Muutettu Ehdotus Euroopan parlamentin ja Neuvoston päätös työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön PROGRESS-ohjelman perustamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) /* KOM/2005/0536 lopull. - COD 2004/0158 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 21.10.2005 KOM(2005) 536 lopullinen 2004/0158 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön PROGRESS-ohjelman perustamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT TAUSTA 1. Komissio hyväksyi 14. heinäkuuta 2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman[1] perustamisesta. Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15. heinäkuuta 2004. 2. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 15. maaliskuuta 2005[2]. 3. Alueiden komitea antoi lausuntonsa 23. helmikuuta 2005[3]. 4. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 6. syyskuuta 2005[4]. KOMISSION EHDOTUKSEN TARKOITUS Työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön ohjelman yleistavoitteena on antaa rahoitustukea työllisyys- ja sosiaalialaa koskevien Euroopan unionin tavoitteiden toteuttamista varten ja siten edistää sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteiden saavuttamista Lissabonin strategian mukaisesti. Tätä varten ohjelmassa annetaan rahoitustukea, jonka tavoitteena on vahvistaa komission aloiteasemaa EU-strategioiden ehdottamisessa, panna täytäntöön EU:n tavoitteet, seurata niiden täytäntöönpanoa ja sisällyttää ne jäsenvaltioiden politiikkaan, saattaa EU:n lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä ja tukea ja seurata sen yhdenmukaista soveltamista, edistää jäsenvaltioiden välisiä yhteistyö- ja koordinointimekanismeja sekä tehdä yhteistyötä kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen kanssa. KOMISSION KANTA EUROOPAN PARLAMENTIN TEKEMIIN TARKISTUKSIIN Euroopan parlamentti teki 6. syyskuuta 2005 72 tarkistusta. Komissio katsoo, että suuri osa Euroopan parlamentin tarkistuksista voidaan hyväksyä kokonaisuudessaan, periaatteessa tai osittain, sillä ne parantavat alkuperäistä ehdotusta mutta säilyttävät sen tavoitteet ja poliittisen toteutettavuuden. Komissio voi hyväksyä kokonaan tai osittain seuraavat tarkistukset: - Tarkistus nro 1 (miesten ja naisten tasa-arvon alalla toimivien eurooppalaisten järjestöjen toiminnan edistämistä koskevan yhteisön toimintaohjelman sisällyttäminen tekstiin): ks. johdanto-osan 2 kappale - Tarkistus nro 2 (Euroopan työllisyysstrategian merkityksen korostaminen): ks. johdanto-osan 3 kappale - Tarkistus nro 3 (neuvoston päätös soveltaa avointa koordinointimenetelmää sosiaaliturvaan ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvässä toiminnassa): ks. johdanto-osan 5 kappale - Tarkistus nro 4 (huomion kiinnittäminen maahanmuuttajien erityistilanteeseen): ks. johdanto-osan 5 a kappale (uusi) - Tarkistus nro 5 (työ- ja perhe-elämän yhteensovittamistarpeen korostaminen): ks. johdanto-osan 6 kappale - Tarkistus nro 6 (viittaus 13 artiklaan ja siinä tarkoitettuihin syrjinnän muotoihin sekä tarpeeseen hyödyntää saatuja kokemuksia; viittaus vammaisuudesta aiheutuneiden lisäkustannusten korvaamiseen): ks. johdanto-osan 7 kappale - Tarkistus nro 7 (viittaus miesten ja naisten yhdenvertaisesta kohtelusta annettuun direktiiviin): ks. johdanto-osan 8 kappale - Tarkistus nro 8 (viittaus naisten ja miesten tasa-arvoon ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatteeseen): ks. johdanto-osan 9 kappale - Tarkistus nro 10 (tavoitteiden sisällyttäminen tekstiin): ks. johdanto-osan 10 kappale - Tarkistus nro 11 (viittaus sosiaalipoliittiseen ohjelmaan): ks. 1 artikla - Tarkistus nro 12 (maininta tilastovälineiden ja sukupuolen ja ikäryhmän mukaan jaoteltujen indikaattoreiden käytöstä): ks. 2 artiklan 2 alakohta - Tarkistus nro 13 (EU:n lainsäädännön ja poliittisten tavoitteiden tehon ja vaikutusten arviointi): ks. 2 artiklan 3 alakohta - Tarkistus nro 14 (maininta verkottumisen, vastavuoroisen oppimisen sekä innovatiivisten menetelmien edistämisestä): ks. 2 artiklan 4 alakohta - Tarkistus nro 15 (tavoitteiden sisällyttäminen tekstiin): ks. 2 artiklan 5 alakohta - Tarkistus nro 17 (maininta sukupuolten tasa-arvoon liittyvien näkökohtien valtavirtaistamisen ottamisesta huomioon koko ohjelmassa): ks. 2 artiklan 1 a kohta (uusi) - Tarkistus nro 18 (maininta velvoitteesta julkaista ja levittää tulokset ja käydä jatkuvaa vuoropuhelua sidosryhmien kanssa): ks. 2 artiklan 1 b kohta (uusi) - Tarkistus nro 19 (”yhteisten” indikaattoreiden laatiminen tarvittavan vertailukelpoisuuden aikaansaamiseksi): ks. 4 artiklan 1 alakohta - Tarkistus nro 20 (tarve lisätä Euroopan työllisyysstrategian ja yleisen talous- ja sosiaalipolitiikan välistä johdonmukaisuutta): ks. 4 artiklan 2 alakohta - Tarkistus nro 21 (maininta tarpeesta kehittää uusia ja innovatiivisia menettelytapoja): ks. 4 artiklan 3 alakohta - Tarkistus nro 22 (maininta kansallisten toimintaohjelmien toteuttamisesta): ks. 4 artiklan 4 alakohta - Tarkistus nro 24 (käsitteen ’sosiaalinen syrjäytyminen’ sisällyttäminen tekstiin nykyisen toimintaohjelman sanamuodon mukaisesti ja sanan ’yhteisten’ lisääminen osoittamaan, että vain yhteisesti sovittujen indikaattoreiden avulla voidaan saavuttaa tarvittava vertailukelpoisuus): ks. 5 artiklan 1 alakohta - Tarkistus nro 25 (avoimen koordinointimenetelmän vaikutukset kansallisella ja yhteisön tasolla): ks. 5 artiklan 2 alakohta - Tarkistus nro 26 (maininta tarpeesta kehittää uusia ja innovatiivisia menettelytapoja): ks. 5 artiklan 3 alakohta - Tarkistus nro 27 (EU:n keskeisten verkostojen valmiuksien kehittäminen niihin liittyvän erityisen asiantuntemuksen vuoksi): ks. 5 artiklan 5 alakohta - Tarkistus nro 28 (työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen tärkeys): ks. 6 artiklan johdanto-osa - Tarkistus nro 29 (maininta tilastojen ja sukupuolen ja ikäryhmän perusteella jaoteltujen indikaattoreiden käyttämisestä): ks. 6 artiklan 1 alakohta - Tarkistus nro 30 (EU:n työlainsäädännön täytäntöönpanon tukeminen järjestämällä seminaareja alalla työskenteleville): ks. 6 artiklan 2 alakohta - Tarkistus nro 31 (päällekkäisyyden välttäminen Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tehtävien kanssa): ks. 6 artiklan 3 alakohta - Tarkistus nro 32 (työmarkkinaosapuolten keskeisen merkityksen painottaminen): ks. 6 artiklan 4 alakohta - Tarkistus nro 34 (syrjinnän torjumista koskevan periaatteen tehokas täytäntöönpano ja sen ottaminen huomioon kaikessa EU:n politiikassa): ks. 7 artiklan johdanto-osa - Tarkistus nro 35 (velvoite arvioida nykyisen lainsäädännön tehoa): ks. 7 artiklan 1 alakohta - Tarkistus nro 36 (EU:n syrjinnänvastaisen lainsäädännön täytäntöönpanon tukeminen järjestämällä seminaareja alalla työskenteleville): ks. 7 artiklan 2 alakohta - Tarkistus nro 37 (kansalaisjärjestöjen merkitys syrjinnän torjunnassa): ks. 7 artiklan 3 alakohta - Tarkistus nro 39 (sukupuolten tasa-arvon periaatteen tehokas täytäntöönpano ja tasa-arvonäkökohtien ottaminen huomioon ”kaikessa” EU:n politiikassa): ks. 8 artiklan johdanto-osa - 8 artiklan 1 kohta: Komissio lisää johdonmukaisuuden vuoksi tekstiin sanan ’tehon’. - Tarkistus nro 40 (EU:n tasa-arvolainsäädännön täytäntöönpanon tukeminen järjestämällä seminaareja alalla työskenteleville): ks. 8 artiklan 2 alakohta - Tarkistus nro 41 (työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen merkityksen korostaminen): ks. 8 artiklan 3 alakohta - Tarkistus nro 42 (EU:n verkostojen roolin korostaminen sukupuolten tasa-arvon alalla): ks. 8 artiklan 4 alakohta - Tarkistus nro 43 (Progress-ohjelman toimien toteuttaminen myös rajat ylittävästi): ks. 9 artiklan 1 kohdan johdanto-osa - Tarkistus nro 44 (tiedotus- ja koulutusmateriaalin julkaiseminen ja levittäminen Internetin tai muiden tiedotusvälineiden välityksellä): ks. 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan 5 luetelmakohta - Tarkistus nro 45 (vastavuoroisen oppimisen sekä hyvien käytäntöjen ja innovatiivisten menettelytapojen vaihdon tukeminen Progress-ohjelmasta): ks. 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan 1 luetelmakohta - Tarkistus nro 46 (Progress-ohjelman toiminta myös kansainvälisellä tasolla): ks. 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan 1 luetelmakohta - Tarkistus nro 47 (kaikkien asianomaisten toimijoiden välisen vuosittaisen foorumin järjestäminen vuoropuhelun edistämiseksi, ohjelman tulosten esittämiseksi ja tulevien prioriteettien käsittelemiseksi): ks. 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan 3a luetelmakohta (uusi) - Tarkistus nro 48 (tarve kiinnittää entistä enemmän huomiota kunkin maan tilanteeseen ja ottaa huomioon Euroopan unionissa vallitsevien olojen monimuotoisuus): ks. 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan 1 luetelmakohta - Tarkistus nro 49 (alalla työskentelevien mahdollisuus saada koulutusta): ks. 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohta - Tarkistus nro 52 (viittaus 3 artiklaan): ks. 9 artiklan 2 a kohta (uusi) - Tarkistus nro 53 (maininta, että ohjelmasta ei rahoiteta eurooppalaisten teemavuosien valmisteluun ja toteuttamiseen tarkoitettuja toimia): ks. 9 artiklan 2 b kohta (uusi) - Tarkistus nro 54 (maininta työnvälitystoimistoista): ks. 10 artiklan 1 kohdan 2 luetelmakohta - Tarkistus nro 58 (komissiota avustavan komitean käsiteltäväksi tulevien asioiden luettelon laajentaminen): ks. 12 artikla - Tarkistus nro 61 (velvoite tiedottaa ohjelman viiden osa-alueen yhteydessä toteutetuista toimista myös muille asianomaisille komiteoille): ks. 14 artiklan 1 a kohta (uusi) - Tarkistus nro 62 (maininta ohjelman johdonmukaisuudesta myös aluepolitiikan ja yleisen talouspolitiikan kanssa, koska niillä molemmilla voi olla merkittäviä vaikutuksia ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta): ks. 15 artiklan 1 kohta - Tarkistus nro 63 (ohjelman ja muiden asiaan liittyvien unionin ja yhteisön toimien välisen päällekkäisyyden välttäminen): ks. 15 artiklan 2 kohta - Tarkistus nro 64 (johdonmukaisuuden ja täydentävyyden varmistaminen ja sen vuoksi tarve välttää päällekkäisyyksiä): ks. 15 artiklan 2 kohta - Tarkistus nro 65 (viittaus sosiaalipoliittiseen ohjelmaan): ks. 15 artiklan 4 kohta - Tarkistus nro 68 (sen takaaminen, että määrärahat jakautuvat yksittäisille osa-alueilla avoimesti ja että jakautumisesta päättää budjettivallan käyttäjä): ks. 17 artiklan 4 kohta - Tarkistus nro 69 (maininta, että Euroopan parlamentin on seurattava Progress-ohjelman täytäntöönpanoa): ks. 19 artiklan 1 kohta - Tarkistus nro 70 (maininta, että Euroopan parlamentin on seurattava Progress-ohjelman täytäntöönpanoa): ks. 19 artiklan 1 kohta - Tarkistus nro 71 (maininta, että Euroopan parlamentille pitäisi tiedottaa asianmukaisesti ohjelman toteutuksesta): ks. 19 artiklan 3 kohta PÄÄTELMÄ Ottaen huomioon perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan komissio muuttaa ehdotustaan seuraavasti. 2004/0158 (COD) Muutettu eEhdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön PROGRESS-ohjelman perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, 129 artiklan ja 137 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[5], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[6], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[7], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: 5. Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa otettiin sosiaalisen osallisuuden edistäminen kiinteäksi osaksi unionin kokonaisstrategiaa, jotta saavutettaisiin ensi vuosikymmenen strateginen tavoite tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietämykseen perustuvaksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua ja luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Siinä asetettiin EU:lle kunnianhimoisia tavoitteita ja päämääriä, jotta saavutettaisiin uudelleen täystyöllisyyden edellytykset, parannettaisiin työn laatua ja tuottavuutta, edistettäisiin sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja luotaisiin osallisuutta edistävät työmarkkinat. 6. Komissio on ilmoittanut, että sen aikeena on vahvistaa ja järkeistää EU:n rahoitusvälineitä, ja tämän mukaisesti tällä päätöksellä perustetaan yksi yhtenäinen ohjelma, jolla taataan syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001–2006) 27 päivänä marraskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/750/EY[8], naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman perustamisesta (2001–2005) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/51/EY[9] sekä yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi 7 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 50/2002/EY[10], työllisyyden alalla toteutettavista yhteisön edistämistoimista 10 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1145/2002/EY[11] sekä yhteisön toimintaohjelman perustamisesta miesten ja naisten tasa-arvon alalla toimivien eurooppalaisten järjestöjen toiminnan edistämiseksi 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 848/2004/EY [12] perusteella käynnistettyjen toimien samoin kuin työoloja koskevien yhteisön tasolla toteutettujen toimien jatkuvuus ja kehittäminen. 7. Luxemburgissa vuonna 1997 kokoontunut ylimääräinen työllisyyttä käsitellyt Eurooppa-neuvosto käynnisti Euroopan työllisyysstrategian, jonka mukaisesti jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koordinoidaan yhteisesti sovittujen työllisyyden suuntaviivojen ja työllisyyspolitiikkaa koskevien suositusten perusteella. Euroopan työllisyysstrategia on keskeisessä asemassa tärkein väline pantaessa täytäntöön Lissabonin strategiaan sisältyviä työllisyys- ja työmarkkinatavoitteita. 8. Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto katsoi, että liian monet unionin asukkaat elävät köyhyysrajan alapuolella ja sosiaalisesti syrjäytyneinä ja että on riittäviä tavoitteita asettamalla toteutettava toimenpiteitä, jotka ratkaisevasti edistävät köyhyyden poistamista. Nizzassa 7, 8 ja 9 päivänä joulukuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi näistä tavoitteista. Lisäksi kyseinen Eurooppa-neuvosto sopi, että sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen tähtäävän politiikan olisi perustuttava avoimeen koordinointimenetelmään, jossa yhdistetään toisiinsa kansalliset toimintasuunnitelmat ja komission yhteistyöaloite. 9. Väestörakenteen muutos asettaa suuria pitkän aikavälin haasteita sosiaalisen suojelun järjestelmien kyvylle tarjota riittäviä eläkkeitä, korkealaatuista terveydenhuoltoa ja kaikkien saatavilla olevaa pitkäaikaishoitoa, joka voidaan rahoittaa pitkällä aikavälillä.ja Oon tärkeää edistää politiikkaa, jolla voidaan saavuttaa sekä riittävä sosiaaliturva että rahoituksen sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys. Neuvosto on päättänyt, että tällä alalla tehtävän yhteistyön olisi perustuttavaTasapainoon päästään avoimeen koordinointimenetelmään mukaisesti. (5a) Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota maahanmuuttajien erityistilanteeseen ja siihen, että on tärkeätä ryhtyä toimenpiteisiin, joilla pimeän työn tekemisestä siirrytään lailliseen työhön. 10. Työolojen vähimmäisstandardien turvaaminen ja jatkuva parantaminen EU:ssa ovat yhteisön sosiaalipolitiikan keskeisiä tekijöitä ja yhden Euroopan unionin tärkeän kokonaistavoitteen mukaisia. Yhteisöllä on merkittävä tehtävä sellaisten jäsenvaltioiden toimien tukemisessa ja täydentämisessä, jotka liittyvät työterveyteen ja -turvallisuuteen, työoloihin, mukaan luettuna tarve työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen, työntekijöiden suojeluun työsopimuksen päättyessä, työntekijöille tiedottamiseen ja heidäntyöntekijöiden osallistumiseen ja kuulemiseensa sekä työntekijöiden ja työnantajien edustamiseen ja etujen kollektiiviseen puolustamiseen. 11. Syrjinnän torjuminen on yksi Euroopan unionin perusperiaatteista. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa kehotetaan toteuttamaan toimenpiteitä sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Syrjimättömyys sisältyy myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklaanssa kielletään eri syihin perustuva syrjintä. Eri syrjintämuotoja koskevat erityispiirteet olisi otettava huomioon ja luotava asianmukaisia rinnakkaisia toimenpiteitä yhteen tai useampaan seikkaan perustuvan syrjinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Siksi. Siten esimerkiksi vammaisten erityistarpeet olisi otettava huomioon pohdittaessa ohjelman saavutettavuutta ja tuloksia, jotta vammaiset voivat täysin mitoin ja tasavertaisesti osallistua ohjelmasta rahoitettaviin toimiin ja päästä osallisiksi toimien tuloksista ja arvioinneista, mukaan luettuna vammaisille vammaisuudesta aiheutuneiden lisäkustannusten korvaaminen. Kokemukset, joita vuosien aikana on saatu erilaisen, esimerkiksi sukupuoleen perustuvan, syrjinnän torjunnasta, voivat olla hyödyksi muunlaisen syrjinnän ehkäisyssä. 12. Neuvosto antoi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklan perusteella neuvosto on antanut seuraavat direktiivit: rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annettu direktiivi 2000/43/EY[13], jossa kielletään rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä esimerkiksi työssä, ammatillisessa ja yleissivistävässä koulutuksessa, tavaroiden ja palveluiden saatavuudessa sekä sosiaalisessa suojelussa; ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annettu direktiivi 2000/78/EY[14], jossa kielletään uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään ja sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuva syrjintä työssä ja ammatissa; sekä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annettu direktiivi 2004/113/EY [15] . 13. Naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu on yksi yhteisön lainsäädännön perusperiaatteista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan mukaisesti, ja sen perusteella annetutilla direktiiviteillä ja muutilla säädöksetillä on kohentavat merkittävästi kohennettu naisten tilannetta. Yhteisön tasolla toteutetuista toimista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että tasa-arvon edistäminen EU:n politiikassa ja syrjinnän torjuminen käytännössä edellyttävät eri välineiden – lainsäädännön, rahoitusvälineiden ja valtavirtaistamispolitiikan – yhdistelmää, jossa eri osat vahvistavat toisiaan. Naisten ja miesten tasa-arvonTasa-arvon valtavirtaistamista koskevan periaatteen mukaisesti tasa-arvon valtavirtaistamista on edistettävä tasa-arvonäkökohdat olisi otettava huomioon ohjelman kaikissa toimissa ja kaikilla osa-alueilla. Tässä ohjelmassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää käsitellään erityisesti osa-alueella 5, sukupuolten tasa-arvo. (9a) Monet eri tasoilla toimivat kansalaisjärjestöt voivat merkittävällä tavalla vaikuttaa Euroopan tason toimintaan sellaisten keskeisten verkkojen kautta, jotka myötävaikuttavat ohjelman yleisiin tavoitteisiin liittyvien politiikkalinjausten muuttamiseen. 14. Koska jäsenvaltiot eivät pysty riittävällä tavalla saavuttamaan ehdotetun toiminnan tavoitteita EU:n tasolla vaaditun tiedonvaihdon ja hyvien toimintatapojen levittämisen vuoksi, vaan tavoitteetne voidaan yhteisön toimien moniulotteisuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi antaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Samassa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen. 15. Tässä päätöksessä asetetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän on pidettävä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[16] 33 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeena. 16. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[17] mukaisesti. (12a) Koska ohjelma on jaettu viiteen osa-alueeseen, jäsenvaltiot voivat kierrättää kansallisia edustajiaan sen mukaan, mitä aiheita komissiota avustavassa komiteassa käsitellään, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen Tällä päätöksellä perustetaan työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskeva yhteisön Progress-ohjelma, josta annetaan rahoitustukea työllisyys- ja sosiaalialaa koskevien Euroopan unionin tavoitteiden toteuttamista varten ja jolla näin ollen Lissabonin strategian puitteissa edistetään vuosien 2006–2010 sosiaalipoliittisen ohjelman [18] Lissabonin strategiassa näille aloille asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana. 2 artikla Ohjelman yleiset tavoitteet Tällä ohjelmalla pyritään saavuttamaan seuraavat yleiset tavoitteet: 17. Parannetaan tietoa ja tietämystä jäsenvaltioissa (ja muissa ohjelmaan osallistuvissa maissa) vallitsevasta tilanteesta politiikan analyysien, arviointien ja tiiviin seurannan avulla. 18. Tuetaan tilastovälineiden ja -menetelmien sekä mahdollisuuksien mukaan sukupuolen ja ikäryhmän mukaan jaoteltujen yhteisten indikaattoreiden kehittämistä ohjelman piiriin kuuluvilla aloilla. 19. Tuetaan ja seurataan asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön ja poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja arvioidaan niiden tehoa ja vaikutuksia. 20. Edistetään verkottumista, vastavuoroista oppimista sekä hyvien toimintatapojen ja innovatiivisten menetelmien kartoittamista ja levittämistä EU:n tasolla. 21. Vahvistetaan sidosryhmien ja kansalaisten tietoisuutta kullakin ohjelman viidellä osa-alueella toteutetusta EU:n politiikasta ja osa-alueiden tavoitteista. 22. Parannetaan keskeisten EU-verkostojen valmiuksia edistää, ja tukea ja edelleen kehittää EU:n politiikkaa ja tavoitteita soveltuvin osin. 1a. Sukupuolten tasa-arvoon liittyvien näkökohtien valtavirtaistamista on edistettävä ohjelman kaikilla osa-alueilla ja kaikissa toimissa. 1b. Ohjelman osa-alueiden ja toimien tulokset on levitettävä niille, joita asia koskee, ja yleisölle soveltuvin osin. Komissio järjestää tarvittaessa näkemysten vaihtoa tärkeimpien sidosryhmien kanssa. 3 artikla Ohjelman rakenne Ohjelma jaetaan seuraaviin viiteen osa-alueeseen: 23. työllisyys 24. sosiaalinen suojelu ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen 25. työolot 26. syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus 27. sukupuolten tasa-arvo. 4 artikla OSA-ALUE 1: Työllisyys Osa-alueesta 1 tuetaan Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanoa seuraavasti: 28. parannetaan tietämystä työllisyystilanteesta ja työllistymismahdollisuuksista etenkin analyysien ja tutkimusten sekä tilastojen ja yhteisten indikaattoreiden kehittämisen avulla Euroopan työllisyysstrategian puitteissa 29. seurataan ja arvioidaan työllisyyden suuntaviivojen ja työllisyyspolitiikkaa koskevien suositusten täytäntöönpanoa ja vaikutuksia varsinkin yhteisen työllisyysraportin avulla ja analysoidaan Euroopan työllisyysstrategian ja yleisen talous- ja sosiaalipolitiikan ja muiden politiikanalojen vuorovaikutusta 30. järjestetään politiikkaa, hyviä toimintatapoja ja innovatiivisia menetelmiä ja prosesseja koskevaa tiedonvaihtoa ja edistetään vastavuoroista oppimista työllisyysstrategiaan liittyen 31. lisätään tietoisuutta, levitetään tietoa ja kannustetaan keskustelua työllisyyteen liittyvistä haasteista, ja poliittisista kysymyksistä ja kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanosta esimerkiksi alue- ja paikallistason toimijoiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien keskuudessa. 5 artikla OSA-ALUE 2: Sosiaalinen suojelu ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen Osa-alueesta 2 tuetaan avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanoa sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden edistämisen alalla seuraavasti: 32. parannetaan tietämystä sosiaaliseen syrjäytymiseen, köyhyyteen, sosiaaliseen suojeluun ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen liittyvistä kysymyksistä erityisesti analyysien ja tutkimusten sekä tilastojen ja yhteisten indikaattoreiden kehittämisen avulla avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden edistämisen alalla 33. seurataan ja arvioidaan avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanoa sosiaalisen suojelun ja osallisuuden alalla sekä sen vaikutuksia jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla ja analysoidaan tämän koordinointimenetelmän ja muiden politiikanalojen vuorovaikutusta 34. järjestetään politiikkaa, hyviä toimintatapoja ja innovatiivisia menetelmiä ja prosesseja koskevaa tiedonvaihtoa ja edistetään vastavuoroista oppimista sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevaan strategiaan liittyen 35. lisätään tietoisuutta, levitetään tietoa ja kannustetaan keskustelua sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevaan strategiaan liittyvistä keskeisistä haasteista ja poliittisista kysymyksistä esimerkiksi kansalaisjärjestöjen, alue- ja paikallistason toimijoiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien keskuudessa 36. kehitetään EU:n keskeisten verkostojen valmiuksia tukea ja edelleen kehittää sosiaaliseen suojeluun ja osallisuuteen liittyviä EU:n poliittisia tavoitteita ja strategioita toimia EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. 6 artikla OSA-ALUE 3: Työolot Osa-alueesta 3 tuetaan työympäristön ja työolojen, myös työterveyden ja työturvallisuuden, parantamista sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista seuraavasti: 37. parannetaan tietämystä työoloihin liittyvistä kysymyksistä erityisesti analyysien ja tutkimusten sekä soveltuvin osin tilastojen ja indikaattoreiden kehittämisen sekä nykyisen lainsäädännön, politiikan ja käytäntöjen tehon ja vaikutusten arvioinnin avulla 38. tuetaan EU:n työlainsäädännön täytäntöönpanoa tehokkaan seurannan avulla sekä vahvistamalla seurantaa, antamalla lainkäyttäjille koulutusta, järjestämällä koulutusta alalla työskenteleville, kehittämällä oppaita ja verkottamalla asiantuntijatahoja työmarkkinaosapuolet mukaan luettuna 39. käynnistetään ennaltaehkäiseviä toimia ja edistetään työterveyttä ja -turvallisuutta kannustetaan ennaltaehkäisevän kulttuurin luomista työterveyden ja työturvallisuuden alalla 40. lisätään tietoisuutta, levitetään tietoa ja kannustetaan keskustelua työoloihin liittyvistä keskeisistä haasteista ja poliittisista kysymyksistä myös työmarkkinaosapuolten keskuudessa. 7 artikla OSA-ALUE 4: Syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus Osa-alueesta 4 tuetaan syrjinnän torjumista koskevan periaatteen tehokasta täytäntöönpanoa ja edistetään sen huomioon ottamista kaikessa EU:n politiikassa seuraavasti: 41. parannetaan tietämystä syrjintään liittyvistä kysymyksistä erityisesti analyysien ja tutkimusten sekä soveltuvin osin tilastojen ja indikaattoreiden kehittämisen sekä nykyisen lainsäädännön, politiikan ja käytäntöjen tehon ja vaikutusten arvioinnin avulla 42. tuetaan EU:n syrjinnänvastaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa tehokkaan seurannan avulla sekä vahvistamalla seurantaa, antamalla lainkäyttäjille koulutusta, järjestämällä koulutusta alalla työskenteleville ja verkottamalla syrjinnän torjunnan alalla toimivia asiantuntijatahoja 43. lisätään tietoisuutta, levitetään tietoa ja kannustetaan keskustelua syrjintään liittyvistä keskeisistä haasteista ja poliittisista kysymyksistä ja syrjinnän torjumisen ottamisesta huomioon kaikessa EU:n politiikassa myös syrjinnän torjuntaan liittyvien kansalaisjärjestöjen, alueellisten ja paikallisten toimijoiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien keskuudessa 44. kehitetään EU:n keskeisten verkostojen valmiuksia edistää ja edelleen kehittää EU:n poliittisia tavoitteita ja strategioita toimia EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. 8 artikla OSA-ALUE 5: Sukupuolten tasa-arvo Osa-alueesta 5 tuetaan sukupuolten tasa-arvon periaatteen tehokasta täytäntöönpanoa ja edistetään tasa-arvonäkökohtien huomioon ottamista kaikessa EU:n politiikassa seuraavasti: 45. parannetaan tietämystä tasa-arvokysymyksiin ja tasa-arvon valtavirtaistamiseen liittyvästä tilanteesta erityisesti analyysien ja tutkimusten sekä tilastojen ja soveltuvin osin indikaattoreiden kehittämisen sekä nykyisen lainsäädännön, politiikan ja käytäntöjen tehon ja vaikutusten arvioinnin avulla 46. tuetaan EU:n tasa-arvolainsäädännön täytäntöönpanoa tehokkaan seurannan avulla sekä vahvistamalla seurantaa, antamalla lainkäyttäjille koulutusta, järjestämällä koulutusta alalla työskenteleville ja verkottamalla tasa-arvon alalla toimivia asiantuntijatahoja 47. lisätään tietoisuutta, levitetään tietoa ja kannustetaan keskustelua sukupuolten tasa-arvoon, mukaan luettuna työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, ja tasa-arvonäkökohtien valtavirtaistamiseen liittyvistä keskeisistä haasteista ja poliittisista kysymyksistä 48. kehitetään EU:n keskeisten verkostojen valmiuksia tukea ja edelleen kehittää sukupuolten tasa-arvoon liittyviä EU:n poliittisia tavoitteita ja strategioita toimia EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi 9 artikla Toimet 49. Ohjelmasta rahoitetaan seuraavanlaisia toimia, joita voidaan soveltuvin osin toteuttaa kansainvälisesti: 50. Analyyttiset toimet 51. tietojen ja tilastojen keruu, kehittäminen ja levittäminen 52. yhteisten menetelmien ja soveltuvin osin indikaattoreiden tai vertailuarvojen kehittäminen ja levittäminen 53. tutkimusten ja analyysien tekeminen ja niiden tulosten levittäminen 54. arviointien ja vaikutustenarviointien tekeminen ja niiden tulosten levittäminen 55. oppaiden, ja raporttien ja oppimateriaalien laatiminen ja julkaiseminen Internetin tai muiden tiedotusvälineiden kautta 56. Vastavuoroista oppimista, tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevat toimet 57. hyvien käytäntöjen, innovatiivisten menetelmien ja kokemusten kartoittaminen ja vaihto sekä vertaisarviointien tekeminen ja toisilta oppimisen edistäminen järjestämällä kokouksia, työpajoja tai seminaareja EU:n tasolla, kansainvälisesti tai jäsenvaltioissa niin, että otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon kansalliset erityisolosuhteet 58. puheenjohtajakauteen liittyvien konferenssien tai seminaarien järjestäminen 59. yhteisön lainsäädännön ja poliittisten tavoitteiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa tukevien konferenssien tai seminaarien järjestäminen 60. kaikkien asianomaisten toimijoiden välisen vuosittaisen foorumin järjestäminen, jotta voitaisiin arvioida sosiaalipoliittisen ohjelman toimeenpanoa sekä ohjelman yksittäisten osa-alueiden toteutusta, esittää tuloksia ja käydä keskustelua tulevista prioriteeteista 61. tiedotuskampanjojen ja -tapahtumien järjestäminen 62. ohjelmaan liittyvän tiedon ja sen tulosten levittämiseen tarkoitetun materiaalin kokoaminen ja julkaiseminen 63. Tuki keskeisille toimijoille 64. sellaisten keskeisten EU-verkostojen toimintakulujen tukeminen, joiden toiminta liittyy tämän ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanoon 65. kansallisista viranomaisista koostuvien työryhmien organisointi EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon seuraamiseksi 66. alalla työskentelevilleoikeusalalla toimiville, keskeisille virkamiehille ja muille asiaankuuluville toimijoille kohdennettujen koulutusseminaarien rahoitus 67. asiantuntijatahojen verkottaminen EU:n tasolla 68. asiantuntijaverkkojen rahoitus 69. EU-tason seurantakeskusten rahoitus 70. kansallisten hallintovirkamiesten vaihto-ohjelmat 71. yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa. 72. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla toimilla olisi oltava vahva EU-ulottuvuus ja asianmukainen laajuus todellisen EU:n tasoisen lisäarvon saavuttamiseksi, ja niiden toteuttajina olisi oltava kansalliset (keskus)viranomaiset, yhteisön lainsäädännön mukaiset asiantuntijatahot tai alallaan keskeisinä pidetyt toimijat. 2a. Toimien olisi oltava sellaisia, että ne edistävät 3 artiklassa lueteltuihin alueisiin liittyvää toimintaa, jonka tarkoituksena on sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteiden saavuttaminen Lissabonin strategian mukaisesti. 2b. Ohjelmasta ei rahoiteta mitään eurooppalaisten teemavuosien valmisteluun ja toteuttamiseen tarkoitettuja toimia. 10 artikla Ohjelmaan osallistuminen 73. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki julkiset ja/tai yksityiset tahot, toimijat ja laitokset ja etenkin seuraavat: 74. jäsenvaltiot 75. julkiset työvoimapalvelut ja työnvälitystoimistot 76. paikallis- ja alueviranomaiset 77. EU:n lainsäädännön mukaiset asiantuntijaelimet 78. työmarkkinaosapuolet 79. EU:n tasolla järjestäytyneet kansalaisjärjestöt, varsinkin EU:n tasolla järjestäytyneet 80. korkeakoulut ja tutkimuslaitokset 81. arvioinnin asiantuntijat 82. kansalliset tilastotoimistot 83. tiedotusvälineet. 84. Komissio voi lisäksi osallistua suoraan ohjelmaan 9 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisten toimien osalta. 11 artikla Tuen hakeminen Edellä 9 artiklassa tarkoitettuja toimia voidaan rahoittaa seuraavasti: - tarjouspyynnön perusteella tehty palvelusopimus; kansallisten tilastotoimistojen kanssa tehtävässä yhteistyössä sovelletaan Eurostatin menettelyitä - ehdotuspyynnön perusteella myönnettävä osittainen tuki; tällöin EU:n osarahoitus ei voi yleisesti ottaen olla yli 80 prosenttia tuensaajan kokonaismenoista; tämän enimmäismäärän ylittävää tukea voidaan myötää vain poikkeustilanteissa ja perusteellisen tarkastelun jälkeen. Edellä 9 artiklan 1 kohdassan b alakohdassa tarkoitettuja toimia voidaan tukea esimerkiksi jäsenvaltioiden tekemien tukihakemusten perusteella varainhoitoasetuksen [19] ja sen soveltamisesta annetun asetuksen [20] asianomaisten säännösten mukaisesti . 12 artikla Täytäntöönpanosäännökset 85. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: 86. ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleiset suuntaviivat 87. eri osa-alueisiin jaettu ohjelman täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen työohjelma 88. yhteisön myöntämä rahoitustuki 89. vuosittainen talousarvio ja määrärahojen jakautuminen ohjelman eri osa-alueille 90. yhteisön tukemien toimien valintamenettelyt sekä komission ehdottama luettelo tällaista tukea saavista toimista. 91. ohjelman arviointiperusteet, myös kustannus-hyötysuhteeseen liittyvät perusteet ja tulosten levitystä ja jakelua koskevat säännöt. 92. Tämän säädöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista muita seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 13 artikla Komitea 93. Komissiota avustaa komitea. 94. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi. 95. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon päätöksen 8 artiklan säännökset. 96. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 14 artikla Yhteistyö muiden komiteoiden kanssa 97. Komissio luo tarvittavat yhteydet sosiaalisen suojelun komiteaan ja työllisyyskomiteaan, jotta niille tiedotetaan säännöllisesti ja asianmukaisesti tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien toteuttamisesta. 1a. Komissio tiedottaa ohjelman viiden osa-alueen yhteydessä toteutetuista toimista myös muille asianomaisille komiteoille. 98. Komissio luo tarvittaessa säännöllistä ja jäsennettyä yhteistyötä komitean ja muita alaan liittyviä politiikkoja, välineitä ja toimia käsittelevien seurantakomiteoiden välille. 15 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys 99. Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman ja muiden unionin ja yhteisön politiikkojen, välineiden ja toimien välisen yleisen johdonmukaisuuden erityisesti perustamalla asianmukaiset mekanismit, joilla ohjelman toimet sovitetaan yhteen tutkimukseen, oikeus- ja sisäasioihin, kulttuuriin, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, nuorisopolitiikkaan, laajentumiseen sekä yhteisön ulkosuhteisiin, aluepolitiikkaan ja yleiseen talouspolitiikkaan liittyvien asiaa koskevien toimien kanssa. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä ohjelman ja koulutusalalla toimivien ohjelmien välisiin mahdollisiin synergiavaikutuksiin. 100. Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava ohjelman ja muiden asiaan liittyvien unionin ja yhteisön toimien, varsinkin rakennerahastojen ja etenkin Euroopan sosiaalirahaston puitteissa toteutettujen toimien, välinen johdonmukaisuus ja täydentävyys ja toimien välisen päällekkäisyyden välttäminen. 101. Komissio varmistaa, että ohjelman piiriin kuuluvia ja siitä korvattavia menoja ei korvata mistään muusta yhteisön rahoitusvälineestä. 102. Komissio tiedottaa säännöllisesti 13 artiklassa tarkoitetulle komitealle muista Lissabonin strategiaan liittyvistä yhteisön toimista, joilla edistetään sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteiden saavuttamista Lissabonin strategian tavoitteita työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla. 103. Jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin keinoin varmistamaan ohjelman toimien ja jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallistasolla toteutettujen toimien välinen johdonmukaisuus ja täydentävyys. 16 artikla Kolmansien maiden osallistuminen Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat: - ETA:n EFTA-valtiot ETA-sopimuksessa vahvistetuin edellytyksin - EU:n kanssa assosiaatiosopimuksen tehneet ehdokasmaat sekä vakaus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat. 17 artikla Rahoitus 104. Tässä päätöksessä tarkoitettujen yhteisön toimien toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana varatut rahoituspuitteet ovat 628,8 miljoonaa euroa. 105. Määrärahojen jakamisessa eri osa-alueille noudatetaan seuraavia vähimmäisosuuksia: Osa-alue 1 | Työllisyys | 21 % | Osa-alue 2 | Sosiaalinen suojelu ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen | 28 % | Osa-alue 3 | Työolot | 8 % | Osa-alue 4 | Syrjinnän torjunta ja monimuotoisuus | 23 % | Osa-alue 5 | Sukupuolten tasa-arvo | 8 % | 106. Määrärahoista enintään 2 prosenttia voidaan myöntää ohjelman täytäntöönpanoon kattamaan esimerkiksi 13 artiklassa tarkoitetun komitean toimintaan liittyviä kustannuksia tai 19 artiklan mukaisesti tehtäviä arviointeja. 107. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuotuiset määrärahat ja määrärahojen jakautumisen ohjelman yksittäisille osa-alueille rahoitusnäkymien mukaisesti. Määrärahojen jakautuminen eri osa-alueille vahvistetaan asianmukaisella tavalla talousarviossa. 108. Komissio voi käyttää hyväkseen teknistä ja/tai hallinnollista apua, joka hyödyttää sekä komissiota että tuensaajia, ja tarvittavaa tukirahoitusta. 18 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen 109. Komissio varmistaa, että kun tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, korruptiota ja muita laittomuuksia vastaan tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja – jos säännönvastaisuuksia havaitaan – soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. 110. Tämän päätöksen mukaisia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia. 111. Tämän päätöksen mukaisissa sopimuksissa samoin kuin ohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa on oltava määräyksiä komission (tai sen valtuuttamien edustajien) suorittamista tarkastuksista ja rahoituksen valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä tekemistä tilintarkastuksista. 19 artikla Seuranta ja arviointi 112. Ohjelman säännöllisen seurannan varmistamiseksi ja tarvittavien uudelleensuuntausten mahdollistamiseksi komissio laatii vuosittain toimintaraportin, jossa keskitytään ohjelman avulla saavutettuihin tuloksiin ja joka toimitetaan 13 artiklassa tarkoitetulle ohjelmakomitealle sekä Euroopan parlamentille. 113. Ohjelmalle on myös tehtävä eri osa-alueita ja koko ohjelmaa koskeva väliarviointi, jotta voidaan mitata saavutettua edistystä ottaen huomioon ohjelman tavoitteiden vaikutus, voimavarojen hyödyntämisen tehokkuus ja ohjelman tuoma EU:n tason lisäarvo. Väliarviointia voidaan täydentää jatkuvilla arvioinneilla, jotka komissio suorittaa ulkoisten asiantuntijoiden avustamana. Arvioinneista saaduista tuloksista raportoidaan 1 kohdassa tarkoitetuissa toimintaraporteissa. 114. Komissio tekee ulkoisten asiantuntijoiden avustamana koko ohjelmaa koskevan jälkiarvioinnin 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä vuosi ohjelman päättymisen jälkeen; tarkoituksena on mitata ohjelman tavoitteiden vaikutuksia ja sen tuomaa EU:n tason lisäarvoa. Komissio toimittaa tämän asiakirjanRaportti toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 20 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] KOM (2004) 488 lopullinen. [2] EUVL C […], […], s. […]. [3] EUVL C 164, 5.7.2005, s. 48. [4] EUVL C […], […], s. […]. [5] EUVL C , , s. . [6] EUVL C , , s. . [7] EUVL C , , s. . [8] EYVL L 303, 2.12.2000, s. 23. [9] EYVL L 17, 19.11.2001, s. 22. [10] EYVL L 10, 12.1.2002, s. 1. [11] EYVL L 170, 29.6.2002, s. 1. [12] EUVL L 157, 30.4.2004, s. 18. Oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 7. [13] EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22. [14] EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16. [15] EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37. [16] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. [17] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [18] KOM(2005) 33, 9.2.2005. [19] Vrt. neuvoston asetus N:o 1605/2002, EYVL L 248, s. 1, varsinkin 110 artikla. [20] Vrt. komission asetus N:o 2342/2002, EYVL L 357, s. 1, varsinkin 168 artikla.