[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 9.7.2009

KOM(2009) 341 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Euroopan komission vuosikertomus vakautusvälineestä vuonna 2008 {SEC(2009)932}

JOHDANTO

Tämä kertomus esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vakautusvälineen perustamisesta 15. marraskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1717/2006, jäljempänä ’vakautusvälineasetus’, 23 artiklassa säädetyn raportointivelvoitteen mukaisesti. Artiklassa säädetään seuraavaa:

”Komissio tarkastelee tämän asetuksen mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen avun täytäntöönpanosta. Se toimittaa tämän kertomuksen myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Kertomuksessa esitetään edellistä vuotta koskevat tiedot rahoitetuista toimenpiteistä ja seuranta- ja arviointitoimien tuloksista sekä maksusitoumusten ja maksujen täytäntöönpanosta maittain, alueittain sekä yhteistyöaloittain.”

Kertomuksella myös täydennetään tietoja, jotka on jo toimitettu vakautusvälineasetuksen 6 artiklan 6 kohdassa säädetyn raportointivelvoitteen mukaisesti. Komission käytännöksi on vuodesta 2007 vakiintunut ilmoittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille järjestelmällisesti poikkeuksellisista avustustoimenpiteistä, joita on aikomus tukea vakautusvälineestä osana EU:n kriisitoimia. Koska raportointivelvoitteet on voitava pitää kunkin ohjelman osalta hallittavissa, vuosikertomuksissa esitetään myös ajantasainen katsaus kaikkien aiemmin kuvattujen, parhaillaan toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta mukaan lukien seikat, joita koskevia tietoja ei ole voitu toimittaa täytäntöönpanon alkaessa. Nämä katsaukset sisältyvät kertomuksen liitteisiin.

1. VAKAUTUSVÄLINEEN TAUSTA

1.1. Kriisitoimet

EY:n ulkoisten toimien rahoitusvälineistä on useiden vuosien ajan rahoitettu komission osuus kaikista unionin kriisitoimista , olipa sitten kyse luonnonkatastrofeista tai poliittisista kriiseistä kolmansissa maissa. Poliittisten kriisien yhteydessä komission toimet toteutetaan usein yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) tai Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan (ETPP) liittyvien EU:n yhteisten toimien ohella. Nämä välineet, esimerkiksi nopean toiminnan järjestelmä ja Afrikan rauhanrahasto, tarjoavatkin elintärkeän yhdyssiteen niiden ja yhteisön maantieteellisistä ja temaattisista välineistä myönnettävien varojen käyttöönoton välille. Samalla ne tukevat asianomaisten maa-/aluestrategioiden tavoitteita ja luovat yhteisvaikutuksia näiden strategioiden kanssa.

Vakautusvälineen käyttöönotto vuonna 2007 paransi huomattavasti komission valmiuksia reagoida kriisitilanteisiin , sillä uuden välineen määrärahoista suurin osa on varattu kyseiseen tarkoitukseen (21. marraskuuta 2008 tehdyn talousarvion toteutuksen tarkastelun johdosta määrä laski 1,3 miljardiin euroon seitsemän vuoden ajanjaksolla).[1]

Kriisitoimintaa koskevaan vakautusvälineen osioon osoitetut määrärahat ovat aiempaan nopean toiminnan järjestelmään verrattuna huomattavasti suuremmat (93 miljoonaa euroa vuodelle 2007 ja 129 miljoonaa euroa vuodelle 2008; kaudella 2007–2013 kriisitoimintaan on varattu keskimäärin 185 miljoonaa euroa vuodessa), ja siitä rahoitetaan pitkäkestoisempia ohjelmia (18 kuukautta, jatkamismahdollisuus tietyin edellytyksin). Vakautusvälineasetuksen 3 artiklassa tarkoitetun avun, jolla vastataan kriisitilanteisiin ja puhkeamassa oleviin kriisitilanteisiin, määrittelee Euroopan komission ulkosuhteiden pääosaston (PO RELEX) linja A yhdessä ulkosuhteiden aloja hoitavien pääosastojen vastuullisten maantieteellisten yksikköjen kanssa. Usein tehtävään osallistuvat myös kolmansissa maissa sijaitsevat komission lähetystöt merkittävällä panoksella. Vastuu hankesyklin loppupäähän sijoittuvasta päätöksenteosta ja täytäntöönpanosta on PO RELEXin linjalla A, kun taas komission lähetystöt vastaavat usein hankehallinnosta paikalla. Vuonna 2008 tapahtunutta edistystä kuvataan tämän kertomuksen 2 kohdassa.

1.2. Toimenpiteet alueiden välisten pitkäkestoisten turvallisuusuhkien hallitsemiseksi (vakautusvälineasetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohta).

Vakautusvälineeseen kuuluu myös pitkäkestoista toimintaa koskeva osio ”Yhteistyön sallivissa vakaissa olosuhteissa annettava apu”.

Komissio on määritellyt 4 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla toteutettavien pitkäkestoisten toimenpiteiden painopisteet vakautusvälinettä koskevassa strategia-asiakirjassa, joka kattaa vuodet 2007–2013. Tavoitteena on ensinnäkin tukea kansainvälistä työtä joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseksi toimilla, joilla pyritään valvomaan tehokkaasti kemiallisia, biologisia, radioaktiivisia ja ydinaineita ja -tekijöitä sekä kaksikäyttötuotteita ja suuntaamaan alan tiedemiesten tietämys rauhanomaiseen toimintaan (53 miljoonaa euroa vuosille 2007 ja 2008). Toisena tavoitteena on tukea maailmanlaajuista ja alueiden välistä työtä laittoman kaupan, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamien uhkien hallitsemiseksi (19 miljoonaa euroa vuosille 2007 ja 2008).

Kaksi muuta 4 artiklan 1 kohtaan liittyvää painopistettä koskevat elintärkeään infrastruktuuriin ja keskeisiin merireitteihin kohdistuvia uhkia, joiden vaikutukset voivat ylittää valtioiden rajat. Kyseessä ovat uudet alat, joilla toteutettavien ohjelmien suunnittelu edellyttää laajamittaisia valmisteluja. Komissio on sisällyttänyt nämä kaksi alaa vuosien 2009–2011 maa-/alueohjelmaan.

Vakautusvälineen kyseistä osiota koskevan ohjelmasuunnittelun tekee PO RELEX, mutta sen hallinnoinnista vastaa suoraan EuropeAid-yhteistyötoimisto (PO AIDCO). Tässä osiossa vuonna 2008 tapahtunutta edistystä kuvataan tämän kertomuksen 4 kohdassa.

1.3. Kriisejä edeltävä ja kriisien jälkeinen valmiuksien kehittäminen (vakautusvälineasetuksen 4 artiklan 3 kohta), jäljempänä ’kriisivalmiudet’

Kyseistä osiota varten on vuosille 2007 ja 2008 ohjelmoitu ja sidottu 15 miljoonaa euroa: 7 miljoonaa euroa vuodelle 2007 ja 8 miljoonaa euroa vuodelle 2008. Myös tätä osiota hallinnoi keskitetysti PO RELEXin linja A. Siinä vuonna 2008 tapahtunutta edistystä kuvataan tämän kertomuksen 3 kohdassa.

2. KRIISEIHIN VASTAAMINEN VAKAUTUSVÄLINEEN AVULLA (3 ARTIKLA, BUDJETTIKOHTA 19 06 01)

2.1. Vakautusväline osana EU:n kriisitoiminnan laajempaa toimenpidekokonaisuutta

Jotta EU voisi tehostaa ulko- ja turvallisuuspoliittista toimintaansa, sillä on oltava hyvät valmiudet reagoida kolmansien maiden kriisitilanteisiin ja auttaa kyseisiä maita pääsemään takaisin kestävän kehityksen tielle. EU:n valmiuksia vastata maailmalla esiintyviin kriiseihin on parannettava vahvistamalla sen käytössä olevia välineitä (siviili- ja sotilaskriisinhallinnan välineet, diplomatia sekä kehitysyhteistyö- ja kauppapolitiikka) ja varmistamalla, että niitä voidaan käyttää yhdessä niin, että ne palvelevat rauhaa, vakautta ja kestävää kehitystä edistävien maa- ja aluestrategioiden tavoitteita. Vakautusväline täydentää merkittävällä tavalla yhteisön kriisitoimintavälineitä. Nämä yhteisön välineet muodostavat yhdessä YUTP:n ja ETPP:n piiriin kuuluvien EU:n yhteisten toimintojen ja yhteisön maantieteellisten välineiden erityismäärärahojen kanssa EU:n kriisivalmiuksien ytimen.

2.2. Vakautusvälineestä rahoitettavien kriisiohjelmien lähtökohta ja hyväksyminen

Vakautusvälineestä rahoitettavia kriisiohjelmia ei niiden luonteen vuoksi voida ohjelmoida etukäteen. Ne laaditaan vastauksena kriisitilanteisiin tai puhkeamassa oleviin kriiseihin , kun tukea ei voida myöntää riittävän nopeasti EY:n muista rahoitusvälineistä. Ohjelmissa otetaan huomioon EU:n horisontaaliset ja maantieteelliset tavoitteet ja painopisteet. Toteutettavat toimet täydentävät yhteisön maantieteellisiä politiikkoja ja välineitä, joiden kanssa pyritään luomaan yhteisvaikutuksia. Tyypillisesti vakautusvälineen varoja voidaan ottaa käyttöön silloin, kun puhkeaa merkittävä uusi poliittinen kriisi tai tapahtuu luonnonkatastrofi, kun se on kriisin ehkäisemiseksi tai konfliktin ratkaisun edistämiseksi tarkoituksenmukaista tai kun on turvattava edellytykset EY:n avun toimittamiselle.

Silloin kun vakautusvälineellä vastataan poliittisiin kriiseihin, siitä rahoitettavia toimenpiteitä on joissakin tapauksissa suunniteltu ja toteutettu rinnan YUTP-/ETPP-toimien kanssa . Viimeisin esimerkki on Georgia, jossa vakautusvälineen kriisitoimintaosiosta myönnettiin elokuisen konfliktin jälkeen 15 miljoonaa euroa hätäapua yli 30 000 maansisäiselle pakolaiselle ja räjähtämättömien taisteluvälineiden raivaamiseen samanaikaisesti EU:n Georgian-tarkkailuoperaation käynnistämisen kanssa. Toisen esimerkin vakautusvälineen limittymisestä ETPP:hen, maantieteellisiin välineisiin ja yhteistyöstrategioihin tarjoavat Tšad ja Keski-Afrikan tasavalta. Tšadissa vakautusvälineestä on EU:n sotilasoperaation ohella ja sen tukemiseksi myönnetty 15 miljoonaa euroa MINURCAT-operaatioon (poliisin kouluttaminen suojelemaan pakolaisleirejä) ja vaaleja edeltävään väestölaskentaan, Keski-Afrikan tasavallassa 6,5 miljoonaa euroa turvallisuusjärjestelmän uudistamiseen. Samaan aikaan yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) B-määrärahoista rahoitetaan 13 miljoonan euron vakauttamisohjelmaa ( Programme d'Accompagnement à la Stabilisation ), jonka tavoitteena on luoda edellytykset maansisäisten pakolaisten kestävälle paluulle kotikyliinsä (elintarviketurva, yhteiskunnan perusrakenteiden kunnostaminen, oikeusvaltion palauttaminen ja sovittelumekanismit). Jatkotoimien varmistamiseksi kymmenennestä EKR:stä on varattu 25 miljoonaa euroa oikeuslaitosuudistuksen ja MINURCATin toisen vaiheen tukemiseen.

Vakautusvälineen hyväksyntämenettelyt on suunniteltu niin, että enintään 20 miljoonan euron kriisiohjelmat voidaan hyväksyä nopeasti. Vakautusvälineen toimet ovat myös erittäin poliittisia, eikä niitä voida toteuttaa kevyin perustein, koska asianmukaiseen poliittiseen kuulemiseen EU:n sisällä samoin kuin kolmansien maiden viranomaisten ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa on varattava aikaa.

2.3. Vuoden 2008 aikana hyväksytyt vakautusvälineen kriisiohjelmat

2.3.1. Talousarvion toteutuminen

Kriisivalmiuden (budjettikohta 19 06 01) maksusitoumusmäärärahat nousivat yli kolmanneksen: 100 miljoonasta eurosta vuonna 2007 136,871 miljoonaan euroon vuonna 2008. Tästä määrästä 128,87 miljoonaa euroa sidottiin kriiseihin vastaamiseen.[2] Vuoden lopussa sitoumukset oli toteutettu 100-prosenttisesti.[3] Kriisitoimien toteutuksen huomattavasta nopeutumisesta kertoo myös se, että 75 prosentille sitoumuksista on jo tehty sopimukset (96 miljoonaa euroa) , kun luku vuonna 2007 oli 45 prosenttia.

Vuoden 2008 talousarviossa kohdan 19 06 01 maksumäärärahojen alkuperäinen määrä (70 miljoonaa euroa) osoittautui vuoden mittaan riittämättömäksi. Tästä syystä jouduttiin pyytämään 37 miljoonaa euroa lisää maksumäärärahoja. Lopullinen toteutus on ollut 92 miljoonaa euroa, mikä on lähes kolminkertainen vuoteen 2007 verrattuna. Prosenttiyksikköinä tämä tarkoittaa 85 prosenttia vuoden 2008 kokonaismäärärahoista (lisäys mukaan lukien), mikä on korkeampi kuin vuoden 2007 vastaava luku (68 %).

2.3.2. Vuonna 2008 hyväksytyt ohjelmat

Vakautusvälineestä on sen toisenakin toimintavuotena rahoitettu monia hankkeita kriiseihin vastaamiseksi toteuttamalla vakautusvälineasetuksen mukaisia poikkeuksellisia avustustoimenpiteitä. Vuonna 2008 tehtiin kaiken kaikkiaan 26 rahoituspäätöstä ja niiden mukaiset sitoumukset, muun muassa kaksi uutta vakautusvälineen rahastoa ja 16 rahastotoimea . Täydellinen luettelo kaikista vuonna 2008 tehdyistä budjettikohdan 19 06 01 rahoituspäätöksistä on tämän kertomuksen liitteissä.

Vuonna 2008 toteutettiin muun muassa seuraavat merkittävät kriisitoimet : tuki konfliktin ratkaisemiseksi Kongon demokraattisessa tasavallassa (10 milj. euroa) , tuki hauraalle rauhanprosessille ja siirtymävaiheelle Nepalissa (5,95 milj. euroa) , konfliktinjälkeinen tuki Georgian maansisäisille pakolaisille (15 milj. euroa) , tuen jatkaminen Kosovon rauhanrakentamiselle (14,2 milj. euroa) itsenäisyysjulistuksen jälkeisenä vaikeana siirtymäkautena ja EU:n EULEX-operaation alkutaipaleella, mittava ohjelma Sidr-syklonin tuhoista toipumiseen Bangladeshissa (13 milj. euroa) sekä lisätuki Libanonin hauraalle sovintoprosessille vuoden 2009 vaalien valmisteluihin (4 milj. euroa) . Lisäksi on hyväksytty kaksi uutta rahastoa pienimuotoisten ja kiireellisten toimien tukemiseksi siirtymävaiheen oikeusjärjestelmien ja kansainvälisten tuomioistuinten hyväksi (12 milj. euroa) sekä välitys- ja sovittelutoiminnan alalla (5,5 milj. euroa).

Nyt kun vakautusvälineen perustamisesta on kulunut kaksi vuotta, sen kriisitoimintaosio on vakiinnuttanut paikkansa EU:n kriisinhallintaa merkittävällä tavalla täydentävänä välineenä. Maantieteellisesti tarkasteltuna vuosina 2007 ja 2008 sidottiin yhteensä 220 miljoonaa euroa 59 toimeen ympäri maailman .

Katsaus kuluneisiin kahteen vuoteen paljastaa, että suurin osa tuesta meni Afrikkaan (Kongon demokraattinen tasavalta, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad ja Somalia – 29 % ). Seuraavana tulevat Aasia (lähinnä Afganistan, Sri Lanka, Nepal, Etelä-Thaimaa, Aceh, Itä-Timor – 19 % ), Lähi-itä (Libanon, Palestiina, irakilaispakolaiset Syyriassa – 12 % ), Kosovo (24 milj. euroa) ja Georgia (17 milj. euroa).

Temaattisesti tarkasteltuna toteutetut toimenpiteet kattavat mitä erilaisimpia aiheita, ja ne on kohdennettu kunkin konfliktin tai konfliktinjälkeisen tilanteen erityistarpeisiin: lyhyen aikavälin neuvonta konfliktinjälkeisen turvallisuusjärjestelmän uudistuksen suunnittelemista ja käynnistämistä varten (Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Guinea-Bissau, Libanon, Palestiina, Itä-Timor), toimenpiteet alueilla, joilla on käynnissä ETPP:n operaatioita (Georgia, Kosovo, Kongon demokraattinen tasavalta, Afganistan, Tšad, Palestiina), alueellisten rauhanrakentamisvalmiuksien tukeminen (Afrikan unionin (AU) operaatio Somaliassa (AMISOM), AU:n ja YK:n sovittelutoimet Darfurissa), oikeusvaltio ja siirtymävaiheen oikeusjärjestelmä (Afganistan, Kirgisia, Kolumbia, Haiti, Sierra Leone, Salomonsaaret), väliaikaishallintojen tukeminen (Kosovon kansainvälinen siviilitoimisto ICO), konfliktien ratkaisu ja sovittelu (Sri Lanka, Thaimaa, Kolumbia, Uganda, Zimbabwe, Peru, Palestiina, Burma, Nepal), ohjelmat konfliktista/katastrofista toipumiseksi ja tarvearvioinnit (Bangladesh, Nicaragua, Libanon ja Peru), maansisäisten pakolaisten tukeminen (Libanon, Syyria) sekä konfliktiluonnonvarat (erillisrahasto).

2.4. Vakautusvälineen rahastot: ensimmäinen ja toinen poliittista neuvontaa ja välitystoimintaa tukeva rahasto, konfliktiluonnonvararahasto ja siirtymävaiheen oikeusjärjestelmiä tukeva rahasto

Nopean toiminnan järjestelmästä saatujen myönteisten kokemusten valossa tietyt kriisitoiminnan keskeiset aihepiirit, jotka tyypillisesti edellyttävät pienimuotoisten toimien aloittamista viivytyksettä, on katettu rahastoja perustavilla vakautusvälineen rahoituspäätöksillä. Tällä hetkellä tällaisia aihealueita ovat poliittinen neuvonta ja välitystoiminta, konfliktiluonnonvarat ja (konfliktinjälkeiset) siirtymävaiheen oikeusjärjestelmät. Rahastot mahdollistavat kiireellisten, pienimuotoisten ja kohdennettujen toimenpiteiden rahoittamisen edelleenvaltuutuksen perusteella ilman, että asiasta täytyy tehdä erillinen rahoituspäätös.

Vuonna 2007 perustetut poliittista neuvontaa ja välitystoimintaa koskeva rahasto (PAMF, 10 milj. euroa) ja konfliktiluonnonvararahasto (CFR, 2 milj. euroa) oli käytetty täysimääräisesti ja kaikista rahaston varoista oli tehty sopimukset vuoden 2008 loppuun mennessä. PAMF-rahastosta rahoitettiin vuonna 2007 viisi toimea ja vuonna 2008 kaksitoista toimea, muun muassa lyhyen aikavälin kiireellistä poliittista neuvontaa ja asiantuntemusta Guinea-Bissaussa, Armeniassa, Georgiassa, Libanonissa, Sri Lankassa, Myanmarissa ja muissa kriisipesäkkeissä. Lisäksi rahoitettiin YK:n ja Maailmanpankin kanssa yhteisiä katastrofinjälkeisiä tarvearviointeja Bangladeshissa, Myanmarissa, Haitissa ja Ukrainassa. CRF-rahastosta rahoitettiin kaikkiaan viisi toimea, joilla tuettiin timanttien laittoman louhinnan ja kaupan torjuntaa osana Kimberleyn prosessia sekä luonnonvarojen laittoman hyödyntämisen torjuntaa muilla alueilla.

Vuonna 2008 perustettiin uusi siirtymävaiheen oikeusjärjestelmiä tukeva 12 miljoonan euron rahasto, josta myönnetään nopeasti ja kohdennetusti apua kansainvälisille tuomioistuimille ja siirtymävaiheen oikeudenkäyttöä koskeville aloitteille. Komission täytäntöönpanokumppanit ovat kansainvälisiä ja alueellisia organisaatioita, valtiollisia ja valtiosta riippumattomia toimijoita ja/tai erityistuomioistuimia ja totuuskomissioita. Vuonna 2008 tehtiin 2,5 miljoonan sopimus ensimmäisestä toimesta, jolla kansainväliselle rikostuomioistuimelle myönnettiin sen kiireesti tarvitsemaa rahoitusta Charles Taylorin Sierra Leonessa tekemien sotarikosten käsittelyyn. Lisäksi joulukuussa 2008 sidottiin rahoituspäätöksellä 5,5 miljoonaa euroa toisen PAMF-rahaston perustamiseen.

2.5. Vuonna 2007 hyväksytyissä kriisiohjelmissa tapahtunut edistys

Lähes kaikista (97 %) vuonna 2007 tehdyistä kriisitoimia koskevista sitoumuksista on tehty sopimukset. Sopimusperusteisista maksuista on suoritettu 65 prosenttia. Koska hankkeet kestävät yleensä 12–18 kuukautta, valtaosassa vuoden 2007 toimenpiteistä täytäntöönpano on vielä kesken, mutta kentällä tuloksia on jo nähtävissä. Sittemmin useat toimenpiteet on saatettu päätökseen, esimerkiksi Afganistanin oikeuslaitoksen uudistamishanke. Toiminnan edistymisestä ja vaikutuksista vuoden 2007 toimenpiteisiin on lisätietoja liitteissä.

2.6. Komission lähetystöjen rooli

Kaikkien vakautusvälineestä rahoitettavien ohjelmien tiiviistä ja säännöllisestä seurannasta vastaavat edunsaajamaissa sijaitsevat komission lähetystöt. Monesti lähetystöt toimittavat hanke-ehdotuksia komission päätoimipaikkaan ja ovat myös suoraan vastuussa hyväksyttyjen avustusohjelmien täytäntöönpanosta.

Vuoden 2007 tapaan valtaosassa hankkeita – 21 rahoituspäätöstä 26:sta ja kolme vakautusvälineen rahastoista rahoitettavaa toimea – vastuu täytäntöönpanosta on siirretty asianomaisessa maassa sijaitsevalle lähetystölle. Tämän seurauksena lähetystöt allekirjoittivat 40 budjettikohdasta 19 06 01 rahoitettavaa sopimusta vuonna 2008. Vuodesta 2007 vastuu täytäntöönpanosta on siirretty yhteensä 40 kriisitoimen (180 milj. euroa) osalta 27:lle komission lähetystölle. Järjestely mahdollistaa niin sopimusten neuvottelemisen ja tekemisen paikallisten yhteistyökumppaneiden kanssa sekä tarvittaessa muutosten tekemisen nopeasti kuin hankkeen täytäntöönpanon seuraamisen läheltä.

2.7. Lisäopetukset

Vakautusvälineen kriisitoimintaa koskevan osion toiminta on jatkunut menestyksekkäänä, ja se täyttää asetuksen tavoitteet. Myös vuonna 2008 kriisitoimiin osoitetut määrärahat sidottiin täysimääräisesti. Ulkosuhteita hoitavien pääosastojen organisaatiorakenteet ovat osoittaneet pystyvänsä määrittelemään ja hyväksymään ohjelmat nopeasti. Hyväksytyillä ohjelmilla on osallistuttu kriiseihin vastaamiseksi toteutettavaan toimintaan eri puolilla maailmaa täydentäen hyödyllisellä (ja joskus ratkaisevalla) tavalla EU:n muita kriisitoimia esimerkiksi Georgiassa, Kosovossa, Tšadissa ja Keski-Afrikan tasavallassa.

Jotta vakautusvälineen kriisitoimintaosion vaikutuksista, tehokkuudesta, kestävyydestä ja muista tuloksista saataisiin yksityiskohtaisempi kuva, komissio aikoo tehdä vuonna 2009 ohjelmakohtaiset arvioinnit vuonna 2007 ja 2008 hyväksyttyjen toimenpiteiden perusteella edellyttäen, että toimenpiteiden täytäntöönpanossa on edetty mielekkään analyysin kannalta riittävän pitkälle. Arviointien valmistuttua ne toimitetaan parlamentille ja neuvostolle.

3. VAKAUTUSVÄLINEEN KRIISIVALMIUSOSIO (4 ARTIKLAN 3 KOHTA, BUDJETTIKOHTA 19 06 01)

Vakautusvälineen kriisivalmiusosion puitteissa jatkettiin vuonna 2008 rauharakennuskumppanuuden lujittamista. Kumppanuudella pyritään saamaan käyttöön rauhanrakentamisen siviiliasiantuntemusta ja vahvistamaan sitä. Siinä keskitytään vahvistamaan asianomaisten kumppanien valmiuksia vastata kriisiin nopeasti mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Kohderyhmiä ovat ensisijaisesti kansalaisjärjestöt ja aivoriihet mutta myös kansainväliset ja alueelliset järjestöt sekä alalla toimivat EU:n jäsenvaltioiden elimet.

Vuonna 2008 käytettiin kaikki vuosina 2007 ja 2008 sidotut 15 miljoonaa euroa , ja vuosittaisissa toimintaohjelmissa määritellyt osiot ja tavoitteet pantiin täytäntöön.

Tässä yhteydessä julkaistiin kaksi kansalaisjärjestöille suunnattua ehdotuspyyntöä, joilla tuetaan rauhanrakennuskumppanuutta: pyyntö vahvistaa valmiuksia ja ensimmäinen vaihe pyynnöstä järjestää pyöreän pöydän kokouksia. Valmiuksien vahvistamista koskevan pyynnön perusteella valitut ehdotukset koskivat monialaisia, alueiden välisiä ja kriisikohtaisia valmiuksien vahvistamistoimia, joiden maantieteellinen levinneisyys oli laaja (Euroopan naapurialueet, Afrikka, Aasia, Karibia jne.). Pyöreän pöydän kokousten järjestämistä koskevan ehdotuspyynnön ensimmäisessä vaiheessa valittiin siinäkin sekä monialaisia että kriisikohtaisia ehdotuksia, joiden toimet keskittyvät Euroopan naapurialueisiin.

Lisäksi varhaista varoittamista ja nopeaa elpymistä koskevan kansainvälisen yhteistyön puitteissa myönnettiin suoria avustuksia Afrikan unionille (tuki AU:n mantereenlaajuiselle varhaisvaroitusjärjestelmälle), YK:n kehitysohjelmalle (konfliktien ja katastrofien jälkeistä tarvearviointia sekä luonnonvaroja ja konflikteja koskevaan yhteistyöhön) sekä EU:n jäsenvaltioiden koulutustahoille vakauttamiseen tähtäävien siviilioperaatioiden koulutustarpeisiin.

Kansalaisjärjestöjen kanssa käytävää vuoropuhelua kehitettiin vuoden mittaan järjestämällä joukko neuvoa-antavia tapaamisia (helmi-, kesä- ja lokakuussa) ja käyttämällä rauhanrakennuskumppanuuden verkkoportaalia kumppaneiden kanssa viestimiseen.

Rauhanrakennusaloite, joka tunnettiin aiemmin nimellä ’konfliktinestoverkosto’, on tarkoitus viedä asteittain osaksi rauhanrakennuskumppanuutta. Kymmenen tähän toimintaan osallistuvaa kansalaisjärjestöä on keskittynyt työssään kumppaneiden toisiaan täydentävän tietämyksen yhdistämiseen kuudella klusterialalla: sovittelu; alueellinen yhteistyö ympäristön, talouden ja luonnonvarojen aloilla; turvallisuus; demokratiakehitys ja siirtymävaiheen oikeusjärjestelmä; sukupuolikysymykset; valmiuksien kehittäminen ja koulutus. Näillä klusterialoilla keskitytään hyödyntämään asiantuntemusta konfliktien estämiseen ja rauhanrakentamiseen tähtäävien politiikkojen ja käytäntöjen helpottamiseksi.

4. VAKAUTUSVÄLINEEN PITKÄKESTOINEN OSA (4 ARTIKLAN 1 JA 2 KOHTA, BUDJETTIKOHDAT 19 06 03 JA 19 06 02)

Vuosien 2007–2011 strategia-asiakirjan ja vuosien 2007 ja 2008 maa-/alueohjelman perusteella toteutettiin vuonna 2008 seuraavat toimet:

4.1. 19 06 03 - Alueiden väliset toimet järjestäytyneen rikollisuuden, laittoman kaupan, elintärkeiden infrastruktuurien suojelemisen, kansanterveyteen kohdistuvien uhkien ja terrorismin torjunnan aloilla & 19 06 02 03 – Kevyiden aseiden leviämisen torjumista koskeva yhteisön politiikka

Kaikista vuoden 2007 toimintaohjelman toimista tehtiin koko määrärahan (9 milj. euroa) kattavat sopimukset. Vuoden 2008 toimintaohjelma (13,3 milj. euroa) hyväksyttiin marraskuussa 2008. Siitä myönnetään lisärahoitusta asiantuntijoiden käyttöön liittyvään tukivälineeseen (Expert Support Facility, ESF) ja Afganistanista/Afganistaniin suuntautuvan laittoman kaupan torjuntaan. Ohjelman muita painopisteitä ovat tuliaseiden laiton keskittyminen ja kauppa, järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunta Afrikassa sekä huumausaineiden lähtöaineiden muualle ohjautumisen estäminen Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueella.

ESF-välineessä huippuasiantuntemusta hyödynnetään mitä moninaisimmilla, alueiden rajat ylittäviin turvallisuusuhkiin liittyvillä aloilla toteuttavien toimenpiteiden ohjelmoinnissa ja määrittelyssä. Väline pantiin menestyksekkäästi täytäntöön vuonna 2008. Jäsenvaltioille suunnatun kiinnostuksenilmaisupyynnön johdosta jäsenvaltioiden laitosten vetämien yhteenliittymien kanssa allekirjoitettiin viisi sopimusta ja komission Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa tehtiin yksi sopimus teknisestä erityistuesta. Lisäksi järjestettiin viisi työpajaa ja maakäyntejä tehtiin yli 40 maahan.

Suurhanke Afganistanista/Afganistaniin suuntautuvan laittoman kaupan torjumiseksi allekirjoitettiin joulukuussa 2008 GtZ:n kanssa, joka edusti muun muassa EU:n jäsenvaltioista, YK:n huume- ja rikosjärjestöstä ja Interpolista muodostuvaa yhteenliittymää. Hankkeen 1. ja 2. vaiheen määrärahat ovat 9,5 miljoonaa euroa. PRELAC-hanke (huumeiden lähtöaineiden laittoman kaupan torjunta Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian alueella) allekirjoitettiin joulukuussa 2008 YK:n huume- ja rikosjärjestön kanssa. Hankkeen täytäntöönpano alkaa vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. Tuliaseiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjuntaa Keski-Amerikassa ja sen naapurimaissa tukeva hanke allekirjoitettiin joulukuussa 2008 hyväksytyllä erityistoimenpiteellä.

Koska ensimmäinen vuoden 2007 toimintaohjelmassa määritelty hanke käynnistyi vuoden 2009 alussa ja sen täytäntöönpano on vasta alkuvaiheessa, ensimmäiset johtopäätelmät voitaneen tehdä vuonna 2010.

4.2. 19 06 02 - Toimet kemiallisiin, biologisiin ja ydinaineisiin tai -tekijöihin liittyvän riskinhallinnan ja valmiuden alalla

Vuoden 2008 toimintaohjelma (23,5 milj. euroa[4]) hyväksyttiin joulukuussa 2008. Siitä tuetaan entisten aseasiantuntijoiden ja -insinöörien vaihtoehtoista kouluttautumista ISTC:ssä (Moskovan International Science and Technology Centre ) ja STCU:ssa ( Science and Technology Centre in Ukraine Kiovassa), siviilivalmiuksien ja tiedonvaihdon vahvistamista laittomien CBRN-materiaalien laittoman kaupan torjumiseksi, kaksikäyttötuotteiden vientivalvonnan vahvistamista ja biologisten uhkien torjuntavalmiuksien parantamista. Lisätietoja löytyy liitteestä.

Kaikista vuoden 2007 toimintaohjelmassa määritellyistä 4 artiklan 2 kohdan mukaisista toimista tehtiin koko määrärahan kattavat sopimukset, ja kaikki toimet aloitettiin vuonna 2008. Koska ensimmäiset hankkeet on aloitettu vasta muutama kuukausi sitten, niistä ei ole vielä tehty arviointeja. Arviointeja ja tarkastuksia on suunnitteilla vuodelle 2010.

Vaikka toiminta useimmilla 4 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, myös vuosien 2007 ja 2008 toimintaohjelmien toiminta, on perinteisesti keskittynyt entiseen Neuvostoliittoon, tuen maantieteellistä soveltamisalaa on sittemmin pyritty laajentamaan. Uudet alueet/maat saavat vakautusvälineestä tukea toimintaan, jolla pyritään parantamaan niiden valmiuksia valvoa vientiä ja estää CBRN-materiaalien laiton kauppa. Tällaisia uusia maita ovat viisi Länsi-Balkanin maata, Albania, Turkki, Marokko, Tunisia, Egypti, Arabiemiirikunnat, Kiina ja Thaimaa. Lisäksi ESF-välineen puitteissa tehdyt valmistavat asiantuntijakäynnit ovat vahvistaneet, että Kaakkois-Aasian maiden, Lähi-idän ja eräiden Afrikan maiden valmiuksia on parannettava. Nämä maat sisällytetään jatkossa 4 artiklan 2 kohdan mukaisen tuen piiriin.

5. Päätelmät

Vakautusväline on nyt toisen toimintavuotensa päättyessä vakiinnuttanut asemansa yhtenä erittäin hyödyllisenä EU:n kriisinhallintavälineenä.

Vakautusväline on yhdessä yhteisön muiden asiaankuuluvien välineiden kanssa tärkeä osa EU:n kokonaisvaltaista kriisinhallinnan lähestymistapaa, jonka kannatus EU:ssa ja maailmanlaajuisesti on huomattava. Tätä korostettiin Euroopan turvallisuusstrategiasta viime vuonna laaditussa kertomuksessa.

Jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja neuvoston pääsihteeristön kanssa tehdyn hyvän yhteistyön ansiosta komissio on voinut suunnitella vakautusvälineen ohjelmat niin, että ne vastaavat olennaisiin tarpeisiin niin lyhyellä kuin pitkälläkin aikavälillä.

Koska vakautusvälineestä rahoitettavia toimia koskevien pyyntöjen määrä on jatkuvassa nousussa, on tärkeää, että rahoitus säilyy vakaalla pohjalla.

[1] Vakautusvälineasetuksen 24 artiklan mukaan välineen rahoituspuitteet kaudelle 2007–2013 ovat 2,062 miljardia euroa. Määrästä voidaan asetuksen mukaan kohdentaa enintään 7 prosenttia 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, 15 prosenttia 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ja 5 prosenttia 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin. Yhteenlaskettuna tämä tekee enintään 557 miljoonaa euroa. Näin ollen vähintään 73 prosenttia kokonaismäärästä voidaan käyttää 3 artiklassa tarkoitettuihin kriisitoimenpiteisiin. Marraskuussa 2008 tehdyn talousarvion tarkastelun johdosta päätettiin kuitenkin siirtää 240 miljoonaa euroa budjettikohdasta 19 06 01 elintarvikerahoitusvälineeseen, jolloin kriisitoimintaan käytettävissä oleva määrä pienenisi 1,27–1,29 miljardiin euroon kaudella 2007–2013, kun toimintaan alustavasti oli varattu 1,49 miljardia euroa.

[2] Loput 8 miljoonaa euroa sidottiin 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin kriisivalmiuden kehittämistoimiin, ks. jäljempänä.

[3] Budjettikohdan 19 06 01 C1-määrärahat sidottiin täysimääräisesti (136,871 miljoonaa euroa). Lisäksi C4-määrärahoja sidottiin 236 868,50 euroa.

[4] Budjettikohdan 19 06 02 01 alustava kokonaismääräraha vuodelle 2008 oli 27 miljoonaa euroa, josta 1,5 miljoonaa euroa siirrettiin budjettikohtaan 19 08 01 03 Georgialle ja 2 miljoonaa euroa EFS-välineeseen, ja ne sisältyvät vuoden 2008 toimintaohjelmaan 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.