FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 15.6.2010 
SEK(2010) 741 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS  
  
Kyproksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi 
 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS  
  
Kyproksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta te hdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 
artiklan 7 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Perussopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenva ltioiden on vältettävä liiallisia julkisen 
talouden alijäämiä. 
(2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään 
vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja  saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä 
edistävä vahva ja kestävä kasvu. 
(3) Kun vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2005 uudistettiin, pyrittiin lisäämään 
sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistam aan sen talousteoreetti sta perustaa sekä 
turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin 
varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne  ja talousarviotilanne otettaisiin täysin 
huomioon liiallista alijäämää koskevan menette lyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja 
kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee täll ä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman 
ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallit uksen politiikkaa, jossa otetaan huomioon 
talouden tilanne. 
(4) Neuvosto päätti [13 päivänä heinäkuu ta 2010] perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan 
mukaisesti, että Kyproksessa  on liiallinen alijäämä. 
(5) Neuvoston on perussopimuksen 126 artiklan  7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja  selkeyttämisestä annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1467/97
1 (joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta) 3 artiklan 
mukaisesti myös annettava kyseiselle jäsenvaltiolle suositukset julkisen talouden liiallisen alijäämän poistamiseksi määräajassa . Suosituksessa on vahvi stettava enintään 
kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kys eisen jäsenvaltion on toteutettava 
tehokkaita toimia liiallisen alijäämän korj aamiseksi, sekä määräaika liiallisen 
alijäämän tilanteen korjaamiseksi. Korjaaminen olisi saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna, pa itsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.  
 
FI 3   FI erityisiä seikkoja. Päätettä essä, onko tällaisia erityisiä  seikkoja, asetuksen (EY) 
N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa esitetyt me rkitykselliset tekijät olisi otettava 
huomioon. Alijäämän korjaamista koskeva ssa suosituksessa neuvoston olisi 
kehotettava parantamaan rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (eli 
suhdannetasoitettua rahoitusasemaa, jossa ei ole otettu huomioon ke rtaluonteisia eikä 
muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuositta in tietyllä vähimmäismäärällä, jonka 
ohjearvona on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. 
(6) Kyproksen tapauksessa katsotaan olevan olemassa erityisiä seikkoja, jotka antavat 
aihetta soveltaa liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä joustavasti vakaus- ja kasvusopimuksen vuoden 2005 uudistuksen m ukaisesti. Taloudellinen toiminta 
supistui vuonna 2009 ensimmäistä kertaa  35 vuoteen. Taantumassa heijastuivat 
kotimaankysynnän merkittävä lasku ja epäsuot uisa ulkoinen ympäristö. Erityisesti 
vaikutukset, jotka johtuivat kotitalouksien korkeasta velkaantumisesta sekä aiempaa 
tiukemmista lainaehdoista, heikkenevistä työllisyysnäkymistä ja luottamuksen 
puuttumisesta, vähensivät yksityistä kulutusta . Samalla investoinnei ssa tapahtui suurta 
korjaantumista, kun asuntojen ulkomaankysynt ä laski, kapasiteetin käyttöaste oli 
alhainen ja yritysten taseita uudelleenjärjeste ltiin. Lisäksi tavaroiden vienti ja palvelut, 
erityisesti matkailu, heikkenivät voimakkaasti finanssikriisin ja erityisesti tärkeimpien 
kauppakumppaneiden (Yhdistynyt kuningaskunta , euroalue ja Venäjä) kasvunäkymien 
roiman heikkenemisen seurauksena. Vuode n 2009 alijäämä on seurausta sekä talouden 
laskusuhdanteesta että Kyproksen viranomaisten Euroopan talouden 
elvytyssuunnitelman mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä. Näiden erityisten seikkojen vuoksi neuvosto voi sallia liiallisen alijäämän korjaamisen keskipitkällä 
aikavälillä. 
(7) Kriisiä edeltäneinä vuosina ja hyvinä taloudellisina aikoina Kypros kartutti 
voimakkaasti kasvaneiden varallisuusmarkki noiden ja verotulojen myötä julkisen 
talouden ylijäämää ja pienensi bruttove lkasuhteensa 48,4 prosenttiin suhteessa 
BKT:hen vuonna 2008 (70,2 prosentista vuonna 2004). Vuonna 2009 talouskriisi 
vaikutti kuitenkin voimakkaasti julkiseen talouteen. Tämän vuoksi julkisen talouden 
rahoitusasema suhteessa BKT:hen kääntyi 6,1 prosenttia alijäämäiseksi vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli ollut 0,9 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Tämä johtui myös useista harkinnanvaraisista toimenpiteistä, joilla reagoitiin talouden 
laskusuhdanteeseen (Euroopan talouden elvy tyssuunnitelman mukaisesti), sekä 
huomattavasti vähemmän veroihin perustuvan BKT:n kasvumallin aiheuttamista laajoista yhteisvaikutuksista. Alijäämän  ennakoidaan valtiovarainministeriön 
maaliskuussa 2010 antamassa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa kasvavan vuonna 2010 entisest ään 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. 
Komission yksiköiden kevään 2010 talousennu steen julkista ta loutta koskevien 
ennusteiden mukaan julkisen talouden alijäämä kasvanee kuitenkin noin 7 prosenttiin 
suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Ilmoitukseen ei sisältynyt julkista taloutta koskevia 
mahdollisia lisätoimenpiteitä, joista keskustellaan edelleen ja joiden toteuttamisen ajoituksesta ja yksityiskohtaisista sä ännöistä ei ole varm uutta tai tietoa.  
(8) Erityisten seikkojen ja Euroopan tal ouden elvytyssuunnitelman asettaman kehyksen 
vuoksi suositellaan, että julkis ta taloutta vakautetaan kesk imääräisin vuotu isin toimin. 
Julkisen talouden toimissa olisi otettava hu omioon kaikki tek ijät, jotka ovat 
merkityksellisiä julkisen ta louden tavoitteiden s aavuttamiseksi. Näitä ovat julkisen 
talouden alijäämä ja bruttovelka sekä muut i ndikaattorit, kuten va ihtotase, rahoitusalan 
vastuusitoumusten taso, korkomaksut, riskipreemiot ja ikääntymiseen liittyvissä 
 
FI 4   FI menoissa keskipitkällä aikavälillä odotet tavissa oleva muutos. Keskimääräisiä 
vuotuisia julkisen talouden toimia määriteltäessä lähtökoh daksi on otettu komission 
yksiköiden kevään 2010 talousennust eessa ennakoitu vuo den 2011 alijäämäluku. 
Julkisen talouden kokonaistoim et, joita tarvitaan tavoitteena olevan 3 prosentin 
nimellisen alijäämän saavuttamiseksi määräaikaan mennessä, on sen jälkeen määritelty olettamalla, että tuotantokuilu sulk eutuu vähitellen vuoteen 2015 mennessä. 
(9) Tätä taustaa vasten on aiheellista pyrkiä liiallisen alijäämän korjaamiseen keskipitkällä 
aikavälillä siten, että määr äaika alijäämän korjaamisek si on vuosi 2012. Erityisesti 
tilanteessa, jossa ulkoinen ja kotimaine n epätasapaino ovat suuria, Kyproksen 
viranomaisten edellytetään uskottavan ja kestävän sopeutusuran saavuttamiseksi 
tehostavan finanssipoliittista strategiaa vuonna 2010 toimenpitein, joilla hillitään 
juoksevia menoja, supistavan alijäämä a lle 6 prosenttiin suht eessa BKT:hen vuonna 
2010 ja määrittelevän ajoissa menoperusteine n vakauttamisstrategia. Sitä varten 
Kyproksen viranomaisten olisi varmistettava , että julkisen talouden toimet ovat 
vuosina 2010, 2011 ja 2012 vuosittain keskim äärin 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen,  
määriteltävä toimenpiteet, jotka ovat ta rpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi 
viimeistään vuonna 2012, mikäli suhdannekehitys sen sallii, ja nopeutettava alijäämän 
supistumista, jos taloudelliset tai finanssipol iittiset edellytykset osoittautuvat nykyisin 
odotettua paremmiksi. Komissiolle ja neuvostolle 1 päiv änä huhtikuuta 2010 
toimittamassaan vakausohjelmassa Kypros sitoutui supistamaan alijäämänsä 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen 
vuonna 2012. Sen vuoksi katsotaan, että Kyprok selta tässä suosituks essa edellytetyt 
lisätoimet verrattuna Kyproksen viranomaisten alkuperäiseen suunnitelmaan ovat toteutettavissa ja välttämättömiä.  Julkisen talouden vakauttaminen myötävaikuttanee 
julkisen talouden bruttovelkasuhteen saattami seen takaisin lasku-uralle, joka lähestyy 
viitearvoa tyydyttävää vauhtia , palauttamalla perusylijäämä riittävälle tasolle. 
(10) Kyproksen talousarviokehystä on hiljattain  parannettu ottamalla käyttöön varainhoito- 
ja kirjanpitojärjestelmä (FIMAS). Kypros on myös ottanut asteittain käyttöön vuodesta 
2006 alkaen kolmivuotisen keskipitkän aika välin talousarviokehyksen ja siirtynyt 
vuodesta 2007 alkaen ohjelma- ja suorite budjetointiin. Uutta kehystä on kuitenkin 
vasta alettu panna täytäntöön, ja sen on määrä toteutua kokonaisuudessaan vasta 
vuonna 2012. Näin ollen sen vaikutukset nä kyvät vasta keskipit källä aikavälillä. 
Uuden kehyksen oikein ajoitettu täytänt öönpano olisi erityisen  tärkeää julkisen 
talouden vakauttamisen onnistumisen ja kestävyyden kannalta. Käytäntönä on ollut 
lisätalousarvioiden hyväksyminen pitkin vuotta, minkä seurauksena juoksevat menot 
ovat kasvaneet alun perin k aavailtua varojen uudelleenjakoa suuremmiksi. Tämä 
käytäntö loppuu, kun uusi talousarviokehys  on saatu kokonaisuudessa an käyttöön, ja 
uusi tehokkaampi ja tuloksellisempi budj etointiprosessi hi llitsee osaltaan 
ministeriöiden menojen kasvua asetettu jen enimmäismäärien mukaisesti. Uusi 
budjetointiprosessi luo samalla vakaan perustan, jossa menoja voidaan kohdentaa 
uudelleen kasvua tukeviin toimenpiteisiin. 
(11) Väestön ikääntymisestä julkiseen talout een aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset 
ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa suur emmat johtuen pääasiassa eläkemenojen 
suhteellisen voimakkaasta kasvusta suht eessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. 
Tämä johtuu osin siitä, että eläkejärjest elmä on vasta kehitteillä. Huhtikuussa 2009 
käyttöön otetun eläkeuudistuksen on määrä vä hentää eläkemenoja hieman ja ennen 
kaikkea lisätä sosiaaliturvamaksuja. Uudi stus parantanee eläkejärjestelmän pitkän 
aikavälin tasapainoa ja vä hentänee kestävyyteen kohdistuv ia riskejä vaikuttamatta 
 
FI 5   FI kuitenkaan kokonaisarvioon. Vuoden 2009 rahoitusa sema kärjistää vaikutuksia, joita 
väestön ikääntymisellä on julkisen tal ouden kestävyyskuiluun. Julkisen talouden 
kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka arvioiti in suuriksi julkisen talouden kestävyyttä 
koskeneessa komission yksiköi den vuoden 2009 kertomuksessa2, voitaisiin pienentää 
parantamalla perusjäämää keskipitkällä  aikavälillä ja toteuttamalla muita 
toimenpiteitä, jotka hillitsisivät ikääntymiseen  liittyvien menojen, erityisesti eläke- ja 
terveydenhuoltomenojen, huomattavaa kasvua. 
(12) Kyproksen viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietoje n mukaan julkinen 
bruttovelka on 56,2 prosenttia suhtee ssa BKT:hen vuonna 2009. Kasvu johtui 
pääasiassa perusjäämän merkittävästä heikkenemisestä ja velkaa kasvattavista lumipallovaikutuksista nimellisen BKT:n laskiessa. Myös virta-varanto-korjauserät vaikuttivat negatiivisesti velkatasoon noi n yhdellä prosenttiyksiköllä suhteessa 
BKT:hen, mikä johtui julkisen taloude n varojen kerryttämisestä vuoden lopussa 
vuoden 2010 tammikuun alkuun sijoittuvien  erääntyviä velkoja koskevien 
velvollisuuksien täyttämiseksi sekä kassape rusteisen ja suoritepe rusteisen tilinpidon 
välisten erojen kattamiseksi. Kypros ilmoitti velan ennakoiduksi määräksi 
62 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mikä ylittää perussopimuksen 
60 prosentin viitearvon. Vuoden 2010 vaka usohjelmassa luvun ennakoidaan olevan 
hieman alhaisempi (61 prosenttia) ja kasv avan edelleen 63,2 prosenttiin suhteessa 
BKT:hen vuonna 2011. Makrotalouden skenaari oon ja rahoitusaseman tavoitteisiin 
liittyvien heikkenemisen riskien vuoksi myös  velkasuhteen kehitys voi olla ennakoitua 
heikompi. Komission yksiköide n kevään 2010 talousennust eessa velan ennustetaan 
kasvavan lisää 62,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 67,6 prosenttiin vuonna 2011 heikentyneen perusjäämän vuoksi. 
(13) Liiallista alijäämää koskevan menettelyn m ukainen tehostettu valvonta edellyttää, että 
edistymistä julkisen talouden vakauttami sstrategian täytäntöönpanossa seurataan 
säännöllisesti ja oikeaan aikaan. Sen vuoksi Kyproksen vakausohjelman tuleviin 
tarkistuksiin olisi hyödyllistä sisällyttää tätä asiaa käsittelevä erillinen kohta. 
(14) Yleisesti ottaen neuvosto katsoo, että julkis ta taloutta vakauttavi lla toimenp iteillä olisi 
varmistettava julkisen talouden rahoitu saseman kestävä kohentuminen. Lisäksi 
toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julk isen talouden laatua ja lisäämään talouden 
kasvupotentiaalia, 
ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: (1) Kun otetaan huomioon, että julkisen talouden rahoitusasema on Kyproksessa 
vuonna 2009 seurausta toimenpiteistä, jotka ovat suuruudeltaan noin 1½ prosenttia 
suhteessa BKT:hen vuonna 2009, ja jotka ovat tarkoituksenmukainen reaktio 
laskusuhdanteeseen ja ovat Euroopan taloud en elvytyssuunnitelman mukaisia, sekä 
automaattisten vakauttajien esteettömästä toiminnasta, Kyproksen viranomaisten 
                                                
 
2 Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10. marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto 
kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja 
lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan 
kertomuksen laatimista”. Kyseinen ke rtomus on määrä laatia vuonna 2012. 
 
FI 6   FI olisi lopetettava nykyinen liiallisen alij äämän tilanne mahdollisimman nopeasti ja 
viimeistään vuonna 2012. 
(2) Kyproksen viranomaisten olisi saatava ju lkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin 
suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla toteuttamalla toimia keskipitkällä aikavälillä. Tä tä varten Kyproksen viranom aisten olisi erityisesti  
(a) toteutettava tarpeelliset toimenpiteet al ijäämän supistamiseksi alle 6 prosenttiin 
suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja määriteltävä menoperusteinen 
vakauttamisstrategia, jotta alijäämä s aadaan supistettua viitearvon alapuolelle 
viimeistään vuonna 2012; 
(b) tätä tarkoitusta varten varmistettava, e ttä julkisen talouden toimet ovat vuosina 
2010, 2011 ja 2012 vuosittain keskimäärin vä hintään 1¾ prosenttia suhteessa 
BKT:hen, minkä pitäisi myös vaiku ttaa julkisen bruttovelkasuhteen 
saattamiseen takaisin lasku-uralle, joka  lähestyy viitearvoa  tyydyttävää vauhtia, 
palauttamalla perusylijäämä riittävälle tasolle;  
(c) täsmennettävä toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän 
korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012 s uhdannekehityksen sen salliessa, ja 
pantava ne tinkimättömästi täytäntöön sekä nopeutettava alijäämän 
supistumista, jos taloudelliset tai finan ssipoliittiset edellytykset osoittautuvat 
nykyisin oletettua paremmiksi.  
(3) Sopeutukseen liittyvien riskien torjumiseksi Kyproksen olisi vahvistettava 
keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen sä sitovaa luonnetta sekä seurattava 
tarkemmin talousarvion toteutumista koko vuoden ajan.  
(4) Sen olisi myös parannettava julkis en talouden kestävyy ttä toteuttamalla 
uudistustoimenpiteitä eläke-  ja terveydenhuoltomenojen  hillitsemiseksi, jotta 
ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu saataisiin pysäytettyä. 
(5) Julkisen talouden toimien lisäksi Kypr oksen viranomaisten olisi myös hyödynnettävä 
kaikki mahdollisuudet, myös ne, jotka peru stuvat parempiin talouden olosuhteisiin, 
nopeuttaa bruttovelkasuhteen alenemista kohti viitearvoa.  
(6) Neuvosto vahvistaa [13 päivän tammi kuuta 2011] määräajaksi, johon mennessä 
Kyproksen olisi ryhdyttävä tu loksellisiin toimiin ja ilmo itettava toimenpiteet, jotka 
ovat tarpeen edistymisessä kohti liiallisen alijäämän korjaamista. Toimien tehokkuuden arvioinnissa otetaa n huomioon talouden kehi ttyminen verrattuna 
komission yksiköiden kevään 2010 tal ousennusteen talousnäkymiin.  
Kyproksen viranomaisten olisi raportoita va edistymisestä näiden suositusten 
täytäntöönpanossa erillisessä kohd assa laatiessaan vakausohjelman  tulevia tarkistuksia ennen 
liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamista.  
Lisäksi neuvosto korostaa, että  keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen on tärkeää 
talouden laskusuhdanteiden asianmukaisen b udjettihallinnoinnin kannalta. Sen vuoksi se 
kehottaa Kyproksen viranomaisia varmistamaan, että julkisen taloude n vakauttamista kohti 
rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainossa olevaa talousarviota jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu. Julkisen talouden tavoitteissa pysymistä ja menojen ti ukkaa hillitsemistä keskipitkällä aikavälillä 
 
FI 7   FI voitaisiin parantaa panemalla täysimääräisest i täytäntöön suunnitelmien mukainen tehokas 
monivuotinen talousarviokehys.  
Tämä suositus on osoitettu Kyproksen tasavallalle. Tehty Brysselissä  
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja