fr* * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Brygtfd, IH0/IW6 
KOM(96) 308 lopull 
KOMISSION TIEDONANTO 
EUROOPAN JA AASIAN 
YHTEISTYÖSTRATEGIA 
ENERGIA-ALALLA 

Sisällysluettelo 
TIIVISTELMÄ 
JOHDANTO 
OSA I: TAUSTAA 
1. ENERGIA-ALA AASIASSA, TULEVAT HAASTEET JA EUROOPAN 
SUURET MAHDOLLISUUDET 
1.1 Sosiaalis-taloudellisten olosuhteiden suuri vaihtelevuus 
1.2 Suuret kasvunopeudet 
1.3 Uusi energiakriisi 
1.4 Yksityisen alan osallistumisen tarve 
1.5 Suuret ympäristövaikutukset 
1.6 Energia-alan uudistukset 
1.7 Tärkeimmät seuraukset Euroopalle 
2. OLEMASSA OLEVAT ENERGIAAN LIITTYVÄT 
YHTEISTYÖVIITEKEHYKSET 
2.1 Euroopan yhteisö 
2.2 Jäsenvaltiot 
2.3 Muut lahjoittajat ja lainalaitokset 
OSA H: STRATEGIA 
3. UUSI STRATEGIA ENERGIAYHTEISTYÖLLE AASIAN KANSSA 
3.1 Kolme tavoitetta 
3.2 Uusi Euroopan yhteisön viitekehys 
3.3 Maailmanlaajuinen asioihin vaikuttaminen 
3.4 Erityinen lähestymistapa 
4. YHTEISÖN TOIMIEN VALINTAPERUSTEET ENERGIAYHTEISTYÖN 
ALUEELLA 
4.1 Yhteiset edut ja kumppanuus 
4.2 Toissijaisuusperiaate jäsenvaltioiden toiminnan kannalta 
4.3 Synergia muiden kansainvälisten lahjoittajien ja lainalaitosten kanssa 
4.4 Kestävyys 
5. ENSISIJAISUUDET ENERGIA-ALAN YHTEISTYÖSSÄ 
5.1 Ensisij aiset alueet 
5.2 Muut alat 
6. TOTEUTTAMINEN 
6.1 Vuoropuhelun aloittaminen 
6.2 Kohdennetut toimet 
6.2.1 Tietoisuuden lisääminen 
6.2.2 Institutionaalisten viitekehysten sovittaminen 
6.2.3 Eurooppalaisten energia-alan yhtiöiden ja toimijoiden tukeminen 
6.3 Riittävien voimavarojen kohdentaminen haasteisiin vastaamiseksi 
JOHTOPÄÄTÖKSET 
TIIVISTELMÄ 
Aasian väestö- ja talouskasvun vuoksi energian kysyntä voi kaksinkertaistua ennen vuotta 
2005. Tämä kasvu vaikuttaa Eurooppaan kolmella alalla: energian toimitusvarmuuteen 
(energiatarpeen osalta Euroopan riippuvuus muusta maailmasta tulee olemaan 55 % 
vuonna 2005 ja 75 % vuonna 2015), Euroopan energiateollisuuteen (Aasian osuus on jo 
nyt puolet maailmanmarkkinoista) ja maailmanlaajuiseen ympäristöön (Euroopassa 
toteutetuilla suojelutoimilla on vain vähäinen vaikutus ellei niitä toteuteta 
samanaikaisesti Aasiassa). 
Tämän vuoksi energia-alaan on kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan ja Aasian 
suhteissa, ja tälle alalle kannattaa laatia yhteistyösuunnitelma. Tämä uusi suunnitelma on 
vielä tärkeämpi siitä syystä, että yhteisön, jäsenvaltioiden ja muiden pääomatahojen 
yhteistyö tuottaa tätä nykyä tosin hyödyllisiä mutta vain osittaisratkaisuja energia-alan 
haasteisiin Aasiassa. 
Uudessa Aasian strategiassa ja Euroopan nykyisessä energiapolitiikassa on otettava 
huomioon kolme tavoitetta Euroopan ja Aasian energiayhteistyössä: Aasian ja Euroopan 
energian toimitusvarmuuden vahvistaminen, osallistuminen Aasian energiamarkkinoille 
ja maailmanlaajuinen ympäristön suojelu. 
Tarkemmin sanoen yhteisön yhteistyön tavoitteena on aloittaa vuoropuhelu 
energiapolitiikan alalla ja saada yksityissektori mukaan toimintaan ( kehottamalla sitä 
ottamaan nykyistä tärkeämpi rooli kyseessä olevien suurien summien perusteella), 
kuitenkin niin, että samalla huolehditaan julkisen sektorin pitkän aikavälin eduista 
energia-alan kehityksen yhteiskunnallisten ja ympäristönäkökohtien perusteella. Nämä 
toimenpiteet vaikuttavat samalla sekä energian tarjontaan paikallisia voimavaroja 
optimaalisesti kehittämällä että myös energian kysyntään kulutusta ohjaamalla. 
Yhteisön toimenpiteiden valintakriteereinä pidetään keskinäistä etua, 
toissijaisuusperiaatetta (ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimenpiteet), 
yhteensovittamista muiden kansainvälisten pääoman lahjoittajien ja lainoittajien kanssa 
sekä kestävän kehityksen ja avoimuuden periaatteita. 
Näiden näkökohtien perusteella etusijalle asetetaan sähkö-, maakaasu- ja hiilisektorit, 
enegiatehokkuus ja maaseudun energiahuolto erityisesti uusien ja uusiutuvien 
energiamuotojen käyttöä lisäämällä. Erityisistä maantieteellisistä syistä ja ottaen 
huomioon eri alojen tärkeysjärjestykset yhteisö puuttuu asiaan asteittain monilla eri 
tasoilla: tiedotus eurooppalaisista ratkaisuista, laitosten mukauttaminen sekä yhtiöille ja 
energia-alan toimijoille annettava apu. 
Tämän strategian toteuttaminen edellyttää jatkuvan vuoropuhelun aloittamista 
energiapolitiikasta Aasian viranomaisten kanssa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on 
välttämätöntä vahvistaa jo käytössä olevia yhteisön välineitä ja kohdentaa 
olemassaolevia voimavaroja. 
JOHDANTO 
Aasian taloudellisen ja poliittisen merkityksen vuoksi Euroopan unioni vahvisti 
Eurooppa-neuvoston Essenissä 8-10 päivänä joulukuuta 1994 pitämässä kokouksessa 
aikomuksensa lujittua yhteistyötä ja vuoropuhelua Uimiin ulueeu valtioiden ja jaijestojen 
kanssa. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään tähän tarkoitukseen sopivia 
konkreettisia aloitteita Aasiaa koskevan uuden strategian viitekehyksessä. 
Lisäksi Euroopan komission joulukuussa 1995 julkaisema Valkoinen paperi "Euroopan 
unionin energiapolitiikka" korostaa kansainvälisten yhteyksien luomista energia-alalla ja 
suosittelee strategian laatimista Aasian energia-alaa varten. 
Tämä strategia, joka on tämän tiedonannon aiheena, esitetään niiden vaihtoehtoisten 
politiikkojen viitekehyksessä, jotka on toteutettu maantieteellisellä ja alueelliselle tasolla. 
Ensimmäisessä osassa korostetaan tärkeimpiä Aasian energia-alan kohtaamia ongelmia ja 
Eurooppaan liittyviä aiheita sekä olemassa olevia kansainvälisen yhteistyön 
viitekehyksiä. Euroopan yhteisön uuden yhteistyöstrategian pääpiirteisiin kuuluu kolme 
toisiaan täydentävää tavoitetta sekä ensisijaiset alat, valintaperusteet ja suuntaviivat 
tulevaa toimintasuunnitelmaa varten. Näitä kuvataan tämän tiedonannon toisessa osassa. 
OSA I. TAUSTAA 
1. ENERGIA ALA AASIASSA, TULEVAT HAASTEET JA EUROOPAN 
SUURET MAHPOLLISUUPET 
1.1 Sosiaalis-taloudellisten olosuhteiden suuri vaihtelevuus 
Aasiassa on tällä hetkellä noin 3 miljardia asukasta, ja se käy läpi nopeaa 
kaupungistumista. Tässä tarkasteltavien valtioiden1, joista suurin osa on kehittyviä maita, 
tuottama bruttokansantuote (BKT) oli vuonna 1994 yli 1 500 miljardia dollaria. 
Kuitenkin keskimääräiset vuosittaiset ansiot henkeä kohden vaihtelevat näissä maissa alle 
150 ecun ja yli 12 000 ecun välillä, mikä osoittaa taloudellisten ja sosiaalisten 
olosuhteiden suuren kirjon (katso liite /). Nämä epätasapainoisuudet näkyvät myös 
energia-alalla: esimerkiksi Bhutanissa ja Nepalissa vuosittainen energiankulutus henkeä 
kohden vastaa 20 kg:a öljyä, kun taas esimerkiksi Kiinassa, Thaimaassa, Malesiassa ja 
Singaporessa vuosittainen kulutus henkeä kohden vastaa yli 600 kg:a öljyä; tätä voidaan 
verrata Euroopan kulutukseen, joka vastaa 4000 kg:a öljyä, ja Yhdysvaltojen 
kulutukseen, joka vastaa noin 8000 kg:a öljyä. Sähköistettyjen kotitalouksien osuus 
vaihtelee alle 15 prosentista joissakin maissa lähes 100 prosenttiin toisissa maissa. 
Aasiassa yli miljardi ihmistä käyttää nykyisin yksinomaan puuta tai kasvi- tai eläinjätettä 
ruoanlaiton ja lämmityksen ensisijaisena energianlähteenä. 
1.2 Suuret kasvunopeudet 
Useimpien näiden Aasian valtioiden talouksissa BKT-luvut ovat maailman nopeiten 
kasvavia (joissakin tapauksissa melkein 10 prosenttia vuodessa). Aasiasta on näin ollen 
muodostumassa merkittävä markkina-alue: alueella on puolet maapallon ihmisistä ja yli 
miljardi kuluttajaa, joilla on merkittävä ostovoima vuoteen 2000 mennessä. 
Primaarienergian vuosikulutus vastasi Aasiassa vuonna 1995 hieman yli 1,7 miljardia 
tonnia öljyä, joka on 1,3 kertaa niin suuri kuin Euroopan unionin kokonaiskulutus, vaikka 
laskelmassa ei olekaan mukana Japani, jonka kuluttama energia vastaa 0,45 miljardia 
tonnia öljyä. Maailmanpankin ja Aasian kehityspankin ennusteiden mukaan tämä 
lukuarvo voi kuitenkin kaksinkertaistua vuosien 1990 ja 2005 välillä, kun öljytuotteiden 
määrä vähenee, hiilen osuus kasvaa ja sähkön ja luonnonkaasun käyttö lisääntyvät. Näin 
ollen vuoteen 2005 mennessä Aasia voisi kuluttaa 28 prosenttia maailman energiasta, 
Eurooppa 13 prosenttia, Latinalainen Amerikka 6 prosenttia ja Välimeren alueen ja Lähi-
idän maat 5 prosenttia (katso liite 2). 
Sähköalan odotetaan kasvavan tätä nopeammin asennetun kapasiteetin 
kolminkertaistuessa 250 gigawatista vuoden 1992 noin 750 gigawattiin vuonna 2005; 
tämä lisäys vastaa Euroopan unionin asennettua kapasiteettia kokonaisuudessaan vuonna 
1993. Tämä merkitsee lähes 400 miljardin ecun sijoittamista kyseisen ajanjakson aikana. 
Myös luonnonkaasun käytön uskotaan lisääntyvän voimakkaasti (yli 10 prosenttia 
vuodessa) hyviksi havaittujen lähteiden lisääntyessä ja toteutettaessa suuria kansallisia ja 
alueellisia tuotanto-, kuljetus- ja jakeluohjelmia. 
Valtiot, jotka hyötyvät tällä hetkellä yhteistyöstä Euroopan yhteisön kanssa: Afghanistan, Bangladesh, 
Bhutan, Brunei, Kambod_a, Kiina, Intia, Indonesia, Laos, Malesia, Malediivit, Nepal, Pakistan, 
Filippiinit, Singapore, Sri Lanka, Thaimaa ja Vietnam. 
5 
1.3 Uusi energiakriisi 
Aasian energiantarpeen räjähtävä kasvu, joka johtuu tästä erittäin nopeasta taloudellisesta 
kasvusta, joutuu valitettavasti kohtaamaan energiantuotannon usein riittämättömän 
kapasiteetin. Suuret energiahävikit tuotannossa, siirrossa, jakelussa tai loppukäyttäjienkin 
tasolla kärjistävät näitä ongelmia edelleen. 
Tämä epätasapaino energian tuotannon ja kysynnän välillä aiheuttaa erittäin vaikeita 
taloudellisia ja sosiaalisia häiriöitä niin kaupungeissa kuin maaseudullakin alueen 
monissa maissa. Kiinassa, Intiassa, Indonesiassa ja Filippiineillä käytännöllisesti katsoen 
jatkuva ylikuormitus on vaikuttanut erityisen kielteisesti viime vuosina, ja joissakin 
tapauksissa tämän hintana on ollut yli 1 prosenttia bruttokansantuotteesta. Sekä teknisistä 
että muista syistä johtuvat hävikit ovat alueen useissa maissa yli 20 prosenttia; vastaava 
arvo on Euroopassa 12 prosenttia. 
Myös henkilö- ja tavarakuljetusten kysynnän räjähtäminen aiheuttaa, ja tämän odotetaan 
aiheuttavan myös jatkossa, öljytuotteiden kysynnän erittäin suuren kasvun; tämä johtuu 
erityisesti yksityisautojen kasvavasta kysynnästä ja tavaroiden maantiekuljetusten 
lisääntymisestä. Lisäksi useimmissa Aasian maissa tämän kasvun odotetaan olevan 
nopeampaa kuin talouden kokonaiskasvu. Öljystä riippuvuuden vähentäminen on 
nykyään yleinen huolenaihe Aasiassa: Intiassa öljy on ollut tärkeimpiä tuontiartikkeleita 
useiden vuosien ajan; Indonesia, joka itse tuottaa öljyä ja on OPEC:in jäsen, on nyt 
muuttumassa öljyn nettotuojaksi; ja Kiina, joka on viime aikoihin asti tuottanut tarpeeksi 
öljyä (145 miljoonaa tonnia vuodessa) omiin tarpeisiinsa, saattaa joutua 
lähitulevaisuudessa aloittamaan öljyn ostamisen maailmanmarkkinoilta. 
1.4 Yksityisen alan osallistumisen tarve 
Aasian energia-alalla viime vuosikymmenen aikana toteutettu (riittämätön) 
laajentaminen, joka perustui pääasiassa julkisiin investointeihin, on vaikuttanut osaltaan 
suuren julkisen ulkomaanvelan muodostumiseen (yhteensä noin 300 miljardia ecua), 
mikä on hallitusten huolenaiheena. Koska energia-alan kasvu vaatii valtavan määrän 
pääomaa, arviolta 100 miljardia dollaria vuodessa, ja koska monenvälisten lainalaitosten 
kapasiteetti on rajallinen (noin 5 miljardia ecua vuodessa energia-alalle 
Maailmanpankista ja Aasian kehityspankista yhdessä), monet Aasian hallitukset yrittävät 
saada yksityistä pääomaa liikkeelle joko kansallisesti tai kansainvälisesti. 
Tämä tilanne aiheuttaa tällä hetkellä rajuja rakennemuutoksia, koska yksityisen alan 
liikkeelle saamisen suurimpana esteenä ei ole niinkään taloudellisten voimavarojen puute 
- näitä on jonkin verran saatavilla paikallisella tasolla - vaan pikemminkin nykyinen 
lainsäädännöllinen, institutionaalinen ja hinnoitteluun liittyvä rakenne, minkä vuoksi 
energia-alalle sijoittaminen ei ole tarpeeksi houkuttelevaa. 
1.5 Suuret ympäristövaikutukset 
Aasian energia-ala aiheuttaa jo tällä hetkellä merkittäviä ympäristövahinkoja 
kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla: esimerkiksi Kiina ja Intia 
polttavat vuodessa 1,5 miljardia tonnia erittäin saastuttavaa hiiltä (tämä vastaa noin 12 
prosenttia maailman energiankulutuksesta), ja viimeaikaiset ennusteet (katso liite 3) 
viittaavat siihen, että näiden kahden valtion osuus maailman hiilidioksidipäästöistä (C02) 
ympäristöön on noin neljännes vuoteen 2010 mennessä. 
Sekä Kiina että Intia ovat ratifioineet Yhdistyneiden kansakuntien ilmastomuutoksia 
koskevan puitesopimuksen, jolla pyritään muun muassa vähentämään 
hiilidioksidipäästöjä. On vaikea ymmärtää, kuinka näissä maissa suunniteltu öljyn käytön 
valtava lisääminen lähitulevaisuudessa sopii yhteen näiden maiden puitesopimuksen 
mukaiseen asemaan. Ellei tässä asiassa ryhdytä voimakkaisiin ponnisteluihin, Aasian (ja 
muiden alueiden) kehittyvien maiden hiilidioksidipäästöt uhkaavat tehdä tyhjiksi 
pyrkimykset vähentää hiilidioksidipäästöjä maailmanlaajuisesti tai ainakin vaikeuttavat 
niitä vakavasti. 
Tämän rinnalla metsien väheneminen suuressa mittakaavassa (tämä johtuu vain osittain 
puun tai puuhiilen kulutuksesta maaseudun ja kaupunkien väestön energiantarpeen 
tyydyttämiseksi) lisää edelleen joissakin maissa ympäristöön kohdistuvia paineita. Tämä 
vaikuttaa köyhimpiin väestöryhmiin ja etenkin naisiin ja lapsiin, joiden täytyy tehdä 
pitkiä matkoja perustarpeidensa tyydyttämiseksi. Ja lopuksi suurien patojen rakentaminen 
aiheuttaa suuria ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia ongelmia, joita hoidetaan usein 
huonosti. 
1.6 Energia-alan uudistukset 
Aasian energia-alalla havaitaan tällä hetkellä radikaaleja muutoksia. Muutokset 
tapahtuvat viidellä pääalueella: 
• valtion aseman uudelleenmäärittely: yhä useammissa maissa aloitetaan julkisen ja 
yksityisen alan uusia yhteistoimintamuotoja. Tämä johtaa asteittain yhä 
itsenäisempiin (joko yhteisomistettuihin tai yksityisiin) energiayhtiöihin 
suuremman tehokkuuden, rahoituslähteiden hajauttamisen ja laajemman 
palveluvalikoiman tarjoamisen vuoksi. Tällaisten strategioiden olisi annettava 
mahdollisuus siihen, että viranomaisten politiikoissa voidaan keskittyä 
pitkäaikaisiin suuntauksiin ja asianmukaisiin energia-alaa koskeviin säännöksiin 
ja että tuotanto ja jakelu voidaan jättää markkinoille suuntautuvien toimijoiden 
hoidettavaksi; 
• sellaisten uusien energiateknologioiden toteuttaminen, jotka ovat halvempia sekä 
sijoitusten että käyttökustannusten osalta ja jotka ovat myös puhtaampia ja 
tehokkaampia (esimerkiksi yhdistettyä kiertoa käyttävät voimalaitokset ja 
kaasuturbiinit, joilla voidaan tuottaa sekä lämpöä että sähköä); 
• halu vähentää riippuvuutta öljystä energiahallintoon ja ensisijaisten 
energialähteiden (öljyn ja kaasun) korvaamiseen liittyvillä politiikoilla; 
• kasvava huoli energiahankkeiden ympäristövaikutuksista, jotka liittyvät väestön 
siirtoihin, paikalliseen ympäristöön, kaupungeille aiheutuviin seurauksiin ja 
maaseudun ekosysteemeihin. Tästä huolimatta tiettyjä suuria suunnitelmia on jo 
aloitettu ja ne etenevät haitallisen ympäristövaikutuksen tunnustamisesta 
piittaamatta; 
• maaseudun tai kaupunkien reuna-alueiden sähköistämiseen sopivien 
elinkelpoisten, hajautettujen ratkaisujen kehittämiseen kiinnitetään enemmän 
huomiota. Useissa maissa maaseudun väestö muodostaa edelleen 60 prosenttia 
kokonaisväestöstä, eikä heillä useinkaan ole tuotannollisen toiminnan vaatimaa 
energiainfrastruktuuria. 
1.7 Tärkeimmät seuraukset Euroopalle 
Nämä Aasian yleisessä taloudessa ja erityisesti energia-alalla tapahtuvat merkittävät 
muutokset heijastuvat Eurooppaan turvallisuuden, työllisyyden ja ympäristön alueilla: 
• Energian kysynnän voimakas kasvu Aasiassa vaikuttaa vakavasti 
maailmanmarkkinoihin ja erityisesti öljyn, öljyjalosteiden ja luonnonkaasun 
markkinoihin, eikä sen vaikutus Euroopan energian saannin turvallisuuteen ole 
missään tapauksessa merkityksetön. Hintoihin kohdistuvat korotuspaineet 
voisivat aiheuttaa taloudellisia vaikeuksia jäsenvaltioissa erityisesti sen vuoksi, 
että Euroopan riippuvuus energian tuonnista kasvanee nykyisestä 50 prosentista 
noin 75 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä. 
• Tällä hetkellä Aasian energialaitteistojen markkinat ovat jo 50 prosenttia 
maailmanmarkkinoista, ja niiden osuus kasvaa. Euroopan markkinat on 
käytännöllisesti katsoen kyllästetty arvioidun kasvun ollessa 1-2 prosenttia 
vuodessa seuraavien 15 vuoden aikana. Voimakkaampi tunkeutuminen Aasian 
markkinoille viennin ja sijoitusten kautta on olennaista energia-alan toimijoille ja 
Euroopan teollisuusyrityksille, jotka työllistävät yli kaksi miljoonaa ihmistä ja 
joilla on jo nyt jonkin verran ylikapasiteettia sekä henkilöstön määrän että 
tuotantovälineiden osalta, jotta ne voivat säilyttää tai kehittää asemaansa 
maailmanmarkkinoilla ja turvata työpaikat tai mahdollisesti luoda uusia. 
Tuotantolaitteiden muiden alueiden markkinoilla (erityisesti Latinalaisessa 
Amerikassa, Lähi-idässä, Luoteis-Afrikassa, Itä-Euroopassa ja Afrikassa) ei ole 
samoja mahdollisuuksia kuin Aasian markkinoilla. 
• Ja lopuksi energian kysynnän kasvu nopeasti kehittyvissä Aasian maissa, jotka 
käyttävät hiiltä, muodostaa kasvavan uhan alueelliselle ja maailmanlaajuiselle 
'ympäristölle. Euroopan yhteisön, jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten 
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskokouksessa tekemillä 
sopimuksilla, jotka koskevat erityisesti ilmastonmuutoksia, on vain vähän 
käytännön vaikutusta, ellei hiilen lisääntyvän käytön kielteistä vaikutusta oteta 
huomioon. 
2. OLEMASSA OLEVAT ENERGIAAN LIITTYVÄT 
YHTEISTYÖVnTEKEHYKSET 
Useat valtiot2 osallistuvat Aasian energia-alaan liittyvään yhteistyötoimintaan sekä 
kahden- että monenvälisellä tasolla. Seuraavaksi esitetään lyhyt yhteenveto Euroopan 
yhteisön ja jäsenvaltioiden ohjelmista sekä eräiden lahjoittajien ja lainalaitosten, kuten 
Maailmanpankin, Aasian kehityspankin ja Maailman ympäristörahaston (Global 
Environmental Fund), asettamista suuntaviivoista. 
2.1 Euroopan yhteisö 
Euroopan yhteisöllä ei tällä hetkellä ole välinettä, joka koskisi nimenomaan 
energiayhteistyötä Aasian kanssa. Kuitenkin Euroopan yhteisö on tehnyt lukuisten Aasian 
maiden kanssa niin sanottuja kolmannen sukupolven yhteistyösopimuksia, jotka 
sisältävät energia-alan yhteistyötä koskevia ehtoja; lisäksi Euroopan yhteisö on 
Euroopan lisäksi esimerkkejä ovat Japani, Yhdysvallat, Kanada ja Australia. 
8 
perustanut useita välineitä, joita voidaan käyttää kansainvälisessä yhteistyössä energia-
alalla. Tämä voidaan nähdä selvästi yhteenvetotaulukosta (katso liite 4). 
Energia-alan yhteistyöhön liittyen voidaan mainita seuraavat ohjelmat: neuvoston päätös 
443/92 yhteistyöstä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa, joka muhtlollistaa 
sellaisten hankkeiden tukemisen, jotka sisältävät teknistä apua, koulutusta ja teknologian 
edistämistä (Aasian 14 maassa 16 hanketta vuodesta 1987, yhteensä 56 miljoonaa ecua); 
SYNERGY-ohjelma, jossa keskitytään yhteistyöhön energiapolitiikan alueella; SAVE-
ohjelma, joka liittyy energian järkevän käytön institutionaalisiin ja säännöksellisiin 
näkökulmiin; ja ALTENER-ohjelma, joka liittyy uudistuvien energialähteiden 
edistämiseen ja jossa ei ole käytännöllisesti katsoen lainkaan Aasiassa toteutettavia 
toimia. THERMIE/JOULE-ohjelmalla, joka on tutkimuksen ja kehityksen neljäs 
puiteohjelma ja jonka toimet ovat pääasiassa Euroopan alueella, pyritään kehittämään 
tieteellisiä ja teknologioihin liittyviä yhteistyölinkkejä kolmansien maiden kanssa 
erityisesti uudistuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alueella. Neljänteen 
puiteohjelmaan kuuluva kansainvälinen, kehittyvien maiden yhteistyöohjelma (INCO-
DC) sisältää politiikkoihin liittyvän tutkimuksen tukemisen; tarkoituksena on edistää 
puhtaita ja tehokkaita energiajärjestelmiä. 
Euroopan investointipankki (EIB), jolla on ollut valtuudet toimia Aasian alueella 
vuodesta 1993 alkaen, on voinut jo myöntää lainoja energia-alalle Intiassa, Indonesiassa, 
Thaimaassa, Pakistanissa ja Kiinassa; näiden lainojen yhteissumma on 300 miljoonaa 
ecua. On kuitenkin huomattava, että näitä lainoja suunnataan yhä enemmän Euroopan 
yksityisen alan rahoittamiseen. Tässä lähestymistavassa noudatetaan 
toissijaisuusperiaatetta muiden monen- tai kahdenvälisten lainalaitosten ja kaupallisen 
pankkialan kanssa (erityisesti takuiden osalta). 
2.2 Jäsenvaltiot 
Jäsenvaltioiden toiminta, joka liittyy yhteistyöhön Aasian energia-alalla, kohdistuu 
pääasiassa suuria sijoitushankkeita okseviin hankkeet, joihin kohdistuu suurempaa 
kansainvälistä kilpailua ja jotka vaativat yhä enemmän toimittajien suoraa taloudellista 
osallistumista sekä laitteiden paikallista tuotantoa. 
On havaittu, että jäsenvaltioilla on käytössään laaja valikoima välineitä 
suunnittelututkimuksien ennakkorahoitukseen, kaupallisten lainojen takaamiseen ja 
kokeiluhankkeiden järjestämiseen, jotta ne voivat varmistaa yritystensä hyvän aseman 
näillä markkinoilla, ja niiden puuttuminen energia-alalla ei usein tapahdu apurahojen 
muodossa. Rahoituslähteitä on pääasiassa kolme: 
• Julkinen kehitysapu, josta energia-alalle kohdistettu osuus vaihtelee 
maakohtaisesti, mutta on kuitenkin yleensä alle 10 prosenttia. Tämä kohdistetaan 
pääasiassa heikoimmassa asemassa oleviin maihin ja väestöryhmiin, ja se liittyy 
lähinnä uudistuviin energialähteisiin maaseudulla tai koulutukseen ja 
institutionaaliseen tukeen, jonka tarkoituksena on parantaa energia-alan 
tehokkuutta. Useissa maissa tämän tyyppinen apu on alkanut vähentyä asteittain. 
• Euroopan sähkö- ja kaasualan sellaisten tärkeimpien toimijoiden omat 
voimavarat, jotka ovat valmiita tekemään kestäviä sijoituksia Aasiaan uusien 
liiketoiminnallisten strategioidensa puitteissa ja toimimaan yhdessä paikallisten 
yhteistyökumppaneiden kanssa, jotta ne voivat saavuttaa aseman näillä 
markkinoilla. Määrät, joita nämä yritykset ovat valmiita sijoittamaan, ovat yleensä 
75 - 100 miljoonaa ecua vuodessa. 
• Aasiassa jo aktiivisesti toimivan eurooppalaisen pankkijärjestelmän 
myöntämät lainat. Suurten energiahankkeiden aloittaminen (yli 500 miljoonaa 
ecua hanketta kohden) on muuttumassa yhä herkemmäksi aiheeksi, kun Aasian 
hallitukset ovat yhä varautuneempia takuiden antamisessa. 
2.3 Muut lahjoittajat ja lainalaitokset 
• Maailmanpankki 
Maailmapankki on selkeästi tunnistanut sähköalan ja energia-alan kehittämiseen liittyvät 
ympäristönäkökulmat ensisijaisuuksikseen Aasiassa. Se katsoo Aasian energia-alan 
tarvitsemien sijoitusten määrän olevan 100 miljardin dollarin suuruusluokkaa vuodessa. 
Maailmanpankki, jonka sitoumukset ovat 1,5-2 miljardia dollaria vuodessa, keskittyy 
alakohtaisiin politiikkoihin ja yksityisen alan osallistumisen edistämiseen energia-alalla. 
Sillä on tähän tarkoitukseen erityisiä rahoitusrakenteita, kuten International Finance 
Corporation (IFC), joka on äskettäin myöntänyt kaksi 250 miljoonan Yhdysvaltain 
dollarin suurista lainaa sähköyhtiöille Intiassa ja Filippiineillä, sekä Multilateral 
Investment Guarantee Agency (MIGA) ja Expanded Cofinancing Operation (ECO). 
Alakohtaiset lainat sisältävät yleensä institutionaalisen osan, energia-alan 
uudelleenjärjestelyn ja ympäristövaikutustutkimuksia, mutta joissakin Aasian maissa 
Maailmanpankin hyvin vapaamielinen lähestymistapa menee ristiin hallituksien omien 
asemien kanssa. IDA.n hoitamat apurahat ja tuetut lainat edustavat vain hyvin pientä osaa 
energiasalkusta, ja ainoastaan sellaiset maat, joiden bruttokansantuote on tietyn 
kynnysrajan alapuolella, voivat hyötyä niistä. 
• Aasian kehityspankki (ADB) 
Vuonna 1994 Aasian kehityspankki määritteli uudelleen politiikkansa energia-alalla 
toimimista varten, ja nyt se keskittyy kuuteen kohtaan: 
rakennemuutokset energia-alalla, joka on kriisitilanteessa useissa maissa ottaen 
erityisesti huomioon yksityisen alan roolin laajentaminen, 
energiatehokkuus sekä tarjonnan puolella (hävikkien pienentäminen) että 
kysynnän puolella käyttäen lähestymistapaa, johon kuuluu voimavarojen 
yhdennetty suunnittelu (IRP) ja kysynnän hallinta (DSM), 
kustannuksiin ja markkinatekijöihin perustuvien hinnoitteluperusteiden 
laatiminen energiaa varten, 
energia-alan kehitys maaseudulla, erityisesti polttopuun, aurinkoenergian ja 
tuulienergian käyttö, 
alueellinen yhteistyö energia-alalla, erityisesti suurissa sähkön tuotantoon 
tarkoitetuissa vesivoimalahankkeissa, 
ja lopuksi ympäristö, johon liittyen kehitetään "suuntaviivoja" energiahankkeiden 
toteuttamista ja puhtaiden hiilivoimaloiden ja yhdistettyä kiertoa hyödyntäviä 
laitoksia varten. 
10 
• Maailmanlaajuinen ympäristörahasto (Global Environmental Fund, GEF) 
Tämä rahasto, joka perustuu IDA:n menettelyä vastaavalla tavalla teollisuusmaista 
saataviin apurahoihin, mahdollistaa maailmanlaajuisen ympäristön suojelemiseen 
liittyvien lisäkustannusten rahoittamisen kehittyvissä maissa biologisen 
monimuotoisuuden, kansainvälisten vesialueiden, otsonikerroksen ja kasvihuoneilmiötä 
aiheuttavien kaasujen alueella. GEF on juuri järjestetty uudelleen, ja sillä on noin 1,5 
miljardin ecun talousarvio kolmelle vuodelle. Sen hallintoa hoitavat yhdessä 
sijoitushankkeista vastaava Maailmanpankki, teknistä apua koskevista hankkeista 
vastaava UNDP ja tutkimusohjelmista vastaava UNEP. GEF voi rahoittaa 
kasvihuoneilmiötä aiheuttaviin kaasuihin liittyvän osastonsa kautta sellaisia energia-alan 
hankkeita, joilla pyritään vähentämään tiettyjen hiilikäyttöisten lämpövoimaloiden 
ympäristövaikutuksia tai edistämään kaasuturbiinien ja uudistuvien energialähteiden 
käyttöä. 
11 
OSA II. STRATEGIA 
3. UUSI STRATEGIA ENERGIA-ALAN YHTEISTYÖLLE AASIAN 
KANSSA - _ 
Useimpien Aasian maiden energiatilanteen analysointi ja olemassa olevat energia-alan 
yhteistyöviitekehykset osoittavat selvästi, että Euroopan yhteisöllä voi olla ja sillä olisi 
oltava paljon tärkeämpi asema. Tämän vuoksi ehdotetaan, että energia-alan yhteistyölle 
Aasian kanssa määritellään erityinen strategia seuraavien suuntaviivojen mukaisesti: 
3.1 Kolme tavoitetta 
Euroopan yhteisön kolme energia-alan päätavoitetta ovat: 
energian saannin turvallisuuden vahvistaminen Aasiassa ja Euroopassa, 
Aasian energiamarkkinoille osallistuminen, 
maailmanlaajuisen ympäristön suojeleminen. 
3.2 Yhteisön viitekehys 
Nämä päätavoitteet sopivat luontevasti Euroopan yhteisön jo asettamien, yleisempien 
strategisten tavoitteiden viitekehykseen. Energiaan ja Aasian alueeseen liittyvä 
viitekehys määritellään seuraavien tekijöiden perusteella: 
"Uusi Aasiaan suuntautuva strategia"3, jossa otetaan huomioon Euroopan strategiset 
edut tällä alueella ja sen aasialaisten kumppaneiden nykyiset vaatimukset erityisesti 
Euroopan unionin taloudellisen läsnäolon Aasiassa vahvistamisen, Aasian vakauden 
edistämisen ja Aasian köyhimpien maiden ja alueiden taloudellisen kehityksen 
kannustamisen kannalta. 
Valkoinen paperi "Euroopan unionin energiapolitiikka"4, josta nähdään selvästi, 
että Euroopan on ehdottomasti toimittava yhdessä Aasian kanssa, jotta voidaan 
varmistaa energian turvallisen saanti, edistää Aasiassa odotettavia merkittäviä energia-
alan sijoituksia ja lopulta suojella maailmanlaajuista ympäristöä. 
Neuvoston antamat direktiivit ja ensisijaisuudet, kuten asetus N:o 443/92 
taloudellisesta ja teknisestä avusta ja taloudellisesta yhteistyöstä Aasian ja Latinalaisen 
Amerikan maiden kanssa, tutkimuksen ja kehityksen neljäs puiteohjelma5 (erityisesti 
JOULE-THERMIE-ohjelma) ja myöskin ehdotettu asetus yhteistyöohjelmasta 
kolmansien maiden kanssa energiapolitiikan alueella (SYNERGY-ohjelma6). 
3.3 Maailmanlaajuinen asioihin vaikuttaminen 
Näiden pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan yhteisön toimien tulisi 
kohdistua yhtäläisesti sekä energian tarjontaan että kysyntään kahdella pääalueella: 
paikallisten energiavarojen optimaalinen hyödyntäminen, mikä tarkoittaa korvikkeiden 
löytämistä tuotaville energialähteille ja myöskin olemassa olevien tuotantoyksiköiden 
tehokkuuden parantamista, sekä energiankulutuksen hallinta niin nyt kuin 
3 KOM (94) 314 
4 KOM (95) 682 
5 Päätös N:o 110/94/EY, 26.4.1994 
6 KOM (95) 197 
12. 
tulevaisuudessakin, mikä mahdollistaa luonnonvaroihin, ympäristöön ja taloudellisiin 
voimavaroihin kohdistuvien paineiden pienentämisen. 
3.4 Erityinen lähestymistapa 
Euroopan yhteisö eroaa muista lahjoittajista ja lainanantajista siinä, että sen puuttuu 
asioihin pääasiassa apurahojen muodossa (lukuun ottamatta Euroopan investointipankin 
viime aikoina myöntämiä lainoja). Tämän tilanteen ansiosta Euroopan yhteisö voi tarjota 
ainutlaatuisia etuja Aasian maille, jotka usein epäröivät käyttää lainarahoitusta 
toteutettavuustutkimuksiin, tutkimukseen ja kehittämiseen tai tekniseen apuun. Euroopan 
yhteisö voi myöskin asettaa yhteistoimintansa pitkän aikavälin perspektiiviin ja puolustaa 
maailmanlaajuiseen ympäristöön liittyviä yhteisiä etuja. 
Jäsenvaltioiden energia-alojen teknisen, institutionaalisen ja taloudellisen kokemuksen 
puolueettomuus ja monimuotoisuus muodostavat erään toisen voimavaran. Aasialaiset 
yhteistyökumppanit alkavat tunnistaa tämän. 
Yhteisö voi näin ollen toimia vauhdittajana kannustaen Euroopan parhaita kykyjä 
täyttämään yhteistyökumppaneiden odotukset ja samalla helpottaa jäsenvaltioiden ja 
niiden toimijoiden toimintaa Aasiassa. Tässä yhteydessä Euroopan investointipankki 
tavallisesti tukee alaspäin suunnattuja toimia. 
Kun tämä tavoite pidetään mielessä, Euroopan yhteisön yhteistyön liittyvä lähestymistapa 
sisältää seuraavat osatekijät: 
• jatkuvan energiapoliittisen vuoropuhelun aloittaminen Euroopan yhteisön ja 
Aasian maiden välillä kahdenvälisyyteen perustuen tai pätevien kansainvälisten 
tai alueellisten järjestöjen kautta. Tämä on tarpeen Aasian energia-alalla tehtävien 
valintojen maailmanlaajuisten seurauksien vuoksi. 
• Aasian ja Euroopan yksityisen alan liikkeelle saaminen on ehdottoman 
välttämätöntä suurten pääomavaatimusten vuoksi ja alan tehokkaamman 
hallintatavan löytämiseksi, 
• sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien näkökulmien huomioon ottaminen, 
erityisesti kaupunkien ja maaseudun köyhien väestönosien tarpeet. Aasian kanssa 
toteutettavan energia-alan yhteistyön on otettava riittävän herkästi huomioon tarve 
saavuttaa tasapainotila ympäristöön liittyvien, sosiaalisten ja taloudelliseen 
kehitykseen vaikuttavien tekijöiden välillä. 
4. YHTEISÖN TOIMIEN VALINTAPERUSTEET ENERGIAYHTEISTYÖN 
ALUEELLA 
Energia-alan yhteistyötoimet valitaan useiden perusteiden mukaisesti: 
4.1 Yhteiset edut ja kumppanuus 
Euroopan ja Aasian yhteisen edun tunnistaminen on jokaisen uuden hankkeen 
perustelujen lähtökohta, ja tämä ilmaistaan molempien osapuolten lyhyellä, keskipitkällä 
tai pitkällä aikavälillä saavutettavien etujen muodossa. Lisäksi kumppanuuden käsite 
pitää sisällään sen, että voimavarat annetaan molempien puolten käyttöön hankkeen 
etujen mukaisesti. Tämä periaate hyväksytään selkeästi Aasian näkökulmasta, kuten 
viimeaikaisissa energia-alan yhteistyöhankkeissa on havaittu. 
13 
4.2 Toissijaisuusperiaate jäsenvaltioiden toiminnan kannalta 
Euroopan yhteisön on oltava erityisen tarkkana voidakseen välttää jäsenvaltioiden 
toteuttamien kahdenvälisten toimien päällekkäisyyttä. Yhteisön olisi myös keskitettävä 
ponnistelunsa hankkeisiin, jotka selkeästi sisältävät todellista lisäarvoa Euroopan 
kannalta jäsenvaltioiden toteuttamiin kahdenvälisiin hankkeisiin verrattuna. 
Euroopan yhteisö asettaa etusijalle erityisesti sellaiset hankkeet, joissa vaaditaan 
eurooppalaisen kokemuksen monimuotoisuutta tai jotka liittyvät arkaluonteisiin aiheisiin, 
joiden osalta aasialaiset yhteistyökumppanit odottavat teknologisissa, lainmukaisissa tai 
institutionaalisissa vaihtoehdoissa tiettyä puolueettomuutta. Vastaavasti Euroopan yhteisö 
on ainutlaatuisen kokemuksensa ansiosta etuoikeutettu yhteistyökumppani Aasian 
viranomaisille energia-alan alueellisen yhdentämisen alueella. 
4.3 Yhteistyö muiden monenvälisten elinten kanssa 
Muiden monenvälisten elimien (erityisesti Euroopan investointipankin, IEA.n, UNDP:n, 
Maailmanpankin ja Aasian kehityspankin) säännölliset kuuntelemiset mahdollistavat eri 
toimien yhteenkuuluvuuden ja täydentävyyden, minkä lisäksi tämä mahdollistaa erilaisten 
välineiden optimaalisen hyödyntämisen. 
4.4 Kestävyys 
Euroopan yhteisön asioihin puuttuminen olisi nähtävä vauhdittajana, joka mahdollistaa 
keskustelun tai vaihtojen aloittamisen Aasian ja Euroopan toimijoiden välillä. Tämän 
vuoksi sillä on vain rajallinen kesto. Hankkeet olisi suunniteltava ja toteutettava siten, 
että Euroopan yhteisön tuen päättyessä toiminta siirretään kokonaisuudessaan asiaan 
kuuluville toimijoille (valtiolle, julkisille elimille, energia-alan toimijoille, 
rahoituslaitoksille tai teollisuudelle). Julkisten tai puolijulkisten rakenteiden luomisessa 
on näin ollen käytettävä tiettyä harkintaa. 
5. ENSISLIAISUUDET ENERGIA-ALAN YHTEISTYÖSSÄ 
5.1 Ensisijaiset alueet 
Useiden Aasian maiden energiatilanteen analysoinnin jälkeen (katso luku 1) ja ottaen 
huomioon yhteisön toimien tavoitteet ja erityinen lähestymistapa on valittu viisi 
ensisijaista alaa, jotka kattavat sekä energian tarjonnan että kysynnän: 
• Sähköalan uudenaikaistaminen 
Pelkkä sähköala muodostaa lähes 80 prosenttia Aasian kaikista vuosittaisista energia-alan 
sijoituksista yhteissumman ollessa yli 40 miljardia ecua vuodessa. Tällä alalla tapahtuu 
suuria teknisiä, taloudellisia ja institutionaalisia muutoksia, ja näin ollen se muodostaa 
suunnattoman alueen yhteisön yhteistyölle. 
Erityisemmin voitaisiin mainita uusien rahoitussuunnitelmien toteuttamisesta määräävien 
energiapolitiikkojen kehittäminen ja institutionaalisten viitekehysten sovittaminen; 
puhtaiden ja tehokkaiden teknologioiden kehittäminen sähkön tuotantoa ja kulutusta 
varten; ja myöskin sähkönjakeluyhtiöiden uudenaikaistaminen. 
• Luonnonkaasun käytön kannustaminen 
Tästä alueesta, joka ei vielä ole hyvin kehittynyt, tulee yhä tärkeämpi, kun Aasian maat 
haluavat lisätä paikallista tarjontaansa voidakseen vähentää riippuvuuttaan ulkopuolelta 
hankittavan energian osalta ja alkavat ottaa huomioon ympäristötekijöitä. Erittäin 
merkittävää kehitystä odotetaan tapahtuvan erityisesti Kiinassa, Intiassa, Bangladeshissa, 
Indonesiassa ja Filippiineillä. Luonnonkaasu on eräs ensisijainen alue useimmissa 
14 
maissa, ja Aasian kehityspankki, arvioi, että sen käyttö voisi kasvaa tällä alueella yli 10 
prosenttia vuodessa. 
• Puhtaiden hiilitekniikoiden käyttöönotto 
Myös hiiltä, jota käytetään erittäin suuressa mittakaavassa joissakin maissa kuten 
Kiinassa ja Intiassa, kehitetään parhaillaan muissa maissa kuten Indonesiassa, joilla on 
suuret hiilivarat. Hiilen osuus kaikesta Aasiassa kulutetusta energiasta on jo noin 30 
prosenttia. Hiiltä hyödyntävä energiantuotanto kasvaa edelleen hyvin voimakkaasti (60 
prosenttia asennetusta lisäkapasiteetista Kiinassa), millä on merkittäviä 
ympäristövaikutuksia paikallisella ja maailmanlaajuisella tasolla. 
• Energian järkevä käyttö (energiatehokkuus) 
Yhteisö kiinnittää erityistä huomioita seuraavaan viiteen suppeampaan alaan: 
Tuotantoprosessien hävikkien pienentäminen, jolloin suuret energia-alan toimijat 
voivat saavuttaa merkittäviä säästöjä. 
Energian järkevä käyttö teollisuudessa, joka on kaupallisen energian suurin 
kuluttaja useissa Aasian maissa. Vaikka nopea uudenaikaistaminen varmasti 
johtaakin energian käyttötapojen parantamiseen teollisuudessa, tällä alueella on 
edelleen merkittäviä säästömahdollisuuksia, ja tällä alueella tehtävillä toimilla on 
voimakas vaikutus kyseessä olevien maantieteellisten alueiden ympäristöön. 
Energian järkevä käyttö kuljetuksessa ja erityisesti maantiekuljetuksissa. 
Useimmissa Aasian maissa yli puolet (vähintään 60 prosenttia) kaikista 
öljytuotteista kulutetaan tällä alalla, joka kasvaa nopeasti ja vaikuttaa osaltaan 
vakaviin ympäristöongelmiin, esimerkiksi maailmanlaajuiseen ilmaston 
lämpenemiseen ja saastumiseen. Pitkällä aikavälillä näiden ongelmien ratkaisut 
riippuvat politiikoista, jotka ulottuvat paljon laajemmalle alueelle kuin pelkään 
energia-alaan ja joihin kuuluu esimerkiksi liikennepolitiikka, maankäytön 
hallinta, liikenteen infrastruktuurit ja sijoituspolitiikat, ja näistä erityisesti 
sellaiset, jotka liittyvät liikenteeseen. 
Energian järkevä käyttö asumisessa. Elintason parantuessa energiankulutus 
kasvaa Aasian kaupunkialueilla erityisesti ilmastoinnin käyttöönoton myötä. 
Vähän energiaa kuluttavien rakennusten kustannustehokkaisiin ratkaisuihin olisi 
kiinnitettävä erityistä huomiota. 
Viestinnän perusrakenteiden kehittäminen ja järkevä käyttö tavaroiden ja 
henkilöiden kuljetustarpeen vähentämiseksi, energianjakelun optimoimiseksi ja 
ympäristön laadun heikkenemisen valvonnan järjestämiseksi. 
• Energian saaminen maaseutualueille lisäämällä uusien/uusiutuvien 
energiamuotojen käyttöä 
Aasiassa elää arvion mukaan miljardi ihmistä maaseudulla tai kaupunkien reuna-alueilla, 
joissa energian saantiin liittyvät peruspalvelut, kuten uudenaikaiset polttoaineet ja uunit 
(ruoanlaittoa ja lämmitystä varten), valaistus, pienimuotoiset audiovisuaaliset laitteet ja 
muut pienet koneet, on järjestetty riittämättömällä tavalla. 
Kun otetaan huomioon ongelman mittakaava, Euroopan yhteisön laiterahoitus voi olla 
ainoastaan hyvin vähäistä. Toisaalta yhteisön asema on sellainen, että se voi edistää 
eurooppalaisten toimijoiden saavuttamia myönteisiä kokemuksia useiden kahdenvälisten 
15 
ja monenvälisten hankkeiden viitekehyksessä. Erityisesti uusiutuvilla energialähteillä 
(jotka usein eivät ole rahoitusta ajatellen ja taloudellisesti elinkelpoisia lukuun ottamatta 
hyvin erityislaatuisia maantieteellisiä, teknologisia ja taloudellisia alueita) on kaksi 
olennaisen myönteistä puolta: ne eivät rasita luontoa ja ne vaativat maaseudun 
asukkaiden merkittävää osallistumista, mikä edistää maaseutualueiden kehittymistä. 
Euroopan yhteisö ryhtyy tämän vuoksi toimenpiteisiin tällaisten energiaratkaisujen 
edistämiseksi silloin, kun ne ovat taloudellisesti perusteltuja sillä, että ne yhdistetään 
yhteisön lukuisiin maaseudun kehittämisohjelmiin. Maaseudun kehittämisestä, 
terveydestä tai koulutuksesta vastaavat tahot voivat yleistää tällaisia teknologioita 
peremmin kuin energia-alan järjestöt tai sähköyhtiöt, joille maaseudun energiatarjonta on 
usein toissijainen asia. 
Yleisesti ottaen Aasian maatalousala kuluttaa hyvin vähän niin sanottua kaupallista 
energiaa. Parantamisen varaa on kuitenkin vedenpumppauksessa, kuljetuksessa, 
varastoinnissa ja tuotteiden käsittelyssä. Maatalous- tai kaupunkijätteiden käyttö 
maatalousteollisuuden energialähteenä tarjoaa mielenkiintoisia mahdollisuuksia energia-
alan yhteistyöhön Euroopan yhteisön tasolla, kuten nykyinen Euro-ASEAN-
yhteistyöohjelma osoittaa. 
5.2 Muut alat 
Muutkin toiminnan alueet ovat mahdollisia, mutta niiden ensisijaisuus vaikuttaa 
pienemmältä yhteisön toimien osalta; tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteivätkö ne voisi olla 
tärkeitä rajatummilla maantieteellisillä alueilla. 
• Ydinvoima 
Aasian useissa maissa käytetään jo nyt ydinvoimaa sähkön tuotantoon. Eräät maat 
valmistautuvat tämän vaihtoehdon käyttämiseen länsimaisten yhtiöiden tuella, kun taas 
eräät toiset ovat viime aikoina luopuneet tästä. Aivan kuten muuallakin maailmassa 
ydinenergia on voimakas ja monimutkainen keskustelunaihe. 
Kuitenkin Aasian alueen odotetaan muodostavan ydinenergian käytön tärkeimmän 
maailmanlaajuisen laajentamisalueen seuraavien vuosikymmenien aikana. Tämän 
mukaisesti Euroopan yhteisön ensisijaisuus Aasian maiden kehittämissä 
ydinvoimaohjelmissa olisi tukea ja yhteensovittaa kansainvälisellä tasolla toteutettavia 
toimia ydinvoiman rauhanomaisen ja turvallisen käytön varmistamiseksi. 
• Öljy ja öljytuotteet 
Kokonaisuutena katsottuna öljyvarojen kehittäminen hoidetaan hyvin Aasian maissa, 
jotka saavat jo nyt paljon teknistä apua kansainvälisiltä öljy-yhtiöiltä. 
• Vesivoima 
Alueella on edelleen merkittävä määrä hyödyntämätöntä vesivoimaa, johon liittyen 
suunnitellaan tai toteutetaan suuria ohjelmia. Näiden valtavien hankkeiden toteuttaminen 
aiheuttaa suuria ympäristöongelmia, joita kyseessä olevan pääoman järjestäjät tutkivat 
järjestelmällisesti tällä hetkellä. Euroopan yhteisö voi osallistua myös näihin suuriin 
hankkeisiin, jotta se voi ottaa huomioon tekijöitä, jotka auttavat yhdentämään alueellista 
16 
energiaa. Yhteisö kannustaa edelleenkin toisessa mittakaavassa pienien vesivoimaloiden 
kehittämistä sen maaseudun kehityshankkeiden^ viitekehyksessä. 
6. TOTEUTTAMINEN 
6.1 Vuoropuhelun aloittaminen 
Tämän energia-alan uuden yhteistyöstrategian on sovittava Euroopan yhteisön ja sen 
aasialaisten yhteistyökumppaneiden välisen yhteistyön laajempaan viitekehykseen. 
Yhteisö ponnistelee tämän vuoksi joko kahdenvälisyyden perusteella tai pätevien 
kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen kautta saadakseen aikaan jatkuvan keskustelun 
Aasian viranomaisten kanssa molempien etujen mukaisista energiapolitiikan osa-alueista, 
erityisesti suunnittelun, voimavarojen parhaan mahdollisen käytön, uusien teknologioiden 
tai taloudellisten järjestelyjen alueella. Tällä tavalla käynnistetty keskustelu mahdollistaa 
alakohtaisten ensisijaisuuksien ja yhteisön osallistumistavan määrittelyn eri maissa tai 
alueilla. 
6.2 Kohdennetut toimet 
Aasian energia-alan kestävä kehitys vaatii yhä enemmän yksityisen alan osallistumista 
sekä paikallisella että kansainvälisellä tasolla (erityisesti Euroopassa). Jotta tämä olisi 
mahdollista, kolme ehtoa on täytettävä: 
tietoisuus hyviksi havaituista ja testatuista ratkaisuista, 
vaihtoja ja sijoituksia edistävän viitekehyksen olemassaolo, 
motivoituneiden ja varmojen sijoittajien ja toimijoiden liikkeelle saaminen. 
Euroopan yhteisön osallistuminen tapahtuu aloitetun keskustelun viitekehyksessä 
valittujen alakohtaisten ensisijaisuuksien ja erityisten maantieteellisten tekijöiden 
mukaisesti asianmukaisimmalla tasolla, jotta nämä ehdot voidaan täyttää. Tämän vuoksi 
ehdotetaan kolmella tasolla tapahtuvaa osallistumista, jotka heijastavat yhteisön käytössä 
olevien voimavarojen asteittaista sitomista alla olevien toimien kuvaamalla tavalla: 
6.2.1 Tietoisuuden lisääminen 
Vasteena Aasian virallisten elimien ja energiayhtiöiden lukuisten päättäjien kyselyihin 
tietoisuutta lisäävillä toimilla annetaan lisää tietoa Euroopassa käytettävistä teknisistä tai 
järjestelyihin liittyvistä ratkaisuista. Euroopan yhteisö voisi näin ollen järjestää sekä 
Euroopassa että Aasiassa lyhyitä vierailuja tai tiedotusseminaareja, jotka liittyvät 
erilaisiin aiheisiin kuten politiikkoihin ja sääntelyviitekehyksiin, suunnittelumenetelmiin, 
institutionaalisiin rakenteisiin, energia-alan toimijoihin ja puhtaisiin teknologioihin. 
Esimerkiksi kaupunkiliikenteen energiahallinnon alueella Euroopan yhteisö voisi 
käynnistää kokemusten vaihtamisen sellaisten Euroopan kaupunkien kanssa, jotka ovat 
toteuttaneet menestyksekkäästi kampanjoita tällä alueella, erityisesti näiden liittyessä 
energiatehokkaisiin julkisiin liikennejärjestelmiin. Mitä tulee energian käyttöön 
teollisuudessa, Euroopan yhteisö voisi parantaa teollisuuden suurimpien kuluttajien 
tiedollisia kykyjä ja tietoisuutta. 
17 
6.2.2 Institutionaalisten viitekehysten sovittaminen 
Kansallista tai kansainvälistä yksityistä pääomaa ei saada liikkeelle ja taloudellisia 
vaihtoja ei voida kehittää energia-alalla, ellei ole asianmukaista energiapolitiikkaa, joka 
sisältää sopivan lainsäädäntö- ja sääntelyviitekehyksen, määrittelee energia-alan 
toimijoiden ja valtion väliset säännöt ja antaa vaadittavat takuut sijoittajille ja 
kaupallisille osapuolille. Vastaavasti energian järkevään käyttöön liittyvien ohjelmien 
toteuttaminen vaatii usein hintarakenteen organisatorista säätämistä eri energiamuodoille, 
rakennusten rakennekoodien ja -standardien muuttamista ja teollisuusstandardien 
muuttamista. 
Euroopan yhteisö auttaa muotoilemaan politiikkoja tai sovittamaan institutionaalisia 
viitekehyksiä asiaankuuluvien määrittelyjen ja kansallisten ensisijaisuuksien mukaisesti 
tuomalla asiantuntemusta saataville tukien inhimillisten voimavarojen kehittämistä ja 
pääsuunnitelmia tai strategisia tutkimuksia erityisesti alueellisella tasolla (verkkojen 
yhdistäminen ja energiavaihdot lisäävät kansallisten järjestelmien tehokkuutta kulutuksen 
huippuaikojen hallinnalla, suuremmilla varamarginaaleilla ja niin edelleen, mikä auttaa 
parantamaan markkinoiden vakautta ja suojelemaan ympäristöä). 
Euroopan yhteisö voi etenkin tukea koulutusapurahoja Euroopassa tai pitkäaikaisia 
toimia, joilla viedään ammattilaisia Aasiaan aihepiirien ollessa esimerkiksi valtion ja 
energiayhtiöiden väliset ohjelmasopimukset, innovatiiviset rahoitusjärjestelyt 
("rakentaminen, käyttö ja siirto", "rakentaminen, käyttö ja omistus", kolmansilta 
osapuolilta saatava rahoitus), tai tekniset, taloudelliset tai lainopilliset näkökohdat, jotka 
liittyvät sähkö- tai kaasuverkkojen yhdistämiseen. 
Toivottu Euroopan yhteisön asiaan puuttuminen: Tarve tämän tyyppiseen tukitoimintaan 
ilmaistiin selkeästi jäsenvaltioiden 150 edustajan keskuudessa tehdyssä tutkimuksessa, 
johon osallistui julkinsia viranomaisia, pankkeja ja rahoituslaitoksia, energiayhtiöitä ja 
teollisuuden aloja. Useiden Aasian maiden "sekava" institutionaalinen ja lainsäädännöllinen 
ympäristö itse asiassa karkottavat eurooppalaisia sijoittajia, jotka ovat sitä mieltä, että 
yhteensovitettu Euroopan yhteisön toimi, joka mahdollisesti yhdistettäisiin kaupallisiin 
neuvotteluihin, voisi auttaa näiden lainsäädäntö- ja sääntelyviitekehysten selventämisessä. 
Näissä institutionaalisten viitekehysten sovittamiseen liittyvissä kysymyksissä synergiaa 
etsitään muiden monenvälisten elimien ja erityisesti Maailmanpankin kanssa. 
6.23 Euroopan energia-alan yhtiöiden ja toimijoiden tukeminen 
Joillakin aloilla se, että Aasian alueen toimijat saadaan tiedostamaan taloudellisiin 
vaihtoihin hyvin sopivan institutionaalisen viitekehyksen olemassaolo, ei sellaisenaan 
riitä toteuttamaan näitä vaihtoja. Euroopan yhteisö voi tämän vuoksi puuttua tilanteeseen 
suorilla yhteyksillä yrityksiin toimien eri tavoin markkinoista riippuen. 
Tavanomaisessa toiminnassa, jossa toimitaan laitteita tai osallistutaan suoraan 
suuriin hankkeisiin, jäsenvaltioiden käyttämät välineet ja suurten yritysten 
käytössä olevat voimavarat on yleisesti havaittu riittäviksi. Euroopan yhteisö voi 
kuitenkin löytää eurooppalaisille toimijoille aloitusmahdollisuuksia näillä erittäin 
voimakasta kilpailua sisältävillä markkinoilla esimerkiksi kannustamalla 
Euroopan ja Aasian energia-alan toimijoiden liittoutumista tai tukemalla 
henkilöstön lyhytaikaisia vaihtoja. On huomattava, että näiden toimijoiden ja 
eurooppalaisten sijoittajien menestys on yhä tärkeämpää, koska tämä mahdollistaa 
18 
laitemarkkinoiden avaamisen sadoille kaiken kokoisille eurooppalaisille 
yrityksille, jotka toimivat näiden uranuurtajien alihankkijoina. 
Uudempien alojen (jotka usein kuuluvat pk-yritysten piiriin) tapauksessa 
Euroopan yhteisö auttaa julkaisemaan koeteltuja ja testattuja eurooppalaisia 
teknologioita, edistämään niiden tulosten hyödyntämistä ja tarpeen vaatiessa 
tuottamaan ensimmäiset vertailutiedot, jotta voidaan voittaa markkinoiden 
luonnollinen varautuneisuus innovatiivisia ratkaisuja kohtaan. Yhteisö voi 
myöskin auttaa tällaisia yrityksiä pääsemään näille uusilla markkinoille ja 
nopeuttaa tätä sekä aasialaisten yhteistyökumppaneiden että eurooppalaisten 
etujen mukaisesti erityisesti antamalla kimmokkeen yritysten työyhteenliittymien 
muodostamiselle tai auttamalla tässä. Aasiassa uusia mutta Euroopassa 
vakiintuneita markkinarakoja ovat muun muassa: kysynnän hallinta (DSM) 
erityisesti tietyillä teollisuuden aloilla kuten sementtiteollisuudessa, 
tekstiiliteollisuudessa, kemian teollisuudessa, metalliteollisuudessa, 
maatalousteollisuudessa ja niin edelleen; itsenäinen sähköntuotanto (IPP); 
televiestintäjärjestelmät; energian järkevä käyttö; puhtaat 
sähköntuotantoteknologiat (leijupetiä hyödyntävät hiilikäyttöiset 
sähkövoimalaitokset, savunkäsittelylaitokset, sekä lämpöä että sähköä tuottavat 
laitokset, joissa käytetään luonnonkaasua tai biomassaa ja energian 
talteenottojärjestelmät). 
Edistämistoimiin olisi näin ollen ryhdyttävä, jotta yrityksiä voidaan kannustaa 
käyttämään olemassa olevia rahoitusvälineitä, erityisesti ECIP-välineitä ja 
Euroopan investointipankin lainoja. Euroopan yhteisö voisi myös kehittää pk-
yritysten tukemista varten uusia välineitä todellisten tarpeiden mukaan. 
6.3 Riittävien voimavarojen kohdentaminen haasteisiin vastaamiseksi 
Aasian maissa tarvitaan vuosittain noin 100 miljardia dollaria energia-alan sijoituksiin 
lainojen tai osallistumisen muodossa sekä julkiselta alalta että kansalliselta ja 
kansainväliseltä yksityiseltä alalta. Jotta voitaisiin vastata tällaisiin haasteisiin - ja 
perustaa toiminta Euroopan yhteisön olemassa oleviin voimavaroihin nykyisten 
talousarvioiden ja välineiden puitteissa - yhteisö voisi seuraavien viiden vuoden aikana 
lisätä merkittävästi apurahoja Euroopan ja Aasian energia-alan yhteistyötä varten (tällä 
hetkellä 5-10 miljoonaa ecua vuodessa). Näitä yhteisön varoja tietenkin täydennettäisiin 
aasialaisten ja eurooppalaisten yhteistyökumppaneiden asianmukaisella panoksella. 
19 
JOHTOPAATOKSET 
Aasian energia-alan räjähtäminen seuraavien vuosien aikana muodostaa Euroopan 
yhteisölle valtavan haasteen niin taloudellisesta, sosiaalisesta kuin ympäristöönkin 
liittyvästä näkökulmasta katsottuna. 
Euroopan yhteisö voi vahvuuksiensa vuoksi, jotka aasialaiset yhteistyökumppanit usein 
tunnustavat, osaltaan edistää enemmän kuin merkittävästi energiaan ja ympäristöön 
liittyviin haasteisiin vastaamista täydentämällä sekä jäsenmaiden toimia että 
kansainvälisten rahoituslaitosten aloitteita. 
Samalla tavoin Euroopan yhteisö voi edistää Euroopan talous- ja liike-elämän 
osallistumista näille nopeasti kasvaville energiamarkkinoille, jotka ovat elintärkeitä 
sadoille tuhansille työpaikoille Euroopassa, jossa markkinat ovat lähes kylläiset. 
Euroopan yhteisön nykyiset toimet, vaikka ne ovatkin hyvin käyttökelpoisia, ovat 
erittäin erikoistuneita ja niitä on tarkennettava Euroopan ja Aasian energia-alan 
yhteistyön kokonaisstrategian mukaisesti. Näin ollen tällaisesta strategiasta on 
sovittava ja se on toteutettava riittävin voimavaroin ja keinoin olemassa olevien 
välineiden ja talousarvioiden puitteissa, jotta se on vakuuttava ja tehokas. 
Kun kaikki edellä kuvattu otetaan huomioon, Eurooppa-neuvostoa ja parlamenttia 
pyydetään hyväksymään tässä asiakirjassa hahmoteltu lähestymistapa, jotta sitä 
voidaan käyttää Euroopan ja Aasian energia-alan yhteistyön perustana. 
20 
ANNEX 1 : SQCIQ-ECQNOMIC DATA FOR ASIAN COUNTRIES 
COUNTRY Population 
(millions) 
1994 Area 
(1000 km2) GNP 
per capita 
in USS-1994 GNP 
in billion US$ 
1994 Urbanisation 
rate 
in %-1992 Average 
annual 
growth 
rate 
in energy 
production Average 
annual 
growth 
rate 
in energy 
consumption 
1980-1992 Energy 
consumption 
per capita 
in kg of oil 
equivalent 
1993 Installed 
electric 
power 
capacity 
in MW 
1992 Household 
supplied 
with 
electricity 
%in 1984 Electricity 
losses as 
% of total 
generated 
in 1990 
N 
-> BANGLADESH 
BHUTAN 
CAMBODIA 
CHINA 
INDIA 
INDONESIA 
LAOS 
MALAYSIA 
MYANMAR 
NEPAL 
PAKISTAN 
PHILIPPINES 
SINGAPORE 
SRI LANKA 
THAILAND 
VIETNAM 
TOTAL 118 
0.7 
10 
1.191 
914 
190 
5 
19 
46 
21 
126 
66 
3 
18 
59 
72 
2.858,7 144 
47 
181 
9.561 
3.288 
1.905 
237 
330 
677 
141 
796 
300 
1 
66 
513 
330 
18.517 230 
400 
200a 
530 
310 
880 
320 
3.520 
725 
200 
440 
960 
23.360 
640 
2.210 
190 
545 26,6 
0,3 
2,0b 
630,2 
278,7 
167,6 
1,5 
68.7 
37,8 c 
4,1 
55,6 
63,3 
65,8 
11,6 
129,9 
13,8 
1.557,20 18 
6 
20 
27 
26 
32 
20 
45 
25 
12 
33 
44 
100 
22 
23 
25 
27 14 
2 
5 
7 
4 
- 1 
13 
- 1 
15 
7 
6 
8 
28 5 
7 
7 
3 
10 
- 1 
8 
7 
3 
7 
1 
10 59 
33 
52 
632 
243 
330 
39 
1.545 
39 
22 
226 
328 
5.563 
110 
673 
77 2.392 
59 
137.890 
74.000 
9.256 
23 
5.280 
808 
8.854 
6.174 
627 
15 
9.650 
2.771 54 
14 
64 
30 
31 
46 
98 
18 
43 30 
15 
19 
21 
17 
16 
36 
27 
24 
19 
j 
11 
Sources : The World Bank Atlas, 1996; World Development Report 1994 : Infrastructure for development; The World Bank. 
M992 
b 1992 
c 1992 
ANNEX 2 
Evolution of the world's primary energy consumption 
12000 
10000 
O 
1985 1990 1995 
Year 2000 2005 
Source : European Commission, DG XVII, (Energy) 
ANNEX? 
CM 
O 
O 
c o 
CO c o Actual / projected C02 emissions for the period 1990 
2020 
10000 
8000 
6000 -
4000 
2000 
0 
1990 Asia 
AfrSffifcg Europe 
Year *'*••. '-^-4*1358 
2020 
Source: World Energy Council, 1994 : "Energy for tomorrow's world'. 
ANNEX 4 : INSTRUMENTS OF INTERNATIONAL CO-OPERATION IN THE ENERGY SECTOR 
PROGRAMME 
Fourth framework programme for 
research co-operation with third 
countries 
PHARE 
TACIS 
EURATOM 
ECSC 
EBRD 
Mediterranean Renewal Project 
Lomé Convention 
EIB 
Co-operation with Asia and Latin 
America 
ECIP 
JOULE-THERMIE 
Synergy 
SAVE 
ALTENER TYPE OF PROJECTS BEING 
FINANCED 
Technological research and development, 
including demonstrations 
Technical assistance and co-financing of 
investments 
Technical assistance 
Investments to improve the security and 
reliability of nuclear power stations 
Investments in the coal and steel sectors 
Investments in all sectors, including energy 
* Protocols for each country 
* Regional co-operation 
Investments, training and technical assistance 
for all sectors, including energy 
Investments in all sectors, including energy 
Investments in all sectors, including energy 
Investments in equipment, training and 
technical assistance for all sectors including 
energy 
Co-financing through joint ventures of all 
sectors, including energy 
Technological research and development 
including demonstration : non-nuclear energy 
Energy policy and strategy 
Rational use of energy : promotion, regulatory 
activities, information and exchanges 
Renewable energy sources : promotion, 
regulatory activities, information and 
exchanges GEOGRAPHICAL AREA 
COVERED 
All third countries 
CEEC 
CIS 
CEEC 
+ ex URSS 
CEEC 
CEEC + CIS 
Mediterranean 
70 countries in Africa, the 
Caribbean and the Pacific 
CEEC 
Asian and Lat. American countries 
Asia and Latin America 
All developing countries 
Community + third countries 
All third countries 
Community + third countries 
Community + third countries DURATION OF THE 
BUDGET 
1994-1998 
annual 
annual 
1994-1998 
since 1990 
unlimited 
1992-1996 
1992-1995 
1994-1996 
1993-1995 
1991-1995 
annual 
1994-1998 
annual 
1991-1995 
1993-1997 PROGRAMME 
(in MECUS) 
540 in total 
1,000 in 1994 
including 58 energy 
510 in 1992, 
including 130 energy 
1,000 
200 
10,000 
2,940 
2,075 
12,000 
3,000 
750 
2,750 
40 + banking funds 
1,002 **** 
8 in 1994 
35**** 
50 **** TYPE OF AID 
subsidies 
subsidies 
subsidies 
loans 
loans 
3 % participation in the capital 
of the EBRD 
donations and EIB loans (2,062) 
donations and EIB loans (1,800) 
subsidies and EIB loans (1,200) 
loans 
loans 
subsidy 
interest-free loans 
subsidies which are repayable 
in the event of success 
cost-sharings 
subsidies 
subsidies 
subsidies 
Note : unless otherwise indicated, the amounts shown relate to the entire duration of the programmes 
**** : Total amount including EC 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 308 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
H n 12 
Luettelonumero : CB-CO-96-317-FI-C 
ISBN 92-78-05869-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
*s