Yhteenvetona voidaan todeta, että vuodeksi 2020 ennakoitu alijäämä ylittää perussopimuksen 3 prosentin viitearvon eikä ole sitä lähellä. Ennakoitua ylittymistä pidetään perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltynä poikkeuksellisena mutta ei väliaikaisena ylittymisenä. Näin ollen analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.

Perussopimuksessa määrätyn viitearvon ennakoitu ylittyminen vuonna 2020 on poikkeuksellinen, koska se johtuu talouden vakavasta taantumasta. Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 7 prosenttia vuonna 2020.

Vuoden 2020 lähentymisohjelman perusteella Unkarin julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.

Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Unkari perussopimuksessa määrättyjä alijäämä- ja velkakriteerejä. Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.

Vuodeksi 2020 ennakoitu alijäämä on lähtökohtaisesti näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta.

Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityspolun. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Velkasuhde on supistunut vuosien 2018 ja 2019 välillä 70,2 prosentista 66,3 prosenttiin. Reaalisen BKT:n kasvun ja suuren BKT-deflaattorin velkaa vähentävä vaikutus ylittää velkakannan korjauserien marginaalisen velkaa lisäävän vaikutuksen.

Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Unkari noudatti velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2019, sillä ero vertailuarvoon on –5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä noudatetaan.

4. Merkitykselliset tekijät

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin osalta on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Unkarin osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

4.1. Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne

Ennen covid-19-pandemiaa Unkarin talous oli vähitellen hidastumassa vuosien huomattavan kasvun jälkeen. Komission talven 2020 talousennusteessa odotettiin reaalisen BKT:n kasvun hidastuvan 4,9 prosentista vuonna 2019 ensin 3,4 prosenttiin vuonna 2020 ja sen jälkeen 2,8 prosenttiin vuonna 2021. Covid-19-pandemia muutti tilannetta radikaalisti. Pandemian hidastamiseksi toteutetut rajoittamistoimenpiteet haittaavat merkittävästi taloudellista toimintaa lyhyellä aikavälillä. Taantuman syvyyttä ja kestoa on tällä hetkellä vaikeaa arvioida, mutta varhaiset indikaattorit viittaavat talouden toimeliaisuuden ja työllisyyden nopeaan vähenemiseen. Komission kevään 2020 talousennuste perustuu oletukseen, että terveyttä koskevat toimenpiteet lakkautetaan suurelta osin viimeistään vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä, jolloin tuotanto pääsee elpymään. Unkarin reaalisen BKT:n ennustetaan supistuvan 7 prosenttia vuonna 2020. Työttömyysasteen ennustetaan nousevan 3,4 prosentista vuonna 2019 keskimäärin 7 prosenttiin vuonna 2020. Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Unkari alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

Tähän ennusteeseen liittyy poikkeuksellisen paljon epävarmuutta. Epävarmuus johtuu ensisijaisesti pandemian ja rajoittamistoimenpiteiden kestosta.

4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema

Unkariin on sovellettu peräkkäisiä merkittävän poikkeaman menettelyjä kesäkuusta 2018. Neuvosto on siitä lähtien antanut puolivuosittain suosituksia, joiden pohjalta Unkari ei ole toteuttanut tehokkaita toimia, vaan on toistuvasti poikennut suositellulta sopeutusuralta merkittävästi.

Unkari sai 14. kesäkuuta 2019 suosituksen varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 3,3 prosenttia (menojen kasvun vertailuarvo) vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaisarviointi osoittaa, että suositellulta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018–2019 yhdessä tarkasteltuina.

Lähentymisohjelmassa annetaan tietoja uusista toimenpiteistä pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi. Covid-19-pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi tähän mennessä hyväksyttyjen politiikkatoimien vaikutus julkiseen talouteen on lähentymisohjelman mukaan arviolta 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Politiikkatoimet rahoitetaan kuitenkin kokonaan menojen uudelleenkohdentamisella talousarvion sisällä, varauksilla ja uusilla veroilla. Niihin sisältyy toimenpiteitä työmarkkinoiden tukemiseksi, yrityksille tarkoitettuja verohelpotuksia sekä lääketieteelliseen hätätilanteeseen liittyviä kustannuksia. Lisäksi on ilmoitettu lisätoimenpiteistä, joilla on tarkoitus tukea elpymistä (1,4 % suhteessa BKT:hen) ja työmarkkinoita (0,4 % suhteessa BKT:hen), mutta niitä ei ole vielä hyväksytty. Vaikka kokonaistulot säilyvät muuttumattomina vuoteen 2019 verrattuna, juoksevien menojen odotetaan kasvavan huomattavasti, ja pääomamenojen leikkaus kompensoi tämän kasvun vain osittain.

Lähentymisohjelman mukaan alijäämä todennäköisesti supistuu 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Verotulojen elpymisen odotetaan olevan vaatimatonta, kun taas juoksevien menojen arvioidaan vähenevän ja julkisten investointien ennustetaan kasvavan voimakkaasti, osittain unionin rahoituksen tuella. Lähentymisohjelmassa suunnitellaan keskipitkällä aikavälillä alijäämän supistamista 2,2 prosenttiin vuonna 2022, 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023 ja 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024. Suunnitelmat perustuvat makrotaloudellisiin oletuksiin, joiden mukaan reaalisen BKT:n keskimääräinen kasvu on noin 4,4 prosenttia vuosina 2022–2024.

4.4. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin velka-asema

Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka kasvaa suhteessa BKT:hen 66,3 prosentista vuonna 2019 peräti 75,0 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.