ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
80.

Tietojen tarkastelu osoittaa myös sen, että tukijärjestelmään osallistuminen on edelleen maantieteellisesti epätasaisesti jakautunutta (kaavio 12). Portugalissa ja Kreikassa, joissa hedelmien ja vihannesten tuotanto on suurin maataloustuotannon ala, osallistumisaste on alhaisin, eikä se ole juuri kasvanut. Vähäisen tuottajaorganisaatioihin kuulumisen vuoksi ainoastaan 6 prosenttia Portugalin ja 13 prosenttia Kreikan hedelmä- ja vihannesalasta saa tukea toimintaohjelmista, kun Alankomaiden vastaava luku on 80 prosenttia. Tukijärjestelmä on rakennettu siten, että se palkitsee hyvistä tuloksista, sillä maksettavan tuen määrä vastaa tiettyä prosenttiosuutta tuottajaorganisaation liikevaihdosta, joten rakenteen tulisi kannustaa pieniä tuottajia, joiden tuotannon arvo on alhaisempi ja joilla on suurin tarve mukauttaa tuotantoaan markkinoiden tiukentuviin laatu- ja ympäristövaatimuksiin ja keskitettyyn kysyntään, liittymään tuottajaorganisaatioihin. Saaduista tiedoista käy ilmi, että eräissä jäsenvaltioissa näin ei ole tapahtunut. Tukijärjestelmä on sen sijaan johtanut tuen ohjautumiseen suurille tuottajaorganisaatioille, joiden tuotannon arvo on korkea.
40.

Vuoden 2000 ohjelman määrärahat sidottiin vuoden 2000 lopussa, ja sopimusten tekemisen määräaika oli vuoden 2002 lopussa. Samoin vuoden 2001 ohjelman määrärahat sidottiin vuoden 2001 lopussa. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta varten vuodeksi 2000 osoitetuista määrärahoista vain pienestä osasta oli vuoden 2001 loppuun mennessä tehty sopimus, sillä viranomaiset vasta totuttelivat uuteen välineeseen, myös avustusjärjestelmiin. Mainitut ongelmat täytäntöönpanossa eivät tässä vaiheessa olleet vielä tulleet esiin, eikä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tarkoitettuja määrärahoja näin ollen ollut syytä pienentää. Kun ongelmia ilmeni vuonna 2002, komissio toimi vastuuntuntoisesti ja vähensi kyseisen vuoden määrärahoja. Sopimuksiin liittyvät tappiot olivat mainituista ongelmista huolimatta vuosina 2000 ja 2001 vähäiset. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta tukevia ohjelmia sovellettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2000, ja niiden osuus kansallisesta ohjelmasta oli yhteensä 23 prosenttia. Vuonna 2000 osuus nousi 45 prosenttiin. Vuosina 2002 ja 2003 määrärahoja vähennettiin rajallisen kapasiteetin vuoksi, jotta aiempiin sitoumuksiin liittyvät sopimukset saatiin tehtyä. Osuus vuonna 2002 oli 15 prosenttia ja vuonna 2003 12 prosenttia. Joka tapauksessa on paljon hyödyllisempää tarkastella usean vuoden kokonaistilannetta kuin yksittäisten vuosien eroja. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen käyttöönoton jälkeen kaikkiaan 23 prosenttia kansallisen ohjelman määrärahoista on käytetty siihen. Tämä on vähemmän kuin 30 prosentin ohjeellinen tavoiteosuus, mikä on ymmärrettävää maassa, joka on paljon useimpia muita tuensaajia kauempana liittymisestä ja kehittää vielä kapasiteettiaan.
3.

Yhteisyritykset ovat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joilla on tärkeä rooli Euroopan unionin (EU) tutkimuspolitiikan tiettyjen osa-alueiden täytäntöönpanossa. Yhteisyritysten julkisen sektorin osakas on EU:ta edustava komissio. Yhteisyritysten yksityisen sektorin osakkaina on erilaisia teollisuus- ja tutkimusryhmittymiä edustavia julkisia ja yksityisiä yhteistyökumppaneita. ECSEL-yhteisyritystä lukuun ottamatta kaikki yhteisyritykset toimivat kahdenvälisellä mallilla, jossa osakkaina ovat komissio ja yksityiset teollisuutta tai tutkimusalaa edustavat yhteistyökumppanit. ECSEL-yhteisyritys toimii kolmenvälisellä mallilla, jossa ovat mukana myös jäsenvaltiot.
4.

Hajautettuja erillisvirastoja on 30, ja niillä on keskeinen asema EU:n toimintapolitiikkojen täytäntöönpanossa. Ne huolehtivat esimerkiksi teknisistä, tieteellisistä, operatiivisista ja/tai sääntelyyn liittyvistä tehtävistä. Niiden tehtävänä on varmistaa, että komissio voi keskittyä toimintapolitiikkojen määrittelyyn, ja tehostaa EU:n ja kansallisten viranomaisten yhteistyötä kokoamalla yhteen teknistä ja erityisalojen asiantuntemusta kummaltakin taholta. Erillisvirastoja on eri puolilla EU:ta.
32.

Fusion for Energy on jo hyväksynyt useimmat tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista soveltamissäännöistä – eli vanhempainlomaa, perhelomaa, eläkeoikeuksia, johtajan arviointia, palkkaluokkaan nimittämistä ja osa-aikatyötä koskevat säännöt. Väliaikaisia toimihenkilöitä koskevat säännöt toimitettiin komission hyväksyttäväksi vuoden 2013 alussa, mutta koska komissio ei ole antanut niihin vastausta, niitä ei ole voitu toimittaa henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti hallintoneuvoston hyväksyttäväksi. Sama koskee myös joitakin täydentävien täytäntöönpanosääntöjen luonnoksia, jotka toimitettiin komission hyväksyttäväksi vuonna 2013. Henkilöstösääntöuudistus tuli kuitenkin voimaan 1. tammikuuta 2014 ja merkitsee uusien muutosten tarvetta. Fusion for Energy on jo ryhtynyt tarvittaviin toimiin ja toimittanut hallintoneuvostolleen useita komission sääntöjä, jotta niitä sovellettaisiin vastaavasti yhteisyrityksessä, sekä uudistuksen edellyttämät ajantasaistetut säännöt osa-aikatyöstä ja palkkaluokkaan nimittämisestä. Lisäksi muista säännöistä neuvotellaan parhaillaan henkilöstökomitean kanssa uuden 110 artiklan mukaisesti. Asiassa siis edettäneen vielä tämän vuoden aikana, mikäli komissio vastaa kohtuullisessa ajassa Fusion for Energyn mahdollisiin pyyntöihin poikkeusten myöntämisestä. Komission kanssa on lisäksi sovittu, että joidenkin sääntöjen osalta käytetään yhteisen mallin mukaisia päätöksiä, joita laaditaan parhaillaan virastojen ja komission edustajista koostuvassa pysyvässä työryhmässä. Tällaiset säännöt koskevat varsinkin väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden käyttöä ja palkkaamista, arviointia ja palkkaluokan uudelleenmäärittelyä sekä sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palkatonta vapaata.
1.

Euroopan ympäristökeskus (jäljempänä ’keskus’) perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1210/90 (1). Kööpenhaminassa sijaitsevan keskuksen tehtävänä on toteuttaa seurantaverkosto, jonka tarkoituksena on toimittaa komissiolle, parlamentille, jäsenvaltioille ja yleisemmin kansalaisille luotettavia tietoja ympäristön tilasta. Näiden tietojen on erityisesti mahdollistettava se, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa ympäristönsuojelutoimia ja arvioida toimien (2) vaikutuksia.
”Europolin tehtävänä on tukea ja tehostaa jäsenvaltioiden poliisiviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten toimintaa ja niiden keskinäistä yhteistyötä, jolla ehkäistään ja torjutaan kahta tai useampaa jäsenvaltiota koskevaa vakavaa rikollisuutta, terrorismia ja johonkin unionin politiikkaan kuuluvaa yhteistä etua vahingoittavia rikollisuuden muotoja.”

Europol toimii myös keskustoimistona euron väärentämisen torjunnassa siten kuin on säädetty euron suojelemisesta väärentämiseltä nimeämällä virasto euron väärentämisen torjunnan keskustoimistoksi 12 päivänä heinäkuuta 2005 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2005/511/YOS.

strategisten tiedustelutietojen toimittaminen, minkä tarkoituksena on avustaa ja edistää operatiiviseen toimintaan kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevien voimavarojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä, sekä tällaisen toiminnan tukeminen.

Europolin toimivalta käsittää myös liitännäisrikokset, kuten neuvoston päätöksen 4 artiklan 3 kohdassa on kuvattu.

Johtaja on viraston laillinen edustaja.

Johtaja johtaa virastoa ja on toiminnastaan vastuussa hallintoneuvostolle.

Johtajalla on apunaan kolme apulaisjohtajaa, jotka nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.

Tuotteet ja palvelut vuonna 2012 (2011)
1.

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (jäljempänä ’virasto’) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 460/2004 (1), jota on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1007/2008 (2) ja asetuksella (EY) N:o 580/2011 (3). Heraklionissa sijaitsevan viraston päätehtävänä on edistää unionin valmiuksia ehkäistä ja torjua verkko- ja tietoturvaongelmia ja puuttua niihin kansallisten ja unionin toimien avulla (4).
8.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen osana toteutetaan menettelyjä, joiden tarkoituksena on saada todentavaa aineistoa tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menettelyt sekä arvioida, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskinarvioinneissa tarkastaja arvioi tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyviä sisäisen valvonnan menettelyjä sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa.
15.

Virasto on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautuksesta, ja valintalautakuntien jäsenille tarkoitettuihin ohjeisiin on nyt lisätty vähimmäisvaatimukset, jotka hakijoiden on täytettävä, jotta heidät voidaan kutsua haastatteluun (50 %) tai merkitä varallaololuetteloon (65 %). Tästä huolimatta virasto varaa oikeuden päättää hakijoiden ansioituneisuuden mukaan, montako hakijaa haastatteluihin on perusteltua kutsua.
Hallinto

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimielimet ovat: a) hallintoneuvosto b) pääjohtaja c) tiedekomitea. 1 – Hallintoneuvosto Hallintoneuvosto on polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ylin päättävä elin. 2 – Pääjohtaja Pääjohtaja vastaa yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta, ja hän on yhteisyrityksen laillinen edustaja. Hän vastaa toimistaan hallintoneuvostolle. 3 – Komiteat Tiedekomitea – enintään 9 jäsentä, jotka edustavat tasapainoisesti maailmanluokan asiantuntemusta tiedeyhteisöstä, teollisuudesta ja sääntelyelimistä. Tiedekomitean tehtävänä on: a) antaa neuvoja vuosittaista ja monivuotista toteutussuunnitelmaa koskevan ehdotuksen tieteellisistä painotuksista, b) antaa neuvoja vuosittaisessa toimintakertomuksessa kuvatuista tieteellisistä saavutuksista, c) antaa neuvoja vertaisarviointikomiteoiden kokoonpanosta. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ulkoiset neuvoa-antavat elimet ovat: Polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen osallistuvien valtioiden edustajien ryhmä ja sidosryhmien yleiskokous. 4 – Polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen osallistuvien valtioiden edustajien ryhmä Kullakin jäsenvaltiolla ja assosioituneella maalla on yksi edustaja polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen osallistuvien valtioiden edustajien ryhmässä. Ryhmän tärkeimpiin tehtäviin lukeutuu lausuntojen antaminen yhteisyrityksen ohjelman edistymisestä, tavoitteiden noudattamisen ja kunnioittamisen valvonta sekä koordinointi kansallisten ohjelmien kanssa päällekkäisyyksien välttämistä silmällä pitäen. 5 – Sidosryhmien yleiskokous Sidosryhmien yleiskokous on yhteisyrityksen toimia koskeva keskeinen viestintäkanava. Se on avoin kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden sekä kolmansien maiden kansainvälisille eturyhmille. Yleiskokous järjestetään kerran vuodessa. Yleiskokouksessa tiedotetaan yhteisyrityksen toimista ja otetaan vastaan kommentteja. Yhteisyrityksen sisäinen ja ulkoinen tarkastaja ja vastuuvapauden myöntävä viranomainen: 6 – Sisäinen valvonta — Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen johtaja (sisäisen tarkastuksen toiminto), — komission sisäisen tarkastuksen toimiala. 7 – Ulkoinen tarkastus Tilintarkastustuomioistuin. 8 – Vastuuvapauden myöntävä viranomainen Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta.
Virasto hallinnoi myös niiden täytäntöönpanotoimenpiteiden kaikkia vaiheita, jotka sille on siirretty 23 päivänä syyskuuta 2002 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY hyväksytyn kansanterveysalalla toteutettavan yhteisön toimintaohjelman 2003–2008 yhteydessä.

Virasto on vastuussa täytäntöönpanotehtävien suorittamisesta toisen kansanterveysalan toimintaohjelman 2008–2013, sellaisena kuin se on hyväksyttynä päätöksellä 1350/2007/EY, kuluttajaohjelman 2007–2013, sellaisena kuin se on hyväksyttynä päätöksellä 1926/2006/EY, sekä asetuksen (EY) N:o 882/2004 ja direktiivin 2000/29/EY kattamien elintarviketurvallisuutta koskevien koulutustoimenpiteiden hallinnoimiseksi.

Tuotteet ja palvelut vuonna 2010 (2009)
EuropeAid tarkistaa parhaillaan yleistä valvontastrategiaansa; EuropeAid viittaa hallinto- ja valvontarakenteensa lujittamista koskevaan toimintasuunnitelmaan (EuropeAid Action Plan for the Strenghtening of the Control Pyramid). EuropeAid teki ulkopuolisen konsultin kanssa sopimuksen luotettavan ja toteutettavissa olevan metodologian laadinnasta. EuropeAidin on määrä hyväksyä se vuoden 2011 ensimmäisellä vuosipuoliskolla.

EuropeAidin olisi varmistettava, että lähetystöjen kertomuksissa annetaan jäsennelty ja vakiomuotoinen esitys julkistalouden hoidon edistymisestä; kertomuksissa on tarpeen esittää selkeästi kriteerit, joiden perusteella edistymistä oli määrä arvioida (eli tulokset, jotka edunsaajavaltion oli määrä saavuttaa asianomaisen ajanjakson kuluessa). Lisäksi on arvioitava saavutettua edistystä sekä syitä siihen, miksi ohjelmaa ei kenties ole toteutettu suunnitelman mukaisesti (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2009, kohta 55 b)).

Kesäkuussa 2010 alettiin soveltaa uutta muotoa lähetystöjen vuotuisiin julkistalouden hoitoa koskeviin seurantakertomuksiin; samalla otettiin käyttöön uusi järjestelmä, jonka avulla arvioidaan julkistalouden hoidon uudistusprosessin edistymistä. Edunsaajamaiden edistymistä seurataan selkeiden ja realististen ensisijaisten tavoitteiden avulla lyhyellä (seuraavat 12 kuukautta) ja keskipitkällä aikavälillä (seuraavat kolme vuotta), mikä tukee jäsenneltyä ja vakiomuotoista arviointia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin vuonna 2010 tapauksia, joissa julkistalouden hoidon uudistusohjelmat/toimintasuunnitelmat olivat vasta hyväksyttävänä, taikka realistiset, selkeät ja tärkeysjärjestykseen asetetut tavoitteet puuttuivat. Tämä haittasi jäsenneltyä ja vakiomuotoista arviointia.

Tämä suositus on pantu täytäntöön täysimääräisesti. Kesäkuussa 2010 annettujen raportointiohjeiden lisäksi komissio on kehittänyt edunsaajien julkistalouden hallinnointistrategioiden merkityksellisyyden ja uskottavuuden arviointia varten jäsennetyn kehyksen, jota on sovellettava ennen talousarviotukiohjelmien käynnistämistä. Tässä yhteydessä on erityisen tärkeää luoda arviointikehys, jossa on selkeät lähtötilanteet ja tavoitteet, joita voidaan seurata ohjelman keston ajan. Kyseinen kehys toimitettiin helmikuussa 2011 AKT-maiden lähetystöille käytettäväksi uusien ohjelmien valmistelussa.
Keskuksen toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 337/75 (2 ja 3 artikla)

Yhteisö toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa, joka tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia ammatillisen koulutuksen sisällön ja järjestämisen osalta. Toiminnalla pyritään: — helpottamaan teollisiin muutoksiin mukautumista erityisesti ammatillisella koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella; — parantamaan valmentavaa ammatillista koulutusta ja jatkokoulutusta ammattiin pääsyn ja palaamisen helpottamiseksi työmarkkinoilla; — helpottamaan pääsyä ammatilliseen koulutukseen ja edistämään ammattiin kouluttavien ja ammattia opiskelevien, erityisesti nuorison, liikkuvuutta; — kannustamaan koulutuslaitosten tai ammatillisten koulutuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä ammatillista koulutusta koskevissa asioissa; — kehittämään tietojen ja kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden ammatillisten koulutusjärjestelmien yhteisissä kysymyksissä. (otteet perustamissopimuksen 150 artiklasta)

Keskuksen tehtävä Cedefop on Euroopan unionin ammatillisen koulutuksen ja opetuksen keskus, joka toimittaa poliittisille päätöksentekijöille, tutkijoille ja käytännössä alalla toimiville henkilöille tietoja, joiden tarkoituksena on edistää selkeämmän käsityksen saamista alalla tapahtuvasta kehityksestä, jotta he voisivat tehdä päätöksiä, jotka tukevat aiempaa paremmin vastaisuudessa toteutettavia toimia. Keskus avustaa Euroopan komissiota ammatillisen koulutuksen ja opetuksen edistämisessä ja kehittämisessä yhteisössä.

Tehtävät — Koota valikoitua aineistoa ja analysoida tietoja. — Myötävaikuttaa tutkimuksen kehittämiseen ja yhteensovittamiseen — Varmistaa hyödyllisen tiedon levittäminen. — Edistää ja tukea yhteisen lähestymistavan löytämistä ammatillisen koulutuksen kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä. — Olla lähtökohdiltaan erilaisen suuren yleisön kohtaamispaikkana.

1 – Johtokunta Kokoonpano kustakin jäsenvaltiosta: — yksi hallitusta edustava jäsen; — yksi työnantajajärjestöjä edustava jäsen; — yksi työntekijäjärjestöjä edustava jäsen ja kolme Euroopan komissiota edustavaa jäsentä. 2 – Puheenjohtajisto Kokoonpano puheenjohtaja ja kolme johtokunnan varapuheenjohtajaa (yksi kustakin ryhmästä), kunkin ryhmän koordinaattori ja yksi komission edustaja. 3 – Johtaja Komissio nimittää johtajan johtokunnan esittämän ehdokaslistan perusteella; johtaja vastaa keskuksen hallinnosta ja panee täytäntöön johtokunnan ja puheenjohtajiston päätökset. 4 – Sisäinen valvonta Komission sisäisen tarkastuksen toimiala. 5 – Ulkoinen tarkastus Tilintarkastustuomioistuin 6 – Vastuuvapauden myöntävä viranomainen Parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta

Talousarvio 18,38 miljoonaa euroa (17,40 miljoonaa euroa) josta yhteisön tukea: 93 % (96 %) Henkilöstö 31. joulukuuta 2008 Henkilöstötaulukossa: 99 (97) virkaa joista täytettyjä: 97 (89) Muu henkilöstö: sopimussuhteinen henkilöstö, komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat. Yhteensä: 128 henkilöstön jäsentä (128), joiden osalta tehtävät jakaantuvat seuraavasti: — operatiiviset tehtävät: 87 — hallinnolliset tehtävät: 41 (vuonna 2007: operatiiviset tehtävät: 89 hallinnolliset tehtävät: 39)
Euroopan poliisiakatemian toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston päätöksessä 2005/681/YOS

Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen Euroopan unionista tehty sopimus, erityisesti 30 artiklan 1 kohta ja 34 artiklan 2 kohta.

Tavoitteet Euroopan poliisiakatemian tavoitteena on osallistua jäsenvaltioiden ylempien poliisiviranomaisten kouluttamiseen optimoimalla niiden laitosten välinen yhteistyö, joista se muodostuu. Se tukee ja kehittää eurooppalaista tapaa käsitellä tärkeimpiä jäsenvaltioissa esiintyviä, erityisesti rajat ylittäviä ongelmia rikollisuuden torjunnan, rikollisuuden ehkäisemisen sekä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpidon alalla.

Tehtävät — Syventää eri jäsenvaltioiden kansallisten poliisijärjestelmien ja -rakenteiden ja Euroopan unionissa toteutettavan rajat ylittävän poliisiyhteistyön tuntemusta — parantaa tietämystä kansainvälisistä ja unionin välineistä erityisesti seuraavilla aloilla a) Euroopan unionin toimielimet, niiden toiminta ja tehtävät sekä Euroopan unionin päätöksentekomenettelyt ja säädökset, erityisesti niiden vaikutukset lainvalvontaa koskevaan yhteistyöhön b) Europolin tavoitteet, rakenne ja toiminta sekä mahdollisuudet lisätä mahdollisimman paljon Europolin ja jäsenvaltioiden lainvalvontayksiköiden välistä yhteistyötä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa c) Eurojustin tavoitteet, rakenne ja toiminta — tarjota koulutusta demokratian takeiden kunnioittamiseksi kiinnittäen erityistä huomiota puolustuksen oikeuksiin.

1 – Johtokunta Kokoonpano: — Yksi valtuuskunta kustakin jäsenvaltiosta. Kullakin valtuuskunnalla on yksi ääni. Komission ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön sekä Europolin edustajia pyydetään osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina ilman äänioikeutta. 2 – Johtaja Hallintoneuvosto nimittää johtajan, joka vastaa poliisiakatemian hallinnosta. Hallintoneuvosto voi myös erottaa johtajan. 3 – Ulkoinen tarkastus Tilintarkastustuomioistuin. 4 – Sisäinen tarkastaja Komission sisäisen tarkastuksen yksikkö. 5 – Vastuuvapauden myöntävä viranomainen Parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta.

Henkilöstö Varainhoitovuoden 2008 alussa poliisiakatemiassa työskenteli 22 henkilöstön jäsentä ja 2 komennuksella olevaa kansallista asiantuntijaa. Talousarvio Poliisiakatemian toimiin oli käytettävissä määrärahoja seuraavasti: talousarvio yhteensä 8 700 000 euroa. Määrä jakautui seuraavasti talousarvion osastojen kesken: OSASTO 1 (poliisiakatemian henkilöstömenot) 3 237 500 euroa; OSASTO 2 (kiinteistöt, laitteet ja sekalaiset menot) 493 500 euroa; OSASTO 3 (toimintamenot) 4 969 000 euroa.
8.

Eurojust on täysin tietoinen tästä tarpeesta. Tämän johdosta on jo määritelty yleinen hankintasuunnitelma vuodelle 2008. Lisäksi johtuen aiheutuneista vaikeuksista on tehty uusi päätös hankintatoiminnan organisoinnista ja tähän liittyvistä seikoista hankintaproseduurien tehokkaamman suunnittelun ja ohjauksen varmistamiseksi. Tällä välin kaikista oikeusistuimen mainitsemista sopimuksista on nyt sääntöjen mukaisesti esitetty uusi tarjouspyyntö.
Perustamissopimuksen mukainen yhteisön toimivalta

Säätiön toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1365/75, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1111/2005

Hallinto

Säätiön resurssit (vuonna 2005)
Yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen. [149 artiklan 1 kohta] Yhteisö toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa. [150 artiklan 1 kohta] Yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi. [151 artiklan 1 kohta] Yhteisö ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. [157 artiklan 1 kohta]

Tavoitteet Koulutus-, kulttuuri- ja teollisuuspolitiikan yhteydessä on toteutettu lukuisia toimenpiteitä yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen, audiovisuaalialan, kulttuurin, nuorisotoiminnan ja aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi Euroopan unionissa. Toimenpiteiden päätavoitteina on vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä parantaa kilpailukykyä, lisätä talouskasvua ja lähentää Euroopan kansoja. Toimenpiteisiin sisältyy erilaisia yhteisön ohjelmia. Viraston vastuulla on tiettyjen ohjelmalohkojen hallinnointi (Sokrates, e-Learning, Leonardo da Vinci, Jean Monnet, tutkimuskeskukset, Erasmus Mundus, Kulttuuri, Nuoriso, Kansalaisuus, Media-koulutus ja Media Plus).

Tehtävät Hallinnoida tiettyjä viraston vastuulle uskottuja hankkeita; vahvistaa talousarvion tuloja ja menoja koskevat toteuttamistoimet sekä toteuttaa komission valtuutuksen perusteella toimet, joita tarvitaan yhteisön ohjelmien hallinnoimiseksi, etenkin kun toimet liittyvät sopimusten tekemiseen ja avustusten myöntämiseen; kerätä, käsitellä ja toimittaa komissiolle yhteisön ohjelmien täytäntöönpanon ohjaamiseksi tarvittavat tiedot.

1 Johtokunta koostuu viidestä Euroopan komission nimittämästä jäsenestä. Johtokunta hyväksyy viraston vuosittaisen työohjelman komission suostumuksen saatuaan. Lisäksi se vahvistaa viraston toimintatalousarvion ja sen vuosittaisen toimintakertomuksen. 2 Johtaja Komissio nimittää. 3 Ulkoinen valvonta Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 4 Vastuuvapauden myöntävä viranomainen Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta.

Lopullinen talousarvio 1) 310,2 miljoonaa euroa niiden virastolle uskottujen yhteisön ohjelmien ja hankkeiden hallinnointiin, joita virasto toteuttaa komission vastuulla (määrä on kokonaisuudessaan peräisin EU:n yleisestä talousarviosta) 2) 29,2 miljoonaa euroa viraston toimintaan itsenäisenä elimenä (100 % tuesta on otettu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon) Henkilöstö 31. joulukuuta 2006 Henkilöstötaulukossa 75 tilapäisen toimihenkilön tointa, joista täytettyjä: 64 Muut toimet: (sopimussuhteinen ja ylimääräinen henkilöstö): 221 sopimussuhteisen henkilöstön tointa, joista täytettyjä: 214 31.12.2006 yhteensä: 278 henkilöstön jäsentä, joiden osalta tehtävät jakautuvat seuraavasti: — operatiiviset tehtävät: 227 — hallinnolliset tehtävät: 49 — sekalaiset tehtävät: 2