A4-0240/96

Päätöslauselma komission päätöksestä yhteisön tukikehyksen vahvistamisesta tavoitteen 1 mukaisille Kreikan alueille, eli koko maalle, annettaville yhteisön rakennetuille

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission päätöksen (C4-0036/96) ((EYVL L 250, 26.9.1994, s. 15)),

- ottaa huomioon toisen yhteisön tukikehyksen Kreikan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen hyväksi,

- ottaa huomioon alueellisen kehityssuunnitelman (1994 - 1999), joka esitettiin 10. syyskuuta 1993 ja jota tarkistettiin Kreikan hallituksen komissiolle toimittamalla liitteellä,

- ottaa huomioon vetoomuksen nro 307/94,

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön ja sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan lausunnon (A4-0240/96),

A. ottaa huomioon, että Kreikan taloudellinen ja sosiaalinen kehitys kohtaa joitakin perusluonteisia esteitä seuraavista syistä:

- maan etäinen sijainti Euroopan unionissa,

- sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin puutteellisuus ja heikko toteutumisaste,

- aktiivisen väestön alhainen koulutustaso,

- suhteellisen vaikea taloudellinen tilanne,

- tärkeimpien taloudellisten alojen (erityisesti teollisuuden ja maatalouden) heikko suoritustaso,

- julkisen sektorin tehottomuus talouskehityksen kannalta,

- vuosittaisten puolustusmenojen tarve, joka on noin 6 prosenttia BKTL:stä, mikä on kaksi kertaa enemmän kuin muissa EU-maissa,

- tarve ajanmukaistaa julkista sektoria palvelujen tarjoamisen ja yleensä talouskehityksen kannalta,

B. ottaa kuitenkin huomioon, että Kreikan taloudessa on joitakin uudistuskykyisiä tekijöitä, jotka voivat edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä, kuten seuraavat:

- huomattavat hyödynnettävissä olevat luonnonvarat (mineraalit ja maataloustuotteet),

- suotuisat ilmasto- ja ympäristöolot,

- erittäin rikas historiallinen ja kulttuurillinen perintö, jota voitaisiin käyttää hyväksi erityisesti matkailun alalla,

- strateginen maantieteellinen sijainti Balkanilla sijaitsevien naapurimaiden markkinoille avautumisen kannalta,

- lukuisat uudistumiskykyiset yritykset, joilla on mahdollisuus hyötyä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa käytävästä kaupasta,

C. on vakuuttunut siitä, että toisen yhteisön tukikehyksen, jolla jatketaan ensimmäistä yhteisön tukikehystä, on oltava keskeinen keino edistää Kreikan taloudellista ja sosiaalista kehitystä, joka saattaisi Kreikan tilastot lähemmäksi yhteisön keskiarvoa, kohentaisi Kreikan osuutta kehityksessä kohti talous- ja rahaliittoa, mukautuisi uusiin Euroopan unionin laajentumisen luomiin olosuhteisiin ja omaksuisi tehtävän, joka Kreikalla voisi olla Balkanilla ja yleensä Välimeren alueella sijaitsevien naapurimaidensa suhteen,

D. ottaa huomioon, että toisen yhteisön tukikehyksen asema on ratkaisevan tärkeä sekä sen käyttöön antamien varojen määrän vuoksi että sen täytäntöönpanokauden vuoksi, joka sattuu yhteen Euroopan taloudellisen ja rahapoliittisen yhdentymisen kauden kanssa,

1. Pitää myönteisenä toista yhteisön tukikehystä Kreikalle ja hyväksyy viisi ensisijaista kehitystavoitetta:

- maan talouden alueellisen luonteen vähentäminen sekä sisäisen yhdentymisen edistäminen tuottavien sijoitusten edistämiseksi,

- elinolojen parantaminen yhdennettyjen aloitteiden avulla,

- maan taloudellisen rakenteen lujittaminen ja sen kansainvälisen kilpailukyvyn parantaminen,

- inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja työmarkkinarakenteiden parantaminen työllisyyden edistämiseksi,

- alueellisten erojen vähentäminen ja saarialueiden eristyneisyyden poistaminen kolmellatoista alueellisella ohjelmalla;

2. Pitää myönteisenä Kreikan useiden peräkkäisten hallitusten laajoja neuvotteluja ja keskusteluja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla taloudellisten toimijoiden ja työmarkkinaosapuolien kanssa alueellisen kehityssuunnitelman 1994 - 1999 kehittämiseksi ja laatimiseksi;

3. Katsoo, että ottaen huomioon yhteisön tukikehyksen suuren vaikutuksen Kreikan talouteen (vuosittain keskimäärin 4,2 % bruttokansantuotteesta) ja ennusteet Kreikan hitaasta talouskasvusta on välttämätöntä tehostaa yhteisön rahoituksen käyttöä;

4. Pyytää komissiota tukemaan kansallisten ja alueellisten viranomaisten ponnisteluja Kreikan auttamiseksi pääsemään alikehittyneisyydestään;

5. Pyytää komissiota antamaan parlamentille tietoja tarkastuksista, joita se on suorittanut tai tulee suorittamaan yhteistyössä kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa varmistaakseen infrastruktuurin alan julkisten töiden teknisen laadun, niin että ne täyttävät suunnitelmissa esitetyt vaatimukset; katsoo kuitenkin, että näiden tarkastusten on joka tapauksessa oltava säännöllisiä ja tarkkoja erityisesti sen vuoksi, että voidaan estää huonolaatuinen työ, joka mahdollisesti aiheuttaa enemmän vahinkoa erityisesti herkällä ympäristöalalla;

6. Muistuttaa Kreikkaa siitä, että suurin osa yhteisön ja jäsenvaltioiden määrärahoista on käytettävä tuottavasti ja että niiden on lujitettava infrastruktuureita, joita tuottava sijoittaminen - riippumatta siitä, onko se julkista vai yksityistä - edellyttää, ja että jos infrastruktuureja - pääasiassa liikenteen, viestinnän ja teknologian alalla - ei lujiteta, Kreikka ei houkuttele ulkomaisia yksityisiä sijoituksia, ja eteneminen kohti tosiasiallista lähentymistä ja yhteenkuuluvuutta vaarantuu;

7. Pyytää Kreikan hallitusta pyrkimään vakavasti saavuttamaan taloudellisen ajanmukaistamisen ja uudelleenjärjestelyn siten, että se painottaa liikenteen, televiestinnän ja matkailun infrastruktuurien parantamista yhteisön varojen käytön tehokkuuden maksimoimiseksi;

8. Katsoo, että liikenteen perusrakenteiden kehittämispolitiikan osalta on välttämätöntä taata tieinfrastruktuurien sekä rautatie- ja satamainfrastruktuurien välinen tasapainoinen jako, jotta luotaisiin perustat liikennejärjestelmän kehittämiselle vähäisin ympäristövaikutuksin, kuten viidennessä toimintaohjelmassa ympäristön ja kestävän kehityksen hyväksi edellytetään;

9. Pahoittelee sitä, että ensimmäistä yhteisön tukikehystä täytäntöönpantaessa määrärahat eivät olleet riittäviä huomattavien muutoksien aikaansaamiseksi Kreikan taloudessa ja että välttämättömiä valmisteluja ei tehty sellaisten rakenteiden luomiseksi ja käyttämiseksi, jotka mahdollistavat tulevan toisen yhteisön tukikehyksen nopean ja sujuvan toteuttamisen ja sen kattamien ensimmäisten hankkeiden saattamisen loppuun; uskoo kuitenkin, että toisen yhteisön tukikehyksen määrärahat käytetään tehokkaasti erityisesti pk- yritysten, tutkimuksen ja kehityksen sekä matkailun tukemisen aloilla, ja että ne auttavat Kreikkaa sen ajanmukaistamis- ja uudelleenjärjestelyohjelmassa;

10. Kehottaa Kreikan viranomaisia ja komissiota toimimaan niin, että yhteisön tukikehyksen puitteissa rahoitettujen hankkeiden lisäksi luotaisiin yhtenäinen kehittämisstrategia alueilla, joilla hankkeita toteutetaan, jotta tehostettaisiin paikallisen talouden yhteisvaikutuksia ja vältettäisiin mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ympäristön, yhteiskunnan ja aluesuunnittelun osalta;

11. Pitää myönteisenä Kreikan hallituksen päätöstä parantaa julkisten töiden täytäntöönpanomenettelyä ja on sitä mieltä, että kyseinen parannus on perusedellytys toiseen yhteisön tukikehykseen ja koheesiorahastoon sisällytettyjen infrastruktuurihankkeiden tehokkaalle täytäntöönpanolle; on kuitenkin sitä mieltä, että edelleenkin on olemassa mahdollisuuksia julkisten töiden täytäntöönpanoa ja toimeksiantoa koskevan järjestelmän nykyaikaistamiseksi ja että on lähestyttävä järjestelmiä, joita sovelletaan muissa jäsenvaltioissa, joissa yhteisön ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä ei esiintyy niin paljon ongelmia; ilmaisee myös tyytyväisyytensä yhteisen ohjauskomitean työhön; uskoo kuitenkin, että on ryhdyttävä muihinkin toimenpiteisiin, jotta voidaan luoda joustavampi ja avoimempi julkinen hallinto yhteisön ohjelmien sujuvan toteuttamisen mahdollistamiseksi lujittamalla erityisesti alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja prefektuurien osallistumista arviointia, urakkatarjouksia ja hankkeiden hallintoa koskeviin menettelyihin;

12. Toteaa, että Euroopan sosiaalirahaston määrärahojen vastaanotossa on esiintynyt puutteita, ja odottaa, että Kreikan hallitus ryhtyy lukuisiin pikaisiin toimiin julkisen hallinnon nykyaikaistamiseksi kiinnittämällä enemmän huomiota johtamistaitoon ja -tekniikkaan;

13. Pyytää komissiota tutkimaan tarkasti tukikehyksessä rahoitettujen hankkeiden organisoinnin ja johdon kehittymistä ja tarjoamaan ESR:n teknisen avun kautta asianmukaista tukea tämän erityisalan koulutuksen järjestämiseksi;

14. Ilmaisee tukensa tavoitteessa 1 määritellyille ensisijaisille kohteille ja pitää tervetulleena sekä työmarkkinaosapuolien että alueellisten viranomaisten aktiivista osallistumista ja kuulemista hankkeiden suunnittelussa, hankkeita koskevien ohjelmien laatimisessa ja hankkeiden valvonnassa;

15. Pitää tervetulleena ESR:n hyödyllistä vaikutusta koulutus- ja opetusjärjestelyihin, mutta on erityisen huolestunut alku- ja jatkokoulutusta, työmarkkinoilta syrjäytymisen ehkäisemiseksi toteutettavia toimia ja terveydenhuoltoa ja sosiaaliturvaa koskevien hankkeiden esittämisen viivästymisestä;

16. Ilmaisee olevansa tyytyväinen Kreikan viranomaisten pyrkimyksiin ajanmukaistaa julkista hallintoa luomalla toisen yhteisön tukikehyksen järjestely- ja hallintoyksikkö, jonka keskeinen tavoite on täyttää olemassa olevan hallinnollisen rakenteen tarpeet inhimillisten voimavarojen ja teknologisen tietotaidon siirron kannalta, joita tarvitaan Euroopan unionin osaltaan rahoittamien ohjelmien nopeaan ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon;

17. Katsoo, että toisen tukikehyksen varojen käyttöönoton pitkittynyt viivästyminen, erityisesti merkittävien hankkeiden rahoituksen kohdalla, johtuu paljolti toteuttamisen aloittamisen viivästymisestä, koska oli välttämätöntä muuttaa merkittävästi suurten julkisten hankkeiden hallinnon ja toteutuksen institutionaalisia puitteita; katsoo kuitenkin, että toteuttamista on nopeudettava vastaisuudessa kuten myös yhteisön varojen liikkumista, koska viiveet eivät hyödytä Kreikan taloutta;

18. Katsoo, että Kreikan investointikeskuksen perustaminen on erityisen tärkeä toimenpide, joka edistää vahvasti Kreikan julkishallinnon uudenaikaistamista ja investointien saamista maahan;

19. Ilmaisee kuitenkin huolestuneisuutensa viivästyksistä, joita on todettu esiintyneen toisesta yhteisön tukikehyksestä saatujen varojen käyttöönotossa, ja kehottaa sopimusosapuolia eli Euroopan yhteisöjen komissiota ja Kreikan hallitusta pyrkimään kaikin mahdollisin tavoin vauhdittamaan yhteisön varojen liikkumista;

20. Painottaa sen periaatteen suurta merkitystä, jonka mukaan yhteisörahoitus ja kansalliset menot alueellisen kehityksen osalta ovat toisiaan täydentäviä, ja odottaa, että periaatetta noudatetaan täysipainoisesti; katsoo, että on erityisen merkittävää toivotun kehityksen ja lähentymisen saavuttamiseksi, että korostetaan enemmän yksityisen sektorin aktivoimista ja merkittävien hankkeiden omarahoitusta;

21. Panee merkille, että unionin jäsenvaltiona Kreikka on saanut yhteisön avustusta rakennerahastoista, mutta se tarvitsee huomattavasti enemmän investointivaroja, jos BKTL:n toivotaan vuosittain kehittyvän parempaan suuntaan siten, että Kreikan tuottavuuden ja henkeä kohti laskettujen tulojen lähentyminen EU:n keskiarvoon on mahdollista;

22. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Kreikan hallitukselle ja parlamentille.