Komission tiedonanto - Yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) toteuttaminen : etenemissuunnitelma vuosille 2009–2012 /* KOM/2009/0471 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 10.9.2009 KOM(2009) 471 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) toteuttaminen: etenemissuunnitelma vuosille 2009–2012 SISÄLLYSLUETTELO KOMISSION TIEDONANTO Yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) toteuttaminen: etenemissuunnitelma vuosille 2009–2012 1 KOMISSION TIEDONANTO Yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) toteuttaminen: etenemissuunnitelma vuosille 2009–2012 3 1. Johdanto 3 2. Sepa-etenemissuunnitelman painopistealueet 4 2.1. Painopistealue 1: SEPAan siirtymisen edistäminen 4 a) Julkisten viranomaisten aktiivinen rooli 4 b) Siirtymisen tehokas seuranta 5 c) Tarve sopia siirtymisen määräajasta 6 2.2. Painopistealue 2: Tietoisuuden lisääminen SEPAsta ja SEPA-tuotteiden edistäminen 6 a) Lisätään tietoisuutta SEPAsta 7 b) Edistetään SEPA-tuotteita 7 2.3. Painopistealue 3: Vakaan oikeusperustan suunnittelu SEPAlle ja SEPA-vaatimusten noudattamisen tehostaminen 7 a) SEPAn oikeudellisen kehyksen täydentäminen 8 b) Kilpailua koskevat kysymykset 8 c) Vaatimusten täyttämistä koskevat kysymykset 10 2.4. Painopistealue 4: Innovaation edistäminen 10 a) Matkapuhelimella maksettavat maksut ja verkkomaksut 11 b) Sähköinen laskutus 11 2.5. Painopistealue 5: Standardoinnin, yhteentoimivuuden ja turvallisuuden varmistaminen 11 2.6. Painopistealue 6: SEPAn hallinnoinnin selkeyttäminen ja parantaminen 13 a) SEPAn nykyinen hallinnointi 13 b) SEPAn hallinnointiin liittyvät haasteet EU:n tasolla 14 3. Päätelmät 15 KOMISSION TIEDONANTO Yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) toteuttaminen: etenemissuunnitelma vuosille 2009–2012 (ETAn kannalta merkityksellinen teksti) 1. JOHDANTO Yhtenäisen euromaksualueen (Single Euro Payments Area, SEPA) onnistuminen edellyttää kaikkien osapuolten vahvaa sitoutumista. Euroopan maksuneuvosto (EPC), joka on Euroopan pankkialan päätöksenteko- ja koordinaatioelin maksujen osalta, on kehittänyt SEPA-tilisiirtoa ja SEPA-suoraveloitusta koskevat välttämättömät järjestelyt ja laatii parhaillaan korttistandardeja. SEPAan siirtyminen on kuitenkin yhä hidasta. Toukokuussa 2009 – melkein puolitoista vuotta SEPA-tilisiirron käyttöönotosta – SEPA-standardeja käytettiin vain 3,9 prosentissa tilisiirroista[1]. Nykyisessä vaikeassa taloustilanteessa yritykset miettivät tarkasti investointejaan, vaikka vähittäispankkitoiminta ja maksuliikenne ovat yhä säännöllisesti kasvavien tulojen vakaa lähde. Pankkien tulevaisuutta ajatellen yhtenäisillä maksupalvelumarkkinoilla on suuri merkitys, kun otetaan huomioon pankkien laaja-alainen rooli nykyaikaisessa yhteiskunnassa. Hankkeen keskeisiin kohtiin liittyvä epävarmuus voi heikentää pankkien innostusta. Vaikka SEPA on lähinnä markkinalähtöinen, ainoastaan viranomaiset voivat ratkaista joitakin epävarmuustekijöitä. Nyt tarvitaan kaikkien sidosryhmien panosta. ECOFIN-neuvoston 10. helmikuuta 2009 antamissa päätelmissä[2] todetaan, että nykyinen talouskriisi ja taloudellinen taantuma tarjoaa mahdollisuuksia lisätä tehokkuutta ja kustannussäästöjä ja edellyttää osapuolilta vahvaa sitoutumista hankkeeseen. Päätelmissä kehotetaan komissiota, EKP:tä ja eurojärjestelmää yksilöimään edelleen tarvittavia toimia hankkeen toteuttamisen onnistumiseksi. Tässä SEPA-etenemissuunnitelmassa esitetään toimintasuunnitelma hankkeen toteuttamiseksi kaikilta osin ja vastataan komission kevään Eurooppa-neuvostolle 4. maaliskuuta 2009 antamaan tiedonantoon. Siinä komissio ilmoitti, että se esittää vuoden 2009 puoleenväliin mennessä ehdotuksia sen varmistamiseksi, että SEPAn edut toteutuvat täysimääräisesti.[3] Komissiolla ja Euroopan keskuspankilla on yhteinen SEPAa koskeva visio[4], ja tässä etenemissuunnitelmassa kuvataan EKP:n ja komission välistä läheistä yhteistyötä SEPAn kehittämiseksi. Kuudennessa SEPAn seurantakertomuksessa eurojärjestelmä on määritellyt konkreettiset toimet, joilla varmistetaan SEPA-hankkeen toteuttaminen ja SEPAan siirtyminen. Nämä kaksi asiakirjaa täydentävät toisiaan. Etenemissuunnitelmassa keskitytään lähinnä jäsenvaltioihin, jotka ovat ottaneet euron käyttöön. Useimmat euroalueeseen kuulumattomat jäsenvaltiot haluavat kuitenkin liittyä euroalueeseen, ja eurolla on jo merkittävä asema niiden kappa- ja liikesuhteissa. Näin ollen on tärkeää, että euroalueeseen kuulumattomat maat kokevat olevansa asianmukaisesti huomioitu tässä etenemissuunnitelmassa, vaikka SEPAan siirtyminen tapahtuu hitaammin. 2. SEPA-ETENEMISSUUNNITELMAN PAINOPISTEALUEET Tässä etenemissuunnitelmassa yksilöidään toimet, jotka kaikkien intressitahojen (EU:n ja kansallisten viranomaisten, alan toimijoiden ja käyttäjien) on toteutettava kolmen seuraavan vuoden aikana kuuden painopistealueen mukaisesti: 1) SEPAan siirtymisen edistäminen 2) Tietoisuuden lisääminen SEPAsta ja SEPA-tuotteiden edistäminen 3) Vakaan oikeudellisen perustan suunnittelu ja SEPA-vaatimusten noudattamisen varmistaminen 4) Innovaation edistäminen 5) Standardoinnin ja yhteensopivuuden varmistaminen ja 6) SEPA-hankkeen hallinnoinnin selkeyttäminen ja parantaminen. 2.1. Painopistealue 1: SEPAan siirtymisen edistäminen Siirtyminen SEPAan alkaa, kun ensimmäiset SEPA-maksuvälineet tulevat markkinoille, ja siirtymisvaihe päättyy, kun SEPA-maksuvälineet ovat korvanneet vastaavat kansalliset maksuvälineet ja -standardit. Siirtymäaikana alalla käytetään kansallisia maksuvälineitä ja SEPA-maksuvälineitä yhtä aikaa. Tämä on kallista pankeille ja asiakkaille, joten siirtymisen pitäisi tapahtua mahdollisimman ripeästi. SEPAn aineelliset hyödyt toteutuvat ainoastaan, jos siirtyminen tapahtuu nopeasti ja kysyntä- ja tarjontapuoli sitoutuvat tähän aktiivisesti.[5] Pankkien on tietysti tarjottava laadukkaita SEPA-tuotteita, ja sujuvan siirtymisen varmistamiseksi seuraavien lisäedellytysten on täytyttävä: a) Julkisten viranomaisten aktiivinen rooli Julkisen sektorin osuus EU:n BKT:sta on lähes 50 prosenttia ja noin 20 prosenttia kaikista muuten kuin käteisellä suoritetuista maksuista, joten julkisella sektorilla pitäisi olla merkittävä rooli yhtenäiseen euromaksualueeseen siirtymisessä. Yhdessä muiden toimijoiden (kuten energia-, televiestintä- ja vakuutusyhtiöiden) kanssa viranomaiset voivat merkittävästi vaikuttaa siihen, että SEPA-maksuvälineitä käytetään riittävässä osassa maksuja, ja siten nopeuttaa SEPAan siirtymistä. Sujuva siirtyminen mahdollistaa sen, että julkishallinto voi hyötyä euromääräisissä maksuissa yksinkertaistetusta menettelystä, lisääntyvästä kilpailusta, maksupalvelujen tarjoajien suuremmasta valikoimasta ja hinnoista, joissa näkyvät maksujenkäsittelystä saatavat mittakaavaedut. SEPA pitäisi myös sisällyttää käynnissä oleviin sähköisen hallinnon hankkeisiin. Tämä kuitenkin riippuu siitä, onko tarjolla laadukkaita ja kilpailukykyisiä SEPA-tuotteita. Viranomaisten pitäisi laatia yhtenäisiä kansallisia siirtymäsuunnitelmia ja siten osoittaa halukkuutensa siirtyä SEPA-maksuvälineisiin suuressa osassa maksuja sekä nopeuttaa SEPAan siirtymistä. Viranomaisten poliittisen sitoutumisen SEPA-järjestelmään pitäisi näkyä eurooppalaisella tasolla. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Laaditaan kansalliset siirtymäsuunnitelmat julkishallinnolle.[6] | Jäsenvaltiot | Lokakuu 2009 | Kansalliset julkishallinnot siirtyvät SEPA-standardeihin, -maksuvälineisiin ja -palveluihin. | Jäsenvaltiot | Vuoden 2010 loppu | EU:n toimielimet siirtyvät SEPA-standardeihin, -maksuvälineisiin ja -palveluihin. | Komissio / muut EU:n toimielimet | Kesäkuu 2010[7] | b) Siirtymisen tehokas seuranta SEPAan siirtymiseen liittyvien mahdollisten ongelmien ennakointi ja ratkaiseminen edellyttävät tilanteen säännöllistä ja tarkkaa arviointia. ECOFIN-neuvosto kehotti 22. tammikuuta 2008 antamissaan päätelmissä komissiota yhteistyössä EKP:n kanssa laatimaan kunkin vuoden lopussa vuotuisen seurantaraportin SEPAan siirtymisestä ja tarvittaessa SEPA-maksuvälineiden hinnoittelusta ja SEPA-alueella käytävän kilpailun lisäämisestä sekä muusta SEPAan liittyvästä kehityksestä: Seurantaraportteja on määrä laatia siihen saakka, kun suurin osa eri maksuvälineistä on otettu käyttöön, ja joka tapauksessa vuosien 2008, 2009 ja 2010 lopussa.[8] SEPAn kuluttajiin kohdistuvien vaikutusten seuraamiseksi käynnistettiin vuonna 2007 SEPAn vertailututkimus, johon myöhemmin toteutettavien tutkimusten tuloksia voidaan verrata, kun SEPA-maksuvälineet ovat käytössä kaikilta osin. Jos SEPA johtaa kielteiseen hintakehitykseen, johon ei liity muita tekijöitä, kuten siirtyminen korkeista piilohinnoista matalampiin avoimiin hintoihin maksupalveludirektiivin käyttöönoton seurauksena, komissio on valmis toteuttamaan asianmukaisia korjaavia toimia. Komission tulostaulun[9] avulla seurataan tarkasti selkeiden indikaattoreiden avulla julkisten kansallisten viranomaisten siirtymistä SEPAan. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | SEPAan siirtymistä koskeva vuotuinen seurantaraportti ECOFIN-neuvostolle. | Komissio yhteistyössä EKP:n kanssa | Tulossa: 2009 | Eurojärjestelmän SEPAa koskevat seurantaraportit. | Eurojärjestelmä | Säännöllisesti (viimeisin raportti marraskuulta 2008) | Julkaistaan SEPA-indikaattorit. | EKP | Siirtymisvaiheen aikana | Julkaistaan kaksivuotinen tulostaulu julkishallinnon siirtymisestä SEPAan. | Komissio | Vuodesta 2009 alkaen koko siirtymisvaiheen ajan | Toinen SEPA-vertailututkimus. | Komissio | Vuoden 2011 puoliväli | c) Tarve sopia siirtymisen määräajasta Samalla tavoin kuin euron käyttöönotossa, määräajan asettaminen SEPA-tilisiirron (SCT) ja SEPA-suoraveloituksen (SDD) käyttöönotolle antaa varmuutta ja ennustettavuutta ja toimii voimakkaana kannustimena sekä alalle että käyttäjille käyttöönoton nopeuttamiseksi. Tässä vaiheessa määräajan asettaminen korttimaksuille on ennenaikaista, sillä standardien laatiminen on vielä kesken. Siirtymisvaiheen pitäisi olla mahdollisimman lyhyt kansallisten järjestelmien ja SEPA-järjestelmien yhtäaikaisesta käytöstä aiheutuvien kustannusten minimoimiseksi, mutta kuitenkin tarpeeksi pitkä, jotta asiakkaat ja pankit voivat muuttaa menettelyjään vaivattomasti. Tämä edellyttää määräajan asettamisen vaikutusten sekä myös asettamatta jättämisen kielteisten vaikutusten perusteellista arviointia. Erilaisia vaihtoehtoja pitäisi tutkia, ja euroalueeseen kuulumattomiin maihin kohdistuvia vaikutuksia pitäisi myös arvioida. Laaja-alainen kuulemismenettely on näin ollen käynnistetty[10]. Tämä voi johtaa määräajan asettamista koskevien järjestelyjen ja ajoituksen poliittiseen hyväksyntään ja tämä mahdollistaa sen, että komissio voi arvioida, tarvitaanko SEPA-tilisiirron ja SEPA-suoraveloituksen käyttöönotolle sitovaa määräaikaa. Euroopan parlamentti on jo pyytänyt[11] komissiota asettamaan SEPA-tuotteisiin siirtymiselle ”selkeän, asianmukaisen ja sitovan määräajan, joka ei saa olla myöhäisempi kuin 31. joulukuuta 2012 – –”. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Kuullaan sidosryhmiä kuulemisasiakirjan perusteella. | Komissio | 3. elokuuta 2009 | Poliittinen hyväksyntä. | ECOFIN-neuvosto | Joulukuu 2009 | Viimeistellään vaikutusten arviointi. | Komissio | Helmikuu 2010 | 2.2. Painopistealue 2: Tietoisuuden lisääminen SEPAsta ja SEPA-tuotteiden edistäminen SEPAn onnistumisen kannalta kaikkien SEPAn käyttöönottoon osallistuvien osapuolten on oltava täysin tietoisia SEPAn hyvistä ja huonoista puolista. Näin ollen on tärkeää, että: a) Lisätään tietoisuutta SEPAsta Tarvitaan kiireellisesti kohdeyleisölle räätälöityjä laajamittaisia tiedotustoimia. Etenkin maksupalvelujen tarjoajien pitäisi harjoittaa tiedotustoimintaa niiden markkinoidessa uusia SEPA-tuotteita. Viranomaisten velvollisuutena on kuitenkin varmistaa, että asianmukaisia tiedotuskampanjoita järjestetään. Kansallisella tasolla jäsenvaltioiden pitäisi tukea alan tiedotustoimintaa hyödyntämällä SEPAn koordinaatiokomiteoita ja käyttäjien edustajia. EU:n tasolla tarvitaan tiedotustoimintaa koskevaa yhtenäistä strategiaa ja läheistä yhteistyötä EPC:n kanssa. Tietojen ja hyvien käytäntöjen keskinäisen vaihdon helpottamiseksi kansallisten SEPA-yhteisöjen välillä ja SEPAan siirtymiseen liittyvien käytännön ongelmien ratkaisemiseksi yhdessä komissio on perustanut SEPA-koordinointikomiteoiden EU-foorumin[12]. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Tuetaan alan edustajien toimia SEPAn tunnettavuuden parantamiseksi. | Jäsenvaltiot | Vuoden 2009 loppu | Täydennetään alan ja kansallista SEPA-viestintää EU-aloitteilla. | Komissio, EKP, EPC | Vuoden 2009 loppu | SEPAn kansallisten koordinointikomiteoiden EU-foorumin säännölliset kokoukset. | Komissio | Lokakuusta 2008 alkaen koko siirtymisvaiheen ajan | b) Edistetään SEPA-tuotteita Käyttäjät eivät useinkaan tiedä SEPAsta ja tarvitsevat räätälöityjä tietoja SEPA-tuotteiden hyödyistä. Maksupalvelujen tarjoajien on lisättävä tiedottamista merkittävästi, mikä on ensimmäinen vaihe, kun kuluttajia yritetään saada siirtymään SEPAan. Tämä edellyttää, että maksupalvelujen tarjoajat ovat valmiita tekemään konkreettisia SEPA-tuotteita koskevia tarjouksia, joista koituu todellisia ja käytännön etuja asiakkaille. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Markkinoidaan aktiivisesti SEPA-tuotteita erilaisille käyttäjäryhmille: konkreettisia SEPA-tuotteiden tarjouksia asiakkaille. | Maksupalvelujen tarjoajat | SEPA-tilisiirroissa heti ja SEPA-suoraveloituksessa 1. marraskuuta 2009 | 2.3. Painopistealue 3: Vakaan oikeusperustan suunnittelu SEPAlle ja SEPA-vaatimusten noudattamisen tehostaminen Oikeudellisten esteiden poistaminen oli edellytyksenä SEPA-hankkeen käynnistämiselle. Maksupalveludirektiivi[13] toimii SEPAn ja erityisesti SEPA-suoraveloituksen oikeusperustana. Rajatylittävistä maksuista yhteisössä annetulla uudella asetuksella[14] korvataan 1. marraskuuta 2009 asetus (EY) N:o 2560/2001 ja varmistetaan yhdenmukaisuus SEPAn tavoitteiden kanssa sekä laajennetaan yhdenvertaista kohtelua koskemaan myös suoraveloituksia. SEPAn odotettujen kilpailua lisäävien vaikutusten toteutumisen edellytyksenä on kilpailusääntöjen täytäntöönpano. Koska SEPAn suunnittelu ja käyttöönotto ovat tulosta mahdollisten kilpailijoiden keskinäisistä sopimuksista ja yhteistyöstä (EPC:n kautta), on välttämätöntä valvoa kilpailua tarkkaan. Vaikka yhteistyö saattaa rajoittaa kilpailua, yhteistyöstä käyttäjille (myös asiakkaille) koituvat edut ovat merkittävät. SEPA-vaatimusten noudattaminen vaatii erityistä huomiota etenkin, kun otetaan huomioon järjestelmän itsesääntely. Asianmukaisilla mekanismeilla pitäisi varmistaa, että alan toimijat ja käyttäjät noudattavat asianomaisia sääntöjä ja SEPA-vaatimuksia. a) SEPAn oikeudellisen kehyksen täydentäminen Komissio tekee läheistä yhteistyötä kansallisten viranomaisten ja muiden sidosryhmien kanssa varmistaakseen maksupalveludirektiivin, joka toimii SEPA-järjestelmän oikeusperustana, täysimääräisen, yhdenmukaisen ja tarkan täytäntöönpanon. Nyt muutama kuukausi ennen direktiivin kansalliseen lainsäädäntöön sisällyttämistä koskevan määräajan päättymistä kyseinen prosessi on käynnistetty melkein kaikissa jäsenvaltioissa. Jos maksupalveludirektiiviä ei sisällytetä kansalliseen lainsäädäntöön ajoissa, se aiheuttaa epävarmuutta kansalaisille ja maksusektorille. Komissio ei epäröi käynnistää EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaista rikkomusmenettelyä. SEPA-suoraveloituksen käyttöönotto ei edellytä miljoonien uusien valtakirjojen allekirjoittamista uudelleen. Se olisi erittäin hankalaa ja kallista, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa suoraveloitusten määrä on suuri. Jos alan toimijat eivät keksi asianmukaisia ratkaisuja, jäsenvaltioiden on varmistettava vanhojen valtakirjojen oikeudellisen voimassaolon jatkuminen esimerkiksi, kun maksupalveludirektiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Varmistetaan, että maksupalveludirektiivi saatetaan täysimääräisesti, yhdenmukaisesti ja tarkasti osaksi kansallista lainsäädäntöä. | Jäsenvaltiot | 1. marraskuuta 2009 | Löydetään ratkaisu, jolla varmistetaan nykyisten suoraveloitusvaltakirjojen voimassaolon jatkuminen, kun siirrytään SEPA-suoraveloitukseen. | Jäsenvaltiot | Ratkaisu löydettävä 1. marraskuuta 2009 mennessä. | b) Kilpailua koskevat kysymykset SEPAn onnistumisen kannalta on tärkeää luoda asianmukaisia kannustimia, joilla edistetään SEPA-järjestelmään siirtymistä käyttämällä EU:n ja kansallisen kilpailulainsäädännön mukaisia liiketoimintamalleja. Tämä on erityisen tärkeää SEPA-suoraveloitukselle ja korttiohjelmille. Rajatylittävistä maksuista annetussa uudessa asetuksessa selvennetään SEPA-suoraveloituksen osalta kolmevuotista määräaikaa, joka päättyy 31. lokakuuta 2012. Maaliskuun 24. päivänä 2009 antamassaan yhteisessä julkilausumassa[15] komissio ja EKP antavat ohjeita, jotka koskevat tulevan SEPA-suoraveloituksen liiketoimintamallin perustana olevia tiettyjä periaatteita 31. lokakuuta 2012 jälkeistä aikaa varten. Lisäksi komissio ja EKP ovat valmiina keskustelemaan siirtymisvaiheen aikana kaikkien sidosryhmien kanssa siitä, miten varmistetaan kilpailusääntöjen mukainen oikeudenmukainen ja asianmukainen liiketoimintamalli. Komissio ja EKP suhtautuvat myönteisesti uusien Euroopan laajuisten korttiohjelmien luomiseen[16]. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Varmistetaan, että SEPA-suoraveloituksen liiketoimintamallit ovat EU:n kilpailulainsäädännön mukaisia. | Komissio | Marraskuu 2009, jos asianomaiset markkinatoimijat ovat antaneet oman panoksensa. | Suunnitellaan ja pannaan täytäntöön pitkän aikavälin SEPA-suoraveloituksen liiketoimintamallit kilpailusääntöjen mukaisesti. | EPC | 1. marraskuuta 2012 | c) Vaatimusten täyttämistä koskevat kysymykset Kaikkien osapuolten on sovellettava EPC:n alun perin kehittämiä SEPA-vaatimuksia SEPA-tilisiirto-/suoraveloitusjärjestelmiin, korttimaksuihin sekä selvitys- ja toimitusmekanismeihin. Eurojärjestelmä on julkaissut odotuksia[17] sekä yksityiskohtaisia SEPA-hanketta koskevia toimintaohjeita (Terms of Reference – ToR)[18] eri sidosryhmille. Korttimaksuihin siirtymisen osalta ”SEPA-korttimaksuohjeiston noudattamisella” tarkoitetaan, että noudatetaan EPC:n alaisuudessa kehitettyjä yhteentoimivuusstandardeja.[19] Tehokkaat seuranta-[20], täytäntöönpano- ja riitojenratkaisumekanismit on otettava käyttöön vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi. Niillä taataan yhtäläiset toimintamahdollisuudet ja mahdollistetaan markkinoille pääsyn ja kilpailun lisääntyminen. Näitä toimenpiteitä pitäisi pitää ensisijaisina, kun asianmukainen SEPA-hallinnointirakenne on luotu. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Pannaan täytäntöön eurojärjestelmän | 1) korttiohjelmia koskevat SEPA- toimintaohjeet | Korttiohjelmat | Kesäkuu 2009 | 2) infrastruktuureja koskevat SEPA-toimintaohjeet | Infrastruktuurit | Vuoden 2010 loppu | ja | 1) pankkeja ja maksulaitoksia koskevat odotukset | Maksupalvelujen tarjoajat | Vuoden 2010 loppu | 2) käyttäjiä koskevat odotukset | Suuryritykset, pk-yritykset, viranomaiset, maksupalvelujen tarjoajat, vähittäiskaupat, kuluttajat/käyttäjät | Vuoden 2010 loppu | 2.4. Painopistealue 4: Innovaation edistäminen SEPAn pitäisi myös edistää vähittäismaksumarkkinoiden nykyaikaistamista sekä internetin ja matkapuhelimen käytön yhdenmukaistamista aina maksumääräyksen antamisesta täsmäytykseen turvallisessa ympäristössä. a) Matkapuhelimella maksettavat maksut ja verkkomaksut EPC kehittää matkapuhelimella maksettavien maksujen mallia SEPA-tilisiirtoihin ja SEPA-korttimaksuihin perustuvien maksujen suorittamista ja vastaanottamista varten. Se määrittelee läheisessä yhteistyössä muiden palveluntarjoajien kanssa perusvaatimukset, säännöt ja standardit, joita tarvitaan matkapuhelimella tapahtuvien maksujen maksamiseen SEPA-maissa, ja siten varmistetaan eri toimijoiden tarjoamien palvelujen yhteentoimivuus matkapuhelimella suoritettavien maksujen markkinoilla. Mallin pitäisi olla valmis vuoden 2010 loppuun mennessä. EPC kehittää myös SEPA-verkkomaksamisen[21] mallia. SEPA-verkkomaksamisen malliin liitettävien nykyisten tai uusien verkkomaksujärjestelmien avulla kuluttajat voivat maksaa verkossa missä tahansa 31 SEPA-maasta sijaitsevalle online-kauppiaalle. b) Sähköinen laskutus Sähköinen laskutus parantaa merkittävästi toimitusketjujen tehokkuutta yhdenmukaistamalla yritysten täsmäytys- ja maksuprosesseja. Sähköinen laskutus edistää näin ollen yksinkertaista liiketoimintaystävällistä ilmapiiriä, ja sähköisestä laskutuksesta aiheutuvat taloudelliset edut saattavat nousta jopa 240 miljardiin euroon kuuden vuoden aikana[22]. Vuoden 2007 lopussa komissio perusti asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä oli kehittää vuoden 2009 loppuun mennessä sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli, jolla luotaisiin yhteinen pohja sähköisten laskutuspalvelujen avoimelle tarjoamiselle ja yhteentoimivuudelle koko Euroopassa. Samanaikaisesti komissio on antanut alv-direktiivin muuttamista koskevan ehdotuksen[23], jonka tarkoitus on saattaa sähköisesti lähetettävät laskut tasaveroisiksi paperilla lähetettävien laskujen kanssa. Laskutuksen ja maksuprosessin välisen läheisen yhteyden vuoksi sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli ja SEPA voisivat hyötyä toisistaan. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Laaditaan matkapuhelinmaksamisen malli[24] | EPC, matkapuhelinoperaattorien järjestö GSMA | Elokuu 2010 | Laaditaan verkkomaksamisen malli[25] | EPC | Vuoden 2009 loppu | Viimeistellään sähköisen laskutuksen eurooppalainen malli | Sähköisen laskutuksen asiantuntijaryhmä | Vuoden 2009 loppu | 2.5. Painopistealue 5: Standardoinnin, yhteentoimivuuden ja turvallisuuden varmistaminen Standard ointi ja yhteentoimivuus ovat SEPA-hankkeen tärkeitä kulmakiviä ja välttämättömiä verkkosektorilla, jotta SEPAn etuja voidaan hyödyntää täysimääräisesti. SEPA-standardien pitäisi olla avoimia, niiden soveltamisen erittäin turvallista eivätkä ne saisi rajoittaa tuoteinnovointia. Korttimaksujen alalla standardeilla pitäisi varmistaa yhteentoimivuus, turvallisuus ja markkinoille pääsy sekä helpottaa yleiseurooppalaisten korttiohjelmien käyttöönottoa. Standardoinnin pitäisi mahdollistaa maksujen täysin automaattisen käsittely, kun kyse on SEPA-tilisiirrosta tai SEPA-suoraveloituksesta asiakkaalta pankille ja pankilta asiakkaalle sekä korttimaksuista[26], ja sillä tulisi varmistaa turvallisuuden korkea taso (mukaan luettuna turvallisuuden arviointi ja varmentaminen). Vaikka lisäpalvelut voivat olla välttämättömiä maksuvälineiden hyödyllisten ominaisuuksien säilyttämiseksi tai innovaation helpottamiseksi, markkinoiden pirstoutumista on pyrittävä välttämään. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Saavutetaan yksimielisyys standardien käytöstä maksutietojen jäsentämiseksi (SEPA-tilisiirto) | EACT yhteistyössä käyttäjien kanssa | Kesäkuu 2009 | Pannaan täytäntöön SEPA-tilisiirron asiakkaalta pankille -alan (C2B) toteutusta koskevat ohjeet[27] ja tiedotetaan niistä aktiivisesti.*) | Maksupalvelujen tarjoajat, suuryritykset, pk-yritykset, julkishallinto, kuluttajat, sovellustoimittajat | Vuoden 2009 loppu | Pannaan täytäntöön SEPA-suoraveloituksen (ydinpalvelut ja yritysten väliset (B2B) maksut) asiakkaalta pankille -alan (C2B) toteutusta koskevat ohjeet ja tiedotetaan niistä aktiivisesti *) | Maksupalvelujen tarjoajat, suuryritykset, pk-yritykset, julkishallinto, kuluttajat, sovellustoimittajat | Marraskuu 2010 | Määritellään SEPA-tilisiirron ja SEPA-suoraveloituksen (ydinpalvelut ja yritysten väliset (B2B) maksut) pankilta asiakkaalle -alan (B2C) toteutusta koskevat ohjeet | EPC | Syyskuu 2009 | Pannaan täytäntöön SEPA-tilisiirron ja SEPA-suoraveloituksen pankilta asiakkaalle -alan (B2C) toteutusta koskevat ohjeet ja tiedotetaan niistä aktiivisesti*) | Maksupalvelun tarjoajat, suuryritykset, pk-yritykset, julkishallinto, kuluttajat, sovellustoimittajat | Kesäkuu 2010 | Noudatetaan perustason SEPA-suoraveloitusjärjestelmää[28] | Maksupalvelujen tarjoajat | 1. marraskuuta 2010 | Viimeistellään SEPA-korttimaksuohjeiston standardointisäännöt (SCF Volume), jotta korttijärjestelmille voidaan määrittää korttistandardien konkreettiset tekniset täytäntöönpanovaatimukset | EPC | Vuoden 2009 loppu | Pannaan täytäntöön korttimaksustandardien tekniset määritelmät | Korttisektori | Vuoden 2009 loppu: täytäntöönpanopäivästä vielä päätettävä | Kehitetään parhaat käytännöt, joilla varmistetaan SEPA-maksujen turvallisuus[29] | EPC | Vuoden 2009 loppu | Laaditaan korttimaksujen käsittelyä koskeva ohjeisto | EPC | Vuoden 2009 loppu | Laaditaan SEPA-pikatilisiirtoja koskeva ohjeisto | EPC | Vuoden 2009 loppu | Pannaan täytäntöön SEPA-pikatilisiirtoja koskeva ohjeisto[30] | Maksupalvelujen tarjoajat | Vuoden 2012 loppu | 2.6. Painopistealue 6: SEPAn hallinnoinnin selkeyttäminen ja parantaminen a) SEPAn nykyinen hallinnointi SEPAssa yhdistyvät rahoituspalvelualan itsesääntely ja sitä tukevat lainsäädäntötoimet. Kun otetaan huomioon SEPAn tuomat merkittävät edut, hallinnointijärjestelyjen tehostaminen on julkisen edun mukaista. Epävarma taloudellinen tilanne edellyttää suurempaa poliittista ohjausta sen varmistamiseksi, että SEPAan siirrytään ajoissa vastuullisella tavalla ja tarjotaan käyttäjille parempaa palvelua. SEPAn hallinnointijärjestelyt ovat tällä hetkellä kaksitasoisia: EU:n tasolla EPC:n hallinnolla on kaksi tehtävää: kehittää ja arvioida maksujärjestelyjä sekä hallinnoida ja noudattaa järjestelyjä. Komissio tukee SEPA-hanketta seuraamalla tarkkaan SEPAn toteutusta ja keskustelemalla kehityksestä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa[31]. Se myös nostaa SEPAn poliittista profiilia EU:n tasolla. EKP:lla on vastaava tehtävä: se vauhdittaa ja tukee siirtymistä SEPAan. EKP:llä on tarkkailijan asema EPC:n täysistunnossa ja työryhmissä, ja se koordinoi eurojärjestelmän työtä. Se järjestää erilaisia foorumeita, kuten SEPAn korkean tason kokouksia, joissa keskustellaan SEPAsta ja vauhditetaan sen toteutumista. Kansallisella tasolla kaikkiin euroalueen jäsenvaltioihin (ja melkein kaikkiin euroalueeseen kuulumattomiin maihin) on perustettu SEPAn koordinointikomiteoita, joihin kansalliset keskuspankit osallistuvat aktiivisesti ja joiden tehtävänä on koordinoida ja seurata SEPAn toteutumista. Näiden komiteoiden tehtävät, kokoonpanot, velvollisuudet ja toimintatavat ovat hyvin erilaisia, mutta niiden kaikkien yhteisenä tavoitteena on edistää SEPAan siirtymistä kansallisella tasolla. Kun otetaan huomioon, että kansalliset maksutavat ja perinteet vaihtelevat huomattavasti, SEPAan siirtymisen täytyy tapahtua kansallisella tasolla. Näin ollen kansallisten SEPA-koordinointikomiteoiden rooli on erityisen tärkeä. b) SEPAn hallinnointiin liittyvät haasteet EU:n tasolla Euroopan komissio katsoo, että tarvitaan EU:n yleistä SEPA-hallinnointimallia, jolla edistettäisiin euromääräisten vähittäismaksumarkkinoiden yhdentymistä siten, että loppukäyttäjän tarpeet täytetään. Komissio pyrkii näin ollen yhteistyössä kaikkien SEPA-hankkeen toimijoiden, erityisesti EKP:n, kanssa luomaan ennen vuoden 2009 loppua tehokkaan SEPA-hallinnointirakenteen EU:n tasolla. Tällainen voisi olla EU:n SEPA -neuvosto, jonka toimikausi olisi kolme vuotta. Komissio ja EKP arvioisivat viimeistään vuoden 2011 lopussa neuvoston tehokkuutta ja toimintaa. Tämän rakenteen päätavoitteet olisivat seuraavat: - määrittää SEPAlle selkeä strateginen visio, joka on innovatiivinen, tulevaisuuteen suuntautuva ja käyttäjäystävällinen; - valvoa ja tukea SEPAan siirtymistä sekä myös SEPA-etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa ja korjaavien toimenpiteiden määrittämistä; - varmistaa avoimuus ja vastuullisuus koko taloutta kohtaan. Uusi EU:n tason hallinnointirakenne edellyttää korkean tason edustajia sekä tarjonta- että kysyntäpuolelta. Kun otetaan huomioon hankkeen tärkeys yhteiskunnalle, komission ja EKP:n pitäisi yhdessä ohjata sitä. Asianmukainen koordinaatio muiden Euroopan toimielinten (EU:n neuvoston ja Euroopan parlamentin) ja kansallisten keskuspankkien sekä kansallisten SEPA-koordinointikomiteoiden kanssa on erittäin tärkeää. Uudessa rakenteessa ei käsiteltäisi yksittäisiä EPC:n sääntökirjojen ja toimintaohjeistojen noudattamista koskevia tapauksia. Siinä ei myöskään käsiteltäisi tapauksia, jotka ratkaistaan paremmin kansallisella tasolla tai jotka kuuluvat markkinatoimijoille, kuten SEPA-maksuvälineiden suunnittelu, tai jotka voidaan ratkaista tyydyttävästi EPC:n hallintojärjestelyjä parantamalla. Uusi hallinnointirakenne ei vaikuttaisi jäsentensä toimivaltuuksiin. Sen päätökset ja suuntaviivat eivät mitenkään rajoittaisi ennalta kilpailusääntöjen soveltamista EU:n ja kansallisella tasolla. Lisäksi, kun otetaan huomioon EPC:n keskeinen asema SEPA-hankkeessa, EPC:n nykyisiin hallinnointijärjestelyihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. EPC on edistynyt eri sidosryhmien etujen tasapainottamisessa, mutta sen on toimittava avoimemmin markkinoilta sulkevien vaikutusten estämiseksi ja otettava huomioon kaikkien sidosryhmien edut, mukaan luettuina muun kuin pankkialan sidosryhmät, maksulaitokset ja käyttäjät. On varmistettava, että avoimuutta lisätään, että aikaa varataan riittävästi kuulemiselle ja että kaikki sidosryhmät, erityisesti käyttäjät, otetaan mukaan jo varhaisessa vaiheessa tulevien aloitteiden suunnitteluun. Toimenpiteet | Toimijat | Määräaika | Luodaan tehokas SEPA-hallinnointirakenne EU:n tasolla | Komissio/EKP | Vuoden 2009 loppu | Raportoidaan puolivuosittain SEPA-toimintaohjeiston täytäntöönpanon edistymisestä | SEPA-hallinnointirakenne | Uuden SEPA-hallinnointirakenteen virallisesta perustamispäivästä alkaen | Hyväksytään olemassa olevaa EPC-hallinnointimallia koskevat toimenpiteet: 1) edistetään sidosryhmien osallistumista ja kuulemista 2) lisätään avoimuutta 3) laajennetaan jäsenyys koskemaan myös maksulaitoksia | EPC | Vuoden 2009 loppu Vuoden 2009 loppu Marraskuu 2009 | Arvioidaan SEPA-hallinnointirakennetta. | Komissio/EKP | Vuoden 2011 loppu | 3. PÄÄTELMÄT Komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tarkastelemaan tätä etenemissuunnitelmaa ja hyväksymään sen. Kaikkia sidosryhmiä pyydetään varmistamaan yksilöityjen toimenpiteiden nopea täytäntöönpano. Komissio seuraa tarkkaan tämän etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa ja julkaisee puolivuosittain seurantaraportteja. [1] http://www.ecb.int/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html. [2] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf. [3] Tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle Elvytys Euroopassa , Osa I; http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090304_annx_en.pdf. [4] http://www.ecb.int/paym/sepa/html/vision.en.html. [5] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf. [6] http://www.ecb.eu/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html#migration. [7] EKP on siirtynyt kaikilta osin yhtenäiseen euromaksualueeseen tammikuuhun 2008 mennessä. [8] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/fi/ecofin/98486.pdf. [9] ECOFIN-neuvoston päätelmät 10. helmikuuta 2009; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf. [10] http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/sepa_en.htm. [11] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+B6-2009-0111+0+DOC+XML+V0//FI. [12] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/sepa/ec_en.htm. [13] Direktiivi 2007/64/EY maksupalveluista sisämarkkinoilla, EUVL L 319, 5.12.2007, s. 1. [14] KOM(2008) 640 lopullinen. [15] http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/468&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en; [16] http://www.ecb.int/pub/pdf/other/singleeuropaymentsarea200811en.pdf. [17] Katso http://www.ecb.int/pub/pdf/other/singleeuropaymentsarea200811fi.pdf [18] Katso http://www.ecb.europa.eu/paym/sepa/components/infrastructures/html/tor.en.html Terms of reference for the SEPA – compliance of infrastructures (SEPA-vaatimusten täyttämistä koskevat toimintaohjeet infrastruktuureja varten) ja http://www.ecb.int/paym/sepa/pdf/ToR_SEPA_compliant_card_schemes.pdf?1915cf8db5ec194b2c9e9070ebeb2ff7 Terms of reference for the SEPA compliance of card schemes (SEPA-vaatimusten täyttämistä koskevat toimintaohjeet korttiohjelmia varten). [19] http://ec.europa.eu/competition/speeches/text/sp2008_03_en.pdf. [20] Mukaan lukien erityisesti maksujen ja asianomaisten henkilöiden hyvä jäljitettävyys. [21] Sähköinen maksu määritellään maksuksi, jossa ostaja voi maksaa internetissä tekemänsä ostokset suoraan omalta tililtään ja online-kauppias saa tästä heti tiedon riippumatta ostajan ja kauppiaan sijainnista. [22] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf. [23] KOM(2009) 21. [24] Malli ei ole pakollinen maksupalvelujen tarjoajille. [25] Malli ei ole pakollinen maksupalvelujen tarjoajille. [26] Kortista maksupäätteeseen, maksupäätteestä maksutapahtuman hyvittäjälle/välittäjälle ja tältä kortin liikkeeseenlaskijalle sekä sertifiointi ja tyyppihyväksyntä. [27] *)EPC:n suosittelemat ohjeet eivät ole pakollisia. Markkinoiden jakautumisen estämiseksi kaikkien pankkien pitäisi kuitenkin voida hyväksyä EPC:n suosittelemat standardit. Jos kaikki pankit eivät niitä hyväksy, suuryritykset eivät hyödy SEPAsta (suuryritysten on siksi osallistuttava aktiivisesti näiden ohjeiden laatimiseen). [28] Määräaika koskee vain euroalueen jäsenvaltioita. Euroalueeseen kuulumattomien jäsenvaltioiden määräaika on 1. marraskuuta 2014. [29] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf. [30] SEPA-pikatilisiirtojärjestelmän täytäntöönpanon pitäisi olla vapaaehtoista. [31] Näissä tehtävissä komissio kuulee kahta työryhmää, nimittäin maksukomiteaa (joka korvaa maksujärjestelmiä käsittelevän hallituksen ryhmän) ja maksujärjestelmän markkinaryhmää, ja luottaa niiden asiantuntemukseen.