FI    FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO  UNIONIN ULKOASIOIDEN  
JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN  
KORKEA EDUSTAJA  
Bryssel 18.5.2015  
JOIN(2015) 22 final  
  
YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE  
EU ja ASEAN: strateginen kumppanuus   
 
2 
 YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA  
NEUVOSTOLLE  
EU ja ASEAN: strateginen kumppanuus  
1. Johdanto  
Suhteiden tiivistäminen Kaakkois -Aasian valtioiden liittoon (ASEAN)1 on EU:n strategisten 
etujen mukaista. Yhdentymistään jatkava vahva, yhtenäinen ja itseensä luottava ASEAN on 
omiaan edistämään alueellista vakautta, vaurautta ja turvallisuutta j a luo uusia mahdollisuuksia 
alueellisiin ja maailmanlaajuisiin haasteisiin liittyvälle yhteistyölle. ASEANissa yhdistyvät 
voimakas talouskasvu ja dynaaminen väestönkehitys. ASEAN -maat muodostavat yhdessä 
maailman seitsemänneksi suurimman talouden, ja vuote en 2050 mennessä ASEAN on 
todennäköisesti maailman neljänneksi suurin talous. Keskiluokan nuorten osuus noussee 65 
prosenttiin ASEANin kokonaisväestöstä vuoteen 2030 mennessä, kun vastaava osuus vuonna 
2010 oli 24 prosenttia. ASEAN on myös keskeinen tekijä  niissä pyrkimyksissä, joiden tavoitteena 
on rakentaa entistä vankempi alueellinen turvallisuusjärjestelmä Aasian ja Tyynenmeren alueelle 
laajemminkin. Yhdistynyt ja itseensä luottava ASEAN pystyy varmistamaan, että alueelliset 
haasteet ratkaistaan sääntöi hin perustuvalla tavalla, mikä on tärkeää paitsi alueen asukkaiden 
myös Euroopan unionin kannalta.  
Näin ollen ASEANin menestyminen on äärimmäisen tärkeää myös EU:lle.  
EU:n ja ASEANin suhteissa on nyt uutta dynamiikkaa, jonka molemmat osapuolet haluavat 
säilyttää. Monet tahot ASEANin piirissä ovat toivoneet EU:lta vahvempaa sitoutumista ja 
virallisen ”strategisen kumppanuuden” solmimista. EU:lla puolestaan on valvottavanaan 
taloudellisia, alakohtaisia ja poliittisia etuja, joiden vuoksi on tarpeen tehostaa y hteistyötä tämän 
strategisesti tärkeällä alueella toimivan keskeisen toimijan kanssa.  
ASEAN pyrkii perustamaan ASEANin talousyhteisön (ASEAN Economic Community, AEC) 
vuoden 2015 loppuun mennessä ja valmistelee vuoden 2015 jälkeistä visiotaan, jossa käsitellään 
muun muassa sen suhteita EU:hun ja muihin vuoropuhelukumppaneihin. Nyt on siis oikea hetki 
esittää näkemys EU:n ja ASEANin välisten suhteiden tulevaisuudesta.  
Vaikka yhdentyminen on asia, joka yhdistää ASEANia ja EU:ta, ne eroavat merkittävästi  
toisistaan keskimääräisen taloudellisen kehityksensä tason, poliittisten järjestelmiensä luonteen ja 
instituutioidensa vahvuuden suhteen. ASEANilla on edessään haasteita, jotka liittyvät muun 
muassa sen hallitustenvälisiin päätöksiin ja konsensukseen täys in perustuvaan 
päätöksentekomekanismiin, ASEANin talousarvion rahoitukseen (talousarvio on vain 16 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja perustuu kaikkien jäsenvaltioiden samansuuruisiin 
rahoitusosuuksiin) ja sen sihteeristön valtuuksien lisäämiseen.  Samalla EU ja ASEAN ovat 
molemmat sitoutuneet ”yhteisön kehittämiseen”, kestävään kehitykseen sekä sääntöihin 
perustuvaan yhdentymiseen parhaina keinoina varmistaa kansalaistensa (joita on yhteensä yli 
                                                            
1 ASEANin jäsenvaltiot ovat Brunei Darussalamin valtio, Filippiinit, Indonesia, Kambodža, Laosin demokraattinen 
kansantasavalta, Malesia, Myanmar/Burma, Singapore, Thaimaa ja Vietnam.  
 
3 
 1,1 miljardia) turvallisuus ja vauraus. Eurooppa 2020  -strategia voisi tarjoa virikkeitä ASEANin 
vuoden 2015 jälkeisen vision ja toimintasuunnitelman kehittämiseen ja toteutukseen.  
EU:n ja ASEANin välisiin suhteisiin panostaminen tuo EU:lle merkittäviä hyötyjä sekä 
taloudellisesti että poliittisesti. ASEAN puolestaan arvostaa roolia, joka EU:lla voi olla alueella, 
jolle on tunnusomaista yhä kasvava strateginen kilpailu. EU voi ASEANi n muita 
vuoropuhelukumppaneita paremmin auttaa sitä saavuttamaan yhdentymistavoitteensa olemalla 
luotettu kumppani, joka ei aja mitään tiettyä mallia.  
EU:n kannalta tiiviimpi yhteistyö ASEANin kanssa on avainasemassa kehitettäessä entistä 
täysipainoisempa a Aasia -strategiaa. EU on viime vuosina  
 liittynyt Kaakkois -Aasian ystävyys - ja yhteistyösopimukseen;  
 lisännyt ja suunnannut uudelleen yhteistyötään kunnianhimoisemman, poliittisen 
kumppanuuden luomiseksi, kuten esitetään Brunein toimintasuunnitelmassa (201 3–
2017)2, joka on kehys kaikelle EU:n ja ASEANin väliselle yhteistyölle, mukaan lukien 
EU:n jäsenvaltioiden moninaiset toimet;  
 lisännyt osallistumistaan huipputason vierailuihin; ja  
 käynnistänyt uusia aloitteita konkreettisten toimien toteuttamiseksi pain opistealoilla.  
ASEAN on pannut merkille EU:n toiminnan ja arvostaa sitä. Nyt on aika tehostaa toimia ja panna 
täytäntöön ASEANin ja EU:n ulkoministerien heinäkuussa 2014 tekemä yhteinen päätös 
suhteiden kehittämisestä strategiseen suuntaan. EU:n ja ASEANi n suhteiden saattaminen 
seuraavalle tasolle perustuu EU:n ja ASEANin yksittäisten jäsenvaltioiden välisiin, jo 
nykyisellään runsaisiin ja monipuolisiin siteisiin ja täydentää niitä. Näitä prosesseja olisi 
pidettävä toisiaan vahvistavina.  
2. Yhteyksien kehi ttäminen alueellisen yhdentymisen ytimessä  
ASEANin keskeinen yhdistävä hanke tällä hetkellä on yhteyksien kehittäminen. Sen 
ydintavoitteet määriteltiin vuonna 2010 ASEANin yhteyksien kehittämistä koskevassa 
toimintasuunnitelmassa ( Master Plan on ASEAN Conn ectivity )3. Hankkeen yleistavoitteena on 
yritysten, ihmisten ja instituutioiden lähentäminen toisiinsa esteitä poistamalla. 
Toimintasuunnitelmassa korostetaan, että vaikka fyysinen infrastruktuuri on tärkeää, ASEAN -
maiden yhdistämiseksi tiiviimmin toisiins a ja muuhun maailmaan tarvitaan ehdottomasti myös 
tämän kehityksen mahdollistavaa sääntelykehystä ja yhteistä identiteettiä. EU on itsekin 
alueellisen yhdentymisen hanke ja perustuu yhteyksien kehittämiseen (vaikka asioista 
käytetäänkin sen puitteissa eri nimityksiä). Juuri EU:n kanssa ASEAN voi parhaiten keskustella 
esimerkiksi mantereen laajuisten integroitujen liikennejärjestelmien perustamiseen, 
sisämarkkinoiden luomiseen ja ihmisten välisten yhteyksien tiivistämiseen liittyvistä 
kokemuksista.  
                                                            
2 Bandar Seri Begawan -toimintasuunnitelma ASEANin ja EU:n tehostetun ku mppanuuden lujittamiseksi,  
http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3 http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
 
4 
 Brysselis sä heinäkuussa 2014 pidetyssä EU:n ja ASEANin ministerikokouksessa vahvistettiin 
molempien osapuolten kiinnostus tehdä yhteistyötä yhteyksien kehittämiseen liittyvissä asioissa. 
Monet niistä alakohtaisista aloitteista, joihin tässä tiedonannossa viitataan,  olisi nähtävä osana 
tätä EU:n ja ASEANin suhteiden keskiöön asetettua yhteistyötä yhteyksien kehittämisessä.  
Mekongin alajuoksun alue (Kambodža, Laos, Myanmar ja Vietnam) kehittyy nopeasti, mutta 
siellä sijaitsevat edelleen ASEANin köyhimmät ja yhteyksilt ään heikoimmin kehittyneet maat. 
ASEANin rikkaimman maan bruttokansantulo asukasta kohti on 26 kertaa suurempi kuin sen 
köyhimmän maan bruttokansantulo asukasta kohti (EU:ssa vastaava suhde on pienempi kuin 
1:4)4. Tämän kehityskuilun kaventaminen on ASEANi n sisäisten yhteyksien koetinkivi ja 
ratkaiseva tekijä ASEANin talousyhteisön menestymisen kannalta.  
EU:n kehitysyhteistyötoimet sopivat hyvin ASEANin yhdentymistä koskevan aloitteen (Initiative 
for Integration, IAI) soveltamisalaan, sillä kyseisen aloitte en painopisteenä on nimenomaan 
Mekongin alajuoksun maiden kehitystason saattaminen lähemmäksi ASEANin vauraampien 
jäsenvaltioiden tasoa. ASEAN voisi tältä osin hyödyntää EU:n kokemuksia yhdentymisestä ja 
yhteenkuuluvuuden lisäämisestä.  
Tähän osa -alueeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:  
 edistetään säännöllistä ja järjestelmällistä vuoropuhelua EU:n ja ASEANin välillä 
yhteyksien kehittämiseen liittyvistä asioista – yhteyksistä vastaavan ASEANin 
koordinointikomitean menestyksekäs vierailu Bryssel iin ja Luxemburgiin helmikuussa 
2014 johti ensimmäisen vuoropuhelun järjestämiseen Naypyidawissa (Myanmar/Burma) 
syyskuussa 2014;  
 perustetaan yhteyksien kehittämistä käsittelevä työryhmä, joka toimii yhteyksistä 
vastaavan ASEANin koordinointikomitean kesku stelukumppanina ja edistää erilaisia 
EU:n toimia ASEANin tukemiseksi yhteyksien kehittämispyrkimyksissä;   
 jatketaan Mekongin alajuoksun maiden tukemista niiden pyrkimyksissä kaventaa 
ASEANin sisäisiä kehityseroja ja parantaa keskinäisiä yhteyksiään. Tätä varten EU 
kolminkertaistaa kahdenvälisen apunsa Mekong -maille kasvattaen sen määrän 607 
miljoonasta eurosta (2007 –2013) 1  705 miljoonaan euroon (2014 –2020);  
 tuetaan alueellisten yhteyksien kehittämiseen liittyviä rahoituskelpoisia hankkeita 
liikenteen, energian ja kaupunki -infrastruktuurin aloilla5. ASEANin teknisen avun väline 
(1,1 miljoonaa euroa, toiminta alkaa vuoden 2015 puolivälissä) auttaa sopivien 
hankkeiden löytämisessä ja toteutettavuustutkimusten suorittamisessa;  
 yhdistetään EU:n avustuksia ja  kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, kuten Euroopan 
investointipankilta (EIP), saatuja lainoja vihreän talouden edistämiseksi ASEANin 
alueella Aasian investointivälineen (AIF) kautta;  
                                                            
4 Maailmanpankilta saatu tieto  (2013).  
5 EU:n kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevasta ohjelmasta rahoitettaviin EU:n erityisohjelmiin kuuluvat 
muun muassa ASEANin lentoliikenteen yhdentämishanke (AATIP), EU:n ja ASEANin tilastoja ja 
yhdentymiskehityksen seurantaa (COMPASS) koske va ohjelma, ASEANin alueen korkea -asteen koulutuksen 
tukemista koskeva EU -ohjelma (EU -SHARE), EU:n ja ASEANin rajaturvallisuus - ja muuttoliikeohjelma sekä 
EU:n ja ASEANin tehostettua alueellista vuoropuhelua koskeva aloite (e -READI).  
 
5 
  jaetaan EU:n kokemuksia onnistuneesti toteutetusta vesienhoidosta (esi m. Tonava -
strategia);  
 ehdotetaan sellaisen ulkoministerien vuoropuhelun järjestämistä, jossa käsiteltäisiin 
erityisesti Mekongin alajuoksun alueellisia kysymyksiä ja EU:n alueelle myöntämää apua; 
ja 
 jaetaan EU:n kokemuksia tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden luomisesta 
ASEANin edistyessä talousyhteisön perustamisessa.  
2.1. Kaupan, investointien ja yritystoiminnan edistäminen  
EU:n ja ASEANin väliset kauppa - ja investointivirrat ovat voimistuneet huomattavasti viime 
vuosikymmenen aikana. ASEAN o n EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani Euroopan 
ulkopuolella (Yhdysvaltojen ja Kiinan jälkeen), ja EU on puolestaan ASEANin toiseksi suurin 
kauppakumppani (Kiinan jälkeen). Osapuolten kahdenvälisen tavara - ja palvelukaupan arvo oli 
238 miljardia euroa vu onna 2013. EU:sta ASEANin alueelle tehtyjen investointien määrä on 
merkittävä, yli 156 miljardia euroa. EU:n osuus ASEANin alueelle tehdyistä suorista 
ulkomaisista investoinneista on kaikkein suurin (lähes neljännes kokonaismäärästä). Vaikka 
ASEAN -maiden i nvestoinnit Eurooppaan ovat tuoreempi ilmiö, myös niiden määrä kasvanut 
tasaisesti. Investointien kokonaismäärä oli vuoden 2013 lopussa jo yli 57 miljardia euroa.  
Näistä vaikuttavista luvuista huolimatta EU:n ja ASEANin kauppasuhteissa on edelleen 
merkittä västi kasvun varaa. ASEANista on tulossa yli 600 miljoonan kuluttajan ja yhä kasvavan 
keskiluokan sisämarkkinat. Tämä tarjoaa suuria investointi - ja vientimahdollisuuksia 
eurooppalaisille yrityksille.  
EU on tehnyt aktiivista yhteistyötä ASEANin alueen ja y hä enenevässä määrin myös sen 
yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa. Neuvottelut kahdenvälisistä vapaakauppasopimuksista 
aloitettiin Singaporen kanssa vuonna 2010, ja sen jälkeen Malesian, Vietnamin ja Thaimaan 
kanssa. EU:n ja Singaporen vapaakauppaneuvottel ut saatiin päätökseen lokakuussa 2014. Myös 
Vietnamin kanssa käydyt neuvottelut pitkälle menevästä ja laaja -alaisesta 
vapaakauppasopimuksesta ovat lähestymässä loppuaan ja saattavat toimia mallina muille 
neuvotteluille, joita EU käy alueen maiden kanssa.  
Vuosina 2014 –2020 EU käyttää noin puolet ASEANille myöntämästään rahoitustuesta (85 
miljoonaa euroa) toimiin, joilla tuetaan ASEANin yhteyksien kehittämistä kestävän ja 
osallistavan taloudellisen yhdentymisen ja kaupan keinoin. Tähän käytetään myös Aasian 
investointivälineen varoja yhdistämällä EU:n avustuksia Euroopan investointipankin ja muiden 
kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämiin lainoihin.  
Kauppasopimusten ja rahoitustuen lisäksi EU tekee ASEANin kanssa yhteistyötä myös älykkään, 
kestävän ja osal listavan kasvun edistämiseksi. Tältä osin keskitytään yrityksiä tukevan 
toimintaympäristön edistämiseen, tullien ulkopuolisten esteiden poistamiseen, standardien 
yhdenmukaistamiseen, oikeusvaltion lujittamiseen ja kansainvälisten työnormien 
täytäntöönpanoo n. Myös EU:n ja ASEANin käynnissä olevalla tutkimus - ja innovointialan 
vuoropuhelulla tulee olemaan keskeinen rooli sosioekonomisen kasvun tukemisessa.  
 
6 
 Vain 13 prosenttia EU:n pienistä ja keskisuurista yrityksistä harjoittaa EU:n ulkopuolista 
kansainvälist ä toimintaa6. Liiketoimintamahdollisuuksien luominen eurooppalaisille pk -
yrityksille ASEAN -maissa edellyttää muun muassa parannuksia sääntely -ympäristöön, 
rahoituksen saatavuuteen, teollis - ja tekijänoikeuksiin ja markkinoillepääsyyn (julkiset hankinnat 
mukaan lukien) sekä hallinnointi - ja ohjausjärjestelmien kehittämistä.  
Tähän osa -alueeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:  
 kehitetään kauppasuhteita ASEANin kanssa muun muassa järjestämällä säännöllisiä 
neuvotteluja talousministereiden kesken ja  toteutetaan toimia, joiden tavoitteena on 
solmia pitkälle menevä alueiden välinen vapaakauppasopimus EU:n ja ASEANin 
jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten pohjalta;  
 parannetaan pk -yritysten liiketoimintamahdollisuuksia hyödyntämällä esimerkiksi EU:n 
Kaakkois -Aasiaa koskevia Gateway / Business Avenues -ohjelmia, ASEANin ja EU:n 
yritysneuvostoa ja sellaisia yhdessä kehitettäviä rahoituskelpoisia hankkeita vihreän 
talouden kehityksen tukemiseksi, joita voidaan rahoittaa yhdistämällä EU:n avustuksia ja 
eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saatuja lainoja Aasian 
investointivälineen kautta;  
 selvitetään yhdessä Euroopan investointipankin ja ASEANin alueella toimivien 
kehityspankkien kanssa mahdollisuuksia parantaa pk -yritysten kansainvälist ymiseen 
tarvittavan rahoituksen saantia;  
 tehostetaan EU:n ja ASEANin vuoropuhelua ja yhteistyötä terveys - ja 
kasvinsuojelutoimien alalla kansainvälisten normien pohjalta kaupan helpottamiseksi ja 
nykyisten terveys - ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien kaupan  esteiden poistamiseksi;  
 tuetaan rajaviranomaisten tiiviimpää yhteistyötä tullipetosten torjumiseksi ja edistetään 
samalla laillista kauppaa, avoimuutta ja talouden toimijoiden syrjimätöntä kohtelua, 
mukaan lukien EU:n ARISE -ohjelman puitteissa annettavan  teknisen avun kautta (kuten 
tehtiin ASEANin tietokoneavusteista passitusjärjestelmää koskevan pilottihankkeen 
yhteydessä);  
 aloitetaan ASEANin kanssa vuoropuhelu, jonka tarkoituksena on parantaa osapuolten 
sääntelykehysten ja teollisuuspolitiikan puitteide n vastavuoroista tuntemusta. Esimerkiksi 
kemikaaliala hyötyisi maailmanlaajuisten standardien, kuten YK:n maailmanlaajuisesti 
yhdenmukaistetun luokitus - ja merkintäjärjestelmän (GHS), täytäntöönpanoa koskevien 
parhaiden käytäntöjen vaihdosta ja yhteisen ed un mukaisten alojen selvittämisestä;  
 edistetään yritysten ja klustereiden välistä yhteistyötä, rahoituksen saantia ja 
standardointiin liittyvien alueellisten valmiuksien kehittämistä kansainvälisesti 
tunnustettujen normien ja WTO:n periaatteiden pohjalta;  
 käynnistetään vuoropuhelu teollis - ja tekijänoikeuksista, yritysten hallinnointi - ja 
ohjausjärjestelmistä ja yhteiskunnallisesta vastuusta, kuluttajansuojasta, oikeudellisesta 
                                                            
6 Eurochambres in mukaan vain 13 prosenttia EU:n pk -yrityksistä harjoittaa kansainvälistä toimintaa EU:n 
ulkopuolella ja noin 9,7 prosenttia teollisuuden pk -yrityksistä vie tuotteitaan EU:n ulkopuolisiin maihin. 
Ennusteiden mukaan 90 prosenttia maailman talouskasvusta seura avien viiden vuoden aikana tapahtuu Euroopan 
ulkopuolella.  
 
7 
 yhteistyöstä (erityisesti kansainvälisen kauppaoikeuden alalla) ja kansainvälist en 
työnormien paremmasta soveltamisesta;  
 edistetään alakohtaisia vuoropuheluja molemmille osapuolille tärkeillä aloilla, joita ovat 
muun muassa seuraavat:  
o alueelliset ja kansainväliset standardit autoteollisuudessa  ja terveyden ja 
lääketieteen  alalla;  
o satelliittinavigointi, maapallon havainnointi, Copernicus ja avaruuteen liittyvät 
kysymykset  näitä aloja koskevan pitkän aikavälin yhteistyöstrategian laatimiseksi 
muun muassa Horisontti 2020 -ohjelmasta myönnettäviä tutkimusapurahoja 
hyödyntämällä;  
o puolust ukseen liittyvä teollisuus  Euroopan puolustusteollisuuden 
kansainvälistymisen tukemiseksi muun muassa järjestämällä EU:n ja ASEANin 
välisiä kontaktitapahtumia7; ja  
o tieto- ja viestintätekniikka ; tältä osin keskitytään kansalaisia hyödyttäviin tieto - ja 
viestintätekniikan sovelluksiin, taajuuksien yhdenmukaistamiseen ja hallintaan, 
etsintä - ja pelastuspalveluihin, matkaviestinnän kasvun hallintaan sekä 
digitaalitelevisio - ja yleisradiotoimintaan.  
2.2. Liikenne  
Siviili -ilmailulla on keskeinen rooli, kun pyri tään varmistamaan hyvät yhteydet ASEANin sisällä 
ja EU:n ja ASEANin välillä. Puolet maailman uudesta lentoliikenteestä seuraavien 20 vuoden 
aikana on Aasian ja Tyynenmeren alueelle saapuvaa, sieltä lähtevää tai siellä tapahtuvaa 
liikennettä. Sen myötä alue en osuus maailman lentoliikennemarkkinoista kasvaa lähes 40 
prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. EU:n ja ASEANin alueen välisen lentoliikenteen ennustetaan 
kasvavan 65 prosenttia seuraavien 20 vuoden aikana, mikä johtuu osittain matkailun 
lisääntymisestä.  
Vuonna 2012 annetussa komission tiedonannossa EU:n ulkoisesta ilmailupolitiikasta8 korostettiin 
ASEANin siviili -ilmailun sisämarkkinoiden merkitystä, sillä niiden myötä olisi mahdollista 
tiivistää alueiden välistä yhteistyötä ja ne voisivat toimia ASEANin pi irissä viitekehyksenä 
toimille, joissa yhdistyvät markkinoiden vapauttaminen ja niiden sääntely. EU:ssa on viimeisten 
kolmen vuosikymmenen aikana käyty läpi samankaltainen prosessi, jonka tuloksena meillä on 
nyt täysin yhdentyneet ilmailun sisämarkkinat.  
EU tarjoaa ASEANin institutionaalisten valmiuksien kehittämiseksi teknistä apua tiiviissä 
yhteistyössä Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa toteutettavan ASEANin 
lentoliikenteen yhdentämishankkeen puitteissa. Tavoitteena on saada aikaan turvall iset, 
luotettavat ja kestävät ilmailun sisämarkkinat.  
ASEANin edistyminen ilmailun sisämarkkinoiden toteuttamisessa avaa myös mahdollisuuksia 
tiiviimpään alueiden väliseen yhteistyöhön. Helmikuussa 2014 järjestetty EU:n ja ASEAN -
                                                            
7 Ks. komission tiedonannot COM(2013)  542 ja COM(2014)  387. Kontaktitapahtumia voidaan järjestää yritysten 
kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan EU -ohjelman eli COSME -ohjelman p uitteissa.  
8 COM(2012) 556 final.  
 
8 
 maiden ilmailualan huippuko kous ja osapuolten yhteisessä ilmailutyöryhmässä sen jälkeen tehty 
työ ovat olleet tässä suhteessa hyödyllisiä.  
Tähän osa -alueeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:  
 tiivistetään ilmailualan vuoropuhelua pitäen tavoitteena muun muassa viralliste n 
neuvottelujen aloittamista alueiden välisestä siviili -ilmailusopimuksesta; ja  
 tuetaan parempien kaupunkiliikenteen järjestelmien kehittämistä EIP:ltä, EU:n 
jäsenvaltioiden kehityspankeilta ja/tai Aasian investointivälineestä saatavan 
osarahoituksen turvi n. 
2.3. Tutkimus, innovointi ja ihmisten väliset yhteydet  
Ihmisten välisten yhteyksien tiivistäminen on keskeinen osa EU:n ja ASEANin kumppanuuden 
syventämistä. Tähän kuuluu sekä tutkimusta ja innovointia koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö että 
korkeakouluopiskelijoiden ja tutkijoiden vaihto. ASEANin vahva osallistuminen EU:n 
seitsemänteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan (2007 –2013) johti 
103 hankkeeseen, joihin EU myönsi rahoitusta yhteensä 20 miljoonaa euroa.  
Erasmus+ -ohjelmalla nyttemmin korvatun EU:n Erasmus Mundus -ohjelman puitteissa on 
myönnetty vuosittain apurahoja noin 250:lle ASEANin alueelta tulevalle opiskelijalle. Myös 
EU:n jäsenvaltiot myöntävät paljon apurahoja. Vuosittain Eurooppaan saapuu yli 4  000 
opiskeli jaa ASEAN -maista EU:n ja sen jäsenvaltioiden rahoittamien apurahojen turvin.  
Tähän osa -alueeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:  
 tehostetaan yhteistyötä EU:n uuden tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman eli 
Horisontti 2020 -ohjelman9 puitte issa ylempien virkamiesten yhteisesti EU:n ja ASEANin 
tutkimus - ja innovointivuoropuhelun yhteydessä elokuussa 2014 (ja sen jälkeen) 
määrittämillä ensisijaisilla aloilla;  
 laajennetaan koulutusalan yhteistyötä muun muassa jakamalla EU:ssa saatuja kokemuksia  
korkea -asteen koulutuksen nykyaikaistamisesta ja kansainvälistämisestä sekä 
järjestelmäuudistuksista (esim. vaikutukset tutkintojen viitekehyksiin, 
laadunvarmistukseen, arviointi - ja akkreditointijärjestelmiin sekä tutkintotodistusten 
vastavuoroiseen tunn ustamiseen). Tässä yhteydessä voidaan hyödyntää Erasmus+ 
-hankkeita ja ASEANin alueen korkea -asteen koulutuksen tukemista koskevaa EU -
ohjelmaa (EU -SHARE);  
 järjestetään korkea -asteen koulutusta esitteleviä messuja ja akateemisia vaihto -ohjelmia 
(osana EU:n tukea ASEANin koulutusalan yhteyksien kehittämiselle);  
 jatketaan vuoropuhelua ja yhteistyötä muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskevissa 
kysymyksissä, joihin lukeutuvat muun muassa laillinen muuttoliike ja viisumit, laiton 
muuttoliike ja laittomien muuttajie n palauttaminen ja takaisinotto, ihmiskauppa, 
                                                            
9 Horisontti 2020 -ohjelman lisäksi kyseeseen tulevia välineitä ovat jo mainittu EU:n ja ASEANin tutkimus - ja 
innovointivuoropuhelu sekä ASEANin tuleva tieteen, teknologian ja innovoinnin toimintasuunnitelma (APASTI, 
2015 –2020).  
 
9 
 muuttoliike ja kehitys sekä kansainvälinen suojelu (turvapaikka ja muut kansainvälisen 
suojelun muodot);  
 tehdään ASEANin jäsenvaltioiden kanssa kestävään matkailuun liittyvää yhteistyötä 
Thaimaan, Myanmarin/Bur man ja Vietnamin kanssa tehtävästä yhteistyöstä saatuja 
kokemuksia hyödyntäen; ja  
 edistetään valtiosta riippumattomien toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen osallistumista 
alueellisiin yhdentymisprosesseihin.  
3. Vihreämpi kumppanuus kestävän tulevaisuuden tu rvaamiseksi  
ASEANin alueella on runsaasti luonnonvaroja, joita hyödynnetään monenlaiseen taloudelliseen 
toimintaan ja toimeentulon hankkimiseen. Alue muodostaa vain 3 prosenttia maapallon koko 
maa-alueesta, mutta sen biologinen monimuotoisuus on poikkeukse llisen suurta ja se tarjoaa 
luonnollisen elinympäristön yli 20 prosentille tunnetuista kasvi - ja eläinlajeista. Väestön ja 
talouden kasvun myötä alueen luonnonvaroihin kohdistuu kuitenkin yhä suurempia paineita: 
veden niukkuus, laittomat hakkuut, metsien o ttaminen muuhun käyttöön, soiden kuivatus ja 
metsäpalot johtavat biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen 
nopeaan lisääntymiseen sekä terveysongelmiin ja taloudellisiin menetyksiin. Alueen haasteisiin 
kuuluvat myös niukat vesiva rat sekä huono jätehuolto, joka osaltaan pahentaa maailman 
meriympäristön roskaantumista.  
ASEANin alue muodostaa maailman kolmanneksi suurimman trooppisten metsien alueen ja 
samalla alueen, jolla metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä johtuvat 
kasvi huonekaasupäästöt kasvavat nopeimmin eli 260 miljoonalla hiilidioksiditonnilla vuodessa, 
kun kasvua koko maailman tasolla on 810 miljoonaa tonnia.  
Kaakkois -Aasia on altis luonnonkatastrofeille, mikä johtuu osittain ilmastonmuutoksesta. 
Katastrofit ovat va atineet lukuisia kuolonuhreja ja vaikuttaneet niin ASEANin kuin EU:n 
kansalaisiin (erityisesti vuoden 2004 tsunami, vuoden 2008 hirmumyrsky Nargis ja vuoden 2013 
taifuuni Haiyan). EU on jo vuosia, erityisesti DIPECHO -ohjelmansa puitteissa, auttanut ASEAN -
maita kehittämään entistä tehokkaampia katastrofivalmius - ja varhaisvaroitusjärjestelmiä 
ihmisten aiheuttamien katastrofien ja luonnonkatastrofien varalle. Lisäksi on vaihdettu 
kokemuksia toimivien konsuliapumekanismien kehittämisestä. EU on yksi merkittävi mmistä 
ASEANin humanitaarisen avun koordinointikeskuksen (AHA -keskuksen) rahoittajista ja pyrkii 
myös parantamaan yhteyksiään kansallisiin kriisivalmiusrakenteisiin esimerkiksi 
Myanmarissa/Burmassa ja Filippiineillä. Jotta voidaan tukea katastrofihallintaa  ja toimintaa 
hätätilanteissa koskevan ASEANin sopimuksen (AADMER) kehittämistä vuoden 2015 jälkeen, 
EU ja ASEAN keskittyvät katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen10 
mukaisesti parantamaan väestön selviytymiskykyä katastrofitilanteissa ja vähentämään 
katastrofiriskiä erityisesti kaupunkialueilla.  
Kun otetaan huomioon EU:n ja ASEANin globaali vastuu, on niiden yhteisen edun mukaista 
tehostaa keskinäistä alueiden välistä vuoropuheluaan ilmastonmuutoksesta. ASEANin ja EU:n 
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uploads/Sendai_Framework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
 
10 
 yhteisenä tavoitteen a on pitää maapallon lämpötilan nousu alle kahdessa celsiusasteessa ja 
kehittää vähäpäästöisiä ja ilmastonmuutokseen sopeutuvia talouksia ja yhteiskuntia. EU on 
valmis tukemaan ASEANia ilmastonmuutoksen sisällyttämisessä sen vuoden 2015 jälkeiseen 
visioon.  Tarkoitukseen voidaan myös osoittaa rahoitusta vuosien 2014 –2020 alueohjelman 
ilmastonmuutosta, ympäristöasioita ja katastrofihallintaa koskevan painopistealan puitteissa. EU 
tukee ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, siihen sopeutumiseen ja siitä selviytymi seen liittyviä 
toimia ja katastrofihallinnan alalla tehtävää yhteistyötä. Samalla se tarjoaa mahdollisuuden torjua 
ilmastonmuutosta ja puuttua sen perimmäisiin syihin kokonaisvaltaisella tavalla.  
EU:n metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puu kauppaa (FLEGT) koskevan 
toimintasuunnitelman tavoitteena on parantaa metsähallintoa ja edistää kestävästi ja laillisesti 
korjatun puun kauppaa. Se tarjoaa hyvän perustan vuoropuhelun tehostamiselle ja valmiuksien 
kehittämiselle ASEAN -maissa. EU käy useimp ien ASEAN -maiden kanssa neuvotteluja 
vapaaehtoisista FLEGT -kumppanuussopimuksista11 tai on mukana tällaisten sopimusten 
täytäntöönpanossa. Se on myös tukenut alueellisella tasolla tehtyä yhteistyötä. Lisäksi EU on 
osoittanut 3 miljardia Yhdysvaltain dollari a metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä 
aiheutuvien päästöjen vähentämiseen tähtäävien YK:n ilmastopoliittisten aloitteiden (REDD+) 
tukemiseen. Se kannustaa ASEANin jäsenmaita kehittämään kestäviä ja kunnianhimoisia 
REDD+ -strategioita.  
Savusumun aiheuttama saastuminen on ongelma useissa ASEAN -maissa, kuten Indonesiassa, 
Malesiassa ja Singaporessa. Jatkuva turve - ja muun maan kyteminen ja palaminen, jonka taustalla 
on metsien muuntaminen viljelyskäyttöön, heikentää ilman laatua ja vaikuttaa kieltei sesti 
paikallisväestön terveyteen ja talouskehitykseen. Joissakin tapauksissa saastetilanne on niin paha, 
että paikalliset viranomaiset ovat julistaneet hätätilan. Kuivatetuista ja/tai poltetuista turvemaista 
peräisin olevat kasvihuonekaasupäästöt ovat mer kittäviä ilmastonmuutoksen vauhdittajia, mikä 
on yksi syy siihen, että ASEANin alue kuuluu maailman suurimpiin kasvihuonekaasupäästöjen 
aiheuttajiin. EU:n rahoittamassa SEApeat -hankkeessa ASEAN -maita on autettu laatimaan ja 
panemaan täytäntöön turvemaita k oskevia kansallisia toimintasuunnitelmia. Niissä käsitellään 
muun muassa vaihtoehtoisia tulonhankkimistapoja ja erilaisia palontorjuntamenetelmiä (esim. 
valvottu polttaminen). Vuosina 2014 –2020 on tarkoitus myöntää uutta rahoitusta turvesoiden 
kestävää käy ttöä ja savusumun vähentämistä ASEAN -maissa koskevalle hankkeelle (20 
miljoonaa euroa) sekä hankkeelle, joka koskee biologista monimuotoisuutta ja suojelualueiden 
hoitoa ASEAN -maissa (10 miljoonaa euroa).  
Energia -alalla on tulevina vuosina keskeisen rooli sekä sosioekonomisen kehityksen ja 
yhteyksien kehittämisen tukemisessa että ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvien 
tavoitteiden toteuttamisessa. Kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen ja innovatiivisten 
ratkaisujen esitteleminen esimerkiksi hiilidioksidipäästöjen vähentämisen, energiatehokkuuden, 
energian kysynnän vähentämisen ja uusiutuvien energialähteiden kehittämisen aloilla voi johtaa 
hedelmälliseen keskusteluun energia -asioista ja ilmastonmuutoksesta. Tutkimusta ja innovointia 
                                                            
11 Vapaaehtoinen kumppanuussopimus on oikeudellisesti sitova kauppasopimus Euroopan unionin ja puutavaraa 
tuottavan EU:n ulkopuolisen maan välillä. Vapaaehtoise n kumppanuussopimuksen tarkoituksena on varmistaa, 
että EU:hun viedyt puutavara ja puutuotteet ovat peräisin laillisista lähteistä. Vapaaehtoinen kumppanuussopimus 
EU:n ja Indonesian välillä tehtiin vuonna 2014. Vastaavista sopimuksista neuvotellaan parhai llaan Laosin, 
Malesian, Thaimaan ja Vietnamin kanssa. Neuvottelut Kambodžan ja Myanmarin kanssa ovat 
valmisteluvaiheessa. Filippiinien kanssa on käynnissä FLEGT -asioita koskeva vuoropuhelu.  
 
11 
 samoin ku in edellä mainittuihin haasteisiin liittyvien uusien ratkaisujen demonstrointia ja 
hyödyntämistä käsitellään EU:n ja ASEANin tutkimus - ja innovointivuoropuhelun yhteydessä.  
Luonnonvarojen kestävä käyttö käsittää myös ympäristöön, talouteen ja turvallisuuteen 
merkittävästi vaikuttavan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS -
kalastus) torjumisen. EU on kansainvälisellä tasolla sitoutunut torjumaan LIS -kalastusta ja 
katsoo, että tämä sitoumus on olennainen tekijä valtamert en paremman maailmanlaajuisen 
hallinnoinnin edistämisessä. Myös ASEAN on ilmoittanut pitävänsä LIS -kalastuksen torjumista 
ensisijaisen tärkeänä asiana.  
Tähän osa -alueeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:  
 tehostetaan EU:n ja ASEANin yhteistyötä  ilmastonmuutosasioissa ja käynnistetään 
ympäristöä ja kestävää kehitystä käsittelevä toimintapoliittinen vuoropuhelu Brunein 
toimintasuunnitelman mukaisesti ja ottaen huomioon EU:n kokemukset kestävään 
kehitykseen liittyvien asioiden käsittelystä koko man tereen laajuisesti, ilmastopolitiikan 
valtavirtaistamisesta ja Euroopan muuttamisesta erittäin energiatehokkaaksi ja 
vähähiiliseksi taloudeksi;  
 lisätään tukea ASEAN -maiden pyrkimyksille torjua ilmastonmuutosta, suojella 
ympäristöä ja edistää vihreää ja kes tävää kasvua. Tarkoitukseen voidaan osoittaa varoja 
EU:n alueellisen yhteistyön ohjelmasta (yli 60 miljoonaa euroa vuosille 2014 –2020 
varatuista 170 miljoonan eurosta), Aasian investointivälineestä ja SWITCH  Aasia 
-ohjelmasta12; 
 tuetaan erityisesti Mekongin  alajuoksun maiden toimia, jotka liittyvät veden, energian ja 
ruokaturvan kytkökseen, kestävän maatalouden lisäämiseen, ruokaturvaan 
(elintarviketurvallisuus mukaan lukien) ja luonnonvarojen hallintajärjestelmiin. Tässä 
yhteydessä voidaan muun muassa edist ää vuoropuhelua Tonavan alueen kanssa;  
 vahvistetaan alueellista lähestymistapaa FLEGT - ja REDD+ -asioissa ja valmistellaan 
uusia päästöjen vähentämistä koskevia REDD+ -ohjelmia kansallisella tai maakunta -
/aluetasolla, jotta voidaan paremmin puuttua metsäka toa ja metsien tilan heikkenemistä 
edistäviin tekijöihin rajat ylittävällä tavalla ja saada käyttöön tuloksiin perustuvat REDD+ 
-mekanismin tuet. Tässä yhteydessä voidaan hyödyntää EU:n tukemaa EU REDD 
-välinettä;  
 edistetään käytännön yhteistyötä esimerkik si metsäkatoon sekä laittomiin hakkuisiin ja 
niistä saatavan puutavaran kauppaan liittyvissä asioissa muun muassa panemalla 
tehokkaasti täytäntöön vapaaehtoiset FLEGT -kumppanuussopimukset, torjutaan rajat 
ylittävän savusumun aiheuttamaa saastumista muun mu assa pysäyttämällä soiden 
kuivatus, tuetaan perushyödykkeiden, kuten palmuöljyn, kumin ja kahvin, kestävämpää 
tuotantoa, käännetään biologisen monimuotoisuuden heikkenemissuuntaus, torjutaan 
luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa ja merien r oskaantumista, 
edistetään ympäristön kannalta kestävää jäte - ja kemikaalihuoltoa ja tuetaan 
vesiturvallisuutta (ottaen huomioon myös rajatylittävät näkökohdat) ja vihreää 
kaupunkikehitystä;  
                                                            
12 http://www.switch -asia.eu/   
 
12 
  tehostetaan EU:n ja ASEANin energia -alan yhteistyötä. Vuoropuhelus sa olisi käsiteltävä 
erityisesti energiatehokkuutta ja energiansäästöä, biopolttoaineita, investointikehystä, 
uusiutuvia energialähteitä ja infrastruktuurin kehittämistä;  
 tehostetaan EU:n ja ASEANin alueellista yhteistyötä LIS -kalastukseen liittyvissä asi oissa 
ja täydennetään näin joidenkin ASEAN -maiden kanssa jo käytävää kahdenvälistä 
vuoropuhelua; pannaan täytäntöön asianmukaiset seurantaa, valvontaa ja tarkkailua 
koskevat säännöt; ja  
 kehitetään EU:n ja ASEANin yhteistyötä katastrofihallinnan alalla erit yisesti 
vahvistamalla operatiivisia yhteyksiä, laajentamalla koulutustoimintaa ja osallistumalla 
ASEANin alueellisen foorumin katastrofiapuharjoituksiin sekä panostamalla 
katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen täytäntöönpanoon.  
4. Poliitt isia ja turvallisuuskysymyksiä koskeva yhteistyö  
4.1. Turvallisuus  
EU ja ASEAN ovat viime vuosina pyrkineet yhteistuumin täysipainoisempaan kumppanuuteen, 
joka ulottuisi perinteisiä talouskysymyksiä pidemmälle. Tämä on seurausta ASEANin päätöksistä 
sisälly ttää toimintaansa myös erilaiset turvallisuuskysymykset, kuten katastrofihallinta, 
meriturvallisuus, kansainvälinen rikollisuus ja terrorismin torjunta. Myös EU:n rooli 
turvallisuuden alan toimijana ja turvallisuuden takaajana on laajentunut muun muassa se n myötä, 
että Lissabonin sopimuksen määräykset mahdollistavat yhdennetymmän lähestymistavan 
ulkopolitiikkaan liittyvissä asioissa.  
ASEAN on luovuutta ja määrätietoisuutta osoittaen asettunut alueellisten rakenteiden keskiöön, 
jossa se toimii yhdessä alueellisten ja globaalien vaikuttajien kanssa useilla samankeskisillä ja 
päällekkäisillä foorumeilla, kuten ASEAN+3 (jossa ovat mukana m yös Kiina, Japani ja Etelä -
Korea), ASEANin alueellinen foorumi, ASEANin puolustusministerikokous – Plus (ADMM -
Plus) -prosessi ja Itä -Aasian maiden huippukokous  
Itä-Aasian maiden huippukokouksesta on yhä selvemmin tulossa alueen strategisen yhteistyön 
tärkein foorumi. Siihen kuuluvat Yhdysvallat, Kiina, Japani, Etelä -Korea, Intia, Australia, Uusi -
Seelanti ja Venäjän federaatio, mutta ei vielä EU. Kun otetaan huomioon EU:n kauppa -, 
investointi - ja muut siteet ASEANiin, on selkeästi EU:n etujen mukaista edist ää alueen vakautta 
ja turvallisuusrakenteita, joiden puitteissa pystytään paremmin hallitsemaan alueen poliittisia 
jännitteitä ja joissa sillä itsellään olisi merkittävä rooli. Tämä voi tulevaisuudessa edellyttää Itä -
Aasian maiden huippukokouksen jäsenyytt ä. 
ASEANin kannalta on tärkeää, että sillä on mahdollisuus tehostaa turvallisuusyhteistyötä EU:n 
kanssa. Se voi hyödyntää EU:n kokemuksia turvallisuusyhteistyön järjestämisestä alueellisella 
tasolla ja EU:n aktiivinen – mutta ei kuitenkaan uhkaava – osalli stuminen voi auttaa sitä 
säilyttämään strategisten vaihtoehtojen kirjon ja keskeisen roolinsa tilanteessa, jossa suurvallat 
vahvistavat asemiaan alueella.  
EU:n ja ASEANin olisi yhteisten intressiensä pohjalta nostettava poliittiset ja turvallisuuteen 
liittyvät kysymykset yhdeksi yhteistyönsä kantavista voimista. Tämä voidaan toteuttaa sekä EU:n 
 
13 
 ja ASEANin yhteistyön puitteissa että lisäämällä EU:n osallistumista ASEANin alueelliseen 
foorumiin, joka on tällä hetkellä ainoa alueellinen turvallisuusfoorumi, jo nka jäsen EU on.  
EU on viime vuosina jo tehostanut toimintaansa ASEANin alueellisessa foorumissa. Korkea 
edustaja / varapuheenjohtaja on vuodesta 2012 osallistunut foorumin ministerikokouksiin joka 
vuosi. Virkamiestasolla EU on ollut aktiivisempi kuin kosk aan ennen. Se on toiminut foorumin 
kokousten yhteispuheenjohtajana ja osallistunut työohjelmien toteuttamiseen. EU:n 
viimeaikaisiin toimiin lukeutuvat seuraavat:  
 vuosina 2013 ja 2014 puheenjohtajuus (yhdessä Myanmarin/Burman kanssa) ASEANin 
alueellisen foo rumin luottamusta lisääviä toimia ja ehkäisevää diplomatiaa käsittelevässä 
istuntojen välisessä työryhmässä ja siihen liittyvässä puolustusviranomaisten 
vuoropuhelussa;  
 ASEANin alueellisen foorumin kaikkien aikojen ensimmäisen ehkäisevää diplomatiaa ja 
sovittelua käsittelevän koulutuksen rahoittaminen yhdessä Brunei Darussalamin kanssa. 
Kurssi järjestettiin Bruneissa lokakuussa 2014; ja  
 Euroopan turvallisuus - ja puolustusakatemian kaikkien aikojen ensimmäinen yhteistä 
turvallisuus - ja puolustuspolitiikkaa  (YTPP) käsittelevä perehdyttämisseminaari, jonka 
painopisteenä oli EU:n ja ASEANin turvallisuusyhteistyö13. Seminaari järjestettiin 
maaliskuussa 2014.  
ASEAN -kumppanit ovat panneet merkille EU:n aktiivisuuden lisääntymisen ja arvostavat sitä, 
mutta kyseenal aistavat samalla sen jatkumisen. EU:n kiinnostus alueellisen vakauden 
varmistamiseen yleensä ja myös sen kyky kehittää turvallisuusyhteistyötä vaikuttavat ASEAN -
kumppaneiden arvioon siitä, voiko EU liittyä Itä -Aasian maiden huippukokouksen jäseneksi.  
Merit urvallisuus on keskeinen haaste molemmille osapuolille ja olennainen osa EU:n toimia 
valtamerten paremman hallinnoinnin edistämiseksi. Lähes 50 prosenttia maailman 
meriliikenteestä (tonnistona laskettuna) kulkee Etelä -Kiinan meren kautta. Näiden vesien kau tta 
kulkevat energiatoimitukset, raaka -aineet ja tavarat ovat olennaisen tärkeitä useimmille 
kansantalouksille, myös EU:lle. Siksi on vahvasti EU:n etujen mukaista ylläpitää vakautta ja 
turvallisuutta Etelä -Kiinan merellä ja huolehtia siitä, että alueella noudatetaan kansainvälistä 
oikeutta, muun muassa Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 
määräyksiä. EU on johdonmukaisesti kehottanut ratkaisemaan aluekiistat rauhanomaisesti ja 
yhteistyössä. Se tukee voimakkaasti ASEANin ja Kiinan p yrkimyksiä sopia Etelä -Kiinan merta 
koskevista käytännesäännöistä ja rohkaisee niitä saattamaan neuvottelut nopeasti päätökseen.  
Ensimmäinen EU:n ja ASEANin korkean tason vuoropuhelu meriturvallisuudesta järjestettiin 
Jakartassa marraskuussa 2013 EU:n aloitteesta. Sen yhteydessä käytiin syvällisiä keskusteluja 
merirosvoudesta, merivalvonnasta, satamien turvallisuudesta ja meriluonno nvarojen yhteisestä 
hallinnasta. Seuraava vuoropuhelu järjestetään vuonna 2015 ja siinä on tarkoitus keskittyä 
erityisesti siihen, millä tavoin meriturvallisuus kytkeytyy järjestäytyneen rikollisuuden 
torjuntatoimiin.  
                                                            
13 Toinen seminaari on määrä järjestää vuoden 2015 jälkipuoliskolla.  
 
14 
 Kemiallisten, biologisten, säteily - ja ydinriskien (CBRN -riskien) vähentämiseen tähtäävä EU:n 
osaamiskeskusaloite on rakentanut tehokkaan alueellisen verkoston Manilassa sijaitsevan 
sihteeristönsä ympärille. ASEANin kaikki kymmenen jäsenvaltiota osallistuvat tähän 
aloitteeseen, joka tarjoaa a lueellisen kanavan CBRN -riskien torjuntaa varten ja on sekä EU:n että 
ASEANin kannalta avaintekijä alan turvallisuusongelmien ratkaisemisessa. EU kannustaa 
ASEAN -maita osallistumaan tiiviimmin aloitteeseen. Näin voitaisiin varmistaa pitkän aikavälin 
kestäv yys ja poliittinen tuki keskukselle.  
Molemmat osapuolet hyötyisivät tiiviimmästä yhteistyöstä myös seuraavilla osa -alueilla, joilla 
ASEANin ja EU:n etuihin kohdistuvat uhat ovat kasvamassa:  
 laiton kauppa (ihmiskauppa, huumausaineiden kauppa, luonnonvaraist en eläinten ja 
kasvien kauppa);  
 kyberturvallisuus ja kyberrikollisuus (myös verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen 
hyväksikäytön torjuminen);  
 asesulku ja aseriisunta (mukaan lukien asekauppasopimus);  
 radikalisoitumisen vähentäminen / väkivaltaisten ääril iikkeiden torjunta;  
 heikossa asemassa olevat vähemmistöt, joiden tilanteella on alueellisia vaikutuksia;  
 sovittelu; ja  
 vaalitarkkailu.  
EU valmistelee parhaillaan näitä osa -alueita koskevia konkreettisia aloitteita sekä EU:n ja 
ASEANin yhteistyön että ASEANin alueellisen foorumin puitteissa. Sen tarkoituksena on 
syventää vuoropuhelua ja selvittää mahdollisuuksia valmiuksien entistä tehokkaampaan 
kehittämiseen.  
Tähän osa -alueeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:  
 lisätään EU:n tukea merirosvo usta ja muita meriturvallisuuteen liittyviä näkökohtia 
koskeville alueellisille ratkaisuille. Kriittisiä merireittejä koskevan ohjelman (MARSIC) 
puitteissa toteutettavien toimien lisäksi EU aikoo selvittää meriturvallisuuteen liittyvien 
valmiuksien kehittä mismahdollisuuksia ASEANin alueella ja sen kanssa (valvonta, 
satamien turvallisuus) EU:n merellisen turvallisuusstrategian ja siihen liittyvän 
toimintasuunnitelman mukaisesti (hyväksytty kesäkuussa 2014)14. EU pyrkii tekemään 
EU:n ja ASEANin korkean tason m eriturvallisuusvuoropuhelusta vuotuisen tapahtuman;  
 tehostetaan vuoropuhelua katastrofiavusta ja yhdistetään siihen valmiuksien 
lisäkehittäminen ASEANin tasolla (AHA -keskus) ja kansallisella tasolla; laajennetaan 
Myanmarissa/Burmassa ja Filippiineillä käyn nissä olevat hankkeet muihin ASEANin 
jäsenvaltioihin;  
 hoidetaan (yhdessä Filippiinien kanssa) puheenjohtajuutta ASEANin alueellisen foorumin 
työpajassa, jossa käsitellään tietoisuuden lisäämistä CBRN -riskeistä ja pyritään 
                                                            
14 http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=FI&f=ST%2011205  %202014  %20INIT . 
 
15 
 edistämään näiden riskien lieventä miseen tähtäävää yhteistyötä. Työpaja järjestetään 
Manilassa syyskuussa 2015;  
 järjestetään vuosittain YTPP -aiheinen, EU:n ja ASEANin yhteistyöhön keskittyvä 
perehdyttämisseminaari, jonka tarkoituksena on lisätä tietoisuutta EU:n yhä kasvavasta 
roolista tu rvallisuuskysymyksissä ja edistää tiiviimpää operatiivista käytännön yhteistyötä 
ASEANin ja sen jäsenvaltioiden kanssa;   
 tehostetaan vuoropuhelua ja yhteistyötä yhteisen edun mukaisissa kysymyksissä, joihin 
lukeutuvat muun muassa varojen takaisinperintä j ärjestäytyneen rikollisuuden 
torjumiseksi, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa, lasten seksuaalisen 
hyväksikäytön torjunta muun muassa verkossa esiintyvän lasten seksuaalisen 
hyväksikäytön torjumista koskevan maailmanlaajuisen kumppanuuden p uitteissa sekä 
yhteiset toimet kansainvälisellä tasolla toimivien, lapsia hyväksikäyttävien 
seksuaalirikollisten muodostamaan ongelmaan puuttumiseksi; ja  
 tuetaan kohdennettua ihmisoikeuksia koskevaa vuoropuhelua sekä alueellisella että 
kahdenvälisellä taso lla. 
4.2. Ihmisoikeudet  
Osana pyrkimyksiä luoda entistä kypsempi ja selkeämmin poliittinen kumppanuus EU on myös 
valmis rakentavaan yhteistyöhön ASEANin kanssa kansainvälisten ihmisoikeusnormien 
edistämiseksi ja suojelemiseksi. EU:n ensisijaisena tavoittee na tässä yhteydessä on saada 
kuolemanrangaistus poistettua ASEANin jäsenvaltioista. Sen vuoksi EU pani tyytyväisenä 
merkille ASEANin hallitustenvälisen ihmisoikeustoimikunnan (ASEAN Intergovernmental 
Commission on Human Rights, AICHR) perustamisen vuonna 2 009 ja ASEANin 
ihmisoikeusjulistuksen hyväksymisen vuonna 2012.  
Tähän osa -alueeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:  
 tuetaan ASEANin ihmisoikeusmekanismia, otetaan vastaan AICHR -toimikunnan 
edustajien vierailuja (kuten tehtiin vuonna 2011, toin en vierailu on tarkoitus järjestää 
vuoden 2015 toisella puoliskolla) ja naisten ja lasten oikeuksien edistämistä ja 
suojelemista käsittelevän ASEANin komission vierailuja (tämän komission edustajat 
kävivät Euroopassa vuonna 2013) sekä järjestetään ihmisoik euksista vastaavan EU:n 
erityisedustajan vierailuja (jatkona toukokuussa 2013 ja marraskuussa 2014 toteutuneille 
vierailuille);  
 tehostetaan vuoropuhelua ja yhteistyötä AICHR -toimikunnan kanssa (joka on ASEANin 
yhteinen ihmisoikeusmekanismi) sellaisissa kys ymyksissä kuin muuttajien ja ihmiskaupan 
uhrien oikeudet, yritystoiminta ja ihmisoikeudet / yritysten yhteiskuntavastuu, kidutus, 
naisten ja lasten oikeudet, sukupuolten tasa -arvo ja syrjinnän torjunta;  
 nostetaan vähemmistöjen oikeudet ja kuolemanrangaistu s aiempaa tärkeämpään asemaan 
ASEANin kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa; tähän kuuluu myös avoin ja 
järjestelmällinen kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kuuleminen ja 
vuoropuhelu niiden kanssa; ja  
 
16 
  tuetaan ASEANin alueen kansalaisjärjestöjä ja valtiosta riippumattomia toimijoita ja 
hyödynnetään tässä yhteydessä myös erityisiä tarkoitukseen sopivia ohjelmia, kuten 
demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä.   
5. Kohti stra tegista kumppanuutta  
Välittömänä tavoitteena on kehittää kumppanuutta Brunein toimintasuunnitelman ja tässä 
yhteisessä tiedonannossa tehtyjen ehdotusten mukaisesti. Viime heinäkuussa EU:n ja ASEANin 
ulkoministerit sopivat, että tulevaisuudessa EU:n ja ASEA Nin suhteita kehitettäisiin 
”luonnollisesta” tai ”tehostetusta” kumppanuudesta kohti ”strategista kumppanuutta”. Johtavat 
virkamiehet saivat tehtäväksi laatia etenemissuunnitelman tämän tavoitteen saavuttamiseksi15. 
EU:n ja ASEANin yhteistyön kehittäminen strategiseksi kumppanuudeksi edellyttäisi 
irrottautumista nykyisestä, pääasiassa kahdenvälisyyttä painottavasta ajattelutavasta. Sen sijaan 
olisi lisättävä panostusta keskeisiin alueellisiin ja maailmanlaajuisiin kysymyksiin. Vuoropuhelua 
voidaan vielä mer kittävästi syventää ja kantoja yhdenmukaistaa erilaisissa maailmanlaajuisesti 
tärkeissä asioissa, kuten muun muassa seuraavissa:  
 ilmastonmuutos;  
 katastrofiriskien vähentäminen ja selviytymiskyvyn parantaminen;  
 vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevat kestävän kehityksen tavoitteet, köyhyyden 
poistaminen mukaan lukien;  
 pandemiat; ja  
 terrorismin torjunta, radikalisoitumisen torjunta ja vierastaistelijat.  
Erilaisissa alueellisissa konflikteissa, kuten Ukrainan konfliktissa, Etelä -Kiinan meren 
jännittyneessä tilan teessa ja Iranin ja Pohjois -Korean ydinasekysymyksissä on kaikissa 
pohjimmiltaan kyse keskeisistä turvallisuusperiaatteista ja siitä, miten voidaan varmistaa 
kansainvälisen oikeuden noudattaminen. EU ja ASEAN ovat molemmat sääntöihin perustuvan ja 
tehokkaa n monenvälisyyden vankkumattomia kannattajia, joten on niiden oman edun mukaista 
laajentaa yhteistyötään näissä maailmanlaajuisesti merkittävissä alueellisissa kysymyksissä. EU:n 
ja ASEANin yhteistyön syventäminen eri aloilla tarjoaa lisää perusteita viral lisen strategisen 
kumppanuuden solmimiselle ja edellyttää poliittista sitoutumista ja resursseja molemmilta 
osapuolilta. EU on omalta osaltaan valmis kehittämään suhteita merkittävässä määrin ja on 
sitoutunut muun muassa seuraavien toimenpiteiden toteuttam iseen:  
 osallistumaan yhteiseen arviointiin mahdollisuudesta neuvotella alueidenvälinen 
vapaakauppasopimus;  
 neuvottelemaan siviili -ilmailua koskevasta sopimuksesta;  
 käynnistämään EU:n ja ASEANin poliittisen vuoropuhelun ympäristöön ja kestävään 
kehitykseen liittyvistä asioista ja vahvistamaan tutkimusta ja innovointia koskevaa 
vuoropuhelua;  
                                                            
15 Ks. puheenjohtajien julkilausuma: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
17 
  jatkamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskevissa 
kysymyksissä;  
 kasvattamaan rahoitustukensa ASEANin kanssa tehtävälle alueelliselle yhteis työlle ja 
vähemmän kehittyneiden ASEANin jäsenvaltioiden (Kambodža, Laos, Myanmar, 
Vietnam ja Filippiinit) kanssa tehtävälle kehitysyhteistyölle yli 2 miljardiin euroon 
vuosina 2014 –2020;    
 panemaan täytäntöön mittavan uusien aloitteiden ”paketin” muiden kuin perinteisten 
turvallisuuskysymysten alalla (meriliikenne, katastrofiapu, kansainvälinen rikollisuus, 
erilaiset ehkäisevän diplomatian koulutustilaisuudet, kriisinhallinta, sovittelu, oikeusvaltio 
ja vaalitarkkailu). ja  
 nimittämään erityisen paikalla a suvan EU -suurlähettilään ASEANiin.  
Milanossa lokakuussa 2014 järjestetty epävirallinen johtajien kokous oli menestys. Samanlaisia 
kokouksia olisi jatkossa järjestettävä säännöllisesti. Ulkoministeritasolla voitaisiin joka toinen 
vuosi pidettävän täysimitta isen EU:n ja ASEANin ministerikokouksen ja ASEANin alueellisen 
foorumin yhteydessä pidettävän ministerikokouksen jatkokokouksen lisäksi järjestää korkean 
edustajan / varapuheenjohtajan ja ASEAN -maiden ulkoministereiden tapaaminen YK:n 
yleiskokouksen avaami sen yhteydessä. Myös alakohtaisilla ministeritason kokouksilla, vaikka ne 
olisivat epävirallisiakin, voitaisiin osaltaan edistää kahdenvälistä asialistaa monilla tässä 
tiedonannossa käsitellyillä aloilla. EU pyrkii mahdollisuuksien mukaan edistämään tällai sten 
kokousten järjestämistä, muun muassa Aasia –Eurooppa -prosessiin (Asem) kuuluvien 
ministerikokousten ja Asem -huippukokouksen yhteydessä.  
EU aikoo myös edelleen edistää EU:n ja ASEANin suhteiden parlamentaarista ulottuvuutta, 
muun muassa tukemalla entist ä jäsennetympää yhteydenpitoa Euroopan parlamentin ja ASEANin 
parlamenttien välisen yleiskokouksen (AIPA) välillä, kuten esitettiin EU:n ja ASEANin 
suhteiden tulevaisuudesta 15. tammikuuta 2014 hyväksytyssä Euroopan parlamentin 
päätöslauselmassa16. 
Tässä ti edonannossa esitetään konkreettisia ajatuksia EU:n ja ASEANin suhteiden viemisestä 
seuraavalle tasolle tarjoamalla yhtenäisempi kehys alakohtaiselle yhteistyölle ja varmistamalla 
poliittisten painopisteiden aiempaa selkeämpi määrittely. On molempien osapuo lten edun 
mukaista tarttua tähän tilaisuuteen. ASEAN arvioi tämän pohjalta uudelleen Itä -Aasian 
huippukokouksen toimintaa ja myös sen tulevia jäsenvalintoja. EU:lla on hyvät edellytykset 
osallistua huippukokouksen käytännön työhön ja sen myötä vastata ASEA Nin taholta esitettyihin 
toiveisiin EU:n aiempaa vahvemmasta sitoutumisesta. Strategisen kumppanuuden solmimisen 
EU:n ja ASEANin välillä olisi liityttävä tiiviisti EU:n osallistumiseen tämän alueen strategisen 
foorumin toimintaan.  
Korkea edustaja ja komiss io pyytävät neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään tässä 
tiedonannossa esitetyt ajatukset ja työskentelemään yhdessä nykyaikaisen strategisesti 
suuntauneen kumppanuuden rakentamiseksi EU:n ja ASEANin välille.  
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//FI