(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(23)Työvoimapula on pahentunut entisestään ja yleistynyt kaikilla aloilla talouden yleisen elpymisen ja työvoiman kysynnän kasvun myötä. Työmarkkinaennusteet viittaavat siihen, että työmarkkinat ovat edelleen kireät tulevaisuudessa erityisesti koulutuksen, terveydenhuollon, teknisten tehtävien ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Lähitulevaisuudessa myös rakennusalalla on hyvin paljon työvoimapulaa. Kireät työmarkkinat uhkaavat haitata suuria investointeja, joita tarvitaan osana vihreää ja digitaalista siirtymää. Samalla työvoimaa on kuitenkin saatavilla tai sitä ei ole hyödynnetty riittävästi, erityisesti kun otetaan huomioon maahanmuuttajataustaisten alhaisempi työllisyysaste ja osa-aikatyön suuri osuus. Osa-aikaisista työntekijöistä monet ovat naisia (62,5 % työllistyneistä naisista oli osa-aikaisia vuonna 2021). Kannustamalla osa-aikaisia työntekijöitä lisäämään tekemiensä työtuntien määrää nykyistä työvoimapulaa voitaisiin pienentää ja samalla kaventaa sukupuolten välistä keskimääräistä palkka- ja eläke-eroa. Työelämän ulkopuolella olevien (jotka eivät työskentele eivätkä hae töitä), pitkäaikaistyöttömien ja työmarkkinoiden laitamilla olevien aktivoiminen ja täydennys- tai uudelleenkoulutus kohdennettujen ja räätälöityjen toimien avulla voisi auttaa lievittämään työvoima- ja osaamisvajetta ja samalla edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja aktiivista osallisuutta.

(22)Joustavien työmuotojen osuus on edelleen suuri, ja ne muodostavat merkittävän osan Alankomaiden työmarkkinoista. Tämä viittaa työmarkkinoiden segmentoitumisen riskin kasvamiseen. Institutionaaliset tekijät ja kansalliset poliittiset valinnat vaikuttavat merkittävästi tämäntyyppisten työmuotojen käyttöön, esimerkiksi erot verokohtelussa (itsenäisille ammatinharjoittajille ilman työntekijöitä), sosiaaliturvan kattavuus ja työsuojelusäännökset. Nämä erilaiset vaikuttimet ja institutionaaliset tekijät luovat huomattavia taloudellisia kannustimia tai pidäkkeitä, joilla on varsin vääristäviä vaikutuksia työmarkkinoiden laitamilla oleville. Covid-19-kriisi nosti esiin myös työmarkkinoiden segmentoitumiseen liittyviä riskejä ja tiettyjen ryhmien epäsuotuisan työllisyys- ja sosiaalisen tilanteen sekä merkittäviä haasteita, jotka liittyvät itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvan riittävyyteen, sillä he ovat tavanomaista useammin alivakuutettuja sairauden, työkyvyttömyyden, työttömyyden tai vanhuuden varalta. Lisäksi näennäisyrittäjyyttä voitaisiin vähentää lisätoimenpiteillä, joilla selkeytetään itsenäisten ammatinharjoittajien työsuhteen määrittelyä ja sovellettavien sääntöjen täytäntöönpanoa.

(21)Alankomaat toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat 22 päivänä joulukuuta 2021, 23 päivänä joulukuuta 2021 ja 22 päivänä maaliskuuta 2022. Alankomaiden on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(20)Vaikka eläkejärjestelmä toimii hyvin eläkkeiden riittävyyden ja julkisen talouden kestävyyden suhteen, ammatillisessa lisäeläkejärjestelmässä (toinen pilari) on parannettavaa sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden, eläkeoikeuksien avoimuuden ja joustavuuden osalta. Toisen pilarin eläkemaksut ovat korkeita, ja eläkemaksuihin saatetaan joutua tekemään suuria muutoksia eläkerahastojen taseiden epätasapainon korjaamiseksi. Vaadittavien säästöjen suuri määrä vaikuttaa myös vaihtotaseen ylijäämään. Eläkejärjestelmän uudistus voisi parantaa eläkerahastojen kykyä selviytyä häiriöistä. Vuoden 2019 eläkeuudistuksen pääperiaatteita koskevan puitesopimuksen myötä hallitus ja työmarkkinaosapuolet sopivat kesäkuussa 2020 uudesta toisen pilarin sopimusrakenteesta. Suunnitellun uudistuksen tavoitteena on yleisesti ottaen korjata eläkejärjestelmän keskeisiä haavoittuvuuksia. Alankomaiden parlamentin on määrä keskustella lainsäädäntötoimenpiteistä sovitun eläkeuudistuksen täytäntöönpanemiseksi ja hyväksyä ne vuoden 2022 aikana. Suurin haaste on toteuttaa uudistus kokonaisuudessaan, ja sen täytäntöönpanoa on myös seurattava tarkasti.

(19)Asuntomarkkinoiden vääristymät vaikuttavat osaltaan asuntojen hintojen nopeaan nousuun ja kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen, minkä vuoksi kotitaloudet ovat alttiita talouden häiriöille. Asuntojen hintojen nousu kiihtyi vuonna 2021. Vuotuinen nousuvauhti on ollut 15 prosenttia, ja asuntomarkkinoilla on yhä enemmän merkkejä yliarvostuksesta, mikä lisää riskejä ja haavoittuvuuksia. Vaikka asuntolainojen korkojen verovähennysoikeutta vähennetään asteittain, se tehdään vain osittain, ja asuntolainamaksuille myönnettävä verohelpotus pysyy suurena. Tämä yhdessä suhteellisen korkeiden lainanottorajojen (luototusaste) kanssa suosii edelleen voimakkaasti kotitalouksien velanottoa. Samalla yksityiset vuokramarkkinat ovat edelleen pienet ja alikehittyneet. Vuokramarkkinoilla ei ole hyvin toimivaa keskisegmenttiä, minkä vuoksi kotitaloudet suosivat asunnon ostamista vuokraamisen sijaan. Tämä johtaa suuriin velkamääriin suhteessa tuloihin ja taloudelliseen haavoittuvuuteen. Tarjontapuolen jäykkyys lisää asuntomarkkinoiden vääristymiä. Asuntojen suhteellisen joustamaton tarjonta lisää riskiä siitä, että asuntojen hintojen kohtuullistamiseen tähtäävät politiikat lisäävät kysyntää ja viime kädessä nostavat asuntojen hintoja entisestään, mikä ei vastaa alkuperäistä tavoitetta.

(17)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan +0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 muuttumattomana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen).

(16)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä –2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Alankomaat suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,0 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,7 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille henkilöille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Muiden toimenpiteiden ohella uusien ilmastotoimien (tavoitteina vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja edistää kestävää energiaa) ja koulutusalan toimenpiteiden (uudelleenkoulutus ja opettajien koulutus) odotetaan edistävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(15)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Alankomaat varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Alankomaat harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(14)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,9 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja niistä luovutaan vuonna 2023. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voidaan jatkaa. Yhtä näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu – energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksiä. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että 2023. Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2023.

(13)Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on samankaltaista, 3,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän pysyvän 2,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2,3 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan 53,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 52,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,1 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä pääasiassa siksi, että ohjelmaan sisältyi vain osa toimenpiteistä, jotka toteutettiin korkeiden energianhintojen vuoksi, ja hieman pienempi vuoden 2023 osalta, mikä johtuu pääasiassa kiinteän pääoman bruttomuodostuksen matalammasta tasosta ja muista komission ennakoimista menoista. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 51,4 prosenttia vuonna 2022 ja 50,9 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu erilaisesta nimellistä BKT:tä koskevasta ennusteesta.

(11)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Alankomaista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen yksityiseen velkaan ja suureen vaihtotaseen ylijäämään, millä on rajat ylittävää merkitystä.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(24)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

(25)Riippuvuus fossiilisista polttoaineista on hyvin korkea. Vuoden 2020 tietojen perusteella riippuvuus Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista on EU:n keskiarvotasolla hiilen (54 %) ja raakaöljyn (26 %) osalta ja pienempi maakaasun osalta (30 %, EU:n keskiarvo 44 %). Energiapaletissa osuus on EU:n keskiarvoa suurempi sekä öljyn (39 %, EU:n keskiarvo 33 %) että maakaasun (44 %, EU:n keskiarvo 24 %) osalta kun taas hiilen osuus on pienempi (6 %, EU:n keskiarvo 11 %). Riippuvuutta fossiilisista polttoaineista voitaisiin vähentää lisäämällä investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja sähköistämiseen, poistamalla infrastruktuurin pullonkauloja ja parantamalla energiatehokkuutta. Toimia on tehostettava uusiutuvaa energiaa koskevien EU:n vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Alankomaat suoriutui jäsenvaltioista viidenneksi heikoimmin, kun tarkastellaan uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2020. Ero on yksi jäsenvaltioiden suurimmista vuoden 2020 osuuden ja vuoden 2030 tavoitteiden välillä. Lisäinvestoinnit ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä uusiutuvan energian käyttöönottoa ja verkkokapasiteettia, jota tarvitaan uusiutuvan energian siirtämiseksi tuotantolaitoksista kulutuspaikkoihin. Verkkokapasiteetin kehittäminen on erityisen tärkeää ottaen huomioon, että sähköverkon kapasiteetista aiheutuvia rajoitteita ilmeni entistä enemmän vuonna 2021, minkä vuoksi uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden täytäntöönpano on viivästynyt. Uusiutuvan energian kapasiteetin käyttöönottoon liittyviä hallinnollisia menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Lisäksi parantamalla energiatehokkuutta voidaan vähentää hiilipäästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista kustannustehokkaasti, kuten myös tuontia Venäjältä. Parantamisen varaa on erityisesti rakennusten peruskorjauksissa sekä lämpöpumppujen ja kaukolämmön käyttöönotossa rakennusalalla sekä energiaintensiivisten teollisuudenalojen sähköistämisessä ja puhtaan energian tarjoamisessa. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Alankomaat olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

(26)Lisäinvestoinnit liikenneinfrastruktuuriin voisivat auttaa poistamaan pullonkauloja ja tukemaan kestävää liikkuvuutta. Rautatie- ja maantieinfrastruktuuri on ylikuormitettu. Alankomaiden rautatieverkko on Euroopan liikennöidyin. Alankomaat on ottamassa käyttöön Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää tukeakseen rautatieverkkokapasiteetin lisäämistä. Vaikka liikenneruuhkia on hieman alle EU:n keskiarvon, vuonna 2019 niistä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan 4 prosenttia Alankomaiden vuotuisesta BKT:sta. Kestävään liikenneinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla voi olla myönteisiä heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin, kun otetaan huomioon Alankomaiden liikenteen solmukohtien merkitys (Rotterdamin satama, Schipholin lentoasema). Ne voisivat myös vähentää maan suurta riippuvuutta öljystä (39 % energiapaletista vuonna 2020).

(27)Liialliset typpilaskeumat vahingoittavat ympäristöä ja jarruttavat rakennus- ja maataloustoimintaa. Typpiylijäämä on nelinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna ja ammoniakkipäästöt hehtaaria kohti ovat Euroopan suurimmat. Typpilaskeumat ovat liian korkeita biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne vaikuttavat veden laatuun ja johtavat siihen, että Alankomaat ylittää nitraattidirektiivissä säädetyt raja-arvot. Ylimmän hallintotuomioistuimen vuonna 2019 antaman tuomion johdosta Alankomaiden hallituksen on ryhdyttävä toimiin typpilaskeumien vähentämiseksi Natura 2000 -alueilla. Typpilaskeumien vähentäminen vaatii siirtymistä kestävään maatalouteen, mikä edellyttää huomattavia investointeja. Maatalouden osuus typpilaskeumista on 45 prosenttia, erityisesti tehokarjankasvatuksen vuoksi. Alankomaiden eläintiheys on suurin EU:ssa.

(28)Ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vauhdittaminen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Alankomaat voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Alankomaat voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

(29)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(30)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Alankomaiden osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3.

(31)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 4. Suositus 1 tukee osaltaan myös euroalueen suosituksen, erityisesti euroaluetta koskevan suosituksen 1, täytäntöönpanoa. Suosituksissa 1 ja 4 tarkoitetuilla finanssi- ja muilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan suureen vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan myös korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen velkaan,

SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; vähentää kotitalouksien velanoton suosimista ja asuntomarkkinoiden vääristymiä muun muassa tukemalla yksityisen vuokrasektorin kehitystä ja toteuttamalla toimenpiteitä asuntotarjonnan lisäämiseksi; panee täytäntöön vuosina 2019 ja 2020 sovitun eläkejärjestelmän uudistuksen;

2.saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.edistää riittävää sosiaaliturvaa itsenäisille ammatinharjoittajille, joilla ei ole työntekijöitä, puuttuu näennäisyrittäjyyteen ja vähentää kannustimia käyttää joustavia tai määräaikaisia työsopimuksia; pyrkii vähentämään työvoimapulaa ja osaamisvajetta, erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla, digitaalisilla ja teknisillä aloilla sekä rakennusalalla, muun muassa hyödyntämällä käyttämätöntä työvoimapotentiaalia, joka aiheutuu osa-aikatyön suuresta osuudesta ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden alhaisesta työllisyysasteesta; parantaa täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia erityisesti työmarkkinoiden laitamilla ja ulkopuolella oleville;

4.vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti lisäämällä täydentäviä investointeja verkkoinfrastruktuuriin ja virtaviivaistamalla lupamenettelyjä, parantamalla erityisesti rakennusten energiatehokkuutta ja nopeuttamalla investointeja kestävään liikenteeseen ja kestävään maatalouteen.

Tehty Brysselissä