Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä"

(2001/C 123/14)

Neuvosto päätti 4. lokakuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 9. tammikuuta 2001. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24.-25. tammikuuta 2001 pitämässään 378. täysistunnossa (tammikuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Radiotaajuuksien intensiivinen käyttö, niiden varaamista ja osoittamista koskeva monimutkainen päätöksenteko, eri palvelujen teknologisen lähentymisen ja talouden kehittymisen aiheuttama valtava maailmanlaajuinen kasvu, sisämarkkinoiden periaatteiden noudattaminen ja yhteisön etujen turvaaminen kansainvälisesti ovat olleet syitä, joiden vuoksi yhteisön toimielimet ovat käsitelleet radiotaajuuspolitiikkaa.

1.2. Vihreässä kirjassa(1), joka koski radiotaajuuksia Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t& k-politiikassa, käsiteltiin viittä keskeistä kysymystä:

- radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu

- radiotaajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen

- radiotaajuuksien antaminen ja toimiluvat

- radiolaitteet ja standardit

- radiotaajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys.

1.3. Talous- ja sosiaalikomitea suhtautui myönteisesti vihreään kirjaan ja katsoi, että radiotaajuudet muodostavat monien tärkeiden elinkeinojen selkärangan ja että tulevaisuudessa päätöksissä tulee ottaa teknisten seikkojen lisäksi huomioon taajuuksien käytön taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen merkitys.

1.3.1. TSK katsoi, että Euroopan unionilla tulisi olla tärkeämpi rooli radiotaajuuspolitiikassa, ja tätä politiikkaa olisi koordinoitava paremmin.

1.4. Asian yhteydessä komissio laati tiedonannon "Radiotaajuuspolitiikan tulevista toimista - Vihreään kirjaan liittyneen julkisen kuulemisen tulokset". Sitä käsiteltiin 30. marraskuuta 1999 pidetyssä televiestintäneuvoston kokouksessa(2), jossa tehtiin ehdotukset seuraavista kolmesta aloitteesta:

- perustetaan taajuuspolitiikan asiantuntijaryhmä käsittelemään radiotaajuuspoliittisia ongelmia yhteisön tasolla

- luodaan radiotaajuuspoliittinen sääntelykehys, joka korvaa alakohtaiset, esim. satelliittivälitteisiä henkilöviestintäpalveluja (S-PCS) ja yleismaailmallista matkaviestintäjärjestelmää (UMTS) koskevat päätökset

- laaditaan tiedonanto maailman radioviestintäkonferenssin asialistaa koskevista yhteisön poliittisista tavoitteista.

2. Komission ehdotus

2.1. Päätösehdotuksella pyritään varmistamaan radiotaajuuksien yhdenmukainen saatavuus ja tehokas käyttö siltä osin kuin se on tarpeen yhteisön televiestintä-, liikenne-, yleisradiotoiminta- sekä tutkimus- ja kehityspolitiikan (t& k) toteuttamiseksi.

2.2. Ehdotuksella pyritään luomaan puitteet, joilla varmistetaan asianmukainen tasapaino radiotaajuuksien tarpeiden välillä yhteisön politiikan toteuttamista varten - edellyttäen, että radiotaajuuksien tämänhetkiset hallinnointijärjestelyt otetaan asianmukaisesti huomioon - ja yhteisön edut turvataan kansainvälisesti.

2.3. Suoritetun julkisen kuulemisen perusteella komissio katsoo, että aloilla, joilla yhdenmukaistamista edellytetään, tarvitaan myös oikeusvarmuutta ja soveltuvia menettelyjä, joiden kautta CEPT:lle myönnetään valtuutukset kehittää taajuuksien yhdenmukaistamistoimenpiteitä Eurooppaa varten ja laatia vastaavat ehdotukset ITU/WRC:lle. Oikeusvarmuutta edellyttää myös sen varmistaminen, että jäsenvaltiot toteuttavat sovitut yhdenmukaistamistoimenpiteet.

2.4. Yhteisön lainsäädännöllä ei ole toistaiseksi puututtu muiden yhteisöpolitiikan alojen kuin televiestinnän radiotaajuustarpeisiin; muita radiotaajuuksiin liittyviä aloja ovat mm. maanpäällinen ja satelliittivälitteinen yleisradiotoiminta, tie-, rautatie-, ilma- ja meriliikenne, paikantaminen, navigointi ja ajanmääritys, kaukokartoitus ja radioastronomia. Tämän ehdotuksen tavoitteena onkin luoda tarvittavat poliittiset ja oikeudelliset puitteet radiotaajuuksien saatavuuden turvaamiseksi nyt ja jatkossa, jotta yhteisön politiikkaa voitaisiin toteuttaa kaikilla mainituilla aloilla.

2.5. Ehdotuksen päätavoitteet ovat seuraavat:

- Luodaan foorumi ("taajuuspolitiikkaa käsittelevä korkean tason virkamiesryhmä"), joka reagoi radioviestinnän alan tekniikan ja sääntelyn kehitykseen ja jolla kaikki kyseeseen tulevat radiotaajuuksien käyttäjäyhteisöt voivat tulla asianmukaisesti kuulluiksi. Ryhmän tehtävänä on neuvoa komissiota, miten jaetaan parhaiten taajuudet saman yhteisön eri käyttäjien sekä eri käyttäjäryhmien ja valtioiden kesken.

- Vahvistetaan sääntelykehys, jotta radiotaajuuksien käyttö voidaan yhdenmukaistaa tarvittavilta osin.

- Varmistetaan, että radiotaajuuksien käytöstä ja saatavuudesta EY:ssä on saatavilla koordinoitua ja oikea-aikaista tietoa.

- Varmistetaan, että taajuuksista käytäviä kansainvälisiä neuvotteluja varten vahvistetaan tarvittavat yhteisön ja eurooppalaiset kannat siltä osin kuin neuvoteltavilla kysymyksillä on merkitystä yhteisön politiikalle.

3. Yleistä

3.1. Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sääntelykehyksestä, jolla varmistetaan radiotaajuuksien yhdenmukainen saatavuus ja tehokas käyttö siltä osin kuin tämä on tarpeen yhteisön televiestintä-, liikenne-, yleisradiotoiminta- sekä tutkimus- ja kehityspolitiikan (t& k) toteuttamiseksi. Näin voidaan taata taajuuksien järkevä, yhtäläinen, tehokas ja taloudellinen käyttö kaikkien radioviestintäpalvelujen osalta ja tunnustaa

- radiotaajuuksien käytön strategisen suunnittelun merkitys

- taajuuksien osoittamisen yhdenmukaistamistarve

- hinnoittelun riittämättömyys yleishyödyllisten palvelujen varaamisen välineenä.

3.1.1. TSK kannattaa kuitenkin jälleen kerran ehdotuksen tavoitetta, joka koskee tarvetta saavuttaa tasapaino teknisten arviointiperusteiden sekä radiotaajuuksia koskevien poliittisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten näkökohtien välille.

3.2. TSK:n mielestä yksi ehdotuksessa huomiotta jätetty tavoite on se, että suunnitelluilla toimilla tulee turvata yleinen etu, jos se törmää sellaisten yksityisten ryhmien tai yritysten etuun, jotka haluavat käyttää taajuuksien kaltaista rajallista resurssia omiin tarkoituksiinsa (esimerkiksi toimilla, jotka voivat vaarantaa alueellisen koheesion). Ei riitä, että ehdotuksella pyritään saavuttamaan taajuuksien tehokas hallinto teknisen riippumattomuuden pohjalta.

3.3. Yhteisön radiotaajuuspolitiikalla on taattava, että kilpailu ja tehokkuus eivät vääristy palvelualan sisämarkkinoilla. Komitea seuraa huolestuneena monopoli- tai oligopoliasemien syntymistä yhteisössä eräillä radiotaajuuksien käytön aloilla. Näin voi käydä keskipitkällä aikavälillä UMTS-toimilupien kohdalla, kun tarjouskilpailuihin osallistujat solmivat yhteyksiä, perustavat järjestöjä, fuusioituvat ja tekevät yritysostoja kilpailijoidensa kanssa. Keskipitkän ja pitkän aikavälin etujen välillä sekä taajuuksien varaamisessa ja osoittamisessa on löydettävä tasapaino ja ryhdyttävä toimiin toteuttamiskelpoisen kilpailun ylläpitämiseksi.

4. Erityistä

4.1. TSK:n mielestä taajuuksien käytön kehittämiseksi tulisi yhteisön tasolla harkita käyttömaksujen ja -oikeuksien yhdenmukaistamista, jota komitea pitää parempana kuin toimilupahuutokauppoihin perustuvia maksuja, koska yhdenmukaistaminen lisää kilpailunvapautta ja mittakaavaetuja. On toivottavaa, että näin saadut varat käytetään radiotaajuuksien hallinnon kehittämiseen.

4.2. Ehdotetut menettelyt turvannevat taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistumisen. Tietyt toimilupien tarjouskilpailujärjestelyt eivät saa johtaa tilanteeseen, jossa jotkin epäedullisessa asemassa olevat alueet rahoittavat muiden alueiden perusrakenteita palvelujen käyttäjiin sovellettavilla maksuilla, joilla pyritään kattamaan radiotaajuuksien käyttöoikeutta koskevien tarjouskilpailujen kustannuksia. Lisäksi menettelyissä on vältettävä synnyttämästä kilpailunvääristymiä ja ristikkäistukia.

4.3. Radiotaajuuksien arvon yhteydessä TSK varoittaa, että tarkoin määriteltyjen ja säänneltyjen toimilupien huutokaupat ja myynnit saattavat aiheuttaa kielteisiä työllisyysvaikutuksia ja lisätä kuluttajien kustannuksia, kun taajuuksien kasvaneet kustannukset heijastuvat palvelun hintaan ja pääoman tehokkaampaan käyttöön.

4.4. TSK:n mielestä on taattava mahdollisimman korkea käyttäjien ja terveyden suojelun taso, ja se katsoo, että sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksista tarvitaan lisää tutkimustietoa.

4.4.1. "Korkean tason virkamiesryhmän" ja "radiotaajuuskomitean" säännöissä ei määrätä riittävästi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan virallisesta osallistumisesta.

4.4.2. Siksi komitea ehdottaa, että perustetaan "eurooppalainen radiotaajuusfoorumi", jonka toimipaikka olisi TSK:ssa ja joka kokoaisi yhteen eri osapuolet kuten alan teollisuuden, palkansaajajärjestöt, käyttäjät, yliopistot, kunnat ja yleensä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan. Foorumin jäsenet voisivat antaa ohjeellisia lausuntoja ja esittää avoimesti vaatimuksiaan, jotta virkamiesryhmän ja radiotaajuuskomitean olisi mahdollista ottaa niiden edut huomioon.

4.4.3. Foorumin avulla varmistettaisiin, että kaikki, jotka tuntevat kärsivänsä jostakin radiotaajuuksiin liittyvästä ongelmasta, voivat esittää näkemyksensä edistääkseen nykyisten ongelmien ratkaisemista.

4.5. Jäsenvaltioiden toimittamat tiedot tulisi julkaista mahdollisimman laajalti ja yhtenäisessä muodossa, jotta taajuuksien käyttöä eri paikoissa voidaan vertailla.

4.6. Kaikilla jäsenvaltioilla tulee olla keskitetty ja julkinen tietojärjestelmä, joka kattaa kaiken sellaisen taajuuksien käyttöä koskevan tiedon, jota ei ole luokiteltu salaiseksi, ja tämän lisäksi jäsenvaltioiden tulisi vastata kaikkiin taajuuksien varaamista koskeviin tietopyyntöihin.

4.7. Radiotaajuuksia koskevien tietojen julkaiseminen on tärkeää, ja sitä on tuettava. Julkaisemisesta on kuitenkin todellista hyötyä vain, jos tiedot ovat riittävän täydellisiä niiden tehokasta käyttöä silmällä pitäen.

4.8. Ehdotuksen liitteessä mainittujen tietojen lisäksi jäsenvaltioiden toimittamia tietoja tulisi täydentää ehdotetun radiotaajuusfoorumin mahdollisesti esiin tuomien tarpeiden mukaisesti. Niihin voitaisiin lisätä aluksi tietoja esimerkiksi seuraavista seikoista:

- osoitettujen taajuusalueiden käyttö: käyttäjämäärät, ruuhkautumisaste jne

- toimilupien taloudelliset ja verotukselliset edellytykset sekä niiden kestoa ja jatkamista koskevat ehdot samoin kuin luvanhaltijoiden yksilöinti; näin saataisiin tietoa mahdollisesta keskittymisestä ja alueellisista ja yhteiskunnallisista vääristymistä taajuuksien käytössä riittävän ajoissa niiden korjaamiseksi

- jäsenvaltioissa syntyvät ristiriitatilanteet taajuuksien myöntämisessä ja käytössä sekä niiden ratkaisemiseksi käynnistetyt toimet sekä ratkaisumahdollisuudet

- avoimet konfliktit muiden jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kanssa radiotaajuuksien käytöstä

4.9. Radiotaajuudet ovat luonnonvara, jonka hallinnointia ei voida jättää yksittäisille jäsenvaltioille, vaan se edellyttää yhteisön tasoista koordinoitua toimintaa, jonka pohjalta jäsenvaltiot voivat luoda oman tehokkaan taajuuspolitiikkansa.

4.9.1. TSK katsoo, että päätösehdotuksessa hahmoteltu järjestelmä yhteisön ulkopuolisia maita ja kansainvälisiä organisaatioita varten vahvistaa osaltaan yhtenäismarkkinoita, kilpailukykyä, Euroopan asemaa maailmanmarkkinoilla sekä Euroopan unionin asemaa kansainvälisillä foorumeilla.

4.9.2. TSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on ryhdyttävä tarvittaviin toimiin yhteisen poliittisen kannan saavuttamiseksi ja yhteisön tason koordinoinnin takaamiseksi.

4.9.3. Kansainvälisillä foorumeilla (ITU, WRC ja CEPT/ERC) yhteisön ja jäsenvaltioiden on omaksuttava mahdollisimman avoin asenne luopumatta kuitenkaan vastavuoroisuuden periaatteesta.

5. Päätelmät

5.1. TSK:n mielestä yhteisön tasolla on tarpeen luoda pysyvä, vakaa ja yhtenäinen kehys, jolla taataan radiotaajuuksien yhdenmukainen saatavuus ja luodaan oikeusvarmuutta.

5.2. Näitä toimintalinjoja sovellettaessa voitaisiin lisätä vuorovaikutteisia yhteyksiä palvelujen toimittamiseksi epäedullisessa asemassa oleville tai harvaan asutuille alueille ja tieto- sekä sähköisen kaupankäynnin palvelujen saatavuuden parantamiseksi koko yhteisössä. Näin tuettaisiin alueellista yhteenkuuluvuutta ja tietoyhteiskunnan kehitystä.

5.3. Kaiken radiotaajuuspolitiikan lopullisena tavoitteena on oltava korkealaatuisten palvelujen tarjoaminen kansalaisille ja yhteiskunnan etujen turvaaminen. Siksi TSK vastustaa puhtaasti kaupallista lähestymistapaa radiotaajuuspolitiikassa, sillä taajuuksien käytön taloudellista ja yhteiskunnallista arvoa ei voida arvioida pelkästään toimijoiden hyötymismahdollisuuksien perusteella, vaan se riippuu paljolti toimijoiden tarjoamien palvelujen merkityksestä, niiden käyttäjämäärästä ja viime kädessä siitä, kuinka paljon ne parantavat kansalaisten elämänlaatua.

5.4. Taajuuksien osoittamista ei voida erottaa siitä erityisestä sovellutuksesta tai palvelusta, joihin myönnettävää taajuusaluetta käytetään. Tässä mielessä olisi toivottavaa, että jäsenvaltiot yhdenmukaistaisivat radiotaajuuksien hinnoitteluperiaatteita, taajuushuutokauppoja ja taajuuksien jälkimarkkinoita koskevat lähestymistapansa, ja niiden tulisi investoida näin saamansa tulot mahdollisuuksien mukaan uuden tieto- ja viestintätekniikan tutkimukseen ja käyttöön ja tukea siten tietoyhteiskunnan kehitystä sen sijaan, että ne pitäisivät tällaisia tuloja tavallisina verotuloina.

Bryssel 24. tammikuuta 2001.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) KOM(1998) 596 lopullinen, TSK:n lausunto 16.6.1999, EYVL C 169.

(2) Ks. KOM(1999) 538 lopullinen, http://www.ispo.cec.be/spectrumgp/