EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 02.05.1996 
KOM(96) 151 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA TEHDYN RAHOITUS-
JA TEKNISEN YHTEISTYÖN TOTEUTTAMISESTA 
1994 

JOHDANTO 
1. Vuoden 1994 vuosikertomus on toinen kertomus Välimeren alueen kolmansien maiden 
kanssa sekä kahdenvälisellä että niin sanotun samalla tasolla tapahtuvan yhteistyön 
tasolla toteutettavasta rahoitus-ja teknisestä yhteistyöstä. Tässä kertomuksessa annetaan 
edelliseen vuoteen verrattuna enemmän tietoja vuonna 1994 sidotuista toimista sekä 
arvioidaan yhteistyön toteuttamista neuvoston ja Euroopan parlamentin toiveiden 
mukaisesti. 
2. Yhteistyön toteuttamisessa on kiinnitetty erityistä huomiota siihen, että hankkeen 
jokainen vaihe toteutetaan; erityisesti toimien arviointiin kiinnitetään huomiota. Lisäksi 
sovittamalla toiminta yhteen jäsenvaltioiden ja muiden lainanantajien, erityisesti 
maailmanpankin, kanssa pystyttäneen myös varmistamaan yhteisön rahoittamien toimien 
tehokkaampi täytäntöönpano. 
3. Kahdenvälinen yhteistyö Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa toteutettiin vuonna 
1994 suhteellisen tyydyttävästi, sillä vaikka maksusitoumukset lisääntyivät, niin maksut 
viivästyivät. Kuten jäljempänä maittain yksityiskohtaisemmin esitetään, poliittinen 
tilanne selittää suurelta osin tämän viivästymisen (Algerian poliittinen tilanne, Marokon 
hallituksenvaihdokset). Samalla tasolla tapahtuvan yhteistyön osalta voidaan todeta, että 
hajautettua yhteistyötä koskevilla ohjelmilla, jotka vastaavat sekä paikallisyhteisöjen ja 
yliopistojen että tiedotusvälineiden todellisia tarpeita, on ollut suuri vaikutus. 
4. Ennen kaikkea vuosi 1994 toi muutoksen Euroopan unionin Välimeren aluetta 
koskevaan politiikkaan. Korfun Eurooppa-neuvoston ja 19 päivänä lokakuuta 1994 
annetun Euroopan unionin Välimeren politiikan lujittamista koskevan komission 
tiedonannon: "Euro-Välimeri -kumppanuuden perustamisesta", jonka suuntaviivat 
esitettiin Essenin Eurooppa-neuvostossa, jälkeen voitiin havaita, että nyt ymmärrettiin 
yleisemmin, miten tärkeää Euroopan unionin on harjoittaa todellista 
kumppanuuspolitiikkaa tämän alueen kanssa ottaen huomioon moninaiset haasteet, jotka 
unionilla on tulevina vuosina edessään. 
YHTEISTYÖ VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 
I. POHJOISET VÄLIMEREN MAAT1 
1. Yleistä 
1. Rahoitus- ja teknistä yhteistyötä Välimeren pohjoisten maiden kanssa jatkettiin vuonna 
1994 panemalla täytäntöön Maltan ja Kyproksen kanssa tehtyjen kolmansien 
rahoituspöytäkirjojen viimeiset maksusitoumukset ja toimet. Turkin kanssa tehdyn 
neljännen pöytäkirjan osalta, josta päätettiin vuonna 1980, ei edetty vuonna 1994. 
2. Kyproksen osalta kolmannessa pöytäkirjassa sovittiin, että Kyproksen kreikkalaisväestön 
käytettävissä oleva summa sidotaan "eurooppalaisen instituutin" rahoittamiseen, jonka 
alustavat tutkimukset ovat valmistuneet. 
3. Maltalla ponnistelut keskitetään seurantaan ja mahdollisuuksien mukaan hyväksyttyjen 
hankkeiden toteuttamisen nopeuttamiseen. 
4. Maltan ja Kyproksen kanssa neljännestä pöytäkirjasta käydyt neuvottelut olivat tänä 
vuonna keskeisin asia, ja sopimuspuolet parafoivat tekstit joulukuussa 1994. 
2. Arviointi maittain 
2.1 KYPROS 
1. Kaksi ensimmäistä pöytäkirjaa 
1 Kypros, Malta ja Turkki. 
Kahden ensimmäisen pöytäkirjan budjettivarat (26 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan ja 96 
prosenttia niistä maksettiin. 
Euroopan investointipankin omat varat (48 miljoonaa ecua) sidottiin ja maksettiin kokonaan. 
2. Kolmas pövtäkiria 
Budjettivarat olivat yhteensä 18 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1994 budjettivaroista tehdyt uudet maksusitoumukset olivat 2,2 miljoonaa ecua ja ne 
liittyivät seuraaviin hankkeisiin: 
Ala Hanke Kuvaus 
a) Maaseutu Maatalouden tutkimuksen Maatalouden tutkimuskes-
tukeminen (265 000 ecua) kuksen tukeminen kasvipato 
logian alalla 
b) Julkinen sektori Hallinnollinen yhteistyö Virkamiesten vierailut ja se 
(100 000 ecua) minaarit yhteisön oikeuden 
kattamilla aloilla 
Tullimenettelyjä koskeva Kansallisten viranomaisten 
tutkimus (102 260 ecua) koulutus Euroopan unionis­
sa voimassa oleviin menet­
telyihin 
Kartoitus ja maakirja Kyproksen maakirjan tieto-
(800 000 ecua) koneistamisen tukeminen 
c) Teollisuus Kouluttajien koulutus Virkamiesten koulutus 
(68 000 ecua) 
Pienten ja keskisuurten yri- Nykyaikaisten tuotanto-
tysten tuotantomenetelmien menetelmien käyttöön otta 
automatisointi (99 700 minen, tietokoneistaminen 
ecua) ja tuottavuuden lisääminen 
pienissä ja keskisuurissa 
yrityksissä 
Yhdenmukaistaminen, Kyproksella laadunvalvon-
todistusten antaminen ja taa ja yhdenmukaistamista 
laadunvalvonta (474 000 harjoittavan laitoksen tuke-
ecua) minen 
d) Ympäristö Teollisuuden saasteiden val 
vonta (350 000 ecua) Tutkimus teollisuuden pääs­
töistä, uuden lainsäädännön 
tukeminen 
Lisäksi 3,05 miljoonaa ecua on kirjattu kattamaan Euroopan investointipankin lainojen 
korkotuki. 
Vuonna 1994 budjettivaroista sidottiin 70 prosenttia, joista 88 prosenttia maksettiin. 
Euroopan investointipankin kaikki varat, jotka olivat vielä sitomatta (eli 29 miljoonaa ecua 
44 miljoonasta ecusta), sidottiin puiteluottojen avulla vesihuoltoa ja teollisuutta koskeviin 
toimiin. Varoista oli 31 päivänä joulukuuta 1994 maksettu 34 prosenttia. 
Lisäksi neljännen rahoituspöytäkirjan (1995 - 1998) teksti parafoitiin joulukuussa 1994. 
3. Arviointi 
Rahoitus- ja teknisen yhteistyön toteuttaminen jatkui tyydyttävällä tavalla vuonna 1994. 
Tietyistä hallinnollisten menettelyiden parannuksista sovittiin Kyproksen viranomaisten kanssa; 
niitä sovelletaan vuodesta 1995 alkaen ja niiden myötä hankkeiden toteuttamisvauhtia voidaan 
nopeuttaa. Sitä vastoin molempia väestöryhmiä koskeviin aloitteisiin tarkoitettujen varojen 
sitomisessa edistyttiin ainoastaan vähän, lukuun ottamatta Nikosian jätevesien puhdistusta 
koskevia toteutettavuustutkimuksia. 
2.2 MALTA 
Kolme rahoituspöytäkirjaa (1979 - 1993), joiden perusteella Malta on saanut tukea, oli 
kokonaan sidottu (93,5 miljoonaa ecua) ennen 1 päivää tammikuuta 1994. Budjettivaroista 
(38,5 miljoonaa ecua) oli maksettu 57 prosenttia ja Euroopan investointipankin omista varoista 
(55 miljoonaa ecua) 78 prosenttia. 
Budjettivarat kohdistettiin pääosin infrastruktuureihin, koulutustoimintaan ja paikallisen 
taloudellisen toiminnan edistämiseen erityisesti matkailualalla. 
Euroopan investointipankin omat varat myönnettiin pääosin infrastruktuureihin (40 prosenttia), 
televiestintään (20 prosenttia) sekä ympäristöä ja juomavettä koskeviin hankkeisiin. 
Maltan kanssa tehdyn uuden rahoituspöytäkirjan (1995 - 1998) teksti parafoitiin joulukuussa 
1994. 
II. ETELÄISET JA ITÄISET VÄLIMEREN MAAT2 
1. Yleistä 
1. Neljänteen rahoituspöytäkirjaan sisältyvien uusien taloudellisten maksusitoumusten 
määrä eteläisissä ja itäisissä Välimeren maissa oli vuonna 1994 yhteensä 574 miljoonaa 
ecua, joista 250 miljoonaa ecua budjettivaroista ja 324 miljoonaa ecua Euroopan 
investointipankin omista varoista. 
2. Suuntausta muutettiin viimeisimpien pöytäkirjojen rahoitusyhteistyön alakohtaisessa 
jaottelussa. Kolmessa ensimmäisessä pöytäkirjassa etusija annettiin infrastruktuureille, 
maataloudelle, maaseudun kehittämiselle ja ammattikoulutukselle. Ne rahoitettiin 
pääasiassa budjettivaroin. Neljännessä pöytäkirjassa näitä toimia tuettiin 
liitännäistoimenpiteillä ja useissa eteläisissä ja itäisissä Välimeren maissa aloitetuilla 
talousuudistuksilla. 
2 ETELÄISIÄ JA ITÄISIÄ VÄLIMEREN MAITA OVAT MAGHREB-ALUEEN MAAT (ALGERIA, MAROKKO JA 
TUNISIA) JA MASHRAQ-ALUEEN MAAT (EGYPTI, ISRAEL, JORDANIA, LIBANON JA SYYRIA). 
8 
3. Niistä välineistä, joita eteläiset ja itäiset Välimeren maat voivat uudistetun Välimeren 
politiikan ansiosta käyttää talousuudistusohjelmiensa tukemiseen, myönnettiin 300 
miljoonaa ecua rakenteellista mukauttamista koskeviin ohjelmiin. Osa neljännen 
rahoituspöytäkirjan varoista täydentää tätä tuen enimmäismäärää. 
Lisäksi neljännen pöytäkirjan budjettivaroista otettiin yhteensä 80 miljoonaa ecua 
käytettäväksi riskipääomiin3 (kolmannessa pöytäkirjassa ainoastaan 31 miljoonaa ecua). 
Egypti, Jordania ja Marokko tekivät vuonna 1994 ensimmäiset maksusitoumuksensa, 
yhteensä 28 miljoonaa ecua. Tunisia oli sitonut 7 miljoonaa ecua jo vuonna 1993, 
Algeria, Libanon ja Syyria eivät ole vielä tehneet maksusitoumuksia. 
4. Vuoden 1994 lopulla tilanne oli seuraava: kolmen ensimmäisen pöytäkirjan varoista 
(budjettivarat ja Euroopan investointipankin omat varat) tehtyjen maksusitoumusten 
yhteenlaskettu määrä oli 96,5 prosenttia, kun taas neljännen pöytäkirjan osalta 
maksusitoumusten määrä oli 60 prosenttia, ja tässä pöytäkirjassa eniten 
maksusitoumuksia tekivät Marokko, Tunisia ja Jordania. Ainoastaan Syyria, jonka 
maksusitoumusten määrä on 3 prosenttia neljännen pöytäkirjan varoista, on jäänyt 
huomattavasti jälkeen, mikä voidaan selittää sillä, että kolmannen ja neljännen 
pöytäkirjan soveltaminen aloitettiin myöhässä. 
2. Arviointi maittain 
MAGHREB-ALUE 
2.1. ALGERIA 
1- Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa 
3 RISKIPÄÄOMIEN LISÄKSI VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANNET MAAT SAIVAT TUKEA 
RAHOITUSVÄLINEESTÄ (ECIP), JOLLA NÄISSÄ MAISSA SIDOTTIIN YHTEENSÄ 8,75 MIUOONAA ECUA 
VUONNA 1994. 
Kolmen ensimmäisen pöytäkirjan budjettivaroista (144 miljoonaa ecua) sidottiin 88 prosenttia 
ja maksettiin 49 prosenttia. 
Euroopan investointipankin omista varoista (360 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja 
maksettiin 58 prosenttia. 
2. Neljäs pöytäkirja 
Tämän pöytäkirjan budjettivarat (70 miljoonaa ecua) keskitettiin muutamiin toimiin ja aloihin: 
maaseudun kehittämiseen, asutukseen ja taloudellisiin infrastruktuureihin. 
Taloudellisen ja poliittisen tilanteen huomioon ottaen vuoden 1994 aikana budjettivaroista 
tehdyt maksusitoumukset olivat hyvin vähäiset, erityisesti 0,75 miljoonaa ecua, jotka sidottiin 
maailmanpankin maatalousohjelman alustavan tutkimuksen toteuttamiseen (ASAL-laina). 
Yhtään maksusitoumusta ei voitu tehdä riskipääomiin (suunniteltu määrä: 18 miljoonaa ecua). 
Vuoden 1994 lopulla Euroopan investointipankin omista varoista (yhteensä 280 miljoonaa 
ecua) oli sidottu 64 prosenttia ohjelman merkintöjen mukaisesti liikenteen infrastruktuureja 
ja vesihuoltoa koskeviin toimiin. 
Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 66 prosenttia, joista 33 prosenttia oli 
maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista 64 prosenttia oli sidottu, joista 8 
prosenttia oli maksettu. 
3. Arviointi 
Algeriassa vallitseva poliittinen tilanne esti yhteisön yhteistyön merkittävän edistymisen 
vuoden 1994 aikana. 
10 
Siten koko pöytäkirjojen täytäntöönpanon ajan kasvaneen viivästymisen vuoksi tietyt kolmeen 
ensimmäiseen pöytäkirjaan sisältyvät hankkeet lopetettiin ja jotkin muut käynnissä olleet 
hankkeet suunnattiin uudelleen. 
Samoin neljännessä pöytäkirjassa jäljellä olevan summan (eli 124 miljoonaa ecua yhteensä 350 
miljoonasta ecusta) käyttö voi lyhyellä aikavälillä osoittautua vaikeaksi ottaen huomioon 
hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamisessa ja uusien hankkeiden analysoinnissa esiin tulleet 
vaikeudet. 
2.2 MAROKKO 
1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa: 
Budjettivaroista (356 miljoonaa ecua) sidottiin yli 99 prosenttia ja maksettiin 84 prosenttia. 
Euroopan investointipankin omista varoista myönnetyistä lainoista (297 miljoonaa ecua) 
sidottiin 100 prosenttia ja maksettiin 78 prosenttia. 
2. Neljäs pöytäkirja 
Yhteensä 218 miljoonan ecun budjettivaroista 112 miljoonaa ecua myönnettiin vuonna 1994 
hankkeisiin seuraavasti: 
Ala Hanke Kuvaus 
a) Infrastruktuuri Juomaveden jakelu ja viemä Tässä hankkeessa rakenne-
röinti (11 miljoonaa ecua) taan juomavesiverkostot 19 
maaseutukeskukseen 
b) Maaseudun kehittäminen Haouzin maatalouden kehit- Kasteluverkoston rakentami 
täminen (21,5 miljoonaa nen ja tekninen apu Haou-
ecua) zin maatalouden kehittämis­
toimistolle 
11 
Maatalousluottoja myöntävi Hankkeella tuetaan paikallis 
en paikallispankkien tukemi pankkeja, jotta ne voisivat 
nen (16,4 miljoonaa ecua) myöntää lainoja pienviljeli­
jöille 
Maatalouden kehittämisra- Hankkeella asetetaan maa-
haston tukeminen talouden kehittämisrahaston 
(50 miljoonaa ecua) käyttöön budjettikohta, jos­
ta voidaan myöntää tukea 
teknisiä parannuksia käyttä­
ville pienviljelijöille 
c) Tieteellinen yhteistyö Kaukohavaintolaitteiden Tällä hankkeella toteute-
kehittäminen (4 miljoonaa taan: 
ecua) - maan kasvistoa, meren 
tilaa ja metsien valvonnan 
parantamista koskevat toi­
met 
- erityinen tekninen apu, 
koulutus, laitteiden hankki­
minen 
d) Terveys Äitien ja vastasyntyneiden Tällä hankkeella tuetaan 
terveyden tukeminen äitien ja lasten hoitojärjestel 
(9 miljoonaa ecua) mää osallistumalla koulu­
tusohjelmiin, infrastruktuu­
rien ja hallinnon kehittämi­
seen 
12 
Lisäksi 80 prosenttia riskipääomista (eli 20 miljoonaa ecua) on sidottu Marokon pienten 
ja keskisuurten yritysten esittämiin hankkeisiin, ensisijaisesti eurooppalaisten toimijoiden 
kanssa yhteistyöhön osallistumisen osana toteutettaviin hankkeisiin. 
Euroopan investointipankin omista varoista myönnettävät lainat (220 miljoonaa ecua) on 
sidottu maataloutta (kehittäminen, luotonanto) ja infrastruktuureja (sähkö, vesi) 
koskeviin toimiin. Analysoitavana olevien hankkeiden myötä voidaan vuonna 1995 sitoa 
kaikki varat, joista 14 prosenttia on teollisuuden puiteluoton muodossa. 
Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 72 prosenttia, joista 16 prosenttia oli 
maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 68 prosenttia, joista 12 
prosenttia oli maksettu. 
3. Arviointi 
Rahoituspöytäkirjojen täytäntöönpano kehittyi yleisesti ottaen myönteisesti vuonna 1993. 
Maksusitoumusten määrä oli todellakin tyydyttävä, mutta sitä vastoin maksujen määrä oli 
vähäinen. Tämä hitaus selittyy pääasiassa Marokon peräkkäisillä hallituksenvaihdoksilla, 
joiden vuoksi vuoden 1993 marraskuun ja vuoden 1995 helmikuun välisenä aikana, eli 16 
kuukauden aikana, talousministerin (Ordonnateur National) paikalla oli peräkkäin kolme eri 
henkilöä. Toisaalta maksujen vähäisyys johtuu tiettyjen tarjouspyyntöjen huonoista tuloksista 
(tieteellis-tekninen tiedekunta, tieteellinen tutkimustyö), minkä vuoksi maksumäärärahojen 
tavanomaiseen tasoon ei päästy. 
2.3. TUNISIA 
1. Kolme ensimmäistä rahoituspöytäkirjaa 
13 
Kolmen ensimmäisen rahoituspöytäkirjan budjettivaroista (208 miljoonaa ecua) sidottiin 100 
prosenttia ja niistä maksettiin 89 prosenttia. 
Euroopan investointipankin omista varoista myönnettävistä lainoista (251 miljoonaa ecua) 
sidottiin 100 prosenttia ja niistä maksettiin 87 prosenttia. 
2. Neljäs pöytäkirja 
Vuodelle 1994 hyväksytyt budjettivarat olivat 13 miljoonaa ecua 116 miljoonan ecun 
kokonaismäärästä, ja ne liittyivät seuraaviin hankkeisiin: 
Ala Hanke Kuvaus 
a) Maaseudun kehittäminen Sejnanen maaseudun kehittä Tavoitteena on vakauttaa 
minen -Vaihe II tulot, lujittaa nykyistä kas-
(5 miljoonaa ecua) vattajajärjestöä ja antaa 
kasvattajille hallintoka-
pasiteetti, jolla he voivat 
taata preerioiden ja osittain 
voimaperäisen kasvatusjär­
jestelmän jatkuvuuden 
Mäkipadot Vesivarastojen (kolme pa-
(3 miljoonaa ecua) toa) luominen moninaiseen 
käyttöön: kastelu, pohja-
vesikerrosten täyttäminen ja 
suojautuminen tulvilta 
14 
b) Teollisuus Tekninen apu 
laadun edistämiseksi Tu­
nisiassa 
(5 miljoonaa ecua) Hankkeella toteutetaan usei­
ta toimia, jotka koskevat Tu 
nisian hallinnossa ja toi­
mielimissä toimivien henki­
löiden tuntemuksen lisää­
mistä ja koulutusta sekä 
laatua ja infrastruktuurien 
kehittämistä koskevan jär­
jestelmän käyttöön ottami­
seen tarvittavaa koulutusta 
ja teknistä apua. 
Euroopan investointipankin hallinnoimista riskipääomista (15 miljoonaa ecua) sidottiin 47 
prosenttia, jäljelle jäävä summa on käytettävä vuodesta 1995 alkaen. Näitä varoja käytetään 
Tunisian yritysten oman pääoman tukemiseen eri paikallisten rahoituslaitosten kautta. 
Euroopan investointipankin omista varoistaan myöntämistä lainoista, eli 168 miljoonasta 
ecusta, sidottiin 94 prosenttia (23 prosenttia vuoden 1994 aikana) jaoteltuna seuraavasti: 
- 49 prosenttia taloudellisiin infrastruktuureihin (vesivarojen ja tiedotusvälineiden käyttöön 
ottaminen) 
- 41 prosenttia teollisuudenaloille (teollisuuden puiteluotot ja teollisuusalueiden perustaminen) 
ja matkailualalle (puiteluotto). 
Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 65 prosenttia, joista 61 prosenttia oli 
maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista 94 prosenttia oli sidottu, joista 16 
prosenttia oli maksettu. 
3. Arviointi 
15 
Rahoituspöytäkirjojat pantiin Tunisiassa täytäntöön kokonaisuudessaan täysin tyydyttävästi 
sekä maksusitoumusten että maksujen osalta. 
Tunisian viranomaiset ja pöytäkirjojen mukaisesti toteutettujen hankkeiden toteuttamisesta 
vastaavat yksiköt osoittivat loistavat kykynsä sekä teknisessä toteutuksessa että 
varainhoidossa. Myös uusien hankkeiden pohjana oli yleensä erittäin hyvälaatuiset asiakirjat. 
Maatalouden ja taloudellisen kehityksen aloilla vuoden 1994 lopulla aloitetun hankkeiden 
valmistelun myötä voidaan vuoden 1995 lopulla sitoa lähes kaikki neljännen pöytäkirjan 
varat. 
MASHRAQ-ALUE 
2.4 EGYPTI 
1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa 
Budjettivaroista (403 miljoonaa ecua), joista sidottiin 98 prosenttia, maksettiin 71 prosenttia 
ja Euroopan investointipankin omista varoista (485 miljoonaa ecua) sidottiin 99 prosenttia ja 
maksettiin 81 prosenttia. 
2. Neljäs pöytäkirja 
Budjettivaroista hyväksyttiin 72,7 miljoonaa ecua vuodelle 1994 jäljempänä esitettyihin 
hankkeisiin (budjettivaroja yhteensä: 258 miljoonaa ecua): 
Ala Hanke Kuvaus 
a) Maatalouden kehittäminen Egyptin hallituksen tukemi-
Eläinlääkintäpalveluja nen (luotto-ohjelma, koulu-
koskevat ohjelmat tus, lainsäädännöllinen apu) 
(20 miljoonaa ecua) 
b) Ympäristö, väestöntutki- Sainte Catherinen suojelu- Ohjelman tarkoituksena on 
mus alueen kehittämishanke suojella ympäristöä ja Sainte 
(6 miljoonaa ecua) Catherinen luostarin alueen 
matkailukohteita 
Väestöntutkimusohjelman Ehkäisyvälineiden 
tukeminen Niilin laaksossa toimittaminen, tekninen apu, 
Kairosta etelään koulutus 
(10 miljoonaa ecua) 
c) Talousuudistus Pankkialan uudistus. Egyptin Tällä hankkeella toteutetaan 
keskuspankin tukeminen teknistä apua ja koulutusta 
( 11,7 miljoonaa ecua) koskevia toimia, joiden ta­
voitteena on parantaa Egyp­
tin keskuspankin tehokkuutta 
Yksityisen sektorin Laadun parantaminen, 
kehittämisohjelma markkinointimenetelmät, 
(25 miljoonaa ecua) investointien edistäminen 
Lisäksi budjettivaroista kirjattiin 8,8 miljoonaa ecua Euroopan investointipankin kahden 
hankkeen, ANSDK Steel Plant ja yleiskattava CIB-laina, korkotuen kattamiseen. 
Euroopan investointipankin hallinnoimista riskipääomista (16 miljoonaa ecua) sidottiin 38 
prosenttia. 
A> 
Euroopan investointipankin omat varat (310 miljoonaa ecua) sidottiin energia-alan 
(sähkönvälitys) ja teollisuuden hankkeisiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. 
Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 58 prosenttia, joista 4 prosenttia oli maksettu. 
Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 55 prosenttia ja maksettu 20 prosenttia. 
3. AryjjoMiti 
Rahoitus- ja tekninen yhteistyö Egyptin kanssa kehittyi hyvin suotuisasti vuoden 1994 aikana. 
Itse asiassa useissa vuonna 1994 sidotuissa uusissa hankkeissa aloitetaan toiminta vuoden 1995 
ensimmäisen puoliskon aikana. Maksuvauhti nopeutui vuonna 1994, koska puiceluottoihin 
liittyvät toimet toteutettiin (elintarvikeala, maatalouden puiteluotto). 
Kaikki nämä hankkeet valittiin huolellisesti Egyptin talousuudistusohjehnan tukemiseksi ottaen 
huomioon ehdotukset uudesta kumppanuussopimuksesta, josta parhaillaan neuvotellaan. 
Yhteisö sitoutui tukemaan Egyptin kansantalouden talousuudistuksia tämän siirtymäkauden 
aikana, mutta myös tukemaan aloitteita, joilla pyritään supistamaan uudistusohjelmasta 
erityisesti epäsuotuisimmassa asemassa olevien väestönosien tasolla aiheutuvia sosiaalisia ja 
taloudellisia kuluja. 
2.5. ISRAEL4 
1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa: 
Euroopan investointipankin lainoista (133 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja 
maksettiin 95 prosenttia. 
A AINOASTAAN EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN LAINAT. 
18 
2. Neljäs pöytäkirja 
Yhteensä 82 miljoonan ecun summasta 34 miljoonaa ecua oli sidottu jo vuonna 1993 Israelin 
kehityspankille pienten ja keskisuurten yritysten edistämiseen myönnettyihin yleiskattaviin 
lainoihin ja 25 miljoonaa ecua myönnettiin vuonna 1994 Sorekin jätevedenpuhdistamon 
rakentamiseen. 
3. Arviointi 
Israelin kehitystason huomioon ottaen se saa lainoja ainoastaan Euroopan investointipankin 
omista varoista. Vaikka nämä lainat ovatkin tehokkaita, niiden vaikutus Israelin 
kansantalouteen on väistämättä vähäinen. 
2.6. JORDANIA 
1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa 
Budjettivarat (85 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan ja niistä maksettiin 80 prosenttia. 
Euroopan investointipankin lainojen määrä oli yhteensä 128 miljoonaa ecua, joista 118 
miljoonaa ecua oli Euroopan investointipankin omista varoista ja 10 miljoonaa ecua 
erikoislainoja. Ne sidottiin ja maksettiin kokonaan. 
2. Neljäs pöytäkirja 
Vuonna 1994 sidottujen, jäljempänä esitettyihin hankkeisiin tarkoitettujen budjettivarojen 
määrä oli 4,1 miljoonaa ecua (budjettivarat yhteensä: 46 miljoonaa ecua): 
FI/01B/95/055200O0.PO0 (FR) 
/ 
Ala Hanke Kuvaus 
a) Infrastruktuuri Tutkimus "Aqaba Railway Tutkimus Jordanian rauta-
Corporation" :ista tieverkoston 
(0,25 miljoonaa ecua) nykyaikaistamisesta 
b) Koulutus Opettajien koulutus Tämän hankkeen tavoitteena 
(3,9 miljoonaa ecua) on parantaa opetuksen 
laatua, erityisesti peruskou-
| | luopetuksen osalta 
Lisäksi budjettivaroista 2,01 miljoonaa ecua käytetään Euroopan investointipankin 
vesihuoltoalalle myöntämän lainan korkotukeen. 
Riskipääomista (2 miljoonaa ecua) 100 prosenttia sidottiin pienten ja keskisuurten yritysten 
edistämiin hankkeisiin. Varat sidottiin "Industrial Development Bank":in käyttöön asetetun 
puiteluoton muodossa. 
Vuoden 1994 lopulla Euroopan investointipankki oli sitonut 58 prosenttia pöytäkirjassa 
määrätyistä omista varoistaan (80 miljoonaa ecua) liikenteen infrastruktuureihin ja 
vesihuoltoon liittyviin toimiin sekä teollisuuden ja matkailualan puiteluottoon. 
Vuoden 1994 lopulla neljännen pöytäkirjan budjettivaroista oli sidottu 85 prosenttia, joista 38 
prosenttia oli maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 58 prosenttia, 
mutta tässä vaiheessa yhtään maksua ei oltu suoritettu. 
3. Arviointi 
Yhteisön yhteistyö kehittyi vuonna 1994 rauhanprosessin sekä Euroopan unionin ja Jordanian 
välisen kumppanuussopimuksen neuvottelemiseksi käytyjen alustavien keskustelujen 
yhteydessä. 
io 
Rahoitusyhteistyöstä saatiin tyydyttävät tulokset, tosin perinteisin viivästyksin, jotka johtuivat 
siitä, että Jordanian viranomaiset eivät ymmärtäneet yhteisön menettelyjä. 
2.7. LIBANON 
1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa 
Budjettivaroista (46 miljoonaa ecua), joista sidottiin 98 prosenttia, maksettiin 51 prosenttia 
ja Euroopan investointipankin omista varoista (107 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia 
ja maksettiin 46 prosenttia. 
2. Neljäs pöytäkirja 
Koska vuonna 1993 budjettivaroista sidottiin suuria määriä, yhtään uutta maksusitoumusta ei 
tehty vuonna 1994, jolloin erityisesti sotakorvausten arviointityötä ja Libanonin viranomaisille 
annettavaa teknistä apua koskevien hankkeiden toteuttaminen aloitettiin. 
Euroopan investointipankin omat varat (45 miljoonaa ecua) sidottiin sähköalan uudistamista, 
Beirutin satamaa ja vedenpuhdistusta koskeviin hankkeisiin. 
Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista (24 miljoonaa ecua) oli sidottu 71 prosenttia, joista 12 
prosenttia oli maksettu, ja Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 42 
prosenttia, mutta yhtään maksua ei oltu vielä suoritettu. 
3. Arviointi 
Libanonissa, jossa aloitetaan hyvin tärkeä taloudellinen ja sosiaalinen jälleenrakennusvaihe 17 
vuotta kestäneen sodan jälkeen, on osoitettu, että myönnettyä tukea kyetään käyttämään siellä 
hyväksi. 
21 
Yhteisö oli ensimmäisenä auttamassa Libanonia tässä jälleenrakennusprosessissa ja nyt 
yhteisö antoi ensimmäisenä lainaa kansalliseen jälleenrakennussuunnitelmaan. 
Todelliset ongelmat (erityisesti Euroopan investointipankin rahoittamien 
infrastruktuurihankkeiden) täytäntöönpanossa koskevat Libanon hallinnon uudistamista ja 
sitä, miten hallintoviranomaisten mahdollisuuksia hoitaa jälleenrakennusohjelmia voitaisiin 
lujittaa. Tämän vuoksi Libanonin viranomaisille annettavaa teknistä apua koskeva hanke, joka 
kestää 3 vuotta, eli yhtä kauan kuin perusinfrastruktuurin uudistamisvaihe, on varmastikin 
Libanonin hallitukselle yksi kaikkein hyödyllisimmistä hankkeista. 
2.8. SYYRIA 
1. Kaksi ensimmäistä rahoituspöytäkirjaa f 1977 - 199H 
Kahden ensimmäisen pöytäkirjan budjettivarat (59 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan ja 
niistä maksettiin 80 prosenttia. 
Euroopan investointipankin omista varoista myöntämät lainat (98 miljoonaa ecua) sidottiin 
kokonaan ja niistä maksettiin 81 prosenttia. 
2. Kolmas ja neljäs rahoituspöytäkirja 
Euroopan parlamentti hyväksyi kolmannen ja neljännen rahoituspöytäkirjan myöhässä 
(kolmas pöytäkirja tuli voimaan tammikuussa 1993 ja neljäs huhtikuussa 1994). 
Kolmannen ja neljännen rahoituspöytäkirjan budjettivaroista (79 miljoonaa ecua) sidottiin 
vuonna 1994 17,5 miljoonaa ecua hankkeisiin seuraavasti: 
2J. 
Ala Hanke Kuvaus 
a) Infrastruktuuri Sähköalan kehittäminen Tällä hankkeella: 
(11 miljoonaa ecua) - parannetaan valtion säh­
köyhtiön hallintoa; 
- koulutetaan toimihenkilöi­
tä; 
- tehdään tutkimus kansalli­
sesta jakelukeskuksesta; 
- tehdään tutkimus "Master 
Plan":istä 
b) Talousuudistus Pankkialan tukiohjelma - Syyrian kaupallisen pankin 
(4,5 miljoonaa ecua) nykyaikaistaminen 
- Syyrian keskuspankin ny­
kyaikaistaminen 
c) Väestöntutkimus Väestöntutkimus ja per- Tähän Yhdistyneiden 
hesuunnittelu Kansakuntien väestörahaston 
(2 miljoonaa ecua) kanssa yhdessä rahoitettuun 
hankkeeseen kuuluu väes­
tönlaskenta, valtion tilasto­
toimiston tukeminen ja per-
hesuunnittelualan toimet. 
Tässä voidaan myös mainita korkotukeen kirjatut 12,9 miljoonaa ecua (eurooppalaisen 
koulutushankkeen välittäminen). 
Kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan sisältyviä Euroopan investointipankin lainoja (225 
miljoonaa ecua) ei ole vielä käytetty. Ne oli pääosin tarkoitettu sähkönjakeluverkoston 
parantamisen, tieliikennealan ja maaseudun puhelinverkoston rahoittamiseen. 
2J 
Vuoden 1994 lopulla kolmannen pöytäkirjan budjettivaroista (36 miljoonaa ecua) oli sidottu 
94 prosenttia, joista 2 prosenttia oli maksettu, ja neljännen pöytäkirjan budjettivaroista (43 
miljoonaa ecua) oli sidottu 12 prosenttia. 
3. Arviointi 
Euroopan unionin ja Syyrian välinen yhteistyö oli hyvin vilkasta vuonna 1994. Neljännen 
pöytäkirjan hyväksymisen jälkeen (joulukuussa 1993) Syyria ja valtuuskunta aloittivat useita 
tutkimuksia hankkeiden valmistelemiseksi. Kun kaikki nämä tutkimukset saatiin valmiiksi, 
vuonna 1994 oli mahdollista sitoa lähes kaikki kolmannen ja neljännen pöytäkirjan 
budjettivarat (vesihuolto, pankkiuudistus, sähköalan kehittäminen, väestöntutkimus) ja 
valmistella vuodelle 1995 jääneitä maksusitoumuksia (matkailu, Business Center-liikekeskus, 
hallintoalan koulu). 
Paikallishallinnon jäykkyydestä huolimatta hyvin tyydyttävät tulokset liittyivät Syyrian 
kiinnostukseen avata taloutensa ja nykyaikaistaa sen rakenteita sekä Euroopan haluun osoittaa 
pitkän välikauden jälkeen kiinnostusta Syyrian kanssa tehtävään yhteistyöhön samoin kuin 
rauhanprosessin tukemiseen. 
Vaikka hankkeiden toteuttamisen nopeuden suhteen jäi vielä parannettavaa, vuonna 1994 
havaittiin, että läheiset ja sovinnolliset suhteet toimijoiden (paikallishallinto ja komissio) 
välillä ovat ensiarvoisen tärkeät yhteistyön tehokkuuden kannalta. 
III. RAKENTEELLINEN MUKAUTTAMINEN 
Niiden eteläisten ja itäisten Välimeren maiden, jotka toteuttavat rakenteellista mukauttamista 
koskevan ohjelman, talousuudistusten tukemiseen tarkoitetun 300 miljoonan ecun erityisen 
tukimäärän myöntäminen on uutta neljänsissä rahoituspöytäkirjoissa. 
24 
Rajallinen osa näiden maiden kanssa tehtyjen neljänsien rahoituspöytäkirjojen varoista voidaan 
lisätä tähän tukimäärään määrättyihin varoihin. 
Yhteisö antaa tukea rahoittamalla tuontia sekä tukiohjelmiin sidottua teknistä apua 
makrotalouden alalla ja talouden eri osa-alueilla koskevia yleisiä tai alakohtaisia ohjelmia. 
Tuontia koskevien ohjelmien myötä perustettuja vastaavuusrahastoja käytetään sellaisten 
toimien rahoittamiseen. joUla pyritään lieventämään mukauttamisprosessin kielteisiä sosiaalisia 
vaikutuksia. 
Varojen jakamisesta tukikelpoisten maiden kesken päätettiin rakenteellista epätasapainoa ja 
pitkän aikavälin kehitystarvetta osoittavien parametrien perusteella. 
Vuonna 1994 sidottiin 300 miljoonan tukimäärästä 220 miljoonaa ecua (katso taulukko 
jäljempänä): 
YHTEISÖN TUKI ETELÄISTEN JA ITÄISTEN VÄLIMEREN ALUEEN 
MAIDEN RAKENTEELLISEEN MUKAUTTAMISEEN 
MAKSUSITOUMUKSET VUODEN 1994 LOPULLA 
ALGERIA 55 
MAROKKO 
TUNISIA 
JORDANIA 
VARAUS 
YHTEENSÄ Erityinen tukimäärä 
15 
60 
40 
65 
80 
300 Pöytäkirjassa mää­
rätyn tuen määrä 
70 
20 
-
15 
50 YHTEENSÄ 
80 
40 
80 
25 
Ohjelmien vaikutusta on vielä ennenaikaista arvioida tyhjentävästi, mutta voidaan kuitenkin 
todeta, että nämä ohjelmat ovat myötävaikuttaneet talousuudistusten toteuttamiseen, 
ulkopuolisen rahoituksen tarpeen supistumiseen ja sosiaalimenojen lisäämiseen 
epäsuotuisimmassa asemassa oleville väestönosille. 
Algeria saa 70 miljoonaa ecua sosiaaliset näkökohdat huomioon ottavaa asuntotuotantoa 
koskevan uudistusohjelmansa tukemiseen. Tuki toteutetaan alakohtaisena ohjelmana, jonka 
mukaisesti tuodaan sosiaaliset näkökohdat huomioon ottavan asuntotuotannon toteuttamiseksi 
tarvittavia rakennusaineita ja -välineitä; vastaavuusrahastoja käytetään sosiaaliset näkökohdat 
huomioon ottavan asuntotuotannon elinkelpoisuutta koskevien toimien rahoittamiseen. 
Ensimmäinen 35 miljoonan ecun erä maksettiin helmikuussa 1994. Ohjelman voidaan katsoa 
olevan käynnissä, vaikka toteuttaminen onkin viivästynyt etenkin Algerian erityisten 
olosuhteiden vuoksi. 
Marokko saa yhteisön tukea rakenteellista mukauttamista koskevaan ohjelmaansa 80 
miljoonan ecun verran. Vastaavuusrahastoja käytetään talousarviomenojen lisäämiseen terveys-
ja opetusalalle. Ensimmäinen 50 miljoonan ecun erä maksettiin joulukuussa 1993. Sen ennuste 
on laajalti myönteinen niin talousuudistuksen kuin talousarviosta annettavan tuen osalta 
(vastaavuusrahastoista myönnetyt määrärahat on käytetty, kohdealojen kehitystä kuvaavat 
osoittimet olivat jatkuvassa kasvussa vertailujakson aikana). Toinen erä maksettiin vuoden 
1994 lopulla. 
Tunisia oli ensimmäinen maa, joka sai yhteisön tukea rakenteellista mukauttamista koskevaan 
ohjelmaansa. Tämä rahoitusosuus maksettiin kokonaan 31 päivänä joulukuuta 1993. 
Vastaavuusrahastoista rahoitetaan ohjelmia työpaikkojen luomiseksi. Yhteisön 
rahoitusosuudella on voitu pitää nämä ohjelmat kunnioitettavalla tasolla. 
Talousuudistusten toteuttaminen on ollut täysin tyydyttävää, ja lisäksi sosiaaliset osoittimet 
ovat parantuneet. 
26 
Jordanian talousuudistusohjelmaa tuettiin 50 miljoonalla eculla (joista 40 miljoonaa ecua 
mukauttamistukea) vuosina 1992 ja 1993. Ajanjaksolle 1994/1995 yhteisö maksoi (joulukuussa 
1994) 30 miljoonaa ecua (joista 25 miljoonaa ecua mukauttamistukea) talousuudistusohjelmien 
tukemiseen. Vastaavuusrahastojen kohteena ovat opetus- ja terveysmenot. 
27 
VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIA MAITA KOSKEVA YHTEISTYÖ 
Vuonna 1994 uudistetussa Välimeren politiikassa, siihen liittyvässä neuvoston asetuksessa (24 
päivänä kesäkuuta 1992 annettu asetus (ETY) 1763/92) ja Välimeren alueen kolmansia maita 
koskevan yhteistyön ensisijaisilla tukialoilla jatkettiin jo käynnissä olevia toimia ja aloitettiin 
budjettivaroin ja Euroopan investointipankin omin varoin rahoitettuja uusia hankkeita. 
I. BUDJETTIVARAT: 
Viimeksi kuluneena vuotena budjettivarojen määrä oli 65 miljoonaa ecua 
maksusitoumusmäärärahoina ja 44,66 miljoonaa ecua maksumäärärahoina. 
Sen jälkeen, kun uudistettua Välimeren politiikkaa alettiin harjoittaa heinäkuussa 1992, 
määrärahoja on sidottu 165,05 miljoonaa ecua ja niistä on maksettu 65,47 miljoonaa ecua, 
eli 40 prosenttia sidotuista määristä. 
Komission talousarviosta (katso liitteenä oleva luettelo) 31 päivään joulukuuta 1994 mennessä 
rahoitetut hankkeet, ohjelmat ja toimet jakautuvat ensisijaisten alojen mukaan seuraavasti: 
Ympäristö 22 prosenttia 
Hajautettu yhteistyö 48 prosenttia 
Väestöntutkimus 6 prosenttia 
Kulttuuri - Viestintä 2 prosenttia 
Koulutus - Opetus 5 prosenttia 
Rauhanprosessi 3 prosenttia 
Riskipääomat 5 prosenttia 
Mikrotason toiminta 9 prosenttia 
Tammikuun 1 päivän ja 31 päivän joulukuuta 1994 välisenä aikana hyväksyttiin jäljempänä 
lueteltu rahoitus: 
Ympäristö: 
28 
Euroopan investointipankin "Tunisian rannikkokaupunkien viemäröinti" -hankkeen toisen 
vaiheen korkotukeen kirjattiin 6,36 miljoonaa ecua. 
Hajautettu yhteistyö: 
Pilottivaiheista saatujen tyydyttävien tulosten perusteella seuraavia toimia vakautettiin: 
Med Urbs (8,9 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden pai­
kallisyhteisöjen ja Euroopan yhteisön paikallisyhteisöjen välisen 
yhteistyön tukeminen ; 
Med Campus (8,9 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden 
yliopistojen ja Euroopan yhteisön yliopistojen välisen yhteistyön 
tukeminen ; 
Med Media (6,1 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden ja 
Euroopan yhteisön tiedotusvälineiden tukeminen ; 
Med Avicenne (7,39 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden ja 
Euroopan yhteisön tutkimuskeskusten tukeminen. 
Kaikilla näillä ohjelmilla pyritään kehityshankkeisiin osallistuvien toimijoiden välisiä 
yhteistyöverkkoja perustamalla luomaan tai lujittamaan suhteita, ei ainoastaan yhteisön ja sen 
Välimeren etelä- ja itärannoilla olevien kumppanien muiden kuin kaupallisten yhtiöiden 
välillä, vaan myös sen kumppanien muiden kuin kaupallisten yhtiöiden välillä keskenään. 
VUONNA 1993 "MED INVEST' -OHJELMALLA ALOITETTUA TOIMINTAA JATKETTIIN VUONNA 1994. MED 
INVEST:ILLÄ TUETAAN PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN JA EUROOPAN YHTEISÖN VÄLISTÄ 
YHTEISTYÖTÄ. 
3 
Alueellinen yhteistyö: 
Komissio hyväksyi tällaisen yhteistyön rajoissa hankkeen eurooppalais-arabialaisen 
hallintoalan koulun perustamiseksi (8,3 miljoonaa ecua), joka on ensimmäinen eurooppalais-
arabialaisten suhteiden pohjalta virallisesti perustettu laitos. Tässä laitoksessa, joka sijoitetaan 
Granadaan, otetaan käyttöön merkittävä arabimaiden hallintoalan koulutusohjelma ja samalla 
koulutetaan korkean tason eurooppalaisia ja arabimaiden virkamiehiä Euroopassa. 
Lisäksi useita toimia (4,5 miljoonaa ecua), joilla pyritään tukemaan rauhanprosessia, sidottiin 
kysynnän ja tarpeiden mukaan ja erityisesti Eurooppa-Lähi-Itä -kumppanuuteen perustuvaan 
taloudellista kehitystä koskevaan hankkeeseen, joka on suunnattu erityisesti pienille ja 
keskisuurille yrityksille. 
Tässä kohdassa voidaan mainita myös noin 60 mikrotason tointa (3,7 miljoonaa ecua), jotka 
koskevat teknistä apua, tutkimuksia, myynnin edistämistä, koulutusta (seminaarit, 
keskustelufoorumit, tapaamiset, julkaisut ...). 
II. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN OMAT VARAT 
Vuoden 1994 lopulla hyväksyttiin yhdeksän "pöytäkirjan ulkopuolista" tointa, joissa tukea 
annettiin yhteensä 612 miljoonaa ecua suunnitelluista 1 800 miljoonasta ecusta. 
Neljään aiempina vuosina (1992 ja 1993) jo hyväksyttyyn hankkeeseen lisättiin vuonna 1994 
toimet seuraavasti: 
- Ympäristö, kolme lainaa (3 prosentin korkotuki) 
a) "Sorek Sewage Treatment" (10 miljoonaa ecua) noin kahdeksan kilometriä Jerusalemista 
länteen sijaitsevan jätevedenpuhdistamon rakentaminen ja viemäriverkoston liitokset; 
30 
b) "Antalya Sewerage" (35 miljoonaa ecua) jäteviemäriverkoston ja jätevedenpuhdistamon 
rakentamiseen Antalyan kaupunkiin; 
c) "Tunisian rannikkokaupunkien viemäröinti" (25 miljoonaa ecua - vaihe II). Laina, kahden 
puhdistamon (Grand Tunis ja Médénine) rakentamisen ja laajentamisen rahoittamiseksi ja 
Menzelin, Bourgiban, Soussen, Monastirin, Kelibian, M'Sakenin ja Médéninen kaupunkien 
viemäriverkoston tukemiseksi. 
Lentokenttien infrastruktuurien alalla myönnettiin 80 miljoonan ecun laina Beirutin 
(Libanon) kansainvälisen lentokentän kahden uuden kiitoradan, yhden matkustajaterminaalin 
ja siihen liittyvien julkisten ja teknisten laitteistojen rakentamiseen tai laajentamiseen. 
Lopuksi Euroopan yhteisön ja Marokon välisen sähkön vhteenkvtkettàvwden rahoittamiseen 
myönnettiin 80 miljoonan ecun laina; tässä tapauksessa Euroopan sähköverkkoa pyritään 
jatkamaan Marokkoon 30 kilometrin pituisella merenalaisella kaapelijärjestelmällä, joka 
kulkee Gibraltarin salmen alitse, ja lujittamaan Marokon sähkönvälitysverkostoa. 
PÄÄTELMÄ 
Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa toteutettavan rahoitus- ja teknisen yhteistyön 
tilanne oli kokonaisuudessaan myönteinen vuonna 1994, vaikka poliittinen epävarmuus vielä 
tänä vuonna vaikuttikin erityisesti Algerian kanssa tehtyyn yhteistyöhön. 
Erityisen rohkaisevaa oli useiden hajautettua yhteistyötä koskevien ohjelmien menestys. Ne 
vastasivat selkeästi tarpeita, ja niissä korostui erilaisten muiden kuin kaupallisten yhtiöiden 
toimijoiden merkitys toimijoina yhteistyössä Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa. 
31 
Liiteluettelo 
1. Pöytäkirjojen rahoituksellinen täytäntöönpano 
2. Pöytäkirjojen alakohtainen täytäntöönpano 
Pohjoiset Välimeren maat 
Eteläiset ja itäiset Välimeren maat 
3. Välimeren alueen kolmansia maita koskeva yhteistyö 
Budjettivarat 
Euroopan investointipankki 
32 
KOLMEN ENSIMMÄISEN PÖYTÄKIRJAN RAHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO KOKONAISUUDESSAAN 
1978- 1991 TALOUSARVIO 
YHTEENSÄ Maksusitoumul< Maksut YHTEENS 
Arvo Arvo o/ /o Euroopan investointipankki 
Maksusitoumul' Maksut 
Arvo % Arvo o/ /o PÖYTÄKIRJA KOKONAISUUDESSA/5 
YHTEENSÄ Maksusitoumukse Maksut 
Arvo % Arvo % 
Kypros 
Malta 
Turkki 
Välisumma pohjoisten Vä 
Algeria 
Marokko 
Tunisia 
Välisumma Maghreb-mai 
Egypti 
Jordania 
Libanon 
Syyria 
Välisumma Mashrek-maii 
Israel 44 38,6 
38,5 38,5 
590 590 
672,5 667,1 
144 
356 
208 
708 
403 
85 
46 
95 
629 393 
85 
45 
93 
616 100% 
99% 
126 88% 
354 99% 
208 100% 
688 97% 
98% 
100% 
98% 
98% 
98% 36,1 
22 
590 
648,1 
62 
297 
186 
545 
280 
68 
23 
48 
419 94% 
57% 
100% 
97% 
49% 
84% 
89% 
79% 
71% 
80% 
51% 
52% 
68% 92 
55 
115 
262 
360 
297 
250 
907 
492 
118 
107 
208 
925 
133 92 100% 63 
55 100% 43 
115 100% 115 
262 '100% 221 
360 
297 
250 
907 
492 
118 
107 
98 
815 
133 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
47% 
88% 
100% 207 
232 
217 
656 
394 
118 
49 
79 
640 
127 78% 
100% 
84% 
58% 
78% 
87% 
72% 
80% 
100% 
46% 
81% 
79% 
95% 136 
93,5 
705 
934,5 
504 
653 
458 
1615 
895 
203 
153 
303 
1554 
133 130,6 
93,5 
705 
929,1 
486 
651 
458 
1595 
885 
203 
152 
191 
1431 
133 96% 99,1 
100% 65 
100% 705 
99% 869,1 
96% 269 
100% 529 
100% 403 
99% 1201 
99% 
100% 
99% 
63% 
92% 
100% 674 
186 
72 
127 
1059 
127 76% 
70% 
100% 
94% 
55% 
81% 
88% 
75% 
76% 
92% 
47% 
66% 
74% 
95% 
Välisumma Mashrek-maiden ja Israelin osalta 1058 948 90% 767 81% 1687 1564 1186 
Välisumma Maghreb- ja 1 1337 1304 98% 964 74% 1965 1855 94% 1423 77% 3302 3159 96% 2387 76% 
Välisumma Välimeren aid 2009,5 4579,1 228% 3540,1 77% 2227 6642 298% 5130 77% 4236,5 4088,1 96% 3256,1 80% 
l)maksusitoumukset yhteensä. 2)maksut/maksusitoumukset, mukaan lukien käytössä olevat maksusitoumukset 
KOLMEN ENSIMMÄISEN PÖYTÄKIRJAN RAHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO KOKONAISUUDESSAAN 
1991-1996 
Algeria 
Morroco 
Tunisia 
s/total Maghreb 
Egypte 
Jordanie 
Liban 
Syrie 
s/total Mashrek 
Israel 
s/total Mashrek &lsr 
s/total Med TOTAL BUDGET 
Engagements Paiements 
Valeur % Valeur % 
70 46 66% 15 33% 
218 157 72% 25 16% 
116 75 65% 46 61% 
404 278 69% 86 31% 
258 150 58% 6 4% 
46 39 85% 15 38% 
24 17 71% 2 12% 
43 5 12% 
371 211 57% 23 11% 
371 211 57% 23 11% 
775 489 63% 109 22% TOTAL BEI 
Engagements Paiements 
Valeur % Valeur % 
280 180 64% 15 8% 
220 150 68% 18 12% 
168 158 94% 25 16% 
668 488 73% 58 12% 
310 172 55% 35 20% 
80 46 58% 0% 
45 19 42% 0% 
115 0% 
550 237 43% 35 15% 
82 34 41% 30 88% 
632 271 43% 65 24% TOTAL TOTAL PROTOCOLE 
Engagements Paiements 
Valeur % Valeur % 
350 226 65% 30 13% 
438 307 70% 43 14% 
284 233 82% 71 30% 
1072 766 71% 144 19% 
568 322 57% 41 13% 
126 85 67% 15 18% 
69 36 52% 2 6% 
158 5 3% 0 0% 
921 448 49% 58 13% 
82 34 41% 30 88% 
1003 482 88 18% 
1300 759 58% 123 16%| 2075 1248 60% 232 19% 
C^ 
l)maksusitoumukset yhteensä. 2)maksut/maksusitoumukset, mukaan lukien käytössä olevat maksusitoumukset 
kTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO POHJOISTEN VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN OSAI 
ETY/POHJOISET VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANNET MAAT - (1978 - 1993) 
TOIMINTA- \lMMÄINEN PÖYTÄKMOiNEN PÖYTÄKIRJAKOLMAS PÖYTÄKIRJA 
ALUEET 
Miljoonaa ec 
h INFRASTRUKTUURIT, VESI 
(vedenotto ja-jakelu) 
2, VIEMÄRÖINTI YMPÄRISTÖ 
3, ENERGIA (lämpövoimalat, 
kaasun-ja sähkönjakelu) 
4, MAATALOUS, KALASTUS, METSÄTALOUS 
5, KAUPPA TEOLLISUUS, PALVELUT 
6, YHTEISTYÖ TIETEEN ALALLA 
7, KOULUTUS 
8, TERVEYS, ASUMISOLOSUHTEET 
9, RAKENTEELLINEN MUKAUTTAMINEN 
(kahdenvälinen osuus) 
10. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT 
11, YHTEENSÄ 105,2 
8,5 
7,6 
73,7 
0,0 195,0 % 
53,9% 
4,4% 
3,9% 
37,8% 
0,0% 100% oonaa ec 
68,9 
10,7 
77,0 
62,9 
5,0 
5,0 
0,0 
229,5 % 
30,0% 
4,7% 
33,6% 
27,4% 
2,2% 
2,2% 
0,0% 
100% oonaa ec 
127,0 
4,6 
89,0 
10,5 
15,0 
0,6 
6,3 
253,0 % 
50,2% 
4,2% 
5,9% 
0,2% 
2,5% 
100% YHTEENSÄ 
(1965/1993) 
Joonaa ec 
301,1 
19,0 
151,6 
5,0 
5,6 
0,0 
6,3 
677,5 % 
44,4% 
2,8% 
22,4% 
0,7% 
0,8% 
0,0% 
0,9% 
100% 
31.12.94 
EUROOPAN 
KAIKKI MAAT (1978-PÖYTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO POHJOISTEN 
VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN OSALTA INVESTOINTIPANKKI 
1994) 
OS TOIMINTA-
ALUEET 
1. INFRASTRUKTUURIT, VIEMÄRÖINTI, 
VESI (vedenottoja -jakelu) 
2. ENERGIA (lämpövoimalat, kaasun- ja 
sähkönjakelu) 
3. MAATALOUS, KALASTUS, 
METSÄTALOUS 
4. KAUPPA, TEOLLISUUS, PALVELUT 
5. KAIKKI LAINAT 
(teollisuudelle tai osittain teolliseen 
toimintaan) 
6. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT 
7. YHTEENSÄ ENSIMMÄINEN 
PÖYTÄKIRJA 
(1965/1983) 
Miljoonaa 
ecua 
36 
36 % 
100% 
100% TOINEN PÖYTÄKIRJA 
(1973/1988) 
Miljoonaa 
ecua 
44 
25 
69 % 
64% 
36% 
100% KOLMAS 
PÖYTÄKIRJA 
(1979/1993) 
Miljoonaa 
ecua 
(D 
40 
10 
27 
80 
157 % 
25% 
6% 
17% 
51% 
100% YHTEENSÄ 
(1965/1993) 
Miljoonaa 
ecua 
120 
10 
27 
105 
262 % 
46% 
4% 
10% 
40% 
100% 
(1) josta ympäristön osuus on 7 miljoonaa ecua. 
PÖYTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO ETELÄISTEN JA ITÄISTEN 
ETY- KAIKKI MAAT (1978 -1994) 
^ 
^ TOIMINTA-
ALAT ENSIMMÄINEN PC 
(1978/1981) 
Miljoona ecu 
1. INFRASTRUKTUURIT, 
VESI (vedenotto ja -jakelu) 
2. VIEMÄRÖINTI, YMPÄRISTÖ 
3. ENERGIA (lämpövoimalat) 
kaasun- ja sähkönjakelu) 
4. MAATALOUS. KALASTUS, METSÄTALOUS 
5. KAUPPA. TEOLLISUUS, PALVELUT 
6. YHTEISTYÖ TIETEEN ALALLA 
7. OPETUS (1) 
8. TERVEYS. ASUMISOLOSUHTEET 
9. RAKENTEELLINEN MUKAUTTAMINEN (2) 
(kahdenvälinen osuus) 
10. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT 
11. YHTEENSÄ 85 
0 
60 
5 
0 
35 
34 
20 
61 
1 
0 
0 
6 
307 % 
28% 
0% 
20% 
2% 
0% 
11% 
11% 
7% 
20% 
0% 
0% 
0% 
2% 
100% TOINEN PÖYTÄKI 
(1981/1986) 
biljoona ecu 
34 
0 
27 
23 
0 
145 
75 
26 
41 
22 
0 
0 
22 
415 % 
8% 
0% 
7% 
6% 
0% 
35% 
18% 
6% 
10% 
5% 
0% 
0% 
5% 
100% KOLMAS PÖYTÄK 
(1986/1991) 
liljoona ecu 
44 
0 
56 
39 
0 
260 
143 
18 
44 
6 
0 
0 
5 
615 % 
7% 
0% 
9% 
6% 
0% 
42% 
23% 
3% 
7% 
1% 
0% 
0% 
1% 
100% NELJÄS PÖYTÄKI 
(1991/1996) 
liljoona ecu 
23 
0 
61 
15 
0 
136 
169 
4 
12 
19 
50 
0 
286 
775 % 
3% 
0% 
8% 
2% 
0% 
18% 
22% 
1% 
2% 
. 2% 
6% 
0% 
37% 
100% YHTEENSÄ 
(1978/1996) 
liljoona eci 
186 
0 
204 
82 
0 
576 
421 
68 
158 
48 
50 
0 
319 
2112 % 
9% 
0% 
10% 
4% 
0% 
27% 
20% 
3% 
7% 
2% 
2% 
0% 
15% 
100% 
( 1 ) Kohteena olevat hankkeet, ohjelmat tai koulutustoiminta sisältyvät asianomaiseen alaan. 
(2) "Rakenteellisen mukauttamisen" osuus on 300 miljoonaa ecua, joista 220 miljoonaa on jo sidottu. 
PÖYTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO ETELÄISTEN JA ITÄISTEN VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN OSALTA 
EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI - KAIKKI MAAT (1978 - 1994) 
TOIMINTA-
ALUEET ENSIMMÄINEN POY1 
(1978/1981) 
Miljoonaa ec 
1. INFRASTRUKTUURIT, 
VESI (vedenottoja -jakelu) 
2. VIEMÄRÖINTI - YMPÄRISTÖ 
3. ENERGIA (lämpövoimalat, 
kaasun-ja sähkönjakelu) 
4. MAATALOUS, KALASTUS, METSÄTALOUS 
5. KAUPPA, TEOLLISUUS, PALVELUT 
6. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT 
7. YHTEENSÄ 166,5 
0 
97 
20,5 
78 
0 
362 % 
46% 
0% 
27% 
6% 
22% 
0% 
100% TOINEN PÖYTÄKIRJA 
(1981/1986) 
oonaa ec 
136,5 
10 
201,5 
132 
120 
0 
600 % 
23% 
2% 
34% 
22% 
20% 
0% 
100% KOLMAS POYTAKIRJNELJAS PÖYTÄKIRJA 
(1986/1991) (1991/1996) 
oonaa ec 
97,5 
129 
188 
284 
187,5 
117 
1003 % 
10% 
13% 
19% 
28% 
19% 
12% 
100% oonaa ec 
337 
12 
127 
59 
224 
541 
1300 % 
26% 
1% 
10% 
5% 
17% 
42% 
100% YHTEENSÄ 
(1978/1996) 
ioonaa ec 
738 
151 
614 
496 
610 
658 
3265 % 
23% 
5% 
19% 
15% 
19% 
20% 
100% 
LÄHDE -.Euroopan investointipankin neljännesvuosi) 
1 
VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIA MAITA KOSKEVA YHTEISTYÖ 
Budjettivarat Coulukuu 1994) 
Toiminta-alat Maksusitoumukset (miljoonaa e 
1. Ympäristö 
1.1 Korkotuki (Euroopan investointipankin lainat) 19,95 
1.2. IMPHOS - kadmiumin poistaminen (fosfaatit) 1,10 
1.3. I.E.E. koulutus 0,53 
1.4. Viemäröintiprojekti Gazan alueella 15,00 
Yhteensä 1. 36,58 (22 %) 
2. Hajautettu yhteistyö 
2.1. CIHEAM 
2.2. MED-URBS 
2.3. MED-CAMPUS 
2.4. MED-INVEST 
2.5. MED-MEDIA 
2.6. MED-AVICENNE 
Yhteensä 2. 3,00 
22,32 
23,30 
10,00 
11,04 
8,82 
78,48 (48 %) 
3. Alueellinen yhteistyö 
3.1 Puitesopimus 0,5 
3.2 Väestö 10,50 
3.3 EURONEWS 3,00 
3.4 Riskipääomat 9,00 
3.5 Eurooppalais-arabialainen hallintoalan koulu 8,30 
3.6 Rauhanedistämishankkeet 4,45 
3.7 Mikrotaloudellisen tason toiminta * 14,24 
Yhteensä 3. 49,99 (30 %) 
KAIKKI YHTEENSÄ 165,05(100%) 
'Mikrotaloudellisen tason toiminta 
Tekninen apu 
Tutkimus 
Myynnin edistäminen 
Koulutus, seminaarit 3,18(22,3%) 
3,81 (26,8%) 
0,33 (2,3 %) 
6,92 (48,6 %) 
"^ 
I 
VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIA MAITA KOSKEVA YHTEISTYÖ 
Euroopan investointipankin omat varat (joulukuu 1994) 
Toiminta-alat Maksusitoumukset (miljoonaa e 
7. Ympäristö 
1.1 Jätevesien käsittely ja siihen liittyvä infrastruktuuri 40,0 
(Tartusin ja Latakian rannikkokaupungit Syyriassa) 
1.2. Tunisian rannikkokaupunkien viemäröinti 42,0 
1.3. Sorekin jätteiden käsittelylaitos Israelissa 10,0 
1.4. Antalyan viemäriverkosto ja jätteiden käsittelylaitos 35,0 
Yhteensä 1. 127,0(21%) 
2. Muut 
2.1. Televiestintä/Jordanian kansainvälinen verkko 45,0 
2.2. Beirutin lentokenttä Libanonissa 80,0 
2.3. Maghreb-maiden ja Espanjan välinen kaasuputki (/ 200,0 
2.4. Televiestintä/Marokon kansainvälinen verkko 80,0 
2.5. Marokon ja EU-maiden välinen sähkönjakeluyhteys 80,0 
Yhteensä 2. 485,0 (79 %) 
KAIKKI YHTEENSÄ 612,0 (100 %) 
"f O 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 151 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI il 
Luettelonumero : CB-CO-96-161-FI-C 
ISBN 92-78-02419-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg