Tässä suunnitelmassa esitettyjen toimien toteutus aloitetaan heti, ja sitä koordinoidaan muiden aiheeseen liittyvien EU-strategioiden kanssa. Lähivuosina on tarkoitus toteuttaa täydentäviä toimia siirtolaisten salakuljetuksen torjumiseksi tämän rikoksen nopeasti muuttuvan luonteen vuoksi.

Tässä toimintasuunnitelmassa keskitytään siirtolaisten salakuljetukseen. Ihmiskauppa on salakuljetuksesta erillinen, vaikkakin siihen kytkeytyvä rikollisuuden muoto , jota varten on oma EU:n strategia .

Salakuljetusverkostot heikentyvät, jos niiden tarjoamien palvelujen kysyntää voidaan vähentää. Siksi onkin tärkeää tarjota turvallisempia tapoja tulla laillisesti EU:hun. Siirtolaisten salakuljetuksen torjunnan lisäksi tarvitaan määrätietoisia toimia sellaisten siirtolaisten palauttamiseksi kotimaihinsa, joilla ei ole oleskeluoikeutta EU:ssa. Toimiva palautuspolitiikka on tehokas ehkäisykeino, koska siirtolaisia tuskin kiinnostaa maksaa salakuljettajille korkeaa hintaa EU:hun kuljettamisesta, jos kohta määränpäähän päästyä on tiedossa palautus kotiin.

Toimintasuunnitelma olisi nähtävä yhtenä niistä toimista, joilla EU pyrkii ratkomaan laittoman muuttoliikkeen perimmäisiä syitä yhteistyössä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa ja estämään salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden toiminnasta aiheutuvan ihmishenkien menetyksen. Sitä olisi tarkasteltava myös samassa yhteydessä kuin työtä, jonka tavoitteena on perustaa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatio salakuljettajien käyttämien alusten systemaattista tunnistamista, haltuunottoa ja tuhoamista varten.

Tässä EU:n ensimmäisessä toimintasuunnitelmassa esitetään konkreettisia toimia siirtolaisten salakuljettamisen torjumiseksi ja ehkäisemiseksi. Suunnitelma perustuu monialaiseen lähestymistapaan, jonka laatimiseen on osallistunut paikallisen, alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen tason toimijoita ja instituutioita. Se kattaa kaikki siirtolaisten salakuljetuksen vaiheet ja alalajit ja kaikki muuttoreitit.

Vahva yhteistyö EU:n tasolla sekä lähtö- ja kauttakulkumaiden, strategisten kumppaneiden, kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa on ensisijaisen tärkeää, kun pyritään saamaan salakuljettajat lopettamaan toimintansa, tuomaan heidät oikeuteen ja takavarikoimaan heidän omaisuutensa.

Siirtolaisten salakuljettaminen on erittäin tuottoisaa liiketoimintaa, ja rikollisverkostoja motivoi paljastumisen ja rangaistuksen vähäinen riski. Vaikka rikollisverkostojen saamista voitoista ei ole saatavilla kansainvälisesti kattavia tietoja, yksittäistapauksista käy ilmi, että niissä on kyse isoista rahoista. Pelkästään yhdessä tapauksessa salakuljettajien uskotaan ansainneen 2,5 miljoonaa euroa. Kyseessä oli Triton-yhteisoperaatiossa 1. tammikuuta 2015 pysäytetty Ezadeen-rahtialus, jolta löydettiin 360 siirtolaista.

Salakuljettajat kohtelevat siirtolaisia tavarana samoilla reiteillä kuljettamiensa huumausaineiden ja ampuma-aseiden tapaan. He muuttavat reittejä nopeasti läpikulkumaissa vallitsevan turvallisuustilanteen tai lainvalvontaoperaatioiden mukaan. He myös väärinkäyttävät laillisia maahantulo- ja oleskelumenettelyjä. Esimerkiksi Kosovossa toimivat linja-autoyhtiöt ovat avoimesti mainostaneet EU:n etuusjärjestelmien ja avustetun paluun väärinkäyttömahdollisuutta.

Meriteitse, varsinkin keskisen ja eteläisen Välimeren kautta tapahtuva laiton muuttoliike lisääntyi vuonna 2014 räjähdysmäisesti: tulijoita oli lähes 225 000, mikä oli lähes kolme kertaa enemmän kuin vuonna 2013. Samaan tahtiin ovat lisääntyneet riskit, joille siirtolaiset Välimerta ylittäessään altistuvat. Muuttoliike on lisääntynyt vastaavasti myös muilla reiteillä, esimerkiksi Länsi-Balkanin alueella. Niitä pitkin EU:hun saapuneiden laittomien siirtolaisten määrä oli vuonna 2014 korkein sitten vuoden 2007.

Häikäilemättömät rikollisverkostot järjestävät matkan lukemattomille siirtolaisille, jotka epätoivoisesti haluavat päästä Eurooppaan. Voittoja kääriessään ne kuitenkin vaarantavat siirtolaisten hengen. Ansioidensa maksimoimiseksi salakuljettajat ahtaavat usein satoja siirtolaisia merikelvottomiin aluksiin, myös pieniin kumiveneisiin ja käytöstä poistettuihin rahtialuksiin, tai rekkoihin. Joukoittain siirtolaisia hukkuu merellä, tukehtuu kontteihin ja menehtyy autiomaata ylittäessään. Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) arvioiden mukaan Välimerellä kuoli yli 3 000 siirtolaista vuonna 2014. Vuoden 2015 ensimmäisten neljän kuukauden aikana hukkuneiden määrä on arviolta 1 700. Siirtolaisten erimuotoisessa hyväksikäytössä poljetaan usein heidän ihmisoikeuksiaan.

Siirtolaisten salakuljetuksen vastaiset toimet nostettiin painopisteeksi Euroopan komission 13. toukokuuta 2015 hyväksymässä Euroopan muuttoliikeagendassa. Tavoitteena on estää rikollisverkostoja käyttämästä siirtolaisten tilannetta hyväksi ja vähentää laittoman muuttoliikkeen houkuttelevuutta. Yksi agendan tavoitteista on saada salakuljetusverkostojen ”pienen riskin ja korkean tuoton” operaatiot muutettua ”korkean riskin ja alhaisen tuoton” operaatioiksi.

Jotta siirtolaisten salakuljetuksen riskit saataisiin isommiksi ja tuotot pienemmiksi, on ensisijaisen tärkeää puuttua rikollisryhmien toimintatapaan ja saada tekijät oikeuteen. Se edellyttää, että parannetaan niin jäsenvaltioiden valmiuksia tutkia siirtolaisten salakuljetusverkostoja ja panna tekijät syytteeseen kuin EU:n virastojen valmiuksia tukea jäsenvaltioita. Se edellyttää myös lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten toiminnan tiiviimpää koordinointia EU:ssa ja virastoille yhteistä lähestymistapaa.

Komissio aikoo tehdä vuonna 2016 ehdotuksia, joilla parannetaan voimassa olevaa siirtolaisten salakuljetusta koskevaa EU:n säädöskehystä ja tiukennetaan rikosoikeudellisia puitteita. Säädöskehyksessä määritellään laittomassa maahantulossa ja maassa oleskelussa avustamisen rikos. Komissio pyrkii varmistamaan, että käytössä on asianmukaiset rikosoikeudelliset seuraamukset ilman, että kriminalisoidaan humanitaarisen avun antaminen hädässä oleville siirtolaisille.

Alusten tunnistaminen, haltuunotto ja tuhoaminen

Meriteitse tapahtuvan siirtolaisten salakuljetuksen estämiseksi ja kuriin panemiseksi aiotaan toteuttaa systemaattisia toimia salakuljettajien käyttöön soveltuvien alusten tunnistamiseksi, haltuun ottamiseksi ja tuhoamiseksi. Salakuljetukseen soveltuvista Välimerellä todennäköisesti käytettävistä aluksista laaditaan luettelo. Luetteloon kirjataan muun muassa elinkaarensa päähän tulleet rekisteröidyt alukset, jotka on tarkoitus romuttaa. Asianomaisten EU:n virastojen ja jäsenvaltioiden viranomaisten olisi laadittava riskinarviointikriteerit tällaisten alusten tunnistamiseksi ja varmistettava, että kriteerit täyttäviä aluksia valvotaan systemaattisesti Eurosurin avulla ja hyödyntämällä kaikkien virastojen valmiuksia.

Sen jälkeen kun aluksilla olevien ihmisten turvallisuus on taattu, salakuljettajien käyttämät tai käyttöön kaavaillut alukset pitäisi hinata maihin tai tuhota vesillä. Komissio ja asianomaiset EU:n virastot, erityisesti Frontex, antavat jäsenvaltioille taloudellista ja teknistä tukea alusten hinaamiseksi maihin ja romuttamiseksi. Näitä toimia olisi tarkasteltava yhdessä myöhemmin perustettavan YTPP-operaation kanssa, jolla edistetään siirtolaisten salakuljetusverkostojen hajottamista.

Voittojen vieminen salakuljettajilta

Ennakoiva talousrikostutkinta, jossa keskitytään rikoksella hankitun omaisuuden takavarikointiin ja takaisinperintään, ja rahanpesun torjunta ovat ratkaisevassa asemassa, kun pyritään heikentämään siirtolaisten salakuljetusta harjoittavia rikollisverkostoja. EU:n olisi tehostettava yhteistyötään rahanpesun selvittelykeskusten ja muiden siirtolaisten salakuljetuksessa liikkuvia rahavirtoja tutkivien verkostojen kanssa.

Kuten Euroopan turvallisuusagendassa todetaan, lainvalvontaviranomaisten on voitava keskittää voimavaransa siirtolaisten salakuljetusta harjoittavien järjestäytyneiden rikollisryhmien rahoitukseen. Siirtolaisten salakuljetuksessa liikkuva raha pitäisi nostaa varallisuuden takaisinhankinnasta vastaavien kansallisten toimistojen ja Carin-asiantuntijaverkoston (Camden Asset Recovery Inter-Agency Network) toiminnan painopisteeksi. Komissio käynnistää asianomaisten EU:n virastojen tuella yhteistyön rahoituslaitosten (mm. pankit, rahansiirtopalveluja tarjoavat yritykset ja luottokorttiyhtiöt) kanssa siirtolaisten salakuljetukseen kytkeytyvien varojen jäljittämiseksi. EU:n pitäisi myös tuntuvasti tehostaa yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotta rikoshyöty voidaan jäljittää ja tuomita menetetyksi siirtolaisten lähtö- ja kauttakulkumaissa.

Operatiivisen yhteistyön tehostaminen siirtolaisten salakuljetuksen torjumiseksi

Kuhunkin jäsenvaltioon olisi perustettava yksi siirtolaisten salakuljetusasioiden yhteyspiste. Näin jäsenvaltiot voivat tehostaa operatiivista yhteistyötä, koordinointia ja tiedonjakoa välillään ja EU:n virastojen kanssa.

Komissio perustaa siirtolaisten salakuljetusta koskeviin kysymyksiin keskittyvän EU:n virastojen yhteysryhmän operatiivisen yhteistyön lujittamiseksi ja tiedonvaihdon parantamiseksi asianomaisten EU:n virastojen välillä.

Samanaikaisesti parannetaan EU:n virastojen valmiuksia puuttua siirtolaisten salakuljetukseen. Eurojustin pitäisi perustaa siirtolaisten salakuljetusta käsittelevä ryhmä, jonka tehtävänä olisi lujittaa kansallisten syyttäjien välistä yhteistyötä ja tehdä siitä virallista sekä tehostaa keskinäistä oikeusapua.

On erittäin tärkeää tukea jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten valmiuksia vähentää siirtolaisten salakuljetusta. Samoin on tärkeää käyttää yhteisiä tutkintaryhmiä ja antaa keskinäistä oikeusapua siirtolaisten salakuljetustapauksissa. Eurojustilla on tässä merkittävä rooli, kun se rahoittaa yhteisiä tutkintaryhmiä ja tukee keskinäisen oikeusavun antamista rikosasioissa.

Komissio kartoittaa yhdessä asianomaisten EU:n virastojen, erityisesti Cepolin ja Europolin, ja Euroopan juridisen koulutusverkoston kanssa EU:n ja jäsenvaltioiden koulutustarpeet, jotta valmiuksia voidaan kehittää kohdennetummin. Oikeus- ja lainvalvontaviranomaisille, rajavartijoille ja konsuliviranomaisille olisi tarjottava räätälöityä koulutusta rajatylittävästä yhteistyöstä, jolla torjutaan siirtolaisten salakuljetusta. Perusoikeusvirasto kehittää koulutusta perusoikeuksien näkökulmasta, ottaen erityisesti huomioon salakuljetettujen siirtolaisten suojelun.

Siirtolaisten salakuljetuksen torjuntatoimia lisätään osana järjestäytynyttä ja vakavaa kansainvälistä rikollisuutta koskevaa EU:n toimintapoliittista sykliä tekemällä muun muassa rajatylittävää yhteistyötä, joka kattaa asiakirjaväärennökset, lumeavioliitot ja muut laillista maahantuloa ja oleskelua koskevien menettelyjen väärinkäyttömuodot.