FI Euroopan unionin virallinen lehti C 39/33

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2018/C 39/10)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin”

EU-nro: PDO-FR-02206–21.11.2016

SAN ( X ) SMM ( )

1. Nimi tai nimet

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.8 Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” on poreileva, pastöroimaton, hiilihapoton siideri, joka valmistetaan erityisistä perinteisistä siideriomenalajikkeista saatavasta omenatäysmehusta.

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderin erottavia ominaisuuksia ovat sen oljenkeltaisesta oranssinkeltaiseen vaihteleva väri ja vähäinen poreilu. Sen aromi, jossa on usein hento voimainen ja kuivan ruohon kaltainen vivahde, tuntuu nenässä hienonhienolta. Sille ominaisessa tasapainoisessa maussa erottuvat ennen kaikkea karvaat vivahteet. Sen kevyt hapokkuus tuo muuten karvaaseen makuun raikkaan vivahteen.

Maininnalla ”extra-brut” (erittäin kuiva) varustetussa ”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderissä tanniinisuus ja karvaat makuvivahteet tulevat esiin voimakkaampina.

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderillä on seuraavat ominaisuudet:

— todellinen alkoholipitoisuus suurempi kuin 3,5 tilavuusprosenttia,

— kokonaisalkoholipitoisuus suurempi kuin 5,5 tilavuusprosenttia,

— sokeripitoisuus suurempi kuin 18 grammaa litrassa ja enintään 35 grammaa litrassa,

— tiheys yli 1 009 ja enintään 1 017,5 20 °C:n lämpötilassa,

— vähimmäispaine 1 baari mitattuna 20 °C:ssa tai hiilidioksidin liukoisuus 2 g/l.

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderillä, jonka etiketissä on maininta ”extra-brut”, on seuraavat ominaisuudet:

— todellinen alkoholipitoisuus suurempi kuin 5 tilavuusprosenttia,

— kokonaisalkoholipitoisuus suurempi kuin 5,5 tilavuusprosenttia,

— sokeripitoisuus enintään 18 grammaa litrassa,

— tiheys enintään 1 009 20 °C:n lämpötilassa,

— vähimmäispaine 1 baari mitattuna 20 °C:ssa tai hiilidioksidin liukoisuus 2 g/l.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Käytetyt siideriomenat ovat peräisin maantieteellisellä alueella sijaitsevista hedelmätarhoista, joita pidetään soveltuvina ”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderin tuotantoon alkuperänimitystä varten hyväksyttyjen istutuspaikan yksilöimistä koskevien kriteerien perusteella.

Nämä pensasmaiseman hedelmätarhat ovat täysin ruohottuneita, ja vähintään 30 prosenttia puista kasvatetaan korkearunkoisiksi.

Omenat kuuluvat pääosin karvaista ja makeankarvaista perinteisistä lajikkeista koostuvaan sallittujen lajikkeiden positiiviluetteloon.

Seuraavat pääasialliset lajikkeet muodostavat vähintään 60 prosenttia hedelmätarhan pinta-alasta:

Karvas ja makeankarvas : Belle fille de la Manche, Binet Rouge, Bois Jingant, Cartigny, Closette, Feuillard, Gros amer, Marin Onfroy, Peau de Chien, Petit amer, Rouge de Cantepie, Sans Pareille, Tapin, Tête de Brebis ja Taureau.

Seuraavat sivulajikkeet muodostavat enintään 40 prosenttia hedelmätarhan pinta-alasta:

Karvas ja makeankarvas : Argile rouge, Bedan, Doux moine, Fréquin, Kermerrien, Marie-Ménard ja Sergent.

Makea : Clos Renaux, Douce Coët ja Doux Lozon.

Hapan : Petit Jaune, Grasselande ja Gros jaune.

Edellä mainittujen lajikkeiden lisäksi sallitaan myös muut korkearunkoisiksi kasvatettavat siideriomenalajikkeet, joita saa olla enintään 20 prosenttia hedelmätarhan kokonaispinta-alasta.

Pääasialliset lajikkeet muodostavat vähintään 60 prosenttia jokaisen cuvéen määrästä.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikki toimenpiteet omenoiden tuotannosta yksinomaan pulloissa tapahtuvaan käymiseen on suoritettava 4 kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

Pullottaminen suoritetaan maantieteellisellä alueella. Käyminen tapahtuu yksinomaan pulloissa antamalla osan jäännössokereista käydä vähintään kahdeksan viikon ajan, minkä jälkeen siideri on valmis myyntiin.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Siidereitä, joille alkuperänimitystä ”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” haetaan, ei voida luovuttaa kulutukseen valmistuksen jälkeen, asettaa yleisesti saataville, lähettää, asettaa myyntiin tai myydä ilman, että tavarankuvauksiin, ilmoituksiin, esitteisiin, etiketteihin, laskuihin ja kaikentyyppisiin astioihin merkitään edellä tarkoitettu nimitys ja Euroopan unionin SAN-tunnus. Tunnuksessa voi myös olla maininta ”AOP” tai ”appellation d’origine protégée” (suojattu alkuperänimitys).

Suojatun alkuperänimityksen nimi ja maininta ”appellation d’origine” (alkuperänimitys) tai ”appellation” (nimitys) ja ”protégée” (suojattu) esitetään selvästi näkyvin, luettavin, pysyvin ja riittävän suurin kirjaimin, jotta ne erottuvat selvästi muista kirjainmerkinnöistä ja piirroksista.

Etiketin merkinnöissä maininta ”appellation d’origine protégée” on merkittävä välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen alle ilman muuta mainintaa näiden välissä.

Siidereihin, joiden sokeripitoisuus on enintään 18 grammaa litrassa, on merkittävä maininta ”extra brut”.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Manchen departementissa:

Seuraavat kantonit kokonaisuudessaan: Agon-Coutainville, Bricquebec, Cherbourg-Octeville 1, Cherbourg-Octeville 2, Cherbourg-Octeville 3, Créances, Equeurdreville-Hainneville, La Hague, Les Pieux, Saint-Lô, Saint-Lô 1, Tourlaville, Valognes ja Val-de-Saire.

Carentanin kantoni lukuun ottamatta Catzin ja Carentan les Marais’n kuntia: ainoastaan seuraavien entisten kuntien (communes déléguées) alueet: Brévands, Saint-Pellerin ja Les Veys.

Condé-sur-Viren kantonissa seuraavat kunnat: Condé-Sur-Vire ja Moyon Villages: ainoastaan Mesnil-Opacin entisen kunnan (commune déléguée) alue; Thorigny-les-villes: ainoastaan Brectouvillen entisen kunnan (commune déléguée) alue. Coutancesin kantoni lukuun ottamatta seuraavia kuntia: Orval-sur-Sienne ja Regnéville-sur-Mer.

Saint-Lô 2 -kantoni lukuun ottamatta seuraavia kuntia: La Barre-de-Semilly, La Luzerne ja Soulles.

Pont-Hébertin kantonissa seuraavat kunnat: Amigny, Cavigny, Le Dézert, Graignes-Mesnil-Angot, Le Hommet-d’Arthenay, La Meauffe, Le Mesnil-Rouxelin, Le Mesnil-Véneron, Pont-Hébert, Rampan, Remilly les Marais, Saint-Georges-Montcocq ja Tribehou.

Quettreville-sur-Siennen kantonissa seuraavat kunnat: Belval, Cametours, Cerisy-la-Salle, Montpinchon, Ouville ja Savigny.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen erityisyys

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Maantieteellinen alue kattaa Manchen departementin pohjoisosat. Suurin osa siitä kuuluu Massif armoricain -vuoristoon (paleotsooiselta kaudelta peräisin olevat liuskeiset/hiekkaiset ja graniittiset kerrostumat), lukuun ottamatta Pariisin altaan kalkkipitoisten kerrostumien peittämää pientä kaistaletta alueen koillisosassa. Koko aluetta peittää paksuudeltaan vaihteleva savikerros. Kyse on käytännössä Cotentinin niemimaan alueesta.

Maisemallisesti alue muodostuu matalista, aaltoilevista, hyvin pehmeästi kumpuilevista tasanteista, jotka sijaitsevat enintään 170 metrin korkeudella. Koko alue on näkyvyyttä rajoittavien, tiheydeltään vaihtelevien pensasaitojen halkoma.

Pensasmaiseman hedelmätarhojen istutus- ja omenoiden korjuualueiksi valittavat lohkot ovat luonnon muodostamiin pensasaitoihin rajoittuvia pieniä saarekkeita. Maaperä on vaihtelevaa ja syvää, ja sen vedenpidätyskyky on hyvä. Se ei ole koskaan hiekkaista tai hiekka- ja kivipitoista.

Cotentinin ilmasto on hyvin valtamerellinen, mitä piirrettä sijainti niemimaalla voimistaa. Alueen ilmastoa luonnehtivat usein (yli 150 päivää vuodessa) esiintyvät ja melko runsaat (keskimäärin 900–1 000 mm) sateet, vähäiset lämpötilanvaihtelut ja pakkasten vähäisyys. Pääosin lännestä puhaltavat tuulet ovat yleisiä ja usein voimakkaita.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Cotentin tuli tunnetuksi siideriomenatarhastaan jo 1700-luvulla Luoteis-Espanjasta meritse saapuneiden tanniinisten lajikkeiden ansiosta. Siiderin tuotanto pääsi kehittymään siellä, kun lainsäädännössä kiellettiin aluksi olut ja sitten viini viljelykelpoisen maan varaamiseksi mahdollisuuksien mukaan viljoille. Tämä kehitys johti niin sanotun laidunniittytarhauksen käyttöönottoon: karjan ruokintaan tarkoitettu niitty hyödynnetään uudelleen käyttämällä sinne istutettujen omenapuiden hedelmät. Nämä kaksi käyttötapaa ovat johtaneet siihen, että lohkoja voidaan käyttää pensasaitojen muodostamina tuulisuojina sekä eläimille että puille.

Siiderin tuotanto kehittyi ja erikoistui. Siiderin tuotantoa käsittelevä tieteenala syntyi Cotentinissä 1500-luvulla. Sitä kehittivät muun muassa Guillaume Dursus ja Gilles de Gouberville. Ensin mainittu valmisti valitsemistaan lajikkeista erittäin arvostettuja siidereitä. Gilles de Gouberville puolestaan jalosti hedelmiä lajikekohtaisesti erottamalla erittäin laadukkaat hedelmät. Jotkin lajikkeet, kuten Marin Onfroy, ovat säilyneet nykypäiviin saakka.

Korkearunkoisista puista muodostuvien perinteisten tarhojen rinnalle on viime aikoina kehittynyt erikoistuneita tarhoja, joissa puut kasvatetaan matalarunkoisiksi. Myös ne ovat pensasmaisemassa sijaitsevia ruohottuneita hedelmätarhoja.

Maantieteelliselle alueelle tyypillisiä, pääosin karvaita ja makeankarvaita paikallisia lajikkeita, joissa on runsaasti fenolisia yhdisteitä, ovat muun muassa Petite amer, Taureau ja Cartigny, joita kasvatetaan paljon koko alueella ja kummankintyyppisissä hedelmätarhoissa.

Nykyiset siiderinvalmistuskäytännöt ovat osoitus taitotiedon kehittymisestä ja siirtymisestä ”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderin valmistukseen, jonka perustana ovat paikallisten lajikkeiden käyttö, pullokäyminen ja pastörointikielto.

Tuotteen erityisyys

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” on pastöroimaton, hiilihapoton siideri, joka valmistetaan siideriomenoista saatavasta omenatäysmehusta. Sen ulkonäköä kuvaavia ominaisuuksia ovat oljenkeltaisesta oranssinkeltaiseen vaihteleva väri ja vähäinen poreilu. Sen kevyt hapokkuus tekee siitä suutuntumaltaan erittäin tasapainoisen ja tuo muuten karvaaseen makuun pirteänraikkaan vivahteen. ”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderissä, jonka etiketissä on maininta ”extra-brut”, tanniinisuus ja karvaat makuvivahteet tulevat esiin voimakkaampina.

Syy-yhteys

Maantieteellisen alueen ilmasto on hyvin valtamerellinen, ja alueelle on leimallista karjankasvatuksen ja omenantuotannon rinnakkaisuus. Valitsemalla pensasaitojen suojaamia lohkoja, joiden maaperä on syvää, mahdollistetaan omenapuiden sopeutuminen tuuliolosuhteisiin, vältetään hedelmien putoaminen ennen täyden kypsyyden saavuttamista ja pienennetään tuulenkaatoriskiä. Lisäksi hedelmätarhan pysyvän ruohopeitteen ylläpito saa aikaan kilpailua, joka vaikuttaa omenoiden koostumukseen (sokeripitoisuus, typpipitoisuuden rajoittaminen) siiderinvalmistuksen kannalta myönteisesti.

Ruohopeite on satojen mahdollisimman hyvän laadun tae, sillä se vaimentaa omenoiden putoamista ja edistää niiden säilymistä maassa.

Siiderin karvaahko maku syntyy, kun yhdistetään karvaita ja makeankarvaita lajikkeita, joista hedelmätarha pääosin koostuu ja joista suurin osa on seurausta vuosisatojen paikallisesta valinnasta, kun taas tuotteen kevyesti hapokas suutuntuma johtuu siitä, että maantieteellisellä alueella esiintyy jonkin verran miedosti happoisia lajikkeita. Perinteisten jalostusmenetelmien, jotka edellyttävät maantieteellisellä alueella perinteisesti käytettyjen, hedelmien pinnalla luonnostaan elävien hiivojen hyödyntämistä ensimmäiseen käymiseen ja joiden yhteydessä ei käytetä hiilihapotusta eikä pastörointia, jatkuva käyttö takaa ”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderin karvaanraikkaan maun.

”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siiderin maine juontaa juurensa jo kaukaa menneisyydestä. Lääkäri Julien le Paulmier totesi 1500-luvulla kuuluisassa lääketieteellisessä tutkielmassaan ”de vino et pomaco”, että Normandian maakunnan parhaat siiderit valmistetaan Cotentinissä.

Tämän vahvistaa Quiboun, Valognesin, Turquevillen, Dangyn, Saint-Lôn ja Sausseyn tuottajien sijoittuminen luokittelun kärkeen kilpailuissa, jotka Ranskan hedelmäntuottajien yhdistys (Association pomologique Française) järjesti hedelmäntuotantoa käsittelevien, 1800-luvun lopusta 1930-luvulle asti vuosittain järjestettyjen kongressiensa yhteydessä.

Paikallisten asukkaiden innostuksesta ”Cidre Cotentin” / ”Cotentin” -siideriin ovat nykyään osoituksena monet sen kunniaksi järjestettävät kilpailut ja paikalliset juhlaperinteet. Sen nimeen vannovat myös ranskalaisen ja kansainvälisen gastronomian vaikutusvaltaisimmat edustajat, kuten kesä-heinäkuun 2006 numerossaan tätä tuotetta ihastellut Michelin-oppaan Étoile-lehti ja vuonna 2011 kaikkia Cotentinissä valmistettuja siidereitä ylistänyt arvostettu gastronominen aikakauslehti ”The Art of Eating”.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-50b2dc68-9cbe-48a6-93c9-3d8befac98d0/telechargement

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.