EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.9.2017 COM(2017) 494 final KOMISSION TIEDONANTO Suorat ulkomaiset sijoitukset tervetulleita EU:hun - keskeiset edut on kuitenkin suojattava



1.Johdanto Euroopan komissio julkaisi 10. toukokuuta 2017 globalisaation hallinnasta pohdinta-asiakirjan , jolla avattiin keskustelu siitä, kuinka globalisaatiota voidaan muokata kaikkia hyödyttävällä tavalla. Pohdinta-asiakirjassa korostettiin, että Euroopan unioni on sitoutunut rakentamaan avoimen, kestävän, oikeudenmukaisen ja sääntöihin perustuvan maailmanlaajuisen kauppajärjestelmän kansainvälisen yhteistyön avulla. EU ei kuitenkaan epäröi toimia suojatakseen kansalaisiaan ja teollisuuttaan, jos EU:n ulkopuoliset maat tai yritykset eivät toimi hyvän kauppatavan mukaisesti tai aiheuttavat huolta turvallisuuden ja yleisen järjestyksen kannalta. Näitä periaatteita sovelletaan täysimääräisesti EU:n ulkopuolisista maista tehtyihin suoriin ulkomaisiin sijoituksiin, jotka ovat osa EU:n yhteistä kauppapolitiikkaa. Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat tärkeä talouskasvun, työllisyyden ja innovaatioiden lähde. Ne ovat tuoneet huomattavia etuja niin EU:n jäsenvaltioille kuin muillekin maille. Tämän vuoksi EU haluaa säilyttää avoimen investointiympäristön. Globalisaation hallintaa koskevassa pohdinta-asiakirjassa tunnustetaan samalla kasvava huoli siitä, että ulkomaiset sijoittajat, varsinkin valtion omistamat yritykset, ostavat strategisista syistä eurooppalaisia yrityksiä, joiden hallussa on keskeisiä teknologioita. Nämä huolenaiheet ovat asettaneet kyseenalaiseksi sen, pystytäänkö näihin haasteisiin vastaamaan nykyisen sääntelykehyksen avulla. Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti komission aloitteeseen globalisaation hallinnasta ja erityisesti EU:n ulkopuolisten maiden strategisille aloille tekemien sijoitusten tarkasteluun. Euroopan parlamentti on puolestaan kehottanut komissiota tarkastelemaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa”kolmansien maiden suoria ulkomaisia investointeja EU:n strategisiin teollisuudenaloihin, infrastruktuureihin ja tulevaisuuden keskeisiin teknologioihin tai muihin kohteisiin, jotka ovat tärkeitä edellä mainittujen turvallisen ja suojatun hyödyntämisen kannalta”. Jotta rajatylittävien yritysostojen mahdollisiin turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen kohdistuviin vaikutuksiin voidaan puuttua, lähes puolella EU:n jäsenvaltioista on tällä hetkellä käytössä suoria ulkomaisia sijoituksia koskevia seurantamekanismeja ja valtuudet rajoittaa investointeja, jotka aiheuttavat uhkaa niiden olennaisille eduille. Vaikka suorat ulkomaiset sijoitukset ovat selkeästi Euroopan laajuinen kysymys, jäsenvaltiot eivät tee niitä koskevaa järjestelmällistä yhteistyötä ja myös EU:n tasolla sovellettava lähestymistapa näihin kysymyksiin puuttuu. Sen vuoksi tässä tiedonannossa ehdotetaan jäsenvaltioille uusia konkreettisia toimia ja tarvittaessa komission toimia tiettyjen EU:hun suuntautuvien suorien ulkomaisten sijoitusten arvioimiseksi. Sen rinnalla annetaan myös ehdotus asetukseksi, jossa säädetään EU:n turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen perustuvista suorien ulkomaisten sijoitusten seurantapuitteista, jäsenvaltioiden välisestä yhteistyömekanismista sekä seurannan puitteista EU:n tasolla. 2.EU on avoin ulkomaisille sijoituksille EU on yksi avoimimmista investointijärjestelmistä maailmassa. Avoin suhtautuminen ulkomaisiin sijoituksiin on vahvistettu EU:n perussopimuksissa. EU on maailman johtava suorien ulkomaisten sijoitusten lähde ja kohde. Vuoden 2015 lopussa EU:hun tehtyjen suorien ulkomaisten sijoitusten kanta oli yli 5,7 biljoonaa euroa, kun se oli 5,1 biljoonaa euroa Yhdysvalloissa ja 1,1 biljoonaa euroa Kiinassa. Samaan aikaan EU:n sijoittajien suorat ulkomaiset sijoitukset EU:n ulkopuolisissa maissa olivat 6,9 biljoonaa euroa. EU:hun suuntautuneiden suorien ulkomaisten sijoitusten määrät ovat kohentuneet finanssikriisin ajoista, erityisesti vuosien 2008–2010 alhaisemmista luvuista. Vuonna 2015 EU:hun tehtiin suoria ulkomaisia sijoituksia lähes 470 miljardia euroa, mikä ylittää finanssikriisiä edeltäneen korkeimman tason vuodelta 2007. Elpymistä on tukenut kansainvälisten rajatylittävien sulautumien ja yritysostojen määrän ja arvon kasvu, ja ne muodostavat edelleen suurimman osan EU:hun tehtävistä suorista ulkomaisista sijoituksista. Samaan aikaan on syntymässä uusia investointitrendejä, ja kehittyvillä talouksilla on yhä keskeisempi rooli suorien ulkomaisten sijoitusten tarjoajina. Yhdysvallat on edelleen selvästi suurin ulkomainen sijoittaja, mutta sen osuus suorien ulkomaisten sijoitusten kannasta unionissa on supistunut 51,3 prosentista (vuonna 1995) 41,4 prosenttiin (vuonna 2015). Myös Japanin osuus laski 7,7 prosentista alle 3 prosenttiin samalla jaksolla. Samaan aikaan Brasilian ja Kiinan osuudet ovat kasvaneet merkittävästi. Brasilian osuus on noussut 0,2 prosentista (vuonna 1995) 2,2 prosenttiin (vuonna 2015) ja Kiinan osuus 0,3 prosentista (vuonna 1995) 2 prosenttiin (vuonna 2015). Tämä merkitsee, että Brasilia on viidenneksi ja Kiina kuudenneksi suurin ulkomainen sijoittaja EU:ssa (ks. kaaviot alla).





Kaavio 1: EU:hun ja EU:sta tehdyt suorat ulkomaiset sijoitukset jaoteltuna kansainvälistä kumppania kohden, tilanne vuoden 2015 lopussa Lähde: Eurostat. Kaavio 2: Kymmenen suurimman sijoittajan osuuksien kehittyminen EU:hun tehdyistä suorista ulkomaisista sijoituksista Lähde: Eurostat. EU suhtautuu ulkomaisiin sijoituksiin myönteisesti, koska ne tuovat huomattavia etuja taloudelle ja koko yhteiskunnalle. Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat kasvun ja työllisyyden lähde. Ne yhdistävät EU:ssa toimivat yritykset maailmanlaajuisiin arvoketjuihin, joiden varassa moderni talous toimii. Ne lisäävät tuottavuutta ja yritysten kilpailukykyä parantamalla resurssien kohdentumista, tuomalla pääomaa, teknologiaa ja asiantuntemusta, lisäämällä kilpailua, edistämällä innovointia ja avaamalla uusia markkinoita EU:n viennille. Lisäksi niillä tuetaan Euroopan investointiohjelman tavoitteita sekä muita EU:n hankkeita ja ohjelmia. EU:sta muualle maailmaan tehtävät suorat ulkomaiset sijoitukset tuottavat samanlaisia etuja kuin EU:hun tehdyt sijoituksetkin, kuten vuoden 2030 kestävän kehityksen toimintaohjelman toteuttaminen osoittaa. Kaikista näistä syistä EU tukee jatkossakin investointien vapauttamista ja turvaamista kaikkialla maailmassa. Vaikka vain 0,4 prosenttia EU:ssa toimivista yrityksistä on EU:n ulkopuolisten sijoittajien määräysvallassa, kyseessä olevat yritykset ovat keskimäärin paljon suurempia kuin EU:n sijoittajien omistuksessa olevat yritykset. Tämän seurauksena ne muodostavat noin 13 prosenttia kokonaisliikevaihdosta, 11 prosenttia lisäarvosta ja 6 prosenttia kokonaistyöllisyydestä EU:ssa. 3.Ulkomaisten sijoitusten muuttuessa turvallisuus ja yleinen järjestys on varmistettava EU:n avoimuutta ulkomaisia sijoituksia kohtaan ei ole tarkoitus muuttaa. Siihen on kuitenkin liitettävä tehokkaita ja asianmukaisia toimintatapoja, joilla EU:n yrityksille avataan markkinoita EU:n ulkopuolisissa maissa, varmistetaan, että kaikki noudattavat samoja sääntöjä, ja suojellaan EU:sta tehtyjä sijoituksia EU:n ulkopuolisiin maihin. Niillä on myös suojattava EU:ssa sijaitsevia omaisuuseriä sellaisilta yritysostoilta, jotka voisivat vahingoittaa EU:n tai sen jäsenvaltioiden keskeisiä etuja. Ulkomaiset sijoittajat keskittyvät yhä enemmän etsimään uusia markkinoita ja strategisia varoja, ja valtion omistamien yritysten rooli kasvaa globaalissa taloudessa. Joissakin talouksissa valtion omistamat yritykset toteuttavat huomattavan osan muihin maihin tehtävistä suorista ulkomaisista sijoituksista, joissakin tapauksissa osana valtion julkisesti ilmoittamaa strategiaa.. Valtioiden yrityksistä hankkimien suorien omistusosuuksien lisäksi tietyt yritykset ovat eri tavoin valtion suoran tai välillisen vaikutusvallan piirissä. Valtio voi myös helpottaa kotimaisten yritysten toteuttamia ulkomaisia yritysostoja erityisesti helpottamalla rahoituksen saantia alle markkinakorkojen. Tässä yhteydessä on olemassa vaara, että yksittäisissä tapauksissa ulkomaiset sijoittajat voivat yrittää hankkia määräysvallan tai vaikutusvaltaa eurooppalaisissa yrityksissä, joiden toiminta vaikuttaa kriittisiin teknologioihin, infrastruktuureihin, tuotantopanoksiin tai arkaluonteisiin tietoihin.. Tämä riski liittyy erityisesti mutta ei ainoastaan tilanteisiin, joissa ulkomaiset sijoittajat ovat valtion omistamia tai sen määräysvallassa muun muassa rahoituksen kautta tai muulla tavoin. Tällaiset hankinnat voivat antaa asianomaisille valtioille mahdollisuuden käyttää kyseisiä resursseja heikentääkseen paitsi EU:n teknologista etulyöntiasemaa myös sen turvallisuutta ja yleistä järjestystä. Useat EU:n keskeiset kansainväliset kumppanit ovat perustaneet ja ottaneet käyttöön suorien ulkomaisten sijoitusten seurantamekanismeja, joilla puututaan näihin huolenaiheisiin. Näitä maita ovat muun muassa Australia, Kanada, Kiina, Intia, Japani ja Yhdysvallat. Esimerkkejä suorien ulkomaisten sijoitusten seurannasta Yhdysvallat Yhdysvaltojen ulkomaisten investointien komitea (Committee on Foreign Investments in the US, CFIUS) on seurannut vuodesta 1975 liiketoimia, jotka voisivat johtaa yhdysvaltalaisessa yrityksessä määräysvallan siirtymiseen ulkomaiselle henkilölle. Tavoitteena on selvittää tällaisten liiketoimien vaikutuksia kansalliseen turvallisuuteen. CFIUS:lla on virastojen välisenä yksikkönä valtuudet tarkastella virallisesti suoria ulkomaisia sijoituksia. Lisäksi ulkomaisista investoinneista ja kansallisesta turvallisuudesta vuonna 2007 annetussa laissa (Foreign Investment and National Security Act) edellytetään, että ulkovaltojen määräysvallassa olevien liiketoimien valvontaa on tiukennettava. Vuosina 20092014 CFIUS sai 627 ilmoitusta ehdotetuista liiketoimista, joilla ulkomaiset yritykset aikoivat ostaa yhdysvaltalaisia yrityksiä. Ilmoituksista tutkittiin virallisesti noin 40 prosenttia eli 244 liiketointa. Asianomaiset yritykset peruuttivat tutkinnan kohteena olleista liiketoimista 47 (noin 7 prosenttia kaikista seurantaan otetuista liiketoimista) tutkintajakson aikana. Yksi suunniteltu yrityskauppa peruutettiin presidentin päätöksellä CFIUS:n tutkimuksen jälkeen. Lähde: www.treasury.gov/resource-center/international/Pages/Committee-on-Foreign-Investment-in-US.aspx www.treasury.gov/resource-center/international/Pages/Committee-on-Foreign-Investment-in-US.aspx Australia Ulkomaisista yritysostoista vuonna 1975 annetun lain (Foreign Acquisitions and Take-Over Act) mukaan tietyistä ehdotetuista ulkomaisista sijoituksista on ilmoitettava, ja niiden on saatava hyväksyntä (no-objections notification) ennen liiketoimen jatkamista. Seuranta perustuu kansalliset edut kartoittavaan testiin. Prosessia johtaa julkisista menoista vastaava ministeri (Treasurer), jonka neuvonantajana toimii ulkomaisia sijoituksia käsittelevä lautakunta (Foreign Investment Review Board). Herkkiin aloihin kuuluvat tässä yhteydessä tiedotusvälineet, sähköinen viestintä, liikenne, puolustukseen liittyvät alat, uraanin ja plutoniumin erottaminen sekä ydinlaitokset. Ilmoitusvaatimukset vaihtelevat riippuen muun muassa alasta, yritysoston tyypistä ja arvosta, vapaakauppasopimuksista ja siitä, onko sijoittaja yksityinen vai julkinen. Lähde: firb.gov.au

4.EU:n kauppa- ja investointipolitiikka avoimen ja oikeudenmukaisen investointijärjestelmän veturina Monissa maissa ylläpidetään edelleen merkittäviä esteitä ulkomaisille investoinneille, eikä EU:sta tuleville toimijoille tarjota tasapuolisia investointiedellytyksiä. Investointien vapauttaminen on edennyt, mutta viime aikoina on noussut esiin uusia rajoittavia toimenpiteitä . On ensiarvoisen tärkeää, että kolmansien maiden kanssa luodaan tasapuoliset investointiedellytykset. EU:n kauppa- ja investointipolitiikka on tarkoituksenmukaisin keino varmistaa, että kolmannet maat tarjoavat ulkomaisille investoinneille avoimuuden tason, joka vastaa EU:n toimintaympäristöä. Sillä voidaan myös parhaiten edistää tasapuolisten toimintaedellytysten luomista EU:n toimijoille. EU pyrkii tekemään useiden kumppanien kanssakahdenvälisiä tai alueellisia sopimuksia, joissa on ulkomaisia sijoituksia, erityisesti suoria ulkomaisia sijoituksia, koskevat sitovat säännöt ja sitoumukset.. Näillä sopimuksilla varmistetaan erityisesti, että EU:n sijoittajat hyötyvät selkeämmästä lainsäädäntökehyksestä ja paremmista mahdollisuuksista päästä ulkomaisille markkinoille. Lisäksi komissio haluaa voimaan säännökset, joilla suojataan teollis- ja tekijänoikeudet, lisätään avoimuutta, rajoitetaan kauppaa vääristäviä tukia ja puututaan tarvittaessa valtionyhtiöiden toimintaan. Keskeiset saavutukset, joilla varmistetaan avoin, oikeudenmukainen ja sääntöihin perustuva kauppa- ja investointiympäristö, tuodaan esiin komission tiedonannossa ”Globalisaation hallinta modernin kauppapolitiikan avulla” ja kertomuksessa EU:n kauppapoliittisen strategian toteutuksesta (”Kaikkien kauppa”), jotka hyväksyttiin yhdessä tämän tiedonannon kanssa. Myös tässä yhteydessä EU pitää ensiarvoisen tärkeänä monenvälistä yhteistyötä ja sääntöjen laadintaa. Maailman kauppajärjestön palvelukaupan yleissopimuksessa (GATS) on yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat ulkomaisten palveluntarjoajien sijoittautumista, mukaan lukien markkinoille pääsy ja syrjimättömyyssitoumukset. Pääomanliikkeiden vakauttamista koskevat säännöt sisältyvät Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) asiaa koskevaan säännöstöön (Code of Liberalisation of Capital Movements). On tärkeää huomata, että näissä EU:n ja sen jäsenvaltioiden tekemissä kansainvälisissä kauppa- ja investointisopimuksissa määrätään poikkeuksista kansallista kohtelua ja markkinoille pääsyä koskeviin velvoitteisiin. Poikkeusten avulla sopimuspuolet voivat toteuttaa toimenpiteitä turvallisuusetujen tai yleisen järjestyksen suojelemiseksi edellyttäen, että kyseiset toimenpiteet eivät merkitse mielivaltaista tai perusteetonta syrjintää tai kaupan peiteltyä rajoittamista. G20-ryhmä hyväksyi vuonna 2016 ohjaavat periaatteet globaaleja investointeja koskevalle toimintapolitiikalle (Guiding Principles for Global Investment Policymaking). Niissä edellytetään investoinneille avoimia, syrjimättömiä, läpinäkyviä ja ennakoitavissa olevia olosuhteita. Vuonna 2017 G20-maat korostivat jälleen vastavuoroisten kauppa- ja investointipuitteiden tärkeyttä sekä sitoumustaan pyrkiä kohti tasapuolisia toimintaedellytyksiä. EU jatkaa kahden- ja monenvälisiä toimia varmistaakseen, että kolmannet maat tarjoavat ulkomaisille investoinneille avoimuuden tason, joka vastaa EU:n toimintaympäristöä, ja tasapuoliset toimintaedellytyksetEU:n toimijoille. EU tukee myös Maailman kauppajärjestössä käytäviä keskusteluja investointien helpottamisesta. 5.Suorien ulkomaisten sijoitusten seuranta 5.1.EU:n jäsenvaltioissa käytössä olevat seurantamekanismit Lähes puolet EU:n jäsenvaltioista on ottanut käyttöön mekanismeja, joilla seurataan suoria ulkomaisia sijoituksia.. Nämä valtiot ovat Espanja, Italia, Itävalta, Latvia, Liettua, Portugali, Puola, Ranska, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Jäsenvaltiot soveltavat erilaisia lähestymistapoja seurantamenettelyjen tarkkaan soveltamisalaan ja sisältöön. Soveltamisalan osalta suurinta osaa nykyisistä seurantamekanismeista sovelletaan sekä EU:n sisäisiin että sen ulkopuolelle suuntautuviin investointeihin. Osa seurannasta kohdistuu ainoastaan kolmansista maista tuleviin investointeihin, mutta siihen voi sisältyä toimenpiteiden kiertämisen ehkäisemistä koskevia säännöksiä väärinkäytösten varalta. Joissakin tapauksissa seurantamekanismit kattavat investoinnit strategisesti tärkeinä pidetyillä sektoreilla (esim. energia, televiestintä ja liikenne), mutta osaa mekanismeista ei ole suunnattu tiettyihin aloihin. Seurantamekanismien kohteena olevia investointeja arvioidaan yleensä laadullisilla perusteilla (esimerkiksi määräysvallan hankkiminen kohdeyhtiössä) ja/tai määrällisillä raja-arvoilla (prosenttiosuus osakkeista tai äänioikeuksista). Seurannan perusteita valittaessa osa seurantamekanismeista rajoittuu kansallisen turvallisuuden kannalta keskeisten etujen turvaamiseen (erityisesti aseiden, ammusten, sotatarvikkeiden ja -kaluston tuotanto tai kauppa jne.). Useimmiten seurantaa ei kuitenkaan rajoiteta puolustusalalle vaan pääasiassa keskitytään yleisen turvallisuuden ja järjestyksen suojaamiseen. Seurantamenettelyjä on kahta päätyyppiä: toisessa päätyypissä sijoittajien on ilmoitettava seurannan piiriin kuuluvasta investoinnista etukäteen ja haettava ennakkolupa; toisessa päätyypissä on säännöt jo tehtyjen investointien jälkitarkastuksista ja sijoittajille annetaan myös mahdollisuus antaa investointi vapaaehtoisesti seurannan piiriin ennen sen loppuun saattamista. Kansalliset seurantamekanismit rajoittavat pääomien vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta erityisesti EU:n sisäisissä investoinneissa. Perussopimuksessa jäsenvaltioille annetaan kuitenkin mahdollisuus toteuttaa kyseisiä vapauksia rajoittavia toimenpiteitä, kunhan ne ovat syrjimättömiä kansalaisuuden perusteella ja perusteltuja erityisesti yleiseen turvallisuuteen tai järjestykseen liittyvistä syistä taikka muista yleisen edun mukaisista pakottavista syistä, sellaisina kuin unionin tuomioistuin on ne määritellyt. Rajoittavien toimenpiteiden on myös noudatettava suhteellisuusperiaatetta ja oikeusvarmuuden periaatetta. 5.2.EU:n tasolla voimassa olevat toimintapolitiikat ja välineet

Useat EU:n toimintapolitiikat auttavat varmistamaan sen, että ulkomaisista investoinneista saadaan hyödyt samalla kun rajoitetaan niistä aiheutuvia riskejä. Ensimmäinen edellytys on, että kaikki ulkomaiset sijoittajat noudattavat EU:n lainsäädäntöä ja kansallisia lakeja.. Tähän kuuluvat EU:n kilpailusäännöt, joilla muun muassa valvotaan sulautumia ja yritysostoja. Jos ehdotettu investointi alkuperästään riippumatta kuuluu EU:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan, sitä ei saa toteuttaa ennen Euroopan komission ennakkotarkasteluun perustuvaa hyväksyntää. Tämän menettelyn tavoitteena on estää sellaiset keskittymät, jotka haittaisivat olennaisesti tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla. Kun ilmoitetun keskittymän soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan EU:n sulautuma-asetuksen mukaisesti, huomion kohteena ovat yksinomaan kilpailunäkökohdat eikä yleisen turvallisuuden tai järjestyksen suojaaminen. Muut merkitykselliset säännöt on sisällytetty EU:n lainsäädäntöön, joka koskee elintärkeiden infrastruktuurien ja keskeisten palvelujen turvallisuutta. Tietyissä tapauksissa näissä säännöissä käsitellään ulkomaisen omistuksen vaikutuksia. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat: ·Useat omaisuuserät on katsottu kriittisiksi Euroopan tasolla: Galileo, Copernicus, Eurocontrol sekä eurooppalaiset sähkön ja kaasun jakeluverkot. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kyseisten infrastruktuurien turvallisuuteen, eheyteen ja omistukseen sekä tarpeeseen varmistaa niiden jatkuva toiminta. Lisäksi EU:n kyberturvallisuutta koskevassa lainsäädännössä vahvistetaan luettelo keskeisiä palveluja tarjoavista aloista, joiden toimijoita on puolustettava verkkohyökkäyksiä vastaan. ·Joissakin EU:n säädöksissä käsitellään suoraan ulkomaisen omistuksen vaikutuksia. Ulkomaalaisten määräysvaltaa tietyissä eurooppalaisissa omaisuuserissä käsitellään jo lainsäädännössä yksittäistapauksissa erityisesti silloin, kun EU määrittelee toimijoiden hyväksymisen perusteet muun muassa omistajan kansallisuuden perusteella. Esimerkiksi lentoliikenteen harjoittajalle ei voida myöntää toimilupaa EU:ssa, jos vähintään 50 prosenttia sen osakkeista omistavat EU:n ulkopuoliset henkilöt, paitsi jos asiasta on voimassa oleva sopimus kotivaltion kanssa. Vastaavasti EU:n energia-alan sääntöjen mukaisesti kolmannen maan määräysvallassa oleva kaasun tai sähkön siirtoverkonhaltija ei voi toimia EU:ssa, ellei sertifiointivaiheessa osoiteta, että se ei vaaranna energian toimitusvarmuutta jäsenvaltiossa, jossa se toimisi, tai koko unionissa. Toisena esimerkkinä voidaan mainita EU:n säännöt, joiden mukaisesti myönnetään ja käytetään lupia hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon. Kyseisten sääntöjen mukaan jäsenvaltiot voivat kansalliseen turvallisuuteen perustuvista syistä kieltää pääsyn näihin toimiin tai niiden harjoittamisen yritykseltä, joka on tosiasiallisesti kolmannen maan tai kolmannen maan kansalaisten määräysvallassa. ·Komission vuoden 2014 Euroopan energiavarmuusstrategialla pyrittiin käynnistämään laajempi keskustelu tilanteista, joissa strategisen infrastruktuurin määräysvalta kuuluu EU:n ulkopuolisille tahoille, erityisesti keskeisten toimittajamaiden valtionyhtiöille, keskuspankeille tai valtion omistamille rahastoille, joiden tavoitteena on päästä EU:n markkinoille, ja kun on olemassa vaara, että ne heikentävät energiatoimitusten monipuolistamista sekä EU:n verkon ja infrastruktuurin kehittämistä. Ensimmäisenä toimena komissio on antanut lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskevat kaasun ja sähkön toimitusvarmuutta. Niissä edellytetään, että jäsenvaltiot arvioivat riskit, jotka ulkomainen määräysvalta tai omistus aiheuttaa kaasu- ja sähköinfrastruktuurille, ja toteuttavat tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet, joita komissio ja/tai asiantuntijaryhmä tarkastelee. Näistä alakohtaisista toimenpiteistä huolimatta EU:n tasolla ei ole vielä kattavaa oikeudellista kehystä, jossa käsitellään turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyviä riskejä, joita tietyistä kolmansista maista tulevat suorat ulkomaiset sijoitukset voivat aiheuttaa. 6.Tavoitteena EU:n järjestelmä, jolla seurataan suoria ulkomaisia sijoituksia turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvin perustein 5.0.Toimenpiteiden tarpeellisuus Komissio on täysin tietoinen siitä, että jäsenvaltioille on jätettävä joustovaraa niiden toteuttaessa suorien ulkomaisten sijoitusten seurantaa ottaen huomioon jäsenvaltioiden oikeutetut intressit, erilaiset tilanteet ja kansalliset olosuhteet. Samanaikaisesti suorilla ulkomaisilla sijoituksilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus, minkä vuoksi ne kuuluvat EU:n yhteiseen kauppapolitiikkaan. EU:n yritykset hyödyntävät sisämarkkinoilla yhä enemmän sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta sekä tavaroiden ja pääomien vapaata liikkuvuutta. Ne levittävät liiketoimintansa ja toimitusketjunsa yhden sijasta useaan jäsenvaltioon. Myös kolmansien maiden sijoittajat haluavat nauttia sisämarkkinoiden eduista sijoittamalla EU:n yrityksiin. Ne saavat näin huomattavia mittakaavaetuja ja pääsyn sisämarkkinoille. Yhteen jäsenvaltioon tehdyllä suoralla ulkomaisella sijoituksella voi olla vaikutuksia myös toisen jäsenvaltion tai koko EU:n turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen. Tällaisia rajatylittäviä vaikutuksia ei aina voida täysin ottaa huomioon ja arvioida kansallisilla mekanismeilla. On myös tarpeen perustaa kehys suojaamaan omaisuuseriä, joilla on huomattava eurooppalainen ulottuvuus, koska niillä on yhteyksiä unionin edun mukaisiin ohjelmiin tai hankkeisiin. Esimerkkinä voidaan mainita Euroopan maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (Galileo). Komissio katsoo, että tiiviimpi yhteistyö ja parempi koordinointi jäsenvaltioiden välillä on välttämätöntä, jotta voidaan vastata muuttuvaan investointiympäristöön ja lisätä synergioita EU:n ja jäsenvaltioiden oikeuksien välillä. Tämän vuoksi komissio ehdottaa lisätoimia niiden kolmansista maista tulevien sijoitusten osalta, jotka voivat kasvattaa turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyviä riskejä. Näillä toimilla on seuraavat erityistavoitteet: •luodaan turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen perustuva yhtenäinen kehys suorien ulkomaisten sijoitusten seurannalle EU:ssa rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden kansallisia oikeuksia; •edistetään tiivistä ja järjestelmällistä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioiden ja komission välillä tiettyjen suorien ulkomaisten sijoitusten seurannassa, kun niihin liittyy turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyviä huolenaiheita; tähän kuuluu muun muassa tietojenvaihdon lisääminen; •lisätään niiden suorien ulkomaisten sijoitusten läpinäkyvyyttä, joilla voi olla vaikutuksia turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen; •puututaan tehokkaasti suoriin ulkomaisiin sijoituksiin, jotka aiheuttavat unionin etujen mukaisiin hankkeisiin tai ohjelmiin liittyviä huolenaiheita; •estetään suorien ulkomaisten sijoitusten kansallisten seurantamekanismien kiertäminen.

Nämä toimet toteutetaan noudattaen kaikilta osin velvoitteita, jotka johtuvat EU:n perussopimuksista, kansainvälisistä sopimuksista ja järjestelyistä, joissa EU ja jäsenvaltiot ovat osapuolina. Jos EU tai jäsenvaltiot ovat tehneet sijoituksia koskevia kansainvälisiä sitoumuksia, toimet on mukautettava vastaavien turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyvien poikkeusten mukaisesti. Komissio aikoo ehdottaa toimenpiteitä, jotka ovat oikeasuhteisia ja läpinäkyviä, samalla kun minimoidaan hallituksille ja sijoittajille aiheutuva hallinnollinen taakka. Ehdotuksessa varmistetaan myös sääntöihin perustuva, ennakoitava ja syrjimätön investointijärjestelmä kolmansille maille ja noudetaan periaatteita, jotka määritetään Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevassa oikeuskäytännössä. 5.0. Ehdotetut toimenpiteet a.Ehdotus asetukseksi Tämän tiedonannon rinnalla komissio antaa edellä esitettyyn ja SEUT-sopimuksen 207 artiklaan perustuvan ehdotuksen asetukseksi, jolla perustetaan kehys suorien ulkomaisten sijoitusten seuraamiselle EU:ssa. Ehdotuksessa luodaankehys EU:hun tehtävien suorien ulkomaisten sijoitusten seuraamiselle turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä. Siihen sisältyy suuntaa-antava luettelo tekijöistä, jotka voidaan ottaa huomioon määritettäessä sitä, vaikuttaako suora ulkomainen sijoitus turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen. Ehdotuksessa vahvistetaan keskeiset menettelylliset puitteet jäsenvaltioiden toteuttamalle suorien ulkomaisten sijoitusten seurannalle. Näitä ovat muun muassa läpinäkyvyysvelvoitteet ja velvollisuus varmistaa riittävät oikeussuojakeinot, joilla voidaan hakea muutosta seurantamekanismien mukaisesti tehtyihin päätöksiin. Samalla ehdotuksessa säilytetään tarvittava jousto jäsenvaltioiden toteuttamassa suorien ulkomaisten sijoitusten seurannassa, sillä jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus ottaa huomioon muuttuvat olosuhteet ja kansalliset erityispiirteet. Asetusluonnoksessa säädetään myös jäsenvaltioiden välisestä yhteistyömekanismista erityisesti tapauksissa, joissa yhteen tai useampaan jäsenvaltioon tehtävät suorat ulkomaiset sijoitukset voivat vaikuttaa turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen toisessa jäsenvaltiossa. Lisäksi asetusehdotetussa säädetään keinoista, joilla komissio voi turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen perustuvista syistä seurata niitä suoria ulkomaisia investointeja, jotka voivat vaikuttaa unionin etujen mukaisiin hankkeisiin tai ohjelmiin. Asetusehdotuksessa vahvistetaan perusteet tällaisten hankkeiden tai ohjelmien nimeämiselle. Esimerkkeinä voidaan mainita Horisontti 2020 -ohjelma, Galileo ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS), Copernicus sekä Euroopan laajuiset liikenneverkot (TEN-T), energiaverkot (TEN-E) ja televiestintäverkot (TEN-Tele). b.Täydentävät toimenpiteet Samanaikaisesti kun komissio antaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ehdotuksen asetukseksi, jolla perustetaan kehys suorien ulkomaisten sijoitusten seurannalleEU:ssa, se toteuttaa välittömästi seuraavat toimenpiteet: 1.Vuoden 2018 loppuun mennessä tehdäänperusteellinen analyysi EU:hun tulevista suorista ulkomaisista sijoitusvirroista. Tämä koskee erityisesti strategisia aloja (esim. energia, avaruus ja liikenne) tai omaisuuseriä (teknologiat ja tuotantopanokset, jotka liittyvät strategisiin aloihin, kriittiseen infrastruktuuriin eri aloilla ja arkaluonteisiin tietoihin), jotka voivat aiheuttaa ongelmia turvallisuuden, yleisen järjestyksen ja/tai kriittisten omaisuuserien valvonnan näkökulmasta. Tässä käsitellään erityisesti tilanteita, joissa sijoittaja on EU:n ulkopuolisen valtion omistuksessa tai määräysvallassa taikka hyötyy huomattavista valtion tuista. Tähän kuuluu yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettava tietojen keruu mahdollisimman suurella tarkkuustasolla, trendien analysointi ja vaikutusten arviointi, myös tapaustutkimusten avulla. Kriittiset omaisuuserät yksilöidään tarvittaessa lisätutkimuksilla. Myös valtion rooli yritysostojen edistäjänä arvioidaan. 2.Perustetaan koordinointiryhmä, joka keskittyy EU:hun tehtäviin suoriin ulkomaisiin sijoituksiin, mukaan lukien kaikki ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluvat kysymykset. Ryhmän puheenjohtajana toimii komission edustaja ja sen jäseninä on jäsenvaltioiden edustajia. Ryhmällä voisi olla erityisesti seuraavat tehtävät: •yksilöidään alat ja omaisuuserät, joilla on strategisia vaikutuksia turvallisuuden, yleisen järjestyksen ja/tai kriittisten omaisuuserien valvonnan näkökulmasta kansallisella tasolla, rajat ylittävällä tasolla (esim. yhdessä jäsenvaltiossa sijaitsevilla omaisuuserillä voi olla strategisia vaikutuksia toisessa jäsenvaltiossa) tai EU:n tasolla (ks. luettelo unionin etujen mukaisista hankkeista tai ohjelmista); •vaihdetaan suoria ulkomaisia sijoituksia koskevia tietoja ja analyyseja, mukaan lukien investointien vaikuttimet, maantieteellinen alkuperä ja rahoituslähteet (julkinen tai yksityinen);

•keskustellaan yhteisistä huolenaiheista, muun muassa tasapuolisiin toimintaedellytyksiin liittyvät kysymykset (kuten tuet ja muut strategisia hankintoja helpottavat kolmansien maiden käytännöt), ja syistä, jotka estävät eurooppalaisia sijoittajia hankkimasta ja ylläpitämästä kriittisiä eurooppalaisia teknologioita ja tuotantopanoksia; •jaetaan parhaita käytäntöjä ja kokemuksia, joita jäsenvaltioille on kertynyt suorien ulkomaisten sijoitusten seurannasta; •keskustellaan yhteistyömahdollisuuksista niiden kolmansien maiden kanssa, joilla on yhteisiä etuja ja haasteita liittyen vaikutuksiin, joita suorilla ulkomaisilla sijoituksilla on turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen; •edistetään toimintapolitiikkojen lähentymistä samalla kun kunnioitetaan jäsenvaltioiden vapautta valita, otetaanko jokin suora ulkomainen sijoitus seurannan kohteeksi; •pohditaan uusia keinoja suojata Euroopan strategiset omaisuuserät, mukaan lukien EU:n tason seurantamekanismit; •pohditaan soveltamiseen liittyviä seikkoja ehdotetun asetuksen tultua voimaan. 7. Päätelmät Komissio on edelleen vakuuttunut suorien ulkomaisten sijoitusten hyödyistä ja niiden merkittävästä osuudesta talouskasvun vauhdittamisessa ja laadukkaiden työpaikkojen luomisessa unionissa. Komissio katsoo myös, että avoin investointiympäristö edistää kestävää kehitystä maailmanlaajuisesti. Tämän vuoksi EU puolustaa ja edistää päättäväisesti avointa, sääntöihin perustuvaa kansainvälistä investointiympäristöä. EU edellyttää jatkossakin kauppa- ja investointipolitiikassaan, että kolmannet maat tarjoavat ulkomaisille investoinneille avoimuuden tason, joka vastaa EU:n toimintaympäristöä ja takaavat EU:n toimijoille tasapuoliset toimintaedellytykset. On kuitenkin myös selvää, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on kyettävä toteuttamaan päättäväisiä ja ripeitä toimia, jos suorat ulkomaiset sijoitukset voivat vaikuttaa turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen. Tästä syystä komissio antaa säädösehdotuksen samanaikaisesti tämän tiedonannon kanssa.. Kansainvälisen toimintaympäristön kehityksen vuoksi tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston toimia, jotta voidaan varmistaa nopea lainsäädäntöprosessi. Asetuksesta käytävien neuvottelujen rinnalla komissio kiinnittää nykyisen kehyksen puitteissa ja tämän tiedonannon 6.2.b jakson mukaisesti huomiota erityisesti suoriin ulkomaisiin sijoituksiin, jotka voivat uhata turvallisuutta tai yleistä järjestystä, ja seuraa tilannetta tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltioita pyydetään osallistumaan aktiivisesti tähän yhteistyöhön ja komission lähitulevaisuudessa perustaman koordinointiryhmän toimintaan.