–unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja erityisesti sen 41 artiklan,

1.Johdanto

Tällä vuotta 2017 koskevalla lisätalousarvioesityksellä (LTE) nro 5 on seuraavat kaksi tarkoitusta:

·sillä otetaan vuoden 2017 yleiseen talousarvioon rahoitus Euroopan kestävän kehityksen rahastoa (EKKR) varten Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttyä kyseisen rahaston oikeusperustan;

·sillä otetaan huomioon vuoden 2017 yleisessä talousarviossa monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen välitarkistuksen tuloksena ollut hätäapuvarauksen vuotuisen määrän kasvattaminen (280 miljoonasta eurosta 300 miljoonaan euroon vuoden 2011 hintoina).

Tällä lisätalousarvioesityksellä tehdään maksusitoumusmäärärahoihin yhteensä 297,8 miljoonan euron lisäys. Maksumäärärahojen määrä säilyy muuttumattomana.

2.Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

2.1 Tausta

Komissio antoi 7. kesäkuuta 2016 tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa”. Se ehdotti siinä useita toimenpiteitä, joilla vastataan pakolaisten kiireellisimpiin tarpeisiin ja tuetaan pakolaisia vastaanottavia yhteisöjä. Samalla se korosti, että tarvitaan pitkän aikavälin strategia, jolla puututaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen 28. kesäkuuta 2016 ja kehotti komissiota esittämään ehdotuksen kunnianhimoiseksi ulkoiseksi investointiohjelmaksi syyskuuhun 2016 mennessä.

Komissio esitti vastauksena neuvoston kehotukseen tiedonannon uudesta Euroopan ulkoisesta investointiohjelmasta, jolla on tarkoitus lisätä investointeja Afrikkaan ja EU:n lähialueille.

Ulkoisen investointiohjelman toimintaperiaate on sama kuin Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahasto). Molemmissa käytetään julkista rahoitusta vakuutena, jonka avulla houkutellaan julkisia ja yksityisiä investointeja. Ulkoinen investointiohjelma on myös osa EU:n laajempia pyrkimyksiä, jotka liittyvät uuteen kumppanuuskehykseen. Tässä yhteydessä ulkoisella investointiohjelmalla on tarkoitus täydentää unionin kehitysapua, vahvistaa unionin solmimia kumppanuuksia, edistää yksityisen sektorin uudenlaista osallistumista investointeihin sekä edesauttaa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.

Ulkoinen investointiohjelma perustuu kolmeen pilariin, jotka ovat i) Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR), ii) tekninen apu ja iii) investointiympäristön ja yleisen toimintaympäristön parantaminen. EKKR muodostaa ulkoisen investointiohjelman kokonaisrahoituspaketin, jossa on yhdistetty rahoitusta yhdistävistä välineistä peräisin oleva rahoitus ja EKKR-takuu (1 500 miljoonaa euroa). EKKR-takuun perustana on puolestaan EKKR-takuurahasto (jonka suuruus on 750 miljoonaa euroa; tästä summasta 350 miljoonaa euroa saadaan EU:n talousarviosta ja 400 miljoonaa euroa Euroopan kehitysrahastosta).

Komissio esitti 14. syyskuuta 2016 ehdotuksen asetukseksi Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) ja siihen liittyvän EKKR-takuun ja EKKR-takuurahaston perustamisesta.

Lisäksi komissio esitti 17. lokakuuta 2016 oikaisukirjelmän nro 1 vuotta 2017 koskevaan talousarvioesitykseen. Se ehdotti oikaisukirjelmässään EKKR-takuurahaston rahoittamista 275 miljoonalla eurolla vuonna 2017.

Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät säilyttäneet vuoden 2017 talousarviota koskevassa lopullisessa sopimuksessaan EKKR-takuurahastoa varten varattua rahoitusta, koska takuurahaston oikeusperusta oli vielä hyväksymättä. Ne kehottivat kuitenkin ”komissiota pyytämään tarvittavia määrärahoja lisätalousarviossa vuonna 2017, jotta EKKR voi saada rahoitusta EU:n talousarviosta heti kun oikeusperusta on hyväksytty”.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio pääsivät lopulliseen yhteisymmärrykseen EKKR-asetusluonnoksesta viidensissä kolmikantaneuvotteluissa 26. kesäkuuta 2017. Asetuksen teksti hyväksyttiin tämän jälkeen neuvostossa (Coreper II) 28. kesäkuuta 2017 ja Euroopan parlamentissa 6. heinäkuuta 2017 Strasbourgissa pidetyssä täysistunnossa. Neuvosto hyväksyy EKKR-asetuksen lopullisesti syyskuussa 2017.

Komissio pyytää sen vuoksi tässä lisätalousarvioesityksessä määrärahoja, jotka tarvitaan, jotta yleisestä talousarviosta voidaan osoittaa sovittu rahoitusosuus EKKR-takuurahastoon vuonna 2017 (275 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina). EKKR-takuurahastoon tämän jälkeen yleisestä talousarviosta vielä osoitettava 75 miljoonan euron rahoitusosuus maksetaan vuosina 2018–2020.

2.2 Rahoitus

Koska otsakkeessa 4 ”Globaali Eurooppa” ei vuoden 2017 yleisessä talousarviossa ole liikkumavaraa otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärään nähden, ja kun otetaan huomioon hyväksytyssä vuoden 2017 talousarviossa jo tehdyt määrärahojen uudelleenkohdentamiset, komissio ehdottaa varojen käyttöön ottamista joustovälineestä siten, että käyttöön otettavilla varoilla katetaan maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin EKKR-takuurahaston rahoittamista varten tarvittava lisäys kokonaisuudessaan (275 miljoonaa euroa). Ehdotus joustovälineen varojen käyttöönottamisesta toimitetaan yhdessä tämän lisätalousarvioesityksen kanssa.

Maksumäärärahojen osalta komissio odottaa, että otsakkeeseen 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” sisältyvän turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) maksumäärärahoista osa jää käyttämättä. Tämä johtuu lähinnä siitä, että rahaston ohjelmien käynnistymisessä oli joitakin viiveitä, koska ohjelmien oikeusperustat hyväksyttiin myöhässä, minkä seurauksena myös ohjelmasuunnittelu ja kansallisten viranomaisten nimeäminen viivästyivät. Lisäksi rahaston piiriin kuuluvien kahden siirtojärjestelmän täytäntöönpano on ollut odotettua hitaampaa, minkä seurauksena jäsenvaltioiden maaliskuun 2017 lopussa vuotuisissa tilityksissään ilmoittamat menot olivat ennakoitua pienemmät. Otsakkeessa 3 käytettävissä oleviin maksumäärärahoihin olisi tämän vuoksi tehtävä 275 miljoonan euron vähennys. Edellä kuvattuja seikkoja ei ollut mahdollista ottaa huomioon vuoden 2017 yleisen talousarvion laadinta-ajankohtana.