Valletta on Maltan pääkaupunki ja osa pääkaupunkialuetta, jolla asuu lähes 400 000 ihmistä eli 90 prosenttia maan väestöstä. Alue on vahvasti riippuvainen vapaa-ajan turismista. Muihin tärkeisiin aloihin kuuluvat terveysturismi sekä elektroniikka-, tekstiili- ja elokuvateollisuus. Maan historiasta kumpuavan runsaan kulttuuri- ja arkkitehtonisen perintönsä vuoksi Vallettan kaupunki nimettiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1980.

Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminta aloitettiin hallitusten välisellä tasolla vuonna 1985 , ja siitä tuli täysimittainen EU:n toimi vuonna 1999 . Toimintaan sovelletaan nykyisin päätöstä N:o 445/2014/EU . Sen sijaan kaupunkeihin, jotka nimettiin Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuoteen 2019 saakka, sovellettiin päätöstä N:o 1622/2006/EY.

Komissio voi ainoastaan toistaa tässä kertomuksessa sen, minkä se on ilmaissut useasti edellisissä kulttuuripääkaupunkien jälkiarviointeja koskevissa vuosittaisissa kertomuksissaan, eli sen, että se on täysin tietoinen tällaisista rajoituksista ja hyväksyy ne. Rajoitukset oli myös yksilöity selkeästi komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka liittyy ehdotukseen päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman perustamista koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 .

Arvioinnin budjetti (noin 75 000 euroa vuodessa) on kuitenkin suhteutettu EU:n jokaiselle Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman isäntäkaupungille suoraan kohdentaman EU-rahoituksen vaatimattomaan tasoon (1,5 miljoonan euron Melina Mercouri ‑palkinto), eikä se ole riittävä sekä lähtötilanteen että hankkeen jälkeisen tilanteen arviointiin. Vaatimattoman budjetin vuoksi ensisijaisten tietojen keräämisessä keskitytään enemmän kvalitatiiviseen kuin kvantitatiiviseen tietoon. Vaikka kvalitatiivinen tieto on erittäin tärkeää arvioinnin kannalta, monipuolisten tietolähteiden puute heikentää luotettavuutta esimerkiksi pyrittäessä osoittamaan kulttuuripääkaupunkihankkeen objektiivisia tuloksia ja vaikutuksia kulttuuritoimintaan osallistumisen lisäämisessä.

-Arviointiin ei kuulu laajempaa julkista kuulemista. Toiminta katsotaan paikalliseksi, kuten etenemissuunnitelmassa on selitetty. Kansainväliset osallistujat tulevat eri puolilta Eurooppaa ja sen ulkopuolelta, ja heitä on vaikeaa tavoittaa. Tämä johtopäätös vahvistui vuoden 2017 kulttuuripääkaupunkien arvioinnin yhteydessä järjestetystä julkisesta kuulemisesta saatujen vähäisten tietojen vuoksi, kuten todetaan asiaa koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, jonka komissio hyväksyi vuonna 2019 .

Leeuwarden on 100 000 asukkaan kaupunki Alankomaiden luoteisosassa. Kaupunki sijaitsee Friisinmaan maakunnassa, jossa asuu 646 000 asukasta ja johon kuuluu 11 yhteisen vesialueen yhdistämää historiallista kaupunkia. Leeuwardenilla, joka on myös yksi Pohjois-Alankomaiden vanhimmista kaupungeista, on Rooman vallan ajalle ulottuva rikas historia. Kaupungissa ja alueella on verrattain runsas kulttuuri-infrastruktuuri- ja kulttuuritoimintatarjonta, mutta alueen kulttuurialaa on usein pidetty paikallisesti suuntautuvana ja sisäänpäin kääntyneenä kulttuurillisten sisältöjen, kohdeyleisön ja tavoitteiden osalta.

Saatavilla oleva näyttö osoittaa yleisesti ottaen, että Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuma on edelleen tehokas EU:n toimi, josta saadaan EU:n tasolla hyviä tuloksia suhteellisen vaatimattomilla EU:n investoinneilla. Kulttuuripääkaupungiksi nimeämisellä on merkittävä vipuvaikutus sen rahoituksen määrään, jonka isäntäkaupungit osoittivat kulttuuripääkaupunkihankkeen kulttuuriohjelman suunnitteluun ja toteuttamiseen. Nimeäminen lisää myös merkittävästi erityyppisten sidosryhmien, mukaan lukien alueellisten ja kansallisten viranomaisten ja yksityisten tahojen, mielenkiintoa ja niiden tarjoamaa rahoitusta. Lisäksi Melina Mercouri ‑palkinnon, joka on ainoa isäntäkaupunkien EU:lta saama suora rahallinen avustus, absoluuttinen arvo on vaatimaton (1,5 miljoonaa euroa kaupunkia kohden) verrattuna kulttuuripääkaupunkitapahtuman kokonaiskustannuksiin: vuoden 2018 kulttuuripääkaupunkihankkeen toimintakustannukset olivat Leeuwarden-Friisinmaan osalta noin 104,6 miljoonaa euroa ja Maltan osalta noin 26,5 miljoonaa euroa.

Arvioinnin tulosten mukaan kummankin vuoden 2018 kulttuuripääkaupungin tavoitteet vastasivat niitä tavoitteita, jotka kulttuuripääkaupunkitoiminnalle on asetettu päätöksessä N:o 1622/2006/EY.

Kuten edellisissä kertomuksissa on mainittu, tämän ongelman vuoksi myöhemmässä komission ehdotuksessa ja sen perusteella hyväksytyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä todetaan, että nimetyt kaupungit – jotka ovat kulttuuripääkaupunkitoiminnan pääasiallisia rahoittajia ja edunsaajia ja joilla on paremmat mahdollisuudet saada tietoja lähtötilanteesta ja kerätä ensisijaisia tietoja kulttuuripääkaupungiksi nimeämisen vaikutuksista – ovat arviointiprosessin tärkeimpiä toteuttajia.

Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminta on johdonmukainen EU:n Luova Eurooppa ‑ohjelman kanssa ja täydentää sitä, koska se edistää Luova Eurooppa -ohjelman tavoitteita ja eroaa muista ohjelmasta tuettavista toimista. Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminta on myös johdonmukainen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kanssa ja täydentää niitä. Etenkin Vallettassa joitakin Valletta 2018 ‑säätiön tekemiä mittavia investointeja kulttuuri-infrastruktuuriin osarahoitettiin Euroopan aluekehitysrahastosta saaduilla varoilla (näitä olivat etenkin uusi taidemuseo MUŻA ja Valletta Design Cluster). Nämä tarjoavat uusia tiloja kulttuuritoiminnalle ja tällä tavoin edistävät kulttuuripääkaupunkivuoden vaikutusten jatkuvuutta.

4.5.EU:n tason lisäarvo

Kuten edellä on mainittu ja kuvattu, Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnalla oli vaikutuksia, joita ei olisi saatu syntymään pelkästään jäsenvaltioiden voimin.

Kummastakin kaupungista saatiin näyttöä siitä, että Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑nimitys antaa ponttaa toteuttaa tavanomaista laajemman kulttuuriohjelman. Nimitys myös helpottaa resurssien saamista sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta ja kohottaa kaupunkien kansainvälistä profiilia. Euroopan komissio lisää merkittävällä tavalla Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan näkyvyyttä julkaisujen, tapahtumien ja Eurooppa-verkkosivujen kautta, vaikkakin tähän käytettävät resurssit ovat rajalliset. Nämä toimet tukevat kulttuuripääkaupunkien omia tiedotustoimia.

5.Päätelmät

Komission johtopäätöksenä tästä arvioinnista on, että Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnalla on edelleen suuri merkitys EU:n tasolla, siitä on merkittävää hyötyä isäntäkaupungeille ja sen avulla tuotetaan laajoja kulttuuriohjelmia, joilla on myönteisiä tuloksia ja vaikutuksia, joita ei kuitenkaan voida kaikilta osin arvioida vielä tässä arviointivaiheessa, kun kulttuuripääkaupunkivuoden päättymisestä on niin vähän aikaa. Komission aikomuksena on tarkastella näitä tuloksia ja vaikutuksia laajemmin pitkän aikavälin arvioinnissa, jonka se toteuttaa myöhemmin päätöksessä N:o 445/2014/EU määritellyn menettelyn mukaisesti.

Lisäksi johtopäätöksenä on, että vuodeksi 2018 nimetyn kahden kulttuuripääkaupungin toteuttamat ohjelmat olivat johdonmukaisia Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan yleisten tavoitteiden kanssa. Ohjelmat toivat esiin toiminnan eurooppalaisen ulottuvuuden käsiteltyjen teemojen ja kansainvälisten yhteyksien kautta. Ohjelmat myös osallistivat paikallisia asukkaita ja sidosryhmiä ja laajensivat kulttuurin saatavuutta ja osallistumista kulttuuritoimintaan. Lisäksi molemmat ohjelmat auttoivat vahvistamaan paikallisten kulttuurialojen ja luovien toimialojen valmiuksia ja niiden yhteyksiä muihin aloihin.

Nämä havainnot vahvistavat sen kaikissa aiemmissa Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan arvioinneissa havaitun seikan, että kulttuuripääkaupungit toteuttavat kulttuuriohjelmia, jotka ovat laajempia ja innovatiivisempia kuin kaupunkien tavalliset vuosittaiset kulttuuritarjonnat, joissa on vahva eurooppalainen ulottuvuus ja joihin voivat osallistua sekä paikalliset asukkaat että kansainväliset vierailijat perussopimuksen ja Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan yleisten tavoitteiden mukaisesti.

Vastaavanlainen vuotuinen ulkoinen arviointi on tehty yli kymmenenä vuonna, ja arvioija antoikin erittäin rajallisen määrän suosituksia, jotka kaikki on osoitettu komissiolle. Yllättävästi kaikki suositukset liittyvät päätöksellä N:o 445/2014/EY käyttöönotettuihin valinta-, seuranta- ja rahoitusmenettelyihin. Komission näkemyksen mukaan nämä suositukset – jotka tosin tarjoavat kiinnostavia näkökohtia – eivät selkeästi liity eivätkä perustu vuoden 2018 kulttuuripääkaupunkien jälkiarvioinnin keskeisiin havaintoihin, koska kulttuuripääkaupunkien arviointiin sovellettiin toisen oikeusperustan (eli päätöksen N:o 1622/2006/EY) mukaisia menettelyjä.

Komissio hyväksyy nämä suositukset arvokkaana osana sen yleisiä pohdintoja mutta katsoo, että tässä vaiheessa on liian aikaista tehdä johtopäätöksiä päätöksessä N:o 445/2014/EY vahvistettujen uusien menettelyjen tehokkuudesta. Se kuitenkin ottaa arvioijan suositukset huomioon valmistellessaan edellä mainittua pitkän aikavälin arviointia, joka toteutetaan uuden oikeusperustan nojalla.

Komissio ei etenkään kannata suositusta, jonka mukaan se voisi suosittaa lautakunnalle, että se hyväksyy jokaisessa kilpailussa kustakin jäsenvaltiosta enintään kaksi hakijaa, jotka voivat edetä esivalintavaiheesta lopulliseen valintavaiheeseen, kun otetaan huomioon täydellisen hakemuksen valmisteluun vaadittavat resurssit. Komissio korostaa ensinnäkin, että nykyisen käytännön mukaan lautakunta hyväksyy jatkoon ainoastaan ne kaupungit, joilla se katsoo olevan varteenotettava mahdollisuus saada lautakunnan suositus lopullisessa valintavaiheessa. Toiseksi, kuten vuoden 2018 Euroopan kulttuuripääkaupunkien jälkiarvioinnista voidaan havaita, rajallinen määrä hakemuksia ilman aitoa kilpailua (kuten Maltan tapauksessa) voi johtaa ongelmallisempaan tilanteeseen kuin kaupungin valitseminen joukosta, jossa on useampi kuin kaksi esivalinnan läpäissyttä kaupunkia (kuten Alankomaiden tapauksessa). Kolmanneksi, kokemukset ovat osoittaneet, että vaikka täydellisen hakemuksen laatiminen aiheuttaa kustannuksia, itse hakemusprosessista on hyötyä ja se tuo arvoa, koska se antaa kaupungeille mahdollisuuden tutkia, millainen osa kulttuurilla ja Euroopalla voisi olla niiden yleisessä kehityksessä.

Arvioija suosittelee myös, että komission olisi tutkittava, soveltuvatko päätöksellä N:o 445/2014/EY käyttöönotetut menettelyt tilanteeseen, jossa kansallinen viranomainen on todennäköisesti sekä valintaprosessin järjestäjä että yksi keskeisistä toimijoista Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑nimitystä koskevassa hakemuksessa, vaikka vain välillisesti, esimerkiksi sen alaisuudessa toimivan elimen kautta, kuten Maltan tapauksessa. Komissio pitää suositusta asianmukaisena, mutta huomauttaa, että tämänkaltainen tilanne on poikkeuksellinen. Komissio kuitenkin lisää jäsenvaltioiden omien kilpailujen järjestämisen avuksi laatimiinsa ohjeisiin varoituksen selventääkseen tätä asiaa ja varmistaakseen, ettei tilanne toistu.

Mitä tulee suositukseen, jonka mukaan komission olisi arvioitava, ovatko päätöksellä N:o 445/2014/EY käyttöönotetut menettelyt tehokkaita, ja harkittava kirjallisen sopimuksen tekemistä hyväksyttyjen hakijoiden kanssa, komissio katsoo, ettei ensikäden tietoa ole vielä tässä vaiheessa tarpeeksi (kun koko seurantaprosessin läpikäyneitä kulttuuripääkaupunkeja on ainoastaan kaksi eli vuoden 2020 kulttuuripääkaupungit), jotta voitaisiin tehdä vankkoja johtopäätöksiä. Asiaa voidaan käsitellä siinä yhteydessä, kun arviointi suoritetaan ensimmäisen kerran uuden oikeusperustan mukaisesti.

Koskien arviointia ja, tarkemmin, nimityksen saaneille kaupungeille tarkoitetun arviointiseminaarin järjestämistä, komissio tuo esiin, että se otti syyskuussa 2019 käyttöön valmiuksien kehittämistä koskevan järjestelmän, jonka tarkoituksena on tukea kulttuuripääkaupunkitapahtuman toteutuksesta vastaavien tiimien työtä. Osana tätä 30 kuukautta kestävää hanketta järjestetään akateemisia työpajoja ja tuotetaan MOOC-verkkokursseja ja verkkoseminaareja, joissa käsitellään useita kulttuuripääkaupunkitapahtuman toteutuksesta vastaavia tiimejä koskevia aloja, mukaan lukien seurantaa ja arviointia.