Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Esikuva-analyysi Väline taloudellisten toimijoiden ja viranomaisten käyttöön"

(97/C 296/03)

Komissio päätti 21. huhtikuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 4. kesäkuuta 1997. Esittelijänä oli Henri Malosse.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. ja 10. heinäkuuta 1997 pitämässään 347. täysistunnossa (heinäkuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Tämän tiedonannon ja Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysia koskevan tiedonannon (KOM(96) 463 lopull.) lähtökohtana on kilpailukyvystä hiljattain annetut monet ehdotukset ja tiedonannot ja erityisesti tiedonanto "Euroopan unionin teollisuuden kilpailupolitiikka" (COM(94) 319 final) sekä sitä täydentävä toimintaohjelma ja aikataulu (KOM(95) 87 lopull.), jota talous- ja sosiaalikomitea tuki periaatteellisella tasolla toivoen kuitenkin, että komissio tekisi konkreettisempia aloitteita. Marraskuun 22. päivän 1995 täysistunnossa antamassaan lausunnossa (esittelijä: Jens Peter Petersen) () komitea pahoitteli, "ettei toteutettavista vaiheista ja niihin liittyvistä aikatauluista ole vielä mitään tietoa". Tämän jälkeen on julkaistu kaksi tiedonantoa, joista toinen käsitteli kemianteollisuuden kilpailukykyä ja toinen tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alihankinnan kilpailukykyä. Komitea pahoitteli lausunnoissaan tiedonantojen kunnianhimon puutetta.

1.2. Euroopan unionin taloudellisen ja etenkin teollisen kilpailukyvyn parantamisen tarve on keskeisellä sijalla sellaisissa poliittisissa asiakirjoissa kuin Delorsin komission "Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä" vuodelta 1993 ja "Työllisyyden luottamussopimus", jonka Santerin komissio esitti vuonna 1996. Carlo Azeglio Ciampin johtama kilpailukyvyn neuvoa-antava ryhmä on antanut ensimmäiset päätelmänsä puheenjohtaja Santerin pyynnöstä. Ensimmäisessä kertomuksessa eritellään yleisesti kilpailukykyä ja painotetaan, ettei kilpailukyky ole itsetarkoitus vaan keino parantaa työllisyystilannetta, elintasoa ja hyvinvointia edistämällä tuotanto-, tehokkuus- ja kannattavuustekijöitä.

1.3. Käsiteltävänä olevan tiedonannon tavoitteena on antaa jäsenvaltioille konkreettisia toimintaehdotuksia. On korostettava, että komissio on antanut asiasta samaan aikaan kaksi muuta työasiakirjaa. Ensimmäinen käsittelee Euroopan laadunedistämispolitiikkaa Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi (SEK(96) 2000) ja se täydentää esikuva-analyysin lähestymistapaa. Toinen on vuonna 1996 julkaistu kertomus Euroopan teollisuuden kilpailukyvystä. Kun komission jäsen Edith Cresson esitteli 20. marraskuuta 1996 toimintasuunnitelman innovaation edistämiseksi, hän puhui etenkin laadun osalta esikuva-analyysistä Euroopan tasolla keinona innovaation edistämiseksi.

1.4. Komitea korostaa vielä kerran, että Euroopan komission aloitteista puuttuu koordinointia ja näkyvyyttä, jotka ovat tämän aiheen osalta mitä ilmeisimmin kerrannaisia ja limittäisiä. Kilpailukyvyn parantamiseksi olisi tarvittu täydellistä tarkan aikataulun toimintasuunnitelmaa, jossa on mukana laadunedistämisohjelma.

1.5. Euroopan komissio vastasi kuitenkin ministerineuvoston ja komitean toiveisiin esittämällä täydentävän tiedonannon 16. huhtikuuta 1997 (). Siinä esitellään itse asiassa laaja yhteisöllinen kehys sekä konkreettisia toimintaehdotuksia mekanismien luomiseksi esikuva-analyysille eli benchmarking-menetelmälle, joka voidaan kääntää kirjaimellisesti "viiteperustaksi" tai suorituskyvyn arvioinniksi.

2. Komission analyysi Euroopan kilpailukyvystä

2.1. Pääsyyt, joilla tiedonannossa selitetään Euroopan unionin maiden talouden jälkeenjääneisyyttä, ovat aineettomien investointien (etenkin koulutus ja tutkimus), innovaation ja laiteinvestointien heikkous. Näiden osatekijöiden vuorovaikutus on määräävä tekijä kilpailukyvyssä. Tiedonannossa mainitaan myös rakenteelliset vaikeudet kuten työvoiman liikkuvuuden puute, liikenteen perusrakenteiden korkeat hoitokustannukset, valtiontalouden suuri alijäämä sekä pakollisten verojen ja sosiaaliturvamaksujen suuri BKT-osuus, joka on noussut Euroopan unionissa vuosien 1970 ja 1995 välillä 34 prosentista 43 prosenttiin.

2.2. Eritellessään teollisuuden kasvua komissio toteaa, että Euroopan unionin osuus OECD:n vientimarkkinoista on pienentynyt. Euroopan unionin markkinaosuudet ovat supistuneet Itä-Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa, jotka ovat voimakkaan kasvun alueita. Viimeisten kymmenen vuoden aikana teollisuuden jalostusarvo on kasvanut vähemmän Euroopan unionissa (2,4 %) kuin Yhdysvalloissa (3 %) tai Japanissa (3,8 %). Tehdasteollisuudessa vain elintarvike-, juoma-, tupakka-, puu- ja huonekaluteollisuuden voitot pysyivät Euroopan unionissa samalla tasolla tai kasvoivat. Näillä aloilla oli korkeampi investointiaste kuin kilpailijoilla.

2.3. Analyysissä otetaan huomioon kulurakenne ja siinä osoitetaan, että kulut ovat Euroopan unionissa yleensä korkeammat: televiestintä ja energia ovat kalliimpia kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa, ja viime vuosina korkokanta on ollut korkeammalla. Palkkakustannusten osalta analyysissä ei kuitenkaan anneta selkeää vastausta, vaan siinä tunnustetaan, että on vaikeaa tehdä luotettavaa vertailua, koska palkkakulujen rakenne on monimutkainen. Komissio toteaa sen sijaan, että yksikkötyökustannukset (kokonaispalkkakustannukset suhteutettuna tuotantoon) ovat olleet vuodesta 1992 lähtien lievässä laskussa. Komission olisi pitänyt selittää ja kommentoida näitä lukuja.

2.4. Euroopan unionin jälkeenjääneisyys sekä aineellisissa että aineettomissa investoinneissa on erittäin huolestuttavaa. Tiedonannossa esitetään tutkimuksen ja kehittämisen lukuja. Komitean mukaan myös näitä lukuja olisi hyvä kommentoida laajemmin nimenomaan tutkimuksen ja kehittämisen investointien osalta.

2.5. Kappaleessa, jonka otsikkona on "Kilpailukykyä määräävät tekijät" komissio mainitsee markkinoiden toimintahäiriöt ja innovaatiokyvyn heikkoudet pääsyiksi Euroopan teollisuuden huonoon suorituskykyyn. Markkinoiden toimivuuden osalta tiedonannossa mainitaan erikseen tiettyjen avainalojen perusrakenteiden vapauttamisen puute (televiestintä, liikenne), pääomamarkkinoiden toiminnan vajavuudet (erityisesti eläkerahastojen toiminnan esteet), työmarkkinoiden joustamattomuus, ammatillisen liikkuvuuden esteet sekä työmarkkinasääntely.

2.6. Samassa kilpailukykyä määrääviä tekijöitä käsittelevässä kappaleessa komissio määrittää innovaatiota jarruttavia tekijöitä: aineettomien investointien riittämättömyys, koulutusjärjestelmien puutteet ja erityisesti niiden soveltumattomuus taloudellisten toimijoiden tarpeisiin, työvoiman liikkuvuuden puute, riittämättömästi markkinakeskeisen eurooppalaisen tutkimuksen heikkous, vaikeudet tutkimustulosten hyödyntämisessä ja levityksessä, jälkeenjääneisyys laadunvalvontajärjestelmien soveltamisessa sekä innovaation ja pk-yritysten rahoitusmekanismien (riskipääoma, käynnistysinvestoinnit) puutteet. Euroopan komission olisi ollut hyvä ottaa kilpailukykyanalyysissään huomioon alueisiin perustuva lähestymistapa.

3. Komitean ehdotukset kilpailukyvyn mittaamisesta

3.1. Euroopan komissio mainitsee kaksi perustekijää kilpailukyvyn tason mittaamiseksi: tuottavuus ja työllisyysaste. Komissio tunnustaa kuitenkin tiedonannossaan, etteivät nämä kaksi tekijää riitä yksinään ilmiön selittämiseen. Kun todetaan, että kilpailukyky on keino päästä parempaan elintasoon ja väestön hyvinvoinnin lisäämiseen, myös ympäristönsuojelun astetta, energiavarojen järkiperäistä käyttöä tai rikollisuusastetta samoin kuin sosiaaliturvan tasoa voidaan pitää huomioon otettavina kriteereinä.

3.2. On ihmeteltävä, ettei tiedonannossa viitata vaihtokursseihin ja valuuttavaihteluihin Euroopan unionin sisä- ja ulkopuolella. Nämä näkökohdat voivat olla monilla teollisuuden aloilla ratkaisevia voittomarginaalin ja markkinaosuuksien kannalta. Ne ovat kuitenkin olosuhteisiin liittyviä tekijöitä, joihin yrityksellä, alalla tai alueella ei ole todellista mahdollisuutta vaikuttaa.

3.3. Komitea kiinnittääkin Euroopan komission huomion sellaisen liian kokonaisvaltaisen analyysin vaaraan, jossa on sekaisin liian monia vaikeasti vertailtavia tekijöitä. Kilpailukyky on itse asiassa aina suhteellista, ja analyysitulokset voivat olla pohjimmiltaan kovin erilaisia sen mukaan, tehdäänkö vertailuja Yhdysvaltoihin, Japaniin vai Aasian nouseviin valtioihin. Yritys mittaa kilpailukykyään suhteessa kilpailijoihinsa, kun taas aluetta voidaan analysoida siltä kannalta, miten se houkuttelee sijoittajia tai miten se pystyy luomaan lisäarvoa ja työpaikkoja.

3.4. Komission analyyseissä asetetaan etusijalle käsite unionin kokonaisvaltaisesta kilpailukyvystä verrattuna sen kilpailijoihin. Komitean mielestä liian kokonaisvaltainen ja yleistävä lähestymistapa ei ole sopiva esikuva-analyysin käytännön toimen kannalta. Mitä tulee kilpailukyvyn puite-ehtoihin, olisi valittava tiettyjä aloja, joista voitaisiin tehdä objektiivinen ja käyttövalmis analyysi. Komitea haluaakin asettaa etusijalle alakohtaisen lähestymistavan, jonka avulla voitaisiin eritellä eri tekijöiden merkitys, esimerkiksi bioteknologian tutkimus ja kehittämistyö tai tekstiili- ja vaatetusalan työvoimakustannukset ja markkinointi. Toisaalta komitea painottaa kilpailukyvyn alueellisten tekijöiden näkökannalta sitä, että alueellinen ulottuvuus tai työllisyyskeskukset on otettava huomioon, jolloin voidaan analysoida tarkemmin yleisiä olosuhteita: paikallisverotus, perusrakenteet, tutkimusinvestoinnit, levittäminen yliopistokeskuksista, työpaikkojen ja yritysten luominen sekä ulkomaiset investoinnit. Liian laaja esikuva-analyysi olisi itse asiassa lähellä jo tehtyjä analyysejä ja sillä olisi vähemmän käytännön vaikutuksia. Esimerkiksi ulkomaisten yritysten sijoittautumisen osalta alueellisuuden käsite on usein merkittävämpi alueiden kuin valtion kannalta. Onkin pyrittävä sopivimman päätöksentekotason analyysiin. Tämä voi vaihdella aiheen ja maan mukaan (esim. Saksassa osavaltioilla on toimivalta koulutusasioissa).

3.5. Monet komission analyysissä mainituista tekijöistä ovat ennemminkin kasvu- tai hyvinvointitekijöitä eivätkä välttämättä kilpailukykyyn liittyviä tekijöitä. Esimerkiksi koulutusjärjestelmän suorituskykyä on mitattava suhteessa väestön tarpeisiin ja pyrkimyksiin. Nämä tarpeet saattavat vaihdella merkittävästi maasta toiseen, ja tällä alalla on vaikeaa asettaa suoritustasoa. Väestön hyvinvointi on jo itsessään kilpailukyvyn osatekijä.

3.6. Komitea toivoo, että esikuva-analyysin kaltaisen mittausmenetelmän yhteydessä komissio pitäisi kiinni tiukemmasta ja järjestelmällisemmästä kilpailukyvyn määrittelystä, joka keskittyisi kolmeen perusperiaatteeseen:

3.6.1. Selkeä erittely yritystason ja yleisiin olosuhteisiin liittyvien esikuva-analyysitoimien välillä.

3.6.2. Kilpailukykytekijöiden arvojärjestykseen asettaminen ja erittely: kilpailukyvyn yleisehdot (perusrakenteet, koulutus), tuotteiden kilpailukyky (hinnat ja hinnoista riippumattomat tekijät kuten laatu, asiakaspalvelu jne.) ja kilpailukyvyn tulokset (yritysten markkinaosuudet, työpaikkojen luominen alueilla).

3.6.3. Vertailtavien yritysten, alojen tai alueiden mukaan eriytettävä esikuva-analyysi: esimerkiksi tietyillä teollisuuden aloilla esikuva-analyysi kohdennetaan sen mukaan, ketkä ovat pääasialliset kilpailijat maailmanmarkkinoilla; alueilla esikuva-analyysin avulla voidaan vertailla tilanne-eroja Euroopan unionin sisällä ja ulkopuolella.

3.7. Tämän tarkemman määrittelyn pohjalta komitea esittää seuraavat analyysialat:

3.7.1. Alueiden osalta komitea haluaisi asettaa etusijalle Euroopan unionin alueiden tai (mahdollisesti raja-alueilla sijaitsevien) työllisyyskeskusten kilpailukyvyn mittaamisen. Euroopan unionin jonkun tietyn alueen menestyksen syiden määrittely ja samojen menettelyiden soveltaminen huonommin menestyvillä alueilla on opettavaista. Samalla on kuitenkin mietittävä sellaisten ulkopuolisten alueiden tai seutujen liittämistä mukaan tutkimukseen, joilla on Euroopan unioniin verrattavissa olevat yhteiskunnallis-taloudelliset olot (Japani, Pohjois-Amerikka, Australia ja Uusi-Seelanti).

3.7.2. Esikuva-analyysi on varsinkin monikansallisissa suuryrityksissä jo laajasti käytössä oleva menetelmä. Tämä analyysitoiminta siis kuuluu niiden toimialueeseen eikä se voi sinällään olla julkista toimintaa. Yhteisön osuutena tulisi siis olla tiedonvaihto sekä toimialakohtainen valikoiva lähestymistapa, jota täydennetään erillisillä pk-yrityksiin ja työpaikkojen luomiseen liittyvillä analyyseillä. Tässä tapauksessa etusijalle asetettavassa lähestymistavassa ei tule ottaa huomioon alueellisia rajoituksia ja siinä on oltava samalla mukana sekä eurooppalaiset yritykset niiden kolmansissa maissa sijaitsevine toimipisteineen että kolmansien maiden yritykset, joilla on toimipisteitä Euroopan unionissa. Erityisesti monikansallisten yritysten analyysit ovat tässä mielessä valaisevia, koska niiden avulla voidaan määritellä hyviä indikaattoreita.

3.8. Lähestymällä aihetta sekä alue- että alakohtaisesti (jolloin mukaan luettaisiin pk-yritykset ja yritysten perustaminen) voitaisiin päästä valaiseviin tuloksiin parhaimmista käytänteistä ja edistettävistä menetelmistä, jotta Euroopan kilpailukykyä voitaisiin parantaa. Jotta tällä alalla voidaan välttää liian laajoja analyysejä, joita ei voida suoraan hyödyntää, komitea suosittaa, että Euroopan unioni, etenkin neuvosto ja komissio, analysoivat aloja, joilla unioni aikoo tehdä aloitteita. Verotuksen tai sisämarkkinoiden toiminnan, aluekehityksen yhteisöaloitteiden sekä tutkimuksen ja kehittämisen alalla unionin ja valtioiden suorituskyvyn esikuva-analyysi muihin maailman osiin verrattuna olisi erinomainen apu päätöksenteossa.

4. Esikuva-analyysi eli benchmarking-menetelmä

4.1. Esikuva-analyysi eli benchmarking on menetelmä, jossa suorituskyvyn erojen ja niiden syiden analyysin jälkeen tuodaan esille menettelyt, joiden avulla päästään parhaimpiin tuloksiin sekä viedään näitä menettelyitä eteenpäin. Menetelmä muistuttaa itse asiassa taitotiedon siirtämisen pysyvää mekanismia ja hyväksi koettujen käytänteiden vaihtoa, joka lähtee kilpailukyvyn termien ja kriteerien taloudellisesta analyysistä.

4.2. Komitea korostaa menetelmän etua objektiivisena apuvälineenä päätöksenteossa. Esikuva-analyysin avulla voidaan määrittää objektiivisia tosiasioita, joista asianosaisten toimijoiden on tehtävä johtopäätökset. Esikuva-analyysin avulla on joka tapauksessa voitava tehdä toimivia päätöksiä.

4.3. Komitea tukee siis Euroopan komission aloitetta asettaa eurooppalainen esikuva-analyysiohjelma yhdessä teollisuuden ja jäsenvaltioiden kanssa. Ohjelma tulisi aloittaa koehankkeilla, joilla testattaisiin menetelmän pätevyyttä.

4.4. Esikuva-analyysin tulisi olla jatkuva ja kehittyvä prosessi, koska hyvät ominaisuudet ja suorituskyky ovat jatkuvasti kehittyviä käsitteitä. Menettelyssä ei siis ole järkeä, ellei sitä määritellä ajallisesti monivuotisten koehankkeiden puitteissa.

4.5. Esikuva-analyysin avulla on tarkoitus päästä tiettyyn päämäärään. Siksi onkin otettava huomioon vain tosiasiat ja todellisuus (objektiiviset tiedot) sekä tukeuduttava asianosaisten toimijoiden yksimielisyyteen ja mahdollisesti yleiseen mielipiteeseen. Palkansaajien on oltava yritysten tasolla tiiviisti mukana, ja alueiden tasolla tarvitaan kaikkia yhteiskunnallis-taloudellisia tahoja. Esikuva-analyysissä päästään tuloksiin vain objektiivisin tiedoin ja mikäli menetelmästä ollaan yksimielisiä. Hyväksi koettuja käytänteitä voidaan siirtää vain niiden suostumuksella, jotka ne toteuttavat. Jos yhteisön koehankkeissa otetaan huomioon pyrkimys objektiivisuuteen ja yksimielisyyteen, ne ovat kilpailukyvyn tekijöiden ja keinojen yleisen tiedottamisen kannalta todella hyödyllisiä.

4.6. Jos esikuva-analyysia sovelletaan vain yritystasolla, se kuuluu ainoastaan yrityksen vastuulle. Kuitenkin osassa sekä yksityisiä että julkisia ohjelmia (varsinkin Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriön ohjelmissa) pyritään edistämään suorituskyvyn esikuva-analyysia pienten ja keskisuurten yritysten tasolla. Yhteisö toimisi tässä tapauksessa siten, että se järjestäisi jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa ja perustaisi "eurooppalaisen tietoverkon". Komitea ehdottaa, että yritysten perustamisen avustamiseen ja tukeen suunnattu koehanke käynnistettäisiin pääosasto XXIII:n jo tekemän analyysin pohjalta yhdessä sovittujen kokemusten vaihtoon ja hyviin käytänteisiin liittyvien toimien puitteissa. Jo tutkittujen yhteisön alueiden lisäksi valittaisiin tiettyjä Euroopan unionin tai sen ulkopuolisia maita tai alueita ja käynnistettäisiin koetoimia hyväksi koettujen käytänteiden siirtämiseksi.

4.7. Komissio ehdottaa myös, että menetelmää käytettäisiin tiettyjen alojen kilpailukyvyn tekijöiden analysoimiseksi ja kehittämiseksi yhteisön tasolla. Koska kemianteollisuudesta, biotekniikasta, tekstiili- ja vaatetusteollisuudesta sekä autoteollisuudesta on jo tehty analyysejä yhteisön tasolla, ne voisivat olla ensimmäisinä. Alat ja vertailuviitteet on valittava huolellisesti, sillä koska esikuva-analyysi on päätöksenteon objektiivinen apuväline, siinä on otettava huomioon yhteiskunnallis-taloudellisia ja kulttuuritekijöitä, joilla voidaan selittää tai perustella kilpailukykyolojen eroja etenkin yhteiskunnallisella tasolla. Esikuva-analyysissä on lisäksi analysoitava sellaisten yritysten suoritukset ja tulokset, joilla saattaa olla monikansallinen strategia. Näin voitaisiin tutkia vastaavia strategioita kansainvälistymisessä, niiden tehokkuutta sekä tiettyjen maiden tai alueiden houkuttelevuutta.

4.8. Alueiden osalta komitea ehdottaa, että ensinnä tehtäisiin tutkimus alueellisen suorituskyvyn tärkeimmistä tekijöistä (myös suuryritysten analyysitulosten avulla). Seuraavassa vaiheessa valittaisiin alueet tai raja-alueet, joilla vallitsee poliittinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen yksimielisyys kokeilusta. Unionialueisiin voitaisiin lisätä vertailukelpoisia yhteisön ulkopuolisten maiden alueita. Näiden alueiden suorituskyvyn mittaus tutkimuksesta saatavien indikaattorien pohjalta tehtäisiin tiiviissä yhteistyössä asianosaisten yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden kanssa. Saatujen tulosten pohjalta toteutettaisiin taitotiedon siirron koehankkeita Euroopan rakennerahastojen tuella (EAKR:n 10 artikla).

4.9. Mitä tulee unionin sisäisten taloudellisten yleisolosuhteiden esikuva-analyysiin (välttämättömien palveluiden kulut ja laatu, liikenne, energia, televiestintä, tiedotus ja hallinto, yleiset tuotantotekijät, työvoimakustannukset, pääomakustannukset, verotus, asiantuntemuksen ja pätevyyden taso, innovaation kehitys, tehokkuus ympäristöalalla) komitea asettaa etusijalle jo aiemmin mainitusta syistä sellaisten määriteltyjen alojen koetutkimukset, joilla autettaisiin tutkimuksen avulla yhteisötason päätöksentekoa. Tutkimuksen kohteena voisi olla tutkimus- ja kehittämisohjelmien sekä aluekehityksen toimien tehokkuus, yritysverotus, Euroopan sisämarkkinoiden tehokkuus ja työvoiman liikkuvuus. Kokonaisvaltaisemman analyysin osalta olisi hyvä viitata sellaisiin asiakirjoihin kuin "World Competitiveness report".

4.10. Tiedonannon päätelmissä viitataan lisäksi eurooppalaiseen laadunedistämispolitiikkaan, jota käsitellään erillisessä työasiakirjassa. Siinä ehdotetaan viittä erillistä toiminta-alaa Euroopan tasolla: eurooppalainen laatupalkinto, laadun "esikuva-analyysi", eurooppalaisen laadun teemaviikko, eurooppalainen laadun tarkkailuelin ja laadun ammattilaisten pätevöittämiseen tarkoitettu eurooppalainen järjestelmä. Komitea toivoo saavansa tarkempia tietoja ohjelmasta (talousarvio, ohjelma, yhdenmukaisuus esikuva-analyysin kanssa).

5. Päätelmät

5.1. Talous- ja sosiaalikomitealle esitetyt tiedonannot ovat kilpailukyvyn esikuva-analyysia varten tarkoitetun välineen (benchmarking) käyttöönottoon soveltuvaa taustamateriaalia. Komitea korostaa tämän aloitteen ja muiden yhteisön toimintalinjojen täytäntöönpanon välille tarvittavaa suurta johdonmukaisuutta, etenkin mitä tulee tutkimus- ja kehittämistoimintaan, innovaatioon, taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuspolitiikkaan sekä yrityspolitiikkaan.

5.2. Komitea hyväksyy ajatuksen esikuva-analyysistä sillä ehdolla, että aikomuksena on todella käynnistää jatkuva prosessi, joka pohjautuu objektiivisiin tietoihin tarkkaan määritellyillä aloilla siten, että päätöksentekoa tuetaan konkreettisilla aloilla. Niitä on voitava soveltaa käytännössä siten, että samalla levitetään hyväksi koettuja käytänteitä:

5.2.1. tuki puite-ehdoista tehtäville päätöksille sellaisilla ensisijaisilla aloilla, jotka kuuluvat unionin vastuualueeseen ja toimiin (yritysverotus, tutkimus ja kehittäminen, sisämarkkinoiden toiminta, aluepolitiikka, työllisyyspolitiikka ja yritysten perustaminen, työvoiman liikkuvuus Euroopan unionissa);

5.2.2. tuki alakohtaisille yrityksille, kun päätetään teollisuus- ja kauppastrategioista ja investointien paikantamisesta;

5.2.3. parhaiksi koettujen käytänteiden siirtämiseen tarkoitetut koehankkeet etenkin aluetasolla toimintojen luomiseen tarkoitetun tuen ja paikalliskehityksen edistämisen alalla sekä koulutus- ja tutkimustoimien kehittämisessä taloudelliselle kehitykselle ja innovaatiolle suotuisaan suuntaan.

5.3. Komitea painottaa, että ehdotuksista olisi saatava nopeasti tuloksia. Komitea ehdottaa testihankkeita, joiden tavoitteista ja menettelyistä sovittaisiin yhdessä asianosaisten kanssa yhteiskunnallis-taloudelliset toimijat mukaan luettuina. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio antaa komitean ja neuvoston toiveiden mukaisesti täydentävän tiedonannon, jossa on täytäntöönpanon tarkka aikataulu.

5.4. Komitea pyytää tässä yhteydessä, että se pääsee aktiivisesti mukaan kokeiluun valittavien aiheiden määrittelyyn, viitekriteerien tutkimukseen sekä ohjelman koehankkeiden käynnistämiseen ja seurantaan. Komitea voisi olla mukana ohjailemassa tiettyjä esikuva-analyysin koetoimia. Komitea korostaa samalla asianomaisten talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistumisen keskeistä merkitystä heti esikuva-analyysin alkuvaiheesta lähtien aina teemojen valitsemiseen ja prosessin toteuttamiseen asti onnistumisen takaamiseksi.

5.5. Komitea suosittaa, että Euroopan unioni teettää esikuva-analyysin omista toimintalinjoistaan niiden tehokkuuden mittaamiseksi (sisämarkkinat, aluepolitiikka, tutkimus- ja kehittämistoiminta).

5.6. Komitea ehdottaa, että Euroopan komissio liittää alueellisen ulottuvuuden mittatoimenpiteisiin, jotka koskevat kehysedellytysten kilpailukykyä. Tämä antaisi mahdollisuuden tunnistaa paremmin suorituskykyyn vaikuttavia tekijöitä useilla aloilla, kuten esim. innovaation tukeminen, inhimillisten voimavarojen kehittäminen, tietotekniikan levittäminen ja käyttö.

Bryssel, 9. heinäkuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() EYVL C 39, 12.2.1996

() KOM(97) 153 lopull.