FI Euroopan unionin virallinen lehti C 316/2

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2006/C 316/02)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

9 artiklassa ja 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemus

”MÜNCHENER BIER”

EY nro: DE/PGI/117/0516

SAN ( ) SMM ( X )

Haettu muutos/haetut muutokset

Eritelmän kohta/kohdat:

Tuotteen nimi Tuotteen kuvaus Maantieteellinen alue Alkuperätodisteet Valmistusmenetelmä Yhteys maantieteelliseen alkuperään Merkintä Kansalliset vaatimukset

Muutos/muutokset:

Kuvaus:

Tarkoituksena on oikaista virheet, jotka syntyivät yksinkertaistetun rekisteröintimenettelyn aikana. Eritelmä oli toimitettava mahdollisimman nopeasti vuonna 1997, ja siihen jäi virheitä, jotka on havaittu vasta nyt. Panimotekniikan suhteen oikaisut eivät merkitse olennaisia muutoksia, eikä keskivertokuluttaja asiantuntijoiden mukaan havaitse niitä aistinvaraisesti.

Eritelmässä havaittiin yhteensä kuusi virhettä.

Laadun ”Hefeweizen” kohdalla on värin osalta kyse hakemuksen esittäjälle eritelmän yhteenvedon laatimisen yhteydessä sattuneesta merkintävirheestä.

Laatujen ”Export hell”, ”Export dunkel”, ”Bockbier” ja ”Oktoberfestbier” kohdalla on katkeruuden osalta ja laadun ”Export dunkel” kohdalla värin osalta kyse hakijaryhmittymän jäsenille sattuneesta merkintävirheestä. Tämän hakemuksen tarkoituksena on korjata kyseiset virheet.

Sen vuoksi rekisteröidyn nimityksen ”Münchener Bier” eritelmään haetaan seuraavia muutoksia:

a) : ”Export Hell” EBU-yksiköiden (katkeruus) muutos: : 17,0–26,0 yksiköstä 15,0–26,0 yksikköön b) : ”Export Dunkel” EBU-yksiköiden (katkeruus) muutos: : 18,0–24,0 yksiköstä 15,0–24,0 yksikköön sekä EBC-yksiköiden (väri) muutos: : 42,0–55,0 yksiköstä 42,0<60,0 yksikköön c) : ”Hefeweizen Hell” EBC-yksiköiden (väri) muutos: : 11,0–16,0 yksiköstä 11,0–20,0 yksikköön d) : ”Bockbier” EBU-yksiköiden (katkeruus) muutos: : 21,0–32,5 yksiköstä 18,0–32,5 yksikköön e) : ”Oktoberfestbier” EBU-yksiköiden (katkeruus) muutos: : 18,0–28,0 yksiköstä 16,0–28,0 yksikköön

Alkuperätodisteet:

Asetuksen (EY) N:o 383/2004 1 ja 2 artiklan mukaan kaikki merkitykselliset tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvät edellytykset on ilmoitettava. Tämä koskee myös kyseisen tuotteen jäljitettävyyttä kuluttajalta tuottajalle ja mahdollisesti jopa pidemmälle. Lisäksi jäljitettävyydestä säädetään asetuksen (EY) N:o 178/2002 18 artiklassa (”Jäljitettävyys”).

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa jäljitettävyysvaatimus koskee myös oluen valmistuksessa käytettävää vettä.

Sen vuoksi eritelmää täydennetään seuraavasti:

”Münchener Bier” -oluen müncheniläinen alkuperä osoitetaan etikettiin painetulla erätunnisteella ja/tai vähimmäissäilyvyysajalla yhdessä ryhmittymän jäseninä olevien yksittäisten panimojen merkitsemien tietojen kanssa. Yksittäisten panimojen omien järjestelmien mukaiset toimitusasiakirjat, oluen panoon liittyvät asiakirjat, atk-luettelot jne. täydentävät näitä tietoja. Jo sinällään riittäviä panimojen sisäisiä järjestelmiä uudenaikaistettiin osittain asetuksen (EY) N:o 178/2002 18 artiklan (”Jäljitettävyys”) tultua voimaan 1. päivästä tammikuuta 2005. Sen vuoksi tuotteen todellista alkuperää koskeviin kuluttajien ja/tai viranomaisten tiedusteluihin voidaan vastata vieläkin nopeammin. Erityisesti kaivoihin suoraan kytkettyjen mittauslaitteiden (induktiiviset virtausmittarit), erityisrakenteisten säiliöiden ja johtojärjestelmien sekä luotettavuuslaskelmien avulla voidaan milloin tahansa osoittaa, että jäljempänä 4.5 kohdassa mainittua erityistä müncheniläistä vettä on myös tosiasiallisesti käytetty oluen valmistuksessa.

Merkintä

Nimet ”Münchener Bier” ja ”Münchner Bier” eroavat toisistaan ainoastaan alkuosaa ”Münch” seuraavan e-kirjaimen osalta. Kyseessä on Münchenin ja Baijerin alueen kielelle tyypillinen erityispiirre, e-kirjaimen jättäminen lausumatta ja usein myös kirjoittamatta tietyissä sanoissa. Sanan merkitys ei kuitenkaan muutu. Erityisesti tässä tapauksessa tuote mielletään samaksi, eikä puuttuva e-kirjain vaikuta millään tavoin esimerkiksi tuotteen alkuperään. Baijerissa sanat ”münchnerisch” ja ”münchenerisch” ymmärretään samalla tavalla, ja näin tulisi olla myös kaikkialla Euroopassa. Sen vuoksi 4.8 kohta halutaan muuttaa seuraavasti:

”Etiketin tuotekuvauksessa on teksti” Münchener Bier ”tai” Münchner Bier ”sekä yksi 4.2. kodassa mainituista olutlaaduista.”

PÄIVITETTY YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”MÜNCHENER BIER”

EY nro DE/PGI/117/0516

SAN ( ) SMM ( X )

Tämä yhteenveto on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin. Yksityiskohtaisten tietojen saamiseksi asianomaisia kehotetaan tutustumaan eritelmän täydelliseen toisintoon, joka on saatavissa jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta (ks. 1 kohta) ja Euroopan komissiosta (1).

1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen

Nimi: Bundesministerium der Justiz Osoite: Mohrenstraße 37, D-11015 Berlin Puhelin: 030/20 25 — 70 (bei Durchwahl: 030/20 25 — 93 28) Faksi: 030/20 25 — 95 25 S-posti: Matzner-An@bmj.bund.de

2. Hakijaryhmittymä

Nimi: Verein Münchener Brauereien e.V. Osoite: Oskar-von-Miller-Ring 1, D-80333 München Puhelin: 089/28 86 31 Faksi: 089/28 39 57 S-posti: newrzella.vmb-wv-vba@gmx.de Kokoonpano: Tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3. Tuotelaji

Luokka 2.1 Olut

4. Eritelmä (yhteenveto 4 artiklan 2 kohdan edellytyksistä)

4.1 Nimi: ”Münchener Bier”

4.2 Kuvaus:

Helles

Kantavierreväkevyys (%): 11,4 - 11,9 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,7 - 5,4 Väri (EBC): 5,0 - 8,5 yksikköä Katkeruus (EBU): 14,0 - 25,0 yksikköä

vaaleankeltainen, vaalea, maukas, puhdas, pehmeä, mieto, miellyttävä humalan aromi, maku vaihtelee kevyesti mausteisesta voimakkaan mausteiseen, raikas, miellyttävän katkera riippuen oluen valmistusmenetelmästä;

Export Hell

Kantavierreväkevyys (%): 12,5 - 12,8 Alkoholipitoisuus (til-%): 5,5 - 6,0 Väri (EBC): 5,5 - 7,5 yksikköä Katkeruus (EBU): 15,0 - 26,0 yksikköä

vaaleankeltainen, kirkkaaksi käynyt, täyteläinen, maku vaihtelee miedosta täyteläisen pehmeään ja jopa voimakkaan mausteiseen, kevyt humalan aromi, lievästi katkera;

Export Dunkel

Kantavierreväkevyys (%): 12,5 - 13,7 Alkoholipitoisuus (til-%): 5,0 - 5,9 Väri (EBC): 42,0 - < 60,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 15,0 - 24,0 yksikköä

täyteläinen, pehmeä, joskus voimakkaankin mallasarominen, toisinaan müncheniläisen maltaan maku on hallitseva;

Pils

Kantavierreväkevyys (%): 11,5 - 12,5 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,9 - 5,8 Väri (EBC): 5,5 - 7,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 30,0 - 38,0 yksikköä

hieman katkera, hieno jalostunut humalan aromi, joka tuntuu kevyenä tai voimakkaampana, kevyt, elegantti, tuore;

Leichtes Weißbier

Kantavierreväkevyys (%): 7,7 - 8,4 Alkoholipitoisuus (til-%): 2,8 - 3,2 Väri (EBC): 11,0 - 13,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 13,0 - 15,0 yksikköä

raikas, kirpeä, poreileva, samea, tyypillinen vaalean pintahiivaoluen maku;

Kristall Weizen

Kantavierreväkevyys (%): 11,5 - 12,4 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,9 - 5,5 Väri (EBC): 7,5 - 12,5 yksikköä Katkeruus (EBU): 12,0 - 16,0 yksikköä

kirpeä, erittäin poreileva, kirkkaaksi suodatettu, kirkas, tuore, tyypillinen pintahiivaoluen aromi;

Hefeweizen Hell

Kantavierreväkevyys (%): 11,4 - 12,6 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,5 - 5,5 Väri (EBC): 11,0 - 20,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 12,0 - 20,0 yksikköä

voimakkaasti käynyt, luonnollisen samea, tyypillinen pintahiivaolut, poreileva, raikas, kirpeä, tuore, toisinaan hiivainen, vehnäoluen maku;

Hefeweizen Dunkel

Kantavierreväkevyys (%): 11,6 - 12,4 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,5 - 5,3 Väri (EBC): 29,0 - 45,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 13,0 - 16,0 yksikköä

luonnollisen samea, täyteläinen, mallasoluen aromi/luonne, pintahiivaoluen aromi/luonne;

Märzen

Kantavierreväkevyys (%): 13,2 - 14,0 Alkoholipitoisuus (til-%): 5,3 - 6,2 Väri (EBC): 8,0 - 32,5 yksikköä Katkeruus (EBU): 21,0 - 25,0 yksikköä

erittäin täyteläinen, maukas, mieto, aromi vaihtelee altbayerisch-tyyppisestä maltaiseen, erittäin miedosti katkera;

Bockbier

Kantavierreväkevyys (%): 16,2 - 17,3 Alkoholipitoisuus (til-%): 6,2 - 8,1 Väri (EBC): 7,5 - 40,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 18,0 - 32,5 yksikköä

voimakkaasti käynyt, runsas, täyteläinen, maukas, pehmeä, humala-aromi vaihtelee kevyestä hieman katkeraan ja voimakkaaseen, toisinaan maussa on mausteinen vivahde;

Doppelbock

Kantavierreväkevyys (%): 18,2 - 18,7 Alkoholipitoisuus (til-%): 7,2 - 7,7 Väri (EBC): 44,0 - 75,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 18,0 - 28,0 yksikköä

vahva, voimakas, mausteinen, täyteläinen, maussa tuntuu mallasaromi;

Leichtbier

Kantavierreväkevyys (%): 7,5 - 7,7 Alkoholipitoisuus (til-%): 2,7 - 3,2 Väri (EBC): 5,5 - 7,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 24,0 - 26,5 yksikköä

hieman katkera hienostunut maku;

Diät Pils

Kantavierreväkevyys (%): 8,5 - 9,3 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,3 - 4,9 Väri (EBC): 5,0 - 6,5 yksikköä Katkeruus (EBU): 26,0 - 30,0 yksikköä

alhainen hiilihydraattipitoisuus, hieman katkera, kuiva;

Schwarz-Bier

Kantavierreväkevyys (%): 11,3 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,8 Farbe (EBC): 70,0 Einheiten Bitterstoffe (EBU): 17,0 Einheiten

kevyesti mausteinen mallasaromi;

ICE-Bier

Kantavierreväkevyys (%): 11,2 Alkoholipitoisuus (til-%): 4,9 Väri (EBC): 6,5 yksikköä Katkeruus (EBU): 20,0 yksikköä

tasapainoinen, runsas, täyteläinen;

Nähr-/Malzbier

Kantavierreväkevyys (%): 12,3 - 12,7 Alkoholipitoisuus (til-%): 0,0 - 1,2 Väri (EBC): 65,0 - 90,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 8,0 - 15,0 yksikköä

alhainen alkoholipitoisuus, hyvin miedosti käynyt, maltainen, mausteinen, erittäin kevyt humala-aromi;

Oktoberfestbier

Kantavierreväkevyys (%): 13,6 - 14,0 Alkoholipitoisuus (til-%): 5,3 - 6,6 Väri (EBC): 6,0 - 28,0 yksikköä Katkeruus (EBU): 16,0 - 28,0 yksikköä

vaalea, kullan- tai meripihkanvärinen tai tumma, täyteläinen, erittäin runsas, pehmeä tai maltainen, mieto humala-aromi, erittäin miedosti katkera tai voimakas hieman makea maku.

4.3 Maantieteellinen alue: Münchenin kaupungin alue

4.4 Alkuperätodisteet: ”Münchener Bier” -oluen müncheniläinen alkuperä osoitetaan etikettiin painetulla erätunnisteella ja/tai vähimmäissäilyvyysajalla yhdessä ryhmittymän jäseninä olevien yksittäisten panimojen merkitsemien tietojen kanssa. Yksittäisten panimojen omien järjestelmien mukaiset toimitusasiakirjat, oluen panoon liittyvät asiakirjat, atk-luettelot jne. täydentävät näitä tietoja.

Jo sinällään riittäviä panimojen sisäisiä järjestelmiä uudenaikaistettiin osittain asetuksen (EY) N:o 178/2002 18 artiklan (”Jäljitettävyys”) tultua voimaan 1. päivästä tammikuuta 2005. Sen vuoksi tuotteen todellista alkuperää koskeviin kuluttajien ja/tai viranomaisten tiedusteluihin voidaan vastata vieläkin nopeammin.

Erityisesti kaivoihin suoraan kytkettyjen mittauslaitteiden (induktiiviset virtausmittarit), erityisrakenteisten säiliöiden ja johtojärjestelmien sekä luotettavuuslaskelmien avulla voidaan milloin tahansa osoittaa, että jäljempänä 4.5 kohdassa mainittua erityistä müncheniläistä vettä on myös tosiasiallisesti käytetty oluen valmistuksessa.

4.5 Valmistusmenetelmä: ”Münchener Bier” valmistetaan Münchenissä ja Saksassa voimassa olevien säännösten mukaisesti. Mallastetut jyvät rouhitaan ja sekoitetaan erityiseen müncheniläiseen veteen. Münchenin panimot käyttävät kyseistä vettä, joka on peräisin alueen sorakerrostumista ja joka saadaan omista, Münchenin kaupungin alueella sijaitsevista porakaivoista. Useimmat näistä kaivoista ulottuvat tertiäärikaudelta peräisin oleviin kerrostumiin asti. Sekoittamalla syntynyt mäski kuumennetaan asteittain haluttuun lämpötilaan koko ajan sekoittaen. Tällöin syntyvät entsyymit aktivoituvat ja muutoin vaikealiukoinen mallasaines irtoaa mallasrouheesta. Sen jälkeen liukeneva ainesosa erotetaan liukenemattomasta niin sanotun selkeytyksen avulla joko suodattamalla tai laskeuttamalla. Sitten vierre siirretään vierteenkeittokattilaan, jossa siihen lisätään valikoitua, ensisijaisesti Baijerissa tuotettua humalaa, minkä jälkeen sitä keitetään yhdestä kahteen tuntia. Tällöin humala-aromit ja humalan ainesosat liukenevat vierteeseen, ja Münchener Bier -oluen säilyvyyden ja ominaismaun kannalta haitalliset valkuaisaineet erottuvat pois. Tämän tuotantovaiheen päättymiseen mennessä on saavutettava haluttu kantavierreväkevyys. Vierteessä vielä mahdollisesti esiintyvien kiinteiden ainesosien erottamisen jälkeen kuuma olutvierre jäähdytetään ja siirretään käymisastiaan, jossa siihen lisätään varovaisesti annostellen erityisesti tätä tarkoitusta varten puhdasviljelmästä saatua hiivaa. Kaikki puhdasviljelmät ovat peräisin yhdestä ainoasta hiivasolusta, joten kaikki ”Münchener Bier” -oluen makuun ratkaisevasti vaikuttavat hiivasolut ovat ominaisuuksiltaan täysin samanlaisia. Münchenin ilmalla ilmastetun erikoishiivan lisääminen käynnistää vierteen käymisen, joka kestää noin neljästä kahdeksaan päivään. Hiiva muuttaa luonnollisella tavalla liuenneesta mallassokerista noin yhden kolmasosan alkoholiksi ja noin yhden kolmasosan hiilidioksidiksi. Viimeinen kolmasosa jää uutteena olueen ja antaa sille maun ja muut erityisominaisuudet. Käymisen päättyessä niin sanottu nuori olut on valmista. Sen jälkeen kun laskeutunut pohjahiiva tai pintaan noussut pintahiiva on erotettu nuoresta oluesta, olut kypsyy ja saa ainutlaatuisen makunsa viileässä säilytystankissa tapahtuvan varastokäymisen aikana. Tällöin nuoren oluen hiilihappopitoisuus lisääntyy luonnollisella tavalla ja sen maku kypsyy täyteläiseksi noin 4–11 viikossa.

4.6 Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Ainoastaan Münchenissä valmistettua olutta saadaan kutsua nimellä ”Münchener Bier”, jonka kuluttajat yhdistävät tiettyyn arvostukseen ja erittäin korkeaa laatua koskeviin odotuksiin. Müncheniläiset panimot ovat jo vuosisatojen ajan käyttäneet nimitystä ”Münchener Bier” ilman ulkopuolisten esittämiä vastaväitteitä. Münchenin alueen väestön läheinen suhde paikalliseen olueen perustuu nimenomaan historiallisiin tosiseikkoihin, eikä tässä yhteydessä toki voi olla unohtamatta Münchenin olutkapinaa 1840-luvulla.

Pitkästä perinteestä on osoituksena muun muassa se, että jo Baijerin herttuan Ludwig II:n maarekisterissä vuodelta 1280 mainitaan Münchenin panimoiden suorittamat maksut ja luontoissuoritukset (ks. ”München und sein Bier”, Heckhorn/Wiehr, München 1989, tai Karin Hackel-Stehrin tohtorinväitöskirja — kuten edellä kohta 4 — sekä ”Die prewen Münchens”, Sedlmayr/Grohsmann, Nürnberg 1969, josta otteita on eritelmän liitteesä). Muita kirjallisia lähteitä ovat Christine Rädlingerin juhlajulkaisu ”125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V.” vuodelta 1996 sekä useat korkeimman oikeuden päätökset, joista viimeisimmässä (13.11.1923 — Tavaramerkkien suoja ja kilpailu, osa 23, s. 152) todetaan lainvoimaisesti, että nimityksestä ”Münchener Bier” on tullut aito alkuperänimitys. Tältä osin myös myöhempi tieteellinen kirjallisuus on edelleen samaa mieltä (ks. Loschelder/Schnepp ”Deutsche geographische Herkunftsangaben”, Köln 1992, alkaen s. 262, sekä kilpailuoikeuteen liittyvät kommentit, 14. painos Baumbach/Hefermehl, epäreilua kilpailua koskevan lain 3 §, 238 kohta, München 1983).

Münchenin erityisen sijainnin vuoksi kaupungin panimot ovat perinteisesti olleet osa alueen kulttuuri- ja talouselämää. Sen vuoksi kuluttajat kokevatkin paikallisen müncheniläisen oluen läheiseksi ja nauttivat sitä paikallisena erikoisuutena. Tämä on otettu huomioon myös niissä kahdenvälisissä sopimuksissa, jotka on tehty Saksan liittotasavallan ja EY:n jäsenvaltioiden Ranskan, Kreikan, Italian ja Espanjan sekä Sveitsin kanssa alkuperämainintojen, alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen suojasta. Muun muassa ”Münchener Bier” kuuluu näiden sopimusten soveltamisalaan.

Muita asiaan liittyviä tietoja:

Kommentar zum Lebensmittelrecht von Prof. Dr. W. Zipfel C 100 § 17 Rdnr. 228/233 und C 412 Vorb. Rdnr. 30;

Loschelder/Schnepp, ”Deutsche geographische Herkunftsangaben”, Köln 1992, alkaen s. 262, s. 14 ja s. 148;

Karin Hackl-Stehr, tohtorinväitöskirja ”Unser Bier”.

4.7 Valvontaelin: Tuottajien tarkastukset:

Väärinkäytösten valvonta:

4.8 Merkintä: Etiketissä on mainittu tuotteen nimitys ”Münchener Bier” tai ”Münchner Bier” sekä jokin 4.2 kohdassa tarkoitetuista olutlaaduista.

4.9 Kansalliset vaatimukset: Voimassa oleva olutlaki ja sen täytäntöönpanoasetus

(1) Euroopan komission, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, maataloustuotteiden laatupolitiikka, B-1049 Bryssel.