FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 8.7.2009 
SEC(2009) 916 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen  
 
NEUVOSTON PUITEPÄÄTÖKSEKSI 
 
oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksii n rikosoikeudellisissa menettelyissä 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
   
{KOM(2009) 338 lopullinen} 
{SEC(2009) 915}  
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA  
TIIVISTELMÄ  
1. TAUSTA  
Syytettyjen ja rikoksesta epäiltyjen oike us oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on 
perusoikeus, jota Euroopan unioni kunnioitt aa yleisenä periaatteen a Euroopan unionista 
tehdyn sopimuksen (SEU) 6 artikla n 2 kohdan mukaisesti. Oikeusal an toimijat ja jäsenvaltiot 
ovat yhtä mieltä siitä, että keskinäinen luottamus edellyttää, että jäsenvaltioiden kansallisissa rikosoikeusjärjestelmissä rikoksesta epäillyill e ja syytetyille turvataan prosessuaaliset 
vähimmäistakeet heidän kansalaisuuteensa katsomatta. Haagin ohjelmassa tämän alan toimet 
olivat etusijalla.  Komission vuoden 2009 lainsäädäntö- ja työohjelmaan sisältyy uusi asiaa 
koskeva ehdotus.  Vaikutusten arvioinnissa arvioidaan eri vaihtoeh toja tämän ehdotuksen 
toteuttamiseksi.   
2. P
OLIITTINEN MANDAATTI , OIKEUSPERUSTA JA INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN  
Oikeus puolustukseen mainittiin erikseen Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
päätelmissä, ja se on aina ollut olennain en osa EU:n vastavuoroisen tunnustamisen 
toimintaohjelmaa. Tutkinnan ja syytetoimien  helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi rajat 
ylittävissä asioissa on otettu käyttöön monia vä lineitä. Siitä huolimatta ei toistaiseksi ole 
sellaista välinettä, jolla voitaisiin parantaa rajat ylittävissä asioissa osallisina olevien 
oikeudellista asemaa. Tämä puute vaikuttaa ki elteisesti jäsenvaltioiden keskinäiseen 
luottamukseen ja edellyttää siksi EU:n toimia. 
Sen jälkeen, kun vihreä kirja rikoksista epäilt yjen ja syytettyjen etujen turvaamisesta oli 
julkaistu vuonna 2003, komissio teki huhti kuussa 2004 ehdotuksen asiaa koskevaksi 
puitepäätökseksi. Asiasta ei päästy yksim ielisyyteen, ja ehdotus  jäi pöydälle. Komission 
ehdotus perustui SEU:n 31 artiklan 1 kohdan c alakohtaan. Neuvoston oikeudellinen yksikkö 
on antanut lausunnon, jonka mukaan vali ttu oikeusperusta on asianmukainen. 
Komissio järjesti asiantuntijakokouksen 26. ja  27. maaliskuuta 2009. Useimmat asiantuntijat 
kannattivat lainsäädäntötoimenpiteitä ja niiden  tueksi muita kuin lainsäädäntötoimenpiteitä. 
Osanottajien ylivoimainen enemmistö vastusti ehdot uksen rajaamista rajat ylittäviin asioihin. 
Vaikutusten arvioinnista on ke skusteltu kahdessa komission yks iköiden välisen ohjausryhmän 
kokouksessa. Komissio on vaikutusten arvioint ia laatiessaan käyttänyt useita eri 
tiedonlähteitä, muun muassa viiden  eri selvityksen tuloksia.  
3. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Ongelma, johon liittyy erinäisi ä oikeudellisia ja sosiaalisia  näkökohtia, on tiivistetysti 
seuraava: 
– liikkuvuus EU:n sisällä on lisäänty nyt, säännökset ovat vanhent uneet ja voimassa olevia 
kansainvälisiä normeja (E uroopan ihmisoikeussopimusta, ECHR) sovelletaan 
jäsenvaltioissa epäyhtenäisellä tavalla; 
– eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusteella henkilön siirtämiseen johtavien pidätysten 
katsotaan jäävän ECHR:n 6 artiklan soveltami salan ulkopuolelle, koska  tällainen siirto 
katsotaan luovuttamiseksi; 
 
FI 3   FI – käytännössä vastavuoroinen tunnustaminen voi toteutua vain, jos jäsenvaltiot ovat 
vakuuttuneita siitä, että oikeudelliset päätökset tehdään toisissa jäsenvaltioissa oikeudenmukaisesti;  
– kansalaiset ja alan toimijat ovat siinä uskossa, että muiden jäsenvaltioiden 
oikeusjärjestelmät ovat epäoikeudenmukaisia ja että kansainvälisellä tasolla heillä ei ole 
käytössään oikeussuojakeinoja, koska  Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on 
ylikuormitettu;  
– yksi ongelman osa-alue on se, että syytety lle ei taata asianmukaisia käännös- ja 
tulkkauspalveluja.  
4. EU:
N TOIMIEN TARVE  
ULB:n selvityksessä todettiin, että riittävän keskinäisen luottamuksen puute heikentää 
vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvien toim enpiteiden tehoa. Jos syytettyjen oikeutta 
ymmärtää asiansa käsittelyä ei turvata asia nmukaisin normein, on olemassa riski, että 
syytetoimien ja syytetyn välillä vallitseva ep ätasapaino pahenee entisestään ja että tilanne 
EU:ssa voi lopulta olla oikeusjä rjestelmän etujen vastainen.  
Tähän mennessä jäsenvaltiot ovat noudattaneet lähinnä kansallisesta lainsäädännöstä ja 
ECHR:stä niille johtuvia, oikeudenmukaista  oikeudenkäyntiä koske via velvoitteitaan 
vaihtelevasti, mistä syystä myös prosessuaalisten takeiden taso vaihtelee. EU voisi lainsäädäntöä antamalla selkeyttää oikeudellista velvoitetta turvata oike us oikeudenmukaiseen 
oikeudenkäyntiin EU:n rikosoikeuden puitteissa.  
5. T
AVOITTEET  
Yleisenä tavoitteena on lisätä keskinäistä luo ttamusta, jotta vastavuoroinen tunnustaminen 
toteutuisi paremmin. Keskinäisen luottamuksen  lisääntymisen myötä voidaan olettaa, että 
voimassa olevien, vastavuoroista tunnustamista kos kevien EU:n välineiden toiminta tehostuu. 
Yleistavoite voidaan jakaa seur aaviin erityistavoitteisiin: 
1) yhteisten vähimmäisnormien laatiminen  kaikissa menettelyissä noudatettaville 
prosessuaalisille oikeuksille, luovutta minen ja eurooppalainen pidätysmääräys 
mukaan luettuina; 
2) tiedotuksesta huolehtiminen niin, että ka nsalaiset tietävät, miten he voivat hyötyä 
näistä yhteisistä vähimmäisnormeista, olivat pa he missä tahansa EU:n alueella.  
6. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
1: Nykytilanteen säilyttäminen  
Jos EU ei toteuta toimia, tilanteen voidaan  odottaa kehittyvän 4 kohda ssa kuvatulla tavalla. 
Vaihtoehto perustuu oletukseen, jonka muk aan jäsenvaltiot noudattavat ECHR:ää ja 
huolehtivat vähimmäistakeista ko timaisissa oikeudenkäynneissä.  
2: Muut kuin lainsäädäntötoimenpiteet (parhaat käytännöt) 
Parhaiden kansallisten käytäntö jen vaihtamiseksi ja EU:n suuntaviivojen kehittämiseksi 
toteutettaisiin toimenpiteitä. Vaihtoehdossa  pyrittäisiin parantamaan ECHR:n normien 
tuntemusta levittämällä ja suosittamalla käyt äntöjä, jotka helpottava t ECHR:n noudattamista. 
Tässä vaihtoehdossa oikeusnormeja ei lähennettäisi entisestään.  
 
FI 4   FI 3: Kaikki oikeudet kattava uusi väline 
Tämän vaihtoehdon onnistumiseksi  tarvittaisiin uusi  sopimus, joka ta rjoaisi erillisen 
oikeusperustan ja eri lainsäädäntömenettel yn (tavanomainen yhteisön lainsäädäntö). Jos 
lainsäädäntö saadaan annetuksi,  sen täytäntöönpanosta jäsenval tioissa, komission seurannasta 
ja mahdollisuudesta viedä asia yhteisöjen tuomioistuimeen on apua ECHR:n noudattamisessa vallitsevien erojen tasaamisessa. Keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi saatetaan tarvita 
käytännön toimenpiteitä.  
4: Rajat ylittäviin asioih in rajattu toimenpide  
Tämä vaihtoehto olisi selkeästi pelkkä ensimmäinen askel, mutta onnistuessaan se lisäisi 
keskinäistä luottamusta ja vähe ntäisi uuden lainsäädännön vast ustusta. Se olisi kuitenkin 
suunniteltava huolellisesti, jotta voidaan väl ttyä mahdolliselta syrjinnältä epäiltyjen eri 
ryhmien välillä rajat ylittävien asioiden ja kotimaisten asioiden käsittelyssä.  
5: Vaiheittainen lähestymistapa – Ensimmä inen vaihe: toimenpiteet tulkkaus- ja 
käännöspalvelujen saamiseksi 
Tämä edellyttäisi uutta puitepäätöstä, jolla jä senvaltiot velvoitetaan  laatimaan ainoastaan 
tulkkaus- ja käännöspalvelujen saantia koskevat vähimmäisnormit. Oikeuksien olisi 
koskettava ketä tahansa rikoks esta epäiltyä tai syytetty ä henkilöä siitä lähtien, kun 
toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat hänelle, et tä häntä epäillään rikoksesta, siihen asti, kun 
hänet tuomitaan. Vaihtoehdon soveltamisala voisi vaihdella: kyseisiä kaht a oikeutta voitaisiin 
soveltaa joko a) ainoastaan rajat ylittävi ssä asioissa tai b) kaikissa asioissa.  
7. T
OIMINTAVAIHTOEHTOJEN VAIKUTUSTEN ANALYYSI  
1 Nykytilanteen säilyttäminen 
Jos EU ei toteuta toimia, rikosasioissa tehtäv ässä oikeudellisessa yhteistyössä saavutettu 
edistys ja sen myötä yhteisen vapauden, turvalli suuden ja oikeuden alueen rakentaminen voisi 
hidastua.  
2 Parhaat käytännöt 
Myönteiset vaikutukset: parhaita  käytäntöjä koskevat suosituks et voisivat johtaa parannuksiin 
sikäli kuin jäsenvaltiot päättävä t noudattaa niitä. Kielteiset va ikutukset: vaihtoehto perustuu 
pitkälle Euroopan neuvoston antamiin suosituks iin ja siihen, mitä muut asiantuntijat ovat 
ehdottaneet mutta mitä ei ole toteutettu. Lisä ksi se voi olla pettymys EP:lle, intressitahoille 
sekä muutamille jäsenvaltioille, jotka ovat sitovan välineen kannalla. 
3 Kaikki oikeudet kattava uusi väline 
Myönteiset vaikutukset: tämäntyyppinen puite päätös lisäisi oikeusvarmuuden tasoa 
jäsenvaltioiden keskuudessa. Se  olisi sitova väline, joka parantaisi ECHR:n normien 
noudattamista oikeudenmukaisen oikeude nkäynnin varmistamiseksi. Oikeuksien 
niputtaminen tarkoittaa kuitenkin sitä, että yks ittäisen oikeuden ta rkasteluun jää vähemmän 
aikaa ja että vesittymiseltä ja myönnytyksiltä  ei vältytä. Jos Lissabonin sopimus tulee 
voimaan, yksimielisyyden vaatimus poistuu. 
4 Ainoastaan rajat ylittävät asiat 
Rajat ylittävälle asialle ei ole vakiintunut ta määritelmää. Jäsenva ltiot ovat haluttomia 
määrittelemään rajat ylittävän asian tai antamaan lainsäädäntöä, koska se edellyttäisi määritelmän laatimista. 
 
FI 5   FI Vaihtoehdolla on kahdenlaisia taloudellisia vaikutuksia: 1) oikeuksien turvaamiseksi 
tarkoitettujen palvelujen tarjoamisesta aiheutuva t kustannukset ja 2) valitusten vähenemisestä 
aiheutuvat säästöt. Vaihtoehdon riskinä on kesk inäisen luottamuksen väheneminen, koska sen 
myötä voi syntyä vaikutelma ka ksitahoisesta oikeusjärjestelmästä: yksi kotimaisia asioita ja 
toinen rajat ylittäviä asioita varten. Myönt einen vaikutus: vaihtoehto tyydyttäisi niitä 
jäsenvaltioita, joiden tavoitteena on ollut ra jat ylittäviin asioihin rajattu toimenpide. 
Kielteinen vaikutus: puitepäätöksen soveltamisa laa rajoittava toime npide voisi aiheuttaa 
hämmennystä, koska eri jäsenvalti ot voivat määritellä tai lu okitella saman asian rajat 
ylittäväksi tai kotimaiseksi asia ksi. Noudattaminen: jäsenvalti oiden voisi käytännössä olla 
hankala luokitella asioita, joten virheitä/riitoja syntyisi väistämättä.  
5 Vaiheittainen lähestymistapa  
Tämän vaihtoehdon taloudelliset va ikutukset olisivat kahtalaiset edellä kuvatun rajat ylittävän 
vaihtoehdon tapaan. Myönteiset vaikutukset: tämäntyyppinen toime npide parantaisi tulkkaus- 
ja käännöspalvelujen laatua ja tarjontaa. Se li säisi osaltaan keskinäistä luottamusta. Sillä 
varmistettaisiin oikeudenmukainen oikeudenkäyn ti asioissa, joissa epäilty ei ymmärrä 
rikosoikeudellista menettelyä, omia oikeuksi aan tai häntä vastaan esitettyjä syytteitä. 
Kielteiset vaikutukset: se rasittaisi taloudellis esti ja hallinnollisesti niitä jäsenvaltioita, jotka 
eivät tällä hetkellä tarjoa oikeudessa toimivien tulkkien ja kääntäjien koulutusta. Vaihtoehdon 
noudattaminen edellyttäisi arviointia/seura ntaa, joka sekin m uodostaisi rasitteen. 
Maaliskuussa 2009 järjestetyn asiantuntijakokouksen osallistujat, myös jäsenvaltioiden 
edustajat, innostuivat ehdotuksesta keskit tyä lähtökohtaisesti vain tämän oikeuden 
tarkasteluun. Tulkkauksen pääosasto julk aisi maaliskuussa 2009 monikielisyyttä ja 
tulkkikoulutusta käsittelevän  pohdintaryhmän loppuraporti n. Sen suositusten pohjalta 
voitaisiin myöhemmin laatia asia kirja parhaista käytännöistä.  
 
FI 6   FI 8. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
+++ = erittäin myönt eisiä vaikutuksia 
0 = ei vaikutuksia --- = erittäin kielteisiä vaikutuksia 
Tehokkuus tavoitteisiin nähden ja yhdenmukaisuus 
EU:n muiden politiikkojen kanssa 
Vaihtoehto Laaditaan 
vähimmäisnormit 
prosessuaalisille oikeuksille 
rikosoikeudellisissa 
menettelyissä Huolehditaan, että 
kansalaiset tietävät, 
miten he voivat hyötyä 
vähimmäisnormeista Vaikutukset 
yhteiskuntaan ja 
perusoikeuksiin Tehokkuus Poliittinen 
toteutuskelpoisuus 
1. Nykytilanteen 
säilyttäminen – ei 
uusia EU:n toimia 0 
Yhtäkään tavoitetta ei saavutettaisi ilman EU:n toimia.  0 
Oikeuksien ja oikeudellisen 
yhteistyön välillä jatkuva epätasapaino voi 
vahingoittaa oikeuden 
toteutumista ja keskinäistä luottamusta EU:ssa. 0 
Ei kustannuksia 
jäsenvaltioille.  EP ja useimmat jäsenvaltiot 
odottavat EU:n toimia.  
2. Ei-sitova / muu kuin 
lainsäädäntötoimi EU:n parhaista 
käytännöistä  + 
Riippuu jäsenvaltioiden 
täytäntöönpanohalukkuudesta. Ei yhdenmukaista normeja. ++ 
Hyvin suunnitellulla 
Euroopan laajuisella tiedotuskampanjalla 
voidaan lisätä ECHR:n 
mukaisten oikeuksien tuntemusta ja neuvoa, mitä 
ihmiset voivat tehdä, jos he 
kokevat oikeuksiaan loukatun. + 
Jos jäsenvaltiot noudattavat 
ohjeistusta johdonmukaisesti, syytetyn 
oikeudet toteutuvat. - 
Riippuu 
täytäntöönpanotavasta. Suurimmat kustannukset 
aiheutuvat koulutuksesta; 
opiskelijat voisivat vastata niistä. Isoille jäsenvaltioille 
suunnitteilla n. 5 000 euron 
avustus yliopistoa kohden (lähde: UK).  Kaikki jäsenvaltiot yhtä 
mieltä joidenkin muiden 
kuin lainsäädäntötoimien tarpeesta. Kokemuksen 
perusteella ei-sitovaa 
ohjeistusta ei noudateta johdonmukaisesti. 
 
FI 7   FI Tehokkuus tavoitteisiin nähden ja yhdenmukaisuus 
EU:n muiden politiikkojen kanssa 
Vaihtoehto Laaditaan 
vähimmäisnormit 
prosessuaalisille oikeuksille 
rikosoikeudellisissa 
menettelyissä Huolehditaan, että 
kansalaiset tietävät, 
miten he voivat hyötyä 
vähimmäisnormeista Vaikutukset 
yhteiskuntaan ja 
perusoikeuksiin Tehokkuus Poliittinen 
toteutuskelpoisuus 
3. Otetaan 
uudelleen 
käyttöön kaikki 
oikeudet kattava 
vuoden 2004 
väline +++  
Määrittelee yhteiset normit 
kattavasti.  + 
Sinänsä kattava väline, 
joka ilman 
rinnakkaistoimenpiteitä ei 
lisäisi yleistä tietämystä 
vaan saisi kansallisen median kiinnostumaan 
kiistanalaisemmista 
näkökohdista.  +++ 
Kaikille syytetyille 
taattaisiin ECHR:n 
mukaiset oikeudet. Loisi 
pohjan keskinäiselle 
luottamukselle kautta EU:n. Oikeusnormien 
tuntemus voisi kannustaa 
useampia kansalaisia käyttämään 
liikkumisvapauden 
oikeutta.  --- 
Kustannukset oletettavasti 
erittäin suuret, varsinkin 
oikeusavusta aiheutuvat 
kustannukset niissä 
jäsenvaltioissa, jotka toistaiseksi eivät sitä tarjoa. Ne 6 jäsenvaltiota, jotka 
vastustivat ehdotusta 
v. 2006, torjuisivat sen taas. 
Lissabonin sopimus saattaa 
mahdollistaa nykyisen 
ehdotuksen (2004) läpimenon 
määräenemmistöpäätöksellä, 
jos osallistumattomuus sallitaan. 
4. Rajat ylittäviin asioihin rajattu, 
kaikki oikeudet 
kattava väline ++ 
Vahvistaisi rajalliset yhteiset 
normit, mutta ei kaikille 
rikoksesta syytetyille kansalaisille.  - 
Ilman 
rinnakkaistoimenpiteitä ei 
lisäisi yleistä tietämystä. Kansallinen media, joka 
ehkä vieroksuu oikeuksien 
takaamista ainoastaan rajat ylittävissä asioissa 
osallisina oleville, voisi 
kiinnostua liikaa ja uutisoida 
harhaanjohtavasti. - 
Syytetyille taattaisiin samat 
oikeudet riippumatta siitä, 
missä päin EU:ta heidät pidätetään.  
Riski syytettyjen 
jakamisesta 2 ryhmään – rajat ylittävissä ja 
kotimaisissa asioissa 
syytettyihin – mikä johtaa syrjintään ja voi mitätöidä 
hyödyt. -- 
Riippuu niiden asioiden 
suhteellisesta määrästä, 
jotka katsotaan rajat ylittäviksi, ja vaihtelee 
jäsenvaltioittain – tilastoja 
ei saatavilla. Kustannukset oletettavasti suuret. Rajat ylittävän asian 
määritelmästä 
todennäköisesti 
erimielisyyttä, varsinkin koska se voi johtaa 
positiivisesta 
erityiskohtelusta johtuvaan perusoikeuksien 
vaarantumiseen.  
Hyväksyminen yhtä 
epätodennäköistä kuin 
vaihtoehdon nro 3.  
 
FI 8   FI Tehokkuus tavoitteisiin nähden ja yhdenmukaisuus 
EU:n muiden politiikkojen kanssa 
Vaihtoehto Laaditaan 
vähimmäisnormit 
prosessuaalisille oikeuksille 
rikosoikeudellisissa 
menettelyissä Huolehditaan, että 
kansalaiset tietävät, 
miten he voivat hyötyä 
vähimmäisnormeista Vaikutukset 
yhteiskuntaan ja 
perusoikeuksiin Tehokkuus Poliittinen 
toteutuskelpoisuus 
5a. Käännös- ja 
tulkkauspalvelu-
jen saantiin rajat 
ylittävissä asioissa 
rajattu puitepäätös + 
Rajalliset yhteiset normit 
alalla, jolla niitä tarvitaan 
kipeimmin, mutta ei kaikille 
rikoksesta syytetyille 
kansalaisille. Osoittaisi edistymistä, vaiheittainen 
lähestymistapa. - 
Ks. edellä: median 
suhtautuminen voi johtaa 
harhaan.  -  
Syytetyille taattaisiin sama 
oikeus käännös- ja 
tulkkauspalveluihin 
riippumatta siitä, missä 
päin EU:ta heidät pidätetään.  
Riski syytettyjen 
jakamisesta 2 ryhmään – rajat ylittävissä ja 
kotimaisissa asioissa 
syytettyihin – mikä johtaa syrjintään ja voi mitätöidä 
hyödyt. -  
Kustannukset riippuvat 
niiden asioiden 
suhteellisesta määrästä, 
jotka katsotaan rajat 
ylittäviksi, ja vaihtelevat jäsenvaltioittain. Tilastoja 
ei saatavilla. Useimpien tai kaikkien 
jäsenvaltioiden oletetaan 
kannattavan, jos rajat 
ylittävän asian 
määritelmästä päästään 
sopuun. Täyttäisi oikeasuhteisuuden 
vaatimuksen, koska toimet 
rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen sopimuksen 
tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Olisi myös toissijaisuusperiaatteen 
mukainen, koska sillä ei 
puututtaisi puhtaasti kotimaisiin asioihin. 
5b. Käännös- ja 
tulkkauspalvelu-
jen saantiin kaikissa asioissa 
rajattu puitepäätös ++ 
Rajalliset yhteiset normit 
alalla, jolla niitä tarvitaan kipeimmin. 0 
Ilman 
rinnakkaistoimenpiteitä tuskin vaikutuksia 
tietoisuuden 
lisääntymiseen.  + 
Parantaisi oikeussuojan 
saatavuuden tasa-arvoisuutta, koska 
vahvistaisi syytteen ja 
asian käsittelyn ymmärtämistä koskevan 
oikeuden.  -- 
Isojen jäsenvaltioiden 
kustannukset riittävien tulkkauspalvelujen 
tarjoamisesta arviolta 40 
milj. euroa/vuosi (lähde: UK). Käännöspalvelujen 
kustannukset vaihtelevat 
jäsenvaltioissa vallitsevien 
hintakäytäntöjen mukaan. Useimmat jäsenvaltiot 
kannattaisivat toimien 
toteuttamista tällä alalla.  
 
FI 9   FI Tiivistelmä vaiheittaisesta  vaihtoehdosta 
Merkitys tavoitteiden 
kannalta Vaikutukset 
yhteiskuntaan ja 
perusoikeuksiin Kustannukset Poliittinen 
toteutuskelpoisuus ja 
intressitahojen 
näkemykset 
Täyttää kaikki tavoitteet, 
jos jäsenvaltiot 
noudattavat ohjeistusta. Rajalliset yhteiset normit 
alalla, jolla niitä tarvitaan 
kipeimmin. Osoittaisi edistymistä, vaiheittainen 
lähestymistapa.  Kustannukset riippuvat 
niiden asioiden 
suhteellisesta määrästä, jotka katsotaan rajat 
ylittäviksi, ja vaihtelevat 
jäsenvaltioittain.  
Riittävien 
tulkkauspalvelujen tarjoamisesta isoille 
jäsenvaltioille (UK) 
aiheutuvat kustannukset n. 40 milj. euroa/vuosi. 
Käännöspalvelujen 
kustannukset vaihtelevat jäsenvaltioissa 
vallitsevien 
hintakäytäntöjen mukaan. 
Rinnakkaistoimenpitei-
den kustannukset riippuvat niiden 
toteutustavasta. 
Suurimmat kulut aiheutuvat koulutuksesta; 
opiskelijat voisivat 
vastata niistä. UK:n 
valtio myöntää n. 5 000 
euron avustuksen jokaiselle yliopistolle.  Ks. edellä: useimmat 
jäsenvaltiot odottavat 
lainsäädäntötoimia yhdessä 
rinnakkaistoimenpiteiden 
kanssa.  
 
FI 10   FI 9. VAIHEITTAISEN LÄHESTYMISTAVAN TARKEMPI KUVAUS  
Tämä vaihtoehto käsittää pitkän aikavälin to imintasuunnitelman prosessuaalisia oikeuksia 
koskevien lakien asteittaiselle lähentämiselle. Toisin kuin vaihtoehto nro 3, se ei ole riippuvainen Lissabonin sopimuksesta.  
Tässä vaihtoehdossa tulkkaus- ja  käännöspalvelujen laatu ja tarjonta paranisivat, mikä 
osaltaan lisäisi keskinäistä luottamusta. Sillä varmistettaisiin oikeudenmukainen oikeudenkäynti asioissa, joissa epäilty ei ymmärrä  asian käsittelyä, omia oikeuksiaan tai häntä 
vastaan esitettyjä syytteitä. Se aiheuttaisi ylimääräistä  taloudellista ja hallinnollista rasitusta 
niille jäsenvaltioille, jotka eivät tällä hetkellä tarjoa oikeudessa toimivien tulkkien ja kääntäjien koulutusta.  
Keskinäisen luottamuksen kannalta on tärkeää, e ttä oikeutta käännös- ja tulkkauspalveluihin 
kunnioitetaan, mutta se ei riitä.  Se on kuitenkin olennainen oi keus siinä mielessä, että se 
mahdollistaa muiden oikeuksien käyttämisen, kuten  oikeuden oikeusapuun tai oikeuden saada 
tietoa omista oikeuksistaan. Asian käsi ttelyn ymmärtäminen on ennakkoedellytys 
oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä  koskevan oikeuden käytölle. 
10. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Tekee komissio minkä ehdotuksen hyvänsä, sillä jäsenvaltiot velvoitettaisiin ilmoittamaan 
komissiolle määräajassa tä ytäntöönpanosäädökset ja vast aavuustaulukon. Ne saatuaan 
komissio laatii täytäntöönpa nokertomuksen, josta käy ilmi, mitkä jäsenvaltiot ovat 
noudattaneet velvoitettaan saattaa puitepäätös os aksi kansallista lainsäädäntöä. Noudattamista 
voitaisiin arvioida muun muassa sen perustee lla, onko koulutusta tarjolla, onko käytössä 
rekisteri ja voivatko jäsenvalt iot ilmoittaa hyväksyttyjen tulkkien ja kääntäjien lukumäärän. 
Eurobarometri-kyselyn avulla voitaisiin seur ata oikeusjärjestelmän oikeudenmukaisuutta 
EU:ssa koskevan yleisen mi elipiteen kehittymistä.