Turvallisuusdirektiivin 33 artiklan ja yhteentoimivuusdirektiivin 57 artiklan mukaan kaikkien jäsenvaltioiden on saatettava voimaan neljännen rautatiepaketin teknisen pilarin säännösten noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 16. kesäkuuta 2019 mennessä. Neljännessä rautatiepaketissa jäsenvaltioille annetaan perustelluissa tapauksissa mahdollisuus jatkaa tätä aikaa yhdellä vuodella eli 16. kesäkuuta 2020 asti. Määräajan jatkamista tarvitsevien jäsenvaltioiden on ilmoitettava siitä virastolle ja komissiolle viimeistään 16. joulukuuta 2018 ja kerrottava syyt jatkamiselle.

Neljännen rautatiepaketin edut voidaan hyödyntää täysin vasta sitten, kun paketti on pantu täytäntöön kaikilta osiltaan kaikkialla EU:ssa. Kaikkien rautatiealalla toimivien osapuolten on tärkeää sitoutua jäljellä olevien hallinnollisten ja teknisten esteiden poistamiseen ja tehdä siinä yhteistyötä. Turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskeviin sääntöihin liittyvän yhteisen lähestymistavan laatimiseen on syytä kiinnittää erityistä huomiota.

Neljännen rautatiepaketin teknisen pilarin tuloksellinen täytäntöönpano edellyttää kahta asiaa. Lainsäädäntökehys on ensinnäkin saatava valmiiksi sekä siltä osin, että jäsenvaltiot saattavat paketin osaksi kansallista lainsäädäntöään, että siltä osin, että komissio antaa tarvittavat delegoidut ja täytäntöönpanosäädökset. Toisaalta myös virastolla on oltava tarvittavat henkilöstöresurssit ja sisäiset menettelyt sekä sovitut järjestelyt kaikkien 26 kansallisen turvallisuusviranomaisen kanssa.

Siirtymäkausilausekkeilla varmistetaan, että menettelyissä ei ole päällekkäisyyksiä eikä kansallisille turvallisuusviranomaisille toimitettuja hakemuksia tarvitse uudelleenarvioida, vaikka virasto saa ne käsiteltyä vasta 16. kesäkuuta 2019 jälkeen.

2.3.Kansallisten sääntöjen karsiminen

Neljännen rautatiepaketin tekninen pilari parantaa yhteentoimivuutta ja turvallisuutta Euroopassa muutenkin kuin viraston suuremman roolin ja teknisten eritelmien yhdenmukaistamisen ansiosta. Olennaisena edellytyksenä neljännen rautatiepaketin täytäntöönpanolle on lukuisten päällekkäisten ja avoimuudeltaan puutteellisten kansallisten sääntöjen vähentäminen. Rautatieyritykset ja rautatieliikennetuotteiden valmistajat ovat jo vuosia kärsineet eurooppalaisella rautatiealueella sovellettavien sääntöjen riittämättömästä avoimuudesta ja suuresta määrästä.

Parantaakseen nopeasti eurooppalaisen rautatiealueen toimintaa virasto pyrkii yhdessä kansallisten turvallisuusviranomaisten kanssa poistamaan yli 14 000 vanhentunutta tai tarpeetonta kansallista sääntöä. Samassa yhteydessä poistetaan myös turhat menettelyvaiheet, jotka voisivat haitata rautatiepalveluiden esteetöntä infrastruktuurin käyttöä. Virastosta saadut tuoreet numerotiedot osoittavat, että merkittävää edistystä on tapahtunut, ja etenkin liikkuvaa rautatiekalustoa koskevien kansallisten säännösten määrää on saatu vähennettyä alle 10 prosenttiin alkuperäisestä.

2.4.Viraston varautuneisuuden parantaminen

Uudella virastoasetuksella otettiin käyttöön useita tärkeitä muutoksia, joilla vahvistetaan viraston roolia ja annetaan sille tarvittavat välineet tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Muutokset koskevat viraston hallintoa, resursseja, valmiuksia ja kapasiteettia sekä tietoteknisiä välineitä ja erilaisia muita taitoja.

a) Hallinto

Hallinnossa tärkeimmät muutokset ovat todistusten, lupien ja hyväksyntöjen myöntämisestä perittävien maksujen käyttöönotto sekä uusi muutoksenhakumenettely viraston päätöksissä asianosaisina oleville tahoille. Komissio on antanut täytäntöönpanosäädökset viraston valituslautakunnan toimintasäännöistä sekä viraston veloittamien maksujen ja palkkioiden tasosta ja niihin sovellettavista periaatteista.

Riippumaton ja puolueeton muutoksenhakumekanismi toteutetaan perustamalla virastoon valituslautakunta. Lautakunnan on tarkoitus olla täysin toimintakykyinen 16. kesäkuuta 2019, ja sen jäsenten valintamenettely on parhaillaan käynnissä. Menettelyyn osallistuvat sekä komissio että viraston hallintoneuvosto, jonka tehtävänä on jäsenten ja puheenjohtajan virallinen nimittäminen.

Puolueettoman ja tehokkaan palvelun varmistamiseksi virasto perii hakijoilta palveluiden kustannuksia vastaavan maksun. Tähän kuuluu myös niiden kustannusten korvaaminen, jotka aiheutuvat kansallisten turvallisuusviranomaisten osallistumisesta hakemusten arviointiin asiaa koskevien kansallisten sääntöjen osalta. Tämän kertomuksen 3. jaksossa kuvattujen siirtymäkauteen liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi aluksi käytetään vaihtelevaa hinnoittelua, jonka perustana on kulloisenkin hakemuksen käsittelyyn käytetty aika. Tarkistuslausekkeessa kehotetaan kuitenkin arvioimaan järjestelmän toimivuutta, jotta tulevaisuudessa maksut ja palkkiot voisivat olla ainakin osittain kiinteämääräisiä.

b) Resurssit, valmiudet ja kapasiteetti

Viraston työskentelymenetelmistä ja resursseista päättäminen sekä suunnittelun mahdollistaminen edellyttävät, että tämän kertomuksen lähtökohdaksi on valittu oletus, jonka mukaan suurin osa jäsenvaltioista saa säännökset saatettua osaksi kansallista lainsäädäntöään määräajassa 16. kesäkuuta 2019 mennessä.

Määräajan umpeutumisen jälkeen työmäärän odotetaan lisääntyvän merkittävästi ja kasvavan edelleen ajan myötä. Virasto ja kansalliset turvallisuusviranomaiset pyrkivät omilla vastuualueillaan muiden rautatiealan elinten avustuksella parhaansa mukaan ennustamaan viraston työmäärän tulevaa kehitystä. Neljännessä rautatiepaketissa rautatiealalle tarjottavien vaihtoehtojen vuoksi on kuitenkin hyväksyttävä, että lupien ja todistusten myöntämisestä johtuvaa todellisen työmäärän muuttumista on vaikeaa määrittää etukäteen myös vaikutusten ja ajoituksen osalta. Viraston uusiin tehtäviin kuuluvan lupien ja todistusten antamisen ohella on huolehdittava viraston valmiudesta hoitaa muut keskeiset lakisääteiset tehtävänsä, joita ovat esimerkiksi komissiolle annettava tekninen tuki ja toimintaperiaatteita koskevat suositukset.

Viraston hallintoneuvoston alaisuuteen on perustettu ohjausryhmä, joka seuraa rautatiealan valmistautumista neljännen rautatiepaketin teknisen pilarin toteuttamiseen. Siinä on mukana eräiden kansallisten turvallisuusviranomaisten hallintohenkilöstöä, edustajia niistä toimialajärjestöistä, joihin käsiteltävät asiat eniten vaikuttavat, yksi Euroopan lentoturvallisuusviraston edustaja sekä viraston pääjohtaja ja yksi komission edustaja.

Lisäksi maksullisten toimintojen käyttöönotto edellyttää, että virastoon perustetaan tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit kattava resurssijärjestelmä ja sisäiset menettelyt, joilla varmistetaan lakisääteisten ja maksullisten tehtävien tunnistaminen ja seuraaminen.

Viraston organisaatiorakennetta mukautetaan parhaillaan, jotta sen sisäisten resurssien käyttöä pystytään tehostamaan ja eri tehtävät saadaan eriytettyä selkeästi toisistaan. Uudessa rakenteessa aiotaan erottaa toisistaan maksulliset ja neuvontatoiminnot. Jos työmäärä sitä edellyttää, eri tehtäviin osoitetun henkilöstön määrää voidaan mukauttaa joustavasti saatavilla olevan sisäisen tai ulkopuolisen asiantuntemuksen perusteella.

Viraston vuoden 2018 talousarviossa ja vuoden 2019 talousarvioesityksessä suunnitelluista viroista noin 24 on sellaisia, jotka katsotaan viraston uuden roolin ja tehtävien hoitamisen kannalta välttämättömiksi. Virastoon kohdistuu riskejä muutoksesta johtuvien ulkoisten tekijöiden vuoksi, minkä vuoksi on ehdottoman välttämätöntä hankkia riittävän ajoissa tarpeellinen määrä henkilöstöä, jolla on tehtävien edellyttämä pätevyys. Laaja rekrytointityö on käynnissä, jotta kaikki avoimet paikat saadaan täytettyä vuoden 2018 aikana.

c) Tietotekniset välineet ja muut taidot

Yhteistä tietoteknistä välinettä, jolla hakemukset toimitetaan virastolle tai kansalliselle turvallisuusviranomaiselle, on jo ryhdytty työstämään. Uudessa lainsäädäntökehyksessä edellytetään kehittämään tieto- ja viestintäjärjestelmä, jonka virtuaalisessa keskitetyssä asiointipisteessä (KAP) hakijat, virasto ja kansalliset turvallisuusviranomaiset voivat hoitaa yhtenäisiä turvallisuustodistuksia, kalustoyksikkölupia ja ERTMS:n ratalaitteita koskevien hankkeiden hyväksymiseen liittyviä asioita. Viraston hallintoneuvosto hyväksyi KAP:n toiminnalliset ja tekniset vaatimukset syyskuussa 2017. Kaikki vaaditut toiminnot sisältävän ensimmäisen version on tarkoitus olla käytössä heinäkuussa 2018, ja sitä käytetään varjokäytössä, josta virasto on sopinut kansallisten turvallisuusviranomaisten kanssa. KAP:n kaikkien ominaisuuksien on määrä tulla käyttöön helmikuussa 2019, jolloin hakijat voivat lähettää ensimmäiset kalustoyksikkölupia koskevat hakemuksensa KAP:n kautta. Lopullisessa versiossa otetaan huomioon varjokäytöstä ja mallitapauksista saatu palaute, ja sen myötä käyttöön tulevat loputkin toissijaiset toiminnot. Lopullisen version on tarkoitus tulla käyttöön 16. kesäkuuta 2019.

Muita viraston tällä hetkellä käyttämiä tietoteknisiä välineitä on tarpeen päivittää yhteistyössä komission, viraston ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta viestintää voidaan tehostaa ja keskeisten tietojen välittämistä kehittää rautateiden turvallisuudesta ja yhteentoimivuudesta vastaavien osapuolten kesken. Tulevaisuudessa on rautatieyrityksen vastuulla tarkistaa ennen käyttöä, että kalustoyksikölle on myönnetty markkinoillesaattamislupa ja että se soveltuu aiotulle käyttöreitille. Tätä varten rautatieyritykset voivat hakea kalusto- ja infrastruktuurirekistereissä olevia tietoja.