EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.04.1997 
KOM(97) 153 lopull 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLL 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ESIKUVA-ANALYYSI 
VÄLINE TALOUDELLISTEN TOIMIJOIDEN 
JA VIRANOMAISTEN KÄYTTÖÖN 

SISÄLLYSLUETTELO 
I. ESIKUVA-ANALYYSI: KEINO EDISTÄÄ MUUTOSTA JA EUROOPAN 
KILPAILUKYVYN JATKUVAA PARANNUSTA 
2. ESIKUVA-ANALYYSIN KOLME TASOA 
3. YHTEISÖN TOIMINNAN MERKITYS 
LIITE 
ALUEET, JOILLA VOIDAAN TOTEUTTAA ESIKUVA-ANALYYSIN 
PILOTTIOHJELMIA 10 
1. ESIKUVA-ANALYYSI: KEINO EDISTÄÄ MUUTOSTA JA EUROOPAN 
KILPAILUKYVYN JATKUVAA PARANNUSTA 
Yhteisön sisämarkkinoiden yhdentyminen, suunniteltu talous- ja rahaliitto ja 
globalisoituminen haastavat Euroopan teollisuuden jatkuvasti parantamaan 
kilpailukykyään. 
Komissio tunnisti 9. lokakuuta 1996 antamassaan tiedonannossa Euroopan 
teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysi KOM(96)463 tiettyjä puutteita 
Euroopan talouden kilpailukyvyssä: erityisesti tuotannontekijöiden hitaan kasvun, 
taloudellisten rakenteiden liian hitaan muutoksen kohti uusia markkinoita ja uusia 
tekniikoita sekä työikäisen väestön korkean toimettomuuden. 
Nämä Euroopan talouden heikkoudet ovat erityisen kestämättömiä kun otetaan 
huomioon globalisoitumisen ja uusien tekniikoiden, varsinkin tieto- ja 
viestintätekniikan, nopean leviämisen aiheuttama maailmantalouden kiihtyvä 
muutosvauhti. 
Vastatakseen tähän haasteeseen ja palauttaakseen työllisyyden ja tuottavuuden 
nopean kasvun Euroopan tulee järjestelmällisesti ja päättäväisesti tarttua 
seikkoihin, jotka heikentävät sen kasvupotentiaalia. 
Tätä varten komissio on ehdottanut esikuva-analyysin (benchmarking) käyttämistä 
taloudessa ja yhteiskunnassa taloudelliselle menestykselle keskeisten alojen ja 
tekijöiden suoritusten vertailemiseksi. Jäljempänä kuvattavien aloitteiden lisäksi 
komissio ehdottaa esikuva-analyysiä kehitettäväksi ja käytettäväksi Euroopan 
työllisyysstrategian yhteydessä. 
-2 
Teollisuuden edustajien aloite 
Teollisuus on useaan otteeseen pyytänyt komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään 
hyväkseen esikuva-analyysiä keinona etsiä kilpailukykyyn vaikuttavien 
politiikkojen parhaita vaihtoehtoja. 
Kilpailukykyä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on suositellut esikuva-analyysin 
käyttöä talouden puitteita eli julkista infrastruktuuria, työmarkkinoita ja Euroopan 
talouden kansainvälistymistä koskevissa kysymyksissä. 
Kertomuksessaan Benchmarking for policy-makers - The way to competitiveness, 
growth and job creation (lokakuu 1996) Euroopan teollisuuden edustajien 
konferenssi (European Round Table of Industrialists, ERT) kiinnitti 
ministerineuvoston ja komission huomion esikuva-analyysin mahdollisuuksiin 
tavoiteltaessa taloudellista kasvua ja uusien työpaikkojen luomista. ERT kehotti 
erityisesti viranomaisia keskustelemaan esikuva-analyysin käyttöön liittyvistä 
painotuksista, päämääristä ja menetelmistä, samoin kuin mahdollisuuksista käyttää 
analyysin tuloksia politiikkoja muotoiltaessa. 
Neuvoston pyyntö 
Ministerineuvosto pyysi 14. marraskuuta 1996 esikuva-analyysiä käsittelevissä 
päätelmissään komissiota esittämään ehdotuksia sen käytön kehittämisestä 
eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn parantamiskeinona. Dublinin 
kokouksessa 13. ja 14. joulukuuta 1996 neuvosto piti tärkeänä tarkastaa ja arvioida 
säännöllisesti yhteisön kilpailukykyä ja verrata sitä maailmanlaajuisesti parhaisiin 
saavutuksiin. 
Keino kilpailukyvyn parantamiseen 
Dublinissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle annetun komission tiedonannon 
Yhteensovitetun talous- ja rakennepolitiikan toisiaan tukevat vaikutukset 
(Eurooppa yhteisenä talousalueena) CSE(96) 8 lopull. mukaan: "EU:n 
kilpailukykyä samoin kuin sen alueiden, toimialojen, yritysten tai jopa yksittäisten 
henkilöiden kilpailukykyä voidaan pysyvästi lisätä vain kasvattamalla yritysten ja 
niissä työskentelevien ihmisten tuottavuutta. Kilpailua ei käydä valtioiden vaan 
yritysten välillä - sekä kotimaassa että kansainvälisesti." Esikuva-analyysi on 
tärkeä väline kilpailukyvyn parantamiseen, ja se tehdään kahdessa vaiheessa: 
- parhaiden käytäntöjen määrittäminen vertailemalla yhteiskunnan toimintaa, 
kauppatapoja, markkinoiden rakennetta ja julkisia instituutioita eri maissa, eri 
alueilla, eri toimialoilla ja eri yrityksissä 
- parhaiden käytäntöjen käyttö vertailukohtana tavoitellun muutoksen suunnan 
tunnistamiseksi ja yhteiskunnan ja talouden kaikkien osapuolten innostamiseksi 
kehittymään tähän suuntaan 
Ensimmäinen vaihe edellyttää kaikkien osapuolten hyväksyvän nykyisten 
käytäntöjen kyseenalaistamisen. Esikuva-analyysistä saadaan täysi hyöty 
ainoastaan, jos sen avulla saadaan selville nykyisten käytäntöjen heikkoudet ja 
tehottomuus. Tästä syystä menetelmä saattaa alkuvaiheessa kohdata 
muutosvastarintaa. Hyödyt voivat kuitenkin olla huomattavia: kustannukset 
pienenevät, yksilöille ja yrityksille suunnatut palvelut, hallintoilmapiiri ja 
taloudellinen suorituskyky paranevat, työllisyys kasvaa, terveydenhoito kehittyy ja 
turvallisuus ja hyvinvointi lisääntyvät. Jäsenvaltioiden tuottavuudessa ja 
taloudellisessa tasa-arvossa olevia eroja vähentämällä esikuva-analyysi voi myös 
edistää suoritustason yhtenäistymistä yhteisössä. 
Kaupallisten käytäntöjen ja markkinarakenteiden vertaamiseksi on ensin 
kehitettävä käytettävät mittarit. Jotta esikuva-analyysi edistäisi Euroopan 
teollisuuden kilpailukykyä sillä ei saa olla yhteyttä kilpailunvastaisiin käytäntöihin, 
joissa yksittäiset yritykset vaihtavat hinta-, tuotanto-, myynti-, markkinaosuus-, 
kapasiteetti- tai investointitietoja. Kaikki esikuva-analyysit, jotka johtavat 
vertailutietojen keräämiseen, on tehtävä siten, etteivät yritykset saa haltuunsa 
yksittäisten kiIpai 1 ijayritysten toimintaa koskevaa tietoa. 
Toisessa vaiheessa kaikkien osapuolten on toteutettava vaadittavat muutokset, mikä 
ei ainoastaan merkitse sitä, että ollaan valmiita toimimaan parhaan käytännön 
mukaan, vaan myös sitä, että jatkuvasta pyrkimyksestä parhaaseen toimintatapaan 
tulee yritysten, instituutioiden ja julkishallinnon päätöksentekomenettelyn pysyvä 
ominaisuus. 
2. ESIKUVA-ANALYYSIN KOLME TASOA 
Esikuva-analyysiä voidaan toteuttaa yritystasolla, toimialatasolla ja talouden ja 
yhteiskunnan yleisellä tasolla. Riippumatta toteutuksen tasosta tämä menetelmä 
palvelee eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä. Sitä voidaan siis käyttää 
kilpailukyvyn parantamiseen niin yksittäisissä yrityksissä, teollisuuden toimialoilla 
kuin ihmisten työympäristössä, yritysten toimintaympäristössä ja yhteiskunnassa 
yleisemminkin. 
Yritystaso 
Yritystason esikuva-analyysi on lähinnä laatujohtamisen apuväline, jonka avulla 
pyritään parantamaan teollisuusprosesseja ja liikkeenjohtoa. Se kuuluu osana 
yleisstrategiaan yrityksissä, jotka Euroopan laatupolitiikan mukaisesti pitävät laatua 
yhtenä kilpailukykynsä keskeisenä tekijänä. 
Analysoitavan prosessin määrittely, maailmanlaajuisesti parhaiden käytäntöjen 
tunnistus, näiden käytäntöjen vertaaminen yrityksen käytäntöihin ja löytyvien 
erojen syiden analysointi ovat esikuva-analyysin vaiheet, joiden avulla yritys voi 
parantaa suorituksiaan ja kilpailukykyään ja ohittaa kilpailijansa. 
Yritystason esikuva-analyysi on lähinnä yritysten omalla vastuulla. Viranomaiset 
voivat kuitenkin tukea sen käytön yleistymistä erityisesti pienissä ja keskisuurissa 
yrityksissä, joilla ei ole voimavaroja tai kokemusta ryhtyä analyysiin omin voimin. 
Komissio on ehdottanut, että yritysten kanssa yhteistyössä tutkittaisiin 
mahdollisuuksia perustaa eurooppalainen esikuva-analyysi verkosto. Tällainen 
verkosto varmistaisi sen, että yhtenäiset, luotettavat ja toisiaan vastaavat palvelut 
olisivat tarjolla pk-yrityksille kaikissa jäsenvaltioissa. Tätä tarkoitusta varten on 
parhaillaan käynnissä kaksi komission tukemaa hanketta (ks. seuraavia 
esimerkkejä). 
Esimerkkejä esikuva-analyysistä yrityksissä 
Komissio tukee kahta tämän alan hanketta: 
Forbairtin pilottihanke Irlannissa, jonka tavoitteena on tunnistaa Euroopassa saadut 
kokemukset ja parhaillaan kehitteillä olevat palvelut ja metodologia sekä laatia 
toimintasuunnitelma Euroopan laajuisen esikuva-analyysiverkoston luomiseksi 
yritystasolla. 
Eurokauppakamarihanke, jonka tavoitteena on Euroopan kauppakamariverkoston 
avulla edistää pk-yritysten laatutietoisuutta, rohkaista näitä yrityksiä käynnistämään 
esikuva-analyysin pilottihankkeita ja luoda suotuisat olosuhteet pk-yrityksille 
edellä mainitun eurooppalaisen esikuva-analyysiverkoston hyödyntämiseksi. 
Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö (DTI) tukee 
kansallista esikuva-analyysijärjestelmää, jonka avulla voidaan vaihtaa tilastotietoja 
ja määritellä parhaita kansallisia toimintatapoja. 
Tämä järjestelmä syntyi, kun London Business School perusti yrityspaneelin, jossa 
oli edustettuna lukuisia pk-yrityksiä. Osallistujayritysten kanssa kehitettiin 
liikkeenjohdon ja organisaation avainkysymykset kattava esikuva-analyysin malli. 
Kun kiinnostus malliin lisääntyi ja osallistuvien yritysten - joukossa myös 
ulkomaalaisia yrityksiä - lukumäärä kasvoi, teollisuuden etujärjestö Confederation 
of British Industries antoi hankkeelle tukensa. 
Tässä vaiheessa DTI päätti tukea hanketta auttamalla sen tunnetuksi tekemisessä ja 
auttamalla kansallisen toimipisteverkoston perustamisessa, jonka kautta yritykset 
pääsevät mukaan yrityspaneeliin. Paneelipohjan laajentuminen on samalla lisännyt 
vertailutietojen edustavuutta. 
Eräät jäsenvaltiot ja yksityiset järjestöt ovat käynnistäneet ohjelmia, joiden 
tavoitteena on ympäristönsuojeluun liittyvien parhaiden käytäntöjen levittäminen 
(esimerkiksi Environmental Technology Best Practice -ohjelma Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa). 
Toimialataso 
Toimialatason esikuva-analyysi kiinnittää erityistä huomiota toimialojen 
erityispiirteisiin; esimerkiksi eräät ympäristölainsäädännön säädökset koskettavat 
lähes yksinomaan tiettyjä toimialoja (autojen päästöt, vaaralliset valmisteet jne.). 
Esimerkkejä esikuva-analyysistä eri toimialoilla 
Komission ja Japanin kauppa- ja teollisuusministeriön MITIn yhteisesti johtamien 
kulutuselektroniikan ja autoteollisuuden komponenttien valmistajille tarkoitettujen 
pilottiohjelmien tavoitteena oli parantaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä 
käyttämällä vertailukohtana parhaita japanilaisia käytäntöjä. 
Autoteollisuus ja kemian teollisuus ovat jo käynnistäneet tai ovat parhaillaan 
käynnistämässä muitakin hankkeita. Eurooppalaisen kemian teollisuuden esikuva-
analyysi käsittää kilpailukyvyn kehittymisen jatkuvan seurannan, eurooppalaisen 
-5 
kilpailutilanteen vertaamisen maailmanlaajuisesti parhaisiin käytäntöihin ja 
toimenpiteisiin ryhtymisen havaittujen poikkeamien poistamiseksi. 
Heinäkuussa 1996 perustettiin teollisuuden ja komission yhteinen työryhmä 
tekemään tätä esikuva-analyysiä. Työryhmä on päättänyt soveltaa menetelmää 
aluksi koko kemian teollisuuteen ja vasta sen jälkeen eri alasektoreihin, esimerkiksi 
petrokemian teollisuuteen. 
Vaikka kyseinen analyysi toteutetaan toimiala- eikä yritystasolla, voitaisiin sen 
yhteydessä mahdollisesti ryhmitellä yritykset niiden koon perusteella. Tämä 
mahdollistaisi yhtäältä suuryritysten ja toisaalta pk-yritysten erityisongelmien 
tarkastelun. 
Vaikka yhteisön politiikkojen esikuva-analyysi ei sinänsä ole hankkeen tavoite, 
voitaisiin analyysin perusteella myös muotoilla talouden yleisiä puitteita koskevia 
käytännön ehdotuksia. 
Työryhmä on arvioinut kemian teollisuuden kilpailukyvyn tärkeimpiä tekijöitä 
mittaavia tunnuslukuja. Etusija on annettu tunnusluvuille, joille löytyy 
vertailukelpoisia arvoja. Tietojen kerääminen on vaikeaa niiden salaisuuden, 
muuttujien määrittelyssä olevien erojen ja kolmansia maita koskevien 
numerotietojen puuttumisen vuoksi. 
Alankomaissa on käytetty esikuva-analyysiä vertailtaessa eurooppalaisen viestintä 
ja tietoliikennetekniikan kilpailukykyä tärkeimpiin kilpailijoihin. 
Talouden yleinen taso 
Esikuva-analyysi talouden yleisellä tasolla analysoi talouden avaintekijöitä kuten 
tuotannontekijöiden hintaa, infrastruktuuria, koulutustasoa, innovaatioita ja 
ympäristöä, mahdollistaen siten kilpailukykyyn vaikuttavien politiikkojen 
tehokkuuden arvioinnin ja mahdollisten parannustoimenpiteiden määrittelyn. 
Pääasiallinen tarkoitus on Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn suoraan 
vaikuttavan talouden yleisen rakenteen arviointi. 
Talouden yleisen tason esikuva-analyysi perustuu teollisuuden kilpailukyvyn 
kokonaisanalyysiin ja tärkeimpien analysoitavien alueiden määrittelyyn. Toisessa 
vaiheessa analyysistä tulee väline havaittujen heikkouksien korjaamiseen. 
Vaikka talouden kokonaiskilpailukykyä mittaavat makrotaloudelliset tunnusluvut 
ovatkin yleensä helposti saatavilla, samaa ei voida sanoa kilpailukykyyn 
vaikuttavien talouden eri tekijöiden yksityiskohtaisemmista mittareista. 
Metodologiset vaikeudet sekä luotettavien ja vertailukelpoisten numerotietojen 
puuttuminen ovat vaikeita ongelmia näiden kilpailukykyyn suoraan tai pitkällä 
aikavälillä välillisesti vaikuttavien muuttujien kohdalla. 
Esikuva-analyysin tekeminen talouden yleisellä tasolla on hyvin monimutkaista, 
sillä saattaa olla vaikeaa erottaa eri politiikkojen vaikutuksia toisistaan. Jotta se 
onnistuisi, on noudatettava muutamia periaatteita: 
on seurattava tuloksia ja niiden saavuttamiseksi käytettyjä panoksia (esimerkiksi 
markkinaosuuksia ja t&k-kustannuksia, jotka on myös hyödyllistä ottaa 
huomioon); 
-6-
on seurattava syitä, ei oireita (esimerkiksi tilannetta työmarkkinoilla, ei 
työttömyysastetta); 
on seurattava sekä prosessia että saavutuksia (esimerkiksi järjestelmän kykyä 
kouluttaa henkilöitä ja annetun koulutuksen tasoa). 
Esimerkkejä esikuva-analyysistä talouden yleisellä tasolla 
Komissio on ottanut tehtäväkseen selvittää jäsenvaltioiden kokemuksia esikuva-
analyysin käytöstä talouden yleisellä tasolla. Se on myös käynnistänyt yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa esikuva-analyysin työllisyys- ja työmarkkinapoiiittisessa 
komiteassa. 
Alankomaiden valtiovarainministeriö on julkaissut raportin Benchmarking the 
Netherlands: Test of Dutch Competitiveness, jossa osoitetaan joitakin talouden 
yleisen tason esikuva-analyysin tekotapoja. Raportissa tarkasteltiin talouden osa-
alueita kuten työtä, pääomaa, verotusta, koulutusta ja infrastruktuuria. Tuloksena 
tunnistettiin Alankomaiden talouden vahvuudet, mutta myös puutteet jotka estävät 
kansantaloutta saavuttamasta täyttä potentiaaliaan. Tämän perusteella maan hallitus 
ryhtyi uudistuksiin puutteiden korjaamiseksi. Toimenpiteiden vaikutuksia 
tarkastellaan vuonna 1997 tehtävän seuranta-analyysin tulosten perusteella. 
OECD:n teollisuuskomitea on perustanut työryhmän, jonka tehtävänä on arvioida 
talouden yleisen tason esikuva-analyysissä käytettäviä perusteita. OECD on 
määritellyt kahdeksan teollisen kilpailukyvyn keskeistä tekijää: t&k -
infrastruktuuri, koulutus ja työvoima, yritysten johtaminen, työn sääntely, työn 
hinta, yritysverotus, energian hinta sekä televiestinnän infrastruktuuri ja hinta. 
3. YHTEISÖN TOIMINNAN MERKITYS 
Vaikka esikuva-analyysiä käytetäänkin talouden eri osapuolten aloitteesta, yhteisö 
voi antaa lisäarvoa analyysiin antamalla käyttöön asiantuntemuksen, jonka avulla 
voidaan kehittää ja soveltaa hyvinkin vaativaa metodologiaa, hyödyntää saatuja 
tuloksia ja saattaa yhteiseen käyttöön erilaisista kansallisista järjestelmistä löytyvä 
tieto. Yhteisön tehtävänä on myös kannustaa jäsenvaltioita. 
Talouden yleisellä tasolla komissio pyrkii tähän päämäärään pilottihankkeita 
kehittämällä. 
- Näiden pilottiohjelmien on toisaalta mahdollistettava yhteistyökokeilut 
muutaman jäsenvaltion kesken tietyistä, yhteisön kannalta merkittävistä, 
aiheista, ja toisaalta kehitettävä yhteistyötä ja avoimuutta sekä 
asiantuntijaverkostoja, joihin tulevat toimenpiteet voivat perustua. Tulevia 
toimenpiteitä ovat seuraavat: 
- Kaikki jäsenvaltiot eivät välttämättä ole yhtä kiinnostuneita esikuva-analyysistä, 
mutta tästä ei saisi olla haittaa asiasta kiinnostuneille jäsenvaltioille ja koko 
yhteisön yritysympäristön tehokkuudelle. On siis annettava halukkaiden 
käyttöön yhteisössä oleva asiantuntemus ja käytävä vuoropuhelu. 
7-
- Jokaisessa yksittäisessä jäsenvaltiossa ei välttämättä ole tutkimus- ja 
analysointikapasiteettia esikuva-analyysin tekemiseksi niin, että tulokseksi 
saadaan tarpeelliset vertailutekijät ja niiden tulkinta parempaan 
yritysympäristöön johtavien poliittisten valintojen tekemiseksi. 
Komissio toteuttaa tästä syystä erityisesti liitteessä mainituilla alueilla joitakin 
pilottihankkeita, joita tuetaan talousarvion mahdollisuuksien rajoissa. Hankkeet 
toteutetaan siten, että ne johtavat avoimuuden, vuoropuhelun ja asiantuntemuksen 
yhdistävään työskentelytapaan. Tätä työskentelytapaa soveltaen voidaan 
myöhemmin suorittaa muita talouden yleisen tason esikuva-analyysejä jotka 
koskevat erityisesti pk-yritysten sääntelyä, henkisen omaisuuden suojelua ja 
innovaatiota. 
- Koska tämä toimenpide on tarkoitettu parantamaan talouden kilpailukykyä, 
kaikkien osapuolten on voitava vaikuttaa esikuva-analyysin suuntaukseen ja 
painotuksiin. Tästä syystä komissio perustaa arvovaltaisen esikuva-analyysin 
ryhmän, johon kuuluu yritysjohtajia sekä kauppakamarin, 
ammattiyhdistysliikkeen, kuluttajien ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. 
Komissio valvoo, että ohjausryhmässä on edustettuna yhteiskunnan ja talouden 
eri tasot, etenkin pienet teollisuus- ja käsityöyritykset. Ryhmän tehtävänä on 
auttaa komissiota esikuva-analyysin tärkeysjärjestyksen määrittelyssä, järjestää 
teollisuuden osallistuminen analyysin toteutukseen, tulkita yhdessä komission 
kanssa tämän analyysin koko yhteisöä koskevia tuloksia ja saattaa teollisuuden 
tietoon sitä koskevat tulokset. 
- Teollisuusjohtajien ryhmä valvoo työtä ja lähestymistavan poliittista 
yhtenäisyyttä. Se määrittelee tapauskohtaisesti, missä määrin ohjauskomitean 
valitsemat hankkeet koskevat eri jäsenvaltioita. Ryhmä avustaa myös komissiota 
esikuva-analyysin tulosten hyödyntämisessä. 
- Jäsenvaltioiden tekemien talouden yleisen tason esikuva-analyysien kokemusten 
perusteella komissio pyytää julkisia ja yksityisiä taloudellisia 
tutkimuskeskuksia, joilla on alan asiantuntemusta, perustamaan 
asiantuntijaverkoston helpottamaan esikuva-analyysin toteuttamista. Julkisia 
hankintoja koskevia sääntöjä noudattaen tähän verkostoon tukeudutaan esikuva-
analyysien toteuttamiseksi, hankkeeseen osallistujien määrittelemän 
tehtävänkuvauksen ja rahoitukseen osallistumisen pohjalta. Sitä mukaa kun 
pilottihankkeita toteutetaan, vahvistuu tämä asiantuntijaverkosto, ja sen 
näkyvyys ja uskottavuus ja sitä kautta myös aloitteenteon vapaus kasvaa. 
Kaikki jäsenvaltiot, yhteisön toimielimet ja muut asiasta kiinnostuneet saavat 
tulokset käyttöönsä. Niiden pohjalta käydään myös säännöllistä, julkista 
keskustelua teollisuuden kilpailukyvystä. Komissio osallistuu keskusteluun 
esittämällä omat huomautuksensa sekä kertomalla, miten se on omassa 
toiminnassaan soveltanut tuloksia. 
Valitun työskentelytavan on myös mahdollistettava toiminnan jatkuvuus. Kokemus 
osoittaa, voidaanko toimintaa jatkaa varainhoitovuosi kerrallaan vai tarvitaanko 
monivuotinen ohjelma. 
LIITE 
ALUEET, JOILLA VOIDAAN TOTEUTTAA ESIKUVA-ANALYYSIN 
PILOTTIOHJELMIA 
Uusi teknologia- ja organisaatioympäristö 
Yleismaailmallistumisesta ja uusien teknologioiden leviämisestä johtuva uusi 
teknologia- ja organisaatioympäristö asettaa eurooppalaisen teollisuuden uusien 
haasteiden eteen. Näissä olosuhteissa esikuva-analyysi käsittää pääasiallisesti uusien 
tieto- ja viestintäteknologioiden levittämisen ja käytön yritystasolla. Analyysi 
perustuu jo olemassa olevaan tietokantaan tai valituista yrityksistä kerättäviin uusiin 
tietoihin. 
Innovaatioiden rahoitus, erityisesti henkisen omaisuuden kustannukset 
Innovaatioiden rahoitus on tärkeä alue, sillä sen avulla muutetaan t&k:n tulokset 
tuotteiksi ja palveluiksi. Tämän alueen esikuva-analyysi toteutetaan tiiviissä 
yhteistyössä teollisuuden ja muiden talouden osapuolten kanssa. Ensi alkuun 
esikuva-analyysin tulisi keskittyä joihinkin tärkeimpiin mittareihin, lähinnä 
riskipääoman saatavuuteen, hintaan ja laatuun, patentoimisen kustannuksiin jne. 
Logistiikka ja liikenne 
Raaka-aine virtojen, tiedon ja tuotteiden logistiikka tuottajien ja asiakkaiden välillä 
on eurooppalaisen kilpailukyvyn tärkeä osatekijä, etenkin kun otetaan huomioon 
EU:n osuus maailmankaupasta ja eräiden jäsenvaltioiden syrjäinen sijainti. 
Aihepiirin laajuuden vuoksi on vaikea kohdentaa esikuva-analyysia tiettyihin 
tekijöihin, ja siksi esikuva-analyysissä olisi edettävä vaiheittain. 
Henkilöstövoimavarojen kehittäminen 
Ammattikoulutuksessa pätevyyksiä mittaava esikuva-analyysi on 
ammattikoulutusjärjestelmän arvioimisen ja sitä kautta myös koulutuksen ja 
liikkeenjohdon politiikkojen kehittämisen apuväline. Pilottihankkeen avulla voidaan 
arvioida eräitä teollisuuden ammattikoulutusjärjestelmiä, toisin sanoen niin 
koulutuksen toteutusta yrityksissä kuin taloudellisten ja teknisten muutosten 
seurauksena syntyvän koulutustarpeen ennakoimistakin. Pilottihankkeen painopiste 
on pk-yrityksissä tapahtuvassa ammattikoulutuksessa. 
-9 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 153 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 
Luettelonumero : CB-C0-97-158-FI-C 
ISBN 92-78-18720-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg