[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 4.10.2007

KOM(2007) 592 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Pienet ja keskisuuret yritykset avainasemassa kasvun ja työllisyyden edistämisessä – nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan puolivälitarkastelu

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Nykyaikaisen eurooppalaisen pk-yrityspolitiikan saavutukset 3

2.1. Byrokratian karsiminen 5

2.2. Pk-yritysten markkinoillepääsyn edistäminen 7

2.3. Yrittäjyyden edistäminen 8

2.4. Pk-yritysten kasvupotentiaalin parantaminen kestävällä tavalla 9

2.5. Pk-yrityspolitiikkaa koskevan tiedottamisen ja sidosryhmien kuulemisen vahvistaminen 11

3. Tulevat toimet 12

JOHDANTO

Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) muodostavat EU:n talouden selkärangan. Niiden menestyminen on ratkaisevaa, jotta EU:n talouskasvu lisääntyisi ja saataisiin enemmän ja parempia työpaikkoja. Sen vuoksi pk-yrityspolitiikasta on tullut keskeinen tekijä uudistetussa kasvua ja työllisyyttä edistävässä Lissabonin kumppanuudessa sen käynnistyttyä vuonna 2005.

Komission nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan[1] päätavoitteena on ollut sisällyttää pk-yrityksiin liittyvät kysymykset yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikkaan soveltamalla ”pienet ensin” -periaatetta. Lisäksi maaliskuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi prioriteettitoimista, jotka olisi toteutettava vuoden 2007 loppuun mennessä Euroopan pk-yritysten liiketoimintapotentiaalin vapauttamiseksi.

Tässä tiedonannossa esitetään saavutukset nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan käynnistämisen jälkeiseltä kahden vuoden ajalta ja annetaan esimerkkejä pienet ensin -periaatteen soveltamisesta. Tiedonannossa vahvistetaan, että uuden eurooppalaisen pk-yrityspolitiikan suunta on oikea mutta todetaan, että pk-yrityksiä tukevaa politiikkaa on vahvistettava EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ottaen huomioon pk-yritysten taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys.

NYKYAIKAISEN EUROOPPALAISEN PK-YRITYSPOLITIIKAN SAAVUTUKSET

Nykyaikaista pk-yrityspolitiikkaa on pantu täytäntöön kiihtyneen talouskasvun ympäristössä: vuonna 2006 EU:n BKT:n kasvu oli 3,0 prosenttia, joka on lähes kaksinkertaisesti vuoteen 2005 verrattuna, ja uusia työpaikkoja luotiin 3,5 miljoonaa[2]. Pk-yritykset ovat toimineetkin työllisyyskasvun päätekijänä etenkin rakennus-, kuljetus-, viestintä- ja matkailualalla.[3]

Euroopan komission toimia ovat ohjanneet poliittiset sitoumukset seuraavilla viidellä avainalueella :

- byrokratian karsiminen

- pk-yritysten markkinoillepääsyn edistäminen

- yrittäjyyden ja yrittäjätaitojen kannustaminen

- pk-yritysten kasvupotentiaalin parantaminen

- pk-yritysten sidosryhmien kanssa käytävän keskustelun ja niiden kuulemisen vahvistaminen.

Tämän tuloksena pk-yritykset on nyt täysimittaisesti otettu huomioon yhteisön eri politiikanaloilla, esimerkiksi kilpailua, tutkimusta, koheesiota ja maaseudun kehittämistä edistävässä politiikassa. Pk-yritysten edut on myös sisällytetty hiljattaisiin aloitteisiin, joita on toteutettu innovaatio-[4] ja teollisuuspolitiikan[5] alalla.

Komissio on lisännyt panostusta pk-yrityksiin suurissa yhteisön rahoitusohjelmissa kaudella 2007–2013. Rakennerahastot ovat edelleen suurin yhteisön rahoitusväline, josta pk-yritykset hyötyvät.[6] Koheesiopolitiikkaan kaikkiaan myönnetyistä 347,4 miljardista eurosta noin 16–18 prosenttia on tarkoitus käyttää pk-yrityksiin. Lisäksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto[7] käyttää noin 10 miljardia euroa muiden kuin maatalousyritysten perustamiseen ja kehittämiseen maaseutualueille, ammattitaidon hankkimiseen ja koulutukseen sekä maatalous-, elintarviketeollisuus- ja metsäteollisuusalan pk-yrityksiin.

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma sisältää monia tekijöitä, joilla kannustetaan pk-yrityksiä osallistumaan. Tällainen on esimerkiksi tutkimukseen ja tekniseen kehittämiseen myönnettävien korvausten asteen nostaminen 50:stä 70 prosenttiin. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta[8], jonka budjetti on noin 3,6 miljardia euroa, tarjotaan pk-yrityksille paremmat rahoitusmahdollisuudet ja tuetaan yrittäjyyttä, innovointia, tieto- ja viestintätekniikkaa sekä uusien ja uudistuvien energialähteiden laajempaa käyttöä ja energiatehokkuuden parantamista. Komissio tukee myös aloitteita, joilla pyritään samaan koulutusta kaikkien saataville elinikäistä oppimista koskevan ohjelman kautta.

Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmissä vahvistettiin ja täydennettiin nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan lähestymistapaa kehottamalla jäsenvaltioita vapauttamaan EU:n yrityspotentiaalia toteuttamalla seuraavat viisi prioriteettitoimea:

1. Luodaan yrityksen nopeaa ja yksinkertaista perustamista varten keskitetty palvelupiste ja lyhennetään yrityksen perustamiseen kuluva keskimääräinen aika enintään viikkoon.

2. Kannustetaan yrittäjyyteen, esimerkiksi yrittäjyyskasvatuksen ja -koulutuksen avulla.

3. Ensimmäisen työntekijän palkkaamisen ei pitäisi edellyttää yhteydenottoa useampaan kuin yhteen viranomaiseen.

4. Tehdään periaatteesta ”etusija pienyrityksille” ohjaava periaate kaikessa asiaankuuluvassa lainsäädännössä ja noudatetaan sitä johdonmukaisesti.

5. Helpotetaan pk-yritysten pääsyä julkisten hankintojen markkinoille.

Koordinoidulla uudistusohjelmalla, joka otettiin käyttöön uudistetun kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden mukaisesti, on onnistuttu kannustamaan yhä useampia jäsenvaltioita ottamaan huomioon pk-yritysten edut poliittisissa päätöksentekoprosesseissa . Jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tämän eri tavoin, esimerkiksi luomalla pk-yritysten etuja edustavan erityiselimen, tekemällä kattavampia arviointeja lainsäädännön vaikutuksista pk-yrityksiin, kuulemalla järjestelmällisesti pk-yrityksiä ja parantamalla vähitellen pk-yritysten toimintaympäristöä.

Pk-yrityspolitiikasta jäsenvaltioiden kanssa säännöllisesti käydyn vuoropuhelun ansiosta kansalliset ja EU:n toimenpiteet täydentävät nyt toisiaan paremmin . Komissio on tukenut prosessia edistämällä kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa. Se on kerännyt jäsenvaltioista ja julkaissut verkossa – pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan liittyvän prosessin puitteissa – yli 250 hyvää toimintatapaa, esimerkiksi online-yhteyksien parantamisesta, verotuksesta ja sääntelyn parantamisesta.[9]

Pk-yrityksiin liittyvät näkökohdat olisi kuitenkin otettava entistä paremmin huomioon jäsenvaltioiden ja EU:n politiikassa.

Seuraavassa esitellään tarkemmin edistystä, jota on saavutettu nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan viidellä avainalueella. Mukaan on otettu myös prioriteettitoimet, joita kevään 2006 Eurooppa-neuvosto kehotti toteuttamaan.

Byrokratian karsiminen

Komissio on toteuttanut merkittäviä toimia pyrkiessään luomaan pk-yritysten kannalta suotuisampaa sääntely-ympäristöä.

Esimerkiksi yhteisön valtiontukisääntöjen tarkistuksessa korotettiin vähimmäisrajaa, jonka alittavaa tukea ei tarvitse ilmoittaa, 200 000 euroon.[10] Uusiin sääntöihin sisältyy myös ehdotuksia pk-yrityksille ja varsinkin pienyrityksille tarkoitetun tuen intensiteetin korottamisesta. Lisäksi yhteisön uusissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää valtiontukea koskevissa puitteissa [11] otetaan käyttöön joustavampia sääntöjä pk-yritysten niiden kustannusten osalta, jotka liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksiin, korkeasti koulutetun henkilöstön palkkaamiseen sekä innovaatiotukipalveluiden käyttöön. Puitteiden ansiosta pk-yritysten on myös helpompi saada rahoitusta tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan ja hyödyntää teknologian siirtoa.

Komissio on myös julkaissut ehdotuksen neuvoston direktiiviksi, jolla annettaisiin jäsenvaltioille mahdollisuus vapauttaa arvonlisäverosta yritykset, joiden vuosiliikevaihto on alle 100 000 euroa, ja ottaa käyttöön alv-asioita käsittelevä yhden palvelupisteen järjestelmä . Tarkoituksena on yksinkertaistaa niiden yritysten alv-velvoitetta, jotka käyvät kauppaa jäsenvaltiossa, johon ne eivät ole sijoittautuneet. Ehdotukseen sisältyy lisäksi yksinkertaistettuja sääntöjä alv-palautusten hakemiseksi toisesta jäsenvaltiosta, mikä vähentää pk-yritysten rasitetta ja kannustaa niitä lisäämään EU:n sisäistä kauppaa. Komissio pyrkii direktiivin pikaiseen hyväksymiseen niin, että ehdotuksen jotkin osat hyväksyttäisiin 31. joulukuuta 2007 mennessä.

Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön uuden lainsäädännön vaikutuksia , jotta vähennettäisiin yrityksille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta, ja hiljattain perustettu vaikutustenarviointilautakunta on konkreettisesti ryhtynyt parantamaan komission vaikutustenarviointien yleistä laatua.

Näistä huomattavista parannuksista huolimatta paljon on vielä tehtävä, jotta pk-yritykset vapautuisivat tarpeettomista hallinnollisista rasitteista ja sääntelyvaatimuksia yksinkertaistettaisiin edelleen. Sen vuoksi komissio pyrkii edelleen ottamaan huomioon kevään 2006 Eurooppa-neuvoston asettaman prioriteettitoimen eli tekemään ”pienet ensin” -periaatteesta kaikkea asiaankuuluvaa lainsäädäntöä ohjaavan periaatteen ja noudattamaan sitä johdonmukaisesti.

EU:n parempaa sääntelyä koskevaan suunnitelmaan sisältyy jo tavoite, jonka mukaan yhteisön lainsäädännöstä johtuvan hallinnollisen rasitteen on pienennyttävä 25 prosenttia vuoteen 2012 mennessä useilla prioriteettialoilla. Ensimmäinen askel tähän suuntaan on komission tekemä ehdotus kymmenestä nopeutetusta toimesta aloilla, joilla tällaisilla toimilla todennäköisesti on suurin vaikutus, kuten yhtiölainsäädännön ja työmarkkinasuhteiden alalla. Nämä kymmenen nopeutettua toimea, jotka kevään 2007 Eurooppa-neuvosto on vahvistanut, helpottavat pk-yritysten toimintaa ja todennäköisesti säästävät jopa 1,3 miljardia euroa hallintokustannuksissa.

Komissio on täysin tietoinen siitä, että pienten ja keskisuurten yritysten sääntely- ja hallintorasite on kohtuuton verrattuna suurempiin yrityksiin. On arvioitu, että jos suurelle yritykselle koituu sääntelyvelvoitteen täyttämisestä keskimäärin yhden euron kustannus työntekijää kohti, pienyrityksen kustannukset ovat ehkä jopa kymmenen euroa.[12] Pk-yritysten kohtuuttoman rasitteen keventämiseksi komissio on ryhtynyt tekemään ehdotuksia pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitetuista erityisistä säännöistä. Lisäksi komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät mahdollisuuksien mukana pidättäytymään yksityiskohtaisten hallinnollisten vaatimusten asettamisesta pk-yrityksille Euroopan tasolla. Näin jäsenvaltiot pystyvät saavuttamaan yhteisesti sovitut poliittiset tavoitteet tehokkaammin omilla keinoillaan, joissa otetaan paremmin huomioon pk-yritysten erityistarpeet paikallisten, alueellisten ja kansallisten olosuhteiden mukaisesti.

Komissio on tyytyväinen jäsenvaltioiden kevään 2007 Eurooppa-neuvostossa antamaan sitoumukseen osallistua hallintorasitteen keventämiseen erityisesti vähentämällä pk-yritysten ja varsinkin mikroyritysten nykyisiä raportointi- ja dokumentointivaatimuksia kansallisella tasolla.

Pk-yritysten markkinoillepääsyn edistäminen

Tällä hetkellä pk-yrityksistä vain 18 prosentilla on kansainvälistä toimintaa ja vielä harvemmat vievät tuotteitaan kotimaansa ulkopuolelle.[13] Pk-yritykset kohtaavat esteitä myös pyrkiessään julkisten hankintojen markkinoille, myydessään tuotteitaan eri maassa oleville kuluttajille tai soveltaessaan standardeja. Sen vuoksi on erittäin tärkeää helpottaa pk-yritysten pääsyä markkinoille ja varsinkin yhtenäismarkkinoille.

Tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevasta perusperiaatteesta huolimatta monilla yrityksillä on edelleen teknisiä esteitä , kun ne harjoittavat vientiä toiseen jäsenvaltioon, koska viranomaiset vaativat, että toisesta jäsenvaltiosta tulevat tavarat on mukautettava niiden kansallisiin teknisiin sääntöihin. Komissio on tämän vuoksi esittänyt ehdotuksen asetukseksi, jossa vaaditaan markkinoille pääsyn kieltäviä kansallisia viranomaisia perustelemaan päätöksensä.[14] Näin todistustaakka on kansallisilla viranomaisilla eikä yrityksillä, jotka kohtaavat näitä esteitä.

Vuonna 2007 perustetaan integroitu yritys- ja innovaatiotukiverkko , jonka toiminta pääsee täyteen vauhtiin vuonna 2008 ja jolla on tarkoitus auttaa pk-yrityksiä hyödyntämään paremmin yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Se järjestää tilaisuuksia, joissa pk-yritykset voivat etsiä yhteistyökumppaneita ja joissa välitetään teknologiaa, organisoi pk-yritysten antaman palautteen ottamista huomioon EU:n lainsäädännössä ja standardeissa sekä tukee pk-yritysten kansainvälistymistä. Verkko ulottuu 2 000 000 pk-yritykseen noin 600:n eurooppalaisen yritys- ja innovaatiotukijärjestön kautta.

Uudella palveludirektiivillä[15] vapautetaan palveluiden tarjonta. Niiden osuus EU:n lisäarvosta on noin 70 prosenttia, ja niillä on merkittävää potentiaalia lisätä kasvua ja työllisyyttä. Direktiivillä vähennetään byrokratiaa ja annetaan apua ulkomaisille yrityksille, ja näin yritysten on helpompi tarjota palveluja muissa EU-maissa ja sijoittautua niihin. Samoin myös kuluttajansuojalainsäädännön tietyn asteinen yhdenmukaistaminen helpottaisi pk-yrityksiä myymään tuotteitaan kotimaansa ulkopuolelle.

Standardointi on keskeisessä asemassa pk-yritysten kilpailukyvyn ja kasvun edistäjänä, koska sillä parannetaan tuotteiden laatua ja lisätään kuluttajien luottamusta. Sen vuoksi komissio lisää yhteisrahoitustaan tukeakseen pk-yritysten etuja edustavien asiantuntijoiden osallistumista prosessiin, jossa vahvistetaan eurooppalaiset standardit. Komissio tukee myös Euroopan standardointikomitean aloitteita, jotka on kohdennettu pk-yrityksiin. Standardointiin ja innovointiin liittyvissä toimissaan komissio tarkastelee tapoja vahvistaa standardien potentiaalia kannustaa innovaatioita pk-yrityksissä.

Julkisia hankintoja koskeva direktiivi tarjoaa puitteet, joilla edistetään kilpailuun perustuvia julkisten hankintojen markkinoita pk-yritysten eduksi. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kehotusten perusteella komissio on analysoinut, miten julkisten hankintojen markkinoita , joiden osuus on noin 16 prosenttia EU:n BKT:stä, voitaisiin hyödyntää paremmin pk-yritysten kasvun ja kilpailukyvyn edistämisessä. Hiljattaisten havaintojen mukaan pk-yritysten osallistuminen julkisten hankintojen markkinoille on kohentunut hieman viime vuosina, vaikkakaan suuntaus ei ole yhtenäinen kaikkialla EU:ssa.

Komissio on myös julkaissut käytännön oppaan innovaatioiden edistämiseksi .[16] Jäsenvaltiot ovat toteuttamassa toimia, joilla lisätään yritysten tietoisuutta hankintamahdollisuuksista ja parannetaan julkisia tarjouskilpailuja koskevan tiedon saantia. Kuitenkin vain harvoissa maissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa ja Ranskassa, on jo otettu käyttöön erityinen strategia, jolla autetaan pk-yrityksiä osallistumaan julkisiin hankintoihin.

EU:n uudistetussa markkinoille pääsyä koskevassa strategiassa korostetaan monen- ja kahdenvälisiä toimia, joilla avustetaan eurooppalaisia yrityksiä, myös pk-yrityksiä, ylittämään esteet, joita ne kohtaavat pyrkiessään pääsemään kolmansien maiden markkinoille .[17] Toimilla pyritään mm. kehittämään kaupan helpottamista koskevia määräyksiä tulevissa vapaakauppasopimuksissa ja WTO:ssa sekä edistämään sääntelyä ja teollisuuspolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua kolmansien maiden kanssa kauppaan kohdistuvien sääntelyesteiden torjumiseksi. Lisäksi erityistoimenpiteet, kuten tiedotuskampanjat ja yhteistyökumppaneiden etsimiseen keskittyvät tilaisuudet (esim. AL-INVEST, MEDINVEST and PROINVEST ), joilla pyritään helpottamaan pk-yritysten pääsyä kolmansien maiden markkinoille, ovat osoittautuneet onnistuneiksi ja niitä jatketaan.

Yrittäjyyden edistäminen

Jäsenvaltiot ovat myös ponnistelleet kovasti saadakseen toteutettua vuoden 2007 loppuun mennessä yrittäjyyttä koskevat prioriteettitoimet kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kehotusten mukaisesti.

Useimmat jäsenvaltiot ovat perustaneet keskitetyn palvelupisteen tai vastaavan järjestelyn yrityksen perustamista varten, vaikkakaan kaikissa tapauksissa ne eivät kata kaikenlaisia yrityksiä. Yleisesti ottaen rekisteröintiajat ovat parantuneet ja monissa jäsenvaltioissa ja alueilla on nyt mahdollista rekisteröidä uusi yritys viikon kuluessa. Yksinkertaistamiselle on kuitenkin vielä sijaa ja tarvetta. Palveludirektiivissä velvoitetaan jäsenvaltiot perustamaan keskitettyjä asiointipisteitä, joiden kautta palveluntarjoajat voivat hoitaa kaikki toimintaansa liittyvät muodollisuudet.

Useimmissa jäsenvaltioissa on toteutettu joitakin toimia yrittäjätaitojen lisäämiseksi koulun kautta. Edistyminen on kuitenkin melko hidasta, jos tarkastellaan yrittäjyyden sisällyttämistä avaintaidoksi valtakunnallisiin (tai alueellisiin) oppisuunnitelmiin toisen asteen yleissivistävässä koulutuksessa. Tähän on kuitenkin päästy joissakin jäsenvaltioissa, kun taas toisissa vasta ollaan alkamassa tai suunnittelemassa saman suuntaisia toimia.

Komissio antoi helmikuussa 2006 tiedonannon ” Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessa ”[18]. Siinä annetaan esimerkkejä hyvistä toimintatavoista, joista keskusteltiin yrittäjyyskoulutusta käsittelevässä Oslon konferenssissa. Arvioiden mukaan yli 200 000 toisen asteen opiskelijaa osallistui lisäksi komission käynnistämään käytäntöön suuntautuvaan koulutukseen, jossa tarkoituksena oli hoitaa miniyrityksiä ja tutustua näin yritystoiminnan peruskäsitteisiin ja -taitoihin. Tähän osallistuneet opiskelijat perustavat oman yrityksen neljä kertaa todennäköisemmin kuin muut.

Tähän mennessä noin kolmasosa jäsenvaltioista on perustanut yhden palvelupisteen järjestelmän työntekijöiden rekrytoimiseksi (esim. yhdistettynä yrityksen käynnistämistä varten tarkoitettuun keskitettyyn palvelupisteeseen) tai on yksinkertaistanut rekrytointimenettelyitä niin, että ne vastaavat yhtä palvelupistettä. Edistystä on saavutettu vähentämällä menettelyiden lukumäärää.

Viimeisenä muttei vähimpänä, komissio edistää hyviä toimintatapoja omistajanvaihdosten yhteydessä vaarassa olevien noin 2,8 miljoonaan työpaikan turvaamiseksi. Hyvät toimintatavat liittyvät palveluihin, joilla pyritään luomaan yhteyksiä potentiaalisten myyjien ja ostajien välille. Komission tiedonannon[19] lisäksi pilottitoimella pyritään edistämään mentorointijärjestelmiä EU:n jäsenvaltioissa, jotta vahvistettaisiin tietoja ja taitoja, joita tarvitaan onnistuneessa omistajanvaihdoksessa.

Huomiota vaativat edelleen yrittäjien imagon parantaminen ja varsinkin konkursseihin liittyvän leimautumisen torjunta. Vain pieni vähemmistö konkurssin tehneistä yrittäjistä ryhtyy uuteen yritystoimintaan huolimatta siitä, että he usein mieluummin toimisivat edelleen yrittäjinä. Ne, jotka kuitenkin yrittävät uudelleen, todennäköisesti hyötyvät aiemmasta kokemuksestaan ja menestyvät todennäköisemmin. Tämän vuoksi komission tiedonannossa ”Selviytyminen epäonnistumisesta – uusi mahdollisuus yrittäjälle”[20] otetaankin esiin toiminta-aloja, joilla pyritään helpottamaan rehellisesti konkurssin tehneiden yrittäjien uutta mahdollisuutta.

Naisten, ikääntyvien ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien yrittäjien laajaa potentiaalia ei ole vielä täysin hyödynnetty.

Pk-yritysten kasvupotentiaalin parantaminen kestävällä tavalla

Pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien parantamiseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa on varattu yli miljardi euroa eri rahoitusvälineitä varten kaudeksi 2007–2013. Summan ansiosta rahoituslaitokset voivat tarjota noin 30 miljardia euroa uutta rahoitusta pk-yrityksille, koska jokaista EU:n budjetista käytettyä euroa täydentävät yksityissijoittajien varat, jolloin syntyy merkittävä vipuvaikutus. Näistä varoista on hyötyä noin 400 000 pk-yritykselle EU:ssa, ja suurin osa näistä on mikro- tai pienyrityksiä.

Merkittävä osuus rakennerahastojen varoista (2007–2013) käytetään pk-yritysten perustamisen ja kasvun tukemiseen ja erityisesti niiden innovaatiokapasiteetin parantamiseen sekä T&K-investointien ja ammattitaidon parantamiseen. Jotta parannettaisiin mikro- ja pk-yritysten kestävän rahoituksen saatavuutta aluetasolla, komissio käynnisti yhdessä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa JEREMIE-aloitteen [21]. Siinä tarjotaan jäsenvaltioille mahdollisuus käyttää rakennerahastojen varoja rahoitustuotteisiin kuten riskipääomaan, vakuuksiin ja mikrorahoitukseen. Komissio kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä rahoitusmahdollisuuksia aktiivisesti.

Komissio on myös edistänyt aktiivista vuoropuhelua ja yhteistyötä pankkien ja pk-yritysten välillä , ja tämä on lisännyt molemminpuolista ymmärtämystä ja avoimuutta. Pankkien ja pk-yritysten välisissä viidensissä pyöreän pöydän keskusteluissa[22] käsiteltiin avoimuutta samoin kuin innovatiivisia rahoitusvälineitä kuten mezzanine- eli välirahoitusta ja pk-yritysten arvopaperistamista, joiden ansiosta pk-yritysten lisärahoituslähteet ovat helpommin saatavilla. Komissio on vielä kartoittanut yhdessä jäsenvaltioiden ja alan teollisuuden kanssa keskeiset tekijät, jotka estävät rajatylittävien pääomamarkkinoiden kehittymistä. Tarkoituksena on edistää todellisten eurooppalaisten riskipääomamarkkinoiden kehittämistä.

Komission innovaatiopolitiikalla ja erityisillä tukitoimilla on osaltaan lisätty pk-yritysten osallistumista innovaatiotoimintaan käsittelemällä markkinahäiriöitä ja edistämällä sidosryhmien välistä yhteistyötä. Uudessa laaja-alaisessa innovaatiostrategiassa, jossa on kymmenkohtainen toimintasuunnitelma, käsitellään useita pk-yritysten kannalta keskeisiä aiheita, kuten ammattitaitoa, standardointia ja teollis- ja tekijänoikeuksia. Komissio edistää myös aktiivisesti klusteripolitiikkaa jäsenvaltioissa ja varmistaa klustereiden koordinoinnin EU-tasolla, jotta edistetään korkealaatuisten eurooppalaisten klustereiden syntymistä.

Parantaakseen hyvin pienten tai käsiteollisuusyritysten rahoitusmahdollisuuksia komissio edistää mikroluottojen tarjoamista Euroopassa. Lisähuomiota olisi myös kiinnitettävä pk-yritysten pääomansaantiin, varsinkin niiden kasvuvaiheessa. Pk-yrityksiin tehtävät pääomainvestoinnit eivät saisi olla heikommassa asemassa esimerkiksi muita pääomalähteitä epäsuotuisamman verotuskohtelun vuoksi.

Jotta ammattitaitoisen työvoiman ja johtamistaitojen puute ei vaikuttaisi kielteisesti pk-yrityksiin ja varsinkin käsiteollisuusyrityksiin, komissio on käynnistänyt pilottitoimen. Kyseessä on Erasmus-tyyppinen vaihto-ohjelma , jonka puitteissa oppisopimuskoulutuksessa olevat voivat mennä toiseen jäsenvaltioon hankkimaan ammatillista kokemusta. Toimi on parhaillaan arvioitavana.

Ammattitaito ja pätevyys ovat keskeisiä pk-yrityksissä ja etenkin käsiteollisuusalalla. Tulevien taitovaatimusten parempi ennakointi on edelleen haastavaa, koska tulevat taitotarpeet, ammatilliseen uudistumiseen vaikuttavat tekijät sekä parannukset, joita tarvitaan koulutusjärjestelmien strategiseen suunnitteluun, vaikuttavat hyvin moniin eri toimialoihin. Komissio on ehdottanut tietotekniikkataitojen hankkimisen helpottamiseksi uutta tietoteknisiä taitoja koskevaa toimintaohjelmaa[23].

Kunnianhimoiset ympäristötavoitteet, jotka koskevat energiatehokkuuden parantamista, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ainakin 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä ja uudistuvien energialähteiden käytön lisäämistä, edellyttävät uudenlaista liiketoimintamallia. Haasteena on auttaa pk-yrityksiä hyväksymään kestävät tuotanto- ja liiketoimintamallit ja näin tehdä niistä aktiivisia toimijoita pyrittäessä saamaan Euroopan taloudesta ympäristöystävällisempää tuotannon ja kulutuksen alalla. Samalla pk-yrityksille olisi annettava mahdollisuus hyödyntää tästä koituvia taloudellisia etuja. Toimissa otetaan huomioon kokemukset, joita on saatu sosiaalisesti vastuullisten käytäntöjen tukemisesta pk-yrityksissä. Ensimmäisessä vaiheessa komissio ehdottaa ohjelmaa, jolla autetaan pk-yrityksiä ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon tuotantoprosesseissa ja tuotteissa. Kaiken pohjana on ympäristölainsäädännön parempi noudattaminen.[24] Lisäksi tulevissa kestävää teollisuuspolitiikkaa sekä kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevissa toimintasuunnitelmissa pyritään edistämään pk-yritysten kilpailukykyä ja kestävää kehitystä.

Pk-yrityspolitiikkaa koskevan tiedottamisen ja sidosryhmien kuulemisen vahvistaminen

Eurooppalaisten yritysjärjestöjen kanssa pidettävät säännölliset tiedotus- ja keskustelukokoukset , joiden puheenjohtajana toimii pk-yritysten edustaja[25], tarjoavat foorumin, jossa voidaan vaihtaa säännöllisesti tietoja komission tärkeimmistä lainsäädännöllisistä ja poliittisista aloitteista ja niiden vaikutuksista pk-yrityksiin. Tällä tavoin on vahvistettu pk-yritysten edustajan ”vahtikoiran” asemaa, toimitettu tietoa pk-yrityksiin liittyvistä näkökohdista yhteisön poliittiseen ja lainsäädäntöprosessiin jo varhaisessa vaiheessa ja annettu sidosryhmille mahdollisuus olla keskeisessä osassa eurooppalaisen pk-yrityspolitiikan laatimisprosessissa.

Lisäksi useissa korkean tason sidosryhmien konferensseissa on tuotu yhteen eri tahojen edustajia Euroopan parlamentista, jäsenvaltioista ja yritysmaailmasta ja näin lujitettu kaikkien keskeisten toimijoiden sitoutumista nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan toteuttamiseen. Komissio kannustaa myös uudenlaista korkeakoulujen ja yritysmaailman edustajien vuoropuhelua, jossa voidaan ottaa esiin pk-yritysten kannalta erityisiä aiheita.

Vuonna 2006 myönnettiin ensimmäinen Yrittävä Eurooppa -palkinto, jolla lisätään tietoa yrittäjyydestä ja pk-yrityspolitiikasta sekä niistä monimuotoisista ja luovista tavoista, joilla eri alueilla kannustetaan, tuetaan ja autetaan pienyrityksiä selviytymään. Palkintojuhla järjestetään toisen kerran joulukuussa 2007 yhdessä neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan Portugalin kanssa. Viimeisenä vaan ei suinkaan vähäisimpänä voidaan vielä mainita komission uusi pk-yritysten verkkosivu (http://ec.europa.eu/enterprise/sme/), joka on merkittävästi helpottanut pk-yrityksiin liittyvän tiedon hankkimista verkosta.

TULEVAT TOIMET

Vuonna 2005 käynnistetty nykyaikainen pk-yrityspolitiikka on alkanut kantaa hedelmää . Johdonmukainen, osallistava ja aktiivinen pk-yrityspolitiikka on antanut pk-yrityksille tärkeän aseman kansallisissa ja yhteisön uudistusohjelmissa ja lisännyt sidosryhmien sitoutumista yhteisesti sovittuihin tavoitteisiin. Sekä jäsenvaltiot että komissio ovat edistyneet merkittävästi pannessaan täytäntöön toimia, joilla luodaan parempi liiketoimintaympäristö, otetaan pk-yrityksiä koskevat näkökohdat huomioon tärkeillä politiikanaloilla ja kannustetaan useampia ihmisiä ryhtymään yrittäjiksi.

Sen tuloksena yrityksen perustaminen on helpompaa, yrittäjyyskoulutusta annetaan yhä useammin kouluissa, tietoisuus yrittäjyyteen ja pk-yrityksiin liittyvistä asioista on kasvussa EU:ssa ja ”pienet ensin” -periaate on sisällytetty yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikkaan. Parannuksille on silti vielä sijaa sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa.

Paremman sääntelyn ajattelu on alkanut juurtua kaikkialle EU:hun, ja toimielinten on näytettävä tässä tietä. Komissio on tehnyt merkittäviä muutoksia siihen, miten se laatii uusia ehdotuksia ja seuraa voimassaolevan lainsäädännön täytäntöönpanoa. Myös Euroopan parlamentti on alkanut käyttää vaikutustenarviointeja, mutta neuvosto ei vielä ole ottanut sitä työvälineeksi.

Paremman sääntelyn edut on tehtävä tunnetuksi kaikilla tasoilla. Kaikki jäsenvaltiot ovat sopineet asettavansa tavoitteita hallintokulujen alentamiseksi 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä. Jotta voitaisiin keventää pk-yritysten rasitteita, jotka ovatkin suhteettomia, olisi otettava lähtökohdaksi, että pk-yrityksille ei aseteta hallinnollisia vaatimuksia EU-lainsäädännössä, ellei ole selvää tarvetta tehdä niin eikä asiaa voida käsitellä paremmin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. Jos EU-lainsäädäntöä sovelletaan pk-yrityksiin, niiden auttamiseksi olisi laadittava erityistoimenpiteitä. Yleisestikin EU:n olisi löydettävä tapoja poistaa nykyisiä rasitteita olosuhteiden niin salliessa. Seuraava askel on julkishallinnon nykyaikaistaminen niin, että se tarjoaa avoimia ja ennakoitavia palveluita ja tehokkaat oikeussuojakeinot.

Komissio on kuullut merkittävien sidosryhmien kommentteja kehittääkseen ja terävöittääkseen nykyaikaista pk-yrityspolitiikkaa entisestään. Se on analysoinut tulokset, joita on saatu hiljattaisista korkean tason konferensseista, erityisesti Euroopan käsiteollisuus- ja pienyritysten neljännestä konferenssista[26] ja pk-yrityspolitiikkaa käsitelleestä korkean tason konferenssista[27], ja on käyttänyt tukena jäsenvaltioissa toteutettuja tai suunniteltuja aloitteita sekä muiden EU-toimielinten tuoreita raportteja.

Nyt tehtävänä on vapauttaa pk-yritysten koko kasvu- ja työllistämispotentiaali ja hyödyntää täysimääräisesti niiden innovaatiovalmiuksia. Komissio on vakuuttunut siitä, että pk-yrityksiin on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota seuraavassa Lissabonin syklissä 2008–2010. Se kysyy pienyritysten ja niiden edustajien näkökantoja suunnitellessaan eurooppalaista aloitetta (”European Small Business Act”), joka sisältää konkreettisia ehdotuksia pk-yritysten tukemiseksi.

Uusissa pk-yrityksiä koskevissa ehdotuksissa seuraavan Lissabonin syklin puitteissa komissio ottaa huomioon pk-yritysten monimuotoisuuden: käsiteollisuus- ja pienyrityksillä, osuus- ja yhteisötalouden yrityksillä ja pk-perheyrityksillä on kaikilla potentiaalia vahvistaa eurooppalaista kasvua ja antaa pontta innovaatioille, paikalliskehitykselle, koulutukselle ja työllisyydelle, vaikka niillä toisinaan onkin erityisongelmia ja -tarpeita.

Yhtä tärkeää on, että myös jäsenvaltiot tiivistävät pyrkimyksiään ja asettavat pk-yrityspolitiikan tärkeämmälle sijalle kansallisissa uudistusohjelmissaan.

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm.

[2] Euroopan komission kevään talousennuste vuosiksi 2007–2008.

[3] Statistics in Focus, 24/2006, Eurostat.

[4] Komission tiedonanto: ”Tietämyksestä käytännön toimiin: laajapohjainen innovaatiostrategia EU:lle”, KOM(2006) 502.

[5] Komission tiedonanto: ”Teollisuuspolitiikan väliarviointi: EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto”, KOM(2007) 374.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm.

[7] Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20. syyskuuta 2005.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm.

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp/.

[10] Joillakin aloilla, kuten kalastusalalla, sovelletaan eri vähimmäisrajaa.

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/fi/oj/2006/c_323/c_32320061230fi00010026.pdf.

[12] ”Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs. Report of the Expert Group”, Euroopan komissio, toukokuu 2007.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf.

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm.

[15] Direktiivi 2006/123/EY, annettu 12. joulukuuta 2006.

[16] http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/documents_en.htm.

[17] ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa”, KOM(2006) 567 lopullinen.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm.

[19] ”Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin ohjelman täytäntöönpano – Omistajanvaihdos – Jatkuvuutta uudella alulla”, KOM(2006) 117.

[20] KOM(2007) 584.

[21] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm.

[22] Ks. loppuraportti http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm.

[23] Tietotekniset taidot 2000-luvulla edistämään kilpailukykyä, kasvua ja työpaikkoja (2007–2010).

[24] KOM(2007) 379.

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_en.htm.

[26] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm.

[27] Bryssel, 14.9.2007.