Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma Erasmus”

(2019/C 168/08)

Esittelijä Ulrike HILLER (DE, PES) Bremenin osavaltiohallituksen jäsen, Bremenin osavaltion edustaja liittoneuvostossa ja Eurooppa-asiain valtuutettu Viiteasiakirja Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus”perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta COM(2018) 367 final

I. MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 1 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Teknologinen vallankumous ja globalisaatio aiheuttavat nopeita ja syvällisiä muutoksia, joiden vuoksi on osallistavien, yhtenäisten ja mukautumiskykyisten yhteiskuntien rakentamiseksi ja unionin kilpailukyvyn ylläpitämiseksi ratkaisevan tärkeää, että koulutus-, nuoriso- ja urheilualalla investoidaan oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen, yhteistyöhön ja innovatiivisen politiikan kehittämiseen; samalla vahvistetaan eurooppalaista identiteettiä ja tehdään unionista entistä demokraattisempi. Teknologinen vallankumous ja globalisaatio aiheuttavat nopeita ja syvällisiä muutoksia, joiden vuoksi on osallistavien, yhtenäisten ja mukautumiskykyisten yhteiskuntien rakentamiseksi ja unionin kilpailukyvyn ylläpitämiseksi ratkaisevan tärkeää, että koulutus-, nuoriso- ja urheilualalla investoidaan osaamisen ja kulttuurin levittämiseen , oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen, yhteistyöhön ja innovatiivisen politiikan kehittämiseen; samalla vahvistetaan eurooppalaista identiteettiä ja tehdään unionista entistä demokraattisempi

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 4 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio antoivat ja allekirjoittivat 17 päivänä marraskuuta 2017 juhlallisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jossa vahvistetaan ensimmäisenä keskeisenä periaatteena, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio antoivat ja allekirjoittivat 17 päivänä marraskuuta 2017 juhlallisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jossa vahvistetaan ensimmäisenä keskeisenä periaatteena, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Tämä on erityisen tärkeää kaikkien niiden Euroopan nuorten kannalta, joilla ei tällä hetkellä ole töitä. Yhtäläiset koulutusmahdollisuudet tulisi turvata sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammasta, iästä, sukupuolisesta suuntautumisesta tai maantieteellisestä sijainnista riippumatta. Lisäksi kielellisten vähemmistöjen oikeudet on otettava asianmukaisella tavalla huomioon.

Perustelu

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa ei oteta huomioon syrjäisillä alueilla elävien tai kielelliseen vähemmistöön kuuluvien ihmisten koulutuksellisia haasteita.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 8 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio ehdotti 2 päivänä toukokuuta 2018 hyväksytyssä tiedonannossaan ”Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027”, että seuraavassa rahoituskehyksessä painotetaan nuorten asemaa entistä voimakkaammin, etenkin kasvattamalla Erasmus+-ohjelman (2014–2020), joka on yksi unionin näkyvimmistä menestystarinoista, määrärahat yli kaksinkertaisiksi. Uuden ohjelman painopisteenä olisi oltava osallistavuus, ja sen piiriin pyritään saamaan enemmän nuoria, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Näin yhä useammat nuoret voisivat muuttaa toiseen maahan opiskelemaan tai tekemään töitä. Komissio ehdotti 2 päivänä toukokuuta 2018 hyväksytyssä tiedonannossaan ”Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027”, että seuraavassa rahoituskehyksessä painotetaan nuorten asemaa entistä voimakkaammin, etenkin kasvattamalla Erasmus+-ohjelman (2014–2020), joka on yksi unionin näkyvimmistä menestystarinoista, määrärahat yli kaksinkertaisiksi. Uuden ohjelman painopisteenä olisi oltava osallistavuus, ja sen piiriin pyritään saamaan enemmän nuoria, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Näin yhä useammat nuoret voisivat muuttaa toiseen maahan opiskelemaan tai tekemään töitä. Jotta periaate, jonka mukaan kenenkään ei pitäisi päättää kouluaan tai koulutustaan osallistumatta johonkin eurooppalaiseen hankkeeseen, toteutuisi mahdollisimman pian, ohjelmassa olisi kiinnitettävä huomiota myös epävirallisen sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen piirissä toimivan henkilöstön tavoittamiseen, motivointiin ja koulutukseen, jotta henkilöstön jäsenet puolestaan voisivat motivoida mahdollisimman monia nuoria.

Perustelu

Koska epävirallisen sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen piirissä toimivalla henkilöstöllä on ”portinvartijan”rooli niiden suhteen, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, on välttämätöntä investoida myös henkilöstön osaamisen kehittämiseen. Samalla on kiinnitettävä asianmukaista huomiota aivovuotoilmiöön.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 9 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Tässä tilanteessa on tarpeen perustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1288/2013 perustetun koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ (2014–2020) jatko-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. Vuosien 2014–2020 ohjelman, joka kattaa kaikissa elämänvaiheissa ja kaikissa muodoissa tapahtuvan oppimisen (virallinen oppiminen, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen) integroitu luonne olisi säilytettävä, jotta voidaan edistää joustavia opintoväyliä, joiden avulla ihmiset voivat kehittää juuri niitä taitoja, joita 2000-luvun haasteissa tarvitaan. Tässä tilanteessa on tarpeen perustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1288/2013 perustetun koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ (2014–2020) jatko-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. Vuosien 2014–2020 ohjelman, joka kattaa kaikissa elämänvaiheissa ja kaikissa muodoissa tapahtuvan oppimisen (virallinen oppiminen, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen), integroitu luonne olisi säilytettävä, jotta voidaan edistää joustavia opintoväyliä, joiden avulla ihmiset voivat saada eurooppalaista identiteettiä ja Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ymmärtämistä vahvistavia oppimiskokemuksia ja siten kehittää juuri niitä taitoja, joita 2000-luvun haasteissa tarvitaan.

Perustelu

Olisi tuotava selvästi esiin, että toisessa Euroopan maassa hankittu oppimiskokemus edistää olennaisesti tulevaisuuden tarpeita vastaavien ammatillisten taitojen kehittämistä ja että tällaisen osaamisen ja eurooppalaisen identiteetin kehittäminen vaikuttavat tiiviisti toisiinsa.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 10 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelma olisi laadittava sellaiseksi, että sen merkitys unionin koulutus-, nuoriso- ja urheilupoliittisten tavoitteiden ja painopisteiden täytäntöönpanossa olisi entistä suurempi. Elinikäiseen oppimiseen perustuva johdonmukainen lähestymistapa on keskeinen erilaisten siirtymien, joita ihmiset kokevat elämänsä aikana, hallinnassa. Jotta tätä lähestymistapaa voitaisiin viedä pidemmälle, seuraavassa ohjelmassa olisi säilytettävä tiivis yhteys unionin koulutus-, nuoriso- ja urheilupoliittista yhteistyötä koskevan yleisen strategisen kehyksen kanssa, mukaan lukien kouluja, korkea-asteen koulutusta, ammatillista koulutusta ja aikuiskoulutusta koskevat toimintaohjelmat, samalla kun synergioita muiden asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja politiikka-alojen kanssa vahvistetaan ja uusia kehitetään. Ohjelma olisi laadittava sellaiseksi, että sen merkitys unionin koulutus-, nuoriso- ja urheilupoliittisten tavoitteiden ja painopisteiden täytäntöönpanossa olisi entistä suurempi. Tämä mielessä pitäen ohjelmalla tulisi vahvistaa Euroopan unionin keskeisten perusarvojen opettamista ja hyväksyntää. Näitä perusarvoja ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus (myös sananvapaus), demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Nämä ovat kaikille jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo. Lisäksi elinikäiseen oppimiseen perustuva johdonmukainen lähestymistapa on keskeinen erilaisten siirtymien, joita ihmiset kokevat elämänsä aikana, hallinnassa. Jotta tätä lähestymistapaa voitaisiin viedä pidemmälle, seuraavassa ohjelmassa olisi säilytettävä tiivis yhteys unionin koulutus-, nuoriso- ja urheilupoliittista yhteistyötä koskevan yleisen strategisen kehyksen kanssa, mukaan lukien kouluja, korkea-asteen koulutusta, ammatillista koulutusta ja aikuiskoulutusta koskevat toimintaohjelmat, samalla kun synergioita muiden asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja politiikka-alojen kanssa vahvistetaan ja uusia kehitetään.

Perustelu

Ehdotetun lisäyksen avulla korostetaan opetusministerien Pariisissa kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla antaman julistuksen mukaisesti unionin poliittisten tavoitteiden ja painopisteiden täytäntöönpanon polttavaa tarvetta ja täsmennetään niiden suuntaa.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 11 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelma on keskeinen tekijä eurooppalaisen koulutusalueen luomisessa. Se olisi laadittava sellaiseksi, että se osaltaan edistäisi eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja Euroopan uuden osaamisohjelman jatkoa siten, että siinä sitouduttaisiin samalla tavalla taitojen ja osaamisen strategiseen merkitykseen työpaikkojen, kasvun ja kilpailukyvyn säilyttämisessä. Siinä pitäisi tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa Pariisin julistuksessa vahvistetut tavoitteet, jotka koskevat kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämistä koulutuksen avulla. Ohjelma on keskeinen tekijä eurooppalaisen koulutusalueen luomisessa. Se olisi laadittava sellaiseksi, että se osaltaan edistäisi eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja Euroopan uuden osaamisohjelman jatkoa siten, että siinä sitouduttaisiin samalla tavalla taitojen ja osaamisen strategiseen merkitykseen työpaikkojen, kasvun ja kilpailukyvyn säilyttämisessä. Siinä pitäisi tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa Pariisin julistuksessa vahvistetut tavoitteet, jotka koskevat kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämistä koulutuksen avulla, jotta myös nuorista tulisi aktiivisia EU:n kansalaisia, jotka tuntevat eurooppalaiset arvot ja voivat näin puolustaa ja hyödyntää niitä . Tällä tavoin taitojen ja osaamisen strateginen merkitys työpaikkojen, kasvun ja kilpailukyvyn turvaamisessa olisi ohjelmassa keskeisellä sijalla.

Perustelu

Olisi tuotava selvästi esiin, että toisessa Euroopan maassa hankittu oppimiskokemus edistää olennaisesti tulevaisuuden tarpeita vastaavien ammatillisten taitojen kehittämistä ja että tällaisen osaamisen ja eurooppalaisen identiteetin kehittäminen vaikuttavat tiiviisti toisiinsa.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 12 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelman olisi oltava johdonmukainen suhteessa unionin uuteen nuorisostrategiaan, joka muodostaa nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteet vuosiksi 2019–2027 ja joka perustuu 22 päivänä toukokuuta 2018 annettuun komission tiedonantoon ”EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet ”. Ohjelman olisi oltava johdonmukainen suhteessa unionin uuteen nuorisostrategiaan, joka muodostaa nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteet vuosiksi 2019–2027 ja joka perustuu 22 päivänä toukokuuta 2018 annettuun komission tiedonantoon ”EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet ”, ja siinä olisi otettava huomioon Euroopan unionin nuorisoalan työsuunnitelma .

Perustelu

Toimintapolitiikan johdonmukaisuuden parantamiseksi ohjelmassa olisi otettava huomioon myös EU:n nuorisoalan työsuunnitelma.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 14 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelman olisi osaltaan vahvistettava unionin innovointikapasiteettia etenkin tukemalla sellaisia liikkuvuuteen ja yhteistyöhön liittyviä toimia, jotka vauhdittavat osaamista tulevaisuuteen suuntautuvilla opinto- tai tieteenaloilla, kuten luonnontieteissä, teknologiassa, insinööritieteissä ja matematiikassa, ilmastonmuutoksessa, ympäristötieteissä ja puhtaan energian, tekoälyn, robotiikan, datan analysoinnin sekä taiteiden ja muotoilun alalla, jotta ihmiset pääsisivät kehittämään sellaisia tietoja, taitoja ja osaamista, joita tulevaisuudessa tarvitaan. Ohjelman olisi osaltaan vahvistettava unionin innovointikapasiteettia etenkin tukemalla sellaisia liikkuvuuteen ja yhteistyöhön liittyviä toimia, jotka vauhdittavat osaamista tulevaisuuteen suuntautuvilla opinto- tai tieteenaloilla, kuten luonnontieteissä, teknologiassa, insinööritieteissä ja matematiikassa, ilmastonmuutoksessa, ympäristötieteissä ja puhtaan energian, tekoälyn, robotiikan, datan analysoinnin, muotoilun sekä taiteiden ja humanististen tieteiden alalla, jotta ihmiset pääsisivät kehittämään sellaisia tietoja, taitoja ja osaamista, joita tulevaisuudessa tarvitaan. Tällainen kokonaisvaltainen koulutus edistää demokratian syvempää ymmärtämistä, nykytodellisuuden ja siihen liittyvän kulttuurienvälisyyden kriittistä analysointia sekä sellaisten sosiaalisten taitojen kehittämistä kuin kulttuurienvälisen ryhmätyön taito, empatia, suvaitsevaisuus ja kyky oppia itsenäisen työskentelyn avulla, jotka ovat kaikki äärimmäisen tärkeitä.

Perustelu

Koska unionin innovointikapasiteetti ei riipu pelkästään asiaankuuluvien ammatti- ja tieteenalojen asiantuntemuksesta vaan myös taiteen ja humanististen tieteiden alan osaamisesta sekä (tulevien) työntekijöiden ja johtajien mainitunlaisten sosiaalisten taitojen kehittämisestä, ohjelmassa olisi kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota kaikkiin näihin näkökohtiin.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 15 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelman ja Euroopan horisontti -ohjelman välisten synergioiden pitäisi varmistaa, että ohjelmasta ja Euroopan horisontti-ohjelmasta (1) yhdistettyjä resursseja käytetään tukemaan toimia, joiden tarkoituksena on vahvistaa ja nykyaikaistaa eurooppalaisia korkeakouluja. Euroopan horisontti täydentää tarvittaessa ohjelmasta Eurooppa-yliopistoja koskevalle aloitteelle annettavaa tukea etenkin tutkimuksen osalta, osana koulutusta, tutkimusta ja innovointia koskevien uusien yhteisten ja integroitujen sekä kestävien ja pitkän aikavälin strategioiden kehittämistä. Ohjelman ja Euroopan horisontin väliset synergiat edistävät koulutuksen ja tutkimuksen integrointia korkeakouluissa. Ohjelman ja Euroopan horisontti -ohjelman välisten synergioiden pitäisi varmistaa, että ohjelmasta ja Euroopan horisontti -ohjelmasta yhdistettyjä resursseja käytetään tukemaan toimia, joiden tarkoituksena on vahvistaa ja nykyaikaistaa eurooppalaisia korkeakouluja, kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueiden, unionin syrjäisimpien alueiden, vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden, kuten saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueiden, sekä luonnonkatastrofien koettelemien jäsenvaltioiden alueiden haasteisiin . Euroopan horisontti täydentää tarvittaessa ohjelmasta Eurooppa-yliopistoja koskevalle aloitteelle annettavaa tukea etenkin tutkimuksen osalta, osana koulutusta, tutkimusta ja innovointia koskevien uusien yhteisten ja integroitujen sekä kestävien ja pitkän aikavälin strategioiden kehittämistä. Ohjelman ja Euroopan horisontin väliset synergiat edistävät koulutuksen ja tutkimuksen integrointia korkeakouluissa, myös kehityksessä jäljessä olevien alueiden lähentymisen edistämiseksi alalla .

Perustelu

Koulutus ja tutkimus ovat avaintekijöitä sosioekonomisen kehityksen ja työllistyvyyden kannalta, ja siksi myös EU:n syrjäiset ja kehityksessä jälkeen jääneet alueet on otettava asianmukaisella tavalla huomioon.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 16 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelman olisi oltava entistä osallistavampi siten, että sillä pyrittäisiin tavoittamaan paremmin niitä, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, esimerkiksi tarjoamalla joustavampia oppimiseen liittyvän liikkuvuuden muotoja ja vauhdittamalla pienten organisaatioiden osallistumista, etenkin uusien organisaatioiden sekä sellaisten yhteisöperustaisten ruohonjuuritason organisaatioiden kanssa, jotka toimivat suoraan kaikenikäisten heikommassa asemassa olevien oppijoiden parissa. Virtuaalisia muotoja, kuten virtuaalista yhteistyötä ja monimuotoista ja virtuaalista liikkuvuutta olisi kehitettävä siten, että ne olisivat useampien ulottuvilla, etenkin niiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia ja niiden, joille siirtyminen fyysisesti asuinmaastaan toiseen maahan olisi esteenä osallistumiselle. Ohjelman olisi oltava entistä osallistavampi siten, että sillä pyrittäisiin tavoittamaan paremmin niitä, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, esimerkiksi tarjoamalla joustavampia oppimiseen liittyvän liikkuvuuden muotoja ja vauhdittamalla pienten organisaatioiden osallistumista, etenkin uusien organisaatioiden sekä sellaisten yhteisöperustaisten paikallisten ja alueellisten ruohonjuuritason organisaatioiden kanssa, jotka toimivat suoraan kaikenikäisten heikommassa asemassa olevien oppijoiden parissa. Lisäksi sellaisilla koulujärjestelmän ulkopuolisilla, yleissivistävillä ja ammatillisilla oppilaitoksilla, jotka keskittyvät nimenomaan heikommassa asemassa oleviin oppijoihin ja jotka eivät ole vielä koskaan tai enää pitkään aikaan osallistuneet EU:n ohjelmiin, olisi oltava aiempaa paremmat mahdollisuudet tehdä hankkeita valmistellessaan yhteistyötä epäviralliseen koulutukseen erikoistuneiden oppilaitosten kanssa paikallis- ja aluetasolla. Virtuaalisia muotoja, kuten virtuaalista yhteistyötä ja monimuotoista ja virtuaalista liikkuvuutta olisi kehitettävä siten, että ne olisivat useampien ulottuvilla, etenkin niiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia ja niiden, joille siirtyminen fyysisesti asuinmaastaan toiseen maahan olisi esteenä osallistumiselle. Näiden virtuaalisten muotojen edistämisessä tulisi ottaa huomioon tarve taata kaikille ja kaikkialla Euroopassa mahdollisuus laajakaistayhteyksien käyttöön sekä tarve noudattaa yhteisiä eurooppalaisia tietosuojasääntöjä. On pyrittävä kaikin tavoin mahdollistamaan myös muita heikommassa asemassa olevien ja etenkin sellaisten ihmisten fyysinen liikkuvuus, joilla on fyysinen, kognitiivinen tai aistivamma.

Perustelu

Paikallisten ja alueellisten ruohonjuuritason organisaatioiden osallistumista olisi edistettävä. Tutkimukset osoittavat, että eurooppalaiset hankkeet koetaan usein liian monimutkaisiksi ja kynnys lähteä niihin mukaan on siksi erittäin korkea, joten esitetyn toimintamallin avulla on tarkoitus luoda ja tarjota asianomaiselle henkilöstölle mahdollisuuksia kouluttautua lisää työssäoppimisen kautta ja tehdä tätä varten yhteistyötä pedagogispainotteisten instituutioiden kanssa.

Vaikka virtuaalinen liikkuvuus voi täydentää fyysistä liikkuvuutta mielekkäällä tavalla – sitä kuitenkaan täysin korvaamatta – ehdottomana edellytyksenä ovat laajakaistayhteydet kaikkialla EU:ssa ja tietosuojasääntöjen täysimääräinen noudattaminen. Lisäksi on huolehdittava siitä, että kaikki voivat hyödyntää kaikkia liikkuvuuden muotoja. Tämä koskee myös oppijoita, joilla on fyysinen tai kognitiivinen vamma ja jotka tarvitsevat usein kohdennettua tukea.

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 17 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio korosti eurooppalaisen identiteetin vahvistamisesta koulutuksen ja kulttuurin avulla antamassaan tiedonannossa koulutuksen, kulttuurin ja urheilun keskeistä merkitystä aktiivisen kansalaisuuden ja yhteisten arvojen edistämisessä nuorimpien sukupolvien keskuudessa. Euroopan ja demokraattisten yhteiskuntien tulevaisuudelle on ratkaisevan tärkeää vahvistaa eurooppalaista identiteettiä ja tehostaa ihmisten aktiivista osallistumista demokraattisiin prosesseihin. Lähteminen ulkomaille opiskelemaan, oppimaan, harjoittelemaan ja työskentelemään tai osallistumaan nuoriso- ja urheilutoimintaan edistää osaltaan tällaisen eurooppalaisen identiteetin vahvistumista kaikessa monimuotoisuudessaan sekä lujittaa yhteiseen kulttuuriyhteisöön kuulumisen tunnetta samalla kun se tehostaa aktiivista kansalaisuutta kaikenikäisten keskuudessa. Liikkuvuustoimiin osallistuvien henkilöiden olisi osallistuttava sekä oman paikallisyhteisönsä että isäntämaansa paikallisyhteisön toimintaan ja jaettava kokemuksiaan. Toimintaa, joka liittyy luovuuden lisäämiseen yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa sekä nuorisotoiminnassa ja henkilökohtaisten avaintaitojen parantamiseen, olisi tuettava. Komissio korosti eurooppalaisen identiteetin vahvistamisesta koulutuksen ja kulttuurin avulla antamassaan tiedonannossa koulutuksen, kulttuurin ja urheilun keskeistä merkitystä aktiivisen kansalaisuuden ja yhteisten arvojen edistämisessä nuorimpien sukupolvien keskuudessa. Euroopan ja demokraattisten yhteiskuntien tulevaisuudelle on ratkaisevan tärkeää vahvistaa eurooppalaista identiteettiä ja tehostaa ihmisten aktiivista osallistumista demokraattisiin prosesseihin. Lähteminen ulkomaille opiskelemaan, oppimaan, harjoittelemaan ja työskentelemään, suorittamaan ammatillisen tai yleissivistävän koulun oppilaille tarkoitettu lyhyt, keskipitkä tai pitkä harjoittelu tai osallistumaan nuoriso- ja urheilutoimintaan edistää osaltaan tällaisen eurooppalaisen identiteetin vahvistumista kaikessa monimuotoisuudessaan sekä lujittaa yhteiseen kulttuuriyhteisöön kuulumisen tunnetta samalla kun se tehostaa aktiivista kansalaisuutta kaikenikäisten keskuudessa. Liikkuvuustoimiin osallistuvien henkilöiden olisi osallistuttava sekä oman paikallisyhteisönsä että isäntämaansa paikallisyhteisön toimintaan ja jaettava kokemuksiaan. Lisäksi olisi tuettava sellaisten organisaatioiden toimintaa sekä verkottumista paikallisella ja Euroopan tasolla, jotka luovat ja edistävät yhteyksiä opiskelijoiden ja erityisesti mahdollisuuksiltaan muita vähäosaisempien nuorten parissa toimivien koulujärjestelmän ulkopuolisten, yleissivistävien ja ammatillisten oppilaitosten välillä. Toimintaa, joka liittyy luovuuden lisäämiseen yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa sekä nuorisotoiminnassa ja henkilökohtaisten avaintaitojen parantamiseen, olisi myös tuettava.

Perustelu

Koska ammattikoulujen harjoittelujaksoja tuetaan jo nykyisestäkin Erasmus+-ohjelmasta ja niistä on tullut erittäin tärkeitä, tätä mahdollisuutta olisi jatkettava ja se olisi ulotettava koskemaan myös yleissivistävien koulujen ammatinvalinnanohjausta.

Opiskelijoiden sekä yleissivistävien ja ammatillisten oppilaitosten välisiä yhteyksiä edistävien organisaatioiden työ on osoittanut, että tällainen välitystoiminta on tarkoituksenmukaista, sillä se antaa Erasmus-opiskelijoille mahdollisuuden perehtyä seikkaperäisemmin isäntämaan koulutusjärjestelmään ja tarjoaa oppilaille helpon vertaistoimintaan perustuvan mahdollisuuden tutustua Eurooppaan, millä on varmastikin tärkeä merkitys erityisesti niille nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 18 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelman kansainvälistä ulottuvuutta olisi edistettävä siten, että liikkuvuuteen, yhteistyöhön ja poliittiseen vuoropuheluun liittyviä mahdollisuuksia ohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden kanssa olisi tarjolla enemmän. Koska edellisistä koulutus- ja nuorisoalan ohjelmista saadut kokemukset kansainvälisen korkea-asteen koulutuksen ja nuorisotoiminnan toteuttamisesta ovat olleet myönteisiä, kansainväliseen liikkuvuuteen liittyvät toimet olisi ulotettava koskemaan myös muita aloja, kuten ammatillista koulutusta. Ohjelman kansainvälistä ulottuvuutta olisi edistettävä siten, että liikkuvuuteen, yhteistyöhön ja poliittiseen vuoropuheluun liittyviä mahdollisuuksia ohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden kanssa olisi tarjolla enemmän. Koska edellisistä koulutus- ja nuorisoalan ohjelmista saadut kokemukset kansainvälisen korkea-asteen koulutuksen ja nuorisotoiminnan toteuttamisesta ovat olleet myönteisiä, kansainväliseen liikkuvuuteen liittyvät toimet olisi ulotettava koskemaan myös muita aloja, kuten ammatillista koulutusta. Tässä yhteydessä pitää lisäksi ottaa huomioon asianomaisten maiden sosioekonomiset ja maantieteelliset erityispiirteet, jotka vaikuttavat työpaikkojen luomiseen ja siten nuorten ja aikuisten yrittäjyyteen ja työllistettävyyteen.

Perustelu

Muutosehdotuksen avulla pyritään kytkemään koulutus sekä tietyn – etenkin syrjäisen ja heikommassa asemassa olevan – alueen konkreettinen sosioekonominen tilanne vahvemmin toisiinsa.

Muutosehdotus 13

Johdanto-osan 19 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Vuoden 2014–2020 ohjelman perusrakenne, joka koostui kolmesta osa-alueesta (koulutus, nuoriso ja urheilu) ja rakentui kolmen avaintoimen ympärille, on osoittautunut onnistuneeksi ja olisi säilytettävä. Ohjelmasta tuettavia toimia olisi kuitenkin virtaviivaistettava ja järkeistettävä. Vuoden 2014–2020 ohjelman perusrakenne, joka koostui kolmesta osa-alueesta (koulutus, nuoriso ja urheilu) ja rakentui kolmen avaintoimen ympärille, on osoittautunut onnistuneeksi ja olisi säilytettävä. Ohjelmasta tuettavia toimia olisi kuitenkin virtaviivaistettava ja järkeistettävä. Olisi esimerkiksi otettava käyttöön alakohtaisia erittäin pitkälti yksinkertaistettuja hakumenettelyjä, jotta osallistujamäärät saataisiin kasvamaan tavoitteiden mukaisesti ja myös henkilöstön halukkuutta hakemusten tekemiseen onnistuttaisiin lisäämään. Tämä edellyttää tehokasta neuvontaa, tukea ja ohjausta paikallis- ja aluetasolla, jolla paikalliset ja alueelliset tarpeet tunnetaan parhaiten, sekä tukea pienimuotoisille kumppanuuksille, joihin osallistuu pieniä paikallisorganisaatioita ja joihin liittyvät hallinnolliset muodollisuudet ovat yksinkertaisia ja kevyitä.

Perustelu

Hakemuksen tekemiseen kuluu (myös kokeneilta tekijöiltä) arviolta 40–80 tuntia hanketyypistä riippuen. Tilanne ei ollut näin paha aikaisempien ohjelmien yhteydessä, ja saattaisikin olla hyödyllistä ottaa mallia niiden mukaisista normeista. Ongelma koskee etenkin yleissivistävää, ammatillista ja epävirallista koulutusta, koska näissä oppilaitoksissa ei korkeakouluista poiketen yleensä ole kansainvälisistä asioista vastaavia yksiköitä vaan nämä tehtävät on hoidettava tavanomaisen työn ohella.

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 20 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelmassa olisi vahvistettava nykyisiä oppimiseen liittyvän liikkuvuuden mahdollisuuksia etenkin aloilla, joilla ohjelman tehokkuushyödyt olisivat suurimmat, jotta voidaan laajentaa sen saavutettavuutta ja vastata suureen, vastaamatta jääneeseen kysyntään. Tämä olisi tehtävä etenkin lisäämällä ja helpottamalla korkea-asteen opiskelijoiden, koululaisten ja ammattiopiskelijoiden liikkuvuuteen liittyviä toimia. Vähän koulutettujen aikuisten oppijoiden liikkuvuus olisi sisällytettävä yhteistyökumppanuuksiin. Nuorten liikkumismahdollisuuksia epäviralliseen oppimiseen liittyvissä toimissa olisi laajennettava koskemaan useampia nuoria. Koulutus-, nuoriso- ja urheilualan henkilöstön liikkuvuutta olisi myös vahvistettava sen tarjoaman vipuvaikutuksen vuoksi. Aitoa eurooppalaista koulutusaluetta ajatellen ohjelmassa olisi vauhditettava liikkuvuutta ja vaihtoja ja edistettävä opiskelijoiden osallistumista koulutus- ja kulttuuritoimintaan myös tukemalla niihin liittyvien prosessien digitalisointia, esimerkiksi ottamalla käyttöön eurooppalainen opiskelijakortti. Kyseinen aloite saattaa olla tärkeä askel liikkuvuuden toteuttamisessa kaikille siten, että korkeakouluille annetaan aluksi mahdollisuus lähettää ja vastaanottaa enemmän vaihto-opiskelijoita samalla kun opiskelijoiden liikkuvuuden laatua parannetaan edelleen, ja sen lisäksi sujuvoitetaan opiskelijoiden pääsyä erilaisten palvelujen piiriin (kirjastot, liikenne, asuminen) jo ennen kuin he ovat saapuneet ulkomaiseen oppilaitokseen. Ohjelmassa olisi vahvistettava nykyisiä oppimiseen liittyvän liikkuvuuden mahdollisuuksia etenkin lisäämällä ja helpottamalla korkea-asteen opiskelijoiden, koululaisten ja ammattiopiskelijoiden liikkuvuuteen liittyviä toimia. Vähän koulutettujen aikuisten oppijoiden liikkuvuus olisi sisällytettävä yhteistyökumppanuuksiin. Nuorten liikkumismahdollisuuksia epäviralliseen oppimiseen liittyvissä toimissa olisi laajennettava koskemaan useampia nuoria. Koulutus-, nuoriso- ja urheilualan henkilöstön liikkuvuutta olisi myös vahvistettava sen tarjoaman vipuvaikutuksen vuoksi. Aitoa eurooppalaista koulutusaluetta ajatellen ohjelmassa olisi vauhditettava liikkuvuutta ja vaihtoja ja edistettävä opiskelijoiden osallistumista koulutus- ja kulttuuritoimintaan myös tukemalla organisaatioita, jotka luovat yhteyksiä opiskelijoiden ja nuorisojärjestöjen ja erityisesti mahdollisuuksiltaan muita vähäosaisempien nuorten parissa toimivien koulujärjestelmän ulkopuolisten, ammatillisten ja yleissivistävien oppilaitosten välille isäntämaassa , ja edistämällä prosessien digitalisointia, esimerkiksi ottamalla käyttöön eurooppalainen opiskelijakortti. Kyseinen aloite saattaa olla tärkeä askel liikkuvuuden toteuttamisessa kaikille siten, että korkeakouluille annetaan aluksi mahdollisuus lähettää ja vastaanottaa enemmän vaihto-opiskelijoita samalla kun opiskelijoiden liikkuvuuden laatua parannetaan edelleen, ja sen lisäksi sujuvoitetaan opiskelijoiden pääsyä erilaisten palvelujen piiriin (kirjastot, liikenne, asuminen) jo ennen kuin he ovat saapuneet ulkomaiseen oppilaitokseen. Opiskelijoiden yleisen liikkuvuuden edistämiseksi olisi tarjottava järjestelmällisesti tarvittavaa tietoa, jotta opiskelijoita voidaan auttaa valmistautumaan. Lisäksi olisi tuettava opiskelijoille hyödyllisten hyvien käytäntöjen järjestelmällistä keräämistä.

Perustelu

Opiskelijoiden sekä yleissivistävien ja ammatillisten oppilaitosten välisiä yhteyksiä edistävien organisaatioiden toiminta on osoittanut, että tällaiset organisaatiot voivat auttaa tarjoamaan isäntämaan oppilaille helpon vertaistoimintaan perustuvan mahdollisuuden tutustua Eurooppaan, millä on varmastikin tärkeä merkitys erityisesti niille nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

Muutosehdotus 15

Johdanto-osan 21 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelmassa olisi kannustettava nuoria osallistumaan demokratiaan Euroopassa esimerkiksi tukemalla nuorille suunnattuja osallistumista edistäviä hankkeita, joissa nuoret oppivat toimimaan kansalaisyhteiskunnassa, lisäämällä tietoisuutta yhteisistä eurooppalaisista arvoista, perusoikeudet mukaan luettuina, saattamalla nuoret sekä paikallisen, kansallisen ja unionin tason päätöksentekijät yhteen sekä edistämällä Euroopan yhdentymisprosessia. Ohjelmassa olisi kannustettava nuoria osallistumaan demokratiaan Euroopassa esimerkiksi tukemalla nuorille suunnattuja osallistumista edistäviä hankkeita sekä vahvistamalla ja laajentamalla Erasmus-ohjelman nykyisiä parhaita käytäntöjä ja toimia, jotta nuoret oppivat toimimaan kansalaisyhteiskunnassa, lisäämällä tietoisuutta yhteisistä eurooppalaisista arvoista, perusoikeudet mukaan luettuina, saattamalla nuoret sekä paikallisen, alueellisen , kansallisen ja unionin tason päätöksentekijät yhteen sekä edistämällä Euroopan yhdentymisprosessia.

Perustelu

On otettava huomioon sekä paikalliset että alueelliset erityispiirteet.

Muutosehdotus 16

Johdanto-osan 22 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelmassa olisi tarjottava nuorille enemmän mahdollisuuksia tutustua Eurooppaan ulkomaisten opiskelukokemusten avulla. Kahdeksantoistavuotiaille nuorille, etenkin niille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, olisi tarjottava mahdollisuus saada ensimmäinen, lyhytkestoinen kokemus matkustamisesta Euroopassa joko yksin tai ryhmässä sellaisen epäviralliseen oppimiseen liittyvän toiminnan yhteydessä, jonka tavoitteena on lisätä tunnetta kuulumisesta Euroopan unioniin ja tutustua sen kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Ohjelmassa olisi nimettävä elimet, joiden tehtävänä on tavoittaa ja valita osallistujat, sekä tukitoimet, joilla tuetaan kokemukseen liittyvää oppimisulottuvuutta. Ohjelmassa olisi tarjottava nuorille enemmän mahdollisuuksia tutustua Eurooppaan ulkomaisten opiskelukokemusten avulla. Kahdeksantoistavuotiaille nuorille, etenkin niille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, olisi tarjottava mahdollisuus saada ensimmäinen oma , lyhytkestoinen kokemus matkustamisesta Euroopassa joko yksin tai ryhmässä sellaisen epäviralliseen oppimiseen liittyvän toiminnan yhteydessä, jonka tavoitteena on lisätä tunnetta kuulumisesta Euroopan unioniin ja tutustua sen kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Ohjelmaan osallistumisen olisi oltava mahdollista kaikille nuorille samoin edellytyksin asuinpaikasta riippumatta – syrjäisimpien ja vähemmän kehittyneiden alueiden nuoret mukaan luettuina – ja tarjottava oppimiskokemuksia kaikkialla Euroopassa, jotta erilaisista lähtökohdista ja eri puolilta Eurooppaa peräisin olevat voisivat kohdata toisiaan. Voitaisiin harkita, että nuoret, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, saisivat matkakustannuskorvausten lisäksi apurahoja majoitusta ja ylläpitoa sekä tarvittaessa avustajaa varten. Ohjelma voitaisiin toteuttaa myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeen muodossa esimerkiksi liikkuvuus- ja matkailualan toimijoiden kanssa, jotta saataisiin nopeammin enemmän aikaan myös rahoitusta ajatellen. Kansalaisyhteiskunnan ryhmien aktiivinen osallistaminen edellä mainittuihin kumppanuuksiin ja innovatiivisiin yhteistyömuotoihin voisi myös mahdollistaa niiden dynaamisen roolin, jotta voidaan tehostaa Erasmus-ohjelmaa ja laajentaa sen kattavuutta. Ohjelmassa olisi nimettävä alue- tai paikallistason elimet, joiden tehtävänä on tavoittaa osallistujat huolehtien tiedon levittämisestä sopivien viestimien sekä asianmukaisten virallista tai epävirallista koulutusta tarjoavien oppilaitosten kautta , sekä tukitoimet, joilla tuetaan kokemukseen liittyvää oppimisulottuvuutta.

Perustelu

Jotta tämä arkioppimiseen liittyvä mahdollisuus todellakin tavoittaisi muun muassa työttömät tai fyysisesti vammaiset nuoret, turvautuminen tavanomaisiin tiedonvälityskanaviin ei riitä. Lisäksi olisi hyödyllistä paitsi rahoittaa varsinaiset matkakustannukset myös myöntää apurahoja tällaisissa tapauksissa välillisesti aiheutuvien lisäkustannusten kattamiseen. Samalla tulisi harkita myös vähemmän kehittyneiden alueiden valitsemista ulkomailla järjestettävien oppimiskokemusten tapahtumapaikoiksi, joten on tärkeä herättää nuorten kiinnostusta ja innostusta näitäkin alueita kohtaan.

Muutosehdotus 16

Johdanto-osan 23 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Lisäksi ohjelmassa olisi edistettävä kielten oppimista etenkin laajentamalla verkkotyökalujen käyttöä, sillä verkko-opinnot ovat kieltenopiskelijoiden kannalta joustavia ja helposti saatavilla. Lisäksi ohjelmassa olisi edistettävä kielten oppimista etenkin laajentamalla verkkotyökalujen käyttöä, sillä verkko-opinnot ovat kieltenopiskelijoiden kannalta joustavia ja helposti saatavilla. Ohjelmassa olisi tähän liittyen kiinnitettävä asianmukaista huomiota alueellisiin ja vähemmistökieliin myös sen pohjalta, mitä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 22 artiklassa todetaan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta.

Perustelu

Lainsäätäjän olisi annettava arvoa alueellisiin ja vähemmistökieliin liittyville kulttuuri- ja identiteettinäkökohdille Euroopan unionin perusoikeuskirjan 22 artiklan ja alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan (1992) mukaisesti. Peruskirjan on allekirjoittanut 16 EU:n jäsenvaltiota.

Muutosehdotus 18

Johdanto-osan 24 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelmassa olisi tuettava toimenpiteitä, jotka edistävät koulutus-, nuoriso- ja urheilualalla toimivien instituutioiden ja organisaatioiden yhteistyötä, tunnustaen, että niiden avulla voidaan olennaisella tavalla antaa ihmisille niitä tietoja, taitoja ja osaamista, joita ihmiset tarvitsevat muuttuvassa maailmassa ja voidakseen hyödyntää riittävällä tavalla innovointiin, luovuuteen ja yrittäjyyteen liittyviä mahdollisuuksia erityisesti digitaalisessa taloudessa . Ohjelmassa olisi tuettava toimenpiteitä, jotka edistävät epävirallisen, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen sekä urheilun aloilla toimivien instituutioiden ja organisaatioiden yhteistyötä paikan päällä niin koulutusalojen sisällä kuin avoimin edellytyksin alojen välilläkin , tunnustaen, että niiden avulla voidaan olennaisella tavalla antaa ihmisille niitä tietoja, taitoja ja osaamista, joita ihmiset tarvitsevat muuttuvassa maailmassa ja voidakseen hyödyntää riittävällä tavalla innovointiin, luovuuteen ja yrittäjyyteen liittyviä mahdollisuuksia.

Perustelu

Koska luovuutta ja innovointia painottavia oppilaitoksia on myös digitaalitalouden ulkopuolella, kaavailtu keskittyminen sulkisi ne perusteettomasti pois toimien piiristä.

Muutosehdotus 19

Johdanto-osan 32 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumiseen liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista unionin politiikoissa sekä sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaankuuluvien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä. Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumiseen liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista unionin politiikoissa sekä sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia – joihin voisi sisältyä myös eurooppalaisille nuorille suunnattua ilmastonmuutokseen liittyvää kouluttamista ja osaamisen siirtoa – ja niitä arvioidaan uudelleen asiaankuuluvien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä.

Perustelu

Nuoria on tärkeää kouluttaa ilmastonmuutokseen liittyvän ennaltaehkäisyn, lievittämistoimien ja riskien vähentämisen alalla, ilmastonmuutoksesta seuraavat luonnonkatastrofit mukaan lukien.

Muutosehdotus 20

Johdanto-osan 37 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua ohjelmaan Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään unionin ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden säädösten nojalla. Tässä asetuksessa olisi annettava tarvittavat valtuudet toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Kolmannet maat saavat osallistua täysimääräisesti ohjelmaan niiden edellytysten mukaisesti, joista määrätään kyseisen kolmannen maan osallistumista unionin ohjelmiin koskevassa erityisessä sopimuksessa. Täysimääräinen osallistuminen sisältää lisäksi velvoitteen perustaa kansallinen toimisto ja hallinnoida joitakin ohjelman toimia hajautetusti. Kolmansista maista peräisin olevien henkilöiden ja yhteisöjen, jotka eivät ole assosioituneita ohjelmaan, olisi voitava osallistua joihinkin ohjelman toimiin, jotka määritellään työohjelmassa ja komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä. Toteuttamisen yhteydessä voitaisiin ajatella erityisjärjestelyjä Euroopan pienvaltioista peräisin olevien henkilöiden ja yhteisöjen osalta. Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua ohjelmaan Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään unionin ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden säädösten ja Euroopan unionin makroaluestrategioiden kaltaisten suunnitelmallisten yhteistyökehysten nojalla . Tässä asetuksessa olisi annettava tarvittavat valtuudet toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Kolmannet maat saavat osallistua täysimääräisesti ohjelmaan niiden edellytysten mukaisesti, joista määrätään kyseisen kolmannen maan osallistumista unionin ohjelmiin koskevassa erityisessä sopimuksessa. Täysimääräinen osallistuminen sisältää lisäksi velvoitteen perustaa kansallinen toimisto ja hallinnoida joitakin ohjelman toimia hajautetusti. Kolmansista maista peräisin olevien henkilöiden ja yhteisöjen, jotka eivät ole assosioituneita ohjelmaan, olisi voitava osallistua joihinkin ohjelman toimiin, jotka määritellään työohjelmassa ja komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä. Toteuttamisen yhteydessä voitaisiin ajatella erityisjärjestelyjä Euroopan pienvaltioista peräisin olevien henkilöiden ja yhteisöjen osalta.

Perustelu

Lisäyksellä korostetaan EU-politiikkojen makroalueellista ulottuvuutta viitaten myös siihen, että nykyisissä neljässä makroaluestrategiassa mukana olevat kolmannet maat voivat osallistua Erasmus-ohjelmaan.

Muutosehdotus 21

Johdanto-osan 38 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Näiden alueiden erityistilanne olisi otettava huomioon komission tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”mukaisesti. Syrjäisimpien alueiden osallistumista kaikkiin toimiin aiotaan lisätä toteuttamalla erilaisia toimenpiteitä. Näiltä alueilta ja kolmansista maista, erityisesti niiden naapurimaista, peräisin olevien ihmisten ja organisaatioiden välistä liikkuvuuteen liittyvää vaihtoa ja yhteistyötä olisi edistettävä. Toimenpiteitä aiotaan seurata ja arvioida säännöllisesti. Näiden alueiden erityistilanne olisi otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ja komission tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”mukaisesti. Syrjäisimpien alueiden osallistumista kaikkiin toimiin aiotaan lisätä toteuttamalla erilaisia toimenpiteitä. Näiltä alueilta ja kolmansista maista, erityisesti niiden naapurimaista, peräisin olevien ihmisten ja organisaatioiden välistä liikkuvuuteen liittyvää vaihtoa ja yhteistyötä olisi edistettävä. Toimenpiteitä aiotaan seurata ja arvioida säännöllisesti.

Perustelu

Johdanto-osan kappaleeseen olisi sisällytettävä oikeusperusta, SEUT-sopimuksen 349 artikla, jossa vahvistetaan syrjäisimpien alueiden erityispiirteet, minkä johdosta komitea ehdottaa tätä uutta sanamuotoa.

Muutosehdotus 22

Johdanto-osan 38 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelman kaikkien toimien kohdalla olisi lisäksi otettava huomioon tarve lisätä SEUT-sopimuksen 174 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitettujen vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden, kuten saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueiden, osallistumista.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 23

Johdanto-osan 42 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Tiedottaminen ohjelmasta tuettujen toimien tarjoamista mahdollisuuksista ja niitä koskeva julkisuus ja tulosten levittäminen olisi varmistettava niin Euroopan tasolla kuin kansallisella ja paikallistasolla. Tiedotus-, julkisuus- ja tulostenlevitystoimien toteuttamisen olisi oltava ohjelman kaikkien täytäntöönpanoelinten tehtävänä, tarvittaessa muiden sidosryhmien avulla. Tiedottaminen ohjelmasta tuettujen toimien tarjoamista mahdollisuuksista ja niitä koskeva julkisuus ja tulosten levittäminen olisi varmistettava niin Euroopan tasolla kuin kansallisella, alue - ja paikallistasolla. Tiedotus-, julkisuus- ja tulostenlevitystoimien toteuttamisen olisi oltava ohjelman kaikkien täytäntöönpanoelinten tehtävänä, tarvittaessa muiden sidosryhmien avulla.

Perustelu

On otettava huomioon sekä paikalliset että alueelliset erityispiirteet.

Muutosehdotus 24

Johdanto-osan 44 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Tämän asetuksen tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon varmistamiseksi ohjelmassa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon jo käytössä olevia toteuttamismekanismeja. Ohjelman toteuttaminen olisi annettava komission ja kansallisten toimistojen vastuulle. Kansallisten toimistojen olisi tehokkuuden maksimoimiseksi oltava mahdollisuuksien mukaan samoja kuin edeltävän ohjelman hallintoa varten nimetyt toimistot. Vaatimustenmukaisuuden ennakkoarviointi olisi rajattava uusiin juuri tätä ohjelmaa koskeviin vaatimuksiin, jollei ole perusteltua syytä tehdä toisin esimerkiksi tilanteessa, jossa kyseisen kansallisen toimiston toiminnassa havaitaan vakavia puutteita tai se ei ole tavoitteiden mukaista. Tämän asetuksen tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon varmistamiseksi ohjelmassa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon jo käytössä olevia toteuttamismekanismeja ja sitä olisi kehitettävä tiiviimmin yhdessä aluetason kanssa . Ohjelman toteuttaminen olisi annettava komission ja kansallisten toimistojen vastuulle, ja näiden olisi tehtävä tiiviimmin yhteistyötä aluetason kanssa . Kansallisten toimistojen olisi tehokkuuden maksimoimiseksi oltava mahdollisuuksien mukaan samoja kuin edeltävän ohjelman hallintoa varten nimetyt toimistot ja tehtävä aiempaa enemmän yhteistyötä aluetason kanssa . Lisäksi kansallisten toimistojen olisi toimenpiteidensä tehokkuuden ja hyväksynnän parantamiseksi perustettava paikallis- tai aluetasolle yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa neuvoa-antavia lautakuntia tai asiamiespalveluja, jotka auttavat parantamaan hallinnollisia menettelyjä ja päätöksentekoa ja ratkaisemaan mahdollisia kansallisten toimistojen ja käyttäjien välisiä erimielisyyksiä ja kiistoja asiapohjalta ja avoimella ja puolueettomalla tavalla. Vaatimustenmukaisuuden ennakkoarviointi olisi rajattava uusiin juuri tätä ohjelmaa koskeviin vaatimuksiin, jollei ole perusteltua syytä tehdä toisin esimerkiksi tilanteessa, jossa kyseisen kansallisen toimiston toiminnassa havaitaan vakavia puutteita tai se ei ole tavoitteiden mukaista.

Perustelu

Saksan ammatillisen koulutuksen tutkimus- ja kehittämislaitos Bundesinstitut für berufliche Bildung (BIBB) on saanut neuvoa-antavan käyttäjälautakunnan perustamisesta hyviä kokemuksia, ja myös muiden kansallisten toimistojen tulisi hyödyntää niitä, jotta asianomaiset pääsevät entistä tiiviimmin mukaan ohjelmaan ja erityisesti sen toteuttamiseen.

Koska kansallisten toimistojen tukipäätöksistä on toistuvasti tehty valituksia eikä ole järkevää, että toimistot voivat itse tehdä ratkaisuja omia päätöksiään koskevista valituksista, on aiheellista perustaa asiamiespalveluja, jotka voivat edistää päätöksentekomenettelyjen avoimuutta sekä asiantuntemukseen perustuvien mutta puolueettomien ratkaisujen aikaansaamista. Itävallassa näin on jo tehty.

Muutosehdotus 25

Johdanto-osan 46 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet poistaakseen ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet. Siihen kuuluu – mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan unionin lainsäädännön soveltamista – sellaisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista (2). Jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön maahanpääsyä koskevia nopeutettuja menettelyjä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/801 mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet poistaakseen ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet. Siihen kuuluvat opintoavustusten verovapaus ja – mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan unionin lainsäädännön soveltamista – sellaisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista. (3)Jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön maahanpääsyä koskevia nopeutettuja menettelyjä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/801 mukaisesti.

Perustelu

Yhdenmukaisuus johdanto-osan 49 kappaleen kanssa.

Muutosehdotus 26

Johdanto-osan 49 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Avustuksensaajia koskevien vaatimusten yksinkertaistamiseksi olisi mahdollisimman usein käytettävä yksinkertaistettuja avustuksia, joiden muotona on kertakorvaus, yksikkökustannukset ja kiinteämääräinen rahoitus. Ohjelmassa vahvistettujen liikkuvuutta koskevien toimien tukemiseen tarkoitettujen yksinkertaistettujen avustusten suuruudessa , sellaisina kuin komissio ne määrittää, olisi otettava huomioon isäntämaan oleskelu- ja elinkustannukset . Komissiolla ja lähettävien maiden kansallisilla toimistoilla olisi oltava mahdollisuus mukauttaa näitä yksinkertaistettuja avustuksia objektiivisten kriteerien perusteella, erityisesti varmistaakseen niiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumisen. Jäsenvaltioita olisi myös rohkaistava vapauttamaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tällaiset avustukset veroista ja sosiaaliturvamaksuista. Samaa vapautusta olisi sovellettava julkisiin tai yksityisiin yhteisöihin, jotka myöntävät tällaista rahoitustukea kyseisille henkilöille. Avustuksensaajia koskevien vaatimusten yksinkertaistamiseksi olisi mahdollisimman usein käytettävä yksinkertaistettuja avustuksia, joiden muotona on kertakorvaus, yksikkökustannukset ja kiinteämääräinen rahoitus. Ohjelmassa vahvistettujen liikkuvuutta koskevien toimien tukemiseen tarkoitettujen yksinkertaistettujen avustusten suuruutta , sellaisina kuin komissio ne määrittää, olisi tarkistettava säännöllisesti, ja se olisi mukautettava isäntämaan ja -alueen oleskelu- ja elinkustannuksiin . Komissiolla ja lähettävien maiden kansallisilla toimistoilla olisi oltava mahdollisuus mukauttaa näitä yksinkertaistettuja avustuksia objektiivisten kriteerien perusteella, erityisesti varmistaakseen niiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumisen. Kyseisten avustusten tulisi kattaa näiden henkilöiden osallistumisen kokonaiskustannukset. Jäsenvaltioiden olisi myös vapautettava kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tällaiset avustukset veroista ja sosiaaliturvamaksuista. Samaa vapautusta olisi sovellettava julkisiin tai yksityisiin yhteisöihin, jotka myöntävät tällaista rahoitustukea kyseisille henkilöille.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 27

Johdanto-osan 51 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus On tarpeen varmistaa ohjelman puitteissa toteutettujen toimien täydentävyys jäsenvaltioiden toteuttamien toimien sekä muiden unionin toimien kanssa erityisesti koulutuksen, kulttuurin ja tiedonvälityksen, nuorison ja solidaarisuuden, työllisyyden ja sosiaalisen osallistamisen, tutkimuksen ja innovoinnin, elinkeinoelämän ja yritystoiminnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, kohderyhmänä etenkin nuoret viljelijät, koheesio- ja aluepolitiikan sekä kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden alalla. On tarpeen varmistaa ohjelman puitteissa toteutettujen toimien täydentävyys jäsenvaltioiden ja alueiden toteuttamien toimien sekä muiden unionin toimien kanssa erityisesti koulutuksen, kulttuurin ja tiedonvälityksen, nuorison ja solidaarisuuden, työllisyyden ja sosiaalisen osallistamisen, tutkimuksen ja innovoinnin, elinkeinoelämän ja yritystoiminnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, kohderyhmänä etenkin nuoret viljelijät, koheesio- ja aluepolitiikan sekä kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden alalla.

Perustelu

On myös syytä ottaa huomioon ohjelman puitteissa toteutettujen toimien täydentävyys alueiden toteuttamien toimien kanssa.

Muutosehdotus 28

Johdanto-osan 52 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Sääntelykehys on jo edellisellä ohjelmakaudella antanut jäsenvaltioille ja alueille mahdollisuuden luoda synergioita Erasmus+-ohjelman ja muiden sellaisten unionin välineiden (kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen) välille, joista myös tuetaan unionin koulutus- ja nuorisoalan järjestelmien laadullista kehittämistä, mutta tätä potentiaalia ei ole tähän mennessä hyödynnetty tarpeeksi, mikä rajoittaa hankkeiden systeemisiä vaikutuksia ja vaikutusta politiikkaan. Näiden eri välineiden hallinnosta kansallisella tasolla vastaavien kansallisten elinten olisi tehostettava keskinäistä viestintäänsä ja yhteistyötään, jotta niiden vaikutus olisi mahdollisimman suuri. Ohjelman olisi annettava mahdollisuus aktiiviseen yhteistyöhön näiden välineiden kanssa. Sääntelykehys on jo edellisellä ohjelmakaudella antanut jäsenvaltioille ja alueille mahdollisuuden luoda synergioita Erasmus+-ohjelman ja muiden sellaisten unionin välineiden (kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen) välille, joista myös tuetaan unionin koulutus- ja nuorisoalan järjestelmien laadullista kehittämistä, mutta tätä potentiaalia ei ole tähän mennessä hyödynnetty tarpeeksi, mikä rajoittaa hankkeiden systeemisiä vaikutuksia ja vaikutusta politiikkaan. Näiden eri välineiden hallinnosta vastaavien kansallisten ja alueellisten elinten olisi tehostettava keskinäistä viestintäänsä ja yhteistyötään valtakunnallisella tasolla , jotta niiden vaikutus olisi mahdollisimman suuri. Ohjelman olisi annettava mahdollisuus aktiiviseen yhteistyöhön näiden välineiden kanssa.

Perustelu

On myös aiheellista ottaa huomioon alueellisten elinten kanssa tehtävä yhteistyö, sillä kyseisellä tasolla on muiden unionin välineiden (kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen) hallintoviranomaisia.

Muutosehdotus 29

I luku, 2 artiklan 6 kohta (Määritelmät)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ’ruohonjuuritason urheilulla’järjestettyä paikallistason amatööriurheilua ja harrasteliikuntaa; ’ruohonjuuritason urheilulla’järjestettyä paikallis- tai alue tason amatööriurheilua ja harrasteliikuntaa;

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 30

I luku, 2 artiklan 14 kohta (Määritelmät)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ’kumppanuudella’oppilaitosten ja/tai organisaatioiden ryhmän tekemää sopimusta, jonka tarkoituksena on toteuttaa yhteisiä toimintoja ja hankkeita; ’kumppanuudella’oppilaitosten ja/tai organisaatioiden ryhmän tekemää sopimusta, jonka tarkoituksena on toteuttaa yhteisiä toimintoja ja hankkeita ohjelman puitteissa ;

Perustelu

Olisi varmistettava, ettei mitä tahansa yhteistyötä pidetä asetuksen mukaisena kumppanuutena.

Muutosehdotus 31

I luku, 2 artiklan 25 kohta (Määritelmät)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ’ihmisillä, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia’henkilöitä, joiden on hankalaa hyödyntää tehokkaasti ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia taloudellisista, sosiaalisista, kulttuuriin liittyvistä, maantieteellisistä tai terveyteen liittyvistä syistä, maahanmuuttajataustan vuoksi tai esimerkiksi vammaan tai oppimisvaikeuksiin liittyvistä syistä; ’ihmisillä, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia’henkilöitä, joiden on hankalaa hyödyntää tehokkaasti ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia taloudellisista, sosiaalisista, kulttuuriin liittyvistä, kielellisistä , maantieteellisistä tai terveyteen liittyvistä syistä, maahanmuuttajataustan vuoksi tai esimerkiksi fyysiseen, kognitiiviseen tai aisti vammaan liittyvistä syistä. Esteettömyys on ohjelman ensisijainen tavoite, ja määrällisten tai taloudellisten näkökohtien on tultava vasta sen jälkeen ;

Perustelu

Yhtäläiset mahdollisuudet edellyttävät kieli- tai oppimisvaikeuksien kaltaisten esteiden poistamista.

Muutosehdotus 32

I luku, 2 artiklan uusi 28 kohta (Määritelmät)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ’vieraalla kielellä’mitä tahansa muuta kieltä, joka ei ole oppijan ensimmäinen kieli;

Perustelu

Ohjelmasta tuettavan uusien kielten oppimisen ei pitäisi rajoittua vain EU:n virallisiin kieliin.

Muutosehdotus 33

I luku, 2 artiklan uusi 29 kohta (Määritelmät)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ’vammaisilla’henkilöitä, joilla on sellainen pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, joka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa voi estää heidän täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa;

Perustelu

Määritellään käsite YK:n vammaisyleissopimuksen 1 artiklan toisessa kohdassa esitetyn määritelmän mukaisesti.

Muutosehdotus 34

II luku, 4 artikla – Avaintoimi 1 Oppimiseen liittyvä liikkuvuus

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan avaintoimen 1 avulla seuraavia toimia: a) korkeakouluopiskelijoiden ja -henkilöstön liikkuvuus; b) ammattiopiskelijoiden ja ammatillisen koulutuksen henkilöstön liikkuvuus; c) oppilaiden ja oppilaitosten henkilöstön liikkuvuus; d) aikuiskoulutuksen henkilöstön liikkuvuus; e) kieltenopiskelumahdollisuudet, myös sellaiset, jotka tukevat liikkuvuustoimia. Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan avaintoimen 1 avulla seuraavia toimia, joita voidaan toteuttaa myös yhdistettynä virtuaalisiin vaihtohankkeisiin : a) korkeakouluopiskelijoiden ja -henkilöstön lyhyt-, keskipitkä- tai pitkäkestoinen liikkuvuus ; b) ammattiopiskelijoiden ja ammatillisen koulutuksen henkilöstön, erityisesti pk-yrityksissä työskentelevien oppisopimusopiskelijoiden, työntekijöiden ja kouluttajien, lyhyt-, keskipitkä- tai pitkäkestoinen liikkuvuus. Jotta oppisopimusopiskelijat voivat valmistautua kielellisten ja kulttuurienvälisten haasteiden kohtaamiseen, tulee kehittää kohderyhmien tarpeita vastaavia kursseja, joille voi hakea useaan eri aikaan vuodesta ; c) oppilaiden ja oppilaitosten henkilöstön lyhyt-, keskipitkä- tai pitkäkestoinen liikkuvuus muun muassa yleissivistävän koulutuksen työharjoitteluja varten ; d) aikuiskoulutuksen henkilöstön lyhyt-, keskipitkä- tai pitkäkestoinen liikkuvuus; e) kieltenopiskelumahdollisuudet, jotka olisi mukautettava vastaamaan eri kohderyhmien erityistarpeita. Tähän kuuluvat myös sellaiset mahdollisuudet , jotka tukevat liikkuvuustoimia. f) aikuisten liikkuvuus sekä ikäihmisten yliopistoissa opiskelevien tai muissa täydennyskoulutusaloitteissa mukana olevien ikääntyneiden liikkuvuus. g) nuorten ja nuorisotyöntekijöiden liikkuvuus oppimistarkoituksessa epävirallisen koulutuksen alalla.

Perustelu

a–e) Oppimiseen liittyvän liikkuvuuden olisi oltava mahdollista erityisesti näille ryhmille ja näillä koulutuksen aloilla, ja myös asianmukaiset valmistautumismahdollisuudet olisivat tärkeitä laadukkaan tarjonnan kannalta.

f) Kannustetaan ja tuetaan aikuisten ja ikäihmisten jatkuvaa oppimista ja kouluttautumista, jotta he voivat parantaa osaamistaan ja taitojaan ja kohentaa elämänlaatuaan ja jotta heidän osallisuutensa lisääntyy ja eurooppalainen identiteetti vahvistuu kaikissa ikäryhmissä.

g) Kohdassa mainitaan ainoastaan virallinen ja akateemisempi koulutus. Avaintoimeen 1 olisi aiheellista sisällyttää myös nuorten ja nuorisotyöntekijöiden liikkuvuutta koskeva kohta.

Muutosehdotus 35

II luku, 5 artikla – Avaintoimi 2 Organisaatioiden ja oppilaitosten välinen yhteistyö

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan avaintoimen 2 avulla seuraavia toimia: a) kumppanuudet yhteistyötä ja käytänteiden vaihtoa varten, myös pienimuotoiset kumppanuudet, joilla edistetään laajempaa ja osallistavampaa osallistumista ohjelmaan; b) laatukumppanuudet, etenkin Eurooppa-yliopistot, ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt ja yhteiset maisteriohjelmat; c) innovaatiokumppanuudet, joiden tavoitteena on vahvistaa Euroopan innovointikykyä; d) verkkoalustat ja virtuaalisen yhteistyön välineet, myös tukipalvelut eTwinning-verkostolle ja aikuiskoulutuksen eurooppalaiselle foorumille. Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan avaintoimen 2 avulla seuraavia toimia: a) kumppanuudet yhteistyötä ja käytänteiden vaihtoa varten, myös pienimuotoiset alueelliset kumppanuudet, joilla edistetään laajempaa ja osallistavampaa osallistumista ohjelmaan; b) laatukumppanuudet, etenkin Eurooppa-yliopistot ja ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt, joita tulee olla myös Euroopan suurkaupunkien ulkopuolella ja joiden tulee yhdessä aluetason kanssa tukea sidosryhmiä käytännön soveltamiseen keskittyvässä yhteistyössä ja kehittää yhteisiä maisteriohjelmia ; c) innovaatiokumppanuudet, joiden tavoitteena on vahvistaa Euroopan innovointikykyä, sekä eurooppalainen yritys -tunnustuksen myöntäminen sellaisille yrityksille, jotka panostavat erityisellä tavalla oppisopimusopiskelijoidensa eurooppalaiseen koulutukseen ; d) verkkoalustat ja virtuaalisen yhteistyön välineet, myös tukipalvelut eTwinning-verkostolle ja aikuiskoulutuksen eurooppalaiselle foorumille.

Perustelu

Ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt voivat saavuttaa tavoitteensa vain, jos ne pohjautuvat olemassa oleviin rakenteisiin ja toimivat yhdessä sidosryhmien kanssa eivätkä niitä vastaan.

Muutosehdotus 36

II luku, 6 artikla – Avaintoimi 3: Tuki politiikan kehittämiseen ja yhteistyöhön

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Avaintoimi 3 Tuki politiikan kehittämiseen ja yhteistyöhön Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan avaintoimen 3 avulla seuraavia toimia: a) unionin yleisten ja alakohtaisten toimintaohjelmien valmistelu ja toteuttaminen koulutuksen alalla, myös Eurydice-verkoston tai muiden asiaankuuluvien organisaatioiden tuella; b) tuki sellaisille unionin välineille ja toimenpiteille, joilla edistetään osaamisen, taitojen ja tutkintojen laatua, avoimuutta ja tunnustamista (4); c) poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö keskeisten sidosryhmien kanssa, mukaan lukien unionin laajuiset verkostot, koulutusalan eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansainväliset koulutusjärjestöt; d) toimenpiteet, joilla edistetään ohjelman laadullista ja osallistavaa toteuttamista; e) yhteistyö muiden unionin välineiden kanssa ja tuki muille unionin politiikoille; f) tietojen levittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet eurooppalaisen politiikan tulosten ja painopisteiden samoin kuin ohjelman osalta. Avaintoimi 3 Tuki politiikan kehittämiseen ja yhteistyöhön Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan avaintoimen 3 avulla seuraavia toimia: a) unionin yleisten ja alakohtaisten toimintaohjelmien valmistelu ja toteuttaminen koulutuksen alalla, myös Eurydice-verkoston tai muiden asiaankuuluvien organisaatioiden tuella; b) tuki sellaisille unionin välineille ja toimenpiteille, joilla edistetään osaamisen, taitojen ja tutkintojen laatua, avoimuutta ja tunnustamista (5); c) poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö keskeisten sidosryhmien kanssa, mukaan lukien unionin laajuiset verkostot, koulutusalan eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansainväliset koulutusjärjestöt; d) toimenpiteet, joilla edistetään ohjelman laadullista ja osallistavaa toteuttamista; e) yhteistyö muiden unionin välineiden kanssa ja tuki muille unionin politiikoille; f) tietojen levittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet eurooppalaisen politiikan tulosten ja painopisteiden samoin kuin ohjelman osalta; g) tuki Euroopan unionin makroaluestrategioiden toteuttamiseen .

Perustelu

Ehdotetaan, että Erasmus-ohjelmaa sovelletaan myös makroaluetasolla ja että siitä tuetaan jäsenvaltioiden väliseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteistyöhön liittyviä makroaluestrategioita.

Muutosehdotus 37

II luku, 7 artikla, Jean Monnet -toimet

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jean Monnet -toimet Ohjelmasta tuetaan Euroopan yhdentymiseen liittyvää opetusta, oppimista, tutkimusta ja keskustelua seuraavien toimien avulla: a) Jean Monnet -toimet korkeakoulutuksen alalla; b) Jean Monnet -toimet muilla koulutuksen aloilla; c) tuki seuraaville laitoksille, joiden päämääränä on Euroopan edun edistäminen: Firenzen yliopistollinen Eurooppa-instituutti, mukaan lukien sen eurooppalaisen ylikansallisen hallinnon laitos; College of Europe -yliopisto (Bruggen ja Natolinin laitokset); julkisen hallinnon Eurooppa-instituutti, Maastricht; eurooppaoikeuden akatemia, Trier; Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskus, Odense, sekä Eurooppakoulutuksen kansainvälinen keskus, Nizza. Jean Monnet -toimet Ohjelmasta tuetaan Euroopan yhdentymiseen liittyvää opetusta, oppimista, tutkimusta ja keskustelua seuraavien toimien avulla: a) Jean Monnet -toimet korkeakoulutuksen alalla; b) Jean Monnet -toimet muilla koulutuksen aloilla; c) tuki seuraaville laitoksille, joiden päämääränä on Euroopan edun edistäminen: Firenzen yliopistollinen Eurooppa-instituutti, mukaan lukien sen eurooppalaisen ylikansallisen hallinnon laitos; College of Europe -yliopisto (Bruggen ja Natolinin laitokset); julkisen hallinnon Eurooppa-instituutti, Maastricht; eurooppaoikeuden akatemia, Trier; Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskus, Odense, sekä Eurooppakoulutuksen kansainvälinen keskus, Nizza; d) Jean Monnet -toimet ympäristönsuojelua, Euroopan kestävän kehityksen strategiaa ja laajemmin ympäristö- ja ilmastonmuutospolitiikkaa, myös luonnonkatastrofeja, koskevan koulutuksen ja tutkimuksen alalla, erityisinä painopisteinä vahinkojen ennaltaehkäisy, lievittäminen ja vähentäminen.

Perustelu

Lisäyksen tavoitteena on antaa lisäpontta ohjelmaan liittyville Jean Monnet -toimille.

Muutosehdotus 38

IV luku, 11 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Lisäksi tuetaan kilpailuihin osallistuvien harrastelijaurheilijoiden liikkuvuutta erityisesti, kun he ovat kotoisin syrjäseutu- ja saarialueilta tai syrjäisimmiltä alueilta.

Perustelu

On olennaisen tärkeää tukea näiden urheilijoiden liikkuvuutta, sillä heillä on asuinalueidensa takia suurempia vaikeuksia siirtyä kilpailemaan paikasta toiseen. Liikkuvuuden on oltava mahdollista samoin edellytyksin kaikille urheilijoille.

Muutosehdotus 39

IV luku, 12 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus a) kumppanuudet yhteistyötä ja käytänteiden vaihtoa varten, myös pienimuotoiset kumppanuudet, joilla edistetään laajempaa ja osallistavampaa osallistumista ohjelmaan; a) kumppanuudet yhteistyötä ja käytänteiden vaihtoa varten, myös pienimuotoiset kumppanuudet, joilla edistetään laajempaa ja osallistavampaa osallistumista ohjelmaan. Jotta myös pienehköt paikalliset ja alueelliset toimijat voivat osallistua ohjelmaan, toimenpiteiden edellyttämä osallistujamaiden vähimmäismäärä olisi laskettava kuuteen;

Perustelu

Pienet paikalliset ja alueelliset toimijat järjestävät monia toimia, joten tämän konkreettisen vähennyksen olisi oltava mahdollinen ohjelman laajempien ja osallistavampien hyödyntämismahdollisuuksien edistämiseksi.

Muutosehdotus 40

IV luku, 14 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 6. […] 6. […] 7. 4 artiklassa mainittuun, oppimiseen liittyvään yksittäisten henkilöiden liikkuvuuteen tarkoitetut varat mukautetaan isäntäalueen säännöllisesti tarkistettuihin todellisiin elinkustannuksiin.

Perustelu

Elinkustannusten korvaaminen isäntämaassa on mukautettava todellisiin kustannuksiin tietyllä isäntäalueella, sillä kansalliset keskiarvot saattavat olla harhaanjohtavia.

Muutosehdotus 41

VIII luku, 22 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäljempänä 24 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen on kehitettävä johdonmukainen strategia, joka koskee tehokasta tiedotusta niiden hallinnoimien ohjelman toimien yhteydessä tuetuista toiminnoista sekä tulosten tehokasta levittämistä ja hyödyntämistä, ja avustettava komissiota sen yleisessä tiedottamisessa, joka koskee ohjelmaa, kansallisella ja unionin tasolla hallinnoituja toimia koskevat tiedot mukaan luettuina, ja sen tuloksia, sekä tiedotettava asiaankuuluville kohderyhmille niiden maassa toteutetuista toimista. Jäljempänä 24 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen on kehitettävä johdonmukainen strategia, joka koskee ohjelman yksittäiset osa-alueet esiin tuovaa tehokasta tiedotusta niiden hallinnoimien ohjelman toimien yhteydessä tuetuista toiminnoista sekä tulosten tehokasta levittämistä ja hyödyntämistä, ja avustettava komissiota sen yleisessä tiedottamisessa, joka koskee ohjelmaa, kansallisella ja unionin tasolla hallinnoituja toimia koskevat tiedot mukaan luettuina, ja sen tuloksia, sekä tiedotettava asiaankuuluville kohderyhmille aina esikoulusta korkea-asteelle ja ammatilliseen koulutukseen saakka niiden maassa toteutetuista toimista tarkoituksenmukaisin viestimin ja yhteistyössä sidosryhmien kanssa .

Perustelu

Jotta osallistujien määrä saadaan tavoitteen mukaisesti kolminkertaistettua, sekä ulkoisessa että sisäisessä viestinnässä on kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota ohjelman kaikkiin osa-alueisiin kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi.

Muutosehdotus 42

IX luku, 23 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat asianmukaiset toimenpiteet poistaakseen ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, mahdollisuuksien mukaan myös toimenpiteet, joilla pyritään ratkaisemaan kysymyksiä, jotka aiheuttavat ongelmia viisumien saannissa. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat asianmukaiset toimenpiteet poistaakseen ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, mukaan lukien toimenpiteet avustusten verotuksen välttämiseksi ja oikeuksien siirrettävyyden varmistamiseksi EU:n eri sosiaalijärjestelmissä sekä mahdollisuuksien mukaan myös toimenpiteet, joilla pyritään ratkaisemaan kysymyksiä, jotka aiheuttavat ongelmia viisumien saannissa.

Perustelu

Varmistetaan johdonmukaisuus edellä olevien johdanto-osan kappaleiden kanssa.

Muutosehdotus 43

IX luku, 25 artiklan uusi 8 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio perustaa neuvoa-antavan lautakunnan, jossa keskeisten, myös paikallisten ja alueellisten, sidosryhmien edustajat opastavat komissiota jatkuvasti ohjelman toteuttamisessa ja edistävät näin ohjelman tavoitteiden parempaa saavuttamista.

Perustelu

Saksan ammatillisen koulutuksen tutkimus- ja kehittämislaitos Bundesinstitut für berufliche Bildung (BIBB) on saanut neuvoa-antavan käyttäjälautakunnan perustamisesta hyviä kokemuksia, ja myös komission tulisi hyödyntää niitä, jotta asianomaiset pääsevät entistä tiiviimmin mukaan ohjelmaan ja erityisesti sen toteuttamiseen.

Muutosehdotus 44

XI luku, 29 artiklan 4 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ohjelman mukaisesti avustuskelpoisia toimia , jotka on arvioitu ohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä ja jotka täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset mutta joita ei budjettirajoitusten vuoksi voida rahoittaa, voidaan valita rahoitettaviksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Tällöin sovelletaan tähän asetukseen perustuvia yhteisrahoitusosuuksia ja avustuskelpoisuussääntöjä. Toimet toteuttaa asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [65] artiklassa tarkoitettu hallintoviranomainen noudattaen kyseisessä asetuksessa ja rahastokohtaisissa asetuksissa vahvistettuja sääntöjä, mukaan lukien rahoitusoikaisuja koskevat säännöt. Ohjelman mukaisesti avustuskelpoisille toimille , jotka on arvioitu ohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä ja jotka täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset mutta joita ei budjettirajoitusten vuoksi voida rahoittaa, voidaan myöntää huippuosaamismerkki tunnustuksena korkeasta laadusta. Tämä voisi helpottaa rahoituksen hakemista ja mahdollista valintaa rahoitettaviksi muista lähteistä, myös Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Tällöin sovelletaan tähän asetukseen perustuvia yhteisrahoitusosuuksia ja avustuskelpoisuussääntöjä. Toimet toteuttaa asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [65] artiklassa tarkoitettu hallintoviranomainen noudattaen kyseisessä asetuksessa ja rahastokohtaisissa asetuksissa vahvistettuja sääntöjä, mukaan lukien rahoitusoikaisuja koskevat säännöt.

Perustelu

Huippuosaamismerkki on menestyksekkäästi käytössä tutkimus- ja innovointihankkeissa. Voitaisiinkin harkita järjestelmän ulottamista Erasmus-hankkeisiin.

Muutosehdotus 45

XII luku, 31 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komitea voi kokoontua erityiskokoonpanoissa käsittelemään alakohtaisia kysymyksiä. Ulkopuolisia asiantuntijoita, myös työmarkkinaosapuolten edustajia, voidaan komitean työjärjestyksen mukaisesti tarvittaessa ja tapauskohtaisesti kutsua osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina. Komitea voi kokoontua erityiskokoonpanoissa käsittelemään alakohtaisia kysymyksiä. Ulkopuolisia asiantuntijoita, myös työmarkkinaosapuolten tai asiaankuuluvien alueellisten sidosryhmien edustajia, voidaan komitean työjärjestyksen mukaisesti tarvittaessa ja tapauskohtaisesti kutsua osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina.

Perustelu

Itsestään selvä.

II. POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

1. on tyytyväinen yleiseen tavoitteeseen tukea ihmisten henkilökohtaista kouluttautumista ja ammatillista kehitystä epävirallisen, ammatillisen, yleissivistävän ja korkea-asteen koulutuksen alalla Euroopassa ja muualla ja edistää näin kestävää kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä vahvistaa eurooppalaista identiteettiä. Tämä tärkeä työ alkaa kentältä paikallis- ja aluetasolla, ja se onkin nivottava tiiviisti EU-tason toimintaan.

2. pitää myönteisenä komission ehdotusta kaksinkertaistaa ohjelman määrärahat mutta katsoo, että ohjelman osallistujamäärän kolminkertaistamista koskeva tavoite on vaikea saavuttaa nykyisin edellytyksin, kun otetaan huomioon esimerkiksi pyrkimys lisätä myös ohjelman sosiaalista osallistavuutta. Olisi myös toivottavaa, että ohjelmasta aiheutuvat kasvavat hallinnolliset rasitteet poistettaisiin tulevaisuudessa. Samaan aikaan komitea pitää hyvänä käytäntönä sitä, että lukuisien paikallisviranomaisten roolina on omalla rahoituksellaan parantaa Erasmus+-ohjelmaan osallistuville nuorille myönnettävää taloudellista tukea.

3. kehottaa jakamaan määrärahat avoimella ja tasapuolisella tavalla koko seitsemän vuoden ajalle siten, että niitä on mahdollista osoittaa enemmän erityisesti ohjelmakauden alussa ja ohjelmaan kohdistuvat odotukset voidaan täyttää. Budjetti olisi jaettava paitsi yksittäisten koulutusalojen – korkeakoulut mukaan luettuina – kesken myös eriytetysti avaintoimien kesken, jotta käy selväksi, mitä osuuksia komissio hallinnoi keskitetysti ja mitkä taas kuuluvat jäsenvaltioiden ja alueiden hajautetun hallinnoinnin piiriin.

4. on sitä mieltä, että ohjelmaan osallistumisen edistämiseksi opintoavustusten tulisi olla verovapaita ja kattaa kokonaan niiden osanottajien osallistumiskustannukset, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

5. kannattaa voimakkaasti hakuprosessin, hankkeiden hallinnoinnin ja dokumentointivelvoitteiden tuntuvaa yksinkertaistamista ohjelman kaikilla osa-alueilla. Komitea kehottaa ottamaan jälleen käyttöön tuen ”valmistaville vierailuille”hakemussuunnittelua varten. Komitea esittää, että mukaan liitetään telemaattinen työskentelyalusta ja että sillä jaetaan EU:n muiden ohjelmien, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelman, alustoilla saatavilla olevat palvelut, jotta edunsaajille taataan maksimaalinen toimivuus ja avoimuus sekä ehdotusten valmistelu- ja esittämisvaiheessa että hankkeiden hallinnoinnissa. Lisäksi korkealaatuisille, ohjelman puitteissa avustuskelpoisille toimille, joita ei budjettirajoitusten vuoksi voida rahoittaa, voitaisiin myöntää huippuosaamismerkki, joka on menestyksekkäästi käytössä tutkimus- ja innovointihankkeissa. Näin voitaisiin helpottaa rahoituksen hakemista ja mahdollista valintaa rahoitettaviksi muista EU:n rahoitusvälineistä.

6. toteaa, että elinikäinen oppiminen on tärkeää ja siksi ohjelman avulla on tuettava yhtä lailla kaikkia ikäryhmiä ja virallista ja epävirallista koulutusta. Komitea korostaa, ettei koulutuksessa ole kyse vain työllistyvyyden parantamisesta vaan sillä on pyrittävä laajemmin henkilön, taitojen ja tietämyksen kokonaisvaltaiseen kehittämiseen.

7. pitää tarkoituksenmukaisena komission ehdotusta tuoda ohjelma aiempaa paremmin myös sellaisten organisaatioiden ulottuville, joilla on vähän tai ei lainkaan kokemusta ohjelmaan hakemisesta tai joiden toimintavalmiudet ovat heikommat, ja on siksi tyytyväinen erityistoimenpiteen ”pienimuotoiset kumppanuudet”käyttöönottoon.

8. yhtyy komission näkemykseen siitä, että ehdotettu Erasmus-ohjelma pohjautuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklassa määriteltyihin tavoitteisiin ja että se tulee toteuttaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Paikallis- ja alueyhteisöjen sekä paikallisten ja alueellisten hallintotahojen ja päätöksentekijöiden osallistaminen esitettyjen toimenpiteiden suunnitteluun, toteuttamiseen ja hallinnointiin on erittäin tähdellistä, sillä nämä toimijat ovat lähempänä niitä, joita asia koskee, ja niillä on keskeistä koulutuspoliittista osaamista ja tärkeä rooli nuoriso- ja työmarkkinapolitiikassa. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että komission ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen.

9. on tyytyväinen siihen, että tarkoituksena on erityisesti lisätä ja tukea liikkuvuustoimia sekä parantaa nuorten mahdollisuuksia osallistua epäviralliseen oppimiseen liittyvään toimintaan sekä urheilu-, kulttuuri- ja tutkimustoimintaan. Komitea on lisäksi hyvillään siitä, että myös vapaaehtoistyötä tekevä henkilöstö mainitaan tässä yhteydessä selvästi.

10. suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on ottanut huomioon nykyisen Erasmus+-ohjelman väliarvioinnin tulokset ja säilyttänyt edeltäjäohjelman rakenteen ennallaan.

11. toteaa, että ehdotettu asetus on erittäin yleisluonteinen ja jättää paljon joustovaraa toteuttamista varten. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä täytäntöönpanosäännösten merkityksestä ja kehottaa komissiota ottamaan jäsenvaltiot, kansalliset toimistot ja sidosryhmät sekä aluetason tiiviisti mukaan niiden laadintaan.

12. pitää valitettavana, että ohjelman nimeksi on tarkoitus antaa ”Erasmus”eikä enää ”Erasmus+”. Koska Erasmus-lyhenne viittaa nimitykseen European Region Action Scheme for the Mobility of University Students, AK katsoo, että on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että yksittäiset koulutuksen ja tukitoimien alat tulevat selvästi esiin, jotta ”Erasmus”-brändi varmasti yhdistetään kaikkiin koulutuksen aloihin sekä nuoriso- ja urheilualaan.

13. pitää myönteisenä sitä, että useimmat liikkuvuustoimet, myös liikkuvuus koulutus- ja tutkimusalalla kaikissa muodoissaan ja erityisesti oppilaiden liikkuvuus, on tarkoitus koota yhdeksi kokonaisuudeksi ja ne kuuluvat jatkossa avaintoimen 1 ”oppimiseen liittyvä liikkuvuus”piiriin.

14. kehottaa antamaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle maan EU-eron jälkeen edelleen mahdollisuuden osallistua ohjelmaan ennalta määritellyin edellytyksin ja on tyytyväinen siihen, että ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden osallistumista koskevan 16 artiklan 1 kohdan d alakohta avaa tällaisen mahdollisuuden.

15. kehottaa harkitsemaan, voitaisiinko ohjelman avulla luodut virtuaalisen yhteistyön mahdollisuudet avata asteittain myös Välimeren rannikkovaltioiden ja Afrikan maiden laitosten kanssa toteutettaville yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen hankkeille.

16. suosittaa, että kaikkea oppimiseen liittyvää liikkuvuutta varten luodaan tehokkaita kannustimia, joilla varmistetaan ympäristöystävällisten liikennevälineiden käyttö. Tällä tavoin voidaan noudattaa vaatimusta, jonka mukaan 25 prosentilla EU:n menoista tulee tukea ilmastotavoitteiden saavuttamista.

17. painottaa, että varat ja erityiset avustukset oppimiseen liittyvää liikkuvuutta varten tulisi mukauttaa säännöllisesti tarkistettuihin todellisiin elinkustannuksiin isäntäalueella.

18. kehottaa säilyttämään hajautetusti hallinnoidut ”strategiset kumppanuudet”ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen alalla ja vahvistamaan niitä, sillä tämä yhteistyömuoto on osoittautunut hyväksi ja nyt käyttöönotettu uusi käsite ”kumppanuudet yhteistyötä varten”vaikuttaa vähemmän kunnianhimoiselta.

19. korostaa olevansa erityisen kiinnostunut jatkamaan komission kanssa asiantuntevaa vuoropuhelua asiasta ja tähdentää tässä yhteydessä, että vaikutusten arvioinnilla, jonka komissio tulee aikanaan esittämään AK:n kanssa tekemänsä yhteistyösopimuksen perusteella, on tärkeä merkitys.

Ammatillinen ja yleissivistävä koulutus

20. pitää valitettavana, että yritykset ovat edelleen melko haluttomia lähettämään oppisopimusopiskelijoita muihin ohjelmaan osallistuviin maihin. Tilanteen korjaamiseksi olisi luotava kannustimia, ja asiaa olisi ajettava entistä ponnekkaammin nimenomaan paikallis- ja aluetasolla institutionaalisten taloudellisten toimijoiden, esimerkiksi teollisuus- ja kauppakamareiden sekä oppisopimusyritysten ja niitä edustavien organisaatioiden ja järjestöjen, keskuudessa.

21. kehottaa harkitsemaan eurooppalainen yritys -tunnustuksen käyttöönottoa, jotta yrityksiä voitaisiin kannustaa entistä enemmän edistämään oppisopimusopiskelijoidensa avoimempaa suhtautumista Eurooppaan ja mahdollistamaan heidän koulutuksensa vahvempi eurooppalainen ulottuvuus käyttäen hyväksi Erasmus-ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia. Komitea myös kehottaa Euroopan komissiota luomaan rekisterin Erasmus-ohjelmaan osallistuvista yrityksistä, joille voitaisiin myöntää ”Erasmus-yritys”-tunnus.

22. kehottaa tukemaan ammatillisen koulutuksen alalla sekä lyhyt- että pidempiaikaista oleskelua ulkomailla, jotta voidaan ottaa huomioon paitsi pk-yritysten toiminnalliset tarpeet myös osallistujien yksilölliset mahdollisuudet. Lisäksi ohjelmasta olisi tuettava oppisopimusopiskelijoille tarkoitettua kulttuurienvälisyyteen valmistavaa ja kielellistä valmennusta sekä oppimista tukevaa järjestelmällistä ohjausta.

23. huomauttaa, että aikuiskasvatuksen kohderyhmänä ovat kaikenikäiset aikuiset sosiaalisesta taustasta riippumatta eivätkä pelkästään ne, joiden (virallinen) koulutustaso on vaatimaton.

24. huomauttaa niin ikään, että ”aikuiskoulutusta”on syytä edistää laajan koulutuskäsityksen mukaisessa merkityksessään eikä sitä saa rajoittaa pelkkään ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen. Myös itsenäiset ammatinharjoittajat ja vapaaehtoistyöntekijät olisi otettava aikuiskoulutuksessa huomioon.

25. on tyytyväinen oppimiseen liittyvän liikkuvuuden laajentamiseen koulujen osalta, ennen kaikkea yksittäisten henkilöiden liikkuvuusmahdollisuuksiin. Komitea pyytää kuitenkin kehittämään samaan aikaan strategisia ratkaisuja, joilla tuetaan koululaisten ja opiskelijoiden liikkuvuuden parantamista mutta myös helpotetaan heidän mahdollista paluutaan kotialueelle.

26. suhtautuu myönteisesti Eurooppa-yliopistojen verkostojen luomiseen ja on tietoinen siitä, että se lisää määrärahatarvetta. Komitea korostaa, että tällaisten eurooppalaisten verkostojen on oltava korkeakoulujen käynnistämiä ja niiden vastuulla ja hallinnassa, jotta Euroopan korkeakoulukenttää voidaan vahvistaa kestävästi osaamiskolmion (koulutus, tutkimus ja innovointi) pohjalta korkeakouluja tukevan julkishallinnon antaman rahoituksen turvin ja myös yksityinen rahoituksen avulla.

27. kannattaa erityisesti ammatillisen koulutuksen alalla sellaisten ”Eurooppa-koulujen”kehittämistä ”Eurooppa-yliopistojen”hengessä, joissa edistetään useiden jäsenvaltioiden oppilaitosten pitkäjänteistä yhteistoimintaa nuoriso- ja henkilöstövaihdossa, opetussuunnitelmien yhteensovittamisessa ja virtuaalisessa yhteistyössä.

28. on tyytyväinen Jean Monnet -toimien laajentamiseen korkeakoulutuksesta myös muille koulutuksen aloille sekä siihen, että tieto EU:n yhdentymiseen liittyvistä kysymyksistä välittyy näin aiempaa laajemmalle yleisölle.

Nuoriso

29. kehottaa ottamaan nykyiset nuorisotyötä tekevät paikalliset ja alueelliset organisaatiot paremmin huomioon hakukelpoisina tahoina.

30. suhtautuu myönteisesti siihen, että uusi DiscoverEU-ohjelma antaa 18 vuotta täyttäneille nuorille mahdollisuuden tutustua tietyn ajanjakson ajan junalla eri EU-maihin, mutta toteaa, että vaikka kyseisessä ohjelmassa tulisi olla vahva oppimisosio, sen ei pitäisi heikentää oppimiseen liittyvän liikkumisen mahdollisuuksia, joiden on säilyttävä Erasmus-ohjelman päätarkoituksena. Komitea korostaa, että olisi suotavaa, että kaikki EU:n nuoret vanhempien varallisuudesta riippumatta saisivat tällaisen mahdollisuuden kohdata ja tutustua monimuotoisuuteen, kulttuuriin, luontoon ja ihmisiin, ja kehottaa pohtimaan julkisen ja yksityissektorin kumppanuuksien muodostamista erityisesti liikkuvuus- ja matkailualan toimijoiden kanssa rahoituksen järjestämiseksi.

31. on tyytyväinen siihen, että ohjelma on johdonmukainen EU:n uuden nuorisostrategian ja muiden nuorisoalan aloitteiden, kuten Euroopan solidaarisuusjoukkojen, kanssa.

Urheilu

32. toteaa voittoa tavoittelemattomien urheilutapahtumien olevan erittäin tärkeitä ja pitää tarkoituksenmukaisena poistaa tähänastinen säännös, jonka mukaan tällaisiin urheilutapahtumiin saa käyttää enintään 10 prosenttia urheilutoimintaan osoitetuista määrärahoista.

33. kehottaa lisäämään ohjelmaan osallistuvien maiden määrää selvästi erityisesti ruohonjuuritason urheilun osalta, sillä eurooppalainen urheilu ulottuu perinteisesti kauas Euroopan unionin rajojen ulkopuolella.

Bryssel 6. helmikuuta 2019. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) COM(2018) [].

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/801, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (EUVL L 132, 21.5.2016, s. 21).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/801, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (EUVL L 132, 21.5.2016, s. 21).

(4) Erityisesti seuraavat: tutkintoja ja pätevyyksiä selkeyttävät unionin yhteiset puitteet; eurooppalainen tutkintojen viitekehys; ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys; ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä; eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä; Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteri; eurooppalainen korkeakoulutuksen laadunvarmistusyhdistys; kansallisten akateemisen liikkuvuuden ja tutkintojen tunnustamisen tiedotuskeskusten eurooppalainen verkosto; ja Euroguidance-verkostot.

(5) Erityisesti seuraavat: tutkintoja ja pätevyyksiä selkeyttävät unionin yhteiset puitteet; eurooppalainen tutkintojen viitekehys; ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys; ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä; eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä; Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteri; eurooppalainen korkeakoulutuksen laadunvarmistusyhdistys; kansallisten akateemisen liikkuvuuden ja tutkintojen tunnustamisen tiedotuskeskusten eurooppalainen verkosto; ja Euroguidance-verkostot.