Varmistaakseen koordinoinnin koko EU:n alueella komissio on jatkanut pyrkimyksiään hyvin koordinoidun lähestymistavan soveltamiseksi vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten käyttöönotossa. Parantuneen epidemiatilanteen huomioon ottamiseksi komissio ehdotti 14. lokakuuta 2022 uutta päivitystä koordinoituun lähestymistapaan, joka koskee EU:ssa matkustusta covid-19-pandemian aikana. Neuvosto hyväksyi ehdotuksen 13. joulukuuta 2022. Kuten ehdotuksessa esitetään, EU:ssa ei lähtökohtaisesti enää pitäisi olla käytössä pandemiaan liittyviä vapaan liikkuvuuden rajoituksia. Vaatimukset, joiden mukaan henkilöillä on oltava voimassa oleva EU:n digitaalinen koronatodistus, voitaisiin ottaa uudelleen käyttöön vain, jos epidemiatilanne huononisi vakavasti.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan kehyksen soveltamisen jatkamisesta annetussa asetuksessa tehdään selväksi, että soveltamisen jatkamista ei saisi tulkita siten, että se velvoittaisi jäsenvaltioita, varsinkaan niitä, jotka poistavat kansallisia kansanterveystoimenpiteitä, pitämään voimassa tai asettamaan vapaan liikkuvuuden rajoituksia. Kaikki EU:n sisäiset ihmisten vapaata liikkuvuutta koskevat rajoitukset, joilla ehkäistään SARS-CoV-2:n leviämistä, on syytä poistaa heti, kun epidemiatilanne sen sallii. EU:n digitaalisen koronatodistuksen esittämisvaatimus on yksi näistä rajoituksista.

Kuten unionin yleinen tuomioistuin on todennut (ks. lisätiedot 2.1.4 kohdassa), asetuksessa ei edellytetä jäsenvaltioiden ottavan käyttöön vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden rajoituksia. Asetuksella varmistetaan kuitenkin, että jos jäsenvaltiot poistavat tietyt vapaata liikkuvuutta koskevat rajoitukset henkilöiltä, joilla on todiste rokotuksesta, testauksesta tai parantumisesta, kansalaiset voivat syrjimättömällä tavalla hyötyä rajoitusten poistamisesta käyttämällä asetuksen mukaisesti annettuja todistuksia.

Covid-19-pandemian aikana jäsenvaltiot ryhtyivät kansanterveyden suojelemiseksi toimenpiteisiin, jotka rajoittivat oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti EU:n alueella. Tällaisissa rajoituksissa on kunnioitettava EU:n lainsäädännön periaatteita, kuten suhteellisuus- ja syrjimättömyysperiaatteita. Toimenpiteet eivät saisi ylittää sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä kansanterveyden suojelemiseksi. Komissio korosti edelleen myös tätä velvoitetta erilaisissa ehdotuksissa, joita on annettu vapaaseen liikkuvuuteen liittyen covid-19-pandemian aikana.

Jatkaessaan asetuksen voimassaoloa Euroopan parlamentti ja neuvosto säätivät, että komissio antaa uuden kertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2022. Tässä kolmannessa kertomuksessa on määrä erityisesti luoda yleiskatsaus asetuksen täytäntöönpanosta saatuihin tietoihin, kuvata todistusten kotimaiseen ja kansainväliseen käyttöön sekä asetuksen 8 artiklan 2 kohdan nojalla annettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen liittyvää kehitystä ja mahdollisesti päivittää aiemmassa kertomuksessa esitettyä arviota asetuksen vaikutuksista. Kertomuksessa on oltava myös arvio siitä, onko todistusten käytön jatkaminen asetuksen soveltamiseksi asianmukaista, kun otetaan huomioon epidemiologinen kehitys ja uusin saatavilla oleva tieteellinen näyttö.

EU:n digitaalinen koronatodistus on ollut olennainen osa EU:n toimia covid-19-pandemian torjumiseksi, ja siitä on tullut nopeasti standardi niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin. Sen jälkeen, kun EU:n digitaaliset koronatodistukset otettiin käyttöön, jäsenvaltiot ovat antaneet niitä jo yli kaksi miljardia kappaletta. Niiden onnistunut käyttöönotto on vauhdittanut terveydenhuollon digitalisointia kaikissa jäsenvaltioissa. Asetuksella on myös tärkeä kansainvälinen ulottuvuus, kun se antaa komissiolle mahdollisuudet luoda yhteyksiä kolmansien maiden koronatodistusjärjestelmiin. Järjestelmään on tähän mennessä liittynyt EU:n 27 jäsenvaltion lisäksi 49 kolmatta maata ja aluetta viidestä maanosasta.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan kehyksen voimassaolon jatkaminen ei kuitenkaan velvoita jäsenvaltioita pitämään voimassa tai asettamaan uusia vapaan liikkuvuuden rajoituksia. Kaikki EU:n sisäiset ihmisten vapaata liikkuvuutta koskevat rajoitukset, joilla ehkäistään SARS-CoV-2:n leviämistä, on syytä poistaa heti, kun epidemiatilanne sen sallii. EU:n digitaalisen koronatodistuksen esittämisvaatimus on yksi näistä rajoituksista. EU:n digitaalinen koronatodistus ja koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana annettu neuvoston suositus ovat selvästi edistäneet rajoitusten koordinoitua purkamista. Elokuun 2022 jälkeen kaikki jäsenvaltiot ovatkin poistaneet kaikki EU:n sisäiset matkustusrajoitukset, kuten EU:n digitaalisen koronatodistuksen esittämisvaatimuksen. Komissio katsoo neuvoston suosituksen päivittämistä koskevassa uusimmassa ehdotuksessaan, että EU:ssa ei lähtökohtaisesti enää pitäisi olla käytössä pandemiaan liittyviä vapaan liikkuvuuden rajoituksia, paitsi jos epidemiatilanne huononisi vakavasti.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevilla asetuksilla pyritään helpottamaan vapaata liikkuvuutta tarjoamalla kansalaisille yhteentoimivat ja yhteisesti hyväksytyt covid-19-rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevat todistukset, joita he voivat käyttää matkustaessaan. Euroopan parlamentti ja neuvosto jatkoivat 29. kesäkuuta 2022 asetusten voimassaoloa 30. kesäkuuta 2023 asti. Voimassaolon jatkamisella varmistettiin, että matkustajat voivat jatkaa todistuksensa käyttämistä, jos epidemiatilanne heikentyy niin merkittävästi, että jäsenvaltioiden on otettava väliaikaisesti uudelleen käyttöön matkustusrajoituksia.

Järjestelmään liittyneiden kolmansien maiden osalta (ks. 2.5.1 kohta) on tärkeää korostaa, että osallistujamaiden on kansallisia järjestelmiä ja palveluja perustaessaan noudatettava asiaankuuluvaa kyberturvallisuus- ja tietosuojalainsäädäntöä, jonka täytäntöönpanosta vastaavat asianomaiset kansalliset viranomaiset. Komissio vaatii järjestelmällisesti kaikkia jäsenvaltioita ja kolmansia maita toimittamaan itsearvioinnin lisävarmuuden saamiseksi siitä, että ne ovat ottaneet erityisesti huomioon tietyt, myös tietosuojaan liittyvät, riskit. Kaikkiin osallistujamaihin sovelletaan tiukkaa perehdytysprosessia, ja näiden vaatimusten noudattamatta jättäminen estää liittymisen EU:n digitaalisen koronatodistuksen kehykseen.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus hyväksyä EU:n myyntiluvan saaneita rokotteita koskevat rokotustodistukset perusteeksi luopua vapaata liikkuvuutta koskevista rajoituksista. Lisäksi jäsenvaltiot voivat myös luopua rajoituksista sellaisten matkustajien osalta, jotka ovat saaneet Maailman terveysjärjestön (WHO) hätätilannekäyttöön hyväksymän rokotteen tai toisessa jäsenvaltiossa kansallisella tasolla hyväksytyn rokotteen. Jäsenvaltioilla ei kuitenkaan ole velvollisuutta tehdä näin.

Komissio perusti teknisen työryhmän käsittelemään covid-19-rokotteiden kliinisiin tutkimuksiin osallistuville henkilöille myönnettäviä EU:n digitaalisia koronarokotustodistuksia. Sen tehtävänä oli laatia yhtenäistä lähestymistapaa koskevat ohjeet. Terveysturvakomitea hyväksyi 5. lokakuuta 2022 työryhmän laatiman asiakirjan ”Guidance on the mutual acceptance of EU Digital COVID Certificates issued to participants of clinical trials” (Ohjeet kliinisiin lääketutkimuksiin osallistuneille myönnettyjen EU:n digitaalisten koronatodistusten vastavuoroisesta hyväksymisestä). Ohjeissa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä vastavuoroisesti todistukset kaikkien meneillään olevien kliinisten tutkimusten osalta erittelemättä niitä. Tätä lähestymistapaa olisi sovellettava kaikkiin EU- ja ETA-maiden julkisesti saatavilla oleviin covid-19-rokotteiden kliinisiin lääketutkimuksiin, jotka sisältyvät Euroopan lääkeviraston (EMA) hallinnoimaan EU:n kliinisten tutkimusten tietokantaan (EudraCT) tai kliinisiä tutkimuksia koskevaan tietojärjestelmään (CTIS). Olisi myös tarkasteltava rajallista määrää keskeisiä kansainvälisiä lääketutkimuksia, joita ei kuitenkaan vielä tähän mennessä ole sisällytetty tietojärjestelmiin.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevassa asetuksessa säädetään todistuksen käytöstä EU:ssa matkustamisen yhteydessä koronaviruspandemian aikana. Kuten aiemmissa kertomuksissa on esitetty, EU:n lainsäädännössä ei säädetä EU:n digitaalisten koronatodistusten käytöstä kansallisella tasolla eikä kielletä sitä. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:n digitaalisen koronatodistuksen kansallinen käyttö on jatkossakin jäsenvaltioiden päätettävissä. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää, mitä terveydensuojelutoimia esimerkiksi pääsy työpaikalle, kulttuuritapahtumiin, ravintolaan jne. edellyttää. Jäsenvaltiot voivatkin käyttää EU:n digitaalisia koronatodistuksia tällaisiin maan sisäisiin tarkoituksiin. Niiden on kuitenkin säädettävä oikeusperustasta kansallisessa lainsäädännössä, jonka on oltava muun muassa tietosuojavaatimusten mukainen.

Kuten maaliskuun 2022 kertomuksessa todetaan, komissio on myös jatkuvasti pyrkinyt antamaan kansalaisille täsmällisiä ja käyttäjäystävällisiä tietoja EU:n digitaalisesta koronatodistuksesta ja matkustusrajoituksista muun muassa perustamalla Re-open EU ‑sivuston ja julkaisemalla vastauksia yleisimpiin näitä aiheita koskeviin kysymyksiin. Re-open EU -sivuston käytettävyyttä on jatkuvasti parannettu. Se julkaistiin kesäkuussa 2020, minkä jälkeen sille on tehty noin 44,7 miljoonaa käyntiä eli keskimäärin 51 500 käyntiä päivässä. Lisäksi komissio on toimittanut tietoja Europe Direct -keskustietopalveluun, joka vastasi vuonna 2021 yhteensä 55 725:een koronaviruspandemiaa (myös matkustussääntöjä) koskevaan kysymykseen.

Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin jätti tutkimatta kaksi tapausta. Niissä riitautettiin 21. joulukuuta 2021 annettu komission delegoitu asetus (EU) 2021/2288, jossa vahvistetaan sitova 270 päivän hyväksyntäaika perusrokotussarjaa koskeville rokotustodistuksille EU:n sisäistä matkustusta varten. Kummassakin tapauksessa kantajat väittivät, että delegoidulla asetuksella ylitettiin komissiolle annettu toimivalta ja vaikutettiin suhteettomasti heidän oikeuteensa vapaaseen liikkuvuuteen. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että molemmat kanteet oli jätettävä tutkimatta. Se korosti jälleen, että EU:n digitaalista koronatodistusta koskevassa asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna delegoidulla asetuksella, ei velvoiteta esittämään EU:n digitaalista koronatodistusta vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden käyttämiseksi. Sama koskee myös seurauksia, jotka jäsenvaltioiden on kannettava, kun tällaisten todistusten voimassaoloaika päättyy 270 päivän hyväksyntäajan umpeutuessa. Delegoidussa asetuksessa ei säädetä edes epäsuorasti velvoitteesta tehosteannoksen hankkimiseen perusrokotussarjatodistuksen hyväksyntäajan päätyttyä.

Uusien huolestuttavien SARS-CoV-2-muunnosten ilmaantumisen vuoksi covid-19-rokotteiden jatkuva kehittäminen ja tutkiminen on ratkaisevan tärkeä tekijä covid-19-pandemian torjunnassa. Tässä yhteydessä on tärkeää helpottaa vapaaehtoisten osallistumista kliinisiin tutkimuksiin, joissa tutkitaan covid-19-rokotteen turvallisuutta tai tehoa. Kliinisellä tutkimuksella on keskeinen rooli rokotteiden kehittämisessä, minkä vuoksi vapaaehtoiseen osallistumiseen kliinisiin tutkimuksiin on tarpeen kannustaa. Se, että kliinisiin tutkimuksiin osallistuvilta henkilöiltä evättäisiin mahdollisuus saada rokotustodistuksia, voisi olla merkittävä este tällaisiin tutkimuksiin osallistumiselle, viivästyttää tällaisten tutkimusten loppuun saattamista ja vaikuttaa kielteisesti kansanterveyteen yleisemmin. Sen vuoksi komissio halusi helpottaa ja kannustaa osallistumista kliinisiin rokotetutkimuksiin.

Diagnostisten covid-19-testien tekninen työryhmä, joka vastaa terveysturvakomitean hyväksymän EU:n yhteisen covid-19-taudin antigeenitestien luettelon päivittämisestä, on tarkastellut heinäkuusta 2021 alkaen jäsenvaltioiden ja valmistajien esittämiä ehdotuksia, jotka koskevat laboratoriossa tehtäviä covid-19-antigeenimäärityksiä. Kyseiset ehdotukset on arvioitu samoin perustein kuin pika-antigeenitestejä koskevat ehdotukset, ja terveysturvakomitea on laatinut luettelon laboratoriopohjaisista antigeenimäärityksistä, jotka täyttävät kyseiset kriteerit.

Komissio hyväksyi EMAn suositusten perusteella 1. syyskuuta 2022 päätökset mukautettujen covid-19-rokotteiden Comirnaty Original/Omicron BA.1 ja Spikevax bivalent Original/Omicron BA.1 EU:n laajuisesta hyväksynnästä. Nämä rokotteet ovat alkuperäisten rokotteiden Comirnaty (Pfizer/BioNTech) ja Spikevax (Moderna) mukautettuja versioita, ja ne on kehitetty suojaamaan omikronin BA.1-alamuunnokselta alkuperäisen SARS-CoV-2-kannan lisäksi. Myöhemmin syyskuussa komissio hyväksyi myös Comirnaty Original/Omicron BA.4-5 ‑rokotteen. Se on mukautettu covid-19-rokote, joka on kehitetty suojaamaan omikronin BA.4- ja BA.5-alamuunnoksilta alkuperäisen SARS-CoV-2-kannan lisäksi, asiaa koskevan EMAn suosituksen mukaisesti. Komissio hyväksyi 20. lokakuuta 2022 Spikevax bivalent Original/Omicron BA.4-5 - rokotteen, joka on toinen bivalentti rokote omikronin BA.4- ja BA.5-muunnoksia vastaan.

Helpottaakseen todistusten peruutusluettelojen rajat ylittävää automaattista vaihtoa EU:n digitaalisen koronatodistuksen keskitetyn yhdyskäytävän kautta noudattaen kaikilta osin tietojen yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevia vaatimuksia komissio on laatinut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa peruutusmekanismia koskevat eritelmät, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/483. Peruutusmekanismissa on kaksi osaa. Ensimmäinen osa koskee EU:n digitaalisen koronatodistuksen yhdyskäytävää ja on velvoittava. Toinen osa koskee tapaa, jolla jäsenvaltiot jakavat peruutusluettelot kansallisesta infrastruktuurista todentajasovelluksille. Se ei ole velvoittava. Jälkimmäisen osalta jäsenvaltiot voivat vapaasti valita monista eri vaihtoehdoista, joista kaikissa otetaan huomioon yksityisyyteen liittyvät huolenaiheet.

Todistusten peruuttaminen voi auttaa suojelemaan kansanterveyttä siinä tapauksessa, että todistuksia on annettu virheellisesti, vilpillisen menettelyn vuoksi tai vialliseksi havaitun covid-19-rokote-erän käytön keskeyttämisen jälkeen. Tässä yhteydessä EU:n digitaalista koronatodistusta koskevassa asetuksessa on jo säädetty, että sen luottamuskehys voi tukea peruutettuja todistuksia koskevien yksilölliset todistustunnukset sisältävien luettelojen kahdenvälistä vaihtoa . Vaihdettavat todistusten peruutusluettelot eivät saisi sisältää mitään henkilötietoja yksilöllisiä todistustunnuksia lukuun ottamatta.

Maaliskuusta 2022 lähtien EU:n digitaalisten koronatodistusten järjestelmän parantamiseen tähtäävän teknisen tason työn puitteissa on otettu käyttöön mekanismi EU:n digitaalisten koronatodistusten peruutusluettelojen vaihtamiseksi automaattisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen yhdyskäytävän kautta, joka on keskeinen osa luottamuskehystä. Sen puitteissa on myös päivitetty tekniset eritelmät, jotta voidaan ottaa huomioon EU:n digitaalisen koronatodistuksen voimassaolon jatkamiseen liittyvät uudet mahdollisuudet, kuten rokotustodistusten antaminen meneillään oleviin kliinisiin rokotetutkimuksiin osallistuville sekä parantumis- ja testaustodistusten antaminen laboratoriossa tehtävien antigeenitestien perusteella.

EU ja sen jäsenvaltiot antoivat 30. syyskuuta 2022 ehdotuksen IHR:ään tehtävistä muutoksista. Yhden muutosehdotuksen tavoitteena on mahdollistaa digitaalisten rokotustodistusten käyttö kansainvälisessä matkustuksessa. Tätä ehdotusta ja kaikkia muiden osapuolina olevien valtioiden ehdottamia muutoksia kansainväliseen terveyssäännöstöön käsitellään parhaillaan Maailman terveysjärjestön jäsenistä koostuvassa työryhmässä. Tavoitteena on ehdottaa kohdennettujen muutosten pakettia toukokuussa 2024 pidettävän Maailman terveyskokouksen käsiteltäväksi ja mahdollisesti hyväksyttäväksi.

Komissio on jatkanut vuoropuhelua ja yhteistyötä kansainvälisten elinten ja järjestöjen kanssa kartoittaakseen nykyisten teknisten järjestelmien yhteentoimivuuteen liittyviä vaihtoehtoja. G20-ryhmän puheenjohtajamaa Indonesia käynnisti maaliskuussa 2022 WHO:n, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja maailmanlaajuisen digitaalisen terveyskumppanuuden tukemana pilottihankkeen, jolla testataan teknologisia mahdollisuuksia maailmanlaajuisten covid-19-tautiin liittyvien terveydenhuollon yhteyskäytäntöstandardien yhdenmukaistamiseen. Yhtenä mahdollisuutena olisi kehittää yleismaailmallinen todentamissovellus sellaisten koronatodistusten validoimiseksi, jotka on myönnetty erilaisten teknisten standardien mukaisesti noudattaen täysimääräisesti kansallista lainsäädäntöä ja terveydenhuollon oikeudellisia puitteita. Komissio ja eräät jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti keskusteluihin ja jakavat tietotaitoa, asiantuntemusta ja kokemuksia EU:n digitaalisesta koronatodistuksesta, joka on tärkein maailmanlaajuisesti täytäntöönpantu digitaalinen koronatodistusjärjestelmä.

Saadakseen yleiskuvan vastaavuuspäätösten täytäntöönpanon tilanteesta EU:n edustustot lähettivät kyselylomakkeen kolmansille maille ja alueille, joiden todistuksista on tehty vastaavuuspäätös ja jotka ovat kuuluneet järjestelmään riittävän kauan voidakseen antaa palautetta. Kyselyyn tietoja antaneet 27 maata ja aluetta ilmoittivat vain muutamista ongelmista, jotka liittyivät rokotus-, parantumis- ja testaustodistuksiin sekä tietosuojaan. Ilmoitettuihin ongelmiin on sittemmin puututtu, tai ne eivät kuulu EU:n toimivaltaan.

EU:n 27 jäsenvaltion lisäksi 49 maata ja aluetta EU:n ulkopuolelta on liittynyt EU:n digitaalisten koronatodistusten järjestelmään vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden käyttämisen helpottamiseksi EU:ssa. Järjestelmään liittyneitä maita on siis yhteensä 76, ja se onkin suurin yhteentoimivien koronatodistusten järjestelmä maailmassa.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevassa asetuksessa säädetään, että komissio voi antaa vastaavuuspäätöksen eli päätöksen, jossa vahvistetaan, että kolmannen maan todistusten on katsottava vastaavan EU:n digitaalisia koronatodistuksia, jotta todistuksen haltijan on helpompi käyttää vapaata liikkuvuutta koskevaa oikeuttaan. Tämän johdosta kyseinen kolmas maa liitetään EU:n yhdyskäytävään. Yksityiskohtaisia tietoja tästä prosessista on lokakuun 2021 kertomuksessa.

Asetuksen voimassaoloaikaa jatkettaessa säädettiin, että jäsenvaltiot voivat antaa EU:n digitaalisen koronatodistuksen sellaisten covid-19-rokotteiden meneillään oleviin kliinisiin tutkimuksiin osallistuville henkilöille, joille ei ole vielä myönnetty myyntilupaa, riippumatta siitä, onko osallistunut henkilö saanut covid-19-rokote-ehdokasta vai kontrolliryhmälle annetun annoksen, kunhan jäsenvaltioiden eettiset komiteat ja toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet tutkimuksen. Muut jäsenvaltiot voivat hyväksyä tällaiset todistukset perusteeksi luopua vapaata liikkuvuutta koskevista rajoituksista, paitsi jos niiden hyväksyntäaika on umpeutunut tai ne on peruutettu kliinisen tutkimuksen päättymisen jälkeen erityisesti sillä perusteella, että covid-19-rokotetta ei ole myöhemmin hyväksytty tai että rokotustodistukset on annettu kontrolliryhmälle annetun lumelääkkeen perusteella osana sokkoutettua tutkimusta.

2.6.EU:n digitaalisen koronatodistuksen tulevaisuudennäkymät

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaan tässä kertomuksessa on oltava myös arvio siitä, onko EU:n digitaalisen koronatodistuksen käytön jatkaminen asetuksen soveltamiseksi asianmukaista, kun otetaan huomioon epidemiologinen kehitys ja uusin saatavilla oleva tieteellinen näyttö. Asetuksessa korostetaan myös, että rajoittamatta komission aloiteoikeutta kertomukseen voidaan liittää lainsäädäntöehdotus, jolla lyhennetään asetuksen soveltamisaikaa (nyt 30. kesäkuuta 2023 saakka).

Komissio vahvistaa EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen soveltamisajan osalta, että asetuksen voimassaoloajan jatkaminen kesäkuussa 2022 kesäkuuhun 2023 saakka oli tarpeen, koska covid-19-pandemian kehitykseen liittyi edelleen epävarmuutta. Oli tärkeää välttää tilanne, jossa 30. kesäkuuta 2022 jälkeen olisi vielä voinut olla voimassa tiettyjä kansanterveyssyistä asetettuja vapaan liikkuvuuden rajoituksia, mutta EU:n kansalaisilla ei olisi enää ollut mahdollisuutta käyttää tärkeää välinettä, joka oli siihen asti helpottanut vapaata liikkuvuutta.

Kuten komissio on jatkuvasti korostanut, SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön otetut henkilöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskevat rajoitukset olisi poistettava heti, kun epidemiatilanne sen sallii. EU:n digitaalisen koronatodistuksen esittämisvaatimus on yksi näistä rajoituksista.

Maaliskuun 2022 kertomuksen ja asetuksen voimassaolon jatkamisen jälkeen omikronmuunnos on erilaisten alamuunnosten muodossa pysynyt EU:ssa hallitsevana muunnoksena. Omikron on vähemmän vakava kuin aiemmin havaittu deltamuunnos, minkä voidaan ainakin osittain katsoa johtuvan rokottamisen ja aiemman tartunnan suojaavasta vaikutuksesta. Tämän seurauksena ja yhdistettynä kohentuneeseen suojatasoon terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuva paine pysyy tällä hetkellä hallittavissa, myös hetkellisten infektiohuippujen, kuten kesällä 2022 havaitun omikronin BA.4- ja BA.5-alamuunnosten aiheuttaman aallon tai lokakuun 2022 puolivälissä havaitun aallon, aikana. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) luokitteli 20. lokakuuta 2022 uuden alamuunnoksen BQ.1 sekä sen alalinjat seurantaa edellyttäviksi. Mallinnuksen tuottamien estimaattien perusteella odotetaan, että vuoden 2023 alkuun mennessä yli 80 prosenttia SARS-CoV-2-tapauksista on BQ.1:n ja sen alalinjojen aiheuttamia (ks. myös ECDC:ltä saadut tiedot liitteessä II).

Elokuuhun 2022 mennessä jäsenvaltiot olivatkin jo poistaneet kaikki toimenpiteet, jotka vaikuttavat henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa, myös vaatimuksen, että matkustajilla on oltava EU:n digitaalinen koronatodistus. Mikään jäsenvaltioista ei myöskään myöhempien hetkellisten infektiohuippujen aikana ole ottanut uudelleen käyttöön vaatimuksia, joiden mukaan matkustajilla on oltava EU:n digitaalinen koronatodistus. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltioiden sisäisten tekijöiden voidaan nykytilanteessa odottaa vaikuttavan epidemiatilanteeseen vahvemmin kuin rajat ylittävän matkustuksen. Kotimaiset hillitsemistoimenpiteet, kuten kasvomaskin käyttö, ilmanvaihto ja lähikontaktien välttäminen, pikemminkin kuin matkustusrajoitukset, saattavat näin ollen hidastaa tuloksellisesti covid-19:n leviämistä, jos ne toteutetaan varhaisessa vaiheessa ja kattavasti ja yhteisö noudattaa niitä riittävästi. Komission tiedossa ei myöskään ole jäsenvaltioiden suunnitelmia ottaa matkustusrajoituksia uudelleen käyttöön. Kuten myös ECDC on todennut, muunnoksiin ja immuniteettiin liittyvän EU- ja ETA-maiden nykytilanteen perusteella EU:n digitaalisten koronatodistusten käytön vaikutukset ja arvo ovat tällä hetkellä kansanterveyden kannalta vähäiset (ks. ECDC:ltä saadut tiedot liitteessä II).

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen tarkoitukset on saavutettu. Asetuksen tavoitteena oli parantaa todistusten haltijoiden mahdollisuuksia käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen covid-19-pandemian aikana sekä osaltaan helpottaa jäsenvaltioiden SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi EU:n lainsäädännön mukaisesti käyttöön ottamien vapaan liikkuvuuden rajoitusten asteittaista purkamista koordinoidulla tavalla.

Kuten 2. syyskuuta 2022 annetussa tiedonannossakin todetaan, komissio katsoo kuitenkin, että tulevina talvikuukausina on pysyttävä valppaana. Kuten myös ECDC on todennut, tietyt keskeiset tekijät ovat erityisen ratkaisevia tulevien covid-19-aaltojen ajoittumisen ja laajuuden kannalta. Ensinnäkin rokotteen antama ja luonnollisesti hankittu suoja tartuntaa ja vakavia seurauksia vastaan heikentyy ajan mittaan, mikä vaikuttaa huomattavasti tulevien tartunta-aaltojen todennäköisyyteen ja vakavuuteen. Toiseksi entistä vahvemmin immuunisuojan kiertävien tai tarttuvien SARS-CoV-2:n (ala)viruslinjojen ilmaantuminen on olennainen tekijä, joka vaikuttaa uusien muunnosten vakavuuden mahdollisten muutosten ohella ratkaisevasti viruksen aiheuttamaan tautitaakkaan. Kolmanneksi covid-19:n ajallisia vaihteluja vahvistaa tai heikentää ihmisten käyttäytyminen. Lopulta voi olla mahdollista, että muut tekijät, kuten ilmasto, aiheuttavat kausivaihteluja, minkä vuoksi covid-19-taakka vaihtelee vuoden mittaan. Mitä tulee seurantaa edellyttävään BQ.1-muunnokseen, vähäisten saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole näyttöä siitä, että sen aiheuttama tartunta olisi vakavampi kuin vallitsevina olevien BA.4- ja BA.5-muunnosten aiheuttama. ECDC korostaa edelleen, että jäsenvaltioiden olisi seurattava valppaina sen ilmaantumiseen ja leviämiseen liittyviä merkkejä.

Tässä yhteydessä komissio korosti 14. lokakuuta 2022 antamassaan ehdotuksessa, joka koski EU:ssa matkustamiseen covid-19-pandemian aikana sovellettavan koordinoidun lähestymistavan päivittämistä (ks. myös 2.1.1 kohta), että EU:ssa ei lähtökohtaisesti enää tässä vaiheessa pitäisi olla käytössä pandemiaan liittyviä vapaan liikkuvuuden rajoituksia. Vain, jos epidemiatilanne huononisi vakavasti, jäsenvaltiot voisivat ottaa uudelleen käyttöön vaatimuksia, joiden mukaan henkilöillä on oltava voimassa oleva EU:n digitaalinen koronatodistus. Tätä määrittäessään jäsenvaltioiden olisi erityisesti otettava huomioon covid-19-taudin aiheuttama rasite terveydenhuoltojärjestelmilleen ja etenkin sairaala- ja tehohoitopotilaiden lukumäärä.

Komissio ei sen vuoksi aio antaa ehdotusta asetuksen soveltamisajan lyhentämisestä ensisijaisesti epidemian valvontaan liittyvistä syistä. Tällainen ehdotus saisi aikaan myös oikeudellista epävarmuutta jäsenvaltioissa ja järjestelmään liittyneissä kolmansissa maissa, jotka pyrkivät suunnittelemaan ja valmistelemaan asetuksen voimassaolon päättymistä.

Komissio ei tässä vaiheessa myöskään aio ehdottaa EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen soveltamisen jatkamista 30. kesäkuuta 2023 päättyvän voimassaoloajan jälkeen. Kuten myös ECDC on korostanut, covid-19-pandemian vaikein vaihe on ohi. Komissio katsoo sen vuoksi, että vapaata liikkuvuutta koskevan perusoikeuden rajoitukset eivät jatkossa todennäköisesti ole perusteltuja. IPCR-verkostossa marraskuussa 2022 tehdyssä kyselyssä kysyttiin, arvioivatko jäsenvaltiot EU:n digitaalisille koronatodistuksille olevan tarvetta EU:n sisäistä matkustusta varten kesäkuun 2023 jälkeen. Yksikään jäsenvaltio ei selkeästi ilmoittanut tällaisesta tarpeesta . Komissio arvioi tilanteen uudelleen maaliskuun loppuun 2023 mennessä tehdäkseen lopullisen päätöksen asetuksen soveltamisalaa koskevasta kannastaan.

On myös tärkeä huomata, että komissio antoi 19. syyskuuta 2022 ehdotuksen asetukseksi sisämarkkinoiden hätätilavälineen perustamisesta . Tällä välineellä aiotaan ottaa käyttöön joustava ja läpinäkyvä mekanismi, jolla voidaan reagoida nopeasti sisämarkkinoiden toimintaa uhkaaviin hätätiloihin ja kriiseihin. Tavoitteena on varmistaa EU:n kriisinhallinnan koordinointi, solidaarisuus ja johdonmukaisuus sekä suojella sisämarkkinoiden toimintaa varmistaen erityisesti henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden jatkumisen. Ehdotuksen mukaan komissiolla ja jäsenvaltioilla olisi myös oikeus perustaa yhteentoimivia digitaalisia välineitä tai tietoteknisiä infrastruktuureja, joilla tuetaan sisämarkkinoiden hätätilavälinettä koskevan asetuksen tavoitteita ja jotka voisivat tarvittaessa olla hyödyllisiä myös EU:n digitaalisen koronatodistuksen kaltaisia tarkoituksia varten. Komission ehdotusta koskeva lainsäädäntömenettely on parhaillaan meneillään, joten suunniteltu kehys ei ole vielä käytettävissä.

EU:n digitaalisen koronatodistuksen perustana olevan teknologian maailmanlaajuisen menestyksen vuoksi komissio ja jäsenvaltiot pohtivat parhaillaan mahdollisuuksia ja keinoja tällaisen teknisen rakenteen käyttämiseksi muissakin käyttötapauksissa kuin EU:n sisäisen vapaan liikkuvuuden helpottamisessa, esimerkiksi helpottamaan matkustusta EU:n ja kolmansien maiden välillä. Voitaisiin myös harkita, voidaanko tätä teknologiaa käyttää esimerkiksi terveydenhuollon alan asiakirjojen todentamiseen ja rajat ylittävien digitaalisten terveyspalvelujen käytettävyyden ja turvallisuuden edelleen kehittämiseen. Käyttökohteita voisivat olla esimerkiksi rokotuskortit hoidon jatkuvuutta varten, pääsy sähköisiin reseptilääkepalveluihin ja reseptilääkkeiden toimittaminen, pääsy potilaskertomuksiin jne. Tällaiset muut käyttötapaukset voisivat auttaa kansalaisia, jotka hakevat tai saavat terveydenhoitoa muussa kuin omassa jäsenvaltiossaan. Synergioiden varmistamiseksi tällaisten käyttötapausten mahdollista toteuttamista voitaisiin tutkia kehitettäessä eurooppalaista terveysdata-avaruutta. Voitaisiin harkita myös aloitteita terveystodistusten digitaalisen yhteentoimivuuden edistämiseksi yleisemmällä tasolla. EU:n tuki tällaisille käyttötapauksille riippuu muun muassa EU:n toimivallasta kyseisellä alalla. Lisäksi komissio korostaa, että tällaiset käyttötapaukset eivät saa rajoittaa EU:n kansalaisten oikeutta harjoittaa vapaata liikkuvuutta.

3.Päätelmät

EU:n digitaalisia koronatodistuksia on annettu yli kaksi miljardia kappaletta. Niistä on ollut konkreettista hyötyä EU:n kansalaisille. Ne ovat helpottaneet vapaata liikkuvuutta, kun matkustusrajoitukset vielä katsottiin tarpeellisiksi, ja niiden ansiosta nämä rajoitukset voitiin purkaa koordinoidusti heti, kun se oli mahdollista. Lisäksi EU:n digitaalista koronatodistusta on ollut helppo käyttää ja se on ollut maksuton. Monipuolisuutensa ansiosta sitä on voitu mukauttaa uuteen kehitykseen. EU:n digitaalisen koronatodistuksen kehyksestä on tullut eurooppalainen standardi ja hyvä käytäntö maailmanlaajuisella tasolla, ja järjestelmään on liittynyt 76 maata ja aluetta.

Ilman EU:n digitaalista koronatodistusta EU:n kansalaiset eivät olisi voineet käyttää oikeutta yhteentoimivien rokotus-, testaus- tai parantumistodistusten saamiseen eivätkä olisi saaneet niitä hyväksytyksi muissa jäsenvaltioissa käyttääkseen perusoikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Todistus on osoittanut EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden valmiudet kehittää innovatiivisia ratkaisuja ennätysajassa ja taata samalla EU:n keskeisten arvojen, kuten tietosuojan ja avoimen saatavuuden, noudattaminen.

Epidemian valvontaan liittyvistä syistä on edelleen järkevää pitää yllä EU:n digitaaliseen koronatodistukseen liittyvää järjestelmää talvikaudella 2022–2023. Komissio seuraa edelleen tiiviisti epidemiatilanteen kehitystä ja erityisesti keskeisiä tekijöitä, jotka ovat ECDC:n mukaan erityisen ratkaisevia tulevien covid-19-aaltojen ajoittumisen ja laajuuden kannalta. Tämän perusteella komissio arvioi tilanteen uudelleen maaliskuun 2023 loppuun mennessä ja päättää, ehdottaako se asetuksen soveltamisen jatkamista vai päättyykö asetuksen voimassaolo kesäkuussa 2023.

Mahdollisuus liikkua jäsenvaltiosta toiseen käyttämällä vain omaa passia tai henkilötodistusta on yksi Euroopan yhdentymisen merkittävimmistä saavutuksista. Jos tätä oikeutta rajoitetaan, myös odottamattomien tapahtumien, kuten maailmanlaajuisen pandemian, perusteella, rajoitukset eivät saa ylittää sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä. EU:n digitaalista koronatodistusta koskeva asetus on lopulta oman menestyksenä uhri. Sen voimassaolon päättyminen osoittaa, että sen tavoitteeksi asetettu rajoittamattoman vapaan liikkuvuuden palauttaminen on saavutettu.