ehdotuksesta direktiiviksi työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin muuttamisesta toissijaisuusperiaatteen osalta pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti

1.Johdanto

Komissio sitoutui poliittisissa suuntaviivoissaan edistämään syvempiä ja oikeudenmukaisempia sisämarkkinoita. Unioni on luonut sisämarkkinat ja varmistaa niiden toiminnan. Ne perustuvat erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen, ja niillä pyritään täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen.

Komissio antoi tässä yhteydessä vuoden 2016 työohjelmansa mukaisesti 8. maaliskuuta 2016 ehdotuksen työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin 96/71/EY kohdennetusta tarkistamisesta. Toiminnan ja ehdotuksessa tehtyjen toimintapoliittisten valintojen syitä käsitellään direktiiviehdotuksen perusteluissa ja johdanto-osan kappaleissa sekä ehdotuksen mukana annetussa vaikutustenarviointiraportissa.

Ehdotuksen varsinaisena tarkoituksena on varmistaa, että palvelujen tarjoamisen vapaus unionissa toteutuu olosuhteissa, joilla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset yrityksille ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen. Kaksikymmentä vuotta direktiivin 96/71/EY antamisen jälkeen komissio katsoi nyt, ettei direktiivillä enää varmisteta tällaisia olosuhteita jäsenvaltioiden nykyisten taloudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden taustaa vasten. Se esitti tämän vuoksi säädösehdotuksen. Komission ehdotuksella pyritään korjaamaan todetut erityiset ongelmat direktiiviin 96/71/EY tehtävillä muutamilla kohdennetuilla muutoksilla.

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevassa perussopimuksen pöytäkirjassa N:o 2 annetaan kansallisille parlamenteille mahdollisuus antaa perusteltu lausunto, jos ne katsovat, että säädösehdotus ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen. Jos kansallisten parlamenttien antamat perustellut lausunnot edustavat vähintään kolmasosaa niiden kokonaisäänimäärästä, komission on tarkasteltava ehdotusta uudelleen. Komissio voi tarkastelun perusteella päättää pitää ehdotuksensa voimassa, muuttaa sitä tai peruuttaa sen. Sen on perusteltava päätöksensä.

Neljätoista kansallisten parlamenttien kamaria lähetti pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 6 artiklassa vahvistetussa määräajassa komissiolle perustellut lausunnot, joissa todettiin, että komission 8. maaliskuuta 2016 esittämä ehdotus ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen. Näin ne käynnistivät edellä mainitun pöytäkirjan 7 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn. Tämän tiedonannon tarkoituksena on vastata näihin huolenaiheisiin siltä osin kuin ne liittyvät toissijaisuusperiaatteeseen.

Komissio haluaisi tässä yhteydessä muistuttaa mieliin, että sen ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu siteiden vahvistaminen ja uuden kumppanuuden luominen kansallisten parlamenttien kanssa keinona tuoda unioni lähemmäs kansalaisiaan. Komissio pitää erittäin tärkeänä maakohtaisen tietämyksen syventämistä komissiossa ja keskinäisen ymmärryksen ja tehokkaiden viestintäkanavien luomista kansallisen ja Euroopan tason välillä.

2.Menettely

Pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely keskittyy yksinomaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimuksen) 5 artiklan 3 kohdassa määriteltyyn toissijaisuusperiaatteeseen. Näin ollen kansallisten parlamenttien on pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 6 artiklassa tarkoitetuissa perustelluissa lausunnoissa ilmoitettava, miksi ne katsovat, ettei esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ole kyseisen periaatteen mukainen.

Neljätoista parlamentin kamaria yhdessätoista jäsenvaltiossa esitti pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 6 artiklassa vahvistetussa määräajassa perustellut lausunnot ja käynnisti näin pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 7 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn. Kyseessä ovat seuraavat kamarit (suluissa äänten määrä): Romanian edustajainhuone (1), Romanian senaatti (1), Tšekin edustajainhuone (1), Tšekin senaatti (1), Puolan parlamentin alahuone (1), Puolan senaatti (1), Liettuan tasavallan parlamentti (Seimas) (2), Tanskan kansankäräjät (2), Kroatian parlamentti (2), Latvian parlamentti (Saeima) (2) Bulgarian kansalliskokous (2), Unkarin kansalliskokous (2), Viron parlamentti (2) ja Slovakian tasavallan kansallisneuvosto (2). Nämä perustellut lausunnot edustavat 22:ta ääntä.

Lisäksi kuusi kansallista parlamenttia (Espanjan Cortes Generales, Italian Camera dei Deputati, Portugalin Assembleia da República, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone, Ranskan Sénat ja Italian Senato della Repubblica) toimitti poliittisen vuoropuhelun puitteissa lausuntoja, joissa lähinnä katsottiin ehdotuksen olevan toissijaisuusperiaatteen mukainen.

Komissio vahvisti julkisesti pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 7 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn käynnistämisen 11. toukokuuta 2016 eli pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 6 artiklassa vahvistetun määräajan päättymistä seuraavana päivänä.

Komissio on sitoutunut varmistamaan, että kansallisilla parlamenteilla on vahva ääni eurooppalaisessa päätöksenteossa, joten komissio analysoi perustellut lausunnot huolellisesti. Ennen päätelmien tekemistä se keskusteli suoraan kansallisten parlamenttien kanssa esiin tuoduista kysymyksistä. Erityisesti voidaan mainita unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin (COSAC) kokoukset 13. kesäkuuta 2016, jolloin keskusteltiin alustavasti menettelytapakysymyksistä, ja 11. heinäkuuta 2016, jolloin keskusteltiin asiasta perusteellisesti osana laajempaa EU:n sosiaalista ulottuvuutta käsittelevää keskustelua.

3.Komission ehdotus työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin muuttamiseksi

Työntekijöiden lähettämistä koskevan vuoden 1996 direktiivin muuttamista koskeva komission 8. maaliskuuta 2016 antama direktiiviehdotus perustuu sisämarkkinoita koskevaan oikeusperustaan eli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 53 artiklan 1 kohtaan ja 62 artiklaan. Työntekijöiden lähettäminen on luonteeltaan rajatylittävää. Lähettämisellä on vaikutuksia ainakin kahdessa jäsenvaltiossa. Lähettämistä koskevilla säännöillä luodaan väistämättä oikeuksia ja velvoitteita eri jäsenvaltioissa olevien henkilöiden välille eli alkuperämaassa olevan työnantajan ja toisessa jäsenvaltiossa tilapäisesti asuvan työntekijän välille. Erityisissä olosuhteissa myös palvelun vastaanottajaa jälkimmäisessä jäsenvaltiossa voidaan pitää yhteisvastuullisena.

Työntekijöiden lähettämisellä on näin ollen olennainen merkitys sisämarkkinoilla erityisesti palvelujen rajatylittävän tarjoamisen yhteydessä. Komissio on sitoutunut vahvistamaan sisämarkkinoita, mikä merkitsee muun muassa sitä, että on helpotettava yleisesti palvelujen tarjoamisen vapautta ja erityisesti työntekijöitä lähettävien yritysten palvelujen tarjoamisen vapautta. Tämä onnistuu ainoastaan, jos se lainsäädäntökehys, jossa työntekijöiden lähettäminen tapahtuu, tarjoaa selkeät, oikeudenmukaiset ja täytäntöönpanokelpoiset säännöt.

Komission ehdotuksessa vuoden 1996 direktiiviin sisällytetään kolme keskeistä muutosta:

- Ensiksi ehdotuksessa esitetään, että kaikkia korvausta koskevia vastaanottavan jäsenvaltion pakottavia sääntöjä sovelletaan kyseiseen jäsenvaltioon lähetettyihin työntekijöihin. Laissa tai yleisesti sovellettavissa työehtosopimuksissa asetetuista säännöistä tulee pakolliset lähetetyille työntekijöille kaikilla talouden aloilla. Kun jäsenvaltiot kansallisten sääntöjensä ja käytäntöjensä mukaisesti edellyttävät yritysten käyttävän alihankkijoina ainoastaan sellaisia yrityksiä, jotka myöntävät työntekijöille samat korvausta koskevat ehdot kuin urakoitsijaan sovelletaan, ehdotus antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden soveltaa tällaisia sääntöjä yhtäläisesti yrityksiin, jotka lähettävät työntekijöitä niiden alueelle.