Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja kaupasta"



Virallinen lehti nro C 287 , 22/09/1997 s. 0034



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja kaupasta" (97/C 287/09) Komissio päätti 28. marraskuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Vihreä kirja kaupasta". Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 1997. Esittelijänä oli Christos Folias. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 346. täysistunnossaan (toukokuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 95 ääntä puolesta, 4 vastaan, ja 19 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Vihreä kirja on ensimmäinen vakavasti otettava yritys analysoida ja kuvata sekä visioida yhtä EU:n kaikkein tärkeimmistä taloudellisista toiminnoista, nimittäin kauppaa. 1.2. Monien tuloksettomien yritysten jälkeen vihreä kirja on tervetullut, sillä se luo mahdollisuuden harkitulle ja vastuulliselle keskustelulle kaikilla EU:n tasoilla. Keskustelussa ei pidä tyytyä kuvaamaan yksityiskohtaisesti nykyistä tilannetta ja ongelmia, vaan siinä on syytä ennen kaikkea tuoda esiin uusia linjoja, jotka viitoittavat kaupankäyntiä 21. vuosisadalla. 1.2.1. On kuitenkin huomautettava, että vihreässä kirjassa annetaan vain hyvin pinnallinen ja tästä johtuen osittain myös epätäydellinen selvitys "kaupan" asemasta Euroopan unionissa. Kirjasta puuttuvat täysin tukkukauppaa, tuonti- ja vientikauppaa, kauppaedustajia, meklareita ja kauppamatkustajia koskevat analyysit ja politiikkasuositukset, vaikka nämä ovat kauppatoimintoja, joilla on erityinen merkitys ja joiden erityisongelmia, osuutta kokonaistaloudessa ja tulevaisuudennäkymiä komission olisi tutkittava. 1.3. Kauppakysymyksistä vastaava komission jäsen Christos Papoutsis mainitsee ensimmäisessä tiedonannossaan aiheesta, että "kaupalla on vuosisadan vaihtuessa edessään monia haasteita. Niitä ovat euron käyttöönotto, työllisyys, kilpailukyky, maaseutu- ja kaupunkiympäristön yhtenäisyys ja tietoyhteiskunta, erityisesti sähköisen kaupankäynnin näkökulmasta." 1.4. Keskustelussa, jota vihreä kirja pyrkii synnyttämään, etusijalle olisi asetettava eritellyn kuvan hahmottaminen eurooppalaisen kaupan rakenteista ja kehityssuunnista. Erityisen tärkeä tehtävä on monipuolinen selvitys kauppaa koskevien empiiristen tutkimusten tuloksista. Vihreä kirja ei nykyisessä muodossaan tarjoa yrityksille tai poliittisille viranomaisille toimintasuosituksia. Toivon mukaan näitä annetaan "Valkoisessa kirjassa kaupasta". 1.5. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen vihreän kirjan laatimiseen ja toivoo, että se saa aikaan hedelmällistä keskustelua ja ongelmien tutkimusta. 2. Kaupan rakenne ja kehitys 2.1. Kaupan taloudellinen ja sosiaalinen merkitys 2.1.1. On näytetty toteen, että kauppa on eniten työpaikkoja luova ala EU:ssa. Palveluiden laadun on kohennuttava samaa tahtia kuin työpaikat lisääntyvät. Itse asiassa liikeyritysten on otettava erityistavoitteekseen työpaikkojen luominen nuorille ja naisille tilapäistyövoiman sijaan (eläkeläiset, opiskelijat, paikkakunnilla tilapäisesti oleskelevat, jne.) sekä osa-aikaisten työpaikkojen (20 25 viikkotuntia) luominen pienten lasten äideille. 2.1.2. Erityisesti on korostettava kaupallisten palveluiden kehittämistä sekä yhteisön että kansallisella tasolla. Tavoitteena, joka voitaisiin ottaa varsinaiseksi iskulauseeksi, on oltava "yksi työpaikka lisää jokaiseen liikeyritykseen." Jos tavoite toteutuu, tuloksena voi olla 4,5 miljoonaa uutta työpaikkaa, mikäli luodaan kehitysedellytykset. Luku ei ole missään määrin utopistinen. 2.2. Kaupan keskittyminen ja kilpailu 2.2.1. Hallitsemattomalla kaupan keskittymisprosessilla olisi epätoivottuja sivuvaikutuksia kaupalle, teollisuudelle, kilpaileville kauppiaille ja kuluttajille. Jotta estettäisiin haitalliset, kaikkia kaupan osapuolia koskevat seuraukset, nykyistä voimassaolevaa lainsäädäntöä epäreilusta kilpailusta, kartelleista, hallitsevasta markkina-asemasta ja monopolistisista suuntauksista olisi sovellettava tiukasti. 2.2.2. Kuluttajat voivat painostusryhmänä vaikuttaa merkittävästi keskittymiskehitykseen, sillä valistuneet kuluttajat ovat kulutustavaroiden ja palveluiden monimuotoisuuden puolestapuhujia. 2.3. Riippumattoman järjestäytyneen kaupan kehittyminen 2.3.1. Havaittavissa oleva kaupan keskittymien lisääntyminen ei välttämättä tarkoita pienten ja keskisuurten kauppojen katoamista, eikä se ole keskittymisen välttämätön seuraus. 2.3.1.1. Asiakassuhteissa pienillä ja keskisuurilla kaupoilla on eräitä selkeitä valtteja suuriin jakeluyhtiöihin nähden (henkilökohtainen kontakti, paikallinen myyntistrategia, asiakkaiden päivittäistarpeiden tunteminen, kotiinkannon helppo järjestäminen). 2.3.2. Tällä hetkellä kaikilla kaupan tasoilla käytävä raaka kilpailu on johtanut siihen, että tuotteiden myyntihinnoille muodostuu hintakatto, kylläkin tietyin joustoin. Tällöin kauppiaat pyrkivät saamaan katteensa sisäänostovaiheessa eivätkä enää jälleenmyyntivaiheessa. 2.3.3. Tämä siirtymä selittää järjestäytyneen, riippumattoman kaupan jatkuvan kasvun sen eri muodoissa: tukkukauppiaiden yhteistyö, vähittäiskauppiaiden yhteistyö, kauppaosuuskunnat ja -liittymät (kumppanuusryhmät), tukkukauppiaiden ja vähittäiskauppiaiden vapaaehtoiset ketjut, luvakkeet (franchising), yhteenliittymät logistiikassa, markkinoinnissa, kuljetuksissa, tietokonejärjestelmissä, mainonnassa jne. 2.3.4. On aiheellista laatia yhteisölle selkeät säännöt, jotka kannustavat pieniä ja keskisuuria kauppoja yhdistämään voimansa, sillä se on eräs niiden selviytymisen elinehdoista ja kehityksen edellytys. 2.4. Yhtenäismarkkinoiden luominen ja kansainvälistyminen 2.4.1. Rajanylittävä kauppa yhtenäismarkkinoilla 2.4.1.1. Rajanylittävän kaupankäynnin esteet yhtenäismarkkinoilla pysyvät entisellään niin kauan kun kansalliset säännökset pysyvät voimassa. On tärkeää vahvistaa pyrkimyksiä poistaa kaikki kaupan hidasteet niin tekniset kuin muutkin sekä yhteisön tasolla että kansallisesti. 2.4.1.2. EU:n jäsenvaltioiden välille on mahdollista luoda virallisesti "yksinkertaistetun kaupan alueita", kun kunkin asianomaisen valtion kaupan toimijat (esim. kauppakamarit) sopivat eräiden hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta sekä liiketoiminnan harjoittamisen samanlaisten käytäntöjen vastavuoroisesta hyväksymisestä. 2.4.2. Rajanylittävä kauppa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa 2.4.2.1. Amerikkalaisten ja japanilaisten yritysten onnistunutta sijoittumista EU:n ulkopuolisiin maihin vahvistaa Yhdysvaltojen ja Japanin tapauksissa kunkin maan yhtenäinen lainsäädäntö, säädöstö ja institutionaalinen järjestelmä, yksi yhteinen valuutta, yhteinen mielenlaatu, yksi yhteinen kieli. Euroopassa ei tällaisia valtteja toistaiseksi ole. 2.4.2.2. On turvauduttava rakentaviin ja koordinoituihin toimiin, jotta Euroopassa säädöstö pystytään yhtenäistämään. Se auttaisi eurooppalaisia yrityksiä kansainvälistymään Euroopan ulkopuolellekin. 2.4.2.3. Yhteisökauppa on jo nyt avainasemassa Keski- ja Itä-Euroopan maiden kaupan modernisoinnissa. Sama saattaa toteutua Balkanin, Mustanmeren sekä Välimeren ympärysvaltioiden osalta huolimatta niiden tämänhetkisistä taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikeuksista. 2.4.2.4. Komitea pyytää komissiota kiirehtimään kauppasuhteiden ja yhteistyön mahdollisuuksia tutkivien valtuuskuntien lähettämistä kaupan ja jakelualan komitean (CCD) välityksellä KIE-maihin. Näin on hiljattain jo tehty Venäjän, Ukrainan ja Unkarin kohdalla. Selonteot voidaan laatia pääosasto I:lle, jotta se voi ehdottaa kaupan edistämistoimenpiteitä sekä tukiohjelmien kehitystä. 2.4.2.5. Jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden säännösten suuret erot aiheuttavat hyvin huomattavia esteitä yhteistyön kehittämiselle toivottuihin mittoihin. 2.4.2.6. Olisi syytä päättää erityisesti EU:n ulkopuolisiin maihin suunnatun kaupallisen toiminnan tukiohjelmista. Tässä mielessä tulisi perustaa riskejä rajoittavia vakuutusmenetelmiä EU:n ulkopuolisiin maihin suunnattavien sijoitusten turvaksi, tehostaa kaupan sikäläisten yhteistyökumppaneiden etsimistä, kouluttaa näiden maiden sellaista tulevaa yritysjohtoa, joiden panoksen voidaan olettaa myötävaikuttavan eurooppalaisten kaupallisten yritysten laajenemiseen. 3. Jäsenvaltioiden ja EU:n tehtävät ja toteutetut toimet kaupan osalta 3.1. Jäsenvaltioiden toteuttamat toimet 3.1.1. On perustettava eurooppalainen foorumi, johon kuuluvat sekä komission että kansallisten hallitusten korkean tason edustajat ja jossa tutkitaan kaikkia Euroopan unionin sisäistä liiketoimintaa estäviä tekijöitä. 3.2. EU:n tehtävät ja toimet 3.2.1. Kauppaa tukevat toiminnot 3.2.1.1. Suurin osa monivuotisten ohjelmien tukitoimenpiteistä on suunnattu pk-yrityksille, joihin kuuluu sekä jalostusteollisuutta että kaupan alan yrityksiä. Sektorien tarpeet ovat kuitenkin täysin erilaisia ja ne vaihtelevat maasta toiseen. Yhteisön varojen mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi ja avoimuuden lisäämiseksi komitea ehdottaa, että vastedes tehdään ero pienten ja keskisuurten liikeyritysten (pk) ja pienen ja keskisuuren teollisuuden (pkt) välillä. 3.2.1.1.1. Sekä komission että jäsenvaltioiden tulisi auttaa kaupan alan pk-yrityksiä hyödyntämään täysin rakennerahastoja. Tämä auttaisi kaupan alan yrityksiä uudistumaan lisäämällä taitotietoa uuden tietotekniikan käytöstä, lisäämällä taitotietoa uusista johtamistavoista ja uudistamisesta, auttamalla kehittämään logistiikkajärjestelmiä yrityksille, perustamalla seurantakeskus, joka käsittelisi kaupan alan pk-yrityksistä saatavaa tietoa. 3.2.1.2. Tarkkojen ja ainoastaan kaupan alan yrityksiin ja toimistoihin kohdennettujen ohjelmien toteuttaminen on kiistatta ensisijainen tehtävä, eikä aikaa pidä enää hukata. Toimet voivat koskea seuraavia alueita: kiinteistöjen sekä organisaatio- ja varastojärjestelmien uudistamiseen, täydentämiseen tai ajanmukaistamiseen sekä uutta teknologiaa varten tarkoitetut luotot, kahdessa tai useammassa Euroopan maassa toimivien kaupan alan yhteisyritysten rahoitus, kahdessa tai useammassa Euroopan maassa toimivien kaupan alan yhteisyritysten tai niiden myynti- ja osto-osastojen rakenteellisen kehittämisen rahoitus sekä yritysten organisaatiorakenteen vahvistaminen, kaupan alan yritysten ja toimistojen yhteistyötä helpottamaan suunnatut tuet entistä vahvempien kokonaisuuksien luomiseksi sekä alan että kuluttajien eduksi, kaupan alan yritysten kannustaminen helpottamalla niiden rahoituksen saantia samoin ehdoin kuin teollisuuden osalta ja pyrkimällä löytämään ratkaisuja vakuuksien puuttumisesta aiheutuville ongelmille, kaupan alan pk-yritysten rahoituksen saannin helpottaminen riski- ja alkupääoman muodossa. 3.2.1.3. Tuotanto- ja jalostusteollisuudessa jo onnistuneesti käytettyjä ohjelmia tutkimalla voidaan oppia ja niissä havaita kaupan alalle hyödyllisiä toimia. Toistaiseksi kauppa ei ole saanut yhteisön tukea ansaitsemassaan määrin. 3.2.2. Asiantuntijatahojen kuuleminen 3.2.2.1. Huolimatta 4,5 miljoonasta yrityksestä ja niissä olevista 22 miljoonasta työpaikasta kauppaa käsitellään nykyisin vain yhdessä hallintoyksikössä, pääosasto XXIII:ssa hädin tuskin 12 virkamiehen voimin. 3.2.2.1.1. Koska teollisuudella, maataloudella, kuluttajilla ja jopa kalastuksella on pääosastonsa, kaupan laiminlyönti hämmästyttää. 3.2.2.1.2. Jotta voidaan mahdollisimman hyvin hyödyntää kaupan dynaamista, taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystä, komitea ehdottaa perustettavaksi kaupan pääosasto, johon liitettäisiin kaikki kaupan alasta suoranaisesti tai välillisesti vastaavat yhteisön yksiköt. 3.2.2.2. Kun otetaan huomioon kaupan ja jakelualan komitean (CCD) tähänastinen tärkeä rooli komission ainoana neuvoa-antavana elimenä, komitea katsoo, että sitä on ehdottomasti laajennettava ja tuettava. 3.2.2.3. Kaupan alan työnantaja- ja työntekijäjärjestöt ovat tänä päivänä työmarkkinaosapuolista vahvimpien ja luotettavimpien joukossa, ja yhteisön toimielinten olisi kohdeltava niitä sen mukaisesti. Niillä olisi oltava rooli kaikissa niiden alaa koskevissa asioissa tämänhetkisten edustajiensa Eurocommercen ja työntekijöitä edustavan Euro-Fietin välityksellä. 3.2.2.3.1. Komitea pyytää komissiota tukemaan entistä aktiivisemmin kaupan alan työntekijöitä edustavan EURO-FIETin ja Eurocommercen sosiaalista vuoropuhelua, jota aloitellaan paraikaa osapuolten keskinäisen ymmärryksen parantamiseksi, vuoropuhelun kehittämiseksi, työllisyyden tukemiseksi ja kaupan palveluiden kohentamiseksi. Ennen kuin komissio tekee mitään päätöksiä asiasta, sen on otettava tarkasti huomioon käytyjen neuvottelujen tulokset. 3.2.2.4. Kaupan ja kuluttajien edustajilta puuttuu keskustelufoorumi. Siitä syystä toisinaan syntyy tiedonkulkuun aukkoja, jotka estävät luottamuksellisen suhteen syntymisen. Järkevä kaupan ala tietää, ettei voimainmittelö kuluttajien kanssa johda mihinkään, ja pitää sydämenasianaan antaa heille laadukasta ja mahdollisimman täydellistä tietoa, jotta vapaata kilpailua vääristävät käytännöt saadaan päivänvaloon. 3.2.2.4.1. Komitea ehdottaa seuraavaa: perustetaan pääosastojen XXIII ja XXIV rahoittama pysyvä, neuvoa-antava kauppiaiden ja kuluttajien komitea, taataan kuluttajille edustusmahdollisuus kaupan ja jakelualan komiteaan, kun se käsittelee yleiseen etuun kuuluvia kysymyksiä ja vastaavasti kauppiaille edustus neuvoa-antavan kuluttajaneuvoston toiminnassa, luodaan säännölliset neuvottelusuhteet kaupan ja kuluttajien edustajien kesken. 4. Kaupan uudet haasteet 4.1. Yhtenäismarkkinoiden tehokkuuden varmistaminen 4.1.1. Yhtenäismarkkinoiden esteet 4.1.1.1. Jäsenvaltioiden on luovuttava menneiden aikojen ennakkoluuloista ja ryhdyttävä heti yhdenmukaistamaan yhtenäismarkkinoita estäviä säännöstöjään. 4.1.1.2. Kansallisten ja paikallisviranomaisten on ymmärrettävä, että estämällä yritysten ja tavaroiden vapaata liikkumista ne saavat kumppaneiltaan osakseen samanlaista kohtelua. 4.1.2. Kuluttajien asenteet 4.1.2.1. Kuluttajien ja kauppiaiden näkemykset poikkeavat toisistaan, mutta markkinoilla he ovat kummatkin täysin toisistaan riippuvaisia. 4.1.2.2. Valistunut kuluttaja takaa terveen kilpailun kaupan alalla, sillä hän on ainoa, joka voi toimillaan rankaista huonoa kauppiasta ja jopa karkoittaa tämän markkinoilta. 4.1.2.3. Kauppias saa toimeentulonsa asiakkaaltaan, niinpä hänen on tunnustettava tämä tosiasia antamalla kuluttajalle oikeassa suhteessa tietoa, laatua, palvelua ja hintoja. 4.1.2.4. Kauppiaiden ja kuluttajien suhdetta hiertävät monet vanhat ennakkoluulot, jotka nykyisin ovat vanhentuneita ja vailla todellisuuspohjaa. Ne voidaan häivyttää avoimella vuoropuhelulla, sillä osapuolilla on enemmän yhteisiä kuin toisistaan poikkeavia etuja. 4.1.2.5. Kuluttajatutkimusten tehokas käyttö saattaa osoittautua pk-kauppiaiden nousun takeeksi. 4.1.2.6. Kaupan alalla on mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi ympäristönsuojeluun suosimalla ympäristöystävällisiä pakkauksia, vähentämällä energiankulutusta ja käyttämällä ympäristöä turmelematonta energiamuotoa. 4.1.3. Euron käyttöönotto 4.1.3.1. Kaupan alalla on merkittävä tehtävä euron käyttöönotossa päivittäiseen maksuliikenteeseen, vaikka kaikkein suurin muutos tapahtuukin luonnollisesti pankkijärjestelmässä. 4.1.3.1.1. Kaupan on vastattava aiemmin tuntemattomiin ja kalliisiin haasteisiin: niitä ovat esimerkiksi kassakoneiden ja muiden laitteiden uudelleenasennus, uudet setelit ja kolikot, hintojen muuttaminen, uudet tariffit jne. 4.1.3.2. Jotta siirtyminen euroon sujuisi mahdollisimman kitkattomasti, komitea ehdottaa seuraavia toimenpiteitä: laaditaan kauppiaille ja kaupan työntekijöille opetusohjelma euron käyttöönottoon liittyvistä muutoksista, eduista, haitoista ja hankaluuksista, pk-kauppiaille laaditaan muutosmenettelyä selvittävä tukiohjelma (koulutuspäiviä, esitteitä, korkotukilainoja välttämättömän elektronisen laitteiston hankkimiseen), pääosastojen II ja X johdolla aloitetussa tiedotuskampanjassa otetaan huomioon Euroopan kansojen erityispiirteet riippumatta siitä, mitkä maat osallistuvat Emun ensimmäiseen tai toiseen vaiheeseen välttäen kaikin tavoin Euroopan vastaisen ilmapiirin syntymistä sekä kaupan vaikutusmahdollisuudet edistää euron hyväksymistä eri yhteisöissä, kehitetään erityisiä tiedotusohjelmia ala- ja keskiasteen koulutuksen tarpeisiin, jotta Euroopan nuoret sopeutuvat nopeasti uuteen tilanteeseen. 4.1.3.3. Siirtyminen kansallisista valuutoista euroon 1. tammikuuta 2002 aiheuttaa valtavia ongelmia kaupalle, sillä se tapahtuu yhtä aikaa joulun ja uudenvuoden ostostenteon, vuositilinpäätöksen, inventaarioiden ja alennusmyyntien alun kanssa. Tehokkuuden ja käytännöllisyyden nimissä komitea ehdottaa aikaisempaa määräpäivää. 4.1.3.4. On päätetty, että kulutushyödykkeille on merkittävä myös yksikköhinta. Näin ollen komitea ehdottaa, että euron käyttöönoton ja sovitun siirtymäkauden aikana, jolloin on käytettävä hintojen kaksoismerkintää (kansallisessa valuutassa ja euroina), tuotteelle olisi ilmoitettava kolme hintaa: myyntihinta kansallisena valuuttana, myyntihinta euroina, yksikköhinta euroina. Tämä ratkaisu vaikuttaa riittävältä, kunhan kuluttaja voi vertailla ilmoitettuja hintoja saman rahayksikön avulla käytetystä valuutasta riippumatta. 4.2. Yritysten toimintaympäristö 4.2.1. Hallinnolliset rasitteet ja lainsäädännön yksinkertaistaminen 4.2.1.1. Komitea toivoo, että SLIM-aloitteiden yhteydessä toteutetuista toimista syntyy odotettuja tuloksia, jolloin pk-yritykset voivat keskittää voimansa hallinnon kiemuroiden sijasta tuottavaan toimintaan. 4.2.2. Ammatillinen koulutus 4.2.2.1. Komitea ehdottaa seuraavaa: perustetaan kaupan alan oppilaitoksia, joiden perusopetus on sama kaikissa jäsenvaltioissa ja joissa koulutetaan ja uudelleenkoulutetaan kaupan alan yritysten työntekijöitä ja johtohenkilöstöä, rahoitetaan kaupan alan työnantajien erityiskoulutusohjelmia, saadaan kaupan alan työmarkkinaosapuolten edustajat osallistumaan ammattikoulutuksen johto- ja neuvottelukuntiin, kaupan alan työnantajille ja työntekijöille suunnattu jäsenvaltioiden välinen koulutusohjelma, jonka avulla voidaan luoda uusia aloitteita, työpaikkoja, toimintaa sekä yrityksiä. 4.2.3. Tilastot 4.2.3.1. Vihreän kirjan perustana olevat tilastot ovat vanhentuneita (vuosilta 1986 1992), eikä niillä ole enää muuta kuin historiallista arvoa, sillä kaupan ala muuttuu nopeasti ja uudistuu lähes päivittäin. 4.2.3.2. Komitea pyytää Eurostatia ja kansallisia tilastokeskuksia käyttämään kaikkia tarvittavia keinoja kerätäkseen mahdollisimman nopeasti luotettavat tilastotiedot kaupan alalta. 4.2.3.3. On välttämätöntä ymmärtää, että aloitteiden tukemiseksi myönnetyt varat menevät hukkaan luotettavien tilastojen puuttuessa. 4.2.3.4. Kansallisten työpaikkatilastojen tietojen on oltava vertailukelpoisia ja luokiteltuja sukupuolen, iän, työn tyypin (täysipäiväinen, osa-aikainen, kausityö) ja työntekijän (päätoiminen, eläkeläinen, opiskelija, sivutyötä tekevä) mukaan jne. 4.2.3.5. Komitea ehdottaa perustettavaksi "Kaupan tarkkailuelintä", joka kerää, vertailee ja julkaisee tietoja kysynnästä ja tarjonnasta (markkinaosuus jakelukanavittain, hintataso, määrät jne.), toimialoittain ja alueittain luokiteltua tietoa. 4.3. Työ, kilpailukyky ja yhteenkuuluvuus 4.3.1. Maaseutuympäristö 4.3.1.1. Mikäli katsotaan pienten paikallismyymälöiden olevan (maaseutukeskuksissa) elintärkeitä pienikokoisten yhteisöjen tukemiselle ja kehittämiselle, EU:n on tuettava niitä selkeästi suunnatuilla poliittisilla ratkaisuilla, joita voivat olla esimerkiksi alle 10 000 asukkaan taajamiin tai maaseutualueille perustetuille kaupan alan yrityksille suunnatut erityiset korkotukilainat, alle 10 000 asukkaan taajamissa tai maaseutualueilla toimiville kaupan alan yrityksille suunnatut erityisohjelmat tietokoneiden hankkimiseen ja verkottumiseen (erityisesti Internetiin), helppo ja halpa pääsy tietoliikenneverkkoihin. 4.3.1.2. Maaseudun kaupallisia yrityksiä on myös tuettava tarjoamalla niille joitain joko yksityisiä tai julkisia palveluita, kuten postipalvelut, sosiaalipalvelut yms. 4.3.1.3. Komitea ehdottaa, että erityisesti kiinnitettäisiin huomiota jakeluverkkojen luomiseen saaristoon, joka usein jää mantereesta irralleen matkailukauden päättyessä. Tämän seurauksena saariston vakituiselta ja harvalukuiselta asujaimistolta puuttuvat jopa perushyödykkeet ja lääkkeet. 4.3.2. Kaupunkiympäristö 4.3.2.1. Vihreässä kirjassa valotetaan aivan oikein perinteisten kauppakeskusten muuttuvan roolin vaikutuksia suurissa kaupungeissa. Pohjimmiltaan tämän on aiheuttanut kuluttajien halu päästä kauppakeskuksiin omilla autoillaan. Yhä harvemmat ihmiset käyttävät julkisia liikennevälineitä. Tämä aiheuttaa ongelmia, kun ristiriitaisia paineita pyritään sovittamaan yhteen taajamapolitiikassa kaupallisten intressien, julkisten liikennevälineiden, oman auton käytön mukavuuden ja esikaupunkialuesuunnittelun etujen käydessä ristiin. Jos ongelmien tunnistamisen on määrä auttaa ratkaisujen löytämisessä, kauppapolitiikan ja maankäytön suunnittelupolitiikan vuorovaikutus on ymmärrettävä selvemmin ja varmistettava suuren yleisön hyväksyntä tämän seurauksille. 4.3.2.2. Asettamalla eräiden jäsenvaltioiden mallin mukaan maankäytöllisiä rajoituksia valintamyymälöiden hallitsemattomalle lisääntymiselle kaupunkien laitamille voitaisiin lievittää kansantaloudellisia epätasapainotilanteita, joita on syntynyt historiallisten keskustojen rappeutuessa ja kaupungistapaon vahingoittaessa kaupunkien elävää kudosta. 4.3.2.3. Komitea ehdottaa muutamassa edustavassa keskikaupungissa järjestettävää kyselytutkimusta, jonka avulla voidaan kehittää toimia, jotka toteutettuina saattavat elinvoimaistaa keskikaupunkeja. 4.3.2.4. Nykyinen rappeutumiskehitys voitaisiin katkaista myöntämällä huomattavia verokannustimia niille yrityksille, jotka palauttavat toimintansa keskikaupungille. 4.3.2.5. Kaupan alan edustajien ja kunnan viranomaisten välinen vilkas vuoropuhelu ja yhteistyö auttavat paitsi ratkaisemaan paikallisia ongelmia myös ennakoimaan uusia ja estämään niiden syntyminen. On korostettava kaupan ja liikennejärjestelmien keskinäistä vuorovaikutusta. 4.4. Tietoyhteiskunta ja kauppa 4.4.1. Vihreässä kirjassa ei onnistuta kuvaamaan tietoyhteiskunnan tärkeimpiä perustekijöitä, mm. elektronista kaupankäyntiä. On syytä arvioida entistä järjestelmällisemmin ja tarkemmin tietoyhteiskunnan vaikutuksia nykyisiin kaupan muotoihin. 4.4.2. Verkot johtavat ensinnäkin kaupan maailmanlaajuistumiseen, joka toteutuu valtioiden, alan edustajien tai kansainvälisten järjestöjen mielipiteistä huolimatta. Verkkojen on määrä helpottaa kauppavaihtoa maailmanlaajuisesti. 4.4.3. Kuluttaja voi vastedes tyydyttää tarpeensa rajattomassa ja rajussa kilpailuympäristössä, joka ainakin ensi näkemältä toimii kuluttajan eduksi. 4.4.4. On syytä tarkastella lähemmin uutta teknologiaa käyttäviä uusia etämyyntimenetelmiä ja tutustuttaa eurooppalaiset yritykset niihin, sillä menetelmät muuttavat vääjäämättä kuluttajien tottumuksia ja kaupan toimintatapoja. 4.4.5. Eurooppa alkaa hiljalleen ja varsin hitaasti sopeutua uuteen teknologiaan ja tietoverkkojen käyttöön. Elektronisen kaupan sovellusten käyttö leimaa jo nyt uutta kaupan vallankumousta, joka muuttaa rajusti maailmankaupan perusteita. Sen kehitys vaikuttaa maankäyttöön, kauppiaiden ja kuluttajien välisiin suhteisiin, kirjanpitojärjestelmiin, yritysten sisäiseen organisaatioon, tietojärjestelmiin ja työnteon normeihin. 4.4.6. On korostettava erityisesti sitä, ettei enää ole hetkeäkään hukattavana: kehitys laukkaa eteenpäin, ja eurooppalaisten yritysten kilpailijat käyttävät jo laajalti uutta teknologiaa. 4.4.7. Suurin este uusien elektronisten kaupankäyntimuotojen vakiintumiselle on sähköisten maksusuoritusten turvattomuus. Erityisesti tämä koskee maksuja ja digitaalisia allekirjoituksia, joilla elektroniset suoritukset varmennetaan. Tämä saattaisi sähköisen maksuliikenteen toiminnot nykyistä turvallisemmiksi ja rohkaisisi kuluttajia käyttämään uuden teknologian jo nyt heille tarjoamia mahdollisuuksia. Luottolaitosten kanssa aloitettavissa neuvotteluissa kaupan työnantajien sekä työntekijöiden edustajilla on oltava ratkaiseva osuus. 4.4.8. On selvästi olemassa tarve määritellä kaikki ilmaisun "elektroninen kauppa" alle kerätyt käsitteet, jotta voidaan selkeästi erottaa toisistaan kaupan alan yritysten keskinäinen toiminta (tietojen sähköinen vaihto, paras mahdollinen vastaus kuluttajille jne.) ja päivittäisen kuluttaja-asiakassuhteen kannalta kiinnostavat alat. 4.4.9. Koska kaupan alan yritykset ovat tietokoneisiin erikoistuneiden yritysten tuottamien sovellusten loppukäyttäjiä ja -kuluttajia, niihin kohdistuvat myös tietotekniikan käyttöön liittyvät kiperät ongelmat. Loppukäyttäjinä kauppiaiden on saatava olennainen asema komission toteuttamassa elektronisen kaupan kehitys- ja rahoitustehtävässä, jotta kehitettävät osa-alueet ovat juuri niitä, jotka osoittautuvat aidosti tarpeellisiksi ja hyödyllisiksi seuraavan vuosisadan kaupankäynnin kannalta. 4.4.10. Maailman kauppajärjestöön (WTO) vedotaan elektronisia maksuvälineitä koskevan kansainvälisen keskustelun ylläpitämiseksi, jotta niille luodaan yhdenmukaiset käyttösäännöstöt ja jotta turvajärjestelmien avulla voidaan lisätä maksusuoritusten turvallisuutta ja luotettavuutta. 4.4.11. Commerce 2000:n toisen vaiheen sovelluksen käyttöönotto mahdollisimman nopeasti lisäisi merkittävästi tarvittavien tietokonesovellusten käyttöä kaupan pk-yrityksissä. 4.4.12. Kansallisten tietoliikennemonopolien purku vuoteen 1998 mennessä ja palveluiden vapauttaminen EU:ssa auttaa laskemaan uusien tarjottavien palveluiden kustannuksia. Tällöin pienkaupatkin voivat hyötyä niistä. 4.4.13. Komission on toteutettava tarvittavat toimenpiteet elektronisesti ostavien kuluttajien suojelemiseksi, jotta heille voidaan taata vähintään nykyisen tasoinen kuluttajansuoja. 4.4.14. Jäsenvaltioiden on reagoitava viipymättä tietoyhteiskunnan luomaan uuteen ympäristöön ja ryhdyttävä oitis lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin, jotta yritysten ja kuluttajien uusiin tarpeisiin voidaan vastata. 4.4.15. Kun elektronisen kaupan osuus kasvaa, menetetään joitain perinteisiä kaupan työpaikkoja. On kuitenkin ennustettavissa, että kielteinen vaikutus korjaantuu uusilla työpaikoilla, joita syntyy logistiikan, viestien vastaanoton sekä kauppatuotteiden pakkauksen ja toimittamisen aloille. 5. Päätelmät 5.1. Perustamissopimuksen 129 A artikla käsittelee kuluttajia ja 130 artikla teollisuutta. 5.1.1. Komitea ehdottaa, että hallitustenvälisen konferenssin tarkistamassa perustamissopimuksessa yksi artikla käsittelee kauppaa. 5.2. Komission on tarpeen osallistua nykyistä aktiivisemmin Euroopan kauppaa koskeviin kysymyksiin, jotta unionin alueelle muodostuu nopeasti nykyaikainen liiketoimintaympäristö, jossa alan yritykset voivat vastata kovaan kansainväliseen kilpailuun, ottaa käyttöönsä uudet teknologiat ja selvittää tilanteen synnyttämät koulutus- sekä erikoistumisongelmat. 5.2.1. Huolimatta taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta tärkeydestään kaupan ala kärsii edelleen kielteisestä kuvasta, joka sille on muodostunut vuosikymmenien ajan noudatetun vanhoillisen ja nykypäivänä vanhentuneen politiikan aikana. Komission pitäisikin ryhtyä kiillottamaan kaupan kuvaa, koska siitä hyötyisivät sekä kauppa että työllisyys. 5.2.2. Nykyään Euroopassa kaupasta käytävän vuoropuhelun tuloksena on luotava toimintasuunnitelma, joka kattaa koko kaupan alan yhteisöpolitiikan. Bryssel, 28. toukokuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Keskustelussa hylättiin seuraavat, vähintään neljänneksen annetuista äänistä saaneet muutosehdotukset: Kohta 2.1.1 Muutetaan viimeinen virke kuulumaan seuraavasti: "Kauppa on todistetusti se ala, jolla EU:ssa luodaan eniten uusia työpaikkoja. Palvelun laatua on parannettava, ja samanaikaisesti on luotava sellaisia uusia työpaikkoja, jotka ovat tiiviissä yhteydessä kaupan alaan ja mieluiten kokopäivätoimisia. Osa-aikaisia työpaikkoja tulee luoda vain tilapäistyövoiman kuten eläkeläisten, opiskelijoiden tai paikkakunnalla tilapäisesti oleskelevien työpanoksen korvaamiseksi." Perustelu Tiiviisti kaupan alaan liittyvät kokopäiväiset työpaikat tulee asettaa tärkeysjärjestyksessä alaan liittymättömän osa-aikatyön edelle. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 26, ei-ääniä: 40, tyhjiä: 8. Kohta 3.2.2.2 Lisätään kohtaan seuraavaa: "Tässä yhteydessä voidaan viitata EURO-FIETin ja Eurocommercen yhteisötason sosiaalisen vuoropuhelun kehittämisestä antamaan yhteiseen lausuntoon, jossa todetaan: `There is a need for DG XXIII to consult properly and systematically the social partners for commerce, including within the framework of the Commerce and Distribution Committee.` (PO XXIII:n on syytä neuvotella kaupan alan työmarkkinajärjestöjen kanssa perusteellisesti ja järjestelmällisesti myös kaupan ja jakelualan komitean piirissä.)" Perustelu PO XXIII:n tulisi kehittää kaupan ja jakelualan komiteaa siten, että alan molemmilla osapuolilla on komiteassa edustuksensa. Näin komitea saisi paremmat edellytykset käsitellä esim. työllisyyden kaltaisia aiheita. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 31, ei-ääniä: 60, tyhjiä: 11. Kohta 4.1.3.3 Poistetaan kohdan viimeinen virke "Tehokkuuden ja käytännöllisyyden nimissä komitea ehdottaa aikaisempaa määräpäivää." Perustelu TSK on jo antanut lausunnon euron käyttöönottoon liittyvistä käytännön kysymyksistä. Siinä ei ehdoteta määräpäivän muuttamista vuodenvaihteesta. Monet vahvat syyt puhuvat sitä paitsi sen puolesta, että euro tulee ottaa käyttöön vuodenvaihteessa, esim. kirjanpidon säilyminen koko vuoden samassa valuutassa ja kaikki vuosikohtaisesti laadittavat tilastot. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 48, ei-ääniä: 55, tyhjiä: 12. Kohta 4.3.2.4 Poistetaan kohta. Perustelu Ehdotus on ennenaikainen. Kohdassa 4.3.2.3. esitetty ehdotus olisi tarkoituksenmukaisempi tapa kehittää uusia toimintalinjoja. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 35, ei-ääniä: 64, tyhjiä: 17. Seuraavat jaoston lausunnon kohdat, jotka saivat yli neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin ja korvattiin täysistunnossa hyväksytyillä muutosehdotuksilla. Kohta 3.2.1.4 "Yritysverotuksen suuret erot jäsenvaltioiden välillä vääristävät kilpailua ja estävät sisämarkkinoiden normaalin toiminnan. Komitea olisi tyytyväinen, jos komissio tekisi aloitteen sekä suoran että välillisen verotuksen yhdenmukaistamisesta EU:n jäsenvaltioissa." Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 46, ei-ääniä: 48, tyhjiä: 6. Kohta 4.4.13 "On kaksi erittäin tärkeää alaa, jotka vaativat välittömästi komission rahoitusta, nimittäin laitteistohankinnat ja välttämättömät opetusohjelmat. Komissiota pyydetään kiinnittämään erityistä huomiota pk-yritysten tarpeisiin sekä aloittamaan niille suunnattu mittava tukiohjelma." Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 49, ei-ääniä: 55, tyhjiä: 18.