Erityiskertomus Onko komissio hallinnoinut 
vaikuttavalla tavalla 
tuotantosidonnaisen tuen 
sisällyttämistä 
tilatukijärjestelmään?FI 2014  nro 08
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0215-4
doi:10.2865/50860
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 08
Erityiskertomus Onko komissio hallinnoinut 
vaikuttavalla tavalla 
tuotantosidonnaisen tuen  
sisällyttämistä 
tilatukijärjestelmään?
(annettu SEUT:n 287 artiklan 4 kohdan toisen 
alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
 Sanasto
I–IX  Tiivistelmä
1–17  Johdanto
1–4 Tausta
5–13  Tilatukijärjestelmä vuonna 2008 toteutetun YMP:n ”terveystarkastuksen” jälkeen
5–8 Tuotantosidonnaisen tuen sisällyttäminen tilatukijärjestelmään
9–12  Kansalliset enimmäismäärät ja kansalliset varannot
13 Tukioikeudet vuoden 2014 jälkeen
14 –17  Komission ja jäsenvaltioiden tehtävät tilatukimenojen toteuttamisessa
14–15  Komission vastuulla on varmistaa, että tilatukimenot ovat EU:n sääntöjen ja periaatteiden mukaisia
16 –17  Jäsenvaltioilla oli huomattavasti harkintavaltaa vahvistaessaan saatavilla olevan tuen jakokriteerejä 
toimintatavoitteiden mukaisesti
18–21  Tarkastuksen laajuus, tavoitteet ja lähestymistapa
22–59  Huomautukset
22–34  Vuonna 2008 toteutetun YMP:n terveystarkastuksen yhteydessä hyväksyttyjen periaatteiden 
täytäntöönpanosta tuli epäjohdonmukaisempaa komission suorittaman valvonnan ja 
jäsenvaltioiden toteuttaman täytäntöönpanon puutteiden vuoksi
23–24  Komissio ei ole hyväksynyt täytäntöönpanosäädöksiä eikä se ole arvioinut saatavilla olevien määrien 
jakamista koskevia jäsenvaltioiden kriteerejä kunnolla…
25–31  …täten tietyt jäsenvaltioiden määrittämät kriteerit eivät aina olleet EU:n lainsäädännön tai periaatteiden 
mukaisia
32–34  Tuotantosidonnaisen tuen tilatukijärjestelmään sisällyttämisen sivuvaikutuksia ei myöskään käsitelty 
johdonmukaisesti
03 Sisällys
35–44  Jäsenvaltiot sovelsivat sääntöjä joskus virheellisesti
36–37  Komissio ei määrittänyt selkeästi, millä edellytyksillä viljelijät voisivat saada tukioikeuksia kansallisesta 
varannosta…
38–39  …ja joissakin tapauksissa jäsenvaltiot jakoivat tukioikeuksia ilman EU:n lainsäädännön mukaista 
oikeudellista perustaa…
40 …tai laskivat tukioikeuksien yksikköarvot epäselvien kriteerien perusteella
41–42  Tilatukijärjestelmän enimmäismäärien noudattamiseen kohdistetut komission seurantamenettelyt eivät 
olleet selkeitä…
43–44  …ja tukioikeudet olivat arvoltaan liian suuria, koska sovellettavia enimmäismääriä ei noudatettu
45–59  Valvontapuutteet vaikuttivat tukioikeuksien ja tukioikeuksien perusteella maksettavan tilatuen 
laskentaan
47–49  Tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden viranomaiset olivat käyttäneet viljelijöiden viitetietoja 
pääsääntöisesti oikein, mutta monet ilmenneistä virheistä olivat systemaattisia
50–56  Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien laatu vaihteli eikä niillä havaittu kaikkia laskentavirheitä
57–59  Komission toimittamien sääntöjenmukaisuuden tarkastusten vaikuttavuus väheni
60–71  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  – Tilatukijärjestelmään vuosina 2010–2012 sisällytetyt määrät
 Liite II  –  Jäsenvaltioiden ilmoittama tukioikeustilanne 15.9.2013 asetuksen (EY) N:o  1120/2009 
51 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti (maksatusvuosi 2012)
 Komission vastaukset
04
 Lyhenteet
ha: hehtaari
Maaseuturahasto : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
Maataloustukirahasto : Euroopan maatalouden tukirahasto
SEUT : sopimus Euroopan unionin toiminnasta
YMP : yhteinen maatalouspolitiikka
05
 Sanasto
Kansallinen varanto : Kullakin jäsenvaltiolla on kansallinen varanto, joka koostuu kansallisen tilatuen 
enimmäismäärän ja kaikkien jaettujen tukioikeuksien kokonaisarvon välisestä erotuksesta. Kansallista varantoa 
on käytettävä ensisijaisesti tukioikeuksien myöntämiseen erityistilanteissa oleville viljelijöille. Jäsenvaltiot voivat 
käyttää kyseisiä varoja myös jakaakseen tukioikeuksia viljelijöille, jotka alkavat harjoittaa maataloustoimintaa tai 
jotka toimivat rakenneuudistus- tai kehitysohjelmien piiriin kuuluvilla alueilla.
Suhteellisuuden periaate : Suhteellisuuden periaate on EU:n yleinen oikeusperiaate, jonka mukaan yhteisön 
toimielinten hyväksymillä toimenpiteillä ei saa ylittää sitä, mikä on tarkoituksenmukaista ja tarpeellista kyseisellä 
lainsäädännöllä lainmukaisesti tavoiteltujen päämäärien toteuttamiseksi.
Syrjimättömyyden periaate : Syrjimättömyyden periaatteesta säädetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 40 artiklassa. Sopimuksessa vaaditaan, että rinnastettavia tapauksia ei kohdella eri tavalla eikä erilaisia 
tilanteita kohdella samalla tavalla, ellei tällaista kohtelua voida objektiivisesti perustella. Viljelijöiden erilainen 
kohtelu on niin ollen perusteltava objektiivisesti.
Terveystarkastus : Vuonna 2008 tehty arviointi vuonna 2003 toteutetusta YMP:n uudistuksesta. 
Terveystarkastuksen yhteydessä hyväksyttiin komission ehdotukset, joiden mukaan suorien tukien irrottamista 
tuotantomääristä jatketaan, siirretään enemmän varoja maaseudun kehittämistä koskeville toimenpiteille, 
muutetaan interventiojärjestelmää ja lisätään maitokiintiöitä ja muita alakohtaisia toimenpiteitä.
Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely : Kaksivaiheinen menettely, jonka avulla komissio varmistaa, 
että menot ovat sovellettavien varainhoitoasetusten ja alakohtaisten asetusten mukaisia. Ensimmäisessä 
vaiheessa tehdään vuotuinen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätös ja toisessa vaiheessa monivuotiset 
sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset. Vuotuiset tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätökset koskevat kunkin 
hyväksytyn maksajaviraston tilinpäätöstä ja sisäisen valvonnan järjestelmää (jäsenvaltion maksajavirastojen 
tilien todentaminen ja hyväksymisperusteiden täyttymistä koskeva vuotuinen tarkastus). Sääntöjenmukaisuuden 
tarkastusta koskevilla päätöksillä pyritään varmistamaan, että jäsenvaltiot soveltavat EU:n oikeuskehystä ja että EU:n 
rahoitusta ei myönnetä menoille, jotka ovat kyseisten sääntöjen vastaisia yhtenä tai useampana varainhoitovuonna.
Tuen irrottaminen tuotannosta : Prosessi, jossa suora tuki erotetaan tosiasiallisesta maataloustuotannosta.
Tuen mukauttaminen : Kaikkien yli 5 000 euron vuotuisten suorien tukien pakollinen vähentäminen. 
Mukauttaminen otettiin käyttöön vuonna 2003 toteutetun uudistuksen yhteydessä. Tarkoituksena oli rahoittaa 
maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä.
Tukioikeus : Viljelijällä on oikeus saada tukioikeudessa vahvistettu määrä tilatukea jokaiselta ilmoittamaltaan 
hehtaarilta tukikelpoista maatalousmaata.
Vuoden 2003 uudistus : YMP:n uudistus (”väliarviointi”), jonka avulla pyrittiin vähentämään hintatukea ja 
korvaamaan vähennys suoralla tulotuella. Näin jatkettiin vuonna 1992 alkanutta prosessia (MacSharry-uudistus), 
joka oli saanut vahvistuksen vuonna 1999 (Agenda 2000  uudistus). Vuoden 2003 uudistuksessa viljelijöiden suorat 
tuet irrotettiin tuotannosta ja tuen ehdoksi asetettiin maan ja eläinten hoitostandardien noudattaminen kaikilla 
tiloilla (täydentävät ehdot). Samalla lisättiin maaseudun kehittämisen tukea. 
06
 Tiivistelmä
I
Tilatukijärjestelmä on taloudellisesti merkittävin EU:n 
maatalousbudjetista rahoitettava suoran tuen järjes -
telmä. Se on yksi vuonna 2003 toteutetun yhteistä 
maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevan uudistuksen 
keskeisistä osa -alueista. Tilatukijärjestelmä korvasi 
suurimman osan aiemmista suorista tuista, jotka 
riippuivat viljellystä maasta tai eläinten määrästä. 
Tilatukijärjestelmä ei ole tuotantosidonnainen eli se 
ei ole tosiasiallisesta maataloustuotannosta riippuvai -
nen. Tilatuen saaminen edellyttää, että viljelijällä on 
tukioikeuksia ja tukikelpoista maata.
II
Neuvosto päätti vuonna 2008 YMP:n ”terveystarkas -
tuksen” yhteydessä, että tuotantosidonnaiset tuet 
sisällytetään vuosina 2010–2012 tilatukijärjestelmään. 
Näin oli tarkoitus tehdä aloilla, jotka eivät tuolloin 
vielä olleet tilatukijärjestelmän piirissä, tai siinä ta-
pauksessa, että jäsenvaltio oli päättänyt, että tuet irro -
tettaisiin tuotannosta ainoastaan osittain. Jäsenvaltiot 
sisällyttivät tilatukijärjestelmään aiemmin tukeen 
saatavilla olleen 4,2  miljardin  euron määrän.
III
Tuotantosidonnaisen tuen sisällyttäminen tilatukijär -
jestelmään antoi jäsenvaltioille huomattavasti har -
kintavaltaa viljelijöiden saatavilla olevan tuen jako -
kriteerien osalta. Komissiolla on kuitenkin edelleen 
lopullinen vastuu EU:n talousarvion johdonmukaisesta 
toteuttamisesta ja EU:n yleisten oikeusperiaatteiden 
noudattamisesta maatalousalalla.IV
Vuonna 2015 tilatukijärjestelmä korvataan uudella 
perustukijärjestelmällä, johon sisältyy joitakin tila -
tukijärjestelmän keskeisiä osa -alueita. Jäsenvaltiot 
voivat ottaa tilatukijärjestelmän tukioikeuksien arvon 
huomioon uuden järjestelmän tukimaksuissa varain -
hoitovuoteen 2021 saakka.
V
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, onko komissio 
hallinnoinut vaikuttavalla tavalla tuotantosidonnaisen 
tuen sisällyttämistä tilatukijärjestelmään. Tarkem -
min sanottuna tilintarkastustuomioistuin tutki, onko 
komissio valvonut ja tarkistanut riittävän hyvin, miten 
tukioikeudet lasketaan jäsenvaltioissa, onko jäsen -
valtioiden lainsäädäntö EU:n lainsäädännössä vahvis -
tettujen ehtojen ja periaatteiden mukainen ja ovatko 
toimivaltaiset viranomaiset ottaneet käyttöön vaikut -
tavia tarkastuksia varmistaakseen, että tukioikeudet 
lasketaan ja jaetaan oikein.
VI
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komission tapa 
hallinnoida tuotantosidonnaisen tuen sisällyttämistä 
tilatukijärjestelmään oli ainoastaan osittain vaikuttava.
VII
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ei 
ollut varmistanut, että käytettävissä olevien tukimää -
rien jakokriteerit olisivat aina olleet EU:n periaatteiden 
mukaisia etenkään viljelijöiden syrjimättömyyden peri -
aatteen ja suhteellisuutta koskevan periaatteen osalta. 
Tuotantosidonnaista tukea ei ollut täten sisällytetty 
tilatukijärjestelmään johdonmukaisesti ja tiettyjen alo -
jen viljelijät saivat ennakoimatonta tuottoa. Puutteita 
esiintyi myös siinä, miten komissio seurasi sovellet -
tavien enimmäismäärien noudattamista ja miten se 
tarkasti, noudattavatko jäsenvaltiot sovellettavaa EU:n 
lainsäädäntöä, ja valvoi, että virheet korjataan.
Tiivistelmä 07
VIII
Vaikka jäsenvaltiot olivat enimmäkseen käyttäneet 
viljelijöiden viitetietoja oikein, tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi merkittäviä puutteita tukioikeuksien 
laskemista koskevien sääntöjen soveltamisessa, enim -
mäismäärien noudattamisessa ja kansallisen varannon 
käytössä. Komission perustamassa kehyksessä ei myös -
kään tarkennettu riittävän hyvin, mitä tarkastuksia 
jäsenvaltioiden on toimitettava varmistaakseen, että 
tukioikeudet lasketaan oikein. Lisäksi jäsenvaltioiden 
valvontajärjestelmien laatu vaihteli. Tämä johti siihen, 
että joskus tukioikeudet laskettiin väärin ja niin ollen 
viljelijöille maksettiin tilatukea aiheettomasti.
IX
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat 
suositukset:
a) Komission olisi varmistettava, että YMP:n alaiset 
toimenpiteet pannaan johdonmukaisesti täytän -
töön tulevissa uusissa suorien tukien järjestelmis -
sä yhteismarkkinoilla. Komission olisi laadittava 
asianmukaisella tasolla selkeät ohjeet ja vaadit -
tava jäsenvaltioita osoittamaan, että hyväksytyt 
kriteerit ovat objektiivisia ja syrjimättömiä, jotta 
vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristymät.
b) Komission olisi valvottava sovellettavien enim -
mäismäärien noudattamista vaikuttavalla tavalla 
ja omaksuttava sääntöjenmukaisuuden tarkas -
tuksissa perusteellisempi lähestymistapa, jossa 
kiinnitetään huomiota nimenomaan tukioikeus -
perusteiseen tukijärjestelmään liittyviin riskeihin. 
Lisäksi sääntöjenvastaisten tapausten seurantaa 
olisi nopeutettava.
c) Komission olisi valvottava, että ne tukioikeudet, 
joiden arvoa ei ole laskettu sovellettavien sään -
töjen mukaisesti, korjataan, ja että aiheettomasti 
jaetut tukioikeudet ja aiheettomasti maksetut tila -
tuet peritään takaisin varsinkin tapauksissa, joissa 
esiintyy systemaattisia virheitä.
d) Komission olisi huolehdittava siitä, että maksaja -
virastot hyväksyvät selkeitä menettelyjä, joiden 
yhteydessä tarkastetaan laskelmien perustana 
olevien tietojen luotettavuus ja jäsenvaltioiden 
myöntämien tukioikeuksien oikeellisuus vaikutta -
valla tavalla.
08
 Johdanto
Tausta
01 
Vuonna 2003 toteutetun yhteisen 
maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen 
olennaisia osatekijöitä olivat viljelijöille 
tarkoitettujen suorien tukien irrottami -
nen tuotannosta ja tilatukijärjestelmän 
käyttöönotto. Tilatukijärjestelmän 
päätavoitteena oli muuttaa politiikan 
suuntaa siirtymällä markkinatuesta 
viljelijöille maksettavaan tuotannos -
ta irrotettuun tulotukeen ja täten 
lisätä viljelijöiden markkinasuuntau -
tuneisuutta ja välttää markkinoiden 
vääristymiä.
02 
Tilatukijärjestelmä perustuu viljelijöille 
jaettaviin tukioikeuksiin. Se on rahoi -
tuksen puolesta YMP:n merkittävin 
tukijärjestelmä. Järjestelmä rahoite -
taan kokonaisuudessaan Euroopan 
maatalouden tukirahastosta (maata -
loustukirahasto). Vuoden 2013 talous -
arviossa tilatuen osuus oli 70 prosent -
tia maataloustukirahaston menoista 
ja 54 prosenttia EU:n maatalouden 
ja maaseudun kehittämisen alan 
kokonaisbudjetista.
03 
Vuosina 2005–2007 tilatukijärjestelmä 
otettiin käyttöön 17 jäsenvaltiossa1. Se 
korvasi suurimman osan järjestelmistä, 
joissa suoraa tukea oli myönnetty vilje -
lyalan tai eläinten määrän perusteella.04 
Jäsenvaltiot saivat kuitenkin pitää 
tietyn prosentuaalisen osuuden tuesta 
tuotantosidonnaisena tai sisällyttää 
tietyntyyppisiä suoria tukia tilatukijär -
jestelmään2. Tietyillä maatalousaloilla3 
suorat tuet eivät edelleenkään kuulu -
neet tilatukijärjestelmän piiriin.
Tilatukijärjestelmä 
vuonna 2008 toteutetun 
YMP:n 
”terveystarkastuksen” 
jälkeen
Tuotantosidonnaisen 
tuen sisällyttäminen 
tilatukijärjestelmään
05 
Komissio ja neuvosto suorittivat 
vuonna 2008 YMP:n arvioinnin eli 
”terveystarkastuksen”4. Neuvosto 
kannatti komission ehdotusta, jonka 
mukaan tuki irrotettaisiin tuotannosta 
vuoteen 2012 mennessä, kun kyseessä 
oli tuotantosidonnainen tuki, joka ei 
edelleenkään kuulunut tilatukijärjestel -
män piiriin tai jonka jäsenvaltiot olivat 
päättäneet jättää kokonaan tai osittain 
tuotantosidonnaiseksi. Jäsenvaltioiden 
sallittiin kuitenkin pitää emolehmiin, 
lampaisiin ja vuohiin liittyvät palkkiot 
tuotantosidonnaisina5.1 Belgia, Tanska, Saksa, Irlanti, 
Kreikka, Espanja, Ranska, 
Italia, Luxemburg, Malta, 
Alankomaat, Itävalta, 
Portugali, Slovenia, Suomi, 
Ruotsi ja Yhdistynyt 
kuningaskunta. EU:hun 
vuosina 2004 ja 2007 
liittyneet kymmenen 
muuta jäsenvaltiota 
päättivät ottaa käyttöön 
väliaikaisen tuotannosta 
irrotetun pinta -alatuen eli 
tilatukijärjestelmän, joka ei 
perustu tukioikeuksiin.
2 Kaikkien paitsi vuosina 
2004 ja 2007 EU:hun 
liittyneiden jäsenvaltioiden 
oli otettava käyttöön 
tilatukijärjestelmä. Jäsenvaltiot 
voivat päättää tuotannosta 
irrottamisen tasosta ja pitää 
jotkut tuet täysin tai vain 
osittain tuotantosidonnaisina. 
Esimerkiksi peltokasvien 
pinta -alatuet, nauta-, lammas- 
ja vuohieläinpalkkiot ja 
humalatuki voitiin irrottaa 
tuotannosta vain osittain tai 
jättää kokonaisuudessaan 
tuotantosidonnaisiksi. Tilatuen 
ulkopuolelle voitiin jättää 
myös EU:n syrjäisimmät alueet 
ja siementen tuotantotuki.
3 Esim. durumvehnän erityinen 
laatupalkkio, valkuaiskasvien, 
riisin, pähkinöiden, 
energiakasvialan, 
tärkkelysperunan ja 
perunatärkkelyksen, puuvillan, 
sokerin ja palkokasvien tuet 
sekä kuivarehupalkkiot.
4 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 73/2009, 
annettu 19 päivänä 
tammikuuta 2009, yhteisen 
maatalouspolitiikan suoria 
tukijärjestelmiä koskevista 
yhteisistä säännöistä 
ja tietyistä viljelijöiden 
tukijärjestelmistä sekä 
asetusten (EY) N:o 1290/2005, 
(EY) N:o 247/2006, 
(EY) N:o 378/2007 
muuttamisesta ja asetuksen 
(EY) N:o 1782/2003 
kumoamisesta (EUVL L 30, 
31.1.2009, s. 16).
5 Lisäksi säilytettiin puuvillan 
tuotantosidonnainen 
tuki. Jäsenvaltiot voivat 
myös säilyttää tuen 
tuotantosidonnaisena EU:n 
syrjäisimmillä alueilla.
09 Johdanto
06 
Samana vuonna neuvosto hyväksyi 
viinialan yhteisen markkinajärjestelyn6 
uudistuksen. Jäsenvaltiot voivat siirtää 
EU:n varoja viinialan kansallisista 
tukiohjelmista ja myöntää tukioikeuk -
sia viininviljelijöille. Lisäksi jäsenval -
tiot voivat jakaa tukioikeuksia, jotka 
liittyivät aloihin, joita varten viljelijät 
olivat saaneet viinitilojen raivaukseen 
tarkoitettua EU:n tukea.07 
Tuotantosidonnaiset tuet hävisivät 
lähes kokonaan, kun ne sisällytettiin 
tilatukijärjestelmään vuosina 2010–
2012. Jäsenvaltiot voivat täten jakaa 
viljelijöille tukioikeuksina 4,2  miljar -
din euron lisämäärän, joka aiemmin oli 
ollut saatavilla tuotantosidonnaisena 
tukena tai joka oli siirretty viinialalta7. 
Saatavilla olevat määrät on jaoteltu 
järjestelmien mukaan kaaviossa 18.6 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 479/2008, annettu 
29 päivänä huhtikuuta 
2008, viinialan yhteisestä 
markkinajärjestelystä, 
asetusten (EY) N:o 1493/1999, 
(EY) N:o 1782/2003, 
(EY) N:o 1290/2005 
ja (EY) N:o 3/2008 
muuttamisesta sekä 
asetusten (ETY) N:o 2392/86 
ja (EY) N:o 1493/1999 
kumoamisesta (EUVL L 148, 
6.6.2008, s. 1).
7 Tilatuen kokonaisnettolisäys 
oli tällä kaudella 
3,5 miljardia  euroa, koska 
jäsenvaltiot voivat käyttää 
osan saatavilla olevista 
määristä myöhemmin 
rahoittaakseen asetuksen 
(EY) N:o 73/2009 68 artiklan 
mukaista erityistukea.
8 Asiaa käsitellään tarkemmin 
liitteessä I .Tilatukijärjestelmään sisällytettävissä olevat määrät jär -
jestelmäkohtaisesti vuosina 2010–2012 (miljoonaa euroa)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Peltokasvien pinta-alatuki
Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 entinen 
69 artikla
Lammas- ja vuohipalkkiot 
Teurastuspalkkiot – täysikasvuiset nautaeläimet 
Emolehmäpalkkio
Riisi
Siirto viinialaa ja viinitilojen raivausta 
koskevista tukiohjelmista 
Perunatärkkelys
Hedelmät ja vihannekset – tomaatit
Muut tukijärjestelmätKaavio 1
08 
Saatavilla olleet tukimäärät on jaoteltu 
jäsenvaltioittain kaaviossa 2 .
10 Johdanto
Kansalliset enimmäismäärät 
ja kansalliset varannot
09 
Kaikkien suorien tukien tavoin tila -
tukimenoja rajoitetaan asettamalla 
vuotuiset talousarviomäärärahojen 
enimmäismäärät jäsenvaltioittain. Ra -
joituksilla pyritään varmistamaan, että 
tukioikeuksien kokonaismäärä ei ylitä 
käytettävissä olevien talousarviovaro -
jen määrää9.
10 
Tuotantosidonnaisen tuen tilatukijär -
jestelmään sisällyttämistä koskevien 
järjestelyjen perusteella jäsenvaltiot 
voivat jakaa tukioikeuksia viljelijöille 
tai lisätä nykyisten tukioikeuksien 
arvoa, kunhan ne noudattavat ala -
kohtaisia enimmäismääriä. Viljelijöille 
tietyssä jäsenvaltiossa myönnettyjen 
tukioikeuksien kokonaisarvo ei saa ylit -
tää tilatukijärjestelmälle vahvistettua 
talousarviomäärärahojen kansallista 
enimmäismäärää.11 
Tukioikeus, jonka osalta on ilmoitettu 
yksi hehtaari tukikelpoista viljelymaa -
ta, oikeuttaa tukioikeuden haltijan 
saamaan tukioikeuden mukaisen 
määrän tilatukea. Tätä kutsutaan ”tuen 
aktivoinniksi”. Melkein kaikissa tila -
tukijärjestelmän käyttöönottaneissa 
jäsenvaltioissa viljelijöille jaettujen 
tukioikeuksien arvosta yli 95 prosenttia 
johtaa tilatuen maksuun.Tilatukijärjestelmään sisällytettävissä olevan tuen jakautuminen jäsenvaltioittain 
vuosina 2010–2012
Espanja 30 %Ranska 42 %
Italia 12 %Muut jäsenvaltiot  8 %
Alankomaat 4 %
Kreikka 4 %Kaavio 2
9 Talousarviomäärärahojen 
enimmäismääriä sovelletaan 
kalenterivuoteen n, jolloin 
viljelijöiden on toimitettava 
vuotuiset tilatukihakemukset 
saadakseen tukea. Tukimaksut 
otetaan seuraavan 
varainhoitovuoden (n+1) 
talousarvioon. Viljelijöille 
maksetut lopulliset 
määrät ovat kuitenkin 
talousarviomäärärahojen 
enimmäismääriä alhaisempia, 
sillä kaikki viljelijät eivät 
välttämättä käytä kaikkia 
tukioikeuksiaan tuen 
hakemiseen. Lisäksi yli 
5 000  euron vuotuisiin tukiin 
tehtiin erityisesti vuoteen 
2012 saakka vähennys (ns. 
”tuen mukauttaminen”) 
maaseudun kehittämiseen 
liittyvien toimenpiteiden 
rahoittamiseksi. Tukimaksuja 
voidaan vähentää myös 
hallinnollisten seuraamusten 
vuoksi.
11 Johdanto
12 
Jäsenvaltioilla on oltava kansallinen 
varanto, joka vastaa asianomaisen kan -
sallisen tilatuen enimmäismäärän ja ja -
ettujen tukioikeuksien kokonaisarvon 
välistä erotusta. Kansallista varantoa 
on käytettävä ensisijaisesti tukioikeuk -
sien myöntämiseen erityistilanteissa10 
oleville viljelijöille. Jäsenvaltiot voivat 
käyttää kyseisiä varoja myös jakaak -
seen tukioikeuksia viljelijöille, jotka 
alkavat harjoittaa maataloustoimintaa 
tai jotka toimivat rakenneuudistus- tai 
kehitysohjelmien piiriin kuuluvilla 
alueilla.
Tukioikeudet vuoden 2014 
jälkeen
13 
Tilatukijärjestelmä on voimassa 
vuoden 2014 loppuun saakka. Mak -
satusvuodesta 2015 alkaen tilatuki -
järjestelmä korvataan uudella pe -
rustukijärjestelmällä, joka on myös 
tukioikeusperusteinen11. Tukioikeuksi -
en arvo perustuu periaatteessa kansal -
lisiin tai alueellisiin kiinteämääräisiin 
hehtaaritukiin. Jäsenvaltiot voivat 
kuitenkin ottaa tilatukijärjestelmän tu -
kioikeuksien arvon huomioon vuoden 
2018 loppuun saakka mukauttamalla 
arvoa vähitellen alueelliseen keskiar -
voon (lähentyminen). Täten tilatukioi -
keuslaskelmat voivat vaikuttaa tuleviin 
viljelijöille tarkoitettuihin tukiin varain -
hoitovuoteen 2021 saakka.Komission ja 
jäsenvaltioiden tehtävät 
tilatukimenojen 
toteuttamisessa
Komission vastuulla on 
varmistaa, että tilatukimenot 
ovat EU:n sääntöjen ja 
periaatteiden mukaisia
14 
EU:n varainhoitoasetuksen mukaan 
komissio toteuttaa maataloustuki -
rahaston menot yhteistyössä jäsen -
valtioiden kanssa12. Tämä tarkoittaa, 
että tukioikeuksien arvon laskemista 
ja tilatuen maksamista koskevista 
yleisistä säännöistä säädetään EU:n 
asetuksissa13, mutta jäsenvaltioiden on 
toteutettava kaikki EU:n taloudellisia 
etuja suojaavat lainsäädännölliset toi -
met, sääntelytoimet sekä hallinnolliset 
ja muut toimet.
15 
Komissiolla on lopullinen vastuu 
talousarvion toteuttamisesta, ja se 
on maksujen laillisuuden ja menojen 
moitteettoman varainhoidon osalta 
tilivelvollinen, kun taas jäsenvaltiot 
vastaavat tukioikeuksien laskemisesta 
ja hyväksyttyjen maksajavirastojen sit -
temmin suorittamista tilatukimaksuista 
viljelijöille. Maataloustukirahaston 
rahoittamia menoja koskevien säänte -
lyjärjestelyjen mukaan komission on 
seurattava, miten jäsenvaltiot panevat 
täytäntöön maataloustukirahaston ra -
hoittamia toimenpiteitä ja varmistetta -
va, että sovellettavia EU:n asetuksia ja 
periaatteita noudatetaan14. Tuotanto -
sidonnaisen tuen tilatukijärjestelmään 
sisällyttämiseen liittyviä vastuualueita 
kuvataan kaaviossa 3 .10 Ks. kohta 36.
11 Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus 
(EU) N:o 1307/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
yhteisen maatalouspolitiikan 
tukijärjestelmissä viljelijöille 
myönnettäviä suoria tukia 
koskevista säännöistä 
ja neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 637/2008 ja 
neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 73/2009 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 608).
12 Euroopan yhteisöjen yleiseen 
talousarvioon sovellettavasta 
varainhoitoasetuksesta 
25 päivänä kesäkuuta 2002 
annettu neuvoston asetus 
(EY, Euratom) N:o 1605/2002 
(EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), 
53 b artikla ja toisen osan 
I osasto. Tilanne on edelleen 
sama myös 1. tammikuuta 
2013 voimaan tulleen uuden 
varainhoitoasetuksen mukaan 
(Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1)).
13 Asetus (EY) N:o 73/2009 
ja komission asetus 
(EY) N:o 1120/2009, annettu 
29 päivänä lokakuuta 2009, 
yhteisen maatalouspolitiikan 
suoria tukijärjestelmiä 
koskevista yhteisistä 
säännöistä ja tietyistä 
viljelijöiden tukijärjestelmistä 
annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 73/2009 III osastossa 
säädetyn tilatukijärjestelmän 
täytäntöönpanoa koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
(EUVL L 316, 2.12.2009, s. 1).
14 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1290/2005, annettu 
21 päivänä kesäkuuta 2005, 
yhteisen maatalouspolitiikan 
rahoituksesta (EUVL L 209, 
11.8.2005, s. 1).
12 Johdanto Kaavio 3Tuotantosidonnaisen tuen tilatukijärjestelmään sisällyttämiseen liittyvät vastuu-
alueet asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti
Maksaja-
virastot
Jäsen-
valtiotMäärittävät 
tukioikeuksien 
jakamista ja 
laskemista 
koskevat kriteeritKomissioHyväksyy täytäntöönpa-
nosäädökset ja valvoo 
jäsenvaltioitaLaskevat ja jakavat 
tukioikeudet
Maksavat tilatukea 
tukioikeuksien 
aktivoinnin jälkeenHankkivat 
aiemmat 
viitetiedot1
Tuotantosidonnaisen tuen sisällyt-
täminen tilatukijärjestelmään 
(Asetus (EY) N:o 73/2009)Toimittaa sääntöjenmukaisu-
uden tarkastuksia 
(Asetus (EY) N:o 1290/2005)
1 Ainoastaan perusvaihtoehdossa. Alueellisessa mallissa otetaan huomioon alueellinen keskiarvo.
13 Johdanto
Jäsenvaltioilla oli 
huomattavasti 
harkintavaltaa 
vahvistaessaan saatavilla 
olevan tuen jakokriteerejä 
toimintatavoitteiden 
mukaisesti
16 
Kun tilatukijärjestelmä otettiin vuon -
na 2005 käyttöön, jäsenvaltiot voivat 
valita, käyttävätkö ne tukioikeuksien 
laskuperusteena tuotantosidonnaista 
tukea, jota viljelijät olivat saaneet tie -
tyllä viitekaudella (ns. ”perusvaihtoeh -
to”), vai hehtaarikohtaisia kiinteämää -
räisiä aluetukia (ns. ”alueellinen malli”). 
Valittavana oli myös kummankin mallin 
osa-tekijöitä yhdistäviä sekamuotoja 
(”yhdistelmämalleja”).17 
Neuvosto hyväksyi vuonna 2008 toteu -
tetun terveystarkastuksen yhteydessä 
tuotantosidonnaisen tuen tilatukijär -
jestelmään sisällyttämistä varten peri -
aatteet, joiden mukaan jäsenvaltioilla 
on huomattavasti harkintavaltaa, kun 
ne päättävät, miten saatavilla olevat 
tukimäärät jaetaan viljelijöille15. Täten 
ne voivat päättää, että asianomaisilla 
maatalousaloilla lasketaan objektiivis -
ten ja syrjimättömien kriteerien perus -
teella viitemäärä ja laskelmissa otetaan 
huomioon erityisesti tuki, jota kyseiset 
viljelijät olivat saaneet suoraan tai 
välillisesti kyseisissä tukijärjestelmissä 
tietyllä viitekaudella16. Vaihtoehtoisesti 
jäsenvaltiot voivat määrittää tietyt 
maataloustoiminnan tyypit, joita 
viljelijät ovat harjoittaneet yhtenä tai 
useampana vuonna viitekaudella, ja ja -
kaa tuen tämäntyyppisen toiminnan17 
perusteella.15 Asetus (EY) N:o 73/2009, 
63–67 artikla.
16 Asetus (EY) N:o 73/2009, 64 ja 
65 artikla.
17 Asetus (EY) N:o 73/2009, 
63 artiklan 2 kohdan 
a alakohta. Tässä 
tapauksessa jäsenvaltioiden 
oli varmistettava, että 
tuotantosidonnaisesta tuesta 
aiemmin hyötyneet viljelijät 
saivat vähintään 75 prosenttia 
keskimääräisestä vuotuisesta 
tuesta, jota he olivat saaneet 
kaikista suorista tuista 
asianomaisella viitekaudella. 
Jäsenvaltiot, jotka ottivat 
käyttöön tilatukijärjestelmän 
alueellisen mallin, voivat myös 
käyttää saatavilla olevan tuen 
joko kokonaan tai osittain 
lisätäkseen kaikkien alueen 
viljelijöiden tukioikeuksien 
arvoa yhdenmukaisella 
tukioikeuskohtaisella määrällä.
14
 Tarkastuksen laajuus, 
tavoitteet ja lähestymistapa
18 
Vuonna 2008 toteutetun YMP:n ter -
veystarkastuksen jälkeen tilatukijärjes -
telmään on sisällytetty huomattavan 
suuria tukimääriä ja viljelijäkohtaisten 
viitemäärien laskemiseen liittyy riskejä 
erityisesti jäsenvaltioissa, jotka ovat 
valinneet tilatuen perusvaihtoehdon. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomio-
istuin päätti tarkastaa, oliko tukioi -
keudet laskettu vuosina 2010–2012 
säännönmukaisesti.
19 
Tarkastuksessa tutkittiin seuraavaa 
pääkysymystä: onko komissio hallin -
noinut vaikuttavalla tavalla tuotan -
tosidonnaisen tuen sisällyttämistä 
tilatukijärjestelmään? Lisäksi esitettiin 
seuraavat alakysymykset:
a) Olivatko komission tukioikeuksien 
laskemiseen kohdistamat valvonta- 
ja tarkistustoimet riittäviä?
b) Oliko jäsenvaltioiden lainsäädäntö 
EU:n lainsäädännössä vahvistet -
tujen ehtojen ja periaatteiden 
mukaista ja laskivatko ja jakoivatko 
toimivaltaiset viranomaiset viljeli -
jöiden tukioikeudet oikein?
c) Tarkastivatko jäsenvaltioiden toi -
mivaltaiset viranomaiset vaikutta -
valla tavalla, että tukioikeudet oli 
laskettu ja jaettu oikein?20 
Tarkastus toimitettiin komissiossa sekä 
Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Itali -
assa ja Alankomaissa. Nämä jäsenval-
tiot saivat tilatukijärjestelmään vuosina 
2010–2012 sisällytetyistä määristä 
92 prosenttia. Kaikki nämä jäsenvaltiot 
olivat panneet täytäntöön tilatuki -
järjestelmän perusvaihtoehdon joko 
vuonna 2005 tai vuonna 2006.
21 
Tarkastuksen lähestymistapana oli 
arvioida, miten komissio on valvonut 
tukioikeuksien laskemista ja jakamista 
erityisesti siltä osin, kun tuotantosi -
donnainen tuki sisällytettiin tilatuki -
järjestelmään vuonna 2008 toteute -
tun terveystarkastuksen mukaisesti. 
Tilintarkastustuomioistuimen työhön 
kuului lisäksi tarkastaa kansalliset 
täytäntöönpanosäädökset, analysoi -
da hallinto- ja valvontajärjestelmiä 
sekä toimittaa sääntöjenmukaisuuden 
tarkastuksia asiakirjojen perusteella. 
Otokseen oli poimittu 377 tiedostoa 
edunsaajista, joiden tukioikeuksien 
arvoa oli lisätty tai jotka olivat saaneet 
uusia tukioikeuksia vuosina 2010–2012.
15
 Huomautukset
Vuonna 2008 toteutetun 
YMP:n terveystarkastuk -
sen yhteydessä hyväksyt -
tyjen periaatteiden täy -
täntöönpanosta tuli 
epäjohdonmukaisempaa 
komission suorittaman 
valvonnan ja jäsenvaltioi -
den toteuttaman täytän -
töönpanon puutteiden 
vuoksi
22 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
edellä kuvattujen analyysien perus -
teella, että komission puutteellinen 
valvonta johti siihen, että jäsenvalti -
ot sisällyttivät tuotantosidonnaisen 
tuen tilatukijärjestelmään ja laskivat 
tukioikeudet tavalla, joka ei ollut aina 
yleisten EU:n oikeusperiaatteiden mu -
kainen, kuten jäljempänä selitetään.
Komissio ei ole hyväksynyt 
täytäntöönpanosäädöksiä 
eikä se ole arvioinut 
saatavilla olevien määrien 
jakamista koskevia 
jäsenvaltioiden kriteerejä 
kunnolla...
23 
Kuten edellä pantiin merkille, jäsenval -
tioilla oli huomattavasti harkintavaltaa, 
kun ne vahvistivat kriteerejä, joiden 
perusteella jaettiin tilatukijärjestel -
mään sisällytettävän tuotantosidonnai -
sen tuen määrät. Kriteerien oli oltava 
objektiivisia ja syrjimättömiä ja niissä 
oli erityisesti otettava huomioon tuki, 
jota viljelijät olivat saaneet suoraan 
tai välillisesti yhtenä tai useampana 
vuonna viitekaudella. Kyseessä olivat 
pääsääntöisesti vuodet 2005–2008. Sa -
moja periaatteita sovellettiin järjestel -
miin, jotka oli jo irrotettu tuotannosta 
vuonna 2005, mutta jotka jäsenvaltio 
oli halunnut jättää osittain tuotanto -
sidonnaisiksi. Tältä osin tuki oli suh -
teutettava siihen, mitä viljelijät olivat 
saaneet alkuperäisillä viitekausilla18, mutta jäsenvaltiot voivat myös päättää 
valita edustavaksi ajanjaksoksi jonkun 
tätä myöhäisemmän ajanjakson.
24 
Huolimatta siitä, että asetuksessa 
(EY) N:o 73/2009 velvoitetaan hyväk -
symään yksityiskohtaiset säännöt19, 
komissio ei vahvistanut täytäntöönpa -
nosääntöjä tuotantosidonnaisen tuen 
tilatukijärjestelmään sisällyttämistä 
varten. Se antoi ainoastaan joitakin 
teknisiä määräyksiä, jotka koskivat 
hedelmiä ja vihanneksia sekä viini-
alaa20. Komissio ei myöskään pyytänyt 
jäsenvaltioita raportoimaan tarkasti 
eikä perustelemaan sovellettuja kritee -
rejä. Tästä seurasi, että se ei arvioinut 
ennalta, omaksuivatko jäsenvaltiot 
yleisesti ottaen johdonmukaisen lä -
hestymistavan ja jakoivatko ne saata -
villa olevan tuen EU:n periaatteiden 
mukaisesti.
...täten tietyt jäsenvaltioiden 
määrittämät kriteerit 
eivät aina olleet EU:n 
lainsäädännön tai 
periaatteiden mukaisia
25 
Tilintarkastustuomioistuin havait -
si, että tarkastuskäynnin kohteena 
olleissa jäsenvaltioissa oli yleensä 
hyväksytty kriteerit, joissa joko otettiin 
huomioon viljelijöiden yhtenä tai 
useampana viitevuonna saamat suoran 
tuen määrät tai tukikelpoisten heh -
taarien tai tuettujen eläinten määrä. 
Tukijärjestelmissä, joissa tukea oli 
aiemmin maksettu jalostajille, viljeli -
jöiden viitemäärä perustui raakama -
teriaalin toimituksiin tai valmistajan 
kanssa tehtyihin toimitussopimuksiin. 
Näitä tukijärjestelmiä olivat esimer -
kiksi kuivatun rehun jalostustuki tai 
perunatärkkelystuki.18 Yleensä vuodet 2000–2002.
19 Asetus (EY) N:o 73/2009, 
142 artiklan d alakohta.
20 Asetus (EY) N:o 1120/2009.
16 Huomautukset
Espanjassa viitekaudella saadun tuotantosidonnaisen tuen ylittävien tukioikeuksien 
muodostamat arvonlisäykset prosentuaalisesti ilmaistuna
Tilatukijärjestelmään sisällytetty järjestelmä Tukioikeuksien muodostama arvonlisäys
Durumvehnän erityinen laatupalkkio 12,2  %
Durumvehnän lisätuki 18,1  %
Tuki oliivitarhoille 1,4 %
Lammas- ja vuohipalkkio 7, 6 %
Lammas- ja vuohialan lisäpalkkio 4,4 %
Valkuaiskasvipalkkio 31,5  %
Siementuki 76,8  %Taulukko 126 
EU:n lainsäädännössä vaaditaan, että 
viitekaudet ovat edustavia. Jäsenvalti -
ot eivät kuitenkaan aina perustelleet, 
miksi ne olivat valinneet tietyn kauden 
”edustavaksi” ja tulkinneet epäjohdon -
mukaisella tavalla periaatteita, joita on 
sovellettava tuotantosidonnaisen tuen 
sisällyttämiseksi tilatukijärjestelmään. 
Joskus tuloksena oli, että viljelijöitä 
kohdeltiin eri tavoin toisiinsa rinnastet -
tavissa tilanteissa.
27 
Vastaavasti Italiassa ja Kreikassa 
kansalliset viranomaiset sovelsivat 
varovaista lähestymistapaa ja laskivat 
tukioikeudet sen perusteella, kuinka 
paljon kyseisten alojen viljelijät olivat 
saaneet suoraa tukea viitekaudella. 
Espanjassa viranomaiset kuitenkin 
päättivät korottaa kunkin viljelijän viitekaudella vuotuisesti saaman tuen 
määrää kertoimen avulla. Tarkoituk -
sena oli käyttää koko saatavilla oleva 
tuki. Joillakin aloilla nämä tarkistetut 
määrät olivat kuitenkin huomattavasti 
suurempia kuin viljelijöiden viitekau -
della saamat määrät. Tästä seurasi, että 
näiden alojen viljelijöille myönnettiin 
tukioikeudet, joiden kokonaisarvo oli 
32,6  miljoonaa  euroa enemmän kuin 
heidän viitekaudella saamansa vuotui -
nen tuotantosidonnainen tuki. Tilintar -
kastustuomioistuin arvioi, että näiden 
alojen viljelijöiden tilatukena saama 
ennakoimaton tuotto oli kaikkiaan 
noin 29 miljoonaa euroa vuodessa. 
Viitekaudella saadut määrät ylittävien 
tukioikeuksien muodostama arvonli-
säys esitetään taulukossa 1 .
17 Huomautukset Kaavio 4Durumvehnän erityisen laatupalkkion sisällyttäminen tilatukijärjestelmään
01050
40
30
20miljoonaa euroa
Kreikka
Käytettävissä olevat määrät Tilatukioikeuksien arvo
Tuotantosidonnainen tuki viitekaudellaEspanja Italia28 
Alankomaiden viranomaiset sovelsivat 
samankaltaista lähestymistapaa kuin 
Espanjan viranomaiset. Ne päättivät 
jakaa kaiken saatavilla olevan tuen 
viitekaudella viljeltyjen hehtaarien tai 
teurastettujen eläinten perusteella 
eikä viljelijöiden tosiasiallisesti saa -
mien tukimäärien perusteella. Tästä 
syntyi ennakoimattoman tuoton riski. 
Vaikutus jäi kuitenkin vähäiseksi tai pe -
räti olemattomaksi, sillä asianomaisilla 
aloilla viitekauden tukihakemusten 
arvo oli yleensä ylittänyt saatavilla ole -
vien määrärahojen määrän. Ainoastaan 
siemenalalla edunsaajat saivat tukioi -
keudet, joiden arvo ylitti viitekaudella 
myönnetyn tuotantosidonnaisen tuen 
46 prosentilla.29 
Tietyillä aloilla sovellettiin epäjoh -
donmukaisia lähestymistapoja, minkä 
vuoksi viljelijöitä kohdeltiin eri lailla 
vertailukelpoisissa tilanteissa. Tätä 
kuvataan kaaviossa 4  durumvehnän 
erityisen laatupalkkion osalta.
18 Huomautukset
Esimerkkejä viljelijöiden syrjinnästä
Toisin kuin muissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa, Kreikassa 
viranomaiset vähensivät viljelijöitä koskevia viitemääriä riisin, durumvehnän, valkuaiskasvien ja pähkinöiden 
aloilla viidellä prosentilla. Vähennystä selitettiin siten, että kyse oli ”tuen mukauttamisesta”, jonka avulla kaik -
kia viitekauden (vuodet 2007 ja 2008) suoria tukia vähennettiin, jotta voitiin rahoittaa maaseudun kehittämis -
toimenpiteitä21. Koska mukauttamismenettelyä oli kuitenkin sovellettu kaikkiin suoriin tukiin ja se oli koskenut 
ainoastaan 5 000 euroa ylittäviä vuotuisia määriä, tukioikeuksien arvo oli alhaisempi kuin ne rahoitusosuudet, 
joita monet viljelijät olivat viitekaudella tosiasiassa saaneet tuotantosidonnaisena tukena. Koska mukautuk -
sen nimissä tehdyt vähennykset koskivat myös tilatukea, jota viranomaiset olivat maksaneet vuodesta 2010 
alkaen, viljelijät, joita tuotantosidonnaisen tuen sisällyttäminen koski, saivat yleisesti ottaen vähemmän tukea 
ja heitä syrjittiin niihin viljelijöihin nähden, joita sisällyttäminen ei koskenut.
Italiassa viranomaiset laskivat durumvehnän laatupalkkion, riisin lajikohtaisen tuen ja pähkinöiden tuen edun -
saajien tukioikeudet ennen mukauttamista tosiasiallisesti saadun tuotantosidonnaisen tuen perusteella. Oli 
kuitenkin viljelijöitä, joilta oli viitekaudella vähennetty ja evätty tukea, koska kansalliset viranomaiset olivat to -
denneet, että kyseiset viljelijät olivat istuttaneet kyseisiä viljelykasveja ilmoittamiaan aloja pienemmille aloille. 
Italian viranomaiset käyttivät perustana tosiasiallisesti maksettua määrää eikä määritettyä aluetta vastaavaa 
määrää ja täten vähensivät jatkuvasti viljelijöiden viitemääriä ja siten myös heidän saamaansa tilatukea. Näin 
viranomaiset rankaisivat asianomaisia edunsaajia useammin kuin kerran samasta rikkomuksesta, ja viljelijät 
kärsivät taloudellisista seuraamuksista, jotka eivät olleet oikeassa suhteessa heille alun perin määrätyn ran -
gaistuksen tarkoitukseen nähden.
21 Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista 
yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, 
(EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 
muuttamisesta (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1), 2 osaston 2 luku.Laatikko 130 
Valtaosassa tilatukijärjestelmään 
sisällytettyjä järjestelmiä Italia valitsi 
vuosien 2005–2008 vuotuisten tuo -
tantosidonnaisten tukien keskiarvon, 
kun taas Kreikka, Espanja ja Alanko -
maat valitsivat lyhyempiä 2–3 vuoden 
jaksoja. Lammas- ja vuohipalkkioiden 
sisällyttämisen kohdalla Espanjassa 
viitekausi oli ainoastaan vuosi. Tilin -
tarkastustuomioistuin pani Espanjan 
tapauksessa merkille, että tämän 
myötä viranomaiset voivat keskittää 
saatavilla olevat määrät pienemmälle 
viljelijöiden joukolle. Ranska päätti 
vuonna 2010 sisällytettyjen järjestel-
mien osalta, että yksittäisen viitevuo -
den olisi oltava kaudelta 2005–2008 se 
vuosi, jonka aikana viljelijä oli saanut 
eniten tuotantosidonnaista tukea.31 
Joskus havaittiin, että jäsenvaltiot 
olivat jakaneet saatavilla olevat määrät 
syrjimättömyyden ja suhteellisuu -
den periaatteiden vastaisesti (ks. 
laatikko 1 ).
19 Huomautukset
Tuotantosidonnaisen 
tuen tilatukijärjestelmään 
sisällyttämisen 
sivuvaikutuksia ei myöskään 
käsitelty johdonmukaisesti
32 
Jos lisätty tai jaettu tuki olisi johtanut 
ennakoimattomaan tuottoon viljelijän 
kohdalla, jäsenvaltioilla oli voimassa 
olevan lainsäädännön22 mukaan seu -
raavat kaksi vaihtoehtoa: tukioikeuk -
sien arvoa ei lisätä tai tukioikeuksia ei 
myönnetä, jos viljelijät ovat myyneet 
tai siirtäneet tilansa tai palkkio -oi-
keutensa tai jos koko tilaa tai sen osia 
koskeva vuokrasopimus on umpeu -
tunut ennen kuin kyseisille viljelijöille 
ilmoitettiin tuotannon irrottamisesta ja 
asianomaisista ehdoista.
33 
Tarkastuskäynnin kohteina olleista 
jäsenvaltioista ainoastaan Ranska 
käytti tätä mekanismia pääsääntöises -
ti. Se peri takaisin kaikki viitemäärät, 
jos toiminta väheni, eli maata viljeltiin 
vähemmän tai tukikelpoisia eläimiä 
teurastettiin viitekauden jälkeen. Tässä 
kuitenkin mentiin myynti- ja siirtotapa -
uksista tai vuokrasopimuksen umpeu -
tumisesta annettua EU:n lainsäädäntöä 
pidemmälle.
34 
Italia ei soveltanut ennakoimatonta 
tuottoa koskevaa lauseketta. Tämän 
vuoksi viljelijät, jotka olivat vähentä -
neet viljelemiensä hehtaarien määrää 
merkittävästi viitekaudesta siihen vuo -
teen verrattuna, kun tuki sisällytettiin 
tilatukijärjestelmään, voivat keskit -
tää tukensa erittäin pienille alueille. 
Yhdessä tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastamassa tapauksessa menet -
tely johti tilanteeseen, jossa viljelijä, 
joka oli viljellyt viitekaudella noin 
70:ää hehtaaria riisiä ja täten saanut 
30 425  euroa tuotantosidonnaista tu -
kea, tarvitsi ainoastaan 0,41 hehtaaria 
tukikelpoista maata ollakseen oikeu -
tettu samaan määrään tilatukea.Jäsenvaltiot sovelsivat 
sääntöjä joskus 
virheellisesti
35 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että komission puutteellisen valvon -
nan vuoksi jäsenvaltiot olivat sisäl -
lyttäneet tuotantosidonnaisen tuen 
tilatukijärjestelmään tavalla, joka ei 
ollut aina EU:n lainsäädännön mukai -
nen, kuten jäljempänä selitetään.
Komissio ei määrittänyt 
selkeästi, millä edellytyksillä 
viljelijät voisivat saada 
tukioikeuksia kansallisesta 
varannosta…
36 
Viljelijät, jotka ovat komission määrit -
telemissä erityistilanteissa, ovat oikeu -
tettuja saamaan tukioikeuksia kansal -
lisesta varannosta. Komissio sisällytti 
täytäntöönpanosäännöksiin esimerkik -
si tapauksia, joissa viljelijät investoivat 
alaan, jonka osalta tuotantosidonnai -
sen tuen taso olisi ollut korkeampi, 
jos alan tukea ei olisi irrotettu tuotan -
nosta. Ennen ”terveystarkastusta”23 
voimassa olleiden sääntöjen vastaisesti 
komissio kuitenkin jätti määrittämät -
tä, mitä tarkoitetaan ”investoinneilla”. 
Tästä seurasi, että esiintyi tapauksia, 
joissa joko epäiltiin, olivatko viljelijät 
tosiasiallisesti tehneet investoinnit tai 
olisivatko viljelijät tosiasiassa saaneet 
suuremman määrän tuotantosidon -
naista tukea, jos asianomaisia aloja ei 
olisi sisällytetty tilatukijärjestelmään 
(ks. laatikko 2 ).22 Asetus (EY) N:o 73/2009, 
41 artiklan 6 kohta.
23 Komission asetus 
(EY) N:o 795/2004, 
annettu 21 päivänä 
huhtikuuta 2004, yhteisen 
maatalouspolitiikan suoria 
tukijärjestelmiä koskevista 
yhteisistä säännöistä 
ja tietyistä viljelijöiden 
tukijärjestelmistä annetussa 
neuvoston asetuksessa 
(EY) N:o 1782/2003 säädetyn 
tilatukijärjestelmän 
täytäntöönpanoa koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
(EUVL L 141, 30.4.2004, s. 1), 
21 artikla.
20 Huomautukset
Esimerkkejä investointeja varten myönnetyistä tukioikeuksista
Ranskassa kansalliset viranomaiset jakoivat tukioikeuksia ”investointeihin” teurastuspalkkioiden edunsaajil -
le, jotka olivat teurastaneet enemmän karjaa vuonna 2009 kuin viitekaudella. Viranomaiset eivät kuitenkaan 
tienneet, olivatko kyseiset viljelijät tosiasiassa investoineet tuotantokapasiteettiin, ostaneet eläimiä siitostoi -
mintaa varten tai yksinkertaisesti vähentäneet maataloustoimintaansa teurastamalla eläimiään (pienentämäl -
lä karjakokoa). Kansallisten viranomaisten vahvistamat eläinkohtaiset tukimäärät olivat myös merkittävästi 
suurempia kuin niiden viljelijöiden saama eläinkohtainen tuotantosidonnainen tuki, jotka eivät olleet toteut -
taneet investointeja.
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi Ranskassa tapauksia, joissa viranomaiset olivat myöntäneet tuki-
oikeuksia maainvestointeihin, vaikka hakijat olivat pelkästään muuttaneet oikeudellista asemaansa.Laatikko 2
37 
Kreikassa viljelijät saivat tukioikeuksia 
kansallisesta varannosta investointien 
perusteella. Vuonna 2010 he sattui -
vat viljelemään yhden viljelykasvin 
osalta suurempaa viljelyalaa tilatuki -
järjestelmään sisällytetyllä alalla kuin 
vuonna 2008 eli viitekauden viimei -
senä vuonna. Alan viljely oli kuitenkin 
sekä vuonna 2010 että vuonna 2008 
pelkkä vuotuinen tuotantopäätös, joka 
perustui markkinakysyntään. Se ei siis 
välttämättä liittynyt tuotantokapasi -
teettiin tehtävään tosiasialliseen in -
vestointiin, kuten lisäalan hankintaan. 
Komissio ei myöskään ollut määrittä -
nyt hehtaarikohtaista enimmäismäärää 
kansallisesta varannosta maksettavien 
tukioikeuksien arvolle. Tämä johti 
tilanteisiin, jotka eivät ole yhdenver -
taisen kohtelun periaatteen mukaisia. 
Esimerkiksi Ranskassa tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi, että nautaeläin- 
ja lammasaloilla viljelijät voivat saada 
tukioikeuksia kansallisesta varannosta 
jopa 9 010 euroa hehtaarilta, vaikka 
EU:n lainsäädännön mukaan tukioikeus 
voi olla arvoltaan enintään 5 000 euroa 
hehtaarilta, kun kyseessä ovat viljelijät, 
jotka hyötyvät tuotantosidonnaisen 
tuen sisällyttämisestä tilatukijärjes -
telmään samoilla aloilla kansallisen 
varannon ulkopuolella.
21 Huomautukset
Tukioikeuksien myöntäminen tai tukioikeuksien arvon lisääminen ilman oikeudel -
lista perustaa
Ranskassa viranomaiset jakoivat tukioikeuksia viljelijöille, joilla joko ei ollut lainkaan tukioikeuksia, tai lisäsivät 
niiden tukioikeuksien arvoa, joiden arvo oli merkittävästi alueellisen keskiarvon alapuolella. Tätä perusteltiin 
sillä, että oli olemassa yleinen riski, että viljelystä luovutaan. Voimassa olevien EU:n säädösten mukaan tällai -
nen käytäntö on kuitenkin mahdollista ainoastaan rakenneuudistus- ja/tai kehitysohjelmien piiriin kuuluvilla 
aloilla. Ranskan viranomaiset eivät kuitenkaan olleet laatineet tällaista ohjelmaa eivätkä yksilöineet aloja, joilla 
katsottiin, että viljelystä luopuminen oli todennäköistä. He eivät myöskään pystyneet antamaan näyttöä siitä, 
että kyseisten tukioikeuksien arvon lisääminen oli vaikuttava väline alasta luopumisen välttämiseksi, tai että 
viljelijät tarvitsivat korvausta kärsimiensä haittojen vuoksi.
Ranskan viranomaiset myönsivät eräästä toisesta toimenpiteestä kahden miljoonan euron tukioikeudet tietyil -
le vasikanlihaa tuottaville viljelijöille sillä perusteella, että ala kärsi taantumasta, vaikka samalla myös tuettiin 
kyseisen alan tulokkaita. Toimenpiteen tavoitteena oli toimia puskurina kyseisen maatalousalan suhdannevai -
kutuksille, mutta toimenpide ei liittynyt mihinkään tiettyyn rakenneuudistus- tai kehitysohjelmaan.Laatikko 3...ja joissakin tapauksissa 
jäsenvaltiot jakoivat 
tukioikeuksia ilman EU:n 
lainsäädännön mukaista 
oikeudellista perustaa...
38 
Jäsenvaltiot voivat myös jakaa tuki -
oikeuksia kansallisesta varannosta 
viljelijöille, jotka ovat alkavat harjoittaa 
maataloustoimintaa, sekä viljelijöille, 
jotka toimivat julkisen tukitoimenpi -
teen tai rakenneuudistus- ja/tai kehi -
tysohjelmien piiriin kuuluvilla aloilla.
39 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
tarkastuksen yhteydessä, että jäsenval -
tioiden hyväksymillä toimenpiteillä ei 
joko ollut EU:n lainsäädännön mukais -
ta oikeudellista perustaa tai ne olivat 
asianomaisten EU:n säädösten vastai -
sia (ks. laatikko 3 ).…tai laskivat tukioikeuksien 
yksikköarvot epäselvien 
kriteerien perusteella
40 
Italia, Ranska ja Kreikka olivat määrittä -
neet tiettyjen viljelijäryhmien kohdalla 
kansallisesta varannosta maksettavien 
tukioikeuksien kiinteämääräisen heh -
taarikohtaisen yksikköarvon. Ranskassa 
ja Kreikassa kuitenkin kiinteämää -
räisten hehtaarikohtaisten määrien 
laskemisessa käytetyt kriteerit olivat 
aika keinotekoisia. Italiassa sitä vastoin 
ei ollut saatavilla kirjausketjua, jonka 
avulla laskelmien oikeellisuus olisi 
voitu tarkistaa.
22 Huomautukset
Tilatukijärjestelmän 
enimmäismäärien 
noudattamiseen 
kohdistetut komission 
seurantamenettelyt eivät 
olleet selkeitä...
41 
Voimassa olevien sääntöjen mukaan 
komissio vahvistaa joka vuosi tilatu -
kijärjestelmälle talousarviomäärä-
rahojen kansalliset enimmäismäärät 
ottaen huomioon, että jäsenvaltiot 
ovat valinneet erilaisia tapoja myöntää 
tuotantosidonnaista tukea tai erityis -
tukea. Enimmäismäärällä tarkoitetaan 
jäsenvaltion viljelijöille myöntämien 
tukioikeuksien kokonaismäärän enim -
mäisarvoa ja kansallisen varannon 
määrää.
42 
Jäsenvaltioiden on annettava komis -
siolle säännöllisesti tiedoksi seuraavat 
seikat: tilatukijärjestelmään liittyvien 
aktivoitujen ja ei -aktivoitujen tukioi -
keuksien kokonaisarvo kunakin vuon -
na, aktivointiin vaadittavien hehtaa-
rien määrä ja kansallisessa varannossa 
jäljellä olevat määrät. Tilintarkastus -
tuomioistuin pani merkille, että jäsen -
valtiot eivät aina toimittaneet näitä 
tietoja ajoissa ja että komissio ei ollut 
ottanut käyttöön täysin vaikuttavaa 
järjestelmää, jonka avulla tarkistettai -
siin, noudattivatko jäsenvaltiot tilatuki -
järjestelmään sovellettavia enimmäis -
määriä24. Komissio ei ole myöskään 
selventänyt, mihin tarkoitukseen se 
viime kädessä käyttää jäsenvaltioiden 
toimittamia tietoja.…ja tukioikeudet olivat 
arvoltaan liian suuria, 
koska sovellettavia 
enimmäismääriä ei 
noudatettu
43 
EU:n lainsäädännössä määritetään, 
että viljelijöille myönnettyjen tukioi -
keuksien kokonaisarvo ei saa ylittää 
tilatukijärjestelmälle tarkoitettua 
talousarviomäärärahojen kansallista 
enimmäismäärää. Vastaavasti jäsen -
valtiot eivät voineet jakaa viljelijöille 
millään tilatukijärjestelmään sisällyte -
tyllä alalla enemmän tukea kuin kysei -
selle alalle oli vuotuisesti kansallisesta 
enimmäismäärästä saatavilla25.
44 
Ranskan viranomaiset toimivat EU:n 
lainsäädännön26 vastaisesti, koska ne 
eivät vähentäneet tukioikeuksien ko -
konaisarvoa rahoittaakseen viljelijöille 
tarkoitettua erityistukea asetuksen 
(EY) N:o 73/200927 68 artiklan mukai -
sesti. Tästä seurasi, että tukioikeuksien 
kokonaisarvo oli Ranskassa 4,61 pro -
senttia eli 357,3  miljoonaa  euroa liian 
suuri. Tästä määrästä 74 miljoonaa eu -
roa koski tilatukijärjestelmään vuonna 
2010 sisällytettyä tukea. Tilintarkastus -
tuomioistuin toimitti tarkastuksensa 
keväällä 2013 eivätkä Ranskan viran -
omaiset olleet vielä silloinkaan korjan -
neet tukioikeuksien arvoa.24 Ks. kohta 44.
25 Ks. asetus (EY) N:o 73/2009, 
liite XII.
26 Asetus (EY) N:o 73/2009, 
69 artiklan 6 kohdan 
b alakohta. Jäsenvaltiot 
voivat tuottaa tarvittavat 
varat tekemällä lineaarisen 
vähennyksen viljelijöille 
jaettujen tukioikeuksien 
arvoon. Tällaisissa 
tapauksissa komissio 
vähensi tilatukijärjestelmälle 
tarkoitettuja 
talousarviomäärärahojen 
kansallisia enimmäismääriä 
vastaavasti.
27 Ranskan viranomaiset 
vähensivät kaikkia 
tilatukijärjestelmään 
liittyviä tukia seuraavilla 
kiinteämääräisillä 
osuuksilla: 3,92 prosenttia 
maksatusvuonna 
2010, 3,4 prosenttia 
maksatusvuonna 
2011 ja 3,31 prosenttia 
maksatusvuonna 2012. 
Ks. myös vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2011, 
kohta 3.12, ja vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2012, 
kohta 3.13.
23 Huomautukset
Valvontapuutteet 
vaikuttivat tukioikeuksien 
ja tukioikeuksien 
perusteella maksettavan 
tilatuen laskentaan
45 
Tukioikeuksien perusteella maksetta -
van tilatuen laillisuuden kannalta on 
ensiarvoisen tärkeää, että tukioikeudet 
lasketaan oikein. Tukioikeuksien arvon 
laskentavirhe johtaa tavallisesti siihen, 
että tilatukimaksut eivät ole asianmu -
kaisia seuraavina rahoitusvuosina ei -
vätkä koko tilatukijärjestelmän aikana, 
jollei virhettä korjata.
46 
EU:n lainsäädännössä vaaditaan, että 
jäsenvaltioiden on perustettava tukioi -
keuksien tunnistamista ja rekisteröintiä 
koskeva järjestelmä, joka mahdollistaa 
oikeuksien tarkastamisen sekä tukiha -
kemusten ja viljelylohkojen tunnistus -
järjestelmän väliset ristiintarkastukset. 
Tämä tietokanta on yhdennetyn hallin -
to- ja valvontajärjestelmän kulmakivi. 
Jäsenvaltioiden on hallinnoitava järjes -
telmän avulla kaikkia suoria tukia.Tarkastuskäynnin kohteena 
olleiden jäsenvaltioiden 
viranomaiset olivat 
käyttäneet viljelijöiden 
viitetietoja pääsääntöisesti 
oikein, mutta monet 
ilmenneistä virheistä olivat 
systemaattisia
47 
Jäsenvaltioiden, jotka olivat päättä -
neet sisällyttää tuotantosidonnaiseen 
tukeen saatavilla olevat määrät tila -
tukijärjestelmään viljelijöiden viite -
kaudella saaman tuen perusteella, oli 
haettava yksittäiset viitetiedot kunkin 
järjestelmän ja kunkin viljelijän osalta. 
Tiedot saatiin joko maksajavirastojen 
omista tietokannoista tai sellaisten 
elinten tietokannoista, joille edellis -
ten järjestelmien hallinto oli siirretty 
tehtäväksi.
48 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että kansalliset viranomaiset olivat 
käyttäneet viljelijöiden viitetieto -
ja enimmäkseen asianmukaisesti. 
Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin 
useita systemaattisia virheitä Italiassa, 
jossa pähkinäalan tuotantosidonnaiset 
tuet oli laskettu viitekaudella osittain 
virheellisesti. Kansalliset viranomaiset 
eivät myöskään noudattaneet las -
kentasääntöjä, joiden mukaan tila -
tukijärjestelmään sisällytetyt määrät 
on jaettava kaikille kyseisen viljelijän 
tukioikeuksille28. Tämä koski noin 
86 000:tta viljelijää ja 107,9 miljoo -
nan  euron tukioikeuksia. Espanjassa 
sitrushedelmäalan tukioikeuksien 
vahvistamiseen tarkoitetut alueet eivät 
vastanneet viljelijöiden asiakirjoissa 
ilmoitettuja viitealoja tai viranomai -
silla ei ollut päivitettyjä tietoja alu -
eista, joille oli istutettu viitekaudella 
sitrushedelmäpuita.28 Asetus (EY) N:o 73/2009, 
64 artiklan 2 kohta.
24 Huomautukset
49 
Useimmissa tapauksissa kansalliset 
viranomaiset myös pitäytyivät tila -
tukijärjestelmään vuosina 2010–2012 
sisällytettyjen alojen erityisissä enim -
mäismäärissä. Espanjassa viranomaiset 
kuitenkin ylittivät tomaattialan sisällyt -
tämistä varten vahvistetun enimmäis -
määrän 1,3  miljoonalla  eurolla. Krei -
kassa vuonna 2006 säilytetyt tiettyjä 
maatalouden muotoja29 koskevat lisä -
tuen määrät eivät vastanneet komissi -
on nautaeläin-, lammas- ja vuohialoille 
sekä oliiviöljyalalle hyväksymiä määriä. 
Tästä seurasi, että vuonna 2010 sisälly -
tetyt määrät ylittivät saatavilla olevat 
määrät 2,6  miljoonalla  eurolla.
Jäsenvaltioiden 
valvontajärjestelmien laatu 
vaihteli eikä niillä havaittu 
kaikkia laskentavirheitä
50 
EU:n lainsäädännön mukaan jäsenval -
tioiden pitäisi hyväksyä maatalous-
tukirahaston meno vasta, kun on 
suoritettu riittävät tarkistukset sen 
varmistamiseksi, että meno on EU:n 
sääntöjen mukainen.30
51 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tarkastuskäynnin kohteena olleissa 
jäsenvaltioissa käyttöön otetut tarkas -
tukset, joiden avulla varmistetaan, että 
tukioikeudet on laskettu oikein. Vaikka 
kyseisille jäsenvaltioille oli kertynyt 
paljon kokemusta tukioikeuksien 
hallinnoinnista niiden käyttöönotosta 
alkaen, kansallisten viranomaisten 
viitetietojen luotettavuuteen ja tuki -
oikeuksien laskennan oikeellisuuteen 
kohdistamien tarkastusten laatu vaih -
teli merkittävästi. Tämä johtui osittain 
siitä, että komission ohjeet eivät olleet 
selkeät.52 
Alankomaissa tilintarkastustuomio-
istuin havaitsi ainoastaan vähäisiä 
puutteita tarkastuksissa, jotka koskivat 
viitetietojen siirtoja viljelijöiden välillä 
ja erityisiä tietyille viljelijöille jaetta -
vien tukioikeuksien määrän laskentaa 
koskevia sääntöjä.
53 
Ranskassa kansalliset viranomaiset 
olivat määrittäneet tukioikeuksien 
laskentamenettelyt selkeästi kansalli -
sissa ohjeissaan, mutta asianomaisilla 
hallintoelimillä ei ollut perusteellista 
tarkistuksen lähestymistapaa, ja tilin -
tarkastustuomioistuin havaitsi yksittäi -
siä virheitä paikallistasolla.
54 
Kreikassa kansalliset viranomaiset 
käyttivät viinitilarekisteristä otettuja 
epäluotettavia tietoja laskeakseen 
viinialan viljelijöiden tukioikeudet ja 
viljelijät saattoivat saada tukioikeuksia 
alaan, joka ei kuulunut toimenpiteen 
piiriin. Lisäksi Kreikan viranomaiset 
myönsivät tukioikeuksia uusille vilje -
lijöille, vaikka niillä ei ollut varmuutta 
siitä, että hakijat eivät olisi harjoit -
taneet maataloustoimintaa omissa 
nimissään ja omalla vastuullaan uuden 
maataloustoiminnan aloittamista 
edeltäneiden viiden vuoden aikana. 
Kyseinen vaatimus mainitaan EU:n 
lainsäädännössä.29 Asetus (EY) N:o 1782/2003, 
69 artikla.
30 Tämä on yksi 
maksajavirastojen 
hyväksymiskriteereistä. 
Ks. komission asetus 
(EY) N:o 885/2006, annettu 
21 päivänä kesäkuuta 
2006, neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1290/2005 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
maksajavirastojen ja muiden 
elinten hyväksymisen sekä 
maataloustukirahaston 
ja maaseuturahaston 
tilien tarkastamisen ja 
hyväksymisen osalta 
(EUVL L 171, 23.6.2006, s. 90), 
liite I.
25 Huomautukset
55 
Italiassa tukioikeuksien laskemises -
ta vastasi maksajavirastojen sijaan 
keskitetty koordinointielin, joka oli 
ulkoistanut työn eräälle palveluntar -
joajalle. Valvontapuutteiden vuoksi 
tukioikeuksien laskennassa jäi havait -
sematta useita systemaattisia virheitä 
ja viitemääriä saatettiin jakaa edun -
saajille, joilla ei ollut oikeutta tukeen, 
koska he eivät olleet kyseisten alojen 
viljelijöitä. Lisäksi puutteet olivat mer -
kittäviä tarkastuksissa, jotka koskevat 
mahdollisuutta käyttää kansallista 
varantoa. Viranomaiset olivat myöntä -
neet kansallisesta varannosta vuodesta 
2010 alkaen 78,5  miljoonan  euron tuki-
oikeudet uusille viljelijöille. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi tapauksia, 
joissa viljelijät olivat perustaneet itse 
hallinnoituja oikeushenkilöitä (yri -
tyksiä), joiden perusteella he saivat 
tukioikeuksia kansallisesta varannosta 
”uusina viljelijöinä”, vaikka he eivät siis 
olleet oikeutettuja tukeen. Lisäksi tilin -
tarkastustuomioistuin yksilöi suuren 
määrän yli 65 -vuotiaita uusia viljelijöi -
tä (tavanomainen eläkeikä Italiassa), 
mutta viranomaiset eivät tarkastaneet, 
olivatko kyseiset hakijat tosiasiassa 
alkaneet harjoittaa itsenäistä maa -
taloustoimintaa vai olivatko luodut 
olosuhteet keinotekoisia.56 
Myös Espanjassa kansalliset viranomai -
set ulkoistivat viitemäärien laskennan 
palveluntarjoajalle. Viranomaiset eivät 
pystyneet antamaan näyttöä siitä, että 
he olisivat valvoneet työtä kunnolla 
ja suorittaneet laskelmat uudelleen. 
Espanjan viranomaiset eivät tarkista -
neet vaikuttavalla tavalla viljelijöitä, 
jotka olivat ilmoittaneet, että heidän 
tukitasonsa oli viitekaudella alen -
tunut ylivoimaisen esteen vuoksi. 
Viranomaiset hyväksyivät ilmoituksia 
ilman oikeudellista perustaa tai tekivät 
laskentavirheitä.
Komission toimittamien 
sääntöjenmukaisuuden 
tarkastusten vaikuttavuus 
väheni
57 
Yhteishallinnointiin perustuvassa 
järjestelmässä komissio korvaa kuu -
kausittain jäsenvaltioiden viljelijöille 
myöntämän tilatuen. Komissio var -
mistaa kaksivaiheisessa menettelyssä, 
ovatko tilatukijärjestelmän menot 
sovellettavien varainhoitoasetusten 
ja alakohtaisten asetusten mukaisia. 
Menettelyä kutsutaan tilien tarkasta -
mis- ja hyväksymismenettelyksi.
26 Huomautukset
58 
Komissio tarkasti jäsenvaltiot paikan 
päällä arvioidakseen, oliko tukioikeuk -
sien laskenta sääntöjenmukaista. Ko -
missio toi esiin useita tapauksia, joissa 
oli mahdollisesti rikottu EU:n lainsää -
däntöä, ja tiedotti niistä kansallisille 
viranomaisille. Espanjassa ja Italiassa ei 
kuitenkaan ole vielä tähän mennessä 
tarkastettu taloudellisesti merkittäviä 
järjestelmiä, jotka on sisällytetty tila -
tukijärjestelmään. Useat tilintarkastus -
tuomioistuimen esiin tuomat merkit -
tävät puutteet olivat niin ikään jääneet 
havaitsematta Ranskassa. Komissio 
ei myöskään arvioinut tyhjentävästi, 
olivatko saatavilla olevien määrien 
jakoa koskevat jäsenvaltioiden kriteerit 
johdonmukaisia tai olivatko jäsenval -
tioiden täytäntöönpanosäännökset 
EU:n säädöskehyksen ja periaatteiden 
mukaisia.59 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että tilien tarkastamis- ja hyväksymis -
menettely viivästyi usein31. Tukioikeuk -
sien tarkastuksissa, joita komissio on 
toimittanut asetuksen (EY) N:o 73/2009 
voimaantulosta alkaen, on noudatet -
tu asetusten mukaisia määräaikoja. 
Komissio ei kuitenkaan ole vielä saanut 
valmiiksi sääntöjenmukaisuuden 
tarkastusta koskevaa päätöstä, vaikka 
Ranskassa ja Italiassa vuonna 2011 
paikalla tehdyistä tarkastuksista on jo 
yli kaksi vuotta. Tilintarkastustuomio-
istuimen tarkastuksen aikaan syys -
kuussa 2013 komissio ei ollut esittänyt 
näyttöä siitä, missä määrin kansalliset 
viranomaiset olivat mukauttaneet 
virheellisesti laskettuja tukioikeuk -
sia. Sääntöjenvastaisesti laskettuihin 
tilatukioikeuksiin perustuvat maksut 
kuitenkin toistuvat joka vuosi ellei 
tukioikeuksiin tehdä oikaisuja.31 Ks. erityiskertomus nro 7/2010 
”Tilien tarkastamis- ja 
hyväksymismenettelyä 
koskeva tarkastus”, kohta 71, 
ja erityiskertomus nro 5/2011 
”Miten tilatukijärjestelmän 
varainhoitoa voitaisiin 
parantaa”, kohta 82 ( http://eca.
europa.eu ).
27
 Johtopäätökset 
ja suositukset
60 
Neuvosto hyväksyi vuonna 2008 to -
teutetun terveystarkastuksen yhtey -
dessä, että tuotantosidonnainen tuki 
sisällytetään tilatukijärjestelmään. 
Tämä antoi jäsenvaltioille huomatta -
vasti harkintavaltaa niiden kriteerien 
osalta, joiden mukaan saatavilla olevat 
tuotantosidonnaisen tuen määrät 
jaetaan viljelijöiden kesken. Yhteishal -
linnointiin perustuvassa järjestelmässä 
komissiolla on kuitenkin edelleen 
kokonaisvastuu EU:n talousarvion 
johdonmukaisesta toteuttamisesta 
sekä EU:n yleisten oikeusperiaatteiden 
noudattamisesta maatalousalalla.
61 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
komission tapa hallinnoida tuotanto-
sidonnaisen tuen sisällyttämistä tilatu -
kijärjestelmään oli ainoastaan osittain 
vaikuttava.
62 
Tarkastuksessa kävi ilmi, että komissio 
ei valvo riittävän hyvin tukioikeuksien 
laskemista. Tarkemmin sanottuna ko -
missio ei ole hyväksynyt asianmukai -
sesti täytäntöönpanosäädöksiä, joilla 
selkeytettäisiin neuvoston perustamaa 
järjestelmää. Komissio ei niin ollen 
voinut varmistaa, että jäsenvaltioiden 
määrittämät kriteerit olisivat aina 
olleet EU:n periaatteiden mukaisia var -
sinkaan viljelijöiden syrjimättömyyden 
periaatteen ja suhteellisuutta koskevan 
periaatteen osalta. Se ei ole myöskään 
arvioinut, oliko jäsenvaltioiden hyväk -
symillä kriteereillä mahdollisesti vaiku -
tusta markkinaolosuhteisiin. Jäsenval -
tioiden kriteerit eivät myöskään aina 
olleet moitteettoman varainhoidon 
periaatteen mukaisia eikä sivuvaiku -
tuksia käsitelty johdonmukaisesti. Tä -
män seurauksena tuotantosidonnaista 
tukea ei sisällytetty tilatukijärjestel -
mään johdonmukaisesti ja tiettyjen 
alojen viljelijät saivat ennakoimatonta 
tuottoa (ks. kohdat 22–34).63 
Komissio ei ole myöskään riittävän 
selvästi määrittänyt tilanteita, joissa 
viljelijät voivat saada tukea kansallises -
ta varannosta (ks. kohdat 35–37).
64 
Vuoden 2014 jälkeen sovellettavissa 
viljelijöille tarkoitettuja suoria tukia 
koskevissa uusissa säännöissä jäsen -
valtioille myönnetään jälleen huomat -
tavasti harkintavaltaa ja komission 
vastuulla on hyväksyä delegoituja 
säädöksiä tai täytäntöönpanosäädök -
siä, jotka koskevat viljelijöiden tukikel -
poisuutta, suoran tuen saantimahdolli -
suuksia ja tukioikeuksien arvoa.
Suositus nro 1
Varmistaakseen, että YMP:n alaiset toi -
menpiteet pannaan yhteismarkkinoilla 
johdonmukaisesti täytäntöön tulevia 
uusia suorien tukien järjestelmiä var -
ten, komission olisi laadittava asianmu -
kaisella tasolla selkeät ohjeet ja vaadit -
tava jäsenvaltioita osoittamaan, että 
hyväksytyt kriteerit ovat markkinoiden 
ja kilpailun vääristymien välttämiseksi 
objektiivisia ja syrjimättömiä.
28 Johtopäätökset ja suositukset
65 
Komissio ei ole ottanut käyttöön 
vaikuttavaa järjestelmää, jonka avulla 
tarkistettaisiin, noudattavatko jäsen -
valtiot tilatukijärjestelmään sovellet -
tavia enimmäismääriä (ks. kohdat 41 
ja 42).
66 
Komission tavassa toimittaa sääntö -
jenmukaisuuden tarkastuksia jäsen -
valtioissa esiintyi puutteita. Seuranta 
on hidasta ja edelleen kesken niissä 
tapauksissa, joiden kohdalla sääntöjen -
mukaisuuden tarkastuksissa havaittiin, 
että sääntöjä ei ole noudatettu. Komis -
sion paikalla tekemissä tarkastuksissa 
havaitsemia virheellisesti laskettuja tu -
kioikeuksia ei ollut vielä tilintarkastus -
tuomioistuimen tarkastuksen aikaan 
korjattu. Tämä vähentää komission 
sääntöjenmukaisuuden tarkastusten 
vaikuttavuutta (ks. kohdat 57–59).
Suositus nro 2
Komission menettelyillä olisi varmis -
tettava, että sovellettavien enimmäis -
määrien noudattamista valvotaan 
vaikuttavalla tavalla. Sääntöjenmukai -
suuden tarkastuksissa olisi omaksut -
tava perusteellisempi lähestymistapa, 
jossa kiinnitetään huomiota nimen -
omaan tukioikeusperusteiseen tukijär -
jestelmään liittyviin riskeihin. Sääntö -
jenvastaisiin tapauksiin kohdistettavaa 
seurantaa olisi myös nopeutettava.67 
Jäsenvaltioiden kansallinen lainsää -
däntö ei ollut aina EU:n lainsäädännön 
ja periaatteiden mukaista, ja kan -
salliset viranomaiset jakoivat joskus 
tukioikeuksia ilman riittävää EU:n 
lainsäädännön mukaista oikeudellista 
perustaa (ks. kohdat 38–40).
68 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
myös, että jäsenvaltioiden viranomai -
set olivat käyttäneet viljelijöiden viite -
tietoja enimmäkseen asianmukaisesti, 
mutta toimivaltaiset viranomaiset 
sitä vastoin eivät aina olleet laskeneet 
eivätkä jakaneet tukioikeuksia riittävän 
asianmukaisesti. Joskus viranomaiset 
eivät olleet myöskään noudattaneet 
sovellettavia enimmäismääriä (ks. 
kohdat 43–49).
69 
Jaetut tukioikeudet pysyvät voimassa 
tilatukijärjestelmän voimassaoloajan, 
ja niistä aiheutuu vuotuisia tilatuki -
menoja, jollei niitä lasketa uudelleen. 
Virheelliset tukioikeudet johtavat 
niin ollen jatkossakin virheellisiin 
maksuihin. Vuodesta 2015 alkaen 
tilatukijärjestelmä korvataan uudella 
perustukijärjestelmällä, joka perustuu 
edelleen tukioikeuksiin, mutta jäsen -
valtiot voivat halutessaan maksaa osan 
tulevasta tuesta nykyisen tilatukitason 
perusteella vuoteen 2021 saakka.
29 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus nro 3
Komission olisi varmistettava, että 
kansallinen lainsäädäntö on EU:n 
lainsäädännön ehtojen ja periaat -
teiden mukaista ja että jäsenvaltiot 
korjaavat tukioikeudet, joiden arvoja 
ei ole laskettu sovellettavien sääntö -
jen mukaisesti etenkin tapauksissa, 
joissa esiintyy systemaattisia virheitä. 
Aiheettomasti jaetut tukioikeudet ja 
niiden vuoksi aiheettomasti suoritetut 
tilatukimaksut olisi perittävä takaisin.
70 
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viran -
omaiset eivät aina tarkastaneet vai -
kuttavalla tavalla, että tukioikeudet oli 
laskettu ja jaettu oikein. Syynä olivat 
tarkastusjärjestelmien vaihteleva laatu 
ja viitetietojen vaillinainen luotetta -
vuus. Tämä tarkoitti, että jäsenvaltioi -
den toimivaltaiset viranomaiset eivät 
voineet aina varmistaa, että virheet 
tukioikeuksien laskennassa havaittiin 
(ks. kohdat 50–56).71 
Vuonna 2015 voimaan tulevassa 
uudessa tukijärjestelmässä uudet 
tukioikeudet on laskettava edunsaajia 
ja aloja koskevien yksittäisten tietojen 
perusteella.
Suositus nro 4
Komission olisi varmistettava, että 
maksajavirastot hyväksyvät selkeitä 
menettelyjä, joiden yhteydessä tarkas -
tetaan laskelmien perustana olevien 
tietojen luotettavuus ja tukioikeuksien 
oikeellisuus vaikuttavalla tavalla.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Rasa BUDBERGYTĖN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
9. huhtikuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Presidentti

30
 Liitteet Liite ITilatukijärjestelmään vuosina 2010–2012 sisällytetyt määrät
JäsenvaltioTilatuki‑  
järjestelmän 
käyttöönottoMalli Tukijärjestelmä tai sisällytetty alaSisällyttämis ‑ 
vuosiKäytettävissä 
olevat määrät
(tuhansina 
euroina)
Belgia 2005 PerusvaihtoehtoTeurastuspalkkio – vasikat 2012 6 384
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 2 954
Siemenet 2010 1 397
Valkuaiskasvipalkkio 2012 84
Pähkinöiden pinta -alatuki 2010 12
 Yhteensä 10 831
Tanska 2005Dynaaminen 
yhdistelmämalli, 
joka muuttuu lähes 
täysin alueelliseksi 
malliksiUrospuolisten nautojen erityispalkkio 2012 33 085
Perunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 14 899
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 2 779
Lammas- ja vuohipalkkiot 2012 855
Valkuaiskasvipalkkio 2010 843
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 3
  Yhteensä 52 464
Saksa 2005Dynaaminen 
yhdistelmämalli, 
joka muuttuu 
täysin alueelliseksi 
malliksiPerunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 64 800
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 8 475
Valkuaiskasvipalkkio 2012 7 231
Raakatupakka (asetus (EY) N:o 1782/2003, liite VII.I) 2010 3 548
Humalatuki 2010 2 277
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 244
Pähkinöiden pinta -alatuki 2012 181
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 13
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 13
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 4
 Yhteensä 86 786
Irlanti 2005 PerusvaihtoehtoValkuaiskasvipalkkio 2012 216
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 132
 Yhteensä 348
31 Liitteet
JäsenvaltioTilatuki‑  
järjestelmän 
käyttöönottoMalli Tukijärjestelmä tai sisällytetty alaSisällyttämis ‑ 
vuosiKäytettävissä 
olevat määrät
(tuhansina 
euroina)
Kreikka 2006 PerusvaihtoehtoAsetuksen (EY) N:o 1782/2003 entisen 69 artiklan mukainen 
tuki2010 101 460
Durumvehnän erityinen laatupalkkio 2010 20 301
Hedelmät ja vihannekset – muut 2010 17 920
Siirto viinialan tukiohjelmista 2010 13 000
Riisin lajikohtainen tuki 2010 11 407
Hedelmät ja vihannekset – tomaatit 2011 10 720
Pähkinöiden pinta -alatuki 2010 4 963
Siirto viinialan tukiohjelmista 2011 3 000
Siemenet 2010 1 400
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 1 238
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 293
Valkuaiskasvipalkkio 2010 242
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 210
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 191
 Yhteensä 186  345
Espanja 2006 PerusvaihtoehtoPeltokasvien pinta -alatuki 2010 372 670
Lammas- ja vuohipalkkiot 2010 239 294
Siirto viinialan tukiohjelmista 2010 123 242
Tuki oliivitarhoille 2010 103 140
Hedelmät ja vihannekset – muut 2010 93 733
Pähkinöiden pinta -alatuki 2012 68 610
Riisin lajikohtainen tuki 2012 49 993
Teurastuspalkkio – täysikasvuiset nautaeläimet 2012 47 175
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 43 725
Durumvehnän lisätuki 2010 42 025
Hedelmät ja vihannekset – tomaatit 2011 28 117
Durumvehnän erityinen laatupalkkio 2010 22 372
Raakatupakka (asetus (EY) N:o 1782/2003, liite VII.I) 2010 11 767
Valkuaiskasvipalkkio 2012 10 905
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 10 395
Siemenet 2012 10 347
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 6 067
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 5 987
Teurastuspalkkio – vasikat 2012 560
Perunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 172
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 138
 Yhteensä 1 290 434Liite I
32 Liitteet
JäsenvaltioTilatuki‑  
järjestelmän 
käyttöönottoMalli Tukijärjestelmä tai sisällytetty alaSisällyttämis ‑ 
vuosiKäytettävissä 
olevat määrät
(tuhansina 
euroina)
Ranska 2006 PerusvaihtoehtoPeltokasvien pinta -alatuki 2010 1 154 046
Emolehmäpalkkio 2010 208 794
Teurastuspalkkio – täysikasvuiset nautaeläimet 2010 101 248
Lammaspalkkiot 2010 86 027
Teurastuspalkkio – vasikat 2010 79 472
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 35 752
Perunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 23 502
Valkuaiskasvipalkkio 2012 17 635
Durumvehnän lisätuki 2010 14 820
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 13 592
Hedelmät ja vihannekset – muut 2011 10 127
Durumvehnän erityinen laatupalkkio 2010 8 320
Raakatupakka (asetus (EY) N:o 1782/2003, liite VII.I) 2010 8 036
Riisin lajikohtainen tuki 2012 7 844
Hedelmät ja vihannekset – tomaatit 2012 4 017
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 2 374
Siemenet 2012 2 310
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 2 130
Pähkinöiden pinta -alatuki 2012 2 089
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 1 754
Humalatuki 2010 98
 Yhteensä 1 783  987
Italia 2005 PerusvaihtoehtoAsetuksen (EY) N:o 1782/2003 entisen 69 artiklan mukai -
nen tuki2010 189 931
Riisin lajikohtainen tuki 2012 99 473
Hedelmät ja vihannekset – tomaatit 2011 91 984
Durumvehnän erityinen laatupalkkio 2010 42 457
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 22 605
Raakatupakka (asetus (EY) N:o 1782/2003, liite VII.I) 2010 22 016
Pähkinöiden pinta -alatuki 2012 15 710
Siemenet 2012 13 321
Hedelmät ja vihannekset – muut 2011 8 850
Valkuaiskasvipalkkio 2012 5 009
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 3 698
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 3 489
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 2 774
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 50
  Yhteensä 521  367Liite I
33 Liitteet
JäsenvaltioTilatuki‑  
järjestelmän 
käyttöönottoMalli Tukijärjestelmä tai sisällytetty alaSisällyttämis ‑ 
vuosiKäytettävissä 
olevat määrät
(tuhansina 
euroina)
Luxemburg 2005Staattinen 
yhdistelmämalliSiirto viinialan tukiohjelmista 2011 110
Valkuaiskasvipalkkio 2010 21
Siirto viinialan tukiohjelmista 2010 18
Pähkinöiden pinta -alatuki 2010 12
Siirto viinialan tukiohjelmista 2012 -8
 Yhteensä 153
Malta 2007 Alueellinen malliSiirto viinialan tukiohjelmista 2011 78
Siirto viinialan tukiohjelmista 2010 11
Siirto viinialan tukiohjelmista 2012 -6
 Yhteensä 83
Alankomaat 2006 PerusvaihtoehtoTeurastuspalkkio – täysikasvuiset nautaeläimet 2010 62 200
Teurastuspalkkio – vasikat 2010 40 300
Perunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 38 269
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 5 202
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 1 111
Siemenet 2012 726
Valkuaiskasvipalkkio 2010 67
Pähkinöiden pinta -alatuki 2010 12
 Yhteensä 147  887
Itävalta 2005 PerusvaihtoehtoTeurastuspalkkio – täysikasvuiset nautaeläimet 2010 17 348
Teurastuspalkkio – vasikat 2010 5 085
Perunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 4 224
Valkuaiskasvipalkkio 2010 2 051
Durumvehnän erityinen laatupalkkio 2010 280
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 69
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 64
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 58
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 55
Humalatuki 2010 27
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 20
Pähkinöiden pinta -alatuki 2011 12
 Yhteensä 29 293Liite I
34 Liitteet
JäsenvaltioTilatuki‑  
järjestelmän 
käyttöönottoMalli Tukijärjestelmä tai sisällytetty alaSisällyttämis ‑ 
vuosiKäytettävissä 
olevat määrät
(tuhansina 
euroina)
Portugali 2005 PerusvaihtoehtoHedelmät ja vihannekset – tomaatit 2012 16 667
Riisin lajikohtainen tuki 2012 11 193
Teurastuspalkkio – täysikasvuiset nautaeläimet 2012 8 657
Pähkinöiden pinta -alatuki 2012 4 987
Teurastuspalkkio – vasikat 2012 946
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 312
Siemenet 2012 272
Valkuaiskasvipalkkio 2012 214
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 180
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 97
Durumvehnän erityinen laatupalkkio 2010 80
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 69
  Yhteensä 43 674
Slovenia 2007 Alueellinen malliNaudanlihan erityispalkkio 2012 10 077
Lammas- ja vuohipalkkiot 2010 697
Humalatuki 2010 149
Valkuaiskasvipalkkio 2012 81
Pähkinöiden pinta -alatuki 2012 33
Viinialan raivausjärjestelmä (2010/2011) 2012 21
Viinialan raivausjärjestelmä (2009/2010) 2011 12
Viinialan raivausjärjestelmä (2008/2009) 2010 5
 Yhteensä 11 075
Suomi 2006Dynaaminen 
yhdistelmämalli, 
joka muuttuu 
täysin alueelliseksi 
malliksiUrospuolisten nautojen erityispalkkio 2010 24 420
Perunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 4 710
Siemenet 2012 1 150
Valkuaiskasvipalkkio 2011 303
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 10
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 5
 Yhteensä 30 598Liite I
35 Liitteet
JäsenvaltioTilatuki‑  
järjestelmän 
käyttöönottoMalli Tukijärjestelmä tai sisällytetty alaSisällyttämis ‑ 
vuosiKäytettävissä 
olevat määrät
(tuhansina 
euroina)
Ruotsi 2005Staattinen 
yhdistelmämalliNaudanlihan erityispalkkio 2012 37 446
Perunatärkkelyspalkkio ja tuki tärkkelysperunan viljelijöille 2012 5 497
Valkuaiskasvipalkkio 2010 2 147
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 180
 Yhteensä 45 270
Yhdistynyt 
kuningas ‑ 
kunta2005Perusvaihtoehto 
Skotlannissa ja Wa -
lesissa; staattinen 
yhdistelmämalli 
Pohjois -Irlannissa; 
dynaaminen yh -
distelmämalli, joka 
muuttuu täysin 
alueelliseksi mal -
liksi EnglannissaValkuaiskasvipalkkio 2012 9 991
Kuivatun rehun jalostustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007) 2012 1 478
Valkuaiskasvipalkkio 2010 509
Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalos -
tustuki (asetus (EY) N:o 1234/2007)2012 83
Siirto viinialan tukiohjelmista 2011 57
Pähkinöiden pinta -alatuki 2012 12
Siirto viinialan tukiohjelmista 2010 6
Siirto viinialan tukiohjelmista 2012 -4
 Yhteensä 12 132
Kaikki yhteensä 4 252  727Liite I
36 Liitteet
Jäsenvaltioiden ilmoittama tukioikeustilanne 15.9.2013 asetuksen (EY) N:o 1120/2009 
51 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti (maksatusvuosi 2012)
(euroa)
JäsenvaltioJaettujen tukioikeuksien 
kokonaismääräTalousarviomääräraho ‑
jen enimmäismäärä1
Belgia 517 711  630 517 901 000
Tanska 1 009 708 019 1 035 927 000
Saksa 5 825 933 206 5 852 938 000
Irlanti 1 335 255 223 1 339 769 000
Kreikka 2 147 583 749 2 225 227 000
Espanja 4 901 216 444 4 913 824 000
Ranska 7 814 161 875 7 586 247 000
Italia 3 965 484 068 4 202 085 000
Luxemburg 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Alankomaat 881 670 732 891 551 000
Itävalta 677 190  906 679 111  000
Portugali 473 199 375 476 907 000
Slovenia 127 053  724 129 221 000
Suomi 521 941 024 523 455 000
Ruotsi 757 824 892 767 437 000
Yhdistynyt kuningaskunta23 958 242 000
1  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N: o 564/2012, annettu 27 päivänä kesäkuuta 
2012, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyihin tiettyihin suoriin tukijär -
jestelmiin sovellettavista vuoden 2012 talousarviomäärärahojen enimmäismääristä, 
liite V (EUVL L 168, 28.6.2012, s. 26).
2  Komissio ei ole vielä saanut tietoja kyseiseltä jäsenvaltiolta.Liite II
37
Komission yhteinen vastaus VI ja VII 
kohtaan
Tuotantosidonnaiset tuet on sisällytetty tilatuki -
järjestelmään komission ja jäsenvaltioiden yhteis -
työssä toteuttaman hallinnoinnin puitteissa. Lisäksi 
asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisissa yksityiskoh -
taisissa säännöissä on annettu jäsenvaltioille tietty 
määrä harkintavaltaa.
Jäsenvaltiot voivat valita erilaisia asetuksen (EY) 
N:o 73/2009 täytäntöönpanotapoja, jotka vastaavat 
Euroopan unionissa vallitsevia erilaisia tilanteita ja 
ominaispiirteitä, kunhan täytäntöönpanoa koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt ovat asetuksen yleisen 
sääntökehyksen mukaisia. Sitä paitsi jäsenvaltioi-
den on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan 
noudatettava EU:n oikeuden yleisiä periaatteita ja 
kunnioitettava perusoikeuksia, kun ne käyttävät 
harkintavaltaansa hyväksyessään toimenpiteitä 
EU:n lainsäädännön täytäntöön panemiseksi (ks. 
esim. asia C-313/99, Mulligan, 35 ja 36 kohta).
On myös huomattava, että ennakoimaton tuotto 
yksittäisissä tapauksissa ei välttämättä ole ristirii -
dassa EU:n oikeuden yleisten periaatteiden kanssa.
Jos EU:n asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltiois-
sa havaitaan heikkouksia, niihin puututaan tilien 
tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
VIII
Yhteishallinnoinnissa jäsenvaltiot hyväksyvät lait, 
asetukset ja hallinnolliset määräykset varmistaak -
seen EU:n taloudellisten etujen vaikuttavan suojan 
ja perustavat erityisesti tehokkaan valvonta- ja 
hallintojärjestelmän yhdennetyn hallinto- ja valvon -
tajärjestelmän puitteissa.
EU:n asetuksissa annetaan tukioikeuksien vahvista -
mista ja niiden arvoa koskevat selkeät säännöt, ja on 
jäsenvaltioiden asia soveltaa EU:n asetuksia oikein.Tiivistelmä
III
Yhteishallinnointiin perustuvassa järjestelmässä 
kokonaisvastuu on myös jäsenvaltioilla, jotka tar -
kastavat maataloustukirahastosta rahoitettavien 
toimien säännönmukaisuuden (ks. asetuksen (EY) 
N:o 1290/2005 9 artikla). Komissio vastaa edelleen 
EU:n talousarvion johdonmukaisen toteuttamisen 
sekä EU:n yleisten oikeusperiaatteiden noudattami -
sen valvonnasta ja tarkastamisesta maatalousalalla. 
Lisäksi SEUT -sopimuksen 317 artiklan 1 kohdan 
mukaan komissio toteuttaa talousarviota yhteis -
työssä jäsenvaltioiden kanssa.
Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 jäsenvaltioille on 
annettu harkintavaltaa, ja niiden käytettävissä on 
ollut erilaisia vaihtoehtoja, joiden avulla täytäntöön -
pano voidaan mukauttaa kansallisiin erityispiirtei -
siin. Sen vuoksi säädöskehyksessä ei ole saavutet -
tavien toimintapoliittisten tavoitteiden kannalta 
pidetty asianmukaisena, että komissio olisi määrän -
nyt asetuksen yhdenmukaisesta täytäntöönpanosta 
jäsenvaltioissa.
Komissio aikoo kuitenkin YMP:n uudistuksen ja 
vuodesta 2015 sovellettavan suorien tukien jär -
jestelmän yhteydessä lisätä seurantavalmiuksiaan 
tehostaakseen asiaankuuluvien EU:n asetusten 
täytäntöönpanon valvontaa ennen tilien tarkasta -
mis- ja hyväksymismenettelyn aloittamista.
IV
Jäsenvaltioilla on uusien tukioikeuksien alkupe -
räisen yksikköarvon vahvistamista varten mah -
dollisuus ottaa huomioon viljelijällä vuonna 2014 
olevien tukioikeuksien arvo. Tukioikeuksien arvon 
yhdenmukaistamisen takia niillä ei kuitenkaan ole 
samaa arvoa ennen hakuvuotta 2020. Lisäksi uusien 
järjestelmien käyttöönotto näkyy perustukijärjestel -
män tukioikeuksiin käytettävissä olevassa enim -
mäismäärässä, joka on yleisesti alhaisempi kuin 
nykyisen tilatukijärjestelmän enimmäismäärä.Komission  
vastaus
Komission vastaus 38
IX b)
Komissiolla on jo käytössä välineet, joilla varmiste -
taan sovellettavien enimmäismäärien noudattami -
sen valvonta vaikuttavalla tavalla. Enimmäismäärien 
käyttöä koskevien tietojen siirto jäsenvaltioista 
on varta vasten digitalisoitu. Jos jäsenvaltioilta 
saatavissa tiedoissa havaitaan virheitä, kyseinen 
ilmoitus hylätään tai jäsenvaltioon otetaan yhteyttä 
lisäselvityksen saamiseksi. Tässä yhteydessä tarkas -
tetaan muun muassa, mahtuvatko tukioikeuksien 
arvon ja varannon yhteismäärä tilatukijärjestelmän 
enimmäismäärään.
Komissio aikoo käsitellä näitä kysymyksiä myös 
YMP:n uudistuksen mukaisessa sääntöjenmukaisuu -
den tarkastusmenettelyssä.
Lisäksi komissio varaa uudistuksen yhteydessä vuo -
desta 2014 alkaen resursseja erityisesti tukemaan 
jäsenvaltioita varsinkin yhdennetyn valvonta- ja hal -
lintojärjestelmän täytäntöönpanossa.
Komissio viimeistelee parhaillaan sääntöjenmu -
kaisuuden tarkastusmenettelyä, jotta sen kesto 
voidaan vakiotapauksissa lyhentää kahteen vuo -
teen. Ensinnäkin YMP:n uudessa horisontaalisessa 
asetuksessa (asetus (EU) N:o 1306/2013) kuvataan 
täsmällisesti peräkkäisten vaiheiden luonne, laajuus 
ja järjestys sekä rahoitusoikaisujen eri tyypit. Toi -
seksi säädöskehys on haluttu viimeistellä ja tarpeet -
tomien viipeiden riskiä rajoittaa säännöksillä, jotka 
on sisällytetty delegoituun säädökseen (rahoi -
tusoikaisujen laskentamenetelmä ja perusteet) ja 
täytäntöönpanosäädöksiin (sääntöjenmukaisuuden 
tarkastuksen yksityiskohdat, määräajat kutakin 
vaihetta varten). Kolmanneksi komissio tehostaa 
sääntöjenmukaisuusmenettelyjen edistymisen seu -
rantaa tältä entistä vahvemmalta pohjalta varmis -
taakseen määräaikojen tarkan noudattamisen.Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 on annettu jäsenval -
tioille melko paljon harkintavaltaa, joten komissio 
on jäsenvaltioiden pyynnöstä antanut niille ohjeita 
asetusten oikean täytäntöönpanon selkeyttämi -
seksi. Lisäksi jäsenvaltiot voivat asetuksessa (EY) 
N:o 73/2009 annettujen yleisten sääntöjen puit -
teissa valita erilaisia täytäntöönpanotapoja, jotka 
vastaavat Euroopan unionissa vallitsevia erilaisia 
tilanteita ja ominaispiirteitä.
Perusteettomat tuet ja tukioikeudet on joka 
tapauksessa perittävä takaisin asetuksen (EY) 
N:o 1122/2009 80 ja 81 artiklan mukaisesti. Vas -
taavia säännöksiä harkitaan YMP:n uudistuksen 
täytäntöönpanosääntöihin.
IX a)
Komissio on jo ryhtynyt asiassa toimiin. Lainsäätäjä 
on antanut jäsenvaltioille laillisia valintamahdol -
lisuuksia uudistuksen toimintapoliittisten tavoit -
teiden saavuttamiseen, minkä takia komissio on 
ehdottanut vuodesta 2015 alkaen sovellettaviin 
täytäntöönpanosääntöihin nykyistä yksityiskohtai -
sempia vaatimuksia kyseisistä valinnoista ilmoit -
tamiseksi. Esimerkiksi tukioikeuksien jakamista 
koskevat päätökset tai vapaaehtoiseen tuotantosi -
donnaiseen tukeen liittyvät päätökset olisi ilmoitet -
tava ja perusteltava.
Komissio on myös ehdottanut kansallisten tai alu -
eellisten varantojen käyttöä koskevia nykyistä yksi -
tyiskohtaisempia sääntöjä. Niiden mukaan tukioi -
keuksien yksikköarvon lisäykseen liittyvät päätökset 
on tehtävä puolueettomin perustein ja siten, että 
varmistetaan viljelijöiden yhdenvertainen kohtelu ja 
vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.
Sitä paitsi asetuksen (EU) N:o 1307/2013 30 artiklan 
10 kohdan mukaan viljelijälle myönnettävä tukioi -
keuksien arvon nousu ei saa ylittää tukioikeuksien 
kansallista tai alueellista yksikköarvoa.
Komission vastaus 39
IX d)
Komissio lujittaa vuodesta 2014 alkaen seuranta -
valmiuksiaan ja varaa resursseja jäsenvaltioiden 
tukemiseen.
Kannattaa kuitenkin huomata, että tukioikeuksien 
laskenta perustuu tietoihin, jotka on saatu asetuk -
sen (EY) N:o 1122/1999 7 artiklassa tarkoitetusta 
tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjes -
telmästä. Myös vuodesta 2015 alkaen sovellettavaa 
tukioikeusjärjestelmää varten on annettava vas -
taava säännös.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valitun tieto -
järjestelmän vaatimukset vastaavat asetuksen (EY) 
N:o 885/2006 liitteessä I tarkoitettua turvallisuus -
standardia. Tarkoitetuissa standardeissa edellyte -
tään erityisiä tarkastuksia tietojen luottamukselli -
suuden, luotettavuuden ja eheyden suojaamiseksi.
Lisäksi komissio on todentamisviranomaisille 
antamissaan uusissa ohjeissa täsmentänyt, että 
niiden olisi tarkastuksissaan arvioitava tukioikeuk -
sien asianmukaisen myöntämisen varmistamiseksi 
käytettävät menettelyt. Ohjeiden uuteen ver-
sioon sisältyy myös täsmällinen viittaus laskelman 
tarkkuuteen.IX c)
Komissio on YMP:n uudistuksen ja vuodesta 2015 
sovellettavan suorien tukien järjestelmän yhtey -
dessä varannut erityisresursseja lisätäkseen seu -
rantavalmiuksiaan ja tehostaakseen asiaankuulu -
vien EU:n asetusten täytäntöönpanon valvontaa 
ennen tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn 
aloittamista.
Virheellisesti laskettuihin tukioikeuksiin liittyviä 
tapauksia käsitellään jo nyt.
Perusteettomat tuet ja tukioikeudet peritään takai -
sin asetuksen (EY) N:o 1122/2009 80 ja 81 artiklan 
mukaisesti. Vastaavista säännöksistä keskustellaan 
YMP:n uudistuksen täytäntöönpanosääntöjen laati -
misen yhteydessä.
Lisäksi asetuksen N:o 1306/2013 54 artiklan 2 koh -
dan mukaan jäsenvaltio vastaa 50 prosentin osuu -
desta lopulliselta tuensaajalta takaisin perittävästä 
määrästä, jos takaisinperintää ei toteuteta neljän 
vuoden kuluessa (kahdeksan vuoden kuluessa, jos 
perintäasia on viety kansalliseen tuomioistuimeen) 
perintäpyynnön päivämäärästä, mikä kannustaa 
vahvasti toteuttamaan takaisinperintämenettelyn 
oikea -aikaisesti. Tätä ns. 50/50-sääntöä on sovel -
lettu vuodesta 2007.
Saman asetuksen 54 artiklan 5 kohdan mukaisesti 
komissiolla on sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen 
yhteydessä mahdollisuus jättää unionin rahoituk -
sen ulkopuolelle tietyt määrät, jos jäsenvaltio ei ole 
huolellisesti toimittanut takaisinperintää.
On tärkeää huomata, että perusteettomien tukien 
takaisinperintä voi kärsiä viipeistä, jotka johtuvat 
erityisesti jäsenvaltion rajallisista täytäntöönpano -
menettelyistä. Lisäksi jos tuensaaja hakee muutosta, 
aloitetaan täytäntöönpanotoimi, johon toisinaan 
liittyy oikeudenkäynti. Näin ollen komission voi 
olla vaikeaa osoittaa, että kyseinen jäsenvaltio ei 
ole toteuttanut asianmukaisia toimia varmistaak -
seen perusteettomien määrien takaisinperinnän. 
SEUT -sopimuksen 258 artiklan mukaisesti käsiteltä -
vissä asioissa todistustaakka on erityisen hankala, 
jos kansallinen tuomioistuinkäsittely on kesken.
Komission vastaus 40
17
On ollut perusteltua antaa jäsenvaltioille harkinta-
valtaa tuen irrottamista tuotannosta koskevissa 
yksityiskohtaisissa säännöissä, koska kansalliset ja 
alueelliset ominaispiirteet ovat monimuotoisia ja 
tuen irrottamista tuotannosta on syytä helpottaa.
Huomautukset
22
Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 jäsenvaltioille on 
annettu tietty määrä harkintavaltaa, jotta siirtymi -
nen tuotannosta irrotettuihin tukiin helpottuisi.
Jäsenvaltiot voivat valita erilaisia asetuksen (EY) 
N:o 73/2009 täytäntöönpanotapoja, jotka vastaavat 
Euroopan unionissa vallitsevia erilaisia tilanteita ja 
ominaispiirteitä, kunhan täytäntöönpanoa koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt ovat asetuksen yleisen 
sääntökehyksen mukaisia. Sitä paitsi jäsenvaltioi-
den on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan 
noudatettava EU:n oikeuden yleisiä periaatteita ja 
kunnioitettava perusoikeuksia, kun ne käyttävät 
harkintavaltaansa hyväksyessään toimenpiteitä 
EU:n lainsäädännön täytäntöön panemiseksi (ks. 
esim. asia C-313/99, Mulligan, 35 ja 36 kohta).
24
Komissio katsoo, että asetuksen (EY) N:o 73/2009 
63–65 artiklassa on annettu täytäntöönpano -
toimenpiteiden yleinen kehys, joka on riittävän 
yksityiskohtainen. Sen takia komission täytäntöön -
panoasetuksessa ei ole katsottu olevan tarpeellista 
antaa tätä yksityiskohtaisempia sääntöjä. Jäsenvalti -
oilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti katsottu 
olevan parhaat edellytykset arvioida omiin erityis -
piirteisiinsä soveltuvat asianmukaiset täytäntöönpa -
nosäännöt lainsäätäjän (neuvoston) antaman perus -
säädöksen voimassa olevien sääntöjen puitteissa.Johdanto
13
Vuodesta 2015 alkaen jaetaan tukioikeuksia, joiden 
arvo määritetään joko kiinteämääräisinä kansalli -
sella tai alueellisella tasolla tai kansallista tai alu -
eellista kiinteämääräistä tukea lähenevänä arvona. 
Kun tukia lähennetään, otetaan huomioon aiemmat 
viitetiedot (kuten viljelijän hallussa vuonna 2014 
olleiden tukioikeuksien arvo), mutta koska tukioi -
keuksien arvoa ollaan yhdenmukaistamassa, arvoja 
ei vain siirretä sellaisenaan. Kun tukien arvoa lähen -
netään, toisten viljelijöiden tukioikeuksien arvo las -
kee vähitellen, kun taas toisilla viljelijöillä se nousee 
lähentämistavoitteen eli kansallisen tai alueellisen 
kiinteämääräisen tuen saavuttamiseksi. Lisäksi 
uusien järjestelmien käyttöönotto näkyy perustu -
kijärjestelmän tukioikeuksiin käytettävissä olevassa 
enimmäismäärässä, joka on yleisesti alhaisempi kuin 
nykyisen tilatukijärjestelmän enimmäismäärä.
Sitä paitsi perusteettomat tuet ja tukioikeu -
det olisi perittävä takaisin myös tulevassa 
perustukijärjestelmässä.
14
Yhteishallinnoinnin periaatteen mukaisesti jäsenval -
tioilla on tietty määrä harkintavaltaa.
15
Komissio katsoo, että komissio ja jäsenvaltiot jaka -
vat kokonaisvastuun tuotantosidonnaisten tukien 
sisällyttämisestä tilatukijärjestelmään. Lainsäätäjä 
on määritellyt selkeästi sekä jäsenvaltioiden että 
komission vastuun asetuksessa (EU) N:o 73/2009 
ja muussa sovellettavassa EU:n lainsäädännössä. 
Tämä vastaa yhteishallinnoinnin periaatetta, jonka 
mukaan jäsenvaltiot panevat asianomaiset säännöt 
täytäntöön, kun taas komissiolla on vastuu EU:n 
lainsäädännön johdonmukaisen täytäntöönpanon 
valvonnasta ja tarkastamisesta.
Komission vastaus 41
Asetuksen (EY) N:o 73/2009 64 artiklan 1 kohta ja 
65 artikla eivät velvoita jäsenvaltiota rajoittamaan 
asianomaisia määriä yksilöllisellä tasolla. Sitä paitsi 
jäsenvaltioille annettavan harkintavallan mukaisesti 
asetuksen (EY) N:o 73/2009 64 artiklan 1 kohdassa 
esitetty huomioon otettavien perusteiden luettelo 
ei ole tyhjentävä (on huomattava sana ”erityisesti”). 
Kunhan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtai -
set säännöt ovat yleisen sääntökehyksen mukaisia, 
jäsenvaltiot voivat valita erilaisia täytäntöönpano-
tapoja, jotka vastaavat Euroopan unionissa vallitse -
via erilaisia tilanteita ja ominaispiirteitä.
28
Katso vastaus 27 kohtaan.
30
Tämä on asetuksen (EY) N:o 73/2009 64 artiklan 
säännösten mukaista.
Katso myös vastaus 27 kohtaan.
31
Viljelijöiden erilainen kohtelu ei sinällään ole syrjin -
tää. Se voi olla oikeutettua puolueettomin perustein 
lainsäädännössä asetettujen toimintapoliittisten 
tavoitteiden mukaisesti. Lisäksi syrjintäongelma 
ei voi edes tulla esiin, jos viljelijöiden tilanteita ei 
voida verrata keskenään.
Katso myös vastaukset 22 ja 26 kohtaan.
Laatikko 1
Katso vastaus 31 kohtaan.On ollut perusteltua antaa jäsenvaltioille harkin -
tavaltaa tuen irrottamista tuotannosta koskevissa 
yksityiskohtaisissa säännöissä, koska kansalliset ja 
alueelliset ominaispiirteet ovat monimuotoisia ja 
tuen irrottamista tuotannosta on syytä helpottaa.
Asetuksen (EY) N:o 73/2009 63–67 artiklan mukai -
sesti tehdyt valinnat eivät edellytä komission viral -
lista hyväksyntää. Jäsenvaltiot vastaavat asetuksen 
täytäntöönpanosta.
Asetuksen (EY) N:o 73/2009 140 artiklan mukaisesti 
jäsenvaltioiden on kuitenkin toimitettava komis-
siolle yksityiskohtaiset tiedot tämän asetuksen täy -
täntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä. 
Komissio käytti vuonna 2010 tätä säädöstä ja lähetti 
jäsenvaltioille kyselylomakkeen, joka koski mainitun 
asetuksen täytäntöönpanoa.
Katso myös vastaus 22 kohtaan.
26
Jos asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa 
havaitaan heikkouksia, niihin puututaan tilien tar -
kastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
Katso myös vastaus 22 kohtaan.
27
Asetuksen (EY) N:o 73/2009 64 artiklan 1 kohdan 
mukaan jäsenvaltioiden on jaettava asiaankuuluvat 
määrät asianomaisten alojen viljelijöiden kesken 
puolueettomin ja syrjimättömin perustein ottaen 
huomioon erityisesti tuen, jota kyseiset viljelijät 
saivat suoraan tai välillisesti asianomaisissa tukijär -
jestelmissä yhtenä tai useampana vuonna kauden 
2005–2008 aikana. Asetuksen (EY) N:o 73/2009 65 
artiklan mukaan jäsenvaltioiden on jaettava asiaan -
kuuluvat määrät asianomaisten alojen viljelijöiden 
kesken suhteessa tukeen, jota nämä saivat suoraan 
tai välillisesti asianomaisissa tukijärjestelmissä 
asiaankuuluvien viitejaksojen aikana. Espanja 
jakoi viitemäärät hyödyntämällä asetuksen (EY) 
N:o 73/2009 liitteessä XII ilmoitettua käytettävissä 
olevaa enimmäismäärää.
Komission vastaus 42
Jos asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa 
kuitenkin havaitaan heikkouksia, komission maa -
talouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto 
puuttuu niihin. Jos tällaiset heikkoudet johtavat 
perusteettomiin tukiin, niihin voidaan puuttua tilien 
tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
Laatikko 2 
Säännöksissä ei edellytetä todisteita eläimiin tehtä -
vistä investoinneista.
37
Terveystarkastuksesta käytyjen keskustelujen 
yhteydessä keskusteltiin myös tukioikeuksien 
enimmäisarvon ylärajasta ja katsottiin tarpeelliseksi 
antaa jäsenvaltioille toissijaisuusperiaatteen mukai -
sesti lisää liikkumavaraa, jotta ne voisivat vapaam -
min myöntää tukioikeuksia varannosta varsinkin 
erityistilanteissa oleville viljelijöille. On huomattava, 
että koska terveystarkastuksen yhteydessä tukia 
irrotettiin tuotannosta yhä enemmän, tuen rajoit -
tamisella kansalliseen/alueelliseen keskiarvoon ei 
ollut samaa merkitystä kuin edellisellä kaudella, 
koska kansallista varantoa on käytetty varsinkin 
tilatukijärjestelmän täytäntöönpanon alkuvuosina.
Uusi suorien tukien järjestelmä otetaan asetuksen 
(EU) N:o 1307/2013 mukaisesti käyttöön vuodesta 
2015 alkaen, ja tukioikeuksien arvoa lähennetään 
kohti kansallista tai alueellista kiinteämääräistä 
tukea. Samassa yhteydessä säädetään, että kan -
sallisesta varannosta jaettavien tukioikeuksien 
enimmäisarvo rajataan kansalliseen/alueelliseen 
keskiarvoon.
Katso myös vastaus 36 kohtaan.
39
Jos asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa 
havaitaan heikkouksia, jotka johtavat perusteetto -
miin tukiin, niihin puututaan tilien tarkastamis- ja 
hyväksymismenettelyssä.Yhteinen vastaus 32–34 kohtaan
Kuten tilintarkastustuomioistuin aivan oikein huo -
mauttaa, asetuksen (EY) N:o 73/2009 41 artiklan 6 
kohdan soveltaminen on valinnaista, ja on jäsen -
valtioiden asia ratkaista, onko sitä asianmukaista 
soveltaa.
Jos asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa 
havaitaan heikkouksia, niihin puututaan tilien tar -
kastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
Katso myös vastaus 27 kohtaan.
35
Katso vastaukset 22 ja 26 kohtaan.
36
”Investointi”-sanan puuttuvan määritelmän osalta 
todettakoon, että sikäli kuin EU:n lainsäädännössä 
ei anneta määritelmää, on otettava huomioon 
säännöksen konteksti ja asianomaisen lainsää -
dännön tavoite, sillä Euroopan unionin oikeutta 
on sovellettava yhtenäisesti ja yhdenvertaisuus -
periaatteen mukaisesti (ks. esim. asia 327/82, Ekro, 
11 kohta). Lisäksi jäsenvaltioiden on noudatettava 
EU:n oikeuden yleisiä periaatteita ja kunnioitettava 
perusoikeuksia, kun ne käyttävät harkintavaltaansa 
hyväksyessään toimenpiteitä EU:n lainsäädännön 
täytäntöön panemiseksi (ks. esim. asia C-313/99, 
Mulligan, 35 ja 36 kohta).
Jäsenvaltioille on jätetty kansallisen varannon yksi -
tyiskohtaisessa toiminnassa liikkumavaraa toissijai -
suusperiaatteen mukaisesti, koska niillä on parhaat 
edellytykset päättää asianmukaisista täytäntöön -
panovaihtoehdoista asetuksen (EY) N:o 1120/2009 
2 luvun 2 jaksossa annettujen sääntöjen puitteissa.
Jäsenvaltioiden on tässä yhteydessä varmistettava, 
että viljelijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti ja että 
vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristymistä 
käytettäessä kansallista varantoa.
Komission vastaus 43
44
Jos asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa 
havaitaan heikkouksia, jotka johtavat perus -
teettomiin tukiin, niihin puututaan tilien tarkas -
tamis- ja hyväksymismenettelyssä (selvitykset 
NAC/2012/010/FR  ja NAC/2014/001/FR).
Komissio katsoo tässä yhteydessä, että tukioikeuk -
sien arvoja on liioiteltu, mikä on johtanut perusteet -
tomiin tukiin. Rahastolle vuonna 2010 aiheutunut 
riski oli 0,69 prosenttia.
Toteutettavat korjaavat toimenpiteet (tukioikeuk -
sien arvojen uudelleen laskeminen) on sisällytetty 
Ranskan toimintasuunnitelmaan. Ranskan viran -
omaiset ovat ilmoittaneet, että tukioikeuksien arvot 
on oikaistu hakuvuodelle 2014.
Katso myös vastaus 42 kohtaan.
Yhteinen vastaus 48 ja 49 kohtaan
Italian viranomaiset ovat vahvistaneet ottaneensa 
huomioon viljelijöiden alkuperäiset tukioikeudet, 
kun tuotannosta irrotettuja tukimääriä myönnettiin. 
Kyseessä oli 86 000 viljelijän joukko niistä 500 000 
viljelijästä, joita tukien irrottaminen tuotannosta 
koski kolmena vuonna 2010–2012.
Tälle viljelijöiden joukolle myönnetty kokonais -
määrä kolmen vuoden aikana oli 107,9 miljoo -
naa euroa. Kyseessä ei ole viljelijäkohtainen määrä, 
vaan määrän jakautuminen tukioikeuksille. Ei 
kuitenkaan tiedetä, mikä on niiden tukioikeuksien 
määrä, joita ei ole otettu huomioon.
Jos asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa 
havaitaan heikkouksia, jotka johtavat perusteetto -
miin tukiin, niihin puututaan tilien tarkastamis- ja 
hyväksymismenettelyssä.Laatikko 3
Tätä selvitetään tilien tarkastamis- ja hyväksymis -
menettelyssä (selvitys NAC/2011/201/FR).
40
Katso vastaus 37 kohtaan.
42
Jäsenvaltioiden on annettava ilmoituksensa säh -
köisesti käyttämällä virallisia kanavia (aiemmin joko 
sähköpostitse palveluosoitteeseen tai AMIS -tieto -
järjestelmään, syyskuusta 2012 alkaen (hakuvuoden 
2012 osalta) ISAMM -järjestelmään). Jos jäsenvaltiot 
eivät noudata ilmoittamisen määräaikoja, komissio 
lähettää muistutuksia, joissa pyydetään toimitta -
maan puuttuvat tiedot. Jäsenvaltioita muistute -
taan ilmoitusvaatimuksista myös suorien tukien 
hallintokomitean kokousten yhteydessä. Sitä paitsi 
jos jäsenvaltioilta saatavissa tiedoissa havaitaan vir -
heitä, kyseinen ilmoitus hylätään tai jäsenvaltioon 
otetaan yhteyttä lisäselvityksen saamiseksi. Tässä 
yhteydessä tarkastetaan muun muassa, mahtuvatko 
tukioikeuksien arvon ja varannon yhteismäärä tila -
tukijärjestelmän enimmäismäärään.
Komissio tarkastaa kuukausittaisten tuki -ilmoitus -
ten perusteella, ylittävätkö jäsenvaltioiden ilmoitta -
mat menot lainsäädännössä asetetun rahoituksen 
enimmäismäärän. Jos näin tapahtuu, sovelletaan 
vähennystä asetuksen (EY) N:o 1290/2005 17 artik -
lan mukaisessa menettelyssä. Lisäksi käytössä on 
yksityiskohtaiset menettelyt, joilla varmistetaan 
kaikkien lainsäädännössä asetettujen rahoituksen 
enimmäismäärien oikea noudattaminen, jolloin 
maataloustukirahaston korvaamissa menoissa nou -
datetaan aina näitä enimmäismääriä.
Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 42 artiklan säännök -
sellä ehkäistään ennalta valvontatilastojen myö -
häistä toimittamista. Komissio voi vuodesta 2014 
alkaen sen perusteella keskeyttää sellaiset kuu -
kausi- tai välimaksut, joiden osalta asianmukaisia 
tilastotietoja ei ole lähetetty ajoissa.
Komission vastaus 44
Johtopäätökset ja suositukset
Yhteinen vastaus 60 ja 61 kohtaan
Yhteishallinnointiin perustuvassa järjestelmässä 
kokonaisvastuu on myös jäsenvaltioilla, jotka tar -
kastavat maataloustukirahastosta rahoitettavien 
toimien säännönmukaisuuden (ks. asetuksen (EY) 
N:o 1290/2005 9 artikla). Komissio vastaa edelleen 
EU:n talousarvion johdonmukaisen toteuttamisen 
sekä EU:n yleisten oikeusperiaatteiden noudattami -
sen valvonnasta ja tarkastamisesta maatalousalalla. 
Lisäksi SEUT -sopimuksen 317 artiklan 1 kohdan 
mukaan komissio toteuttaa talousarviota yhteis -
työssä jäsenvaltioiden kanssa.
Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 jäsenvaltioille on 
annettu harkintavaltaa, ja niiden käytettävissä on 
ollut erilaisia vaihtoehtoja, joiden avulla täytäntöön -
pano voidaan mukauttaa kansallisiin erityispiirtei -
siin. Siten säädöskehyksessä ei ole saavutettavien 
toimintapoliittisten tavoitteiden kannalta pidetty 
asianmukaisena, että komissio olisi määrännyt 
asetuksen yhdenmukaisesta täytäntöönpanosta 
jäsenvaltioissa.
Komissio aikoo kuitenkin YMP:n uudistuksen ja 
vuodesta 2015 sovellettavan suorien tukien jär -
jestelmän yhteydessä lisätä seurantavalmiuksiaan 
tehostaakseen asiaankuuluvien EU:n asetusten 
täytäntöönpanon valvontaa ennen tilien tarkasta -
mis- ja hyväksymismenettelyn aloittamista.
Tuotantosidonnaiset tuet on sisällytetty tilatuki -
järjestelmään komission ja jäsenvaltioiden yhteis -
työssä toteuttaman hallinnoinnin puitteissa.
62
Katso vastaukset 22 ja 60 kohtaan.
Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 jäsenvaltioille on 
annettu tietty määrä harkintavaltaa.51
Komissio katsoo, että EU:n asetuksissa annetaan 
tukioikeuksien vahvistamista ja niiden arvoa kos -
kevat selkeät säännöt, ja on jäsenvaltioiden asia 
soveltaa EU:n asetuksia oikein. Koska asetuksessa 
(EY) N:o 73/2009 on annettu jäsenvaltioille melko 
paljon harkintavaltaa, komissio on jäsenvaltioiden 
pyynnöstä antanut niille ohjeita asetusten oikean 
täytäntöönpanon selkeyttämiseksi.
Yhteinen vastaus 54–56 kohtaan
Jos asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa 
havaitaan heikkouksia, jotka johtavat perusteetto -
miin tukiin, niihin puututaan tilien tarkastamis- ja 
hyväksymismenettelyssä.
58
Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuin 
viittaa ensi sijassa heikkouksiin, joita on havaittu 
tuotantosidonnaisten tukitoimien sisällyttämisessä 
tilatukijärjestelmään. Kun otetaan huomioon YMP:n 
uudistus, tätä osatekijää ei enää ole.
Uudelleen järjestelyn jälkeen komissio vahvistaa 
vuodesta 2014 alkaen seurantavalmiuksiaan tehos -
taakseen asiaankuuluvien EU:n asetusten täytän -
töönpanon valvontaa ennen tilien tarkastamis- ja 
hyväksymismenettelyn aloittamista.
59
Komissio viimeistelee parhaillaan sääntöjenmu -
kaisuuden tarkastusmenettelyä, jotta sen kesto 
voidaan vakiotapauksissa lyhentää kahteen vuo -
teen. Ensinnäkin YMP:n uudessa horisontaalisessa 
asetuksessa (asetus (EU) N:o 1306/2013) kuvataan 
täsmällisesti peräkkäisten vaiheiden luonne, laajuus 
ja järjestys sekä rahoitusoikaisujen eri tyypit. Toi -
seksi säädöskehys on haluttu viimeistellä ja tarpeet -
tomien viipeiden riskiä rajoittaa säännöksillä, jotka 
on sisällytetty delegoituun säädökseen (rahoi -
tusoikaisujen laskentamenetelmä ja perusteet) ja 
täytäntöönpanosäädöksiin (sääntöjenmukaisuuden 
tarkastuksen yksityiskohdat, määräajat kutakin 
vaihetta varten). Kolmanneksi komissio tehostaa 
sääntöjenmukaisuusmenettelyjen edistymisen seu -
rantaa tältä entistä vahvemmalta pohjalta varmis -
taakseen määräaikojen tarkan noudattamisen.
Komission vastaus 45
Suositus nro 1
Suositus hyväksytään.
Komissio on jo ryhtynyt asiassa toimiin. Koska lain -
säätäjät ovat antaneet jäsenvaltioille laillisia valin -
tamahdollisuuksia uudistuksen toimintapoliittisten 
tavoitteiden saavuttamiseen, komissio on ehdot -
tanut vuodesta 2015 alkaen sovellettaviin täytän -
töönpanosääntöihin nykyistä yksityiskohtaisempia 
vaatimuksia kyseisistä valinnoista ilmoittamiseksi. 
Esimerkiksi tukioikeuksien jakamista koskevat 
päätökset tai vapaaehtoiseen tuotantosidonnai -
seen tukeen liittyvät päätökset olisi ilmoitettava ja 
perusteltava.
Komissio on myös ehdottanut kansallisten tai alu -
eellisten varantojen käyttöä koskevia nykyistä yksi -
tyiskohtaisempia sääntöjä. Niiden mukaan tukioi -
keuksien yksikköarvon lisäykseen liittyvät päätökset 
on tehtävä puolueettomin perustein ja siten, että 
varmistetaan viljelijöiden yhdenvertainen kohtelu ja 
vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.
Sitä paitsi asetuksen (EU) N:o 1307/2013 30 artiklan 
10 kohdan mukaan viljelijälle myönnettävä tukioi -
keuksien arvon nousu ei saa ylittää tukioikeuksien 
kansallista tai alueellista yksikköarvoa.
65
Komissio aikoo YMP:n uudistuksen ja vuodesta 2015 
sovellettavan suorien tukien järjestelmän yhtey -
dessä lisätä seurantavalmiuksiaan tehostaakseen 
asiaankuuluvien EU:n asetusten täytäntöönpanon 
valvontaa ennen tilien tarkastamis- ja hyväksymis -
menettelyn aloittamista.
Katso myös vastaus 42 kohtaan.
66
Uuden YMP:n mukaisen sääntöjenmukaisuuden 
tarkastusmenettelyn tarkistuksessa puututaan eri -
tyisesti menettelyn kestoon.Jäsenvaltiot voivat valita erilaisia asetuksen (EY) 
N:o 73/2009 täytäntöönpanotapoja, jotka vastaavat 
Euroopan unionissa vallitsevia erilaisia tilanteita ja 
ominaispiirteitä, kunhan täytäntöönpanoa koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt ovat asetuksen yleisen 
sääntökehyksen mukaisia. Sitä paitsi jäsenvaltioi-
den on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan 
noudatettava EU:n oikeuden yleisiä periaatteita ja 
kunnioitettava perusoikeuksia, kun ne käyttävät 
harkintavaltaansa hyväksyessään toimenpiteitä 
EU:n lainsäädännön täytäntöön panemiseksi (ks. 
esim. asia C-313/99, Mulligan, 35 ja 36 kohta).
On myös huomattava, että ennakoimaton tuotto 
yksittäisissä tapauksissa ei välttämättä ole ristirii -
dassa EU:n oikeuden yleisten periaatteiden kanssa.
Jos EU:n asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltiois-
sa havaitaan heikkouksia, niihin puututaan tilien 
tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
63
Komissio on ehdottanut YMP:n uudistusta ja 
vuodesta 2015 alkaen sovellettavaa suorien tukien 
järjestelmää varten nykyistä yksityiskohtaisempia 
sääntöjä, jotka koskevat sekä kansallisesta varan -
nosta myönnettävien tukioikeuksien määrää ja että 
niiden arvoa.
Katso myös vastaus 60 kohtaan.
64
Katso vastaus 63 kohtaan.
Komission vastaus 46
68
Jos EU:n asetusten täytäntöönpanossa jäsenvaltiois-
sa havaitaan heikkouksia, komissio puuttuu niihin. 
Jos tällaisten heikkouksien katsotaan johtavan 
perusteettomiin tukiin, niihin voidaan puuttua tilien 
tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
69
Katso vastaus 13 kohtaan.
Suositus nro 3
Suositus hyväksytään.
YMP:n uudistuksen ja vuodesta 2015 alkaen sovel -
lettavan suorien tukien järjestelmän yhteydessä 
lainsäätäjien jäsenvaltioille antamiin toimintapo -
liittisiin valinnanmahdollisuuksiin liitetään täytän -
töönpanosääntöjen nykyistä tiukemmat velvoitteet 
perustella tehdyt valinnat ja ilmoittaa niistä.
Lisäksi komissio on varannut erityisresursseja 
lisätäkseen seurantavalmiuksiaan ja tehostaakseen 
asiaankuuluvien EU:n asetusten täytäntöönpanon 
valvontaa ennen tilien tarkastamis- ja hyväksymis -
menettelyn aloittamista.
Virheellisesti laskettuihin tukioikeuksiin liittyviä 
tapauksia käsitellään jo nyt.
Perusteettomat tuet ja tukioikeudet peritään takai -
sin asetuksen (EY) N:o 1122/2009 80 ja 81 artiklan 
mukaisesti. Vastaavista säännöksistä keskustellaan 
YMP:n uudistuksen täytäntöönpanosääntöjen laati -
misen yhteydessä.
Lisäksi asetuksen N:o 1306/2013 54 artiklan 2 koh -
dan mukaan jäsenvaltio vastaa 50 prosentin osuu -
desta lopulliselta tuensaajalta takaisin perittävästä 
määrästä, jos takaisinperintää ei toteuteta neljän 
vuoden kuluessa (kahdeksan vuoden kuluessa, jos 
perintäasia on viety kansalliseen tuomioistuimeen) 
perintäpyynnön päivämäärästä, mikä kannustaa 
vahvasti toteuttamaan takaisinperintämenettelyn 
oikea -aikaisesti. Tätä ns. 50/50-sääntöä on sovel -
lettu vuodesta 2007.Suositus nro 2
Suositus hyväksytään.
Komissiolla on jo käytössä välineet, joilla varmiste -
taan sovellettavien enimmäismäärien noudattami -
sen valvonta vaikuttavalla tavalla. Enimmäismäärien 
käyttöä koskevien tietojen siirto jäsenvaltioista 
on varta vasten digitalisoitu. Jos jäsenvaltioilta 
saatavissa tiedoissa havaitaan virheitä, kyseinen 
ilmoitus hylätään tai jäsenvaltioon otetaan yhteyttä 
lisäselvityksen saamiseksi. Tässä yhteydessä tarkas -
tetaan muun muassa, mahtuvatko tukioikeuksien 
arvon ja varannon yhteismäärä tilatukijärjestelmän 
enimmäismäärään.
Komissio jatkaa näiden kysymysten käsittelyä YMP:n 
uudistuksen mukaisessa sääntöjenmukaisuuden 
tarkastusmenettelyssä.
Lisäksi komissio varaa uudistuksen yhteydessä vuo -
desta 2014 resursseja erityisesti tukemaan jäsenval -
tioita varsinkin yhdennetyn valvonta- ja hallintojär -
jestelmän täytäntöönpanossa.
Komissio viimeistelee parhaillaan sääntöjenmu -
kaisuuden tarkastusmenettelyä, jotta sen kesto 
voidaan vakiotapauksissa lyhentää kahteen vuo -
teen. Ensinnäkin YMP:n uudessa horisontaalisessa 
asetuksessa (asetus (EU) N:o 1306/2013) kuvataan 
täsmällisesti peräkkäisten vaiheiden luonne, laajuus 
ja järjestys sekä rahoitusoikaisujen eri tyypit. Toi -
seksi säädöskehys on haluttu viimeistellä ja tarpeet -
tomien viipeiden riskiä rajoittaa säännöksillä, jotka 
on sisällytetty delegoituun säädökseen (rahoi -
tusoikaisujen laskentamenetelmä ja perusteet) ja 
täytäntöönpanosäädöksiin (sääntöjenmukaisuuden 
tarkastuksen yksityiskohdat, määräajat kutakin 
vaihetta varten). Kolmanneksi komissio tehostaa 
sääntöjenmukaisuusmenettelyjen edistymisen seu -
rantaa tältä entistä vahvemmalta pohjalta varmis -
taakseen määräaikojen tarkan noudattamisen.
67
Katso vastaus 65 kohtaan.
Komission vastaus 47
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valitun tieto -
järjestelmän vaatimukset vastaavat asetuksen (EY) 
N:o 885/2006 liitteessä I tarkoitettua turvallisuus -
standardia. Tarkoitetuissa standardeissa edellyte -
tään erityisiä tarkastuksia tietojen luottamukselli -
suuden, luotettavuuden ja eheyden suojaamiseksi.
Lisäksi komissio on todentamisviranomaisille 
antamissaan uusissa ohjeissa täsmentänyt, että 
niiden olisi tarkastuksissaan arvioitava tukioikeuk -
sien asianmukaisen myöntämisen varmistamiseksi 
käytettävät menettelyt. Ohjeiden uuteen versi -
oon sisältyy myös täsmällinen viittaus laskelman 
tarkkuuteen.Saman asetuksen 54 artiklan 5 kohdan mukaisesti 
komissiolla on sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen 
yhteydessä mahdollisuus jättää unionin rahoituk -
sen ulkopuolelle tietyt määrät, jos jäsenvaltio ei ole 
huolellisesti toimittanut takaisinperintää.
On tärkeää huomata, että perusteettomien tukien 
takaisinperintä voi kärsiä viipeistä, jotka johtuvat 
erityisesti jäsenvaltion rajallisista täytäntöönpano -
menettelyistä. Lisäksi jos tuensaaja hakee muutosta, 
aloitetaan täytäntöönpanotoimi, johon toisinaan 
liittyy oikeudenkäynti. Näin ollen komission voi 
olla vaikeaa osoittaa, että kyseinen jäsenvaltio ei 
ole toteuttanut asianmukaisia toimia varmistaak -
seen perusteettomien määrien takaisinperinnän. 
SEUT -sopimuksen 258 artiklan mukaisesti käsiteltä -
vissä asioissa todistustaakka on erityisen hankala, 
jos kansallinen tuomioistuinkäsittely on kesken.
70
Jos virheelliset tukioikeudet johtavat perusteetto -
miin tukiin, voidaan soveltaa rahoitusoikaisuja.
Katso myös vastaus 51 ja 60 kohtaan.
Suositus nro 4
Suositus hyväksytään.
Komissio vahvistaa vuodesta 2014 alkaen seuran -
tavalmiuksiaan ja varaa resursseja jäsenvaltioiden 
tukemiseen.
Kannattaa kuitenkin huomata, että tukioikeuksien 
laskenta perustuu tietoihin, jotka on saatu asetuk -
sen (EY) N:o 1122/1999 7 artiklassa tarkoitetusta 
tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjes -
telmästä. Myös vuodesta 2015 alkaen sovellettavaa 
tukioikeusjärjestelmää varten on annettava vas -
taava säännös.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-008-FI-C ISSN 1831-0958
Tilatukijärjestelmä on taloudellisesti merkittävin EU:n 
maatalousbudjetista rahoitettava suoran tuen järjestelmä. Järjestelmässä 
viljelijöille tarkoitetut tuet on irrotettu tuotannosta. 
Vuonna 2008 toteutettiin yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) 
”terveystarkastus”. Sen seurauksena suurin osa tuotantosidonnaiseen 
tukeen aiemmin saatavilla olevista määristä sisällytettiin 
tilatukijärjestelmään.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission tapa hallinnoida 
tuotantosidonnaisen tuen sisällyttämistä tilatukijärjestelmään oli 
ainoastaan osittain vaikuttava. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa 
vuonna 2015 käyttöön otettavaa uutta EU:n tilatukijärjestelmää silmällä 
pitäen, että komissio varmistaa YMP:n toimenpiteiden yhdenmukaisen 
täytäntöönpanon jäsenvaltioissa ja valvoo paremmin voimassa olevien 
sääntöjen ja enimmäismäärien noudattamista. Jäsenvaltioiden 
maksajavirastojen olisi hyväksyttävä selkeitä menettelyjä, joiden 
yhteydessä tarkastetaan laskelmien perustana olevien tietojen 
luotettavuus ja tukioikeuksien oikeellisuus vaikuttavalla tavalla.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN