Lisäksi Albania on lisännyt operatiivista yhteistyötä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita laiton muuttoliike erityisesti koskee. Albaniassa hiljattain käyttöön otetut ns. maastapoistumispuhuttelut, joita pidetään matkustajille rajanylityspaikoilla, ovat tehokas mutta tilapäinen toimenpide. Niiden täytäntöönpanossa on noudatettava matkustajien perusoikeuksia. Albania on myös lisännyt valmiuttaan ottaa vastaan turvapaikanhakijoita rakentamalla Babrruun uuden avoimen vastaanottokeskuksen ja parantanut vastaanottamisolosuhteita Kreikan-vastaisella rajallaan.

Vaikka Albania onkin viime kuukausina toteuttanut useita toimia ratkaistakseen kansalaistensa jättämistä perusteettomista turvapaikkahakemuksista aiheutuvan ongelman, täytäntöönpanon on jatkuttava intensiivisesti. Albania on alkanut saada tuloksia pannessaan täytäntöön laittoman muuttoliikkeen vastaista toimintasuunnitelmaa, jonka painopiste on laittoman muuttoliikkeen hallintaa koskevassa operatiivisessa yhteistyössä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten tunnistamisessa ja suojelemisessa sekä asiakirjapetosten kitkemisessä. Maa on lisännyt tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa maahantulokielloista Schengen-alueelle. Se on myös tehostanut asiakirjatarkastuksia tietyillä rajanylityspaikoilla, kuten Rinasin lentoasemalla, mutta rajavalvontaa pitäisi parantaa kaikilla rajanylityspaikoilla.

Laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista voidaan todeta, että vuoden 2016 jälkipuoliskolta vuoden 2017 alkupuoliskolle pääsyn epäämisten määrä lisääntyi huomattavasti ja laiton oleskelu väheni hiukan. Vaikka Albanian kansalaisten EU:ssa jättämien turvapaikkahakemusten määrä on yhä ehdottomasti suurin viisumivapaiden maiden joukossa, se väheni 28 prosenttia vuoden 2017 alkupuoliskolla verrattuna edeltävän vuoden jälkipuoliskoon (17 165:stä 12 440:een). Vuosina 2015–2016 pääsyn epäämiset lisääntyivät 91 prosenttia (15 835:stä 30 305:een) ja laiton oleskelu väheni 30 prosenttia (47 755:stä 33 445:een). Turvapaikkahakemusten määrä puolestaan väheni 54 prosenttia (66 715:stä 30 840:een). Hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten osuus on alhainen (1,84 prosenttia vuonna 2015 ja 2,61 prosenttia vuonna 2016). Vuosina 2015–2016 palauttamispäätösten määrä laski 19 prosenttia, 39 310:stä 31 975:een. Takaisinotto sujuu hyvin, sillä Albania hyväksyy nopeasti jäsenvaltioilta saamansa takaisinottopyynnöt. Palauttamisaste on kasvanut tuntuvasti, 86 prosentista (vuonna 2015) 129 prosenttiin (vuonna 2016).

Tilasto-osuuksissa ovat mukana ne 26 EU:n jäsenvaltiota ja neljä assosioitunutta maata, joissa sovelletaan asetusta (EY) N:o 539/2001, jäljempänä ’Schengen+-alue’. Edellytysten täyttymisen arviointi kertomuksen kattamilla aloilla perustuu pääasiassa tietoihin, joita Eurostat on saanut Schengen+‑alueelta ja EU:n virastoilta (Europol, eu-LISA, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto EASO sekä Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontex), sekä tiedonvaihtoon komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja viisumivapaiden maiden välillä.

Viisumivapautta koskevien edellytysten täyttymistä arvioidaan niiden maiden osalta, jotka ovat saaneet viisumivapautta koskevan vuoropuhelunsa päätökseen asiaa koskevien toiminta- ja etenemissuunnitelmien mukaisesti. Nämä maat ovat Länsi-Balkanin maita ja itäisen kumppanuuden maita. Kertomuksessa keskitytään tiettyihin, kunkin maan osalta erikseen määriteltyihin aloihin, joilla jatkoseurantaa ja lisätoimia pidetään tarpeellisina sen varmistamiseksi, että viisumivapausprosessissa saavutettu edistys jatkuu ja tulokset ovat kestäviä. Näin ollen tässä kertomuksessa ei tarkastella niitä edellytyksiä ja sitoumuksia, joiden täytäntöönpano on pysynyt vakaana. Sisä- ja oikeusasioiden alan yleistä tilannetta, joka myös on tärkeä viisumivapaussitoumusten täytäntöönpanon kannalta, komissio tarkastelee yksityiskohtaisesti Länsi-Balkanin maita koskevan laajentumispaketin yhteydessä ja itäisen kumppanuuden maiden osalta kunkin oman assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä. Tämän kertomuksen arviointijakso alkaa viimeisimpien asian kannalta merkityksellisten kertomusten antamisajankohdista. Länsi-Balkanin maiden tarkastelussa lähtökohtana on helmikuussa 2015 annettu viides kertomus Länsi-Balkanin maiden viisumivapauden jälkiseurannasta. Itäisen kumppanuuden maiden tarkastelu aloitetaan lopullisista viisumivapausprosessin etenemistä koskevista kertomuksista, jotka on annettu Moldovan tasavallasta joulukuussa 2013 ja Ukrainasta ja Georgiasta joulukuussa 2015.

Viisumivapaus on unionin tehokkaimpia keinoja helpottaa ihmisten välisiä kontakteja ja tiivistää kolmansien maiden ja unionin kansalaisten yhteyksiä. Antamalla tämän kertomuksen komissio noudattaa velvollisuuttaan, jonka mukaan sen on valvottava, täyttävätkö kolmannet maat jatkuvasti viisumivapautta koskevat vaatimukset, ja laadittava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tilanteesta vähintään kerran vuodessa asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 a artiklan 2 b kohdan sekä 17. helmikuuta 2017 annetun komission lausuman mukaisesti.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava ja etenkin laittoman muuttoliikkeen haasteisiin on puututtava. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on laatinut vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (SOCTA) itseään varten sekä vastaavan alueellisen arvion Serbian ja Montenegron kanssa. Lainvalvonnasta todettakoon, että huumausaineiden laittoman kaupan vastaiset ankarat toimet ovat lisänneet huumausaineiden, erityisesti kannabiksen ja synteettisten huumeiden, takavarikkoja. Monia huumeiden salakuljetusjengejä on myös saatu hajotettua. Maahan on nimetty koordinaattori valvomaan terrorismin vastaisia toimia. Lainvalvontayhteistyö Länsi-Balkanin kumppaneiden sekä Italian ja Slovenian kanssa on parantunut, samoin operatiivinen yhteistyö Europolin kanssa. Vaikka yhteistyösopimus Eurojustin kanssa onkin voimassa, yhteistyö on vähäistä eikä uutta yhteyspistettä ole nimetty.

Takaisinotto sujuu hyvin, sillä maa hyväksyy nopeasti EU:n jäsenvaltioilta saamansa takaisinottopyynnöt ja palauttamisaste oli vuonna 2016 erittäin hyvä, 127 prosenttia. Täytäntöönpanopöytäkirjoja on allekirjoitettu viiden jäsenvaltion kanssa, ja vielä kuusi pöytäkirjaa on tarkoitus panna täytäntöön lähiaikoina. Maa on aloittanut komission kanssa neuvottelut, jotta sen alueelle voitaisiin lähettää Euroopan raja- ja merivartioryhmien jäseniä. Maa on myös muuttanut ulkomaalaislakiaan, jotta se vastaisi laillista muuttoliikettä koskevia EU:n normeja.

Vuonna 2016 hyväksyttiin kaudeksi 2016–2020 strategia, joka koskee takaisinottosopimusten perusteella palautettujen henkilöiden uudelleenkotouttamista. Kaudeksi 2017–2020 hyväksytyn, muuttoliikkeen yhtenäistä hallintaa koskevan strategian myötä maalla on nyt kokonaisvaltainen strategiakehys, joten yhdenmukaistaminen EU:n tämän alan säännöstön kanssa on edennyt. Strategian täytäntöönpanoa valvoo elokuussa 2017 perustettu ministeriöiden välinen työryhmä.

Laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista voidaan todeta, että vuoden 2016 jälkipuoliskolta vuoden 2017 alkupuoliskolle pääsyn epäämisten määrä lisääntyi hiukan ja laiton oleskelu lisääntyi huomattavasti. Absoluuttiset luvut ovat kuitenkin pysyneet alhaisina. Montenegron kansalaisten EU:ssa jättämien turvapaikkahakemusten määrässä on havaittavissa 36 prosentin lasku vuoden 2016 jälkipuoliskolta vuoden 2017 alkupuoliskolle (795:stä 510:een). Vuosina 2015–2016 pääsyn epäämistä koskevat luvut pienenivät 13 prosenttia (385:stä 335:een), samoin kuin laitonta oleskelua koskevat luvut, jotka pienenivät 26 prosenttia (770:stä 570:een). Turvapaikkahakemusten kokonaismäärä aleni samana jaksona merkittävästi, 4 115:stä 1 830:een, eli vähennys oli 56 prosenttia. Hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten osuus on alhainen (1,63 prosenttia vuonna 2015 ja 1,75 prosenttia vuonna 2016). Vuosina 2015–2016 montenegrolaisia koskevien palauttamispäätösten määrä pysyi vakaana (1 565 vuonna 2015 ja 1 500 vuonna 2016). EU:n jäsenvaltioiden mukaan yhteistyö takaisinottoasioissa on sujunut erittäin hyvin. Montenegroon suuntautuvien palauttamisten 160 prosentin aste on korkein kaikista niistä kolmansista maista, jotka hyötyvät viisumivapaasta matkustusjärjestelmästä viisumivapautta koskevien edellytysten täytyttyä. EU:n jäsenvaltioiden kolmansien maiden kansalaisista tekemien takaisinottopyyntöjen hyväksymisaste on kuitenkin edelleen alhainen.

·EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen takaisinottosopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa on jatkettava tekemällä tarvittaessa täytäntöönpanopöytäkirjoja vielä muiden jäsenvaltioiden kanssa. Määräaikojen noudattamiseen ja tunnistamisprosessien tehostamiseen on kiinnitettävä lisää huomiota.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

Järjestäytyneestä rikollisuudesta voidaan todeta, että Bosnia ja Hertsegovinan kansalaiset ovat yksi niistä kansallisuusryhmistä, joiden ilmoitetaan useimmin syyllistyneen järjestäytyneeseen omaisuusrikollisuuteen EU:ssa. Bosnia ja Hertsegovinasta käsin toimivat rikollisjärjestöt ovat mukana asuntomurroissa, väkivaltaisissa murtovarkauksissa ja maksupetoksissa sekä Länsi-Balkanin reitillä harjoitettavassa ihmiskaupassa ja huumausaineiden salakuljetuksessa. Maa on myös monista jäsenvaltioista varastettujen ajoneuvojen kohdemaa. Siellä on yhä merkittäviä asevarastoja, jotka ovat riski ampuma-aseiden laittoman kaupan kannalta.

Bosnia ja Hertsegovina hyväksyi maaliskuussa 2016 muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevan strategian ja toimintasuunnitelman vuosiksi 2016–2020. Pyrkimyksenä on muuttoliikkeen hallintaa koskevan strategiakehyksen parantaminen. Uusi turvapaikkalaki tuli voimaan helmikuussa 2016. Sen tarkoituksena on jatkaa maan turvapaikkapolitiikan yhdenmukaistamista kansainvälisten normien ja unionin säännöstön kanssa erityisesti seuraavilla aloilla: turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden oikeus tehdä työtä, saada koulutusta ja käyttää sosiaali- ja terveyspalveluja, perheiden yhdistäminen ja palauttamiskiellon periaate.

Montenegro on tehostanut entisestään institutionaalista rakennettaan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Poliisin erikoisyksikköön on suunnitelmien mukaisesti palkattu 20 uutta työntekijää, mutta yhä lisää henkilöstä tarvitaan tarpeiden täyttämiseksi. Montenegro hyväksyi muutama vuosi sitten vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (SOCTA), jonka perusteella määritetään sen turvallisuusprioriteetit. Rikoslakiin tehtiin muutoksia, jotta maa voisi panna täytäntöön maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämistä koskevan, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirjan. Eurojustin kanssa tehty operatiivinen sopimus tuli voimaan kesäkuussa, ja Eurojust-yhteyssyyttäjä nimettiin syyskuussa.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että viisumivapautta koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Täytäntöönpanoa on edelleen parannettava. Toimia on vielä toteutettava seuraavilla aloilla:

·EU:n ja Montenegron takaisinottosopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa on jatkettava tekemällä tarvittaessa täytäntöönpanopöytäkirjoja EU:n jäsenvaltioiden kanssa.

·On järjestettävä näkyvä tiedotuskampanja viisumivapaata matkustamista koskevista oikeuksista ja velvoitteista ja kohdennettava se alueille, joita laiton muuttoliike erityisesti koskee.

·Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa on saatava aikaan lisää tuloksia.

·On lisättävä haavoittuvassa asemassa olevien väestönosien avustamista niiden sosioekonomisen integroitumisen edistämiseksi pitkällä aikavälillä.

Serbia

Laiton muuttoliike, myös takaisinotto

Laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista voidaan todeta, että niin pääsyn epäämisessä kuin laittomassa oleskelussakin on havaittavissa hienoista kasvua vuoden 2016 jälkipuoliskolta vuoden 2017 alkupuoliskolle. Serbian kansalaisten EU:ssa jättämien turvapaikkahakemusten määrässä näkyy samana jaksona huomattava, 41 prosentin lasku (7 140:stä 4 225:een). Vuonna 2016 evättiin pääsy 7 910 serbialaiselta. Määrä on lähes sama kuin vuonna 2015, jolloin kirjattiin 7 850 tapausta. Vuosina 2015–2016 laittomien oleskelujen määrä väheni 19 prosenttia (13 785:stä 11 180:een). Turvapaikkahakemusten määrässä todettiin samana jaksona jo merkittävä, 55 prosentin lasku (yli 30 325:stä 13 515:een). Hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten osuus on alhainen (1,86 prosenttia vuonna 2015 ja 1,95 prosenttia vuonna 2016). Serbialaisia koskevien palauttamispäätösten määrä laski 7 prosenttia: 14 985:stä (vuonna 2015) 13 870:een (vuonna 2016). Yhteistyö Serbian kanssa sen omien kansalaisten takaisinotossa on sujunut erittäin hyvin. Palauttamisaste oli 86,65 prosenttia vuonna 2015 ja 89,04 prosenttia vuonna 2016. Ongelmana on kolmansien maiden kansalaisten takaisinotto (varsinkin Bulgariasta, Unkarista ja Romaniasta). Takaisinottoa käsittelevän sekakomitean kokouksessa 3. lokakuuta 2017 Serbia sitoutui panemaan kaikilta osin täytäntöön EU:n ja Serbian takaisinottosopimuksen määräykset, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisia. Tilannetta seurataan tarkoin tulevina kuukausina. Serbian hiljattainen päätös viisumivapauden myöntämisestä Iranin kansalaisille on huolestuttava, ja tilannetta on seurattava tarkoin.

Vuoden 2016 lopulla Serbia pidensi maahanmuuttajien määrän lisääntymisen vaatimia toimia koskevan suunnitelmansa voimassaoloa joulukuun 2017 loppuun asti. Helmikuussa 2017 Serbia ryhtyi valmistelemaan uutta laittoman muuttoliikkeen hallintaa koskevaa strategiaa ja toimintasuunnitelmaa kaudeksi 2017–2020. Uuden turvapaikkalain antaminen on viivästynyt, ja uusi ulkomaalaislaki on vielä antamatta. Serbia seuraa jatkuvasti kehitystä niin turvapaikanhakijoiden kuin takaisinottosopimusten nojalla palautettujen henkilöiden määrässä muun muassa päivittämällä tilastoja ja laatimalla muuttoprofiileja. Serbia on pyrkinyt tukemaan palautettujen henkilöiden uudelleenkotoutumista myös paikallisyhteisöjen tasolla. Lisäksi Serbia tukee taloudellisesti kansalaisjärjestöjä, jotka järjestävät takaisinottomenettelyjä ja viisumivapaan matkustusjärjestelmän väärinkäytön riskejä käsitteleviä tiedotuskampanjoita muun muassa sellaisille väestöryhmille, jotka todennäköisimmin poistuvat maasta sääntöjenvastaisesti.

Yleinen järjestys ja turvallisuus

Järjestäytyneestä rikollisuudesta voidaan todeta, että serbialaiset ovat yksi niistä kansallisuusryhmistä, joiden ilmoitetaan useimmin syyllistyneen järjestäytyneeseen omaisuusrikollisuuteen EU:ssa, erityisesti Belgiassa, Ranskassa, Saksassa ja Italiassa. Länsi-Balkanin alueelta lähtöisin olevat ihmiskaupan uhrit ovat myös hyvin usein Serbian kansalaisia. Serbialaisrikollisten ilmoitetaan osallistuvan kokaiinin salakuljetukseen Länsi-Balkanin reitillä, ja laittomia tupakkatuotteita salakuljetetaan EU:hun monesti Serbiasta. Serbiassa on yhä merkittäviä asevarastoja, jotka ovat riski ampuma-aseiden laittoman kaupan kannalta.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi on annettu laki, joka koskee hallintoviranomaisten organisointia ja toimivaltaa järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja korruption kitkemisessä. Maaliskuussa 2018 voimaan tulevan lain mukaisesti perustetaan erikoisviranomaisia hoitamaan tutkinta- ja syytetoimia sekä ratkaisemaan tapauksia kyseisillä aloilla. Serbia on tiivistänyt yhteistyötään Europolin kanssa lähettämällä maaliskuussa 2017 serbialaisen yhteyshenkilön Europolin päämajaan. Belgradiin lähetettiin alueellinen Frontex-yhteyshenkilö syyskuussa 2017. Samassa kuussa Serbia allekirjoitti sopimuksen yhteistyöstä Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston CEPOLin kanssa. Uutta talousrikostutkintastrategiaa ei ole vielä hyväksytty, ja muutoinkin maalta odotetaan parempaa aloitteellisuutta talousrikosten tutkinnassa. Vuonna 2016 perustettiin pysyvä erityistyöryhmä käsittelemään ihmissalakuljetusta. Elokuussa 2017 hyväksyttiin kaudeksi 2017–2022 uusi ihmiskaupan estämistä ja lopettamista koskeva strategia, johon liittyy toimintasuunnitelma. Serbian on tämän strategian pohjalta pyrittävä ihmiskaupan uhrien ennakoivaan tunnistamiseen ja asianmukaiseen suojeluun. Maa ei ole vielä käynnistänyt neuvotteluja operatiivisesta sopimuksesta Eurojustin kanssa, sillä uutta, EU:n säännöstön mukaista tietosuojalakia ei ole vielä annettu.