Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’kumppanuus- ja yhteistyösopimus’, allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 1996, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1999. EU ja Armenia ovat 6 päivänä helmikuuta 2017 saattaneet päätökseen neuvottelut kokonaisvaltaisesta ja laajennetusta kumppanuussopimuksesta, jonka tekstiä viimeistellään parhaillaan allekirjoittamista varten. EU:n ja Armenian kumppanuuden painopisteiden avulla pyritään helpottamaan kumppaneiden yhteistyön toteutusta, myös uuden sopimuksen osalta. Kumppanuuden painopisteiden avulla pyritään lujittamaan EU:n ja Armenian suhdetta ja edistämään yleismaailmallisia arvoja ja vakautta, selviytymiskykyä, turvallisuutta ja vaurautta demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen, kestävän talouskasvun ja avoimuuden pohjalta. Painopisteet ovat Armenian tasavallan ja EU:n vahvistamien ensisijaisten tavoitteiden mukaisia, mukaan lukien Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) tarkistuksen yhteydessä asetetut prioriteetit. Kumppanuuden painopisteet perustuvat yhteisen omistajuuden ja eriyttämisen periaatteille sekä itäisen kumppanuuden Riian huippukokouksessa vuonna 2015 hyväksytylle neljälle periaatteelle, jotka kumpikin osapuoli vahvistivat viimeisimmässä EU:n ja itäisten kumppanimaiden ulkoministerikokouksessa toukokuussa 2016 tulevan toiminnan ohjenuoraksi. Kumppanuuden painopisteet ovat myös vuoteen 2030 mennessä saavutettavien kestävän kehityksen tavoitteiden ja vuoden 2015 Pariisin sopimuksen mukaisia, ja ne vastaavat talouden, ympäristön ja sosiaalista kestävyyttä sekä ilmastonmuutosta koskevia osapuolten sitoumuksia.

EU:lla ja Armenialla on yhteisiä etuja ja arvoja, erityisesti koska Armenia on sitoutunut taloudellisiin ja poliittisiin uudistuksiin sekä alueelliseen yhteistyöhön, myös itäisen kumppanuuden puitteissa. Uusi kokonaisvaltainen sopimus uudistaa ja muokkaa kahdenvälisten suhteiden oikeusperustaa, ja nyt olisi tartuttava tilaisuuteen lujittaa EU:n ja Armenian suhteita myös sopimalla kumppanuuden painopisteistä. Uusi kokonaisvaltainen kehys ja ensisijaiset yhteistyöalat perustuvat yhteisen edun mukaiseen suhteiden lujittamiseen ottaen samalla huomioon EU:n ja Armenian muut kansainväliset sitoumukset.

Kumppanuuden painopisteiden lähtökohtana on aiempi hedelmällinen yhteistyö ENP:n toimintaohjelman toteuttamiseksi, ja ne korvaavat ENP:n toimintaohjelman. Kumppanuuden painopisteiden on tarkoitus vaikuttaa säännöllisen poliittisen vuoropuhelun kokousten ja eri alojen vuoropuhelujen, sellaisina kuin ne määritellään uudessa sopimuksessa, sisältöön. Uusi sopimus muodostaa myös kehyksen painopisteiden täytäntöönpanolle ja seurannalle.

Kumppanuuden painopisteet muodostavat myös perustan EU:n ja Armenian tulevalle rahoitusyhteistyölle ja ohjelmasuunnittelulle, erityisesti vuosiksi 2017–2020 laadittavalle yhdistetylle tukikehykselle Armeniaa varten.





II Painopisteet

Kumppanuuden painopisteet kuvastavat yhteisiä etuja, ja niissä keskitytään aloihin, joilla yhteistyöstä on hyötyä kummallekin osapuolelle. Armenia ja EU pyrkivät edelleen keskeisiin tavoitteisiinsa, jotka ovat alueellisen vakauden tukeminen yhteiseltä arvopohjalta ja luja sitoutuminen demokratiaan ja ihmisoikeuksiin. Kansalaisyhteiskunta on merkittävä toimija itäisessä kumppanuudessa, ja EU ja Armenia aikovat edelleen helpottaa sen osallistumista näiden painopisteiden täytäntöönpanoon. Taloudellinen yhteistyö kestävän kasvun aikaansaamiseksi on ala, jolla yhteinen etu on vahva ja jolla osapuolet aikovat kartoittaa kaikki mahdollisuudet parantaa liiketoimintaympäristöä. Nopeampi ja osallistavampi kasvu edellyttää julkisten instituutioiden tarvittavan osaamisen ja henkilövoimavarojen lujittamista, hallinnon parantamista edelleen ja parempia infrastruktuuriyhteyksiä. Näiden kysymysten käsittely luo suotuisat olosuhteet yhteistyön lujittamiselle keskeisillä aloilla ja liikkuvuuden lisäämiseksi sekä EU:n että Armenian kansalaisten hyödyksi. Painopisteet liittyvät toisiinsa ja vahvistavat toisiaan. Jokaiseen painopistealaan sisältyy useita elementtejä tavoitteiden saavuttamisen edellyttämän monialaisen lähestymistavan mukaisesti. Tähän sisältyy aktiivinen osallistuminen yhdessä monenvälisillä yhteistyöfoorumeilla, mukaan lukien itäisen kumppanuuden puitteissa.

1. Instituutioiden ja hyvän hallintotavan lujittaminen

EU ja Armenia ovat sitoutuneet jatkamaan yhteistyötä tavoitteenaan edistää ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta ja perusvapauksia. Ne tekevät yhteistyötä parantaakseen jatkuvasti Armenian julkishallintoa, hallintotapaa ja oikeuslaitosta, tehostaakseen korruption torjuntaa ja lujittaakseen kansalaisyhteiskuntaa. Sukupuolten tasa-arvo sekä ympäristö- ja sosiaalikysymykset valtavirtaistetaan kaikille aloille.

Keskeistä on näihin asioihin liittyvän lainsäädännön, mukaan lukien uuden perustuslain, täytäntöönpano ja soveltaminen. Vaaliuudistus, josta sovittiin syyskuussa 2016 muun muassa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston suositusten pohjalta, tulee voimaan 2 päivänä huhtikuuta 2017 järjestettävistä parlamenttivaaleista alkaen. Osapuolet pyrkivät myös edelleen kehittämään suotuisaa ympäristöä kansalaisyhteiskunnalle, mukaan lukien työmarkkinajärjestöt, ja niiden osallistumiselle päätöksentekoon. Kansalaisyhteiskuntaa on kuultu näiden kumppanuuden painopisteiden laadinnan yhteydessä, ja niillä on merkittävä rooli painopisteiden seurannassa.

Osapuolet tehostavat pyrkimyksiään uudistaa julkishallintoa, mukaan lukien paikallishallinto ja lainvalvonta. Erityistä huomiota kiinnitetään oikeusvaltioperiaatteeseen, oikeuslaitoksen riippumattomuuden edistämiseen, oikeussuojan saatavuuteen ja oikeuteen oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Uudistus alkaa strategisesta kehyksestä julkishallinnon uudistamista varten. Yhteistyön tavoitteena on lisätä hallinnon vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta muun muassa nykyaikaisen ja sukupuolisensitiivisen henkilöresurssien hallinnan ja sähköisen hallinnon (myös terveysalalla) laajan käytön avulla. Politiikan laadinnan ja arvioinnin on perustuttava selkeään tietopohjaan, jota saadaan muun muassa laadukkaista tilastopalveluista.