KOMISSION KERTOMUS - YTK:n vuosikertomus - 2003

SISÄLLYSLUETTELO

1. Tutkimuksesta vastaavan komission jäsenen esipuhe

2. Hallintoneuvoston alustavia huomautuksia

3. YTK:n pääjohtajan viesti

4. Yhteisön politiikan tukeminen

4.1. Kemikaalien turvallisuus

4.2. Elintarvikkeiden turvallisuus

4.3. Nopea toiminta hätätilanteissa

4.3.1. Metsäpalot

4.3.2. Ennusteet kuivuuden vaikutuksista EU:n satoihin

4.4. Liikennepolttoaineena käytetyn vedyn turvallisuus

4.5. Itäisten ydinreaktoreiden turvallisuus

4.6. Kokeileva tutkimus

5. YTK:n huippuosaamispalkinnot

5.1. YTK:n vuoden nuori tutkija - tri Dolores Ibarreta

5.2. YTK:n palkinto nuorelle tutkijalle tieteellisestä innovaatiosta -

tri Nicole Erdmann

5.3. YTK:n palkinto nuorelle tutkijalle elintarviketutkimuksen merkittävästä edistämisestä - tri Hubert Chassaigne

5.4. YTK:n palkinto tieteellisestä julkaisusta - tri Yannis Drossinos

5.5. YTK:n palkinto teknisestä tuesta - Heinz Stutz ja Joachim Küst

6. YTK:n laitosten saavutuksia vuonna 2003

6.1. Monivuotisen ohjelman rakenne

6.2. Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos

6.3. Transuraanien tutkimuslaitos

6.4. Energia-alan tutkimuslaitos

6.5. Kansalaisten suojelun ja turvallisuuden tutkimuslaitos

6.6. Ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitos

6.7. Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos

6.8. Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos

7. Laajentumisen tukeminen

8. Osallistuminen eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseen

9. Ydinlaitosten hallinta

10. YTK lukuina

10.1. Pysyvä henkilöstö

10.2. Vieraileva henkilöstö

10.3. YTK:n laitosten talousarvio

10.4. Kilpailutettu toiminta

10.5. Vuoden 2003 julkaisut

11. Lisäykset

11.1. YTK:n hallintoneuvosto (tilanne joulukuussa 2003)

11.2. YTK:n johtajat

Yhteinen tutkimuskeskuksen tehtävä ja rakenne

YTK:n tehtävä

Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikan suunnitteluun, kehitykseen, toteutukseen ja seurantaan. YTK on Euroopan komission yksikkö, joka toimii tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa. YTK:lla on läheinen yhteys poliittiseen päätöksentekoon. Se palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja ja on riippumaton erityisistä yksityisistä tai kansallisista eduista.

1. Tutkimuksesta vastaavan komission jäsenen esipuhe

Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) on tukenut merkittävästi EU:n politiikkoja vuonna 2003, joka on ollut kuudennen puiteohjelman ensimmäinen vuosi. Yhteisön lainsäädäntö tukeutuu yhä enemmän tieteeseen, mikä edellyttää vankkaa tieteellistä perustaa. Yksi tässä kertomuksessa kuvatuista esimerkeistä on uuden kemikaalipolitiikan tukeminen erityisesti kemikaalien rekisteröinnin, arvioinnin, lupamenettelyjen ja rajoitusten alalla.

YTK:n nimittäminen yhteisön vertailulaboratorioksi, joka antaa tukea muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan lainsäädännön yhteydessä, on käytännön esimerkki siitä, miten YTK osallistuu tieteellisten ja vertailujärjestelmien kehittämiseen poliittisten päätöksentekijöiden tueksi. Tämä on yksi eurooppalaisen tutkimusalueen kulmakivistä ja keskeinen osa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaa YTK:n toimintasuunnitelmaa. YTK ei ole ainoa tällaisen tuen antaja, vaan sitä annetaan myös YTK:n johtaman eurooppalaisen GMO-laboratorioiden verkon välityksellä.

Eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan YTK:n toimintasuunnitelman muita painopisteitä ovat verkkoutuminen, laajentuminen, koulutus ja liikkuvuus sekä erityislaitteistojen käyttömahdollisuuksien parantaminen. Tutkimuksen pääosaston ja YTK:hon kuuluvan Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksen (IPTS:n) välisen yhteistyösopimuksen allekirjoittaminen sekä eurooppalaiseen tutkimusalueeseen keskittyvän yksikön perustaminen ovat myönteistä kehitystä, joka osoittaa, kuinka tärkeänä pidän eurooppalaista tutkimusaluetta.

Vuoden 2004 ja lähivuosien merkittävänä haasteena on laajentumisen onnistuminen. Uusien jäsenvaltioiden yhtenä velvollisuutena on noudattaa EU:n lainsäädäntöä, niin kutsuttua yhteisön säännöstöä. YTK on edelleen edistänyt merkittävästi yhteisön tieteellisten ja teknisten säännösten noudattamista toteuttamalla laajaa ohjelmaa, joka käsittää tutkijoiden isäntälaitoksena toimimisen sekä teknisten seminaarien ja kurssien järjestämisen, ja ottamalla uusien jäsenvaltioiden kansallisia laboratorioita aktiivisesti mukaan työohjelmaansa.

Olen vakuuttunut siitä, että YTK:lla on tutkimuksen pohjalta politiikkaa tukevana komission sisäisenä organisaationa tärkeä ja ainutlaatuinen tehtävä myös vuonna 2004.

Philippe Busquin

Tutkimuksesta vastaava komission jäsen

2. Hallintoneuvoston alustavia huomautuksia

Vuonna 2003 YTK:n uudessa työohjelmassa painotettiin tieteellisen ja teknisen tuen antamista yhteisön politiikan tärkeillä osa-alueilla, kuten kemikaalien, elintarvikkeiden turvallisuuden, terveydenhuollon, ympäristön, ydinturvallisuuden ja laajentumisen alalla. Hallintoneuvosto totesi YTK:n työn poliittisen merkityksen pitäessään vuoden aikana yhteyttä YTK:n korkean tason käyttäjäryhmään.

Hallintoneuvosto totesi YTK:n noudattaneen komission hallinnonuudistuksen vaatimuksia, jotka liittyvät strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierrokseen sekä toimintoperusteiseen johtamisjärjestelmään. Näiden järjestelmien perustamisen tavoitteena oli lisätä avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta parantamalla tavoitteiden ja indikaattoreiden suunnittelua, toteutusta ja seurantaa organisaation kaikilla tasoilla.

Hallintoneuvosto hyväksyi YTK:n linjojen rakenneuudistuksen syksyllä 2003. Rakenneuudistuksen ansiosta yksi ainoa linja vastaa nykyään työohjelman ja voimavarojen hallinnoinnista. Lisäksi on perustettu erillinen linja hoitamaan suhteita instituutioihin ja tieteellisiin laitoksiin. Kaikki Ispran laitoksen hallintoon ja logistiikkaan liittyvät kysymykset on keskitetty yhteen linjaan tehokkuuden parantamiseksi.

Tärkeimmät toimet vuonna 2003

Hallintoneuvosto on seurannut erityisohjelmia, joita YTK toteuttaa EU:n tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa asetettujen vaatimusten mukaisesti. Yhtenä vaatimuksena on, että ulkopuoliset asiantuntijat tekevät YTK:sta viisivuotisarvioinnin, joka käsittää vuodet 1999-2003. Hallintoneuvosto osallistui aktiivisesti toimeksiannon määrittelyyn ja hyväksymiseen sekä asiantuntijapaneelin valintaan. Paneelin vierailujen päätösvaiheessa paneelin puheenjohtaja antoi hallintoneuvostolle ensi käden tietoa arvioinnin alustavista päätelmistä.

Hallintoneuvosto seuraa tiiviisti, miten YTK edistää eurooppalaisen tutkimusalueen päämäärien ja tutkimusalueen toteutussuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

Hallintoneuvoston jäsenet ja osanottajat ilmaisivat tyytyväisyytensä laajentumista tukeviin YTK:n toimiin. Tunnustusta annettiin EU:n lainsäädännön noudattamiseen liittyvästä teknisestä tuesta, puiteohjelman hankkeisiin liittyvästä yhteistyökumppanuudesta, koulutuksesta, YTK:n johtamien osaamisverkkojen avaamisesta, YTK:n tiedotuspäivistä, erityisistä seminaareista, YTK:n yhteyspisteverkosta ja kohdennetuista erityishankkeista.

Hallintoneuvosto pani merkille YTK:n osallistumisen erilaisten kriisien hallintaan, esimerkiksi metsäpalojen ennustamiseen tai ennustettuihin satoihin kohdistuvien kuivuuden vaikutusten arviointeihin. Lisäksi hallintoneuvosto pani merkille YTK:n kriisinhallintamekanismin kehittämisen, jolla pyritään varmistamaan laitoksen koordinoitu ja asiantunteva reagoiminen tarpeen vaatiessa.

Hallintoneuvosto antaa arvoa sille, että YTK arvioi nuoria tutkijoista ja myöntää heille huippuosaamispalkintoja. Se suhtautuu myönteisesti siihen, että teknisestä tuesta myönnettiin erityinen palkinto vuonna 2003.

Hallintoneuvosto hyväksyi YTK:n strategian, joka koskee yhteisön teollis- ja tekijänoikeuksien hoitamisen ja hyödyntämisen jatkamista, ja se seuraa edelleen tällä alalla saavutettua edistystä ja tuloksia. Hallintoneuvosto painotti olevan tarpeen tiedottaa tehokkaasti tieteestä ja sen tuloksista, ja tähän vaatimukseen vastattiin tarkistamalla YTK:n suhdetoimintastrategiaa.

Hallintoneuvosto seurasi tiiviisti ydinlaitosten käytöstäpoistoon liittyviä YTK:n toimia ja hyväksyi suurvuoreaktorin toimiluvan siirtämisen alankomaalaiselle Nuclear Research and Consultancy Groupille.

3. YTK:n pääjohtajan viesti

Vuonna 2003 YTK vahvisti edelleen mainettaan tutkimuksen pohjalta politiikkaa tukevana organisaationa, joka voi antaa tukea moniin yhteisön politiikkoihin ja säilyttää samalla vankan tieteellisen perustan. Maaliskuussa 2003 hyväksytty YTK:n uusi monivuotinen työohjelma, joka liittyy kuudenteen puiteohjelmaan, ilmentää tätä käyttäjäpainotteisuutta ja antaa samalla mahdollisuuden kehittää uutta tieteellistä osaamista uusien tarpeiden tyydyttämiseksi.

Tässä kertomuksessa annetaan useita esimerkkejä YTK:n antamasta tuesta, mutta haluaisin mainita vielä erikseen YTK:n merkittävän panoksen uuden kemikaalipolitiikan alalla, jota ympäristöasioiden pääosasto ja yritystoiminnan pääosasto ohjaavat yhdessä. YTK:n nimittäminen yhteisön vertailulaboratorioksi muuntogeenisiä organismeja koskevan politiikan alalla on tunnustus monivuotisesta työstämme, jonka tuloksena on perustettu YTK:n johtama eurooppalainen GMO-laboratorioiden verkko (ENGL). YTK on toiminut katalysaattorina ympäristögenomiikkaan liittyvän uuden laajamittaisen yhteistyöhankkeen kehittämisessä. Hankkeessa tutkitaan ympäristövaikutusten ja lasten astmaherkkyyden välisiä yhteyksiä.

Edellä mainitut esimerkit ovat osoitus YTK:n antaman tuen pitkäaikaisuudesta. YTK on kuitenkin osoittanut myös pystyvänsä reagoimaan nopeasti ja asiantuntevasti erilaisiin kriiseihin. Tästä on esimerkkinä tuen antaminen Ranskalle ja Portugalille kesän 2003 metsäpalojen aikana.

Suuri osa YTK:n työstä tukee viime kädessä jäsenvaltioita, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia. Sitä tehdään tiiviissä yhteistyössä noin 2 000 tieteellisen kumppanin kanssa eri puolilla Eurooppaa ja sen ulkopuolella. Tämä huomioon ottaen YTK:hon perustettiin vuoden 2003 loppupuolella uusi linja, joka keskittyy YTK:n ulkopuolisiin sidosryhmiin.

Koska on tärkeää arvioida YTK:n työn merkitystä käyttäjille, YTK teki vuonna 2003 ensimmäisen organisaatioita koskevan käyttäjätyytyväisyystutkimuksensa. Tutkimuksen kohteena olivat sekä sisäiset (komissio) että ulkopuoliset käyttäjät (kuten ministeriöt ja kansalliset viranomaiset). Käyttäjät olivat yleisesti ottaen hyvin tyytyväisiä YTK:hon. Lisäksi ulkopuolinen asiantuntijapaneeli teki virallisen viisivuotisarvioinnin (1999-2003) YTK:n tieteellisestä ja teknisestä työstä. Arvioinnin tulokset tulevat saataville vuonna 2004.

Toteuttamalla työohjelmaansa YTK jatkoi osallistumistaan eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämiseen, joka on viime vuosien tärkein tutkimuspoliittinen aloite. Tutkimuksen pääosasto ja YTK:hon kuuluva Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos allekirjoittivat yhteistyösopimuksen, mikä on osoitus tämän politiikan tarvitsemasta lisätuesta.

YTK on ihanteellinen paikka harjoittaa tutkimusta, sillä tutkijat voivat nähdä työnsä merkityksen ja vaikutuksen EU:n lainsäädännössä. YTK:ssa painotetaan tutkijakoulutuksen merkitystä, ja merkittävä osa tutkijoistamme onkin uransa alkuvaiheessa. Tätä seikka on haluttu korostaa tässä vuosikertomuksessa omistamalla erityinen jakso nuorten tutkijoiden palkinnoille. Lisäksi YTK:ssa on otettu käyttöön teknisistä saavutuksista myönnettävä tunnustuspalkinto.

Annan tunnustuksen YTK:n koko henkilöstölle, joka on YTK:n hallintoneuvoston ja tutkimuskomissaari Philippe Busquinin tukemana vaikuttanut merkittävästi vuonna 2003 saavuttamiimme tuloksiin, ja odotan kiinnostuneena, mitä haasteita vuosi 2004 tuo mukanaan.

Barry Mc Sweeney

4. Yhteisön politiikan tukeminen

Esimerkkejä EU:n lainsäädännön tukemisesta

Asetusten (EY) N:o 1829/2003 ja (EY) N:o 1830/2003 täytäntöönpanon tukemiseksi YTK nimitettiin yhteisön vertailulaboratorioksi muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan lainsäädännön alalla. Vertailulaboratorion tehtävänä on arvioida eri menetelmien soveltuvuutta lainsäädännön noudattamisen valvontaan.

Komission suositus 2003/556/EY muuntogeenisten ja muiden viljelykasvien rinnakkaiseloa koskevista ohjeista perustuu suureksi osaksi YTK:n työhön.

YTK tuki neuvoston päätöstä 2000/766/EY ja asetusta (EY) N:o 1774/2002, joissa kielletään kokonaan liha- ja luujauhon käyttö rehujen ainesosina, koordinoimalla noin 50 laboratorion välisen vertailututkimuksen.

YTK koordinoi laajamittaista kenttäkoetta, joka liittyi asetuksen (ETY) N:o 3508/92 muuttamiseen sekä lammas- ja vuohieläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskevan uuden asetuksen tukemiseen.

YTK vaikutti ratkaisevasti kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoituksia (REACH) koskevan komission ehdotuksen KOM(2003)644 lopullinen laadintaan. Asiaa käsitellään tarkemmin sivuilla 6 ja 30.

YTK viimeisteli ja julkaisi riskinarviointia koskevat tekniset ohjeet ("Technical Guidance Document of risk assessment"), joilla tuetaan uusien ilmoitettujen aineiden riskien arviointia koskevaa komission direktiiviä 93/67/ETY, olemassa olevien aineiden riskien arviointia koskevaa komission asetusta (EY) N:o 1488/94 ja biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/8/EY.

Vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta annetun Seveso II -direktiivin 96/82/EY tarkistukset perustuivat suureksi osaksi YTK:n järjestämien asiantuntijaseminaarien tuloksiin.

YTK tuki direktiiviä 2003/42/EY, joka liittyy ilma-alusten vaaratilanteiden ilmoitusjärjestelmien eurooppalaiseen koordinointikeskukseen ja poikkeamien ilmoittamiseen siviili-ilmailun alalla. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat kyseisen direktiivin 13. kesäkuuta 2003.

YTK tuki yhteisön pelastuspalvelun toimintaohjelmaa koskevaa komission päätöstä 1999/847/EY Euroopan tulvavaroitusjärjestelmällään, joka antoi hyvin tuloksin tulvavaroituksia seuraavista joista ja alueista: Ebro (Espanja), Iskar (Bulgaria), Ylä-Oderin ja Veikselin vesistöalueet (Puola ja Tsekki), Siret (Romania) ja Sisilia.

YTK on valittu tieteelliseen koordinointielimeen yhteisössä harjoitettavaa metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurantaa koskevan komission asetusehdotuksen KOM(2002)404 tukemiseksi.

Komission tiedonannossa KOM(2003)354 lopullinen, "Kestävään tuotantoon siirtyminen - Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistyminen", todetaan YTK:n työn olevan "keskeinen ympäristönsuojelun tason paranemista edistävä tekijä".

Komission tiedonantoa KOM(2003)250 valmisteltaessa YTK antoi ympäristöasioiden pääosastolle jätteiden energiakäyttöä koskevia tietoja. Tiedonanto julkaistiin jätteitä koskevan puitedirektiivin 75/442/ETY mahdollista tarkistusta silmällä pitäen.

YTK tuki vesipuitedirektiiviä (KOM(1997)49) osallistumalla ekologista tilaa ja interkalibrointia koskevaa yhteistä täytäntöönpanostrategiaa käsittelevän työryhmän johtamiseen.

YTK:n auttoi muotoilemaan komission kannan ennen Yhdysvaltojen ajaman, hiilen sitomista käsittelevää foorumia koskevan kansainvälisen peruskirjan allekirjoittamista (ks. K(2003)1911/1).

YTK myötävaikutti maaperän ja meriympäristön suojelua koskevia teemakohtaisia strategioita käsitteleviin komission tiedonantoihin KOM(2002)179 ja KOM(2002)539 osallistumalla asianomaisiin työryhmiin.

YTK myötävaikutti Euroopan kehittyvää avaruuspolitiikkaa käsittelevään komission tiedonantoon KOM(2003)17 osallistumalla ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa koskevaan GMES-hankkeeseen.

YTK myötävaikutti komission tiedonantoon KOM(2001)245 "Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelma" organisoimalla ja toteuttamalla eri mallien keskinäistä vertailua koskevan tutkimuksen ja laatimalla ennusteita useiden Euroopan kaupunkien otsoni- ja hiukkaspitoisuuksista vuonna 2010.

YTK antoi direktiiviehdotusta KOM(2003)453 varten, joka koskee puitteiden säätämistä energiaa käyttäviä tuotteita koskevien ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamista varten, syöttötietoja, joiden avulla arvioitiin energian ja hiilen säästöjä, joita voidaan saavuttaa asettamalla energiatehokkuus vaatimuksia erityyppisille loppukäyttöön tarkoitetuille laitteille.

YTK tutki energian loppukäytön tehokkuutta ja energiapalveluja koskevaa direktiiviehdotusta KOM(2003)739 varten nykyistä markkina- ja poliittista tilannetta energiapalveluyritysten kannalta ja osallistui muiden ehdotettujen toimenpiteiden, kuten energiatehokkuustodistusten, kysyntään vastaamisen, kehittyneen mittauksen ja riittävästi tietoja sisältävän laskutuksen valmisteluun.

YTK myötävaikutti eEurope 2005 -toimintasuunnitelmaa koskevaan komission tiedonantoon KOM(2002)263 esittelemällä Eurostatin, yritystoiminnan pääosaston ja tietoyhteiskunnan pääosaston kokouksessa sähköisen kaupankäynnin valmiuksia kuvaavaa yhdistelmäindikaattoria käsittelevän pilottitutkimuksen.

Komission tiedonannossa KOM(2003)265 lopullinen, joka on ensimmäinen tietosuojadirektiivin 95/46/EY täytäntöönpanoa käsittelevä kertomus, viitataan YTK:n laatimaan kertomukseen "Future bottlenecks in the information society".

Komission tiedonannossa KOM(2003)301, jonka nimi on "Kohti jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa", on erityinen viittaus YTK:n "Pay As You Throw" -hankkeeseen.

YTK tuki ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämistä koskevan direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanoa antamalla jätteenpolttoa koskevia tietoja ja tarkistamalla asiaa koskevan asiakirjaluonnoksen. YTK hoitaa parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT) määrittelyn laatimalla parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevat vertailuasiakirjat (BREF-asiakirjat).

4.1. Kemikaalien turvallisuus

Euroopan komissio ehdotti lokakuussa 2003 kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoituksia koskevaa uutta lainsäädäntöä (REACH), jonka tavoitteena on edistää terveyden ja ympäristön suojelua ja samalla myös Euroopan kemianteollisuuden innovointitoimintaa ja kilpailukykyä. YTK on koordinoinut EU:n ilmoitusjärjestelmää ja uusien kemikaalien riskien arviointia, ja se auttaa kehittämään REACH-järjestelmään tarvittavia ohjeistoja, ohjelmistoja ja perusrakenteita hyödyntämällä tiedonkeruun, painopisteiden määrittämisen ja riskinarvioinnin alalla hankkimaansa osaamista.

YTK:n alainen Euroopan kemikaalivirasto (ECB) on uusia ja olemassa olevia kemikaaleja koskevien tietojen keräämisen keskus. Vuonna 2003 luokiteltiin 350 uutta ainetta, laadittiin 30 riskinarviointiraporttia olemassa olevista aineista ja kehitettiin 5 testausmenetelmää. Lisäksi ECB perusti Euroopan kemikaalitietojärjestelmän, joka tarjoaa nykyään kaikille avoimen kemikaaleja ja niihin liittyvää lainsäädäntöä koskevien tietojen keskitetyn hakuvälineen.

REACH-järjestelmässä aiotaan testata noin 20 000 ainetta. Jos testauksessa käytettäisiin pelkästään tavanomaisia riskinarviointimenetelmiä kemikaalitietojen saamiseksi, siinä jouduttaisiin käyttämään miljoonia koe-eläimiä. YTK:n alaisessa Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskuksessa (ECVAM) validoidaan menetelmiä, joilla pyritään vähentämään eläinkokeiden tarvetta ja samalla myös tehostamaan testausta ja vähentämään siihen liittyviä kustannuksia. Lisäksi kosmetiikkadirektiivin seitsemännen muutoksen täytäntöönpano edellyttää sellaisten menetelmien validointia, joilla voidaan korvata kosmeettisten ainesosien testaaminen eläinkokeilla. ECVAM on vastannut näihin tarpeisiin paneutumalla keskeisillä aloilla niihin eläinkokeisiin, jotka on tarpeen korvata. YTK:n vuonna 2003 laatimassa raportissa arvioidaan, että REACH-järjestelmän täytäntöönpanosta johtuvia suoria testauskustannuksia voidaan vähentää yli 900 miljoonalla eurolla käyttämällä kvantitatiivisia rakenne-aktiivisuussuhteita (Quantitative Structure-Activity Relationships, (Q)SARS). Nämä ovat teoreettisia malleja, joiden avulla voidaan tehdä päätelmiä molekyylien fysikaalis-kemiallisista ja biologisista (esimerkiksi toksikologisista) ominaisuuksista molekyylien kemiallisen rakenteen perusteella. ECVAM onkin alkanut validoida yhdessä OECD:n kanssa lupaavimpia vaihtoehtoja noin 3 000 tietokonemallin ja -ohjelman joukosta.

Ihmisten altistumista koskevia tietoja, joilla on keskeinen merkitys REACH-järjestelmän täytäntöönpanossa, on toistaiseksi niukasti saatavissa. Arvioidakseen ihmisten kokonaisaltistumista tuotteista ja tavaroista peräisin oleville aineille YTK on tehnyt useita tutkimuksia ainutlaatuisella Indoortron-laitteistollaan. Se on tehty kokeita, joilla on pyritty tunnistamaan tupakkatuotteissa olevat lisä- ja torjunta-aineet. Lisätutkimukset ovat osoittaneet, että tupakoinnin aikaiset ilmanvaihdon muutokset eivät vaikuta merkittävästi savun ainesosien, kuten CO:n, NOx:n ja aromaattisten yhdisteiden pitoisuuksiin ilmassa.

4.2. Elintarvikkeiden turvallisuus

YTK tukee tieteellisesti ja teknisesti EU:n elintarvike- ja rehulainsäädännön laatimista ja täytäntöönpanoa kehittämällä, yhdenmukaistamalla ja validoimalla analyysimenetelmiä, joilla seurataan erilaisia kemiallisia, fysikaalisia ja biologisia parametrejä. Tähän kuuluvat vertailumateriaalien ja pätevyystesteihin tarvittavien materiaalien valmistus ja varmennus, joilla tuetaan EU:n elintarvike- ja rehulainsäädäntöä. Tästä voidaan mainita esimerkkeinä vierasaineiden enimmäispitoisuudet, erilaisia lisäaineita koskevien lupien peruutukset, elintarvikkeiden merkinnät (ravitsemukselliset ominaisuudet) ja petostentorjuntatoimet (elintarvikkeiden aitous). Seuraavassa kuvataan joitakin vuoden 2003 saavutuksia:

Akryyliamidi

Akryyliamidi, jota muodostuu kuumennettaessa hyvin hiilihydraattipitoista ravintoa (esimerkiksi valmistettaessa ranskalaisia perunoita), on luokiteltu mahdollisesti ihmiselle syöpää aiheuttavaksi aineeksi. Akryyliamidin esiintymistä erilaisissa elintarvikkeissa onkin alettu seurata maailmanlaajuisesti. YTK tukee akryyliamidin mittausten standardointia validoimalla menetelmiä, valmistamalla varmennettuja vertailumateriaaleja ja ylläpitämällä akryyliamidin seurantatietokantaa. Vuonna 2003 järjestettiin ensimmäinen laboratorioiden välinen testaus näkkileipien ja voileipäkeksien akryyliamidipitoisuuksien määrittämisestä. Testauksen tavoitteena oli tarkistaa laboratorioiden suoritustaso ja eritellä käytettyihin menetelmiin mahdollisesti liittyviä ongelmia.

Yhteisön vertailulaboratorio rehujen lisäaineiden alalla

Eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista annetussa uudessa asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 edellytetään, että kaikkien tällaisten lisäaineiden hyväksynnässä käytetään uutta menettelyä. Vaikka tämä prosessi kuuluu Euroopan elintarviketurvallisuus viranomaisen vastuualueeseen, YTK on yhteisön vertailulaboratoriona vastuussa vertailunäytteiden varastoinnista ja hakijoiden ehdottamista analyysimenetelmistä marraskuusta 2004 alkaen.

Tarttuva spongiforminen enkefalopatia (TSE)

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoa tuettiin EU:n TSE-lainsäädännön täytäntöönpanossa vuonna 2003 jatkamalla hiljattain kehitettyjen post mortem -TSE-testien arvioimista, TSE-pikatestien laadunvarmistusta sekä suoritustason testaamista. Koska elintarvikkeita ja rehuja koskevalla lihaluujauhon käyttökiellolla on suuri merkitys TSE:n yhteydessä, YTK teki pätevyystestin, joka osoitti, että kiellon noudattamista voidaan valvoa ainoastaan mikroskopian avulla, sillä kaikki muut menetelmät antoivat hyvin huonoja tuloksia. YTK:n tutkimus osoitti myös, että kiellon noudattamisen tarkempi valvonta edellyttää lajispesifisiä havaitsemismenetelmiä.

Tonnikalojen elohopeapitoisuus

YTK:ssa valmistettiin lajispesifinen metyylielohopean (CH3-Hg) pisteväkevöinti-isotooppivertailumateriaali (IRMM-670; 202Hg-isotoopin väkevöinti 98 prosenttiin). Lisäksi kehitettiin mittausmenettely ja suoritettiin laajoja stabiiliustestejä, ja uutta merkkiainetta käytettiin tonnikalanäytteen metyylielohopeapitoisuuden sertifioinnissa.

4.3. Nopea toiminta hätätilanteissa

4.3.1. Metsäpalot

Kesä 2003 oli yksi kuumimmista kesistä Euroopassa. Yli 40 asteen lämpötilat vaikuttivat osaltaan metsäpaloihin, jotka olivat pahempia kuin juuri koskaan aikaisemmin. Portugalissa hallitus julisti luonnonkatastrofista johtuvan hätätilan, kun noin 20 ihmistä oli menettänyt henkensä ja tuli oli tuhonnut laajoja metsäalueita.

YTK:n satelliittihavainnoista saamat luvut osoittavat, että 20. elokuuta 2003 mennessä Portugalissa oli palanut 355 976 hehtaaria maata. Syyskuun 15. päivään 2003 mennessä tämä luku oli kasvanut 379 038 hehtaariin. Nämä luvut osoittavat, että Portugalin metsäalueesta tuhoutui lähes 6 prosenttia, joka vastaa EU:n viidessä Välimeren maassa yhden vuoden aikana palaneiden alueiden kokonaispinta-alaa viime vuosina.

Metsäpalovaaraa koskevat laskelmat tehtiin viime aikoihin saakka paikallisella tasolla, mutta ympäristöasioiden pääosaston ja YTK:n perustaman Euroopan metsäpalotietojärjestelmän (EFFIS) ansiosta Eurooppaan on saatu yhtenäinen metsäpalotietojärjestelmä. Kaikki EFFIS-järjestelmän laatimat metsäpalovaaraa koskevat ennustekartat jaetaan joka aamu Internetin välityksellä jäsenvaltioiden pelastuspalveluille ja metsäpaloyksiköille sekä ympäristöasioiden pääosaston pelastuspalveluyksiköille.

YTK tukee edelleen ympäristöasioiden pääosastoa sekä jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja kansallisia viranomaisia kehittämällä ja soveltamalla asianmukaisia maanpäällisiä ja satelliittivälitteisiä tiedonkeruu- ja havainnollistamisvälineitä sekä mallinnusjärjestelmiä metsäpalojen ennaltaehkäisyä, vahinkojen arviointia ja kriisien jälkeistä analysointia varten.

4.3.2. Ennusteet kuivuuden vaikutuksista EU:n satoihin

Ennätyksellisten lämpötilojen ohella Eurooppa kärsi vuonna 2003 pahimmasta kuivuudesta yli neljännesvuosisataan. YTK käytti kehittynyttä satoennuste järjestelmäänsä arvioidessaan ankaran kuivuuden vaikutuksia tämän vuoden satoihin EU:ssa. Tällaisia ennusteitaan tarvitaan maatalouden suunnittelussa ja päätöksenteossa. YTK:n satoennusteilla, jotka perustuvat agrometeorologisiin malleihin ja satelliitti-indikaattoreihin, tuotetaan maatalouden pääosaston tarvitsemia tarkkoja tietoja Euroopan viljelyalueista, sadoista ja tuotantomääristä.

YTK laatii kvantitatiivisia ennusteita, joiden perusteella tehdään objektiivisia, ajankohtaisia ja tarkkoja satoarvioita. Arviot lasketaan joka toinen kuukausi, ja tärkeimpiä viljakasveja (vehnää, ohraa ja maissia), öljykasveja (rypsiä ja auringonkukkaa), sokerijuurikasta ja perunaa koskevat arviot julkaistaan koko Euroopan mantereen, Pohjois-Afrikan ja Turkin osalta.

EU:n tärkeimpien satojen odotettiin niukkenevan 6 prosentista (peruna) 25 prosenttiin (auringonkukka). Vehnäntuotannossa menetettiin noin 10 miljoonaa tonnia edelliseen satovuoteen verrattuna (Yhdistyneessä kuningaskunnassa vehnäsadon ennustettiin pienenevän 10 prosenttia), ja viljamaissisato pieneni noin 4 miljoonaa tonnia.

4.4. Liikennepolttoaineena käytetyn vedyn turvallisuus

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja energian toimitusvarmuuden parantamisen yhteydessä EU:ssa on herännyt suuri kiinnostus maantieliikenteen vaihtoehtoisiin polttoaineisiin. Komission tuorein aloite, jolla se pyrkii edistämään vedyn käyttöä tulevaisuuden energiankantajana, on Euroopan vetyteknologiayhteisö, jonka tavoitteena on nopeuttaa vety- ja polttokennoteknologian kehitystä ja käyttöä Euroopassa. Vaikka vety on yksi lupaavimmista vaihtoehtoisista polttoaineista, vielä tarvitaan paljon tutkimus- ja kehittämistyötä ennen kuin vetyä voidaan hyödyntää samalla tavoin kuin bensiiniä, dieselöljyä ja hiilivetykaasuja. Vedyn suorituskyky, loppukäytön tehokkuus ja turvallisuus on varmistettava ennen kuin sen massakäyttö on mahdollista. YTK osallistuu tähän teknologiayhteisöaloitteeseen ja keskittyy osassa vetyyn liittyvistä toimistaan vedyn varastointi- ja kuljetusjärjestelmien turvallisuuteen sekä riskien ja suorituskyvyn arviointiin.

Vuonna 2003 YTK julkaisi laajan raportin turvallisista vedynvarastointiteknologioista ja järjesti unioniin liittymässä oleville maille erityisen seminaarin, jonka aiheena oli maantieliikennettä varten tarkoitettujen innovatiivisten vedynvarastointitekniikoiden turvallisuus, tehokkuus ja suorituskyky. Parhaillaan asennetaan erityisiä vedyn varastoinnin testauslaitteistoja, jotka on tarkoitettu muun muassa ajoneuvojen polttoainesäiliöiden täysimittaiseen testaukseen, jossa arvioidaan vedyn paineenvaihtelua ja läpäisevyyttä (kaasunvarastointitutkimuksia varten). Lisäksi asennetaan täydentäviä testauslaitteistoja, joilla arvioidaan hydridien ja hiilirakenteiden varastointitehokkuutta (kiinteässä olomuodossa tapahtuvaa varastointia koskevia tutkimuksia varten). YTK tekee tällä alalla yhteistyötä "Safety of Hydrogen as an Energy Carrier"- ja "Hydrogen Systems for Automotive Applications" -verkkojen kanssa ja toimii Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n yhteistyökumppanina.

YTK:n työn painopiste on testausmenetelmien yhdenmukaistamisessa, turvallisuusvaatimusten kehittämisen teknisessä ja tieteellisessä tukemisessa sekä parhaita toimintatapoja koskevissa ohjeissa, joilla pyritään alakohtaiseen standardointiin. Kokeita täydennetään simulointitekniikoilla, joilla tutkitaan vakaviin onnettomuuksiin liittyvien vetyräjähdysten seurauksia ja määritellään tehokkaita vastatoimia. Marraskuussa 2001 annetussa vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevässä komission tiedonannossa arvioidaan, että vedyllä olisi 2 prosentin osuus maantieliikenteen polttoainemarkkinoista vuonna 2015 ja 5 prosentin osuus vuonna 2020. YTK:n työ edistää näiden poliittisten tavoitteiden saavuttamista.

4.5. Itäisten ydinreaktoreiden turvallisuus

Itsenäisten valtioiden yhteisössä (IVY:ssä) ja Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) toimii nykyään 61 Neuvostoliitossa kehitettyä ydinreaktoria, joiden kapasiteetti on 47 gigawattia sähköä. Seitsemänkymmentäviisi prosenttia käytössä olevista Neuvostoliitossa kehitetyistä ydinvoimaloista ylittää kuitenkin 20 vuoden iän vuoteen 2007 mennessä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää tukea seurannan, valvonnan ja tutkimustyön jatkamista, jotta varmistettaisiin turvallisuusvaatimusten noudattaminen tulevaisuudessakin.

YTK, jolla on yli 40 vuoden kokemus tältä alalta, osallistuu vanhenevien ydinlaitosten hallintaa koskeviin tutkimuksiin ja kriittisten vaurioiden mekanismeihin liittyvien turvallisuudenarviointimenetelmien parantamiseen. Aihepiirit käsittävät sekä idässä että lännessä kehitetyt reaktorit. YTK:n SAFELIFE-hankkeen yhteydessä toimivien verkkojen välityksellä käsitellyt aiheet ulottuvat reaktoripaineastioiden arvioimisesta, hitsaussaumojen jäännösjännityskenttien tutkimisesta, riskiperustaisista tarkastusmenettelyistä ja lämpöväsymisestä kehittyneisiin säteilytutkimuksiin ja huoltomenettelyjen optimointiin.

Vuonna 2003 jatkettiin kaikkien saatavilla olevien, painevesireaktoreiden paineastioita koskevien valvontatietojen analysointia ja tutkittiin uusia materiaaleja (kuten malliteräksiä). Kansainvälisen atomienergiajärjestön kanssa määritettiin vertailuperusmetallin ominaisuudet. Lisäksi aloitettiin reaktorisydämen säteilytettyjä sisäosia koskevat korroosiotutkimukset, ja Itä-Euroopan ydinlaitosten turvallisuutta käsittelevän verkon ohjauskomitea järjesti yhteistyösopimuksen allekirjoittamisen yhdeksän organisaation kesken, joista seitsemän on KIE-maista ja IVY:stä. YTK on myös käynnistänyt uuden TACIS-hankkeen (TACIS on teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi), jonka tavoitteena on esittää venäläisille ja ukrainalaisille ydinvoimaloiden käyttäjille päätelmät vahvistetuista turvallisuusmarginaaleista ja voimaloiden odotetusta jäljellä olevasta käyttöiästä. YTK analysoi Neuvostoliitossa kehitettyjen painevesireaktoreiden polttoainesauvojen lämpö- ja mekaanisia ominaisuuksia. Laajentumiseen liittyvässä YTK:n toiminnassa järjestettiin koulutusseminaareja neutronihaurastumisesta ja ydinturvallisuudesta.

YTK tarjoaa teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta kaikilla PHARE- ja TACIS-ydinturvallisuusohjelmien aloilla, joilla pyritään parantamaan KIE- ja IVY-maiden ydinlaitosten turvallisuutta. Tämä työ edistää laajentuneen EU:n yhden keskeisen tavoitteen saavuttamista: kohtuuhintaisten, riittävien ja turvallisten energiatoimitusten tarjoamista Euroopan kansalaisille.

4.6. Kokeileva tutkimus

YTK:n kokeilevan tutkimustoiminnan avulla voidaan ennakoida tieteellisiä ja teknologisia tarpeita ja valmistaa tietä uusille hankkeille, joiden tavoitteena on tukea edessä olevien monimutkaisten poliittisten kysymysten käsittelyä. Kokeilevaan tutkimukseen on osoitettu noin 6 prosenttia YTK:n talousarviosta. Seuraavassa käsitellään nanobioteknologiaa esimerkkinä tällaisesta tutkimuksesta.

Nanobioteknologia

Nanobioteknologia on kehittyvä, tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia tarjoava ala, joka integroi nano- tai mikrovalmistuksen biologisiin järjestelmiin. Nanobioteknologian tärkeimmät sovellukset terveydenhuollon alalla liittyvät bioantureihin, proteiinisiruihin, solusirutekniikkaan ja in vivo -seurantaan. Lääkinnälliset laitteet, kuten sydämentahdistimet, keinonivelet, kudosteknologiassa tarvittavat tukirakenteet sekä stentit, joita käytetään laajentamaan tukkeutuneita verisuonia, voivat aiheuttaa erilaisia biologisia reaktioita, kuten ärsytystä, tulehduksia, veren hyytymistä ja kapseloitumista. YTK pyrkii lieventämään näitä ongelmia kehittämällä mikro- ja nanotason funktionaalisia pintoja, jotka ovat vuorovaikutuksessa biologisten järjestelmien kanssa ja muun muassa lisäävät käyttömukavuutta, edistävät paranemista ja parantavat turvallisuutta.

YTK kehittää parhaillaan biologisten ja sellaisten ei-biologisten järjestelmien välisiä rajapintoja, joilla on erityistä toimintaa. Nämä rajapinnat mahdollistavat hallitut biologiset vasteet. Tällaiset tarkasti valmistetut pinnat on suunniteltava ja rakennettava nano- tai molekyylitasolla.

Toiveena on, että tämä tutkimustyö johtaa uuden sukupolven bioantureiden ja biosirujen kehittämiseen ja näitä voidaan käyttää esimerkiksi terveystilanteen ja ympäristön seurannassa, elintarvikkeiden analysoinnissa ja/tai toksikologisissa tutkimuksissa. YTK:ssa kehitetään sellaisten mikro- ja nanokuvioisten polymeeripintojen valmistusta, joissa on kontrolloitu määrä kemiallisia funktionaalisia ryhmiä (kuten amiini-, karboksyyli- ja tioliryhmiä), jotta voitaisiin tutkia morfologisten ja kemiallisten kuvioiden vaikutusta proteiinien adsorptioon ja aktiivisuuteen. Samalla tehdään muun muassa vasta-aineisiin, entsyymeihin ja peptideihin liittyviä proteiiniadsorptiotutkimuksia ja sovelletaan optisia ja sähköisiä tekniikoita päätepisteiden osoittamiseen, jotta näitä kehitystuloksia voitaisiin soveltaa bioantureihin.

Verkkoutuminen on erottamaton osa YTK:n tutkimustoimintaa, ja vaikka nanobioteknologia on vielä lapsenkengissään, YTK tekee jo yhteistyötä yli kahdeksankymmenen EU-maista ja EU:hun liittymässä olevista maista olevan kumppanin kanssa. Näin se on jatkuvasti perillä alan nykyisestä kehityksestä, kehittyvistä tekniikoista ja tulevaisuudennäkymistä.

5. YTK:n huippuosaamispalkinnot

YTK:n huippuosaamispalkinnot otettiin käyttöön vuonna 2002, ja niiden tarkoituksena on antaa tunnustusta YTK:n henkilöstön ja erityisesti nuorten tutkijoiden saavutuksista ja työpanoksista. Seuraavassa mainittujen nuorten tutkijoiden lisäksi palkintoja myönnettiin vuonna 2003 myös parhaasta tieteellisestä julkaisusta ja teknisestä tuesta.

5.1. YTK:n vuoden nuori tutkija - tri Dolores Ibarreta

Geenitestausta käytetään tunnistamaan DNA-jaksojen muutoksia, jotka liittyvät sairauksiin tai niiden mahdolliseen kehittymiseen. Testeillä voidaan ennustaa (vakavien) häiriöiden ilmaantumista tulevaisuudessa paitsi potilaalle myös hänen sukulaisilleen. Koska geenitestien tulokset - DNA-jaksot - ovat muuttumattomia, niillä voi olla kauaskantoisia vaikutuksia yksilön elämään. Pelkästään näiden seikkojen perusteella on erittäin tärkeää varmistaa geenitestauspalvelujen laatu.

YTK, jonka yhtenä tehtävänä on ennakoida tulevaa kehitystä, totesi jo vuonna 1999, että geenitestit ovat palveluja, jotka vaativat laadunvarmistusta. Dolores Ibarreta ja hänen kollegansa ryhtyivät tuolloin käsittelemään tätä kysymystä. He tekivät yhteistyössä tutkimuksen pääosaston kanssa ennakoivan tutkimuksen geenitestaus palveluista Euroopassa. Tämä YTK:n tutkimus, jonka tavoitteena oli edistää yleisiä ja harvinaisia sairauksia koskeville geenitesteille asetettujen laatu-, turvallisuus- ja tehokkuusvaatimusten Euroopan laajuista yhdenmukaistamista, valmistui vuonna 2003.

Tutkimus osoittaa, että vaikka Euroopalla on tunnetusti asiantuntemusta tällä alalla, laadunvarmistuskäytännöt ovat EU:ssa heikolla pohjalla. Tutkimuksessa eritellään puutteita ja ehdotetaan toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa mahdollisimman hyvälaatuiset geenitestauspalvelut. Siten se tarjoaa hyvän perustan tulevalle työlle. Kesäkuussa 2002 YTK koordinoikin kiinnostuksenilmaisupyynnön, joka toi yhteen alan tärkeimmät sidosryhmät. Tämä aloite sai myönteisen vastaanoton, minkä lisäksi siitä tehtiin kuudennen puiteohjelman toisessa kyseistä alaa koskevassa ehdotuspyynnössä yksi ehdotuspyynnön ensisijaisista toimista, jonka tavoitteena on geenitestien vertailujärjestelmän kehittäminen. Ehdotus, jota koordinoi nykyään yksi tärkeimmistä geenitestauksen laatua Euroopassa edistävistä keskuksista esiteltiin marraskuussa 2003, ja tilaisuuteen osallistui EU:n huipputason tutkijoita.

Dolores Ibarretan tutkimusta käytettiin myös keskustelujen tärkeimpänä tausta-aineistona EY:n ja OECD:n yhteisessä keskustelutilaisuudessa, johon osallistui useita kansainvälisiä elimiä (muun muassa WHO ja Euroopan neuvosto). Tilaisuuden tavoitteena oli luoda kansainvälinen tiedonvaihtofoorumi, jolla voidaan valmistaa tietä yhteisille puitteille yleistyvien geenidiagnoosipalvelujen laadun varmistamiseksi. Tutkimus on saatavissa seuraavan julkaisuviitteen avulla: "Towards quality assurance and harmonisation of genetic testing services in EU Ibarreta D, Bock A.K., Rodriguez-Cerezo, E. ESTO Report, Joint Research Centre, European Commission, EUR 20977 EN, 2003".

Dolores Ibarreta opiskeli biologiaa Marylandin yliopistossa, ja toimi perustutkintonsa jälkeen tutkijana National Cancer Institutessa (NCI-NIH), Yhdysvalloissa. Hän saavutti filosofian tohtorin arvon genetiikassa Universidad Complutense de Madridissa, Espanjassa, ja harjoitti kokeilevaa tutkimusta Centro de Investigaciones Biologicasissa (CIB-CSIC), Madridissa. Tohtorintutkintonsa jälkeen hän työskenteli stipendiaattina Georgetown University Medical Centreissä, Yhdysvalloissa, jossa hän keskittyi Alzheimerin taudin molekyylipatologiaan. Vuonna 1999 hän siirtyi laboratoriotyöstä teoreettiseen tutkimukseen, ja YTK:ssa hän keskittyi analysoimaan uusien bioteknologioiden vaikutuksia terveydenhuoltoalaan.

5.2. YTK:n palkinto nuorelle tutkijalle tieteellisestä innovaatiosta - tri Nicole Erdmann

Ydinmateriaalivalvonnasta vastaavat kansainväliset julkiset organisaatiot ovat toteuttaneet uusia, tiukennettuja valvontaohjelmia, joilla on pyritty vahvistamaan ja parantamaan ydinlaitosten vaatimustenmukaisuuden varmistamiseen ja ilmoittamatta jätettyjen ydinteknisten toimien havaitsemiseen tähtääviä tarkastuksia.

Radioaktiivisten aineiden päästöjen yhteydessä muodostuu usein pieniä hiukkasia, jotka koostuvat uraanioksidimatriisista, joka sisältää pieniä määriä uraania ja amerikiumia. Analysoimalla yksittäisiä hiukkasia voidaan selvittää kyseisen materiaalin alkuperä, ikä ja historia. Hiukkasten analysoinnissa käytetään vakiomenetelmänä sekundääri-ionimassaspektroskopiaa (SIMS), mutta sen haittapuolena ovat isobaariset interferenssit (238U/238Pu, 241Am/241Pu). Esimerkiksi 238Pu-mittauksia haittaa 238U:n esiintyminen ja päinvastoin. Sen vuoksi on ehdotettu, että ongelma ratkaistaisiin käyttämällä resonanssi-ionisaatiomassaspektroskopiaa (RIMS) yhdessä ionipommituksen ("ion gun sputtering") kanssa.

RIMS-spektroskopiaa koskeva toteutettavuustutkimus tehtiin yhteistyössä Saksassa sijaitsevien Münsterin ja Mainzin yliopistojen ja Belgiassa sijaitsevan Leuvenin yliopiston kanssa, ja tulokset [1] osoittivat, että uraanihiukkasten havaitsemistehokkuus kasvoi kaksi suuruusluokkaa ja selektiivisyys ja herkkyys paranivat. Mainzin yliopistossa suunnitellaan nykyään RIMS-laitoksen perustamista yhteistyössä YTK:n kanssa.

[1] * N. Erdmann, M. Betti, F. Kollmer, A. Benninghoven, C. Grüning, V. Philipsen, P. Lievens, R.E. Silverans, E. Vandeweert. Resonant and non-resonant laser ionization of sputtered uranium atoms from thin films and single micro-particles: Evaluation of a combined system for trace and particle analysis. Anal. Chem. 75 (13), 3175 -3181 (2003).

Nicole Erdmann suoritti fysiikan tutkinnon Mainzin yliopistossa, Saksassa, vuonna 1994 ja filosofian tohtorin tutkinnon Mainzin yliopiston ydinkemian laitoksella vuonna 1998. Hän työskenteli YTK:ssa sekä stipendiaattina että tutkijana vuoteen 2003 saakka ja työskentelee nykyään tutkijana Mainzin yliopistossa.

5.3. YTK:n palkinto nuorelle tutkijalle elintarviketutkimuksen merkittävästä edistämisestä - tri Hubert Chassaigne

Seleeni on välttämätön, mutta myrkyllinen alkuaine, jota ihminen tarvitsee noin 50-200 mikrogrammaa päivässä. Koska pitoisuusalue on näin kapea, on tarpeen tuntea hyvin tämän alkuaineen spesiaatio.

Seleenihiivaa käytetään lisäravinteena, jolla säännellään seleenin saantia. Euroopan markkinoilla on nykyään tarjolla useiden valmistajien tuotteita. Tällaisten lisäravinteiden todennäköisesti sisältämien kivennäisaineiden kemiallisista muodoista annetaan kuitenkin hyvin vähän tietoa tai sitä ei anneta ollenkaan.

Tästä syystä YTK kehittää parhaillaan menetelmää hiivoissa olevan seleenin spesiaatiota koskevaa toteutettavuustutkimusta varten. Vuonna 2003 kehitettiin vaiheittainen uuttomenetelmä, jolla arvioidaan ravintoseleenin liukoisuutta hiivoissa. Analyysimenetelmä valittiin molekyylipainoltaan pieniä seleenimuotoja varten. Intaktien proteiinien analysointiin ehdotettiin uuttaa, integroitua analyysimenetelmää, jossa on kolme osaa: 1) kaksiulotteinen geelielektroforeesi proteiineja varten, 2) laserablaatioon perustuva tekniikka seleenin osoittamiseksi ja 3) proteiinien ominaisuuksien määrittäminen massaspektrometrialla.

Nämä tulokset [2] edistävät seleenin ja seleeniä sisältävien proteiinien muotojen määrittämistä vertailumateriaalina mahdollisesti käytettävissä hiivoissa.

[2] H. Chassaigne, C.C. Chery, G. Bordin, A.R. Rodriguez. 2-Dimensional gel electrophoresis technique for yeast selenium-containing proteins - Sample preparation and MS approaches for processing 2-D gel protein spots. Journal of Analytical Atomic Spectrometry, 2004, 19(1), 85-95.

Hubert Chassaigne suoritti analyyttisen kemian tutkinnon Bordeaux'n yliopistossa, Ranskassa, vuonna 1996, filosofian tohtorin tutkinnon vuonna 1999 ja sai tutkimusapurahan YTK:hon vuosiksi 2001-2003. Hän on työskennellyt YTK:ssa tutkijana vuodesta 2003.

5.4. YTK:n palkinto tieteellisestä julkaisusta - tri Yannis Drossinos

Viimeaikainen kiinnostus aerosolihiukkasia kohtaan johtuu osittain siitä, että niiden haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen on yhä enemmän näyttöä ja ne vaikuttavat myös maapallon ilmastoon. Homogeeniseksi nukleaatioksi kutsutun prosessin tuloksena moottoreiden päästöissä syntyy nanohiukkasia, mikä on yksi syy nykyaikaisista, pienimassaisia päästöjä tuottavista moottoreista peräisin olevien mikrohiukkasten suureen pitoisuuteen. Vertailun vuoksi kerrottakoon, että jääytimen muodostuminen alijäähtyneissä vesipisaroissa on mekanismi, joka johtaa yläpilvien muodostumiseen troposfäärin yläosassa.

Nukleaationopeuksien laskemisessa käytetään yleensä klassista nukleaatioteoriaa. Teorian yhtenä rajoituksena on kuitenkin implisiittinen olettamus siitä, että nukleoituva pisara on stationaarinen. Tämä olettamus johtaa niin kutsuttuun translaatio-rotaatioparadoksiin. Palkitussa julkaisussa käsitellään tätä ristiriitaa ja ehdotetaan paradoksiin ratkaisua, jossa klassiseen teoriaan tehdään johdonmukainen korjaus. Korjauksen osoitetaan johtuvan nukeloituvan pisaran translatorisesta invarianssista. Käytetty menetelmä perustuu Bose-Einstein-kondensaatiota koskevissa tutkimuksissa kehitettyjen kvanttimekaanisten näkökohtien soveltamiseen.

Tulokseksi saatua muutettua klassista nukleaatioteoriaa voidaan soveltaa nykyaikaisten autonmoottoreiden nanohiukkaspäästöjen mallinnuksessa, joka on erittäin tärkeä ala tällaisten päästöjen mahdollisten ympäristö- ja terveysvaikutusten vuoksi, sekä kaupunki-ilman laatua koskevissa malleissa. Teorialla on myös ympäristösovelluksia: sillä voidaan kuvata esimerkiksi tiivistymisytimien muodostumista ilmakehän pilviprosesseissa. Niiden muodostuminen on tärkeä osatekijä arvioitaessa aerosolien epäsuoria vaikutuksia ilmastoon.

Yannis Drossinos suoritti perustutkintonsa Yalen yliopistossa, matematiikan master-tutkinnon Columbian yliopistossa ja kemiallisen fysiikan tohtorin tutkinnon Harvardin yliopistossa. Hän tuli YTK:hon vuonna 1990.

5.5. YTK:n palkinto teknisestä tuesta - Heinz Stutz ja Joachim Küst

YTK tekee ydinpolttoaineiden turvallisuuteen liittyvässä työssään mikrorakennetason tutkimusta polttoaineiden mekaanisista ja kemiallisista vuorovaikutuksista eri vaiheissa. Tämä edellyttää säteilytettyjen polttoaineiden ominaisuuksien määrittämistä. Hiljattain käynnistettiinkin uusi ohjelma, jonka tavoitteena on kuvata korkean palaman polttoaineiden hilarakenteen muutoksia.

Tällaisissa analyyseissä käytetään mieluiten hienoa röntgensädettä. Tähän saakka röntgensäteilyn keskittäjässä on käytetty lyijylasikapillaaria. Vuoden 2003 YTK-palkinto teknisestä tuesta myönnettiin H.-M. Stutzille ja J. Küstille heidän osallistumisestaan uudentyyppisen keskittäjän, "metallisen iiriskapillaarin" kehittämiseen. Tällä uudella laitteella, joka suunniteltiin, valmistettiin ja testattiin YTK:ssa, on huomattavia etuja tavanomaiseen lyijylasikapillaariin verrattuna. Sitä voidaan käyttää korkean erotuskyvyn röntgentekniikoissa, kuten mikrodiffraktiossa, spektroskopiassa ja pienkulmaröntgendiffraktiossa.

Metallista iiriskapillaaria, jolle haetaan parhaillaan patenttia, voidaan mahdollisesti käyttää litografian, synkrotronisäteilytyksen, metallinpuhdistuksen ja jopa lääketieteellisten menettelyjen alalla. Kaksi prototyyppiä on jo suunniteltu erityisesti Belgian ydintutkimuskeskuksen käyttöön. Tämä uusi, innovatiivinen järjestelmä mahdollistaa myös erilaisten ydin- ja muiden materiaalien ohuiden rajapintamateriaalien rakenteellisen karakterisoinnin.

Heinz Stutz on työskennellyt YTK:ssa vuodesta 1974. Hänellä on vankka kokemus tarvikkeiden ja hansikaskaappien kehittämisestä laboratorioita ja kuumakammioita varten. Hän johtaa YTK:n erästä teknistä työpajaa.

Joachim Küst on työskennellyt YTK:ssa vuodesta 2002 alkaen. Hänellä on käsityöammatti- ja koneteknistä kokemusta. Hän on Heinz Stutzin johtaman työpajan varajohtaja

6. YTK:n laitosten saavutuksia vuonna 2003

YTK:n monivuotinen työohjelma (2003-2006), joka hyväksyttiin 20. maaliskuuta 2003 (komission päätös C(2003)819), koostuu seuraavista neljästä keskeisestä alueesta:

1) elintarvikkeet, kemikaalit ja terveys

2) ympäristö ja kestävä kehitys

3) ydinturvallisuus ja ydinmateriaalivalvonta ja

4) horisontaaliset toimet: teknologian kehityksen ennakointi, vertailumateriaalit ja -mittaukset, yleinen turvallisuus ja petosten torjunta.

Näiden keskeisten alueiden toimet on valittu siten, että politiikan tarpeet ja YTK:n osaaminen sopivat mahdollisimman hyvin yhteen. Toimet on ryhmitelty yhdennetyiksi tutkimusalueiksi (Integrated Scientific Areas, ISAs). Seuraavalla sivulla esitetään yhdennettyjen tutkimusalueiden jakautuminen eri tutkimuslaitosten kesken. Yhdennettyihin tutkimusalueisiin pohjautuva rakenne kehitettiin kuudetta puiteohjelmaa varten siten, että toimet jaetaan eri tutkimuslaitosten kesken, millä pyritään parantamaan YTK:n toiminnan yhtenäisyyttä ja kohdentamista.

Vuosikertomuksen tässä luvussa esitetään lyhyt kuvaus kussakin YTK:n seitsemässä tutkimuslaitoksessa vuonna 2003 toteutetuista toimista. Siinä kuvataan saavutettuja läpimurtoja, joita ovat muun muassa luonnon toksiinien (patuliini) määrittäminen ja radioaktiivisen jodin (129I) transmutaatio. Siinä kuvataan myös kalastusalusten paikantamisessa saavutettua viimeisintä edistystä ja ydinreaktoreiden turvallisuuden tukemista. Muita seuraavilla sivuilla käsiteltäviä aiheita ovat YTK:n rooli ajoneuvojen päästöjen, muuntogeenisten organismien ja tekniikan tulevaisuudentutkimuksen aloilla.

6.1. Monivuotisen ohjelman rakenne

Monivuotisen työohjelman rakenne - Yhdennetyt tutkimusalat

1. Elintarvikkeet, kemikaalit ja terveys

Elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuus ja laatu

Elintarvikeketju: maataloudesta kuluttajansuojaan

Muuntogeeniset organismit elintarvikkeissa, rehuissa, siemenissä ja ympäristössä

Kemikaalien ja altistumisen arviointi

Eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät

Biolääketieteen sovellusten tekniikat

Terveys ja ympäristö: altistumisen käsittely ihmisen ympäristögenomiikan kautta

2. Ympäristö ja kestävä kehitys

Ilman laatu ja ympäristön radioaktiivisuus

Veden laatu ja vesiekosysteemit

Maaperä ja jätehuolto

Maaperän luonnonvarat

Kestävän kehityksen huomioon ottaminen muilla politiikan aloilla

Ilmastonmuutos: Kioton pöytäkirja ja sen jatkotoimet

Ekosysteemien kestävän kehityksen seuranta ja arviointi

Kestävien energiatekniikoiden vertailu- ja tietojärjestelmä

Uusiutuvat energialähteet ja kehittyneet energian muuntotekniikat

3. Ydinturvallisuus ja ydinmateriaalivalvonta (EURATOM-ohjelma)

Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto

Ydinmateriaalivalvonta ja leviämisen estäminen

Reaktorien ja ydinpolttoaineen turvallisuus

Säteilyvalvonta

Aktinidien perustutkimus

4. Horisontaaliset toimet

Teknologian kehityksen arviointi YTK:n muilla painopistealoilla

Monialainen teknologis-taloudellisen kehityksen ennakointi

Taloudellisten indikaattoreiden analysoinnin tilastolliset menetelmät

Vertailumateriaalit ja -menetelmät YTK:n muilla painopistealoilla

Yhteisön vertailumittaustoimisto (BCR) ja teollisuuden varmennetut vertailumateriaalit

Kemian metrologia ja radionuklidien metrologia

Fysiikan metrologia: neutronidatamittaukset

Petosten torjunta ja EU:n säädösten noudattamisen valvonta valikoiduilla politiikan aloilla

Tietoverkkojen tietosuojan tukeminen

Teknologian aiheuttamat ja luonnonriskit

Komission tavoitteiden edistäminen humanitaarisen avun alalla

Innovaatioiden, teknologian siirron ja teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnan edistäminen

6.2. Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos

YTK:n Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos (IRMM) on viime vuosina suuntautunut tutkimustyössään aktiivisesti EU:n eri alojen politiikan tukemiseen. Toimien viimeisimmän priorisoinnin johdosta laitos on keskittynyt seuraaviin viiteen tutkimusalaan:

- elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuus ja laatu

- vertailumateriaalit, erityisesti matriisivertailumateriaalit ja bioanalyysi

- kemian vertailumittaukset

- radionuklidien metrologia ja

- neutronifysiikka.

Vuonna 2003 IRMM nimettiin YTK:n elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvien tutkimustoimien keskukseksi. Tämän uuden tehtävän hoitamiseksi tutkimuslaitoksen analyyttiset kemistit ja elintarviketutkijat koottiin yhteen uuteen yksikköön. Synergiaa parannettiin myös vertailumittausten alalla yhdistämällä tutkimuslaitoksen metrologiatoiminnot yhdeksi yksiköksi, joka keskittyy stabiilien ja radioaktiivisten isotooppien ensiluokkaisiin vertailumittauksiin.

Seuraavat esimerkit antavat läpileikkauksen IRMM:n toimista vuonna 2003:

Luonnollisten toksiinien määrittäminen

IRMM järjesti monilaboratoriotestin, jossa pyrittiin osoittamaan, että patuliini (omenatuotteissa usein esiintyvä toksiini) voidaan määrittää luotettavasti alle 10,0 g/kg:n pitoisuuksina puhtaassa omenamehussa ja -soseessa. Näiden tulosten ansiosta patuliinille voidaan nyt vahvistaa aikaisempaa alhaisempi enimmäismäärä lapsille tarkoitetuissa tuotteissa (luonnos asetuksen (EY) N:o 466/2001 muuttamisesta).

Kolmannen sukupolven vertailumateriaalit muuntogeenisille organismeille

Voimassa olevan, muuntogeenisiä organismeja sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkintöjä koskevan asetuksen (EY) N:o 49/2000 täytäntöönpanemiseksi ja täytäntöönpanon valvomiseksi on varmennettu ja päästetty jakeluun muuntogeenisen maissijauhon vertailumateriaalit Bt -11- ja Bt-176- maissin osoittamiseksi. Vertailumateriaalit on valmistettu uudella, IRMM:ssä kehitetyllä kuivasekoitustekniikalla, jonka avulla voidaan välttää DNA:n hajoaminen tuotantoprosessin aikana.

Yhteisön vertailumittaustoimistosta (BCR) Euroopan vertailumateriaali-aloitteeseen (ERM®)

IRMM on yksi maailman suurimmista varmennettujen vertailumateriaalien valmistajista. Se on vuodesta 2003 alkaen hallinnoinut sekä BCRm:n että IRMM:n vertailumateriaalien valmistusta ja jakelua. Lokakuussa 2003 käynnistettiin ERM-aloite yhteistyössä Bundesanstalt für Materialprüfungin (BAM, Saksa) ja LGC Limitedin (Yhdistynyt kuningaskunta) kanssa. Aloite kokoaa yhteen Euroopan suurimmat vertailumateriaalien valmistajat. Uusi ERM®-tavaramerkki on korkean laadun tae, ja se myönnetään ainoastaan sellaisille vertailumateriaaleille, jotka ovat läpäisseet vertaisarvioinnin ja jotka on valmistettu ISO:n oppaissa 34 ja 35 kuvattujen periaatteiden mukaisesti.

Metrologiasovellusten kohdentaminen EU:n eri alojen politiikan tueksi

IRMM järjesti mittausten arviointiohjelman EU:n kansallisille vertailulaboratorioille, jotka mittaavat kalojen lyijy- ja elohopeapitoisuuksia (direktiivi 2001/22/EY). Tämä laboratorioiden välinen vertailu tarjosi laboratorioille mahdollisuuden osoittaa mittauskykyään erityisesti testaus- ja kalibrointilaboratorioita koskevan ISO/IEC 17025 -standardin noudattamista silmällä pitäen.

Erittäin alhaisen radioaktiivisuuden mittaukset

IRMM mittasi Belgian ydintutkimuskeskuksessa Molissa sijaitsevassa maanalaisessa laboratoriossaan 60Co-aktiivisuutta teräslevyissä, jotka ovat peräisin Hiroshiman atomipommiräjähdyksessä suoraan neutronisäteilylle altistuneiden rakennusten katoista. Nykyinen tietämys ionisoivan säteilyn vaikutuksista ihmisiin perustuu suurelta osin Hiroshiman ja Nagasakin uhrien seurantaan. Mallilaskelmien ja 60Co-aktiivisuusmittausten välillä esiintyy kuitenkin ristiriitaisuuksia. IRMM:n tuottamat tulokset ovat ensimmäisiä, jotka tukevat tuoreinta mallia eli vuoden 2002 annoslaskentajärjestelmää.

Uutta tietoa ja mittaustuloksia neutronifysiikan alalla

Tutkimuslaitoksen Van de Graaff -laboratoriossa tehdyt mittaukset ovat lisänneet tietämystä 60Co:n muodostumisesta, kun ruostumattomassa teräksessä olevaa nikkeliä säteilytetään korkeaenergisillä neutroneilla. Nämä mittaustulokset ovat olennaisen tärkeitä kiihdytinpohjaisten järjestelmien, fuusioreaktorien ja spallaationeutronilähteiden rakenneosien säteilyvauriolaskelmissa.

Lisäksi saatiin kaikkien aikojen ensimmäiset mittaustulokset 239U:n isomeerien hajoamisominaisuuksista perustilan yläpuolella 238U(n, L)-reaktiossa. Tiedot lisättiin kansainväliseen vertailutietokantaan.

6.3. Transuraanien tutkimuslaitos

Transuraanien tutkimuslaitos (ITU) vietti lokakuussa 2003 40-vuotisjuhlaansa tieteellisessä tilaisuudessa, johon oli kutsuttu monia vierailevia puhujia, muun muassa komissaari Busquin. Juhla tarjosi mahdollisuuden luoda katsaus ITUn erityisalan ydinteknologian kehitykseen viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana. Katsaus osoitti, kuinka hyvin ITU on noudattanut alkuperäistä ydinalan toimeksiantoaan ja kuinka paljon se on myös monipuolistanut toimintaansa 40 vuoden aikana. Eräät alkuaikojen keskeiset ohjelmat ovat keskeisiä vielä nykyäänkin, kuten kyky valmistaa ydinpolttoainetta tai tutkia säteilytettyä polttoainetta kuumakammioissa; jälkimmäisellä on suuri kysyntä ydinteollisuuden piirissä.

Tärkeitä tavoitteita ovat muun muassa käytetyn polttoaineen karakterisointi sekä pyrkimykset ymmärtää niitä monimutkaisia prosesseja, jotka voivat johtaa nuklidipäästöihin pitkäaikaisista varastoista. Käytetyn polttoaineen pitkäaikaisen radiotoksisuuden vähentämiseksi ITU tutkii samaan aikaan sekä mahdollisia erotus- että transmutaatioskenaarioita. Vuonna 2003 edistyttiin erityisen hyvin sekä neste-neste- että sulasuolaerotustekniikoissa.

Ydinmateriaalivalvonta

Uudempien toimien osalta merkittävää edistymistä on saavutettu ydinmateriaalivalvontaa koskevan tutkimuksen ja kehityksen alalla. Tavoitteena on kehittää tekniikoita ja menetelmiä, joilla voidaan estää ydinmateriaalien väärinkäyttö tai käyttö muihin kuin ilmoitettuihin tarkoituksiin. Tähän liittyy läheisesti myös jatkuva kehitys rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen alalla. Tämä on melko uusi ala, jolla pyritään selvittämään ydinlaitoksista salakuljetettujen ydinmateriaalien alkuperä ja mahdollinen käyttötarkoitus. Ympäristön radioaktiivisuuden tutkimus jatkui, ja siinä keskityttiin erityisesti hiukkasiin ja kykyyn analysoida niiden sisältöä ja mahdollista alkuperää. Sedimenttinäytteistä onnistuttiin ensimmäistä kertaa erottamaan ja osoittamaan plutoniumia sisältäviä hiukkasia niiden ominaisen röntgensäteilyn avulla käyttämällä Karlsruhen tutkimuskeskuksen (FZK) synkrotronilähdettä (ANKA).

Aktiniditutkimus ja jätteen transmutaatio

Perustutkimuksessa saavutettiin merkittävää edistymistä Am-metallin ja uusien kolmekomponenttisten järjestelmien (esim. PuCoGa5) suprajohtavuuden ymmärtämisessä. ITU järjesti kesäkuussa 2003 toisen kesäkoulun, jossa oli noin 70 osanottajaa, joista 30 oli unioniin liittymässä olevista maista. Aktinidialan laboratorio oli toista vuotta täydessä toiminnassa. Laboratorio vastaanotti monia vierailijoita ja järjesti neljä seminaaria yhteisön kannalta merkittävistä aiheista.

Lasertransmutaatiotutkimuksia jatkettiin vuoden aikana, ja tärkeän fissiotuotteen jodin (129I) transmutaatio voimakkaan laserpulssin avulla onnistuttiin demonstroimaan. Demonstraatio tehtiin sekä Jenan yliopistossa (Saksa) että Rutherford Appleton -laboratoriossa (Yhdistynyt kuningaskunta).

Lääketieteelliset sovellukset

Toinen esimerkki ITU toiminnan monipuolistumisesta on alfa-immunoterapiaohjelma, jossa käytetään 213Bi-isotooppia. Tällä alalla käynnistettiin uusi tärkeä tutkimus, jossa pyritään ymmärtämään yksityiskohtaisesti niitä prosesseja, joiden avulla säteily, kuten alfahiukkaset, tuhoaa pahanlaatuisia soluja. Düsseldorfin yliopistollisen sairaalan, Saksan syöpätutkimuskeskuksen ja ITUn yhteistyönä toteutettava tutkimus, jossa tutkitaan veren mukana leviävän syövän alfahiukkashoitoa, eteni kliinisten kokeiden ensimmäiseen vaiheeseen.

Laajentumisen valmistelu

Vuoden 2003 tärkeänä teemana oli EU:n laajentuminen ja palvelujen tarjoaminen unioniin liittymässä olevien maiden ja ehdokasmaiden tieteellisille organisaatioille. ITU otti tämän haasteen innolla vastaan, mistä ovat osoituksena sen järjestämät lukuisat seminaarit. Esimerkiksi aiheesta "Nuklideihin liittyvä koulutus" järjestettiin kaksi seminaaria ja samoin aiheesta "Ympäristön radioaktiivisuus". TRANSURANUS-koodien käyttäjille järjestettiin erityinen kokous. TRANSURANUS-koodijärjestelmässä kuvataan ja yhdistetään vuorovaikutteisia ilmiöitä ottamalla huomioon kaikki ydinpolttoaineen merkitykselliset lämpö- ja isotooppiominaisuudet sekä mekaaniset ominaisuudet, joista useimmat muuttuvat reaktorin käytön tai pitkäaikaisen varastoinnin aikana. Koodia tukee kattava varmennustietokanta. ITUn henkilöstön jäsenet tekivät myös useita työmatkoja liittymässä oleviin maihin, ja näiden maiden edustajat vierailivat vastaavasti ITUssa. Tämä on jälleen yksi osoitus näiden suhteiden merkityksestä laajentuvan unionin tulevaisuuden kannalta.

6.4. Energia-alan tutkimuslaitos

Energia-alan tutkimuslaitos (IE) pyrki vuonna 2003 tiivistämään vuorovaikutusta Euroopan komission asiakasyksiköiden kanssa ja jatkoi kumppanuussuhteiden luomista maailman johtaviin energia-alan toimijoihin. Koordinoinnista ja verkkoihin osallistumisesta saamansa kokemuksen avulla IE osoitti, että energia-alan tutkimustoimet ovat menestyksekkäitä, jos niitä kehittäessä otetaan yhtäläisesti huomioon sekä teollinen tehokkuus että kestävä kehitys.

Jaksoissa "Itäisten ydinreaktoreiden turvallisuus" ja "Liikennepolttoaineena käytetyn vedyn turvallisuus" kuvatun edistyksen lisäksi seuraavassa esitellään eräitä muita saavutuksia.

Aineiden vanheneminen kuormituksen ja säteilyn aiheuttaman jännityskorroosiosäröilyn vaikutuksesta

Kevytvesireaktorien sisäosien jännityskorroosiosäröilyä, jota neutronisäteilymekanismi mahdollisesti vahvistaa, ei vieläkään ymmärretä kunnolla huolimatta monista laajoista kansainvälisistä ohjelmista, jotka perustuvat pääasiassa säteilytyksen jälkeisiin kokeisiin.

IE hankki vuonna 2003 uuden testausalustan, joka koostuu murtumissitkeyden testauslaitteella varustetusta autoklaavista ja vesikemiallisesta preparointipiiristä. Autoklaavissa on pneumaattinen kuormituslaite erittäin pienten ja sitkeydeltään normaaleiden kappaleiden taivutuskokeita varten. Kuormituslaitteen pieni koko mahdollistaa sen käytön myös tulevissa erityissovelluksissa, jotka mahtuvat suurvuoreaktorin säteilytyskapseliin.

Jos tämä kokeilu osoittautuu onnistuneeksi, IE:n testausalusta on ainoa testausalusta maailmassa, jolla voidaan suorittaa tällaisia murtumissitkeyskokeita pienillä kappaleilla. Näin voitaisiin täydentää tuloksia, joita on saatu suurempien kappaleiden veto-, väsytys- ja murtokokeisiin tarkoitetuilla testausalustoilla.

Uusien reaktorijärjestelmien turvallisuus

Turvallisuus on yksi IE:n toiminnan painopisteistä. Se tukee uusiin reaktorikonsepteihin liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä ja käynnisti kahden polttoaineensäteilytyslaitoksen ja niihin liittyvien laitteistojen kokoamisen korkean lämpötilan reaktorien (HTR) alalla. Lisäksi yksi säteilytyslaitteisto mukautettiin neljännen sukupolven reaktorijärjestelmän tarpeisiin. Kokeet aloitetaan vuonna 2004. Materiaalitesteihin tarkoitetut laitteistot valmistettiin ja saatettiin toimintavalmiiksi ja HTR-polttoainetietokantaa päivitettiin, ylläpidettiin ja se varustettiin käyttöliittymällä.

HTR-polttoaineiden jälleenkäsittelystä saatiin ensimmäiset alustavat tutkimustulokset, jotka patentoidaan. IE osallistui myös uusia järjestelmiä koskevien hankkeiden määrittelyyn. Pb -Bi-järjestelmien ja kaasujäähdytteisten kiihdytinpohjaisten järjestelmien (ADS) sekä nopeiden kaasujäähdytteisten reaktorien turvallisuutta analysoitiin. Verkottumisen kautta IE osallistui myös tiiviisti kansainvälisten konferenssien järjestämiseen.

Polttokennojärjestelmien suorituskykytestaus ja standardointi

Polttokennojen testausta ja standardointia koskevan toimen (FCTEST) päätavoitteena on luoda komission vertailujärjestelmä tällä alalla. Tähän sisältyy YTK:n testauslaitoksen luominen ja FCTEST-verkon toiminta. Toimen avulla pyritään yhdentämään eurooppalaisia tutkimustoimia. Lisäksi jatkettiin polttokennoihin liittyvien fysiikan lakien matemaattista mallintamista ja kehitettiin numeerisia simulointityökaluja tulevan testaustoiminnan tueksi.

Kestävä energiateknologia

Kestävän energiateknologian vertailu- ja tietojärjestelmää (SETRIS) koskevassa IE:n ohjelmassa valmistui teknologis-taloudellinen tutkimus nimeltä "Controlling Carbon Emissions: the option of Carbon Sequestration" (hiilipäästöjen rajoittaminen: hiilen sitomisen vaihtoehto). Tutkimus vaikutti merkittävästi hiilen sitomista koskevaan EU:n yhteiseen kannanottoon. Tutkimus tarjosi tieteellis-teknisen perustan, jonka pohjalta komissio saattoi määritellä kantansa hiilen sitomista käsittelevässä foorumissa (Carbon Sequestration Leadership Forum), joka on Yhdysvaltain johtama aloite.

6.5. Kansalaisten suojelun ja turvallisuuden tutkimuslaitos

Kansalaisten suojelun ja turvallisuuden tutkimuslaitoksen (IPSC) keskeisiä saavutuksia vuonna 2003 olivat satoennusteet sekä sen arviointi, mitä vaikutuksia Israelin rakentamalla muurilla on palestiinalaisasutukseen. Vuoden muita kohokohtia olivat Euroopan tiedotusvälineiden seurantajärjestelmän (Europe Media Monitor, EMM) käytön nopea kasvu, osallistuminen Seveso II -direktiivin muuttamiseen, suunnittelutietojen tarkastusjärjestelmän asentaminen Rokkashon jälleenkäsittelylaitokseen Japaniin ja kalastusalusten lähes tosiaikaisen seurannan demonstrointi Itämerellä.

Euroopan tiedotusvälineiden seurantajärjestelmä (EMM)

EMM:n päätavoitteena on tarjota komission yksiköille kohdennettua informaatiota, jotka on kerätty Internetistä ja muista sähköisistä lähteistä. Lehdistö- ja viestintäpääosaston tuleva tiedotusvälineiden seurantastrategia 25 jäsenvaltion unionissa perustuu EMM:n käyttöön. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto on tilannut EMM:stä kehitetyn lääketieteellisen tietojärjestelmän. Ulkosuhteiden pääosasto ja humanitaarisen avun toimisto ovat molemmat pyytäneet kaikki maailman maat kattavaa uutispalvelua. Useimmat yksiköt ovat luoneet eri politiikan aloja koskevia hälytysjärjestelmiä ja niille lähetetään niihin liittyviä tekstiviestejä. EMM liittyy YTK:n tutkimustoimintaan, joka koskee Internet-sivujen uutta semanttista prosessointia ja tilastollista trendianalyysiä. Hälytysjärjestelmissä hyödynnetään YTK:n kehittämää rinnakkaisalgoritmia, joka tunnistaa avainsanoja monikielisistä teksteistä. Se pystyy vertaamaan minkä tahansa artikkelin koko tekstiä 8 000 avainsanaan 350:stä eri aihepiiristä vain 100 millisekunnissa. Millään muulla järjestelmällä ei ole vastaavaa tosiaikaista suorituskykyä. Kokeissa EMM on lyönyt suorituskyvyllään Googlen, Yahoon ja Lexis Nexisin, ja se on poiminut uutisen jopa kolme tuntia ennen muita järjestelmiä.

Seveso II -direktiivin tarkistaminen

Sovittelumenettelyssä päästiin 10. syyskuuta 2003 sopimukseen vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta annetun direktiivin 96/82/EY (ns. Seveso II -direktiivin) ensimmäisestä tarkistuksesta. Direktiivin soveltamisala laajennettiin kattamaan kaivostoiminnan kemiallisen ja lämpöprosessoinnin toiminnot sekä toiminnassa olevat kaivosjätteen käsittelylaitokset. Lisäksi direktiiviä tiukennettiin räjähteiden ja pyroteknisten aineiden sekä ammoniumnitraatin osalta Enscheden ja Toulousen onnettomuuksien johdosta. Myös maankäytön suunnittelua koskevia säännöksiä vahvistettiin. Kaikkiin näihin muutoksiin vaikuttivat merkittävästi IPSC:n alaisen suuronnettomuuksien riskejä tutkivan toimiston (MAHB) järjestämien kohdennettujen asiantuntijaseminaarien tulokset. Maankäytön suunnittelua koskevissa tarkistetuissa säännöksissä komissiolle annettaan tehtäväksi kehittää eurooppalainen tietokanta, jonka avulla voidaan arvioida direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitosten sopivuus haavoittuville alueille. Tätä toimintaa johtaa IPSC.

Suunnittelutietojen tarkastusjärjestelmä

IAEA:lle kehitettiin ydinsulkuun ja ydinmateriaalivalvontaan liittyviä toimia varten suunnittelutietojen tarkastusjärjestelmä, joka asennettiin Rokkashon jälleenkäsittelylaitokseen (RRP). Järjestelmä koostuu laserskannerista ja YTK:n kehittämästä ohjelmistosta kolmiulotteisen datan keruuta, käsittelyä ja analysointia varten. Demonstrointi, koulutus ja paikan päällä suoritetut testit toteutettiin onnistuneesti, ja kymmenen RRP:n kuumakammiota skannattiin ennen sulkemista ja niistä rakennettiin vertailumallit tulevaa käyttöä varten.

Alusten paikkatietojen automaattinen toimittaminen

Kalastusalusten paikannusjärjestelmiä koskevassa hankkeessa saavutettiin 16. kesäkuuta 2003 vaihe, jossa alusten paikkatietoja voitiin toimittaa täysin automaattisesti. Tietojen toimittaminen perustuu IPSC:n kehittämään algoritmiin, jossa käytetään lähes tosiaikaisesti synteettisen apertuuritutkan (SAR) tietoja. Tulokset lähetettiin sähköpostilla kalastuksen seurantakeskuksiin 39 minuuttia sen jälkeen, kun ScanSar-tiedot saatiin RADARSAT-satelliitista. Tällainen tehokas kuvansiirto ja -käsittely mahdollistaa avaruudesta tehtävän havainnoinnin yhdistämisen rannikkovartiostojen paikalliseen toimintaan esimerkiksi laittomien kalastusalusten pysäyttämiseksi.

Muista saavutuksista voidaan mainita neuvoston asetuksen antaminen lampaiden ja vuohien sähköisestä merkitsemisestä; asetus perustuu YTK:n työhön. Euroopan rakennearviointilaboratorio (ELSA) suoritti Espanjan teollisuus- ja infrastruktuuriministeriön toimeksiannosta kehittyneistä komposiittimateriaaleista valmistetun ajoneuvon palkkikaterakenteen testauksen oikeassa mittakaavassa. Luotettavan ja kansainvälisissä yhteyksissä hyväksyttävän sähköisen todistusaineiston etsintää ja suojaamista koskeva CTOSE-hanke (Cyber Tools for Online Search for Evidence) saatiin onnistuneesti päätökseen. Kansainväliselle atomienergiajärjestölle (IAEA) annettiin tukea sellaisten teknisten toimenpiteiden kehittämisessä, joilla voidaan havaita ydinmateriaalien ja muiden radioaktiivisten aineiden laiton kauppa ja puuttua siihen. Lisäksi järjestettiin talouden ja rahoituksen pääosaston, Euroopan keskuspankin ja OECD:n kanssa seminaareja, joissa käsiteltiin suhdanneanalyysejä ja lyhyen aikavälin analyysien ekonometrisiä välineitä.

6.6. Ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitos

Ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitos (IES) tarjoaa asiantuntemusta ja osaamista aloilla, jotka ulottuvat ympäristötieteistä kaukokartoitukseen. Tutkimuslaitos tarjoaa tieteellistä ja teknistä tukea ympäristöasioita käsitteleville komission pääosastoille ja yksiköille (esim. ympäristöasioiden pääosastolle ja energian ja liikenteen pääosastolle). IES:n toiminnassa yhdistetään lyhyen aikavälin tekniset hankkeet pitkän aikavälin strategiseen tutkimukseen työohjelmassa, jolla tuetaan yli 30:tä EU:n säädöstä, strategiaa (mukaan luettuina EU:n aihekohtaiset strategiat) ja tiedonantoa globaalimuutoksen, päästöjen, ilmanlaadun ja terveyden, veden, maaperän luonnonvarojen ja uusiutuvien energialähteiden aloilla.

IES tarjoaa tieteellistä tukea verkottumalla Euroopan parhaiden kumppaneiden kanssa, unioniin liittymässä olevien maiden ja ehdokasmaiden kumppanit mukaan luettuina. IES on perustanut erittäin arvostettuja koelaitoksia ja laboratorioita (esim. Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio ja Euroopan aurinkoenergian koelaitos), ja se tuottaa eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia vertailutietokokonaisuuksia (esim. Global Land Cover- ja European Soil -tietokannat).

EU:n meristrategian tukeminen

Valtamerillä on olennaisen tärkeä rooli planeettamme ekologisen ja ilmastollisen tasapainon ylläpitämisessä. Meriympäristön suojeluun ja sen luonnonvarojen hyödyntämiseen liittyviä ristiriitaisia tarpeita on hallittava poliittisin keinoin. EU:n meristrategiaa tukevaan YTK:n työhön sisältyy yhdennettyjen ympäristöhavainnointijärjestelmien toteuttaminen sekä merellä että avaruudessa. IES:n kehittämät kaukokartoitustekniikat tuottavat tärkeää tietoa merten biogeokemiallisista prosesseista, muun muassa rannikkovesien rehevöitymisestä.

Avaruudesta tapahtuvaa optista havainnointia, joka on kalibroitu maan päällä tehdyillä mittauksilla, käytetään Euroopan merten ja maailman valtamerten biomassan ja primaarituotannon määrän ja jakautumisen arviointiin. Näin voidaan ymmärtää paremmin valtamerten ekologisia suhteita, rannikkovesien ja suljettujen merialueiden rehevöitymistä sekä valtamerten merkitystä ilmakehän hiilidioksidin sitojana ja siten myös maapallon ilmastoa säätelevänä tekijänä.

Kioton pöytäkirjan tukeminen

Euroopan komissio osallistuu eturintamassa kansainvälisiin toimiin, joilla pyritään lieventämään ilmastonmuutosta, ja se pyrkii jatkuvasti parantamaan Euroopan kasvihuonekaasupäästöjen seurantaa ja raportointia. Vuonna 2003 saatiin päätökseen kuuden jäsenvaltion kanssa toteutettu pilottitutkimus hiilinielujen arvioinnissa käytettyjen menetelmien yhdenmukaistamisesta, ja investointeja tehtiin hiilinielujen uusiin mittausmenetelmiin.

Ilmaston lämpenemissuuntauksen osalta havaittiin, kuinka hiilinielusta voi tulla haitallinen kasvihuonekaasujen lähde. EU:n laajuisia menetelmiä kehitettiin metaanipäästöjen arvioimiseksi ilmakehämittausten ja Eurostatin tilastojen pohjalta. Lisäksi parannettiin IES:n kykyä arvioida Kioton jälkeisiä vaihtoehtoisia ilmastonmuutoksen lieventämiskeinoja lisäämällä tietämystä otsonin ja hiukkasten aiheuttamasta alueellisesta ja maailmanlaajuisesta pilaantumisesta.

Ajoneuvojen päästöt - EURO-V ja EURO-III

YTK:ta pidetään ajoneuvojen ja moottoreiden päästöstandardien kehittämisen ja yhdenmukaistamisen tieteellisenä vertailukeskuksena. Politiikan kehittämisen tukemiseksi YTK:n ajoneuvopäästölaboratoriot (VELA) tekivät vuonna 2003 useita satoja testejä autoille ja moottoripyörille. Hiukkasmittausohjelman koordinaattorin (Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneministeriön) aloitteesta YTK kutsuttiin toimimaan tieteellisenä koordinaattorina laboratorioiden välisessä vertailututkimuksessa, jossa testataan henkilö- ja pakettiautojen hiukkaspäästöjen (EURO V) uusia mittausmenetelmiä. Vuoden 2003 tärkein tapahtuma oli kansainvälinen konferenssi, jossa käsiteltiin henkilö- ja pakettiautojen tulevia maailmanlaajuisia päästövaatimuksia ja EURO V -vaatimuksia. Konferenssin järjesti YTK ympäristöasioiden pääosaston ja energian ja liikenteen pääosaston tuella.

EU:n maaperänsuojelustrategian tukeminen

Huoli Euroopan maaperän laadusta ja maaperän luonnonvarojen ehtymisestä johti siihen, että komissio hahmotteli vuonna 2003 maaperän suojelua koskevan strategian ensimmäiset vaiheet. Tavoitteena on tehdä maaperän suojelusta yhtä tärkeää kuin ilman ja vesien puhdistamisesta. Maaperän suojelua koskevan strategian tukemiseksi YTK on kehittänyt yhteistyössä Euroopan maaperätutkimustoimiston ja muiden kumppaneiden kanssa parannetun ja yhdenmukaistetun tietokannan maaperän ominaispiirteistä. Tietokanta laajennettiin (1:1 000 000) kattamaan myös unioniin liittymässä olevien maiden ja ehdokasmaiden sekä Venäjän, Ukrainan ja Valko-Venäjän tiedot. Tavoitteena on luoda yhtenäinen tietojärjestelmä Euroopan maaperän tilaa koskevaa raportointia varten.

6.7. Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos

EU:n muuntogeenisiä organismeja koskevan politiikan toteuttaminen

Euroopan komissio vahvisti vuonna 2003 muuntogeenisiä organismeja koskevaa lainsäädäntökehystä antamalla kaksi uutta asetusta, joista toinen koskee muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja ja toinen jäljitettävyyttä ja pakkausmerkintöjä.

Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitoksen (IHCP) Bioteknologia ja GMO -yksikkö, joka perustettiin marraskuussa 2002, sai lisää vastuuta EU:n muuntogeenisiä organismeja koskevan politiikan toteuttamisen tukemisessa. Se on nimetty muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan lainsäädännön yhteydessä yhteisön vertailulaboratorioksi, jonka tehtävänä on arvioida, soveltuvatko käytettävät menetelmät lainsäädännön noudattamisen valvontaan. GMO-laboratorioiden eurooppalainen verkko (ENGL) avustaa sitä tämän vaativan tehtävän toteuttamisessa. IHCP:n hallinnoima ja johtama ENGL koostuu 46 virallisesta jäsenestä, jotka ovat EU:n jäsenvaltioista, sekä tarkkailijoista, jotka ovat unioniin liittymässä olevista maista. Nimitys yhteisön vertailulaboratorioksi on kaikkien aikojen ensimmäinen YTK:ssa ja se on osoitettu IHCP:lle, mikä on tunnustus sen keskeisestä asemasta muuntogeenisiä organismeja koskevan testauksen alalla.

IHCP kokoaa myös kaikki muuntogeenisten kasvien viljelykokeista tehtyjen ilmoitusten tiivistelmälomakkeet (SNIF) ja markkinoille saattamista koskevaan lupamenettelyyn liittyvät tiivistelmät ja riskinarviointiasiakirjat EU:ssa. Nämä tiedot ovat yleisesti saatavilla, ja niiden perusteella voidaan esittää huomautuksia. Tämän työn jatkeena yksikkö on myös nimetty bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän yhteyspisteeksi EU:ssa. Järjestelmä on osa Cartagenan pöytäkirjaa, joka tuli voimaan syyskuussa 2003.

Kemikaalien rekisteröinnin, arvioinnin, lupamenettelyjen ja rajoitusten (REACH) tukeminen

Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM) on vastannut REACH-järjestelmän luomiin tarpeisiin keskittymällä niiden eläinkokeiden korvaamiseen, joissa käytetään eniten koe-eläimiä. ECVAM validoi onnistuneesti kaksi lääkkeitä ja biologisia tuotteita koskevaa menetelmää, jotka on otettu käyttöön Euroopan farmakopeassa. Toinen ECVAMin toiminnan kohokohta vuonna 2003 oli kuutta pyrogeenitestiä koskevan validointitutkimuksen loppuun saattaminen. Näiden testien ansiosta tällaisissa kokeissa ei enää tarvitse käyttää eläimiä. ECVAM oli myös mukana ehdottamassa lisääntymistoksikologiaan liittyvää integroitua hanketta, joka myös hyväksyttiin. Uuden hankkeen toteuttaa konsortio, jossa on mukana 35 kansainvälistä tutkimusryhmää. Hankkeen budjetti on 12 miljoonaa euroa.

Euroopan väestölle aiheutuvan yleisen terveysriskin tarkka arviointi edellyttää asianmukaisia ihmisten altistumista koskevia tietoja, joita on nykyisin hyvin niukasti saatavilla. Tähän tarpeeseen vastatakseen IHCP kehittää ja tutkii keinoja validoida ja yhdenmukaistaa menetelmiä ja malleja, joiden avulla voidaan arvioida, minkälainen suhde eri teitä (nieleminen, hengittäminen, ihokontakti) tapahtuvalla jatkuvalla altistumisella pienille ja suurille annoksille ympäristöstressitekijöitä (mukaan luettuina kemikaalit ja fysikaaliset tekijät) voi olla tällaisten stressitekijöiden aiheuttamiin terveysvaikutuksiin. Ihmisten altistumisen arviointiin käytetään myös toksikogenomisia menetelmiä.

Indoortron-laboratoriossa (suurikokoinen sääkaappi) suoritettiin sarja tutkimuksia, joissa pyrittiin tunnistamaan ja kvantifioimaan tuotteista ja esineistä erittyviä kemikaaleja. Tutkimusten pohjalta laadittiin luettelo prioriteettiaineista, jotka aiheuttavat pilaantumista sisätiloissa. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pyynnöstä luotiin Euroopan laajuinen T&K-tietoalusta ja tieto- ja vertailujärjestelmä, jossa käsitellään aiheita "Tuotteiden sisältämien kemikaalien aiheuttamat riskit" ja "Testausmenetelmien kehittäminen ja yhdenmukaistaminen".

REACH-järjestelmää tukevia toimia käsitellään myös tämän kertomuksen jaksossa "Kemikaalien turvallisuus".

Koulutus ja ERA:han liittyvä tutkimus IHCP:n syklotronissa

IHCP:lla on käytössään syklotroni, jonka avulla se pyrkii edistämään tutkimusyhteistyötä parantaakseen potilaiden mahdollisuuksia hyötyä isotooppilääketieteestä. Se isännöi ensimmäistä radioisotooppien tuotantolaitosta, joka myy fluorodeoksiglukoosia (FDG) Italiassa. Näin se pyrkii täyttämään vaatimuksen, jonka mukaan Euroopassa on oltava hyvin jakautunut radiofarmaseuttisten valmisteiden tuotantoverkko, joka takaa kaikille EU:n kansalaisille tasapuoliset mahdollisuudet päästä positroniemissiotomografiaan, joka on elintärkeä lääketieteellinen kuvantamistekniikka. Laitos isännöi myös Marie Curie -koulutuskeskusta, joka pyrkii tarjoamaan korkeatasoista monitieteistä tohtorikoulutusta radioaktiivisia merkkiaineita käyttävän biomateriaalitestauksen alalla.

6.8. Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos

Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos (IPTS) tuki edelleen eurooppalaista päätöksentekokoneistoa omilla toimialoillaan ennakoimalla tarpeita, tekemällä teknistaloudellisia analyysejä ja vaikutustenarviointeja ja tukemalla suoraan politiikan toteuttamista. Vuonna 2003 laitos teki saavutuksia hyvin monilla politiikan aloilla, kuten teollisuuden, maatalouden, terveydenhuollon, ympäristön, energian, liikenteen sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla.

Energia ja ympäristö

IPTS:n yhtenä merkittävänä saavutuksena oli politiikkojen vaikutusten arviointia koskevien komission suuntaviivojen sekä ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman (ETAP) tukeminen. Ympäristösäännöksiä ja niiden innovointitoimintaan kohdistuvia vaikutuksia koskeva IPTS:n työ loi perustan, jolta voitiin tukea komissiota EU:n kemikaalipolitiikan vaikutusten arvioinnissa.

Energian ja ilmastonmuutoksen alalla tehtyä työtä käytettiin tukena päästökauppaa koskevassa komission politiikassa sekä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen neuvottelukierroksilla. IPTS ja Euroopan ympäristökeskus allekirjoittivat tukisopimuksen pitkän aikavälin energia- ja päästöskenaarioiden laatimisesta ympäristökeskuksen tulevaa ympäristön tilaraporttia varten. Lisäksi IPTS osallistui komissiaari Busquinin kesäkuussa esittelemän, energia-, teknologia- ja ilmastopolitiikan maailmannäkymiä käsittelevän WETO-raportin laadintaan.

IPTS:n alainen Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimisto (IPPC-toimisto) vaikutti edelleen merkittävästi vuonna 1996 annetun, ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevan EU:n direktiivin täytäntöönpanoon käynnistämällä viimeisen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan (BREF-asiakirjan) laadinnan (näitä asiakirjoja on yhteensä 32). Tähän kaksi vuotta kestävään työhön, joka tarvitaan näiden kansainvälisesti tunnustettujen vertailuasiakirjojen laadintaan, osallistuu teollisuusasiantuntijoita, jäsenvaltioiden edustajia ja valtioista riippumattomia ympäristöjärjestöjä. IPTS katalysoi muun muassa jalostamojen, teurastamojen, suurten polttolaitosten ja jätehuollon alalla yhteydenpitoa komission yksiköiden välillä, joista kukin käsittelee olennaisia lainsäädännöllisiä näkökohtia ja vaikuttaa monien eurooppalaisten yritysten päivittäiseen toimintaan.

Muuntogeeniset organismit ja geenitestaus

IPTS osallistui merkittävällä panoksella tavanomaisten ja muuntogeenisten kasvien rinnakkaiseloa koskevan komission politiikan kehittämiseen sekä alan kansallisia strategioita ja parhaita käytänteitä koskevien komission ohjeiden laadintaan. IPTS, joka on jo kauan osallistunut geenitestaukseen liittyvään työhön, oli mukana organisoimassa (tutkimuksen pääosaston ja OECD:n kanssa) merkittävää seminaaria tämän nopeasti kehittyvän alan poliittisista vaihtoehdoista ja haasteista.

Tietoyhteiskunta

IPTS:n FISTE-toimen (Foresight in Information Society Technologies in Europe) tavoitteena oli sovittaa yhteen kysyntään ja tarjontaan liittyvät näkökohdat. Sen tärkeimpiä saavutuksia olivat tutkimukset tietoyhteiskunnan kehittymisestä ehdokasmaissa ja tuen antaminen tietoyhteiskunnan pääosaston korkean tason neuvoa-antaville ryhmille.

Laajentuminen

IPTS keskittyi laajentumiseen liittyvissä toimissaan Lissabonin prosessin tiettyjen rakenneindikaattoreiden mahdollisiin tuleviin kehitysskenaarioihin. Raportteja toimitettiin kahteen konferenssiin: Ioanninassa toukokuussa pidettyyn konferenssiin "Foresight in the Enlarged European Research and Innovation Area", joka järjestettiin yhdessä tutkimuksen pääosaston ja EU:n silloisen puheenjohtajavaltion Kreikan kanssa, sekä marraskuussa Italian puheenjohtajakaudella pidettyyn konferenssiin, joka järjestettiin yhdessä Firenzessä toimivan yliopistollinen Eurooppa-instituutin kanssa.

Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen

Tutkimuksen pääosasto ja YTK allekirjoittivat lokakuussa tärkeän yhteistyösopimuksen eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen pitkäaikaisesta tukemisesta. Sopimuksen tavoitteena on tarjota tiede- ja teknologiapolitiikan alalla strategisia tietopalveluja, joita tarvitaan toteutettaessa toimintasuunnitelmaa, jolla pyritään lisäämään investoimista eurooppalaiseen T&K-toimintaan 3 prosenttiin BKT:stä vuoteen 2010 mennessä, sekä perustettaessa eurooppalaista tiede- ja teknologiaennakoinnin aluetta.

Tuen antaminen Euroopan parlamentille

IPTS antoi edelleen tukea Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä. Komissaari Busquin esitteli maaliskuussa IPTS:n tutkimuksen teknologisen innovointitoiminnan työllisyysvaikutuksista, ja heinäkuussa laitokset antoivat kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle raportin "Security and Privacy for the Citizen in the Post-September 11 Digital Age: A Prospective Overview". Kyseinen tutkimus on lisännyt IPTS:n tulevaisuudentutkimustyötä tietoverkkoturvallisuuden alalla, joka kuuluu myös toisen YTK-laitoksen, Kansalaisten suojelun ja turvallisuuden tutkimuslaitoksen (IPSC), toimialoihin.

Euroopan tieteiden ja teknologian seurantakeskus (ESTO)

ITPS ohjasi tiivistä yhteistyötä, jota tehtiin ESTO-verkossa yli 40 eurooppalaisen tutkimuslaitoksen kanssa. Kesäkuussa pidettiin yleiskokous.

IPTS saavutti erityisen hyviä tuloksia myös kilpailutetussa toiminnassa, sillä sen kuudennessa puiteohjelmassa tekemistä 22 ehdotuksesta hyväksyttiin 18 (onnistumisprosentti 84).

7. Laajentumisen tukeminen

Laajentumista tukevassa YTK:n toiminnassa käsiteltiin vuonna 2003 tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia, joilla on merkitystä EU:n lainsäädännölle ympäristön, terveydenhuollon, elintarvikkeiden, uusiutuvien energialähteiden, kemikaalien, maatalouden ja ydinturvallisuuden alalla. Työn tavoitteena oli auttaa uusia jäsenvaltioita omaksumaan nopeammin yhteisön säännöstö eli EU:n lainsäädäntö, joka niiden on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön. YTK:n kansallisten yhteyspisteiden verkko, tiedeattaseat ja kolmestatoista unioniin liittymässä olevasta maasta tai ehdokasmaasta olevat YTK:n hallintoneuvoston osanottajat myötävaikuttavat suoraan laajentumista tukevien YTK:n toimien määrittelyyn, seurantaan ja täytäntöönpanoon. Seuraavassa kuvataan joitakin vuoden 2003 saavutuksia:

Noin 1 000 ehdokasmaiden asiantuntijaa osallistui yhteensä 72 seminaariin ja jatkokoulutustilaisuuteen, jossa käsiteltiin EU:n politiikkojen tieteellisiä ja teknologisia näkökohtia.

YTK järjesti 15 tiedotustilaisuutta kymmenessä laajentumismaassa. Tilaisuuksiin osallistui noin 2 500 osanottaja, joista suuri osa oli korkeakoulumaailman, teollisuuden ja julkishallinnon ylemmän tason edustajia.

YTK kutsui 22 journalistia laajentumismaista Isprassa järjestettyyn erityisseminaariin, ja YTK:hon liittyvistä aiheista julkaistiin 39 lehtiartikkelia.

YTK:n laitoksissa työskenteli 112 tutkijaa laajentumismaista työsopimusten perusteella kansallisina asiantuntijoina, vierailevina tutkijoina tai apurahan saaneina tutkijoina. Hakemuspyyntöön, joka koski 70:ää lisätoimea, saatiin 380 vaatimukset täyttävää hakemusta.

YTK jätti 230 kuudenteen puiteohjelmaan liittyvää ehdotusta, joista 70 prosentissa oli mukana yksi tai useampi laajentumismaasta oleva kumppani.

Uusien kumppanuuksien kehittymistä tuettiin ottamalla käyttöön uudet lyhyen aikavälin sopimukset, joilla pyritään edistämään laajentumismaiden tutkimusorganisaatioiden ja YTK:n laitosten välistä vierailuvaihtoa.

YTK on omaksunut ennakoivan lähestymistavan ja pyrkii houkuttelemaan nuoria tutkijoita laajentumismaista kouluttautumaan laitoksissaan. Se on pyrkinyt tekemään tiiviimpää Marie Curie -toimiin liittyvää yhteistyötä kutsumalla kansallisten Marie Curie -yhteyspisteiden edustajat Ispraan.

8. Osallistuminen eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseen

Eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA:ta) koskeva yleinen strategia

Vuonna 2003 julkaistussa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevassa YTK:n toimintasuunnitelmassa asetetaan erityistavoitteita, joiden avulla voidaan mitata YTK:n osallistumista eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseen. Sen osallistuminen perustuu viiteen pääasialliseen toimeen, jotka liittyvät yhteisiin tieteellisiin vertailujärjestelmiin, verkkoutumiseen, koulutukseen ja liikkuvuuteen, tutkimusinfrastruktuureihin ja laajentumiseen. Nämä toimet on sisällytetty YTK:n omaan työohjelmaan.

YTK:lla oli vuonna 2003 yhä tärkeämpi rooli useiden vertailujärjestelmien kehittämisessä ja käytössä metrologian, energian ja tietoverkkoturvallisuuden alalla. Yhteisön vertailulaboratorioita valmisteltiin muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan lainsäädännön, elintarvikepakkausmateriaalien ja rehun lisäaineiden alalla.

Yhteistyö kumppaneiden kanssa

Puiteohjelma on yksi eurooppalaisen tutkimusalueen tärkeimmistä toteutusvälineistä. YTK on kuudennen puiteohjelman ensimmäisen vuoden aikana valmistellut kumppaneidensa kanssa menestyksekkäästi useita merkittäviä tutkimushankkeita ja -verkkoja. Näihin toimiin osallistuminen antaa mahdollisuuden luoda tärkeitä ja kestäviä kumppanuussuhteita eurooppalaisiin tutkimusalan toimijoihin. Niihin sisältyy myös YTK:n laitteistoihin liittyvä työ, joka lisää erikoisinfrastruktuurien ja -tietokantojen käyttömahdollisuuksia ja käyttöä sekä tarjoaa mahdollisimman hyvät koulutusmahdollisuudet YTK:n laitoksissa.

Kuudenteen puiteohjelmaan liittyvät uudet hankkeet ja verkot käsittävät laajan valikoiman YTK:n työohjelman aihepiirejä. Esimerkkeinä voidaan mainita elintarvikkeiden turvallisuus, nanobioteknologia, aurinkosähkö, vety, tietoyhteiskunta, ajoneuvojen turvallisuus, ilmastonmuutos, aktinidit, ydinonnettomuudet ja tutkimuspolitiikka.

Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES)

EU:n ja Euroopan avaruusjärjestön ESAn GMES-aloitteen tavoitteena on varmistaa, että Euroopalla on käytettävissään riippumatonta ja luotettavaa tietoa, jonka avulla päätöksentekijät voivat paremmin hallita ympäristöä ja turvallisuutta ennakoimalla tai lieventämällä kriisitilanteita ja niihin liittyviä ongelmia.

YTK oli täysipainoisesti mukana laatimassa GMES-aloitteen alkuvaihetta koskevaa loppuraporttia ja tiedonantoa, jotka komissio antoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Asiantuntemuksella, jota YTK:lla on tieteen ja politiikan tukemisen alalla, oli tässä yhteydessä suuri merkitys. Tämän työn tuloksia, joita käsitellään tarkemmin erityisessä esitteessä, levitettiin laajalti neljännellä GMES-foorumilla ja ensimmäisessä kaukokartoitusta käsitelleessä huippukokouksessa, johon osallistui 37 maata ja 22 organisaatiota eri puolilta maailmaa.

Nämä toimet ovat auttaneet vahvistamaan GMES-aloitteen ensisijaiset tavoitteet ja nostaneet huomattavasti YTK:n kansainvälistä profiilia tällä alalla.

9. Ydinlaitosten hallinta

YTK:n ydinlaitosten käytöstäpoisto

Komissio vastaa Euratomin perustamissopimuksen soveltamiseksi rakennettujen ydinlaitosten hallinnasta niiden käytöstäpoistamiseen saakka. YTK käynnisti vuonna 1999 vanhentuneita laitoksia koskevan purku- ja jätehuolto-ohjelman.

Ohjelmaa hallinnoi YTK:n kussakin yksikössä erityisryhmä, jonka neuvonantajana toimii jäsenvaltioiden nimeämien ulkopuolisten asiantuntijoiden ryhmä.

Nykytilanne

Vuonna 2003 YTK arvioi koko ohjelman uudelleen, ja se oli myös kokeneiden ulkopuolisten organisaatioiden yhteenliittymän tarkasteltavana. Tavoitteena oli ottaa huomioon merkittävät tekniset ja taloudelliset muutokset, joita on tapahtunut vuoden 1999 jälkeen, jolloin ohjelma esiteltiin ensimmäisen kerran neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Tämän työn pohjalta neuvostolle ja Euroopan parlamentille laadittiin uusi tiedonanto, joka on määrä hyväksyä vuonna 2004.

Lisäksi YTK perusti pysyvän ohjauskomitean, jonka puheenjohtajana toimii YTK:n varapääjohtaja ja jonka tehtävänä on ohjelman jatkuva tarkastelu ja sen tavoitteiden ja saavutusten ohjaaminen.

YTK:hon kuuluvassa, Italiassa sijaitsevassa Ispran laitoksessa (joka on tärkein YTK:n alainen laitos, jossa toteutetaan parhaillaan konkreettisia käytöstäpoistamistoimia) edistyttiin käytöstäpoistamiseen tarvittavien jätehuoltolaitteistojen hankinnassa:

Nestemäisen jätteen käsittelylaitos valmistui ja otettiin käyttöön.

Materiaalinvapauttamislaitos, jossa käytöstäpoistamistoimista peräisin oleva ei-radioaktiivinen materiaali vapautetaan ydinvalvonnasta, varustettiin ainetta rikkomattomalla analyysijärjestelmällä.

Dekontaminointilaitoksen uudistamista jatkettiin asentamalla ultraäänipesu- ja vesipesulaitteistot.

Italian turvallisuusviranomaisten kanssa pidettiin kokouksia, joiden tavoitteena oli määritellä jätteen hyväksymisperusteet tulevaa italialaista loppusijoituspaikka varten. Lisäksi keskusteltiin Ispran laitosalueelle rakennettavan välivaraston sijoittamisesta ja hoitamisesta.

Suurvuoreaktori (HFR)

Suurvuoreaktori (High Flux Reactor, HFR) kuuluu lajinsa tehokkaimpiin tutkimusreaktoreihin ja on tärkeä teknologinen alusta perustutkimukselle, innovatiiviselle ja lääketieteelliselle tutkimukselle sekä lämpöydinfuusiota ja reaktoriturvallisuutta koskevalle tutkimukselle

Vuonna 2002 tehdyn turvallisuusarvioinnin jatkotoimena kesällä 2003 tehtiin uusi määräaikaistarkastus, ja rakennearviointisuunnitelman mukainen arviointi saatiin päätökseen marraskuussa 2003. Arvioinnissa todettiin, että reaktorin paineastiaa voidaan käyttää ainakin vuoteen 2015 saakka. Turvallisuuskulttuurin parantamista koskevan IAEA:n toimintasuunnitelman toteutus saatiin päätökseen helmikuuhun 2004 mennessä.

Toimiluvan uusinta käynnistettiin vuonna 2001, ja toimilupahakemus toimitettiin Alankomaiden viranomaisille joulukuussa 2003. Uusi toimilupa myönnettäneen suurvuoreaktorin nykyiselle käyttäjälle Nuclear Research and Consultancy Groupille (NRG) vuoden 2004 puoliväliin mennessä. Komissio hyväksyi joulukuussa 2003 uuden ehdotuksen lisätutkimusohjelmaksi vuosiksi 2004-2006, ja neuvosto hyväksyi kyseisen ehdotuksen helmikuussa 2004.

10. YTK lukuina

10.1. Pysyvä henkilöstö

>TAULUKON PAIKKA>

YTK:n pysyvä henkilöstö (M = miehet, N = naiset) koostuu seuraavista henkilöstöluokista:

Kokonaishenkilöstöstä 1253:a työntekijää voidaan pitää tutkimushenkilöstönä. Tutkijoiden määrä väheni väliaikaisesti vuonna 2003, mikä johtui siirtymisestä viidennestä puiteohjelmasta kuudenteen. Määrän odotetaan kuitenkin kasvavan huomattavasti kuudennen puiteohjelman aikana ja erityisesti laajentumisen johdosta. Tutkimusbudjetista palkattavaa henkilöstöä koskevassa komissiossa politiikassa edellytetään, että tutkimushenkilöstö liitetään komission yleiseen henkilöstöpolitiikkaan. Vähimmäistavoitteeksi asetettiin, että 65 prosenttia henkilöstöstä olisi virkamiehiä, ja YTK:ssa heidän osuutensa oli 67 prosenttia vuonna 2003. Pysyviin tutkijantoimiin on kuitenkin jätettävä 10-35 prosentin liikkumavara, jotta voitaisiin palkata erikoistunutta henkilöstöä määräaikaisiin tarpeisiin.

>TAULUKON PAIKKA>

10.2. Vieraileva henkilöstö

YTK pyrkii aktiivisesti siihen, että YTK:ssa työskentelee pysyvän henkilöstön lisäksi stipendiaatteja, vierailevia tutkijoita, kansallisia asiantuntijoita, ylimääräisiä toimihenkilöitä ja harjoittelijoita jäsenvaltioista, unioniin liittymässä olevista maista ja ehdokasmaista. Vierailevat tutkijat auttavat omilla taidoillaan, tietämyksellään ja asiantuntemuksellaan ratkaisemaan ajankohtaisia tieteellisiä haasteita, ja he hyötyvät itse YTK:n kulttuurisesta monimuotoisuudesta, monialaisista tutkimuskentistä ja laajoista tutkimusverkoista.

>TAULUKON PAIKKA>

Yhtäläiset mahdollisuudet

YTK edistää aktiivisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia ja etenkin sukupuolten tasa-arvoa omassa työympäristössään. Vuonna 2000 perustettu YTK:n laajuinen "Naiset ja tiede" -verkko jatkoi sukupuolten välisen tasa-arvon seurantaa YTK:ssa. Sen lisäksi, että verkko seurasi tasa-arvon edistymistä rekrytoinnissa, ylennyksissä ja johtotehtävissä, se teki vertailevan tutkimuksen sosiaaliseen työympäristöön liittyvistä näkökohdista ja totesi, että äitiyslomasijaisuuksia koskevat hyvät toimintatavat on pantu menestyksekkäästi täytäntöön. Vierailevien tutkijoiden sukupuolijakauma tasapuolistui edelleen: naisten osuus oli vuoden 2003 lopussa 46,7 prosenttia.

VASTUUVAPAUSLAUSEKE

"Tässä kohdassa esitetyt luvut ovat alustavia ja vastaavat tilannetta 30. tammikuuta 2004. Lopulliset luvut ovat saatavilla vasta 31. maaliskuuta."

10.3. YTK:n laitosten talousarvio

YTK:n käytettävissä olevat määrärahat jakautuvat henkilöstömenoihin, yleismenoihin (kiinteistöjen ja laitteiden ylläpito, sähkö, vakuutukset, kulutustavarat jne.) sekä erityisiin määrärahoihin (suorat tieteelliset toimet). Määrärahat tulevat YTK:n talousarviosta, johon YTK saa varat suoraan yhteisön talousarviosta kuudetta puiteohjelmaa varten. YTK:n omien laitosten talousarviosta sidottiin seuraavat määrärahat:

>TAULUKON PAIKKA>

Näiden määrärahojen lisäksi saatiin yhteensä 13,0 miljoonan euron määräraha toimintaohjelmaan, joka koskee Euratomin perustamissopimukseen liittyvää ydinlaitosten sulkemista ja käytöstäpoistoa sekä jätehuoltotoimia.

Puiteohjelmaan osallistuvilta mailta sekä YTK:n kilpailutetusta toiminnasta saatiin yhteensä 14,7 miljoonan euron lisämäärärahat.

VASTUUVAPAUSLAUSEKE

"Tässä kohdassa esitetyt luvut ovat alustavia ja vastaavat tilannetta 30. tammikuuta 2004. Lopulliset luvut ovat saatavilla vasta 31. maaliskuuta."

10.4. Kilpailutettu toiminta

Seuraavasta taulukosta käyvät ilmi tehtyjen sopimusten arvot, jotka on viety vuosien 2001, 2002 ja 2003 tileihin.

>TAULUKON PAIKKA>

Osa YTK:n tuloista saadaan osallistumisesta kuudennen puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä komission yksiköille tehdyistä lisätöistä ja ulkopuolisille, kuten alueviranomaisille tai teollisuudelle tehdyistä tilaustöistä. Tällä kilpailutetulla toiminnalla on täydennettävä YTK:n omassa työohjelmassa esitettyjä tehtäviä, ja niitä pidetään tärkeänä keinona hankkia ja siirtää asiantuntemusta ja osaamista.

Ehdotuksista, jotka YTK teki vuoden 2003 ensimmäisten ehdotuspyyntöjen perusteella, hyväksyttiin 77 uutta ehdotusta, ja onnistumisprosentti oli lähes 50. Hyväksyttyihin hankkeisiin kuuluu osallistuminen 15:een huippuosaamisen verkostoon ja 22 integroituun hankkeeseen (tällaiset verkostot ja hankkeet ovat kuudennen puiteohjelman uusia toteutusvälineitä). Rahoitettavia hankkeita ovat muun muassa seuraavat:

- muuntogeenisten organismien kestävä käyttöönotto Euroopan maataloudessa

- aktiniditutkimuksen verkko

- nanoteknologiaverkko

- riskinhallintakokemusten jakaminen (terveys, turvallisuus ja ympäristö) tulevaisuuden teollisuusjärjestelmien valmistelemiseksi

- vedyn varastointi

- identiteetin tulevaisuus tietoyhteiskunnassa.

Puiteohjelmaan kuulumattomaan kilpailutettuun toimintaan sisältyvät komission yksiköille tehdyt maksulliset lisätyöt, jotka eivät kuulu YTK:n omaan työohjelmaan. Vuonna 2003 allekirjoitettiin 29 uutta sopimusta, joiden arvo on yhteensä 17,3 miljoonaa euroa (vahvistettava).

10.5. Vuoden 2003 julkaisut

>TAULUKON PAIKKA>

11. Lisäykset

11.1. YTK:n hallintoneuvosto (tilanne joulukuussa 2003)

>TAULUKON PAIKKA>

YTK:n hallintoneuvoston sihteeri:

Ms. Piedad GARCÍA de la RASILLA

European Commission

SDME 10/66 - B-1049 Brussels

Puhelin: +32-2-295.86.35

Faksi: +32-2-299.23.01

Sähköposti: piedad.garcia-de-la-rasilla@cec.eu.int

Sihteeri: Ms. D. Ursulet.

11.2. YTK:n johtajat

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>