Ehdotetussa kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevassa EU:n strategiassa on otettu kaikilta osin huomioon toimivallan jakautuminen EU:n ja sen jäsenvaltioiden välillä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 6 artiklan mukaan unionilla on toimivalta toteuttaa toimia kulttuurin alalla jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi. SEUT-sopimuksen 167 artiklan 3 kohdan mukaisesti unioni ja jäsenvaltiot suosivat yhteistyötä kolmansien maiden sekä kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Lisäksi SEUT-sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan mukaan unioni ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden perustamissopimusten määräysten mukaisessa toiminnassaan. Kehitysyhteistyössä EU ja sen jäsenvaltiot täydentävät ja tukevat toisiaan (SEUT-sopimuksen 208 artikla). EU toimii täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kansainvälisten kulttuurisuhteiden edistämiseksi silloin, kun toiminta EU:n tasolla voi olla tehokkaampaa kuin toiminta kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. Hiljattain annetuissa neuvoston päätelmissä kulttuurista EU:n ulkosuhteissa todettiin, että ”on kuitenkin tarpeen koordinoida paremmin pyrkimyksiä vahvistaa strateginen eurooppalainen lähestymistapa”. EU voi tarpeen mukaan edistää synergiaa ja yhteistyötä kansallisten kulttuuri-instituuttien ja säätiöiden sekä yksityisten ja julkisten yritysten välillä kaikkialla maailmassa.

Jotta kulttuuria voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti sillanrakentajana kansainvälisissä suhteissa, on tehtävä muutakin kuin esiteltävä Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta: on pyrittävä luomaan uudenlaista henkeä vuoropuhelun, keskinäisen kuuntelemisen ja toisilta oppimisen, valmiuksien yhdessä kehittämisen ja maailmanlaajuisen solidaarisuuden edistämiseksi.Kulttuurisuhteissa on otettava huomioon alueelliset erot ja paikalliset kulttuuriominaisuudet, ja toimet on mukautettava kohdealueen kulttuuriin ja kiinnostuksenkohteisiin. Koska ihmisillä on usein rajat ylittäviä yhteyksiä digitaalisten välineiden avulla, kansojen välisessä viestinnässä olisi kannustettava kunnioitukseen, tasa-arvoon ja kumppanuuden henkeen. Lähtökohtina EU:n kansainvälisille kulttuurisuhteille olisikin oltava vastavuoroisuus, keskinäinen oppiminen ja uuden luominen yhdessä.

EU on vahvasti sitoutunut edistämään kulttuurista monimuotoisuutta, jota voidaan suojella ja edistää ainoastaan olosuhteissa, joissa ihmisoikeudet ja perusvapaudet on taattu. Nämä perusoikeudet muodostavat olennaisen perustan demokratialle, oikeusvaltiolle, rauhalle, vakaudelle, osallistavalle kestävälle kehitykselle sekä yhteiskunnalliselle osallistumiselle. Valtioilla on velvollisuus kunnioittaa, suojella ja edistää oikeutta mielipiteen- ja sananvapauteen, myös taiteelliseen ilmaisuun. EU on omasta lainsäädännöstään ja kansainvälisestä oikeudesta johtuvien velvoitteidensa mukaisesti sitoutunut edistämään suvaitsevaa ja moniarvoista lähestymistapaa kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin.

Euroopalla on jo vahvoja kulttuurisuhteita muihin maihin. Jäsenvaltioilla on laajoja ja pitkäaikaisia kansainvälisiä kulttuurisia siteitä, ja Euroopan kulttuuriperinteet ja luova toiminta ovat maailmalla arvostettuja. Neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöjen mukaisesti älykkääseen täydentävyyteen perustuvilla koordinoiduilla EU:n toimilla voidaan edistää näiden yhteyksien lujittamista luomalla synergiaa, kokoamalla resursseja yhteen, helpottamalla yhteistyötä ja antamalla kulttuuriselle vuorovaikutukselle ja toiminnalle enemmän näkyvyyttä.

Kulttuurisesta vuorovaikutuksesta voi olla myös taloudellista hyötyä. Luovien tuotteiden kansainvälinen kauppa on yli kaksinkertaistunut vuosien 2004 ja 2013 välillä, ja kulttuurilla on keskeinen sija uudessa taloudessa, jonka vetureita ovat luovuus, innovointi ja tiedon saatavuus. Kulttuurialan ja luovien toimialojen osuus maailman bruttokansantuotteesta on noin 3 prosenttia, ja näillä aloilla on 30 miljoonaa työpaikkaa. Pelkästään EU:ssa nämä alat työllistävät yli 7 miljoonaa ihmistä. Kehitysmaissa kulttuuriala ja luovat toimialat edistävät kestävää kehitystä ja osallistavaa kasvua. Kulttuuri voikin osaltaan edistää työpaikkojen luomista ja kilpailukykyä sekä EU:n sisällä että sen rajojen ulkopuolella. Tämä tunnustetaan YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa 2030 , jossa korostetaan, että kulttuurilla sekä maailman kulttuuriperinnöllä ja luovilla aloilla voi olla tärkeä rooli osallistavan ja kestävän kehityksen toteuttamisessa. Kulttuuri on tämän vuoksi yksi tärkeä ala, jota edistetään EU:n kehitysyhteistyön yhteydessä.

Kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen osapuolena EU on sitoutunut edistämään kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta kansainvälisten kulttuurisuhteidensa yhteydessä. Tämä kuvastaa ja edistää EU:n perusarvoja, joita ovat esimerkiksi ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, demokratia, sananvapaus ja oikeusvaltioperiaate samoin kuin kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus. Kulttuurista ja erityisesti kulttuurien välisestä vuoropuhelusta voi olla apua merkittävissä maailmanlaajuisissa haasteissa, kuten konfliktien ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa, pakolaisten kotouttamisessa, väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumisessa ja kulttuuriperinnön suojelemisessa. Vuonna 2014 annetun kulttuuriperintöä koskevan tiedonannon myötä EU vahvisti sitoumuksensa suojella kulttuuriperintöä yhteistyössä Euroopan neuvoston ja Unescon kaltaisten organisaatioiden kanssa. Suojelutyöllä on kiire ottaen huomioon kulttuuriperinnön tuhoutumisen konfliktialueilla, kuten Irakissa, Syyriassa ja Afganistanissa.

EU:lla on paljon tarjottavaa maailmalle: kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta, korkealaatuista taiteellista toimintaa ja vireä luova ala. Se voi myös hyötyä suuresti vuorovaikutuksesta muun maailman kanssa. EU:n kokemus moninaisuudesta ja moniarvoisuudesta on myös merkittävä etu, kun kulttuuripolitiikoilla pyritään edistämään rauhaa ja sosioekonomista kehitystä kolmansissa maissa. Tässä yhteisessä tiedonannossa esitetään, mitä unioni jo tekee kansainvälisten kulttuurisuhteiden saralla, ja ehdotetaan tapoja kehittää EU:n kansainvälisiä kulttuurisuhteita siten, että unioni voi pyrkiä niiden avulla kansainvälisen rauhan ja vakauden edistämisen, monimuotoisuuden turvaamisen sekä työllisyyden ja kasvun edistämisen tavoitteisiinsa.

Kulttuurinen monimuotoisuus on erottamaton osa Euroopan unionin arvoja. EU on voimakkaasti sitoutunut edistämään rauhaan, oikeusvaltioperiaatteeseen, sananvapauteen, keskinäiseen ymmärtämykseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen perustuvaa maailmanjärjestystä. Näin ollen monimuotoisuuden edistäminen kansainvälisten kulttuurisuhteiden avulla on tärkeä osa EU:n maailmanlaajuista toimintaa. Tähän liittyy sitoutuminen sekä edistämään kansainvälisiä kulttuurisuhteita EU:n kolmansille maille antamalla tuella ja avulla että unionin imagon ja EU:n jäsenvaltioiden eri kulttuurien esittelyn tukeminen kulttuuridiplomatian avulla. EU tekee Yhdistyneiden kansakuntien (YK) keskeisenä kumppanina läheistä yhteistyötä Unescon kanssa maailman kulttuuriperinnön suojelemiseksi.

Kulttuurissa ei ole pelkästään kyse taiteesta tai kirjallisuudesta. Se ulottuu monille politiikan aloille ja monenlaisiin toimiin kulttuurien välisestä vuoropuhelusta matkailuun, koulutuksesta ja tutkimuksesta luoviin toimialoihin, kulttuuriperinnön suojelusta luovien toimialojen ja uusien teknologioiden edistämiseen ja käsityötaidosta kehitysyhteistyöhön. Tämän vuoksi ehdotetulla strategialla tuetaan mahdollisuuksia edistää kulttuuria EU:n ulkoisten politiikkojen puitteissa. Kulttuurilla on myös keskeinen sija kestävässä kehityksessä, sillä luova ala voi edistää sovintoa, kasvua ja sananvapautta, jolle muut perusvapaudet voidaan perustaa.

e) Edistetään kulttuuria nykyisissä yhteistyöpuitteissa

Politiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja päällekkäisyyden välttämiseksi tehokkain tapa edistää kulttuuria EU:n ulkosuhteissa on käyttää olemassa olevia yhteistyörakenteita ja rahoitusvälineitä. EU:lla on temaattisesti ja maantieteellisesti rajattuja yhteistyöpuitteita sekä erityisiä rahoitusvälineitä.

Temaattiset ohjelmat

Kumppanuusväline: Yksi kumppanuusvälineen tavoitteista on ”unionia [...] maailmassa koskevan ymmärryksen ja näkyvyyden lisääminen julkisuusdiplomatialla, henkilökontakteilla, koulutus- ja akateemisen alan yhteistyöllä, ajatushautomoihin liittyvällä yhteistyöllä ja ulkopuolisiin maihin kohdistuvilla toimilla unionin arvojen ja etujen edistämiseksi.”

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR): Väline auttaa kehittämään ja vahvistamaan demokratiaa, oikeusvaltiota sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista. Yksi tämän välineen tavoitteista on edistää mielipiteen- ja sananvapautta, myös poliittisen, taiteellisen ja kulttuurisen ilmaisun vapautta.

Kehitysyhteistyön rahoitusvälineeseen kuuluvassa globaaleja julkishyödykkeitä ja haasteita koskevassa ohjelmassa on inhimillisen kehityksen osa, jolla edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja kaikkien kulttuurien yhtäläistä arvostusta. Sillä tuetaan myös kulttuuriteollisuuden vaikutusta kehitysmaiden talouskasvuun, kansalaisjärjestöihin ja paikallisiin viranomaisiin.

 Vakautta ja rauhaa edistävä väline: Tavoitteena on edistää konfliktien ehkäisyä, kriisitoimintaa ja rauhanrakentamista, jotta voidaan puuttua maailmanlaajuisiin ja alueiden rajat ylittäviin uhkiin. Kulttuurialan organisaatiot sisältyvät kansalaisyhteiskunnan määritelmään, kun on kyse tästä välineestä myönnettävästä rahoituksesta.

 Luova Eurooppa -ohjelma: Ohjelman tarkoitus on muun muassa ”vaalia Euroopan kulttuuriperintöä” ja ”vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen [...] kilpailukykyä”. Ohjelma on avoin myös EU:n ulkopuolisten maiden kahden- tai monenvälisille yhteistoimille.

Maantieteellisen yhteistyön puitteet

 Laajentumispolitiikka: Ehdokasmaina ja mahdollisina ehdokasmaina Länsi-Balkanin mailla ja Turkilla on erityinen asema ja merkitys EU:n ulkoisissa politiikoissa. EU:n kulttuurialan politiikat sisältyvät EU:n säännöstöön, joka ehdokasmaiden on pantava täytäntöön koulutusta ja kulttuuria koskevan neuvotteluluvun 26 osana. Laajentumisprosessissa mukana oleva alue saa tukea liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA). EU on jo pitkään tukenut Länsi-Balkanin alueella toteutettavia kulttuurihankkeita, joiden tavoitteena on edistää kulttuurien välistä vuoropuhelua, sovintoa ja sosioekonomista kehitystä. Euroopan komission ja Euroopan neuvoston yhteisessä Ljubljanan prosessissa (I ja II) on panostettu merkittävästi kulttuuriperinnön kunnostamiseen Kaakkois-Euroopassa. Laajentumisprosessissa mukana olevien maiden kulttuurialan organisaatiot hyötyvät niiden valmiuksia kehittävästä yhteistyöstä EU:n kanssa sekä täysimääräisestä osallistumisesta kulttuuriohjelmiin ja Luova Eurooppa -ohjelmaan. Näillä mailla on tällä hetkellä merkittäviä uusia haasteita, kuten äskettäin saapuneiden maahanmuuttajien kotouttaminen, jossa kulttuurien välinen vuoropuhelu voi edistää sovintoa ja yhteiskuntien osallistavuutta ja demokraattisuutta sekä auttaa torjumaan radikalisoitumista. EU:n olisi jatkettava läheistä yhteistyötä näiden maiden kanssa niiden kulttuuriperinnön suojelemiseksi sekä kulttuurialan ja luovien toimialojen kehittämiseksi. Myös niiden osallistumista EU:n kulttuurialan ohjelmiin olisi edistettävä.

 Euroopan naapuruuspolitiikka: Euroopan naapuruuspolitiikka määrittää EU:n suhteita 16:een sen läheisimmistä itäisistä ja eteläisistä naapurimaista. Eriytettyä kahdenvälistä lähestymistapaa kuhunkin kumppanimaahan täydennetään Välimeren eteläpuolista aluetta koskevilla ja itäiseen kumppanuuteen liittyvillä alueellisilla yhteistyöaloitteilla. Poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen eriyttäminen ja kummankin osapuolen kokeman omistajuuden kasvattaminen ovat keskeisiä tekijöitä uudistetussa Euroopan naapuruuspolitiikassa. Itäisen kumppanuuden foorumi 4 tarjoaa puitteet yhteistyön ja vuoropuhelun tehostamiseksi esimerkiksi koulutuksen, nuorisoasioiden (mukaan lukien työllistyvyys), kulttuurin ja luovan toiminnan, tutkimuksen ja innovoinnin, audiovisuaalialan politiikkojen ja tietoyhteiskunnan aloilla. Valmiuksien kehittämistä tuetaan erityisohjelmilla. Eteläisen Välimeren alueella EU tukee kulttuuriyhteistyötä kulttuuriperintöön ja audiovisuaalialaan liittyvien alueellisten ohjelmien kautta, mutta myös kahdenvälisillä toimilla. Monilla ENP:n piiriin kuuluvilla mailla on pitkäaikaisia haasteita, kuten poliittisia jännitteitä, talouden häiriötiloja, väkivaltaista radikalisoitumista ja muuttovirtoja. Erityisesti tässä tilanteessa kulttuuriyhteistyöllä ja kulttuuripoliittisella vuorovaikutuksella voi olla vakauttava vaikutus. Euroopan naapuruuspolitiikan välineestä myönnetään esimerkiksi vuosina 2014–2017 kaikkiaan 17 miljoonaa euroa tukea median ja kulttuurin kehittämiseen eteläisen Välimeren alueella. Lisäksi kulttuurin ja kulttuuriperinnön säilyttämistä tuetaan viiden rajatylittävän yhteistyöohjelman kautta.

Kehitysyhteistyö: Kehitysyhteistyön rahoitusvälineellä pyritään vähentämään köyhyyttä ja edistämään kestävää taloudellista, sosiaalista ja ympäristön kehitystä sekä demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintotapaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista. Se sisältää seuraavat osat: i) maantieteelliset ohjelmat, joilla tuetaan yhteistyötä noin 47 kehitysmaan kanssa Latinalaisessa Amerikassa , Etelä-Aasiassa , Koillis- ja Kaakkois-Aasiassa, Keski-Aasiassa , Lähi-idässä ja Etelä-Afrikassa; ii) hiljattain perustettu panafrikkalainen ohjelma, jolla tuetaan EU:n ja Afrikan strategista kumppanuutta. Kulttuurin merkitys mainitaan kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevassa asetuksessa useaan otteeseen.

Kesäkuussa 2000 allekirjoitettu Cotonoun kumppanuussopimus muodosti 20 vuodeksi puitteet EU:n yhteistyölle Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen (AKT) maiden kanssa. AKT-valtioiden ryhmän sihteeristön hallinnoimia kulttuuriohjelmia rahoitetaan tämän sopimuksen puitteissa Euroopan kehitysrahastosta (EKR). Hankkeilla, joita on rahoitettu 9. EKR:stä (14 miljoonaa euroa), on lujitettu AKT-maiden luovien toimialojen teknisiä, taloudellisia ja hallinnollisia valmiuksia ja etenkin kehitetty AKT-maiden elokuva- ja audiovisuaalialaa ja uudistettu sen rakennetta. Sittemmin 10. EKR:stä rahoitetulla (30 miljoonaa euroa) ACP Cultures+ -ohjelmalla on torjuttu köyhyyttä edistämällä kestävää kulttuuriteollisuutta. AKT-valtioiden nykyinen ohjelma tukee edelleen kulttuurialaa ja luovia toimialoja (40 miljoonaa euroa 11. EKR:stä vuosina 2014–2020). Komissio pohtii parhaillaan, minkälaisissa puitteissa suhteita AKT-maihin hoidetaan sen jälkeen, kun Cotonoun kumppanuussopimuksen voimassaolo päättyy. Kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen tarkistusta valmistellaan.

3. KULTTUURIYHTEISTYÖN EDISTÄMINEN KUMPPANIMAIDEN KANSSA

Komissio ja korkea edustaja ehdottavat osana kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevaa EU:n strategiaa seuraavia kolmea toimintalinjaa, joilla edistetään kansainvälisiä kulttuurisuhteita kumppanimaiden kanssa:

kulttuurin tukeminen kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen veturina kulttuurin ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistäminen rauhanomaisten suhteiden ylläpitämiseksi yhteisöjen välillä kulttuuriperintöön liittyvän yhteistyön lujittaminen.

3.1. Kulttuurin tukeminen sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen veturina