Ehdotus: neuvoston päätös käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen kansainvälisen yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön (EY) puolesta /* KOM/2001/0520 lopull. - CNS 2001/0225 */



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2002 s. 0260 - 0273



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen kansainvälisen yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön (EY) puolesta (komission esittämät) PERUSTELUT 1. Johdanto Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yhteinen kansainvälinen yleissopimus, jäljempänä 'yhteinen yleissopimus', avattiin allekirjoittamista varten Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n päämajassa Wienissä 29. syyskuuta 1997. Yleissopimus tuli voimaan 18. kesäkuuta 2001. Kaikki EU:n jäsenvaltiot Portugalia lukuun ottamatta ovat jo allekirjoittaneet yhteisen yleissopimuksen, ja ratifioinnit tapahtunevat tämän vuoden loppuun mennessä. 2. Yhteisen yleissopimuksen soveltamisala ja tavoitteet Yleissopimus koskee käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta. Yhteisen yleissopimuksen tavoitteena on saavuttaa ja ylläpitää maailmanlaajuisesti korkea turvallisuuden taso käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollossa lisäämällä kansallisia toimenpiteitä ja kansainvälistä yhteistyötä sekä järjestää ja ylläpitää käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon kaikissa vaiheissa tehokkaita suojia mahdollisia vaaroja vastaan yksilöiden, yhteiskunnan ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn haitallisilta vaikutuksilta. Sopimuspuolten on huolehdittava riittävästä turvallisuuden tasosta, jolla varmistetaan, että yksilöitä, yhteiskuntaa ja ympäristöä suojellaan riittävästi ja että radioaktiivisten jätteiden käsittelylaitoksen toiminnassaoloaikana ympäristön, työntekijöiden ja väestön saamat laitoksesta peräisin olevat säteilyannokset pidetään niin alhaisina kuin se on kohtuullisin toimenpitein mahdollista. Niiden on myös varmistettava ydinlaitosten käytöstä poiston turvallisuus, laadittava valmiussuunnitelmat ja hyväksyttävä valtioiden rajat ylittäviä siirtoja koskevat säännöt. Kunkin sopimuspuolen on toteutettava oman lainsäädäntönsä puitteissa lainsäädännöllisiä, hallinnollisia ja muita toimenpiteitä yleissopimuksen mukaisten velvollisuuksiensa täytäntöönpanemiseksi. Yleissopimus auttaa varmistamaan, että sellaisissa maissa, joilla on vähän tai ei ollenkaan tätä alaa koskevaa lainsäädäntöä, suojellaan väestön terveyttä ja turvallisuutta sekä ympäristöä tulevaisuudessa niin hyvin kuin se on käytännössä mahdollista. 3. Radioaktiivisen jätteen huollon nykytila EU:ssa ja ehdokasmaissa Käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisten jätteiden huoltoon, kuten kaikkeen ydinaineisiin liittyvään toimintaan, on usean vuosikymmenen ajan sovellettu laajoja ja spesifisiä lupa- ja valvontajärjestelmiä kansainvälisesti, Euroopan yhteisön tasolla ja kansallisesti. Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) Yhteisessä tutkimuskeskuksessa (YTK) sekä useimmissa yhteisön jäsenvaltioissa syntyy käytettyä ydinpolttoainetta ydinvoimala- ja tutkimusreaktoreissa. Kaikki jäsenvaltiot ja yhteisö itse tuottavat radioaktiivisia jätteitä vaihtelevin määrin. Tällaista jätettä voi syntyä monenlaisessa ihmisten toiminnassa, kuten sähkön tuottamisessa ydinvoimalla, maataloudessa, lääketieteessä, teollisuudessa tai tutkimus- ja puolustusohjelmissa. Käytetyn polttoaineen huollon ja radioaktiivisten jätteiden huollon ja loppusijoituksen turvallisuus on EU:ssa erittäin korkealla tasolla ja on kehittynyt jatkuvasti. EU:n jäsenyyttä hakeneissa valtioissa on parannettava turvallisuuden tasoa huomattavasti ja omaksuttava ydinalalla samanlainen turvallisuuskulttuuri kuin EU:ssa, joka kuuluu tässä suhteessa maailman edistyneimpiin alueisiin. Bulgariassa, Liettuassa, Romaniassa, Slovakiassa, Sloveniassa, T(ekissä ja Unkarissa on ydinvoimaloita, jotka ovat näiden maiden pääasiallisia radioaktiivisen jätteen tuottajia. Kyproksessa, Latviassa, Maltassa, Puolassa ja Virossa radioaktiivista jätettä tuottavat vain tutkimuslaitokset, sairaalat ja teollisuus. Käytetyn polttoaineen huollosta on viime aikoina tullut entistä tärkeämpää monissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa), koska useimmat näistä maista eivät enää voi lähettää käytettyä polttoainetta takaisin Venäjälle jälleenkäsittelyä varten tai varastoitavaksi yhtä helposti kuin ennen, jos ollenkaan. KIE-maissa olevat radioaktiivisen jätteen sijoituslaitokset on enimmäkseen rakennettu Neuvostoliiton standardien mukaan, ja eräät niistä eivät täytä nykyisiä läntisiä turvallisuusvaatimuksia. 4. Euroopan atomienergiayhteisön ja Euroopan yhteisön tavoitteet suhteessa yhteisen yleissopimuksen soveltamisalaan ja tavoitteisiin Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että ydinenergia-alan kehittämisen yhteydessä on pyrittävä "saamaan aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat", ja ilmaistaan halu "tehdä yhteistyötä niiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka kehittävät atomienergian rauhanomaista käyttöä". Perustamissopimuksen 101 artiklan mukaan "[y]hteisö voi toimivaltansa rajoissa tehdä sopimuksia [...] kansainvälisen järjestön [...] kanssa". Euratomin ensisijaisena tarkoituksena on ihmisten ("väestön ja työntekijöiden") suojeleminen ionisoivan säteilyn aiheuttamilta vaaroilta, ja ympäristön osa-alueet (vesistöt, ilma ja maaperä) otetaan huomioon vain siltä osin kuin ne vaikuttavat ihmisten terveyteen. Ympäristöä ei käsitellä itsenäisenä käsitteenä samaan tapaan kuin ihmisten terveyttä Euratomin perustamissopimuksessa eikä näin ollen myöskään sen perusteella annetussa johdetussa oikeudessa. Sen sijaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavoitteisiin kuuluu ihmisten terveyden suojelun rinnalla myös ympäristön suojelu. EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteena on mm. ympäristön laadun säilyttäminen ja suojelu sekä "sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin". Tavoitteisiin pääsemiseksi "[y]hteisö ja jäsenvaltiot tekevät kukin toimivaltaansa kuuluvaa yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa" (174 artiklan 4 kohta). Yleissopimukseen sisältyy radioaktiivisen jätteen huoltoon liittyviä tärkeitä ympäristönsuojelunäkökohtia, jotka ovat Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaa laajempia. Koska ympäristöulottuvuudesta ei määrätä Euratomin perustamissopimuksessa, on viitattava EY:n perustamissopimuksen sekä siihen perustuvan lainsäädännön ympäristöalan säännöksiin. Käytettyihin polttoaineisiin ja radioaktiiviseen jätteeseen liittyy vaaroja, ja niiden huollossa on nyt ja tulevaisuudessa varmistettava väestön ja ympäristön suojelu radioaktiivisten jätteiden aiheuttaman ionisoivan säteilyn vaaroilta. On olemassa näiden tavoitteiden mukaisia teknisiä ratkaisuja, jotka perustuvat korkeaa turvallisuustasoa edellyttäviin yhteisiin periaatteisiin. Näiden ratkaisujen ja periaatteiden jatkuva kehittäminen ja täytäntöönpano jäsenvaltioissa on omiaan takaamaan yhtenäisen korkean turvallisuustason saavuttamisen kunkin jäsenvaltion alueella. Yhteisöllä on siis toimivaltaa monilla yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen nojalla. Tätä toimivaltaa on käytetty yhteisön sisällä pantaessa täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä. Tästä syystä on tärkeää, että mainituista kahdesta yhteisöstä tulee yleissopimuksen sopimuspuolia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisöt voivat näin toteuttaa väestön ja ympäristön suojeluun liittyviä perustamissopimusten tavoitteita yhteisen yleissopimuksen puitteissa täyttämällä velvollisuutensa yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimivaltansa aloilla. Yhteisöt varmistavat myös lainsäädäntönsä yhteensopivuuden yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. On myös tärkeää, että yhteisen yleissopimuksen täysivaltaisena sopimuspuolena yhteisöt voivat komission edustamina osallistua raporttien tarkastelukokouksiin. Komissio saa näin ensinnäkin suoraan kaiken kokouksissa käytettävissä olevan tiedon käytettyjen polttoaineiden ja radioaktiivisen jätteen huollosta kaikissa yleissopimuksen sopimuspuolina olevissa maissa. Toiseksi komissio voi osallistua aktiivisesti vertaisarviointiin kahden yhteisön toimivallan rajoissa. Euroopan unionin laajentuessa KIE-maihin komissio voisi vertaisarviointiin osallistumisen avulla edistää EU:n turvallisuuskulttuurin omaksumista käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollossa kyseisissä maissa, sillä EU:n turvallisuuskulttuuri on otettu huomioon yhteisen yleissopimuksen säännöissä. Samalla komissio saisi raporttien välityksellä paremman yleiskuvan jo saavutetuista tuloksista. 5. Päätösehdotusten liitteenä olevat selitykset Yhteisen yleissopimuksen 39 artiklan 4 kappaleen iii kohdassa määrätään, että tullessaan yleissopimuksen sopimuspuoleksi kansainvälinen järjestö antaa tallettajalle selityksen, josta selviää, - mitkä valtiot ovat sen jäseniä, - mitkä yleissopimuksen artiklat koskevat sitä, ja - mikä on sen toimivalta kyseisten artiklojen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. Kummankin päätösluonnoksen liitteenä olevalla selitysluonnoksella pyritään täyttämään tämä vaatimus. Kun selityksissä todetaan (kummankin selityksen kolmas kohta), että asianomaisella yhteisöllä on toimivaltaa tiettyjen artiklojen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, tästä seuraa, että kyseiset yhteisen yleissopimuksen artiklat sisältyvät samalla luetteloon artikloista, jotka selityksen mukaan koskevat kyseistä yhteisöä. Tämä ei välttämättä kuitenkaan päde toisin päin. Yhteisen yleissopimuksen 6 luku (Sopimuspuolten kokoukset) ja 7 luku (Loppumääräykset ja muut määräykset) sisältyvät nimittäin viimeksi mainittuun luetteloon samaan tapaan kuin selityksessä, joka on liitetty neuvoston 7. joulukuuta 1998 ydinturvallisuutta koskevaan yleissopimukseen liittymisestä tekemään päätökseen. Yhteisöjen toimivaltaa koskevista selityksistä todettakoon, että kohdassa 6 (Päätelmät) mainitun EY:n tuomioistuimen ratkaisun mukaan "ei ole tarpeen esittää ja vahvistaa muille sopimuspuolille, miten yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivalta alalla jakautuu" (35 perustelukappale). Näin ollen selityksissä ei ole mainintaa toimivallan jakautumisesta tai yksinomaisesta toimivallasta. Maininnan puuttuminen on tahallista ja yhteisön lainsäädännön mukaista. 6. Yhteisön oikeuden yhteensoveltuvuus yleissopimuksen kanssa Yhteisön oikeus on yhteisen yleissopimuksen periaatteiden ja vaatimusten mukainen. Poikkeuksen muodostaa valtioiden rajat ylittäviä siirtoja koskevan 27 artiklan 1 kappaleen i kohta, koska Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois tapahtuvien radioaktiivisen jätteen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta annetussa vastaavassa direktiivissä 92/3/Euratom [1] ei säädetä vientilupien osalta vastaanottajavaltiolta saatavasta "luvasta" kuten yhteisessä yleissopimuksessa tehdään. [1] EYVL L 35, 12.2.1992, s. 24. Liittyessään yhteiseen yleissopimukseen Euroopan atomienergiayhteisön on tästä syystä esitettävä varauma, koska yhteisön oikeus ei vastaa yhteisen yleissopimuksen 27 artiklan 1 kappaleen i kohdan vaatimusta. 7. Päätelmät Euroopan yhteisöjen tuomioistuin toteaa asiassa 1/78 [2] antamansa ratkaisun johdanto-osan 34 perustelukappaleessa, että "[j]os on ilmeistä, että yleissopimuksen aihe kuuluu osittain yhteisön [3] ja osittain jäsenvaltioiden toimialaan, on täysin soveliasta käyttää menettelyä, josta määrätään perustamissopimuksen [4] 102 artiklassa, jonka mukaan yhteisö voi tehdä tällaisia sopimuksia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisön osalta tällaiset sopimukset tehdään 101 artiklan toisessa kohdassa määrätyn tavanomaisen menettelyn mukaan: yhteisön osalta sopimukset neuvottelee komissio [...], ja neuvoston on hyväksyttävä komission tekemät sopimukset." [2] Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisu 1/78, 14.11.1978, Kok. 1978, s. 2151. [3] Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom). [4] Euratomin perustamissopimus. Ympäristöä koskevista tavoitteista määrätään EY:n perustamissopimuksessa, että "[y]hteisön yhteistyötä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voidaan sopia yhteisön ja asianomaisten kolmansien osapuolten välisin sopimuksin, joista neuvotellaan ja jotka tehdään 300 artiklan mukaisesti" (174 artiklan 4 kohdan toinen virke). Näin ollen ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja että neuvosto tekee Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklan 4 kohdan sekä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen yleissopimuksen kyseisten kahden yhteisön toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta. 2001/0225(CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen kansainvälisen yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön (EY) puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 174 artiklan 4 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5], [5] EYVL sekä katsoo seuraavaa: (1) Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yhteinen kansainvälinen yleissopimus oli avoinna allekirjoittamista varten 29 päivästä syyskuuta 1997 sen voimaantuloon 18 päivänä kesäkuuta 2001. (2) Yleissopimus on nyt avoinna liittymistä varten alueellisen yhdentymisen järjestöille tai muunlaisille alueellisille järjestöille sillä ehdolla, että järjestö koostuu täysivaltaisista valtioista ja on toimivaltainen neuvottelemaan tässä yleissopimuksessa käsiteltäviä asioita koskevia kansainvälisiä sopimuksia, tekemään tällaisia sopimuksia ja soveltamaan niitä, ja yhteisö on päättänyt liittyä yleissopimukseen. (3) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklassa vahvistettua ympäristönsuojelua koskevaa yhteisön politiikan mukaisesti Euroopan yhteisön olisi tehtävä yhteinen yleissopimus. (4) Yleissopimuksen 39 artiklan 4 kappaleen iii kohdan mukaan tullessaan yleissopimuksen sopimuspuoleksi järjestö antaa tallettajalle selityksen, josta selviää, mitkä valtiot ovat sen jäseniä, mitkä yleissopimuksen artiklat koskevat sitä ja mikä on sen toimivalta kyseisten artiklojen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla 1. Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yhteinen kansainvälinen yleissopimus tehdään Euroopan yhteisön puolesta. 2. Yhteisen yleissopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 3. Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen kansainvälisen yleissopimuksen 39 artiklan 4 kappaleen iii kohdan mukaisesti annetun Euroopan yhteisön selityksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Luonnos: Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen kansainvälisen yleissopimuksen 39 artiklan 4 kappaleen iii kohdan mukaisesti annettu Euroopan yhteisön selitys Seuraavat valtiot ovat tällä hetkellä Euroopan yhteisön jäsenvaltioita: Belgian kuningaskunta, Tanskan kuningaskunta, Saksan liittotasavalta, Helleenien tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Ranskan tasavalta, Irlanti, Italian tasavalta, Luxemburgin suurherttuakunta, Alankomaiden kuningaskunta, Itävallan tasavalta, Portugalin tasavalta, Suomen tasavalta, Ruotsin kuningaskunta, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta. Yhteisö ilmoittaa, että siihen sovelletaan yhteisen yleissopimuksen 1-4, 6-9, 11, 13-16, 18, 19 ja 29-44 artiklaa. Yhteisöllä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 174 artiklan mukaisesti toimivaltaa yhteisen yleissopimuksen 4, 6-11, 13-16, 18 ja 19 artiklan soveltamisaloilla. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Ydinturvallisuus Toiminnan ala(t): Euratomin ja Euroopan yhteisön liittyminen kansainväliseen yleissopimukseen - neuvoston päätös Toimenpiteen nimi: Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen kansainvälisen yleissopimuksen tekeminen Euroopan atomienergiayhteisön ja Euroopan yhteisön puolesta 1. Budjettikohta/-kohdat 2. Numerotiedot 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa [...] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. [...] Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, [...] ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin [...] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI [...] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan 2 kohta; Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklan 4 kohta sekä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta ja 3 kohdan ensimmäinen alakohta. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve Yleissopimus koskee käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta. Yleissopimuksen tavoitteena on saavuttaa ja ylläpitää maailmanlaajuisesti korkea turvallisuuden taso käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollossa lisäämällä kansallisia toimenpiteitä ja kansainvälistä yhteistyötä sekä järjestää ja ylläpitää käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon kaikissa vaiheissa tehokkaita suojia mahdollisia vaaroja vastaan yksilöiden, yhteiskunnan ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn haitallisilta vaikutuksilta. Yhteisöllä on toimivaltaa monilla yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen nojalla. Tätä toimivaltaa on käytetty yhteisön sisällä pantaessa täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä. Tästä syystä on tärkeää, että mainituista kahdesta yhteisöstä tulee yleissopimuksen sopimuspuolia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisöt voivat näin toteuttaa väestön ja ympäristön suojeluun liittyviä perustamissopimusten tavoitteita yhteisen yleissopimuksen puitteissa täyttämällä velvollisuutensa yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimivaltansa aloilla. Yhteisöt varmistavat myös lainsäädäntönsä yhteensopivuuden yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt 6. Rahoitusvaikutukset EI RAHOITUSVAIKUTUKSIA 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin toimeen kuuluvista konkreettisista toimenpiteistä tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> Laskutapa on tarvittaessa selitettävä. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) 23 600 II. Toimen kesto määrittelemätön III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // EUR Vuodet EUR 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET KÄYTETYN POLTTOAINEEN JA RADIOAKTIIVISEN JÄTTEEN HUOLLON TURVALLISUUTTA KOSKEVA YLEISSOPIMUS KÄYTETYN POLTTOAINEEN JA RADIOAKTIIVISEN JÄTTEEN HUOLLON TURVALLISUUTTA KOSKEVA YLEISSOPIMUS JOHDANTO 1 LUKU TAVOITTEET, MÄÄRITELMÄT JA SOVELTAMISALA 1 ARTIKLA TAVOITTEET 2 ARTIKLA MÄÄRITELMÄT 3 ARTIKLA SOVELTAMISALA 2 LUKU KÄYTETYN POLTTOAINEEN HUOLLON TURVALLISUUS 4 ARTIKLA YLEISET TURVALLISUUSVAATIMUKSET 5 ARTIKLA NYKYISET LAITOKSET 6 ARTIKLA SUUNNITELTUJEN LAITOSTEN SIJOITTAMINEN 7 ARTIKLA LAITOSTEN SUUNNITTELU JA RAKENTAMINEN 8 ARTIKLA LAITOSTEN TURVALLISUUDEN ARVIOINTI 9 ARTIKLA LAITOSTEN TOIMINTA 10 ARTIKLA KÄYTETYN POLTTOAINEEN LOPPUSIJOITUS 3 LUKU RADIOAKTIIVISTEN JÄTTEIDEN HUOLLON TURVALLISUUS 11 ARTIKLA YLEISET TURVALLISUUSVAATIMUKSET 12 ARTIKLA NYKYISET LAITOKSET JA AIEMMAT TOIMINNAT 13 ARTIKLA SUUNNITELTUJEN LAITOSTEN SIJOITTAMINEN 14 ARTIKLA LAITOSTEN SUUNNITTELU JA RAKENTAMINEN 15 ARTIKLA LAITOSTEN TURVALLISUUDEN ARVIOINTI 16 ARTIKLA LAITOSTEN TOIMINTA 17 ARTIKLA SULKEMISEN JÄLKEISET HALLINNOLLISET VALVONTATOIMENPITEET 4 LUKU YLEISET TURVALLISUUSMÄÄRÄYKSET 18 ARTIKLA TÄYTÄNTÖÖNPANOON LIITTYVÄT TOIMET 19 ARTIKLA LAINSÄÄDÄNTÖ- JA VALVONTAJÄRJESTELYT 20 ARTIKLA VALVONTAVIRANOMAINEN 21 ARTIKLA LUVANHALTIJAN VASTUU 22 ARTIKLA INHIMILLISET JA TALOUDELLISET VOIMAVARAT 23 ARTIKLA LAADUNVARMISTUS 24 ARTIKLA KÄYTÖNAIKAINEN SÄTEILYSUOJELU 25 ARTIKLA VARAUTUMINEN ONNETTOMUUKSIIN 26 ARTIKLA YDINLAITOKSEN KÄYTÖSTÄ POISTAMINEN 5 LUKU ERINÄISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ 27 ARTIKLA VALTIOIDEN VÄLISET SIIRROT 28 ARTIKLA KÄYTÖSTÄ POISTETUT UMPILÄHTEET 6 LUKU SOPIMUSPUOLTEN KOKOUKSET 29 ARTIKLA VALMISTELEVA KOKOUS 30 ARTIKLA TARKASTELUKOKOUKSET 31 ARTIKLA YLIMÄÄRÄISET KOKOUKSET 32 ARTIKLA RAPORTOINTI 33 ARTIKLA OSALLISTUMINEN 34 ARTIKLA YHTEENVETORAPORTIT 35 ARTIKLA KIELET 36 ARTIKLA LUOTTAMUKSELLISUUS 37 ARTIKLA SIHTEERISTÖ 7 LUKU LOPPULAUSEKKEET JA MUUT MÄÄRÄYKSET 38 ARTIKLA ERIMIELISYYKSIEN RATKAISEMINEN 39 ARTIKLA ALLEKIRJOITTAMINEN, RATIFIOINTI, HYVÄKSYMINEN JA LIITTYMINEN 40 ARTIKLA VOIMAANTULO 41 ARTIKLA YLEISSOPIMUKSEN MUUTTAMINEN 42 ARTIKLA IRTISANOMINEN 43 ARTIKLA TALLETTAJA 44 ARTIKLA TODISTUSVOIMAISET TEKSTIT JOHDANTO Sopimuspuolet, jotka i) tunnustavat, että ydinreaktorien toiminnan seurauksena syntyy käytettyä polttoainetta ja radioaktiivista jätettä, ja että myös muista ydinteknologian sovelluksista syntyy radioaktiivista jätettä; ii) tunnustavat, että samat turvallisuustavoitteet soveltuvat sekä käytetyn polttoaineen että radioaktiivisen jätteen huoltoon; iii) vahvistavat, että kansainvälinen yhteisö pitää tärkeänä hyvin perusteltujen menettelytapojen luomista käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten ja näiden menettelytapojen panemista myös täytäntöön; iv) pitävät tärkeänä, että kansalaisille tiedotetaan asioista, jotka koskevat käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta; v) haluavat edistää tehokasta ydinturvallisuuskulttuuria maailmanlaajuisesti; vi) vahvistavat, että valtio on viime kädessä vastuussa käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuuden varmistamisesta; vii) tunnustavat, että polttoainekiertoa koskevan toimintaperiaatteen määrittely on valtion asia, ja että eräät valtiot pitävät käytettyä polttoainetta arvokkaana voimavarana, joka voidaan jälleenkäsitellä, kun taas toiset päättävät loppusijoittaa sen; viii) tunnustavat, että sellaisten käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, jotka on jätetty tämän yleissopimuksen ulkopuolelle, koska ne kuuluvat sotilas- tai puolustusohjelmien piiriin, tulisi järjestää tässä yleissopimuksessa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti; ix) vahvistavat kansainvälisen yhteistyön merkityksen, kun käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta pyritään parantamaan kahdenvälisten ja monenvälisten mekanismien sekä tämän, kannustimena toimivan yleissopimuksen avulla; x) ottavat huomioon kehitysmaiden ja erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja taloudellisessa siirtymävaiheessa olevien valtioiden tarpeet, sekä tarpeen yksinkertaistaa olemassa olevia menettelytapoja, jotta näiden maiden olisi helpompi täyttää tässä kannustimena toimivassa sopimuksessa asetetut oikeudet ja velvollisuudet; xi) ovat vakuuttuneita siitä, että radioaktiivinen jäte tulisi, mikäli se on sopusoinnussa turvallisuuden kanssa, loppusijoittaa siinä valtiossa, jossa se on syntynyt, mutta katsovat kuitenkin, että tietyissä olosuhteissa käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta ja tehokkuutta voitaisiin edistää sopimuspuolten välisillä sopimuksilla, joiden mukaan muut sopimuspuolet voivat käyttää yhden sopimuspuolen laitoksia erityisesti silloin, kun jäte on peräisin yhteisistä hankkeista; xii) tunnustavat, että jokaisella valtiolla on oikeus kieltää vieraassa valtiossa tuotetun käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen tuonti omalle alueelleen; xiii) pitävät mielessä ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen (1994), yleissopimuksen ydinonnettomuuden pikaisesta ilmoittamisesta (1986), yleissopimuksen avunannosta ydinonnettomuuden tai säteilyhätätilan yhteydessä (1986), yleissopimuksen ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista (1980), yleissopimuksen jätteen tai muun aineen mereen laskemisen aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä, sellaisena kuin se on muutettuna (1994), sekä muut asiaan liittyvät kansainväliset asiakirjat; xiv) pitävät mielessä periaatteet, jotka sisältyvät usean kansainvälisen järjestön yhteisjulkaisuun "Kansainväliset perusturvallisuusstandardit koskien suojautumista ionisoivaa säteilyä vastaan ja säteilylähteiden turvallisuutta" (1996), ja IAEA:n keskeisiä turvallisuusperiaatteita koskevaan asiakirjaan "Radioaktiivisen jätteen huollon periaatteet" (1995), sekä olemassa oleviin kansainvälisiin standardeihin, jotka liittyvät radioaktiivisten aineiden kuljetusten turvallisuuteen; xv) palauttavat mieleen Rio de Janeirossa vuonna 1992 hyväksytyn Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin Agenda 21:n 22 kappaleen, joka vahvistaa turvallisen ja ympäristön kannalta hyvin perustellun radioaktiivisen jätteen huollon erityisen merkityksen; ja xvi) katsovat, että erityisesti radioaktiivisiin aineisiin kohdistuvaa kansainvälistä valvontajärjestelmää tulisi vahvistaa, kuten vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen (1989) 1.3 artiklassa todetaan; ovat sopineet seuraavasta: 1 LUKU TAVOITTEET, MÄÄRITELMÄT JA SOVELTAMISALA 1 ARTIKLA TAVOITTEET Tämän yleissopimuksen tavoitteena on i) saavuttaa ja ylläpitää käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollossa korkea turvallisuustaso maailmanlaajuisesti kehittämällä kansallisia toimenpiteitä ja kansainvälistä yhteistyötä, mukaan lukien tarvittaessa turvallisuuteen liittyvä tekninen yhteistyö; ii) taata, että käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon kaikkia vaiheita varten on olemassa tehokkaat turvatoimet mahdollisia vaaroja vastaan, jotta yksilöt, yhteiskunta ja ympäristö on suojeltu ionisoivan säteilyn haitallisilta vaikutuksilta sekä nyt että tulevaisuudessa siten, että nykysukupolven tarpeet ja pyrkimykset tulevat tyydytetyksi vaarantamatta tulevien sukupolvien kykyä tyydyttää omat tarpeensa ja pyrkimyksensä; iii) ehkäistä onnettomuuksia, joilla on säteilyvaikutuksia, ja lieventää niiden seurauksia, missä tahansa käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huollon vaiheessa ne tapahtuvatkaan. 2 ARTIKLA MÄÄRITELMÄT Tässä yleissopimuksessa: a) "sulkeminen" tarkoittaa kaikkien toimintojen loppuunsaattamista jollakin hetkellä sen jälkeen, kun käytetty polttoaine tai radioaktiivinen jäte on sijoitettu loppusijoituslaitokseen. Tähän sisältyy lopulliset tekniset tai muut toimenpiteet laitoksen saattamiseksi tilaan, joka on pitkällä tähtäimellä turvallinen; b) "käytöstä poistaminen" tarkoittaa kaikkia toimia, jotka johtavat ydinlaitoksen, joka on muu kuin loppusijoituslaitos, vapauttamiseen viranomaisvalvonnasta. Näihin toimiin sisältyvät puhdistaminen radioaktiivisesta saasteesta sekä laitoksen purkaminen; c) "valvotut päästöt" tarkoittaa valvontaviranomaisen asettamien rajojen puitteissa laillisena toimena suoritettuja, normaalissa toiminnassa olevista valvotuista ydinlaitoksista peräisin olevien nestemäisten tai kaasumaisten radioaktiivisten aineiden suunniteltuja ja hallittuja päästöjä ympäristöön; d) "loppusijoitus" tarkoittaa käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen sijoittamista sopivaan laitokseen aikomatta siirtää sitä pois myöhemmin; e) "lupa" tarkoittaa valtuutusta, lupapäätöstä tai hyväksymistodistusta, jonka valvontaviranomainen myöntää käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltoon liittyvää toimintaa varten; f) "ydinlaitos" tarkoittaa siviililaitosta sekä sen yhteyteen kuuluvaa maata, rakennuksia ja laitteistoja, joissa radioaktiivisia materiaaleja valmistetaan, jalostetaan, käytetään, käsitellään, varastoidaan tai loppusijoitetaan siinä määrin, että toiminta edellyttää turvallisuusnäkökohtien huomioon ottamista; g) "käyttöikä" tarkoittaa aikaa, jona käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltolaitosta käytetään sen aiottuun tarkoitukseen. Loppusijoituslaitoksen kohdalla aika alkaa, kun käytettyä polttoainetta tai radioaktiivista jätettä ensimmäistä kertaa sijoitetaan laitokseen, ja päättyy, kun laitos suljetaan; h) "radioaktiivinen jäte" tarkoittaa sellaista kaasumaisessa, nestemäisessä tai kiinteässä muodossa olevaa radioaktiivista ainetta, jolle sopimuspuoli tai sellainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka päätöksen sopimuspuoli hyväksyy, ei näe mitään jatkokäyttöä, ja jota valvontaviranomainen valvoo radioaktiivisena jätteenä sopimuspuolen säädösten ja määräysten mukaisesti; i) "radioaktiivisen jätteen huolto" tarkoittaa kaikkia toimenpiteitä, mukaan lukien ydinlaitoksen käytöstä poistamiseen liittyvät toimet, jotka koskevat radioaktiivisen jätteen esikäsittelyä, käsittelyä, pakkaamista, varastointia tai loppusijoitusta lukuun ottamatta kuljetusta laitosalueen ulkopuolella. Siihen voidaan lukea kuuluvaksi myös valvotut päästöt; j) "radioaktiivisen jätteen huoltolaitos" tarkoittaa laitosta, jonka ensisijainen tarkoitus on radioaktiivisen jätteen huolto, mukaan lukien ydinlaitos, jota ollaan poistamassa käytöstä, mutta ainoastaan, jos sopimuspuoli pitää sitä radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksena; k) "valvontaviranomainen" tarkoittaa elintä tai elimiä, joille sopimuspuoli on antanut laillisen toimivallan säädellä käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuuteen liittyviä asioita, mukaan lukien lupien myöntäminen; l) "jälleenkäsittely" tarkoittaa prosessia tai toimintaa, jonka tarkoituksena on poistaa käytetystä polttoaineesta radioaktiivisia isotooppeja jatkokäyttöä varten; m) "umpilähde" tarkoittaa radioaktiivista ainetta, joka on pysyvästi suljettu kapseliin tai kiinnittynyt sideaineeseen ja joka on kiinteässä muodossa, lukuun ottamatta reaktorin polttoaine-elementtejä; n) "käytetty polttoaine" tarkoittaa ydinpolttoainetta, joka on säteilytetty reaktorin sydämessä ja pysyvästi poistettu sieltä; o) "käytetyn polttoaineen huolto" tarkoittaa kaikkia toimia, jotka liittyvät käytetyn polttoaineen käsittelyyn tai varastointiin, lukuun ottamatta kuljetusta laitosalueen ulkopuolella; p) "käytetyn polttoaineen huoltolaitos" tarkoittaa laitosta, jonka ensisijainen tarkoitus on käytetyn polttoaineen huolto; q) "vastaanottajavaltio" tarkoittaa valtiota, johon aiottu tai meneillään oleva valtioiden välinen siirto suuntautuu; r) "alkuperävaltio" tarkoittaa valtiota, josta valtioiden välinen siirto aiotaan lähettää tai josta se on lähtemässä; s) "kauttakulkuvaltio" tarkoittaa valtiota, joka ei ole alkuperävaltio tai vastaanottajavaltio ja jonka alueen kautta valtioiden välinen siirto aiotaan tehdä tai tehdään; t) "varastointi" tarkoittaa käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen pitämistä laitoksessa, jossa huolehditaan sen säilyttämisestä ja josta se on tarkoitus siirtää myöhemmin pois; u) "valtioiden välinen siirto" tarkoittaa käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen kuljettamista alkuperävaltiosta vastaanottajavaltioon. 3 ARTIKLA SOVELTAMISALA 1. Tätä yleissopimusta sovelletaan käytetyn polttoaineen huollon turvallisuuteen, kun käytetty polttoaine syntyy siviiliydinreaktorien toiminnan tuloksena. Käytetty polttoaine, jota pidetään jälleenkäsittelylaitoksissa osana jälleenkäsittelyä ei kuulu tämän yleissopimuksen soveltamisalaan, ellei sopimusosapuoli ilmoita jälleenkäsittelyn olevan osa käytetyn polttoaineen huoltoa. 2. Tätä yleissopimusta sovelletaan myös radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuuteen, kun radioaktiivinen jäte syntyy siviilikäytössä. Tätä yleissopimusta ei kuitenkaan sovelleta jätteeseen, joka sisältää vain luonnossa esiintyviä radioaktiivisia aineita ja joka ei ole peräisin ydinpolttoainekierrosta, ellei kyseinen jäte ole käytöstä poistettu umpilähde, tai ellei sopimuspuoli ilmoita sen olevan tässä yleissopimuksessa tarkoitettua radioaktiivista jätettä. 3. Tätä yleissopimusta ei sovelleta sotilas- tai puolustusohjelmista peräisin olevaan käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuuteen, ellei kyseinen sopimuspuoli ilmoita sen olevan tässä yleissopimuksessa tarkoitettua käytettyä polttoainetta tai radioaktiivista jätettä. Tätä yleissopimusta tulee kuitenkin soveltaa sotilas- tai puolustusohjelmista peräisin olevien käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuuteen, jos ja kun tällaisia aineita siirretään pysyvästi siviiliohjelmiin ja hoidetaan yksinomaan näissä ohjelmissa. 4. Tätä yleissopimusta sovelletaan myös valvottuihin päästöihin kuten 4, 7, 11, 14, 24 ja 26 artiklassa määrätään. 2 LUKU KÄYTETYN POLTTOAINEEN HUOLLON TURVALLISUUS 4 ARTIKLA YLEISET TURVALLISUUSVAATIMUKSET Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että käytetyn polttoaineen huollon kaikissa vaiheissa yksilöt, yhteiskunta ja ympäristö on riittävästi suojeltu säteilyvaaroja vastaan. Tätä toteuttaakseen kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin ja i) varmistaa, että käytetyn polttoaineen huollon aikana kiinnitetään riittävää huomiota kriittisyyden estämiseen ja jälkilämmön poistoon; ii) varmistaa, että käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvä radioaktiivisen jätteen syntyminen pidetään niin vähäisenä kuin on käytännössä mahdollista hyväksytyn polttoainekiertoa koskevan toimintatavan mukaisesti; iii) ottaa huomioon käytetyn polttoaineen huollon eri vaiheiden väliset riippuvuussuhteet; iv) huolehtii yksilöiden, yhteiskunnan ja ympäristön tehokkaasta suojelusta soveltaen kansallisella tasolla tarkoituksenmukaisia suojelumenetelmiä, jotka valvontaviranomainen on sellaisen kansallisen lainsäädännön perusteella hyväksynyt, jossa on asianmukaisesti otettu huomioon kansainvälisesti hyväksytyt arviointiperusteet ja standardit; v) ottaa huomioon käytetyn polttoaineen huoltoon mahdollisesti liittyvät biologiset, kemialliset ja muut vaarat; vi) pyrkii välttämään toimia, joista aiheutuu tuleville sukupolville kohtuullisen helposti ennustettavissa olevia vaikutuksia, jotka ovat suurempia kuin mitä nykysukupolvelle sallitaan; ja vii) pyrkii välttämään kohtuuttomien rasitteiden aiheuttamista tuleville sukupolville. 5 ARTIKLA NYKYISET LAITOKSET Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin arvioidakseen niiden käytetyn polttoaineen huoltolaitosten turvallisuutta, jotka ovat olemassa, kun tämä yleissopimus tulee voimaan kyseisen sopimuspuolen osalta sekä varmistaakseen tarvittaessa, että kaikki kohtuuden rajoissa toteutettavissa olevat parannukset tehdään kyseisten laitosten turvallisuuden parantamiseksi. 6 ARTIKLA SUUNNITELTUJEN LAITOSTEN SIJOITTAMINEN 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että suunniteltua käytetyn polttoaineen huoltolaitosta varten suunnitellaan ja pannaan täytäntöön seuraavat toiminnot: i) arvioidaan kaikki asiaankuuluvat sijaintipaikkaan liittyvät tekijät , jotka todennäköisesti vaikuttavat laitoksen turvallisuuteen sen käyttöiän aikana; ii) arvioidaan laitoksen todennäköiset yksilöihin, yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvat turvallisuusvaikutukset ; iii) saatetaan laitoksen turvallisuutta koskevat tiedot julkisesti saataville; ja iv) neuvotellaan laitoksen läheisyydessä olevien sopimuspuolten kanssa, mikäli laitos saattaisi vaikuttaa niihin, ja toimitetaan niille pyynnöstä yleisiä laitosta koskevia tietoja, jotta ne voivat arvioida laitoksen todennäköisiä turvallisuus-vaikutuksia omalla alueellaan. 2. Tätä toteuttaakseen kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että 4 artiklan yleisten turvallisuusmääräysten mukaisesti sijoitettuna laitokset eivät vaikuta toisiin sopimuspuoliin tavalla, jota ei voida hyväksyä. 7 ARTIKLA LAITOSTEN SUUNNITTELU JA RAKENTAMINEN Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että: i) käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen suunnittelussa ja rakentamisessa otetaan huomioon sopivat toimenpiteet, joilla rajoitetaan mahdollisia yksilöihin, yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvia säteilyvaikutuksia, mukaan lukien valvotuista päästöistä ja hallitsemattomista päästöistä johtuvat vaikutukset; ii) suunnitteluvaiheessa otetaan huomioon yleispiirteiset suunnitelmat sekä, tarpeen mukaan, tekninen varautuminen käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen käytöstä poistamista varten; ja iii) käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen suunnittelussa ja rakentamisessa käytetyt tekniikat perustuvat kokemukseen, testeihin tai tutkimuksiin. 8 ARTIKLA LAITOSTEN TURVALLISUUDEN ARVIOINTI Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että: i) ennen käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen rakentamista suoritetaan järjestelmällinen turvallisuusarviointi ja ympäristöarviointi, jotka on suhteutettu laitoksesta aiheutuvaan vaaraan ja kattavat käyttöiän; ja ii) ennen käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen toiminnan aloittamista tehdään päivitetty ja yksityiskohtainen turvallisuusarviointi ja ympäristöarviointi, mikäli katsotaan tarpeelliseksi täydentää i) kohdassa tarkoitettuja arviointeja. 9 ARTIKLA LAITOSTEN TOIMINTA Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että: i) käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen käyttöä koskeva lupa perustuu asianmukaisiin 8 artiklassa nimettyihin arvioihin, ja että sen ehtona on käyttöönotto-ohjelman loppuun saattaminen osoituksena siitä, että laitos valmiiksi rakennettuna vastaa suunnittelu- ja turvallisuusvaatimuksia; ii) testituloksista, käyttökokemuksesta ja 8 artiklassa nimetyistä arvioista johdetut käyttörajoitukset ja -ehdot määritellään ja tarkistetaan tarpeen mukaan; iii) käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen toiminta, huolto, valvonta, tarkastus ja testaus suoritetaan vahvistettujen menettelytapojen mukaisesti; iv) kaikkien turvallisuuteen liittyvien alojen tekninen tuki on käytettävissä käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen koko käyttöiän ajan; v) luvanhaltijan ilmoittaa turvallisuuden kannalta merkittävistä tapahtumista valvontaviranomaiselle hyvissä ajoin; vi) asiaankuuluvan käyttökokemuksen keräämistä ja analysoimista varten perustetaan ohjelmia, ja että tulokset johtavat tarvittaessa toimenpiteisiin; ja vii) käytetyn polttoaineen huoltolaitoksen käytöstä poistamista koskevat suunnitelmat tehdään ja tarvittaessa päivitetään käyttäen tietoja, jotka on saatu kyseisen laitoksen käyttöiän aikana, ja että valvontaviranomainen tarkastaa nämä suunnitelmat. 10 ARTIKLA KÄYTETYN POLTTOAINEEN LOPPUSIJOITUS Jos sopimuspuoli omien säädöstensä ja määräystensä nojalla on päättänyt käytetyn poltto-aineen loppusijoittamisesta, tällaisen käytetyn polttoaineen loppusijoituksessa tulee noudattaa 3 luvun velvoitteita, jotka koskevat radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta. 3 LUKU RADIOAKTIIVISEN JÄTTEEN HUOLLON TURVALLISUUS 11 ARTIKLA YLEISET TURVALLISUUSVAATIMUKSET Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että radioaktiivisen jätteen huollon kaikissa vaiheissa yksilöt, yhteiskunta ja ympäristö saavat riittävän suojan säteilyä ja muita vaaroja vastaan. Tätä toteuttaakseen kunkin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin ja: i) varmistaa, että radioaktiivisen jätteen huollon yhteydessä kiinnitetään riittävää huomiota kriittisyyden estämiseen ja jälkilämmön poistoon; ii) varmistaa, että radioaktiivisen jätteen syntyminen pidetään niin pienenä kuin on käytännössä mahdollista; iii) ottaa huomioon radioaktiivisen jätteen huollon eri vaiheiden välillä vallitsevat riippuvuussuhteet; iv) huolehtii yksilöiden, yhteiskunnan ja ympäristön tehokkaasta suojelusta soveltaen kansallisella tasolla tarkoituksenmukaisia suojelumenetelmiä, jotka valvontaviranomainen on sellaisen kansallisen lainsäädännön perusteella hyväksynyt, jossa asianmukaisesti otettu huomioon kansainvälisesti hyväksytyt arviointiperusteet ja standardit; v) ottaa huomioon radioaktiivisen jätteen huoltoon mahdollisesti liittyvät biologiset, kemialliset ja muut vaarat; vi) pyrkii välttämään toimia, joista aiheutuu tuleville sukupolville kohtuullisen helposti ennustettavissa olevia vaikutuksia jotka ovat suurempia kuin nykysukupolvelle sallitaan; ja vii) pyrkii välttämään kohtuuttomien rasitteiden aiheuttamista tuleville sukupolville. 12 ARTIKLA NYKYISET LAITOKSET JA AIEMMAT TOIMINNAT Kukin sopimuspuoli ryhtyy aikanaan asianmukaisiin toimiin arvioidakseen: i) niiden radioaktiivisen jätteen huoltolaitosten turvallisuutta, jotka ovat olemassa, kun tämä yleissopimus tulee voimaan kyseisen sopimuspuolen osalta, ja varmistaakseen tarvittaessa, että kaikki kohtuuden rajoissa toteutettavissa olevat parannukset tehdään kyseisen laitoksen turvallisuuden parantamiseksi; ii) aiempien toimintojen seurauksia voidakseen päättää, onko säteilysuojelullista syytä puuttua tilanteeseen, pitäen mielessä, että säteilyannosten pienentämisellä aikaansaadun haittojen vähentymisen tulisi olla riittävää oikeuttaakseen asiaan puuttumisesta aiheutuvat vahingot ja kustannukset, sosiaalikustannukset mukaan lukien. 13 ARTIKLA SUUNNITELTUJEN LAITOSTEN SIJOITTAMINEN 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että suunniteltua radioaktiivisen jätteen huoltolaitosta varten suunnitellaan ja pannaan täytäntöön seuraavat toiminnot: i) arvioidaan kaikki asiaankuuluvat sijaintipaikkaan vaikuttavat tekijät, jotka todennäköisesti vaikuttavat laitoksen turvallisuuteen sen käyttöiän aikana, samoin kuin loppusijoituslaitoksen turvallisuuteen sen sulkemisen jälkeen; ii) arvioidaan laitoksen todennäköiset yksilöihin, yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvat turvallisuusvaikutukset, ottaen huomioon loppusijoituslaitosten sijaintipaikan olosuhteissa mahdollisesti tapahtuvat muutokset laitosten sulkemisen jälkeen; iii) saatetaan laitoksen turvallisuutta koskevat tiedot julkisesti saataville; ja iv) neuvotellaan kyseisen laitoksen läheisyydessä olevien sopimuspuolten kanssa, mikäli laitos saattaisi vaikuttaa niihin, ja toimitetaan niille pyynnöstä yleisiä laitosta koskevia tietoja, jotta ne voivat arvioida laitoksen todennäköisiä turvallisuusvaikutuksia omalla alueellaan. 2. Tätä toteuttaakseen kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että 11 artiklan yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti sijoitettuna laitokset eivät toisiin sopimuspuoliin tavalla, jota ei voida hyväksyä. 14 ARTIKLA LAITOSTEN SUUNNITTELU JA RAKENTAMINEN Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että: i) radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen suunnittelussa ja rakentamisessa otetaan huomioon sopivat toimenpiteet, joilla rajoitetaan mahdollisia yksilöihin, yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvia säteilyvaikutuksia, mukaan lukien valvotuista päästöistä tai hallitsemattomista päästöistä johtuvat vaikutukset; ii) suunnitteluvaiheessa otetaan huomioon yleispiirteiset suunnitelmat ja tarpeen mukaan tekninen varautuminen radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen, joka ei ole loppusijoituslaitos, käytöstä poistamiseen. iii) suunnitteluvaiheessa valmistellaan tekninen varautuminen loppusijoituslaitoksen sulkemiseen; ja iv) radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen suunnittelussa ja rakentamisessa käytetyt tekniikat perustuvat kokemukseen, testeihin tai tutkimuksiin. 15 ARTIKLA LAITOSTEN TURVALLISUUDEN ARVIOINTI Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että: i) ennen radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen rakentamista suoritetaan järjestelmällinen turvallisuusarviointi ja ympäristöarviointi, jotka on suhteutettu laitoksesta aiheutuvaan vaaraan ja kattavat sen käyttöiän; ii) ennen kuin loppusijoituslaitos rakennetaan, suoritetaan lisäksi sulkemisen jälkeistä aikaa koskeva järjestelmällinen turvallisuusarviointi ja ympäristöarviointi, ja tulokset arvioidaan valvontaviranomaisen vahvistaminen arviointiperusteiden mukaan; ja iii) ennen radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen toiminnan aloittamista tehdään päivitetyt ja yksityiskohtaiset turvallisuus- ja ympäristöarvioinnit, mikäli katsotaan tarpeelliseksi täydentää i) kohdassa tarkoitettuja arviointeja. 16 ARTIKLA LAITOSTEN TOIMINTA Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että: i) radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen käyttöä koskeva lupa perustuu asianmukaisiin 15 artiklassa nimettyihin arvioihin ja että sen ehtona on käyttöönotto-ohjelman loppuunsaattaminen osoituksena siitä, että laitos valmiiksi rakennettuna vastaa suunnittelu- ja turvallisuusmääräyksiä; ii) testituloksista, käyttökokemuksesta ja 15 artiklassa nimetyistä arvioista johdetut käyttörajoitukset ja -ehdot määritellään ja tarkistetaan tarpeen mukaan; iii) radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen toiminta, huolto, valvonta, tarkastus ja testaus suoritetaan vahvistettujen menettelytapojen mukaisesti. Loppusijoituslaitoksen osalta näin saatuja tuloksia käytetään tehtyjen olettamusten paikkansapitävyyden todentamiseen ja tarkistamiseen sekä 15 artiklassa nimettyjen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevien arviointien päivittämiseen; iv) kaikkien turvallisuuteen liittyvien alojen tekninen tuki on käytettävissä radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen koko käyttöiän ajan; v) radioaktiivisen jätteen ominaisuuksien määrittämiseen ja lajitteluun tarkoitettuja menettelyjä sovelletaan; vi) luvanhaltija ilmoittaa valvontaviranomaiselle turvallisuuden kannalta merkityksellisistä tapahtumista hyvissä ajoin; vii) asiaankuuluvan käyttökokemuksen keräämistä ja analysoimista varten perustetaan ohjelmia, ja että tulokset johtavat tarvittaessa toimenpiteisiin; viii) radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen, joka ei ole loppusijoituslaitos, käytöstä poistamista koskevat suunnitelmat tehdään ja tarvittaessa päivitetään käyttäen tietoja, jotka on saatu kyseisen laitoksen käyttöiän aikana, ja että valvontaviranomainen tarkastaa nämä suunnitelmat; ja ix) loppusijoituslaitoksen sulkemisen varalle tehdään ja tarvittaessa päivitetään suunnitelmat käyttäen kyseisen laitoksen käyttöiän aikana saatuja tietoja, ja että valvontaviranomainen tarkastaa nämä suunnitelmat. 17 ARTIKLA SULKEMISEN JÄLKEISET HALLINNOLLISET VALVONTATOIMENPITEET Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että loppusijoituslaitoksen sulkemisen jälkeen: i) kyseisen laitoksen sijaintia, piirustuksia ja loppusijoitettuja radioaktiivisia aineita koskevat asiakirjat säilytetään valvontaviranomaisen vaatimusten mukaisesti; ja ii) aktiivista tai passiivista hallinnollista valvontaa, kuten tarkkailua tai käyntirajoituksia ylläpidetään tarpeen mukaan. iii) puututaan tarpeen vaatiessa tilanteeseen, jos minkä tahansa aktiivisen hallinnollisen valvonnan aikana havaitaan suunnittelematon radioaktiivisen aineen päästö ympäristöön. 4 LUKU YLEISET TURVALLISUUSMÄÄRÄYKSET 18 ARTIKLA TÄYTÄNTÖÖNPANOON LIITTYVÄT TOIMET Kukin sopimuspuoli ryhtyy kansallisten lakiensa puitteissa lainsäädännöllisiin, viranomaisvalvontaa koskeviin ja hallinnollisiin toimenpiteisiin sekä muihin toimiin, jotka ovat tarpeellisia tämän yleissopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisen kannalta. 19 ARTIKLA LAINSÄÄDÄNTÖ- JA VALVONTAJÄRJESTELYT 1. Kunkin sopimuspuoli huolehtii lainsäädäntöön ja viranomaisvalvontaan liittyvien järjestelyjen luomisesta ja ylläpidosta käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta varten. 2. Nämä lainsäädäntöön ja viranomaisvalvontaan liittyvät järjestelyt edellyttävät: i) soveltuvien kansallisten turvallisuusvaatimusten ja säännösten luomista säteilyturvallisuutta varten; ii) käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevaa lupajärjestelmää; iii) järjestelmää, jossa ilman lupaa tapahtuva käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen toiminta kielletään; iv) asianmukaista institutionaalista valvontaa, valvontaviranomaisen tarkastuksia sekä dokumentointia ja raportointia koskevaa järjestelmää; v) sovellettavien säännösten ja lupaehtojen täytäntöönpanoa; ja vi) selkeitä vastuualueita käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon eri vaiheissa mukana olevien osapuolten kesken. 3. Harkitessaan, sovelletaanko radioaktiivisiin aineisiin radioaktiivisia jätteitä koskevia määräyksiä, sopimuspuolet ottavat asiaankuuluvasti huomioon tämän yleissopimuksen tavoitteet. 20 ARTIKLA VALVONTAVIRANOMAINEN 1. Kukin sopimuspuoli perustaa tai nimeää valvontaviranomaisen, jonka tehtävänä on täytäntöönpanna 19 artiklassa tarkoitetut lainsäädäntöön ja viranomaisvalvontaan liittyvät järjestelyt ja jolla on riittävät valtuudet ja pätevyys sekä taloudelliset ja inhimilliset voimavarat, jotta se voi suoriutua sille määrätyistä velvollisuuksista. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy omien säädöstensä ja määräystensä mukaisesti asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että valvontatehtävät ovat tosiasiallisesti riippumattomia muista toiminnoista, jos samat organisaatiot ovat mukana sekä käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huollossa että niiden valvonnassa. 21 ARTIKLA LUVANHALTIJAN VASTUU 1. Kukin sopimuspuoli takaa, että pääasiallinen vastuu käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuudesta on sitä koskevan luvan haltijalla, ja ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että jokainen luvanhaltija täyttää velvollisuutensa. 2. Mikäli tällaista luvanhaltijaa tai muuta vastuutahoa ei ole, vastuu on sopimuspuolella, jonka lainkäyttövaltaan käytetty polttoaine tai radioaktiivinen jäte kuuluu. 22 ARTIKLA INHIMILLISET JA TALOUDELLISET VOIMAVARAT Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että: i) pätevää henkilökuntaa on saatavilla tarpeen mukaan turvallisuuteen liittyviin tehtäviin käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen käyttöiän aikana; ii) käytettävissä on riittävästi taloudellisia voimavaroja tukemaan käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen laitosten turvallisuutta laitosten käyttöiän aikana sekä niiden käytöstä poistamisen yhteydessä; ja iii) taloudellisesti on varauduttu tarkoituksenmukaiseen institutionaaliseen valvontaan ja seurantajärjestelyihin, joita tulee voida jatkaa tarpeelliseksi katsottavan ajan loppusijoituslaitoksen sulkemisen jälkeen. 23 ARTIKLA LAADUNVARMISTUS Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarpeellisiin toimiin varmistaakseen, että käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevat sopivat laadunvarmistusohjelmat luodaan ja pannaan täytäntöön. 24 ARTIKLA KÄYTÖNAIKAINEN SÄTEILYSUOJELU 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen käyttöiän aikana: i) laitoksesta aiheutuva työntekijöiden ja muiden ihmisten altistuminen säteilylle pidetään niin vähäisenä kuin on kohtuudella mahdollista saavuttaa, ottaen huomioon taloudelliset ja sosiaaliset tekijät; ii) kukaan ei altistu normaalioloissa säteilyannoksille jotka ylittävät kansalliset, kansainvälisesti hyväksyttyjen säteilysuojelustandardien mukaiset annosrajat; ja iii) ryhdytään toimenpiteisiin, joilla estetään suunnittelemattomat ja hallitsemattomat radioaktiivisten aineiden päästöt ympäristöön. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että valvottuja päästöjä rajoitetaan siten, että : i) säteilylle altistumisen pidetään niin alhaisella tasolla kuin on kohtuudella mahdollista, ottaen huomioon taloudelliset ja sosiaaliset tekijät; ja ii) kukaan ei altistu normaaliolosuhteissa säteilyannoksille, jotka ylittävät kansalliset, kansainvälisesti hyväksyttyjen säteilysuojelustandardien mukaiset annosrajat. 3. Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että päästön hallitsemiseksi ja sen vaikutusten lieventämiseksi tehdään asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, mikäli valvotun ydinlaitoksen käyttöiän aikana radioaktiivisia materiaaleja vapautuu ympäristöön suunnittelemattoman tai hallitsemattoman päästön seurauksena. 25 ARTIKLA VARAUTUMINEN ONNETTOMUUKSIIN 1. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että ennen käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksen toiminnan aloittamista sekä sen toiminnan aikana on olemassa asianmukaiset valmiusjärjestelyt laitoksen sisällä ja tarpeen mukaan laitoksen ulkopuolella. Nämä valmiusjärjestelyt tulisi testata tarpeeksi usein. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin valmiusjärjestelyjen tekemiseksi ja testaamiseksi omaa aluettaan varten, mikäli on todennäköistä, että se altistuisi alueensa läheisyydessä olevalla käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huolto-laitoksella tapahtuvan säteilyonnettomuuden vaikutuksille. 26 ARTIKLA YDINLAITOKSEN KÄYTÖSTÄ POISTAMINEN Kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen ydinlaitoksen käytöstä poistamisen turvallisuuden. Näillä toimilla tulee varmistaa, että: i) käytettävissä on pätevä henkilökunta ja riittävät taloudelliset voimavarat; ii) sovelletaan 24 artiklan määräyksiä, jotka koskevat käytönaikaista säteilysuojelua, valvottuja päästöjä sekä suunnittelemattomia ja hallitsemattomia päästöjä; iii) sovelletaan 25 artiklan määräyksiä, jotka koskevat varautumista onnettomuuksiin; ja iv) laitoksen käytöstä poistamisen kannalta merkittävät tiedot arkistoidaan ja säilytetään. 5 LUKU ERINÄISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ 27 ARTIKLA VALTIOIDEN VÄLISET SIIRROT 1. Kukin sopimuspuoli, joka on mukana valtioiden välisissä siirroissa, ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että tällaiset siirrot suoritetaan tämän yleissopimuksen ja sitovien kansainvälisten asiakirjojen määräysten mukaisesti. Tämän varmistamiseksi: i) sopimuspuoli, joka on alkuperävaltio, ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että valtioiden väliseen siirtoon on valtuutus ja että siirto tapahtuu vasta sen jälkeen kun ennakkoilmoitus on tehty ja määränpäävaltiolta on saatu suostumus; ii) valtioiden välisen siirron kauttakulkuvaltioiden läpi tapahtuvat käytettäviä kuljetustapoja koskevien kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; iii) sopimuspuoli, joka on määränpäävaltio, suostuu valtioiden välisiin siirtoihin vain, jos sillä on hallinnollinen ja tekninen valmius sekä valvontajärjestelmä, jota tämän yleissopimuksen mukainen käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huolto edellyttää; iv) sopimuspuoli, joka on alkuperävaltio, antaa luvan valtioiden väliseen siirtoon vain, jos se määränpäävaltion suostumuksen perusteella voi olla varma, että iii) kohdan vaatimukset täytetään ennen valtioiden välistä siirtoa; ja v) sopimuspuoli, joka on alkuperävaltio, ryhtyy asianmukaisiin toimiin salliakseen palautuksen alueelleen, jos valtion rajat ylittävä siirto ei tapahdu tai voi tapahtua tämän artiklan mukaisesti, ellei joku vaihtoehtoinen turvallinen järjestely ole mahdollinen. 2. Sopimuspuolen ei tule antaa lupaa käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen kuljetukseen varastoitavaksi tai loppusijoitettavaksi määräpaikkaan, joka sijaitsee etelämpänä kuin 60 astetta eteläistä leveyttä. 3. Mikään tässä yleissopimuksessa ei rajoita tai vaikuta: i) kaikkien valtioiden laivojen ja lentokoneiden oikeuksiin ja vapauksiin harjoittaa merenkulkua, jokiliikennettä ja ilmailua kansainvälisen oikeuden määräysten mukaisesti; ii) radioaktiivista jätettä käsittelyä varten vastaanottavan sopimuspuolen oikeuksiin palauttaa tai palauttaa radioaktiivinen jäte ja muut tuotteet käsittelyn jälkeen alkuperävaltioon; iii) sopimuspuolen oikeuteen viedä maasta käytettyä polttoainettaan jälleenkäsittelyä varten; iv) käytettyä polttoainetta jälleenkäsittelyä varten vastaanottavan sopimuspuolen oikeuksiin palauttaa tai palauttaa radioaktiivinen jäte tai muut jälleenkäsittelystä syntyneet tuotteet alkuperävaltioon. 28 ARTIKLA KÄYTÖSTÄ POISTETUT UMPILÄHTEET 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy omien kansallisten lakiensa mukaisesti asianmukaisiin toimiin taatakseen, että käytöstä poistettuja umpilähteiden hallussapito, jälleenkäyttö tai loppusijoitus tapahtuu turvallisesti. 2. Sopimuspuoli sallii käytöstä poistettujen umpilähteiden uudelleen tuomisen alueelleen, jos se on omien kansallisten lakiensa mukaisesti hyväksynyt niiden palauttamisen sellaiselle valmistajalle, joka on pätevä vastaanottamaan ja pitämään hallussaan käytöstä poistettuja umpilähteitä. 6 LUKU SOPIMUSPUOLTEN KOKOUKSET 29 ARTIKLA VALMISTELEVA KOKOUS 1. Sopimuspuolten valmisteleva kokous pidetään viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän yleissopimuksen voimaantulopäivästä. 2. Tässä kokouksessa sopimuspuolet: i) päättävät ensimmäisen, 30 artiklassa tarkoitetun tarkastelukokouksen päivämäärästä. Tämä tarkastelukokous pidetään niin pian kuin mahdollista, mutta viimeistään kolmenkymmenen kuukauden kuluttua tämän yleissopimuksen voimaantulopäivästä; ii) valmistelevat ja hyväksyvät yksimielisesti menettelytapasäännöt ja rahoitusta koskevat säännöt; iii) vahvistavat erityisesti ja menettelytapasääntöjen mukaisesti: a) 32 artiklan mukaisesti annettavien kansallisten selontekojen muotoa ja rakennetta koskevat ohjeet; b) näiden selontekojen antamispäivän; ja c) näiden selontekojen tarkastelumenettelyn. 3. Valtio, alueellisen yhdentymisen järjestö tai muu järjestö, joka ratifioi, hyväksyy tai vahvistaa tämän yleissopimuksen tai liittyy siihen, ja jonka osalta tämä yleissopimus ei vielä ole voimassa, voi olla mukana valmistelevassa kokouksessa ikään kuin se olisi tämän yleissopimuksen osapuoli. 30 ARTIKLA TARKASTELUKOKOUKSET 1. Sopimuspuolet pitävät kokouksia tarkastellakseen 32 artiklan mukaisesti annettuja selontekoja. 2. Jokaisessa tarkastelukokouksessa sopimuspuolet: i) päättävät seuraavan vastaavanlaisen kokouksen päivämäärästä siten, että tarkastelukokousten välinen aika ei ylitä kolmea vuotta; ii) voivat tarkastella 29 artiklan 2 kappaleen mukaisia järjestelyjä ja hyväksyä yksimielisesti muutoksia, jollei menettelytapasäännöissä toisin määrätä. Ne voivat myös yksimielisesti päättää muuttaa menettelytapasääntöjä ja rahoitusta koskevia sääntöjä. 3. Jokaisessa tarkastelukokouksessa kullakin sopimuspuolella tulee olla kohtuullinen mahdollisuus keskustella toisten sopimuspuolten antamista selonteoista ja pyytää niihin selvityksiä. 31 ARTIKLA YLIMÄÄRÄISET KOKOUKSET Sopimuspuolet pitävät ylimääräisen kokouksen: i) jos kokouksessa läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten enemmistö niin päättää; tai ii) jonkin sopimuspuolen kirjallisesta pyynnöstä, jolloin kokous pidetään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun pyyntö on toimitettu sopimuspuolille ja 37 artiklassa mainittu sihteeristö on vastaanottanut ilmoituksen siitä, että sopimuspuolten enemmistö tukee pyyntöä. 32 ARTIKLA RAPORTOINTI 1. 30 artiklan määräysten mukaisesti kukin sopimuspuoli antaa sopimuspuolten tarkastelukokouksiin kansallisen selontekonsa. Tässä selonteossa tulee käsitellä toimenpiteitä, joihin on ryhdytty kunkin yleissopimuksen velvoitteen täyttämiseksi. Kunkin sopimuspuolen selonteossa tulee käsitellä myös sen: i) käytetyn polttoaineen huoltoa koskevia toimintaperiaatteita; ii) käytetyn polttoaineen huollon toteutustapoja; iii) radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevia toimintaperiaatteita; iv) radioaktiivisen jätteen huollon toteutustapoja; ja v) radioaktiivisen jätteen määrittelemisessä ja luokittelussa käyttämiä arviointiperusteita. 2. Selonteon tulee sisältää myös: i) luettelo tämän yleissopimuksen alaisista käytetyn polttoaineen huoltolaitoksista, niiden sijainnista, päätarkoituksesta ja olennaisista piirteistä; ii) inventaario käytetystä polttoaineesta, joka kuuluu tämän yleissopimuksen soveltamisalaan ja jota säilytetään varastossa, sekä käytetystä polttoaineesta, joka on loppusijoitettu. Tämän inventaarion tulee sisältää materiaalin kuvauksen ja, mikäli mahdollista, antaa tietoja sen massasta ja kokonaisaktiivisuudesta; iii) luettelo radioaktiivisen jätteen huoltolaitoksista, jotka kuuluvat tämän yleissopimuksen soveltamisalaan, niiden sijainnista, päätarkoituksesta ja olennaisista piirteistä; iv) inventaario tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvasta radioaktiivisesta jätteestä: a) jota säilytetään varastoituna radioaktiivisen jätteen huolto- ja ydinpolttoainekiertolaitoksissa; b) joka on loppusijoitettu; tai c) joka on syntynyt aiempien toimintojen seurauksena. Tämän inventaarion tulee sisältää materiaalin kuvaus ja muita asiaankuuluvia käytettävissä olevia tietoja, kuten tilavuus tai massa, aktiivisuus ja yksittäiset radionuklidit; v) luettelo ydinlaitoksista, joita ollaan poistamassa käytöstä, ja näiden laitosten käytöstä poistamiseen liittyvien toimien tilanne. 33 ARTIKLA OSALLISTUMINEN 1. Kukin sopimuspuolen osallistuu sopimuspuolten kokouksiin ja kutakin sopimuspuolta edustaa kokouksissa yksi valtuutettu ja tarvittava määrä varahenkilöitä, asiantuntijoita ja neuvonantajia. 2. Sopimuspuolet voivat yksimielisesti kutsua jonkin hallitustenvälisen järjestön, jolla on asiantuntemusta tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, osallistumaan tarkkailijana kokouksiin tai kokousten erityisistuntoihin. Tarkkailijoiden edellytetään hyväksyvän kirjallisesti etukäteen 36 artiklan määräykset. 34 ARTIKLA YHTEENVETORAPORTIT Sopimuspuolet hyväksyvät yksimielisesti kokouksen aikana käydyistä keskusteluista ja johtopäätöksistä tehdyn asiakirjan, joka julkaistaan. 35 ARTIKLA KIELET 1. Sopimuspuolten kokousten kielet ovat arabia, englanti, espanja, kiina, ranska ja venäjä, jollei menettelytapasäännöissä toisin määrätä. 2. 32 artiklan mukaisesti annetut selonteot laaditaan selonteon jättävän sopimuspuolen kansallisella kielellä tai yhdellä nimetyllä kielellä, josta sovitaan menettelytapasäännöissä. Mikäli selonteko annetaan sopimuspuolen omalla kielellä, joka on muu kuin nimetty kieli, sopimuspuolen tulee huolehtia selonteon kääntämisestä nimetylle kielelle. 3. Edellä olevan 2 kappaleen määräyksistä riippumatta sihteeristö ottaa maksua vastaan huolehtiakseen sellaisten selontekojen käännöksistä nimetylle kielelle, jotka annetaan jollakin kokouksen muista kielistä. 36 ARTIKLA LUOTTAMUKSELLISUUS 1. Tämän yleissopimuksen määräykset eivät vaikuta sopimuspuolten oman lainsäädännön mukaista tietosuojaa koskeviin oikeuksiin ja velvoitteisiin. Tässä artiklassa "tieto" tarkoittaa muun muassa tietoja, jotka liittyvät kansalliseen turvallisuuteen tai ydinaineiden turvajärjestelyihin, tekijänoikeuksiin, tai teollisiin tai kaupallisiin liikesalaisuuksiin, samoin kuin henkilötietoja. 2. Milloin sopimuspuoli tähän yleissopimuksen alaan kuuluvassa yhteydessä luovuttaa tietoja, jotka se katsoo 1 kappaleen mukaisesti tietosuojan alaiseksi, näitä tietoja ei saa käyttää muuhun kuin siihen tarkoituksiin, jota varten ne on luovutettu ja niiden luottamuksellisuutta on kunnioitettava. 3. Sellaisten tietojen osalta, jotka liittyvät tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan käytettyyn polttoaineeseen tai radioaktiiviseen jätteeseen 3 artiklan 3 kappaleen nojalla, tämän yleissopimuksen määräykset eivät vaikuta kyseisen sopimuspuolen yksinomaiseen harkintavaltaan päättää: i) luokitellaanko kyseiset tiedot salaisiksi tai valvotaanko niitä muutoin siten, että tietovuodot estyvät; ii) antaako se edellä i) alakohdassa tarkoitettuja tietoja tämän yleissopimuksen yhteydessä; iii) mitkä luottamuksellisuutta koskevat ehdot liitetään näihin tietoihin, jos ne annetaan tämän yleissopimuksen yhteydessä. 4. Kaikkien 30 artiklan nojalla pidettyjen tarkastelukokousten kansallisten selontekojen tarkastelun aikana käytyjen keskusteluiden tulee olla luottamuksellisia. 37 ARTIKLA SIHTEERISTÖ 1. Kansainvälinen atomienergiajärjestö (jäljempänä "järjestö") antaa käyttöön sihteeristön sopimuspuolten välisiä kokouksia varten. 2. Sihteeristön tehtäviin kuuluu: i) kutsua koolle ja valmistella 29, 30 ja 31 artiklassa tarkoitetut sopimuspuolten kokoukset sekä toimia sihteeristönä kokouksen aikana; ii) toimittaa sopimuspuolille tämän yleissopimuksen määräysten mukaisesti saadut tai valmistellut tiedot. Edellä i) ja ii) kohdassa tarkoitetuista toimista aiheutuneista kustannuksista vastaa järjestö osana sääntömääräistä talousarviotaan. 3. Sopimuspuolet voivat yksimielisesti pyytää järjestöltä muita sopimuspuolten kokouksiin liittyviä palveluja. Järjestö voi antaa näitä palveluja, jos ne voidaan toteuttaa sen ohjelman ja sääntömääräisen talousarvion puitteissa. Jos tämä ole mahdollista, järjestö voi antaa nämä palvelut, mikäli vapaaehtoinen rahoitus saadaan muusta lähteestä. 7 LUKU LOPPULAUSEKKEET JA MUUT MÄÄRÄYKSET 38 ARTIKLA ERIMIELISYYKSIEN RATKAISEMINEN Mikäli kaksi tai useampi sopimuspuoli on eri mieltä tämän yleissopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta, sopimuspuolet neuvottelevat sopimuspuolten kokouksessa tavoitteena erimielisyyden ratkaiseminen. Mikäli neuvottelut osoittautuvat tehottomiksi, voidaan turvautua kansainvälisen oikeuden mukaisiin välitys-, sovittelu- ja välimiesmenettelyihin, mukaan lukien IAEA:ssa käytössä olevat säännöt ja menettelytavat. 39 ARTIKLA ALLEKIRJOITTAMINEN, RATIFIOINTI, HYVÄKSYMINEN JA LIITTYMINEN 1. Tämä yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten kaikille valtioille järjestön päämajassa Wienissä syyskuun 29 päivästä 1997 lukien sopimuksen voimaantuloon asti. 2. Tämä yleissopimus edellyttää allekirjoittajavaltioiden ratifioimista tai hyväksymistä. 3. Yleissopimuksen voimaantulon jälkeen se on avoinna liittymistä varten kaikille valtioille. 4. i) Tämä yleissopimus on avoinna alueellisen yhdentymisen järjestölle tai muille järjestöille allekirjoittamista ja sitä seuraavaa vahvistamista, tai liittymistä varten, edellyttäen, että tällainen järjestö koostuu täysivaltaisista valtioista ja että sillä on toimivalta neuvotella, tehdä ja soveltaa kansainvälisiä sopimuksia tämän yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. ii) Toimivaltaansa kuuluvissa asioissa mainituilla järjestöillä on ne oikeudet ja velvollisuudet, jotka tämän yleissopimuksen mukaan kuuluvat sopimusvaltiolle. iii) Tullessaan tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi mainitun järjestön tulee toimittaa 43 artiklassa tarkoitetulle tallettajalle ilmoitus, josta selviää, mitkä valtiot ovat sen jäseniä, mitkä tämän yleissopimuksen artiklat koskevat sitä ja mikä on sen toimivalta näiden artiklojen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. iv) Mainitulla järjestöllä ei ole äänioikeutta jäsenvaltioidensa äänten lisäksi. 5. Ratifioimis-, hyväksymis-, liittymis- tai vahvistusasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. 40 ARTIKLA VOIMAANTULO 1. Tämä yleissopimus tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä lukien, kun kahdeskymmenesviides ratifioimis-, tai hyväksymiskirja on annettu tallettajan huostaan, mukaan lukien asiakirjat viideltätoista valtiolta, joissa on toimiva ydinvoimala. 2. Jokaisen valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen tai muun järjestön osalta, joka ratifioi, hyväksyy tai vahvistaa tämän yleissopimuksen tai liittyy siihen sen jälkeen, kun viimeinen 1 kappaleessa tarkoitettujen ehtojen edellyttämä asiakirja on tallennettu, tämä yleissopimus tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä lukien, kun kyseinen valtio tai järjestö on tallettanut asiaankuuluvan asiakirjan tallettajan huostaan. 41 ARTIKLA YLEISSOPIMUKSEN MUUTTAMINEN 1. Jokainen sopimuspuoli voi esittää muutoksia tähän yleissopimukseen. Esitetyt muutokset käsitellään tarkastelukokouksessa tai ylimääräisessä kokouksessa. 2. Esitetyn muutoksen teksti ja perustelut toimitetaan tallettajalle, joka toimittaa ehdotuksen sopimuspuolille vähintään yhdeksänkymmentä päivää ennen sitä kokousta, jossa se on määrä käsitellä. Tallettaja toimittaa kaikki esityksen johdosta tehdyt huomautukset sopimuspuolille. 3. Käsiteltyään muutosesityksen sopimuspuolet päättävät hyväksytäänkö se yksimielisesti vai annetaanko se yksimielisyyden puuttuessa diplomaattikonferenssin käsiteltäväksi. Päätös jättää muutosesitys diplomaattikonferenssin käsiteltäväksi edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä kokouksessa läsnäolevien ja äänestävien sopimuspuolten äänistä ja, että ainakin puolet sopimuspuolista on läsnä äänestystä toimitettaessa. 4. Tähän sopimukseen tehtävää muutosta käsittelevän diplomaattikonferenssin kutsuu koolla tallettaja, ja se pidetään viimeistään vuodenkuluttua siitä, kun tämän artiklan 3 kappaleen mukainen päätös on tehty. Diplomaattikonferenssi pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että muutokset hyväksytään yksimielisesti. Ellei tämä ole mahdollista, muutokset hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä kaikkien sopimuspuolten äänistä. 5. Edellä 3 ja 4 kappaleen nojalla hyväksytyt muutokset tähän yleissopimukseen edellyttävät sopimuspuolten ratifiointia, hyväksymistä tai vahvistusta ja tulevat voimaan niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat ratifioineet, hyväksyneet tai vahvistaneet muutokset, yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen jälkeen, jona tallettaja on vastaanottanut asianmukaiset asiakirjat vähintään kahdelta kolmasosalta sopimuspuolista. Sopimuspuolen osalta, joka myöhemmin ratifioi, hyväksyy tai vahvistaa muutokset, muutokset tulevat voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun asiaomainen sopimuspuoli on tallentanut kyseisen asiakirjan. 42 ARTIKLA IRTISANOMINEN 1. Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän yleissopimuksen toimittamalla siitä kirjallisen ilmoituksen tallettajalle. 2. Irtisanominen tulee voimaan vuoden kuluttua päivästä, jona tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen, tai ilmoituksessa mahdollisesti täsmennettynä muuna myöhempänä päivänä. 43 ARTIKLA TALLETTAJA 1. Järjestön pääjohtaja on tämän yleissopimuksen tallettaja. 2. Tallettaja ilmoittaa sopimuspuolille: i) tämän yleissopimuksen allekirjoittamisesta sekä 39 artiklan mukaisesti ratifioimis-, hyväksymis-, liittymis- tai vahvistusasiakirjojen tallettamisesta; ii) yleissopimuksen 40 artiklan mukaisesta voimaantulopäivästä; iii) 42 artiklan mukaisesti tehdyistä yleissopimuksen irtisanomisilmoituksista ja niiden päivämääristä; ja iv) sopimuspuolten tähän yleissopimukseen tekemistä muutosesityksistä, asianmukaisen diplomaattikonferenssin tai sopimuspuolten kokouksen hyväksymistä muutoksista, sekä mainittujen muutosten 41 artiklan mukaisista voimaantulopäivistä. 44 ARTIKLA TODISTUSVOIMAISET TEKSTIT Tämän yleissopimuksen alkuperäiskappale, jonka arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan tallettajan huostaan, joka toimittaa siitä oikeaksi todistetut jäljennökset sopimuspuolille. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, jotka on asianmukaisesti valtuutettu tehtävään, ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen. Tehty Wienissä viidentenä päivänä syyskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.