·Sopimus on myös ollut erittäin hyödyllinen EU:n kannalta. EU:n vienti Moldovaan (387,5 milj. euroa) kasvoi vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä 41 prosenttia vuoden 2021 kolmanteen neljännekseen verrattuna. Erityisesti öljytuotteiden viennin määrä on kasvanut noin kertoimella 4. Vienti EU:sta Moldovaan on ollut suurempaa kuin tuonti Moldovasta EU:hun.

Sopimuksen 6 artiklalla perustettiin sekakomitea seuraamaan ja valvomaan sopimuksen soveltamista ja täytäntöönpanoa sekä tarkastelemaan säännöllisesti sopimuksen toimivuutta suhteessa sen tavoitteisiin. Tämän määräyksen mukaan sekakomitea koostuu osapuolten edustajista. Se tekee päätöksensä yksimielisesti, ja päätökset sitovat osapuolia.

Sekakomitea kutsutaan 6 artiklan 2 kohdan mukaan koolle viimeistään kolme kuukautta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä, jotta voidaan arvioida sopimuksen voimassaolon jatkamisen tarvetta ja tehdä päätös sen jatkamisesta, sen kesto mukaan luettuna.

Sopimuksen 6 artiklan 6 kohdan mukaan sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

2.4.Sekakomitean suunniteltu säädös sen työjärjestyksen osalta

Sekakomitea tekee 6 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti ensimmäisessä kokouksessaan päätöksen sekakomitean työjärjestyksen vahvistamisesta. Työjärjestyksen tarkoituksena on tukea sekakomitean organisaatiota ja toimintaa sopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon mahdollistamiseksi.

2.5.Sekakomitean suunniteltu säädös sen sopimuksen voimassaolon jatkamisen osalta

Sekakomitea tekee 6 artiklan 2 ja 5 kohdan mukaisesti ensimmäisessä kokouksessaan päätöksen sopimuksen voimassaolon jatkamisesta 31. päivään joulukuuta 2025.

Tähän on neljä syytä. Ensinnäkin sopimuksen seurannasta seuraa, että siitä on ollut hyötyä sekä EU:n että Moldovan kaupalle. Maantieliikennepalvelujen lisääntyminen on hyödyttänyt myös kummankin osapuolen maantieliikenteen harjoittajia. Siksi ei ole mitään syytä olla jatkamatta sopimusta, joka oli alun perin suunniteltu auttamaan Moldovan taloutta Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan yhteydessä mutta joka on myös tarjonnut todellisia etuja EU:lle. Toiseksi Moldova on sopimuksen ansiosta alkanut suunnata kauppaa idästä EU:hun, mikä on edistänyt Moldovan talouden asteittaista yhdentymistä läntiseen talouteen. Ukrainan kanssa tehdyn vastaavan tieliikennesopimuksen ohella sopimus on myös helpottanut ukrainalaisten tavaroiden vientiä, edistänyt solidaarisuuskaistoja ja ylläpitänyt kahta taloutta, joita EU on sitoutunut tukemaan lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Näille tekijöille, joilla on myös selkeä poliittinen merkitys nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa, olisi annettava kannustusta ja vahvistusta ehdotetulla jatkolla. Kolmanneksi sopimuksen olisi aikanaan myös katsottava helpottavan Ukrainan jälleenrakentamista Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan päätyttyä. EU on myös tiiviisti mukana kansainvälisessä Moldovan tukifoorumissa – kaikki toimet, joiden voitaisiin tulkita tarkoittavan Moldovalle jo myönnetyn tuen peruuttamista, antaisivat kielteisen signaalin ja asettaisivat EU:n foorumin puitteissa epäjohdonmukaiseen ja mahdollisesti ristiriitaiseen asemaan sekä sisäisesti että ulkoisesti.

Sopimuksen jatkaminen 31. joulukuuta 2025 saakka on tarpeen, koska alkuperäisen sopimuksen tekemisen perusteena olevat olosuhteet ovat edelleen voimassa ja luultavasti melko pitkään. Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan on voimistumassa, eivätkä useimmat tarkkailijat näe hyökkäyksen päättyvän lähitulevaisuudessa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että Mustanmeren satamien kautta tapahtuva meriliikenne, joka voisi olla yksi Moldovan vientireiteistä, on edelleen hyvin vähäistä. YK:n Mustanmeren vilja-aloite on tuottanut osittaisen ratkaisun. Aloitteen laajentaminen on kuitenkin epävarmaa, ja sen soveltamisala rajoittuu toistaiseksi viljaan. Sotilasoperaatioiden jatkuminen Moldovan itäosassa ja siihen liittyvä kuljetusinfrastruktuurin tuhoutuminen näillä alueilla, jotka olivat aiemmin olleet Moldovan viennin kauttakulkualueita, rajoittavat lähitulevaisuudessa edelleen Moldovan pääsyä perinteisille markkinoilleen.

2.6.EU:n ja Ukrainan välinen tieliikennesopimus

Komissio antaa piakkoin ehdotuksen neuvoston päätökseksi unionin kannasta Lyonissa 29. kesäkuuta 2022 allekirjoitetun Euroopan unionin ja Ukrainan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen voimassaoloajan pidentämiseen. Edellä mainituista syistä ja erityisesti Moldovan roolista solidaarisuuskaistojen yhteydessä sekä Ukrainan ja Moldovan välisen tieliikennesopimuksen olemassaolosta komissio katsoo, että Ukrainan kanssa tehdyn sopimuksen päättymispäivän olisi oltava sama kuin Moldovan sopimuksen eli 31. joulukuuta 2025.

3.Unionin puolesta otettava kanta

Unionin puolesta otettavana kantana olisi oltava puoltaa tämän ehdotuksen liitteenä olevan sekakomitean päätösluonnoksen hyväksymistä.

4.Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään neuvoston päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Sekakomitea on sopimuksella eli Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisellä maanteiden tavaraliikennettä koskevalla sopimuksella perustettu elin.

Päätös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Ensinnäkin sekakomitean työjärjestyksen vahvistamista koskeva suunniteltu säädös on sopimuksen 6 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti sitova kansainvälisen oikeuden nojalla, ja toiseksi sopimuksen voimassaolon jatkamista koskeva suunniteltu säädös on sopimuksen 6 artiklan 2 ja 6 kohdan mukaisesti myös sitova kansainvälisen oikeuden nojalla.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun neuvoston päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.