KOMISSION TIEDONANTO Arvio Kyproksen toteuttamista toimista vastauksena neuvoston 16. toukokuuta 2013 antamaan suositukseen julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamiseksi /* COM/2013/0626 final */





1. Liiallisia alijäämiä koskeva menettely: tausta Neuvosto antoi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti 13. heinäkuuta 2010 päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksella[1] ja antoi maalle SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosituksen julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamisesta vuoteen 2012 mennessä. Komissio päätteli 27. tammikuuta 2011 (Kyproksen toteuttamista toimista asetuksen (EY) N:o 1467/97 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun arvion perusteella), että tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella Kypros oli edistynyt riittävästi liiallisen alijäämän korjaamisessa neuvoston vahvistamassa määräajassa. Komissio vahvisti 11. tammikuuta 2012, että Kypros oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 13. heinäkuuta 2010 antaman suosituksen mukaisesti supistaakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei uusia toimia liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä näin ollen tarvittu. Neuvosto antoi 25. huhtikuuta 2013 päätöksen Kyprokselle osoitetuista erityistoimista rahoitusvakauden ja kestävän kasvun palauttamiseksi[2], jäljempänä ’ohjelma ’. Samanaikaisesti Kyprokselle myönnettiin Euroopan vakausmekanismista (EVM) rahoitustukijärjestely. Kyproksen viranomaiset ja Euroopan vakausmekanismin puolesta toiminut komissio allekirjoittivat 26. huhtikuuta 2013 erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvosto päätteli 16. toukokuuta 2013, että tuloksellisia toimia oli toteutettu mutta että vuonna 2010 annetun suosituksen jälkeen taloudessa oli tapahtunut odottamattomia haitallisia käänteitä, joilla on ollut huomattavan epäsuotuisia vaikutuksia julkiseen talouteen, mikä tekee neuvoston liiallisen alijäämän korjaamiselle heinäkuussa 2010 asettamasta määräajasta epärealistisen. Tämän vuoksi neuvosto antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetun suosituksen, jäljempänä ’liiallisten alijäämien menettelyä koskeva tarkistettu suositus’, jolla määräaikaa liiallisen alijäämän korjaamiselle jatketaan vuoteen 2016. Suosituksessa todetaan näin: ”Jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2016, Kyproksen olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia vuonna 2013, 8,4 prosenttia vuonna 2014, 6,3 prosenttia vuonna 2015 ja 2,9 prosenttia vuonna 2016. Kyproksen olisi tätä varten pantava tinkimättömästi täytäntöön vuoden 2013 talousarviota koskeva laki ja sovitut vähintään 351 miljoonan euron lisävakauttamistoimet vuonna 2013. Kyproksen olisi toteutettava vuonna 2014 täysimääräisesti joulukuussa 2012 hyväksytyt vähintään 270 miljoonan euron julkisen talouden toimet. Kyproksen olisi seurattava toteutettujen vakauttamistoimenpiteiden vaikutuksia julkiseen talouteen kuukausittain ja oltava valmiina säilyttämään julkisen talouden tavoitteet entisellään toteuttamalla lisätoimenpiteitä, jos tulot jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät makrotaloudellisten olosuhteiden vuoksi. Kyproksen olisi pidettävä yllä julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä ja lähennyttävä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan eli tasapainoista julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa hillitsemällä menojen kasvua, parantamalla verotusrakennetta ja toteuttamalla finanssi- ja rakennepoliittisia toimenpiteitä. ” 2. Arvio toteutettujen toimien tuloksellisuudesta Neuvoston 16. toukokuuta 2013 antama suositus perustui komission keväällä 2013 laatimaan talousennusteeseen. Arvio toteutettujen toimien tuloksellisuudesta perustuu Kyproksen ohjelmasta heinäkuussa suoritetun tarkastelun, jäljempänä ’heinäkuun ohjelmaennuste’, yhteydessä päivitettyihin julkisen talouden ja makrotalouden ennusteisiin. Siinä otetaan huomioon koko kansantaloudessa ja julkisessa taloudessa liiallisten alijäämien menettelyä koskevan tarkistetun suosituksen antamisen jälkeen tapahtuneet muutokset. Heinäkuun ohjelmaennusteen mukaan vuosien 2013–2016 makrotaloudellisia näkymiä koskevat ennusteet eivät ole juurikaan muuttuneet liiallisten alijäämien menettelyä koskevan tarkistetun suosituksen perustana olleeseen ennusteeseen nähden. Reaalisen BKT:n odotetaan kokonaisuudessaan supistuvan voimakkaasti vuonna 2013 (8,7 %), kuten komission kevään 2013 talousennusteessa esitetään. Ennakoitu supistuminen johtuu viipymättä toteutettavasta pankkisektorin rakenneuudistuksesta ja sen vaikutuksesta luotonannon nettokasvuun, yritysten ja kotitalouksien velkaantumisen pidempikestoisesta vähentymisestä, julkisen talouden edelleen vakauttamisesta sekä suuresta taloudellisesta epävarmuudesta, joka hillitsee kotimaista kysyntää ja investointeja. Lisäksi pääomanliikkeiden rajoitusten ja nostorajoitusten tilapäisen käyttöönoton yhdessä niihin liittyvän epävarmuuden kanssa odotetaan vähentävän kansainvälisiä pääomavirtoja ja liiketoimintaa sekä kotimaisissa että kansainvälisesti suuntautuneissa yrityksissä. Kahdessa suuressa rahoituslaitoksessa toteutettavan, vakuuttamattomiin tallettajiin kohdistuvan velkakirjojen arvon alaskirjauksen odotetaan johtavan varallisuuden vähenemiseen, mikä vaikuttaa myös yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Kaiken kaikkiaan vuoden 2013 talousarvion täytäntöönpano on ollut Kyproksella tehokasta vuoden alkupuoliskolla. Viranomaisten välittömien verojen suhteen toteuttamien julkisen talouden vakauttamistoimien eli lakisääteisen yhtiöveron ja korkotuloista kannettavan veron korotusten odotetaan tasapainottavan sekä yksityisen että laajemman julkisen sektorin palkanalennusten negatiivisia vaikutuksia tämän verokategorian osalta. Välillisiä veroja koskeva tuloennuste ei ole juurikaan muuttunut: alv:n suhteellisen tehokas kanto tasapainottaa muita välillisiä veroja, jotka reagoivat herkemmin makrotalouden epäsuotuisiin olosuhteisiin tulevilla vuosineljänneksillä. Menopuolella toimenpiteiden varovaisen toteutuksen odotetaan jatkossakin tasapainottavan korkeampia sosiaalimaksuja, joiden taustalla on yhä vaikeammaksi käyvä työmarkkinatilanne. Tätä vuoden 2013 kahden ensimmäisen vuosineljänneksen kehitystä vasten tarkasteltuna julkisen talouden tilejä koskeva päivitetty ennuste vahvistaa sen, että taustalla vaikuttavat julkisen talouden trendit vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla ovat linjassa liiallisten alijäämien menettelyä koskevassa suosituksessa esitettyjen sopeutusten kanssa. Eläkerahastoihin kohdistuvan korvauksen ennustetaan kuitenkin vaikuttavan julkisen talouden tasapainoon vuonna 2013. Rahastoille aiheutui tappioita niiden Cyprus Popular Bankissa (CPB) olevista vakuuttamattomista talletuksista. Kyproksen viranomaiset sitoutuivat kyseiseen korvaukseen valtion talousarviosta eläkerahastojen sosiaalisen luonteen takia.[3] Korvauksella pitäisi voida varmistaa samanveroinen käsittely kuin mitä sovelletaan Bank of Cyprus -pankissa (BoC) oleviin vastaaviin varoihin sen jälkeen, kun talletukset on muunnettu omaksi pääomaksi. Korvauksesta johtuen vuoden 2013 alijäämä on todennäköisesti huomattavasti suurempi kuin neuvoston suosittelema julkisen talouden 6,5 prosentin vaje suhteessa BKT:hen. Ohjelman ensimmäisen tarkastelukäynnin aikana vahvistettiin, että korvaus on enintään 52,5 prosenttia CPB:n talletusten kokonaismäärästä. Luku perustuu 47,5 prosentin muuntokurssiin, jolla talletukset muunnetaan omaksi pääomaksi BoC:ssä. Tästä seuraa, että korvauksesta talousarvioon aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat noin 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mistä määrästä noin puolet voidaan vapauttaa sopeutusohjelman toisen tarkastelun yhteydessä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella on odotettavissa, että talousarviositoumus voidaan kattaa kokonaisuudessaan vuonna 2013. Tällöin vuoden 2013 perusjäämä olisi noin 4¼ prosenttia ja julkisen talouden alijäämä noin 8½ prosenttia suhteessa BKT:hen eli enemmän kuin neuvoston 16. toukokuuta antamassa suosituksessa vuodelle 2013 asetettu tavoite. Kyproksen viranomaiset ovat sitoutuneet vahvistamaan järjestelmän toimintasäännöt ennen toisen avustuserän vapauttamista. Viranomaiset aikovat kuulla ohjelmakumppaneita kyseisistä säännöistä ja antaa ne niiden tarkistettaviksi. Koska eläkerahastoihin liittyvä korvaus on poikkeuksellinen ja kertaluonteinen, se ei vaikuta myöhempien vuosien talousarvioihin. Näin ollen julkisen talouden alijäämän ennustetaan täyttävän liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä vuodelle 2014 asetetun tavoitteen, joka on 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa lisäksi siltä, että liiallisen alijäämän korjaamiselle menettelyssä asetettu vuoden 2016 takaraja on saavutettavissa. Neuvoston 16. toukokuuta antamassa suosituksessa keskityttiin julkisen talouden alijäämätavoitteisiin ja alhaalta ylöspäin eteneviin toimiin, koska Kyproksen makrotaloudellinen toimintaympäristö oli tuolloin poikkeuksellisen epävakaa; rakenteellista rahoitusasemaa koskeva arviot olivat epävarmempia ja vaihtelevia vakaampiin makrotaloudellisiin olosuhteisiin verrattuna. Koska Kyproksen ei eläkerahastoihin liittyvästä korvauksesta talousarvioon aiheutuvien vaikutusten vuoksi voida olettaa saavuttavan neuvoston vuodelle 2013 suosittelemaa julkisen talouden alijäämätavoitetta, olisi laadittava huolellinen arvio siitä, onko menotavoitteet saavutettu ja suunnitellut harkinnanvaraiset toimenpiteet toteutettu. Alhaalta ylöspäin suuntautuva perusteellinen arvio toteutetuista julkisen talouden toimenpiteistä on erityisen merkityksellinen Kyproksen tapauksessa, koska neuvoston 16. toukokuuta 2013 antamassa suosituksessa täsmennetään myös harkinnanvaraisten vakauttamistoimien määrä. Julkiseen talouteen vuosina 2013 ja 2014 vaikuttavista vakauttamistoimista tarvitaankin arvio sen määrittämiseksi, onko Kypros toteuttanut tuloksellisia toimia. Neuvosto on vuoden 2013 osalta suositellut, että sovittujen vakauttamistoimien pitäisi olla arvoltaan vähintään 351 miljoonaa euroa (2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Näihin toimiin kuuluvat ensisijaisesti lakisääteisen yhtiöveron korotus 12,5 prosenttiin, korkotuloista kannettavan veron korotus 30 prosenttiin ja pankkiveron korotus 0,15 prosenttiin. Osana ensisijaisia toimia kiinteästä omaisuudesta perittävää veroa korotettiin tuntuvasti, palkkoihin ja eläkkeisiin tehtiin lisäleikkauksia, sosiaaliset tulonsiirrot kohdennettiin tarkemmin, eläke- ja asumisetuuksia tarkistettiin ja terveydenhoitomenojen hillitsemiseksi otettiin käyttöön toimenpiteitä. Lisäksi hallitus karsi sosiaalisia tulonsiirtoja enemmän kuin vaaditut 113 miljoonaa euroa. Nämä sosiaalisista tulonsiirroista saatavat lisäsäästöt sisältyivät jo vuoden 2013 talousarviota koskevaan lakiin, mutta niitä ei huomioitu neuvoston 16. toukokuuta 2013 antaman suosituksen lähtökohtana olleessa julkisen talouden ennusteessa. Näin ollen vuoden 2013 osalta sovitut toteutetut toimenpiteet ovat arvoltaan yli 351 miljoonaa euroa. Julkisen talouden ja makrotalouden päivitettyjen ennusteiden mukaan Kypros voi julkisen talouden sovitut toimenpiteet täysimääräisesti toteuttamalla saavuttaa vuonna 2014 talousarviovaikutuksen, joka on suurempi kuin neuvoston suosittelemat 270 miljoonaa euroa. Vakauttamistoimien alijäämää vähentävä välitön vaikutus on arviolta 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menopuolella suurin vaikutus on julkisen sektorin palkkojen ja eläkkeiden (3 prosentin) lisäleikkauksilla, sosiaalisten tulonsiirtojen ja terveydenhoitomenojen kasvua hillitsevillä toimenpiteillä, palkoista ja eläkkeistä perittävän, enintään 3,5 prosentin tilapäismaksun jatkaminen ja yleisen sosiaalivakuutusjärjestelmän maksuosuuksien korottaminen sekä työnantajien että työntekijöiden osalta. Suurin vaikutus on kuitenkin tulopuolen toimilla (1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) eli välillisten verojen (energiasta kannettava alv ja valmistevero) lisäkorotuksilla sekä palkoista ja eläkkeistä perittävien maksujen korotuksilla. Varallisuusveroon, korkotuloista perittävään veroon ja alv:hen vuonna 2013 tehtyjen korotusten kokovuotinen vaikutus realisoituu vasta vuonna 2014, jolloin niiden vaikutus näkyy tulopuoleen painottuvina julkisen talouden toimina. Joidenkin toimenpiteiden ei odoteta täytäntöönpanostaan huolimatta johtavan kaikkiin tavoiteltuihin tuloksiin, varsinkaan vuonna 2013. Esimerkiksi korkotulojen lähdeverosta kertyvät tulot jäävät todennäköisesti vajaiksi, koska perustuslaillisista syistä veronkorotus toteutettiin vasta 29. huhtikuuta eikä 1. tammikuuta 2013. Myös (luottolaitosten maksaman) pankkiveron korotuksen tuottoa on tarkistettu alaspäin lainsäädäntöön tehdyn muutoksen takia. Muutoksella kavennettiin vuoden 2013 veropohjaa, jotta rahoituslaitokset eivät joutuisi maksamaan veroa huomattavan laajemmasta talletuspohjasta kuin talletusten senhetkinen määrä. Moottoriajoneuvoveron uudistuksesta odotettujen lisätulojen saaminen osoittautui ennakoitua vaikeammaksi Kyproksen vakavasti heikentyneiden moottoriajoneuvomarkkinoiden takia, mutta vajeen kattamiseksi sovittiin korvaavista toimenpiteistä. Yhteenvetona voidaan todeta, että menotavoitteet on saavutettu, tulopuolen harkinnanvaraiset toimenpiteet on toteutettu, ja sovittujen vakauttamistoimien arvioidaan tuottavan enemmän kuin vuoden 2013 osalta vaaditut 351 miljoonaa ja vuoden 2014 osalta vaaditut 270 miljoonaa euroa. Julkiseen talouteen vuosina 2013 ja 2014 vaikuttavien toimenpiteiden perusteellinen, alhaalta ylöspäin etenevä arviointi osoittaa, että Kypros on toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 16. toukokuuta antaman suosituksen pohjalta. Makrotalouden poikkeuksellisen epävarmat olosuhteet Kyproksella vaikeuttavat julkisen talouden rakenteellisten toimenpiteiden tarkkaa arviointia. Kuten komission yksiköiden analyysissä[4] todetaan, heilahtelut kasvupotentiaaliennusteissa ovat Kyproksen tapauksessa melko suuret, ja vaihtelu peräkkäisissä ennusteissa, jotka koskevat työvoiman, pääoman muodostuksen ja kokonaistuottavuuden vaikutusta kasvupotentiaaliin, on sekin ollut suurta. Nämä potentiaalista tuotantoa koskevien ennusteiden vaihtelut ja erittäin epävarmat makrotalouden olosuhteet vaikuttavat ennakoituihin rakenteellisiin toimenpiteisiin siinäkin tapauksessa, että talousarvion tai yksittäisten vakautustoimien täytäntöönpanossa ei tapahdu muutoksia. Huhtikuun ohjelmaennusteessa suositeltujen julkisen talouden alijäämätavoitteiden oletuksena olivat julkisen talouden rakenteelliset toimenpiteet: 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Heinäkuun ohjelmaennusteessa heikentynyt työmarkkinaennuste vaikuttaa negatiivisesti potentiaaliseen tuotantoon, jota tarkistettiin alaspäin 0,4 prosenttiyksiköllä vuoden 2013 osalta ja 0,6 prosenttiyksiköllä vuoden 2014 osalta. Tämä puolestaan kaventaa ennustettua tuotantokuilua molempien vuosien osalta. Koska reaalisen BKT:n kasvuennuste ei ole muuttunut, suhdannekomponentti arvioidaan vähemmän negatiiviseksi kuin huhtikuun ohjelmaennusteessa. Rakenteellinen parannus vuosien 2013 ja 2014 osalta on näin ollen hieman vähäisempi kuin neuvoston 16. toukokuuta antamassa suosituksessa oletettiin. Kun otetaan huomioon potentiaalista tuotantoa koskeva tarkistettu ennuste, julkisen talouden toimien vaikutus nousee 1,3 prosenttiin vuonna 2013 ja 0,4 prosenttiin vuonna 2014. Sen sijaan verotulojen jousto vaikuttaa huhtikuun ohjelmaennusteeseen verrattuna hieman vähäisemmältä vuonna 2013 ja hieman suuremmalta vuonna 2014, mikä johtaa julkisen talouden tarkistettujen toimien 0,4 prosentin vähennykseen vuonna 2013 ja 0,3 prosentin lisäykseen vuonna 2014. Tiettyjen tulotoimenpiteiden tuottoa on tarkistettu alaspäin vuoden 2013 osalta. Tällaisia toimenpiteitä ovat ne, joiden toteutus viivästyi ja joiden kokovuotinen vaikutus realisoituu siksi vasta vuonna 2014. Vaikka Kyproksen viranomaiset ovat toteuttaneet kaikki sovitut harkinnanvaraiset toimenpiteet, tulopuolen harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutuksen alaspäin tarkistaminen johtuu pääasiassa muutoksesta tulojenkeruun ajoituksessa, sillä monia huhtikuun ohjelmaennusteessa vuodelle 2013 ennakoituja tuloja siirrettiin heinäkuun ohjelmaennusteessa vuodelle 2014. Nämä kaksi vaikutusta huomioon ottaen julkisen talouden toimet ovat 0,9 prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014. Keskimäärin vuosina 2013 ja 2014 toteutettavat julkisen talouden tarkistetut toimet ovat linjassa suositusten kanssa. Koska poikkeama neuvoston 16. toukokuuta antamassa suosituksessa asetetusta julkisen talouden alijäämätavoitteesta selittyy CPB:n eläkerahastoihin kohdistuvalla poikkeuksellisella ja kertaluonteisella korvauksella, lisätoimenpiteitä ei tässä vaiheessa katsota tarpeellisiksi. Kypros jatkaa vuoden 2013 talousarviota koskevan lain ja sovittujen lisävakauttamistoimien tinkimätöntä täytäntöönpanoa; tällä hetkellä toimien vaikutus arvioidaan hieman suuremmaksi kuin vuoden 2013 osalta vaaditut 351 miljoonaa euroa ja vuoden 2014 osalta vähintään vaadituiksi 270 miljoonaksi euroksi. Tilannetta on seurattava tarkkaan, ja uusia korjaavia toimia on toteutettava riittävän ajoissa, jos talousarviosuunnitelmasta poiketaan. Vuoden 2014 talousarviotavoitteiden tueksi vaadittavien finanssipoliittisten toimenpiteiden kokonaismäärää arvioidaan vuoden 2014 talousarviota koskevasta laista järjestettävän kuulemisen yhteydessä. Kyproksen julkisen talouden perusrahoitusaseman pitäisi olla enintään 344 miljoonaa euroa alijäämäinen (2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015 ja vähintään 204 miljoonaa euroa ylijäämäinen (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016. Päivitetyssä ohjelmaennusteessa tämä edellyttää lisätoimenpiteiden toteuttamista tulevina vuosina. Lisäksi päätöksessä 2013/236/EU eriteltyjen finanssi- ja rakennepoliittisten toimenpiteiden toteutus tukee julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Finanssi- ja rakennepoliittiset toimenpiteet ovat monialaisia ja kattavat muun muassa keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen vahvistamisen, uudistusten toteuttamisen eläkkeitä, terveydenhoitoa, sosiaaliturvaa ja tulojen hallinnointia koskeviin järjestelmiin sekä sen varmistamisen, että julkiseen varainhoitoon ja julkisen sektorin toimintaan tehdään parannuksia. 3. Päätelmät Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että Kypros on toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2016 mennessä neuvoston 16. toukokuuta 2013 antaman suosituksen mukaisesti. Uusimman ennusteen mukaan julkiselle taloudelle vuodeksi 2013 asetettua alijäämätavoitetta ei saavuteta Cyprus Popular Bankin eläkerahastoihin kohdistuvan korvauksen vuoksi. Taustalla vaikuttavat julkisen talouden trendit ja vuoden 2013 talousarvion täytäntöönpano ovat kuitenkin liiallisten alijäämien menettelyä koskevassa suosituksessa esitetyn sopeutussuunnitelman mukaisia. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ja eläkerahastoihin kohdistuvan korvauksen poikkeuksellisen luonteen huomioon ottaen näyttäisi siltä, että liiallisen alijäämän korjaamiselle sitä koskevassa menettelyssä asetettu vuoden 2016 takaraja on saavutettavissa. Perusteellinen alhaalta ylöspäin etenevä analyysi osoittaa, että Kypros on toteuttanut mittavia vakauttamistoimia, joiden alijäämää korjaava välitön vaikutus on vuonna 2013 noin 4,5 prosenttia ja vuonna 2014 noin 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvoston suosituksen mukaisesti Kypros jatkaa vuoden 2013 talousarviota koskevan lain tinkimätöntä täytäntöönpanoa, on saavuttanut menotavoitteet ja toteuttanut sovitut harkinnanvaraiset vakauttamistoimet, jotka arvioidaan suuremmiksi kuin vuoden 2013 osalta vaaditut 351 miljoonaa euroa ja vuoden 2014 osalta vaaditut 270 miljoonaa euroa. [1] EUVL L 186, 20.7.2010, s. 30. Kyprosta koskevat liiallisten alijäämien menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm [2] Päätös 2013/236/EU, EUVL L 141, 28.5.2013. [3] Kyproksen sopeutusohjelmaa varten laaditussa erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa (sellaisena kuin EVM:n hallintoneuvosto sen hyväksyi 24. huhtikuuta 2013) sanotaan yksiselitteisesti, että vuoden 2013 alijäämätavoitetta voidaan tarkistaa niin, että se kattaa CPB:n eläkerahastoille suoritettavan korvauksen, jotta voidaan varmistaa samanveroinen käsittely kuin mitä sovelletaan BoC:ssa oleviin vastaaviin varoihin sen jälkeen, kun talletukset on muunnettu omaksi pääomaksi. Lisäksi sovittiin, että eläkerahastojen sosiaalisen luonteen vuoksi Kyproksen viranomaiset ottavat korvaukseen tarvittavan määrän ohjelmarahoitusvaroista. Kyproksen rahoitustarpeita koskevassa arviossa tähän tarkoitukseen varattiin lähes 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2013 kolmatta neljännestä varten (EVM-sopimuksen 13 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus EVM:lle). Neuvoston suosituksen antamisajankohtana korvauksen vaikutusta talousarvioon ei voitu kuitenkaan määrittää tarkkaan, koska vaikutus riippuu BoC:ssa oleviin talletuksiin sovellettavasta muuntokurssista. Siksi perusjäämää ja julkisen talouden alijäämää koskevat vuoden 2013 tavoitteet asetettiin niin, ettei korvauksen vaikutusta talousarvioon otettu huomioon. [4] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja liitettäväksi asiakirjaan Recommendation for a Council Recommendation with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Cyprus, SWD(2013) 176 final, 7.5.2013.