P6_TA(2007)0184

Tulevan aluepolitiikan vaikutus EU:n innovaatiokykyyn

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2007 tulevan aluepolitiikan vaikutuksesta Euroopan unionin innovaatiokykyyn (2006/2104(INI))

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2, 3, 158, 159 ja 160 artiklan,

- ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 [1] sekä siihen tehdyn oikaisun [2],

- ottaa huomioon koheesiorahaston perustamisesta 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 [3],

- ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/2006 [4],

- ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 [5],

- ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 [6],

- ottaa huomioon yhteisön koheesiopolitiikan strategisista suuntaviivoista 6. lokakuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/702/EY [7],

- ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY, tehty 18. joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007-2013) [8],

- ottaa huomioon kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007-2013) perustamisesta 24. lokakuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1639/2006/EY [9],

- ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2005 antamansa päätöslauselman tieteestä ja teknologiasta — Suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle [10],

- ottaa huomioon komission tiedonannon "Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007-2013" (KOM(2005)0299),

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Tietämyksestä käytännön toimiin: laajapohjainen innovaatiostrategia EU:lle"(KOM(2006)0502),

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Lisää tutkimusta ja innovaatiota — Investointi kasvuun ja työllisyyteen: Yhteinen lähestymistapa" (KOM(2005)0488),

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Koheesiopolitiikka ja kaupungit: kaupungit ja taajamat alueiden kasvun ja työllisyyden edistäjinä" (KOM(2006)0385),

- ottaa huomioon komission tiedonannon "Koheesiota käsittelevä kolmas väliraportti: kohti uutta kasvua, työllisyyttä ja koheesiota koskevaa kumppanuutta" (KOM(2005)0192),

- ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

- ottaa huomioon Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän pieniä yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

- ottaa huomioon komission tiedonannon kevään 2006 Eurooppa-neuvostolle "Aika kiristää tahtia. Uusi kasvua ja työllisyyttä edistävä kumppanuus" (KOM(2006)0030),

- ottaa huomioon Lahdessa 20. lokakuuta 2006 pidetyssä epävirallisessa kokouksessa annetun komission tiedonannon Eurooppa-neuvostolle "Innovaatiomyönteinen moderni Eurooppa" (KOM(2006)0589),

- ottaa huomioon komission tiedonannon Eurooppa-neuvostolle "Euroopan teknologiainstituutti: perustamisvaiheen jatkotoimet" (KOM(2006)0276),

- ottaa huomioon komission tiedonannon "Alueet talouden muutosten edistäjinä" (KOM(2006)0675),

- ottaa huomioon Esko Ahon johtaman riippumattoman tutkimusta ja kehitystä käsittelevän asiantuntijaryhmän komissiolle toimittaman kertomuksen "Innovatiivisen Euroopan luominen" (tammikuu 2006), Eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antavan komitean (EURAB, European Research Advisory Board) loppuraportin nimeltä "Stimulating regional potential for research and innovation" (marraskuu 2005) ja komission valmisteluasiakirjan "Innovative strategies and actions: results of 15 years of regional experience" (lokakuu 2006),

- ottaa huomioon politiikan seurantaverkon TrendChartin EU:n edistymistä innovaation alalla koskevan vuoden 2006 kertomuksen ("European Innovation Progress Report 2006 — TRENDCHART"),

- ottaa huomioon alueiden komitean kannat ja lausunnot,

- ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

- ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A6-0096/2007),

A. ottaa huomioon, ettei aluepolitiikka rajoitu pelkästään hankkeiden hyväksymiseen tai rakennerahastojen hallintaan, vaan se myös osaltaan rakentaa Euroopan unionin innovaatiokykyä, mihin kuuluu sellaisten toisiaan täydentävien toimien joukko tutkimuksen ja tekniikan, lainsäädännön ja rahoituksen, talouden ja kaupan, organisoinnin ja hallinnon, energian ja ympäristön, koulutuksen ja yhteiskunnan sekä terveyden ja kulttuurin alalta, jonka tarkoituksena on aidon yhteenkuuluvuuden edistäminen yhteisössä,

B. ottaa huomioon, että investointimenot eivät sinänsä takaa kehitystä, mutta - asianmukaisten politiikkojen kautta ja kasvua suosivia toimenpiteitä tukemalla - niistä voi tulla kehityksen konkreettisen toteuttamisen oleellisen tärkeitä välineitä,

C. ottaa huomioon, että innovaatiokyvyn kasvattamisen pitäisi edistää yksittäisten alueiden välisten epäsuhtien pienentämistä ja siten toteuttaa yhteiskunnallisen solidaarisuuden ja yhtenäisen kehityksen periaatteita,

D. katsoo, että ihmisten olisi oltava kaiken innovaatiotoiminnan keskeisen huomion kohteena ja että heidän täysimääräinen ja sopusointuinen kehityksensä on kaiken politiikan toteuttamisessa menestyksen avain; katsoo myös, että kaikkien EU:n toteuttamien toimien perustana pitäisi olla sen asukkaiden - jotka ovat paikallisten ja alueellisten yhteisöjen jäseniä ja samanaikaisesti eri jäsenvaltioiden kansalaisia - hyvinvointi käsitettynä laaja-alaisesti (määriteltynä elämän laadun ja pituuden kannalta),

E. ottaa huomioon, että kaikkien tasojen koulutukseen pääsyn yhtäläiset mahdollisuudet kuuluu kansalaisten perusoikeuksiin ja että elinikäistä oppimista olisi tehostettava ja työntekijöille olisi annettava mahdollisuuksia uudelleenkouluttautumiseen,

F. ottaa huomioon, että EU:ssa tapahtuva innovaatio pitäisi ymmärtää dynaamiseksi ja vuorovaikutteiseksi prosessiksi, johon osallistuu erilaisia sidosryhmiä, muun muassa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti alueellisia ja paikallisia sidosryhmiä,

G. ottaa huomioon, että innovaatio voi merkitä myös paluuta hyviin, kokeiltuihin ja sukupolvien ajan käytettyihin käytäntöihin ja että joskus innovaatio voi olla tarkoitettu vain tietylle alueelle,

H. ottaa huomioon, että jotkut toimet edellyttävät mittavaa rahoitusta, mutta toiset vain uusia ideoita ja/tai hyvää, selkeää lainsäädäntöä, jonka noudattamista valvotaan,

I. ottaa huomioon, että Lissabonin strategian tavoitteena on tehdä EU:sta maailman kilpailukykyisin talous vuoteen 2010 mennessä, muun muassa kasvattamalla tutkimus- ja kehitysmenot 3 prosenttiin BKT:sta, ja katsoo, että alueellisten ja paikallisten keskusten olisi osallistuttava aktiivisemmin Lissabonin strategian toteuttamiseen käytännössä,

J. ottaa huomioon, että noin 60-70 prosenttia yhteisön lainsäädännöstä pannaan täytäntöön alueellisella ja paikallisella tasolla,

K. katsoo, että rakennerahastoja olisi hyödynnettävä joustavasti siten, että yksittäisten alueiden erityispiirteet voidaan ottaa huomioon,

L. ottaa huomioon, että on otettu käyttöön erilaisia rahoitusvälineitä, muun muassa uudet Jaspers [11]-, Jeremie [12]- ja Jessica [13]-välineet, sekä tunnustaa Euroopan investointipankin (EIP) toiminnan olevan hyödyllinen kehityksen vauhdittaja järkeistämällä rahoitusmenoja,

M. ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) oleellisen tärkeän roolin innovaatiokyvyn luomisessa EU:ssa muun muassa sen ansiosta, että ne ovat joustavia ja kykenevät reagoimaan nopeasti uuteen teknologiaan ja uusiin toimintamenetelmiin,

N. ottaa huomioon, että pk-yrityksiä on pidettävä eräänä tärkeimmistä innovaation moottoreista Euroopassa ja että jäsenvaltiot ja EU ovat sitoutuneet vahvistamaan pienten yritysten innovaatiohenkeä, niiden teknologisen kapasiteetin kehittämistä sekä pienten yritysten saatavilla olevan yhteisöpatentin käyttöönottamista,

O. katsoo, että energia-alan kestävä kehitys on EU:n yksi kaikkein suurimmista haasteista,

P. ottaa huomioon, että laajasti käsitettyyn taloudelliseen toimintaan kuuluu myös maatalous,

Q. ottaa huomioon, että palveluala tuottaa merkittävän osan (noin 70 prosenttia) jäsenvaltioiden tuloista,

R. ottaa huomioon EU:n demografista tilannetta koskevat ennusteet (alhainen syntyvyys ja ikääntyvä väestö), jotka ovat EU:lle yhteiskunnallinen haaste ja avaavat suuria mahdollisuuksia jäsenvaltioiden innovatiivisille toimille myös palvelualalla,

S. katsoo, että on tarpeen luoda asianmukaiset olosuhteet liikenteeseen, televiestintään sekä tietoverkkoihin liittyvien perusrakenteiden alalla,

T. ottaa huomioon, että muut maailmanlaajuisen taloudellis-poliittisen pelin osanottajat eivät seuraa toimettomina sivusta, vaan myös he etsivät uusia ratkaisuja ja että innovatiivisuus voi olla valtti, sillä se tekee EU:n taloudesta houkuttelevamman ja kilpailukykyisemmän ja se luo siteitä EU:n alueiden välille,

U. katsoo, ettei innovointiin pitäisi suhtautua vain muodollisesti ja että on olemassa erityinen itseään ruokkiva kehä, joka ilmenee siten, että asianmukaisesti harjoitettu aluepolitiikka edistää monensuuntaisia innovaatioita, jotka vuorostaan laukaisevat alueiden nopeamman ja yhtenäisemmän kehityksen, mikä edistää EU:n yhteenkuuluvuutta,

V. ottaa huomioon, että innovatiivisuus on yksi EU:n kolmesta painopistealueesta, jotka on mainittu yhteisön strategisissa suuntaviivoissa (2007-2013),

Inhimillistä pääomaa, koulutusta, tiedettä ja tutkimusta koskeva politiikka

1. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n alueilla kaikilla kansalaisilla on yhtäläiset mahdollisuudet päästä koulutukseen sen kaikilla tasoilla, mikä tehostaisi ihmisten kykyä ajatella innovatiivisella, luovalla tavalla ja varmistaisi tasapainoisen henkilökohtaisen kehityksen (sekä älyllisen että fyysisen) myös aktiivisen, eettisen ja sosiaalisen käyttäytymisen osalta;

2. pitää arvossa tähänastisia tuloksia, kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan alueellisten akateemisten keskusten sekä tiede- ja tutkimuskeskusten - myös eri alojen osaamiskeskusten ja erityisesti vakiintuneiden ja nousevien osaamiskeskusten - kehitystä ja edistämään niiden välistä yhteistyötä, ja käyttämään tässä yhteydessä apuna myös kolmansille maille avoimia verkostoja, tehostamalla tutkija- ja opiskelijavaihtoa ja lisäämällä naispuolisten tutkijoiden osallistumista;

3. kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia edistämään tutkimushankkeita, joiden tuloksilla on käytännön sovelluksia ja jotka siten edistävät alueellista kehitystä;

4. kiinnittää neuvoston ja komission huomiota siihen, että EU:n nykyisen väestötilanteen vuoksi jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten viranomaisten noudattamaa sosiaaliturva- ja eläkepolitiikkaa on uudistettava, ja katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä eurooppalaisen yhteiskunnan ikääntymiseen, minkä lisäksi olisi edistettävä iäkkäiden henkilöiden osallistumista innovaatiotoimiin hyödyntäen siten heidän tietämystään ja kokemustaan;

5. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia toteuttamaan tehokkaampia toimia lahjakkaiden nuorten tunnistamiseksi ja antaa heille mahdollisuus kehittää tieteellisiä ja älyllisiä valmiuksiaan, sekä tukemaan kattavasti nuorten tutkijoiden edistymistä;

6. korostaa, että demografinen muutos luo myös mahdollisuuksia EU:n taloudelle; viittaa innovaatiotoimintaan tietotekniikan ja lääketieteen alalla, domotiikassa, telematiikassa ja suurissa osissa palvelu-, liikenneja hoitoalaa sekä aluesuunnittelussa; muistuttaa, että suurimmalla osalla alue- ja paikallisviranomaisista on riittävät toimivaltuudet toteuttaa politiikkaa näillä alueilla;

7. ehdottaa komissiolle, alueiden komitealle, jäsenvaltioille ja alueellisille viranomaisille, että ne innovaatiohengen vahvistamiseksi järjestelmällisesti kannustaisivat alueellisia ja paikallisia yhteisöjä toimintaan yhteiskunnan, ja erityisesti liike-elämän, kanssa käytävän vuoropuhelun monitahoisen vahvistamisen avulla alhaalta ylös-periaatteen pohjalta;

8. katsoo, että innovaatiotoiminta on välttämätöntä työpaikkojen luomiseksi Euroopassa;

9. katsoo, että innovaatiokyvyn kasvattamisen olennainen edellytys EU:ssa, myös syrjäisimmillä alueilla, etäällä sijaitsevilla tai vuoristoisilla alueilla sekä saarilla ja maaseudulla, on rajoittamaton ja maksuton - tai äärimmäisen edullinen - internetin laajakaistayhteyden avulla tarjottava pääsy

a. hallinnollisiin tietoihin (kaikilla hallinnon tasoilla), mikä mahdollistaa useimpien hallinnollistenmuodollisuuksien, muun muassa taloudellisen toimintaanliittyvien hoitamisen internetin kautta sekä,

b. tieteellisiin, taloudellisiin, lainsäädännöllisiin, kulttuurisiin tietoihin - kunnioittaen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia periaatteita (laajempi pääsy sähköisiin kirjastoihin),

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia varmistamaan yleisen pääsyn tällaisiin tietoihin ja maksimoimaan pääsyn tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvaan työhön, mikä voi auttaa torjumaan työttömyyttä, ja katsoo, että tämä on erityisen tärkeää ihmisille, jotka henkilökohtaiset tai ammattiin liittyvät olosuhteet edellyttävät työskentelyä tai opiskelua etäjärjestelyin, ja niille, jotka päättävät työskennellä kotona, mukaan lukien erityisesti lapsia kasvattavat, vammaiset henkilöt ja hoitotyötä tekevät;

10. kehottaa painokkaasti alueellisia, paikallisia ja kansallisia viranomaisia yhteistyössä alakohtaisten elinten, kuten teollisuus- ja kauppakamarien ja muiden tietokeskusten kanssa perustamaanyhteisiä keskitettyjä tietopalvelupisteitä; painottaa, että tämä voidaan tehdä ilman lisäresursseja uudistamalla olemassaolevia tiedotusverkostoja; toteaa lopuksi, että tällä tavalla yritykset ja tutkimuslaitokset saavat tietoa yhdestä paikasta innovaatiosta, tutkimuksesta ja aluekehityspolitiikasta paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla;

11. katsoo, että pyrittäessä vahvistamaan innovaatiotoimintaa koko EU:ssa on olennaista, että tuetaan laajasti keksintöihin, ja näin ollen patentteihin ja lisensseihin liittyviä toimia, ja kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia eurooppalaisen patentin käyttöönottamiseksi ja varmistamaan tekijänoikeuksien kunnioittamisen (teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva strategia) sekä jämäkästi ja tehokkaasti torjumaan plagiointia ja väärentämistä ja toimimaan pääasiassa eurooppalaisille malleille perustuvien kokonaisvaltaisten ratkaisujen löytämiseksi tällä alueella;

12. korostaa, että kehittämis- ja innovaatiotoimet kattavat myös ei-teknisen organisatorisen ja palveluihin liittyvän innovaation; pitää ilahduttavana, että 5. joulukuuta 2006 kokoontunut "kilpailu-neuvosto" päätti laatia poliittiset suuntaviivat palveluja koskevalle ja muulle kuin tekniselle innovaatiolle; kehottaa komissiota ottamaan asiaankuuluvia yrityksiä edustavat järjestöt mukaan tähän prosessiin; kehottaa alueviranomaisia toteuttamaan toimia muun kuin teknologisen innovaation tukemiseksi;

13. katsoo, että innovaatioklusterien ja osaamiskeskusten tähänastinen toiminta on tuottanut hyviä tuloksia ja että niitä olisi täydennettävä johtopäätöksillä, jotka on esitetty edellä mainitussa komission tiedonannossa Tietämyksestä käytännön toimiin: laajapohjainen innovaatiostrategia EU:lle; katsoo, että olisi otettava huomioon myös edellä mainittu komission työasiakirja Innovaatiostrategiat ja toimet (joka sisältää "innovaatiosetelin") ja edellä mainitut EURABin suositukset; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan klusterien kehitystä rakenteina, jotka luovat yhteyksiä tieteellisten tutkimuskeskusten, koulutuskeskusten, yritysten ja paikallisyhteisöjen välille;

14. katsoo, että innovaation dynaaminen kehitys alueellisella tasolla, erityisesti perinteisillä teollisuusalueilla tai yhden teollisuuden alueilla, voi olla toimintojen siirtämisen kielteisten vaikutusten torjunnan sekä alueellisen työllisyyden edistämisen tehokas väline;

15. kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita kehittämään yhteistyötä perustamalla eurooppalaisia teknologiayhteisöjä, jotka tarjoavat tilaisuuden keskittää innovaatiotoimintaa luomalla valtioiden ja alueiden välisiä yhteyksiä teollisuuden, liike-elämän, tieteellisen tutkimuksen ja rahoittajatahojen välille;

16. pitää tarpeellisena luoda alueellisia innovaatiokeskuksia ja -vyöhykkeitä ja liittää ne verkostojen avulla muiden alueiden ja jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden vastaaviin rakenteisiin;

17. pitää myönteisenä sitä, että tutkimus- ja kehitysmenot ovat tutkimusta koskevan seitsemännen puiteohjelman yhteydessä kasvaneet noin 40 prosenttia; korostaa kuitenkin, että nykyinen tutkimukseen ja kehitykseen panostettavien menojen taso on edelleen vaarallisen alhainen ja että yhteisön tähän tarkoitukseen osoitetut budjettimäärärahat ovat täysin riittämättömät; pyytää jäsenvaltioita merkittävästi kasvattamaan T&K-toimintaan käytettyjen varojen prosenttiosuutta BKT:sta sekä kansallisella että alueellisella tasolla mahdollisimman pian kiinnittäen huomiota siihen, että on välttämätöntä käyttää nämä varat järkiperäisellä tavalla ja niihin tarkoituksiin, joihin ne on osoitettu;

18. ilmaisee huolensa siitä, että vaikka EU:n elimet tunnustavat innovaatioiden edistämisen olennaiseksi tavoitteekseen, tutkimukseen ja kehitykseen osoitetut määrärahat eivät riitä tyydyttämään kilpailukyvyn säilyttämiseen liittyviä unionin tarpeita;

19. katsoo, että rakennerahastot ovat yksi merkittävistä välineistä innovaatiokyvyn tukemiseksi ja alueiden välisten taloudellisten erojen vähentämiseksi; ehdottaa, että komissio, jäsenvaltiot ja alueviranomaiset kasvattaisivat rakennerahastoista tutkimukselle ja kehitykselle osoitettavaa määrärahaosuutta;

20. katsoo, että Euroopan teknologiainstituutin (ETI) perustaminen merkitsisi uutta mahdollisuutta, joka estäisi "aivovuotoa" ja antaisi lahjakkaille eurooppalaisille tutkijoille ainutkertaisen tilaisuuden harjoittaa tieteellistä tutkimusta korkeimmalla tasolla sekä olisi myös alueellisten tiede- ja tutkimusinstituuttien mahdollisen tukemisen väline; kehottaa siksi neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan ETI:n perustamista ja siten vahvistamaan yhteisön kilpailukykyä ja mahdollisuuksia innovaation, tutkimuksen ja koulutuksen muodostamassa "osaamiskolmiossa";

21. kannustaa komissiota laatimaan strategian, jolla tutkijoille pyritään luomaan avoimet, yhtenäiset ja kilpailukykyiset eurooppalaiset työmarkkinat, ja jäsenvaltioita ja alueellisia viranomaisia toteuttamaan tämän strategian niin, että tutkijat saavat mahdollisuuden ammatilliseen kehitykseen asianmukaisten uranäkymien avulla, ja toteuttamaan toimia liikkuvuuden edistämiseksi;

Talous- ja energiapolitiikka sekä rahoitusvälineet ja hallinto

22. kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia - vastaavan toimivaltansa mukaisesti - antamaan kattavaa tukea pk-yrityksille (mukaan lukien hallinnollisten menettelyjen ja verojärjestelmän virtaviivaistaminen tai julkisten hankintamenettelyjen kautta tapahtuva tukeminen), koska ne ovat luovimpia ja dynaamisimpia teknologisen ja organisatorisen innovoinnin välineitä, ja voivat siten mahdollisesti lisätä Euroopan taloudellista kilpailukykyä ja helpottaa tilannetta työmarkkinoilla;

23. korostaa, että on tärkeää parantaa pk-yritysten pääsyä rakennerahastojen rahoituksen piiriin, jotta unionin menojen kustannus-hyötysuhde paranisi yhteisön kansalaisten kannalta katsottuna; toteaa, että tässä mielessä olisi kannustettava monipuolistamaan rahoitusta entistä laajemmin ja kiinnitettävä erityistä huomiota riskipääomapotentiaalin täysimääräisempään kehittämiseen;

24. kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kannustamaan ja tukemaan alueellista yhteistyötä tieteellisten tutkimuskeskusten ja kaikenkokoisten yritysten - niin pienten kuin keskisuurten ja suurten - mukaan luettuna mahdollisuuksien mukaan myös sosiaalisen talouden instituutiot; kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia pitämään avoimen innovaation periaatetta (teollisuuden, pk-yritysten ja hallituksen tutkimus- ja innovaatioyhteistyö keskittymien avulla) aluekehityksen moottorina;

25. korostaa rakennerahastojen ja koheesiorahaston tärkeää roolia pantaessa täytäntöön etenkin innovaatioihin liittyviä Lissabonin tavoitteita;

26. katsoo, että rakennerahastot ovat olennainen väline innovaatiokapasiteetin tukemisessa ja erityisesti pyrittäessä koheesioon ja alueiden välisten taloudellisten erojen kaventamiseen; ehdottaa, että rakennerahastojen myöntämiä tutkimus- ja innovaatiomäärärahoja lisätään huomattavasti;

27. tunnustaa, että paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa pienet yritykset ja mikroyritykset sekä käsityöyritykset ovat erityisen tärkeitä innovaatiomyönteisen politiikan kannalta ja että niitä olisi tuettava toimimaan yhteistyössä julkisten ja yksityisten tutkimuslaitosten kanssa erityisesti matalan ja keskitason teknologian alueilla; kehottaa komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle näitä yrityksiä koskevan erityisen toimintaohjelman ja ehdottaa, että jäsenvaltiot ja alueviranomaiset tukisivat kyseisiä yrityksiä rakennerahastojen avulla myös opiskelijoiden työharjoittelussa; pahoittelee kuitenkin, että niitä varten ei ole tehty ehdotuksia operationaalisista toimenpiteistä; kehottaa sen vuoksi neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että näiden yritysten erityispiirteet ja tarpeet otetaan huomioon määriteltäessä strategian painopistealueita;

28. kehottaa kansallisia ja alueviranomaisia luomaan edellytykset alueidenvälisen ja rajat ylittävän yhteistyön tehostamiseksi innovoinnin alalla ja ehdottaa samalla, että yksinkertaistetaan mahdollisimman paljon tällaisen yhteistyön rahoitusta koskevia hallinnollisia menettelyjä;

29. suosittelee, että kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ryhtyvät välttämättömiin innovaatiotoimiin laajasti ymmärretyllä palveluiden alalla, joka sisältää julkiset palvelut;

30. kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita, toteuttaakseen tehokkaasti innovaatioita edistävää politiikkaa alueilla, hyödyntämään Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta, koheesiorahastosta, tutkimusta koskevasta seitsemännestä puiteohjelmasta sekä ensimmäisestä kilpailukykyä ja innovointia koskevasta puiteohjelmasta saatavissa olevan rahoituksen keskinäistä täydentävyyttä;

31. katsoo, että vahvan yhteiskunnallisen paineen vuoksi olisi tarpeen vähentää merkittävästi byrokraattisia esteitä ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan kukin oman toimivaltansa puitteissa uudelleen yhteisön, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason lainsäädäntöä tästä näkökulmasta ja yksinkertaistamaan sitä laajasti sekä mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistamaan hallinnollisia menettelyjä, erityisesti niitä, jotka liittyvät taloudellisen toiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen (keskitetyt asiointipisteet);

32. katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisille pitäisi antaa institutionaalista tukea niiden innovaation edistämistyössä ja ehdottaa jäsenvaltioille, että ne harkitsisivat mahdollisimman laaja-alaisten tehtävien ja toimivaltuuksien antamista näille viranomaisille toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja noudattaen komission vahvistamia valtionavun suuntaviivoja, yhdessä riittävien omarahoitusvälineiden, tukien ja avustusten kanssa, minkä pitäisi helpottaa pyrkimyksiä löytää paikallisten asukkaiden kannalta parhaat mahdolliset ratkaisut;

33. kehottaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia, etsiessään tapoja toteuttaa innovaatiota edistäviä investointeja ja hankkeita, edistämään ja hyödyntämään enemmän sellaisia ratkaisuja, joihin liittyy julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia (PPP) ja hyödyntämään samanaikaisesti muissa maissa ja muilla alueilla kehitettyjä parhaita käytäntöjä noudattaen rahoituksen tehokkuutta koskevaa periaatetta;

34. korostaa tarvetta tehostaa julkisten ja yksityisten kumppanuuksien (PPP) järjestelmää jäsenvaltioiden ja yhteisön käyttöön antamien julkisten varojen täydentämiseksi; huomauttaa, että sellaisten toimien menestys riippuu ensisijaisesti mahdollisten toimijoiden välisten suhteiden kehityksestä;

35. kehottaa painokkaasti komissiota, kun otetaan huomioon jännitteiden mahdollisuus toisaalta kilpailupolitiikan ja valtiontukipolitiikan välillä ja toisaalta kilpailupolitiikan ja kyseisten hankkeiden rakennerahastotuen välillä, toteuttamaan toimia näiden jännitteiden vähentämiseksi PPP-kumppanuuksissa ja myös muissa kysymyksissä, mukaan lukien laajakaistaisten internetyhteyksien perusrakenteet;

36. katsoo, että innovaatiota edistävien toimintalinjojen täytäntöön panemiseksi kansallisella ja alueellisella tasolla olisi tarpeen helpottaa pääoman hankkimisen tehtävää, ja kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan tarpeita vastaavia rahoitusvälineitä sekä innovatiivisiin hankkeisiin liittyvien riskien hallitsemisjärjestelmän; tunnustaa tässä yhteydessä EIP:n ja Euroopan investointirahaston (EIR) yhdessä käyttöön ottamien uusien rahoitusta koskevien aloitteiden (Jaspers, Jeremie ja Jessica) arvon innovaation kannalta ja katsoo, että näiden aloitteiden tehokasta käytännön täytäntöönpanoa koskevaa tietoa olisi jaettava mahdollisimman laajasti alueellisella tasolla;

37. painottaa kuitenkin, että nykyinen riskipääomajärjestelmä ei tyydytä pienten yritysten ja mikroyritysten innovaatiorahoitustarpeita varsinkaan ei-teknologisessa innovaation osalta; kehottaa komissiota, EIP:ia ja EIR:a yksilöimään rahoitusmenetelmiä, jotka soveltuvat näiden yritysten ja käsiteollisuusyritysten tarpeisiin mukauttamalla riskipääomaa tai luomalla tarvittaessa muita innovatiivisia rahoitusvälineitä; huomauttaa, että Jeremie-aloitetta ei pitäisi rajoittaa yksinomaan korkean teknologian innovaation tukemiseen ja kehottaa jäsenvaltioita ja alueita varmistamaan, että sillä tuetaan myös matalan ja keskitason teknologioiden innovaatiota;

38. kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueellisia viranomaisia keskittämään huomion paitsi tärkeimpiin hankkeisiin ja osaamiskeskuksiin, myös pienempiin hankkeisiin heikommassa asemassa olevilla alueilla ja tarjoamaan mukautettuja mikrolainamekanismeja;

39. tunnustaa innovaation ja henkilöiden ja tavaroiden nopean ja turvallisen liikkuvuuden välisen yhteyden, mikä edellyttää, että alueelliset yhteisöt osallistuvat toimintaan liikenteen perusrakenteiden alalla; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia toteuttamaan teknisesti ja organisatorisesti innovatiivisia toimia liikenteen alalla, erityisesti julkisessa liikenteessä paikallisella ja alueellisella tasolla;

40. pitää ilahduttavana, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhdessä nostaneet esiin Euroopan energiaongelmat ja tiedostaen, että energiapolitiikka periaatteessa kuuluu kansallisen toimivallan piiriin ja että sillä on merkittävä vaikutus talouden innovatiivisuuteen, kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita ottamaan huomioon tämän politiikan alueelliset näkökohdat, muun muassa energiakasvatuksen, jonka pitäisi johtaa aktiivisempiin pyrkimyksiin energian käytön järkeistämiseksi sekä "puhtaan" energian tuottamiseksi geologisten ominaispiirteiden hyödyntämisen sekä paikallisten energialähteiden ja energiaälykkäiden rakennusten edistämisen avulla, talouteen, jossa yhä laajemmin käyttövoimana ovat uusiutuvat energialähteet, liikennejärjestelmään, jossa hyödynnetään tehokkaammin intermodaalisten yhdistelmien mahdollisuuksia ja tehokkaampaan uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen; korostaa tässä yhteydessä pk-yritysten positiivista roolia;

Kaupunki- ja maaseutualueet sekä ympäristö

41. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita, että ne - hillitäkseen tiettyjen alueiden rakenteellisten heikkouksien (kuten taloudellisen köyhyyden ja työttömyyden) aiheuttamaa väestökatoa - tehokkaammin toteuttaisivat alueiden välisen kompensoinnin politiikkaa, ottaen huomioon innovaation kehittämisen alueellisissa talouksissa, mikä vahvistaisi yhteisön innovaatiokykyä ja myötävaikuttaisi todellisen alueellisen koheesion saavuttamiseen;

42. kiinnittää komission, jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten huomion siihen, että innovaatiomyönteisen ympäristön luomiseksi ihmisillä on oltava hyvät elinolot, mikä merkitsee riittävän turvallisuuden, terveydenhoidon ja ympäristönsuojelun tason sekä kunnollisten asumisolojen, koulutuksen, kulttuurin ja palvelujen saatavuuden jne. takaamista;

43. kehottaa jäsenvaltioita ja alueviranomaisia, ottaen huomioon kaupunkialueiden huomattava rooli paikkoina, joissa useimmat unionin kansalaiset asuvat ja myös paikallisina ja alueellisina innovaatiokeskuksina, tukemaan sellaista pitkän aikavälin aluesuunnittelua, joka luo kaupunkitilan järkiperäistä ja sopusointuista käyttöä sekä kestävää kaupunkikehitystä edistävät olosuhteet ottaen asianmukaisesti huomioon taloudelliset sekä asumista ja virkistystä koskevat tarpeet ja tarpeen suojella ympäristöä;

44. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan aloitteita, joilla turvataan innovatiivinen ympäristöystävällinen toiminta (ekoinnovaatio) kestävän kehityksen strategian suuntaviivojen mukaisesti edistämällä muun muassa kestävää aluekehitystä; korostaa myös pk-yritysten huomattavaa potentiaalia tällaisessa innovaatiossa;

45. kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueviranomaisia, ottaen huomioon sen, että maaseutualueet, joilla asuu noin 20 prosenttia unionin väestöstä, ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n elintarviketurvallisuuden kannalta, tuomaan maatalouselintarvikkeiden tuotantoa ja jalostusta koskevat kysymykset sekä maaseutualueiden asukkaiden elinolot innovaatiopolitiikan piiriin;

Hyvät käytännöt ja innovaatiopolitiikan konsolidointi

46. pitää myönteisenä komission tähän mennessä tekemää, jäsenvaltioiden innovaatiopolitiikan arvioimista (esimerkiksi European Innovation Progress Report) koskevaa työtä ja kehottaa sitä järjestelmällisesti analysoimaan yksittäisten alueiden kehitystasoa käyttäen objektiivisimpia saatavilla olevia innovaation indikaattoreita; ehdottaa, että nämä analyysit ja arviot sekä parhaat käytännöt esitetään parhaillaan laadittavana olevassa koheesiota käsittelevässä neljännessä kertomuksessa;

47. kehottaa komissiota toteuttamaan toimia kansallisten strategisten viitekehysten konsolidoimiseksi, joihin pitäisi sisältyä alueelliset innovaatiostrategiat, jotta innovointi tuotaisiin etualalle, ja kokoamaan nämä strategiat yhteen koko EU:n käsittäväksi yhteiseksi, johdonmukaiseksi järjestelmäksi;

48. pitää myönteisenä alueiden ja paikallisyhteisöjen välisessä, yhteistyöverkkojen välityksellä tapahtuneessa kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihdossa tähän mennessä saavutettuja tuloksia; kehottaa komissiota edelleen tukemaan tällaisten verkkojen kehitystä ja innovaation siirtoa uusinta tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäen, mikä helpottaa merkittävästi tietojen siirtoa ja vaihtoa, ottaen erityisesti huomioon tarpeen saada syrjäisillä alueilla elävät yhteisöt osallistumaan; pitää tässä yhteydessä myönteisenä sitä, että edellä mainitun "Alueet talouden muutosten edistäjinä" -aloitteen kautta komissio kannustaa alueita ja kaupunkeja yhteistyöhön, mutta jää odottamaan tämän aloitteen täytäntöönpanemista koskevia erityisiä ehdotuksia;

49. kehottaa komissiota laatimaan, kumppanuudessa jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, tähän mennessä toteutetun koheesiopolitiikan vaikutuksia ja edellä mainittuja yhteisön strategisia suuntaviivoja koskevan väliraportin sen edistyksen arvioimiseksi, jota EU:n innovaatiopolitiikan täytäntöönpanossa alueilla on saavutettu;

50. muistuttaa komissiota siitä, että tulevan neljännen koheesiokertomuksen on myös edistettävä koheesiopolitiikan parantamista tulevaisuudessa; viittaa myös EU:n alueelliseen agendaan, joka on määrä laatia vuonna 2007; painottaa, että tällä politiikka-asiakirjalla pyritään luomaan uusia ja kauaskantoisia alueellisen kehityksen käsitteitä (erityisesti alue- ja kaupunkikehityksessä, kriittinen massa alueellisissa keskittymissä ja alueiden eriytetyt lähestymistavat) ja käyttämään kulttuuria alueellisen kehityksen apuna;

51. toivoo, että tämä päätöslauselma osoittaa sen merkityksen, joka aluekehityksellä ja kasvulla on kaupungeille ja alueille ja että se toimii osana keskustelua, jota käydään vuosittaisista kertomuksista jäsenvaltioiden edistymisestä Lissabonin strategian toteuttamisessa;

*

* *

52. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä alueiden komitealle.

[1] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.

[2] EUVL L 239, 1.9.2006, s. 248.

[3] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 79.

[4] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 1.

[5] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 12.

[6] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19.

[7] EUVL L 291, 21.10.2006, s. 11.

[8] EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

[9] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15.

[10] EUVL C 320 E, 15.12.2005, s. 259.

[11] Euroopan alueiden hankkeille annettava yhteinen apu (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions).

[12] Euroopan yhteiset resurssit mikro- ja keskikokoisten yritysten tukemiseksi (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises).

[13] Euroopan yhteinen tuki kaupunkialueiden kestäviä investointeja varten (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas).

--------------------------------------------------