiseksi. Tässä yhteydessä Liettuan pankki on 
omaksunut keskipitkän aikavälin strategian (1997 - 1999), jonka ansiosta valuutta-ja 
rahapolitiikkaa voidaan harjoittaa aktiivisemmin ja sitoa Liettuan liti Saksan 
markkaan tai jatkossa euroon. 
Näyttäisi siltä, että taloudellinen uudistusprosessi on nopeutumassa uuden hallituksen 
toiminnan myötä. Aikaisempina vuosina yksityistettiin osakkeiden 
lunastusmenettelyn alkuvaiheessa lukuisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Suuret 
yritykset jäivät kuitenkin edelleen valtion hallintaan. Lunastusoikeuksiin perustuvan 
yksityistämisen avulla ei pystytty kuitenkaan toteuttamaan yrityksissä riittäviä 
rakenneuudistuksia, minkä vuoksi kesäkuussa 1996 aloitettiin yksityistämisen toinen 
vaihe, joka perustui yritysten osakkeiden ostoon. Tämän menettelyn mukaan osakkeet 
myydään lunastamisen sijasta, ja viranomaisten tavoite on houkuttaa ulkomaisia 
sijoittajia mukaan toimintaan. Toisen yksityistämisvaiheen soveltamisala vaikutti 
aluksi rajalliselta, mutta uusi hallitus on äskettäin ilmoittanut valmistautuvansa 
myymään merkittävien tietoliikenne- ja liikennealan sekä energia-, sähkö-, kaasu- ja 
vesiyhtiöiden osakkeita. Yksityistämisen laajentaminen tällä tavoin näyttäisi olevan 
välttämätöntä, jos Liettua haluaa houkuttaa lisää ulkomaisia investointeja ja 
uudenaikaistaa talouselämäänsä. 
Ulkomaisia suoria investointeja oli vähän, keskimäärin vuosittain noin 1 prosenttia 
bruttokansantuotteesta (EBRD:n mukaan). Tämä johtui useista tekijöistä, mukaan 
lukien makrotaloudellinen epävakaus ja yritysten osakkeiden myynnin kautta 
tapahtuvan yksityistämisen ja muiden rakenneuudistusten hitaus. 
67 
Yhdentyminen Eurooppaan on uuden hallituksen tärkein poliittinen tavoite. Liettuan 
parlamentti ratifioi kesäkuussa 1996 Eurooppa-sopimukscn miltei yksimielisesti. 
Hallitus on nimittänyt uuden Euroopan asioista vastaavan ministerin, jonka tehtävänä 
on yhdenmukaistaa läheisessä yhteistyössä ulkoasiainministerin kanssa Liettuan 
lainsäädäntöä sisämarkkinoita koskeviin säädöksiin. Vuonna 1995 perustettua 
pääministerin johtamaa ministeriöiden välistä komiteaa, Euroopan 
yhdentymiskomissiota, vahvistetaan todennäköisesti tässä yhteydessä, ja sen merkitys 
kasvaa jatkossa. 
Sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan jälkeen hallitus laati kansallisen ohjelman 
lainsäädännön yhtenäistämiseksi, ja Liettuan parlamentti hyväksyi tämän ohjelman 
syyskuussa 1996. Siinä määritettiin kunkin ministeriön osalta yhdenmukaistamisen 
aikataulu. 
Julkishallinnon uudistus on hallituksen nykyisten asioiden joukossa tärkeä 
painopistealue, ja aluksi on vähennetty ministerien määrääjä luotu palkkakannustimia 
päteville virkamiehille. Hallinnon tehostamista ja keskus- ja paikallishallintojen 
tehtävien uudelleenmäärittämistä varten on olemassa kunnianhimoisia suunnitelmia. 
Liettuaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Pharc-tucn tärkein tavoite on edistää sosiaalistaloudellisia uudistuksia, minkä avulla 
voidaan valmistella Liettuan yhdentymistä EU:iin osana liittymistä valmistelevaa 
strategiaa. Vuonna 1996 Phare-ohjelmasta myönnettiin Liettualle 53 miljoonaa ecua, 
joista 3,5 miljoonaa Tempus-ohjelmaan ja 6 miljoonaa ecua raja-alueyhteistyöhön. 
Vuoden 1996 ohjelman sitoumukset ovat melko korkeat ja siihen sisältyy varojen 
myöntämistä etupainotteisesti aikaisempien vuosien suhteellisen suuren käyttökyvyn 
vuoksi. Monivuotista maaohjelmaa toteutettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996, ja 
siitä myönnettävät avustukset ovat vuosina 1996 - 1999 yhteensä 152 miljoonaa ecua. 
Vuoden 1996 ohjelma on merkittäviltä osin suunnattu liittymisen valmistelun 
ydinalueisiin, erityisesti sisämarkkinatoimenpiteisiin eli oikeudelliseen neuvontaan, 
koulutukseen, dokumentointiin ja kääntämiseen. Phare-ohjelmasta rahoitetaan 
oikeudellista lainsäädäntöön liittyvää neuvontaa asianmukaisiin ministeriöihin 
sijoitettujen kymmenen alakohtaisen luonnostyöryhmän kautta 
Perusrakenteiden kehittämisessä kiinnitetään erityistä huomiota 
energiatehokkuuteen, energia-alan rakenneuudistukseen, nykyisten perusrakenteiden 
kunnostamiseen ja Ignalinan ydinvoimalan henkilöstön kouluttamiseen. Rahoitusta 
myönnetään Ukmergén ja Utenan (Vilnan lähellä) välisen kaasujohdon 
yhteisrahoitukseen, raskaan polttoöljyn varaston rakentamiseen ja Klaipedan 
geotermiseen voimalaitokseen. Phare-ohjelmasta rahoitetaan myös Kaunasin 
jäteveden käsittelylaitosta. Liikennealalla tuetaan maantie- ja rautatieperusrakenteiden 
kehittämistä, jotta voitaisiin yhdistää Liettua fyysisesti tiiviimmin EU:iin osana 
Euroopan laajuisia verkkoja. 
68 
Markkinoiden rakenneuudistukseen ja talouskehitykseen liittyvä tuki oli vuonna 
1996 Pharc-rahoitukscn tärkein osa-alue. Merkittävä osa tuesta käytetään pankkialan 
lujittamiseen. Maataloustuki perustui edelleen maatilojen tasoisiin aloitteisiin, mutta 
siinä kohdistettiin kasvavassa määrin huomiota tuotteiden pitämiseen markkinoilla, 
rahoitukseen ja elintarvikkeiden jalostuksen laatunäkökohtiin. Yksityistämisen ja 
rakenneuudistuksen yhteydessä Pharc-ohjelmasta annetaan oikeudellista neuvontaa 
sekä tuetaan yksityistämisvirastoa ja äskettäin perustettua talousministeriötä politiikan 
laatimisessa ja instituutioiden kehittämisessä. 
Pk-yritysten yhteydessä Phare-ohjelmasta myönnetään toiminnallista ja 
koulutustukea kuudelle yritysten neuvontakeskukselle, jotka auttavat liikeyrityksiä eri 
puolilla maata. Tuki laajennettiin lisäksi koskemaan Liettuan pk-yritysten 
kehitysvirastoa, joka perustettiin vuoden 1995 lopulla. Myös Phare-ohjelman pk-
yritysten luotto-järjestelmä, joka otettiin käyttöön vuonna 1993, ja jota uudistettiin 
vuonna 1996, paransi pk-yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä pääomaa. 
Vuonna 1996 Phare-tukea myönnetään myös verojärjestelmän ja valtion 
varainhoidollisten ja valvontaan liittyvien toimien edistämiseksi ja tullihallinnon 
tehostamiseksi. 
Vuoden 1996 raja-alueyhteistyöohjelmassa keskityttiin liikenteeseen (Klaipedan 
öljyterminaali ja rautatie/satamaliitännät), ympäristöön (vaarallisten jätteiden 
varastointi) ja alueelliseen ja taloudelliseen kehittämiseen (Nidan matkailun 
kehittäminen). Ohjelman hallintoyksikkö perustettiin vuonna 1996, ja sen avulla 
toteutusta on tehostettu, joten vuosina 1994 ja 1995 esiintyneitä viiveitä ei 
todennäköisesti enää esiinny. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Vuoden 1996 aikana saatiin päätökseen useita Phare-ohjelmia. Erityisen tärkeitä olivat 
seuraavat hankkeet ja saavutukset. 
Phare-ohjelmasta on edistetty energiatehokkuusrahaston perustamista koskevaa 
analyysia ja suosituksia, sekä Vaskaissa, maan pohjoisosassa, sijaitsevien 
maanalaisten kaasuvarojen koeporauksia. 
Phare-ohjelmasta liikenteeseen myönnetyn tuen avulla saatiin päätökseen ja 
hyväksyttiin Liettuan rautateitä koskeva rakenneuudistus ja liiketoimintasuunnitelma. 
Phare-rahoituksen avulla laadittua Klaipedan sataman yleiskaavaa toteutetaan 
parhaillaan. Lisäksi Puolan ja Liettuan rajanylityspaikassa Kalvariassa toteutettavat 
rakennustyöt saatiin päätökseen, ja Liettuan hallitus osallistui niiden 
yhteisrahoitukseen. 
Phare-ohjelmasta tuettiin myös Liettuan yksityistämisviraston perustamista vuonna 
1996. Lisäksi myönnettiin merkittävästi tukea lainsäädännön täytäntöönpanoon, 
yksityistämisestä vastaavien virkamiesten kouluttamiseen ja valikoitujen valtion 
omistamien yritysten yksityistämistä koskeviin ennakkotutkimuksiin. 
Pankkialalla Phare-ohjelmasta rahoitettiin paikalla tarjottavaa asiantuntija-apua ja 
Liettuan keskuspankin valvontaa pankkikriisistä selviämiseksi. Ulkomaisten pankkien 
69 
kanssa luotiin myös ystävyysohjelmia, joiden ansiosta suuri osa Liettuan pankeista 
(varojen perusteella laskettuna 82 prosenttia) sai merkittävää teknistä tukea. 
Pk-yritysten kehittäminen 
Pk-yrityksct ovat erittäin tärkeitä yksityisen sektorin kehittämisen ja talouskasvun 
kannalta. Vaikka Liettua havaitsi tämän näkökohdan vasta myöhäisessä vaiheessa, 
Phare-ohjelmasta on tuettu pk-yritysten kehittämistä alusta saakka, ja siitä on 
rahoitettu pk-yrityksiä koskevia luottojärjestelyjä, tarjottu asiantuntemusta 
politiikkojen täytäntöönpanon tueksi, rahoitettu kuuden liikeyritysten 
neuvontakeskuksen perustamista ja tuettu pk-yritysten kehittämisviraston 
perustamista ja toiminnan aloittamista. 
Pankkilainojen saanti on usein pk-yritysten kehityksen merkittävä este. 
Siirtymätalouksissa pankit lainaavat usein joko suurille yrityksille tai investoivat 
rahoitusvälineisiin, mitkä ovat yleensä turvallisia ja hallintokustannuksiltaan vähäisiä 
pääomansiirtoja. Pk-yritysten on puolestaan vaikea saada lainaa, mikä hidastaa 
yksityisen sektorin kehittämistä. 
Tämän tilanteen korjaamiseksi Phare-ohjelma on perustanut pk-yrityksiä tukevan 
luottojärjestclmän. Keskuspankki hallinnoi näitä liikepankkien kautta jaettavia varoja, 
jolloin lainojen korot ovat alhaisemmat kuin kotimarkkinoilla. Lainat on tarkoitettu 
enintään 200 henkilöä työllistäville yrityksille, ja yritykset voivat lainata enintään 125 
000 ecua pitkäaikaisia investointeja varten. Tähän mennessä järjestelmästä on 
myönnetty yli 200 lainaa. 
Keskuspankin, liikepankkien ja pk-yritysten työntekijöille tarjotaan lisäksi näihin 
lainoihin liittyvää erityistä koulutusta. Liike-elämän neuvontakeskusten verkostoa on 
käytetty tässä yhteydessä asiakasyritysten kouluttamiseen. 
70 
Puola 
Toiminta vuonna 1996 
Puolan kansantalouden kehitys on ollut myönteistä siirtymäkauden alusta saakka. 
Vuonna 1996 reaalimääräinen bruttokansantuote kasvoi 6 prosenttia, ja siten valtion 
talouskasvu oli voimakasta viidettä vuotta peräjälkeen. Vuonna 1995 reaalimääräinen 
BKT oli ensimmäistä kertaa vuoden 1989 tasoa suurempi. Inflaatio ja työttömyys 
olivat melko korkeita, mutta molemmat olivat laskussa, ja ensin mainittu oli vuoden 
1996 lopussa 18,6 prosenttia ja jälkimmäinen 13,6 prosenttia. 
Talousuudistuksissa edistyttiin aikaisempien vuosien tavoin. Yksityisen sektorin 
osuus on nykyisin miltei 60 prosenttia bruttokansantuotteesta ja se työllistää 62 
prosenttia asukkaista. Laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma käynnistettiin pitkän 
valmislelujakson jälkeen lopulta marraskuussa 1995, ja se menestyi erittäin hyvin 
vuonna 1996, jolloin kansalaiset olivat käyttäneet yli 26,5 miljoonaa 
lunastuskuponkia. Niiden hinta on nykyisin Varsovan pörssin jälkimarkkinoilla 
seitsemän kertaa alkuperäisiä arvoa korkeampi. 
Puolan shokkiterapiaa muistuttavaa lähestymistapaa on arvostettu ulkomailla, mutta 
suoria ulkomaisia investointeja oli siirtymäkauden alussa vähän. Suorien ulkomaisten 
investointien määrä alkoi kasvaa huomattavasti vuoden 1994 jälkeen. Vuonna 1996 
näiden investointien määrä oli noin 1,8 prosenttia bruttokansantuotteesta. Vuoden 
1989 jälkeen suorien ulkomaisten investointien kokonaismäärä oli 4,0 miljardia ecua 
(lähde: EBRD), eli hieman yli 100 ecua asukasta kohden (Puolan ulkomaisten 
investointien viraston (PAIZ) mukaan suorat ulkomaiset investoinnit olivat pelkästään 
vuonna 1996 yli neljä miljardia ecua. PAIZ:n arvioiden mukaan vuoden 1990 jälkeen 
näiden investointien kokonaismäärä on ollut noin 11 miljardia ecua). 
Puolan talouden suorituskyky ja kansainvälisten sijoittajien luottamuksen 
parantuminen ovat myös hallituksen viime vuosina toteuttamien merkittävien 
varainhoidollislcn parannusten ansiota. Kokonaisvclka on nykyisin 54 prosenttia 
bruttokansantuotteesta ja keskushallituksen talousarvion alijäämä oli 2,9 prosenttia 
bruttokansantuotteesta vuonna 1996. Hallitus omaksui huhtikuussa 1996 "Package 
2000" -nimellä kutsutut keskipitkän aikavälin poliittiset suuntaviivat, johon liittyi 
henkilö- ja yritysverotuksen leikkauksia koskeva ohjelma, ja vuoden 1996 lopulla 
hallitus julkisti lisäksi suunnitelmat, joiden perusteella Puolan oli määrä täyttää 
Maastrichtin sopimuksen mukaiset talous- ja rahaliiton perusteet vuoteen 2006 
mennessä. Tämä tavoite saavutetaan vähentämällä talousarvion alijäämää edelleen ja 
erityisesti pitämällä inflaatio kurissa. 
Puola edistyi myös liittymisen valmistelussa ja lakien lähentämisessä Euroopan 
yhteisön säännöstöön. Hallitus käynnisti lokakuussa 1996 kunnianhimoisen 
keskushallinnon ja virkamieskunnan uudistusohjelman, jonka yhteydessä perustettiin 
71 
Euroopan ylulentymiskomitea, uusi valtionvarainministeriö, talousministeriö ja 
sisäasiainministeriö sen jälkeen, kun useita ministeriöitä ja hallituksen virastoja oli 
yhdistetty tai järjestetty uudelleen. Uutta virkamieslakia, jonka parlamentti hyväksyi 
elokuussa 1996, pannaan parhaillaan täytäntöön. Nämä uudistukset ovat olleet 
Puolalle merkittäviä edistysaskelia sen pyrkiessä omaksumaan moitteetonta 
hallintotapaa, ja ne ovat tosiasiassa edellytys maan tulevalle EU-jäsenyydelle. 
Euroopan yhdentymiskomitea perustettiin osana liittymistä valmistelevaa strategiaa 
lokakuussa 1996, ja sen puheenjohtajana toimii pääministeri. Tämän komitean 
tehtävänä on politiikkojen yhteensovittaminen ja asioiden valmistelu, ja sillä on 
päätösvaltaa EU-jäsenyyteen ja ulkomaiseen apuun liittyvissä asioissa, mukaan lukien 
Phare-ohjelma. Vuoden 1996 loppupuolella komitea valmisteli kansallisen EU-
liittymisstrategian, jonka hallitus hyväksyi. Lisäksi hallitus julkaisi vuonna 1996 
valkoisen kirjan, jossa analysoitiin järjestelmällisesti EU:iin yhdentymiseen liittyviä 
oikeudellisia ja taloudellisia mukautuksia. Parlamentti hyväksyi lisäksi marraskuussa 
1996 tullikoodeksin. 
Puolaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Euroopan unioni sitoi Puolalle vuoden 1996 Pharc-ohjelmasla 203 miljoonaa ecua. 
Monivuotista maaohjelmaa toteutettiin vuonna 1996 Puolassa toista vuotta, ja sille 
vuosiksi 1995 1999 myönnetyt avustukset ovat yhteensä 1 015 miljardia ecua. 
Aikaisempien vuosien tavoin vuoden 1996 ohjelman tavoite oli helpottaa Puolan 
liittymistä asteittain Euroopan unioniin rahoittamalla lainsäädännön lähentämistä 
EU:n säädöksiin ja instituutioiden kehittämistä, myöntämällä yhteisrahoitusta 
perusrakennehankkeisiin ja tukemalla jatkuvasti sosiaalistaloudellista siirtymäkautta. 
Tässä suhteessa vuoden 1996 Phare-ohjelmasta edistetään edelleen EU:n liittymistä 
valmistelevaa strategiaa. 
Vuoden 1996 Phare-ohjelmassa keskityttiin lisäksi Puolan asteittaiseen liittymiseen 
EU.iin lainsäädännöllisesti, fyysisesti ja henkilöstöresurssien kannalta. Vuoden 1996 
varoista varattiin yhteensä 64 miljoonaa ecua eli miltei 32 prosenttia maan liikenteen 
perusrakenteiden kehittämiseen Euroopan laajuisia verkkoja koskevan ohjelman 
yhteydessä. Nämä varat myönnettiin Euroopan investointipankin, Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Puolan hallituksen kanssa toteutettavien 
hankkeiden yhteisrahoitukseen, ja erityisesti Wroclawin ja Katovvicen välisen A4-
moottoritien ensimmäisen osuuden rakentamiseen (osa Euroopan laajuisten verkkojen 
kolmoskäytävää Berliinin, Katovvicen ja Kievin välillä) sekä Saksan rajalta Varsovaan 
ulottuvan E20-rautatien ensimmäisen osan kunnostamiseen (osa Berliinin, Varsovan, 
Minskin ja Moskovan välistä Euroopan laajuisten verkkojen kakkoskäytävää), 
mukaan lukien Saksan raja-asemien kunnostaminen. 
Aikaisempien vuosien tavoin raja-alueyhteistyöohjelmaan sidottiin 53 miljoonaa ecua. 
Tästä ohjelmasta myönnetään varoja keskitetysti lähinnä liikennettä ja ympäristöä 
koskeviin perusrakennehankkeisiin kahdeksalla Saksan ja Puolan raja-alueella ja 
Itämerellä. Vuoden 1996 aikana pyrittiin lujittamaan edelleen Puolan viranomaisten 
totcuttamisvalmiuksia raja-alueohjelman yhteydessä, ja tulokset alkavat näkyä tältä 
osin sopimusasteen parantumisena. 
Phare-ohjelmasta myönnettiin vuonna 1996 lisärahoitusta yksityisen sektorin 
72 
kehittämiseen, erityisesti hallituksen toteuttamaan kunnalliseen ja maakuntia 
koskevaan yksityistämisohjclmaan, pk-yritystcn kehittämiseen, jälkeen jääneiden 
alueiden kehittämiseen ja maatalouden ja maaseudun kehittämiseen jatkuvasti 
myönnetyn tuen myötä. Viimeksi mainitun osalta ja ympäristö- ja liikennealalla 
varattiin lisäksi ylimääräisiä varoja yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon ja lakien 
yhdenmukaistamiseen osana hallituksen liittymistä valmistelevaa strategiaa. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Vuonna 1996 saatiin menestyksekkäästi päätökseen useita Phare-ohjclmia, erityisesti 
seuraavat ohjelmat: 
• hallintouudistusohjelman ensimmäinen vaihe 
• aluekehitysohjelma "Struder" 
• tulliohjelma 
• laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma 
• ulkomaisten investointien edistämisohjelma. 
Lisäksi saatettiin päätökseen Phare-ohjelmasta rahoitetun ympäristöohjelman 
ensimmäinen vaihe, luottotappioita koskeva ohjelma ja Phare-ohjelman maatalouden 
luottojärjcstclmä. Näiden ohjelmien määrärahat sidottiin yleisesti ottaen 
kokonaisuudessaan vuonna 1992, lukuun ottamatta vuodelta 1990 peräisin olevaa 
maatalousluollojärjestclmää. Hitaan alun jälkeen viimeksi mainittuun järjestelmään 
osallistuvat pankit ovat myöntäneet yli 1 000 pientä lainaa ensisijaisesti 
maanviljelijöille ja maatalousalan pk-yrityksille, jotka ovat halunneet hankkia 
uudenaikaisia maatalouskoneita ja elintarvikejalostukseen tarvittavia laitteita, ja tämä 
on edistänyt tehokkaasti alan uudenaikaistamista. Aikaisempien kokemusten 
perusteella voidaan todeta, että useimmat siirtymävaiheen alkuvuosina käynnistetyt 
Phare-ohjelmat vaativat yleensä pitkän kypsymisajan, mikä johtuu usein 
elinvoimaisten toimitusjärjestelmien puuttumisesta tai tärkeiden poliittisten päätösten 
tarpeesta. Konkreettiset tulokset näkyvät vasta tämän jälkeen. 
Phare-ohjelmasta rahoitettu ja EBRD:n avulla toteutettu luottotappioita koskeva 
hanke saatiin suurelta osin päätökseen vuonna 1996, ja sen ansiosta luottotappioiden 
osuus laski ohjelmaan osallistuneissa pankeissa vuoden 1993 noin 53 prosentista alle 
10 prosenttiin vuonna 1996. Hanke on ollut erityisen tehokas, koska yhteistyö on 
koskenut asianomaisten pankkien lisäksi myös niiden velallisyrityksiä. Tämä hanke 
on näin ollen edistänyt merkittävästi Puolan yritysten rakennemuutosta ja valmistanut 
suurimpia pankkeja myöhemmin yksityistämisvaiheessa tarvittavaan toimintaan. 
Phare-ohjelmasta Puolan ympäristöön varattiin yhteensä 9,6 prosenttia kaikesta 
maalle suunnatusta Phare-rahoituksesta vuosina 1990 - 1996, mikä vastaa miltei 
Euroopan parlamentin suosittelemia 10 prosenttia. On kuitenkin syytä panna merkille, 
että näihin lukuihin ei sisälly energiansäästöön liittyvä toimenpiteitä tai 
aluekehitysohjelmasta rahoitettuja ympäristöhankkeita. Pharen ympäristöohjelmasta 
on edistetty kansallisen ympäristönsuojelurahaston perustamista Puolassa, mikä on 
hallituksen tärkein väline niin yksityisten kuin myös julkisten ympäristöhankkeiden 
rahoittamisessa. Erityisen merkittäviä Phare-ohjelmasta rahoitettuja toimia ovat olleet 
kampanja havununna-tuholaisen hävittämiseksi metsistä, Zakopanessa toteutettu 
Geothermia-hanke ja Oderin alueen jäteveden käsittelylaitokset. Phare-ohjelmasta 
73 
rahoitettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1992 Geothermia-hanketta, joka tuottaa 
kaukolämpöä Zakopanen kylään, ja järjestelmän valmistuttua (Maailmanpankin 
rahoituksen turvin) sen avulla tuotetaan lämpöä Zakopanen laakson 75 000 asukkaalle 
ja vähennetään siten huomattavasti perinteisestä hiilenpoltosta peräisin olevia ilman 
epäpuhtauksia. 
Kuten edellä on mainittu, laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma käynnistettiin pitkän 
valmistelun jälkeen lopulta marraskuussa 1995. Tämän ohjelman mukaisesti 512 
valtion omistamaa yritystä jaettiin viidentoista kansallisen investointirahaston kesken. 
Pharc-ohjelma oli yksi tämän ohjelman tärkeimpiä avustajia ja tarjosi jo vuonna 1992 
merkittävää tukea rahoittamalla kansalaisille suunnattuja tiedotuskampanjoita, 
kouluttamalla yli 5 000 virkamiestä, laatimalla ennakkotutkimuksia ja painamalla ja 
jakamalla yksityistämiskuponkeja, jotka voidaan vaihtaa osaketodistuksiin 
kansallisissa investointirahastoissa. 
Ulkomaisten investointien edistäminen on myös helpottunut vuoden 1993 jälkeen. 
Tällöin perustettiin ulkomaisten investointien edistämisvirasto (PAIZ), jolle 
myönnettiin huomattavasti tukea Phare-ohjelmasta. Tämä Phare-ohjelma saatiin 
menestyksekkäästi päätökseen vuonna 1996, ja PAIZ:lla, jota maan hallitus tukee 
yksinään, on merkittävä asema yksityisten ulkomaisten investointien saamisessa 
Puolaan. 
Lokakuussa 1996 hallitus käynnisti kunnianhimoisen keskushallinnon ja 
virkamieskunnan uudistusohjelman. Uutta virkamieslakia, jonka parlamentti hyväksyi 
elokuussa 1996, pannaan parhaillaan täytäntöön. Vuoden 1992 Phare-ohjelmasta 
rahoitetusta julkishallinnon uudistusohjelmasta on myönnetty tähän tarkoitukseen 
runsaasti tukea, erityisesti laatimalla uudistuksia ja järjestelyjä koskevia 
ennakkotutkimuksia ja virkamiesten koulutusohjelmia sekä tarjoamalla strategista 
neuvontaa ja asiantuntija-apua julkisia hankintoja koskevan lain, virkamieslain sekä 
ministeriöiden uudelleenjärjestelyssä ja uusien hallintoelinten luomisessa tarvittavien 
peruslakien valmistelussa. Lisäksi Phare-ohjelmasta on useiden vuosien ajan tuettu 
lainsäädännön lähentämistä. Puolan parlamentti hyväksyi marraskuussa 1996 
tullikoodeksin. Phare-ohjelmasta valmisteltiin tätä lakia tarjoamalla koulutusta ja 
asiantuntemusta ja lisäksi siitä rahoitettiin tietojen tallennuksen hallinnointijärjestelmä 
tullipalvelujen tehostamiseksi. 
Puolan hallituksen ja rahoittajien edustajista koostuva aluekehitystyöryhmä sai 
helmikuussa 1996 Pharen rahoituksen turvin toimintansa päätökseen, ja 
ministerineuvosto hyväksyi ryhmän työn tulokset ja suositukset joulukuussa 1996. 
Ensimmäinen Phare-ohjelmasta rahoitettu Puolan aluekehitysohjelma (Struder) saatiin 
myös menestyksekkäästi päätökseen. 
Kuten edellä on mainittu, aikaisempina vuosina Puolassa esiintyi Phare-ohjelman 
täytäntöönpanossa ongelmia, jotka johtuivat ensisijaisesti toimivaltaisten 
ministeriöiden rakenteellisista ongelmista ja tehokkaiden toimitusmcnctclmicn 
puuttumisesta. Vuonna 1995 toteutus nopeutui kuitenkin huomattavasti. Vuonna 1996 
ohjelman suorituskyky oli rohkaiseva, joskin alhaisempi kuin vuonna 1995, koska 
sopimuksia tehtiin hieman sitoumuksia enemmän ja koska rahoituksen kasautuma ei 
kasvanut. 
74 
Struder: aluekehitysohjelma 
Puolassa alueelliset erot ovat merkittäviä ja työttömyys jakautuu epätasaisesti. 
Vuonna 1992 Puolalla ei ollut aluepolitiikkaa, oikeudellista kehystä eikä 
aluekehityksestä vastaavia elimiä. Hallitus pyysi Phare-ohjelmaa rahoittamaan 
aluekehitysohjelmaa - Struder-ohjelmaa -joka käynnistyi hitaasti. Phare-ohjelmasta 
myönnettiin vuonna 1992 yhteensä 76 miljoonaa ecua rakenteellisiin 
kehitystoimenpiteisiin kuudessa jälkeen jääneessä maakunnassa, eli alueilla, joilla 
työttömyys tai maatalouden osuus bruttokansantuotteesta olivat korkeita tai joilla 
harjoiteltuun teollisuuteen kohdistui raskaita rakenneuudistuksia. 
Ohjelma saatiin päätökseen vuonna 1996, ja Puolan kuntien ja maakuntien 
hallintovirkamichct saivat siitä arvokasta käytännön kokemusta 
aluekehitystoimenpiteistä. Tätä ohjelmaa jatketaan nyt Puolan aluekchitystyöryhmän 
suositusten mukaisesti, jotka ministerineuvosto hyväksyi joulukuussa 1996. Ohjelma 
on nopeuttanut Puolan uutta alueellista ja maaseudun kehittämispolitiikkaa, ja siinä on 
otettu huomioon EU:n rakennerahastoista rahoitettuja ohjelmia vastaavien ohjelmien 
merkittävät osa-alueet. 
Konkreettisesti tarkasteltuna Pharen Struder-ohjelmasta 
• on myönnetty yhteisrahoitusta yhteensä 1051 pk-yritystä koskevalle 
investointihankkeelle avustusjärjestelmän avulla (30 miljoonaa ecua) liikepankkien 
myöntämien lainojen ja pk-yritysten omien varojen ohella. Tämän avulla on saatu 
aikaan 130 miljoonan ecun arvosta investointeja ja 11 500 työpaikkaa kyseisillä 
alueilla, 
• on yhlcisrahoitcttu 188:aa kunnallista pientä perusrakennehanketta, joiden arvo on 
yhteensä 18 miljoonaa ecua, verrattuna hankkeen kokonaiskustannuksiin, jotka 
ovat 36 miljoonaa ecua, 
• on myötävaikutettu aluckehitysvirastojen ja kahden alueellisen investointiyhtiön 
perustamiseen, 
on koulutettu ja uudelleenkoulutettu työttömiä, paikallisten pankkien työntekijöitä 
ja pk-yritysten omistajia. 
75 
Romania 
Toiminta vuonna 1996 
Romaniassa vuosi 1996 oli vaalivuosi. Kunnallis- ja paikallisvaalit järjestettiin 
kesäkuussa 1996 ja parlamenttivaalit ja presidentinvaalit saman vuoden marraskuussa. 
Kaikissa vaaleissa voittajaksi selviytyi keskusta-oikeistoryhmittymä, joka koostui 
enimmäkseen kristillis-ja sosiaalidemokraattisten puolueiden edustajista. 
Uusi keskustan ja oikeiston muodostama hallitus koostuu kristillisdemokraattisen 
puolueen (CDR), sosiaalidemokraattisen puolueen (USD) ja unkarilaisen 
vähemmistön (UDMR) edustajista. Kolmellatoista tunnustetulla vähemmistöryhmällä 
on kaikilla parlamentissa yksi edustaja. Tästä on säädetty perustuslaissa, ja määräystä 
sovelletaan sellaisiin poliittisiin vähemmistöryhmiin, jotka eivät saavuta kolmen 
prosentin äänikynnystä. Emil Constantincsçu (CDR) valittiin presidentiksi 17. 
marraskuuta 1996 presidenttivaalien toisella kierroksella. 
Hallitusohjelman tavoitteena ovat ensisijaisesti talousuudistukset (energiahintojen ja 
rahapolitiikan suuntaaminen uudelleen, julkisten laitosten uudistaminen, 
rahoitusmarkkinat, maatalouden tukiohjelmien uudistaminen), tähän liittyvät 
sosiaalialan toimet ja taistelu köyhyyttä vastaan. 
Bruttokansantuote kasvoi 4,1 prosenttia vuonna 1996, ja kasvu jatkui neljättä vuonna 
peräkkäin. Inflaatio oli hidastunut jatkuvasti vuodesta 1993, mutta kiihtyi vuoden 
lopulla noin 57 prosenttiin (vuoden 1995 keskimäärin 32 prosentista). Tämä johtui 
erittäin löyhästä rahapolitiikasta sekä useista tariffien korotuksista ennen vaaleja. 
Valtion talousarvion alijäämä oli 1,9 prosenttia nimellishintaisesta 
bruttokansantuotteesta vuonna 1994, vuonna 1995 vastaava luku oli 2,6 prosenttia ja 
3,9 prosenttia vuonna 1996. Valtion varainhoidosta annetun lain mukaan talousarvion 
alijäämä voi olla enintään 2,9 prosenttia. Laajemmin tarkasteltuna julkisen sektorin 
alijäämä, johon sisältyvät muiden muassa näennäiset verohelpotukset, oli noin 8 
prosenttia. 
Vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuonna 1996 voimakkaasti, 7,3 prosenttiin 
bruttokansantuotteesta, ja kauppataseen alijäämä oli puolestaan 2,5 miljardia dollaria. 
Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat olleet suhteellisen vähäiset kansantalouden kokoon 
verrattuna. Vuonna 1996 ulkomaiset valuuttavarannot hupenivat, koska ulkomaiset 
sijoittajat olivat varovaisia ja koska kotimaiset sijoittajat siirsivät varojaan ulkomaille. 
Hallitus käynnisti kesäkuussa 1995 laaja-alaisen yksityistämisen ohjelman, johon 
osallistui 3 900 yritystä. Tämä ohjelma perustui menettelyyn, jonka mukaan kaikki yli 
18-vuotiaat romanialaiset olivat oikeutettuja lunastamaan yksityistettävien yritysten 
osakkeita. Yksityistämisen hitaus on yksi suurimmista syistä suorien ulkomaisten 
76 
__——Ft/01 A/97702) 18UUUU. W OU (LNf 
investointien vähäisyydelle. Pankkialalla vallalla ovat nimittäin edelleen valtion 
omistamat pankit. Rakenneuudistus ja yksityistäminen ovat uuden hallituksen 
ensisijaisen tärkeitä päämääriä. 
Tärkeimmät ulkopoliittiset päämäärät oval EU-ja Nato-jäsenyys. Romania ja Unkari 
allekirjoittivat maiden välisen perussopimuksen 16. syyskuuta 1996. Tämä sopimus 
koskee vähemmistöjä, ja se on merkittävä edistysaskel Romanian ja sen 
naapurimaiden suhteiden parantumisessa. Vastaavasta sopimuksesta neuvotellaan 
parhaillaan Ukrainan kanssa rajakiistojen osalta. 
Romaniaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Phare-ohjelmasta Romanialle myönnettävää tukea koskeva nelivuotinen maaohjelma 
allekirjoitettiin syyskuussa 1996. Ohjelma koskee vuosia 1996 - 1999 ja siitä 
myönnetään Romanialle 440 miljoonaa ecua avustusta. Eurooppaan yhdentymisen ja 
yhteisön säännöstön täytäntöönpanon edellyttämät perusrakenteet ovat olennaisen 
tärkeitä tavoitteita liittymisen valmistelun kannalta. 
Yhteistyötä lujitetaan edelleen tarjoamalla Romanialle mahdollisuus osallistua 
yhteisön ohjelmiin Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten 
mukaisesti. Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja, jonka ansiosta ohjelmien avaaminen 
on mahdollista, on jo tullut voimaan. Näin ollen assosiointineuvosto voi päättää 
ehdoista, joita asetetaan Romanian osallistumiselle erityisiin ohjelmiin maata 
koskevien painopistealueiden mukaisesti. Romania on pystynyt osallistumaan 
tyydyttävällä tavalla neljään yhteisön ohjelmaan. Näitä ohjelmia ovat Nuorten 
Eurooppa III, Sokrates, Leonardo da Vinci ja Media II. 
Lisäksi on hyväksytty Romanian ja Unkarin välinen raja-alueyhteistyöohjelma1. 
Ohjelma hyväksyttiin sen jälkeen, kun Romania ja Unkari olivat allekirjoittaneet 
perussopimuksen 16. syyskuuta 1996. Ohjelmasta myönnetään Romanialle ja Unkarille 
10 miljoonaa ecua (kummallekin 5 miljoonaa ecua) sellaisiin hankkeisiin, jotka 
perustuvat Romanian ja Unkarin väliseen yhteistyöhön elinolojen parantamiseksi 
molemmilla puolin rajaa. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Ohjelman toteutuksessa on esiintynyt jonkin verran vaikeuksia, mitkä johtuvat 
ensisijaisesti toimivaltaisten ministeriöiden rakenteellisista ongelmista, mutta tilanne 
parani vuonna 1996, jolloin sopimusten osuus miltei kaksinkertaistui. Phare-
ohjelmasta on edistetty myönteisellä tavalla Romanian siirtymäkauden kehitystä ja 
maan yhdentymistä Euroopan unioniin. 
Pharc-tucn avulla yksityistämisestä on tullut peruuttamatonta ja siihen on suhtauduttu 
huomattavan avoimesti, vaikka pitkän aikavälin suunnittelun ja koordinoinnin 
puuttumisen vuoksi teknistä tukea ei voitu hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. 
Tulevassa suunnittelussa olisi keskityttävä nyt mahdollisuuksia tarjoavan ympäristön 
luomiseen yksityiselle sektorille (mukaan lukien politiikan tekemisen valmiuksien 
lujittaminen). 
'Romania on ainoa assosioitunut maa, jolla ei ole yhteisiä maa- tai merirajoja yhdenkään 15 
jäsenvaltion kanssa. Sen vuoksi mikään Romanian alue ei voi osallistua unionin rakennepolitiikkojen, 
erityisesti Interreg II:n mukaisten hankkeiden rahoittamiseksi annetun komission asetuksen (EY) N.o 
1628/94 tarkoittamiin Keski-ja Itä-Euroopan maiden ja jäsenvaltioiden välisiin raja-
alueyhteistyöohjelmiin. 
Phare-ohjclmasta on edistetty huomattavasti instituutioiden kehittämistä ja valtion 
aseman muuttamista elinkeinoelämässä. Edelleen on olemassa jonkin verran 
ongelmia, jotka johtuvat rakenneuudistukseen liittyvän poliittisen toimivallan 
jakamisesta kahteen osaan. 
Romanian yksityistämisen jälkeinen rahasto perustettiin vuonna 1996. Kyse on 
yksityisesti hallinnoidusta pääomasijoitusrahastosta, josta myönnetään riskipääomaa 
ja jota EBRD valvoo. Rahasto on olemassa kymmenen vuotta, minkä kuluessa kaikki 
investoinnit on tarkoitus muuttaa rahaksi. Pharc-ohjclmasta on myönnetty 10 
miljoonaa ecua tekniseen tukeen ja 15 miljoonaa ecua investointeihin. EBRD 
puolestaan on myöntänyt investointeihin 25 miljoonaa ecua. Kaikki tarvittavat 
sopimukset allekirjoitettiin lokakuussa 1996. 
Romania on edistynyt jonkin verran lainsäädännön lähentämisessä. Kehitystä on 
tapahtunut lähinnä maatalouden, liikenteen, kilpailun, ammattitutkintojen, 
työterveyden ja turvallisuuden sekä ympäristön alalla. Nykyistä tilannetta olisi 
kuitenkin arvioitava yleisesti ja määritettävä jatkossa toteutettavat toimenpiteet, ottaen 
huomioon hallituksen uudet painopistealueet. 
Julkishallinnon uudistuksiin liittyvien Phare-ohjelmien tärkeimmät toiminta-alat 
ovat olleet politiikan kehittäminen, hallinto valmiuksien uudenaikaistaminen ja 
kehittäminen ja viranomaisten etiikka. Kaikilla kolmella alalla on vielä paljon 
tehtävää. 
Pharc-ohjelmasta on toteutettu ensimmäisenä aktiivisia työllisyysohjelmia eri puolilla 
Romaniaa erittäin menestyksekkään aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelman 
avulla. 
78 
Aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelma 
Tämä ohjelma aloitettiin vuonna 1994. Sille on myönnetty yhteensä 10 miljoonaa 
ecua, ja sen kestoaika on neljä vuotta. Ohjelman tärkein tavoite on tukea hallitusta 
työmarkkinapolitiikan ja uudistusten laatimisessa ja toteuttamisessa, ja sovittaa 
paikallisia aloitteita ja innovaatioita yhteen kansallisien poliittisten suuntaviivojen 
suunnittelun kanssa, ja aktiivisia työllisyystoimia yhteen institutionaalisen 
kehittämisen kanssa. 
Ohjelma perustuu hajautetun toiminnan ja paikallisen kumppanuuden lujittamisen 
periaatteisiin. Esimerkkejä parhaillaan toteutettavista aktiivisista 
työllistämistoimenpiteistä ovat tiedotus- ja dokumentointikeskukset, 
välittäjäkeskukset, liikeyrityshautomot, liike-elämän neuvontakeskukset, 
maatilamatkailun edistämiskeskukset, ammatillinen koulutus, työttömien 
koulutusryhmät (Job Clubs), yritystoiminnan kehittäminen kouluissa, työpaikkojen 
sijoittamista käsittelevät keskukset, tilapäiset työvoimatoimistot sekä heikossa 
asemassa olevien ihmisten työnvälityspalvelut. 
Tähän mennessä on saavutettu seuraavanlaisia tuloksia 
228:aa aktiivista työllistämistoimenpidettä toteutetaan parhaillaan 
53 paikallista yhteisyritystä on vakiintunut ja toiminnassa 
49 paikallista kehityksestä vastaavaa toimijaa on koulutettu 
35 000 asiakasta on palveltu tiedotuskeskuksissa 
20 000 toimijaa on saanut neuvontaa välittäjäkeskuksissa 
10 500 ihmistä on saanut työtä työnvälityksen ansiosta 
3 100 ihmistä on osallistunut ammatillista koulutusta käsitteleville kursseille 
1 500 ihmistä on osallistunut koulutukseen Job Clubeissa 
1 000 ihmistä on osallistunut yrittäjäkoulutukseen. 
Romanian köyhässä osassa sijaitsevassa Medgidiassa pystyttiin aktiivisten 
työllistämistoimenpiteiden ohjelman avulla myötävaikuttamaan välityskeskuksen, 
liikeyritysten neuvontakeskuksen ja ammatillisen koulutuskeskuksen perustamiseen. 
Heikossa asemassa olevien ryhmien tukisäätiöstä tuli omavarainen sen jälkeen, kun se 
ryhtyi tarjoamaan laadukkaita loteutcltavuiislulkimuksia pankki lainahakemusten 
yhteydessä. Constantan maakunnan työvoimavirasto otti haltuunsa välityskeskuksen, 
ja tukee sen toimintakustannuksia aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelman 
tarjoaman rahoituksen lisäksi. Ohjelmasta on autettu 1 837:ää ihmistä, ja näistä 274 
on saanut työpaikan yhteensä 170 yrityksessä. 
Työttömyydestä pahasti kärsineellä Romanian alueella sijaitsevassa Tirga Neamtissa 
on tuettu aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelmasta lukuisten yhteispalvelujen 
luomista. Menestyksen taustalla oli palvelujen valinta, joka suoritettiin yhteisössä 
tehdyn tutkimuksen perusteella. Maakuntavirasto otti vastatakseen välityskeskuksen 
käyttökustannuksista vasta kahdeksan ensimmäisen toimintakuukauden jälkeen 
erittäin myönteisten tulosten ansiosta (2 200 ihmistä oli saanut työtä). Ammatillinen 
koulutuskeskus edistyy lupaavaa vauhtia (112 ihmistä koulutettu), ja sanomalehti on 
osoittautunut tehokkaaksi keinoksi välittää tietoa työttömille. 
79 
Slovakia 
Toiminta vuonna 1996 
Slovakian makrotaloudellinen kehitys oli vuonna 1995 erittäin myönteistä. Maan 
kansantalous kasvoi edelleen miltei 7 prosenttia vuonna 1996, ja inflaatio hidastui 5,4 
prosenttiin vuoden loppuun mennessä. Kasvu johtui kokonaisuudessaan kotimaisesta 
kysynnästä. Nopeasti kasvavat reaalipalkat ja työllisyyden hienoinen kasvu lisäsivät 
yksityistä kulutusta, ja investointien reaalimäärä kasvoi yli 30 prosenttia. 
Ulkomaankauppatase muuttui toisaalta jyrkästi alijäämäiseksi. Viennin hidas kasvuja 
nopeasti kasvava tuonti ovat kasvattaneet vaihtotaseen alijäämän yli 10 prosenttiin 
bruttokansantuotteesta verrattuna 2,3 prosentin ylijäämään vuonna 1995. Nopea 
talouskasvu on vaikuttanut myönteisesti työttömyyteen. Työttömyystaso laski 
tammikuun 1995 huippulukemista eli 15,2 prosentista joulukuussa 1996 noin 12,8 
prosenttiin. Työttömyys oli kuitenkin epätasaisesti jakautunut maan eri puolilla ja 
pitkäaikaistyöttömien osuus oli kasvussa. 
Raha- ja finanssipolitiikalla on ollut merkittävä asema Slovakian olosuhteiden 
vakauttamisessa maan itsenäistymisen jälkeen. Vuonna 1996 talouspolitiikka oli 
laajentumishakuista, mikä kasvatti kotimaista kysyntää ja sen myötä vaihtotaseen 
alijäämää. Vasta vuotien jälkipuoliskolla rahapolitiikkaa tiukennettiin pyrittäessä 
rajoittamaan kysynnän liikakasvua. 
Kansallispankin valvontaosasto on edistynyt huomattavasti sellaisten 
valvontasäädösten määrittämisessä, joiden avulla määritellään tai selvennetään 
oikeudellisia kehyksiä, henkilöstövalmiuksien lisäämisessä ja laitoksen 
riippumattomuuden lujittamisessa ja laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämisessä. 
Phare-ohjelmasta on tuettu rakenneuudistuksia kolmessa suurimmassa valtion 
pankissa, joiden varantojen osuus on yli 60 prosenttia kaikista pankkivarannoista. 
Valtiovarainministeriö toteuttaa nykyisin verojärjestelmän ja kirjanpidon yhtenäistä 
uudistusohjelmaa, mukaan lukien kirjanpitäjien ja tilintarkastajien liitoille 
myönnettävä tuki. 
Slovakiaa koskeva Pharc-ohjelma vuonna 1996 
Monivuotisen maaohjelman yhteydessä keskusteltiin ohjelmien suunnittelusta. 
Vuoden 1996 maakohtaisen toimenpideohjelman suunnittelu viivästyi osittain 
institutionaalisten muutosten ja henkilöstössä tapahtuneiden muutosten vuoksi 
(koordinointivastuu siirrettiin Slovakian ulkoministeriöltä hallitukselle). Lopulta 
päätettiin lykätä monivuotisten rahoitusnäkymien mukaisesti vuoden 1996 
sitoumuksia, ottaen huomioon, että vuosittaisia määrärahoja voidaan mukauttaa 
valtion käyttökyvyn ja aikaisempien ohjelmien menestyksen perusteella. Näin ollen 
80 
Slovakia sai vuonna 1996 ainoastaan Tempus-ohjelmaa koskevan määrärahan (4,5 
miljoonaa) koulutuksen tukemiseen. 
Phare-ohjelman saavutukset 
Vuonna 1995 perustettiin Euroopan yhdentymisneuvosto ministerien väliseksi 
keskusteluareenaksi, jolla käsiteltiin yhdentymiseen liittyviä asioita. Kesäkuussa 1995 
perustetun ja vuonna 1996 hallituksen yhteyteen liitetyn lainsäädäntöjen 
lähentämisestä vastaavan viraston on tutkittava kaikki uudet lakiehdotukset, jotta 
voitaisiin varmistaa niiden yhdenmukaisuus Euroopan yhteisön lainsäädännön kanssa. 
Slovakian hallitus julkaisi lainsäädäntöjen lähentämistä koskevan yleisstrategian 
joulukuussa 1996 järjestetyssä assosiointikomitcan kokouksessa. Phare-ohjelmasta 
luetaan Slovakian lainsäädännön lähentämisestä vastaavan laitoksen toimintaa 
myöntämällä sille laaja-alaista teknistä tukea. 
Tonavan ylittävän sillan jälleenrakentaminen Esztergomin ja Sturovon kaupungin 
välille on EU:n ja molempien edunsaajamaiden rahoittama hanke (5 miljoonaa ecua), 
joka liittyy Euroopan vakaussopimusta koskevaan konferenssiin. Tässä hankkeessa 
kuvastuu sekä Unkarin että Slovakian halu luoda maiden välille hyvät suhteet, kuten 
15. toukokuuta 1996 ratifioidussa hyviä naapuruussuhteita ja ystävällismielistä 
yhteistyötä koskevassa perussopimuksessa on mainittu. Tämä sillan rakentamisella 
pyritään erityisesti edistämään hyviä suhteita vähemmistöihin, valtioiden rajoihin ja 
alueelliseen yhteistyöhön liittyvien kysymysten osalta. 
Nykyisin suurin osa yrityksistä on yksityistetty joko osakkeiden lunastusta koskevan 
järjestelmän tai vuoden 1995 jälkeen liikkeenjohdon ja työntekijöiden osto-oikeutta 
koskevan hankkeen (Management Employment Buy-Out) avulla. Phare-ohjelmasta on 
luettu monien erilaisten yritysten rakenneuudistusta. Yli 40: n yksittäisen 
yritystutkimuksen avulla on edistetty kymmentä teollisuusalaa, mukaan lukien 
aseteollisuus, koneenrakennus, metallituotteita valmistavat yritykset, 
kcmikaalitcollisuus ja tekstiiliteollisuus. Kunkin hankkeen kustannukset olivat 
keskimäärin 250 000 ecua, ja hankkeet koostuivat toiminnan rakenneuudistukseen, 
tuotantoon, organisaatioon ja strategisten suunnitelmien valmisteluun myönnetystä 
teknisestä tuesta. 
Pääoman tuonti on ollut vähäistä alueen muihin valtioihin verrattuna. Vuoden 1995 
alkupuoliskolla ulkomaiset investoinnit eivät lisääntyneet juuri lainkaan, mutta 
joulukuun 1996 lopulla pääoman tuonti kasvoi yhteensä 845 miljoonaan dollariin. 
Suurimmat sijoittajat ovat alkuperämaan perusteella tarkasteltuna Itävallasta, 
Saksasta, Tsekin tasavallasta ja Yhdysvalloista. Myönteistä on ulkomaista pääomaa 
omaavien yritysten määrän kasvu 9 717 yritykseen vuonna 1996 verrattuna 5 100 
yritykseen vuonna 1995. Investointeja on tehty ensisijaisesti vähittäiskauppaan, 
teollisuuteen ja pankki- ja vakuutustoimintaan. Phare-ohjelmasta on tuettu ulkoisten 
sijoitusten edistämis virastoa, joka vastaa Slovakiaan suuntautuvien ulkomaisten 
investointien edistämisestä ja joka on houkuttanut maahan aivan uusia investointeja. 
Viimeisten kolmen vuoden aikana tämä virasto on osallistunut 17 hankkeeseen, joiden 
yhteisarvo on ollut 144 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja joka on työllistänyt 6 000 
ihmistä. 
Pk-yritykset ovat nykyisin Slovakian tasavallan tärkeä kasvun lähde, niiden osuus on 
35 prosenttia bruttokansantuotteesta. Pk-yrityksillä on merkittävä asema taloudellisen 
siirtymäkauden edistämisessä, markkinamekanismien kehittämisessä, yrittäjyyden 
edistämisessä ja työllistämisessä, mikä on Slovakiassa tunnustettu. Pk-yritykset ovat 
keskeisen tärkeitä Pharc-tuen saajia, ja Pharc-ohjelmasta on aikaisemmin edistetty 
liikeyritysten tukikeskusten kehittämistä. Jatkossa varat keskitetään näitä yrityksiä 
koskevaan politiikkaan, palveluihin ja sääntelykehykseen. Phare-ohjelmasta on 
edistetty merkittävästi pk-yritysten toimintaa tukemalla niitä suoraan ja perustamalla 
niitä tukevia laitoksia. 
Slovakian hallitus päätti luoda vuonna 1993 itsenäisen viraston huolehtimaan alan 
kehittämisestä. Tämän viraston toteuttama ja Slovakian hallituksen yhteisrahoittama 
pk-ohjelma on nyt toteutettu täysipainoisesti, ja siihen liittyville rahoitusvälineille, 
erityisesti pieniä lainoja koskevalla rahastolle, on paljon kysyntää. Tätä rahoitustukea 
ja Phare-ohjelmasta rahoitetun tukikeskusverkoston tarjoamaa yritysneuvontaa 
pidetään pk-yrityslcn kannalta arvokkaana palveluna. Pk-yrityksillc on erityisesti 
tarjoutunut mahdollisuuksia hankkia kipeästi tarvitsemaansa lainarahoitusta toiminnan 
laajentamiseksi lainatukijärjeslclmästä, jossa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla Pharc-
ohjelman, hallituksen ja kaupallinen rahoitus. Tästä lainajärjestelmästä on myönnetty 
459 lainaa keskimäärin 45 ihmistä työllistäville yrityksille, ja lainojen keskimääräinen 
suuruus on ollut noin 76 000 ecua. 
Vuoden 1996 Phare-ohjelman yhteydessä Slovakian hallitus ja EBRD allekirjoittivat 
sopimuksen, jolla perustettiin yksityistämisen jälkeistä toimintaa koskeva rahasto. 
Kyse on jälleenrakennukseen tarkoitetusta välineestä, josta tarjotaan Slovakian 
keskisuurille yrityksille sekä taitotietoa että pääomia. Phare-ohjelmasta on myönnetty 
tähän rahastoon omana pääomana avustusta 12 miljoonaa ecua, ja lisäksi 8 miljoonaa 
ecua teknisenä tukena. Yksityistämisen jälkeinen rahasto myöntää pääomia sellaisille 
yrityksille, jotka eivät pysty hankkimaan omaa pääomaa yksityisistä lähteistä, ja tukee 
niiden tehokasta johtoa ja hallintoa. 
Neuvontayksikkö on auttanut maatalousministeriötä laatimaan ja tarkistamaan 
maatalouspolitiikkaa ja perustamaan työryhmiä käsittelemään yhteisön säännöstön 
omaksumisia täysipainoisesti (kuten rakenteelliset näkökohdat, eläinlääkintään ja 
kasvien terveyteen liittyvät asiat, metsänhoito, vesihuolto). 
Phare-ohjelmasta on myös tuettu jatkuvasti maarekisterien ja yhtenäisten 
rekisteritietopalvelujen uudenaikaistamista ja rakenneuudistusta, tavoitteena edistää 
maaomaisuuden palauttamista ja maaoikeuksien vakiinnuttamista, kehittää 
maamarkkinoita ja yksityistää maata maaseudulla ja kaupungeissa ja siten vastata 
valtion sosiaalis-taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin tarpeisiin. 
Tuen avulla on pystytty myös edistämään paikallisyhteisöjen kehittämistä olennaisen 
tärkeiden demokraattisten periaatteiden mukaisesti parantamalla maaomaisuuden ja 
siihen liittyvän omaisuuden omistusoikeuksien suojaaja ukemalla paikallishallintoa 
maarekistereihin ja kartoitukseen liittyvässä toiminnassa. Phare-ohjelmasta on myös 
tuettu maantieteellisten tietojärjestelmien saatavuutta ja digitaalisten tuotteiden ja 
vastaavien tuotteiden kehittämistä (ilmakuvaus, joka kattaa 6 000 neliökilometriä 
Slovakian maaperästä), sekä kannustettu ja tuettu julkisia käyttäjiä, hallituksen 
viranomaisia ja yksityisiä käyttäjiä, kuten paikallisviranomaisia tai alueellisia 
viranomaisia (kaavoitus ja ympäristönsuojelu) tai pankkeja (maamarkkinat, 
82 
kiinnitykset). 
Konkrcctlista edistystä on saavutettu myös koulutusalalla, jolla Phare-ohjelmasta on 
tuettu lyhytaikaista kieltenopettajien koulutusohjelmaa Slovakian yliopistojen 
kasvatustieteellisissä tiedekunnissa. Näihin koulutusohjelmiin on osallistunut yli 1 
300 henkeä. 
Slovakian kansalaisyhteiskunnalla on merkittävä asema demokraattisten periaatteiden 
soveltamisessa. Näiden periaatteiden toteutuminen voidaan havaita käytännössä 
tarkastelemalla nykyisten valtiosta riippumattomien järjestöjen lukumäärää ja laatua. 
Pharc-ohjclmasta on tässä suhteessa tuettu yli 300:n valtiosta riippumattoman 
järjestön hanketta kansalaisyhteiskunnan kehittämissäätiön CSDF:n kautta. CSDF on 
nykyisin yksi Slovakian suurimmista ja vaikutusvaltaisin valtiosta riippumaton 
avustusjärjestö. 
Itävallan ja Slovakian raja-alueyhteistyön toteutus viivästyi vuonna 1996, mikä johtuu 
ensisijaisesti muutoksista instituutioiden toimivallassa ja henkilöstöresursseissa. 
Aluekehityksestä ja raja-alueyhteistyöstä vastasi lokakuuhun 1995 saakka strateginen 
tutkimuskeskus (Centre for Strategic Studies), jonka tilalle kuitenkin perustettiin 
Slovakian yhteiskunnan, tieteen ja teknologian strategisesta kehittämisestä vastaava 
virasto (Office for the Strategy Development of Society, Science & Technology of 
Slovakia). 
Pharc-ohj el man toiminta on tehostunut sopimus- ja maksusuorituksilla mitattuna 
hitaasti mutta varmasti. Vuoden 1996 loppuun mennessä rahoitussopimuksia oli tehty 
80 prosentista vuosien 1990 1994 ohjelmien määrärahoista. Vuoden 1995 
sopimusten osalla tämä osuus oli vuoden 1996 loppuun mennessä miltei 50 prosenttia 
kokonaismäärärahoista. 
Phare-ohjelman tuen toteutuksen järkeistämiseksi ja tehostamiseksi on valmisteltu 
rahoituksesta ja hankinnoista vastaavan keskusyksikön perustamista vuoden 1997 
aikana hallinnoimaan Slovakian Phare-ohjelmaa. Tämän ansiosta voidaan kehittää 
tehokasta varainhoitoa, jolla varmistetaan tarkoituksenmukaiset tarjous- ja 
kirjanpitomenettelyt Phare-ohjelman toteutuksen nopeuttamiseksi. 
83 
Pk-yritysten kehittäminen 
Phaie-ohjelmasla on myönnetty vuodesta 1991 pk-yiïlyksillc yhteensä 23,4 miljoonaa 
ecua, ja rahoitussopimuksia on tehty 22 miljoonan ecun arvosta. Tukea on myönnetty 
monenlaiseen toimintaan, mukaan lukien toimenpiteiden tutkimus, pk-yritysten 
neuvontatuki, instituutioiden kehittäminen ja pk-yritysten rahoitustuki. 
Toiminta- ja tutkimustukea on myönnetty yhteensä 700 000 ecun arvosta sellaisiin 
tutkimuksiin ja kansainvälisiin konferensseihin, joita talousministeriö voi käyttää 
perustana pk-yrityksiä koskevan strategian ja politiikan kehittämisessä. 
Tiedottamiseen ja neuvontaan on myönnetty yhteensä 5,7 miljoonaa ecua, ja näiden 
varojen avulla on tuettu neuvontapalveluja suoraan pk-yrityksille tarjoavien 
liikeyritysten innovaatiokeskustcn ja alueellisten neuvonta- ja tiedotuskeskusten 
verkoston perustamista. Lisäksi Phare-ohjelmasta tuetaan pk-yritysten kansallista 
kchittämisvirastoa, joka vastaa Slovakian pk-yritysten yleisestä kehittämisestä, 
yhteisrahoiltamalla sen toimintakustannuksia ja tarjoamalla sille teknistä tukea 
(koulutus, asiantuntemus ja laitteisto). 
Phare-ohjelmasta on myös käynnistetty pk-yritysten tueksi useita rahoitusvälineitä, 
joiden kokonaisarvo on 17 miljoonaa ecua. Näitä ovat: 
Takuujärjestelmä 3 miljoonaa ecua 
Pieniä lainoja koskeva järjestelmä 1 miljoonaa ecua 
Tukilainat 10,4 miljoonaa ecua 
Alkupääomat 1,3 miljoonaa ecua 
Mikrotason luotot 300 000 ecua 
Tekninen tuki 1 miljoonaa 
Pk-yrilysohjclma on edistänyt Slovakiassa pk-yritysten lisääntymistä ja pk-yrityksiä 
palvelevien instituutioiden kehittämistä. Vuosien 1991 ja 1995 välillä pk-yritysten 
määrä kasvoi 201 470:stä 298 363:ecn yritykseen. Nykyisin näiden yritysten osuus on 
jo 35 prosenttia teollisuuden bruttotuotannosta. 
Erityisesti lainatukijärjestelmä, jossa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla Phare-
ohjelman tuki ja julkinen ja yksityinen rahoitus, on tarjonnut pk-yrityksille niiden 
kipeästi kaipaamaa pääomaa toiminnan laajentamiseksi. Lainajärjestelmästä on 
myönnetty 250 keskimäärin 60 000 ecun suuruista lainaa noin 45 työntekijän 
yrityksille. Luottotappioita on koitunut alle yhdestä prosentista lainoista. 
84 
Slovenia 
Toiminta vuonna 1996 
Taloudellinen toiminta alkoi elpyä vuoden 1995 jälkipuoliskon taantuman jälkeen. 
Ensimmäistä kertaa vuoden 1993 jälkeen vienti väheni kuitenkin vuonna 1996 noin 
viidellä prosentilla, kun taas teollisuustuotanto kasvoi 1 prosenttia. Tämän ansiosta 
inflaatio hidastui vuositasolla 9,7 prosenttiin vuonna 1995 vallinneesta 12,1 
prosentista. Vuonna 1996 työttömyystaso laski kansainvälisesti käytetyn laskutavan 
mukaan 8 prosenttiin. Itsenäistymisen jälkeen makrotaloudellinen vakaus on pyritty 
säilyttämään tiukan rahapolitiikan avulla, ja talousarviot ovat olleet ylijäämäisiä tai 
hieman alijäämäisiä. Vuoden 1996 alustavien lukujen mukaan talousarvio on hieman 
alijäämäinen, vajeen ollessa 0,2 prosenttia bruttokansantuotteesta. 
Osakkeiden lunastukseen perustuva yksityistämishanke lähestyy loppuaan. 
Keskipitkän aikavälin rakenneuudistus on tärkeimmillä aloilla, mukaan lukien 
teollisuus ja rahoitusala, edelleen kesken. Ulkomaisia investointeja on tehty melko 
vähän. 
Slovenia ja Euroopan unioni allekirjoittivat kesäkuussa 1996 Eurooppa-sopimuksen. 
Jäsenvaltioiden odotetaan ratifioivan tämän sopimuksen lopullisesti vuoden 1998 
aikana. Slovenia haki lisäksi kesäkuussa 1996 virallisesti EU-jäsenyyttä. 
Sloveniaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 
Liittymistä valmistelevan strategian osalta Slovenialle myönnettävää Phare-tukea on 
suunnattu yleisesti uudelleen EU-jäsenyyden valmisteluun. Euroopan komissio 
hyväksyi maaliskuussa 1996 Slovenian hallituksen kanssa vuosiksi 1996 - 1999 
tehdyn monivuotisen maaohjelman. Ohjelmassa kuvastuvat Slovakian painopistealueet 
sen valmistautuessa jäsenyyttä varten, ja sen neljä tärkeintä tavoitetta ovat: 
• Slovenian hallituksen liittymistä valmistelevan strategian koordinointi ja seuranta 
• yhteisön säännöstön omaksuminen 
• jatkuvien taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten tukeminen 
• perusrakenteiden yhtenäistäminen. 
Monivuotisen maaohjelman kokonaismäärärahat ovat 100 miljoonaa ecua, ja ne on 
tarkoitus jakaa Phare-ohjelman kansalliseen talousarvioon (76 miljoonaa ecua) ja raja-
alueohjelmiin Itävallan ja Italian kanssa (24 miljoonaa ecua). 
Vuoden 1996 maakohtaisessa toimenpideohjelmassa määritetään konkreettiset 
toimenpiteet, joiden avulla voidaan varmistaa monivuotisessa maaohjelmassa 
määritettyjen tavoitteiden täyttyminen. 
85 
Liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevasta ohjelmasta (2,85 miljoonaa ecua) 
rahoitetaan paikallisen henkilöstön lisäämistä ja pitkän aikavälin teknistä tukea, jossa 
keskitytään institutionaalisen asiantuntemuksen kehittämiseen hankkeiden 
koordinoinnissa ja seurannassa. Tarkoituksena on ottaa käyttöön käytännön 
hallintovälineitä, kuten Eurooppaan yhdentymisestä vastaava tekninen tukiyksikköjä 
ulkoministeriön käännösyksikkö. Lisäksi vuoden 1996 ohjelman tavoitteena oli 
suunnitella ja toteuttaa kansallinen jäseneksi liittymissuunnitelma, ja kansalaisille 
suunnatun tiedotuskampanjan avulla asukkaat voivat itse seurata liittymistavoitteen 
edistymistä. 
Yhteisön säännöstön omaksumista tukevan ohjelman määrärahat ovat 5,4 miljoonaa 
ecua. Lainsäädäntö virasto toteuttaa hanketta tiiviissä yhteistyössä ulkoministeriön 
kanssa, jolloin kansallisen lähentämissuunnitelman toteuttamisessa voidaan hyödyntää 
oikeudellista ja hallinnollista asiantuntija-apua. Julkishallinnon uudistukset ovat 
erityisen mutkikkaita, mikä johtuu tarvittavien muutosten laajuudesta ja tarpeesta 
ottaa toimintaan mukaan useita ministeriöitä. On myös tehtävä keskeisiä uudistuksia, 
kuten laadittava uusi virkamieslaki. 
Vuoden 1996 sosiaalistaloudellisen kestävän kehityksen edistämistä ja yritysten 
kilpailukyvyn vahvistamista koskevassa ohjelmassa keskitytään seuraaviin 
kolmeen tärkeimpään alaan: 
• julkisen rahoituksen ja rahoitusalan uudistuksen tukeminen (3,1 miljoonaa) 
• yritysalan kehittämisen tukeminen (3,1 miljoonaa) 
• henkilöstöresurssien ja sosiaalisen kehityksen tukeminen (2 miljoonaa ecua). 
Euroopan sisäisiä verkkoja ja perusrakenteiden liittämistä EU:n verkkoihin 
koskevien ohjelmien avulla pyritään vastaamaan suhteellisen vähäisten käytettävissä 
olevien rahavarojen aiheuttamiin ongelmiin. Vuoden 1996 ohjelma koskee liikenne-ja 
tietoliikenneministeriön teknisen tuen tärkeimpiä tarpeita, ja siinä keskitytään 
kansallisen liikennepolitiikan suunnitteluun. Liittymistä valmistelevien toimenpiteiden 
laaja tavoite on valmistella instituutioita, järjestöjä ja perusrakenteita EU-jäsenyyttä 
varten. Phare-ohjelman liikennetuki kohdistetaan näin ollen kolmen erityistavoitteen 
saavuttamiseen, nimittäin kansallisen liikennepolitiikan laatimiseen, lakien, asetusten, 
hallinnollisten määräysten ja standardien lähentämiseen sekä alan 
rakenneuudistukseen. Tavoitteena on lisätä liikenteeseen sovellettujen normien 
yhdenmukaisuutta Euroopan normien kanssa. 
Lopuksi Italian ja Slovenian välisessä vuosien 1995 - 1999 raja-
alueyhteistyöohjelmassa keskitytään parantamaan liikenteen ja raja-alueiden 
perusrakenteita (18 prosenttia), raja-alueiden talouskehitystä (33 prosenttia), 
ympäristönsuojelua (30 prosenttia), henkilöstöresurssien kehittämistä ja 
verkostoitumista (10 prosenttia), kulttuuriyhteistyötä (4 prosenttia) ja ohjelman 
hallintoa (5 prosenttia). Itävallan kanssa toteutettavan ohjelman painopistealueet ovat 
fa1oudellinen kehittäminen (40 prosenttia), perusrakenteet ja liikenne (25 prosenttia), 
ympäristö (26 prosenttia), henkilöstöresurssien kehittäminen (3 prosenttia) ja tekninen 
tuki (6 prosenttia). 
86 
Phare-ohjelman saavutukset 
Toiminnassa ja rahoituksessa on keskitytty tuotantoalan rakennemuutokseen 
edistämällä yksityistämistä ja yritysten rakenneuudistusta sekä elvyttämällä 
rahoitusalaa. Tänä ajanjaksona talouden siirtymäkautta on tuettu 69 miljoonalla 
eculla. Merkittävästi määrärahoja on myönnetty myös Tempus-ohjelmalle, joka on 
auttanut Slovenian tutkijoita sekä tieteen ja teknologian parissa toimivia tiivistämään 
yhteistyötään EU:n yliopistojen kanssa. Tämä on tärkeää pienelle avoimelle 
yhteiskunnalle, jonka talouskasvu on yleisesti vientivoittoista ja jonka suhteellisena 
etuna on alhaiset työvoimakustannukset omaava huipputeknologian tuotanto. 
Phare-ohjelmasta on tuettu huomattavasti yksityisen sektorin kehittämistä, mukaan 
lukien yksityistäminen, investoinnit ja vienninedistäminen sekä rakennemuutos. Tämä 
toiminta jatkui vuonna 1996. 
Phare-ohjelmasta pk-yritysten kehittämiseen myönnetyillä määrärahoilla on tuettu 
maakuntien pieniä ja keskisuuria yrityksiä, tarjottu teknistä tukea ministeriöiden 
tasolla pk-yritysten takuurahaston perustamiseksi ja toteutettu aluekehityshanke 
Zasavjen alueella, mukaan lukien alueen viiden suurimman kunnan yhteistyö. 
Parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä matkailualan pk-yritysten kehittämiseksi. Lisäksi 
Mariborin alueella on aloitettu alueelliseen kehittämiseen liittyvä pilottihanke, johon 
liittyy Mariborin aluekehitysvirastolle ja Mariborin kauppakamarille myönnetty tuki. 
Phare-ohjelmasta on tuettu verojärjestelmän uudistamista, minkä ansiosta Slovenian 
hallitus pystyi maaliskuussa 1996 luomaan valtiovarainministeriöön yhtenäisen 
verohallinto-järjestelmän. Lisäksi pyritään edistämään uutta pankkien 
maksujärjestelmää, ja tammikuussa 1996 hyväksyttiin ja otettiin käyttöön 
tullikoodeksi, joka on yhdenmukainen Euroopan unionin tullikoodeksin kanssa. 
87 
Yksityistämisohjelma 
Edellä mainitun yksityistämisen yhteydessä Phare-ohjelmasta on tuettu eri aloja, 
mukaan lukien 
• Kansallisen yksityistämisviraston tukeminen. Alunperin tuen tavoitteena oli 
löytää ulkomaisia sijoittajia. Hallituksen mielestä osakkeiden lunastukseen 
perustuva yksityistäminen oli kuitenkin järkevämpää, jolloin painopiste siirtyi 
tähän järjestelmään sisällytettävien 1 500 yrityksen yksilöimiseen ja arvioimiseen. 
Tämä oli suuri urakka, ottaen huomioon yritysrekisterien ja yrityksistä 
käytettävissä olevien tietojen epäluotettavuuden. 
• Kansalaisille suunnattu tiedotuskampanja osoittautui korvaamattoman 
arvokkaaksi, koska suurin osa Slovenian kansalaisista oli oikeutettu lunastamaan 
yksityistettävien yritysten osakkeita. Kampanjan jälkeen toteutettiin 
osakkeenomistajien koulutusohjelma, jossa selvitettiin yhdeksässä televisio-
ohjelmassa osakkaiden oikeuksia ja velvollisuuksia. Kampanjan yhteydessä 
perustettiin myös puhelintietopalvelu, joka palveli päivittäin 400 soittajaa, ja 
julkaistiin kuukausitiedotetta, jota jaettiin 640 000 lukijalle. Tiedote on nykyisin 
omavarainen ja se on osoittautunut hyödylliseksi tiedon lähteeksi 
osakemarkkinoiden kehityksestä ja yksityistämisestä. Tiedotuskampanjan arvoa 
voitiin mitata mielipidetiedustelujen avulla ja tarkastelemalla sitä, miten osakkeita 
lunastaneiden kansalaisten määrä lisääntyi. 
Rakenneuudistuksen yhteydessä Phare-ohjelmasta on 
• autettu määrittämään politiikkaa alakohtaisten tutkimusten myötä, jotka ovat olleet 
perustana kansallisen teollisuuden kchittämisviraston konkreettisille ehdotuksille 
• rahoitettu EBRD:n kanssa Turn-Around Management -ohjelmaa, josta avustetaan 
yrityksiä tehostamaan toimintaa ja varmistamaan elinkelpoisuutensa 
kilpailullisessa markkinajärjestelmässä 
• koulutettu paikallisia hallintokonsultteja ja matkailun harjoittajia 
• edistetty paikallisia kehitysaloitteita rakenneuudistuksista eniten kärsivillä kaivos-
ja teollisuusalueilla. 
Phare-ohjelmasta on rahoitettu useita alakohtaisia tutkimuksia (puu, teräs, tekstiilit, 
nahka, kemikaalit, paperi, koneet ja laitteet), joiden avulla pystyttiin vertailemaan 
hyödyllisellä tavalla nykyisiä käytäntöjä ja suorituskykyä läntisiin standardeihin. 
Tutkimuksista tuli näillä aloilla toimenpiteiden muotoilun perusta, ja hallitus käytti 
niitä marraskuussa 1996 julkaisemassaan kansallisessa teollisuuden 
kehitysstrategiassa. 
III Tilastokatsaus 
Tässä luvussa tarkastellaan Phare-ohjelman toimintaa sidottujen määrärahojen 
perusteella toimiala-ja maakohtaisesti. 
Suurin osa Phare-ohjelmista on yhtenäisiä eli niissä käsitellään useita toisiaan 
täydentäviä aloja tai tehtäviä. Tämä on erityisen ongelmallista alaluokituksia 
tarkasteltaessa. Jos ohjelmat ovat monitahoisia (esimerkiksi yleiset tekniset välineet 
aikaisempina vuosina), ne on sisällytetty kohtaan "Muut". Muussa tapauksissa 
alakohtainen luokittelu on tehty ohjelmaan sisältyvän tärkeimmän toimialan 
mukaisesti. Tämän jaottelun vuoksi ci aina voida havaita kunkin yksittäisen toimialan 
tosiasiallista merkitystä talousarvion kannalta (ympäristö on esimerkiksi aliarvioitu 
tässä luokituksessa, kuten edellä on mainittu), mutta se on tästä huolimatta paras 
vaihtoehto laaja-alaisille aikasarjoille. 
Maakohtaiset määrärahat on sidottu erityisistä kansallisista ohjelmista. Niissä ei 
kuvastu täysimääräisesti yksittäisen valtion saama tuki, koska Phare-ohjelmasta 
pyritään vastaamaan kumppanuusmaiden tarpeisiin myös laaja-alaisten ja monen 
maan välisten ohjelmien avulla. 
89 
Albania 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
15 
0 
60 
1,2 
0 
4,4 
35 
0 
4,4 
120 1,2 
10 
0 
10 
2,5 
3,3 
0 
42 
6 
0 
75 4,6 
5 
0 
7 
2,4 
0 
23 
0 
7 
0 
49 0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
34 
43,5 
0 
7 
88 8,8 
1,7 
0 
0 
4 
1,5 
37 
0 
0 
0 
53 14.6 
31,7 
0 
77 
13.6 
4,8 
98,4 
120,5 
13 
11,4 
385 
vfi Bosnia-Hertsegovina 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist, julkish&!'into, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
0 
37,3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
37,3 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 9 
0 
0 
125 
1 
0 
0 
3 
0 
2 
140 9 
0 
0 
162,3 
1 
0 
0 
3 
0 
2 
177,3 
Bulgaria 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
51 
0 
25 
13 
38,3 
26 
52,5 
17,5 
0 
223,3 16 
0 
0 
0 
17,5 
10,8 
13,9 
11 
14,5 
1,5 
85,2 1,2 
0 
1,2 
0 
12 
5 
62,6 
3 
0 
0 
85 2 
5 
0 
0 
21 
7 
48 
0 
0 
0 
83 2 
0 
1,5 
0 
12 
6 
40 
1 
0 
0 
62,5 21,2 
56 
2,7 
25 
75,5 
67,1 
190,5 
67,5 
32 
1,5 
539 
Tsekin tasavalta 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
8 
0 
9 
27 
8 
8 
60 11 
4,5 
0 
0 
5,5 
0 
25 
0 
14 
0 
60 7 
0 
0 
0 
8 
0 
91 
1 
2 
1 
110 0 
0 
0 
0 
7,5 
5 
34 
7,5 
0 
0 
54 18 
4,5 
0 
0 
29 
5 
159 
35,5 
24 
9 
284 
Viro 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyOHisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
9 
10 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
10,5 
12 0 
0 
0 
0 
4,5 
2,5 
6 
8 
0 
1,5 
22,5 2,8 
0 
0 
0 
4,2 
0 
5 
9,1 
2,9 
0 
24 25,3 
3 
0 
0 
4 
1 
18,3 
9 
0 
1,2 
61,8 28,1 
3 
0 
0 
15,2 
3,5 
29,3 
26,1 
2,9 
22,2 
130,3 
^Q 
N Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 2 
0 
0 
23 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 4,1 
3,9 
0 
0 
2 
0 
10 
4,8 
0 
0,2 
25 6,1 
3,9 
0 
83 
2 
0 
10 
4,8 
0 
0,2 
110 
Unkari 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., I 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueellisel 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa kuluttajansuoja 
t toimenpiteet 22,5 
38 
0 
0 
45,5 
47 
8,3 
111,5 
29 
5 
306,8 1,5 
30,5 
0 
0 
26 
0 
0 
31 
10 
0 
99 0 
0 
0 
0 
24 
15,5 
29 
16,5 
0 
0 
85 3 
10 
0 
0 
16 
12 
36 
11 
2 
2 
92 18,5 
0 
0 
0 
10 
0 
26 
46,5 
0 
0 
101 45,5 
78,5 
0 
0 
121,5 
74,5 
99,3 
216,5 
41 
7 
683,8 
\J±J Latvia 
t/0 Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., I 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueellisel 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa kuluttajansuoja 
t toimenpiteet 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
13,5 
15 0 
0 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
16 
18 0 
0 
0 
0 
5 
5,5 
0 
14,5 
0 
4,5 
29,5 1,3 
0 
0 
0 
2 
0 
9,2 
10,8 
9,2 
0 
32,5 16 
0,8 
0 
0 
3,6 
1,1 
7,1 
6,1 
2,4 
0 
37 17,3 
0,8 
0 
0 
14,1 
6,6 
16,3 
31,4 
11,6 
34 
132 
Liettua 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
9,5 
0 
9 
20 0 
0 
0 
0 
2,5 
0 
0 
0 
0 
22,5 
25 0 
0 
0 
0 
6 
1 
16,5 
14,5 
0 
1 
39 5,5 
0 
0 
0 
3,5 
0 
19 
9,6 
4,4 
0 
42 12,8 
4,5 
0,5 
0 
5,7 
2,5 
16,6 
7.7 
2,8 
0 
53 18,3 
4,5 
0,5 
0 
19,2 
3,5 
52,1 
41,3 
7,2 
32,5 
179 
r Puola 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hatdapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 26,7 
135 
0 
0 
59,3 
75 
42,4 
191,2 
45,2 
3 
577,8 32 
30 
0 
0 
45 
0 
63 
28 
0 
27 
225 21,5 
2,5 
0 
0 
39 
12 
93,8 
31 
9 
0 
208,8 2 
13 
0 
0 
37 
22 
91 
9 
0 
0 
174 0 
14 
0 
0 
30 
5 
117 
37 
0 
0 
203 82,2 
194,5 
0 
0 
210,3 
114 
407,2 
296,2 
54,2 
30 
1388,5 
Romania 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
66 
0 
71,8 
23 
5 
9 
45 
40 
42 
301,8 10 
5 
0 
9,9 
18 
0 
0 
70 
0 
27 
139,9 9,6 
0 
5 
0 
37 
0 
25 
23,4 
0 
0 
100 0 
10 
0 
0 
18 
0 
38 
0 
0 
0 
66 0 
0 
0 
0 
23 
8,4 
75,5 
8 
0 
3,5 
118,4 19,6 
81 
5 
81,7 
119 
13,4 
147,5 
146,4 
40 
72,5 
726,1 
(JJ Slovakia 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
3 
0 
0 
5 
0 
5 
19 
3 
5 
40 4 
5 
0 
0 
9 
0 
6,5 
5 
5,5 
5 
40 5 
2,6 
0,5 
0 
5 
1 
8,2 
18,7 
4,4 
0,6 
46 0 
0 
0 
0 
4,5 
0 
0 
0 
0 
0 
4,5 9 
10,6 
0,5 
0 
23,5 
1 
19,7 
42,7 
12,9 
10,6 
130,5 
Slovenia 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparistfi ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
0 
0 
2,3 
0 
0 
0 
0 
6,7 
9 0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0 
0 
7,5 
11 0 
0 
0 
0 
5,5 
0 
6 
12,5 
0 
0 
24 0 
0 
0 
0 
2,6 
0 
7,4 
3 
4,4 
7,6 
25 8,3 
0 
0 
0 
1,3 
0 
3,9 
6,6 
2 
0 
22 8,3 
0 
0 
0 
15,2 
0 
17,3 
22,1 
6,4 
21,8 
91 
t Q Monen maan väliset ohjelmat 
"^ Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto" ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 12,5 
0 
0 
51 
73,4 
69,5 
35 
33,8 
0 
1,5 
276,7 10 
0 
0 
0 
20,8 
20 
24 
37,3 
0 
0 
112 25 
0 
0 
0 
13 
13 
31 
4 
0 
0 
86 0 
0 
0 
0 
8,5 
20 
70,5 
5 
0 
0 
104 22 
0 
0 
0 
5 
10 
39 
49 
0 
0,5 
125,5 69,5 
0 
0 
51 
120,7 
132,5 
199,5 
129,1 
0 
2 
704,2 
Muut ohjelmat 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
5 
37,7 
7,3 
20 
0 
0 
0 
73,8 
143,8 0 
0 
10 
0 
9,9 
0 
0 
0 
0 
54,4 
74,3 7 
0 
10 
0 
7 
23 
2 
21 
6 
43,1 
119,1 2 
0 
10 
0 
17,8 
20 
0 
106 
20 
67,4 
243,2 32 
0 
21,7 
0 
12,9 
15 
0 
0 
10,5 
70,1 
162,2 41 
0 
56,7 
37,7 
54,9 
78 
2 
127 
36,5 
308,8 
742,6 
Tsekkoslovakia 
Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Hallinnon uudist., julkishallinto, lainsaad. yhdentam., kuluttajansuoja •' 
Maatalouden uudistaminen 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
Hataapu 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus 
Ymparisto ja ydinturvallisuus 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys 
Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym.) 
Yhteensa 0 
0 
4 
0 
38 
35 
21 
70 
15 
50 
233 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
4 
0 
38 
35 
21 
70 
15 
50 
233 
(Huom. vuodesta 1993 lähtien Phare-rahoitus osoitettiin erikseen Tsekin tasavallalle ja Slovakialle) 
FINNISH 
Hallinnon uudist., julkishallinto, 
lainsääd. yhdentäm., kuluttajansuoja 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
iS Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vaiiset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensa 0 
0 
0 
0 
0 
0 
22,5 
0 
0 
26,7 
0 
0 
0 
12,5 
0 
61,6 1,2 
0 
16 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
32 
10 
0 
0 
10 
0 
70,7 4,6 
0 
1,2 
11 
0 
2 
0 
0 
0 
21,5 
9,6 
4 
0 
25 
7 
85,9 0 
0 
2 
7 
2,8 
0 
3 
1,3 
5,5 
2 
0 
5 
0 
0 
2 
30,6 8,8 
9 
2 
0 
25,3 
4,1 
18,5 
16 
12,8 
0 
0 
0 
8,3 
22 
32 
125.2 14,6 
9 
21,2 
18 
28,1 
6,1 
45,5 
17,3 
18,3 
82,2 
19,6 
9 
8,3 
69,5 
41 
407,7 
Maatalouden uudistaminen 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
i b 
b Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan väliset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensä 15 
0 
51 
0 
0 
0 
38 
0 
0 
135 
66 
0 
0 
0 
0 
305 10 
0 
0 
0 
0 
0 
30,5 
0 
0 
30 
5 
3 
0 
0 
0 
78,5 5 
0 
0 
4,5 
0 
0 
0 
0 
0 
2,5 
0 
5 
0 
0 
0 
17 0 
0 
5 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
13 
10 
2,6 
0 
0 
0 
40,6 1,7 
0 
0 
0 
3 
3,9 
0 
0,8 
4,5 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
27,9 31,7 
0 
56 
4,5 
3 
3,9 
78,5 
0,8 
4,5 
194,5 
81 
10,6 
0 
0 
0 
469 
Kansalaisyhteiskunta ja 
demokratisoituminen 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vaiiset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensa 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
5 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
10 0 
0 
1,2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
10 
16,2 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
0 
10 
10,5 0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
0 
0 
0 
0 
21,7 
23,7 0 
0 
2,7 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
5 
0,5 
0 
0 
56,7 
65,4 
Hätäapu 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vdliset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
YhteensM 60 
37,3 
25 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
71,8 
0 
0 
51 
37,7 
292,8 10 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
9,9 
0 
0 
0 
0 
44,9 7 
0 
0 
0 
0 
23 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
30 0 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 0 
125 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
125 77 
162,3 
25 
0 
0 
83 
0 
0 
0 
0 
81,7 
0 
0 
51 
37,7 
517,7 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, 
tutkimus 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
-^ Tsekin tasavalta 
0 Viro 
f., Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vaiiset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensa 1,2 
0 
13 
0 
1 
0 
45,5 
1,5 
1,5 
59,3 
23 
0 
2,3 
73,4 
7,3 
229 2,5 
0 
17,5 
8 
1,5 
0 
26 
2 
2,5 
45 
18 
5 
3,5 
20,8 
9,9 
162,2 2,4 
0 
12 
5,5 
4,5 
0 
24 
5 
6 
39 
37 
9 
5,5 
13 
7 
169,9 3,5 
0 
21 
8 
4,2 
0 
16 
2 
3,5 
37 
18 
5 
2,6 
8,5 
17,8 
147,1 4 
1 
12 
7,5 
4 
2 
10 
3,6 
5,7 
30 
23 
4,5 
1,3 
5 
12,9 
126,4 13,6 
1 
75,5 
29 
15,2 
2 
121,5 
14,1 
19,2 
210,3 
119 
23,5 
15,2 
120,7 
54,9 
834,7 
Ympäristö ja ydinturvallisuus 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
o Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vaiiset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensa 0 
0 
38,3 
0 
0 
0 
47 
0 
0 
75 
5 
0 
0 
69,5 
20 
254,8 3,3 
0 
10,8 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
20 
0 
34,1 0 
0 
5 
0 
2,5 
0 
15,5 
5,5 
1 
12 
0 
0 
0 
13 
23 
77,5 0 
0 
7 
0 
0 
0 
12 
0 
0 
22 
0 
1 
0 
20 
20 
82 1,5 
0 
6 
5 
1 
0 
0 
1,1 
2,5 
5 
8,4 
0 
0 
10 
15 
55,5 4,8 
0 
67,1 
5 
3.5 
0 
74,5 
6,6 
3,5 
114 
13,4 
1 
0 
132,5 
78 
503,9 
Infrastruktuuri (energia, liikenne, 
tietoliikenne) 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 
(miljoonaa ecua) 1996 
1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
0 
L-) Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan väliset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensä 4,4 
0 
26 
0 
0 
0 
8,3 
0 
0 
42,4 
9 
0 
0 
35 
0 
125,1 0 
0 
13,9 
9 
0 
0 
0 
0 
0 
63 
0 
5 
0 
24 
0 
114,9 23 
0 
62,6 
25 
6 
0 
29 
0 
16,5 
93,8 
25 
6,5 
6 
31 
2 
326,4 34 
0 
48 
91 
5 
0 
36 
9,2 
19 
91 
38 
8,2 
7,4 
70,5 
0 
457,3 37 
0 
40 
34 
18,3 
10 
26 
7,1 
16,6 
117 
75,5 
0 
3,9 
39 
0 
424,4 98,4 
0 
190,5 
159 
29,3 
10 
99,3 
16,3 
52,1 
407,2 
147,5 
19,7 
17,3 
199,5 
2 
1448 
Yksityissektori, rahoitusala, yhtenäiset 
alueelliset toimenpiteet 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 
(miljoonaa ecua) 1996 
1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
^ 
<Tï Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vdliset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensa 35 
0 
52,5 
0 
0 
0 
111,5 
0 
9,5 
191,2 
45 
0 
0 
33,8 
0 
478,5 42 
0 
11 
27 
0 
0 
31 
0 
0 
28 
70 
19 
0 
37,3 
0 
265,3 0 
0 
3 
0 
8 
0 
16,5 
14,5 
14,5 
31 
23,4 
5 
12,5 
4 
21 
153,4 43,5 
0 
0 
1 
9,1 
0 
11 
10,8 
9,6 
9 
0 
18,7 
3 
5 
106 
226,7 0 
3 
1 
7,5 
9 
4.8 
46,5 
6,1 
7.7 
37 
8 
0 
6.6 
49 
0 
186,2 120,5 
3 
67,5 
35,5 
26,1 
4,8 
216,5 
31,4 
41,3 
296,2 
146,4 
42,7 
22,1 
129,1 
127 
1310 
Sosiaalinen kehitys, työllisyys ja 
kansanterveys 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vaiiset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensa 0 
0 
17,5 
0 
0 
0 
29 
0 
0 
45,2 
40 
0 
0 
0 
0 
131,7 6 
0 
14,5 
8 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
0 
0 
41,5 7 
0 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
9 
0 
5,5 
0 
0 
6 
41,5 0 
0 
0 
2 
2,9 
0 
2 
9.2 
4,4 
0 
0 
4,4 
4,4 
0 
20 
49,3 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2,4 
2,8 
0 
0 
0 
2 
0 
10,5 
17,7 13 
0 
32 
24 
2,9 
0 
41 
11,6 
7,2 
54,2 
40 
12,9 
6,4 
0 
36,5 
281,7 
ft Muut 
Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 
(miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 
Albania 
Bosnia-Hertsegovina 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Monen maan vaiiset ohjelmat 
Muut ohjelmat 
Yhteensa" 4,4 
0 
0 
0 
9 
0 
5 
13,5 
9 
3 
42 
0 
6,7 
1,5 
73,8 
167,9 0 
0 
1,5 
8 
10,5 
0 
0 
16 
22,5 
27 
27 
5 
7,5 
0 
54,4 
179,4 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
4,5 
1 
0 
0 
5 
0 
0 
43,1 
55,1 7 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0,6 
7,6 
0 
67,4 
85,6 0 
2 
0 
0 
1,2 
0,2 
0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0,5 
70,1 
77,5 11.4 
2 
1,5 
9 
22,2 
0,2 
7 
34 
32.5 
30 
72,5 
10,6 
21,8 
2 
308,8 
565,5 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 178 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-178-FI-C 
ISBN 92-78-32360-8 
lùiroopun yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
ic?3