KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE yleisarvio euro-ISDN:n (digitaalinen monipalveluverkko) kehittämistä Euroopan laajuisena verkkona koskevista suuntaviivoista

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE yleisarvio euro-ISDN:n (digitaalinen monipalveluverkko) kehittämistä Euroopan laajuisena verkkona koskevista suuntaviivoista

1. Johdanto

Euro-ISDN:n (digitaalinen monipalveluverkko) kehittämistä Euroopan laajuisena verkkona koskevista suuntaviivoista 9 päivänä marraskuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2717/95/EY [1] 10 artiklassa edellytetään, että "komissio suorittaa tässä päätöksessä määriteltyjen suuntaviivojen kokonaisarvioinnin Euro-ISDN:ään sovellettavien säännöksien muutosten perusteella."

[1] EYVL L 282, 24.11.1995, s.16.

Tämän vaatimuksen täyttämiseksi on tehty kaksi selvitystä:

- kesäkuussa 1998 valmistunut tutkimus Euro-ISDN:n tilanteesta Euroopan unionissa vuosina 1997-1998, sekä,

- marraskuussa 1998 valmistunut väliarviointi Euroopan laajuisten televerkkojen kehittämisestä vuosina 1993-1997 Euro-ISDN:ää koskevien suuntaviivojen puitteissa.

Seuraavassa esitetään tiivistelmä näiden selvitysten tuloksista sekä komission kokonaispäätelmät tilanteesta. Selvitykset kokonaisuudessaan ovat saatavissa komissiosta.

2. Tiivistelmä vuosia 1993-1997 koskevan väliarvioinnin tuloksista

Tämä arvio Euroopan laajuisten televerkkojen kehittämisestä kattaa vuodet 1993-1997. Siinä käsitellään lähinnä vuosina 1993-1995 suoritettuja valmistelevia tutkimuksia sekä tämän jälkeen Euro-ISDN:n suuntaviivojen puitteissa toteutettavia hankkeita koskevia, vuosina 1995-1997 tehtyjä toteutettavuustutkimuksia, jotka ovat saaneet rahoitusta TEN-ohjelman rahoitusasetuksen [2] mukaisesti. Arvioinnissa keskitytään kahteen pääalueeseen, jotka ovat: yhteisön tuen vaikutus pyrittäessä Euro-ISDN:n suuntaviivojen mukaisiin tavoitteisiin, sekä toimintatavat, eli sovellettu toteutus- ja hallintojärjestelmä. Seuraavassa tärkeimmät huomiot ja suositukset:

[2] Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95 (EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1).

1. Toteutusmääritelmä

Käytössä oli selkeä, joskin monisäikeinen, rakenne toteutusmääritelmän luomista varten. Euro-ISDN:stä saatuna hyödyllisenä kokemuksena pidettiin erityisesti työasiakirjan kierrättämistä varhaisessa vaiheessa, jolloin teollisuudelle ja muille tahoille voitiin taata mahdollisuus esittää näkemyksensä. Rakenne antoi käsityksen tulevan TEN-Telecom-työohjelman määrittelystä, ja sillä varmistettiin TEN-tukien oikea-aikaisuus ja merkityksellisyys markkinoiden kannalta. Lisäksi se toi suunnitteluprosessiin tarvittavaa joustavuutta.

2. Suuntaviivojen tavoitteiden täyttymisen seurantaan kehitettävä indikaattorit

Suuntaviivojen tavoitteet ISDN:ään perustuvan palveluvalikoiman kehittämisessä on saavutettu kiitettävästi ja useimpia aihealoja on jakson aikana käsitelty tutkimuksissa ja/tai hankkeissa. Syrjäseutujen yhteyksiä koskevaa vaatimusta olisi kuitenkin tarvinnut käsitellä laajemmin. Suositeltavaa olisikin, että toiminnan kunkin strategisen ja toiminnallisen tavoitteen seurantaan kehitettäisiin määrälliset tulossidonnaiset indikaattorit. Arviointiperusteet olisi määriteltävä ja niitä olisi tarkasteltava suhteessa suuntaviivojen tavoitteisiin.

3. Hankkeiden tulokset

Huomiota kiinnitetään ehdotuksen tavoitteiden täyttymiseen, toiminnan jatkomahdollisuuksiin, taloudellisiin johdannaisvaikutuksiin ja monialaisuuteen. Suosituksena on, että tiedot rahoituspäätöksistä kootaan yhteen ja toiminnan jatkumista tarkastellaan vuosittain. Hankkeen päätyttyä tulisi sopivin väliajoin laatia selvitys sekä hankkeen suorasta jatkumisesta yhden tai useamman hankekumppanin toimintana että epäsuorasta johdannaistoiminnasta.

4. Ehdotuspyyntöjen valmistelu ja tarjousten arviointi

Toisin kuin liikenne- ja energia-alalla, telealan TEN-toimissa tukeudutaan ehdotuspyyntöihin ja ollaan riippuvaisia markkinoiden aktiivisuudesta ja saatujen tarjousten laadusta. Niinpä onkin keskeisen tärkeää löytää oikea kohderyhmä ja tarjota kattavaa tietoa ehdotuspyyntöjen sisällöstä ja ehdotusten arviointiperusteista. Tässä suhteessa on selvästi edistytty vuosi vuodelta.

5. Hankkeiden seuranta ja katselmointi

TEN-ohjelman rahoitusasetuksessa edellytetään, että komission ja jäsenvaltioiden on arvioitava hankkeita sekä niiden toteutuksen aikana että niiden päätyttyä hankkeiden toteutustavan, alkuperäisten tavoitteiden ja vaikutusten osalta. Suosituksina on esitetty muutamia parannuksia seurantaprosessiin (esim. tiukemmat määräajat ja niihin sidotut maksujärjestelyt) ja katselmointiin (esim. lyhyitä katselmuksia useammin).

6. Yhteenliittymien sitoutuminen

Yhteenliittymien hallintokyvyt ja tarkoitusperien vilpittömyys olisi varmistettava ottaen huomioon erityisesti seuraavat seikat:

- todistetusti alan kokemusta omaavien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden tarkoituksenmukainen yhteistyö ja pk-yritysten huomattava osallistuminen,

- ehdotuksen tekijäyhteisön yhtenäinen tuki ehdotukselle sekä osallistujien keskinäiset sopimukset kustannusten ja tuottojen jaosta monisäikeisissä monikansallisissa verkostoissa,

- toiminnan yleiseurooppalaisuus lähinnä tilanteessa, jossa monikansallinen yhteenliittymä harjoittaa validointityötä, joka vastaa yhteisiä tarpeita useassa jäsenvaltiossa.

7. Tulosten levittäminen ja tukitoimet

Hankkeiden tulosten levittämisessä ja toiminnan koordinoinnissa hyödynnetään huomattavassa määrin Internet-perustaisia apuvälineitä. Säännöllisin väliajoin laaditaan alakohtaisia katsauksia ja koosteita esimerkkihankkeista.

Arviossa todetaan lopuksi, että tuetut tutkimukset ja hankkeet vastasivat Euro-ISDN:n suuntaviivojen sisältämää yhteisen edun mukaisten hankkeiden luetteloa. Kyseinen luettelo on laatimishetkellä tärkeitä kysymyksiä koskeva realistinen katsaus, joka on luotu avoimen ja laajasti eri näkökantoja huomioon ottavan prosessin kautta. Luettelo on toteutunut kokonaisuudessaan ja Euro-ISDN:n käyttöönotto on huomattavasti lisääntynyt, mikä tukee merkittävästi ja tarpeellisella tavalla TEN-Telecom-toiminnan muovautumista. Kaikki tuetut hankkeet tukevat olennaisesti suuntaviivojen tavoitteiden saavuttamista ja täyttävät TEN-ohjelman rahoitusasetuksen edellytykset; tuettavat toimet on valittu tasapuolisella ja avoimella tavalla.

Euro-ISDN-pohjaisten, pk-yrityksille suunnattujen palvelujen tukeminen on ollut toiminnan tärkeä piirre ja synnyttänyt useita selkeästi hyödyllisiä hyviä hankkeita. Erityisesti painotettiin matkailualan pk-sektoria ja tukitoimia sellaisen yleiseurooppalaisen ISDN-verkon luomiseksi, jolla parannetaan varsinkin pk-yrityksiä hyödyttävällä tavalla palvelujen yhteentoimivuutta.

Ohjelmassa on tiettyjen alkuvaikeuksien jälkeen päästy vahvaan, hyvin jäsenneltyyn ja oikein valvottuun toimintaan. Monissa arvioinnin suosituksissa tunnutaan tukevan ohjelman nykyisiä muutossuuntauksia: siirtymistä tulospainotteisempaan lähestymistapaan ja hankkeiden hyödyntämiseen markkinoilla, missä huomio kohdistuu pidemmälle kuin aikaisempaan hallintoprosessien jatkuvaan kehittämiseen.

3. Nykyisten Euro-ISDN:n suuntaviivojen asema ja kelpoisuus

Unionissa teetettiin selvitys Euro-ISDN:n tilanteesta vuoden 1997 lopulla unionin jäsenvaltioissa. Selvityksessä tarkasteltiin lisäksi Euro-ISDN:n suuntaviivojen toimivuutta.

Seuraavassa tärkeimmät tulokset:

1. Euro-ISDN:n tilanne unionissa

Euro-ISDN:n osuus ylittää viisi prosenttia puhelinliittymistä ainakin kahdeksassa jäsenvaltiossa. Useimmissa valtioissa kysyntä on vuoden 1995 jälkeen joka vuosi kaksinkertaistunut. Yleisyysasteessa on suuria eroja jäsenvaltioiden kesken, mikä johtuu suurelta osin eroista vakiintuneen verkko-operaattorin markkinointipanostuksissa. ISDN-liittymien lisääntymisen uskotaan jatkuvan, ja tärkeimpiä sovelluksia tulevat edelleen olemaan Internet-liittymät sekä yrityskäyttäjien välinen puheenvälitys. ISDN:n palvelu- ja päätelaitekustannukset ovat laskeneet huomattavasti ja tulevat edelleenkin laskemaan. Alan eurooppalainen teollisuus on hyvässä asemassa sekä verkkokytkin- että päätelaitetoimittajien osalta.

2. Kehittämismahdollisuuksia

Vaikka Euro-ISDN:n käytön esteet jäsenvaltioissa onkin suurelta osin poistettu, eri asteista kehittämisen varaa löytyy vielä tietyissä kysymyksissä. Tällaisia ovat:

- käyttövalmiiden sovellusten (ns. plug and play - sovellukset) saatavuus, ISDN-verkkojen ja päätelaitteiden keskinäinen yhteentoimivuus (loppukäyttäjältä loppukäyttäjälle ulottuva yhteentoimivuus) sekä ISDN-verkkojen ja muiden verkkojen (GSM, ATM, frame relay, kaapeliverkot, ADSL) välinen yhteentoimivuus,

- tasapainoisempi maantieteellinen kattavuus,

- tunnettuus pk-yritysten ja kotikäyttäjien keskuudessa sekä käyttäjäystävällisyys,

- Euro-ISDN:n kaikkien mahdollisuuksien hyödyntäminen, varsinkin yhteentoimivuus dataverkkojen kanssa, tai selkeä siirtymäsuunnitelma Euro-ISDN:stä laajakaistaverkkoihin.

3. Suuntaviivojen yleinen toimivuus ja tähän liittyviä suosituksia

Euro-ISDN on toiminut merkittävänä puhelinverkkojen digitalisointia edistävänä tekijänä. Se on edesauttanut Euroopan televiestinnän rakennemuutosta ja ollut tärkeä osatekijä matkalla kohti tietoyhteiskuntaa.

Yhteisön tuki Euro-ISDN:n kehittymiselle ja laajentumiselle unionissa on ollut menestyksekästä. Suuntaviivojen keskeisimmät päämäärät on saavutettu. Saavuttamattomilla tai vain osin saavutetuilla tavoitteilla ei joko enää nykytilanteessa ole merkitystä tai tilanne niiden osalta voidaan erityistoimin saattaa täysin TEN-Telecom-ohjelman suuntaviivoja vastaavaksi. Tällaisia toimia ovat muun muassa:

- tiedotustoiminta,

- yhteentoimivuutta parantavat toimet

- Euro-ISDN:n kaikkien teknisten mahdollisuuksien hyödyntäminen,

- tuki unionin ulkopuolisen Euroopan teollisuudelle.

4. Komission kokonaispäätelmät

1. Euro-ISDN on eurooppalainen menestystarina, joka on tulosta yhteisön tukemista teleoperaattorien ja standardointielinten yhteisistä pyrkimyksistä luoda yleinen ISDN-järjestelmä kaikkialle unioniin. Kyseessä on nousujohteinen ala, jolla eurooppalainen teollisuus on hyvässä asemassa sekä verkkokytkin- että päätelaitetoimittajien osalta.

2. Euro-ISDN:n edistäminen on ollut tärkeä askel matkalla kohti tietoyhteiskuntaa. Yhteisen edun mukaisten hankkeiden luettelo Euro-ISDN:n suuntaviivoissa oli laatimisajankohtana tärkeisiin kysymyksiin painottuva realistinen katsaus, joka oli luotu avoimen ja laajasti eri näkökantoja huomioon ottavan prosessin kautta. Luettelo otettiin asianmukaisesti huomioon ja Euro-ISDN:n käyttöönotto nopeutui unionissa huomattavasti. Euro-ISDN on tukenut merkittävästi ja tarpeellisella tavalla huomattavasti laaja-alaisemman TEN-Telecom-toiminnan muovautumista. Se on myös mukauttanut toimintaa teknologian ja markkinoiden kehitykseen.

3. Euro-ISDN:n suuntaviivojen soveltaminen käytännössä ja toimien hallintoprosessi on ollut tärkeä kokemus tulevien TEN-Telecom-toimien kannalta. Toiminnan toteutuksen suunnittelu, ehdotuspyyntöjen valmistelu ja tarjousten arviointi, hankkeiden seuranta ja katselmointi sekä koordinoinnin ja tulosten levittämisen alustava määrittely ovat kaikki antaneet arvokasta tietoa tulevien TEN-Telecom-toimien toteuttamista varten.

4. TEN-Telecom-ohjelmassa otetaan huomioon telealan teknologiset ja sääntelylliset muutokset, hyödynnetään TEN-ISDN-toiminnasta saatuja kokemuksia ja painotetaan käyttäjänäkökulmaa ja tätä kautta eri verkot huomioon ottavaa lähestymistapaa yhdistämällä tarvittaessa kiinteän verkon ja matkaviestinnän ratkaisuja. Toimintaa laajennetaan seuraavien toimintaperiaatteiden mukaisesti:

- riippumattomuus teknisestä perustasta, jota palvelujen tarjontaan käytetään,

- mukauttaminen tärkeimpiin teknologia- ja markkinasuuntauksiin, joita ovat varsinkin viestintärakenteiden yhteenliittäminen, TCP/IP-protokollan aseman vahvistuminen verkkotekniikoiden yhdistäjänä, kiinteissä ja matkaviestinverkoissa tarjottavien maailmanlaajuisten multimediapalvelujen kysynnän lisääntyminen,

- leimallisesti yleiseurooppalaisten ja yhteiskunnallisesti merkittävien sovellusten ja palvelujen tukeminen yleisen edun mukaisilla aloilla käyttäen tehokkaasti Euroopan laajuisia verkkoja ja noudattaen toimivia liiketoimintamalleja, joilla pystytään saamaan julkista ja yksityistä rahoitusta tällaisten sovellusten ja palvelujen tulevan käyttöönoton edistämiseksi.

5. Yhteisön tuki Euro-ISDN:n kehittymiselle ja laajentumiselle unionissa on täyttänyt tehtävänsä ja ISDN on nyt tarpeeksi kypsässä vaiheessa, jotta sen kehitys voidaan jättää markkinavoimien ohjailtavaksi. Koska ISDN-markkinat ovat jo aktiivisesti toimiva, eurooppalaisen teollisuuden riittävästi tukema markkina-ala, ja koska yhteisön toiminnan tulisi mahdollisimman pitkälti tulevaisuudessa olla yllä mainitun mukaisesti tiettyyn teknologiaan sitoutumatonta, ei ole tarpeen harjoittaa mitään verkkotoimintaa, joka voidaan täysin sisällyttää yleisten TEN-Telecom-suuntaviivojen mukaiseen toimintaan.