KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Viides vuosikertomus (2010) rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 389/2006 mukaisen yhteisön tuen täytäntöönpanosta

JOHDANTO

Neuvoston asetus (EY) N:o 389/2006 rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi[1], jäljempänä ’tukiasetus’, on Kyproksen turkkilaisyhteisölle annettavan tuen täytäntöönpanon perusta. Tukiasetuksen mukaisesti täytäntöönpanosta on raportoitava neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuosittain. Tämä viides vuosikertomus kattaa ajanjakson 1. tammikuuta – 31. joulukuuta 2010.

TUEN OHJELMASUUNNITTELU

Vuoden 2010 talousarvioon tehtiin 3 miljoonaan euron sitoumus kadonneiden henkilöiden komitean (CMP) tukemiseksi.[2]

Vuoden 2011 talousarviosta määrärahoja osoitettiin 28 miljoonaa euroa, ja niitä koskeva ohjelmasuunnittelu on tehty. Sen pohjana käytettiin vuosien 2009 ja 2010 ulkoisia arviointeja, sisäistä arviointia sekä sidosryhmien kuulemisia.

TÄYTÄNTÖÖNPANOMEKANISMIT

Ohjelmaa toteutetaan EU:n jäsenvaltiossa alueella, joka ei ole kyseisen jäsenvaltion hallituksen tosiasiallisessa valvonnassa ja jossa EU:n säännöstöä ei sovelleta toistaiseksi. Tuen täytäntöönpanoa hallinnoi Euroopan komissio pääasiassa keskitetysti, tosin joitakin hankkeita hallinnoidaan yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa.

Komissio joutuu toimimaan poliittisesti, oikeudellisesti ja diplomaattisesti ainutlaatuisessa tilanteessa. Ohjelman täytäntöönpano edellyttää erityisjärjestelyjä, joissa on noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatteita.

EU:n rahoittamissa tukiohjelmissa tuensaajamaan kanssa tehdään yleensä rahoitussopimus, jossa vahvistetaan tuen täytäntöönpanon oikeudelliset puitteet. Kyproksenturkkilaisille annettavasta tuesta tällaista sopimusta ei ole tehty. Tästä syystä komission on pidettävä lähtökohtana niitä sääntöjä ja ehtoja, joita sen ymmärryksen mukaan kulloisessakin asiassa sovelletaan paikallisesti. Tästä seuraa, että sopimuksia tehdessään komissio joutuu ottamaan suurempia riskejä kuin normaalitilanteessa.

Jos kyproksenturkkilaiset toimeksisaajat rikkovat sopimusehtoja, takaisinperintämääräysten täytäntöönpano voi poliittisesta tilanteesta johtuen olla vaikeaa. Komissio on ryhtynyt toimiin tämän riskin pienentämiseksi. Tällaisia toimia ovat seurannan ja tuensaajien tukemisen tehostaminen, maksuehtojen tarkistaminen, ennakkomaksujen sitominen allekirjoitettujen hankintasopimusten esittämiseen ja pankkitakausten käytön lisääminen.

Komissio tarvitsee kyproksenturkkilaisten tuen, jotta ohjelma menestyisi ja sen kestävyys voitaisiin taata pitkällä aikavälillä. Kyproksenturkkilaisia sidosryhmiä kuullaan myös niiden tulevista rahoitustarpeista. Kyproksenturkkilaiset asiantuntijat osallistuivat arviointilautakuntiin myös ohjelman vuoden 2009 määrärahojen osalta, joita koskevat sopimukset tehtiin vuonna 2010. Heillä on tärkeä rooli hankkeiden ohjauskomiteoissa.

Tukiohjelman täytäntöönpanoon liittyvien erityisolosuhteiden takia komissio perusti vuonna 2006 laajentumisasioiden pääosastoon erityisen ohjelmaryhmän, jonka toimeksianto Kyproksella on pitkäkestoinen. Ryhmä työskentelee Nikosian pohjoisosassa sijaitsevasta ohjelman tukitoimistosta (EUPSO) käsin. Toimistossa voidaan järjestää kokouksia ja seminaareja kyproksenturkkilaisten sidosryhmien kanssa. Se myös mahdollistaa hankkeiden täytäntöönpanon suoran seurannan. Toimistologistiikasta vastaa edelleen yksityinen toimeksisaaja GIZ (Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH), jonka kanssa tehty sopimus on voimassa kesäkuuhun 2012. Kokouksia ja seminaareja voidaan järjestää myös komission Kyproksen-edustustossa.

Henkilöstömenot on vuodesta 2010 rahoitettu hallinnollisten määrärahojen budjettikohdasta. Tarkastelujakson alussa ohjelmaryhmän koko pieneni 29 henkilöstä (3 komission virkamiestä ja 26 sopimussuhteista toimihenkilöä) 22:een (2 virkamiestä ja 20 sopimussuhteista toimihenkilöä). Pienennys koskettaa varsinkin hankintaryhmää. Riittävän seurannan varmistaminen edellyttääkin tiukkaa priorisointia ja henkilöresurssien uudelleen jakamista.

TÄYTÄNTÖÖNPANO TARKASTELUJAKSOLLA

Yleiskatsaus

Tukiohjelma on edennyt täyteen täytäntöönpanovaiheeseen. Toiminnassa keskityttiin seurantaan, hankkeiden kestävyyden varmistamiseen sekä tuensaajien valmiuksien kehittämiseen niin, että heillä on edellytykset ottaa hankkeet, eritoten mittavat urakat ja hankinnat, vastuulleen niiden päätyttyä. Koska kyproksenturkkilaisilla tuensaajilla ei ole juurikaan kokemusta avustussopimusten täytäntöönpanosta, heille on pitänyt antaa koulutusta ja seuranta on pitänyt järjestää erityisen huolellisesti.

Kaikkiaan 984 sopimusta (jotka koskivat urakoita, palveluja, hankintoja ja avustuksia) oli vuonna 2010 täytäntöönpanovaiheessa, ja niistä 200 saatiin päätökseen.

Vuoden 2010 aikana tukiohjelmasta myönnettiin tuntuvaa rahoitusta luottamusta lisääville toimille, kuten miinanraivaukseen, tukeen CMP:lle ja uuden ylityspaikan avaamiseen Kato Pyrgosin ja Karavostasin välille (tunnetaan myös Limnitisin/Yeşilırmakin ylityspaikkana).

Tavoitekohtainen edistyminen

Tukiohjelman yleisenä tavoitteena on helpottaa Kyproksen jälleenyhdistymistä edistämällä kyproksenturkkilaisen yhteisön taloudellista kehitystä. Painopiste on saaren taloudellisessa yhdentymisessä, yhteydenpidon parantamisessa kahden yhteisön välillä ja EU:n kanssa sekä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valmistelussa sitä silmällä pitäen, että Kyproksen tilanne saadaan ratkaistua kokonaisvaltaisella tavalla.

Tavoite 1: Infrastruktuurin kehittäminen ja uudelleenorganisointi

Vanhojen asbestibetonisten vesiputkien korvaaminen jatkui Nikosian pohjoisosassa, Kyreniassa, Gonyelissa ja Lefkessä/Lefkassa, ja työt saatiin kuta kuinkin valmiiksi vuoden 2010 loppuun mennessä. Kyproksenturkkilaisten edunsaajien toimittamien tietojen perusteella esimerkiksi Nikosiassa veden hävikki on pienentynyt 15 prosenttia. Ensimmäistä kertaa moniin vuosiin ollaan tilanteessa, jossa on mahdollista turvata veden keskeytyksetön jakelu talviaikaan. Vesihuoltoon liittyvien laboratoriolaitteiden toimitukset saatiin nekin vietyä päätökseen.

Vesihuoltoon Famagustassa ja Morphoussa/Güzelyurtissa tehtäviin mittaviin investointeihin liittyvät työt eivät edenneet aikataulun mukaisesti vuonna 2010, mutta molempien hankkeiden odotetaan valmistuvan vuonna 2011. Mia Miliassa / Haspolatissa aloitettiin kahden yhteisön yhteiseen käyttöön tarkoitetun jäteveden käsittelylaitoksen rakentaminen vuonna 2010, ja sen on määrä valmistua vuoden 2012 jälkipuoliskolla (toteutuksesta vastaa UNDP).

Joulukuussa 2009 allekirjoitettiin sopimus meriveden suolanpoistolaitoksen rakentamisesta Sirianokhoriin/Kumköyhin. Siihen sisällytettiin varauma, jolla haluttiin voittaa aikaa riittävän vakuuden saamiseksi kyproksenturkkilaisilta ensinnäkin vapaasta pääsystä kohteeseen ja toiseksi niiden avusta sujuvan, tuloksellisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Elokuussa 2010 varauma voitiin poistaa, koska asiasta oli saatu tarvittavat vakuudet, ja sopimuksen ensimmäinen vaihe eli pilottikokeet ja yksityiskohtainen suunnittelu päästiin aloittamaan. Lokakuussa 2010 pääsyä kohteeseen ryhdyttiin kuitenkin rajoittamaan, mikä viivästytti ensimmäisen vaiheen päätökseen viemistä ja kyseenalaisti rakennushankkeen jatkumisen.

Luonnonsuojelun alalla jatkettiin koulutusta. Potentiaalisten Natura 2000 -alueiden hoitosuunnitelmien valmistelua jatkettiin, ja julkisia kuulemistilaisuuksia on tarkoitus järjestää vuoden 2011 alussa. Neljän alueen hoito- ja suojeluinfrastruktuurin rakentamisessa (joka viivästyi muutamia kuukausia arkeologisen löydöksen takia) samoin kuin luontopolkuverkoston luomisessa päästiin alkuun. Osa luonnonsuojeluun liittyvästä välineistöstä, muun muassa automaattinen metsäpaloilmoitusjärjestelmä, saatiin toimitettua. Kyproksenturkkilaiset kumosivat aiemmin tehdyn päätöksen yliopistokampuksen perustamisesta erityissuojelualueelle.

Kiinteän jätteen alalla toiminnan painopiste oli rakennustöiden aloittamisessa ja täytäntöönpanon jatkamisessa Koutsoventisin/Güngörin ja Famagustan kohteissa. Omistajuuskysymyksen ratkettua myös Kato Dhikomon / Aşağı Dikmenin hanke eteni, ja vuoden 2011 alkuun kaavailtujen laitetoimitusten myötä UNDP:n hanke sairaalajätteen käsittelylaitoksen rakentamiseksi oli sekin lähes valmis. Tekninen apu keskitettiin olemassa olevien jätehuoltopalvelujen uudelleenorganisointiin. Suunnitelmat yksikön perustamiseksi hallinnoimaan uutta kiinteän jätteen huoltojärjestelmää eivät edenneet odotusten mukaisesti tarkastelujaksolla. Biojätteen kompostointihankkeen toteuttamisen edellyttämät laitteet on toimitettu.

Energiasektorilla valtaosa tavarantoimitussopimuksista on saatu tehtyä. Sähkölaitosta varten toimitettiin ja asennettiin vuonna 2010 sähkömittarit ja niihin liittyvä automaattinen mittarinlukujärjestelmä, loistehon kompensointilaitteisto, mittareiden kalibrointilaboratorio, saasteiden torjuntajärjestelmä ja sään/tuulten seurantajärjestelmä, SCADA-järjestelmä (Supervisory Control and Data Acquisition) ja asiakaspalvelujärjestelmä. Joskus investointien tosiasiallinen hyödyntäminen edellyttää edunsaajan toimintaa (esim. paremman sijaintikohteen varmistamiseksi, sähköverkkoon liittämiseksi tai lisähenkilöstön palkkaamiseksi). Aurinkovoimalan rakennustyöt on aloitettu. Muiden sopimusten osalta on tapahtunut vain vähän edistystä. Mittausta verkkoliitynnöissä koskevan sopimuksen mukaiset edunsaajan valmistelutyöt kohteissa ovat edelleen jäissä. Vaikka sähkölaitoksen rakenneuudistukseen tarkoitetun teknisen avun tavoitteita on mukautettu edunsaajan tarpeisiin, puutteellinen yhteistyö kumppaneiden taholta viivästytti ja heikensi sen täytäntöönpanoa.

Televiestinnän alalla verkon uusi konfiguraatio on tarkoitus sisällyttää urakkasopimukseen. Urakoitsija itse ehdotti sitä kohdekartoituksessa todetun tilanteen perusteella. Kohteen valmistelutyöt aloitettiin vuoden loppupuolella, ja ne etenivät suunnitelman mukaisesti. Teknisen avun osuus eteni odotettua hitaammin. Päätöstä palveluntarjonnan erottamisesta verkkotoiminnoista tai alan vapauttamisesta ei ole tehty.

Osana liikenneturvallisuutta edistäviä hankkeita on saatu valmiiksi paikallisyhteisöille tarkoitettujen liikenteen ohjaussuunnitelmien valmisteluun ja kaupunkien väliseen maantieverkostoon liittyvän teknisen avun sopimukset, ja asianomaiset loppukertomukset on toimitettu. Onnettomuustietokannan ja tiedonkeruujärjestelmän luomiseksi annetun teknisen avun puitteissa on saatu valmiiksi järjestelmän suunnittelu, ja järjestelmä on integroitu laitteistoon, joka on toimitettu erillisen toimitussopimuksen mukaisesti. Tavoitteena on lisätä tietämystä liikenneonnettomuuksista. Järjestelmän testaus ja käyttäjien koulutus on aloitettu. Ajoneuvokatsastuksen ja ajokortin myöntämismenettelyn kehittämiseksi annettu tekninen apu on tuottanut hyödyllistä tietoa. Ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksessa käytettävän laitteiston asentaminen viivästyi, koska edunsaaja päätti sijoittaa sen toistaiseksi rakentamattomalle katsastuskaistalle. Liikenneturvallisuuskampanjan suunnittelu saatiin valmiiksi, ja se on tarkoitus toteuttaa vuonna 2011. Eniten liikenneonnettomuuksia aiheuttavien kohteiden poistamiseksi tarkoitetun hankkeen teknisiä eritelmiä tarkistettiin.

Tavoite 2: Sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen

Maaseudun kehittämisen sektoriohjelmasta rahoitettavat neljä teknisen avun ryhmää (maaseudun kehittämisen tukiryhmä, kotieläintalousryhmä, kasvinviljelyryhmä ja ohjelman hallinnointiyksikkö) ovat antaneet kohdennettua koulutusta ja teknistä apua maatalousyrittäjille, eläinlääkäreille, maaseudun kehittämisen asiantuntijoille sekä keskus- ja paikallistason sidosryhmille. Lisäksi ryhmät ovat tukeneet 225 avustuksensaajaa seuraavissa ohjelmissa: maataloustuotannon tehostaminen, maaseutuyritysten tukeminen ja yhteisön kehittäminen kyläaloitteiden avulla. Eläinlääkintälaboratorioita ja kasvinviljelyä koskevien tavaranhankintasopimusten mukaiset laitteet toimitettiin ja otettiin käyttöön. Maaseudun kehittämisen tukiryhmä tarkisti ja viimeisteli maaseudun kehittämistä koskevan alustavan suunnitelman ja kaksi paikallistoimintastrategiaa maaseudun kehittämistä koskevia EU:n periaatteita noudattaen.

Kaupunki- ja paikallisinfrastruktuurin uudistamishankkeessa , jota hallinnoidaan yhdessä UNDP:n kanssa, avattiin seitsemäs ylityspaikka Kato Pyrgosin / Asagi Pirgon ja Yeşilırmakin/Limnitisin kylien välille. EU rahoitti siihen liittyvän toteuttavuustutkimuksen ja myönsi 2,5 miljoonaa euroa töiden toteutukseen. Kunnostustyöt muutamissa Kyproksen pohjoisosan (Hisarköy/Kampyli ja Akincilar/Louroukina) kylissä saatiin valmiiksi. Ledra-kadun (ylityspaikka) yhdellä puolella olevien rakennusten julkisivut entisöitiin. Uudistustyöt muurin ympäröimän Nikosian kaupungin torilla aloitettiin.

Paikallisten koulujen kanssa allekirjoitettiin 15 uutta avustussopimusta opetusmenetelmien uudenaikaistamiseksi. Sopimusten yhteenlaskettu arvo on noin 0,5 miljoonaa euroa. Ammattikouluille toimitettiin ajoneuvolaitteita ja painatusvälineitä.

Käynnissä olevalle alemman ja ylemmän perusasteen koulutuksen uudistukselle annettavassa teknisessä avussa keskityttiin tärkeimpien sidosryhmien valmiuksien kehittämiseen tukemalla koulutarkastajista muodostuvan ydinryhmän tehokoulutusta, opintovierailuja, lapsikeskeisen koulutuksen käsitettä ja siihen liittyvää koulutusta, laatunormien kehittämistä ja eurooppalaisen tiedonhallintajärjestelmän kehittämistä.

Elinikäisen oppimisen, sosiaalisen osallisuuden ja aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden edistämishankkeessa saatiin päätökseen osa niistä 31:stä pk-yritysten, kauppakamarien ja muiden koulutuksentarjoajien toteuttamasta alahankkeesta, joille oli myönnetty avustuksia. Teknistä apua annettiin ammattikoulutuksen, koulutusjärjestelmien, elinikäisen oppimisen ja aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kehittämiseen ja edistämiseen mukaan lukien työvoimatoimiston avaaminen Nikosiassa sekä opintomatkat ja konferenssit ulkomailla. Toiminta keskitettiin sidosryhmien, kuten uraneuvojien, kouluttamiseen.

Pk-yritysten kilpailukykyä tukevien kahden avustusohjelman puitteissa oli tarkastelujaksolla täytäntöönpanovaiheessa 32 sopimusta, joiden yhteenlaskettu arvo on 4,5 miljoonaa euroa. Pk-yrityksille myönnettäviä avustuksia käytetään välineistön uusimiseen ja liikkeenjohdollisten käytäntöjen lähentämiseen EU:n vastaaviin käytäntöihin, ja niiden odotetaan lisäävään kyproksenturkkilaisen yksityissektorin kilpailukykyä. Useimpien näiden avustussopimusten täytäntöönpano on viivästynyt, koska edunsaajilla ei ole kokemusta EU:n hankintasäännöistä ja koska pankkitakausmenettelyn hitaus johti ennakkomaksujen myöhästymiseen. Yksityissektoria on tuettu myös teknisen avun sopimuksella (2,75 milj. euroa), jonka kohteena ovat yleiset instituutiot ja toimet talouden sekä tieto- ja viestintätekniikan kestävän kehityksen aloilla . Täytäntöönpano aloitettiin vuoden 2010 jälkipuoliskolla. Toistaiseksi merkittävin saavutus on yksityissektorin kehitysstrategian laadinnassa annettu asiantuntija-apu.

Tavoite 3: Sovittelun, luottamusta lisäävien toimenpiteiden ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen

Sovittelu, luottamusta lisäävät toimenpiteet ja tuki kansalaisyhteiskunnalle: hyväksytyistä 44 hankkeesta kaksi on peruttu edunsaajan pyynnöstä (puutteelliset valmiudet panna hankesopimus täytäntöön). Monet edunsaajat ovat pyytäneet hankkeen keston pidentämistä. Avustuksiin liittyvästä seurannasta vastasivat rahoituksen osalta ulkopuoliset asiantuntijat ja toiminnan osalta ohjelmaryhmä.

Kansalaisyhteiskunnan tukiryhmä on antanut ohjausta ja tukea hakijoille avustusten hallinnoinnissa ja valmiuksien kehittämisessä.

EU on edelleen CMP-komitean toiminnan suurin avustaja. Komitea pyrkii selvittämään, mitä niille henkilöille on tapahtunut, joiden jompikumpi yhteisö on ilmoittanut kadonneen vuosien 1963, 1964 ja 1974 traagisten tapahtumien seurauksena. Kolmen miljoonan euron sopimus on määrä viimeistellä helmikuussa 2011. Komitean toiminnasta tiedottamiseksi on laadittu ja pantu levitykseen dokumenttiohjelma.

Miinanraivaus : puskurivyöhyke on määrä julistaa miinattomaksi huhtikuuhun 2011 mennessä. YK on ehdottanut miinanraivauksen ulottamista puskurivyöhykkeen ulkopuolelle, mutta komissiolla ei ole tässä vaiheessa poliittista valtuutusta eikä resursseja toiminnan jatkamiseen.

Euroopan neuvoston hankkeessa Politiikantutkimuksen akatemia pyritään lisäämään niiden kysymysten ymmärrystä, jotka ovat avainasemassa hahmoteltaessa saaren tulevaisuutta EU:ssa. Akatemian toista toimintavuotta varten on valittu 30 nuorta johtajaa Kyproksen molemmista yhteisöistä.

Tavoite 4: Kyproksen turkkilaisyhteisön lähentäminen Euroopan unioniin

Apurahaohjelman neljäntenä vuonna myönnettiin yhteensä 96 apurahaa (22 opettajille, 10 korkeakoulututkintoa suorittaville ja 64 sen suorittaneille). Vaikka opiskelijat ja opettajat saivat vapaasti valita opinto- tai koulutusohjelmansa, etusija annettiin aloille, joilla on pulaa kyproksenturkkilaisista ammattilaisista (talous, Eurooppa-opinnot, kaikki insinööritieteet, julkishallinto ja julkinen varainhoito). Stipendiaatteja vastaanottivat Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Saksa, Italia, Espanja, Ruotsi, Viro, Latvia, Kreikka, Suomi, Tšekki, Puola ja Unkari.

Nuorisovaihdon ja ihmisten välisten kontaktien edistämiseksi on pantu täytäntöön 15 hanketta. Osaan toisen ehdotuspyynnön puitteissa rahoitettavista hankkeista on pyydetty jatkoaikaa, mutta kaikki saadaan valmiiksi vuonna 2011.

EU:n Infopointista on tullut tärkeä lähde, josta kyproksenturkkilaiset saavat tietoa EU:hun ja tukiohjelmaan liittyvissä kysymyksissä. Sen verkkosivusto otettiin käyttöön vuonna 2010. Infopoint järjesti 26 tilaisuutta näkyvyyden lisäämiseksi ja tiedon jakamiseksi: opintovierailuja, konferensseja, seminaareja, yleisöluentoja EU:n historiasta, toimielimistä, päätöksentekomenettelyistä ja politiikoista sekä räätälöityjä kursseja hankintasäännöistä ja hankehallinnosta. Se järjesti useita tukiohjelmasta rahoitettavien avustusten myöntämisseremonioita. Infopoint tuotti/käänsi turkiksi 7 julkaisua ja 22 lyhyttä tiedotetta tukiohjelmasta. Kaksi kvantitatiivista tutkimusta tehtiin sen kartoittamiseksi, mitä kyproksenturkkilaiset ajattelevat EU:sta ja sen kyproksenturkkilaisten hyväksi toteuttamista toimista. Tutkimuksista saatujen tietojen täydentämiseksi tehtiin vielä kolme kvalitatiivista tutkimusta. Kuusitoista tilaisuutta televisioitiin paikallisesti. Edunsaajayhteisön vaatimusten muuttuessa yhä yksityiskohtaisemmiksi Infopointin on vastattava haasteeseen parantamalla tarjoamiensa palvelujen laatua jatkuvasti.

Tavoite 5: Toimet, joilla valmistellaan unionin säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa Kyproksen turkkilaisyhteisössä

Euroopan komission teknisen avun ohjelma (TAIEX) on tärkein väline valmisteltaessa kyproksenturkkilaisia EU:n säännöstön täytäntöönpanoon sen jälkeen, kun saaren kysymys on saatu ratkaistua kokonaisvaltaisesti.

TAIEX-ohjelmassa tuettiin 365:tä teknisen avun toimea, kuten kursseja, työpajoja, asiantuntijavierailuja, mukaan lukien asiantuntijoiden antama etäapu, ja opintomatkoja, joilla edistettiin tukiasetuksen tavoitteiden saavuttamista.

Toiminnan painopiste oli edelleen unionin säännöstön soveltamista tulevaisuudessa koskevassa ohjelmassa (PFAA). PFAA tarjoaa puitteet teknisen avun ja koulutuksen suunnitteluun ja toteutukseen. Tukea annettiin 13:lla PFAA:n osa-alueella[3]. Vuoden 2010 kuluessa kyproksenturkkilaiset ilmaisivat haluavansa teknistä apua kolmella muulla säännöstön osa-alueella[4].

Vuoden 2009 lopussa TAIEX-ohjelmassa siirryttiin kyproksenturkkilaisille annettavan hanketuen osalta keskipitkän aikavälin ajatteluun, jotta ohjelman tavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaammin ja tuloksellisemmin. EU:n jäsenvaltioiden julkishallinnoista valittiin kaikkiaan 97 asiantuntijaa keskipitkän aikavälin teknisen avun hankkeiden tueksi.

TAIEX-ohjelmassa on järjestetty koulutusta säännöstön mukaisten lakitekstien laadinnasta, jotta kyseisiä tekstejä voitaisiin soveltaa heti kun kokonaisvaltainen ratkaisu saadaan voimaan. Koulutuksen antamista julkisten menojen hallinnoinnista jatkettiin ennakoiden tilannetta, jossa EU:n varoja hallinnoidaan ratkaisun löytymisen jälkeen.

TAIEX-ohjelmasta tuettiin myös vihreän linjan yli käytävän kaupan kehittämistä. Kaupankäynnin helpottamiseksi EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijat tekivät tasaiseen tahtiin kasvinsuojelutarkastuksia perunoille ja eläinlääkintätarkastuksia kaloille.

Kolme ilmanlaadun valvontaa koskevaa laitehankintasopimusta pantiin täytäntöön ja laitteet on otettu käyttöön. Täytäntöönpanovaiheessa olevissa kahdessa teknisen avun sopimuksessa on keskitytty päivittäisten laadunvalvonta- ja -varmistusmenettelyjen käyttöönottoon toimitettujen laitteiden käytön osalta. Sopimuksista on ollut apua ilmanlaadun valvontasuunnitelmien laadinnassa. Kyproksenturkkilaisten on huolehdittava siitä, että ilmanlaadun valvonta-asemilla on riittävästi henkilöstöä tai vaihtoehtoisesti varoja palvelujen ulkoistamiseen ja tietojen käsittelyyn.

Selvitykset

Maailmanpankin kanssa yhteisestä miljoonan euron rahastosta rahoitettava kasvuun ja kestävään kehitykseen keskittyvä talousanalyysiohjelma viivästyi, koska Kyproksen tasavalta ja Maailmanpankki eivät päässeet yhteisymmärrykseen käytettävästä terminologiasta.

Rahoituksen täytäntöönpano (sopimukset ja maksut)

Sopimusten tekeminen

Vuoden 2009 maksusitoumusmäärärahoista oli käytettävissä 2,5 miljoonaa euroa, joista 78 prosenttia käytettiin sopimusten tekemiseen. Kouluja ja lukuvuoden 2010/2011 apurahoja varten allekirjoitettiin 106 uutta sopimusta.

Tukiohjelman vuosien 2006–2010 määrärahat olivat yhteensä 264,5 miljoonaa euroa.

Maksut

Euroopan komissio maksoi 62,7 miljoonaa euroa vuonna 2010, mikä on noin 18 prosenttia vähemmän kuin mihin alustavassa ohjelmasuunnittelussa oli varauduttu. Tämä johtui meriveden suolanpoistolaitoshankkeen (27,5 milj. euroa) myöhästyneestä aloituksesta ja 4 miljoonan euron maaseudun kehittämisavustuksista.

Vuoden 2010 loppuun maksuja oli suoritettu kaiken kaikkiaan 132 miljoonaa euroa (52 % varoista, joista oli tehty sopimus).

Seuranta

Välitarkistusmekanismi tarjoaa tilaisuuden keskustella ohjelman täytäntöönpanosta yksityiskohtaisesti edunsaajien kanssa. Vuonna 2010 tällaisia keskustelutilaisuuksia järjestettiin kaksi.

Vuonna 2010 otettiin käyttöön erillinen mekanismi TAIEX-ohjelmassa annetun tuen seuraamiseksi.

Ohjelmaryhmä keskittyi vuoden 2010 toiminnassaan seurantaan. Tärkeimpiä seurantatapoja ovat vierailut paikan päällä sekä osallistuminen hankkeiden ohjauskomiteoiden työskentelyyn. Näiden lisäksi on tehty sopimus ulkopuolisesta tuesta varainhoidon valvontaan.

Tarkastukset

Laajentumisasioiden pääosaston operatiivinen tarkastusyksikkö tarkasti otoksen sopimuksia ja maksuja. Tarkastuskertomus valmistunee vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin lähetti marraskuussa 2010 tiedonkeruuvaltuuskunnan valmistelemaan vuonna 2011 tehtävää toiminnantarkastusta.

Arviointi

Kansalaisyhteiskuntaa ja maaseudun kehittämistä koskevissa ohjelmalohkoissa tehtiin vuonna 2010 väliarviointi. Niiden päätelmissä korostettiin jatkuvan monivuotisen rahoituksen merkitystä käynnissä olevien hankkeiden kestävyyden varmistamisessa.

Tiedotus, julkisuus ja näkyvyys

Ohjelmaan liittyvistä aiheista julkaistiin tarkastelujakson aikana 17 lehdistötiedotetta. Valtaosan näkyvyyttä lisäävistä toimista toteutti Infopoint.

Näkyvyyttä parantavat päätapahtumat olivat Kato Pyrgosin / Karavostasin ylityspaikan avajaiset ja CMP-komiteasta kertovan EU:n rahoittaman dokumenttiohjelman julkistamistilaisuus lokakuussa 2010 komissaari Fülen läsnä ollessa.

Elokuussa 2010 tehdyn kvantitatiivisen tutkimuksen mukaan kyproksenturkkilaisten käsitys EU:sta on muuttunut myönteisemmäksi, mikä on osaltaan Infopointin toiminnan ansiota.

EU:n edustuston toimet kyproksenturkkilaisten hyväksi paransivat EU:n tuen näkyvyyttä ja luottamusta EU:ta kohtaan.

Keskustelut Kyproksen tasavallan hallituksen kanssa

Kyproksen tasavallan hallituksen edustajien kanssa järjestettiin säännöllisiä tapaamisia erityisesti silloin, kun komissaari ja komission ylempiä virkamiehiä vieraili saarella.

Kiinteistöjen omistusoikeuden tarkistamisessa komissio jatkoi vuonna 2010 yhteistyön tekemistä Kyproksen tasavallan hallinnon asianomaisten yksikköjen kanssa. Yhteistyö koski erityisesti kyproksenkreikkalaisten yksityisomistajien omistamalla maa-alueella lähellä Kato Dhikomoa / Aşağı Dikmeniä sijaitsevan vanhan kaatopaikan kunnostamistöiden aloittamista.

PÄÄTELMÄT

Tarkastelujaksolla toiminnassa keskityttiin seuraaviin:

1. hankkeiden täytäntöönpano ja seuranta

2. vuoden 2011 määrärahojen ohjelmasuunnittelu.

Osa jo aiemmissa kertomuksissa mainituista haasteista on edelleen ajankohtaisia. Tarkastelujakson aikana tukiohjelman täytäntöönpanoon vaikuttivat muun muassa seuraavat seikat:

3. Kyproksen turkkilais- ja kreikkalaisyhteisön välinen yhteistyö on välttämätöntä tukiohjelman tavoitteen saavuttamiseksi, mutta siihen tarvitaan aikaa ja tukea eri toimintojen muodossa.

4. Tuensaajayhteisön kyky hyödyntää tukea on heikko : valmiuden kehittäminen on pitkäkestoinen prosessi, mutta hankkeiden täytäntöönpano on parantunut tasaiseen tahtiin.

5. Puutteellinen kokemus EU:n hankintasäännöistä viivästyttää avustusten täytäntöönpanoa. Ohjelmaryhmä ja teknisen avun ryhmät avustavat edunsaajia kokemusten kartuttamiseksi.

6. Mittavan infrastruktuurin kestävyyteen kohdistuvat riskit edellyttävät, että kyproksenturkkilaiset antavat käyttöön pätevän henkilöstön ja tarvittavat varat.

7. Kohteiden riittämätön valmistelu on johtanut viiveisiin energia- ja televiestintähankkeissa.

8. Budjettisyistä johtuvat komission henkilöstövähennykset edellyttävät tiukkaa priorisointia ja henkilöresurssien uudelleen jakamista, jotta voidaan varmistaa riittävä seuranta. Vähennykset uhkaavat myös heikentää ohjelman saavutusten tunnetuksi tekemistä.

[1] EUVL L 65, 7.3.2006, s. 5.

[2] Komission päätös K(2010) 6874 tuesta kadonneiden henkilöiden komitealle vuonna 2010.

[3] Pääomien vapaa liikkuvuus, julkiset hankinnat, EU:n yhtiöoikeus, EU:n kilpailupolitiikka, varainhoidon valvonta, rahoituspalvelut, maatalous ja maaseudun kehittäminen, elintarviketurva-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka, tieliikenne, tilastot, sosiaalipolitiikka ja työllisyys, ympäristö sekä kuluttajien ja terveyden suojelu.

[4] Ammattipätevyyden vastavuoroinen tunnustaminen, immateriaalioikeudet ja tavaroiden vapaa liikkuvuus.