EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.5.2017 COM(2017) 256 final 2017/0086(COD) Noudattamista koskeva paketti Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2017) 211 final}

{SWD(2017) 212 final}

{SWD(2017) 213 final}

{SWD(2017) 214 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Sisämarkkinat ovat yksi Euroopan keskeisistä saavutuksista ja Euroopan unionin talouden kannalta keskeinen tekijä. Sisämarkkinoiden ansiosta ihmiset, tavarat, palvelut ja pääoma voivat liikkua vapaammin, ja ne luovat näin kansalaisille, työntekijöille, kuluttajille ja yrityksille uusia mahdollisuuksia, jotka puolestaan näkyvät uusina työpaikkoina ja kestävänä kasvuna Euroopassa. Eurooppa-neuvosto on toistuvasti tuonut esiin tarpeen saattaa valmiiksi sisämarkkinat. Syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden saavuttaminen onkin yksi Junckerin komission kymmenestä prioriteetista yhdessä digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämisen kanssa. Tämä käsillä oleva aloite, jolla toteutetaan komission marraskuussa 2016 hyväksymässä sisämarkkinastrategiassa esitetty yksi keskeinen toimi, kokoaa nämä kaksi prioriteettia yhteen. Tavoitteena on hyödyntää täysimääräisesti kaikkia uusien digitaalisten välineiden tarjoamia etuja, jotta voidaan auttaa yrityksiä tarttumaan 500 miljoonan ihmisen muodostamien markkinoiden mahdollisuuksiin matkustaa, työskennellä ja opiskella missä tahansa EU-maassa. Kansalaisten ja yritysten tiellä on edelleen merkittäviä esteitä, jos nämä haluavat muuttaa toiseen EU-maahan tai myydä tuotteita tai tarjota palveluja toisessa EU-maassa. Merkityksellisen, paikkansapitävän ja ymmärrettävän tiedon löytäminen verkosta sekä hallinnollisten menettelyjen hoitaminen verkon kautta on ratkaisevan tärkeää niille, jotka haluavat hyödyntää sisämarkkinoiden tarjoamia etuja. Se on kuitenkin usein edelleen monimutkaista, aikaavievää ja kallista – jos se on edes mahdollista. Kansalaisten ja yritysten on noudatettava kansallisia sääntöjä aina matkustaessaan toiseen maahan tai työskennellessään, asuessaan tai harjoittaessaan liiketoimintaa toisessa maassa. Sen vuoksi on keskeisen tärkeää, että he saavat tietoa sovellettavista säännöistä, löytävät asianmukaiset neuvontapalvelut eivätkä kohtaa tarpeettomia esteitä asioidessaan kansallisten hallintoviranomaisten kanssa, jotta voidaan olla varmoja siitä, että he noudattavat asiaankuuluvia sääntöjä. Vaikka oman maan kansalaisille olisikin tarjolla mahdollisuus käyttää sähköisiä menettelyjä, tämä ei useinkaan ole mahdollista muista jäsenvaltioista tuleville EU:n kansalaisille. Yleisesti ottaen kaikki eurooppalaiset voivat saada merkittäviä etuja avoimesta, tehokkaasta ja osallistavasta julkishallinnosta, joka on suuntautunut kunnianhimoisesti sähköiseen hallintoon ja tarjoaa rajattomia, räätälöityjä, käyttäjäystävällisiä päästä päähän ulottuvia digitaalisia julkisia palveluja. Tällä on merkittävää vaikutusta kansalaisten elämään ja yritysten toimintaan sekä omassa maassa että valtioiden rajojen yli. Kansalaiset ja yritykset eivät kuitenkaan saa vielä täyttä etua digitaalipalveluista, joiden pitäisi olla saatavilla saumattomasti koko EU:ssa. Digitaaliteknologia olennaisena osana julkishallinnon nykyaikaistamista voi tarjota merkittäviä taloudellisia ja yhteiskunnallisia etuja kaikille Euroopan kansalaisille ja yhteiskunnalle kokonaisuudessaan. Hallinnon digitalisaatiokehitys on keskeinen tekijä sisämarkkinoiden onnistumisen kannalta. Yhteinen digitaalinen palveluväylä (Single Digital Gateway) vastaa näihin tarpeisiin. Sillä varmistetaan kaikkien EU:n kansalaisten ja yritysten mahdollisuus saada keskitetysti kaikkia tietoja, joita tarvitaan, kun käytetään oikeutta liikkuvuuteen EU:ssa. Palveluväylällä varmistetaan myös sähköisten menettelyjen hoitaminen syrjimättömästi (jos jokin hallinnollinen menettely on tietyn jäsenvaltion kansalaisten käytettävissä, sen olisi oltava myös muista jäsenvaltioista tulevien käyttäjien käytettävissä). Siinä myös velvoitetaan jäsenvaltiot luomaan täydet mahdollisuudet tärkeimpien ja yleisimpien hallinnollisten menettelyjen hoitamiseen sähköisesti. Aloitteessa kannustetaan voimakkaasti jäsenvaltioita omaksumaan kunnianhimoisia valtioiden rajat ylittäviä ja kansallisia sähköisen hallinnon strategioita, jotta EU:n kansalaiset ja yritykset voisivat hyödyntää täysimääräisesti käytettävissä olevaa uutta teknologiaa. Digitalisaatio onkin parantanut merkittävästi mahdollisuuksia lyhentää aikaa ja alentaa kustannuksia, jotka liittyvät tiedon hankkimiseen ja hallinnollisten menettelyjen hoitamiseen. Kansalaiset ja kuluttajat odottavat tänä päivänä julkishallinnon tarjoavan yhtä helppokäyttöisiä ja intuitiivisia verkkoratkaisuja kuin ne, joita on tarjolla yksityissektorilla. Nopeammat, edullisemmat ja käyttäjille paremmin suunnatut digitaaliset julkiset palvelut edistävät kilpailukykyä ja tekevät EU:sta houkuttelevamman paikan asumisen, työskentelyn ja investointien kannalta. Merkityksellisen, paikkansapitävän ja ymmärrettävän tiedon löytäminen verkosta sekä mahdollisuus hoitaa hallinnolliset menettelyt sähköisesti on ratkaisevan tärkeää sekä yksittäisten kansalaisten että yritysten kannalta. Yritykset käyttävät yleisesti huomattavan osan henkilöresursseistaan toiminnan harjoittamiseen vaadittujen sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen selvittämiseen. Suuret yritykset saattavat työllistää henkilöstöä, jonka tehtävänä on pelkästään kerätä tietoa ja hoitaa asiaankuuluvat menettelyt. Tämä saattaa muodostaa merkittävän esteen pk-yrityksille ja startup-yrityksille. Hiljattaisen tutkimuksen mukaan yritykset säästäisivät vuosittain 170 miljoonaa euroa, jos kahdeksan keskeistä menettelyä voitaisiin hoitaa täysin verkossa, myös valtioiden rajojen yli. Hiljattaisessa tutkimuksessa todettiin, että jos verkossa olisi saatavilla korkealaatuista tietoa helposti, yritykset voisivat säästää vuosittain 11–55 miljardia euroa, kun otetaan huomioon yhdeksän aihetta, joista yritykset tavallisesti etsivät tietoa ennen kuin ne laajentavat toimintaansa toiseen valtioon. Tietojen keruusta aiheutuvat kustannukset 28:n jäsenvaltion sisämarkkinoilla kasvavat nopeasti. Ne vaikuttavat suhteettomasti pienempiin yrityksiin ja estävät niitä usein tutkimasta kotimarkkinoiden ulkopuolisia mahdollisuuksia. Samoin kansalaisten on rajatylittävissä tilanteissa vaikeampi saada tarkkoja ja ajantasaisia tietoja käytännön aiheista, kuten siitä, miten voi rekisteröityä asukkaaksi, miten saa ammattipätevyytensä tunnustettua, miten voi ilmoittaa lapset kouluun, rekisteröidä auton tai saada eläkettä. Yritykset ja kansalaiset myös odottavat saavansa ja niillä on oikeus saada tietoja, jotka ovat tarkkoja, kattavia ja ajantasaisia. Vastaukset on saatava nopeasti ja niiden on oltava toimivia, jotta ne olisivat hyödyllisiä. Lisäksi tietojen saaminen eri kielillä on erityisen tärkeää rajat ylittävässä toiminnassa. Sovellettavia vaatimuksia koskevien selkeiden ja kattavien tietojen löytäminen on vasta ensimmäinen vaihe. Vaatimusten noudattamisen edellytyksenä on hallinnollisten menettelyjen hoitaminen. Keskeisten menettelyjen digitalisointi vähentää noudattamiseen liittyviä kustannuksia ja parantaa sovellettavien sääntöjen noudattamisastetta. EU:n kansalaisten ja yritysten raportoimiin erityisiin käytännön esteisiin on puututtava. Nämä koskevat sähköisten menettelyjen käyttömahdollisuutta ja tietojen saantia toisesta jäsenvaltiosta. Joitakin esimerkkejä ovat tietojen ja lomakkeiden saatavuus vain yhdellä kielellä, vain kansallisia tietoja hyväksyvien lomakekenttien käyttö, vain kansallisten tunnistuskeinojen hyväksyminen ja maksujen tai korvausten hyväksyminen vain kansallisten maksujärjestelmien kautta. Eräs merkittävä ja usein raportoitu este on menettelyn osana tarvittavan näytön toimittaminen valtioiden rajojen yli. Jäsenvaltiot vaativat usein sertifioituja (käännettyjä) ja oikeiksi todistettuja asiakirjoja tai tietoja, etenkin muilta kuin kotimaisilta hakijoilta. Jotkin jäsenvaltiot ovat jo panneet täytäntöön omia yhden kerran periaatteen mukaisia ratkaisuja, joissa tietoja vaihdetaan sisäisesti kansallisten perusrekisterien välillä, mutta digitalisointiprosessia ei ole vielä saatu päätökseen. Lisäksi tällainen tiedonvaihto ei tällä hetkellä ole mahdollista valtioiden rajojen yli.

Kuluttajista ja yrityksistä 92 prosentilla ei ole tietoa mistään Euroopan tason verkkopalveluista, joiden puoleen ongelmatapauksissa voisi kääntyä. Näiden palvelujen hyödyntäminen on vähäistä tällä hetkellä. Palvelut ovat hajanaisia ja vaihtelevan laatuisia, ja niistä puuttuu usein mekanismi käyttäjäpalautetta varten. EU on jo toteuttanut useita toimia puuttuakseen näihin seikkoihin, joskin useimmiten alakohtaisesta näkökulmasta. Tällaisia ovat esimerkiksi keskitettyjen palvelupisteiden perustaminen palvelujen alalle (keskitetyt asiointipisteet), tavaroiden alalle (tuoteyhteyspisteet ja rakennusalan tuoteyhteyspisteet), ammattipätevyyksien alalle (ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvät tukikeskukset) ja kuluttaja-asioiden alalle (kuluttajakeskukset). Nämä palvelut eivät yleensä liity toisiinsa, ja niiden kapea erikoistumisala tarkoittaa sitä, että käyttäjät eivät ole niistä kovin tietoisia eivätkä ehkä löydä niitä tarpeen vaatiessa. Tämänhetkisestä tietojen, neuvontapalvelujen ja menettelyjen tarjonnasta kansalaisille ja yrityksille verkossa puuttuu selkeä keskittyminen käyttäjien tarpeisiin. Kansalaiset, yritykset ja jäsenvaltiot ovat toistuvasti ja voimakkaasti tuoneet esiin, että edellä mainittuihin ongelmiin on tarpeen puuttua järjestelmällisellä ja tehokkaalla tavalla: ·Yrityspalveluja käsittelevän korkean tason työryhmän vuoden 2014 raportissa, Euroopan parlamentin päätöslauselmissa ja komission eri tiedonannoissa on peräänkuulutettu kattavampaa ja käyttäjäystävällisempää tieto- ja tukipakettia, joka auttaisi yrityksiä navigoimaan sisämarkkinoilla. Ehdotuksissa on esitetty nykyisten foorumien ja yhteyspisteiden parannettuja versioita tai radikaalimmin kaikkien näiden yhdistämistä yhdeksi asiointipisteeksi. ·Maaliskuussa 2015 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston sisämarkkinapolitiikkaa koskevissa päätelmissä kehotettiin ”tehostamaan ja järkeistämään sisämarkkinavälineitä [...], jotta yritysten ja kansalaisten tarpeisiin vastattaisiin paremmin niiden rajatylittävissä toiminnoissa”. Kehotus toistettiin helmikuussa 2016 kokoontuneessa kilpailukykyneuvostossa, joka lisäksi suhtautui myönteisesti ”ajatukseen yhdestä kaikenkattavasta portaalista (Single Digital Gateway), joka vastaisi etenkin aloittelevien yritysten tarpeisiin”. ·Komission vuonna 2015 annetussa digitaalisia sisämarkkinoita koskevassa strategiassa ja sisämarkkinastrategiassa ilmoitettiin aikeesta puuttua edellä mainittuihin seikkoihin digitaalisella palveluväylällä. Se on näyttävästi esillä myös sähköisen hallinnon toimintaohjelmassa, jossa esitetään toimia julkisten palvelujen digitalisaatiokehityksen vauhdittamiseksi. ·Euroopan parlamentti kehotti tammikuussa 2016 kehittämään yhden kaikenkattavan portaalin yhdeksi ainoaksi digitaaliseksi päästä päähän -prosessiksi, joka mahdollistaisi yritysten perustamisen ja toiminnan kaikkialla EU:ssa ja joka ulottuisi yrityksen perustamisesta verkossa aina verkkotunnuksiin, sääntöjen noudattamista koskevien tietojen vaihtoon, sähköisen laskutuksen tunnustamiseen, veroilmoituksen tekemiseen, yksinkertaistettuun sähköiseen alv-järjestelmään sekä tuotteiden vaatimustenmukaisuutta, työntekijöiden lähettämistä, kuluttajien oikeuksia, kuluttaja- ja yritysverkostojen saatavuutta, ilmoitusmenettelyjä ja riitojenratkaisumekanismeja koskevien tietojen antamiseen verkossa. ·REFIT-foorumi (jossa on yritysten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja jäsenvaltioiden edustajia) antoi kesäkuussa 2016 lausunnon, jossa suositeltiin perustamaan keskitetty palveluväylä, joka tarjoaa selkeitä tietoja ja koordinoituja palveluja yrityksille kaikissa jäsenvaltioissa ja auttaa yrityksiä toimimaan sisämarkkinoilla, ja määrittelemään yhteiset vähimmäislaatuvaatimukset digitaalisen palveluväylän kunkin portaalin sisältöä, toimintaa ja integrointitasoa varten. ·Euroopan unionin kansalaisuutta koskevassa vuoden 2017 katsauksessa, joka julkaistiin tammikuussa 2017, pidettiin digitaalista palveluväylää prioriteettina EU:n kansalaisuuden kannalta. Tällä aloitteella vastataan näihin toimintakehotuksiin varsin kunnianhimoisesti. Sillä pyritään parantamaan merkittävällä tavalla sellaisten tietojen, neuvontapalvelujen ja menettelyjen saatavuutta, laatua ja käyttömahdollisuuksia verkossa, jotka ovat tärkeitä EU:n kansalaisille ja yrityksille varsinkin silloin, kun ne haluavat toimia ja muuttaa sisämarkkinoilla. Aloitteen pohjana on komission ja jäsenvaltioiden tiivis yhteistyö, jotta hankkeen eri vaatimusten vaiheittainen täytäntöönpano onnistuu tehokkaasti. Komissio ja jäsenvaltiot ovat vastuussa sääntöihin, oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvien tietojen tarjoamisesta tässä asetuksessa yksilöidyillä keskeisillä aloilla. Lisäksi jäsenvaltioiden edellytetään tekevän joukosta keskeisiä menettelyjä sellaisia, että ne voidaan hoitaa täysin sähköisesti ja että ne ovat rajatylittävien EU-käyttäjien käytettävissä sovitussa aikataulussa. Näin kevennetään merkittävästi hallinnollista rasitetta ja poistetaan suhteettomat esteet, joita EU:n eri jäsenvaltioiden kansalaisilla ja yrityksillä on toisissa jäsenvaltioissa sovellettavien sääntöjen noudattamisessa. Noudattamisen helpottamisesta on puolestaan etua viranomaisille tehostumisen ansiosta. Kattava siirtyminen sähköisesti hoidettaviin menettelyihin edistää julkishallinnon modernisointia ja saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä, kuten useat jäsenvaltiot ovat raportoineet kansallisten digitalisaatiohankkeidensa tuloksena. Tämä vaatimus ei vaikuta millään tavalla voimassa oleviin aineellisiin sääntöihin ja vaatimuksiin vaan lisää niiden avoimuutta ja helpottaa kansallisen ja EU:n sääntöjen ja menettelyjen noudattamista. Tietoihin, neuvontapalveluihin ja sähköisiin menettelyihin sovelletaan selkeitä ja operationaalisia laatuvaatimuksia. Kansalaisten ja yritysten saataville asetetaan tietoja kansallisen kielen tai kansallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin virallisella kielellä. Käyttöön otetaan erityisiä mekanismeja, joilla varmistetaan, että digitaalinen palveluväylä suunnitellaan käyttäjäkeskeisesti. Tätä varten kerätään palautetta käyttäjiltä. Digitaalisen palveluväylän tehokas täytäntöönpano varmistetaan perustamalla koordinointiryhmä, joka toimii komission ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön foorumina. Parantamalla käyttäjäkokemuksia merkittävästi aloite lisää huomattavasti kansalaisten ja yritysten luottamusta sisämarkkinoihin. Menettelyjen digitalisointi ja tarkkojen ja luotettavien tietojen tarjoaminen samoin kuin neuvontapalvelujen helpompi saatavuus jouhevoittavat valtioiden rajat ylittävää tiedonvaihtoa, tehostavat toimintaa ja vähentävät byrokratiaa ja edistävät näin uusien työmahdollisuuksien ja kasvun luomista. Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa (a)Verkossa olevien tietojen saatavuus Jo palveludirektiiviin sisältyy sekä palvelun tarjoajien että vastaanottajien oikeus saada tietoja: esimerkiksi tiedot palvelun tarjoajiin sovellettavista vaatimuksista kaikissa jäsenvaltioissa on asetettava verkon kautta saataville keskitettyjen asiointipisteiden kautta. Palveludirektiivin nojalla laaditussa elektronisia keskitettyjä asiointipisteitä koskevassa peruskirjassa, jonka neuvosto vahvisti vuonna 2013, kannustettiin jäsenvaltioita omaksumaan käyttäjäkeskeinen lähestymistapa tietojen tarjoamiseen keskitettyjen asiointipisteiden kautta, jotta kaikki yrityksille tärkeisiin aloihin, kuten alv:hen, tuloveroon, sosiaaliturvaan ja työlakiin, liittyvät vaatimukset katetaan. Sinun Eurooppasi, Euroopan oikeusportaali, alv-tietoportaali ja Euroopan työnvälitysverkosto (Eures) tarjoavat jo laajasti tietoa kansalaisten, yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksista ja velvollisuuksista sisämarkkinoilla ja oikeusalalla. Tämä ehdotus pohjautuu näihin olemassa oleviin palveluihin: jäsenvaltioiden on tarjottava luotettavia, selkeitä ja ymmärrettäviä tietoja verkossa niiden lainkäyttöalueella voimassa olevista säännöistä ja vaatimuksista kansalaisille ja yrityksille, jotka haluavat hyödyntää sisämarkkinaoikeuksiaan. Sillä ei vaikuteta millään tavalla aineellisiin säännöksiin niillä aloilla, joilta tietoja on toimitettava, vaan siinä vain edellytetään, että jäsenvaltiot antavat täysin avoimesti tietoja sovellettavista säännöistä.

(b)Neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen saatavuus EU-säädösten perusteella on perustettu erilaisia yhteyspisteitä ja ongelmanratkaisumekanismeja kansalaisten ja yritysten avuksi näiden käyttäessä oikeuksiaan sisämarkkinoilla. Tällä aloitteella puututaan näiden neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen tämänhetkiseen hajanaisuuteen ja niitä koskevaan tiedon puutteeseen helpottamalla niiden löytämistä ja saatavuutta ja varmistamalla, että kaikissa palveluväylän kautta saatavissa palveluissa noudatetaan tiettyjä vähimmäislaatuvaatimuksia. (c)Verkossa olevien menettelyjen saatavuus Palveludirektiivin mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki palvelutoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyvät menettelyt ja muodollisuudet voidaan hoitaa sähköisesti asianomaisen keskitetyn asiointipisteen kautta tai asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa (8 artikla). Ammattipätevyyksiä koskevassa direktiivissä (57 a artikla) säädetään samasta velvollisuudesta direktiivin soveltamisalaan kuuluviin asioihin liittyvien vaatimusten, menettelyjen ja muodollisuuksien osalta. Tällä ehdotuksella vahvistetaan jäsenvaltioissa näiden direktiivien tai muun asiaan liittyvän kansallisen tai EU-lainsäädännön nojalla jo perustettujen verkkomenettelyjen sisämarkkinaulottuvuutta edellyttämällä jäsenvaltioiden varmistavan, että myös muista jäsenvaltioista tulevilla kansalaisilla ja yrityskäyttäjillä on mahdollisuus käyttää näitä menettelyjä, ja säätämällä keskeisistä edellytyksistä, joilla varmistetaan tällainen rajatylittävä käyttömahdollisuus. Tällä aloitteella edellytetään lisäksi jäsenvaltioiden varmistavan, että tässä asetuksessa yksilöidyt keskeiset menettelyt, joilla on yleistä merkitystä kansalaisille ja yrityksille, voidaan hoitaa täysin sähköisesti, myös silloin, kun kyseessä ovat rajatylittävät käyttäjät. Sillä myös varmistetaan, että käyttäjien pyynnöstä näyttöä voidaan vaihtaa sähköisesti eri jäsenvaltioiden asiaan liittyvien viranomaisten välillä. Tällaisista menettelyistä liiketoiminnan rekisteröinti on erityisen merkityksellinen yritysten kannalta. Aloitteen ei kuitenkaan pitäisi käsittää menettelyjä, jotka johtavat yrityksen perustamiseen oikeushenkilönä. Kuten sisämarkkinastrategiassa ja sähköisen hallinnon toimintaohjelmassa todettiin, komissio on sisällyttänyt vuoden 2017 työohjelmaansa aloitteen, jolla on tarkoitus puuttua kattavalla tavalla digitaalisten ratkaisujen helpottamiseen koko yrityksen elinkaaren aikana. Näihin sisältyvät myös sähköiset menettelyt liiketoiminnan rekisteröimiseksi. Komissio on parhaillaan valmistelemassa yhtiöoikeuteen liittyvää aloitetta, ja tarkoituksena on, että asiaan liittyvät sähköiset menettelyt, linkitetään palveluväylään heti, kun ne on saatu luotua yhtiöoikeusaloitteen perusteella. Asetuksessa edellytetään tiettyjen keskeisten menettelyjen osalta ”asiointitoimiston” täyttä digitalisointia (kansalaiset ja yritykset voivat olla yhteydessä kansallisiin hallintoviranomaisiin pelkästään verkossa täytettävän lomakkeen kautta). Se ei vaikuta ”taustajärjestelmän” (menettelyn seuraavat vaiheet kansallisten viranomaisten sisällä ja välillä) toimintaan eikä kansallisella tasolla vahvistetun menettelyn asiasisältöön eli eri vaiheisiin tai asiaan liittyvien kansallisten tai alemman tason viranomaisten toimivaltaan. Tarvittavat mukautukset, jotka on tehtävä tämän aloitteen vuoksi, liittyvät vain menettelyjen digitalisointiprosessiin ja menettelyjen käyttömahdollisuuteen liittyvien esteiden poistamiseen rajatylittäviltä käyttäjiltä. Sähköisten menettelyjen käyttömahdollisuuden ja menettelyjen digitalisoinnin tukena on sähköistä tunnistamista koskeva asetus (eIDAS), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot tunnustavat syyskuuhun 2018 mennessä muiden jäsenvaltioiden ilmoittamat sähköiset henkilökortit. Näin saadaan poistettua yksi tekijöistä, joka tällä hetkellä estää sähköisten menettelyjen käytön muissa jäsenvaltioissa. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tällä aloitteella edistetään digitaalisia sisämarkkinoita koskevan strategian tavoitetta, jonka mukaan julkishallintoa olisi nykyaikaistettava, rajatylittävä yhteentoimivuus saavutettava ja kansalaisyhteyksiä helpotettava. Nämä tuodaan esiin myös sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa. Aloite on yhdenmukainen digitalisaatiokehitystä koskevan komission tavoitteen kanssa: parannetaan verkkonäkyvyyttä ja vältetään uusien portaalien ja yhteyspisteiden aiheuttamaa lisäpirstaloitumista. Se on yhdenmukainen myös eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita koskevien suositusten kanssa. Ehdotuksella myötävaikutetaan startup- ja scaleup-yrityksiä koskevan aloitteen täytäntöönpanoon. Kyseisellä aloitteella edistetään yritysten kasvua parantamalla liiketoimintaympäristöä ja vähentämällä byrokratiaa. Pk-yritykset ja etenkin ne, jotka toimivat valtioiden rajojen yli, saavat tiedonhakuun liittyvien kustannusten alenemisesta etua – jopa suhteellisesti enemmän kuin suuret yritykset. Ne saavat etua myös verkossa saatavilla olevien tietojen, neuvojen ja menettelyjen yhdenmukaisemmasta laadusta. Valtioiden rajojen yli toimivat yritykset saavat etua siitä, että niille tärkeät menettelyt ovat hoidettavissa sähköisesti. Lisäksi pk-yritysten on helpompi yksilöidä sisämarkkinoihin liittyviä menettelyjä ja päästä uusille EU-markkinoille. Helpommin saatavilla olevien neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen ja erityisen käyttäjäpalautevälineen ansiosta ne voivat tuoda esiin sääntöihin ja viranomaisiin liittyviä ongelmia helpolla ja intuitiivisella tavalla kaikilla EU:n kielillä. Seuraavat EU:n tasoiset käynnissä tai suunnitteilla olevat aloitteet ovat tärkeitä digitaalisen palveluväylän kannalta, koska niiden avulla voidaan saavuttaa joko tiedonsaannin kattavuus tai menettelyjen digitalisointi: ·Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet – niillä tuetaan julkishallintojen tiiviimpää yhteentoimivuutta kaikkialla Euroopassa ja liitetään näin julkiset palvelut tiiviimmin yhteen. ·Keskeisten julkisten palvelujen sanasto (Core Public Services Vocabulary, CPSV) – yhteinen tietomalli, jolla kuvataan keskeisiä liiketoimintatapahtumia ja julkisia palveluja. Jos jäsenvaltiot käyttävät sitä suunnitellessaan tai päivittäessään verkkosivustojaan, sisällön kääntäminen samoin kuin digitaalisen palveluväylän hakuvälineen kehittäminen helpottuvat, jolloin tiedot, menettelyt ja neuvontapalvelut on helpompi löytää. ·Kaupparekistereiden yhteenliittämisjärjestelmä (Business Registers Interconnection System, BRIS) – sillä varmistetaan jäsenvaltioissa rekisteröityneitä yrityksiä koskevien tietojen saatavuus EU:n tasolla ja tietojen vaihto eri rekistereiden välillä (toiminnassa kesäkuuhun 2017 mennessä). ·EU:n maksukyvyttömyysrekisterien sähköinen yhteenliittäminen – sillä vahvistetaan (vuodesta 2019) valtioiden rajat ylittävien maksukyvyttömyysmenettelyjen tehokasta hallinnointia. ·Sähköinen eurooppalainen palvelukortti – tätä koskeva komission ehdotus hyväksyttiin tammikuussa 2017. Siinä esitetään yksinkertaistettua sähköistä menettelyä tiettyjen yritys- ja rakennuspalvelujen tarjoajille, jotka haluavat tarjota palveluja toisessa jäsenvaltiossa. Menettelyssä keskeisellä sijalla on kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion viranomaisten välinen viestintä. ·Yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja (ESPD) – kyseessä on itse annettu vakuutus julkisiin hankintoihin liittyviä menettelyjä koskevien vaatimusten noudattamisesta. Sen sähköisellä versiolla on potentiaalia tulla keskeiseksi osatekijäksi yhden kerran periaatteen täytäntöönpanossa julkisissa hankinnoissa. ·Suunniteltu yhtiölakialoite, jolla helpotetaan digitaalisten ratkaisujen käyttöä yrityksen koko elinkaaren aikana (viitattu komission vuoden 2017 työohjelmassa).

·Suunniteltu keskitetyn alv-minipalvelupisteen laajentaminen. ·Osana sähköisen hallinnon toimintaohjelmaa toteutettavilla yhden kerran periaatetta koskevilla toimilla helpotetaan tietojen jakamista jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten välillä. Ensimmäinen askel tähän suuntaan on liiketoimintatapauksia koskeva laajamittainen pilottihanke ja sen toteutettavuuden arviointi kansalaisten kannalta. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän lainsäädännön lähentämistä koskevan ehdotuksen kannalta merkityksellisiä ovat SEUT-sopimuksen 21 artiklan 2 kohta, 48 artikla ja 114 artiklan 1 kohta. Sopimuksen 26 artiklan 2 kohdan mukaan sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan perussopimusten määräysten mukaisesti. SEUT-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdalla otetaan käyttöön oikeusperusta sellaisten sääntöjen antamista varten, joilla helpotetaan unionin kansalaisten 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen oikeuksien käyttämistä. Sen 48 artiklassa määrätään oikeusperustasta sosiaaliturva-alaa koskevien toimenpiteiden hyväksymiseksi; nämä ovat tarpeen työntekijöiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi. Sopimuksen 114 artiklassa määrätään oikeusperustasta 26 artiklassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, jollei perussopimuksissa toisin määrätä. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on helpottaa kansalaisten ja yritysten kannalta sellaisten tietojen, menettelyjen sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen saatavuutta, joita tarvitaan sisämarkkinaoikeuksien käyttämiseksi. Tätä varten ehdotuksella perustetaan digitaalinen palveluväylä, jossa komissiolla ja toimivaltaisilla viranomaisilla on keskeinen rooli edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Aloitteella pyritään pelkästään poistamaan syrjintää ja keventämään hallinnollista lisärasitetta, joka kohdistuu kansalaisiin ja yrityksiin, jotka toimivat tai haluavat toimia toisessa jäsenvaltioissa täysin kansallisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Sillä ei vaikuteta tällaisten sääntöjen tai menettelyjen asiasisältöön tai niihin liittyvään toimivaltaan. Koska aloitteella on kolmitahoinen tarkoitus eikä sen komponentteja, jotka liittyvät kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen, sosiaaliturvaan ja sisämarkkinoiden saavuttamiseen ja niiden toiminnan varmistamiseen tietojen, menettelyjen sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen tarjoamisen osalta, voida pitää pelkästään liitännäisinä, aloitteen olisi perustuttava SEUT-sopimuksen 21 artiklan 2 kohtaan, 48 artiklaan ja 114 artiklan 1 kohtaan. •Toissijaisuusperiaate Ehdotuksen keskeisenä tavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaa kaikkien EU:n kansalaisten ja yritysten kannalta. Sisämarkkinoiden alueella säännöt eivät ole täysin yhdenmukaistettuja. Perusperiaatteita ja niitä aloja lukuun ottamatta, joilla on sovittu täysin yhdenmukaistetuista säännöistä, kansalaisten ja yritysten on edelleen noudatettava kansallisia sääntöjä matkustaessaan, työskennellessään, asuessaan tai harjoittaessaan liiketoimintaa toisessa valtiossa. Sen vuoksi sisämarkkinoiden toiminnan kannalta on olennaisen tärkeää, että kansalaiset ja yritykset pystyvät löytämään helposti nämä muiden jäsenvaltioiden säännöt. Yhtä tärkeää on, että sääntöjen noudattamiseen tarvittavien menettelyjen hoitaminen ei aiheuta merkittävästi suurempaa sääntelyrasitetta ulkomaisille käyttäjille kotimaisiin käyttäjiin verrattuna. Näitä tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa ilman EU:n tason toimia. Nykyisten tieto- ja neuvontapalvelujärjestelmien yhdenmukaisuus on puutteellista, koska näitä EU:n tason toimilla perustettuja järjestelmiä ei ole riittävästi liitetty toisiinsa eivätkä ne ole riittävän käyttäjäystävällisiä. Niistä puuttuu yhteinen lähestymistapa, jolla varmistettaisiin laatu vähimmäisvaatimusten kautta. Lainsäädäntöpuitteet edistävät synergiaa, mutta jäsenvaltiot eivät ole hyödyntäneet sitä riittävällä tavalla (sitovien velvoitteiden puuttuessa). Kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden kansainvälinen luonne ja tarve puuttua nykytilanteeseen valtioiden rajat ylittävässä yhteydessä, EU:n toimilla pystytään tehokkaimmin vähentämään kustannuksia, joita EU:n kansalaisille ja yrityksille aiheutuu niiden harjoittaessa rajatylittävää toimintaa. •Suhteellisuusperiaate Tässä ehdotuksessa otetaan tasapuolisesti huomioon toisaalta tarve jättää kansallisten tietojen, kansallisten menettelyjen sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen tarjoaminen jäsenvaltioiden vastuulle ja toisaalta tarve puuttua tekijöihin, jotka estävät kansalaisia ja yrityksiä käyttämästä sisämarkkinaoikeuksiaan. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Alkuinvestointien kustannuksia, jotka liittyvät tiedonsaannin laajempaan kattavuuteen, käännöksiin tai sähköisesti hoidettavien menettelyjen käyttöönottoon, voidaan lievittää EU-varojen käytöllä. Nämä alkuvaiheen kustannukset kompensoituvat lisäksi yritysten ja kansallisten hallintoviranomaisten pitkällä aikavälillä saamilla säästöillä. Tästä asetuksesta ei aiheudu mitään lisävelvoitteita kansalaisille ja yrityksille, sillä digitaalisen palveluväylän käyttö on täysin vapaaehtoista. •Toimintatavan valinta Tämä asetus perustuu SEUT-sopimuksen 21 artiklan 2 kohtaan kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevien säännösten osalta, 48 artiklaan sosiaaliturvaan liittyvien tiettyjen menettelyjen digitalisointia koskevien säännösten osalta ja 114 artiklan 1 kohtaan kaikkien muiden säännösten osalta, joilla pyritään kohentamaan sisämarkkinoiden toimintaa parantamalla tietojen, neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen sekä sähköisten menettelyjen käyttömahdollisuuksia valtioiden rajojen yli. Näiden perussopimuksen määräysten pohjalta ehdotuksessa esitetään myös jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä siltä osin kuin on kyse valtioiden rajojen yli toimiville kansalaisille ja yrityksille tarjottavien palvelujen laadusta. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Digitaalisen palveluväylän kannalta merkityksellisten nykyisten puitteiden (sekä sääntely- että muiden puitteiden) jälkiarvioinnissa on tullut esiin useita ongelmia, jotka liittyvät yksittäisiin palveluihin sekä niiden vaikuttavuuden, tehokkuuden ja yhdenmukaisuuden puutteeseen kansalaisille ja yrityksille tarkoitettuna sisämarkkinapalvelujen pakettina.

Nykyisten palvelujen vaikuttavuutta heikentää niiden puutteellinen näkyvyys ja löydettävyys verkossa, yleisesti puutteellinen laatu ja näistä seuraava alikäyttö. Valtaosalla kuluttajista ja yrityksistä ei ole tietoa mistään verkossa olevista Euroopan tason neuvontapalveluista. Käyttömahdollisuus valtioiden rajojen yli on edelleen vähäistä, koska kansallisen tason tiedot ovat usein vajavaisia tai saatavilla vain kansallisella kielellä, eivätkä ulkomaiset käyttäjät voi useinkaan hoitaa sähköisiä menettelyjä, jotka ovat kansallisten käyttäjien saatavilla. Lisäksi palvelujen laatu ja käyttäjäkeskeisyys vaihtelevat melkoisesti. Sitovalla EU:n lainsäädännöllä perustettujen palvelujen laatuvaatimukset ovat osoittautuneet liian yleisiksi (keskitetyt asiointipisteet) tai niitä ei juurikaan ole (tuoteyhteyspisteet). Vapaaehtoisten täydentävien laatuvaatimusten (keskitettyjä asiointipisteitä koskeva peruskirja) onnistuminen on ollut vähäistä. Ei-sitovalla EU-lainsäädännöllä perustettujen ja komission hallinnoimien palvelujen osalta (SOLVIT, Sinun Eurooppasi) laatuvaatimuksista on sovittu, mutta niiden vapaaehtoisuuden vuoksi niitä noudattavat vain jotkin jäsenvaltiot, eivät kaikki. Tämän seurauksena ulkomaisten käyttäjien mahdollisuudet käyttää näitä palveluja ovat edelleen rajoitetut ja osittaiset. EU:n tason neuvontapalveluja pidetään kustannustehokkaina, kun otetaan huomioon säästöt ja muut hyödyt, joita näistä palveluista aiheutuu yrityksille ja kansalaisille verrattuna paljon kalliimpiin vaihtoehtoisiin yksityisiin palveluihin. Yritysten osalta kansallisen tason neuvontapalvelujen (keskitetyt asiointipisteet, tuoteyhteyspisteet ja rakennusalan tuoteyhteyspisteet) vaikuttavuus on heikko. Lisäksi verkkosivustojen heikko laatu on syynä siihen, ettei neuvontapyyntöjen lukumäärää ole onnistuttu vähentämään antamalla etukäteen laadukkaampia tietoja verkossa. Tämä lisäisi kustannustehokkuutta. Jos yksittäisiä palveluja ”markkinoitaisiin” yhteisellä nimellä, niiden vaikuttavuutta olisi mahdollista lisätä ja löydettävyyttä verkossa helpottaa. Tämä voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Kaikki välineet, joita arvioitiin tässä yhteydessä, on perustettu EU:n tason toimilla, mutta ne eivät toimi kokonaisuutena. Vaikka oikeudellisilla puitteilla edistetään synergiaa, jäsenvaltiot eivät ole hyödyntäneet tätä riittävästi. Tämä johtuu etenkin siitä, ettei ole sitovia velvoitteita eikä yleistä EU:n jäsenvaltioiden hallintorakennetta, jolla arvioitaisiin kaikkien välineiden johdonmukaisuutta ja varmistettaisiin se. Nykyisten palvelujen alisuoriutumisen taustalla on esimerkiksi hajanaisuuteen johtava hallintokeskeinen ”siiloajattelu”, julkisten palvelujen suunnittelu EU:n ja kansallisen tason hallinnossa vastaamaan enemmän omia kuin käyttäjien tarpeita, monia vuosia sitten suunniteltujen teknisten ratkaisujen jääminen jälkeen tekniikan kehityksestä ja tämänpäiväisistä hyvistä käytännöistä sekä muiden kuin oman maan käyttäjien laiminlyönti kansallisissa hallinnoissa. •Sidosryhmien kuuleminen Digitaalista palveluväylää koskeva kuuleminen käynnistyi marraskuussa 2015 ja päättyi joulukuussa 2016. Siihen sisältyi asiaa käsittelevä sidosryhmien seminaari, julkinen verkkokuuleminen ja useita kahdenvälisiä keskusteluja sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa. (a)Digitaalista palveluväylää käsittelevä seminaari, maaliskuu 2016 Seminaariin osallistui keskitettyjen asiointipisteiden, kauppakamarien ja kansallisten viranomaisten edustajia. Osallistujien mukaan tietojen, sähköisten menettelyjen ja neuvontapalvelujen saatavuuteen liittyy monia ongelmia. Ne vaikuttavat johtuvan aukoista lainsäädännössä, tietojen tai neuvonnan puutteesta sekä kansallisten ja paikallisten viranomaisten heikosti toteuttamasta täytäntöönpanosta. Sähköisistä menettelyistä käydyssä keskustelussa osallistujat toivat esiin, että sähköisten menettelyjen hoitaminen valtioiden rajojen yli on erittäin vaikeaa. Vaikka joissakin jäsenvaltioissa onkin edistytty huimasti omille kansalaisille tarjottavan sähköisen hallinnon alalla, ulkomaisten sähköisten allekirjoitusten ja henkilökorttien hyväksyminen on edelleen erittäin vähäistä, minkä vuoksi ulkomaiset käyttäjät eivät pysty hyödyntämään sähköisiä menettelyjä. (b)Julkinen verkkokuuleminen Julkiseen verkkokuulemiseen saatiin 367 vastausta, joista 45 prosenttia tuli yrityksiltä, 45 prosenttia kansalaisilta ja 10 prosenttia viranomaisilta. Kuulemisessa tuli esiin, että yritykset ja kansalaiset ovat erittäin yksimielisiä tärkeimmistä aiheista, jotka aloitteessa olisi katettava: ·tarve saada tietoja verkossa muiden jäsenvaltioiden säännöistä ja menettelyistä – 93 prosenttia yrityksistä ja 92 prosenttia kansalaisista piti tätä erittäin tärkeänä tai tärkeänä; ·sähköisten menettelyjen käyttömahdollisuus – 94 prosenttia yrityksistä ja 92 prosenttia kansalaisista piti tätä erittäin tärkeänä tai tärkeänä; ·neuvontaa pyynnöstä tarjoavien palvelujen käyttömahdollisuus – 88 prosenttia yrityksistä ja 87 prosenttia kansalaisista piti tätä erittäin tärkeänä tai tärkeänä. (c)Näkemysten vaihto sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa Sidosryhmien näkemyksiä selvitettiin useissa tapaamisissa ja tapahtumissa, mukaan luettuna kuuleminen aiheesta ”EU:n kansalaisuus käytännössä” maaliskuussa 2016, vuotuinen pk-yrityskokous Luxemburgissa marraskuussa 2015, keskustelut pk-yritysedustajien kanssa kesä- ja lokakuussa 2016 sekä kahdenväliset keskustelut useiden yrityksiä ja kuluttajia edustavien järjestöjen kanssa vuonna 2016; tällaisia järjestöjä ovat esimerkiksi Eurochambres, Eurocommerce, BusinessEurope, kansalliset kauppakamarit, CEA-PME ja Startup City Alliance Europe.

Useat liike-elämän järjestöt vahvistivat, että yritysten kannalta olisi erittäin hyödyllistä, jos kaikki tietovälineet verkossa yhdistettäisiin yhden hankkeen alle. Jotkin kannattivat lisäksi yhteisen tietoarkkitehtuurin kehittämistä kaikissa jäsenvaltioissa. Liike-elämän sidosryhmät toivat esiin, että tarjottavien tietojen on oltava riittäviä, jotta valtioiden rajat ylittävään toimintaan voidaan ryhtyä laillisesti, ja niihin pitäisi sisältyä tarkkojen teknisten tietojen lisäksi myös sääntelyvaatimukset, joita sovelletaan esimerkiksi testaukseen ja raportointiin. Useimmat liike-elämän sidosryhmät katsoivat, että kaikki menettelyt pitäisi voida hoitaa täysin verkon kautta. Näin vältettäisiin aika- ja raharesurssien hukkaa. Jäsenvaltioita on kuultu palveludirektiiviä käsittelevässä asiantuntijaryhmässä (myös sen EUGO-verkostoa käsittelevässä alaryhmässä), vastavuoroista tunnustamista käsittelevässä komiteassa sekä kansallisten viranomaisten kanssa järjestetyissä kahdenvälisissä tapaamisissa. Jäsenvaltioista 17 on laatinut kannanoton, jossa esitetään digitaalisten palveluväylien (täysin toimivien sähköisen hallinnon portaalien) verkostoa. Sen tarkoituksena on auttaa yrityksiä käynnistämään toiminta, laajentamaan toimintaansa ja käymään kauppaa valtioiden rajojen yli tarjoamalla kaikki tiedot, joita tarvitaan jossakin jäsenvaltiossa toimimista varten. Ne kannattavat myös ajatusta, jonka mukaan yritysten olisi hoidettava vain yksi sähköinen prosessi voidakseen sijoittautua ja toimia missä tahansa EU:ssa. Suurin osa jäsenvaltioista korostaa digitaalisen palveluväylän muodostavien verkkosivustojen laatua ja käyttäjäystävällisyyttä ja tukee ehdotusta laatumerkin käytöstä. Ne myös tukevat ajatusta, jonka mukaan tietojen olisi oltava käyttäjien saatavilla vähintään toisella yleisesti käytetyllä EU-kielellä. Jäsenvaltiot huomauttivat, että menettelyjen siirtäminen verkkoon edellyttää merkittäviä investointeja, mikä toisinaan hidastaa niiden hyväksymistä. Useimmat jäsenvaltiot haluaisivat, että vastuunjako kansallisen ja EU:n tason välillä olisi selvä, ja ne pitäisivät parempana sitä, että sisällön omistajuus ja hallinnointi olisi jäsenvaltioiden vastuulla. Useimmat jäsenvaltiot haluaisivat komission omaksuvan vahvan koordinointiroolin ja pyrkivän tavoitteiden määrittämiseen esimerkiksi päivitysten, sisällön ja hyödyllisyyden suhteen. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö EU:n toimielinten tai sidosryhmien toteuttamat erilaiset tutkimukset ja kyselyt vuosina 2008–2017 ja asiantuntijoiden, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien kattava kuuleminen, mukaan luettuna asiaa käsittelevä seminaari, tarjoavat vankan asiantuntijapohjan. •Vaikutustenarviointi Tämän aloitteen valmistelemiseksi toteutettiin vaikutustenarviointi. Uudelleen toimitetussa raportissa otetaan huomioon sääntelyntarkastelulautakunnan 20. tammikuuta 2017 antamassa alkuperäisessä kielteisessä lausunnossa esitetyt suositukset ja lautakunnan 7. maaliskuuta 2017 antamassa lopullisessa myönteisessä lausunnossaan esiin nostamat uudet näkökohdat. Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin seuraavia kolmea vaihtoehtoa: ·Vaihtoehto 1: kansallisesti keskitetyt yritysten ja kansalaisten portaalit, joissa on keskitetty tietorakenne kansallisen ja EU:n tason portaalien kautta mutta joissa sovelletaan muita kuin lainsäädäntötoimia sähköisesti hoidettavien menettelyjen käyttöönottoon. Tähän ei sisälly EU:n tasoista ratkaisua muista jäsenvaltioista tulevien asiakirjojen ja tietojen hyväksymistä varten. Kunkin jäsenvaltion olisi sulautettava yhteen kolme tärkeintä yritysten asiointipistettä (palvelujen ja tavaroiden osalta). ·Vaihtoehto 2: EU:n tasolla koordinoitu lähestymistapa, jossa jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää, missä ne tarjoavat vaaditut tiedot verkon kautta. Niiden olisi vain ilmoitettava asianomaisten verkkosivustojen linkit komission keskusrekisteriin, josta yhteinen hakutoiminto poimisi ne ja esittäisi käyttäjälle vastauksena hakuun. Tämän osana kehitettäisiin neuvontapalveluhaku, joka ohjaisi käyttäjät oikeaan neuvontapalveluun. Hakutoiminto rajoittuisi palveluväylän sisältöön, ja se voitaisiin integroida EU:n ja kansallisen tason tietoportaaleihin ja verkkosivustoihin. Tässä vaihtoehdossa jäsenvaltioiden edellytettäisiin tekevän – sovitussa aikataulussa – tietyistä keskeisistä menettelyistä sellaisia, että yritykset ja kansalaiset voivat hoitaa ne täysin sähköisesti. ·Vaihtoehto 3: EU:n laajuinen täysin keskitetty lähestymistapa, jossa tarjotaan kaikki EU:n ja kansallisen tason tiedot EU:n tasoisen keskustietokannan kautta. Tässä vaihtoehdossa siirrettäisiin verkkoon samat 20 keskeistä menettelyä kuin vaihtoehdossa 2 mutta luotaisiin erityinen IT-väline, joka mahdollistaisi kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion viranomaisten taustajärjestelmiin liittyvän yhteistyön, jotta voidaan vastata ulkomaisten käyttäjien tarpeisiin (lähinnä näytön toimittamisen osalta). Tiedot ja menettelyt olisi helppo löytää keskustietokannasta. Yhteinen haku (sama kuin vaihtoehdossa 2) auttaisi neuvontapalvelun löytymisessä. Vaihtoehtoa 1 pidettiin tehokkaana muttei kovin vaikuttavana ratkaisuna ottaen huomioon sen merkittävä haitta eli se, että jäsenvaltiot voivat päättää vapaaehtoisesti sähköisten menettelyjen käyttöönotosta ja että menettelyjä varten tarvittavan näytön rajatylittävää käyttöä koskevaan ongelmaan ei anneta yhteistä ratkaisua. Lisäksi puutteellista löydettävyyttä ei käsiteltäisi asianmukaisesti, koska kansallisten yritysportaalien hakutoiminto ei periaatteessa kattaisi hakuja kaikilla EU:n kielillä. Yhteisen laadunseurantavälineen puute tekisi myös laatuvaatimusten täytäntöönpanosta hankalampaa. Näistä syistä pääteltiin, että tämä vaihtoehto ei todennäköisesti täyttäisi käyttäjien tarpeita asianmukaisesti. Vaihtoehto 3 selviytyisi selvästi parhaiten käyttäjien tarpeiden täyttämisestä. Sen täysin keskitetty lähestymistapa takaisi yhdenmukaistetun tietojen esittämistavan ja sen, että käyttäjät löytävät helposti etsimänsä tiedot. Yhdenmukaistetut EU:n laajuiset menettelyt olisivat lähtökohtaisesti rajatylittävien käyttäjien saatavilla täysimittaisesti. Koska jäsenvaltiot eivät juurikaan tue näin keskitettyä lähestymistapaa, tämä vaihtoehto ei ole toteutettavissa. Vaihtoehdon yleistä tehokkuutta ei myöskään pidetty kovin suurena, koska siinä yhdistyvät erittäin korkeat kustannukset ja merkittävä päällekkäisyys. Näin ollen parhaana pidettiin vaihtoehtoa 2, koska se tarjoaa riittävät takeet täytäntöönpanolle kattavuutta ja laadunvalvontaa koskevan yhteisen käyttäjäpalautevälineen käytön ansiosta. Valitulla vaihtoehdolla pystytään todennäköisimmin saavuttamaan tavoitteet tehokkaasti ja oikeasuhteisesti niin, että samalla maksimoidaan sidosryhmille koituvat hyödyt. Komission ja jäsenvaltioiden on työskenneltävä erittäin tiiviisti yhdessä, jotta vaihtoehdon kaikki eri vaatimukset saadaan pantua vaiheittain tehokkaasti täytäntöön. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Asetuksella helpotetaan yritysten, myös pk-yritysten, pääsyä sisämarkkinoille alentamalla merkittävästi liiketoimikustannuksia, joita aiheutuu palvelujen tarjoamisesta tai tavaroiden myymisestä toiseen jäsenvaltioon. Helpompi pääsy sisämarkkinoille johtaa suurempiin mittakaava- ja kattavuusetuihin ja vahvistaa näin kilpailukykyä ja kustannustehokkuutta yritystasolla. Ehdotuksella vastataan myös REFIT-foorumin hiljattaiseen pyyntöön, jossa suositeltiin perustamaan yhteyspiste, joka tarjoaa selkeitä tietoja ja koordinoituja palveluja yrityksille kaikissa jäsenvaltioissa, ja määrittelemään yhteiset vähimmäislaatuvaatimukset digitaalisen palveluväylän kunkin portaalin sisältöä, toimintaa ja integrointitasoa varten. •Perusoikeudet Tässä ehdotuksessa noudatetaan ja edistetään perusoikeuskirjaan kirjattuja oikeuksia, etenkin oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella (45 artikla), opiskella (14 artikla) ja hakea työtä, tehdä työtä, sijoittautua tai tarjota palveluja missä tahansa jäsenvaltiossa (15 artikla). Asetuksella puututaan myös toisen jäsenvaltion kansalaisten syrjintään, myös välilliseen syrjintään, verrattuna oman maan kansalaisiin, koska sen pohjalta toteutetaan toimenpiteitä, jotta palveluväylän kautta käytettävissä olevat tiedot olisivat saatavilla muullakin kuin kansallisella kielellä ja jotta sähköiset menettelyt asetettaisiin muistakin jäsenvaltioista tulevien käyttäjien saataville (perusoikeuskirjan 21 artiklan 2 kohta ja SEUT-sopimuksen 18 artikla). 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Asetuksen täytäntöönpanokustannukset olisivat 109 miljoonaa euroa alkuinvestointikustannuksina ja noin 8 miljoonaa euroa vuosittaisina käyttökustannuksina yhteensä kaikkien jäsenvaltioiden ja komission osalta. Alkuinvestointikustannukset korvautuisivat osittain vuodessa rajatylittävien yritysten säästöinä ilman ylimääräisiä käännös- ja sertifiointimaksuja ja konsulttikustannuksia, jotka ovat arviolta 86 miljoonaa euroa. Maissa, joissa on vähiten verkon kautta hoidettavia menettelyjä, jäljellä olevien menettelyjen digitalisoinnista aiheutuisi 6,6 miljoonan euron kustannukset. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että nämä kustannukset ovat noin 2–4 prosenttia vuosien 2014–2020 ERI-rahastojen rahoituksesta, joka on osoitettu sähköiseen hallintoon.

5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Jäsenvaltioille ehdotetaan toteuttamissuunnitelmaa, jossa esitetään toteutettavat toimet yksityiskohtaisesti, jotta varmistetaan digitaalisen palveluväylän käyttöönotto ajoissa. Asetuksessa todetaan, että digitaalisen palveluväylän toiminnasta ja todetuista sisämarkkinaesteistä esitetään arviointikertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaksi vuotta asetuksen hyväksymisestä ja kahden vuoden välein sen jälkeen. Arviointi on suunniteltu tehtäväksi viisi vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen. Digitaalista palveluväylää käsittelevä koordinointiryhmä, joka on keskeinen koordinointielin digitaalisen palveluväylän hallintorakenteessa, avustaa komissiota palveluväylän suorituskyvyn ja asetuksen soveltamistilanteen seurannassa •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotetun asetuksen 1 artiklassa vahvistetaan sen kohde. 2 artiklassa perustetaan digitaalinen palveluväylä ja määritellään sen soveltamisala. Siinä selvennetään, että palveluväylä antaa tietoa sisämarkkinoihin liittyvistä oikeuksista, velvollisuuksista ja säännöistä, joita sovelletaan palveluväylän käyttäjiin asetuksen liitteessä I luetelluilla aloilla, ja että se tarjoaa käyttäjille tietoja ja linkkejä liitteessä I luetelluilla aloilla vahvistettuihin menettelyihin sekä tarjoaa tietoa ja mahdollisuuden käyttää neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja, jotka auttavat käyttäjiä ymmärtämään tietoja tai noudattamaan asianomaisia menettelyjä, esimerkiksi niitä, jotka on lueteltu tämän asetuksen liitteessä III ja joita tarkoitetaan 6 artiklassa. 3 artikla sisältää asetuksessa käytettävät määritelmät. 4 artiklassa vahvistetaan jäsenvaltioiden ja komission velvollisuudet suhteessa tietojen tarjoamiseen. 5 artiklassa vahvistetaan syrjimättömyyden periaate sähköisten menettelyjen suhteen edellyttämällä, että jäsenvaltiot saattavat nykyiset sähköiset menettelyt muiden jäsenvaltioiden käyttäjien saataville. Siinä myös edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että asetuksen liitteessä II luetellut 13 menettelyä voidaan hoitaa täysin verkossa, ja selvennetään ’täysin sähköisesti hoidettavan menettelyn’ käsitettä. 6 artiklassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus laajentaa neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen tarjoamista sisällyttämällä palveluväylään yksityisten tai osittain yksityisten tahojen tarjoamat palvelut, joskin vain tietyin edellytyksin. 7–9 artiklassa täsmennetään tietojen tarjoamiseen liittyvät laatuvaatimukset ja selitetään menettelyt ja neuvontapalvelut, joihin palveluväylä linkittyy. 10 artiklassa vahvistetaan sähköisiin menettelyihin liittyvät yleiset laatuvaatimukset. 11 artiklassa selvennetään edellytykset, jotka sähköisten menettelyjen on täytettävä, jotta ne ovat muidenkin kuin kansallisten käyttäjien käytettävissä, esimerkiksi ohjeiden saatavuus muullakin kuin kansallisella kielellä, kielto käyttää kansallisia tietoformaatteja, sähköisen henkilökortin, allekirjoituksen ja leiman hyväksyminen sekä sähköisessä muodossa olevan näytön saatavuus. Tässä artiklassa säädetään sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) käytöstä näytön aitouden todentamiseksi. 12 artiklassa säädetään mekanismista näytön sähköistä vaihtoa varten käyttäjän nimenomaisesta pyynnöstä. Siinä annetaan komissiolle valta täsmentää tällaisen mekanismin tekniset toiminnot. 13 artiklassa täsmennetään neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin liittyvät laatuvaatimukset. 14 artiklassa perustetaan mekanismi niiden tietojen, menettelyjen ja neuvontapalvelujen laadun seurantaa varten, joihin palveluväylä linkittyy. Siinä myös esitetään toimenpiteet, joita komissio voi toteuttaa laatuongelmiin puuttumiseksi. 15–18 artiklassa täsmennetään tekniset ratkaisut, jotka mahdollistavat palveluväylän toiminnan, ja selitetään komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet. 19 ja 20 artiklassa käsitellään palveluväylän nimeä ja vahvistetaan puitteet toimen koordinoidulle edistämiselle. 21–23 artiklassa säädetään tilastotietojen ja käyttäjäpalautteen keruusta ja edellytetään, että komissio luo käyttäjäystävällisen välineen, jotta palveluväylän käyttäjät voivat tuoda esiin tekijöitä, jotka estävät niiden sisämarkkinaoikeuksien käyttämistä. 24 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot nimittävät kansalliset koordinaattorit ja antavat niiden hoidettavaksi palveluväylään liittyviä erityisiä vastuualueita.

25 artiklalla perustetaan palveluväylän koordinointiryhmä. 26 artiklassa selvennetään palveluväylän koordinointiryhmän tehtäviä. 27 artiklassa säädetään vuotuisesta työohjelmasta välineenä, jolla tuetaan tämän asetuksen täytäntöönpanoa. 28 artiklassa käsitellään kustannuksia, jotka liittyvät palveluväylän kehittämiseen, ylläpitoon ja edistämiseen sekä tietojen kääntämiseen kansallisilla verkkosivustoilla. 29 artiklassa täsmennetään vaatimukset, jotka liittyvät henkilötietojen käsittelyyn tämän asetuksen puitteissa. 30 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä palveluväylän sekä unionin lainsäädännöllä perustettujen tieto- ja neuvontaverkostojen välistä yhteistyötä varten. 31 artiklassa selitetään tämän asetuksen ja muiden unionin säädösten välistä suhdetta. 32 artiklassa mahdollistetaan sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) käyttö tätä asetusta sovellettaessa. 33 artiklassa pyydetään komissiota raportoimaan säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle palveluväylän ja sisämarkkinoiden toiminnasta. 34 artiklalla säännellään komissiolle 21 artiklan nojalla annetun toimivallan harjoittamista. 35 artiklalla perustetaan komitologiamenettelyn mukainen komitea, ja se liittyy täytäntöönpanovaltaan, joka tällä asetuksella annetaan komissiolle. 36 artiklassa säädetään sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää koskevan asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta. 37 artikla koskee asetuksen voimaantuloa ja soveltamista. Liitteessä I luetellaan tiedot, jotka ovat merkityksellisiä kansalaisille ja yrityksille, jotka käyttävät 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja sisämarkkinaoikeuksiaan. Liitteessä II esitetään luettelo menettelyistä, jotka käyttäjien pitäisi pystyä hoitamaan täysin sähköisesti 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti. Liitteessä III luetellaan neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelut, jotka pitäisi olla saatavilla palveluväylän kautta 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn mukaisesti. 2017/0086 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan, 48 artiklan sekä 114 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, ovat kuulleet Euroopan tietosuojavaltuutettua, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä katsovat seuraavaa: (1)Sisämarkkinat ovat yksi Euroopan konkreettisimmista saavutuksista. Mahdollistamalla ihmisten, tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaan liikkumisen ne tarjoavat uusia mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille. Tämä asetus on yksi sisämarkkinastrategian keskeisistä toimista, ja sen tavoitteena on vapauttaa sisämarkkinoiden täysi potentiaali helpottamalla kansalaisten ja yritysten mahdollisuuksia liikkua EU:n sisällä ja käydä kauppaa, sijoittautua ja laajentaa liiketoimintaa valtioiden rajojen yli. (2)Digitaalisia sisämarkkinoita koskevassa tiedonannossa tunnustetaan internetin ja digitaaliteknologian rooli siinä, miten se muuttaa tapaamme elää ja työskennellä edistämällä valtavia innovointi-, kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksia. Tiedonannossa todetaan, että kansalaisten ja yritysten tarpeisiin omassa maassa ja valtioiden rajojen yli voitaisiin vastata paremmin laajentamalla ja integroimalla olemassa olevia eurooppalaisia portaaleja, verkostoja, palveluja ja järjestelmiä ja yhdistämällä ne digitaaliseksi palveluväyläksi. EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelmassa vuosiksi 2016–2020 esitetään digitaalinen palveluväylä yhtenä vuonna 2017 toteutettavista toimista. Euroopan unionin kansalaisuutta koskevassa vuoden 2017 katsauksessa pidettiin digitaalista palveluväylää prioriteettina EU:n kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien kannalta. (3)Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat toistuvasti pyytäneet kattavampaa ja käyttäjäystävällisempää tieto- ja neuvontapakettia, joka auttaisi yrityksiä navigoimaan sisämarkkinoilla ja vahvistaisi ja järkeistäisi sisämarkkinavälineitä niin, että vastattaisiin paremmin kansalaisten ja yritysten tarpeisiin niiden valtioiden rajat ylittävän toiminnan osalta. (4)Tällä asetuksella vastataan näihin pyyntöihin tarjoamalla kansalaisille ja yrityksille helppo pääsy tietoihin, menettelyihin sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin, joita ne tarvitsevat käyttääkseen oikeuksiaan sisämarkkinoilla. Tällä asetuksella perustetaan digitaalinen palveluväylä, jossa komissiolla ja toimivaltaisilla viranomaisilla on keskeinen rooli, jotta nämä tavoitteet saavutetaan. (5)Tässä asetuksessa luetellaan tiedot, jotka ovat merkityksellisiä kansalaisten ja yritysten kannalta näiden käyttäessä oikeuksiaan sisämarkkinoilla, ja siinä olisi edellytettävä, että jäsenvaltiot ja komissio varmistavat, että näitä aloja koskevat tiedot katetaan kokonaisuudessaan kansallisilla ja unionin tason verkkosivustoilla ja portaaleilla. Näissä tiedoissa ei pitäisi pelkästään selittää kansalaisia ja yrityksiä koskevia sääntöjä ja velvollisuuksia vaan myös menettelyjä, jotka on hoidettava näiden sääntöjen ja velvollisuuksien noudattamiseksi. Tiedoissa olisi myös kuvattava neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja, joiden puoleen kansalaiset ja yritykset voivat kääntyä, jos niillä on ongelmia tietojen ymmärtämisessä, tietojen soveltamisessa omaan tilanteeseensa tai menettelyn hoitamisessa. (6)Koska aloitteella on kolmitahoinen tarkoitus, jolla tähdätään sellaisiin kansalaisiin ja yrityksiin kohdistuvan hallinnollisen rasitteen keventämiseen, jotka toimivat tai haluavat toimia toisessa jäsenvaltiossa kansallisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, syrjinnän poistamiseen sekä sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseen tietojen, menettelyjen sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen tarjoamisen osalta ja koska sen komponentit kattavat kansalaisten vapaan liikkuvuuden ja sosiaaliturvan, joita ei voida pitää pelkästään liitännäisinä, aloitteen olisi perustuttava SEUT-sopimuksen 21 artiklan 2 kohtaan, 48 artiklaan ja 114 artiklan 1 kohtaan. (7)Jotta unionin kansalaiset ja yritykset voisivat käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla, unionin olisi hyväksyttävä erityisiä toimenpiteitä, jotka antavat kansalaisille ja yrityksille mahdollisuuden saada helposti kattavia ja luotettavia tietoja unionin lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja tietoja sovellettavista kansallisista säännöistä ja menettelyistä, joita niiden on noudatettava muuttaessaan muuhun kuin kotijäsenvaltioonsa tai asuessaan tai opiskellessaan taikka sijoittautuessaan tai harjoittaessaan liiketoimintaa muussa kuin kotijäsenvaltiossaan. Kansallisella tasolla tarjottavien tietojen olisi koskettava unionin lainsäädännön kansallisten täytäntöönpanosääntöjen lisäksi myös muita kansallisia sääntöjä, joita sovelletaan yhtä lailla oman maan ja muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin ja yrityksiin. (8)On selvää, että muiden jäsenvaltioiden kansalaiset ja yritykset, jäljempänä ’käyttäjät’, voivat olla epäedullisemmassa asemassa käytettyjen eri kielten vuoksi ja sen vuoksi, että kansalliset säännöt ja hallinnolliset järjestelmät ovat niille vieraita ja että ne ovat maantieteellisesti etäällä näiden jäsenvaltioiden viranomaisista. Tehokkain tapa vähentää sisämarkkinoiden esteitä on antaa rajatylittäville käyttäjille mahdollisuus saada tietoja verkon kautta kielellä, jota käyttäjät ymmärtävät, ja hoitaa kansallisten sääntöjen mukaiset menettelyt täysin sähköisesti sekä tarjota apua, jos säännöt ja menettelyt eivät ole riittävän selkeitä tai jos oikeuksien käyttämiseen liittyy esteitä. (9)Useilla unionin säädöksillä on pyritty tarjoamaan ratkaisuja luomalla alakohtaisia keskitettyjä palvelupisteitä, esimerkiksi palveludirektiivillä perustetut keskitetyt asiointipisteet tarjoamaan palvelujen tarjoamisen kannalta merkityksellisiä tietoja ja neuvontapalveluja sekä mahdollisuus hoitaa niihin liittyviä menettelyjä sähköisesti, tuotekohtaisten teknisten sääntöjen saamista varten perustetut tuoteyhteyspisteet ja rakennusalan tuoteyhteyspisteet sekä toiseen valtioon muuttavien ammatinharjoittajien avuksi perustetut ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvät tukikeskukset. Lisäksi on perustettu Euroopan kuluttajakeskusten kaltaisia verkostoja edistämään tietämystä unionin kuluttajien oikeuksista ja avustamaan sellaisten valitusten ratkaisemisessa, jotka liittyvät toisessa jäsenvaltiossa matkan yhteydessä suoritettuihin ostoihin tai verkko-ostoihin. Solvit-palvelulla pyritään tarjoamaan nopeita, toimivia ja epävirallisia ratkaisuja yksityishenkilöille ja yrityksille, jos viranomaiset epäävät heidän oikeutensa sisämarkkinoilla. On myös perustettu useita tietoportaaleja, kuten sisämarkkinoihin liittyvä Sinun Eurooppasi ja oikeusasioihin liittyvä Euroopan oikeusportaali, jotka tarjoavat käyttäjille tietoa unionin ja jäsenvaltioiden säännöistä.

(10)Näiden säädösten alakohtaisen luonteen vuoksi tämänhetkiset sähköiset tieto- ja neuvontapalvelut samoin kuin sähköisesti hoidettavaksi tarkoitetut menettelyt kansalaisille ja yrityksille ovat erittäin hajanaisia. Sähköisesti saatavilla olevat tiedot ja menettelyt ovat epäyhtenäisiä, palvelujen laatu on puutteellinen eikä tiedoista ja neuvontapalveluista olla tietoisia. Muilla kuin kansallisilla käyttäjillä on myös ongelmia löytää ja käyttää näitä palveluja, ja tämä on edelleen merkittävä este. (11)Tällä asetuksella olisi perustettava yhteyspiste, jonka kautta kansalaisten ja yritysten pitäisi pystyä saamaan tietoja säännöistä ja vaatimuksista, joita niiden on noudatettava unionin ja/tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Sillä olisi yksinkertaistettava ja tehostettava kansalaisten ja yritysten yhteydenpitoa unionin tai kansallisella tasolla perustettuihin neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin. Palveluväylällä pitäisi myös helpottaa menettelyjen esteetöntä hoitamista. Sen vuoksi tässä asetuksessa pitäisi edellyttää, että jäsenvaltiot antavat käyttäjille mahdollisuuden hoitaa täysin sähköisesti tietyt menettelyt, jotka ovat keskeisen tärkeitä suurimmalle osalle valtioiden rajojen yli liikkuvia kansalaisia ja yrityksiä, niin ettei vaikuteta millään tavalla näillä aloilla unionin ja/tai kansallisen lainsäädännön nojalla voimassa oleviin aineellisiin vaatimuksiin. Tähän liittyen asetuksella pitäisi tukea yhden kerran periaatetta, kun kyseessä on näytön vaihtaminen eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä. (12)Palveluväylän olisi oltava käyttäjäkeskeinen ja -ystävällinen, ja sen olisi annettava kansalaisille ja yrityksille mahdollisuus toimia vuorovaikutuksessa kansallisen ja unionin tason hallinnon kanssa ja antaa niille palautetta sekä yhteyspisteen kautta tarjotuista palveluista että sisämarkkinoiden toimivuudesta kokemustensa mukaan. Palautevälineen pitäisi antaa käyttäjälle mahdollisuus tuoda esiin havaittuja ongelmia, puutteita ja tarpeita ja kannustaa näin palvelujen laadun jatkuvaan parantamiseen. (13)Palveluväylän onnistuminen riippuu komission ja jäsenvaltioiden yhteisestä ponnistuksesta. Palveluväylään olisi sisällytettävä yhteinen käyttöliittymä, joka integroidaan nykyiseen Sinun Eurooppasi -portaaliin ja jota komissio hallinnoi. Yhteisen käyttöliittymän olisi tarjottava linkkejä tietoihin, menettelyihin ja neuvonta- tai ongelmanratkaisupalveluihin, jotka ovat saatavilla portaaleilla, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja komissio hallinnoivat. Palveluväylän käytön helpottamiseksi käyttöliittymän olisi oltava saatavilla kaikilla virallisilla unionin kielillä. Palveluväylän toimintaa olisi tuettava komission ja jäsenvaltioiden yhdessä kehittämillä teknisillä välineillä. (14)Palveludirektiivin nojalla laaditussa elektronisia keskitettyjä asiointipisteitä koskevassa peruskirjassa jäsenvaltiot sitoutuvat vapaaehtoisesti käyttäjäkeskeiseen lähestymistapaan toimitettaessa tietoja elektronisten keskitettyjen asiointipisteiden kautta, jotta voidaan kattaa yritysten kannalta erityisen tärkeä alat, kuten alv:hen, tuloveroihin, sosiaaliturvaan ja työlakiin liittyvät vaatimukset. Peruskirjan perusteella ja Sinun Eurooppasi -portaalista saatujen kokemusten perusteella tiedoissa olisi myös kuvattava neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja, joiden puoleen kansalaiset ja yritykset voivat kääntyä, jos niillä on ongelmia tietojen ymmärtämisessä, tietojen soveltamisessa omaan tilanteeseensa tai menettelyn hoitamisessa. (15)Tällä asetuksella olisi vahvistettava sähköisten menettelyjen sisämarkkinaulottuvuutta soveltamalla yleistä syrjimättömyyden periaatetta myös suhteessa siihen, miten kansalaiset tai yritykset pääsevät hyödyntämään kansallisen tai unionin lainsäädännön perusteella kansallisella tasolla jo perustettuja sähköisiä menettelyjä. Myös sellaisten käyttäjien, jotka eivät asu tai ole sijoittautuneena jäsenvaltiossa, pitäisi päästä hoitamaan menettelyjä sähköisesti ilman esteitä, joista esimerkkeinä ovat lomakekentät, jotka edellyttävät kansallista puhelin- tai postinumeroa, maksujen suorittaminen vain järjestelmillä, joissa ei hyväksytä valtioiden rajojen ylittäviä maksuja, selitysten puuttuminen muulla kuin maan kielellä tai kielillä sekä se, että sähköistä näyttöä toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevilta viranomaisilta ei ole mahdollista toimittaa eikä toisessa jäsenvaltiossa myönnettyä sähköistä tunnistautumisvälinettä ole mahdollista hyväksyä. (16)Tämän asetuksen olisi pohjauduttava sähköistä tunnistamista koskevaan asetukseen (eIDAS), jossa säädetään ehdoista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot tunnustavat toisen jäsenvaltion ilmoitetun sähköisen tunnistamisjärjestelmän piiriin kuuluvat tietyt luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden sähköisen tunnistautumisen menetelmät. Kyseisen asetuksen soveltamispäivästä asti pitäisi olla mahdollista, että käyttäjät voivat käyttää sähköisiä tunnistautumis- ja todentamiskeinojaan voidakseen toimia valtioiden rajojen yli ja asioida sähköisesti toimivaltaisten viranomaisten kanssa. (17)Useissa alakohtaisissa unionin säädöksissä, kuten palveludirektiivissä, ammattipätevyyksiä koskevassa direktiivissä ja julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä edellytetään, että menettelyistä tehdään täysin sähköisiä. Tällä asetuksella pitäisi lisätä tämä edellytys koskemaan useita kansalaisten ja yritysten kannalta keskeisiä menettelyjä, jotta niistä tehtäisiin täysin sähköisiä. (18)Jotta kansalaiset ja yritykset voisivat hyödyntää suoraan sisämarkkinoiden tarjoamia etuja ilman tarpeetonta hallinnollista lisärasitetta, tässä asetuksessa olisi edellytettävä rajatylittävien käyttäjien kannalta tiettyjen keskeisten menettelyjen, jotka luetellaan tämän asetuksen liitteessä II, käyttöliittymän täyttä digitalisointia ja säädettävä kriteereistä, joiden perusteella menettelyn voidaan katsoa olevan täysin sähköisesti käytettävissä. Yritysten kannalta yksi tällainen erityisen merkityksellinen menettely on liiketoiminnan rekisteröinti. Tämän ei pitäisi kuitenkaan käsittää menettelyjä, joiden tuloksena yrityksestä tulee oikeushenkilö, koska tällaiset menettelyt edellyttävät kattavaa lähestymistapaa, jolla pyritään helpottamaan digitaalisia ratkaisuja koko yrityksen elinkaaren ajan. Kun yritys sijoittautuu toiseen jäsenvaltioon, sen on rekisteröidyttävä sosiaaliturvajärjestelmään ja vakuutusjärjestelmään voidakseen rekisteröidä työntekijänsä ja suorittaa maksuja molempiin järjestelmiin. Nämä menettelyt ovat yhteisiä kaikille millä tahansa talouden alalla toimiville yrityksille, minkä vuoksi on aiheellista edellyttää, että nämä kaksi rekisteröintimenettelyä voitaisiin hoitaa sähköisesti. (19)Kun otetaan huomioon teknisen kehityksen nykytila, joissakin tapauksissa voi edelleen olla tarpeen, että menettelyn käyttäjä asioi henkilökohtaisesti toimivaltaisen viranomaisen luona osana sähköistä menettelyä, etenkin kun kyseessä on biometrisiä tietoja sisältävän passin tai henkilökortin hakeminen tai uusiminen. Kaikki poikkeukset olisi rajattava tilanteisiin, joissa ei ole käytettävissä digitaalista teknologiaa, jotta saavutettaisiin menettelyn päämäärä. (20)Tällä asetuksella ei pitäisi puuttua kansallisten viranomaisten toimivaltaan menettelyn eri vaiheissa, mukaan luettuna menettelyyn liittyvät digitaaliset tai muut työvaiheet toimivaltaisten viranomaisten sisäisesti ja välisesti. (21)Tällä asetuksella ei pitäisi vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskeviin sääntöihin, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 883/2004 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 987/2009, joissa määritellään vakuutettujen ja sosiaaliturvalaitosten oikeudet ja velvollisuudet sekä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen alalla sovellettavat menettelyt. (22)Kansallisella ja unionin tasolla on perustettu useita verkostoja ja palveluja avustamaan kansalaisia ja yrityksiä niiden rajatylittävässä toiminnassa. On tärkeää, että nämä palvelut, mukaan luettuna Euroopan kuluttajakeskukset, Sinun Eurooppasi -neuvonta, SOLVIT-verkosto, teollis- ja tekijänoikeuksien neuvontapalvelu, Europe Direct -tiedotuspisteet ja Yritys-Eurooppa-verkosto, muodostavat osan digitaalisesta palveluväylästä, jotta varmistetaan, että kaikki potentiaaliset käyttäjät löytävät nämä palvelut. Tämän asetuksen liitteessä III luetellut palvelut on perustettu sitovilla unionin säädöksillä ja muut toimivat vapaaehtoisuuden pohjalta. Ensin mainituissa palveluissa olisi noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä laatuvaatimuksia ja jälkimmäisissä olisi mahdollisuus noudattaa laatuvaatimuksia, jos ne haluavat, että niiden palvelut asetetaan saataville palveluväylän kautta. (23)Lisäksi jäsenvaltiot ja komissio voivat päättää lisätä palveluväylään tässä asetuksessa vahvistetuin edellytyksin muita kansallisia neuvonta- tai ongelmanratkaisupalveluja, joita tarjoavat toimivaltaiset viranomaiset tai yksityiset tai osittain yksityiset tahot. Periaatteessa toimivaltaisten viranomaisten pitäisi olla vastuussa kansalaisten ja yritysten neuvonnasta, kun kyseessä ovat sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä koskevat kysymykset, joihin sähköiset palvelut eivät voi täysin vastata. Jos kuitenkin kyseessä on erittäin erikoistunut ala ja jos yksityisten tai osittain yksityisten tahojen tarjoama palvelu vastaa käyttäjien tarpeeseen, jäsenvaltiot voivat ehdottaa komissiolle, että tällaiset palvelut sisällytetään palveluväylään, kunhan ne täyttävät kaikki asetuksessa vahvistetut edellytykset eivätkä ole päällekkäisiä siihen jo sisältyvien neuvonta- tai ongelmanratkaisupalvelujen kanssa. (24)Jotta käyttäjät pystyisivät löytämään asianmukaisen palvelun, tässä asetuksessa olisi säädettävä välineestä, joka ohjaa käyttäjät automaattisesti oikeaan palveluun. (25)Yhteisen digitaalisen palveluväylän onnistumisen kannalta on olennaista noudattaa tiettyjä laatuvaatimusten vähimmäismäärää, jotta voidaan varmistaa, että tietojen tai palvelujen tarjoaminen on luotettavaa, koska muutoin koko palveluväylän luotettavuus vaarantuisi vakavasti. Tietojen saatavuutta rajatylittävien käyttäjien kannalta voidaan parantaa merkittävästi, jos tiedot ovat saatavilla jäsenvaltion kansallisen kielen lisäksi myös vähintään yhdellä muulla EU:n virallisella kielellä. Kansalliselta kieleltä tai kieliltä tälle muulle unionin viralliselle kielelle tehdyssä käännöksessä olisi tultava tarkasti esiin kansallisella kielellä tai kielillä tarjottujen tietojen sisältö. (26)Tässä asetuksessa olisi myös mahdollistettava käyttäjien sähköisessä muodossa toimittaman tiedon todentaminen, jos myöntävä toimivaltainen viranomainen on toimittanut nämä tiedot ilman sähköistä leimaa tai sertifiointia ja jos teknistä välinettä, joka mahdollistaa näytön suoran vaihdon eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, ei ole vielä käytettävissä. Asetuksessa olisi säädettävä tällaisia tapauksia varten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisestä toimivasta hallinnollisen yhteistyön mekanismista, joka perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2012 perustettuun sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään, jäljempänä ’IMI’. Jotta unionin toimielimet, laitokset tai virastot voisivat olla IMI-järjestelmän toimijoita, asetusta (EU) N:o 1024/2012 olisi muutettava. (27)Toimivaltaisten viranomaisten tarjoamat sähköiset palvelut ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan parantaa kansalaisille ja yrityksille tarjottavien palvelujen laatua. Jäsenvaltioiden julkishallinnossa edellytetään yhä harvemmin kansalaisten ja yritysten toimittavan samat tiedot useaan kertaan vaan pyritään käyttämään tietoja uudelleen, ja tätä samaa käytäntöä olisi edistettävä ylimääräisen rasitteen vähentämiseksi, kun kyseessä ovat käyttäjät, jotka hoitavat menettelyjä muissa jäsenvaltioissa. (28) Sähköisten menettelyjen käytön helpottamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä yhden kerran periaatteen mukaisesti perustasta kansalaisten ja yritysten pyynnöstä tapahtuvaa eri jäsenvaltioiden asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten välistä suoraa näytön vaihtoa varten. Yhden kerran periaate tarkoittaa sitä, että kansalaisten ja yritysten tarvitsisi toimittaa samat tiedot viranomaisille näytön rajatylittävää vaihtoa varten vain kerran. (29)Suojatun teknisen järjestelmän, joka olisi perustettava tämän asetuksen mukaisen näytön vaihdon mahdollistamiseksi, olisi myös annettava pyytävälle toimivaltaiselle viranomaiselle varmuus siitä, että näytön on toimittanut oikea myöntävä viranomainen.

(30)Tällainen järjestelmä pitäisi olla käytettävissä muiden sellaisten järjestelmien lisäksi, jotka tarjoavat mekanismin viranomaisten väliselle yhteistyölle, kuten IMI tai [sähköinen palvelukortti], eikä se saisi vaikuttaa muihin järjestelmiin, mukaan luettuna asetuksen EY) N:o 987/2009 4 artiklassa säädetty järjestelmä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2014/24 säädetty yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja, kansallisten rekisterien yhteenliittäminen, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/101/EY säädetty keskus-, kauppa- ja yhtiörekisterien yhteenliittäminen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/848 säädetty maksukyvyttömyysrekisterien yhteenliittäminen. (31)Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset näytön vaihdon mahdollistavan teknisen järjestelmän täytäntöönpanolle, komissiolle olisi annettava täytäntöönpanovalta täsmentää tekniset eritelmät järjestelmälle, jolla käsitellään käyttäjien näytönvaihtopyyntöä ja tällaisen näytön siirtämistä, sekä tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan tietojen siirron koskemattomuus ja luottamuksellisuus. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (32)Laatuvaatimusten noudattamisen olisi oltava toimivaltaisten viranomaisten ja komission vastuulla niiden tietojen, menettelyjen ja palvelujen osalta, joista ne vastaavat. Kansallisten koordinaattoreiden ja komission olisi valvottava laatuvaatimusten noudattamista kansallisella ja unionin tasolla ja puututtava esiin tuleviin ongelmiin. Tällä asetuksella olisi annettava komissiolle laaja valikoima keinoja puuttua palveluväylän kautta tarjottavien palvelujen laadun heikkenemiseen ottaen huomioon heikkenemisen vakavuus ja jatkuvuus; tähän sisältyy myös palveluväylän koordinointiryhmän ottaminen mukaan toimiin. Tämän ei pitäisi vaikuttaa komission yleiseen vastuuseen, joka koskee tämän asetuksen noudattamisen seurantaa. (33)Tässä asetuksessa olisi täsmennettävä palveluväylän toimintaa tukevien teknisten välineiden, etenkin yhteisen käyttöliittymän, linkkirekisterin ja yhteisen neuvontapalveluhaun, keskeiset toiminnot. Palveluväylää tukevien teknisten ratkaisujen yhdenmukaisten täytäntöönpanoedellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta täsmentää kunkin jäsenvaltioiden ja komission vastuulle kuuluvien tietojen, menettelyjen ja neuvonta- tai ongelmanratkaisupalvelujen organisaatio, rakenne ja merkinnät käyttöliittymää sovellettaessa. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Tällä asetuksella olisi myös jaettava selvästi näiden välineiden kehittämiseen, saatavuuteen, ylläpitoon ja turvallisuuteen liittyvät vastuualueet komission ja jäsenvaltioiden välillä. (34)Palveluväylään sisällytettävien tietojen, menettelyjen ja neuvonta- tai ongelmanratkaisupalvelujen eri alojen täyden potentiaalin kehittämiseksi olisi parannettava merkittävästi kohdeyleisön tietämystä niiden olemassaolosta ja toiminnasta. Kun käyttäjien tarvitsemat tiedot, menettelyt sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelut sisällytetään palveluväylään, niiden löytämisen pitäisi olla huomattavasti helpompaa, vaikka käyttäjät eivät ennalta tuntisikaan niitä. Lisäksi tarvitaan koordinoituja edistämistoimia, joilla varmistetaan, että unionin kansalaiset ja yritykset saavat tietoa palveluväylän olemassaolosta ja sen tarjoamista hyödyistä. Vaikuttavuuden maksimoimiseksi koordinointiryhmän olisi koordinoitava edistämistoimia ja jäsenvaltioiden olisi mukautettava edistämistoimiaan niin, että digitaaliseen palveluväylään viitataan kaikissa asiaan liittyvissä yhteyksissä yhteisellä nimityksellä; palveluväylä voidaan myös nivoa kansallisiin aloitteisiin. (35)Jotta saataisiin riittävästi tietoa digitaalisen palveluväylän toimivuuden mittaamista varten, tässä asetuksessa säädetään puitteista yhteisten eritelmien vahvistamiseksi palveluväylän kautta tarjottavien eri tietojen, menettelyjen ja palvelujen käyttöön liittyvää tietojen keruuta ja analysointia varten. Rekisteröitävien tietojen tarkkojen luokkien ja tietojen kirjaamis- ja vaihtomenetelmän vahvistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta hyväksyä säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (36)Tilastojen kirjaamis- ja vaihtomenetelmiä koskevien yhdenmukaisten sääntöjen vahvistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (37)Palveluväylän kautta saatavien tietojen, menettelyjen ja neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen laatua olisi seurattava pääasiallisesti käyttäjäpalautevälineellä, joka pyytää käyttäjiä arvioimaan käyttämiensä tietojen, menettelyjen ja neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen kattavuutta ja laatua. Palaute kerätään yhteisellä välineellä, joka pitäisi olla komission, toimivaltaisten viranomaisten ja kansallisten koordinaattoreiden käytettävissä. Asetuksen yhdenmukaisten täytäntöönpanoedellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta käyttäjäpalautevälineen toimintojen ja käyttäjäpalautteen keräämiseen ja jakamiseen liittyvien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (38)Tämän asetuksen olisi myös annettava käyttäjille mahdollisuus tuoda esiin vapaaehtoisesti ja nimettömästi palveluväylään sisältyvän sisämarkkinoiden palautevälineen kautta ongelmia ja vaikeuksia, joita niillä on ollut sisämarkkinaoikeuksien käyttämisessä. Tämän välineen olisi katsottava vain täydentävän valituksenkäsittelymekanismeja, koska sillä ei voida tarjota räätälöityä vastausta käyttäjille. Saadut tiedot olisi yhdistettävä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluista saatuihin tietoihin tapauksista, joita ne ovat käsitelleet, jotta saataisiin yleiskatsaus sisämarkkinoista käyttäjien kannalta ja voitaisiin yksilöidä ongelma-alueita mahdollisia tulevia toimia varten sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. (39)Olisi perustettava kansallisista koordinaattoreista koostuva koordinointiryhmä, jonka puheenjohtajana toimii komissio ja jonka tehtävänä on asetuksen soveltamisen helpottaminen erityisesti vaihtamalla hyviä toimintatapoja ja tekemällä yhteistyötä, jotta tämän asetuksen mukaisesti vaaditut tiedot esitettäisiin johdonmukaisemmin. Ryhmän työssä olisi noudatettava vuotuisessa työohjelmassa asetettuja tavoitteita. (40)Jos tässä asetuksessa säädettyihin toimenpiteisiin liittyy henkilötietojen käsittelyä, se olisi tehtävä henkilötietojen suojasta annetun unionin lainsäädännön mukaisesti, etenkin [direktiivin 95/46/EY], [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679] sekä [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 korvaavan uuden asetuksen] mukaisesti. (41)Tämän asetuksen tavoitteena on varmistaa, että käyttäjillä, jotka toimivat muissa jäsenvaltioissa, on mahdollisuus käyttää verkon kautta kattavia, luotettavia ja ymmärrettäviä unionin ja kansallisen tason tietoja oikeuksista, säännöistä ja velvollisuuksista, sähköisiä menettelyjä, jotka voidaan hoitaa täysin valtioiden rajojen yli, sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja. Koska tätä ei voida riittävästi saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionin perussopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (42)Jotta jäsenvaltiot ja komissio voisivat kehittää ja panna täytäntöön välineet, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten, tiettyjä sen säännöksiä olisi sovellettava kaksi vuotta voimaantulopäivän jälkeen. (43)Tässä asetuksessa kunnioitetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja noudatetaan siinä tunnustettuja periaatteita, ja se olisi pantava täytäntöön näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti. (44)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen [(EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan] [uusi Euroopan tietosuojavaltuutettua koskeva asetus] mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon [...], OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku

Yleiset säännökset 1 artikla

Kohde 1.Tällä asetuksella a)vahvistetaan säännöt yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamista ja toimintaa varten, jotta voidaan tarjota unionin sisämarkkinalainsäädännöstä johtuvia, SEUT-sopimuksen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja oikeuksiaan käyttäville tai mahdollisesti käyttäville kansalaisille ja yrityksille näihin kansalaisiin ja yrityksiin sovellettaviin unionin ja kansallisen tason sääntöihin liittyviä helposti käytettäviä korkealaatuisia ja kattavia tietoja, tehokkaita neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja sekä toimivia menettelyjä;

b)helpotetaan menettelyjen hoitamista muista jäsenvaltioista tulevien käyttäjien kannalta ja tuetaan yhden kerran periaatteen täytäntöönpanoa; c)vahvistetaan säännöt sisämarkkinoilla esiintyviä esteitä koskevaan raportointiin käyttäjäpalautteen ja palveluväylän kattamista palveluista saatavien tilastotietojen keruun perusteella. 2 artikla

Yhteisen digitaalisen palveluväylän perustaminen 1.Komissio ja toimivaltaiset viranomaiset perustavat yhteisen digitaalisen palveluväylän, jäljempänä ’palveluväylä’, tämän asetuksen mukaisesti. Palveluväylä muodostuu yhteisestä käyttöliittymästä, joka on integroitu yhdeksi komission hallinnoimaksi portaaliksi ja josta on linkit asianomaisille kansallisille ja unionin verkkosivustoille. 2.Palveluväylän kautta saa a)tietoja unionin ja kansallisen tason lainsäädännössä säädetyistä oikeuksista, velvollisuuksista ja säännöistä, joita sovelletaan käyttäjiin, jotka käyttävät tai aikovat käyttää unionin sisämarkkinalainsäädännöstä johtuvia oikeuksiaan liitteessä I luetelluilla aloilla; b)tietoja unionin tai kansallisella tasolla vahvistetuista menettelyistä ja linkkejä näihin menettelyihin, jotta edellä mainittujen oikeuksien käyttäminen ja velvollisuuksien ja sääntöjen noudattaminen on mahdollista; c)tietoja neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluista ja linkkejä näihin palveluihin, joille kansalaiset ja yritykset voivat esittää kysymyksiä tai ongelmia, jotka liittyvät a ja b alakohdassa tarkoitettuihin, liitteessä III lueteltuihin ja 6 artiklassa tarkoitettuihin oikeuksiin, velvollisuuksiin tai menettelyihin. 3.Edellä 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen käyttöliittymän, jäljempänä ’yhteinen käyttöliittymä’, on oltava käytettävissä kaikilla unionin virallisilla kielillä. 3 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1)’käyttäjällä’ kaikkia, jotka ovat unionin kansalaisia, jäsenvaltiossa oleskelevia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joiden rekisteröity kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, ja jotka käyttävät 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tietoja, menettelyjä tai neuvonta- tai ongelmanratkaisupalveluja palveluväylän kautta; 2)’menettelyllä’ peräkkäisiä toimia, jotka käyttäjien on toteutettava täyttääkseen vaatimukset tai saadakseen toimivaltaiselta viranomaiselta päätöksen voidakseen käyttää 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja oikeuksiaan; 3)’toimivaltaisella viranomaisella’ jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason elintä tai viranomaista, joka on erityisesti vastuussa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista tiedoista, menettelyistä tai neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluista; 4)’näytöllä’ käytetystä viestintätavasta riippumatta asiakirjoja ja tietoja, mukaan luettuna teksti tai ääni- tai kuvatallenne tai audiovisuaalinen tallenne, jotka toimivaltainen viranomainen on antanut tosiseikkojen tai sen todistamiseksi, että 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja menettelyjä koskevia vaatimuksia on noudatettu. II luku

Palveluväylän palvelut 4 artikla

Tietojen saantimahdollisuus 1.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjät saavat helposti sähköisesti käyttöönsä jäsenvaltioiden verkkosivustoilta seuraavat: a)tiedot 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista oikeuksista, velvollisuuksista ja säännöistä, jotka johtuvat kansallisesta lainsäädännöstä; b)tiedot 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista menettelyistä, jotka on vahvistettu kansallisella tasolla;

c)tiedot 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluista, jotka tarjotaan kansallisella tasolla. 2.Komissio varmistaa, että käyttäjät saavat helposti sähköisesti käyttöönsä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulta yhteiseltä palveluväylältä seuraavat: a)tiedot 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista oikeuksista, velvollisuuksista ja säännöistä, jotka johtuvat unionin lainsäädännöstä; b)tiedot 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista menettelyistä, jotka on vahvistettu unionin tasolla; c) tiedot 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluista, jotka tarjotaan unionin tasolla. 5 artikla

Menettelyjen käyttömahdollisuus 1.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos kyseisen jäsenvaltion käyttäjät voivat hoitaa 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kansallisella tasolla vahvistetun menettelyn sähköisesti, se on myös muiden jäsenvaltioiden käyttäjien saatavilla ja ne voivat hoitaa sen syrjimättömällä tavalla. 2.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjät voivat hoitaa liitteessä II luetellut menettelyt täysin sähköisesti. 3.Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä pidetään täysin sähköisesti hoidettavina, jos tunnistautuminen, tietojen ja näytön toimittaminen, allekirjoitus ja lopullinen toimittaminen voidaan tehdä sähköisesti etäältä yhden viestintäkanavan kautta ja jos myös menettelyn tulos toimitetaan sähköisesti. 4.Jos 2 kohdassa tarkoitetun tietyn menettelyn tavoitetta ei voida saavuttaa ilman, että käyttäjän edellytetään asioivan henkilökohtaisesti toimivaltaisen viranomaisen luona menettelyn jossakin vaiheessa, jäsenvaltioiden on rajoitettava tällainen fyysinen läsnäolo siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä ja puolueettomasti perusteltua, ja varmistettava, että menettelyn muut vaiheet voidaan hoitaa täysin sähköisesti. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista komissiolle. 5.Tämä asetus ei vaikuta minkään unionin tai kansallisessa lainsäädännössä säädetyn menettelyn asiasisältöön tai tällaisen menettelyn kautta myönnettyihin oikeuksiin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. 6.Mikään tässä artiklassa ei saa estää jäsenvaltioita tarjoamasta käyttäjille muita mahdollisuuksia hoitaa 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja menettelyjä muutoin kuin verkon kautta. 6 artikla

Neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelujen käyttömahdollisuudet 1.Jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että käyttäjät saavat helposti sähköisesti käyttöönsä 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelut. 2.Kansalliset koordinaattorit ja komissio voivat tarjota linkkejä toimivaltaisten viranomaisten, komission tai unionin toimielinten, laitosten ja virastojen tarjoamiin muihin kuin liitteessä III lueteltuihin neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin 16 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, jos tällaiset palvelut täyttävät 9 ja 13 artiklassa säädetyt laatuvaatimukset. 3.Kansalliset koordinaattorit voivat ehdottaa komissiolle, että palveluväylään sisällytetään linkit yksityisten tai osittain yksityisten tahojen tarjoamiin neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin, jos se on tarpeen käyttäjien tarpeiden täyttämiseksi ja jos näiden tahojen tarjoamat palvelut täyttävät seuraavat edellytykset: a)palvelu tarjoaa tietoa tai neuvontaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla ja sen soveltamisalaan kuuluvia tarkoituksia varten ja täydentää palveluväylään jo sisältyviä palveluja; b)palvelu tarjotaan maksutta tai mikroyritysten tai kansalaisten kannalta kohtuullisella hinnalla; c)palvelu täyttää 9 ja 13 artiklassa vahvistetut vaatimukset. 4.Jos kansallinen koordinaattori on ehdottanut linkin sisällyttämistä palveluväylään 3 kohdan mukaisesti ja toimittaa tämän linkin 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissio arvioi, täyttyvätkö kyseisessä kohdassa säädetyt edellytykset, ja jos edellytykset täyttyvät, se aktivoi linkin.

III luku

Laatuvaatimukset 1 jakso

Oikeuksia, velvollisuuksia ja sääntöjä, menettelyjä ja neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja koskeviin tietoihin liittyvät laatuvaatimukset 7 artikla

Oikeuksia, velvollisuuksia ja sääntöjä koskevien tietojen laatu 1.Toimivaltaisten viranomaisten ja komission on varmistettava, että jos ne ovat 4 artiklan mukaisesti vastuussa 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen saannista, kyseiset tiedot täyttävät seuraavat vaatimukset: a)ne ovat kattavia, paikkansapitäviä ja sisältävät tiedot, jotka käyttäjien on tiedettävä voidakseen käyttää oikeuksiaan noudattaen täysin sovellettavia sääntöjä ja velvollisuuksia; b)ne sisältävät viitteet, linkit säädöksiin, tekniset eritelmät ja suuntaviivat tarpeen mukaan; c)ne sisältävät sen tahon nimen, joka on vastuussa tietojen sisällöstä; d)ne sisältävät yhteystiedot ja linkit mahdollisiin asiankuuluviin neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin; e)ne sisältävät julkaisupäivän ja tietojen viimeisimmän päivityspäivän; f)ne ovat hyvin jäsenneltyjä ja esitetty niin, että käyttäjät löytävät nopeasti tarvitsemansa tiedot; g)ne pidetään ajan tasalla; h)ne on kirjoitettu selvästi ja yksinkertaisesti ja mukautettu kohdekäyttäjien tarpeisiin. 2.Toimivaltaisten viranomaisten on tarjottava tiedot kansallisen kielen tai tapauksen mukaan kansallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin virallisella kielellä. 8 artikla

Menettelyjä koskevien tietojen laatu 1.Toimivaltaisten viranomaisten ja komission on varmistettava 4 artiklan noudattamista varten, että käyttäjien saatavilla on – ennen menettelyn käynnistämistä varten tarvittavaa tunnistautumista – selkeät ja käyttäjäystävälliset selitykset 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen menettelyjen seuraavista tekijöistä: a)menettelyn eri vaiheet; b)menettelyssä hyväksytyt todentamis-, tunnistautumis- ja allekirjoitustavat; c)toimitettavaksi vaaditun näytön tyyppi ja muoto; d)käytettävissä olevat muutoksenhaku- tai valituskeinot, jos toimivaltaisen viranomaisen kanssa syntyy kiistaa menettelyn tuloksesta; e)tarvittaessa sovellettava maksu ja sähköinen maksumenetelmä;

f)menettelyn hoitamiseen vaadittu arvioitu aika ja mahdollisesti sovellettavat määräajat; g)kieli tai tapauksen mukaan kielet, joilla menettely voidaan hoitaa. 2.Jos 1 kohdassa tarkoitetut selitykset on jo asetettu kansallisten käyttäjien saataville, niitä voidaan käyttää uudelleen tämän asetuksen soveltamiseksi, kunhan selityksiin sisältyy tarvittaessa tietoa, joka liittyy muiden kuin kansallisten käyttäjien tilanteeseen. 3.Toimivaltaisten viranomaisten on tarjottava 1 kohdassa tarkoitetut selitykset kansallisen kielen tai tapauksen mukaan kansallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin virallisella kielellä. 9 artikla

Neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja koskevien tietojen laatu 1.Toimivaltaisten viranomaisten ja komission on varmistettava 4 artiklan noudattamista varten, että käyttäjien saatavilla on – ennen 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun palvelun pyytämistä – selkeät ja käyttäjäystävälliset selitykset seuraavista: a)tarjotun palvelun tyyppi, tarkoitus ja odotetut tulokset; b)palvelusta vastaavan tahon nimi ja yhteystiedot; c)tarvittaessa sovellettava maksut ja sähköinen maksumenetelmä; d)palvelun toimittamiseen vaadittu arvioitu aika tai keskimääräinen vastausaika; e)kieli tai tapauksen mukaan kielet, joilla pyyntö voidaan toimittaa ja joita voidaan käyttää myöhemmässä yhteydenpidossa. 2.Toimivaltaisten viranomaisten on tarjottava 1 kohdassa tarkoitetut selitykset kansallisen kielen tai tapauksen mukaan kansallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin virallisella kielellä. 2 jakso

Sähköisiin menettelyihin liittyvät vaatimukset 10 artikla

Sähköisiin menettelyihin liittyvät laatuvaatimukset Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että seuraavat vaatimukset täyttyvät 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen, niiden vastuulla olevien menettelyjen osalta: a)toimivaltaisiin viranomaisiin sovellettavia määräaikoja menettelyn aikana noudatetaan; b)jos sovellettavia määräaikoja ei noudateta, käyttäjille ilmoitetaan etukäteen tämän syistä ja annetaan uusi määräaika. 11 artikla

Sähköisten menettelyjen käyttömahdollisuus valtioiden rajojen yli 1.Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että jos 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä tarjotaan sähköisesti, vähintään seuraavat vaatimukset täyttyvät: a)käyttäjät saavat ohjeet menettelyn hoitamiseksi kansallisen kielen tai tapauksen mukaan kansallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin virallisella kielellä.

b)lomakkeen täyttämistä ei estetä lomakekentillä, jotka hyväksyvät tietoja vain tietyssä kansallisessa muodossa; c)käyttäjät pystyvät tunnistautumaan sekä allekirjoittamaan ja todistamaan oikeiksi asiakirjoja käyttämällä sähköisiä tunnistus- ja todentamiskeinoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 910/2014 säädetyn mukaisesti, jos tunnistautumista ja allekirjoitusta vaaditaan; d)käyttäjät pystyvät toimittamaan näyttöä sovellettavien vaatimusten noudattamisesta sähköisessä muodossa; e)jos menettelyn hoitaminen edellyttää maksua, käyttäjät pystyvät suorittamaan maksut sähköisesti valtioiden rajat ylittävän maksupalvelun kautta, mukaan luettuna vähintään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 260/2012 säädetyt tilisiirrot ja suoraveloitukset. 2.Jos toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät kansallisten käyttäjien osalta digitalisoidut kopiot muista kuin sähköisistä henkilöllisyyden todentamisasiakirjoista, kuten henkilöllisyystodistukset tai passit, niiden on hyväksyttävä tällaiset digitalisoidut kopiot myös muista jäsenvaltioista tulevilta käyttäjiltä. 3.Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2012 perustetun sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) kautta, jos se on tarpeen käyttäjien niille sähköisen menettelyn yhteydessä sähköisessä muodossa toimittaman näytön aitouden todentamiseksi. 12 artikla

Näytön vaihto valtioiden rajojen yli toimivaltaisten viranomaisten välillä 1.Komissio perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa liitteessä II lueteltujen sähköisiin menettelyihin ja direktiiveissä 2005/36/EY, 2006/123/EY, 2014/24/EU ja 2014/25/EU säädettyihin menettelyihin liittyvän näytön vaihtoa varten teknisen järjestelmän eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä näytön sähköistä vaihtoa varten, jäljempänä ’tekninen järjestelmä’. 2.Teknisen järjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset: a)sen on mahdollistettava vaihdettavaa näyttöä koskevien pyyntöjen käsittely; b)sen on mahdollistettava näytön siirtäminen toimivaltaisten viranomaisten välillä; c)sen on mahdollistettava, että vastaanottava toimivaltainen viranomainen pystyy käsittelemään näyttöä; d)sen on varmistettava näytön luottamuksellisuus ja koskemattomuus; e)sen on varmistettava, että käyttäjällä on mahdollisuus tarkastella vaihdettavaa näyttöä. 3.Jäsenvaltioiden on sisällytettävä tekninen järjestelmä osaksi 1 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä. 4.Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista sähköisistä menettelyistä vastaavien toimivaltaisten viranomaisten on käyttäjän nimenomaisesta pyynnöstä pyydettävä näyttö suoraan teknisen järjestelmän kautta näytön antavilta muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta. Näytön antavien viranomaisten on 2 kohdan d alakohdan nojalla asetettava tällainen näyttö saataville saman järjestelmän kautta. 5.Jos toimivaltaiset viranomaiset antavat näytön sähköisessä muodossa 1 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä varten omassa jäsenvaltiossaan, niiden on asetettava tällainen näyttö myös muiden jäsenvaltioiden näyttöä pyytävien toimivaltaisten viranomaisten saataville teknisen järjestelmän kautta. 6.Toimivaltaisen viranomaisen saataville asettama näyttö on rajoitettava tiukasti siihen, mitä on pyydetty, ja vastaanottava viranomainen saa käyttää sitä vain sitä menettelyä varten, jonka osana näyttö vaihdettiin. 7.Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä tämän artiklan täytäntöönpanoa varten tarvittavan teknisen järjestelmän eritelmien vahvistamiseksi. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 8.Edellä 3–6 kohtaa ei sovelleta unionin tasolla perustettuihin menettelyihin, joissa säädetään erilaisesta näytönvaihtomekanismista, paitsi jos 1 kohdassa tarkoitettu tekninen järjestelmä sisällytetään näihin menettelyihin niiden unionin säädösten sääntöjen mukaisesti, joilla ne on perustettu.

3 jakso

Neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin liittyvät laatuvaatimukset 13 artikla

Neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluihin liittyvät laatuvaatimukset Toimivaltaisten viranomaisten ja komission on varmistettava, että liitteessä III luetellut palvelut ja palvelut, jotka on sisällytetty palveluväylään 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti, ovat seuraavien laatuvaatimusten mukaisia: a)toimivaltaisiin viranomaisiin sovellettavia määräaikoja palvelun aikana noudatetaan; b)jos sovellettavia määräaikoja ei noudateta, käyttäjille ilmoitetaan etukäteen tämän syistä ja annetaan uusi määräaika; c)jos palvelun tarjoaminen edellyttää maksua, käyttäjät pystyvät suorittamaan maksut sähköisesti valtioiden rajat ylittävän maksupalvelun kautta, mukaan luettuna vähintään asetuksessa (EU) N:o 260/2012 säädetyt tilisiirrot ja suoraveloitukset. 4 jakso

Laadunvalvonta 14 artikla

Laadunvalvonta 1.Kansallisten koordinaattoreiden ja komission on valvottava, että palveluväylän kautta saatavilla olevat tiedot, menettelyt ja neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelut, joista ne ovat vastuussa, ovat 7–11 ja 13 artiklassa säädettyjen laatuvaatimusten mukaisia. Valvonta on tehtävä 22 artiklan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella. 2.Jos toimivaltaisten viranomaisten tarjoamien 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen laatu heikkenee, komissio voi toteuttaa seuraavia toimenpiteitä heikkenemisen vakavuuden ja jatkuvuuden perusteella: a)ilmoittaa asiasta kansalliselle koordinaattorille ja vaatia korjaavia toimia; b)ottaa laadun heikkenemisen esiin koordinointiryhmän keskusteluissa; c)lähettää suosituksia sisältävän kirjeen jäsenvaltiolle; d)kytkeä väliaikaisesti tiedot, menettelyn tai neuvonta- ja ongelmanratkaisupalvelun irti palveluväylästä. 3.Jos neuvonta- tai ongelmanratkaisupalvelu, johon tarjotaan linkki 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jättää johdonmukaisesti noudattamatta 13 artiklassa säädettyjä vaatimuksia tai ei enää vastaa käyttäjien tarpeisiin 22 artiklan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella, komissio voi kytkeä sen irti palveluväylästä. IV luku

Tekniset ratkaisut 15 artikla

Yhteinen käyttöliittymä 1.Komissio tarjoaa yhteisen käyttöliittymän palveluväylän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. 2.Yhteisestä käyttöliittymästä on oltava mahdollisuus käyttää tietoja, menettelyjä ja neuvonta- tai ongelmanratkaisupalveluja asianomaisille kansallisen ja unionin tason verkkosivustoille ohjaavilla linkeillä, jotka tarjotaan 16 artiklassa tarkoitetun linkkirekisterin kautta. 3.Jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava 4 artiklassa säädettyjen tehtäviensä ja vastuualojensa mukaisesti, että t