FI Euroopan unionin virallinen lehti C 309/110

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessa”

KOM(2006) 33 lopullinen

(2006/C 309/23)

Komissio päätti 5. huhtikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Ingrid Jerneck.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 122 puolesta, 16 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

ETSK:n lausunnon pääkohdat

Yrittäjyydellä tarkoitetaan yksilöiden kykyä muuntaa ideat toiminnaksi. Yrittäjyyskoulutuksella edistetään innovointia, luovuutta ja itseluottamusta. Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistämiseksi koulutuksessa on otettava huomioon seuraavat seikat:

— Toiminta aloitetaan tarjoamalla yrittäjyyskoulutuksen perusteet jo varhaisessa vaiheessa.

— Täydentäviä yrittäjyysohjelmia sisällytetään kansalliseen koulutusjärjestelmään alemman perusasteen koulutuksesta korkea-asteen koulutukseen.

— Oppilaitosten/yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö on myönteistä ja tehokasta.

— Opettajien osallistuminen toimintaan hyödyttää heidän henkilökohtaista kehitystään.

— Sekä työnantajien että työntekijöiden tulisi osallistua yrittäjyyskoulutusohjelmien laadintaan.

— Kansalaisyhteiskunta antaa tuntuvan panoksen oppimisprosessiin ja osallistuu siihen aktiivisesti.

— Naisyrittäjien merkitys on otettava huomioon kouluopetuksessa, jotta edistetään tasapainoa naisten ja miesten välillä.

— Myös vammaisten yrittäjyyttä on edistettävä.

— Parhaiden käytänteiden vaihtaminen on tärkeää, ja edistymistä voitaisiin seurata komission vuosittain järjestämien arviointikokousten avulla.

— Tiedotusvälineiden toiminta sekä kuva, joka niiden kautta liiketoiminnasta välittyy, ovat tärkeitä.

— ”Yrittäjyysportaikkoa” voidaan käyttää jäsenvaltioissa yhtenä monista mahdollisista malleista.

— On tärkeää luoda keskitettyjä palvelupisteitä (one-stop shops) yritysten perustamisen helpottamiseksi.

— Käynnistetään yrittäjyyden eurooppalainen teemavuosi komission ehdotuksesta.

— Yrittäjyyttä suosivalla ajattelutavalla koulutuksessa voi olla tärkeä rooli tiedotettaessa unionista ja lähennettäessä EU:ta kansalaisiinsa.

1. Komission asiakirjan pääsisältö

1.1 Komissio ehdotti helmikuussa 2005 Lissabonin strategian uudelleen käynnistämistä keskittämällä EU:n toimet kahteen päätehtävään: varmistamaan vahvempi ja kestävä kasvu sekä luomaan enemmän ja parempia työpaikkoja. Uudessa kasvuun ja työllisyyteen tähtäävässä kumppanuudessa painotetaan, että on tärkeää edistää aiempaa yrittäjähenkisempää kulttuuria sekä luoda pk-yrityksille suotuisat olosuhteet.

1.2 Tarve luoda yrittäjyydelle entistä myönteisempi yhteiskunnallinen ilmapiiri perustuu yhdennettyyn politiikkaan, jolla pyritään paitsi muuttamaan nykyistä ajattelutapaa myös parantamaan eurooppalaisten osaamista ja poistamaan yritysten perustamisen, luovuttamisen ja kasvun esteitä.

1.3 Yrittäjyys on avaintaito kasvun, työllisyyden ja yksilön kehityksen kannalta. Vaikka tiedonannossa todetaan, että yrittäjyystaidot tulisi saavuttaa elinikäisen oppimisen avulla, siinä korostetaan koulutusta peruskoulun ala-asteelta korkeakouluun, keskiasteen ammatillinen koulutus (ammatillinen peruskoulutus) ja korkea-asteen tekniset oppilaitokset mukaan luettuina.

1.4 Muodollinen koulutus ei perinteisesti ole johtanut Euroopassa yrittäjyyteen ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Vaikka lukuisia yrittäjyyskasvatusta koskevia aloitteita on meneillään, ne eivät aina ole osa johdonmukaista kokonaisuutta. Komission tekemät ehdotukset perustuvat kerättyyn näyttöön ja hyviin toimintatapoihin, ja niiden tarkoituksena on auttaa laatimaan systemaattinen lähestymistapa yrittäjyyskasvatukseen ja vahvistaa koulutuksen merkitystä entistä yrittäjähenkisemmän kulttuurin luomisessa eurooppalaisiin yhteiskuntiin. Useimmat toimet on toteutettava kansallisella tai paikallisella tasolla.

1.5 Tiedonanto toimii viitemateriaalina toimintalinjojen tarkistukselle muun muassa Lissabonin strategiaan liittyvien kertomusten yhteydessä, jotka jäsenvaltiot toimittavat kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen mukaisesti.

2. ETSK:n yleishuomiot

2.1 Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen. Yritystoiminnan lisääminen on tärkeää, mikäli aiotaan edistää taloudellista kasvua, jota tarvitaan, jotta Euroopan sosiaalimallin säilyttämisessä ja Lissabonin strategian toteuttamisessa onnistutaan. Euroopassa tarvitaan uusia yrittäjiä, joilla on asianmukaiset taidot kilpaillakseen menestyksekkäästi markkinoilla. Kuten komissio toteaa, yrittäjyyskoulutuksen hyödyt eivät rajoitu ainoastaan uusiin yrityksiin, innovatiivisiin liiketoimiin ja työpaikkoihin. Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa tulisi mieltää perustaidoksi ja uramahdollisuudeksi sekä olennaiseksi osaksi yksilön kehitystä. Se edistää luovuutta ja innovointia sekä lisää itseluottamusta kehittämällä aloitteellisuutta ja auttamalla yksilöitä oppimaan selviytymään epäonnistumisista. Ajattelutavassa on kyse yrittäjäasenteen juurruttamisesta eikä ainoastaan sen oppimisesta, kuinka tullaan liikemieheksi tai -naiseksi. Yrittäjyyskoulutuksen avulla voidaan myös lisätä työntekijöiden tietoisuutta toimintaympäristöstään ja lisätä heidän valmiuttaan käyttää hyväksi tarjolla olevat mahdollisuudet. Yrittäjyydellä tarkoitetaan yksilön kykyä muuntaa ideat toiminnaksi. (1)

2.2 ETSK kannattaa ajatusta, että ajattelutapojen tai asenteiden muuttaminen on ratkaisevaa yrittäjyyden lisäämiseksi ja että muuttaminen on aloitettava varhaisessa iässä. Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa on myös miellettävä elinikäiseksi oppimisprosessiksi, joka alkaa jo peruskoulun ala-asteella. (Muodollisen koulutuksen yhteydessä hankittavan yleistiedon ja -sivistyksen lisäksi kehitetään tiettyjä yrittäjyyteen liittyviä valmiuksia ja rohkaistaan siten luovuutta, aloitekykyä ja ennakoivaa asennetta, joka herättää halun löytää ja oppia uusia asioita jne.). Siten voidaan lisätä joustavuutta elämän eri vaiheissa, minkä ansiosta naisten ja miesten on helpompi sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä. Perheiden rooli ja asennoituminen yrittäjyyteen on otettava huomioon.

2.3 Komitea on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen päätelmiin (2). Eurooppa-neuvosto korostaa tarvetta luoda yrittäjyydelle myönteinen yleisilmapiiri ja kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan asian edellyttämiä toimenpiteitä muun muassa yrittäjyyskoulutuksen avulla. Kansallisissa uudistusohjelmissa ja kertomuksissa tulisi nimenomaisesti mainita toimenpiteet, joilla parannetaan kaikentyyppisten ja -kokoisten pk-yritysten liiketoimintaympäristöä sekä kannustetaan yhä useampia henkilöitä — etenkin naisia ja nuoria — ryhtymään yrittäjiksi.

2.4 Komitea antaa arvoa ehdotukselle luoda keskitettyjä palvelupisteitä, jotta yritysten perustaminen olisi nopeaa ja yksinkertaista. Asia on merkittävä yleistä kasvua ja uusien työpaikkojen luomista ajatellen. Kuten komitea on jo aiemmin todennut, yrityksen perustamisprosessia edeltävät ja sen jälkeiset yrittäjyyden esteet ovat kuitenkin paljon merkittävämpiä kuin on oletettu. Keskittymällä liiallisesti yritysten rekisteröinnin nopeuttamiseen saatetaan tahattomasti lyhentää aikaa, jonka yrittäjä tarvitsee tärkeään tutkimus- ja suunnittelutyöhön, valmiuksien parantamiseen ja yleiseen harkintaan ennen uuden liikeyrityksen perustamista. (3) Tässä yhteydessä komitea korostaa jälleen, että tämä ei koske ainoastaan uusien yritysten perustamista vaan myös liiketoiminnan luovutusta.

2.5 Aiemmissa komitean lausunnoissa on käsitelty sääntelyyn, verotukseen ja rahoitukseen liittyviä seikkoja, jotka ovat kaikki yrittäjyyteen vaikuttavia tekijöitä. (4)

2.6 Komitea kannattaa tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia ja suosituksia ja on niistä komission kanssa samaa mieltä, mutta esittää kuitenkin seuraavassa eräitä huomioita.

3. ETSK:n erityishuomioita

3.1 Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa koulutuksessa

3.1.1 Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan omaksuminen on elinikäinen oppimisprosessi, joka on aloitettava varhaisessa iässä ja jonka tulisi kulkea punaisena lankana koko koulutusjärjestelmässä. Niin perus-, keski- kuin korkea-asteenkin koulutuksessa tulisi tarjota aiempaa parempi perusta sellaisten taitojen ja kykyjen omaksumiselle, jotka myöhemmin auttavat kehittämään itsenäisyyttä ja yrittäjähenkisyyttä. Perusteellinen ja laadukas koulutus avaa tien tehokkaalle ja kohdennetulle yrittäjyyskoulutukselle. Kuten hiljattain tehty tutkimus (5) osoittaa, yrittäjyyskoulutusohjelmilla on keskeinen rooli kannustettaessa nuoria harkitsemaan itsenäistä ammatinharjoittamista tulevaisuuden uravaihtoehtona. Lisäksi on käynyt ilmi, että kyseiset ohjelmat parantavat opiskelijoiden ongelmanratkaisukykyä, kehittävät itseluottamusta sekä opettavat yhteistyön ja ryhmätyön merkitystä. Yrittäjyyskasvatus edellyttää aktiivista osallistumista koulutukseen eikä ainoastaan passiivista omaksumista. Lundin yliopistossa tehty tutkimus (6) osoittaa, että yrittäjätaitoja opitaan ennen kaikkea työkokemuksen ja harjoittelun eikä ainoastaan muodollisen koulutuksen avulla.

3.1.2 Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan kehittäminen on tärkeä osa sekä teoreettista että ammatillista keski- ja korkea-asteen koulutusta. Sillä voi olla myös muita myönteisiä vaikutuksia, joiden ansiosta kiinnostus eri koulutusmuotoja kohtaan kasvaa. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että on erilaisia liiketoimintakulttuureja, jotka on otettava huomioon koulutusohjelmia laadittaessa.

3.1.3 Olennaista on mm. kehittää konkreettisia ja oikea-aikaisia yhteyksiä koulujen, yritysten, hallinnon, toimivaltaisten viranomaisten sekä paikallisyhteisön välillä. Oppilaitosten ja yrittäjien tulisi tehdä yhteistyötä, jotta suunniteltaisiin paras mahdollinen koulutus. Työnantajien ja työntekijöiden tulisi olla näkyvästi esillä ja osallistua riittävällä tavalla koulutuksen järjestämiseen. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yrittäjyyden merkitys on tuotava selkeästi esiin ja että yrittäjyydestä on tultava luonnollinen osa opetussuunnitelmaa. Sitä tulisi täydentää asianmukaisilla täytäntöönpanotoimenpiteillä. Yrittäjyyden laaja-alaisuus edellyttää tiivistä yhteistyötä kaikkien asianomaisten ministeriöiden välillä (opetusalan, elinkeinoelämän ja valtiontalouden ministeriöt) koordinoidun lähestymistavan varmistamiseksi.

3.1.4 Olisi tuettava erilaisia valtakunnallisia ja paikallisia aloitteita sekä hyvien käytänteiden vaihtoa. Toiminnassa olisi kuultava järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa (myös työmarkkinaosapuolia, perhejärjestöjä jne.).

3.1.5 Kyseisessä prosessissa opettajille on annettava täysi tuki. Heille on annettava riittävästi tietoa yrittäjyyskoulutuksen hyödyistä sekä keinoista, joilla yrittäjyysohjelmia voidaan toteuttaa peruskoulun ala-asteelta lähtien. Tätä taustaa vasten on tärkeää, että kouluilla on sekä henkilöstö- ja rahoitusresursseja että riittävästi itsenäisyyttä, jotta ne kykenevät toteuttamaan tämän ja muutkin niille osoitetut tehtävät. Opettajien on puolestaan ymmärrettävä, että oppilaiden kokonaisvaltaisen koulutuksen on sisällettävä itsenäisyyteen, uteliaisuuteen ja kriittisyyteen liittyvät osatekijät, jotka antavat heille virikkeitä ja joiden avulla he kykenevät kehittämään valmiudet yrittäjyyteen. Tältä osin opettajia on tuettava, ja heidän on oltava tietoisia siitä, että yrittäjyyskoulutus voi olla heille myös mahdollisuus henkilökohtaiseen kehittymiseen.

3.1.6 Komitea pahoittelee, että naisnäkökulmaa ei käsitellä tiedonannossa seikkaperäisemmin, vaikka se mainitaan johdannossa. Keskiasteen koulutuksessa pienoisyritystoimintaan osallistuvien tyttöjen osuus on yhtä suuri kuin poikien, ja eräissä maissa tyttöjen osuus on jopa poikien osuutta suurempi. Tutkimusten mukaan on kuitenkin todennäköisempää, että miehet perustavat ja omistavat yrityksiä ja luottavat enemmän yrittäjätaitoihinsa. (7) Kyseistä ilmiötä, joka liittyy koko koulutusjärjestelmään, on aiheellista tarkastella lähemmin.

3.1.7 Vammaisilla on oltava muiden kanssa yhtäläiset mahdollisuudet ryhtyä yrittäjäksi. Yrittäjyyskoulutuksessa tämä tulisi ottaa huomioon tukemalla vammaisia asianmukaisesti. Keskeisten vammaisjärjestöjen sekä Euroopan että kansallisella ja paikallisella tasolla tulisi osallistua prosessiin.

3.2 Parhaiden käytänteiden tunnetuksi tekeminen ja seuranta

3.2.1 Komission tiedonantoon sisältyy parhaisiin käytänteisiin perustuva selvitys ja tiivistelmä siitä, mitä on saatu aikaan. Nyt tulisi keskittyä siihen, miten tulokset, ehdotukset ja suositukset pannaan vastaisuudessa täytäntöön ja miten niitä tehdään tunnetuksi.

3.3 Parhaiden käytänteiden tunnetuksi tekeminen

3.3.1 Komitea on tietoinen siitä, että jäsenvaltioissa on valtava määrä hyviä esimerkkejä opetusohjelmista, joita on täydennetty aineilla ja toimilla, joiden tavoitteena on kehittää tulevaisuuden yrittäjänä toimimisen edellyttämää osaamista. Yksi lisäesimerkki tiedonannossa jo mainittujen lisäksi on käytänne, jossa sekä viranomaiset että yksityiset toimijat osallistuvat yrittäjyyskoulutushankkeisiin. On tutkittava, kuinka tehokas tämäntyyppinen hanke on, ja voidaanko niitä soveltaa yleisemminkin, kuten niin kutsuttua yrittäjyysportaikkomallia (8). Kyseessä on malli, jossa on portaita peruskoulun ala-asteelta tutkimustasoon asti. Se on osoittautunut menestyksekkääksi keinoksi antaa yrittäjyyskoulutusta jo varhaisessa iässä ja jatkaa koulutusta myöhemmillä koulutustasoilla. — Seitsemänvuotiaat älypäät luovat yksinkertaisia ja käytännönläheisiä innovaatioita. — 15-vuotiaat: yritykset, organisaatiot ja viranomaiset tiedottavat ja osallistuvat aktiivisesti koulujen toimintaan. — 18-vuotiaat: nuoreksi yrittäjäksi ryhtyminen ja pienyritysten perustaminen. — korkea-asteen koulutus: yrittäjyyden erityisoppilaitokset ja -ohjelmat.

3.3.2 On tärkeää perustaa keskustelufoorumi parhaita käytänteitä varten. Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä jo käynnistettyjä aloitteita hyvien käytänteiden kartoittamiseksi ja vaihtamiseksi, ja komission tulisi koordinoida niitä. Tässä toiminnassa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan puitteissa pidettävillä vuosittaisilla kokouksilla on merkittävä rooli. Lisäksi komitea odottaa kiinnostuneena kokousta, jonka komissio järjestää syksyllä 2006 yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistämistä koskevan tiedonannon seurannasta. Komitea kehottaa kutsumaan tilaisuuteen kaikki keskeiset julkiset ja yksityiset toimijat ja ehdottaa, että yrittäjyysportaikon kaltaisia erilaisia malleja esiteltäisiin tapausesimerkkeinä. On tärkeää, että kyseisellä foorumilla keskustellaan menestyksekkäistä malleista, joilla voidaan jo peruskoulussa edistää yrittäjältä edellytettävien kykyjen perustana olevien (henkisten ja henkilökohtaisten) ominaisuuksien vahvistamista ja joita voidaan kehittää muissa jäsenvaltioissa vastaamaan kansallisia vaatimuksia ja opetussuunnitelmia. Komitea ehdottaa myös, että tämänkaltaisesta kartoittavasta kokouksesta tulisi vuosittainen tapahtuma, jossa arvioitaisiin komission suositusten täytäntöönpanoa.

3.3.3 Tiedonannossaan komissio vertaa tilannetta Yhdysvaltoihin, jossa yritystoimintaa kannustetaan enemmän kuin Euroopassa. Aiemmassa komitean lausunnossa todetaan, että Yhdysvaltoihin verrattuna huomattavasti harvemmat ihmiset Euroopassa harkitsevat uuden yrityksen perustamista ja huomattavasti useammat pitävät palkattuna työntekijänä toimimista itsenäistä ammatinharjoittamista parempana. Useat tarkkailijat uskovat eurooppalaisen yhteiskuntamallin olevan yksi tärkeimmistä syistä siihen, että useammat eurooppalaiset pitävät palkkatyötä yrittäjyyttä parempana. Tulisi pohtia seuraavia kysymyksiä: a) Ovatko kyseiset tiedot itsessään soveltuvia, jotta niiden perusteella voidaan verrata eri jäsenvaltioissa toteutettuja EU:n toimia muualla maailmassa sovellettaviin käytäntöihin? b) Minkälaisia vaikutuksia on sillä, että palkkatyötä pidetään itsenäistä ammatinharjoittamista parempana? c) Liittyykö asia suoraan yrittäjyyden dynamiikan puuttumiseen Euroopasta? ja d) Ovatko ehdotetut ratkaisut Euroopassa yhteiskunnallisesti hyväksyttäviä? (9)

3.3.4 Yrittäjyys on tärkeää koko yhteiskunnalle. Komitea ehdottaa, että vuosi 2009 julistettaisiin yrittäjyyden eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jotta edistettäisiin ja lisättäisiin tietoisuutta yrittäjyysajatteluun liittyvästä kulttuurista sekä ymmärrystä yrittäjyyden merkityksestä maan kokonaiskehitykselle. Komitea panee merkille, että monien keskeisten yhteisön ohjelmien väliarviointi tapahtuu vuonna 2010. On saatava aikaan myönteinen yleinen asennoituminen yrittäjyyttä kohtaan. Teemavuosi tarjoaisi myös mahdollisuuden vakiinnuttaa ja vahvistaa parhaiden käytänteiden nykyistä vaihtoa. Yrittäjyyden eurooppalaisella teemavuodella voisi olla myös tärkeä rooli tiedotettaessa unionista ja lähennettäessä EU:ta kansalaisiinsa.

3.3.5 Kuten komitea on jo korostanut, tiedotusvälineillä on keskeinen rooli niiden välittäessä yrittäjähenkeä sekä ymmärtämystä siitä, kuinka yritysmaailma toimii. On kuitenkin vallalla suuntaus painottaa liiaksi suuria ja monikansallisia yrityksiä. Olisi laadittava strategioita yrittäjän roolin korostamiseksi, jotta edistettäisiin pien- ja mikroyritysten, elinkeinoelämän erityisalojen, palvelujen sekä perinteisten ja käsityöalojen imagoa. (10)

3.4 Seuranta

3.4.1 Koska mm. koulutus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, toimien seurannalla ja täytäntöönpanolla on ratkaiseva merkitys. Komitea panee merkille, että pienyrityksiä koskevan peruskirjan pohjalta laaditut aiemmat arviointikertomukset korvataan Lissabonin strategiaan liittyvillä yleiskertomuksilla (kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat, suuntaviiva nro 15). Komitea katsoo kuitenkin, että kansalliset tulostaulut voitaisiin silti ottaa käyttöön. Jotta edistystä voidaan arvioida tehokkaasti ja pitkällä aikavälillä, komission on määriteltävä laadulliset ja määrälliset tavoitteet ja kunnioitettava samalla toissijaisuuden periaatetta sekä kunkin maan erityisolosuhteita. Yrittäjyyskasvatusta käsitelleen asiantuntijaryhmän loppuraportissa esitetyt ehdotukset ovat perusteltuja. (11)

3.4.2 Komitea huomauttaa, että monilla yhteisön koulutusohjelmilla voitaisiin tukea taloudellisesti pyrkimyksiä edistää yrittäjähenkeä; tällaisia ohjelmia ovat erityisesti Erasmus- ja Leonardo-ohjelmat, rakennerahastot — etenkin Euroopan sosiaalirahasto — sekä tuleva kilpailukyky ja innovaatio -ohjelma. Näyttää kuitenkin siltä, että kyseisiä tukimahdollisuuksia ei koordinoida. Tarvitaan johdonmukainen yhteisön tason strategia yrittäjähengen lisäämiseksi. Menetelmät ja rahoitus on yksilöitävä selkeästi ja kaikkien tasojen toimijoille on tiedotettava eri mahdollisuuksista saada yhteisön rahoitusta.

3.4.3 Komitea aikoo seurata puheenjohtajavaltio Suomen toteuttamia ensisijaisia toimia, joilla pyritään parantamaan yritysten toimintamahdollisuuksia Eurooppa-neuvoston kehotuksen (12) mukaisesti.

Bryssel 6. heinäkuuta 2006. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, KOM(2005) 548 lopullinen.

(2) Brysselissä (23. ja 24. maaliskuuta 2006) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät.

(3) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

(4) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Toimintasuunnitelma: Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 74, 23.3.2005, s. 1) sekä ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

(5) Enterprise 2010 the next generation, Junior Achievement Young Enterprisen tutkimus, syyskuu 2005.

(6) Diamanto Politisin tekemä tutkimus Entrepreneurship, Career Experience and Learning — Developing our Understanding of Entrepreneurship as an Experiential Learning Process, 2005, School of Economics and Management, Lundin yliopisto.

(7) 2005 Executive Report, Global Entrepreneurship Monitor.

(8) Ruotsin työnantajien keskusliiton käyttöön ottama termi.

(9) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

(10) Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

(11) Helmikuussa 2004 valmistunut yrittäjyyskasvatusta käsitelleen asiantuntijaryhmän laatima loppuraportti Making progress in promoting entrepreneurial attitudes and skills through primary and secondary education.

(12) Brysselissä (23. ja 24. maaliskuuta 2006) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät.