Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS unionin viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) /* COM/2014/0164 final - 2014/0094 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tällä ehdotuksella laaditaan uudelleen ja muutetaan yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö). Ehdotuksessa otetaan huomioon suurempi poliittinen painoarvo, joka viisumipolitiikan taloudellisilla vaikutuksilla on Euroopan unionin laajempaan talouteen ja erityisesti matkailuun, jotta voidaan varmistaa parempi yhdenmukaisuus Eurooppa 2020 ‑strategian kasvutavoitteiden kanssa komission tiedonannon Yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpano ja kehittäminen kasvun vauhdittamiseksi EU:ssa[1] mukaisesti. Ehdotus perustuu myös päätelmiin, jotka on tehty komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle viisumisäännöstön täytäntöönpanon arvioinnista antaman kertomuksen[2] pohjalta. Kertomukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja[3], joka sisältää yksityiskohtaisen arvioinnin. Tässä ehdotuksessa esitetään myös kaksi toimenpidettä perheenjäsenten yhteydenpidon helpottamiseksi: Ehdotuksella otetaan käyttöön menettelyjä koskevia helpotuksia sellaisten unionin kansalaisten luona vieraileville lähisukulaisille, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, ja kolmannessa maassa oleskelevien unionin kansalaisten lähisukulaisille, jotka haluavat vierailla yhdessä unionin kansalaisen kanssa siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen tämä on. Lisäksi siinä selkeytetään, että samat menettelyjä koskevat helpotukset olisi myönnettävä vähintään EU-kansalaisten sellaisille perheenjäsenille, joihin sovelletaan Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun direktiivin 2004/38/EY 5 artiklan 2 kohdan toista kohtaa. Yleinen tausta Yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) on sovellettu 5 päivästä huhtikuuta 2010. Säännöksiä, jotka koskevat ilmoittamista viisumin epäämis-, mitätöimis- ja kumoamispäätöksistä ja tällaisten päätösten perusteena olevista syistä sekä oikeudesta hakea muutosta tällaisiin päätöksiin, on sovellettu 5 päivästä huhtikuuta 2011. Viisumisäännöstön 57 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvioinnin viisumisäännöstön soveltamisesta kahden vuoden kuluttua siitä, kun sen kaikkia säännöksiä on alettu soveltaa (toisin sanoen 5 päivänä huhtikuuta 2013). Arviointi ja siihen liittyvä valmisteluasiakirja on toimitettu kyseisille toimielimille. Viisumisäännöstön 57 artiklan 2 kohdan mukaan arvioinnin ohella komissio voi esittää ehdotuksen asetuksen muuttamisesta. Arviointikertomuksen päätelmien perusteella komissio päätti esittää kertomuksen ohella toimielimille tämän ehdotuksen asetuksen muuttamiseksi. Samalla kun säilytetään ulkorajojen turvallisuus ja varmistetaan Schengen-alueen moitteeton toiminta, ehdotetuilla muutoksilla helpotetaan laillisten matkustajien matkustamista ja yksinkertaistetaan oikeudellista kehystä jäsenvaltioiden eduksi esimerkiksi ottamalla käyttöön joustavammat konsuliyhteistyötä koskevat säännöt. Yhteisen viisumipolitiikan pitäisi osaltaan lisätä kasvua ja olla yhdenmukainen EU:n muiden politiikkojen, kuten ulko-, kauppa-, koulutus-, kulttuuri- ja matkailupolitiikkojen, kanssa. Nykyiset säännökset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö). 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET Intressitahojen kuuleminen Tähän ehdotukseen liittyy vaikutusten arviointi[4], johon sisältyy intressitahojen kuuleminen. Vaikutusten arviointi Edellä 1. jaksossa mainitun arviointikertomuksen pohjalta on määritelty kaksi keskeistä ongelma-aluetta: 1) Menettelyjen kokonaiskesto ja (suorat ja välilliset) kokonaiskustannukset sekä niiden hankaluus Vaikutusten arvioinnissa käsitellään tätä monitahoista ongelma-aluetta yksityiskohtaisesti. Sääntelyvaihtoehdoista pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumeiden myöntämistä ja tiettyjä menettelyä koskevia helpotuksia pidettiin ainoana molempia tahoja hyödyttävänä ratkaisuna. Näin voidaan vähentää konsulaattien hallinnollisia rasitteita. Samalla ratkaisun katsotaan tuovan merkittäviä helpotuksia tietyille matkustajaryhmille. Käytännössä se vastaisi viisumivapautta toistuvaisviisumin voimassaolon ajaksi, mikä aiheuttaisi huomattavia säästöjä ja tehokkuusetuja niin viisuminhakijoille (aika ja kustannukset) kuin konsulaateillekin (aika). Sen vuoksi toimintavaihtoehdot, joilla tähän ongelma-alueeseen voidaan puuttua, ovat varsin samanlaisia. Erimielisyyttä aiheuttavat ainoastaan se, keitä edunsaajat ovat, ja toistuvaisviisumien voimassaolon pituus, kuten seuraavassa todetaan. Vähimmäistason sääntelyvaihtoehto: menettelyn pakollinen helpottaminen ja vähintään vuoden ja myöhemmin kolme vuotta voimassa olevien toistuvaisviisumien pakollinen myöntäminen usein matkustaville henkilöille (hakijat, jotka ovat aikaisemmin käyttäneet laillisesti vähintään kolme viisumia (hakupäivää edeltävien 12 kuukauden aikana), jotka on rekisteröity viisumitietojärjestelmään). Keskitason vaihtoehto: menettelyn pakollinen helpottaminen ja vähintään kolme vuotta ja myöhemmin viisi vuotta voimassa olevien toistuvaisviisumien pakollinen myöntäminen säännöllisesti matkustaville henkilöille (hakijat, jotka ovat aikaisemmin käyttäneet laillisesti vähintään kaksi viisumia, jotka on rekisteröity viisumitietojärjestelmään). Enimmäistason vaihtoehdossa ulotettaisiin menettelyn pakollinen helpottaminen ja välittömästi viisi vuotta voimassa olevien toistuvaisviisumien pakollinen myöntäminen koskemaan valtaosaa hakijoista (’VIS-rekisteröidyt hakijat’) edellyttäen ainoastaan, että he ovat käyttäneet laillisesti yhden viisumin (hakupäivää edeltävien 12 kuukauden aikana), joka on rekisteröity viisumitietojärjestelmään. Vaikutusten arvioinnissa todettiin, että näillä vaihtoehdoilla voitaisiin yhdenmukaistaa edelleen oikeudellista kehystä ja edetä kohti todella yhteistä viisumipolitiikkaa. Näillä vaihtoehdoilla voi olla taloudellista vaikutusta jäsenvaltioihin, koska matkustajat, joilla on pitkään voimassa oleva toistuvaisviisumi, matkustavat todennäköisesti useammin Schengen-alueelle kuin ilman tällaista viisumia. Vaikutusten arvioinnissa esitetyssä vähimmäistason vaihtoehdossa Schengen-alueelle matkustettaisiin arviolta 500 000 kertaa useammin, keskitason vaihtoehdossa noin 2 miljoonaa ja enimmäistason vaihtoehdossa noin 3 miljoonaa kertaa useammin. Lisääntynyt matkustaminen Schengen-alueelle toisi mukanaan myös lisätuloa: noin 300 miljoonaa euroa (mikä ylläpitäisi noin 7 600 kokoaikaista työpaikkaa) vähimmäistason vaihtoehdossa, yli miljardi euroa (noin 30 000 kokoaikaista työpaikkaa) keskitason ja noin 2 miljardia euroa (50 000 kokoaikaista työpaikkaa) enimmäistason vaihtoehdossa. Vaikutusten arvioinnista kävi ilmi myös se, että enimmäistason vaihtoehdon mahdollisesti erittäin suureen taloudelliseen vaikutukseen liittyy suurempi turvallisuusriski. Mikään näistä vaihtoehdoista ei aiheuttaisi merkittäviä lisäkustannuksia. Itse asiassa yhtenä toimintavaihtojen taustalla vaikuttavana tekijänä on saada aikaan säästöjä sekä jäsenvaltioille ja konsulaateille että viisuminhakijoille. Nämä vaihtoehdot johtavat asteittain siihen, että hakijoilta säästyy kustannuksia, lähinnä sen vuoksi, että myönnetään yhä enemmän pitkään voimassa olevia toistuvaisviisumeita. Hakijoiden näkökulmasta enimmäistason vaihtoehto on luonnollisesti tuloksellisin ja vähimmäistason vaihtoehto tuloksettomin. Kun viisumihakemusten määrä pienenee toistuvaisviisumijärjestelyn käyttöönoton myötä, on odotettavissa, että jäsenvaltiot saavat viisumeista vähemmän tuloja. Toisaalta toistuvaisviisumien myöntämien myös vähentää kustannuksia, koska käsiteltävänä on vähemmän viisumihakemuksia: taloudellinen hyöty ylittää merkittävästi arvioidut kustannukset kaikissa vaihtoehdoissa. On selvää, että enimmäistason vaihtoehdolla voi olla hyvin suuri taloudellinen vaikutus, mutta siihen liittyy myös mahdollisesti suurempi turvallisuusriski. Tämän riskin lieventämiseksi ehdotetaan, että pidempään voimassa olevia toistuvaisviisumeita myönnetään asteittain ’VIS-rekisteröidyille säännöllisesti matkustaville henkilöille’ (ensin kolmeksi vuodeksi ja sen jälkeen, kun kyseistä viisumia on käytetty laillisesti kolme vuotta, viideksi vuodeksi). Tällaisen toiminnan vaikutusten odotetaan olevan vaikutusten arvioinnissa määriteltyjen keski- ja enimmäistason vaihtoehtojen välissä, ja taloudellinen vaikutus on todennäköisesti lähempänä enimmäistason vaihtoehtoa. 2) Riittämätön maantieteellinen kattavuus viisumien käsittelyssä Tämän ongelma-alueen vähimmäistason vaihtoehtona oli kumota viisumisäännöstön 41 artikla (yhteiset tilat, yhteiset viisumikeskukset) ja ottaa käyttöön yleiskäsite ’Schengen-viisumikeskus’, mikä johtaisi realistisempaan ja joustavampaan määritelmään tietyntyyppisestä konsuliyhteistyöstä. Keskitason vaihtoehtona oli ottaa ’Schengen-viisumikeskuksen’ käsitteen lisäksi käyttöön myös ’pakollisen edustuksen’ käsite, jonka mukaisesti silloin, kun jäsenvaltio, jonka toimivaltaan viisumihakemuksen käsittely kuuluu, ei ole läsnä tai edustettuna (jonkinlaisen järjestelyn nojalla) tietyssä kolmannessa maassa, millä tahansa muulla kyseisessä maassa läsnä olevalla jäsenvaltiolla olisi velvollisuus käsitellä viisumihakemukset sen puolesta. Enimmäistason vaihtoehtona viisumihakemusten keräämisen ja käsittelyn kattavuuden parantamiseksi komission täytäntöönpanopäätöksissä voitaisiin määritellä, millainen viisumihakemuksia keräävän Schengen-verkoston pitäisi olla kolmansissa maissa, kun otetaan huomioon edustusjärjestelyt, yhteistyö ulkoisten palveluntarjoajien kanssa ja resurssien yhdistäminen muilla tavoin. Vaikutusten arvioinnissa todettiin, että enimmäistason toimintavaihtoehdolla voisi olla myönteisin vaikutus järkeistettäessä edustusta viisumihakemusten keräämistä ja käsittelyä varten. Se voisi myös tarjota tärkeitä etuja viisuminhakijoille ja merkittäviä tehokkuusetuja konsulaateille. Sen toteutettavuus vaikuttaa kuitenkin huonolta. Vaikutusten arvioinnin perusteella keskitason vaihtoehtoa pidettiin parhaana. Vaikutusten arvioinnissa osoitetaan, että ’pakollisella edustuksella’ varmistettaisiin konsuliedustuksen kattavuus kaikissa kolmansissa maissa, joissa on läsnä vähintään yksi viisumihakemuksia käsittelevä konsulaatti. Tästä voisi olla etua noin 100 000 hakijalle, koska he voisivat tehdä hakemuksen asuinmaassaan eikä heidän tarvitsisi enää matkustaa sellaiseen maahan, jossa toimivaltainen jäsenvaltio on läsnä tai edustettuna. Kaikkien toimintavaihtoehtojen taloudellisia vaikutuksia pidettiin suhteellisen vaatimattomina. Itse asiassa ongelman luonteen vuoksi toimintavaihtoehdoilla ei pyritty ensisijaisesti lisäämään talouskasvua vaan tarjoamaan parempaa palvelua viisuminhakijoille ja luomaan hyvä oikeudellinen kehys jäsenvaltioita varten niiden resurssien käytön järkeistämiseksi. ’Pakollisen edustuksen’ rahoitusvaikutusten ei katsottu olevan merkittävät, koska jos jollekin jäsenvaltiolle jossakin kolmannessa maassa esitetään enemmän viisumihakemuksia, kyseinen valtio on periaatteessa jo varmistanut konsuliedustuksen olemalla läsnä tai edustettuna. Sen lisäksi viisumimaksu kattaa periaatteessa käsittelyn keskimääräiset kustannukset. Muilla kuin sääntelytoimenpiteitä koskevilla ehdotuksilla katsottiin olevan hyvin vähän myönteistä vaikutusta ongelmien ratkaisemiseen tai toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamiseen, joten niitä ei pidetty kovinkaan tehokkaina. Arviointikertomuksessa ehdotetaan ja tässä ehdotuksessa käsitellään lukuisia muita (useimmiten hyvin teknisiä) näkökohtia. Vaikutusten arviointi ei kata näitä näkökohtia, koska suunnitelluilla muutoksilla ei katsottu olevan merkittäviä tai mitattavia budjettivaikutuksia tai yhteiskunnallisia tai taloudellisia vaikutuksia. Ehdotetuista muutoksista useimmilla pyritään selkeyttämään tai muuttamaan tai täydentämään tiettyjä viisumisäännöstön säännöksiä niiden sisältöä muuttamatta. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Yhteenveto Ehdotetut muutokset koskevat seuraavia näkökohtia: On tarkistettu säännöksiä, jotka koskevat yksittäisten jäsenvaltioiden tiettyjen kolmansien maiden kansalaisilta edellyttämän lentokentän kauttakulkuviisumin käyttöönottoa, avoimuuden ja suhteellisuuden varmistamiseksi (3 artikla). Asetukseen on lisätty määritelmät ’VIS-rekisteröidyt hakijat’ ja ’VIS-rekisteröidyt säännöllisesti matkustavat henkilöt’, jotta voidaan tehdä selvä ero viisuminhakijoiden eri ryhmien välillä ja ottaa samalla huomioon viisumitietojärjestelmän täysimääräinen käyttö (2 artikla). Tämä erottelu otetaan huomioon menettelyn kaikissa vaiheissa (5, 10, 12, 13, 18 ja 21 artikla). Yleiskatsaus siitä, miten menettelyjä on helpotettu, esitetään seuraavassa. || Hakemuksen jättäminen henkilökohtaisesti || Sormenjälkien ottaminen || Liiteasiakirjat || Myönnettävä viisumi Ensikertalainen hakija – ei VIS-rekisteröity || KYLLÄ || KYLLÄ || Kattava luettelo kaikista maahantulon edellytyksistä || Matkan tarkoitusta vastaava kertaviisumi. Toistuvaisviisumien myöntäminen on kuitenkin mahdollista, jos konsulaatti pitää hakijaa luotettavana. VIS-rekisteröity hakija (joka ei matkusta säännöllisesti) || EI || EI, paitsi jos sormenjälkiä ei ole kerätty viimeisten 59 kuukauden aikana || Kattava luettelo kaikista maahantulon edellytyksistä || Kertaviisumi tai toistuvaisviisumi VIS-rekisteröity säännöllisesti matkustava henkilö || EI || EI || Ainoastaan todiste matkan tarkoituksesta Oletus (’viisumihistorian’ perusteella) siitä, että maahanmuutto- ja turvallisuusriskejä sekä oleskelukustannusten kattamiseen riittäviä varoja koskevat maahantulon edellytykset ovat täyttyneet. || Ensimmäinen hakemus: toistuvaisviisumi kolmeksi vuodeksi Myöhemmät hakemukset: toistuvaisviisumi viideksi vuodeksi Toimivaltaista jäsenvaltiota koskevia säännöksiä (5 artikla) on yksinkertaistettu, jotta hakijoiden olisi helpompi tietää, mihin hakemus tulee jättää, ja sen varmistamiseksi, että he voivat periaatteessa aina jättää hakemuksen asuinmaassaan. Tällä tarkoitetaan, että silloin kun toimivaltainen jäsenvaltio ei ole läsnä eikä edustettuna tietyssä paikassa, hakijalla on oikeus tehdä hakemus jossakin läsnä olevista konsulaateista artiklassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti. Näillä säännöksillä myönnetään tiettyjä, menettelyjä koskevia helpotuksia unionin kansalaisten lähisukulaisille heidän liikkuvuutensa parantamiseksi ja erityisesti perhevierailujen helpottamiseksi (8, 13, 14 ja 20 artikla). Ensinnäkin säännöksillä myönnetään helpotuksia perheenjäsenille, jotka aikovat vierailla sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, ja kolmannessa maassa oleskeleville unionin kansalaisten perheenjäsenille, jotka haluavat vierailla yhdessä EU-kansalaisten kanssa siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia nämä ovat. Kumpikaan näistä henkilöryhmistä ei kuulu direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan. EU:n useiden kolmansien maiden kanssa tekemät ja täytäntöönpanemat viisumihelpotussopimukset osoittavat, kuinka tärkeää on helpottaa tällaisia vierailuja: Ukrainan ja Moldovan kanssa viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyillä muutetuilla sopimuksilla sekä Armenian ja Azerbaidžanin kanssa viisumien myöntämisen helpottamisesta äskettäin tehdyillä sopimuksilla (esim. viisumimaksun perimättä jättäminen ja pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumien myöntäminen) helpotetaan näiden kolmansien maiden kansalaisten vierailuja sellaisten lähisukulaisten luokse, joilla on oleskelujäsenvaltion kansalaisuus. Tämä unionin käytäntö pitäisi ottaa yleiseen käyttöön viisumisäännöstön avulla. Toiseksi säännösten mukaisesti samat helpotukset myönnetään vähintäänkin direktiivin 2004/38/EY kattamissa tilanteissa oleville henkilöille. Kuten direktiivin 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vaatia maahantuloviisumia EU-kansalaisen perheenjäseneltä, joka ei ole EU-kansalainen, silloin kun kyseinen EU-kansalainen käyttää oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Unionin tuomioistuin[5] vahvistaa, että tällaisilla perheenjäsenillä on oikeus päästä asianomaisen jäsenvaltion alueelle sekä oikeus saada tätä varten viisumi. Direktiivin 5 artiklan 2 kohdan toisen kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on kaikin tavoin helpotettava[6] näiden henkilöiden tarvitsemien viisumien saantia. Tällaiset viisumit on myönnettävä maksutta mahdollisimman pian nopeutettua menettelyä noudattaen. On syytä huomata, että edellä mainitun direktiivin 2004/38/EY 5 artiklan 2 kohdan säännös vastaa pääosin samalla direktiivillä kumotun direktiivin 68/360/ETY[7] 3 artiklan 2 kohdan säännöstä. Direktiivin 68/360/ETY 3 artiklan 2 kohta hyväksyttiin aikana, jolloin yhteisön toimivaltaan ei kuulunut viisumeita koskevan lainsäädännön antaminen. Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta 1. toukokuuta 1999 alkaen yhteisön toimivaltaan sisältyy viisumeita koskevan lainsäädännön antaminen. Tätä nykyisin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimuksen’, 77 artiklaan sisältyvää toimivaltaa käytettiin hyväksyttäessä viisumisäännöstö. On suotavaa selkeyttää direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettuja helpotuksia, ja on asianmukaista tehdä se viisumisäännöstöllä, jossa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt viisumien myöntämistä koskevista edellytyksistä ja menettelyistä. Samalla kun kunnioitetaan jäsenvaltioiden vapautta myöntää lisähelpotuksia, olisi tietyille sellaisten unionin kansalaisten lähisukulaisille, jotka eivät ole hyödyntäneet oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti unionin alueella, ehdotettuja helpotuksia sovellettava vähintäänkin direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa. Tällaisiin helpotuksiin kuuluu direktiivin 2004/38/EY 5 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa olevan velvollisuuden yhtenäinen täytäntöönpano viisumisäännöstöllä niissä jäsenvaltioissa, joita viisumisäännöstö sitoo. Viisumimaksun perimättä jättämistä koskevista säännöksistä tehdään pakolliset hakijoiden yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi (14 artikla). Sellaisten hakijoiden ryhmiä, joilta ei peritä viisumimaksua, on laajennettu, esim. alle 18-vuotiaiset alaikäiset, tai täydennetty (sellaisten unionin kansalaisten lähisukulaiset, jotka eivät käytä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen). Menettelyjä helpotetaan monin tavoin: – On kumottu periaate, jonka mukaan kaikkien hakijoiden on jätettävä hakemus henkilökohtaisesti (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.1 kohta, 7 kappale).Yleensä hakijoiden henkilökohtaista läsnäoloa konsulaatissa tai ulkoisen palveluntarjoajan tiloissa edellytetään ainoastaan viisumitietojärjestelmään tallennettavien sormenjälkien ottamiseksi (9 artikla). – Hakemuksen jättämisen määräaikaa on pidennetty, jotta matkustajat voivat suunnitella matkoja etukäteen ja välttää ruuhka-aikoja. Vastaavasti hakemuksen jättämiselle on asetettu vähimmäismääräaika, jotta jäsenvaltioilla on aikaa hakemusten perusteellista arviointia ja työn organisointia varten (8 artikla). – Tavallista viisumihakemuslomaketta (liite I) on yksinkertaistettu, ja asetukseen on lisätty maininta hakemuslomakkeen täyttämisestä sähköisesti (10 artikla). – Asetuksen liitteessä II esitetty luettelo liiteasiakirjoista ei ole enää ohjeellinen. Sen lisäksi erotetaan toisistaan tuntemattomat hakijat ja VIS-rekisteröidyt säännöllisesti matkustavat henkilöt sen mukaan, mitä liiteasiakirjoja heiltä vaaditaan (13 artikla). Asetuksen 13 artiklassa on vahvistettu säännöksiä, jotka koskevat valmistelevaa työtä paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa luettelojen mukauttamiseksi paikallisiin olosuhteisiin. – Tuntemattoman viisuminhakijan (siis henkilön, joka ei ole hakenut viisumia aikaisemmin) olisi todistettava, että hän täyttää viisumin myöntämistä koskevat edellytykset. – Tässä yhteydessä kiinnitetään huomiota asiassa Koushkaki[8] äskettäin annettuun tuomioon, jonka mukaan viisumisäännöstön 23 artiklan 4 kohtaa, 32 artiklan 1 kohtaa ja 35 artiklan 6 kohtaa (uudelleenlaaditun viisumisäännöstön 20 artiklan 4 kohtaa, 29 artiklan 1 kohtaa ja 32 artiklan 5 kohtaa) ”on tulkittava siten, että jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat yhtenäistä viisumia koskevan hakemuksen tutkittuaan evätä kyseisen viisumin hakijalta vain siinä tapauksessa, että hakijaa vastaan voidaan vedota johonkin näissä säännöksissä luetelluista viisumin epäämisperusteista. Näillä viranomaisilla on kyseistä hakemusta tutkiessaan näiden säännösten soveltamisedellytysten sekä merkityksellisten tosiseikkojen arvioinnin osalta laaja harkintavalta, kun ne päättävät, voidaanko hakijaa vastaan vedota johonkin näistä epäämisperusteista.” – Euroopan unionin tuomioistuin totesi myös, että viisumisäännöstön 32 artiklan 1 kohtaa (nyt 29 artiklan 1 kohtaa), kun sitä luetaan yhdessä sen 21 artiklan 1 kohdan (nyt 18 artiklan 1 kohdan) kanssa, ”on tulkittava siten, että edellytyksenä jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten velvollisuudelle myöntää yhtenäinen viisumi on se, ettei niillä hakijan asuinmaan yleinen tilanne ja toisaalta hänen henkilökohtainen tilanteensa, jotka on selvitettävä hakijan antamien tietojen nojalla, huomioon ottaen ole perusteltua syytä epäillä hakijan aikomusta poistua jäsenvaltioiden alueelta ennen kuin haetun viisumin voimassaolo päättyy”. – Olisi oletettava, että ’VIS-rekisteröidyt säännöllisesti matkustavat henkilöt’ täyttävät laittoman maahanmuuton riskiä ja oleskelukustannusten kattamiseen tarvittavia varoja koskevat maahantulon edellytykset. Tämä oletus olisi kuitenkin voitava peruuttaa yksittäisissä tapauksissa. – Ehdotuksessa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden viranomaiset voivat kiistää oletuksen maahantulon edellytysten täyttymisestä yksittäisissä tapauksissa, sekä se, millaisin perustein näin voidaan tehdä (18 artiklan 9 kohta). – Lyhennetään määräaikaa, jossa viisumihakemuksesta on tehtävä päätös (20 artikla), koska myös ennalta kuulemiseen varattua aikaa lyhennetään (19 artikla). Otetaan käyttöön lyhemmät määräajat oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien unionin kansalaisten perheenjäsenten ja sellaisten unionin kansalaisten lähisukulaisten, jotka eivät käytä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, hakemusten tutkimista varten. – On mahdollista myöntää toistuvaisviisumi, joka on voimassa pidempään kuin matkustusasiakirja (11 artiklan a kohta). – Matkasairausvakuutusta koskevat säännökset olisi poistettava, koska kyseisen vakuutuksen lisäarvoa ei milloinkaan onnistuttu näyttämään (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.2 kohta, 14 kappale). – Vakiolomake viisumin epäämisestä, mitätöimisestä tai kumoamisesta ilmoittamista ja sen perustelemista varten on tarkistettu, jotta se kattaa lentokentän kauttakulkuviisumin epäämistä koskevat erityiset perusteet ja jotta varmistetaan, että asianomaiselle henkilölle ilmoitetaan asianmukaisesti muutoksenhakumenettelyistä. – On annettu säännöksiä, jotka poikkeavat viisumien myöntämistä poikkeuksellisesti ulkorajalla koskevista yleisistä säännöksistä. Pyrkiessään edistämään lyhytaikaista matkailua jäsenvaltiot voivat myöntää viisumeja ulkorajoilla väliaikaisen menettelyn nojalla, kun menettelyn organisatoriset järjestelyt on annettu tiedoksi ja julkaistu (33 artikla). – On lisätty joustavat säännöt, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden optimoida resurssien käytön, lisätä konsuliedustuksen kattavuutta ja kehittää jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä (38 artikla). – Sitä, että jäsenvaltiot käyttävät ulkoisia palveluntarjoajia, ei enää pidetä viimeisenä keinona. – Jäsenvaltioita ei velvoiteta varaamaan hakijoille mahdollisuutta jättää hakemus suoraan konsulaattiin paikoissa, joissa ulkoinen palveluntarjoaja on valtuutettu keräämään viisumihakemukset (poistetaan entisen 17 artiklan 5 kohta). Tapaamisaika olisi kuitenkin myönnettävä välittömästi oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien unionin kansalaisten perheenjäsenille ja sellaisten unionin kansalaisten lähisukulaisille, jotka eivät käytä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, sekä hakijoille, jotka voivat perustella hätätapauksen olemassaolon. – Jäsenvaltioiden olisi raportoitava vuosittain komissiolle yhteistyöstä ulkoisten palveluntarjoajien kanssa, mukaan lukien palveluntarjoajien valvonnasta. – Edustusjärjestelyjä koskevia säännöksiä yksinkertaistetaan (39 artikla) (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.5 kohta, 20 kappale, ja 2.1.4 kohta, 41 kappale). – Kuten arviointikertomuksessa (3.2 kohta) selitettiin, riittävän yksityiskohtaisten tilastotietojen puute estää tiettyjen säännösten täytäntöönpanon arviointia. Sen vuoksi muutetaan liitettä VII siten, että varmistetaan kaikkien asiaankuuluvien tietojen kerääminen riittävästi eriytettyinä, jotta voidaan tehdä perusteellinen arviointi. Kaikki tällaiset tiedot voidaan ottaa (jäsenvaltioittain) viisumitietojärjestelmästä, lukuun ottamatta tietoja maksutta myönnettyjen viisumien lukumäärästä, mutta kun otetaan huomioon yhteys jäsenvaltion valtion kassaan, näidenkin tietojen pitäisi olla helposti saatavissa. – Vahvistetaan yleisölle suunnattua tiedotusta koskevaa oikeudellista kehystä (45 artikla): – komissio luo Schengen-alueen yhteisen viisumiaiheisen internetsivuston – komissio laatii mallin siitä, mitä tietoja viisuminhakijoille annetaan. Tekniset muutokset – Poistetaan viittaus ”kauttakulkuun” matkan tarkoituksena (lähinnä 1 artiklan 1 kohta), kun otetaan huomioon, että lyhytaikaisia viisumeita ei sidota tarkoitukseen. Viittaus on säilytetty ainoastaan silloin, kun siihen viitataan matkan tarkoituksena, esim. viisumisäännöstön liitteessä II luetellaan tarvittavat liiteasiakirjat matkan tarkoituksen mukaan. – Vahvistetaan yhdenmukaiset säännöt sellaisia tilanteita varten, joissa henkilötodistus ja voimassa oleva viisumi ovat kadonneet (7 artikla). – Asetetaan täsmälliset määräajat (15 päivää) jäsenvaltioiden ilmoituksille, jotka koskevat edustusjärjestelyjä, ennalta kuulemista ja jälkikäteen annettavia tietoja. – Delegoidaan SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti komissiolle valta muuttaa asetuksen muita kuin keskeisiä osia, kuten luetteloa niistä kolmansista maista, joiden kansalaisilta vaaditaan lentokentän kauttakulkuviisumi heidän kulkiessaan jäsenvaltioiden alueella sijaitsevien lentokenttien kansainvälisen alueen kautta (liite III), ja luetteloa oleskeluluvista, joiden haltijoilta ei vaadita lentokentän kauttakulkuviisumia jäsenvaltioiden lentokentillä (liite IV). – SEUT-sopimuksen 291 artiklan mukaisesti komissiolle olisi siirrettävä toimivalta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan kussakin paikassa paikallisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi käytettävä luettelo liiteasiakirjoista, viisumitarrojen täyttämistä ja kiinnittämistä koskevat yksityiskohdat sekä säännöt viisumeiden myöntämisestä merenkulkijoille ulkorajoilla. Sen vuoksi entiset liitteet VII, VIII ja IX olisi poistettava. Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohta. Tässä ehdotuksessa laaditaan uudelleen yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö), jonka perustana ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen vastaavat säännökset eli sen 62 artiklan 2 kohdan a alakohta ja b alakohdan ii alakohta. Toissijaisuusperiaate Unionille annetaan SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdassa toimivalta säätää toimenpiteistä, jotka koskevat ”viisumeita ja muita lyhytaikaisia oleskelulupia koskevaa yhteistä politiikkaa”. Tässä ehdotuksessa pysytään tässä määräyksessä asetetuissa rajoissa. Tämän ehdotuksen tavoitteena on kehittää ja parantaa viisumisäännöstön toimenpiteitä, jotka koskevat edellytyksiä ja menettelyjä viisumien myöntämiseksi enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana kestävää oleskelua varten jäsenvaltioiden alueella. Jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan tätä tavoitetta yksinään, koska viisumisäännöstö on voimassa oleva unionin säädös, jota ainoastaan unioni itse voi muuttaa. Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaan unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Toimenpiteet on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Viisumisäännöstö luotiin vuonna 2009 asetuksella sen varmistamiseksi, että sitä sovellettaisiin samalla tavoin kaikissa Schengenin säännöstöä soveltavissa jäsenvaltioissa. Ehdotettu aloite on voimassa olevan asetuksen muutos, joten se voidaan toteuttaa ainoastaan asetuksen muodossa. Sisältönsä puolesta tämä aloite rajoittuu voimassa olevan asetuksen parantamiseen ja perustuu siihen sisältyviin poliittisiin tavoitteisiin ja yhteen uuteen tavoitteeseen, joka on talouskasvu. Ehdotus on tämän vuoksi suhteellisuusperiaatteen mukainen. Sääntelytavan valinta Tällä ehdotuksella laaditaan uudelleen yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö). Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotetulla muutoksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. 5. LISÄSEIKAT Perussopimuksiin liitetyistä pöytäkirjoista ja kolmansien maiden kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista aiheutuvat seuraukset Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osasto, joten siihen sovelletaan ns. vaihtelevan geometrian järjestelmää, joka perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan asemasta tehtyihin pöytäkirjoihin sekä Schengen-pöytäkirjaan. Tämä ehdotus koskee Schengenin säännöstön kehittämistä. Sen vuoksi on otettava huomioon eri pöytäkirjoista aiheutuvat seuraukset Tanskalle, Irlannille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Islannille ja Norjalle sekä Sveitsille ja Liechtensteinille. Samoin on otettava huomioon useista liittymisasiakirjoista aiheutuvat seuraukset. Näiden valtioiden tilannetta kuvaillaan yksityiskohtaisesti tämän asetusehdotuksen johdanto-osan 49–57 kappaleessa. Tässä ehdotuksessa esitetty vaihtelevan geometrian järjestelmä vastaa alkuperäiseen viisumisäännöstöön sovellettavaa järjestelmää. Siihen on kuitenkin lisätty viittaus vuonna 2011 tehtyyn Kroatian liittymisasiakirjaan. Yhteys samaan aikaan tehtävään ehdotukseen asetukseksi kiertomatkaviisumin luomisesta[9] Tähän ehdotukseen lainsäädäntömenettelyn aikana mahdollisesti tehtävillä muutoksilla on vaikutusta asetusehdotukseen kiertomatkaviisumin luomisesta, joten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että varmistetaan tarvittava synergia näiden kahden ehdotuksen välillä neuvotteluprosessin aikana. Jos neuvottelujen aikana näyttää siltä, että nämä kaksi ehdotusta voidaan hyväksyä samanlaisissa aikarajoissa, komissio aikoo yhdistää ne yhdeksi uudelleenlaadintaehdotukseksi. Jos lainsäätäjät pääsevät sopimukseen tästä ehdotuksesta ennen kuin voidaan olettaa, että lähiaikoina päästään sopimukseen myös kiertomatkaviisumin luomista koskevasta asetusehdotuksesta, tässä ehdotuksessa olevia suunniteltuun kiertomatkaviisumiin liittyviä säännöksiä (3 artiklan 7 kohta, 12 artiklan 3 kohta, 18 artiklan 6 kohta) ei pitäisi säilyttää vaan lisätä ne viisumisäännöstöön myöhemmin tehtävällä muutoksella sen jälkeen, kun kiertomatkaviisumiehdotuksesta on lopulta päästy sopimukseen. Yhteenveto ehdotetuista muutoksista 1 artikla – Muutokset viisumisäännöstöön 1 artikla – Kohde ja soveltamisala – Horisontaalinen muutos: koko tekstistä on poistettava viittaukset sanaan ”kauttakulku” silloin kun se viittaa matkan tarkoitukseen. 2 artikla – Määritelmät – Lisätään 6 kohta, jossa viitataan ’kiertomatkaviisumin’ määritelmään kyseistä viisumia koskevassa asetuksessa. – Lisätään 7 kohta, jossa määritellään (unionin kansalaisten) ’lähisukulaiset’. – Lisätään 8 kohta, jossa määritellään ’VIS-rekisteröity hakija’ sen varmistamiseksi, että viisumitietojärjestelmästä saadaan täysi hyöty. – Lisätään 9 kohta, jossa määritellään ’VIS-rekisteröity säännöllisesti matkustava henkilö’ sen varmistamiseksi, että viisumitietojärjestelmästä saadaan täysi hyöty ja että hakijan ’viisumihistoria’ otetaan huomioon. – Lisätään 12 kohta, jossa ’voimassa oleva’ on määritelmänsä mukaisesti sellainen, jonka voimassaolo ei ole päättynyt ja joka ei ole virheellinen, väärä tai väärennetty. – Lisätään 16 kohta, jossa määritellään ’merenkulkija’ sen varmistamiseksi, että kaikki aluksilla työskentelevä henkilöstö hyötyy menettelyjen helpottamisesta. 3 artikla – Kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan lentokentän kauttakulkuviisumi – Tarkistetaan 4 kohdan säännöksiä, jotka koskevat yksittäisten jäsenvaltioiden tiettyjen kolmansien maiden kansalaisilta edellyttämän lentokentän kauttakulkuviisumin käyttöönottoa, jotta asianmukainen institutionaalinen oikeudellinen kehys kattaa ne. 5 artikla – Jäsenvaltio, joka on toimivaltainen käsittelemään hakemuksen ja tekemään siitä päätöksen – Muutetaan 1 kohdan b alakohtaa siten, että säilytetään ainoastaan yksi objektiivinen kriteeri, nimittäin ’oleskelun kesto’, määritettäessä jäsenvaltio, joka on toimivaltainen tutkimaan hakemuksen silloin, kun suunniteltu matka käsittää yhtä useamman kohteen. On lisätty myös säännöksiä kattamaan tilanteet, joissa matkustaja aikoo tehdä useita matkoja eri jäsenvaltioihin lyhyen ajan sisällä, esim. kahden kuukauden aikana. – Muutetaan 2 kohtaa sellaisten tilanteiden huomioimiseksi, joissa ”toimivaltainen” jäsenvaltio ei ole läsnä eikä edustettuna siinä kolmannessa maassa, jossa hakija laillisesti oleskelee. Säännökset kattavat kaikki mahdolliset tilanteet, ja niissä tarjotaan ratkaisuja, joissa ilmenee Schengen-yhteistyön perustana olevan yhteistyön henki ja luottamus. 7 artikla – Toimivalta myöntää viisumi jäsenvaltion alueella laillisesti oleville kolmansien maiden kansalaisille – Muutetaan 1 kohtaa 5 artiklan muuttamisen seurauksena. – Lisätään 2 ja 3 kohta yhdenmukaisen oikeudellisen kehyksen luomiseksi sellaisia tilanteita varten, joissa kolmannen maan kansalainen hukkaa matkustusasiakirjansa tai se varastetaan häneltä jäsenvaltioiden alueella oleskelun aikana. 8 artikla – Hakemuksen jättämistä koskevat käytännön ohjeet – Artiklan 1 kohdassa hakemuksen jättämiselle vahvistetaan pisin ja lyhin mahdollinen määräaika. – Lisätään 3 kohta, jossa säädetään, että tietyissä tilanteissa unionin kansalaisten sukulaisille olisi myönnettävä helpotuksia ja tapaamisaika olisi myönnettävä välittömästi. – Muutetaan 4 kohtaa siten, että valinnaisesta (’voi’) tehdään pakollinen (’on sallittava’), mikä tarkoittaa sitä, että kiireelliset tapaukset on aina käsiteltävä välittömästi. – Muutetaan 5 kohtaa sääntöjen selkeyttämiseksi siitä, kuka voi jättää hakemuksen hakijan puolesta, ja lisätään viittaus ammatillisiin, koulutus-, urheilu- tai kulttuuriyhdistyksiin tai ‑järjestöihin kaupallisista organisaatioista erillisinä. – Entisen 40 artiklan 4 kohta on siirretty tähän 6 kohdaksi muutettuna siten, että se kattaa ainoastaan yhden säännöksen, jonka mukaan hakijoita voidaan vaatia käymään henkilökohtaisesti ainoastaan yhdessä toimipaikassa hakemuksen jättämiseksi. 9 artikla – Hakemuksen jättämistä koskevat yleiset säännöt – Artiklan 1 kohta on korvattu uudella tekstillä, jotta otetaan huomioon sellaisen yleisperiaatteen kumoaminen, jonka mukaan kaikkien hakijoiden on jätettävä hakemus henkilökohtaisesti (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.1 kohta, 7 kappale). – Muutetaan 2 kohtaa 1 kohdan muuttamisen seurauksena. 10 artikla – Hakemuslomake – Muutetaan 1 kohtaa lisäämällä siihen viittaus mahdollisuudesta täyttää hakemuslomake sähköisesti. – Lisätään 2 kohta sen varmistamiseksi, että hakemuslomakkeen sähköinen versio vastaa täsmälleen liitteessä I olevaa hakemuslomaketta. – Yksinkertaistetaan 4 kohtaa sen varmistamiseksi, että lomake on aina saatavilla vähintään sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon viisumia haetaan, ja toimipisteen sijaintimaan virallisella kielellä. 11 artikla – Matkustusasiakirja – Muutetaan a alakohtaa lisäämällä viittaus uuteen säännökseen 21 artiklan 2 kohdassa, ks. jäljempänä. – Muutetaan b alakohtaa sen varmistamiseksi, että hakijan matkustusasiakirjassa on yksi tyhjä aukeama, jotta viisumitarra sekä maahantulo- ja maastalähtöleimat voidaan panna vierekkäin. Tämä helpottaa rajatarkastuksia (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.2 kohta, 11 kappale). 12 artikla – Biometriset tunnisteet – Muutetaan 2 ja 4 kohtaa 9 artiklan 1 kohdan muuttamisen seurauksena. – Muutetaan 3 kohtaa ’kiertomatkaviisumia’ koskevan ehdotuksen huomioon ottamiseksi. 13 artikla – Liiteasiakirjat – Lisätään 2 kohta, jotta otetaan huomioon VIS-rekisteröidyille säännöllisesti matkustaville henkilöille myönnettävät helpotetut menettelyt, mikä tarkoittaa, että tähän ryhmään kuuluvien hakijoiden täytyy esittää ainoastaan todiste matkan tarkoituksesta. – Lisätään 3 kohta, jotta tietyissä tilanteissa unionin kansalaisten sukulaisille voidaan myöntää helpotuksia tai jotta tällaisia helpotuksia voidaan selkeyttää. – Muutetaan 4 kohtaa sen vahvistamiseksi, että liitteessä II esitetty yhtenäinen luettelo hakijoilta vaadittavista liiteasiakirjoista on tyhjentävä. – Lisätään 6 kohta sen varmistamiseksi, että hakijat voivat faksata alkuperäiset liiteasiakirjat tai toimittaa niiden jäljennökset. Tämän jälkeen hakijoiden olisi toimitettava alkuperäiset asiakirjat paitsi erityistapauksissa, jolloin alkuperäinen asiakirja voidaan vaatia ainoastaan, jos asiakirjojen aitous herättää epäilyksiä. – Lisätään 7 kohdan a alakohtaan viittaus ’yksityiseen’ majoitukseen. – Lisätään 10 kohta täytäntöönpanosäännösten huomioon ottamiseksi. 14 artikla – Viisumimaksu – Nostetaan 3 kohdan a alakohdassa olevaa ikärajaa, jotta viisumimaksua ei peritä alle 18-vuotiailta alaikäisiltä (aikaisemmin alle 6-vuotiailta), ja näin poistetaan 6–12-vuotiaita koskevat alennukset sekä mahdollisuus jättää viisumimaksu perimättä samalta ikäryhmältä. – Muutetaan 3 kohdan c alakohtaa, jotta viittaus sen kattamiin henkilöryhmiin on selvä. – Artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan viisumimaksu on pakko jättää perimättä virka- ja diplomaattipassien haltijoilta. – Artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaan viisumimaksu on pakko jättää perimättä sellaisilta 25-vuotiailta ja sitä nuoremmilta, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin, ja näin poistetaan mahdollisuus jättää viisumimaksu perimättä samalta ryhmältä ja pakko jättää viisumimaksu perimättä 25-vuotiailta ja sitä nuoremmilta edustajilta, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin. – Lisätään f ja g alakohta viisumimaksun perimättä jättämiseksi tietyissä tilanteissa unionin kansalaisten sukulaisilta tai sen selkeyttämiseksi, miten heihin sovelletaan viisumimaksuista vapauttamista. Katso myös komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.3 kohta, 15 kappale. 15 artikla – Palvelumaksu – Poistetaan 1 kohdassa palvelumaksun yhteydessä oleva sana ’lisäksi’. – Muutetaan 3 kohtaa 14 artiklan muuttamisen seurauksena. 18 artikla – Maahantulon edellytysten tarkastaminen ja riskinarviointi – Lisätään 2 kohta, jotta otetaan huomioon 2 artiklaan lisätty 9 kohta ja 13 artiklan 1 kohtaan lisätty e alakohta. – Lisätään 3 kohta sen selkeyttämiseksi, että on jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vastuulla perustella maahantulon edellytysten täyttämistä koskevan oletuksen peruuttaminen yksittäisissä tapauksissa, sekä sen määrittämiseksi, millaisin perustein peruuttamisesta voidaan päättää. – Muutetaan 6 kohtaa kiertomatkaviisumia koskevan ehdotuksen huomioon ottamiseksi ja poistetaan harhaanjohtava ilmaus ”toisen jäsenvaltion myöntämän”. – Muutetaan 10 kohtaa, jotta jäsenvaltiot voivat mieluummin käyttää nykyaikaisia viestintävälineitä hakijan haastattelemiseksi kuin vaatia hakijaa saapumaan henkilökohtaisesti konsulaattiin. 19 artikla – Ennalta kuuleminen – Muutetaan 2 kohtaa, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot antavat vastauksensa viiden eikä seitsemän päivän kuluessa kuulemisesta. – Artiklan 3 kohdassa varmistetaan, että jäsenvaltiot ilmoittavat ennalta kuulemisesta viimeistään 15 kalenteripäivää ennen toimenpiteen käyttöönottoa, jotta hakijoille ilmoitetaan siitä ajoissa ja jotta muut jäsenvaltiot voivat valmistautua teknisesti. – Poistetaan vanhentunut 5 kohta. 20 artikla – Hakemusta koskeva päätös – Artiklan 1 kohdan mukaan päätöksentekoon varattu aika lyhennetään enintään 10 kalenteripäivään. Tämä muutos tehdään 19 artiklan 2 kohdan muuttamisen seurauksena ja viisumisäännöstön täytäntöönpanon arvioinnista saatujen tulosten perusteella (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.6 kohta, 22 kappale). – Muutetaan 2 kohtaa päätöksentekoon varatun enimmäismääräajan lyhentämiseksi 20 päivään, ja poistetaan kohdan loppuosa, koska on poistettu säännös, jonka nojalla edustettu jäsenvaltio voi vaatia, että sitä kuullaan asioissa, joihin sovelletaan edustusta. – Lisätään 3 kohta helpotusten myöntämiseksi tietyissä tilanteissa unionin kansalaisten lähisukulaisille ja sen selkeyttämiseksi, millaisista muutoksista on kyse. – Poistetaan entinen 3 kohta, koska lyhytaikaista viisumia koskevan hakemuksen tutkimiseen ei pitäisi sallia käytettävän 60 kalenteripäivää. – Poistetaan 4 kohdan d alakohta, koska on poistettu säännös, joka mahdollisti edustetun jäsenvaltion kuulemisen. Näin poistetaan vaatimus siitä, että edustetun jäsenvaltion on käsiteltävä tietyt asiat pikemminkin kuin edustavan jäsenvaltion. 21 artikla – Yhtenäisen viisumin myöntäminen – Korvataan 2 kohdalla entisen 24 artiklan 1 kohdan neljäs ja viides alakohta. – Muutetaan 2 kohdan ensimmäistä kohtaa siten, että poistetaan viittaus ’kahteen maahantuloon’ turhana ja viitataan mahdollisuuteen myöntää toistuvaisviisumi, joka on voimassa kauemmin kuin matkustusasiakirja. – Lisätään 3 ja 4 kohta, jotta otetaan huomioon 2 artiklan muutettu 10 kohta ja otetaan käyttöön puolueettomasti määritellyt kriteerit tiettyjen helpotusten myöntämistä varten. – Muutetaan 5 kohtaa siten, että se kattaa muutkin viisuminhakijat, joille voidaan myöntää toistuvaisviisumi. 24 artikla – Viisumitarran täyttöohjeet – Lisätään 2 kohta 51 artiklan 2 kohdan huomioon ottamiseksi. – Muutetaan 3 kohtaa, jotta vahvistetaan säännöksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden huomautuksia viisumitarroista (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 2.1.1.6 kohta, 27 kappale). – Muutetaan 5 kohtaa sen varmistamiseksi, että ainoastaan kertaviisumi voidaan myöntää käsin täytettynä. 25 artikla – Täytetyn viisumitarran mitätöinti – Muutetaan 2 kohtaa, jotta otetaan huomioon tarve luoda asianmukainen oikeusperusta viisumikäsikirjassa suositellulle parhaalle käytännölle. 26 artikla – Viisumitarran kiinnittäminen – Lisätään 2 kohta 51 artiklan 2 kohdan säännösten huomioon ottamiseksi. 28 artikla – Muiden jäsenvaltioiden keskusviranomaisille ilmoittaminen – Muutetaan 2 kohtaa oikea-aikaisen tiedottamisen varmistamiseksi muille jäsenvaltioille (ks. 19 artiklaa koskevat huomautukset). 29 artikla – Viisumin epääminen – Poistetaan 1 kohdan a alakohdan vii alakohta, koska matkasairausvakuutusta koskeva vaatimus on poistettu. – Muutetaan 3 kohtaa lisäämällä viittaus siitä, että jäsenvaltioiden on annettava yksityiskohtaiset tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä. – Poistetaan 4 kohta, koska on poistettu säännös, jonka mukaan edustetun jäsenvaltion on käsiteltävä tietyt asiat pikemminkin kuin edustavan jäsenvaltion. 31 artikla – Mitätöinti ja kumoaminen – Muutetaan 4 kohtaa 13 artiklaan tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi. 32 artikla – Ulkorajalla poikkeuksellisesti haettavat viisumit – Otsikkoa muutetaan 33 artiklan lisäämisen seurauksena. – Poistetaan 2 kohta, koska matkasairausvakuutusta koskeva vaatimus on poistettu. 33 artikla – Ulkorajalla väliaikaisen menettelyn nojalla haettavat viisumit – Nämä säännökset on lisätty asetukseen, jotta jäsenvaltiot voivat edistää lyhytaikaista matkailua. Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää viisumeja ulkorajoilla myös väliaikaisen menettelyn nojalla eikä pelkästään tapauskohtaisesti kunkin kolmannen maan kansalaisen henkilökohtaisen tilanteen perusteella. Artiklassa asetetaan väliaikaisen menettelyn organisatorisista järjestelyistä ilmoittamista ja julkaisemista koskevat säännöt ja vahvistetaan, että myönnetyn viisumin voimassaolo rajoitetaan sen myöntäneen jäsenvaltion alueelle. – Artiklan 6 kohdassa täsmennetään jäsenvaltion raportointivaatimukset. 34 artikla – Viisumin myöntäminen ulkorajalla merenkulkijoille – Lisätään 3 kohta 51 artiklan 2 kohdan säännösten huomioon ottamiseksi. 38 artikla – Konsulaattien organisointi ja yhteistyö – Artiklan 1 kohdan toinen virke on vanhentunut. – Muotoillaan uudelleen 2 kohdan b alakohta, koska entinen 41 artikla kumotaan ja koska ulkoistamista ei enää pidetä viimeisenä keinona. – Korvataan 4 kohta lisäämällä 8 artiklaan 6 kohta. 39 artikla – Edustusjärjestelyt – Artiklan 1 kohta vastaa entisen 8 artiklan 1 kohtaa. – Artiklan 2 kohdassa kuvataan hakemusten ja tietojen keruuta ja siirtämistä jäsenvaltioiden kesken silloin, kun yksi jäsenvaltio edustaa toista yksinomaan hakemusten ja biometristen tunnisteiden keräämisen osalta. – Muutetaan 3 kohtaa sen huomioon ottamiseksi, että on poistettu edustetun jäsenvaltion mahdollisuus vaatia saada osallistua asioihin, joiden käsittelyyn sovelletaan edustusta. – Artiklan 4 ja 5 kohta vastaavat entisen 8 artiklan 5 ja 6 kohtaa. – Artiklan 6 kohdassa asetetaan vähimmäismääräaika, jossa edustettujen jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle edustusjärjestelyjen tekemisestä tai niiden voimassaolon päättymisestä. – Artiklan 7 kohdassa säädetään, että edustavien jäsenvaltioiden on samaan aikaan ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja asianomaisilla alueilla toimiville Euroopan unionin edustustoille edustusjärjestelyistä tai niiden voimassaolon päättymisestä. – Artiklan 8 kohta vastaa entisen 8 artiklan 9 kohtaa. 40 artikla – Kunniakonsulien käyttö – Poistetaan 1 kohdasta sana ’myös’. 41 artikla – Yhteistyö ulkoisten palveluntarjoajien kanssa – Poistetaan entinen 3 kohta, koska siinä tarkoitettu yhdenmukaistaminen ei ole käytännössä mahdollista, sillä jäsenvaltiot tekevät yleensä maailmanlaajuisia sopimuksia ulkoisten palveluntarjoajien kanssa. – Muutetaan 5 kohdan e alakohtaa 9 artiklan muuttamisen seurauksena. – Muutetaan 12 kohtaa siten, että jäsenvaltioita vaaditaan raportoimaan vuosittain yhteistyöstään sekä liitteessä IX tarkoitetusta ulkoisten palveluntarjoajien valvonnasta. 42 artikla – Tietojen salaaminen ja suojattu siirtäminen – Muutetaan 1, 2 ja 4 kohtaa entisen 8 artiklan kumoamisen huomioon ottamiseksi. 43 artikla – Jäsenvaltioiden yhteistyö kaupallisten organisaatioiden kanssa – Muutetaan 1 kohtaa, koska entisen 2 artiklan 11 kohta kaupallisen organisaation määritelmästä poistetaan. – Muutetaan 5 kohdan toista alakohtaa sen varmistamiseksi, että yleisölle annetaan tietoa akkreditoiduista kaupallisista organisaatioista. 45 artikla – Yleisölle suunnattu tiedotus – Muutetaan 1 kohdan c alakohtaa entisen 41 artiklan kumoamisen huomioon ottamiseksi. – Poistetaan 1 kohdan entinen e alakohta entisen 20 artiklan kumoamisen huomioon ottamiseksi. – Lisätään 3 kohta, jossa säädetään, että komissio laatii yhdenmukaisen mallin 45 artiklan 1 kohdassa edellytettyjen tietojen antamista varten. – Lisätään 4 kohta, jossa säädetään, että komissio perustaa Schengenin internetsivuston, jolla on kaikki olennaiset viisumin hakemista koskevat tiedot. 46 artikla – Paikallinen Schengen-yhteistyö – Muutetaan 1 kohdan ensimmäistä virkettä ja a alakohtaa, jotta niissä säädetään, että liiteasiakirjoista laaditaan yhtenäiset luettelot paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa. – Muutetaan 1 kohdan b alakohtaa ja poistetaan viimeinen alakohta 14 artiklan muuttamisen seurauksena. – Muutetaan 2 kohtaa, koska 45 artiklaan lisättiin 3 kohta. – Muutetaan 3 kohdan a alakohtaa säätämällä viisumeja koskevien paikallistason tilastotietojen toimittamisesta neljännesvuosittain ja lisäämällä viittaus kiertomatkaviisumiin. – Muutetaan 3 kohdan b alakohtaa ensimmäisen virkkeen uudelleen muotoilun seurauksena. – Muutetaan 7 kohtaa, jotta siinä säädetään, että komissio laatii paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa laadittujen vuosiraporttien pohjalta vuosikertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 48 ja 49 artikla – Siirretyn säädösvallan käyttäminen – Lisätään nämä artiklat, jotta voidaan ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 290 artiklan delegoituja säädöksiä koskevat määräykset. 50 artikla – Viisumisäännöstön käytännön soveltamista koskevat ohjeet – Muutetaan artiklaa 51 artiklan 2 kohdan säännösten huomioon ottamiseksi. 51 artikla – Komiteamenettely – Muutetaan artiklaa, jotta otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaista komission täytäntöönpanovallan käyttöä koskevat säännökset. 52 artikla – Ilmoittaminen – Muutetaan 1 kohdan g alakohtaa 38 artiklan muuttamisen seurauksena. – Muutetaan 2 kohtaa, koska 45 artiklaan lisättiin 4 kohta. 54 artikla – Seuranta ja arviointi – Nämä ovat säädösten seurantaa ja arviointia koskevat vakiosäännökset. 55 artikla – Voimaantulo – Kyseessä on vakiosäännös, jossa säädetään asetuksen voimaantulosta ja sen välittömistä vaikutuksista. Asetuksen soveltaminen alkaa vasta kuusi kuukautta sen voimaantulon jälkeen, lukuun ottamatta 51 artiklan 2 kohtaa, jota sovelletaan kolme kuukautta asetuksen voimaantulon jälkeen, jotta jää aikaa 24, 26, 32 ja 50 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseksi. Liitteet – Korvataan liite I. – Liite V: – poistetaan entinen 7 kohta, joka koskee matkasairausvakuutusta – lisätään uusi 10 kohta kattamaan tapaukset, joissa hylätään lentokentän kauttakulkuviisumia koskeva hakemus. ê 810/2009 (mukautettu) 2014/0094 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön Ö unionin Õ viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (uudelleenlaadittu) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen Ö Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ Õ, ja erityisesti sen 62 Ö 77 Õ artiklan 2 kohdan a alakohdan ja b kohdan ii alakohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[10], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: ò uusi (1) Euroopan unionin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 810/2009[11] on tehty merkittäviä muutoksia useita kertoja. Koska asetukseen tehdään uusia muutoksia, se olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. ê 810/2009 johdanto-osan 1 kappale (mukautettu) Sellaisen alueen luomiseen, jolla toteutetaan henkilöiden vapaa liikkuvuus, olisi EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan mukaisesti liityttävä ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa ja maahanmuuttoa koskevia toimenpiteitä. ê 810/2009 johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) Perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä koskevilla toimenpiteillä vahvistetaan enintään kolmeksi kuukaudeksi suunniteltua oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevat säännöt, mukaan lukien viisumia myönnettäessä jäsenvaltioissa noudatettavat menettelyt ja edellytykset. ò uusi (2) Unionin viisumipolitiikka, joka oikeuttaa enintään 90 päivän oleskeluun minkä tahansa 180 päivän jakson aikana, on keskeinen tekijä pyrittäessä luomaan yhteinen alue, jolla ei ole sisärajoja. Viisumien myöntämisedellytyksiä ja –menettelyjä koskevien sääntöjen olisi perustuttava yhteisvastuun periaatteeseen ja jäsenvaltioiden keskinäiseen luottamukseen. ê 810/2009 johdanto-osan 3 kappale (mukautettu) (3) Viisumipolitiikkaa koskevan yhteisen säännöstön laatiminen erityisesti konsolidoimalla ja kehittämällä voimassa olevaa yhteisön säännöstöä (14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen[12] ja yhteisen konsuliohjeiston asiaa koskevat määräykset[13] on olennainen osa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamiseksi Euroopan unionissa tehdyssä Haagin ohjelmassa[14] määriteltyä Ö Asetuksen (EY) N:o 810/2009 tavoitteena on muun muassa Õ yhteisen viisumipolitiikan kehittämistä kehittäminen edelleen osana monikerroksista järjestelmää, jonka avulla pyritään helpottamaan laillistaen matkustamistaen Ö helpottamiseksi Õ ja torjumaan laitonta maahanmuuttoa laittoman maahanmuuton Ö torjumiseksi Õ yhdenmukaistamalla kansallista lainsäädäntöä ja paikallisten konsuliedustustojen menettelyjä yhä enemmän. ê 810/2009 johdanto-osan 8 kappale (mukautettu) (4) Edellyttäen, että tietyt edellytykset täyttyvät, Ö Olisi lisäksi varmistettava, että Õ olisi myönnettävä toistuvaisviisumeita Ö myönnetään tietyin edellytyksin Õ jäsenvaltioiden konsulaattien hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi ja usein tai säännöllisesti matkustavien henkilöiden matkustamisen helpottamiseksi. Konsulaattien rehellisiksi ja luotettaviksi tietämien hakijoiden olisi mahdollisimman pitkälle voitava käyttää yksinkertaistettua menettelyä. ò uusi (5) Asetuksella (EY) N:o 810/2009 selkeytettiin ja yksinkertaistettiin oikeudellista kehystä sekä uudenaikaistettiin ja yhdenmukaistettiin viisumimenettelyjä huomattavasti. Menettelyjen helpottamiseksi tarkoitettuja yksittäistapauksissa subjektiivisten perusteiden pohjalta sovellettavia säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta riittävästi. (6) Älykkään viisumipolitiikan pitäisi säilyttää turvallisuus ulkorajoilla ja varmistaa samalla Schengen-alueen tehokas toiminta sekä helpottaa mahdollisuuksia lailliseen matkustamiseen. Yhteisen viisumipolitiikan pitäisi osaltaan lisätä kasvua ja olla yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen, kuten ulko-, kauppa-, koulutus-, kulttuuri- ja matkailupolitiikkojen, kanssa. (7) Tällä asetuksella olisi säädettävä tietyistä menettelyihin liittyvistä helpotuksista kolmansien maiden kansalaisten liikkuvuuden ja perhevierailujen helpottamiseksi silloin kun on kyse vierailusta sellaisten lähisukulaisten luo, jotka ovat unionin kansalaisia ja jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, ja silloin kun kolmannessa maassa oleskelevien unionin kansalaisten lähisukulaiset haluavat käydä yhdessä unionin kansalaisen kanssa siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen tämä on. (8) Vähintään samat helpotukset olisi myönnettävä perheenjäsenille, jotka kuuluvat direktiivin 2004/38/EY[15] soveltamisalaan sen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (9) Olisi erotettava toisistaan viisumia ensi kertaa hakevat uudet hakijat ja henkilöt, joille on jo aiemmin myönnetty viisumi ja jotka on rekisteröity viisumitietojärjestelmään (VIS), jotta voidaan helpottaa rekisteröityihin matkustajiin sovellettavaa menettelyä ja tarttua samalla laittoman maahanmuuton ongelmaan ja joidenkin matkustajien aiheuttamaan turvallisuusongelmaan. Tämä ero olisi tehtävä menettelyn kaikissa vaiheissa. (10) Olisi oletettava, että hakijat, jotka on rekisteröity viisumitietojärjestelmään ja jotka ovat saaneet ja käyttäneet laillisesti kaksi viisumia 12 kuukauden aikana ennen hakemuksen tekemistä, täyttävät laittoman maahanmuuton riskiä ja oleskelukustannusten kattamiseen tarvittavia riittäviä varoja koskevat maahantulon edellytykset. Tämä oletus olisi kuitenkin voitava peruuttaa, jos toimivaltaiset viranomaiset osoittavat, että yksi tai kumpikaan näistä edellytyksistä ei täyty yksittäisissä tapauksissa. (11) Arvioitaessa sitä, onko viisumia käytetty laillisesti, olisi katsottava, onko noudatettu sellaisia tekijöitä kuin oleskelun sallittu kesto, viisumin kelpoisuusalue sekä työmarkkinoille pääsyä ja taloudellisen toiminnan harjoittamista koskevat säännöt. ê 810/2009 johdanto-osan 5 kappale (mukautettu) ð uusi (12) On tarpeen vahvistaa säännöt lentokenttien kansainvälisen alueen kauttakulkua varten laittoman maahanmuuton torjumiseksi. Ö Tämän vuoksi Õ ð olisi laadittava ï Yhteiseen luetteloon yhteinen luettelo kuuluvien kolmansienista maiden maista ð , joiden ï kansalaisilta olisi vaadittava lentokentän kauttakulkuviisumi. Laittomien maahanmuuttajien äkillisen joukoittaisen ð laajamittaisen ï maahantulon yhteydessä jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava Ö ottaa väliaikaisesti käyttöön vaatimus, jonka mukaan tietyn Õ vaatia sitä myös muiden, yhteiseen luetteloon kuulumattomien kolmansien maiden Ö kolmannen maan kansalaisilta edellytetään lentokentän kauttakulkuviisumi Õ. Jäsenvaltioiden yksittäisiä päätöksiä olisi tutkittava uudelleen vuosittain. ð Tätä varten olisi vahvistettava edellytykset ja menettelyt sen varmistamiseksi, että tällaisen toimenpiteen voimassaoloaikaa rajoitetaan ja että suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen soveltaminen olisi rajoitettava siihen tilanteeseen, jonka vuoksi toimenpide otettiin käyttöön. ï ò uusi (13) Lentokentän kauttakulkuviisumia koskevaa vaatimusta ei pitäisi soveltaa henkilöihin, joilla on tiettyjen maiden myöntämä viisumi ja oleskelulupa. (14) Olisi tehtävä selväksi, mikä jäsenvaltio on toimivaltainen tutkimaan viisumihakemuksen erityisesti silloin, kun suunniteltu vierailu suuntautuu useaan jäsenvaltioon. (15) Viisuminhakijoiden pitäisi voida jättää hakemus asuinmaassaan silloinkin, kun yleisten sääntöjen nojalla toimivaltainen jäsenvaltio ei ole siellä läsnä tai edustettuna. (16) Olisi varmistettava, että viisuminhaltijoita, joiden matkustusasiakirja on hukkunut tai varastettu jäsenvaltioiden alueella oleskelun aikana, kohdellaan yhdenmukaisesti. ê 810/2009 johdanto-osan 9 kappale (17) Koska biometriset tunnisteet rekisteröidään viisumitietojärjestelmään viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008 (VIS-asetus)[16] mukaisesti, hakijan henkilökohtaisen läsnäolon olisi ainakin ensimmäisen hakemuksen yhteydessä oltava yksi viisumin hakemisen perusedellytyksistä. ê 810/2009 johdanto-osan 10 kappale (18) Mahdollisten seuraavien viisumihakemusten käsittelyn helpottamiseksi sormenjäljet olisi voitava jäljentää niiden ensimmäisestä viisumitietojärjestelmään tallentamisesta 59 kuukauden ajan. Tämän ajanjakson jälkeen sormenjäljet olisi kerättävä uudelleen. ê 810/2009 johdanto-osan 11 kappale (mukautettu) (19) Kaikki jäsenvaltion viisuminhakumenettelyn aikana saamat asiakirjat, tiedot ja biometriset tunnisteet on Ö olisi Õ katsottava 24 päivänä huhtikuuta 1963 tehdyn konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen mukaisiksi konsuliedustuston asiakirjoiksi, ja niitä on Ö olisi Õ kohdeltava asianmukaisesti Ö sen mukaisesti Õ. ê 810/2009 johdanto-osan 12 kappale (20) Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY[17]. ò uusi (21) Menettelyn eri vaiheille olisi asetettava määräajat erityisesti, jotta matkustajat voivat suunnitella matkoja etukäteen ja välttää ruuhka-aikoja konsulaateissa. (22) Jäsenvaltioiden konsulaattien olisi perittävä sama viisumimaksu viisumihakemusten käsittelystä. Henkilöryhmien, joilta viisumimaksu jätetään perimättä, olisi oltava yhtenäiset ja selkeästi määritellyt. Jäsenvaltioiden olisi voitava jättää viisumimaksu perimättä yksittäistapauksissa. (23) Hakijoita ei pitäisi vaatia esittämään matkasairausvakuutusta tehdessään viisumihakemuksen lyhytaikaista oleskelua varten, koska se olisi suhteeton rasite eikä ole todisteita siitä, että lyhytaikaisten viisumien haltijat muodostavat suuremman riskin jäsenvaltioiden julkisen terveydenhuollon menojen kannalta kuin viisumivaatimuksesta vapautetut kolmansien maiden kansalaiset. (24) Ammatillisten yhdistysten, kulttuuriyhdistysten ja urheilujärjestöjen sekä akkreditoitujen kaupallisten organisaatioiden olisi voitava tehdä hakemus viisuminhakijoiden puolesta. (25) Olisi selkeytettävä säännöksiä, jotka koskevat muun muassa lisäaikaa, viisumitarran täyttämistä ja täytetyn viisumitarran mitätöintiä. (26) Pitkään voimassa olevat toistuvaisviisumit olisi myönnettävä puolueettomasti määriteltyjen kriteerien perusteella. Toistuvaisviisumin voimassaoloaika voisi olla pidempi kuin matkustusasiakirjan, johon se on kiinnitetty. (27) Hakemuslomakkeissa olisi otettava huomioon viisumitietojärjestelmän käyttöönotto. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan annettava mahdollisuus täyttää ja jättää viisumihakemukset sähköisesti sekä hyväksyttävä faksitse tai jäljennöksinä toimitetut liiteasiakirjat. Alkuperäisiä asiakirjoja olisi vaadittava ainoastaan erityistapauksissa. (28) Vakiolomakkeessa, jossa ilmoitetaan viisumin epäämistä, mitätöimistä tai kumoamista koskevat perusteet, olisi oltava kohta, jossa ilmoitetaan lentokentän kauttakulkuviisumin epäämistä koskevat erityiset perusteet, ja lomakkeessa olisi varmistettava, että asianomaiselle henkilölle ilmoitetaan asianmukaisesti muutoksenhakumenettelyistä. (29) Sääntöjen, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tiedonvaihtoa viisumin myöntämiseksi merenkulkijoille ulkorajoilla ja sitä varten täytettävää lomaketta, olisi oltava mahdollisimman yksinkertaiset ja selkeät. (30) Viisumin myöntämisen ulkorajalla olisi oltava periaatteessa poikkeuksellista. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava edistää lyhytaikaista matkailua, minkä vuoksi niiden pitäisi voida myöntää viisumeja ulkorajoilla väliaikaisen menettelyn nojalla, kun menettelyn organisatoriset järjestelyt on annettu tiedoksi ja julkaistu. Tällaisten menettelyjen olisi oltava väliaikaisia, ja myönnetyn viisumin voimassaolo olisi rajoitettava sen myöntäneen jäsenvaltion alueelle. ê 810/2009 johdanto-osan 6 kappale (mukautettu) ð uusi (31) Viisuminhakijoiden vastaanottojärjestelyt olisi toteutettava ihmisarvoa kunnioittaen. Viisumihakemusten käsittelyn tulisi tapahtua ammattimaisesti ja kunnioittavasti ja sen olisi oltava oikeassa suhteessa ð , eikä siinä ei pitäisi ylittää sitä, mikä on tarpeen ï toiminnan tavoitteisiin tavoitteiden Ö saavuttamiseksi Õ. ê 810/2009 johdanto-osan 7 kappale (mukautettu) ð uusi (32) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yleisölle tarjottujen palvelujen laatu on korkeatasoinen ja hyvän hallintokäytännön mukainen. Niiden olisi osoitettava työhön riittävästi koulutettua henkilöstöä ja riittävät varat viisuminhakumenettelyn helpottamiseksi mahdollisimman suuressa määrin. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikkiin hakijoihin sovelletaan yhden palvelupisteen periaatetta Ö viisuminhakijan olisi voitava jättää hakemus käymällä vain yhdessä paikassa Õ. ð Tämän ei kuitenkaan pitäisi rajoittaa mahdollisuutta haastatella hakijaa henkilökohtaisesti. ï ê 810/2009 johdanto-osan 13 kappale (mukautettu) ð uusi (33) Menettelyn helpottamiseksi olisi harkittava Ö Asetuksessa (EY) N:o 810/2009 säädetään Õ useita erilaisia yhteistyömuotoja useista erilaisista yhteistyömuodoista , kuten rajoitettua edustusta, yhteisiä tiloja, yhteisiä viisumikeskuksia, kunniakonsulien käyttöä ja yhteistyötä ulkoisten palveluntarjoajien kanssa, jolloin huomioon olisi otettava erityisesti direktiivin 95/46/EY mukaiset tietosuojavaatimukset Ö jäsenvaltioiden kesken, jotta ne voivat yhdistää resursseja ja lisätä konsuliedustuksen kattavuutta hakijoiden eduksi Õ. Jäsenvaltioiden olisi tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti määritettävä organisaatiorakenne, jota ne käyttävät kussakin kolmannessa maassa. ð Olisi säädettävä joustavista säännöistä, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja lisätä konsuliedustuksen kattavuutta. Jäsenvaltiot voisivat harjoittaa keskinäistä yhteistyötään (’Schengenin viisumikeskukset’) missä tahansa paikallisiin olosuhteisiin soveltuvassa muodossa tavoitteenaan lisätä konsuliedustuksen maantieteellistä kattavuutta, vähentää jäsenvaltioiden kustannuksia, lisätä Euroopan unionin näkyvyyttä ja parantaa viisuminhakijoille tarjottavaa palvelua. ï ê 810/2009 johdanto-osan 4 kappale (mukautettu) ð uusi (34) Jäsenvaltioilla tulisi olla viisumeita varten edustus kaikissa kolmansissa maissa, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi. ð Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä laajentamaan konsuliedustuksen kattavuutta. ï Jäsenvaltioiden, joilla ei ole omaa konsulaattia jossakin kolmannessa maassa tai jonkin kolmannen maan osassa, olisi Ö sen vuoksi Õ pyrittävä tekemään edustusjärjestelyjä, jotta viisuminhakijoilla ei olisi suhteettomia vaikeuksia konsulaattiin pääsemisessä. ò uusi (35) Edustusjärjestelyjen olisi oltava toimivat, tällaisten järjestelyjen tekemisessä jäsenvaltioiden kesken olisi vältettävä esteitä, ja edustavan jäsenvaltion olisi vastattava viisumihakemuksen koko käsittelystä ilman, että edustettu jäsenvaltio osallistuu siihen. ê 810/2009 johdanto-osan 14 kappale ð uusi (36) On tarpeen laatia säännökset niitä tilanteita varten, joissa jäsenvaltio päättää tehdä hakemusten keruussa yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa. Tällainen päätös voidaan tehdä, jos erityisissä olosuhteissa tai toimialueeseen liittyvien syiden vuoksi yhteistyö muiden jäsenvaltioiden kanssa edustuksen, rajoitetun edustuksen, yhteisten tilojen tai yhteisen viisumikeskuksen muodossa ei osoittaudu asianmukaiseksi kyseisen jäsenvaltion kannalta. Järjestelyt olisi luotava noudattaen viisumien myöntämistä koskevia yleisiä periaatteita ja direktiivin 95/46/EY mukaisia tietosuojavaatimuksia. Lisäksi järjestelyjen luomisessa ja täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon tarve välttää edullisen viisumikohtelun etsimistä (visa shopping). ê 810/2009 johdanto-osan 15 kappale Kun jäsenvaltio on päättänyt tehdä yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa, sen olisi varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan sen diplomaatti- tai konsuliedustustoihin. ê 810/2009 johdanto-osan 16 kappale (mukautettu) ð uusi (37) Jäsenvaltion olisi tehtävä yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa jonkin sellaisen oikeudellisen välineen nojalla, johon sisältyy määräyksiä säännöksiä kyseisen palveluntarjoajan tarkoista velvoitteista, Ö jäsenvaltioiden Õ välittömästä ja rajoittamattomasta pääsystä sen tiloihin, hakijoille annettavista tiedoista, luottamuksellisuudesta sekä yhteistyön keskeyttämistä tai päättämistä koskevista edellytyksistä ja menettelyistä. ð Jäsenvaltioiden olisi raportoitava vuosittain komissiolle yhteistyöstä ulkoisten palveluntarjoajien kanssa, mukaan lukien palveluntarjoajien valvonnasta. ï ê 810/2009 johdanto-osan 17 kappale Tällä asetuksella poiketaan henkilökohtaista läsnäoloa diplomaatti- tai konsuliedustustossa koskevasta yleisestä säännöstä, koska sillä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus tehdä yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa hakemusten keräämiseksi ja vahvistetaan yhden palvelupisteen periaate hakemusten jättämistä varten. Tällä ei kuitenkaan rajoiteta mahdollisuutta pyytää hakijaa henkilökohtaiseen haastatteluun. ê 810/2009 johdanto-osan 19 kappale ð uusi (38) Tilastotiedot ovat tärkeä apuväline muuttoliikkeiden valvonnassa, ja niitä voidaan käyttää myös tehokkaana hallinnointivälineenä. Sen vuoksi tilastotietoja olisi kerättävä säännöllisesti yhtenäisessä muodossa. ð Olisi kerättävä yksityiskohtaisia tietoja viisumeista vertailukelpoisten tilastojen laatimista varten, jotta tämän asetuksen täytäntöönpanon arviointi perustuisi tosiseikkoihin. ï ê 810/2009 johdanto-osan 23 kappale (mukautettu) ð uusi (39) Ö Suurelle yleisölle olisi annettava kaikki olennaiset viisumin hakemista koskevat tiedot, ja yhteisen viisumipolitiikan näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä olisi parannettava. Tätä varten olisi perustettava Õ Schengen-alueen yhteinen viisumiaiheinen internetsivusto yhteisen viisumipolitiikan näkyvyyden ja yhtenäisyyden parantamiseksi ð ja olisi laadittava yhteinen malli siitä, mitä tietoja jäsenvaltiot antavat yleisölle ï. Tällaisen sivuston avulla suurelle yleisölle voidaan antaa kaikki viisumin hakemista koskevat asiaankuuluvat tiedot. ê 810/2009 johdanto-osan 18 kappale (mukautettu) (40) Paikallinen Schengen-yhteistyö on olennaisen tärkeää sekä yhteisen viisumipolitiikan yhdenmukaisen soveltamisen että maahanmuutto- ja/tai turvallisuusriskin perusteellisen arvioinnin kannalta. Koska paikalliset olosuhteet vaihtelevat, Ö tiettyjen Õ säännösten käytännön soveltamista olisi arvioitava kussakin paikassa toimivien jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen kesken säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi, jotta voidaan estää edullisimman viisumikohtelun tarjoavan edustuston etsiminen ja viisuminhakijoiden eriarvoinen kohtelu. ò uusi (41) Jos jossakin paikassa ei ole yhtenäistä luetteloa liiteasiakirjoista, jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää, mitkä nimenomaiset liiteasiakirjat viisuminhakijoiden on toimitettava todistaakseen täyttävänsä tässä asetuksessa vaaditut maahantulon edellytykset. Jos liiteasiakirjoista on olemassa yhtenäinen luettelo, jäsenvaltioiden olisi voitava sallia joitakin poikkeuksia luettelon vaatimuksista viisumin hakemisen helpottamiseksi silloin, kun niiden alueella järjestetään merkittäviä kansainvälisiä tapahtumia. Tällaisten tapahtumien pitäisi olla suuria ja erityisen tärkeitä niiden matkailuun kohdistuvista tai kulttuurivaikutusten kannalta, kuten kansainväliset näyttelyt, maailmannäyttelyt ja eri urheilulajien mestaruuskilpailut. ê 810/2009 johdanto-osan 27 kappale (42) Kun jäsenvaltio järjestää olympia- tai paralympiakisat, olisi sovellettava erityistä menettelyä kisojen osanottajien viisumien myöntämisen helpottamiseksi. ê 810/2009 johdanto-osan 20 kappale Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti[18]. ê 810/2009 johdanto-osan 21 kappale Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä muutokset tämän asetuksen liitteisiin. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. ê 810/2009 johdanto-osan 22 kappale Olisi laadittava ohjeet käytänteistä ja menettelyistä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava viisumihakemusten käsittelyssä, jotta voidaan varmistaa, että tätä asetusta sovelletaan käytännössä yhdenmukaisesti. ò uusi (43) Jotta yhteinen luettelo kolmansista maista, joiden kansalaisilta vaaditaan lentokentän kauttakulkuviisumi heidän kulkiessaan jäsenvaltioiden alueella sijaitsevien lentokenttien kansainvälisen alueen kautta, ja luettelo oleskeluluvista, joiden haltijoilta ei vaadita lentokentän kauttakulkuviisumia jäsenvaltioiden lentokentillä, voidaan mukauttaa muuttuviin olosuhteisiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. (44) Tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa toimintaohjeet käytänteistä ja menettelyistä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava viisumihakemusten käsittelyssä, kullakin toimialueella sovellettavat luettelot liiteasiakirjoista, viisumitarraan merkittävät pakolliset tiedot, säännöt viisumitarran kiinnittämisestä ja säännöt viisumin myöntämisestä rajalla merenkulkijoille. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[19] mukaisesti. Tällaisia täytäntöönpanosäädöksiä hyväksyttäessä olisi sovellettava tarkastelumenettelyä. ê 810/2009 johdanto-osan 26 kappale (mukautettu) (45) Euroopan yhteisön Ö unionin Õ ja kolmansien maiden välillä tehdyissä kahdenvälisissä sopimuksissa, joiden tarkoituksena on helpottaa viisumihakemusten käsittelyä, voidaan poiketa tämän asetuksen säännöksistä. ê 810/2009 johdanto-osan 30 kappale (46) Jäsenvaltioiden alueelle pääsyä koskevat ehdot tai viisumien myöntäminenstä koskevat ehdot eivät vaikuta sääntöihin, jotka tällä hetkellä koskevat matkustusasiakirjojen pätevyyden tunnustamista. ê 810/2009 johdanto-osan 28 kappale (mukautettu) ð uusi (47) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa Ttämän asetuksen tavoitetta, joka on sellaisten viisumien myöntämistä koskevien menettelyjen ja ð yhteisten ï edellytysten Ö ja menettelyjen Õ vahvistaminen, joita sovelletaan, kun jäsenvaltioiden kautta tapahtuvan kauttakulun tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun on tarkoitus kestää enintään kolme kuukautta Ö 90 päivää Õ kuuden kuukauden Ö minkä hyvänsä 180 päivän jakson Õ aikana, vaan se voidaan saavuttaa ð ainoastaan ï paremmin yhteisön Ö unionin Õ tasolla, joten yhteisö Ö unioni Õ voi toteuttaa toimenpiteitä Ö Euroopan unionista tehdyn Õ perustamissopimuksen Ö , jäljempänä ’SEU-sopimus’, Õ 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen Ö tämän Õ tavoitteen saavuttamiseksi. ê 810/2009 johdanto-osan 29 kappale (mukautettu) ð uusi (48) Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan neuvoston yleissopimuksessa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. ð Asetuksessa pyritään takaamaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artiklassa tarkoitettu yksityis- ja perhe-elämän täydellinen kunnioittaminen, 8 artiklassa tarkoitettu henkilötietojen suoja ja 24 artiklassa tarkoitettu lasten oikeuksien kunnioittaminen. ï ê 810/2009 johdanto-osan 31 kappale (mukautettu) ð uusi (49) Euroopan unionista tehtyyn Ö SEU- Õ sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamis Ö unionin toiminnasta tehtyyn Õ sopimukseen liitetynssä, Tanskan asemasta koskevan tehdyssä pöytäkirjanssa Ö N:o 22 olevien Õ 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten nojalla, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 54 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. ê 810/2009 johdanto-osan 32 kappale (mukautettu) (50) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa[20], ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[21] 1 artiklan B kohdassa tarkoitettuun alaan. ê 810/2009 johdanto-osan 33 kappale (mukautettu) Olisi sovittava järjestelystä, jonka mukaisesti Islannin ja Norjan edustajat voivat osallistua niiden komiteoiden työhön, jotka avustavat komissiota sen käyttäessä tämän asetuksen mukaista täytäntöönpanovaltaansa. Tällaista järjestelyä on suunniteltu edellä mainittuun osallistumista koskevaan sopimukseen liitetyssä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin ja Norjan välisessä kirjeenvaihdossa komiteoista, jotka avustavat Euroopan komissiota tämän käyttäessä toimeenpanovaltaansa[22]. Komissio on esittänyt neuvostolle tällaista järjestelyä koskevan suosituksen luonnoksen. ê 810/2009 johdanto-osan 34 kappale (51) Sveitsin osalta tällä ehdotuksella asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä tehdyssä välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen[23] ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdanssa, tarkasteltuna yhdessä mainitun sopimuksen tekemisestä tehdyn neuvoston päätöksen 2008/146/EY[24] 3 artiklan kanssa, soveltamisalaan tarkoitettuun alaan. ê 810/2009 johdanto-osan 35 kappale (mukautettu) ð uusi (52) Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa välisessä pöytäkirjassa, joka koskee Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen, ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä mainitun pöytäkirjan allekirjoittamisesta ð tekemisestä ï tehdyn annetun neuvoston päätöksen 2008/261/EY 2011/350/EU[25] 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. ê 154/2012 johdanto-osan 11 kappale (53) Kyproksen osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. ê 154/2012 johdanto-osan 12 kappale (54) Bulgarian ja Romanian osalta tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. ò uusi (55) Kroatian osalta tämä asetus on vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. ê 810/2009 johdanto-osan 36 kappale (56) Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[26] mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei siten sen vuoksi osallistu tämän asetuksen antamiseen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. ê 810/2009 johdanto-osan 37 kappale (mukautettu) (57) Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[27] mukaisesti. Irlanti ei siten sen vuoksi osallistu tämän asetuksen antamiseen, se asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin., ê 810/2009 johdanto-osan 38 kappale (mukautettu) Tämä asetus on, 3 artiklaa lukuun ottamatta, vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, ê 810/2009 (mukautettu) OVAT ANTANEET HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde ja soveltamisala ê 610/2013 6 artiklan 1 kohta (mukautettu) 1. Tällä asetuksella vahvistetaan sellaisten viisumien myöntämistä koskevat menettelyt ja edellytykset Ö edellytykset ja menettelyt Õ, jotka myönnetään jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvaa kauttakulkua tai sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden tarkoitus on kestää enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana. ê 810/2009 (mukautettu) 2. Tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, 15 päivänä maaliskuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001[28] mukaisesti oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, tämän kuitenkaan rajoittamatta a) sellaisten kolmansien maiden kansalaisten oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen sellaisten kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä; b) vastaavia oikeuksia sellaisten kolmansien maiden kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vastaavia oikeuksia osalta, joilla on yhtäältä yhteisön unionin ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta kyseisten kolmansien maiden välillä tehtyjen sopimusten perusteella unionin kansalaisten ja näiden perheenjäsenten kanssa yhtäläinen oikeus vapaaseen liikkuvuuteen. 3. Tässä asetuksessa luetellaan myös ne kolmannet maat, joiden kansalaisilta vaaditaan lentokentän kauttakulkuviisumi kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen liitteen 9 mukaisesta vapaan kauttakulun periaatteesta poiketen, ja vahvistetaan menettelyt ja edellytykset Ö edellytykset ja menettelyt Õ viisumien myöntämiseksi jäsenvaltioiden lentokenttien kansainvälisen alueen kautta tapahtuvaa kauttakulkua varten. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1. ’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole EY:n perustamissopimuksen Ö SEUT-sopimuksen Õ 17 Ö 20 Õ artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen; 2. ’viisumilla’ jäsenvaltion myöntämää lupaa, joka tarvitaan: ê 610/2013 6 artiklan 2 kohta (mukautettu) a) jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvaan kauttakulkuun tai jäsenvaltioiden alueella oleskeluun, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä hyvänsä ensimmäisestä maahantulosta jäsenvaltioiden alueelle alkavan 180 päivän jakson aikana; Ö tai Õ ê 810/2009 b) kauttakulkuun jäsenvaltioiden lentokenttien kansainvälisen alueen kautta; 3. ’yhtenäisellä viisumilla’ kaikkien jäsenvaltioiden alueella voimassa olevaa viisumia; 4. ’alueellisesti rajoitetulla viisumilla’ viisumia, joka on voimassa yhden tai useamman jäsenvaltion, mutta ei kaikkien jäsenvaltioiden, alueella; 5. ’lentokentän kauttakulkuviisumilla’ viisumia, joka on voimassa jäsenvaltioiden yhden tai useamman lentokentän kansainvälisen alueen kauttakulkua varten; ò uusi 6. ’kiertomatkaviisumilla’ [asetuksen (EU) N:o…/…] 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyä viisumia; 7. ’lähisukulaisilla’ puolisoa, lapsia, vanhempia, huoltajia, isovanhempia ja lapsenlapsia; 8. ’VIS-rekisteröidyllä hakijalla’ hakijaa, jota koskevat tiedot on rekisteröity viisumitietojärjestelmään; 9. ’VIS-rekisteröidyllä säännöllisesti matkustavalla henkilöllä’ viisuminhakijaa, joka on rekisteröity viisumitietojärjestelmään ja joka on saanut kaksi viisumia hakupäivää edeltävien 12 kuukauden aikana; ê 810/2009 ð uusi 610. ’viisumitarralla’ yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1683/95[29] määriteltyä yhtenäisen viisumin kaavaa; 711. ’tunnustetulla matkustusasiakirjalla’ yhden tai useamman jäsenvaltion tunnustamaa matkustusasiakirjaa ð ulkorajojen ylittämistä ja ï viisumin kiinnittämistä varten ð Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1105/2011/EU[30] mukaisesti ï; ò uusi 12. ’voimassa olevalla matkustusasiakirjalla’ matkustusasiakirjaa, joka ei ole virheellinen, väärä tai väärennetty ja jonka voimassaoloaika, sellaisena kuin asiakirjan myöntänyt viranomainen on sen määrittänyt, ei ole päättynyt; ê 810/2009 ð uusi 813. ’erillisellä viisumilomakkeella’ sellaisen yhtenäisen kaavan mukaista lomaketta lomakkeen yhtenäistä kaavaa, johon kiinnitetään jäsenvaltioiden niille henkilöille myöntämät viisumit, joiden matkustusasiakirjaa lomakkeen laativa jäsenvaltio ei tunnusta; kaava määritellään sellaisen lomakkeen yhtenäisestä kaavasta, johon kiinnitetään jäsenvaltioiden niille henkilöille myöntämät viisumit, joiden matkustusasiakirjaa lomakkeen laativa jäsenvaltio ei tunnusta, 18 päivänä helmikuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 333/2002[31]; 914. ’konsulaatilla’ jäsenvaltion diplomaatti- tai konsuliedustustoa, joka on valtuutettu myöntämään viisumeita ja jonka päällikkönä toimii 24 päivänä huhtikuuta 1963 tehdyssä konsulisuhteita koskevassa Wienin yleissopimuksessa määritelty lähetetty konsulivirkamies; 1015. ’hakemuksella’ viisumihakemusta; 11. ’kaupallisella organisaatiolla’ yksityistä hallinnollisia asioita hoitavaa toimistoa, liikenneyritystä tai matkatoimistoa (matkanjärjestäjää tai jälleenmyyjää). ò uusi 16. ’merenkulkijalla’ henkilöä, joka on työsuhteessa tai muutoin toimii tai työskentelee jossakin ominaisuudessa aluksella, johon sovelletaan vuoden 2006 merityötä koskevaa yleissopimusta. ê 810/2009 ð uusi II OSASTO LENTOKENTÄN KAUTTAKULKUVIISUMI 3 artikla Kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan lentokentän kauttakulkuviisumi 1. Liitteessä IV III olevassa luettelossa mainittujen kolmansien maiden kansalaisilta vaaditaan lentokentän kauttakulkuviisumi heidän kulkiessaan jäsenvaltioiden alueella sijaitsevien lentokenttien kansainvälisen alueen kautta. ò uusi 2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 48 artiklan mukaisesti liitteessä III olevan kolmansia maita koskevan luettelon muuttamisesta. Jos erittäin kiireelliset syyt uusiin riskeihin liittyvissä tapauksissa sitä edellyttävät, tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 49 artiklassa säädettyä menettelyä. ê 810/2009 (mukautettu) ð uusi 23. Laittomien maahanmuuttajien äkillisen joukoittaisen Ö laajamittaisen Õ maahantulon yhteydessä yksittäiset jäsenvaltiot voivat edellyttää muilta kuin 1 kohdassa tarkoitetuilta kolmansien maiden kansalaisilta lentokentän kauttakulkuviisumia heidän kulkiessaan niiden Ö sen Õ alueella sijaitsevien lentokenttien kansainvälisen alueen kautta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista päätöksistä ennen niiden voimaantuloa sekä lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen peruuttamisesta. ð Tällaisen toimenpiteen kesto saa olla enintään 12 kuukautta. Lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen soveltamisala ja kesto eivät saa ylittää sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä laittomien maahanmuuttajien äkilliseen laajamittaiseen maahantuloon vastaamiseksi. ï ò uusi 4. Silloin kun jäsenvaltio aikoo ottaa käyttöön lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen 3 kohdan mukaisesti, sen on ilmoitettava siitä mahdollisimman pian komissiolle sekä annettava seuraavat tiedot: (a) lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan suunnitellun vaatimuksen syy osoittamalla laittomien maahanmuuttajien äkillinen laajamittainen maahantulo; (b) lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen suunnitellun käyttöönoton soveltamisala ja kesto. 5. Sen jälkeen kun asianomainen jäsenvaltio on antanut 4 kohdan mukaisen ilmoituksen, komissio voi antaa asiasta lausunnon. 6. Jäsenvaltio voi jatkaa lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen soveltamista ainoastaan kerran, jos vaatimuksen poistaminen johtaisi laittomien maahanmuuttajien laajamittaiseen maahantuloon. Tällaiseen jatkamiseen sovelletaan 3 kohtaa. 7. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain tiedot tämän artiklan soveltamisesta. ê 810/2009 3. Ilmoitukset tarkistetaan 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa komiteassa vuosittain kyseessä olevan maan lisäämiseksi liitteessä IV olevaan luetteloon. 4. Jos kolmatta maata ei lisätä liitteessä IV olevaan luetteloon, asianomainen jäsenvaltio voi edellyttäen, että 2 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät, pitää voimassa lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan vaatimuksen tai peruuttaa sen. ê 810/2009 ð uusi 58. Seuraaviin ryhmiin kuuluvat henkilöt vapautetaan 1 ja 3 kohdassa säädetystä lentokentän kauttakulkuviisumia koskevasta vaatimuksesta: a) voimassa olevan yhtenäisen viisumin, ð kiertomatkaviisumin, ï pitkäaikaista oleskelua varten myönnetyn kansallisen viisumin tai jäsenvaltion myöntämän oleskeluluvan haltijat; ê 154/2012 1 artikla (mukautettu) ð uusi b) kolmansien maiden kansalaiset, joilla on voimassa oleva oleskelulupa, jonka on myöntänyt jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jokin liitteessä V IV mainittu Andorran, Kanadan, Japanin, San Marinon tai Amerikan yhdysvaltojen myöntämä voimassa oleva oleskelulupa, joka takaa haltijalleen rajoittamattoman paluuoikeuden ð , tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on oleskelulupa Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla olevia alueita (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) varten ï ; c) kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, Ö tai Õ jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ð tai jossakin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolena olevassa maassa ï tai Kanadassa, Japanissa tai Amerikan yhdysvalloissa, voimassa oleva viisumi, ð tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla olevilla alueilla (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) voimassa oleva viisumi, ï kun he matkustavat viisumin myöntäneeseen maahan tai johonkin muuhun kolmanteen maahan tai kun he palaavat viisumin myöntäneestä maasta käytettyään kyseistä viisumia; ê 810/2009 ð uusi d) edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ð direktiivin 2004/38/EY 3 artiklassa ï tarkoitetut Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenet; e) diplomaatti- ð , virka-, virkamatka- tai erityisïpassin haltijat; f) lentokoneiden miehistön jäsenet, jotka ovat kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen sopimuspuolena olevan valtion kansalaisia. ò uusi 9. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 48 artiklan mukaisesti, jotta voidaan muuttaa liitteessä IV olevaa luetteloa voimassa olevista oleskeluluvista, joiden haltijoilta ei vaadita lentokentän kauttakulkuviisumia jäsenvaltioiden lentokentillä. ê 810/2009 (mukautettu) ð uusi III OSASTO MENETTELYT JA EDELLYTYKSET Ö JA MENETTELYT Õ VIISUMIEN MYÖNTÄMISEKSI I LUKU Hakemuksiin liittyviin menettelyihin osallistuvat viranomaiset 4 artikla Viranomaiset, joilla on toimivalta osallistua hakemuksiin liittyviin menettelyihin 1. Konsulaatit käsittelevät hakemukset ja tekevät niiden johdosta päätökset. 2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen henkilötarkastuksista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset voivat käsitellä hakemuksia ja tehdä niistä päätöksiä ulkorajoilla 3532 ð , 33 ï ja 3634 artiklan mukaisesti. 3. Jäsenvaltioiden Euroopan ulkopuolisilla merentakaisilla alueilla asianomaisten jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset voivat käsitellä hakemuksia ja tehdä niistä päätöksiä. 4. Jäsenvaltio voi vaatia, että muut kuin 1 ja 2 kohdassa nimetyt Ö tarkoitetut Õ viranomaiset osallistuvat hakemusten käsittelyyn ja niitä koskevien päätösten tekemiseen. 5. Jäsenvaltio voi vaatia, että toinen jäsenvaltio kuulee sitä tai antaa sille ilmoituksen 2219 ja 3128 artiklan mukaisesti. 5 artikla Jäsenvaltio, joka on toimivaltainen käsittelemään hakemuksen ja tekemään siitä päätöksen 1. Yhtenäistä viisumia koskevan hakemuksen käsittelyä ja sitä koskevaa päätöstä varten toimivaltainen jäsenvaltio on a) jäsenvaltio, jonka alue on matkan tai matkojen ainoa kohde; b) jos matka sisältää useamman kuin yhden kohteen, ð tai jos tarkoituksena on matkustaa useita kertoja kahden kuukauden aikana, ï jäsenvaltio, jonka alue on matkan tai matkojen pääasiallinen kohde ð päivinä lasketun ï oleskelun keston tai tarkoituksen osalta; tai c) jos pääasiallista kohdetta ei voida määritellä, se jäsenvaltio, jonka ulkorajan kautta hakija aikoo saapua jäsenvaltioiden alueelle. 42. Jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä sen estämiseksi, että hakemusta ei voida käsitellä eikä sitä koskevaa päätöstä tehdä sen vuoksi, että Ö Jos Õ 1–3 kohdan ð a tai b alakohdan ï mukaisesti toimivaltainen jäsenvaltio ei ole läsnä tai edustettuna siinä kolmannessa maassa, jossa hakija 6 artiklan mukaisesti jättää hakemuksen., ð hakijalla on oikeus jättää hakemus ï ò uusi a) suunnitellun matkan kohteena olevista jäsenvaltioista jonkun konsulaattiin, b) sen jäsenvaltion konsulaattiin, johon hakija saapuu ensimmäisenä, jos a alakohtaa ei voida soveltaa, c) kaikissa muissa tapauksissa minkä tahansa sellaisen jäsenvaltion konsulaattiin, joka on edustettuna kyseisessä maassa. ê 810/2009 3. Lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan hakemuksen käsittelyä ja sitä koskevan päätöksen tekemistä varten toimivaltainen jäsenvaltio on a) kauttakulun koskiessa vain yhtä lentokenttääasemaa jäsenvaltio, jonka alueella kauttakulkulentokenttäasema sijaitsee; tai b) jos kauttakulku koskee kahta tai useampaa lentokenttääasemaa, se jäsenvaltio, jonka alueella ensimmäinen kauttakulkulentokenttäasema sijaitsee. 6 artikla Konsulaatin alueellinen toimivalta 1. Hakemuksen käsittelee ja siitä tekee päätöksen se toimivaltaisen jäsenvaltion konsulaatti, jonka toimialueella hakija laillisesti oleskelee. 2. Toimivaltaisen jäsenvaltion konsulaatti käsittelee sellaisen laillisesti maassa oleskelevan kolmannen maan kansalaisen esittämän hakemuksen ja tekee siitä päätöksen, joka ei asu konsulaatin toimialueella, jos hakija on perustellut hakemuksen jättämisen kyseiseen konsulaattiin. 7 artikla Toimivalta myöntää viisumi jäsenvaltion alueella laillisesti oleville kolmansien maiden kansalaisille 1. Kolmansien maiden kansalaisten, jotka ovat laillisesti jonkin jäsenvaltion alueella ja joilta vaaditaan viisumi yhden tai useamman jäsenvaltion alueelle saapumista varten, on haettava viisumia sen jäsenvaltion konsulaatista, joka on toimivaltainen 5 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti. ò uusi 2. Kolmansien maiden kansalaiset, jotka ovat hukanneet matkustusasiakirjansa tai joiden matkustusasiakirja on varastettu jäsenvaltioiden alueella oleskelun aikana, voivat lähteä alueelta ilman viisumia tai muuta lupaa sellaisen rajanylitykseen oikeuttavan voimassa olevan matkustusasiakirjan perusteella, jonka on myöntänyt heidän kansalaisuusmaansa konsulaatti. 3. Sillon kun 2 kohdassa tarkoitetut kolmansien maiden kansalaiset aikovat jatkaa matkustamista Schengen-alueella, sen jäsenvaltion viranomaisten, jossa he ovat ilmoittaneet viisumin hukkaamisesta tai varastamisesta, on myönnettävä viisumitietojärjestelmään rekisteröityjen tietojen perusteella viisumi, jonka voimassaoloaika ja sallitun oleskelun kesto ovat samat kuin alkuperäisessä viisumissa. ê 810/2009 ð uusi II LUKU Hakemus 98 artikla Hakemuksen jättämistä koskevat käytännön ohjeet 1. Hakemus on jätettävä ð voidaan jättää ï aikaisintaan kolme ð kuusi ï kuukautta ð ja viimeistään 15 kalenteripäivää ï ennen suunnitellun vierailun alkua. Vähintään kuudeksi kuukaudeksi myönnetyn toistuvaisviisumin haltijat voivat jättää hakemuksen ennen viisumin voimassaolon päättymispäivää. ê 810/2009 (mukautettu) 2. Hakijoita voidaan Ö Konsulaatit voivat Õ vaatia Ö hakijoita Õ varaamaan tapaamisaikaajan hakemuksen jättämistä varten. Tapaaminen on yleensä järjestettävä kahden viikon kuluessa sen pyytämisestä. ò uusi 3. Konsulaatin on sallittava hakemuksen jättäminen joko ilman tapaamisaikaa tai tapaamisaika on myönnettävä välittömästi unionin kansalaisten lähisukulaisille, jotka a) aikovat vierailla sellaisten lähisukulaistensa luona, jotka ovat unionin kansalaisia ja oleskelevat kansalaisuusjäsenvaltiossaan; b) aikovat matkustaa yhdessä niiden lähisukulaistensa kanssa, jotka ovat kolmannessa maassa oleskelevia unionin kansalaisia, siihen jäsenvaltioon, jonka kansalaisuus unionin kansalaisella on. 4. Konsulaatin on sallittava hakemuksen jättäminen joko ilman tapaamisaikaa tai tapaamisaika on myönnettävä välittömästi direktiivin 2004/38/EY 3 artiklassa tarkoitetuille unionin kansalaisten perheenjäsenille. ê 810/2009 (mukautettu) ð uusi 35. Perustelluissa kiireellisissä tapauksissa konsulaattin voi ð on ï salliattava hakijoiden jättävän hakemuksensa joko ilman tapaamisaikaa tai heille ð on ï myönnetääntävä tapaamisaika välittömästi. 46. ð Rajoittamatta 12 artiklan soveltamista hakemuksen voi jättää a) hHakija, tai b) Ö jäljempänä 43 artiklassa tarkoitettu Õ akkreditoiduttu kaupallisetnen organisaatiot voivat 45 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan soveltamista, taikka 42 tai 43 artiklan mukaisesti, jättää hakemukset konsulaattiin Ö tai Õ Ö c) ammatillinen, koulutus-, urheilu- tai kulttuuriyhdistys tai ‑järjestö. Õ Ö 7. Hakijan ei voida vaatia käyvän henkilökohtaisesti useammassa kuin yhdessä toimipaikassa hakemuksen jättämiseksi. Õ ê 810/2009 (mukautettu) ð uusi 109 artikla Hakemuksen jättämistä koskevat yleiset säännöt 1. Hakijoiden on hakemusta jättäessään oltava läsnä käytävä henkilökohtaisesti , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13, 42, 43 ja 45 artiklan säännöksiä ð jättämässä sormenjälkensä 12 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti ï . ò uusi 2. VIS-rekisteröityjä hakijoita ei vaadita jättämään hakemusta henkilökohtaisesti silloin, kun heidän sormenjälkensä on tallennettu viisumitietojärjestelmään alle 59 kuukautta aikaisemmin. ê 810/2009 (mukautettu) 2. Konsulaatit voivat poiketa 1 kohdan vaatimuksesta siinä tapauksessa, että hakijan luotettavuus ja rehellisyys on tunnettu. 3. Hakemusta jättäessään hakijan on a) esitettävä hakemuslomake 1110 artiklan mukaisesti; b) esitettävä matkustusasiakirja 1211 artiklan mukaisesti; c) esitettävä valokuva asetuksessa (EY) N:o 1683/95 säädettyjen vaatimusten mukaisesti tai, kun viisumitietojärjestelmä on käytössä, VIS-asetuksen Ö (EY) N:o 767/2008 Õ 48 artiklan mukaisesti, ja tämän asetuksen 1312 artiklassa säädettyjä vaatimuksia noudattaen; d) sallittava tarvittaessa sormenjälkiensä ottaminen 1312 artiklan mukaisesti; e) maksettava viisumimaksu 1614 artiklan mukaisesti; f) toimitettava 14 13 artiklassa ja liitteessä II tarkoitetut liiteasiakirjat;. g) todistettava tarvittaessa, että hänellä on 15 artiklassa tarkoitettu riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus. 1110 artikla Hakemuslomake Hakulomake 1. Jokaisen hakijan on jätettävä liitteessä I säädetty hakemuslomake Ö käsin tai sähköisesti Õ täytettynä ja allekirjoitettuna. Kaikkien hakijan matkustusasiakirjassa mainittujen henkilöiden on toimitettava erillinen hakemuslomake. Alaikäisten on toimitettava pysyvän tai väliaikaisen huoltajan tai laillisen holhoojan allekirjoittama hakemuslomake. ò uusi 2. Sähköisen hakemuslomakkeen on tarvittaessa vastattava liitteessä I olevaa mallia. ê 810/2009 (mukautettu) ð uusi 23. Konsulaattien on pidettävä hakemuslomake laajasti ja helposti saatavilla, ja se on toimitettava maksutta hakijoille. 34. Lomakkeen on oltava saatavilla ð vähintään ï seuraavilla kielillä: a) sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, johon viisumia haetaan; Ö ja Õ b) konsulaatin sijaintimaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä;. c) sekä konsulaatin sijaintimaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä että sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, johon viisumia haetaan; tai d) kun on kyse edustuksesta, edustavan jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä. Edellä a alakohdassa tarkoitetun kielen tai tarkoitettujen kielten lisäksi lomake voidaan pitää saatavilla jollakin muulla Ö millä tahansa yhdellä tai useammalla muulla Õ Euroopan unionin toimielinten virallisella kielellä. 45. Jos hakemuslomake ei ole saatavilla d