Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä /* KOM/2003/0132 lopull. - COD 2003/0081 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä (komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO I OSA: ENTISTÄ TEHOKKAAMMAT RAHOITUS- JA HALLINTOVÄLINEET EUROOPAN LAAJUISEN LIIKENNEVERKON KEHITTÄMISEKSI 1. Euroopan laajuisen liikenneverkon rahoitus: nykytilanteen erittely 1.1. Verkolta puuttuu rahoitus 1.2. Julkisten varojen käytön koordinointia tehostettava 1.3. Erittäin valikoivat julkiset investoinnit 1.4. Kokonaan yksityinen rahoitus 1.5. Julkisen ja yksityisen rahoituksen yhdistelmä 1.6. Rahoitus vaatii tarkoituksenmukaiset puitteet 2. Ratkaisun osatekijät 3. Uusiin rakenteisiin perustuva parempi koordinointi ja synergiaedut 3.1. Varat 3.2. Rakenteet 3.3. Koordinointi kunkin hankkeen tasolla: ylikansallisten oikeussubjektien perustaminen 3.4. Uusien yhteisön rahoitusvälineiden kehittäminen 3.5. Unionin takuut Euroopan laajuisen liikenneverkon poliittisia riskejä varten II OSA: KOHTI SÄHKÖISEN MAKSUNKERUUN EUROOPPALAISTA PALVELUA PERUSTELUT 1. Johdanto 2. Standardoinnin edistyminen 3. Tiemaksujen käyttöönotto uusissa jäsenvaltioissa ja raskaan tavaraliikenteen tilanne 4. Direktiivin tavoite 5. Tavoitteen toteuttaminen 6. Satelliittipaikannus ja matkaviestintä on yhdistettävä mikroaaltotekniikkaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, jotta pitkällä aikavälillä voidaan valita yksinomaan modernia tekniikkaa 7. Euroopan laajuisen palvelun käyttöönoton pitkän aikavälin tekninen ratkaisu: satelliittipohjainen ratkaisu on pakollinen uusissa järjestelmissä vuodesta 2008 ja yleisesti vuodesta 2012 alkaen 8. Euroopan laajuisen palvelun toteuttamisaikataulu 9. Euroopan laajuisen palvelun toteuttaminen: sääntelykomitea EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) PERUSTELUT 1. Johdanto Sähköiset maksunkeruujärjestelmät otettiin käyttöön eräissä Euroopan maissa 1990-luvun alussa toimilupaan perustuvilla moottoriteillä, joilla tiemaksuja käytetään infrastruktuurin rakentamisen ja ylläpidon rahoittamiseen. Näiden järjestelmien ensisijaisena tarkoituksena on nopeuttaa maksujen keruuta tiemaksuasemilla ja siten kasvattaa niiden kapasiteettia. Käyttöön on otettu erilaisia järjestelmiä, ensin paikallisella ja sitten kansallisella tasolla, mutta nämä järjestelmät eivät ole keskenään yhteensopivia. Tämä on aiheuttanut uusia ongelmia tienkäyttäjille, joiden täytyy kiinnittää useita maksukortteja ajoneuvonsa tuulilasiin (joskus jopa saman asutuskeskuksen alueella), jos he haluavat käyttää näitä järjestelmiä. Italiassa, Portugalissa, Ranskassa, Sveitsissä, Sloveniassa ja Norjassa on käytössä kansalliset järjestelmät, jotka eivät ole keskenään yhteensopivia. Kansainvälisen liikenteen lisääntyessä olisi suotavaa, että nämä järjestelmät olisivat yhteentoimivia koko Euroopassa. Lisäksi erityisesti ruuhka-aikoina, mutta myös pysyvämmin tietyillä Euroopan tieverkon erittäin kuormitetuilla osuuksilla, maksujen kerääminen tiemaksuasemilla aiheuttaa ruuhkia, viivästyksiä, onnettomuuksia ja vaaratilanteita, jotka ovat haitallisia sekä tienkäyttäjille että ympäristölle. Sähköinen maksunkeruu sitä vastoin asettaa käyttäjän ja hänen ajoneuvonsa liikennejärjestelmässä keskeiseen asemaan. Se on erinomainen keino vähentää ruuhkia, kunhan tiemaksuasemilla on riittävästi näillä laitteilla varustettuja kaistoja ja suuri osa tienkäyttäjistä käyttää järjestelmää (ja siten merkittävä osa ajoneuvoista on varustettu tarvittavilla laitteilla). Näin voidaan erottaa vakiokäyttäjät satunnaisista käyttäjistä tiemaksuasemalle saavuttaessa tai sitä lähestyttäessä. Sähköisen järjestelmän vakiokäyttäjät voivat ajaa heille varattuja kaistoja pitkin, jolloin heidän ei tarvitse tehdä mitään, vaan he voivat kulkea pysähtymättä tiemaksuaseman läpi alhaisella nopeudella. Näin on myös siinä tapauksessa, että kaista on varustettu nostopuomilla, sillä sen mittasuhteet on suunniteltu tätä tarkoitusta varten. Korttimaksuautomaatilla varustetun kaistan tai käteismaksukaistan liikennevirta on 120 ajoneuvoa tunnissa, kun taas sähköisellä maksunkeruujärjestelmällä varustetun kaistan liikennevirta voi olla 200-300 ajoneuvoa tunnissa järjestelmän kokoonpanosta riippuen. Vähentämällä ruuhkia ja parantamalla liikenteen sujuvuutta sähköinen maksunkeruu vähentää myös osaltaan onnettomuuksia ja parantaa tienkäyttäjien turvallisuutta. Se vähentää myös rahankuljetuksiin liittyviä riskejä, koska se vähentää käteisen rahan käyttöä tiemaksuasemilla. Sähköiset maksunkeruujärjestelmät ovat mahdollisesti avainasemassa myös kehitettäessä tietoyhteiskuntaa tieliikenteessä, sillä samoilla ajoneuvoihin asetetuilla laitteilla voidaan käyttää matkustajille suunnattuja lisäarvoa tuottavia telematiikkapalveluja ja turvallisuusjärjestelmiä, joita ovat muun muassa automaattiset hätäpuhelut onnettomuuksien sattuessa ja reaaliaikaiset tiedot liikenneolosuhteista ja matkustusajoista. Ne vahvistavat myös Euroopan elektroniikkateollisuutta, joka on johtavassa asemassa tällä alalla ja joka on pyytänyt teknisten standardien käyttöönottoa markkinoiden sirpaloitumisen estämiseksi. Lisäksi myös autoteollisuudella on mahdollisuus sisällyttää sähköiseen maksunkeruuseen tarvittavat laitteet uusiin ajoneuvoihinsa. 2. Standardoinnin edistyminen Sähköiset maksunkeruujärjestelmät hyödyntävät kaikki nykyisin lyhyen kantaman mikroaaltotekniikkaa, josta on markkinoilla useita muunnelmia. Euroopan standardointikomiteassa (CEN) on usean vuoden ajan työskennelty standardien aikaansaamiseksi, ja tammikuussa 2003 saatiin hyväksyttyä ehdotus lopulliseksi standardiksi. Ehdotukseen sisältyy kuitenkin kaksi eri muunnelmaa. CEN hyväksyi esistandardit vuonna 1997, mutta ne eivät taanneet järjestelmien yhteentoimivuutta ja jättivät tilaa erilaisille tulkinnoille. Tämä on johtanut siihen, että Euroopassa käytetään rinnakkain kahta muunnelmaa, kuten edellä mainittiin. Näiden esistandardien lisäksi yleisessä käytössä on lukuisia muita, vanhempia järjestelmiä, joista joillakin on suuri määrä tilaajia. Yhteisön direktiivi, jolla varmistetaan siirtyminen kohti eri järjestelmien yhteentoimivuutta (käyttäjän kannalta) tulevaisuudessa, on siis välttämätön, sillä muussa tapauksessa unionin eri jäsenvaltiot jatkavat keskenään teknisesti yhteensopimattomien kansallisten sähköisten maksunkeruujärjestelmien käyttöönottoa, mikä luo lisää vaikeuksia kansainväliselle tieliikenteelle ja estää sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan. Ilman tätä direktiivia kuljettajat joutuvat varustamaan ajoneuvonsa useilla kansallisilla laitteilla voidakseen liikkua esteittä Euroopan tieverkossa. Tämä direktiivi pohjautuu valmistelutyöhön, jota on tehty tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmien ja Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä. 3. Tiemaksujen käyttöönotto uusissa jäsenvaltioissa ja raskaan tavaraliikenteen tilanne Sähköiset maksunkeruujärjestelmät otettiin aluksi käyttöön vain muutamissa maissa, mutta ne ovat nyt leviämässä koko Eurooppaan. Eräät Euroopan maat ovat vain vähän aikaa sitten ottaneet tai aikovat piakkoin ottaa käyttöön sähköiset maksunkeruujärjestelmät liikenteen sääntelypolitiikan välineenä joko taajama-alueilla (Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta) tai tiettyjä ajoneuvoluokkia varten (raskaat tavarankuljetusajoneuvot Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä). Eräät näistä maista suuntautuvat kohti uudempaa teknologiaa, kuten satelliittipaikannusta (Global Navigation Satellite System (GNSS): GPS, myöhemmin Galileo) yhdessä matkaviestinnän kanssa (GSM/GPRS-standardin pohjalta). Tällä valinnalla ne välttävät kalliit investoinnit tieverkkonsa laitteistoihin ja mahdollistavat kehittyneimmän teknologian käytön, mutta samalla ne ovat riippuvaisia satelliittipaikannusjärjestelmien ja erityisesti Galileon kehityksestä. Nämä maat ovat siis valinneet tieliikenteen tulevan kehittämisen viiteteknologian. Ennen Galileon käyttöönottoa vuonna 2008 sitä edeltävä EGNOS-järjestelmä mahdollistaa vuodesta 2004 alkaen suuremman paikantamistarkkuuden kuin pelkkä GPS-järjestelmä. Satelliittipaikannus yhdistettynä matkaviestintään on myös ainoa ratkaisu, joka mahdollistaa helposti "vyöhykemaksujen" soveltamisen, eli maksun perimisen ajoneuvoilta, jotka saapuvat tietylle maantieteelliselle alueelle tai poistuvat siltä (esim. taajama-alue). Muut maat ovat puolestaan omaksuneet tiemaksupolitiikastaan tai tieverkkonsa topologiasta riippuen konservatiivisemman lähestymistavan ja valitsevat jatkossakin mikroaaltotekniikan. Jäsenvaltioissa ei tällä hetkellä suunnitella minkään muun tekniikan kuin mikroaaltotekniikan tai GPS/GSM-yhdistelmän käyttöä uusien tiemaksujärjestelmien toteuttamisessa. Euroopan sähköiset maksunkeruujärjestelmät perustuvat siis tulevaisuudessa kolmen tekniikan samanaikaiseen käyttöön, mikä saattaa aiheuttaa todellisia vaikeuksia matkustajille. Esimerkkinä voidaan mainita raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen tilanne. Näiden ajoneuvojen on jo joidenkin vuosien ajan täytynyt maksaa veroa Sveitsissä, jonka läpi kulkee suuri osa Alppien kautta kulkevasta tieliikenteestä. Maksua varten ajoneuvojen ohjaamoon on asennettava monimutkainen laite, jonka on oltava nähtävissä ohjaamon ulkopuolelta, jotta poliisi tai tulliviranomainen voi varmistaa, että laite toimii ja sitä käytetään asianmukaisesti. Sveitsiläinen järjestelmä perustuu DSRC-mikroaaltotekniikan ja GPS-tekniikan yhdistettyyn käyttöön. Itävalta ilmoitti toukokuun lopulla päätöksestään ottaa käyttöön erilainen järjestelmä, joka perustuu pelkästään DSRC-tekniikkaan, mutta jota myöskin käytetään maksujen perimiseen raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta. Saksa ilmoitti vastaavasta päätöksestä kesäkuussa, mutta sen järjestelmässä käytetään kolmea tekniikkaa yhdessä. Tilanne tulee entistäkin monimutkaisemmaksi, kun muut Euroopan maat, kuten Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta, ottavat käyttöön raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen maksut, tai kun jotkut muut maat, esimerkiksi Ranska, sallivat sen, että raskaat tavarankuljetusajoneuvot voivat käyttää niiden nykyisiä kansallisia maksunkeruujärjestelmiä (Italia sallii tämän jo nyt). Voidaanko hyväksyä, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ohjaamoihin pitää lopulta asentaa puoli tusinaa elektronista laitetta (joiden koko voi olla 1,5-2,5 dm³ ja paino 1-2 kg) pelkästään tiemaksujen maksamista varten? Tilannetta on mahdotonta hyväksyä myös laitteiden hinnan vuoksi. On siis kiireesti säädettävä, että kansainvälisessä liikenteessä toimivien kuljettajien käyttöön annetaan laitteet, jotka pystyvät tulkitsemaan kaikkia Euroopassa käytettyjä järjestelmiä. Teollisuuden mukaan tämä on mahdollista eikä lisää merkittävästi laitteen hintaa. Eräät laitevalmistajat arvelevat, että kun yhtä ainoaa mikroaaltojärjestelmää tulkitseva laite maksaa noin 20 euroa, yhteentoimiva laite, joka kykenisi tulkitsemaan kaikkia unionissa käytettäviä mikroaaltojärjestelmiä, maksaisi noin 25 euroa. Laitteen hinnan todellinen nousu liittyy satelliitti- tai matkaviestintäjärjestelmän lisäämiseen. Satelliittien kanssa viestimään pystyvän laitteen hinta ei kuitenkaan merkittävästi nousisi, jos siihen lisättäisiin mikroaaltojärjestelmien lukulaite. Näitä laitteita käytetään myös eri tavoin, joten on olemassa kasvava vaara, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuljettajat käyttävät niitä virheellisesti ja rikkovat tahtomattaan lakia (esim. ilmoittavat virheellisesti perävaunun tai akselien lukumäärän), mikä aiheuttaa vaikeita tilanteita sekä käyttäjille että moottoriteiden toimilupien haltijoille. On siis välttämätöntä yhdenmukaistaa ja järkeistää laitteita. 4. Direktiivin tavoite Tästä direktiivistä on ilmoitettu valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika. Direktiivissä vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti sähköisen maksunkeruun "Euroopan laajuinen palvelu" voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian koko siinä tieverkossa, jossa tiemaksuja peritään. Palvelu perustuu periaatteeseen, jonka mukaan jokaisen asiakkaan on tehtävä vain yksi sopimus ja jokaiseen ajoneuvoon on asennettava vain yksi laite. On syytä huomauttaa, ettei direktiivissä käsitellä varsinaista tiemaksupolitiikkaa. Direktiivi ei rajoita tulevaan tiemaksupolitiikkaan liittyviä mahdollisia vaihtoehtoja. Valitut tekniset ratkaisut sitä vastoin mahdollistavat kaikkien unionin tasolla ja jäsenvaltioissa suunniteltujen politiikkojen toteuttamisen. Takaamalla sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuuden sisämarkkina-alueella direktiivi edistää infrastruktuurin käyttömaksuja koskevan politiikan täytäntöönpanoa koko Euroopassa. Suositellut tekniikat mahdollistavat sen, että politiikka kattaa kaiken infrastruktuurin (moottoritiet, maantiet, sillat, tunnelit jne.) ja kaikki ajoneuvot (raskaat tavarankuljetusajoneuvot, kevyet ajoneuvot, moottoripyörät jne.). 5. Tavoitteen toteuttaminen Moottoriteiden toimilupien haltijat ovat investoineet suuria summia (satoja miljoonia euroja verkkoa kohden) järjestelmiin, joiden alkuperäisenä tarkoituksena oli tarjota parempaa palvelua kevyiden ajoneuvojen kuljettajille. Nämä investoinnit ja niiden (kirjanpidollinen ja tekninen) kuolettaminen on otettava huomioon siirryttäessä asteittain kohti yhteentoimivia järjestelmiä, jotka ovat osa Euroopan laajuista palvelua. Nykyiset kansalliset ja paikalliset järjestelmät voidaan säilyttää paikallisessa käytössä Euroopan laajuisen palvelun rinnalla aina siihen saakka, kunnes ne poistetaan käytöstä. Toiminnanharjoittajille asetettava velvoite antaa sitä haluavien käyttäjien käyttöön yhteentoimivat laitteet vähentää merkittävästi tilanteen vaikutuksia käyttäjiin. Tällä tavoin voidaan edetä kohti nykyisin käytössä olevien järjestelmien yhteentoimivuutta. Eräät edellä mainitut maat haluavat kuitenkin ottaa käyttöön raskasta tavaraliikennettä koskevat sähköiset tiemaksut vuosina 2003-2004. Eräät kaupungit, kuten Rooma ja Lontoo, ovat päättäneet ottaa käyttöön tiemaksun, jolla rajoitetaan ajoneuvojen pääsyä kaupungin keskustaan. Nyt on siis aika vahvistaa tekniset suuntaviivat, joilla taataan tulevien järjestelmien yhteentoimivuus. Myös markkinat kannattavat viitejärjestelmän vahvistamista tulevaisuutta varten. Jotta sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu voisi vastata näihin ongelmiin, se perustuu ensin lyhyen aikavälin ratkaisuun (vuoteen 2005), jossa otetaan huomioon nykyiset järjestelmät, ja tämän jälkeen pitkän aikavälin ratkaisuun (vuodet 2008-2012), josta on nyt päätettävä ja jota tässä esitellään. Komissio kehottaa alan laitevalmistajia jatkamaan toimia yhteisten standardien hyväksymiseksi näitä kolmea tekniikkaa varten. 6. Satelliittipaikannus ja matkaviestintä on yhdistettävä mikroaaltotekniikkaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, jotta pitkällä aikavälillä voidaan valita yksinomaan modernia tekniikkaa Yhdistämisellä, joka on esitetty 2 artiklassa, pyritään mahdollistamaan verkon käyttömaksut tarvitsematta rakentaa uusia maksuasemia. Tiemaksujen laajempi käyttöönotto edellyttää sellaisten uusien teknisten ratkaisujen käyttöä, joilla voidaan kattaa koko tieverkosto. Taloudellisista, ympäristöön liittyvistä ja turvallisuussyistä tiemaksuasemia ei voida rakentaa tieverkon kaikkiin osiin, kuten kaupunkien keskustoihin. Ehdotus perustuu jo saatavilla oleviin uusiin tekniikoihin, eli GNSS/GSM-yhdistelmän liittämiseen unionissa jo yleisessä käytössä olevaan mikroaaltotekniikkaan. Tällä hetkellä Euroopan uusissa tiemaksujärjestelmissä suunnitellaan käytettävän ainoastaan näitä kolmea tekniikkaa. Satelliittipaikannus- ja matkaviestintekniikoiden käyttöä suositellaan sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuista palvelua käyttöön otettaessa samoin kuin kaikkiin uusiin kansallisiin järjestelmiin, sillä kyseiset tekniikat ovat erittäin joustavia ja soveltuvat paremmin yhteisön uuteen tiemaksupolitiikkaan. Ne ovat lisäksi useiden sellaisten aktiivisten turvallisuusjärjestelmien osatekijöitä, joilla autonvalmistajat ovat alkaneet varustaa ajoneuvojaan. Kuitenkin toiminnanharjoittajilla, jotka haluavat käyttää mikroaaltojärjestelmiä uusissa järjestelmissä, on siihen mahdollisuus vuoteen 2008 asti. Tämä valinta takaa useissa Euroopan maissa jo tehtyjen investointien jatkuvuuden samalla kun otetaan huomioon, että uusien tekniikoiden ominaisuudet tulevat väistämättä antamaan niille lähitulevaisuudessa hallitsevan aseman. Tämä johtuu etenkin siitä, että uudet tekniikat antavat mahdollisuuden ottaa käyttöön uusia matkustajille suunnattuja lisäarvoa tuottavia palveluja, joihin viitattiin johdannossa. Tämä valinta antaa myös toiminnanharjoittajille vapauden valita niiden erityistilanteeseen parhaiten sopiva ratkaisu, samalla kun taataan välttämättömät edellytykset sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun toteuttamiselle. 7. Euroopan laajuisen palvelun käyttöönoton pitkän aikavälin tekninen ratkaisu: satelliittipohjainen ratkaisu on pakollinen uusissa järjestelmissä vuodesta 2008 ja yleisesti vuodesta 2012 alkaen Jo 1970-luvulla suunniteltu mikroaaltotekniikka on vuonna 2008 yli 30 vuotta vanhaa ja siten vanhentunutta teknologian kehitykseen nähden, vaikka sitä edelleen käytetäänkin moottoritieverkoissa. Satelliittipohjaista ratkaisua sitä vastoin vahvistaa Galileon täysimittainen toteuttaminen vuonna 2008, ja tekniikka on tuolloin vakiintunut ja osoittanut vahvuutensa, minkä lisäksi sen käytöstä on saatu tarvittavaa kokemusta, jotta sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisessa palvelussa voidaan tukeutua yksinomaan siihen. Erityisesti petostentorjunnan vaikea ongelma, joka nykyään on ratkaistu monimutkaisin maa-aseman ja ajoneuvon välisin lyhyen kantaman viestinnän keinoin, voitaneen ratkaista helpommin uusilla ratkaisuilla. On myös pelättävissä, että vuoteen 2008 mennessä tehdään uusia kokeiluja uusien mikroaaltojärjestelmien käyttöön ottamiseksi, mikä aiheuttaisi uusia yhteentoimivuusongelmia. Siitä syystä direktiivissä säädetään, että vuodesta 2008 alkaen sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun puitteissa käyttöönotettavissa uusissa järjestelmissä on mikroaaltotekniikan sijasta hyödynnettävä satelliittipohjaisia ratkaisuja, jotka perustuvat satelliittipaikannuksen ja matkaviestinnän yhdistelmään. Toteutettujen tai äskettäin tietyissä maissa (erityisesti Itävallassa, Espanjassa, Ranskassa, Kreikassa, Portugalissa ja Italiassa) suunniteltujen investointien suojaamiseksi vielä käytössä olevia mikroaaltojärjestelmiä voidaan edelleen käyttää, mutta uuteen tekniikkaan siirtymistä koskeva strategia on laadittava vuoteen 2010 mennessä kaikissa maissa, joissa niiden käyttöä jatketaan. Siirtyminen on toteutettava vuoteen 2012 mennessä. Jotta voidaan varmistaa, että nykyiset satelliittipohjaiseen ratkaisuun liittyvät ongelmat on otettu asianmukaisesti huomioon ja ratkaistu, komission on määrä antaa asiasta kertomus 31. joulukuuta 2007 mennessä. Jos sähköistä maksunkeruuta käsittelevän komitean kanssa yhteistyössä laaditusta kertomuksesta ilmenee, että satelliitti- ja matkaviestintätekniikkaan perustuvien järjestelmien käytössä on edelleen ongelmia, komissio esittää ehdotuksen, jonka perusteella mikroaalto- ja satelliitti/matkaviestintäjärjestelmien rinnakkaiskäyttöä on mahdollista jatkaa. On myös korostettava sitä, että satelliitti- ja matkaviestintätekniikkaan perustuvan teknisen ratkaisun valinta mahdollistaa myös sen, ettei useimpien käyttäjien enää tarvitse käyttää maksuasemia, vaan he voivat maksaa pysähtymättä. Käyttöön jäävät ainoastaan kevennetyt laitteistot satunnaiskäyttäjiä varten, joilla ei ole tarvittavia laitteita. Tätä taustaa ajatellen on erittäin tärkeää, että alan laitevalmistajat varmistavat, että standardointityö Euroopan standardointielimissä saatetaan päätökseen sekä mikroaaltotekniikan että varsinkin satelliittipohjaisten ja matkaviestintätekniikoiden osalta. 8. Euroopan laajuisen palvelun toteuttamisaikataulu Direktiivin 5 artiklalla perustettu komitea käsittelee tekniikkaa ja sopimuksia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, joita tarvitaan Euroopan laajuisen palvelun kattavaan toteuttamiseen edellä kuvattujen tekniikoiden pohjalta. Palvelu toteutetaan kahdessa vaiheessa: - sähköinen maksujenkeruu raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta ja linja-autoilta vuodesta 2005 alkaen, - sähköinen maksujenkeruu henkilöautoilta vuodesta 2010 alkaen. Vuoteen 2010 mennessä teknologian kehittyminen mahdollistanee sen, että kaikkiin nelipyöräisiin ajoneuvoihin asennetaan laite, joka kommunikoi ympäristönsä kanssa mikroaalto-, GSM/GPRS- ja GNSS-rajapintojen kautta ja tukee erilaisia telematiikkapalveluja, kuten sähköistä maksujenkeruuta. Tämä teknologian edistysaskel, joka on jo pantu alulle, tulee alentamaan ajoneuvoihin asennettavan laitteen kustannukset nykyisen mikroaaltokortin tasolle eli 20-50 euroon. Euroopan laajuisen palvelun avulla voidaan toteuttaa laajassa mitassa Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden ajamat politiikat, jotka koskevat tiemaksujen perimistä raskaalta tavaraliikenteeltä ja taajama-alueiden ruuhkien rajoittamista tiemaksujen avulla. Sen lisäksi, että satelliittipaikannus yhdessä matkaviestintekniikan kanssa soveltuu paremmin edellä kuvattujen "vyöhykemaksujen" perimiseen, se poistaa myös tarpeen asentaa jälkikäteen laitteistoja sellaisiin tieverkkoihin, joita ei ole alunperin rakennettu tiemaksuasemia silmällä pitäen. Kansallisten sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuus saavutetaan siis vuoteen 2010 mennessä ottamalla käyttöön Euroopan laajuinen palvelu, jota tarjotaan kaikentyyppisille asiakkaille. 9. Euroopan laajuisen palvelun toteuttaminen: sääntelykomitea Euroopan laajuisen palvelun pääperiaatteet on kuvattu 3 artiklassa. Palvelua tarjoavat kaikki maksullisten infrastruktuurien hallinnot, ja se asettaa matkustajan keskeiseen asemaan tieliikennejärjestelmässä. Palvelu on kaikkien saatavilla ja se on käytettävissä koko tieverkossa yhden tilaussopimuksen perusteella. Se luo matkustajien ja infrastruktuurien hallintojen välille yhden rajapinnan, jossa kunnioitetaan yhteisön lainsäädännön perusperiaatteita erityisesti yksityisyyden suojan ja tietosuojan osalta. Euroopan laajuisen palvelun yksityiskohtaiset säännöt on määriteltävä tarkasti, samoin kuin suuri joukko siihen liittyviä teknisiä toimenpiteitä. Näistä voidaan esimerkkinä mainita eurooppalaisten infrastruktuurien hallintojen välinen yhteisymmärryspöytäkirja palvelun toteuttamisesta ja korvausjärjestelmän perustamisesta. Komissio vastaa Euroopan laajuisen palvelun määrittelystä ja tekee tarvittavat tekniset päätökset direktiivin 5 artiklassa tarkoitetun komiteamenettelyn mukaisesti. Direktiiviehdotuksen 5 artiklan mukaan komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, joilla on käytännön kokemusta sähköisten maksunkeruujärjestelmien ja tieverkkojen hallinnan aloilta. Tällaista komiteaa ei ole vielä olemassa, joten se on perustettava. Sen työ pohjautuu tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman ja Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä toteutettujen tutkimushankkeiden tuloksiin. Komission johdolla on jo toteutettu valmistelutöitä, joihin ovat osallistuneet kansalliset viranomaiset, infrastruktuurien hallinnot ja alan teollisuus. Komitean on käsiteltävä muun muassa seuraavia kysymyksiä: - tarjotun palvelun täsmällinen määritelmä: erityisesti toiminnalliset ja tekniset eritelmät palvelun ja sen laadun sekä sen käytön laajuuden osalta tiemaksuasemilla maksujen perimisestä aiheutuvien jonojen, viivästysten ja kaikenlaisten vaaratilanteiden vähentämiseksi. Lisäksi käsitellään tilaussopimukseen liittyviä maksutapoja, myynnin jälkeisiä palveluja jne.; - sähköisten maksunkeruusovellusten määrittely: tämä tarkoittaa, että on ainoastaan yksi tapa käyttää sähköisiä maksunkeruulaitteita. Esimerkiksi pankkikortteina ja sairausvakuutuskortteina käytettävät älykortit ovat teknisesti yhteensopivia, mutta ainoastaan pankkikortilla voidaan nostaa rahaa automaatista. Samantyyppistä ongelmaa joudutaan käsittelemään myös tässä yhteydessä; - teknisen standardoinnin aloittaminen ja seuranta Euroopan standardointielimissä; - käytettyihin standardeihin mahdollisesti tehtävät tekniset täydennykset, jotka varmistavat yhteentoimivuuden; menettelytavat, joita käytetään tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi erityisesti matkaviestinnän alalla; - sähköisten maksunkeruumenettelyjen yhdenmukaistaminen toiminnanharjoittajien kesken: ajoneuvojen luokittelu, tiemaksuasemilla käytettävät merkit, satunnaiset käyttäjät, joilla ei ole laitteita, jne.; - eritelmät laitteiden integroimiseksi ajoneuvoihin; - ajoneuvoihin asennettavien sekä tien laitaan sijoitettavien laitteiden, samoin kuin ajoneuvon ja laitteen muodostaman kokonaisuuden tyyppihyväksyntämenettelyt Euroopan tasolla erityisesti liikenneturvallisuuden kannalta; - valittavien teknisten ratkaisujen validointi luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja vapauksien suojelua, erityisesti heidän yksityiselämänsä suojelua, koskevien eurooppalaisten sääntöjen kannalta. Erityisesti on varmistettava direktiivien 95/46/EY [1] ja 2002/58/EY [2] noudattaminen; [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24. lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12. heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi). - menettelyt toimintahäiriöiden sattuessa (laitevika, tahallinen tai tahaton väärä käyttö, vaaratilanteet jne.) erityisesti kansainvälisessä käytössä, jossa asiakas tulee eri maasta kuin siitä, jossa maksupaikka sijaitsee; - toiminnanharjoittajien välinen yhteisymmärryspöytäkirja, joka mahdollistaa palvelun toteuttamisen Euroopan tieverkossa siten, että asiakas joutuu tekemään vain yhden sopimuksen. Tähän yhteisymmärryspöytäkirjaan pitäisi myöhemmässä vaiheessa voida ottaa mukaan myös pankit, joiden maksukortit liitetään sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin. Komissio ja komitea pyytävät teknisiä neuvoja tätä tarkoitusta varten perustetuilta asiantuntijaryhmiltä. Komissio työskentelee erityisesti asiantuntijaryhmän kanssa, joka koostuu Euroopan laajuisen sähköisen maksunkeruupalvelun toiminnanharjoittajista, asianomaisista elektroniikka- ja autoteollisuuden edustajista ja palvelun käyttäjistä, sekä ammattilaisista että yksityishenkilöistä. Tätä asiantuntijaryhmää kuullaan erityisesti laadittaessa teknologian tilaa koskevaa katsausta. Asiantuntijaryhmien tehtäväksi voidaan antaa valmisteluasiakirjojen laadinta komitean työtä varten. Komissio voi myös pyytää muiden komiteoiden tai työryhmien lausuntoa, erityisesti direktiivin 95/46/EY 29 artiklalla perustetun tietosuojatyöryhmän lausuntoa. 2003/0081 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [3], [3] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [4], [4] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [5], [5] EUVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: 1. Neuvosto pyysi maantieliikenteen telematiikan käyttöönotosta ja erityisesti sähköisestä maksujen keruusta 17 päivänä kesäkuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa [6] jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään strategian, jolla varmistetaan sähköisten maksujenkeruujärjestelmien lähentäminen, jotta saavutetaan riittävä yhteentoimivuus eurooppalaisella tasolla. Neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetussa komission tiedonannossa Euroopassa käytettävät yhteentoimivat sähköiset maksunkeruujärjestelmät [7] esitettiin tämän strategian ensimmäinen vaihe. [6] EYVL C 194, 25.6.1997, s. 5. [7] KOM (1998) 795 lopullinen. 2. Euroopan valtioissa, joissa on otettu käyttöön tieinfrastruktuurien rahoittamiseen tarkoitettuja sähköisiä maksujärjestelmiä tai tieverkon käyttömaksujen sähköisiä perintäjärjestelmiä (näistä järjestelmistä käytetään jäljempänä nimitystä 'sähköiset maksunkeruujärjestelmät'), käytetään pääasiassa 5,8 GHz:n taajuuskaistalle keskittynyttä lyhyen kantaman mikroaaltotekniikkaa, mutta nämä järjestelmät ovat nykyisin keskenään yhteensopimattomia. Euroopan standardointikomitean (CEN) mikroaaltotekniikan alalla tekemä työ johti tammikuussa 2003 sellaisten teknisten standardien valmistelemiseen, jotka suosivat 5,8 GHz:n mikroaaltoja käyttävien sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuutta, sen jälkeen kun esistandardit oli hyväksytty vuonna 1997. [8] Mutta kyseiset tekniset standardit sisältävät kaksi muunnelmaa, jotka eivät ole täysin yhteensopivia. Nämä standardit perustuvat avointen järjestelmien yhteenliittämismalliin (Open Systems Interconnection, OSI) [9], jonka Kansainvälinen standardointijärjestö (ISO) on määritellyt tietojärjestelmien välistä viestintää varten. [8] CEN:n esistandardit 5,8 GHz:n lyhyen kantaman mikroaaltolähetyksistä tunnetaan teknisellä nimellä DSRC (Dedicated Short Range Communications, lyhyen matkan tiedonsiirto). [9] Viite lisättävä. 3. Laitevalmistajat ja infrastruktuurien hallinnot Euroopan unionin jäsenvaltioissa ovat kuitenkin sopineet kehittävänsä vuonna 1997 hyväksyttyjen esistandardien pohjalta yhteentoimivia tuotteita, joissa suositaan nopeaa tiedonsiirtoa tienvarsilla olevien kiinteiden laitteiden ja ajoneuvoissa olevien laitteiden välillä. Tämän valinnan pitäisi mahdollistaa sellaisten uusien sähköisten maksunkeruujärjestelmien käyttöönotto, jotka ovat teknisesti yhteensopivia uusimpien yhteisössä (Ranskassa, Espanjassa ja Itävallassa) käyttöönotettujen järjestelmien kanssa. 4. On ensisijaisen tärkeää saattaa tämä standardointityö päätökseen mahdollisimman pian sellaisten teknisten standardien aikaansaamiseksi, joilla taataan mikroaaltotekniikkaan perustuvien sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteensopivuus. Lisäksi on saatettava nopeasti päätökseen sähköiseen maksunkeruuseen käytettävien satelliitti- ja matkaviestintätekniikoiden yhdistelmää koskeva standardointityö, jotta vältetään markkinoiden sirpaloituminen uudelleen. 5. On tarpeen, että sähköiset maksunkeruujärjestelmät otetaan käyttöön laajalti yhteisön jäsenvaltioissa ja naapurivaltioissa, ja on myös käymässä välttämättömäksi, että käytössä olevat järjestelmät ovat keskenään yhteentoimivia ja vastaavat tulevan tiemaksupolitiikan tarpeita yhteisön tasolla. 6. Sähköiseen maksujenkeruuseen sovellettavan uuden satelliittipaikannustekniikan (GNSS) ja matkaviestintätekniikan (GSM/GPRS) avulla voidaan vastata sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa suunniteltujen uusien tiemaksupolitiikkojen vaatimuksiin. Nämä tekniikat mahdollistavat ajettujen kilometrien laskemisen tieluokan mukaan ilman infrastruktuurin laitteistoihin tehtäviä kalliita investointeja tai uusien tiemaksuasemien rakentamista. Nämä tekniikat mahdollistavat myös uudet matkustajille suunnatut turvallisuus- ja tiedotuspalvelut, joita ovat muun muassa onnettomuuteen joutuneen ajoneuvon automaattinen hätäilmoitus, josta käy ilmi ajoneuvon sijainti, sekä reaaliaikaiset tiedot liikenneolosuhteista, liikennemääristä tai matka-ajoista. Euroopan unionin vuonna 2002 satelliittipaikannuksen alalla käynnistämä Galileo-hanke mahdollistaa vuodesta 2008 alkaen tietojen tarkkuuden, joka on parempi kuin nykyisessä GPS-järjestelmässä saavutettu ja soveltuu parhaalla mahdollisella tavalla tieliikenteen telematiikkapalveluihin. Edeltävä EGNOS-järjestelmä, joka suorituskyvyltään vastaa Galileo-järjestelmää, tulee käyttöön jo vuonna 2004. Nämä innovatiiviset järjestelmät voivat kuitenkin olla ongelmallisia muun muassa valvonnan luotettavuuden ja petosten torjunnan osalta. 7. Sähköisessä maksunkeruussa käytettävien tai tulevina vuosina käytettäviksi suunniteltujen tekniikoiden lukumäärän lisääntyminen (pääasiassa 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikka, satelliittipaikannus ja matkaviestintä) sekä yhteisön jäsenvaltioiden ja naapurimaiden sähköisille maksunkeruujärjestelmilleen asettamien vaatimusten moninkertaistuminen voivat haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja liikennepolitiikan tavoitteiden saavuttamista. Tämä tilanne uhkaa tulevaisuudessa johtaa siihen, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ohjaamoissa on oltava useita keskenään yhteensopimattomia ja kalliita sähköisiä laitteita, mikä lisää vaaraa, että kuljettajat käyttävät laitteita väärin ja syyllistyvät tahattomasti rikkomuksiin. 8. On tarpeen poistaa keinotekoiset esteet, jotka haittaavat henkilöiden ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä, estämättä kuitenkaan sitä, että jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat soveltaa erilaisia tiemaksupolitiikkoja kaikkien ajoneuvotyyppien osalta paikallisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla. Ajoneuvoihin asennettujen laitteiden olisi mahdollistettava näiden tiemaksupolitiikkojen soveltaminen siten, että noudatetaan periaatetta, jonka mukaan minkään Euroopan unionin maan kansalaisia ei saa syrjiä. On siis tarpeen mahdollisimman pikaisesti varmistaa sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuus yhteisössä. 9. Kuljettajat odottavat täysin oikeutetusti, että tieinfrastruktuurien palvelujen laatu paranee erityisesti turvallisuuden osalta ja että tiemaksuasemien jonot lyhenevät merkittävästi erityisesti ruuhkaisina päivinä tai tieverkon tietyissä erityisen ruuhkaisissa paikoissa. Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun määrittelyssä on vastattava näihin odotuksiin. 10. Sähköiset maksunkeruujärjestelmät vähentävät merkittävällä tavalla onnettomuusriskiä ja parantavat siten matkustajien turvallisuutta tiemaksuasemilla, ja ne vähentävät myös käteismaksutapahtumia ja lyhentävät jonoja näillä asemilla varsinkin ruuhka-aikoina. Niiden avulla voidaan myös välttää uusien tiemaksuasemien rakentamisesta tai nykyisten asemien laajentamisesta aiheutuvat kielteiset ympäristövaikutukset. 11. Sähköisten maksunkeruujärjestelmien käyttöönottoon liittyy henkilötietojen käsittelyä. Se on tehtävä erityisesti direktiiveissä 95/46/EY ja 2002/58/EY annettuja eurooppalaisia sääntöjä noudattaen. Oikeus henkilötietojen suojaan tunnustetaan yksiselitteisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa. 12. Suunnitellun toiminnan tavoitteita, eli sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuutta sisämarkkinoilla ja sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun käyttöönottoa koko yhteisön maksullisessa tieverkossa, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan eurooppalaisen ulottuvuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. 13. Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [10] mukaisesti, [10] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tavoite ja soveltamisala Tässä direktiivissä säädetään välttämättömistä edellytyksistä tienkäyttömaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajan käyttöönoton ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi yhteisössä. Direktiiviä sovelletaan kaikentyyppisten tiemaksujen sähköiseen perintään koko yhteisön tieverkossa, kaupungeissa ja kaupunkien välillä, moottoriteillä, valtateillä ja kantateillä sekä erilaisissa rakenteissa kuten silloilla, tunneleissa tai losseilla. Ensimmäisessä kohdassa esitetyn tavoitteen saavuttamiseksi luodaan sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu. Palvelulla on varmistettava, että jäsenvaltioiden alueellisella tasolla tai kansallisesti jo käyttöön ottamat sähköisen maksunkeruun järjestelmät sekä tulevaisuudessa koko unionin alueella käyttöön otettavat järjestelmät ovat käyttäjän kannalta yhteentoimivia. 2 artikla Tekniset ratkaisut 1. Kaikkien uusien sähköisten maksunkeruujärjestelmien, jotka otetaan käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen ja jotka on tarkoitettu kaikkien luokkien raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ja/tai linja-autojen käyttöön, on perustuttava yhteen tai useampaan seuraavista tekniikoista: a) satelliittipaikannus, b) GSM - GPRS -standardin (viite GSM TS 03.60/23.060) mukainen matkaviestintä, c) 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikka. 2. Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu otetaan käyttöön 3 artiklan nojalla 1 päivänä tammikuuta 2005. Tuosta päivästä lähtien toiminnanharjoittajien on annettava asianomaisten käyttäjien käyttöön kaikkia unionissa käytössä olevia sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä varten ajoneuvoon asennettava laite, joka on tarkoitettu kaikentyyppisiin ajoneuvoihin 3 artiklan 3 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti ja on yhteentoimiva ja pystyy kommunikoimaan kaikkien unionin alueella käytettävien järjestelmien kanssa. 3. Ajoneuvoon asennettu laite voi myös olla liitetty ajoneuvon sähköiseen ajopiirturiin veloitettavien maksujen laskemista varten. 4. Jokaisen uuden 3 artiklassa tarkoitettua sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuista palvelua varten 1 päivänä tammikuuta 2008 tai sen jälkeen käyttöön otettavan järjestelmän on perustuttava yksinomaan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun satelliittipaikannus- ja matkaviestintätekniikkaan. 5. Ennen 1 päivää tammikuuta 2008 sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuista palvelua varten käyttöön otetuissa järjestelmissä on luovuttava 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikan käytöstä ennen 1 päivää tammikuuta 2012. Strategia järjestelmissä käytettävään uuteen tekniikkaan siirtymiseksi on laadittava ja toteutettava 1 päivän tammikuuta 2008 ja 1 päivän tammikuuta 2012 välisenä aikana. 6. Jotta voidaan varmistaa, että satelliitti- ja matkaviestintätekniikat vastaavat sähköisten maksunkeruujärjestelmien toiminnanharjoittajien tarpeita, komissio esittää ennen 31 päivää joulukuuta 2007 sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevän komitean avustuksella laatimansa kertomuksen ja tarvittaessa ehdotuksen mikroaaltojärjestelmien käytön jatkamiseksi. 7. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sähköisten maksunkeruujärjestelmien käytön lisäämiseksi. Niiden on erityisesti huolehdittava siitä, että vähintään 50 prosenttia kunkin tiemaksuaseman kaistoista on varustettu sähköisellä maksunkeruujärjestelmällä viimeistään vuonna 2005. 8. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun toimintaa varten tarvittava henkilötietojen käsittely tehdään luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja vapauksien suojelua koskevia eurooppalaisia sääntöjä, erityisesti direktiivejä 95/46/EY et 2002/58/EY, noudattaen. 3 artikla Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun luominen 1. Otetaan käyttöön sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu kaikissa yhteisön tieinfrastruktuureissa, joista peritään tie- tai käyttömaksua. Palvelu kattaa koko tämän verkon yhdellä tilaussopimuksella, joka voidaan tehdä minkä tahansa verkon osan hallinnoijan kanssa. 2. Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu ei riipu perittävien maksujen tasosta eikä käyttötarkoituksesta. Se koskee ainoastaan tie- tai käyttömaksujen perintätapaa. Palvelu on sama riippumatta siitä, missä ajoneuvo on rekisteröity, mikä on palvelun tilaajan kansallisuus tai sen toiminnanharjoittajan kansallisuus, jolta palvelu on tilattu, tai missä tieverkon vyöhykkeessä tai pisteessä maksu peritään. 3. Kaikkien asianomaisten verkkojen hallinnoijien on tarjottava asiakkailleen Euroopan laajuista palvelua seuraavan aikataulun mukaisesti: a) kaikille yli 3,5 tonnin painoisille ajoneuvoille ja kaikille ajoneuvoille, jotka on tarkoitettu enemmän kuin 9 henkilön (kuljettaja + 8) kuljettamiseen, 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen, b) kaikille muille ajoneuvotyypeille viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2010. 4 artikla Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun määrittely 1. Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu määritellään seuraavien osatekijöiden perusteella: a) palvelun ja sen laadun toiminnalliset ja tekniset eritelmät ja sen käytön laajuus tiemaksuasemilla maksujen perimisestä aiheutuvien jonojen, viivästysten ja kaikenlaisten vaaratilanteiden vähentämiseksi, b) teknisen standardoinnin aloittaminen ja seuranta Euroopan standardointielimissä, c) käytettyihin standardeihin tai esistandardeihin mahdollisesti tehtävät tekniset täydennykset, jotka varmistavat yhteentoimivuuden; menettelyt, joilla voidaan ottaa huomioon tekniikan kehitys ja erityisesti matkaviestintätekniikan kehitys, jotta voidaan täydentää niiden tekniikoiden luetteloa, joihin sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelu perustuu, d) eritelmät laitteiden integroimiseksi ajoneuvoihin, e) ajoneuvoihin asennettavien sekä tien laitaan sijoitettavien laitteiden, samoin kuin ajoneuvon ja laitteen muodostaman kokonaisuuden tyyppihyväksyntämenettelyt Euroopan tasolla erityisesti liikenneturvallisuuden kannalta, f) ajoneuvojen luokittelu, g) maksutapahtumien mallit, h) kyseisen tieverkon hallintojen välinen yhteisymmärryspöytäkirja, joka mahdollistaa palvelun toteuttamisen Euroopan tieverkossa siten, että asiakas joutuu tekemään vain yhden sopimuksen, i) erityistapausten käsittely, kuten satunnaiset käyttäjät ja kaikentyyppiset toimintahäiriöt, j) valittavien teknisten ratkaisujen validointi luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja vapauksien suojelua, varsinkin yksityisyyden suojaa, koskevien eurooppalaisten sääntöjen kannalta. Erityisesti on varmistettava direktiivien 95/46/EY ja 2002/58/EY noudattaminen. 2. Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu perustuu 2 artiklassa tarkoitettuihin teknisiin ratkaisuihin. 3. Komissio tekee sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun määrittelyä koskevat tekniset päätökset 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 4. Komissio pyytää direktiivillä 98/34/EY perustettua menettelyä noudattaen eurooppalaisia standardointielimiä ja erityisesti Euroopan standardointikomiteaa pyrkimään kaikin tarvittavin keinoin siihen, että sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin sovellettavat standardit, erityisesti mikroaaltotekniikkaa sekä satelliittipaikannus- ja matkaviestintätekniikkaa hyödyntävien järjestelmien standardit, hyväksytään nopeasti. 5. Euroopan laajuista sähköisen maksunkeruun palvelua tukevien laitteiden on erityisesti oltava direktiivien 1999/5/EY (radio- ja telepäätelaitteet) ja 89/336/EY (sähkömagneettinen yhteensopivuus) vaatimusten mukaisia. 5 artikla Komitea Komissiota avustaa sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevä komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY [11] 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. [11] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 6 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2004. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltiot säätävät siitä, miten viittaukset tehdään. 7 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 8 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Energia ja liikenne Toiminta: Kestävän liikkuvuuden politiikka Toimenpiteen nimi: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä 1. Budjettikohta/-kohdat B2-7 0 4 A Kestävä liikkuvuus - Hallintoon liittyvät menot (vuodeksi 2003) 06 01 04 03 Kestävä liikkuvuus - Hallintoon liittyvät menot (vuodesta 2004 alkaen) 2. Numerotiedot 2.1 Toimen kokonaismääräraha (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina: ei ole 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: vuosittainen alkaa 2003, päättyy noin 2009 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa XX Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin [12] [12] Tarkemmat tiedot erillisessä selvityksessä. XX Ei rahoitusvaikutuksia (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: - Huomautus: tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä sivulla. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan, ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 71 artiklan 1 kohta 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve [13] [13] Tarkemmat tiedot erillisessä selvityksessä. 5.1.1 Tavoitteet Komissio on jo useiden vuosien ajan kehottanut jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan tällä alalla toteuttamiaan hankkeita, jotta vältettäisiin tilanne, jossa keskenään yhteensopimattomia järjestelmiä on yhtä monta kuin jäsenvaltioita ja jokainen järjestelmä edellyttää erillisen sähköisen laitteen asentamista ajoneuvoihin. Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmissa ja alueellisissa Euro-hankkeissa investoiduista miljoonista euroista huolimatta tämä strategia ei ole tuottanut tulosta. Tästä saatiin todiste toukokuussa 2002, kun Saksa ja Itävalta päättivät samanaikaisesti ottaa käyttöön kansalliset järjestelmät, jotka ovat keskenään yhteensopimattomia. Direktiivillä luodaan tarvittavat edellytykset sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun toteuttamiselle. Palvelu perustuu periaatteeseen, jonka mukaan jokaisen asiakkaan on tehtävä vain yksi sopimus ja jokaiseen ajoneuvoon on asennettava vain yksi laite kaikilla yhteisön maksullisilla teillä. Palvelu perustuu kahteen tekniikkaan: - 5,8 GHz:n mikroaaltojärjestelmät, jotka ovat jo nykyisin yleisessä käytössä Euroopan maksullisilla moottoriteillä. - Satelliittipaikannukseen yhdistetty matkaviestintä on innovatiivinen ratkaisu, joka pitkällä aikavälillä perustuu Galileo-hankkeeseen. Se on ainoa ratkaisu, jonka avulla voidaan toteuttaa komission ja jäsenvaltioiden haluamat uudet tiemaksupolitiikat, joilla pyritään parantamaan kysynnän säätelyä ja liikenteen turvallisuutta ja sujuvuutta koko keskeisessä tieverkossa sekä kaupungeissa että kaupunkien välillä. Direktiivissä suositellaan, että tulevaisuudessa käytetään ensisijaisesti tätä viimeksi mainittua ratkaisua. Direktiivillä perustetaan sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevä komitea, jonka tehtävänä on käsitellä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa kaikkia Euroopan laajuisen palvelun käyttöönottoon liittyviä teknisiä ja sopimuksiin liittyviä kysymyksiä. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Ei koske kyseistä toimenpidettä. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Ei koske kyseistä toimenpidettä. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Euroopan laajuisen palvelun yksityiskohtaiset säännöt on määriteltävä tarkasti, samoin kuin suuri joukko siihen liittyviä teknisiä toimenpiteitä. Näistä voidaan esimerkkinä mainita eurooppalaisten infrastruktuurien hallintojen välinen yhteisymmärryspöytäkirja palvelun toteuttamisesta ja korvausjärjestelmän perustamisesta. Tätä varten direktiiviehdotuksen 5 artiklassa säädetään, että komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, joilla on käytännön kokemusta sähköisten maksunkeruujärjestelmien ja tieverkkojen hallinnan aloilta ja jotka voivat siten teknisellä osaamisellaan tuoda lisävalaistusta komission päätöksentekoon. Tällaista komiteaa ei ole vielä olemassa, joten se on perustettava. Sen työ pohjautuu tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman ja Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä toteutettujen tutkimushankkeiden tuloksiin. Komission johdolla on jo toteutettu valmistelutöitä, joihin ovat osallistuneet kansalliset viranomaiset, infrastruktuurien hallinnot ja alan teollisuus. Komissio saattaa komitean käsiteltäväksi muun muassa seuraavat asiat: - tarjotun palvelun täsmällinen määritelmä: erityisesti toiminnalliset ja tekniset eritelmät palvelun ja sen laadun sekä sen käytön laajuuden osalta tiemaksuasemilla maksujen perimisestä aiheutuvien jonojen, viivästysten ja kaikenlaisten vaaratilanteiden vähentämiseksi. Lisäksi käsitellään tilaussopimukseen liittyviä maksutapoja, myynnin jälkeisiä palveluja jne.; - sähköisten maksunkeruusovellusten määrittely: tämä tarkoittaa, että on ainoastaan yksi tapa käyttää sähköisiä maksunkeruulaitteita. Esimerkiksi pankkikortteina ja sairausvakuutuskortteina käytettävät älykortit ovat teknisesti yhteensopivia, mutta ainoastaan pankkikortilla voidaan nostaa rahaa automaatista. Samantyyppistä ongelmaa joudutaan käsittelemään myös tässä yhteydessä; - teknisen standardoinnin aloittaminen ja seuranta Euroopan standardointielimissä; - käytettyihin standardeihin mahdollisesti tehtävät tekniset täydennykset, jotka varmistavat yhteentoimivuuden; menettelytavat, joita käytetään tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi erityisesti matkaviestinnän alalla; - sähköisten maksunkeruumenettelyjen yhdenmukaistaminen toiminnanharjoittajien kesken: ajoneuvojen luokittelu, tiemaksuasemilla käytettävät merkit, satunnaiset käyttäjät, joilla ei ole laitteita, jne.; - eritelmät laitteiden integroimiseksi ajoneuvoihin; - ajoneuvoihin asennettavien sekä tien laitaan sijoitettavien laitteiden, samoin kuin ajoneuvon ja laitteen muodostaman kokonaisuuden tyyppihyväksyntämenettelyt Euroopan tasolla erityisesti liikenneturvallisuuden kannalta; - valittavien teknisten ratkaisujen validointi luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja vapauksien suojelua, erityisesti heidän yksityiselämänsä suojelua, koskevien eurooppalaisten sääntöjen kannalta. Erityisesti on varmistettava direktiivien 95/46/EY [14] ja 2002/58/EY [15] noudattaminen; [14] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24. lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta. [15] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12. heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi). - menettelyt toimintahäiriöiden sattuessa (laitevika, tahallinen tai tahaton väärä käyttö, vaaratilanteet jne.) erityisesti kansainvälisessä käytössä, kun asiakas tulee eri maasta kuin siitä, jossa maksupaikka sijaitsee; - toiminnanharjoittajien välinen yhteisymmärryspöytäkirja, joka mahdollistaa palvelun toteuttamisen Euroopan tieverkossa siten, että asiakas joutuu tekemään vain yhden sopimuksen. Tähän yhteisymmärryspöytäkirjaan pitäisi myöhemmässä vaiheessa voida ottaa mukaan myös pankit, joiden maksukortit liitetään sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin. Pyydetyt määrärahat kattavat kaikki komitean käsittelyä varten tarvittavista selvityksistä johtuvat kulut. 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komitean valitsema ja komission nimeämä ulkoisten asiantuntijoiden ryhmä toteuttaa työn komission valvonnassa. Asiantuntijat valitaan tarjouskilpailun perusteella. 6. Rahoitusvaikutukset 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi): ei ole (Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on selitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla). ) 6.1.1 Rahoitustuki MSM milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [16]: ei ole [16] Tarkemmat tiedot erillisessä selvityksessä. (Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin toimeen kuuluvista konkreettisista toimenpiteistä tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) MSM milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Laskutapa on tarvittaessa selitettävä.) 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1 Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. >TAULUKON PAIKKA> Tarvittavat henkilöstö- ja hallinnolliset resurssit katetaan hallinnoivalle PO:lle vuosittaisen määrärahojen jaon yhteydessä osoitetusta määrärahasta. 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevän komitean työskentelyn seuranta järjestetään ensimmäisissä kokouksissa laadittavan täsmällisen määritelmän sekä komitean työohjelman ja siihen liittyvän aikataulun perusteella direktiivin tavoitteiden saavuttamista silmällä pitäen. Ensimmäinen tavoite on toteuttaa 1. tammikuuta 2005 mennessä Euroopan laajuinen palvelu kaikilla niillä yhteisön teillä, jotka ovat maksullisia raskaille tavarankuljetusajoneuvoille. Suunnitelman seurannan avulla voidaan tarkastaa, että työ etenee tarpeiden mukaisesti. Palvelun käyttöönottoa varten määritellään seuraavat indikaattorit: niiden kaistojen määrä maksuasemaa kohti, jotka on varustettu mainitulla palvelulla, tilausten vastaanottopisteiden määrä, ... (komitean täsmennettävä). Palvelu toteutetaan vuonna 2004, ja indikaattorit mitataan tuolloin jäsenvaltioille osoitetulla suoralla pyynnöllä. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komitean työsuunnitelma tarkistetaan joka kolmas kuukausi. Palvelun käyttöönottoa varten toimenpiteet päivitetään komitean määrittämien indikaattorien perusteella joka kolmas kuukausi ja vuoden 2004 loppupuolelta alkaen joka kuukausi. Maaliskuussa 2005 tehdään jälkiarviointi koko palvelun toiminnasta. Arviointi annetaan tarjouskilpailun perusteella valitun ulkoisen toimeksisaajan tehtäväksi alihankintana. Sen tavoitteena on varmistaa, että palvelu on otettu käyttöön tavoitteen mukaisesti, ja erityisesti kerätä asianomaisten asiakkaiden mielipiteitä ja kommentteja heidän tyytyväisyytensä mittaamiseksi ja Euroopan laajuisen palvelun arvioimiseksi ennen palvelun laajentamista henkilöautoihin. Selvitys voidaan tehdä kahdessa vaiheessa, toinen kolmen kuukauden kuluttua (maaliskuussa 2005), toinen sen jälkeen, kun palvelu on ollut käytössä vuoden (tammikuussa 2006). 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Ei koske kyseistä toimenpidettä. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä Asiakirjan viitenumero Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Komissio on jo useiden vuosien ajan kehottanut jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan tällä alalla toteuttamiaan hankkeita, jotta vältettäisiin tilanne, jossa keskenään yhteensopimattomia järjestelmiä on yhtä monta kuin jäsenvaltioita ja jokainen järjestelmä edellyttää erillisen sähköisen laitteen asentamista ajoneuvoihin. Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmissa ja alueellisissa Euro-hankkeissa investoiduista miljoonista euroista huolimatta tämä strategia ei ole tuottanut tulosta. Tästä saatiin todiste toukokuussa 2002, kun Saksa ja Itävalta päättivät samanaikaisesti ottaa käyttöön kansalliset järjestelmät, jotka ovat keskenään yhteensopimattomia. Direktiivillä luodaan tarvittavat edellytykset sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuisen palvelun toteuttamiselle. Palvelu perustuu periaatteeseen, jonka mukaan jokaisen asiakkaan on tehtävä vain yksi sopimus ja jokaiseen ajoneuvoon on asennettava vain yksi laite kaikilla yhteisön maksullisilla teillä. Palvelu perustuu kahteen tekniikkaan: - 5,8 GHz:n mikroaaltojärjestelmät, jotka ovat nykyisin käytössä Euroopan maksullisilla moottoriteillä. - Satelliittipaikannukseen yhdistetty matkaviestintä on innovatiivinen ratkaisu, joka pitkällä aikavälillä perustuu Galileo-hankkeeseen. Se on ainoa ratkaisu, jonka avulla voidaan toteuttaa komission ja jäsenvaltioiden haluamat uudet tiemaksupolitiikat, joilla pyritään parantamaan kysynnän säätelyä ja liikenteen turvallisuutta ja sujuvuutta koko keskeisessä tieverkossa sekä kaupungeissa että kaupunkien välillä. Direktiivissä suositellaan, että tulevaisuudessa käytetään ensisijaisesti tätä viimeksi mainittua ratkaisua. Direktiivillä perustetaan sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevä komitea, jonka tehtävänä on käsitellä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa kaikkia Euroopan laajuisen palvelun käyttöönottoon liittyviä teknisiä ja sopimuksiin liittyviä kysymyksiä. Vaikutus yritystoimintaan 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee? - Yritystoiminnan alat: Autojen elektroniikkalaitteiden valmistajat, tieinfrastruktuurien hallinnot ja kuljetusalan yritykset. - Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus): 1-5000 työntekijää. Kaikki valmistajat ovat pk-yrityksiä. Inftrastruktuurien hallinnot työllistävät pienimmillään 200 henkilöä ja suurimmillaan 5000 henkilöä. Kuljetusalan yritysten koko voi vaihdella paljonkin yhden henkilön yrityksistä useita satoja henkilöitä työllistäviin yrityksiin. - Onko yhteisössä erityisiä maantieteellisiä alueita, joille nämä yritykset ovat sijoittautuneet? Ei, yritykset ovat levittyneet melko tasaisesti ja tulevaisuudessa tämä suuntaus korostuu. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Infrastruktuurien hallintojen on suunnattava tulevat investointinsa direktiivissä mainittuihin teknisiin ratkaisuihin. Niiden on varustettava maksulliset verkkonsa direktiivissä mainituilla laitteilla, vaikka ne eivät nykyisin käyttäisikään sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä. Vanhat investoinnit kuitenkin säilytetään, kunnes ne vanhenevat. Autolaitteiden valmistajat saavat tekniset ohjeet, joita niiden on noudatettava kaikkien Euroopassa käytettävien järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja jotka helpottavat niiden toimintaa tulevina vuosina, koska mainitut ratkaisut ovat jo yleisesti tunnettuja ja toteutettuja. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset? - Työllisyyteen: Uusia, ammattitaitoa vaativia työpaikkoja syntyy teollisuudessa ja palvelualalla. Pelkästään Saksassa arvioidaan syntyvän 40 000 työpaikkaa. Tämän arvion perusteella viidessätoista jäsenvaltiossa syntyy yli 200 000 ammattitaitoa vaativaa työpaikkaa. Teollisuus saa merkittävää vetoapua tuotteidensa edistämisessä maailmanmarkkinoilla. Tämä apu on sitäkin merkittävämpää, koska direktiivillä edistetään innovatiivisia ratkaisuja, jotka soveltuvat kaikkien kuviteltavissa olevien tiemaksupolitiikkojen tarpeisiin. - Infrastruktuurien hallintojen osalta työpaikkoja voidaan menettää pitkällä aikavälillä, mutta menetykset kohdistunevat pelkästään kausiluonteisiin työpaikkoihin. Ne vakituiset työntekijät, joihin vaikutukset saattavat kohdistua vuoteen 2010 mennessä, voidaan helposti siirtää muihin tehtäviin, kuten tilaajapalveluun, myynnin jälkeisiin palveluihin tai moottoriteiden ylläpitoon. - Investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen: Uusia yrityksiä syntyy maksujen perimisen, asiakashallinnon ja rajat ylittävien petosten valvonnan aloilla. Lisäksi voidaan perustaa järjestelmien ylläpidosta vastaavia yrityksiä. Näin käy Saksassa jo vuonna 2003. - Yritysten kilpailukykyyn: Avointen järjestelmien käyttöönotto edistää yritysten kilpailukykyä, sillä järjestelmiin ei enää liity omistusoikeutta kuten nykyisin on usein laita. Standardointitoiminnan ja komiteamenettelyn avulla direktiivillä taataan avoimet markkinat, joiden ulkopuolelle ei suljeta yhtäkään laitetoimittajaa. Selvitysten mukaan direktiivi ei sulkisi markkinoiden ulkopuolelle yhtäkään tällä hetkellä tunnetuista laitetoimittajista. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms.)? Näiden markkinoiden tekninen sektori koostuu kokonaan pk-yrityksistä, joten direktiivin säännökset sopivat täydellisesti tähän tilanteeseen. Kaikki nämä yritykset ovat jo usean vuoden ajan pyytäneet, että komissio toteuttaisi lainsäädäntötoimia Euroopan standardointikomiteassa vallitsevan pattitilanteen laukaisemiseksi, jotta yritykset voisivat perustaa tuotteensa normatiivisiin viiteasiakirjoihin. Jos tuotteet eivät voi olla CEN-standardien mukaisia, "EY:n direktiivin mukainen" on koko ammattikunnan odottama viitemerkintä. Kuuleminen 6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet Sähköisten maksunkeruulaitteiden toimittajat: THALES e-transactions, CS ROUTE, KAPSCH, COMBITECH ja Q-FREE ilmoittavat, että yhteentoimiva ja kaikkien Euroopassa nykyisin käytössä olevien maksunkeruujärjestelmien kanssa viestimään kykenevä laite on toteutettavissa, - jos sen markkinoitavuus voidaan validoida, - vain jos jokin infrastruktuurin hallinto julkistaa tarjouskilpailun miljoonasta laitteesta, - mutta se vaatisi vähintään kolmen vuoden kehitystyön, viimeistelyn ja laatutestauksen. Laitevalmistajat eivät anna mitään sitoumuksia tällaisen laitteen hinnasta. Infrastruktuurien hallinnot: Euroopan maksullisten moottoriteiden toimiluvanhaltijoiden yhdistys (ASECAP), Ranskan moottoritieyritysten yhdistys (ASFA), Espanjan moottoritieyritysten yhdistys (ASETA), Italian moottoritieyritysten yhdistys (AISCAT), Itävallan maksullisten teiden toimiluvanhaltija (ASFINAG), Saksan sähköisten maksunkeruujärjestelmien toimiluvanhaltija (TOLL COLLECT), Portugalin moottoriteiden toimiluvanhaltija (BRISA) ja Sveitsin sähköisten maksunkeruujärjestelmien neuvoa-antava elin (RAPP AG) suhtautuivat varauksin tiettyihin direktiivissä esitettyihin suuntauksiin erityisesti tekniikoiden valinnan osalta. Kahdenvälisiä neuvotteluja on järjestetty useiden sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käyttävien tai niistä kiinnostuneiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Belgia, Alankomaat, Espanja, Portugali, Italia, Itävalta ja Saksa) sekä Sveitsin ja EFTA-maiden kanssa. Direktiivistä pidettiin 27. kesäkuuta 2002 yleinen esittelytilaisuus 15 jäsenvaltion edustajille. Jäsenvaltioiden esittämät huomautukset on otettu huomioon.