Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Sosiaalisen toimintaohjelman toteuttamista koskeva tulostaulu"

(KOM(2002) 89 lopullinen)

(2002/C 241/20)

Komissio päätti 19. helmikuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 20. kesäkuuta 2002. Esittelijä oli Jean-Michel Bloch-Lainé ja apulaisesittelijä Christoforos Koryfidis.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17. ja 18. heinäkuuta 2002 pidetyssä 392. täysistunnossaan (heinäkuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 127 puolesta, 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman hyväksymisen jälkeen Euroopan parlamentti ja neuvosto korostivat olevan tärkeää laatia vuosittaisia "tulostauluja", jotta voidaan seurata kehitystä ja varmistaa eri tahojen sitoutuminen ja osallistuminen ohjelman toteuttamiseen. Ensimmäinen tulostaulu hyväksyttiin maaliskuussa 2001. Toinen, komission helmikuussa 2002 laatima tulostaulu hyväksyttiin Barcelonan huippukokouksessa 14.-15. maaliskuuta 2002. On myönteistä, että määräjaksoihin perustuva tarkasteluprosessi on aloitettu. Yhtä tärkeää on seurannan säännöllisyys.

1.2. ETSK on jo antanut lausunnon itse toimintaohjelmasta ja aikoo osallistua aktiivisesti arviointiin, joka on määrä tehdä vuonna 2003.

1.3. Komitea on tässä tapauksessa halunnut välttää kaksi kompastuskiveä: ettei ohitettaisi hiljaisuudessa toista vaihetta säännönmukaisessa järjestelmässä, jota komitea niin kovasti on halunnut ja toiseksi ettei esitettäisi ennenaikaisia tai itseään toistavia kommentteja, sillä toimintaohjelman toteuttaminen on vasta kehityksensä alkuvaiheessa. Olisi turhaa toistaa lähes samoin sanamuodoin jo aiemmissa kuulemisissa esitetyt näkemykset saattamatta niitä ajan tasalle.

1.4. Tästä syystä komitea, joka tulee laatimaan yksityiskohtaisemman ja perusteellisemman lausunnon käynnistetyn prosessin puolivälissä, antaa tällä kertaa suppean ja tarkkaan rajatun lausunnon, jonka tavoitteena on

- eräiden arvioiden esittämisen jälkeen (II)

- antaa joukko suosituksia (III).

2. Eräitä arvioita

2.1. Väliarvioiden tekeminen on aina hankala tehtävä, sillä on vaikea erottaa toisistaan yhtäältä pitkän aikavälin suuntausten ja toisaalta tämänhetkisen taloudellisen tilanteen (jossa tällä hetkellä on nähtävissä taantuman merkkejä) vaikutuksia. Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että taloudellisen kasvun alkamisen ja siitä koituvien työllisyysvaikutusten välillä on aina pieni ajallinen viivästymä. Tämän viipeen vuoksi ei pidä sortua kiusaukseen asettaa kyseenalaiseksi toimintaohjelmaan sisältyvien aktiivisten työllisyyspolitiikkojen tehokkuutta työllisyyttä koskevien kysymysten osalta. Päinvastoin, näitä suuntaviivoja ja toiminta-aloja on syytä vahvistaa entisestään.

2.2. Komitean mielestä tarkasteltavana olevassa tekstissä olisi pitänyt asettaa sen sisältämät tiedot paremmin tärkeysjärjestykseen. Sen sijaan, että - kuten siinä nyt tehdään - tyydytään luettelemaan nykyiset tai suunnitellut toimet ja päätökset, sen olisi pitänyt antaa enemmän ja parempaa tietoa todellisesta tilanteesta ja konkreettisista muutoksista. Vuonna 2003 tehtävää tarkistusta varten on tärkeää saada sisällökkäämpää ja selkeämpää tietoa, jotta voitaisiin arvioida sosiaalisen toimintaohjelman todellisia vaikutuksia EU:n jäsenvaltioiden sosiaaliseen ja taloudelliseen rakenteeseen.

2.3. Komission tekstin ansiona on kaikesta huolimatta, että se on eittämättä selkeää ja järkeenkäypää. Siitä käyvät selkeästi ilmi ajanjakson mittaan syntyneet ristiriitaiset tulokset, esimerkiksi

a) uusien työpaikkojen määrä on huomattavasti lisääntynyt, mutta on luonnollisestikin liian varhaista arvioida, tullaanko Tukholman ja Lissabonin välitavoitteet saavuttamaan vai ei; sen sijaan esimerkiksi ikääntyviä työntekijöitä koskevissa kysymyksissä ei olla edistytty juuri lainkaan.

b) uusien kokopäiväisten työpaikkojen määrä lisääntyy, työttömyys on vähentynyt, heikosti koulutettujen ja keskitason koulutuksen saaneiden työntekijöiden työpaikat ovat lisääntyneet; mutta rakenteelliset heikkoudet ovat edelleen olemassa: sukupuolten väliset palkkaerot ovat edelleen todellisuutta, työttömyys on edelleen korkea etenkin nuorison keskuudessa; nuorisotyöttömyys on lähes kaksinkertainen yleiseen keskiarvoon verrattuna; alueelliset erot työllisyydessä ja työttömyydessä ovat edelleen korkeat.

c) köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyneisyys ovat edelleen yleisiä ilmiöitä: ongelman laajuus vaihtelee kuitenkin huomattavasti jäsenvaltioiden kesken.

Asiakirja päättyy osuvasti vetoomukseen, että kaikki toimijat kantaisivat vastuunsa ja sitoutuisivat toimintaohjelman toteuttamiseen.

3. Eräitä suosituksia

3.1. TSK ei halunnut lausuntoa valmisteltaessa avata uudelleen jo käymiään tai vielä kesken olevia keskusteluita kysymyksistä, joita "tulostaulu" herättää.

Komitea muistuttaa kuitenkin jo ottaneensa hyvin selkeästi kantaa sellaisiin kysymyksiin kuin

- työllisyyden suuntaviivat (lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002", EYVL C 36, 8.2.2002. Lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2001", EYVL C 14, 16.1.2001.)

- laatu työssä (lausunto aiheesta "Sosiaali- ja työllisyyspolitiikan laadun parantaminen", EYVL C 311, 7.11.2001.)

- sosiaaliset indikaattorit (lausunto aiheesta "Sosiaaliset indikaattorit".)

- työsuojelu (lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002-2006". Lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston suositus työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin".)

- eläkkeet (lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Turvattuja ja kestäviä eläkkeitä koskevien kansallisten strategioiden tukeminen kokonaisvaltaisella lähestymistavalla", EYVL C 48, 21.2.2002; lausunto aiheesta "Talouskasvu, verotus ja EU:n eläkejärjestelmien kestävyys", EYVL C 48, 21.2.2002, s. 89; lausunto aiheesta "Rajat ylittävää työeläketarjontaa koskevien veroesteiden poistaminen", EYVL C 36, 8.2.2002, s. 53.)

- hallintotapa (lausunto aiheesta "Eurooppalainen hallintotapa".)

- työllisyys paikallistasolla (lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi - Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus", EYVL C 14, 16.1.2001; lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan työllisyysstrategian paikallisulottuvuuden vahvistamisesta", EYVL C 149, 21.6.2002.)

- voittoa tavoittelemattomat yksityiset sosiaalipalvelut yleishyödyllisten palveluiden yhteydessä (lausunto aiheesta "Voittoa tavoittelemattomat yksityiset sosiaalipalvelut yleishyödyllisten palveluiden yhteydessä Euroopassa", EYVL C 311, 7.11.2001.)

- ikääntyvät työntekijät (lausunto aiheesta "Ikääntyvät työntekijät", EYVL C 14, 16.1.2001.)

- nuoriso (lausunto aiheesta "Euroopan komission valkoinen kirja - EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet", EYVL C 149, 21.6.2002.)

3.2. Komitea haluaa tässä yhteydessä painottaa erityisesti seuraavia seikkoja.

3.2.1. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen on olennaisen tärkeä osa eurooppalaista sosiaalipolitiikkaa. Sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa, jotka jäsenvaltiot toimittivat komissiolle kesäkuussa 2001, esitetään köyhyydestä näkemys, jossa ei rajoituta ainoastaan taloudelliseen puutteeseen, vaan jossa huomioidaan vaikeuksien, puutteen ja epävarmuuden kasaantuminen ja kytkeytyminen toisiinsa työmarkkinoilla, asuntomarkkinoilla, terveydenhoidossa, koulutuksessa sekä kulttuurin alalla. Tämä ilmenee myös palvelujen käyttömahdollisuuksissa. Köyhyyden moniulotteisen luonteen tunnustaminen on merkittävä edistysaskel. Komitean mielestä tällä tiellä on kuitenkin tarpeen mennä vieläkin pidemmälle. Ei riitä, että jäsenvaltiot vain esittelevät nykyiset toimensa luettelomuodossa, kuten vuonna 2001 jätetyissä suunnitelmissa tehtiin. On omaksuttava entistä kokonaisvaltaisempi ja ennakoivampi lähestymistapa Lissabonissa maaliskuussa 2002 määriteltyjen tavoitteiden mukaisesti.

Tästä syystä on tärkeää mennä pidemmälle kuin ensimmäisen sukupolven toimintasuunnitelmissa tehtiin, ja tarkastella muitakin kuin pelkästään työmarkkinoihin liittyviä toimia. Työllisyys on luonnollisestikin ratkaisevan tärkeä tekijä yksilön sosiaalisessa integroitumisessa, mutta se ei ole ainoa. Sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävä EU:n strategia ei saa jäädä pelkäksi työllisyysstrategiaksi, vaikka se onkin hyvin merkittävä tekijä. Perimmäisenä tavoitteena tulee olla kaikkien perusoikeuksien täyttyminen - niin pitkän aikavälin tavoite kuin se onkin.

ETSK pitää tervetulleena vuoden 2001 lopulla hyväksyttyä yhteisön toimintaohjelmaa, jolla vahvistetaan sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä. Kyseinen toimintaohjelma koskee vuosia 2002-2006. Ohjelmalle myönnetyt määrärahat ovat 75 miljoonaa EUR viiden vuoden ajanjaksolle. Onko tämä tarpeeksi suhteessa Euroopan sosiaalirahaston määrärahoihin, jotka pääasiassa ovat välttämättömälle ja äärimmäisen tärkeälle työllisyysstrategialle omistettu rahoitusväline? Eikö olisi syytä laajentaa ESR:n tehtäviä köyhyyden ja syrjäytymisen torjuntaan tähtäävien toimien tukemiseen?

3.2.2. Tarkasteltavana olevan asiakirjan perusteella voidaan ymmärtää, etteivät työmarkkinaosapuolet osallistu tarpeeksi tehokkaasti sosiaalisen toimintaohjelman toteuttamiseen. ETSK esittää tähän kaksi toteamusta(1):

a Työmarkkinaosapuolet toteuttavat vaikeaa tehtäväänsä jatkuvasti ja päättäväisesti, vaikka niitä voikin kannustaa olemaan vielä aktiivisempia.

b Voidaan myös suosittaa ja toivoa, että saavutettujen etujen ja oikeuksien puolustaminen - mitkä niiden perusteet sitten ovatkin, puolin ja toisin - ei työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa liikaa jätä varjoonsa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ja "oikeuksia vailla olevien" hätää ja huolta. Muutoin Euroopan unionissa syntyy ennen pitkää vakava solidaarisuusvaje. On toivottavaa, että Euroopan unionissa suhtauduttaisiin entistä avoimemmin ja luovemmin turvapaikkaoikeuksiin ja maahanmuuttoon liittyviin kysymyksiin ja että laajentumisen sosiaalipoliittisiin vaikutuksiin kiinnitettäisiin ajoissa huomiota.

3.2.3. Komitea katsoo, ettei tulostaulussa vieläkään, tai ainakaan tarpeellisessa määrin, kiinnitetä huomiota siihen merkittävään rooliin, joka voittoa tavoittelemattomilla yksityisillä sosiaalipalveluilla on kansalaisyhteiskunnassa yleisen edun edistämisessä. TSK on eräässä aiemmassa lausunnossaan erityisesti muistuttanut, etteivät yhteisön toimielimet ole huomioineet näiden palvelujen suorittamia monenlaisia tehtäviä, niiden vastuualueita ja niiden kohtaamia vaikeuksia niiden hoitaessa omalla tavallaan tehtäviä, joista ne ovat huolehtineet jo pitkään ja huolehtivat enenevästi terveydenhuolto- ja sosiaalialoilla monissa unionin jäsenvaltioissa. Tulostauluistamme puuttuu ohjausindikaattoreita. "Hyötyä tavoittelemattomien tahojen" tai "kolmannen sektorin" käsite on tänä päivänä epäilemättä vielä sekä käsitteenä että toteutumismuodoiltaan epämääräinen. Se ei kuitenkaan saa olla syy olla näkemättä niitä konkreettisia tehtäviä, joita järjestöissä, säätiöissä, osuuskunnissa ja keskinäisissä yhtiöissä ilmenevä kolmas sektori hoitaa. Kolmannen sektorin huomiotta jättäminen, sen roolin pelkistäminen viittaamalla epämääräisesti "kansalaisjärjestöihin" tai sen ylistäminen sovinnaisin sanakääntein, merkitsee aukon jättämistä, hämärtymistä EU:n sosiaalipolitiikan kehittämisessä. Toisin sanoen hukataan aikaa, menetetään mahdollisuus hyödyntää arvokas potentiaali, joka on samaan aikaan sekä vahva että hauras. On tunnistettava entistä paremmin ero "täysin julkisen" ja "puhtaasti voittoa tuottavan" välillä.

Samaa tarkastelutapaa tarvitaan EU:n nykyiseen rakenteeseen nähden. Sitäkin tarpeellisemmaksi se käy EU:n laajentuessa.

3.2.4. Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että sosiaalisen toimintaohjelman toteuttamiseksi on kuultava "järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa" ja sen on osallistuttava ohjelman toteuttamiseen. Mitä tämä nimitys merkitsee? "Työmarkkinaosapuolia", luonnollisestikin, mutta myös edellisessä kohdassa mainittuja organisaatioita. Tulisi kuitenkin harkita myös niin kutsuttujen "syrjäytyneiden" muodostamien ryhmittymien ja pienten yhteiskuntaryhmien sisällyttämistä siihen. Ne ovat vahvoja voimia, jotka paremmin kuin kukaan muu pystyvät varoittamaan ja kertomaan näitä väestöryhmiä koskettavista haasteista ja toimimaan niiden puolesta.

3.2.5. Työttömyyttä ja syrjäytymistä koskevien sekä alueellisten erojen osalta ETSK korostaa tarvetta vahvistaa työllisyyspolitiikan ja aluepolitiikan välistä synergiaa.

3.2.6. ETSK muistuttaa, että on tarpeen, niin vaikea tehtävä kuin se onkin, pyrkiä luomaan laatua koskevia indikaattoreita.

3.2.7. ETSK suosittaa, että työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden alalla on lakkaamatta työskenneltävä sopeutumiskykyä koskevien kysymysten parissa. Komitea korostaa, että on toimittava tarmokkaasti ja koordinoidusti, jotta Euroopasta luotaisiin tehokas ja integroitunut elinikäisen oppimisen alue(2).

4. Päätelmät

4.1. Euroopan unioni on halunnut korostaa identiteettiään pyrkimällä suhteuttamaan talouspolitiikkaa ja sosiaalipolitiikkaa entistä paremmin toisiinsa. On vaikeaa päästä sanahelinää ja iskusanoja pidemmälle. Muuta tietä ei kuitenkaan ole, jos halutaan välttää pettymys ja epäonnistuminen.

4.2. "Tulostaulujen" laatiminen on välttämätöntä. Tulostaulujen sijaan olisi ehkä kuitenkin parempi puhua, kuten eräät tekevät, "kuljetuskirjasta", joka ilmauksena toisi paremmin esiin matkanteon ja kehittymisen ajatuksen.

4.3. Kaikkia reittisuunnitelmia tarkastellaan uudelleen silloin tällöin, jotta voidaan varmistua suunnasta tai muuttaa sitä tilanteen mukaan. Vielä on liian varhaista puhua toimintaohjelman arvioinnista; väliarvio on määrä tehdä vuonna 2003. Tässä vaiheessa on kuitenkin jo syytä muistuttaa, että TSK aikoo osallistua aktiivisesti arvion tekoon, johon ei enää ole pitkä aika. Komitean nyt antaman lausunnon tarkoituksena on ilmaista komitean tahto osallistua tulevaan arviointiin mahdollisimman aktiivisesti ja mahdollisimman hyvin.

Bryssel, 17. heinäkuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) Ks. myös lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä", EYVL C 258, 10.9.1999 ja lausunto aiheesta "Ehdotus - Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002", EYVL C 36, 8.2.2002.

(2) Lausunto aiheesta "Elinikäinen oppiminen", EYVL C 311, 7.11.2001.