Huomautus: Tämän kertomuksen oheisasiakirjana on yksityiskohtainen komission yksiköiden valmisteluasiakirja. Täydellinen versio valmisteluasiakirjasta liitteineen on saatavilla englanninkielisenä maatalouden pääosaston Europa-sivustolla (http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm).

Kuukausimaksut ovat korvaus nettomenoista (sen jälkeen kun tulot on vähennetty), jotka on jo maksettu ja jotka on asetettu käyttöön jäsenvaltioiden toimittamien kuukausi-ilmoitusten perusteella . Menojen ja tulojen kuukausittaiseen kirjanpitoon tehdään tarkastuksia ja oikaisuja näiden ilmoitusten perusteella. Lisäksi nämä maksut vahvistetaan lopullisesti tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä tehtävien komission tarkistusten perusteella.

(1) Vuoden 2015 talousarvioon otetut määrärahat, kun niistä on vähennetty ennakoidut vuonna 2015 kerättävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 14 artiklan mukaisesti vuodelta 2014 vuodelle 2015 siirretyt tulot.

Alikäyttöä suhteessa vuoden 2015 ennakoituihin kansallisia tukiohjelmia varten tarvittaviin määrärahoihin oli 63,2 miljoonaa euroa. Syynä oli se, että joillekin jäsenvaltioille aiheutui kansallisten viinialan ohjelmien menekinedistämistä ja investointeja koskevien osioiden osalta vähemmän menoja kuin enimmäismäärät, jotka näille ohjelmille oli vuoden 2015 talousarviossa ennakoitu.

1.1.1.Menekinedistäminen

Jäsenvaltiot ylittivät menekinedistämistoimenpiteiden osalta suorittamissaan maksuissa vuoden 2015 ennakoidut määrärahatarpeet 2,3 miljoonalla eurolla. Tämä johtui siitä, että joillekin jäsenvaltioille aiheutui menekinedistämisohjelmista enemmän menoja kuin näille ohjelmille oli vuoden 2015 talousarviossa ennakoitu.

Euroopan unionin suoraan suorittamien maksujen osalta komissio sitoi määrärahoja noin 1,2 miljoonaa euroa, mikä on lähes saman verran kuin näille maksuille vuoden 2015 oli ennakoitu.

4.1.6.Maito ja maitotuotteet

Vuoden 2015 talousarviossa varattiin määrärahoja yhteensä 131,4 miljoonaa euroa kaikkien tämän alan tarpeiden kattamista varten. Budjettivallan käyttäjä myönsi määrärahoja 77,1 miljoonaa euroa, sillä se otti huomioon tähän momenttiin sidotut arvioidut tulot, jotka olivat 54,3 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioille aiheutui vuonna 2015 menoja 119,6 miljoonaa euroa. Kaikissa tämän momentin nojalla rahoitetuissa järjestelmissä esiintyi alikäyttöä verrattuna vuoden 2015 talousarviossa varattuihin kokonaistarpeisiin. Sidottujen tulojen käyttämättä jäänyt määrä eli 52,7 miljoonaa euroa siirrettiin vuoden 2016 talousarvioon kyseisen vuoden tarpeiden kattamista varten. (Huom. yksityiskohtaisempia lisätietoja tästä kohdasta esitellään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.)

4.1.7.Sianliha, munat, siipikarja, mehiläishoito ja muut eläintuotteet

Vuoden 2015 talousarviossa varattiin määrärahoja yhteensä 40,8 miljoonaa euroa kaikkien tämän alan toimenpiteiden tarpeiden kattamista varten. Jäsenvaltioille vuonna 2015 aiheutuneet menot olivat 44,2 miljoonaa euroa. Ne rahoitettiin hyväksytyillä 40,8 miljoonan euron määrärahoilla sekä siirtämällä 3,4 miljoonaa euroa vuoden 2015 talousarvion muilta alueilta. (Huom. yksityiskohtaisempia lisätietoja tästä kohdasta esitellään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.)

4.2.Luku 05 03: Suorat tuet

Tämän luvun kokonaismaksut olivat 42 168 miljoonaa euroa, ja ne rahoitettiin hyväksytyillä 40 561,4 miljoonan euron määrärahoilla ja 752,7 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jälkimmäistä käytettiin tilatukijärjestelmästä aiheutuneiden menojen kattamiseen (katso yksityiskohtaisemmat tiedot kohdassa 4.2.1). Hyväksyttyjä määrärahoja jäi käyttämättä 347,2 miljoonaa euroa; jäsenvaltioille maksettuihin korvauksiin käytettiin hyväksyttyjä määrärahoja 40 561,4 miljoonaa euroa, kun vuoden 2015 talousarvioon sisältyvät alkuperäiset hyväksytyt määrärahat olivat 40 908,6 miljoonaa euroa. Kun käyttämättä jääneitä hyväksyttyjä määrärahoja vahvistettiin siirtämällä 85,8 miljoonaa euroa hyväksyttyjä määrärahoja maataloustukirahaston talousarvion muista osista, niistä muodostettiin 433 miljoonan euron käyttämätön kriisivaraus. Määrä johtui vuonna 2015 ehdotetusta rahoituskurista ja siirrettiin talousarviomomenttiin 05 03 09. Näin ollen tosiasiallisesti sovelletusta rahoituskurista aiheutuva 409,8 miljoonan euron määrä voitiin siirtää vuodelle 2016 jäsenvaltiolle maksettavia korvauksia varten. Vuonna 2015 kerättyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käyttämättä jäänyt määrä eli 696,6 miljoonaa euroa siirrettiin vuoden 2016 talousarvioon. Niiden alamomenttien, joiden tarpeet ylittivät talousarvion hyväksytyt määrärahat, lisämenot katettiin talousarvion muista alamomenteista tehdyillä hyväksyttyjen määrärahojen siirroilla tai käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirroilla. Vastaavasti niiden suorien tukien osalta, joissa talousarviomäärärahoja ei käytetty loppuun, käytettävissä olevat määrärahat siirrettiin talousarvion toisiin alamomentteihin lisämenojen kattamiseksi tarvittaessa.

4.2.1.Momentti 05 03 01: Tuotannosta irrotetut suorat tuet

Tärkeimmät tämän momentin määrärahoista rahoitettavat järjestelmät ovat tilatukijärjestelmä ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä sekä tuotannosta irrotettu erityistuki neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan nojalla. Kaikki tämän momentin tukijärjestelmät maksetaan tuotannosta riippumatta, mutta kuitenkin tiettyjen vaatimusten kuten täydentävien ehtojen noudattamisen nojalla. Vuoden 2015 talousarviotarpeet tuotannosta irrotettujen suorien tukien osalta olivat 38 642 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä myönsi määrärahoja yhteensä 37 397 miljoonaa euroa, koska se otti huomioon arvioidut 1 245 miljoonan euron tulot, jotka oli sidottu tälle alalle. Jäsenvaltioille kaikista tämän momentin järjestelmistä aiheutuneet menot olivat 38 293,5 miljoonaa euroa eli vuoden 2015 hyväksytyt 37 397 miljoonan euron määrärahat ylittyivät 896,5 miljoonalla. Jälkimmäinen ilmoitettujen menojen määrä katettiin osaksi siirtämällä muilta talousarvion alamomenteilta 143,8 miljoonaa euroa ja osaksi maataloustukirahaston talousarvioon sidotuilla tuloilla, jotka olivat 752,7 miljoonaa euroa. (Huom. yksityiskohtaisempia lisätietoja tästä kohdasta esitellään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.)

4.2.2.Momentti 05 03 02: Muut suorat tuet

Tämän momentin määrärahat kattavat sellaisiin muihin suoriin tukiin liittyvät menot, joiden osalta jäsenvaltiot ovat päättäneet säilyttää rajallisen yhteyden näiden tukien maksamisen ja tiettyjen alojen tuotannon välillä tarkasti määritellyissä olosuhteissa ja tarkkojen raja-arvojen puitteissa, jotta voidaan välttyä tällaisen tuotannon hylkäämiseltä. Tältä momentilta rahoitetaan 13:a järjestelmää.

Näiden järjestelmien osalta komissio oli arvioinut, että vuonna 2015 tarvittaisiin 3 078,4 miljoonaa euroa määrärahoja. Jäsenvaltioille aiheutuneita menoja oli 3 020,5 miljoonaa euroa. (Huom. yksityiskohtaisempia lisätietoja tästä kohdasta esitellään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.)

4.2.3.Momentti 05 03 09: Rahoituskuriin liittyvä suorien tukien korvaaminen

Budjettivallan käyttäjä ei osoittanut määrärahoja tälle momentille. Momentti luotiin ensimmäisen kerran varainhoitovuonna 2014 ainoastaan kyseisen varainhoitovuoden sitomatta olevien hyväksyttyjen määrärahojen keruun helpottamiseksi. Niitä täydennettiin käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoilla niiden siirtämiseksi seuraavalle varainhoitovuodelle (2015) suoriin tukiin kalenterivuonna 2014 sovellettavaan rahoituskuriin liittyvien korvausten rahoittamiseksi .

Varainhoitovuonna 2014 sovellettavaa rahoituskuria vastaavista 868,2 miljoonasta eurosta, jotka siirrettiin korvauksia varten vuoden 2015 talousarvioon, jäsenvaltiot korvasivat 854 miljoonaa euroa. Erotus eli 14,2 miljoonaa euroa palautuu vuoden 2015 talousarvioon, josta se palautetaan jäsenvaltioille seuraavan varainhoitovuoden ensimmäisen lisätalousarvion kautta. (Huom. yksityiskohtaisempia lisätietoja tästä kohdasta esitellään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa; ks. myös jäljempänä kohta 4.2.4.)

4.2.4.Momentti 05 03 10: Maatalousalan kriisivaraus

Tämän momentin määrärahojen tarkoituksena on kattaa menot, jotka aiheutuvat toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä maataloustuotannon tai sen jakelun merkittävistä kriiseistä selviytymistä varten. Kriisivaraus luodaan soveltamalla kunkin vuoden alussa suoria tukia koskevaa vähennystä rahoituskurimekanismin avulla asetuksen (EU) N:o 1306/2013 25 ja 26 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan mukaisesti. Kriisivarauksen vuotuinen enimmäismäärä on 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Varainhoitovuonna 2015 kriisivarauksen arvoa vastaava summa oli nykyisinä hintoina 433 miljoonaa euroa. Kriisivarausta ei käytetty varainhoitovuonna 2015.