EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 19.07.1996 
KOM(96)344 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
TTK-YHTEISTYÖN EDISTÄMINEN KEHITTYVIEN TALOUKSIEN KANSSA 

TTK-YHTEISTYÖN EDISTÄMINEN KEHITTYVIEN TALOUKSIEN KANSSA 
Esipuhe 
Komissio antoi neuvostolle 20 päivänä lokakuuta 1995 tiedonannon "Kansainvälisen yhteistyön 
tulevaisuudennäkymät tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla". Tässä tiedonannossa esitetään 
unionin ulkopuolisten kolmansien maiden kanssa sovellettavien yhteistyöpolitiikkojen yleiset 
suuntaviivat. 
Eräs edellä mainitun tiedonannon tärkeä piirre on se, että siinä yksilöidään eri maaryhmät 
(Eurooppa ja sen naapurivaltiot; pitkälle teollistuneet maat; kehitysmaat; kehittyvät taloudet -
uudet teollistuneet maat) ja kehotetaan unionia kohtaamaan ne valikoivasti sopivia 
yhteistyösuunnitelmia ja -välineitä räätälöimällä. 
Kyseisessä tiedonannossa käsitellään "Kehittyviä talouksia" ja siinä suositellaan 
täytäntöönpantavaksi näiden maiden osalta uusi yhteistyösuunnitelma, jolla voitaisiin kohdata 
niiden nopean teollistumisen aiheuttamat maailmanlaajuiset haasteet. 
Kehittyvät taloudet 
Tämä nimi ilmaisee ryhmää kehitysmaita, jotka paraikaa uudistavat talouttaan ja teollistuvat 
nopeasti. Nämä maat eroavat "vähemmän edistyneistä kehitysmaista", koska niillä on selkeästi 
kaksinainen luonne ja toiminta suurine köyhyysalueineen ja vanhanaikaisine 
infrastruktuureineen huipputeknologia-alueiden ympäröiminä. Tyypillisiä esimerkkejä 
kehittyvistä talouksista ovat Kiina, Intia, Brasilia sekä muut, pääasiassa Kaakkois-Aasiassa ja 
Latinalaisessa Amerikassa sijaitsevat maat. 
Kehittyvät taloudet ovat samalla päteviä kehitysyhteistyöehdokkaita sekä vahvoja kilpailijoita 
tietyillä kaupan aloilla. Tästä seuraa, että jos unioni haluaa kohdata niiden tieteellis-teknisten 
menetelmien kaksinaiset piirteet, sillä olisi myös oltava käytössään kaksinainen 
yhteistyösuunnitelma. Näin ollen tässä tiedonannossa "TTK-yhteistyön edistäminen kehittyvien 
talouksien kanssa" suositellaan täydennettäväksi nykyistä kehitysmaiden erityisongelmien 
ratkaisemiseen tähtäävää 1NCO -DC-ohjelman "ongelman ratkaisuun" pyrkivää lähestymistapaa 
uudella "mahdollisuuksiin suuntautuvalla" yhteistyöaloitteella, joka suuntautuu sellaisiin 
huipputeknologian aloihin, jotka edistävät Euroopan tieteellis-teknistä innovaatiota kehittyvillä 
markkinoilla. 
i 
Kehittyvien talouksien kehittyneiden osien käsittely 
Uutta yhteistyöaloitetta ohjaava politiikka on samantapainen kuin tiedonannon "Euroopan 
ulkopuoliset teollisuusmaat" mukainen nykyisin sovellettava politiikka ja se perustuu kahteen 
perusperiaatteeseen: 
• yhteistyöosapuolien päätavoitteena on oltava yhteisen edun saavuttaminen 
• TTK-yhteistyön tärkein tehtävä on teollisen yhteistyön alkuun paneminen 
Edellä mainituista periaatteista seuraavat TTK-toimien vastavuoroinen avaaminen, 
yhteishankkeiden yhteisrahoitus sekä asianmukaisten menettelyjen kehittäminen, joilla 
varmistetaan teollis-ja tekijänoikeuksien tehokas suojeluja tasapuolinen jakautuminen. 
Edellä mainittujen periaatteiden ja seurausten täytäntöönpano edellyttää, että yhteisön 
tutkimusohjelmat avataan tietyille maille. Tämän tekemiseksi komissiolla olisi oltava 
oikeudellinen perusta, joka voidaan saavuttaa sellaisten ohjelmien osalta, joita ei ole 
yksipuolisesti avattu kaikille kolmansille maille (8 artiklan mukainen avaaminen), ainoastaan 
tekemällä maakohtaisia tieteellis-teknisiä yhteistyösopimuksia. 
Tällaista kehittyvien talouksien kanssa tehtävän TTK-yhteistyön suurta läpimurtoa 
valmistellaan, ja tiedonannossa ennakoidaan toimintasuunnitelmaa, jolla pyritään hyödyntämään 
monenlaisia nykyisen toimialajärjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia. Tällaisia ovat: 
kehittyvien talouksien tutkimuslaitosten osallistumisen edistäminen neljännen 
puiteohjelman erityisohjelmiin 
tiukasti määriteltyjen alojen ydinkohtien tunnistaminen, joilla TTK-yhteistyöllä 
oletetaan olevan selkeitä mahdollisuuksia hyödyttää teollisuutta 
merkittävän tiedemiesten vaihtosuunnitelman aloittaminen sekä tiettyjä aloja 
käsittelevien tieteellisten työryhmien järjestäminen 
tarvittaessa, noudattaen samaa politiikkaa ja käyttäen samoja instrumentteja 
(Puitesopimus ja Yhteistyökomitea) kuin yleensä ulkosuhteissaan, soveltuvin osin 
tieteellis-teknisten yhteistyösopimusten solmiminen kehittyvien talouksien kanssa. 
Edellä mainitut suunnitelmat toteuttamalla luodaan tietyille aloille tieteellinen yhteistyöverkko. 
Täten luodaan myös perusta muiden laajamittaisten yhteishankkeiden edistämiselle. 
Kyseisessä tiedonannossa painotetaan myös tieteellis-teknisten yhteistyösopimusten mahdollista 
asemaa välineenä uusien, rakenteellisten suhteiden luomisessa kyseisten maiden kanssa, joita 
kohtaan unionilla on erityistä strategista mielenkiintoa. 
KOMISSION TIEDONANTO 
TTK1-YHTEISTYÖN EDISTÄMINEN MAAILMAN KEHITTYVIEN TALOUKSIEN 
KANSSA 
Esipuhe 
Yhteisön kolmansien maiden kanssa tekemän tieteellis-teknisen yhteistyön yleiset suuntaviivat 
esitetään 18 päivänä lokakuuta 1995 julkaistussa komission tiedonannossa: "Kansainvälisen 
yhteistyön tulevaisuudennäkymät tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla2 ". Jäljempänä 
mainitussa asiakirjan osassa yksilöidään "kehittyviksi talouksiksi" kutsuttujen maaryhmien 
yhteiset piirteet ja siinä kehotetaan unionia lähestymään niitä asianmukaisten TTK-
yhteistyötoimien avulla. 
Useat Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat muuttivat menestyksekkäästi talouspolitiikkaansa 
1980-luvun velkakriisin kokemusten jälkeen. Niistä on tullut teollistuneiden maiden ulkomaisten 
investointien kohde ja maailmanlaajuisten kilpailijoiden kohtauspaikka (esimerkiksi Kiina, Intia, Brasilia). 
Taloudellisesta menestyksestään huolimatta niillä on yleisiä kehitysvajeitä merkittävillä yhteiskunnallisilla 
alueilla. TTK-toimet ovat toisinaan viimeistelemättömiä tai puutteellisia ympäristönsuojelun tai 
terveydenhuollon osalta, vaikka ne ovatkin osoittaneet pystyvänsä tekemään harppauksia perinteisessä 
teknologisessa kehityksessä. Tämän vuoksi nousevan talouselämän maat ovat TTK-yhteistyökumppaneita 
kahdelta eri kannalta. EU:n näiden maiden kanssa tekemän yhteistyön tavoitteet liittyvät toisaalta 
kehitysmaihin sovellettaviin tavoitteisiin ja toisaalta sellaisten tietojen saamiseen, jotka ovat olennaisia 
ympäristönsuojelun ja yhteiskunnan kannalta kestävän teknologian tuottamisen parantamiseksi. 
TTK-yhteistyö keskittyy kehittyviin markkinoihin myös Euroopan kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
Joissakin näistä maista kehitystä saattaa tapahtua siten, että saattaisi olla mielenkiintoista tehdä 
kahdenvälisiä TTK-sopimuksia, joiden yhteydessä sovittaisiin hankekohtaisesta vastavuoroisesta osallistu­
misesta. 
Edellä mainittuihin väitteisiin perustuen tässä tiedonannossa esitetään yksityiskohtaisempi 
analyysi siitä, miksi unionin olisi pyrittävä edistämään TTK-yhteistyötä kehittyvien talouksien 
kanssa ja kuinka tämä voitaisiin saavuttaa nykyisessä toimialajärjestelmässä. Sen tarkoituksena 
on myös herättää mielipiteitä kolmansien maiden kanssa tehtävästä TTK-yhteistyöstä viidennen 
puiteohjelman osalta ja sillä voidaan edistää mahdollisia neuvotteluja kahdenvälisen TTK-
Tutkimus- ja teknologinen kehittämisohjelma, mukaan lukien esittelyohjelma 
KOM(95) 489 
IA 
yhteistyösopimusten tekemiseksi unionin kannalta strategisesti merkittävien kehittyvien 
talouksien kanssa. 
Kehittyvien talouksien kaksoispiirteet 
Käytämme ilmaisua "kehittyvä talous" kuvaamaan perusteellisia talousuudistuksia, lähinnä 
kilpailun vapauttamista, suorittavia nopeasti teollistuvia kehitysmaita. Kuten ilmaisusta 
"kehittyvä" voidaan päätellä, näitä maita vaivaavat edelleen, joskin määrältään eri suuruisina, 
kehitysmaiden tyypilliset ongelmat. Kuitenkin niiden teollisuus on kehittynyt hyvin ja niillä on 
useilla tärkeillä aloilla todellisia tieteellisiä ja teknisiä valmiuksia. 
Edellä mainitun määrittelyn mukaisesti useat maat voivat kohtuudella vaatia itselleen 
"kehittyvän talouden" asemaa. Kuitenkin jotkut niistä kasvavat niin nopeasti ja niiden 
potentiaaliset markkinat ovat niin suuret, että niiden mahdollisella "kehittymisellä" on 
tulevaisuudessa valtava vaikutus maailmantalouteen. Edellisen tiedonannon mukaisesti Kiina, 
Intia ja Brasilia ovat tyypillisiä esimerkkejä tällaisista unionille elintärkeistä kehittyvistä 
talouksista. 
Kehittyvissä talouksissa, joissa on suuri väestö ja yhtä suuri kansantalous, siirtyminen 
"kehittyneestä" yhteiskunnasta "teollistuneeseen" yhteiskuntaan saattaa kestää pitkän ajan. Tänä 
aikana maiden luonne ja käyttäytyminen ovat kaksinaisia, sillä niissä on köyhiä alueita ja 
vanhanaikainen infrastruktuuri huipputekniikkavyöhykkeiden ympäröiminä. 
Tiede Kiinassa 
Kaukaisessa Urumkyssa (Xinjiang) suoritetaan satelliitin seurantaa ja siellä on 25 metrin radioteleskooppi, joka 
on osa maailmanlaajuista pitkäkantainterferometriaverkkoa, jolla tarkkaillaan maailmankaikkeuden kaikkein 
kaukaisimpia kohteita. 
Puolitrooppisella Hainanin saarella testataan kasveja, jotka on muunnettu geneettisesti mittakaavassa, joka on 
tuntematon läntisessä maailmassa. 
Anhuin maakunnan pääkaupungissa Hefeissä on Kiinan tiede- ja teknolögiayliopisto, kansallinen 
synkrotronisäteilylaboratorio sekä neljä Kiinan tiedeakatemian (CAS) instituuttia. 
Teollisuuskaupunki Shenyangissa (Liaoning) on korkealle arvostettu metallitieteiden instituutti, joka on 
erikoistunut kehittyneisiin amorfisiin metalleihin. 
Shanghain kunnalliset ja alueelliset viranomaiset pumppaavat varoja Fudaniin ja muihin suuriin yliopistoihin, 
uuteen biologisten tieteiden tutkimuskeskukseen, biotekniseen puistoon sekä kehittyneeseen synkrotronilaitokseen, 
jotta nämä pääsisivät yhäessä 16 CAS-instituutin ja 24 tärkeimmän valtion laboratorion kaltaiseen johtavaan 
asemaan huippuiekniikanalalla. 
Vajaa 20 kuukautta ennen kuin Hong Kong jouttiu Beijingin käsiin se tekee kaikkensa tullakseen Kiinan T&K-
keskukseksi. Huippumoderni Tiede- ja teknolögiayliopisto pyrkii Kiinan tärkeimmäksi tiedekeskukseksi 
vuosikymmenen loppuun mennessä. 
2& 
.'»'•* Intialaiset ohjelmistot maailmalla ,.„.*,•' , . ,,. 
Loritpon metrossa sukkuloivat tuskin tulevat ajatelleeksi, että junat kulkevat aikataulussaan Bombayssa sijaitsevan 
tietokoneyrityksen ansiosta. ' "• * "/ _:•'- *' -vi'',-
Muijalla useiden kasainvälisten lentoyrjtystenmatkustajat saavat olla foitollisia intialaisille ahjefaistoyritylfcille 
siffieehä useimmatlentokoneet lähtevät ajoissa. . • •„ . „. '' ... . 
-, '!: - "•' > '".'; **'"*;' ' :f 
UÊat amerikkalaiset yritykset käyttävät Intiassa kehitettyjä ohjelmistoja. * }f ^^<?4^'''"' ' 
Tärkeä eurooppalainen yritys käyttää intialaisten tiedemiesten suunnittelemaa ja rakentamaa jaTkiun hallinnon 
sovellusohjelmaa myyntiennusteiden yhtenäistämiseen. / '&„&, 
"Jppa «Barcelonan olympialaisissa luotettiin Delhissä sijaitsevan yrityksen intialaisiin, ohjelmoijiin, jotka 
slàwmitteliva^W-grafi'ikkajarjestelman. * ••.-*. * tÄ-i 
Pôhjois'Amerikan ja Euroopan yhä nukkueésabangalorelaiset ohjelmoijat ylläpitävät ohjelmistojärjestelmiä ja 
korjaavat ohjelmavirheitä (bugeja) rahoituspalveluyrityksille ympäri maailmaa nopeiden satelliittiyhteyksien 
avulla 
Brasilia: fyysikot rakentavat käsin synkrotronin 
Campinas - Tämän kaäkkois-Brasiliassa sijaitsevan yliopistokaupungin reunamilla fyysikotja mekaanikot ovat 
viimeisten 10 vuoden ajan valmistelleet kukkulalle ainutlaatuista ja monien mielestä erittäin kunnianhimoista 
hanketta. He rakentavat ympyrärataa halkaisijaltaan 29-metriselle hiukkaskiihayttimelle. Jos kaikki sujuu 
suunnitelmien mukaan, ympyrärata on vuoden kuluessa eteläisen pallonpuoliskon ensimmäisen ja ainoan 
valonlähteenä toimivan synkrotronin keskus. 
Kaksoispiirteidensä vuoksi kehittyvät taloudet ovat samalla oikeutettuja ehdokkaita tekemään 
kehitysyhteistyötä, vahvoja kilpailijoita eräillä kaupan aloilla sekä parhaillaan laajentuvia 
markkinoita, joiden merkittävyys tulee olemaan erittäin suuri tulevina vuosina. Kehitykseen 
liittyviä seikkoja on tämän vuoksi tarkasteltava maailmanlaajuisia strategisia näkökohtia vasten. 
Kehittyvien talouksien välinen yhteistyö: kilpailuympäristö 
Perusteet unionin laajemmalle yhteistyölle kehittyvien talouksien kanssa pohjautuvat niiden 
taloudellisen vallan jyrkkään nousuun sekä unionin tarpeeseen varmistaa merkittävä osuus 
niiden markkinoilla. Koska kehittyvien talouksien taloudellista kehitystä vie eteenpäin yhä 
enemmän teknologiaan perustuva teollisuus, voisi Euroopan tieteellis-teknisten voimavarojen 
ennakoiva käyttö näissä maissa edistää voimakkaasti unionin markkinaosuuden kasvua. Tämä 
vaikuttaa myös alueen sosiaalistaloudelliseen kehitykseen, sillä täten autetaan yhteistyön toista 
osapuolta omaksumaan paras mahdollinen käytäntö ja oppimaan unionissa saaduista 
kokemuksista. 
Euroopan teollisuuden osuuden kasvattamiseksi kehittyvillä markkinoilla käytettävät tieteellis­
tekniset voimavarat joutuvat ympäristöön, jossa kilpailu on kovaa: historiallisista ja 
maantieteellisistä syistä USA:lla ja Japanilla on jo nyt vahva asema näillä kehittyvillä 
markkinoilla, ja tähän on vaikuttanut osaltaan myös tarmokas tieteellis-tekninen 
yhteistyöpolitiikka. 
Japanilaiset yritykset laajenevat Aasiaan ^'-.W-HiK ff' 
Japanin äskettäisiä ulkomaan investointeja tarkasteltaessa huomataan, että Japanilaiset yritykset perustavat yhä 
enemmän tutkimuslaboratorioita naapurimaihin. Tällä tavalla ne yhtenäistävät toimintojaan sekä tutkimuksen ja 
kehityksen ettävdfmistuksenja kaupan aloilla. , ;, ','./ 
90-luvun alun ^rahoituskriisin vuoksi * monet yritykset siirsivät toimintonsa ulkomaille*hATéoïlisuus- ja 
kauppayksikoiden lukumäärä nousi Aasiassa 3370:stä vuonna 1988 6632 :een vuonna 1994. V 
*• i< * • * . »• ' " y' 
Tästä kehityksestä on hyötynyt eniten Kiina, kun taas Intia ei näytä olevan tärkeä kohde Japanilaisten 
yalrnistustoimien kannalta 
Klassista "keiretsu"-yritysten osakkuus-Zverkostosuunnitelmaa sovelletaan monissa tapauksissa: suuret yhtiöt 
tuovat mukanaan omat alihankkijansa, jolloin kilpailumahdollisuuksia ei juurikaan synny. 
T&K-keskusten perustaminen Aasiaan tasaa, myös kotimaan tuotannon T&K:n heikkouksia. Näin on erityisesti 
ohjelmistoteollisuuden alalla Useat japanilaiset yritykset ovat siirtäneet T&K-laitoksia Shanghaihin ja Beijingiin. 
Laajentumalla ulkomaille pyritään hyödyntämään osapuolten suhteellisia etuuksia. 
Tämä tilanne voi muuttua. Sen lisäksi, että useat Euroopassa toimivat yritykset ovat 
vakiinnuttaneet johtoasemansa paikallisilla markkinoilla, kehittyneiden talouksien viralliset 
edustajat ovat muodollisesti pyytäneet unionilta tieteellis-teknisen yhteistyön lisäämistä: ne 
pitävät unionia sekä kehittyneen tieteellis-teknisen tietotaidon lähteenä että tärkeänä 
kumppanina tulevaisuudessa. 
Muutamia huomattavia poikkeuksia lukuun ottamatta eurooppalaiset yritykset ovat tajunneet USA:n yrityksiä 
hitaammin Intian tarjoamat mahdollisuudet... Useita aloitteita on tehty tämä epäsuhdan korjaamiseksi. 
Esimerkiksi Euroopan yhteisö ja Intian hallitus perustivat Bangaloressa sijaitsevan yrityksen 3SE edistämään 
EU: n ja Intian välistä yhteistyötä tietokoneohjelmistojen alalla. 
Kehittyvien talouksien johtajien osoittama kiinnostus vahvistaa ja syventää tieteellistä 
yhteistyötä unionin kanssa ei johdu siitä, että Eurooppa on länsimaisen tieteen metodologian 
kehto ja että siellä on eniten Nobel-palkinnon saajia. Se on pikemminkin useiden seikkojen 
summa, kuten joidenkin kehittyvien talouksien ja jäsenvaltioiden välillä edelleen olevat vahvat 
siteet, kehittyvien talouksien Euroopan markkinoihin mahdollisesti osoittama kiinnostus tai 
myös käsitys Euroopan tieteestä laajemman kulttuuriympäristön osana, jossa tiede ja tieteellinen 
yhteistyö kehittyvät olennaisten eettisten vaatimusten mukaisesti. 
Puiteohjelmien sekä "Kansainvälinen tiedeyhteistyö (ISC)"-ohjelman 80- ja 90-luvuilla 
saavuttama menestys on herättänyt kolmansien maiden kiinnostuksen unionia kohtaan. Tämä ei 
pelkästään vahvistanut käsitystä unionista porttina kehittyneen teknologian lähteille Euroopassa; 
se myös kuvasi unionia rajat ylittävän tieteellisen yhteistyön erityiskumppanina, jolla on 
ainutlaatuista monikulttuurista tietotaitoa ja joka voi erottua kilpailijoistaan edukseen tarjontansa 
osalta. 
Unionilla ei ole varaa pysyä tämän maailmanlaajuisen haasteen ulkopuolella. EU:n 
taloudellisten ja geopoliittisten etujen kannalta on olennaista pyrkiä laajempaan yhteistyöhön 
kehittyvien talouksien kanssa. Toimet on toteutettava ripeästi ja sovellettava strategia olisi 
räätälöitävä kunkin maan ongelmien mukaisesti unionin kilpailijoiden toimet huomioon ottaen. 
Kehittyvien talouksien kanssa toteutettavan tieteellis-teknisen yhteistyön menetelmät 
ennen ja nyt 
Euroopan unioni on tehnyt tieteellis-teknistä yhteistyötä näiden talouksien kanssa vuodesta 
1983. Yhteistyötä tehtiin vuoteen 1994 saakka "Tiede ja tekniikka kehityksen apuna (STD)"-ja 
"Kansainvälinen tiedeyhteistyö (ISC)"-ohjelmien puitteissa. 
Kun alettiin toteuttaa neljättä puiteohjelmaa, nämä kaksi toisiinsa liittyvää aloitetta sulatettiin 
yhteen INCO-ohjelman C osaksi: "Tieteellinen ja tekninen yhteistyö kehitysmaiden kanssa 
(INCO DC)", jonka toiminta alkoi vuonna 1995. 
Unioni sai INCO DC -ohjelmasta välineen kehitysmaiden (suppeassa merkityksessä) kanssa 
tehtävää TTK-yhteistyötä varten. Se on laadittu käsittelemään kaikille kehitysmaille yhteisiä 
ongelmia, erityisesti perustarpeita ja elämän laatua, ja sen avulla voivat kehitysmaiden 
tiedeyhteisöt hyötyä Euroopassa käytössä olevista tiedoista ja tekniikoista. Tähän ohjelmaan on 
osoitettu yli 209 miljoona ecua ja se koskee kolmea "yleistä mielenkiintoa omaavaa alaa": 
uudistuvien luonnonvarojen kestävä hallinto, maatalous- ja maatalousteollisen tuotannon 
parantaminen sekä terveydenhuolto. Siinä ennakoidaan myös yhteistyötä "yhteistä mielenkiintoa 
omaavilla muilla aloilla": informaatio- ja televiestintätekniikka, muu kuin ydinenergia, 
bioteknologia ja tuotantoalat. 
Esimerkkejä INCO DC -ohjelman käsittelemistä erityisongelmista 
Trooppisten metsien hyödyntämisen kehittäminen - Eroosion estäminen ja biologisen monimuotoisuuden 
saavuttaminen aavikoilla ja ylängöillä - Eläin-ja kasvilajien lisääntyminen kosteikoilla - Terveydenhoitomalli -
Merkittävien tautien estäminen ja niitä vastaan taisteleminen (esimerkiksi malariarokotteen kehittämistä koskevan 
tutkimuksen tukeminen) - Aliravitsemus - Perhesuunnittelu. 
Nyt on korkea aika täydentää tätä työtä uudella lähestymistavalla, jossa otetaan huomioon 
kehittyvien talouksien kaksoispiirteet poliittisissa, taloudellisissa ja yhteistyösuhteissa, jotka 
Euroopan unioni on jo luonut näiden maiden kanssa. 
Uusi yhteistyöaloite käsittelee näiden maiden kehittyneitä aloja ja se kohdistuu teollisuutta 
lähellä oleviin teknisiin aloihin, kuten neljännessä puiteohjelmassa tarkoitettuihin aloihin, joita 
käsitellään erityisohjelmissa ja erityisryhmissä tai jossakin muussa seuraavan puiteohjelman 
nojalla täytäntöön pantavassa samantapaisessa yhteisön tutkimusmuodossa. 
Esimerkkejä huipputekniikan TTK-aloista, joilla yhteistyötä olisi vahvistettava kehittyvien talouksien kanssa ja 
suunnattava kohti teollisuutta 
Tietotekniikka ja multimedia - Yksilölliset tietoliikenneverkot - Saasteettomat valmistustekniikat - Avaruustekniikka 
ja sen sovellutukset - Rannikkoalueen ja mannerjalustan hallinto - Liikennejärjestelmien ympäristövaikutusten 
vähentämiseen ja turvallisuuden parantamiseen ja tehostamiseen tähtäävät tekniikat - Ydinturvallisuus -
Biolääketiede ja sen käytännön sovellutukset - Rokotetutkimus - Farmaseuttinen tutkimus - Puhtaat energialähteet 
- Energiatalouden TTK-Seismologinen tutkimus-jne. 
Edellä mainitut esimerkit keskeisistä teknologioista kasvavat nopeasti kehittyvissä talouksissa, 
ja näiden maiden viralliset edustajat ovat toistuvasti pyytäneet unionia siirtämään TTK-
yhteistyön painopistettä näille aloille. 
Koska juuri näillä tieteen aloilla yhteisyritykset edistävät todennäköisimmin myös muita 
teollisuudenhaaroja, unionin olisi viipymättä räätälöitävä yhteistyövälineensä tämän mukaisesti. 
Kehittyvien talouksien kanssa toteutettavan TTK-yhteistyön uuden menettelyn 
suuntaviivat 
Edellä esitettyjen väitteiden perusteella unionin etuihin kuuluu uusien ja kunnianhimoisten 
tavoitteiden laatiminen kehittyvien talouksien kanssa tehtävälle TTK-yhteistyölle. Tämän 
yhteistyön laajuuden olisi oltava oikeassa suhteessa näiden maiden nopeasti kasvavan 
teollisuuden asettamiin haasteisiin sekä pitkän aikavälin yhteistyöstä unionin saamiin etuihin. 
Uutta yhteistyöaloitetta ohjaavan politiikan olisi täydennettävä INCO DC -ohjelman ongelman 
ratkaisuun pyrkivää lähestymistapaa. Siinä olisi omaksuttava olosuhteisiin aktiivisesti 
mukautuva ulottuvuus, joka kohdistuisi eurooppalaisten tieteellis-teknisten innovaatioiden 
edistämiseen kehittyvillä markkinoilla pyrkiviin keskeisiin tieteenaloihin, ja samalla olisi 
huolehdittava siitä, ettei yhteistyönä tehtävää tutkimusta käytettäisi sotilastarkoituksiin. 
Kehittyvien talouksien erittäin kehittyneiden alojen kanssa tehtävän TTK-yhteistyöpolitiikan on 
tämän vuoksi perustuttava seuraaviin periaatteisiin: 
• yhteistyökumppanien päätavoitteena on oltava yhteisesti saatava hyöty (unionin 
kannalta tämä tarkoittaa etupäässä Euroopan teollisuuden läsnäolon edistämistä kehittyvillä 
markkinoilla, esimerkiksi toteuttamalla tarkasti valitulle kohderyhmälle teknologian 
esittelyhankkeita yhteisesti valituilla aloilla) 
• soveltuvin osin TTK-yhteistyötä olisi käytettävä teollisen yhteistyön alkuun panemiselle 
(tämä olisi saavutettava luomalla yhteistyökumppanien verkosto, joka yhdistäisi Euroopan ja 
kehittyvien talouksien osaamiskeskukset teollisuuden kannalta tärkeillä TTK-aloilla). 
Edellä esitetyistä periaatteista johtuvat seuraavat tulokset: 
- osapuolten olisi yhdessä päätettävä yhteistyöaloista. Tämä antaa molemmille osapuolille 
mahdollisuuden valita tarkasti rajatut TTK-alueet, joilla teollisen yhteistyön 
tulevaisuudennäkymät ovat hyvät lyhyellä tähtäimellä. Tällaisissa tapauksissa Unioni saattaa 
tukea TTK-yhteistyötä myöntämällä osittaista taloudellista tukea kehittyville talouksille 
yhteistyön alkuvaiheessa 
- unionin ja kehittyvien talouksien välisen yhteistyön olisi perustuttava tasapuolisiin ja 
vastavuoroisiin perusteisiin. Toteutuessaan tällainen kumppanuus tarkoittaisi sitä, että yhden 
osapuolen valitut tutkimus- ja tekniset elimet osallistuisivat mahdollisesti toisen osapuolen 
julkisista varoista rahoitettuihin TTK-ohjelmiin. Käytännössä tämä tarkoittaisi yhteisön TTK-
toimien avautumista kehittyville talouksille sekä vastavuoroisesti Euroopan yritysten 
osallistumista valittuihin ulkopuolisiin ohjelmiin. 
- varojen siirtoa osapuolelta toiselle ei tarvita, kun kyseessä on monikansallinen 
tutkimusprojekti, ja yhteistyökumppaneilla luja ja vakaa keskinäinen tausta. 
- yhteistoimintoja olisi pantava täytäntöön sopivalla tavalla, jotta turvattaisiin teollis- ja 
tekijänoikeuksien suojaaminen ja tasapuolinen jakautuminen. Tämä on tarpeen erityisesti 
silloin, kun toinen osapuoli ei ole allekirjoittanut asiaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, 
kuten GATT-WTO:n sopimus teollis-ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista 
(TRIPS), Bernin yleissopimus (Pariisin tarkistus 1971) sekä Pariisin sopimus (Tukholman 
tarkistus 1967). 
Edellä esitettyjen periaatteiden ja tulosten täytäntöönpano antaa aihetta ottaa käyttöön 
parhaillaan voimassa olevaa "Euroopan ulkopuoliset teollisuusmaat" -suunnitelmaa vastaava 
joustava yhteistyöjärjestelmä. Kehittyvien talouksien erityispiirteiden vuoksi on kuitenkin 
tärkeää räätälöidä uusi järjestelmä asianmukaisesti. 
Kehittyvien talouksien kanssa tehtävän TTK-yhteistyön uusi järjestelmä 
Yhteisön tasolla saatu kokemus osoittaa, että pelkkä passiivinen yhteisön TTK-ohjelmien 
avaaminen kolmansille maille ei riitä herättämään niiden tieteellisten toimijoiden kiinnostusta 
merkittävällä tavalla. Sitä vastoin, jos samoja ohjelmia avatessa annettaisiin poliittinen sitoumus 
edistää TTK-yhteistyötä, voisi tällaisen yhteistyön saavutukset olla merkittäviä. 
Koska unioni on päättänyt ryhtyä kunnianhimoiseen TTK-yhteistyöhön kehittyvien talouksien 
kanssa, tästä seuraa, että sen on oltava valmis huomattaviin poliittisiin ja hallinnollisiin 
investointeihin. Tämä voidaan hahmottaa seuraavasti: 
• Unionin olisi ensin pyrittävä käyttämään hyväksi kaikki eri ohjelmien avaamisesta 
kolmansille maille jo syntyneet yhteistyömahdollisuudet 
• Toteuttaakseen yhteistyön kehittyvien talouksien kanssa huipputeknologian alalla komission 
olisi myös voitava antaa niille mahdollisuus osallistua erityisiin lisäohjelmiinsa. Unionin olisi 
tämän jälkeen 21 päivänä marraskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/763/EY 
mukaisesti pyrittävä tekemään tieteellis-teknisiä yhteistyösopimuksia valittujen kehittyvien 
talouksien kanssa. Tämän menettelyn täytäntöönpano ei ole pelkästään osoitus poliittisesta 
tahdosta vaalia TTK-yhteistyötä. Sen ansiosta osapuolet voivat räätälöidä maakohtaisia TTK-
yhteistyöjärjestelmiä ja ohjaamaan tiedeyhteisöt valituille TTK-aloille sekä yleistä 
mielenkiintoa omaavien teknisten haasteiden pariin. 
• Useimmissa tapauksissa suhteet kehittyvien talouksien kanssa käsitellään yhteistyötä 
koskevissa puitesopimuksissa. Tällaisissa puitesopimuksissa on "Tulevaa kehitystä" koskeva 
lauseke, jonka avulla yhteistyön tasoa voidaan nostaa erityisaloja tai -toimintoja koskevilla 
lisäsopimuksilla. Näin ollen, jos poliittiset ja muut seikat (osallistuminen muutoin suljettuihin 
ohjelmiin, vastavuoroisuus, teollis-ja tekijänoikeudet jne.) tätä edellyttävät tehdään tieteellis­
tekninen yhteistyösopimus, jossa nimenomaisesti viitataan puitesopimukseen ja 
sekakomiteaan. 
• Jos tieteellis-teknisen yhteistyösopimuksen tekeminen sellaisten kehittyvien talouksien 
kanssa, jotka eivät ole tehneet unionin kanssa yhteistyötä koskevaa puitesopimusta, 
osoittautuu soveliaaksi, tieteellis-teknisen erityissopimuksen on oltava yhdenmukainen 
unionin yleispolitiikan kanssa kyseisten maiden osalta. 
Kutakin tieteellis-teknistä yhteistyösopimusta valvoo Tieteellisen ja teknisen yhteistyön 
sekaryhmä (JGTCC), joka on yhteistoimintojen keskustelu-, suuntaus- ja valvontafoorumi. 
Näihin ryhmiin olisi kuuluttava molempien osapuolien kokeneita virkamiehiä, ansioituneita 
tiedemiehiä, teollisuudenharjoittajia ja päätöksentekijöitä. Kun kehittyvä talous on tehnyt 
unionin kanssa yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, on ulkoisten toimien 
johdonmukaisuuden varmistamiseksi sekaryhmän oltava sekakomitean alakomitea 
Koko toiminnon menestys riippuu sekaryhmien mahdollisuuksista edistää osapuolten 
tarpeista lähtevien ("bottom-up") yhteistyöehdotusten lisääntymistä ja suunnata ne valituille 
kohdealoille. Sekaryhmien olisi oltava erityisen varuillaan vastavuoroisuusperiaatteen 
täytäntöönpanon suhteen. Toisen osapuolen ohjelmiin osallistumisen olisi oltava todellista ja 
sen tuloksena olisi oltava kahdenvälisiä tietovirtoja, henkilökuntaa ja innovaatiohankkeita 
On tärkeää painottaa, että jos ulkopuoliset osallistuvat yhteisön tutkimusohjelmiin, 
JGTCC:llä ei ole valtaa puuttua yhteisön sisäisiin hankkeiden ehdotus-, arviointi- ja 
valintamenettelyihin 
Yhteistyöjärjestelmän vaikutusta yhteistoimintojen kehittymiseen olisi seurattava määräajoin. 
Arviointikertomuksista olisi keskusteltava läpikotaisesti sekaryhmissä, jotta toteutettaisiin 
tarvittavat toimenpiteet suositusten noudattamiseksi. 
Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa: vuoropuhelu teollisuuden kanssa 
Edellä mainitun tieteellis-teknisen yhteistyön menestys riippuu unionin ja sen jäsenvaltioiden 
tahdosta antaa johdonmukaisia virikkeitä Euroopan huipputekniikan yritysten kilpailuaseman 
vahvistamiseksi kehittyvien talouksien markkinoilla. Tämä ei ole pelkästään 
toissijaisuusperiaatteen korostamista, vaan pikemminkin ratkaisevan toimenpiteen toteuttamista 
ja tämän uuden Euroopan aloitteen perustelemista. 
Jäsenvaltiot ovat jo tehneet kahdenvälistä yhteistyötä kehittyvien talouksien kanssa tieteen ja 
tekniikan aloilla. Jotkut niistä ovat saavuttaneet erityisen hyviä tuloksia ja luoneet kestäviä 
suhteita. Ne kiittävät kansallisia yhteistyöjärjestelmiään saavuttamistaan menestyksistä ja 
valmistautuvat kohtaamaan markkinoiden laajenemisen asettaman haasteen. 
Toisaalta Euroopassa sijaitsevat yritykset suhtautuvat myönteisesti unionin aktiivisempaan 
rooliin kansainvälisessä tieteellis-teknisessä yhteistyössä. Niiden mielestä yhteisön johtamat 
TTK-yhteistoiminnot voivat lisätä niiden hankkeiden arvostusta ja vahvistaa niiden 
neuvotteluasemaa. Ne toteavat myös, että jos yhteisön koordinointi olisi heikkoa, se saattaa 
johtaa siihen, että kahdenväliset yhteistyöhankkeet kehittyvät eri jäsenvaltioiden 
yhteistyöjärjestelmiksi, ja tällainen päällekkäisyys olisi uhka Euroopan uskottavuudelle. 
Tässä tiedonannossa ennakoidun yhteistyön muotona ja lähtökohtana on tiivis yhteistyö 
jäsenvaltioiden kanssa. Kunkin maan delegaatiolla tulee olemaan keskeinen asema tämän 
tehtävän suorittamisessa. 
Unionilla ja jäsenvaltioilla on täten uusi mahdollisuus tarttua toimeen: Euroopan ulottuvuuden 
edistäminen kehittyvien talouksien kanssa tehtävässä TTK-yhteistyössä, tieteellisen tutkimuksen 
suuntaaminen innovaation piiriin ja Euroopan innovaation käyttäminen parantamaan Euroopan 
yritysten asemaa kehittyvillä markkinoilla. 
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan teollisuuden tosiasialliseen osallistumiseen tähän 
pyrkimykseen. IRDAC on komission neuvoa-antava elin teollisen tutkimuksen ja kehittämisen 
aloilla, ja tässä ominaisuudessa sitä olisi autettava uuden politiikan täytäntöönpanossa sen 
kaikissa vaiheissa. Valmisteluvaiheessa se voisi auttaa komissiota tunnistamaan kaikkein 
lupaavimmat yhteistyöalat ja -toimet sekä aktiiviseen kansainväliseen rooliin kaikkein 
sopivimmat teolliset toimijat. Myöhemmin se olisi saatava mukaan tieteellis-teknisen yhteistyön 
sekakomiteoiden eri toimiin. 
IRDAC:n osallistuminen neuvotteluprosessiin auttaa pitämään yllä jatkuvaa vuoropuhelua 
Euroopan TTK:n ja Euroopan teollisuuden välillä ja se voi myös kannustaa yhteistyön osapuolia 
kehittyvissä talouksissa pyytämään eri elimiä mukaan, mikä puolestaan voi saattaa TTK-
laitokset ja niiden kansalliset teollisuudenhaarat toimimaan yhdessä. Tämä luo todellisen 
vuoropuhelu- ja neuvottelufoorumin kaikkien yhteistyötoimien suunnitteluun ja hallintoon 
osallistuvien toimijoiden välille ja toivottavasti myös vaikuttaa osaltaan tieteen ja teollisuuden 
toimijoiden välillä yhä olevien esteiden purkamiseen. 
Toimintasuunnitelma 
Toimintasuunnitelma käsittää kaksi eri tavoitetta: 
- käyttää hyväksi kaikki neljännessä puiteohjelmassa tarjotut mahdollisuudet kehittää ja 
ohjata uudelleen nykyisiä suuntauksia 
- kannustaa kehittyviä talouksia merkittävällä tavalla TTK-yhteistyöhön. 
Tämä saavutetaan seuraavin toimenpitein: 
• komission olisi optimoitava nykyisten INCO-ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet ja 
kannustettava yhteistyöaloitteita kehittyville talouksille avatuilla teollisuuteen suuntautuneilla 
alasektoreilla 
Euroopassa ja kehittyvissä talouksissa olisi aloitettava informaatiokampanja edistämään 
kehittyvien talouksien tutkimuslaitosten osallistumista asianomaisiin yhteisön 
erityisohjelmiin 
tämän toiminnan mukaisesti ja toimien yhteistyössä hallituskumppaneiden kanssa komissio 
perustaa ensimmäisen tiedemiesten vaihtoa koskevan pilottiohjelman3. Täten saavutetaan 
useita erilaisia etuja: 
Komissio pani aiemmin täytäntöön ISC-ohjelman nojalla mittavan suunnitelman kolmansien maiden 
johtavien tiedemiesten apurahasta, jonka avulla he voisivat viettää 6-12 kuukautta Euroopan laboratorioissa. 
Tiedemiesten vaihto-ohjelma elvyttänee tämän lupaavan toiminnan menestyksen ja se lisää siihen uuden 
- se liittää toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yksittäiset kehittyvät taloudet mukaan useiden 
jäsenmaiden täytäntöön panemiin monimutkaisiin tiedemiesten liikkuvuuteen tähtääviin 
suunnitelmiin 
- koska siinä keskitytään neljännen puiteohjelman erityisohjelmiin kuuluviin erityisaloihin, 
sillä voidaan mahdollisesti vahvistaa näiden ohjelmien parissa toimivien Euroopan 
yhteenliittymien tutkimusvalmiuksia 
- sen avulla luodaan ensimmäinen yhteistyöverkosto unionin ja kehittyvien talouksien 
välille yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla ja täten se avaa tietä näissä maissa 
sijaitsevien tutkimuslaitosten muodolliselle osallistumiselle yhteisön tutkimusohjelmiin 
- sen avulla komissio voi tunnistaa tiukasti määriteltyjen alojen ydinkohdat, joilla TTK-
yhteistyön eri kehittyvien talouksien kanssa oletetaan olevan helppoa ja joilla on selkeitä 
mahdollisuuksia hyödyttää teollisuutta ja jotka ovat erityisen hyödyllisiä molemmille 
osapuolille 
- lopuksi sen avulla voidaan saada arvokasta tietoa uuden ja paljon laajemman suunnitelman 
täytäntöönpanemiseksi johtavien tiedemiesten vaihtoa varten unionin ja kehittyvien 
talouksien välillä. Tämän suunnitelman, jonka komissio aikoo panna täytäntöön 
seuraavassa puiteohjelmassa, avulla voidaan luoda kestävien suhteiden laaja verkosto. 
Tarvittaessa Komissio aloittaa neuvottelut soveltuvin osin tieteellis-teknisen 
yhteistyösopimuksen aikaansaamiseksi kehittyvän talouden kanssa. Komissio noudattaa 
neuvotteluissa yleistä ulkosuhdepolitiikkaansaja käyttää sen instrumentteja (Puitesopimus ja 
Yhteistyökomitea) sekä toimii luvussa "Kehittyvien talouksien kanssa tehtävän TTK-
yhteistyön uusi järjestelmä" ehdotettujen sääntöjen ja mekanismien mukaisesti. 
vastavuoroisuusulottuvuuden, joka sopii paremmin tasa-arvoiseen yhteistyöhön kehittyvien talouksien 
kanssa. 
10 
RAHOITUSTA KOSKEVA SELVITYS 
1. Toiminnan otsikko 
Kansainvälinen tieteellinen yhteistyö: Ehdotus unionin ja "Kehittyvien talouksien" välisen 
tieteellis-teknisten yhteistyön edistämiseen tarkoitetun uuden yhteistyösuunnitelman 
täytäntöön panemiseksi aloilla, jotka hyödyttävät teollisuutta. 
2. Asianomaiset budjettikohdat 
Oheistoimenpiteiden ja pilottitoimien kustannukset rahoitetaan ohjelman erityisistä 
budjettikohdista: Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 
(INCO). 
B6-7211 
3. Oikeudellinen perusta 
Neuvoston päätös 94/807/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994. 
4. Toiminnan kuvaus 
4.1 Toiminnan erityistavoitteet 
Olennaisena tavoitteena on avata uusi yhteistyökanava sellaisten kehittyvien talouksien 
kanssa, joita kohtaan unionilla on erityistä strategista mielenkiintoa. Tämä kanava täydentää 
nykyistä INCO-DC-ohjelman "ongelman ratkaisuun" tähtäävää lähestymistapaa, jonka 
tarkoituksena on käsitellä kehitysmaiden erityisongelmia, uudella "mahdollisuuksiin 
suuntautuvalla" aloitteella, joka suuntautuu sellaisiin huipputeknologian aloihin, jotka 
edistävät Euroopan tieteellis-teknistä innovaatiota kehittyvillä markkinoilla. 
4.2 Kesto 
Määrärahat otetaan kunakin vuonna talousarvioon INCO-ohjelman 1996-1998 mukaisesti. 
5. Menojen luokittelu 
M 
5.1 Ei-pakolliset menot 
5.2 Eriytetyt määrärahat 
6. Menojen tyyppi 
Komission virkamiesten ja EU:n asiantuntijoiden eri kehittyviin talouksiin suuntautuvien 
valtuuskuntien rahoittaminen; yhteisten työryhmien järjestäminen; yhteistutkimukset; 
tiedemiesten vaihdon pilottivaiheen täytäntöönpano. 
7. Taloudellinen vaikutus 
7.1 Toiminnan kokonaisvuosikustannusten laskentamenetelmä (arvio) 
• 5 avaruustekniikkaa, seismologista laitteistoa ja kehittyneitä materiaaleja 
käsittelevää valtuuskuntaa [Kiina, Intia (x2), Brasilia ja Meksiko]: 
0,450 milj. ecua 
• 5 tutkimusta (Kiina, Intia, Brasilia, Meksiko, Argentiina) TTK-yhteistyön 
uuden strategian määrittelemiseksi kehittyvien talouksien kanssa: 
0,280 milj. ecua 
• Matka- ja elinkustannukset EU:n virkamiesten ja asiantuntijoiden 
vierailuilla kehittyviin talouksiin 
0,050 milj. ecua 
Yht. (aryjo.): 0,780 milj. ecua 
7.2 Toiminnan kohtien erittely (miljoonaa ecua) 
Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua) 
(käypä hinta, arvio) 
Erittely 
Työryhmät 
Tutkimukset 
Valtuuskunnat 
Yhteensä 1996 
0,450 
0,280 
0,050 
0,780 1997 
0,450 
0,280 
0,050 
0,780 1998 
0,450 
0,280 
0,050 
0,780 Yhteensä 
1,350 
0,840 
0,150 
2,340 
A. 
7.3 Maksusitoumusmäärärahat/maksumäärärahat 
1996 1997 1998 Yhteensä 
Maksusitoumusmäärärahat 0,780 0,780 0,780 2,340 
Maksumäärärahat 
| 1996 
| 1997 
1998 
Yhteensä 0,780 
0,780 0,780 
0,780 0,780 
0,780 0,780 J 
0,780 | 
0,780 j 
2,340 | 
8. Petosten vastaiset toimenpiteet 
Tutkimussopimusten allekirjoittamisen ja täytäntöönpanon eri vaiheissa suoritetaan useita 
hallinnollisia ja rahoitusvalvontatoimenpiteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi: 
Ennen sopimuksen tekemistä 
Ehdotukset valitaan hankkeen tieteellisen arvon ja tutkimuskustannusten 
totuudenmukaisuuden sekä hankkeen sisällön, kestoajan ja sen mahdollisten 
vaikutusten välisen suhteen perusteella. 
Ehdotusten tekijöiden sopimuksen neuvottelulomakkeella toimittama rahoituksen 
yksityiskohtia koskeva analyysi. 
Kustannusten tutkiminen useilla tasoilla (rahoitusviranomainen, tiedeviranomainen) 
ennen maksua 
Varainhoidon tarkastajan suorittama sisäinen tilintarkastus. 
Paikan päällä tehtävä tilintarkastus, jonka pitäisi mahdollistaa virheiden ja muiden 
epäsäännöllisyyksien havaitsemisen liiteasiakirjojen avulla. Näiden 
tarkastustoimenpiteiden tehokkuuden parantamiseksi komission yksiköt perustivat 
tilintarkastusyksikön, joka yhteensovittaa kaikki tehtävät tarkastukset. Tällaiset 
tarkastukset tekevät joko tämän yksikön jäsenet tai kyseisen yksikön henkilökunnan 
valvonnassa tilintarkastusyritykset, joiden kanssa komissio on tehnyt sopimuksen. 
M 
Komission varainhoidon tarkastajan ja Euroopan unionin 
tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset paikan päällä. 
9. Kustannustehokkuusanalyysi 
9.1 Erityistavoitteet, kohdeväestö 
Uuden kehittyvien talouksien kanssa toteutettavan yhteistyösuunnitelman 
tarkoituksena on mahdollistaa Euroopan unionin ja kehittyvien talouksien saada 
hyötyä yhteisen edun periaatteen mukaisesti vastavuoroisten tutkimusohjelmien 
avulla saavutettavasta tieteellisestä ja teknisestä kehityksestä. 
Euroopan unionissa ja kehittyvissä talouksissa tästä hyötyvät tieteelliset yhteisöt, 
teollisuus sekä suuri yleisö yhteistyön välillisten ja välittömien vaikutusten ansiosta. 
9.2 Toiminnan perustelu 
Yhteisön rahoitus on välttämätöntä, koska suunniteltu yhteistyö perustuu puiteohjelman, 
mukaan lukien budjettia koskevan osuuden, täytäntöönpanoon. 
9.3 Toiminnan seuranta ja arviointi 
Komission osastot arvioivat vuoden 1998 lopulla kaikki tämän toiminnon mukaiset 
yhteistyötoimenpiteet. 
10. Vaikutukset hallinnollisiin menoihin 
Komissio ei pyydä lisävirkoja tämän yhteistoiminnan hallintoa varten. 
Henkilökuntaa ei siirretä erityisesti tämän toiminnon hallintoon. Toimintaa hoitaa 
neljättä puiteohjelmaa varten nimetty henkilökunta. 
^M 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 344 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 15 16 
Luettelonumero : CB-CO-96-343-FI-C 
ISBN 92-78-06615-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
A^