1.Johdanto

Euroopan unionissa, kuten monilla muillakin alueilla maailmassa, energian hinnat nousevat nyt rajusti. Tämä aiheuttaa huolta kansalaisille, yrityksille, EU:n toimielimille ja maiden hallituksille kaikkialla EU:ssa.

Nyt nähtävissä oleva hintapiikki on seurausta yleisestä maailmanlaajuisesta energian ja varsinkin kaasun kysynnän kasvusta, joka liittyy talouden elpymiseen. Energian hinnat ovat vaihdelleet aiemminkin, mutta nyt EU on palautumassa covid-19-kriisistä. Eurooppalaiset kotitaloudet ja yritykset joutuvat kärsimään suuremmista energialaskuista aikana, jolloin pandemiasta johtuvat tulonmenetykset ovat heikentäneet monien tilannetta. Tämä voi hidastaa elpymistä ja heikentää sen oikeudenmukaisuutta ja osallistavuutta. Se uhkaa myös heikentää luottamusta ja tukea energiasiirtymään, jota tarvitaan paitsi katastrofaalisen ilmastonmuutoksen torjumiseksi myös vähentämään EU:n altistumista fossiilisten polttoaneiden hinnanvaihtelulle.

Euroopan komissio haluaa tarjota apua ja tukea torjumalla ensisijaisesti kotitalouksiin ja yrityksiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Se on kuullut jäsenvaltioita ja Euroopan parlamenttia ja laatinut tämän tiedonannon toteuttaakseen ja tukeakseen asianmukaisia toimenpiteitä energian tilapäisten hinnannousujen vaikutusten lieventämiseksi.

EU:n politiikkakehys antaa jo nyt jäsenvaltioille mahdollisuuden välittömästi toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien suojelemiseksi ja teollisuuteen kohdistuvien vaikutusten lieventämiseksi. Useimmat jäsenvaltiot ovat jo ilmoittaneet toimenpiteistä nykytilanteen korjaamiseksi. Nyt esitettävä välineistö mahdollistaa koordinoidun lähestymistavan riskialtteimpien ryhmien suojelemiseksi. Se on suunniteltu siten, että voidaan puuttua äkillisten hinnankorotusten kielteisiin vaikutuksiin sekä turvata kohtuuhintaisuus hajauttamatta Euroopan energian sisämarkkinoita tai vaarantamatta investointeja energia-alaan ja vihreään siirtymään.

Vaikka energian saanti ei ole välittömästi vaarantunut ja markkinoilla odotetaan nyt kaasun tukkuhintojen vakiintuvan alemmalle tasolle huhtikuuhun 2022 mennessä, toimitusvarmuutta, kaasun varastoinnin tasoa ja kaasumarkkinoiden toimintaa on seurattava erityisesti talvikauteen siirryttäessä. Lyhyen aikavälin toimenpiteiden lisäksi tässä tiedonannossa esitetään katsaus koordinoituihin toimenpiteisiin, joita komissio harkitsee toteuttavansa keskipitkällä aikavälillä sen varmistamiseksi, että kaasun hintavaihteluihin voidaan varautua paremmin ja samalla voidaan vähentää EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.

2.Energian hinnat

Polttoaineiden hintojen halpenemisen, vaimean kysynnän ja uusiutuvan energian nopeasti kasvavan tuotannon ansiosta energian tukkuhinnat laskivat jyrkästi vuonna 2019 ja sähkön hinta painui laajasti negatiiviseksi vuonna 2020. Tänä vuonna laskusuuntaus onkin kääntynyt äkillisesti päinvastaiseksi. Sähkön tukkuhinnat ovat nousseet vuodessa 200 prosenttia. Tämä puolestaan on nostanut vähittäishintoja, tosin paljon vähäisemmässä määrin (keskimäärin + 9 % EU:ssa elokuuhun 2021 saakka).

2.1.Mikä on aiheuttanut nykyisen hintapiikin?

Sähkön nykyinen hinnannousu johtuu pääasiassa kaasun maailmanlaajuisesta kysynnästä, joka on lisääntynyt jyrkästi talouden elpyessä. Kysynnän kasvuun ei ole vastattu tarjonnan lisääntymisellä, ja tämän seuraukset tuntuvat EU:n lisäksi muuallakin maailmassa. Lisäksi Venäjältä tulee kaasua odotettua vähemmän, mikä kiristää markkinoita lämmityskauden lähestyessä. Vaikka Gazprom on täyttänyt pitkäaikaiset sopimuksensa eurooppalaisten vastapuoltensa kanssa, se on tarjonnut vain vähän tai ei lainkaan lisäkapasiteettia EU:n kaasumarkkinoihin kohdistuvan paineen lievittämiseksi. Myös infrastruktuurin kunnossapidon viivästyminen pandemian aikana on rajoittanut kaasunsaantia.

Koska maakaasun hinnat ovat olennainen määräävä tekijä sähkön hinnoissa suurimmassa osassa EU:ta, tällainen kehitys selittää useimpia sähkön hinnannousuja. Lisäksi sähkön hinnat nousivat kausittaisten sääolosuhteiden vuoksi (alhainen veden taso ja tuuli kesällä). Tämä on vähentänyt uusiutuvan energian tuotantoa Euroopassa.

Myös hiilen hinta Euroopassa on noussut jyrkästi vuonna 2021 mutta kuitenkin paljon vähemmän kuin kaasun hinta. Kaasun hinnannousun vaikutus sähkön hintaan on yhdeksänkertainen verrattuna hiilen hinnannousun vaikutukseen. Tänä vuonna hiilen hinta on noussut noin 30 euroa tonnilta hiilidioksidia nykyiselle tasolleen, joka on noin 60 euroa tonnilta hiilidioksidia. Hinta on noussut, koska päästöoikeuksien kysyntä on kasvanut covid-19-pandemian jälkeen lisääntyneen talouden toimeliaisuuden ja vuoden 2030 ilmastotavoitteisiin liittyvien odotusten vuoksi, mutta ei pelkästään näistä syistä. Korkeat kaasun hinnat itsessään nostavat hiilen hintaa, koska ne lisäävät hiilen käyttöä sähköntuotantoon ja sitä kautta päästöoikeuksien kysyntää. Päästökauppajärjestelmässä on sisäänrakennettuja mekanismeja, joilla suojaudutaan kohtuuttomilta hinnanvaihteluilta. Edellytykset tällaisten toimenpiteiden käynnistymiselle eivät juuri nyt täyty, mutta komissio jatkaa hiilen hinnankehityksen seurantaa. On tärkeää panna merkille, että päästökauppajärjestelmään perustuva hiilen hinta tarjoaa perustavaa laatua olevan kannustimen siirtyä halvempaan uusiutuvaan energiaan, parantaa rakennusten energiatehokkuutta ja valita vähähiilisiä energialähteitä ja siten osaltaan edistää pitkällä aikavälillä tukkuhintojen alenemista sekä vähentää altistumista nykyisen kaltaisille maailmanlaajuisille häiriöille.

Maakaasulla on edelleen tärkeä rooli EU:n energialähteiden yhdistelmässä. Sen osuus EU:n kokonaisenergiankulutuksesta on nykyisin noin neljännes. Tällä hetkellä noin 26 prosenttia tästä kaasusta käytetään sähköntuotannossa (myös sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa) ja noin 23 prosenttia teollisuudessa. Loppumäärästä suurin osa käytetään kotitalouksissa ja palvelusektorilla pääasiassa lämmitykseen ja jäähdytykseen. Vaikka polttoaineiden käytössä on viime vuosina siirrytty kaasuun ja uusiutuviin energialähteisiin ja ydinvoiman osuus on pysynyt noin 25 prosentissa sähköntuotannosta, kaasun hintojen voimakas nousu on ainakin tilapäisesti kääntänyt suuntauksen takaisin kohti hiilen käyttöä joissakin jäsenvaltioissa, vaikka siitä seuraakin korkeampi hiilidioksidi-intensiteetti megawattituntia kohden.