[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 30.6.2010

KOM(2010) 350 lopullinen

2010/0198 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS (EU)

kääntämistä koskevista järjestelyistä Euroopan unionin patentin osalta

{SEK(2010) 796}{SEK(2010) 797}

PERUSTELUT

Ehdotuksen tausta

Euroopan unionissa (EU) patenttisuoja saadaan tällä hetkellä jäsenvaltioiden myöntämillä kansallisilla patenteilla tai Euroopan patenttiviraston (EPO) Euroopan patenttisopimuksen nojalla myöntämillä eurooppapatenteilla. Kun eurooppapatentti myönnetään, se on saatettava voimaan jäsenvaltioissa, joissa suojaa haetaan.

Jotta eurooppapatentti voidaan saattaa voimaan jäsenvaltiossa, kansallisessa lainsäädännössä voidaan muun muassa edellyttää, että patentinhaltija toimittaa eurooppapatentista kyseisen jäsenvaltion viralliselle kielelle tehdyn käännöksen. Voimaansaattamisvaatimusten aiheuttamien kustannusten vähentämiseksi Euroopan patenttisopimuksen sopimusvaltiot tekivät vuonna 2000 niin kutsutun Lontoon sopimuksen[1], joka on tällä hetkellä voimassa kymmenessä EU:n jäsenvaltiossa. Lontoon sopimus on vapaaehtoinen järjestelmä ja aiheuttaa niin ollen eroja kääntämistä koskevissa järjestelyissä EU:n jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioista 17 ei ole Lontoon sopimuksen sopimuspuolia, ja ne vaativat edelleen koko patentin kääntämistä kunkin viralliselle kielelle. Ainoastaan Ranska, Saksa, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta (joilla on EPO:n kanssa yhteinen virallinen kieli) ovat suostuneet luopumaan kokonaan käännösvaatimuksista. Kuusi muuta EU:n jäsenvaltiota, jotka ovat ratifioineet Lontoon sopimuksen (mutta joilla ei ole EPO:n kanssa yhteistä kieltä), ovat suostuneet luopumaan käännösvaatimuksista vain osittain. Ne vaativat edelleen patenttivaatimusten kääntämistä kunkin viralliselle kielelle ja joissain jäsenvaltioissa myös kuvauksen kääntämistä englanniksi, jos eurooppapatentti on myönnetty ranskaksi tai saksaksi.

Näin ollen EU:n tämänhetkinen patenttijärjestelmä on etenkin kääntämistä koskevien järjestelyjen osalta erittäin kallis ja monimutkainen. Eurooppapatentti, joka saatetaan voimaan 13 maassa, saattaa maksaa jopa 20 000 euroa, mistä lähes 14 000 euroa aiheutuu pelkästään kääntämisestä. Tämä tekee eurooppapatentista yli kymmenen kertaa niin kalliin kuin yhdysvaltalaisesta patentista, joka maksaa noin 1 850 euroa.[2] Suuria kustannuksia Euroopassa vähentäisi huomattavasti EU-patentti, jonka kääntämistä koskevat järjestelyt olisivat kustannustehokkaita, oikeudellisesti varmoja ja yksinkertaistettuja. Tämän ehdotuksen mukaiset käsittelymaksut EU-patentista, joka kattaa kaikki 27 jäsenvaltiota, olisivat alle 6 200 euroa, mistä vain noin kymmenen prosenttia aiheutuisi käännöksistä. Kohtuuhintainen EU-patentti, joka parantaisi patenttisuojan saatavuutta erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten ja julkisten tutkimuslaitosten osalta, olisi varmasti tärkeä tekijä innovoinnin ja kilpailukyvyn edistämisessä.

Elokuussa 2000 komissio hyväksyi ehdotuksen neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan perusteella.[3] Ehdotuksen tarkoitus oli luoda yhtenäinen yhteisöpatenttinimike, joka on kohtuuhintainen käännöskustannusten osalta. EPO:n myönnettyä patentin yhdellä EPO:n virallisista kielistä (englanti, ranska tai saksa) ja julkaistua sen kyseisellä kielellä yhdessä patenttivaatimuksista kahdelle muulle EPO:n viralliselle kielelle tehdyn käännöksen kanssa yhteisöpatentti olisi tullut voimaan kaikkialla EU:ssa. Vuonna 2002 Euroopan parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.[4] Vuonna 2003 neuvosto käynnisti yhteisen poliittisen lähestymistavan[5] pohjalta keskustelut erilaisesta ratkaisusta, joka edellyttäisi patenttivaatimusten kääntämistä EU:n kaikille kielille. Lopulliseen yksimielisyyteen ei kuitenkaan päästy, koska patenttijärjestelmän käyttäjät hylkäsivät lähestymistavan liian kalliina ja liian monimutkaisena.

Keskustelu ehdotuksesta käynnistettiin uudelleen neuvostossa sen jälkeen, kun komissio oli huhtikuussa 2007 hyväksynyt tiedonannon Euroopan patenttijärjestelmän parantamisesta.[6] Tiedonannossa vahvistettiin sitoutuminen yhtenäisen yhteisöpatentin luomiseen. Siinä myös tarjouduttiin tarkastelemaan jäsenvaltioiden kanssa käännösjärjestelyjä koskevaa lähestymistapaa, jonka tarkoitus olisi vähentää käännöskustannuksia ja helpottaa samalla patenttitiedon levittämistä kaikilla EU:n virallisilla kielillä.

Joulukuussa 2009 neuvosto hyväksyi päätelmät tehostetusta Euroopan patenttijärjestelmästä[7] ja yleisnäkemyksen ehdotuksesta asetukseksi EU-patentista[8]. Sen muutoksen takia, jonka Lissabonin sopimuksen voimaantulo aiheutti EU-patentin luomisen oikeusperustassa, EU-patentin kääntämistä koskevista järjestelyistä, jotka olivat alun perin mukana komission vuonna 2000 tekemässä ehdotuksessa, on nyt tehtävä erillinen ehdotus. Käsiteltävänä oleva ehdotus heijastaa pitkälti käännösjärjestelmää komission alkuperäisessä ehdotuksessa mutta pohjautuu edistykseen, joka neuvostossa on saavutettu keskustelun käynnistyttyä uudelleen vuonna 2007.

Neuvoston päätelmissä vahvistetaan, että tarvitaan käännösjärjestelyt kattava asetus, jonka pitäisi tulla voimaan yhdessä EU-patenttia koskevan asetuksen kanssa. Päätelmissä vahvistetaan myös, että Euroopan patenttisopimukseen voitaisiin tehdä muutoksia EU-patentin saamiseksi tarvittavassa määrin toimintavalmiiksi. Neuvosto sopi myös yhtenäisen patenttituomioistuimen, joka on toinen eurooppalaisen patenttijärjestelmän parantamisen tärkeä osatekijä, keskeisistä piirteistä. Päätelmät eivät kuitenkaan vaikuta Euroopan unionin tuomioistuimen tulevaan lausuntoon yhtenäisen patenttituomioistuimen perustamista koskevan sopimusluonnoksen yhteensopivuudesta EU:n perustamissopimusten kanssa.

Lisäksi komissio vahvistaa Eurooppa 2020 -strategiassa[9], osana lippulaivahanketta ”Innovaatiounioni”, uudelleen sitoutumisensa EU:n yhteisen patentin ja erikoistuneen patenttituomioistuimen luomiseen innovoinnin, joka on tulevan kasvun veturi, reunaehtojen parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto sopi 25. ja 26. maaliskuuta 2010 tämän strategian tärkeimmistä osatekijöistä.[10] Myös Mario Montin komission puheenjohtajalle laatimassa kertomuksessa korostettiin yritysten ja innovoijien, erityisesti pk-yritysten, tarvetta pystyä käyttämään kiinnostavaa ja kustannustehokasta yhteistä patenttijärjestelmää ja lainkäyttöjärjestelmää.[11] Kertomuksessa suositeltiin sekä yhteisen patentin että yhtenäisen patenttituomioistuimen käyttöönottoa viipymättä, sekä todettiin patentin olevan kokeiluväline sen mittaamiseksi, miten tosissaan sisämarkkinoiden yhdentymisen uudelleenkäynnistämiseen on sitouduttu, ja lisäksi kehotettiin komissiota pysymään asiassa kunnianhimoisena. Komission syksyksi 2010 suunnitellussa tiedonannossa sisämarkkinoiden yhdentymisen uudelleenkäynnistämisestä pitäisi vahvistaa patenttiuudistuksen olevan yksi uudelleenkäynnistämisen ensisijaisista tavoitteista. Tämä ehdotus kääntämistä koskevista järjestelyistä EU-patentin osalta on näin ollen olennainen osa tavoitteen saavuttamista.

Asianomaisten osapuolten kuuleminen

Tammikuussa 2006 komissio käynnisti laajan kuulemisen Euroopan tulevasta patenttipolitiikasta.[12] Vastauksia saatiin yli 2 500 hyvin erilaisilta sidosryhmiltä, muun muassa kaikkiin talouden aloihin kuuluvilta yrityksiltä, toimialajärjestöiltä, pk-yritysten järjestöiltä, patenttiasiamiehiltä, viranomaisilta ja akateemikoilta. Vastauksista ilmeni selkeästi pettymys siihen, ettei yhteisöpatenttiasia ole edennyt. Erityisesti kritisoitiin neuvoston 3. maaliskuuta 2003 hyväksymän yhteisen poliittisen lähestymistavan mukaisia kääntämistä koskevia järjestelyjä.[13] Lähes kaikki sidosryhmät hylkäsivät tämän ratkaisun epätyydyttävänä patentinhaltijoille aiheutuvien suurten kustannusten ja käytännön hankaluuksien sekä patenttijärjestelmän kaikille käyttäjille aiheutuvan oikeudellisen epävarmuuden takia. Epävarmuus johtuisi oikeusvaikutuksesta, joka käännöksille olisi annettu. Muiden vaihtoehtojen saama kannatus vaihteli huomattavasti; jotkin sidosryhmät vaativat pelkästään englannin kieleen perustuvaa järjestelyä, kun taas toiset pitivät erilaisia monikielisiä järjestelyjä parempina. Kritiikistä huolimatta sidosryhmät ilmaisivat edelleen kannattavansa yhtenäistä, kohtuuhintaista ja kilpailukykyistä yhteisöpatenttia. Nämä kannat vahvistettiin 12. heinäkuuta 2006 järjestetyssä julkisessa kuulemisessa.

Keskusteluja sidosryhmien kanssa on jatkettu tiedonannon hyväksymisen huhtikuussa 2007 jälkeen. Komissio järjesti 16. ja 17. lokakuuta 2008 konferenssin teollisoikeuksista Euroopassa yhdessä puheenjohtajavaltio Ranskan kanssa.[14] Osanottajat totesivat jälleen, että EU-patentin pitäisi olla kustannustehokas, oikeudellisesti varma ja vähemmän monimutkainen, ja antoivat laajan kannatuksen uusille aloitteille patenttiasiakirjoihin erikoistuneiden konekäännösten kehittämiseksi patenttitiedon levittämistarkoituksessa.[15]

Kääntämistä koskevia järjestelyjä EU-patentin osalta käsiteltiin laajasti myös vuonna 2008 kuulemisessa, joka koski pk-yrityksiä tukevaa aloitetta (Small Business Act). Nytkin sidosryhmät määrittivät suuret patentointikustannukset patenttien suojelun tärkeimmäksi esteeksi EU:ssa ja vaativat yhtenäisen EU-patentin luomista mahdollisimman pian.[16] Erillisissä kannanotoissaan kuulemisen yhteydessä yritykset yleisesti ja pk-yritysten edustajat erityisesti vaativat yksiselitteisesti patentoinnin kustannusten (käännöskustannukset mukaan lukien) huomattavaa vähentämistä tulevan EU-patentin kohdalla.[17] Muissa sidosryhmien hiljattain esittämissä kannanotoissa on viitattu EU-patenttiin liittyviin käännöksiin. Uusi, erikoistuneisiin konekäännöksiin perustuva lähestymistapa saa yleisesti kannatusta, mutta on painotettu, että tällaisilla konekäännöksillä ei saa olla oikeusvaikutusta ja että niitä on käytettävä ainoastaan tiedotustarkoituksessa.

Vaikutusten arviointi

Tämän ehdotuksen oheisasiakirjana on vaikutusten arviointi, jossa verrataan seuraavan neljän vaihtoehdon taloudellista vaikutusta:

1) EU-patenttijärjestelmän kielenä on pelkästään englanti.

2) EU-patentti käsitellään, myönnetään ja julkaistaan yhdellä Euroopan patenttiviraston virallisista kielistä ja patenttivaatimukset käännetään kahdelle muulle viralliselle kielelle.

3) EU-patentti käsitellään, myönnetään ja julkaistaan kuten vaihtoehdossa 2, mutta patenttivaatimukset käännetään neljälle muulle EU:ssa eniten puhutulle viralliselle kielelle.

4) EU-patentti käsitellään, myönnetään ja julkaistaan kuten vaihtoehdoissa 2 ja 3, mutta patenttivaatimukset käännetään kaikille EU-kielille.

Vaikutusten arvioinnissa tehty analyysi on osoittanut, että vaihtoehto 2 on suositeltavin vaihtoehto, sillä siinä säilytetään EPO:n hyvin toimivan järjestelmän kielijärjestely ja se aiheuttaa vain minimaaliset käännöskustannukset.

Ehdotuksen oikeudelliset näkökohdat

Lissabonin sopimuksella on luotu uusi oikeusperusta, SEUT:n 118 artikla, eurooppalaisen teollis- ja tekijänoikeuksien suojan luomiselle yhdenmukaisen suojan varmistamiseksi Euroopan unionissa. Artiklan ensimmäisessä kappaleessa määritetään perusta toimenpiteiden säätämiselle näiden oikeuksien suojan luomiseksi tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Tämän artiklan nojalla EU-patentti luodaan asetuksella xx/xx Euroopan unionin patentista. Asetuksen xx/xx mukaisesti EU-patentti on EPO:n myöntämä eurooppapatentti.

Artiklan toisessa kappaleessa määrätään yhdenmukaisen suojan varmistamiseksi luotua eurooppalaista teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevista kielijärjestelyistä, joista neuvosto säätää erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla. Neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan.

Suurten kustannusten ja monimutkaisuuden ongelmiin, jotka johtuvat nykyisestä hajanaisesta patenttijärjestelmästä ja erityisesti jäsenvaltioiden vakiinnuttamista käännösvaatimuksista, voidaan puuttua ainoastaan yhtenäisellä, EU:n tasolla luodulla patentilla.

Talousarviovaikutukset

Ehdotuksesta ilmenee muun muassa tarve tehdä järjestelyjä EPO:n automaattisen konekäännösohjelman käyttöön ottamiseksi. Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon.

Yksityiskohtainen kuvaus

Artiklakohtaiset huomautukset

1 artikla – Kohde

Tässä artiklassa määritellään asetuksen kohde.

2 artikla – Määritelmät

Tässä artiklassa määritellään keskeiset asetuksessa käytetyt termit.

3 artikla – EU-patentin asiakirjojen julkaiseminen

Tässä artiklassa säädetään siitä, että kun EU-patentin asiakirjat on julkaistu Euroopan patenttisopimuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti, muita käännöksiä ei tarvita. Euroopan patenttisopimuksen 14 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaan eurooppapatenttien asiakirjat julkaistaan käsittelykielellä (yhdellä EPO:n virallisista kielistä, jolla patenttihakemus on tehty – englanniksi, ranskaksi tai saksaksi) ja niihin tulee sisältyä patenttivaatimusten käännökset kahdelle muulle EPO:n viralliselle kielelle. Tätä Euroopan patenttisopimuksessa vahvistettua vähimmäisvaatimusta sovelletaan myös EU-patentteihin, mutta EU-patentin myöntämisen jälkeen ei vaadita käännöksiä. Artiklassa todetaan myös, että Euroopan patenttisopimuksen mukaisesti EU-patentin käsittelykielellä olevia asiakirjoja pidetään todistusvoimaisena tekstinä.

Tämä vaatimus on sama kuin komission elokuussa 2000 esittämässä alkuperäisessä ehdotuksessa yhteisöpatenttiasetuksesta ja pohjautuu EPO:n nykyiseen virallisten kielten järjestelmään sekä hakijoiden enemmistön käyttämiin kieliin.[18] Tällä ratkaisulla on todennäköisesti myönteinen vaikutus kaikkiin patenttijärjestelmän käyttäjiin Euroopassa, koska se vähentää huomattavasti käännöskustannuksia.

4 artikla – Käännös riitatapauksessa

Tässä artiklassa vaaditaan, että riitatapauksessa patentinhaltija toimittaa väitetyn patentinloukkaajan pyynnöstä ja valinnan mukaan täysimääräisen käännöksen EU-patentista yhdelle sen jäsenvaltion virallisista kielistä, jossa väitetty patentinloukkaus tapahtui tai jossa väitetty patentinloukkaaja asuu vakinaisesti. Patentinhaltijan on myös toimitettava täysimääräinen käännös EU-patentista Euroopan unionin toimivaltaisen tuomioistuimen käsittelykielelle kyseisen tuomioistuimen pyynnöstä. Näiden käännösten kustannuksista vastaa patentinhaltija.

5 artikla – Kertomus tämän asetuksen täytäntöönpanosta

Tässä artiklassa säädetään arvioinnista, johon kuuluu kertomus asetuksen täytäntöönpanosta. Viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä komissio esittää neuvostolle kertomuksen EU-patentin kääntämistä koskevien järjestelyjen toiminnasta ja tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamisesta.

6 artikla – Voimaantulo

Tässä artiklassa säädetään, että tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä , mutta että sitä sovelletaan Euroopan unionin patentista annetun asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. Koska EU-patenttiin eurooppalaisen teollis- ja tekijänoikeuden nimikkeenä sovellettavia olennaisia oikeudellisia säännöksiä ohjaisi asetus EU-patentista mutta näihin patentteihin sovellettavia käännösjärjestelyjä sääntelisi käsiteltävänä oleva ehdotus, näitä kahta säädöstä olisi sovellettava yhdessä.

EU-patentin luomisen yhteydessä toteutettavat oheistoimenpiteet

Käännökset patenttitiedon levittämiseksi

Euroopan unionin ja EPO:n välillä on ryhdyttävä tarvittaviin järjestelyihin patenttihakemusten ja patenttiasiakirjojen konekäännösten toimittamiseksi käytettäväksi kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä ilman hakijoille aiheutuvia lisäkustannuksia. Tällaisten käännösten olisi oltava saatavilla pyynnöstä, verkossa ja ilmaiseksi patenttihakemuksen julkaisemisesta lähtien. Ne toimitettaisiin patenttitiedon levittämistarkoituksessa, eikä niillä olisi oikeusvaikutusta. Tämä tehtäisiin selväksi käyttäjille asianmukaisella vastuuvapauslausekkeella. Toisin kuin nykykäytännössä, jonka mukaan käännökset toimitetaan useita kuukausia patentin myöntämisen jälkeen – kun niitä tarvitaan enää vähän ja niihin tutustutaan harvoin – niiden saatavuus aikaisena ajankohtana voisi parantaa merkittävästi patenttitiedon levittämistä, erityisesti yksittäisille keksijöille, tutkijoille ja innovatiivisille pk-yrityksille. Konekäännösohjelman tavoite on toimittaa korkealaatuisia käännöksiä, jotka perustuvat teknisiin standardeihin, kuten sähköisiin sanakirjoihin, joiden sanasto on yhdistetty kansainväliseen patenttiluokitusjärjestelmään.

EPO on jo kehittänyt korkealaatuisia konekäännöksiä rajalliselle määrälle kieliä. Lisäksi komissio tukee konekäännöshanketta (Patent Language Translations Online, PLuTO)[19], johon kuuluu käännösohjelmiston kehittäminen EU:n jäsenvaltioiden kaikki viralliset kielet kattavien patenttiasiakirjojen pohjalta seuraavien viiden vuoden aikana. EU-patentin luominen edellyttäisi työn nopeuttamista ja tällaisen kaikki EU-kielet kattavan ohjelman käyttöönottoa. Konekäännösjärjestelmään sovellettavien täytäntöönpanosäädösten vahvistamisen pitäisi olla sellaisen EPO:n hallintoneuvoston rajoitetun komitean vastuulla, joka koostuu EU:n ja kaikkien jäsenvaltioiden edustajista.

Kustannusten korvaaminen

Eurooppapatenttihakemuksia voi esittää millä tahansa kielellä Euroopan patenttisopimuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jos hakemuksen kieli ei ole yksi EPO:n virallisista kielistä, hakemuksesta on toimitettava käännös yhdelle EPO:n virallisista kielistä määräajan kuluessa, jotta EPO voi käsitellä hakemuksen. Euroopan patenttisopimuksen nykyisten täytäntöönpanomääräysten[20] nojalla hakijat, jotka esittävät hakemuksensa kielellä, joka ei ole EPO:n virallinen kieli, ovat oikeutettuja osittaiseen korvaukseen EPO:ssa hoidettavan menettelyn eri vaiheissa aiheutuvista käännöskustannuksista maksualennusten muodossa. Tätä säännöstä sovellettaisiin myös EU-patentteihin. EU:n jäsenvaltioihin sijoittautuneiden EU-patenttien hakijoiden kohdalla on kuitenkin ryhdyttävä tarvittaviin järjestelyihin käännöskustannusten korvaamiseksi ei vain osittain vaan täysimääräisinä tiettyihin ylärajoihin saakka. Nämä lisäkorvaukset rahoitettaisiin EPO:n perimistä EU-patenttimaksuista. Näiden järjestelyjen vahvistamisesta olisi huolehdittava EPO:n hallintoneuvoston rajoitetun komitean, joka koostuu EU:n ja kaikkien jäsenvaltioiden edustajista.

2010/0198 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS (EU)

kääntämistä koskevista järjestelyistä Euroopan unionin patentin osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta ja erityisesti sen 118 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[21],

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

1. Euroopan unionin patentti (jäljempänä ”EU-patentti”) on luotu asetuksella xx/xx Euroopan unionin patentista.[22] Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 artiklan ensimmäisen kappaleen mukaisesti asetuksessa säädetään yhdenmukaisesta patenttisuojasta Euroopan unionissa ja keskitettyjen luvananto-, yhteensovittamis- ja valvontajärjestelmien muodostamisesta unionin tasolla.

2. EU-patentin kääntämistä koskevien järjestelyjen, jotka ovat kustannustehokkaita ja yksinkertaistettuja ja takaavat oikeusvarmuuden, pitäisi edistää innovointia ja erityisesti hyödyttää pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) ja täydentää komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antamaa tiedonantoa ”Pienet ensin” – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”).[23] Tällaisten kääntämistä koskevien järjestelyjen pitäisi tehdä EU-patentin ja koko patenttijärjestelmän käytöstä helpompaa, edullisempaa ja vähemmän riskialtista.

3. Koska Euroopan patenttivirasto (jäljempänä ”EPO”) vastaa eurooppapatenttien myöntämisestä, EU-patentit mukaan lukien, kääntämistä koskevat järjestelyt EU-patentin osalta olisi perustettava EPO:n tällä hetkellä soveltamaan menettelyyn. Järjestelyjen tavoitteena olisi oltava tarvittavan tasapainon saavuttaminen taloudellisten toimijoiden etujen ja toisaalta menettelykustannuksiin ja teknisen tiedon saatavuuteen liittyvän yleisen edun välillä.

4. EU-patenttia koskevassa riitatapauksessa on perusteltu vaatimus, että patentinhaltija toimittaa täysimääräisen käännöksen EU-patentista yhdelle sen jäsenvaltion virallisista kielistä, jossa väitetty loukkaus on tapahtunut tai jossa väitetty patentinloukkaaja asuu vakinaisesti. Patentinhaltijan on myös toimitettava täysimääräinen käännös EU-patentista Euroopan unionin toimivaltaisen tuomioistuimen käsittelykielelle kyseisen tuomioistuimen pyynnöstä. Nämä käännökset olisi toimitettava patentinhaltijan kustannuksella.

5. EU-patentin saatavuuden helpottamiseksi erityisesti pk-yritysten osalta hakijoiden, joiden kieli ei ole yksi EPO:n virallisista kielistä, olisi voitava toimittaa hakemuksensa millä tahansa muulla Euroopan unionin virallisella kielellä. Täydentävänä toimenpiteenä sellaisia hakijoita varten, jotka saavat EU-patentin ja joiden asuinpaikka tai pääasiallinen toimipaikka on jäsenvaltiossa, jolla on muu virallinen kieli kuin jokin EPO:n virallisista kielistä, olisi toteutettava tämän asetuksen soveltamisajankohtaan mennessä järjestelmä, jossa he saavat lisäkorvauksen kustannuksista, jotka aiheutuvat käännöksistä kyseisestä kielestä EPO:n käsittelykielelle, ja joka on nykyistä eurooppapatentteja koskevaa järjestelmää kattavampi.

6. Jotta edistetään patenttitiedon saatavuutta ja teknisen tiedon levittämistä, olisi konekäännösjärjestelmän patenttiasiakirjojen kääntämiseksi kaikille Euroopan unionin virallisille kielille oltava toiminnassa tämän asetuksen soveltamisajankohtaan mennessä. Tällaisia konekäännöksiä tehtäisiin ainoastaan tiedotustarkoituksessa, eikä niillä olisi oikeusvaikutusta.

7. Koska EU-patenttiin eurooppalaisen teollis- ja tekijänoikeuden nimikkeenä sovellettavia olennaisia säännöksiä ohjaa asetus xx/xx Euroopan unionin patentista ja koska niitä täydentävät kääntämistä koskevat järjestelyt, joista säädetään tässä asetuksessa, tätä asetusta olisi sovellettava asetuksen xx/xx voimaantulopäivästä alkaen.

8. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toteutettavan toimen tavoite eli EU-patenttiin liittyvien yhdenmukaisten ja yksinkertaistettujen kääntämistä koskevien järjestelyjen luominen voidaan saavuttaa ainoastaan unionin tasolla. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

9. Tämä asetus ei vaikuta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 342 artiklan mukaisesti vahvistetun unionin toimielimissä käytettäviä kieliä koskevan sääntelyn eikä Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä annetun neuvoston asetuksen N:o 1/1958 soveltamiseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Kohde

Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan unionin patenttiin sovellettavia kääntämistä koskevia järjestelyjä koskevat säännökset.

2 artikla Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

(a) ”Euroopan unionin patentilla” (jäljempänä EU-patentti) tarkoitetaan asetuksessa xx/xx Euroopan unionin patentista määriteltyä patenttia.

(b) ”EU-patentin asiakirjat” sisältävät kuvauksen, patenttivaatimukset ja mahdolliset piirustukset.

3 artikla EU-patentin asiakirjojen julkaiseminen

10. Kun EU-patentin asiakirjat on julkaistu 5 päivänä lokakuuta 1973 allekirjoitetun eurooppapatenttien myöntämistä koskevan yleissopimuksen (jäljempänä ”EPC”), sellaisena kuin se on muutettuna, 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti, muita käännöksiä ei tarvita.

11. Todistusvoimaisena tekstinä on pidettävä EU-patentin sillä Euroopan patenttiviraston virallisella kielellä olevaa tekstiä, johon EPC:n 14 artiklan 3 kohdassa viitataan käsittelykielenä.

4 artikla Käännös riitatapauksessa

12. EU-patenttiin liittyvässä riitatapauksessa patentinhaltijan on toimitettava, väitetyn patentinloukkaajan pyynnöstä ja valinnan mukaan, täysimääräinen käännös yhdelle sen jäsenvaltion virallisista kielistä, jossa väitetty loukkaus on tapahtunut tai jossa väitetty patentinloukkaaja asuu vakinaisesti.

13. EU-patenttiin liittyvässä riitatapauksessa patentinhaltijan on toimitettava Euroopan unionin toimivaltaisen tuomioistuimen pyynnöstä oikeudenkäyntimenettelyn aikana täysimääräinen käännös patentista tuomioistuimen käsittelykielelle.

14. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun käännöksen kustannuksista vastaa patentinhaltija.

5 artikla Kertomus tämän asetuksen täytäntöönpanosta

Viimeistään viiden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä asetus tulee voimaan, komissio esittää neuvostolle kertomuksen EU-patentin kääntämistä koskevien järjestelyjen toiminnasta ja tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.

6 artikla Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Sitä sovelletaan [ Euroopan unionin patentista annetun asetuksen xx/xx voimaantulopäivästä ] alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] Sopimus Euroopan patenttisopimuksen 65 artiklan soveltamisesta, EPO:n virallinen lehti 2001, 550.

[2] Bruno van Pottlesberghe de la Potterie ja Didier François, The Cost Factor in Patent Systems, Université Libre de Bruxelles, Working Paper WP-CEB 06-002, Bryssel 2006, ks. s. 17 ja sitä seuraavat sivut.

[3] Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista, KOM(2000) 412.

[4] Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista (KOM(2000) 412 - C5-0461/2000 - 2000/0177(CNS)), EUVL C 127E, 29.5.2003, s. 519–526.

[5] Neuvoston asiakirja 7159/03.

[6] Tiedonanto komissiolta Euroopan parlamentille ja neuvostolle, KOM(2007) 165 lopullinen.

[7] Neuvoston asiakirja 17229/09.

[8] Neuvoston asiakirja 16113/09 Add 1.

[9] Eurooppa 2020 "Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia", KOM(2010) 2020.

[10] Eurooppa-neuvoston päätelmät, 25.–26. maaliskuuta 2010, EUCO 7/10.

[11] "A new strategy for the Single Market – at the service of Europe's economy and society" – Mario Montin Euroopan komission puheenjohtajalle José Manuel Barrosolle laatima kertomus, 9. toukokuuta 2010.

[12] Kuulemisasiakirja, sidosryhmien vastaukset ja kertomus kuulemisen alustavista tuloksista ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm.

[13] Neuvoston asiakirja 6874/03, 2490. neuvoston kokous – Kilpailukyky (sisämarkkinat, teollisuus ja tutkimus), Bryssel, 3. maaliskuuta 2003.

[14] Konferenssin asiakirjat ja päätelmät ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/rights/index_en.htm.

[15] Katso neuvoston asiakirja 6985/08, 28. helmikuuta 2008, ja neuvoston asiakirja 8928/08, 28. huhtikuuta 2008.

[16] Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite, kertomus avoimen kuulemisen tuloksista, 22. huhtikuuta 2008, saatavilla osoitteessa www.ec.europa.eu/enterprise/newsroom.

[17] UEAPME:n odotukset eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen osalta, 14. joulukuuta 2007, saatavilla osoitteessa www.ueapme.com. Vastaus eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa aloitetta koskevaan kuulemiseen, 2. huhtikuuta 2008, saatavilla osoitteessa http://www.eurochambres.eu.

[18] Tällä hetkellä 88,9 prosenttia eurooppapatenttien hakijoista toimittaa patenttihakemuksensa joko englanniksi, ranskaksi tai saksaksi. Eurooppalaiset hakijat käyttävät näitä kieliä hakemuksissaan 93 prosentissa tapauksista.

[19] Lisätietoa osoitteessa http://cordis.europa.eu/home_en.html.

[20] Euroopan patenttisopimuksen (EPC) 14 artiklan 4 kohta; täytäntöönpanomääräysten 6 säännön 1 kohta.

[21] EUVL C , , s. .

[22] EUVL C , , s. .

[23] KOM(2008) 394.