EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 13.05.1998 
KOM(1998)298 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
Yhteisön toiminnan radiotaajuusvaatimukset ja 
VUODEN 1999 MAAILMAN RADIOHALLINTOJEN 
KONFERENSSI 
(WRC-99) 

SISÄLLYSLUETTELO 
TIIVISTELMÄ 
1. JOHDANTO 1 
2. MAAILMAN RADIOHALLINTOJEN KONFERENSSIT JA EUROOPPA 2 
2.1 WRC-neuvottelujen muuttuva tilanne 2 
2.2 Vuoden 1997 WRC-konferenssin tulokset 4 
2.3 Euroopan aseman arviointi vuoden 1997 WRC-konferenssissa 5 
3. VUODEN 1999 WRC-KONFERENSSI JA ASIAAN LIITTYVÄ YHTEISÖN TOIMINTA 6 
3.1 Maanpäällinen matkaviestintä / UMTS 7 
3.2 Satelliittipalvelut, yleisradiolähetykset mukaan lukien 8 
3.3 llmailuradioliikenne ja sateliiittiradionavigointi / GNSS 9 
3.4 Maantutkimus 10 
4. VUODEN 1999 WRC-KONFERENSSIN VALMISTELUT YHTEISÖSSÄ 10 
4.1 Vuoden 1999 WRC-konferenssia koskevien Euroopan kantojen yhteensopivuus 
asiaan liittyvän yhteisön toiminnan kanssa 10 
4.2 Radioviestintäalan etujen asianmukainen tasapainottaminen 11 
4.3 Kantojen lähentäminen kolmansien maiden ja alueiden kanssa 12 
4.4 Yhteisön etujen valvonta vuoden 1999 WRC-konferenssissa 12 
5. PÄÄTELMÄT 13 
LIITE Sanasto 
/\*/ 
TIIVISTELMÄ 
Radioviestintätekniikoiden ja -palvelujen laajasta valikoimasta on tullut ratkaisevan 
tärkeä tekijä Euroopan talouden, eurooppalaisten kuluttajien ja ihmisten turvallisuuden 
kannalta. Ne tarjoavat välttämättömiä yhteyksiä yleisissä ja yksityisissä televerkoissa; niiden 
avulla huolehditaan meri-, ilma- ja maakuljetusten tehokkuudesta ja turvallisuudesta; niiden 
avulla voidaan tarjota tieto- ja viihdepalveluja yleislähetystoiminnassa; ne mahdollistavat 
sääennusteet; ne auttavat torjumaan saastumista ja hoitamaan monia muita nykyaikaisessa 
yhteiskunnassa tarvittavia toimintoja. Näille radioviestintäpalveluille on yhteistä se, että ne 
kilpailevat niukkojen radiotaajuusresurssien käytöstä. 
Päätökset siitä, millaiset palvelut saavat käyttää mitäkin taajuuksia ja millaisin edellytyksin, 
tehdään kansainvälisen teleliiton (ITU) alaisuudessa järjestettävissä maailman 
radiohallintojen konferensseissa (WRC), joihin Euroopan unionin kaikki 15 jäsenvaltiota 
osallistuvat. Viimeisin WRC-konferenssi järjestettiin vuonna 1997, ja siinä tehtiin tärkeitä 
päätöksiä matka- ja satelliittiviestinnästä, yleislähetystoiminnasta, satelliittiradionavigoinnista 
ja ilmailuradioliikenteestä. Seuraava WRC-konferenssi järjestetään vuonna 1999. 
WRC-konferenssit ovat muuttuneet huomattavasti: aikaisemmin keskityttiin pääasiassa 
teknisiin kysymyksiin, mutta nyt ovat taloudelliset ja poliittiset voimat, joita tieto- ja 
viestintäalan vapautuminen, kilpailu, maailmanlaajuistuminen ja tekniset innovaatiot 
ohjaavat, tulleet ratkaiseviksi päätettäessä taajuuksien varaamisesta. Vaikka WRC-
konferensseissa varataan tietyt taajuusalueen osat vain tiettyjen palvelujen tarjoamiseen eikä 
päätetä, mitkä yhtiöt saavat käyttää mitäkin taajuuksia, kansallisten hallintojensa tukemien 
konsortioiden ja eturyhmien vaikutusvalta on synnyttänyt vaikutelman, että yksittäiset 
eturyhmät jakavat WRC-konferensseissa taajuudet kaupallisten etujensa mukaan. 
Taloudellisten voimien kasvaneen vaikutusvallan lisäksi asioiden tekninen mutkikkuus ja 
taajuuksien varaamista koskevien päätösten mahdolliset vaikutukset koko markkinoiden 
rakenteeseen ovat johtaneet tilanteeseen, jossa WRC-konferenssissa tehdään väliaikaisia 
päätöksiä, jotka kuitenkin vaativat teknistä tarkentamista kansallisella ja alueellisella tasolla, 
jotta tavoitteille ja toimintaperiaatteille saadaan poliittinen hyväksyntä. 
Yhteisön yhteinen toiminta useilla aloilla riippuu radiotaajuuksien saatavuudesta. 
Tällaisia aloja ovat esimerkiksi matka- ja satelliittiviestintä, yleislähetystoiminta, 
ilmailun radionavigointipalvelut ja satelliittiradionavigointi sekä maantutkimus. 
Toiminnan eri alojen poliittiset päätöksentekotaustat eroavat kuitenkin toisistaan esimerkiksi 
tarkasteltaessa sisämarkkinoiden toteuttamista, kansainvälistä yhteistyötä ja markkinoille 
pääsyä koskevia kysymyksiä tai TTK-politiikan tavoitteita. Mainittuihin yhteisön toiminnan osa-
alueisiin liittyviä taajuuskysymyksiä käsitellään tästä syystä erikseen toiminnallisella tasolla 
eikä osana yhtenäistä Euroopan pitkän aikavälin strategista taajuussuunnitelmaa, josta olisi 
sovittu poliittisella tasolla. Koska poliittisia painopisteitä ei ole määritelty yhteisön 
toimintaan vaikuttavan taajuuksien saatavuuden osalta, teknisten asiantuntijoiden on 
itse saatettava kaupalliset ja yleiset edut tasapainoon varatessaan radiotaajuuksia. 
Jäsenvaltiot huolehtivat Euroopan kantojen määrittelystä ja niistä neuvottelemisesta WRC-
konferenssia varten kansallisella tasolla ja CEPTissä (Euroopan posti- ja telehallintojen 
konferenssi). CEPTiin kuuluu 43 Euroopan maata, joten sillä on mahdollisuudet johtaa 
yhdenmukaistettuun taajuuksien varaamiseen yli yhteisön rajojen, edellyttäen että 
yhdenmukaistamistoimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti. Lisäksi koska kansainvälisen 
teleliiton / WRC-konferenssin jokaisella jäsenmaalla on yksi ääni, CEPTin tasolla sopiminen 
antaisi Euroopalle vahvan neuvottelu- ja äänestysaseman suhteessa muihin alueisiin ja 
maihin. 
-I 
Jäsenvaltiot eivät halua, että yhteisö muotoilisi yhteisön kannat tai neuvottelisi jäsenvaltioiden 
puolesta WRC-konferensseissa. WRC-konferenssien muuttumisen myötä WRC-
konferensseissa esitettävät kannat tarvitsevat kuitenkin yhä enemmän tukea 
laajemmissa poliittisissa yhteyksissä, kun otetaan huomioon, että WRC-konferenssien 
neuvotteluosapuolten erilaiset näkemykset taajuuksien yhdenmukaistamisesta 
perustuvat yleensä erilaisiin poliittisiin käsityksiin kaupallisista ja yleishyödyllisistä 
radioviestinnän järjestelmistä. Tämä näkyy selvästi esimerkiksi siinä, että Eurooppa vaatii 
lisää taajuuksia kolmannen sukupolven matkaviestinpalvelujen (UMTS) kehittämiseen, mitä 
muut maat saattavat vastustaa sen vuoksi, että ne itse keskittyvät kansallisesti 
satelliittiviestintään (kuten Yhdysvallat) tai siksi, että on vaikea poistaa käytöstä tai 
uudelleensijoittaa nykyisiä järjestelmiä (esimerkiksi kehitysmaat). Kysynnän tyydyttämiseksi 
on ehkä vapautettava taajuuksia ilmailun radioliikenteen ja radionavigoinnin sekä kaupallisille 
että yleishyödyllisille sovelluksille kansallisten tarpeiden ja painotusten mukaisesti, sekä niin, 
että otetaan huomioon myös kaupallisten siirtyvän sateliiittiliikenteen yritysten pyrkimykset 
saada samoja taajuuksia käyttöönsä. Muodostettujen teknisten kantojen tehokas 
poliittinen tukeminen on sen vuoksi välttämätöntä, jotta WRC-konferenssissa voidaan 
saavuttaa hyviä tuloksia ja jotta yhteisön etuja voidaan edustaa teknisesti ja poliittisesti 
asianmukaisesti yhteyksissä keskeisiin kauppakumppaneihin. Komission edustama 
yhteisö voisi osaltaan vaikuttaa asiaan tässä suhteessa, edellyttäen että jäsenvaltiot itse 
antavat poliittisen tukensa WRC-kannoille. 
Jäsenvaltioiden kantojen koordinointi CEPTissä vuosien 1995 ja 1997 WRC-konferensseja 
varten johti yleisesti ottaen sellaisiin tuloksiin, että Euroopan radioviestintämarkkinoita on 
voitu kehittään edelleen. Vuoden 1997 WRC-konferenssia varten 43 CEPT-maata allekirjoitti 
noin 300 niin kutsuttua yhteiseurooppalaista ehdotusta (ECP), jotka koskivat 50:tä esityslistan 
kohtaa. Useimmat näistä hyväksyttiin. Huolimatta siitä, että Euroopan maat olivat yleisesti 
ottaen tyydyttävällä tavalla vuoden 1997 WRC-konferenssissa esitettyjen yhteisten 
eurooppalaisten kantojen takana, erityisen kiistanalaisia kysymyksiä ei saatu ratkaistua 
pelkästään teknisten kantojen avulla. Tämä koski muun muassa satelliittivälitteisiä 
laajakaistapalveluja sekä ilmailun radioliikennettä ja satelliittiradionavigointia. Näiden 
kysymysten taloudellisen ja strategisen mutkikkuuden vuoksi jotkut jäsenvaltiot eivät olleet 
allekirjoittaneet yhteiseurooppalaisia ehdotuksia tai päättivät konferenssin aikana muutta 
kantaansa. Ellei ole olemassa poliittisia neuvotteluohjeita teknisen tason tavoitteista, 
Euroopan neuvotteluasema saattaa heikentyä huomattavasti. 
Vuonna 1999 järjestettävässä WRC-konferenssissa käsitellään jälleen taajuusvaatimuksia, 
jotka vaikuttavat yhteisön toimintaan satelliitti- ja matkaviestinnän, yleisradiolähetystoiminnan, 
ilmailun radionavigointipalvelujen ja satelliittiradionavigoinnin sekä maantutkimuksen alalla. 
Satelliitti- ja matkaviestintää koskevat yhteisön toimintaperiaatteet, joihin kuuluu teollisuuden 
ja edustuksellisten järjestöjen kuuleminen ja yhteistyö niiden kanssa, antavat mahdollisuuden 
esittää melko täsmällisiä taajuusvaatimuksia, joista voidaan neuvotella WRC-
konferensseissa. Muihin edellä mainittuihin yhteisön toiminta-aloihin ei kuitenkaan välttämättä 
yhtä selkeästi sisälly tällaista kuulemista ja yhteistyötä, mikä voi johtaa tilanteeseen, jossa 
telealan kaupallisilla eturyhmillä on vahvempi kilpailuasema taajuuksia jaettaessa. 
Neuvoston 22. syyskuuta 1997 tekemien, komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
antaman vuoden 1997 WRC-konferenssia koskevan tiedonannon perusteella hyväksyttyjen 
päätelmien mukaisesti Euroopan komissio osallistuu vuoden 1999 WRC-konferensslin ja 
pyrkii seuraaviin tavoitteisin: 
1. Huolehtimaan siitä, että WRC-konferenssia koskevat Euroopan kannat ovat asiaa 
koskevien yhteisön toimintaperiaatteiden mukaisia ennen konferenssia ja sen aikana. 
2. Kannustamaan Euroopan teollisuutta tekemään radioviestintäalan aloitteita ja ottamaan 
teollisuuden ja muut asianmukaiset tahot ja järjestöt mukaan Euroopan kantojen 
kehittämiseen muun muassa matka- ja satelliittiviestinnän, yleislähetystoiminnan, 
ilmailuradioliikenteen, radionavigoinnin ja maantutkimuksen alalla. 
II 
1C 
3. Ylläpitämään ja luomaan yhteyksiä kolmansiin maihin ja alueisiin saadakseen tukea 
Euroopan tavoitteille ja saavuttaakseen tiettyä ehdotusten lähentymistä ennen 
konferenssin alkua. 
4. Vahvistamaan Euroopan neuvotteluasemia WRC-konferenssissa ja saavuttamaan 
tuloksia, jotka hyödyttävät Euroopan taloutta ja kansalaisia. 
Näitä tavoitteita on kuitenkin syytä ottaa huomioon tarkistettaessa yleisesti yhteisön 
taajuuspolitiikkaa ja käsitellä yhteisön toiminnan taajuusvaatimuksia osana yhtenäistä 
Euroopan pitkän aikavälin taajuussuunnitelmaa, jossa saatetaan kaupalliset ja yleiset 
edut tasapainoon, joka perustuu kaikkien asianomaisten tahojen laajaan kuulemiseen, 
joka hyväksytään poliittisella tasolla ja joka mahdollistaa eurooppalaisten kantojen 
laatimisen WRC-konferensseja varten. Komissio aikoo kuulla laajasti kaikkia asiaan liittyviä 
tahoja sekä tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle nykyisten taajuuspolitiikkaa 
koskevien järjestelyjen tehokkuudesta Euroopassa sekä yhteisön uusien toimien 
mahdollisesta tarpeesta alalla, mihin kuuluu myös yhteisön edustaminen WRC-
konferensseissa. 
Tämä tiedonanto on laadittu, jotta 
• 
• Euroopan parlamentissa ja neuvostossa voitaisiin aloittaa poliittinen keskustelu 
WRC-konferensseihin liittyvistä yhteisön eduista ottaen erityisesti huomioon vuoden 
1999 WRC-konferenssi vuoden 1997 WRC-konferenssin tulosten valossa ja jotta 
voitaisiin taata, että kaikki osapuolet, joita asia koskee, ovat mukana valmistelussa, 
voitaisiin antaa tietoa kaikesta asiaa koskevasta yhteisön toiminnasta, joka on 
riippuvaista taajuuksien saatavuudesta, jota WRC-konferenssin päätösten olisi 
tuettava ja joka olisi sen vuoksi otettava huomioon valmisteltaessa kantoja vuoden 
1999 WRC-konferenssia varten, 
• voitaisiin selventää yhteisön ja Euroopan komission asemaa WRC-prosessissa, ja 
jotta 
• voitaisiin tähdentää, miten tärkeää on käsitellä WRC-kysymyksiä poliittisella tasolla 
osana laadittavaa pitkän aikavälin strategista taajuussuunnitelmaa. 
-III 
1. JOHDANTO 
Radioviestintätekniikoiden ja -palvelujen laajasta valikoimasta on tullut ratkaisevan tärkeä 
tekijä Euroopan talouden ja ihmisten turvallisuuden kannalta. Koska yhteiskunnan riippuvuus 
langattomien tekniikoiden avulla toteutettavasta tiedottamisesta ja viestinnästä lisääntyy, 
taajuuskysymyksistä on tulossa ratkaisevan tärkeitä niin taloudellisesta ja poliittisesta 
kuin kuluttajia ja yleistä hyvinvointiakin koskevasta näkökulmasta katsottuna. 
Palvelujen (kuten matkaviestintä ja satelliittivälitteinen puhelintoiminta sekä 
yleislähetystoiminta) tarvitsemien radiotaajuuksien käytön suunnittelu kansallisella, yhteisön ja 
maailmantasolla riippuu maailman radiohallintojen konferensseissa (WRC) tehdyistä 
päätöksistä.1 WRC-konferensseissa kansainvälisen teleliiton (ITU) 186 jäsenmaata -
joukossa myös Euroopan unionin (EU) 15 jäsenvaltiota - päättävät, pitäisikö nykyisten ja 
suunnitteilla olevien radioviestinnän järjestelmien taajuusvaatimukset täyttää, ja miten ja millä 
ehdoin ne olisi täytettävä.2 
Koska suuntaukset kohti tieto- ja viestintäalan maailmanlaajuistumista, vapautumista, kilpailua 
ja uusia teknisiä innovaatioita voimistuvat jatkuvasti, WRC-konferensseissa neuvoteltavat 
taajuusvaatimukset tulevat yhä tärkeämmiksi kaupallisesti ja poliittisesti. Telepalvelujen ja -
verkkojen täydellinen vapauttaminen tammikuusta 1998 alkaen laajentaa palveluvalikoimaa. 
Samaan aikaan taajuuksien kysyntä kuitenkin kasvaa ja on tehtävä poliittisia päätöksiä 
tämän niukan resurssin oikeudenmukaisesta ja tasapuolisesta jakamisesta kilpailevien 
eturyhmien kesken. Taajuudet ja kiertoratasijainnit ovat myös rajallisia resursseja, joiden 
jakamista ja käyttöä saatetaan tietyissä tapauksissa joutua tarkastelemaan kilpailusääntöjen 
perusteella. Tietoyhteiskunnan luomiseen tähtäävässä kilpailussa pääsy maailmanlaajuisesti 
yhdenmukaistetuille taajuusalueille ja niiden käyttö voivat siten olla ratkaiseva kilpailuetu. 
Aikaisemmissa WRC-konferensseissa tehdyt päätökset ovat mahdollistaneet muun muassa 
matkapuhelinpalvelujen (GSM), satelliittipuheiinpalveiujen (S-PCS) ja suoraan kuluttajille 
lähetettävien televisiolähetysten kehittämisen. Tuoreempi esimerkki on vuoden 1997 WRC-
konferenssista, jossa vapautettiin taajuuksia satelliittivälitteisten 
laajakaistamultimediapalvelujen tarjoamiselle. Vuoden 1999 WRC-konferessissa tehdään 
lisää päätöksiä taajuusvaatimuksista 2000-luvun kuluttajamarkkinoille suunnattuja 
viestintäjärjestelmiä varten. Tällaiset järjestelmät, kuten laajakaistainen satelliittiviestintä 
(esimerkiksi Teledesicin ja SkyBridgen ehdotukset) ja maanpäällinen laajakaistainen 
matkaviestintä (UMTS - yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä) toimivat uuden 
tietoyhteiskunnan perustana. Tällaisten maailmanlaajuisten kuluttajamarkkinoille suunnattujen 
palvelujen lisäksi vuoden 1999 WRC-konferenssissa käsitellään myös sellaisten 
palvelujen taajuusvaatimuksia, jotka eivät liity välittömästi kaupallisiin etuihin, mutta 
ovat tärkeitä poliittisista, kulttuurisista, kuluttajansuojaa tai turvallisuutta koskevista, 
sosioekonomisista tai strategisista syistä. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi 
satelliittivälitteiset radionavigointijärjesteimät, ilmailuradioliikenne ja meriradioliikenne 
sekä maantutkimus. 
Kuten tapana on, vuoden 1997 WRC-konferenssissa annettiin vuoden 1999 WRC-
konferenssin esityslistaa koskeva päätöslauselma.3 Siihen sisältyy yli 40 erillistä aihetta, 
1 Katso sanasto liitteessä 1. 
2 Yksityiskohtaista taustatietoa taajuuksienhallinnasta ja WRC-konferensseista saa komission Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle antamasta vuoden 1997 maailman radiohallintojen konferenssia koskevasta 
tiedonannosta KOM(97) 304, lopullinen, 18.6.1997. Korostettakoon, että WRC-konferensseissa päätetään 
taajuuksien saatavuudesta tiettyjen palvelujen tarjoamista varten eikä siitä, kenellä on oikeus käyttää saatavilla 
olevia taajuuksia, mikä taas kuuluu kansallisen päätöksenteon piiriin. 
3 Päätöslauselma GTPLEN1-3 (WRC-97): Vuoden 1999 maailman radiohallintojen konferenssin esityslista, 
ITU, WRC-97:n päätösasiakirja. Geneve.1997. 
- 1 -
4< 
joiden joukossa on yhteisön kannalta erityisen merkittäviä aiheita, kuten maanpäällinen 
matkaviestintä, satelliittivälitteiset radionavigointijärjestelmät, ilmailuradioliikenne ja 
meriradioliikenne, siirtyvä ja kiinteä satelliittiliikenne, yleisradiolähetystoiminta sekä 
maantutkimus. 
Tämä tiedonanto seuraa neuvoston päätelmiä, jotka hyväksyttiin 22. syyskuuta 1997 vuoden 
1997 maailman radiohallintojen konferenssista 18. kesäkuuta 1997 annetun komission 
tiedonannon perusteella.4 Neuvoston päätelmissä kehotetaan komissiota huolehtimaan siitä, 
että yhteisön edut otetaan huomioon muotoiltaessa Euroopan kantoja WRC-konferensseja 
varten, kuulemaan asianomaisia osapuolia sovittujen yhteisön toiminta-alojen ja teollisuuden 
taajuusvaatimusten tunnistamiseksi sekä osallistumaan kahdenvälisiin yhteyksiin kolmansien 
maiden ja alueiden kanssa niiden kantojen arvioimiseksi ennen konferenssia. 
Tiedonannossa hahmotellaan WRC-konferenssien taustaa ja arvioidaan vuoden 1997 WRC-
konferenssin tuloksia yhteisön kannalta. Lisäksi yksilöidään vuoden 1999 WRC-konferenssin 
esityslistan asiat, joilla on erityistä merkitystä yhteisön kannalta. Tiedonannossa käsitellään 
myös vuoden 1999 WRC-konferenssia varten aloitettua valmistelua ja kiinnitetään huomiota 
erityisesti toimiin, jotka Euroopan komissio aikoo toteuttaa tässä yhteydessä. 
Tämän tiedonannon sekä WRC-konferensseja ja erityisesti vuoden 1999 WRC-
konferenssia koskevien yhteisön toimien yleisenä tavoitteena on huolehtia siitä, että 
WRC-konferensseissa tehtävät päätökset ovat asiaa koskevien yhteisön tavoitteiden 
mukaisia ja että WRC-konferensseja varten muotoilluissa kannoissa saatetaan 
kaupalliset ja yleiset edut asianmukaisesti tasapainoon ja että poliittiset tahot 
hyväksyvät nämä kannat. 
2. MAAILMAN RADIOHALLINTOJEN KONFERENSSIT JA EUROOPPA 
2.1 WRC-neuvottelujen muuttuva tilanne 
WRC-konferenssien valmistelut ja niissä käytävät neuvottelut ovat lisääntyneet vuosien 
aikana neuvoteltavien aiheiden määrän, sopimukseen pääsemiseen tarvittavan ajan sekä 
niiden voimavarojen osalta, joita viranomaiset ja alan yritykset käyttävät tyydyttääkseen 
taajuusvaatimukset kansainvälisesti. Esimerkiksi vuoden 1997 WRC-konferenssissa noin 
1 800 edustajaa 131:sta ITU:n jäsenmaasta ja kansainvälisestä organisaatiosta neuvotteli 
neljä viikkoa ympäri vuorokauden kaikista aiheista päästäkseen yksimielisyyteen. Vaikka 
poliittisella tasolla WRC-neuvotteluja pidetään yhä lähinnä teknisenä kysymyksensä, kokemus 
on osoittanut, että kaupallinen ja poliittinen vaikutusvalta neuvotteluissa voivat olla 
ratkaisevia. 
Taloudellisten seikkojen ottaminen huomioon taajuuksien varaamista koskevissa päätöksissä 
on tullut ilmeisemmäksi, ja niiden uskotaan vaikuttavan radiotaajuuksien tehokkaampaan 
käyttöön. WRC-neuvotteluissa voidaan itse asiassa havaita tiettyjä suuntauksia, jotka 
muuttavat WRC-konferenssien aikaisempaa teknistä luonnetta ja ovat johtaneet siihen, 
että kaupallisiin ja poliittisiin seikkoihin kiinnitetään enemmän huomiota taajuuksien 
varaamista koskevissa päätöksissä: 
• Kantojen alueellistuminen 
Saadakseen WRC-konferensseissa tukea kansallisille näkemyksilleen maat koordinoivat 
WRC-konferensseja koskevia kantojaan ja neuvottelevat niistä yhä enemmän 
alueellisissa telejärjestöissä, kuten CEPT (Eurooppa), CITEL (Pohjois- ja Etelä-
4 Vuoden 1997 WRC-konferenssia koskevaa komission tiedonantoa koskevat neuvoston päätelmät, syyskuu 
1997. 
-2-
Amerikka), APT (Aasian ja Tyynenmeren alueen televiestintäjärjestö) sekä arabimaiden 
ja Afrikan maiden ryhmittymät.5 
Kaupallisten etujen huomioon ottaminen 
Teollisuus on yhä enemmän mukana WRC-prosessissa sekä kansainvälisen 
lobbaamisen, ennen konferensseja ja niiden aikana tehtävän markkinoinnin että 
kansallisten VVRC-valtuuskuntien edustamisen (ja jopa niiden rahoittamisen) osalta. 
WRC-konferenssien päätökset mahdollistavat teknologiset innovaatiot 
Oikeaan aikaan tehtävät WRC-konferenssien päätökset taajuuksien saatavuudesta ovat 
välttämättömiä järjestelmien kehittämisen helpottamiseksi ja pääomasijoitusten 
lisäämiseksi. Vaikka esimerkiksi satelliittijärjestelmiä ja matkaviestinnän 
laajakaistajärjesteimiä ei todennäköisesti oteta käyttöön ennen vuotta 2002, päätökset 
taajuuksien saatavuudesta on tehtävä nyt. Uusien radiojärjestelmien taajuusvaatimuksia 
koskevat keskustelut WRC-konferensseissa perustuvat yhä enemmän teknologisiin 
olettamuksiin ja tehtyihin markkinaennusteisiin, ja niitä käytetään toisinaan tiettyjen 
toimijoiden teknologisen johtoaseman lujittamiseen. 
WRC-konferenssien päätökset ja vaikutukset sääntelypolitiikkaan 
WRC-konferenssien päätökset vaikuttavat sääntelypolitiikkaan. Esimerkiksi WRC-
konferenssissa tietyntyyppiselle palvelulle myönnettyjen taajuuksien määrä vaikuttaa 
suoraan kyseisen kaltaisen palvelun tarjoamiseen myönnettävien toimilupien määrään 
kansallisella ja kansainvälisellä tasolla ja näin ollen koko kilpailutilanteeseen. Tämän 
vuoksi etusija olisi annettava ratkaisuille, jotka mahdollistavat mahdollisimman monien 
toimilupien myöntämisen kyseisiä palveluja varten. 
Poliittisten tahojen mukaantulo 
Poliittiset vallanpitäjät ohjaavat yhä enemmän kansallisia valtuuskuntia tyydyttävien 
tulosten saavuttamiseksi tietyissä kysymyksissä ja poliittiset tahot käyttävät toisinaan 
WRC-konferenssien ohella diplomaattisia keinoja saadakseen kansallisille kannoille 
tukea WRC-konferensseissa. 
Kokonaisvaltaiset neuvottelut 
Koska käsiteltävänä on runsaasti kysymyksiä eikä aikaa ole rajattomasti, keskeisten 
neuvotteluosapuolten ja niiden edustamien yritysten keskinäiset kompromissit ja 
kokonaisratkaisut ovat nykyään yleinen käytäntö. Niitä ei tehdä ainoastaan teknisten 
seikkojen perusteella, vaan päätöksiin sisältyy myös poliittisia ja kaupallisia 
ulottuvuuksia. 
Teollistuneiden maiden ja kehitysmaiden etujen sovittaminen yhteen 
Pääasiassa teollistuneiden maiden kehittämien innovatiivisten radioviestintäjärjestelmien 
taajuusvaatimukset voivat vaikuttaa huomattavasti taajuuksien saatavuuteen nykyisiä 
järjestelmiä varten, mikä vaikuttaa erityisesti kehitysmaihin. 
d Vaikka WRC-konferensseissa pyritään tekemään päätökset yksimielisesti ja välttämään asioista 
äänestämistä, tieto siitä, että Euroopalla on jopa 43 ääntä, kannustaa muita alueita tekemään Eurooppaa 
tyydyttäviä kompromisseja. Vuoden 1997 WRC-konferenssissa tunnustettiin suuntaus kantojen 
alueellistumiseen ja annettiin maailman radiohallintojen konferenssien alueellista valmistelua koskeva 
päätöslauselma PLEN-2/WRC-97. ITU, vuoden 1997 WRC-konferenssln päätösasiakirja, Geneve 1997. 
-3-
• Kansallisten hallintojen ja kaupallisten eturyhmien suhde 
Kaupallisten eturyhmien osallistuminen tiiviimmin WRC-prosessiin voi johtaa 
eturistiriitaan kokonaisratkaisuihin pyrkivien kansallisten hallintojen ja alakohtaisiin 
tavoitteisiin pyrkivien yksittäisten yhtiöiden ja (kansainvälisten) organisaatioiden välillä. 
Lisäksi radioviestintäalan kaupalliset eturyhmät pyrkivät lähinnä maailmanlaajuisiin 
eivätkä kansallisiin ratkaisuihin. 
• WRC-prosessi on jatkuva prosessi 
Käsiteltävien kysymysten merkittävyyden tai mutkikkuuden vuoksi monet WRC-
konferensseissa tehdyistä päätöksistä ovat väliaikaisia tai niitä lykätään seuraavaan 
konferenssiin. Tämä voi estää teknisiä innovaatioita viivyttämällä sääntelyä 
merkittävästi, mutta tällä tavoin asiat voidaan kuitenkin tarkistaa kotimaassa poliittisten 
tahojen kanssa ennen pysyvien kantojen muodostamista ja päätöksentekoa. WRC-
prosessi edellyttää hallintojen, alan yritysten ja poliittisten tahojen jatkuvaa mukana oloa 
ja huomattavaa panostusta. 
Tekninen kehitys, telemarkkinoiden vapautuminen ja maailmantalouden yleinen 
maailmanlaajuistuminen ovat muuttaneet tapaa, jolla radiotaajuuksien varaamista koskevat 
WRC-konferenssin päätökset tehdään. Kun WRC-konferenssien päätöksistä aikaisemmin 
neuvottelivat pääasiassa kansalliset asiantuntijat, jotka edustivat vain tiettyjä armeijan ja 
valtiollisten yleisradioyhtiöiden kaltaisia taajuuksien käyttäjiä ja yleisen televerkon 
operaattoreista koostuvaa suppeaa televiestintäyhteisöä, nykyisiin VVRC-neuvotteluihin 
vaikuttavat huomattavasti kaupalliset eturyhmät, jotka koostuvat useista maailmanlaajuisesti 
toimivista taloudellisista toimijoista, jotka kehittävät jatkuvasti uudenlaisia palveluja. 
Euroopan kantoja ei voida muotoilla irrallaan, vaan on otettava huomioon muualla maailmassa 
vallitseva poliittinen, taloudellinen ja sääntelytilanne. Vaikka Euroopassa maanpäällisen 
matkaviestinnän markkinat kehittyvät nopeasti, minkä vuoksi tarvitaan lisätaajuuksia, muualla 
maailmassa saattaa olla toisenlaisia vaatimuksia esimerkiksi satelliittiviestinnän alalla (kuten 
Yhdysvaltain tapauksessa). Nykyiset mekanismit eivät myös välttämättä riitä asteittaiseen 
siirtymiseen pois nykyisistä järjestelmistä tai niiden sijoittamiseen radiotaajuuksien muihin 
osiin riittävän nopeasti (kuten kehitysmaiden tapauksessa). Tällaiset ristiriitaiset edut näkyvät 
WRC-konferenssissa esitettävinä taajuusvaatimuksina, mutta ne voidaan kuitenkin havaita 
aikaisemmassa vaiheessa tutkimalla asianmukaisesti eri markkinoiden vaatimuksia. 
Edellä todetut WRC-neuvottelujen suuntaukset vaikuttavat WRC-konferensseissa käsiteltäviin 
teknisiin kysymyksiin, mutta niitä ei voida ratkaista ainoastaan teknisten seikkojen perusteella. 
Taajuuksien kaupallisen ja julkisen käytön koordinoinnin sekä erilaisia etuja edustavien 
alueiden sisäisen ja keskinäisen koordinoinnin lisääntyvän tarpeen ja tehtävien 
päätösten poliittisten ja sääntelyä koskevien vaikutusten pitäisi johtaa siihen, että 
WRC-konferensseissa käsiteltäviin kysymyksiin kiinnitetään enemmän poliittista 
huomiota. WRC-neuvottelujen nykyisen ilmapiirin vallitessa voidaan ainoastaan 
taajuushallintojen ja poliittisten tahojen voimat yhdistämällä päästä taajuuksien varaamisessa 
tyydyttäviin tuloksiin, jotka ovat yleisten etujen ja Euroopan talouden etujen mukaisia. 
2.2 Vuoden 1997 WRC-konferenssin tulokset 
Vuoden 1997 WRC-konferenssin tuloksia voidaan yleisesti ottaen pitää myönteisinä Euroopan 
radioviestintäalan tulevan kehityksen kannalta. Yhteisön kannalta vuoden 1997 WRC-
konferenssin kaikkein merkittävimmät tulokset olivat: 
• Satelliittivälitteiset laajakaistapalvelut 
Vuoden 1997 WRC-konferenssissa päätettiin antaa taajuuksia esimerkiksi S ky Bridgen, 
Teledesicin, Celestrin ja VVESTin ehdotusten mukaisten satelliittivälitteisten 
laajakaistapalvelujen tarjoamiseen. Vuoden 1995 WRC-konferenssin tässä asiassa 
tekemät päätökset eivät tukeneet maailmanlaajuista kilpailua, mutta vuoden 1997 
konferenssissa lähestymistapa muuttui. Vaikeiden neuvottelujen jälkeen päästiin 
yhteisymmärrykseen ensinnäkin siitä periaatteesta, että maailmanlaajuinen ja 
oikeudenmukainen kilpailu satelliittivälitteisten laajakaistapalvelujen tarjonnassa on 
taloudellisista ja poliittisista syistä ensiarvoisen tärkeää. Tämän jälkeen päästiin sopuun 
tarpeellisista teknisistä ratkaisuista. Satelliittivälitteisiä laajakaistapalveluja 
koskevista WRC-neuvotteluista käy ilmi, miten tärkeää poliittinen ohjeistaminen 
on, jotta voidaan saavuttaa tyydyttäviä teknisiä kompromisseja. 
Tulos vastaa Euroopan ehdottamaa mallia, jolla voidaan ratkaista erilaisten 
satelliittijärjestelmien ja maanpäällisten järjestelmien koordinoinnissa esiintyneet 
ongelmat, ja siihen sisältyy verkkojen välisten hyväksyttävien häiriöiden rajojen 
määrittely. Tärkein malli, josta sovittiin, antaa kilpaileville järjestelmille yhtäläiset 
mahdollisuudet saada taajuuksia, helpottaa kilpailua satelliittivälitteisten 
laajakaistapalvelujen alalla maailmanlaajuisesti ja vähentää taajuuskaistojen 
segmentoinnin tarvetta. Asiaa tarkastellaan uudelleen vuoden 1999 WRC-
konferenssissa. 
• Maanpäällinen matkaviestintä I UMTS 
Yksi Euroopan päätavoitteista vuoden 1997 WRC-konferenssissa oli huolehtia siitä, että 
tulevassa konferenssissa käsitellään Euroopan tulevien kolmannen sukupolven 
matkaviestintäjärjestelmien eli UMTS:n (yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä) 
kehittämistä koskevia taajuusvaatimuksia. Sovittiin, että kysymystä käsitellään vuoden 
1999 WRC-konferenssissa. 
• Ilmailun radioliikenne ja radionavigointi 
Vuoden 1997 WRC-konferenssissa käsiteltiin kysymystä, olisiko ilmailun radioliikenteelle 
ja satelliittiradionavigoinnille varattuja taajuuksia vapautettava yhteiskäyttöön muille 
palveluille, kuten satelliittivälitteiselle matkapuhelintoiminnalle. Vaikka konferenssissa 
sovittiin periaatteessa ilmailun siirtyvälle liikenteelle varatuista taajuuksista, 
radionavigoinnin osalta ei päästy yksimielisyyteen. Kummassakin tapauksessa 
kysymykset päätettiin ottaa uudestaan vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistalle 
tehtävien teknisten lisätutkimusten sekä alan edustajien (liikenne- ja ilmailuala) ja 
poliittisten tahojen kanssa käytävien neuvottelujen perusteella. Lisäksi vuoden 1999 
WRC-konferenssissa käsitellään lisätaajuuksien varaamista satelliittivälitteisille 
radionavigointipalveluille. 
Vuoden 1997 WRC-konferenssissa tehtiin myös satelliittiyleislähetysten suunnittelua (ITUn 
radio-ohjesäännön lisäykset 30/30A), maantutkimusta ja muita kysymyksiä koskevia 
päätöksiä. 
2.3 Euroopan aseman arviointi vuoden 1997 WRC-konferenssissa 
CEPTin konferenssien valmisteluryhmässä (CPG) 43 Euroopan maata, EU:n 15 jäsenvaltiota 
mukaan lukien, koordinoi kantoja ja neuvottelee niistä WRC-konferensseja varten. Kaikki 43 
CPG:n jäsenmaata, EU:n jäsenvaltiot mukaan lukien, olivat allekirjoittaneet kaikki tai osan 
hyväksytyistä 300 yhteiseurooppalaisesta ehdotuksesta (ECP). Valmisteluryhmä oli nimittänyt 
koordinaattorit seuraamaan tiiviisti esityslistan eri kohtia koskevia neuvotteluja ja opastamaan 
CEPTin 43 jäsenhallinnon edustajia neuvotteluissa. Eurooppalaiset toimivat myös 
konferenssiorganisaatiossa (vara)puheenjohtajina. 43 eri maan näkemysten koordinointi oli 
kuitenkin vaikeaa varsinkin silloin kun sovittuja teknisiä kantoja jouduttiin muuttamaan 
taloudellisista, poliittisista tai strategisista syistä^ 
Vuoden 1997 konferenssia varten laadittiin esimerkiksi yhteiseurooppalainen ehdotus, jonka 
mukaan siirtyvälle satelliittiliikenteelle ja ilmailun radioliikenteelle sallittaisiin taajuuksien 
yhteiskäyttö tietyin ehdoin. Koska asiassa ei kuitenkaan oltu saavutettu riittävää 
yhteisymmärrystä ja poliittista tukea kansallisella tasolla, eräät jäsenvaltiot eivät 
allekirjoittaneet ehdotusta tai muuttivat kantaansa itse konferenssissa. Lopulta aihe lykättiin 
käsiteltäväksi vuoden 1999 WRC-konferenssissa. 
Vuoden 1997 WRC-konferenssissa Euroopan komissiolla oli muodollisesti tarkkailijan asema. 
Komissio antoi lisäksi CEPTille poliittista tukea neuvonantajana silloin kun se oli yhteisön 
kannalta tarpeen. 
Se, että komissio on mukana neuvotteluprosessissa neuvoston asettamissa puitteissa, ei 
kuitenkaan tarkoita, että WRC-konferenssissa ja konsortioissa tehdyt sopimukset taajuuksien 
varaamista koskevista ehdotuksista olisivat automaattisesti yhteisön etujen, esimerkiksi 
kilpailusääntöjen mukaisia, mikä saattaa edellyttää erillistä tarkistamista. 
Neuvoston 3. helmikuuta 1992 tekemien päätelmien6 mukaisesti puheenjohtajana toiminut 
Luxemburg antoi yhteisön puolesta päätösasiakirjaan liitettäväksi yhteisen julistuksen, jossa 
todetaan, että EU:n jäsenvaltioiden valtuuskunnat ilmoittavat soveltavansa konferenssissa 
hyväksyttyjä radio-ohjesäännön muutoksia niille Euroopan talousyhteisön 
perustamissopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti. Näin pitäisi olla mahdollista 
arvioida yhteisön tasolla WRC-konferenssin päätösten ja yhteisön tason toteutuksen 
yhteensopivuutta perustamissopimuksen ja erityisesti sen kilpailusääntöjen kanssa. Koska 
käsiteltävät asiat kuitenkin ovat hyvin monimutkaisia, saatetaan tarvita 
kauaskantoisempaa lähestymistapaa arvioitaessa ennakolta päätösten vaikutuksia 
yhteisön toimintaan. 
Varsinkin satelliittivälitteisiin laajakaistapalveluihin, UMTS:ään sekä ilmailun 
radioliikenteeseen ja satelliittiradionavigointiin liittyvissä kysymyksissä oli selvästi tarvetta 
komission ja konferenssin valmisteluryhmän väliselle poliittisen ja teknisen tason yhteistyölle, 
jotta päästiin yhteisön kannalta hyväksyttäviin tuloksiin. Vahvuuksien yhdistämistä olisi 
lisättävä entisestään edellä kuvattujen neuvottelusuuntausten vuoksi ja erityisesti koska on 
tarpeen varmistaa, että neuvotellaan sellaiset Euroopan kannat, jotka- ovat yhteisön 
etujen mukaisia ja jotka asianomaiset poliittiset tahot ja osapuolet voivat hyväksyä. 
Vuoden 1997 WRC-konferenssissa hyväksyttiin lähes kaikki valmisteluryhmän 
yhteiseurooppalaiset ehdotukset, vaikka onkin syytä todeta, että tiettyjä vuoden 1997 WRC-
konferenssin tilapäisistä päätöksistä on vielä tarkistettava vuoden 1999 WRC-konferenssissa. 
WRC:n organisaation muut alueet ovat jo yleisesti ottaen tunnustaneet Euroopan alueellisen 
koordinaation CEPTissä, mikä on jo saanut ne pohtimaan, miten ne voisivat valmistautua 
paremmin vuoden 1999 WRC-konferenssiin, ennen kaikkea käynnistämällä varhaisen 
valmistelevan vuoropuhelun asiasta vastaavien eurooppalaisten tahojen kanssa. 
Euroopalla oli vuoden 1997 konferenssissa varsin vahva neuvotteluasema, mutta olisi 
mietittävä, ovatko nykyiset järjestelyt riittäviä nyt kun WRC-neuvottelujen luonne on 
edellä kuvatulla lailla muuttumassa, varsinkin kun tarkastellaan poliittisen tuen tarvetta 
konferensseissa ja niitä ennen neuvotelluille kannoille sekä tarvetta varmistaa, että Euroopan 
maiden toimia koordinoidaan ja ne pysyvät kannoissaan. 
6 Maailman radiohallintojen konferenssissa (World Administrative Radio Conference WARC 1992) 
noudatettavia menettelyjä koskevat neuvoston päätelmät, 3.2.1992. 
-6 
3. VUODEN 1999 WRC-KONFERENSSI JA ASIAAN LIITTYVÄ YHTEISÖN TOIMINTA 
Vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistalla on noin 40 erillistä kohtaa, jotka on ryhmitelty 
yksityiskohtaisten, ainoastaan taajuuksien hallinnan ammattilaisille tuttujen teknisten 
otsikoiden alle. Kuitenkin useimmat vuoden 1999 WRC-konferenssissa käsiteltävistä 
näennäisesti teknisistä kysymyksistä käsittelevät itse asiassa yhteisön toiminnan kannalta 
tärkeitä toimintaedellytyksiä. Toiset kohdat ovat ainoastaan välillisesti yhteydessä yhteisön 
toimintaan, mutta ne ovat kuitenkin tärkeitä yksittäisille jäsenvaltioille, yrityksille tai 
järjestöille.7 Vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistalla on monia kysymyksiä, joista ei 
päästy lopulliseen yksimielisyyteen vuoden 1997 WRC-konferenssissa. Tämä johtuu siitä, että 
VVRC-konferensseissa käsiteltävät asiat ovat teknisesti niin mutkikkaita, että ennen lopullisia 
päätöksiä on tehtävä teknisiä selvityksiä ja käytävä lisäneuvotteluja poliittisten tahojen ja 
niiden markkinatoimijoiden kanssa, joita asia koskee. 
Näin ollen kaikkien niiden osapuolten, joita asia koskee, mukaan lukien (mahdolliset) 
taajuuksien käyttäjät, laitevalmistajat, kuluttajat, sääntelyviranomaiset ja poliittiset 
tahot, olisi kiinnitettävä huomiota vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistaan jo 
varhaisessa vaiheessa, arvioitava missä määrin tehtävät päätökset voivat vaikuttaa 
niiden omaan toimintaan ja osallistuttava yhteisten eurooppalaisten kantojen 
laatimiseen vuoden 1999 WRC-konferenssia varten. 
3.1 Maanpäällinen matkaviestintä / UMTS 
Vuoden 1999 WRC-konferenssissa UMTS:lle myönnettävien taajuuksien määrä vaikuttaa 
suoraan multimediamatkaviestinpalvelujen kasvunäkymiin Euroopassa ja muualla ja siten 
myös merkittävästi Euroopan matkaviestinteollisuuden kilpailuasemaan 
maailmanmarkkinoilla. On kuitenkin mahdollista, että syntyy ristiriitoja niiden maiden suhteen, 
jotka keskittyvät enemmän esimerkiksi satelliittiviestintään ja jotka kilpailevat samoista 
taajuuksista kuin UMTS. 
ITUn käsitteistön mukaisen IMT-2000:n (International Mobile Telecommunications, 
kansainvälinen matkaviestintä) osalta vuoden 1999 WRC-konferenssissa käsitellään 
lisätaajuuksien varaamista tämän kaltaiselle radioviestinnälle ja selvitetään teknisiä 
ominaisuuksia, joiden on määrä parantaa maailmanlaajuista sijainninseurantaa. 
Matkapuhelinalalla saavuttamansa menestyksen perustalta Eurooppa pyrkii turvaamaan 
taajuuksien saatavuuden kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmille, jotka tunnetaan 
Euroopassa nimellä UMTS (yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä). 
On arvioitu, että Euroopan vuotuiset tulot solukkopohjaisista matkaviestinpalveluista voisivat 
olla 100 miljardia ecua ja multimediamatkaviestinpalveluista noin 34 miljardia ecua vuonna 
2005.8 Matkaviestinmarkkinoiden valtavat taloudelliset mahdollisuudet näkyvät yhteisön 
RACE- ja ACTS-hankkeiden kautta matkaviestintään myöntämässä rahoituksessa (176 
miljoonaa ecua vuosina 1996-1998). 
Yhteisön tasolla UMTS:n kehittäminen on saanut tarpeellisen poliittisen tuen, ja 
sääntelyvaikutuksista keskustellaan parhaillaan neuvoston ja Euroopan parlamentin UMTS:ää 
koskevaksi päätökseksi tehdyn ehdotuksen perusteella.9 Ehdotus perustuu ETSIssä tehtyyn 
standardointityöhön, CEPTissä suoritettuun taajuuksien yhdenmukaistamiseen ja UMTS-
7 Lisäksi tietyt muut yhteisön toiminnan osa-alueet, kuten TTK-, kilpailu- ja kauppapolitiikka liittyvät 
taajuuksiin. Lisätietoja katso alaviite 2. 
8 UMTS-yhteistyöelimen (UMTS Forum) kertomus n:o 1 : A Regulatory Framework for UMTS, 25.6.1997. 
9 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi matkaviestinnän ja langattoman viestinnän 
(UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä, KOM(1998) 58 lopullinen, 11.2.1997. 
yhteistyöelimessä (UMTS Forum) käsiteltyihin markkinoita ja sääntelyä koskeviin 
kysymyksiin. " 
Vuoden 1999 WRC-konferenssissa Eurooppa aikoo korostaa, miten tärkeää on uusien, 
maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettujen taajuuksien varaaminen kolmannen sukupolven 
matkaviestinsovellusten kysynnän tyydyttämiseksi. On kuitenkin syytä huomata, että muut 
neuvotteluosapuolet voivat suunnitella tällaisille varauksille tarkoitettuja taajuusalueita (eli 2 
GHz alue) muiden palvelujen, esimerkiksi satelliittipalvelujen, tarjoamiseen ja että nykyisten 
tällä taajuusalueella olevien palvelujen siirtäminen voi tuottaa vaikeuksia. 
3.2 Satelliittipalvelut, yleislähetykset mukaan lukien 
Satelliittiteknologian kehitys helpottaa yhä enenevässä määrin kansainvälisille markkinoille 
suunnattujen puhelin-, televisio, radio- ja multimediapalvelujen rajat ylittävää tarjontaa. 
Euroopan olisi vahvistettava edelleen asemaansa kehittämällä satelliittihankkeita ja 
osallistumalla niihin ja pyrittävä tarvittavien taajuuksien jakamiseen ja käyttöedellytyksien 
määrittelyyn vuoden 1999 WRC-konferenssissa ja sen jälkeisissä konferensseissa. 
Vuoden 1999 WRC-konferenssissa käsitellään useiden otsikoiden alla satelliittivälitteisesti 
tarjottavia palveluja, esimerkiksi satelliittipuhelinliikennettä ja satelliittiyleislähetyksiä, koskevia 
taajuusvaatimuksia. Vuosien 1995 ja 1997 WRC-konferenssien keskeisiä aiheita oli 
taajuuksien saatavuus sellaisten satelliittivälitteisten laajakaistapalvelujen tarjontaa varten, 
jotka mahdollistavat nopeat Internet-yhteydet ja videoneuvottelut kaikkialla maailmassa. 
Satelliittivälitteisten laajakaistapalvelujen saatavilla olevien taajuuksien vähyys ja 
tällaisten langattomien Internet-verkkojen kehittämisen edellyttämät valtavat 
pääomasijoitukset aiheuttavat seurauksia maailmanlaajuiselle kilpailulle tällä 
kehittymässä olevan tietoyhteiskunnan tärkeällä osa-alueella. Vaikka taajuuksien 
saatavuus onkin tärkeä edellytys satelliittivälitteisen laajakaistaviestinnän jatkokehitykselle, se 
ei sinänsä saa olla määräävä tekijä, vaan huomioon on otettava yhtä lailla taloudelliset, 
kauppapoliittiset ja yleispoliittiset edut, joita liittyy tällaisten strategisesti tärkeiden palvelujen 
maailmanlaajuiseen tarjontaan. 
(Suunniteltujen) satelliittivälitteisten henkilöviestintä- ja laajakaistajärjestelmien arvon 
odotetaan nousevan 350 miljardiin ecuun.10 Satelliittiviestinnän merkitys huomioon ottaen 
viidennessä TTK-puiteohjelmassa suunnitellaan tietoyhteiskunnan tekniikoiden rahoittamista 
3,3 miljardilla eculla vuosina 1998-2002. 
Satelliittiviestintäalaa on käsitelty useissa yhteisön toimissa, joista viimeisimmällä pyritään 
yhteensopivien kilpailukykyisten satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen (S-PCS) 
käyttöönottoon yhteisössä yhdenmukaistamalla taajuuksien käyttöä ja yleisiin 
toimivaltuutuksiin liittyviä käyttöedellytyksiä11 sekä poistamaan jäljellä olevat esteet 
päätelaitteiden vapaalta liikkuvuudelta. Satelliittivälitteisten laajakaistapalvelujen osalta 
Eurooppa kannattaa vuoden 1997 WRC-konferenssissa sovittujen teknisten ehtojen 
myönteistä tarkistusta, jonka avulla eurooppalaiset yritykset saavat mahdollisuuden 
kilpailla järjestelmillään maailmanmarkkinoilla. 
Satelliitit ovat myös johtamassa digitaalisten televisio- ja radiopalvelujen 
käyttöönottoon Euroopassa ja audiovisuaalisten tuotteiden kysynnän kasvuun. 
Digitaalitelevisio tarjoaa innovatiivisia mahdollisuuksia tarjota sekä perinteisiä että 
multimediapalveluja. Tätä suuntausta tarkastellaan yksityiskohtaisesti komission äskettäin 
10 Tiedonanto Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta Satelliittitietoliikenne tietoyhteiskunnassa, KOM(97) 
91.5.3.1997. 
11 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä 
satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alallla yhteisössä, EYVL L 105,23.4.1997. 
-8-
julkaisemassa eri alojen lähentymistä koskevassa vihreässä kirjassa.12 Eurooppalaisten 
audiovisuaalisten tuotteiden markkinoiden arvoksi vuonna 2005 arvioidaan 54 miljardia ecua 
(luku oli 32 miljardia vuonna 1995).13 Yhteisö rahoitti kehittyneiden televisiopalvelujen 
käyttöönottoa 228 miljoonalla eculla vuosina 1993-1997. Jotta Euroopan audiovisuaalisten 
tuotteiden markkinat voivat kehittyä edelleen, taajuuksien riittävä saatavuus on 
turvattava. 
Maat sopivat ITUssa/VVRC-konferenssissa niin kutsutuista taajuusresurssien (eli 
kiertoratasijaintien, peittoalueiden ja taajuuksien) käyttöä koskevista suunnitelmista 
satelliittiyleislähetysten tarjoamista varten. Tätä koskevat vuoden 1997 WRC-konferenssissa 
tehdyt päätökset mahdollistavat nyt digitaalisten järjestelmien mahdollisen hyväksikäytön 
sovituilla taajuusalueilla ja lisäävät yleisesti kilpailua alalla, mikä on erityisen tärkeää 
yleiseurooppalaisten järjestelmien kannalta. Vuoden 1999 WRC-konferenssissa tarkastellaan, 
onko nykyinen taajuusresurssien jako eri maiden kesken yhä asianmukainen vai olisiko 
suunnitelmiin syytä tehdä muutoksia. 
3.3 llmailuradioliikenne ja satelliittiradionavigointi / GNSS 
Poliittisten tahojen suorittama kaupallisten, strategisten ja yleisten etujen tasapainottaminen 
on erityisen tärkeää ilmailuradioliikenteen ja radionavigointi/GNSS-palvelujen osalta, joiden 
taajuuksia haluaisivat käyttää myös kaupalliset telealan eturyhmät, mutta joita tarvitaan 
kyseisten sovellusten turvallisuuden ja iisälaajentamisen varmistamiseksi sekä yksityisellä 
sektorilla että yleishyödyllisten sovellusten osalta. 
Sellaisen yhtenäisen lentoliikennealan luominen, joka perustuu vapaaseen markkinoille 
pääsyyn, on yksi yhteisön liikennepolitiikan keskeisistä tavoitteista. Lentoliikenne on 
vuosien saatossa kasvanut huomattavasti, mikä on johtanut siihen, että yhteisön ilmatilan ja 
lentokenttien perusrakenteet tarvitsevat toimiakseen riittävästi häiriöttömiä taajuuksia. Yhteisö 
on kehittämässä yhdessä ICAOn (kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö) kanssa uusia 
ilmaliikenteen hallintaa (ATM) koskevia malleja, mutta huolestuneita ollaan siitä, missä 
määrin kaupallista (sateiiiitti)viestintäalaa edustavat muut mahdolliset käyttäjät 
esittävät lentoliikenteen taajuuksia koskevia vaatimuksia tai aiheuttava häiriöitä niiden 
käytössä. Vuoden 1999 WRC-konferenssissa keskustellaan ilmailuradioliikenteelle 
varattavien riittävien taajuuksien saatavuudesta ja luotettavuudesta. 
Komission tiedonannossa GNSS:stä (maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä)14 
arvioidaan, että GNSS-sovellusten vuotuiset maailmanmarkkinat tulevat olemaan noin 50 
miljardia ecua vuoteen 2005 mennessä. GNSS:n avulla voidaan edistää kestävää liikkuvuutta, 
liikennetehokkuutta ja turvallisuutta yleensä. GNSS-sovelluksiin kuuluvat ilma- ja 
meriliikenteen hallinta, rautatievalvonta, vaarallisten tavaroiden jäljitys, öljy- ja kaasupäästöjen 
seuranta sekä kalavesien tunnistaminen. Neuvosto hyväksyi 17. maaliskuuta 1998 komission 
hahmotteleman eurooppalaisen strategian Euroopan laajuisen paikantamis- ja 
navigointiverkon kehittämiseksi, mihin GNSS-strategia sisältyy, ja painotti erityisesti, että 
GNSS:n taajuuksiin ja kiertoratapaikkoihin liittyvät tarpeet on otettava asianmukaisesti 
huomioon asiaan liittyvissä kansainvälisissä neuvotteluissa. Yhteisön rahoitus GNSS:n 
Euroopan osuuden ensimmäistä vaihetta varten on 50 miljoonaa ecua kaudella 1995-1999. 
Vuoden 1999 WRC-konferenssissa tarkastellaan, missä määrin satelliittivälitteisille 
radionavigointipalveluille varattuja taajuuksia voidaan jakaa muiden palvelujen kanssa, 
12 Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista 
sääntelyyn, KOM (97) 623, Bryssel, 3.12.1998 (katso erityisesti luvut 1 ja 2). 
13 Katso Norcontelin tutkimus - Economic implications of New Communication technologies on the audio­
visual markets, huhtikuu 1997. 
14 Komission tiedonanto: Kohti Euroopan laajuista paikantamis- Ja navigointiverkkoa: maailmanlaajuista 
satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia, KOM(98) 29 lopullinen, 21.1.1998. 
.9. 
ja käsitellään kysymystä, kuinka paljon taajuuksia GNSS-sovellusten tulevaan 
kehittämiseen tarvitaan. 
Ilmailu- ja GNSS-sovelluksiin tarkoitetut radioviestinnän järjestelmät on kehitetty palvelemaan 
maailmanlaajuisia markkinoita, ja niistä on mahdollista saada sekä yleistä etua (turvallisuutta) 
että huomattavaa pidemmän aikavälin taloudellista etua. Kaupalliset hyödyt eivät kuitenkaan 
vielä ole kehittyneet yhtä laajoiksi kuin matka- ja satelliittiviestinnän kuiutusmarkkinoilla. Tämä 
on johtanut tilanteeseen, jossa ilmailun ja GNSS-viestinnän turvallisuus- ja strategiset 
näkökohdat kilpailevat taajuuksista kaupallisten telealan eturyhmittymien kanssa, jotka 
ovat jo täysin sisäistäneet WRC-konferenssien merkityksen, kuten näiden ryhmien harjoittama 
vahva ennakkovaikuttaminen osoittaa. Tämän vuoksi on välttämätöntä muotoilla ilmailun 
radionavigointipalveluja ja satelliittiradionavigointia koskeva pitkän aikavälin 
eurooppalainen kanta, jolla taataan nykyisten taajuuksien turvallinen käyttö, jossa 
otetaan huomioon tulevat vaatimukset ja joka on tasapuolinen ja oikeassa suhteessa 
kaupallisen radioviestintäalan tarpeisiin. 
3.4 Maantutkimus 
Maantutkimussovellusten merkityksestä Euroopalle olisi keskusteltava yhteiskunnalliselta, 
taloudelliselta ja strategiselta kannalta sen varmistamiseksi, että vuoden 1999 WRC-
konferenssissa käsitellään asianmukaisesti alaa koskevia Euroopan taajuusvaatimuksia. 
Maantutkimuksen mahdollinen yhteiskunnallinen, taloudellinen ja strateginen merkitys 
on huomattava. Maatutkimuksella on sovelluksia monilla eri aloilla. Näitä ovat muun 
muassa maailmanlaajuiset mittaukset, ympäristö- ja väestönsuojelupolitiikan toteuttaminen ja 
maatalouspolitiikka. Yhteisö edistää huomattavalla tavalla maantutkimukseen liittyviä 
sovelluksia TTK-ohjelmiensa kautta ja käytti neljännessä TTK-puiteohjelmassaan noin 275 
miljoonaa ecua maantutkimussovelluksiin ja TTK-hankkeisiin. Viidenteen puiteohjelmaan 
sisältyy toimia, joilla kehitetään yleistä maantutkimustekniikkaa sekä ennen kaikkea 
satelliittiteknologiaa ympäristön seurantaa ja luonnonvarojen hallintaa varten. 
Yhteisö ja sen tämän alan tärkeimmät yhteistyökumppanit (EUMETSAT, ESA, kansalliset 
sää- ja avaruusviranomaiset) haluavat varmistaa, että taajuusvaatimuksista tätä yleistä 
etua koskevaa käyttöä varten huolehditaan. Koska vuoden 1999 WRC-konferenssissa 
käsitellään maantutkimuksen sovellusten taajuusvaatimuksia, alan toimijoiden on käsiteltävä 
tällaisten sovellusten taajuusvaatimuksia ja taajuuksien käyttöehtoja yhteisön tasolla. 
4. VUODEN 1999 WRC-KONFERENSSIN VALMISTELUT YHTEISÖSSÄ 
Vastauksena vuoden 1997 WRC-konferenssia koskeviin neuvoston 22. syyskuuta 1997 
tekemiin päätelmiin, jotka hyväksyttiin komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
antaman, vuoden 1997 WRC-konferenssia koskevan tiedonannon15 perusteella, komissio on 
kuvaillut aiemmista konferensseista saatuja tuloksia ja kokemuksia ja aloittanut useita toimia, 
joilla on määrä vahvistaa yhteisön etuja WRC-prosessissa. Kyseisten WRC-konferensseja 
koskevien toimien yleisenä tavoitteena on huolehtia siitä, että WRC-konferenssien päätökset 
ovat asiaan liittyvän yhteisön toiminnan ja yhteisön etujen mukaisia, ja edistää kaupallisten ja 
yleisten etujen asianmukaista tasapainottamista muotoiltaessa sellaisia Euroopan kantoja 
WRC-konferensseja varten, jotka poliittiset tahot hyväksyvät korkeimmalla mahdollisella 
tasolla. 
15 KOM(97) 304, lopullinen, 18.6.1997. 
-10-
4.1 Vuoden 1998 WRC-konferenssia koskevien Euroopan kantojen 
yhteensopivuus asiaan liittyvän yhteisön toiminnan kanssa 
CEPT valmistelee ja hyväksyy yhteiset eurooppalaiset kannat vuoden 1999 WRC-
konferenssia varten kuultuaan Euroopan radioviestintäkomiteaa (ERC) ja Euroopan 
radioviestintätoimistoa (ERO). Työ on jaettu useille hanketyöryhmille, jotka käsittelevät 
säätelykysymyksiä, yleisradiolähetystoimintaa, satelliittikysymyksiä ja 
merenkulku/radionavigointipalveluja. 
Jotta CEPTin taajuus- ja teleasiantuntijoiden muotoilemat kannat olisivat varmasti yhteisön 
etujen mukaisia, komissio osallistuu yhteisön edustajana CEPTin alaisen konferenssin 
valmistelutyöryhmän toimintaan niillä yhteisön toiminnan osa-alueilla, jotka ovat riippuvaisia 
taajuuksien saatavuudesta (katso luku 3). Samalla otetaan asianmukaisesti huomioon 
yhteisön koko säännöstö. Kun konferenssin valmistelutyöryhmässä yhteisöä edustavat 
perinteisesti telealasta vastaavat komission edustajat ja kun vuoden 1999 WRC-konferenssin 
esityslistalla on kuitenkin asioita, jotka ulottuvat televiestintäpolitiikkaa laajemmalle, saattaa 
olla tarpeen kohdistaa CEPT-prosessiin enemmän yhteisön resursseja erityisesti 
yleislähetystoiminnan, ilmailun, satelliittivälitteisen radionavigoinnin ja maantutkimuksen 
alalta. 
Vaikka riittävän yhteisön panoksen tarve CEPT-prosessissa on selvä, olisi taajuuksien 
jakamista koskevien poliittisten tavoitteiden lisäpunnitseminen ja tärkeysjärjestykseen 
asettaminen aloitettava yhteisön tasolla. Tämän vuoksi komissio katsoo, että 
panostaminen CEPTiin on tärkeä tekijä pyrittäessä laajempaan tavoitteeseen, joka edellyttää, 
että asianomaiset markkinatoimijat sekä poliittiset ja tekniset viranomaiset käsittelevät 
taajuuksista riippuvaisten yhteisön toiminta-alojen taajuusvaatimuksia osana Euroopan pitkän 
aikavälin strategista taajuussuunnitelmaa, jonka mukaisia eurooppalaisten radiotaajuushan 
yhdenmukaistamistoimenpiteiden ja asianmukaisten WRC-konferensseja koskevien 
näkemysten olisi oltava. Asiaa käsitellään julkisessa kuulemisvaiheessa, jonka komissio aikoo 
järjestää vuoden 1998 aikana. 
4.2 Radioviestintäaian etujen asianmukainen tasapainottaminen 
Kaupallisten eturyhmien, sääntelyviranomaisten, ammatillisten ja tieteellisten järjestöjen sekä 
edustavien kuluttaja- ja käyttäjäjärjestöjen on keskusteltava julkisesti vuoden 1999 WRC-
konferenssissa käsiteltävistä eduista, jotta kaupalliset ja yleiset edut voidaan saattaa 
asianmukaisesti tasapainoon kantoja muotoiltaessa. Tätä varten komissio ja CEPTin alainen 
konferenssin valmistelutyöryhmä järjestävät kuulemistilaisuuksia vuoden 1999 WRC-
konferenssin esityslistan asioista ja erityisesti niistä, jotka koskevat UMTS:ää, 
satelliittivälitteistä radionavigointia, meri- ja maantieliikennettä ja tiheästi rakennettua kiinteää 
radioliikennettä (stratosfääriasemat mukaan lukien). 
Lisäksi komissio aikoo käsitellä vuoden 1999 WRC-konferenssin asioita säännöllisissä 
yhteyksissään ECTELin ja EITIRTin (telealan laitevalmistajat), UMTS-yhteistyöellmen (UMTS 
Forum), ETP.n (Euroopan telealan yhteistyöelin), GSM-yhteistyöasiakirjan allekirjoittajien 
(operaattoreiden) kaltaisten yksittäisten tai edustuksellisten järjestöjen (pienet ja keskisuuret 
yritykset mukaan lukien) kanssa ja safelliittialan yritysten kanssa satelliitteja koskevan 
toimintasuunnitelman (Satellite Action Pian) yhteydessä. Komissio kannustaa jäsenvaltioita 
käyttämään komission perustamia asianmukaisia (korkean tason) neuvoa-antavia elimiä, joita 
ovat muun muassa avaruusalan neuvoa-antava ryhmä (Space Advisory Group) ja korkean 
tason GNSS-ryhmä (High-Level Group on GNSS), näkemystensä esiin tuomiseen. Komission 
ja Euroopan radioviestintätoimiston (ERO) virallisten suhteiden osana ERO saa rahoitusta 
tiettyjen sellaisten tehtävien hoitamiseen, joilla pyritään edistämään vuoden 1999 WRC-
konferenssia koskevien Euroopan kantojen muotoilua kuulemalla ja tarkastelemalla erilaisia 
eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia radioviestintäaian eturyhmiä. 
Näiden telealan kuulemisten lisäksi on myös tarpeen, että poliittiset ja tekniset tahot, 
kuten televiestinnästä, liikenteestä, puolustuksesta, TTKista ja kulttuurista vastaavat 
-11-
viranomaiset - joiden toimialoilla saatetaan olla riippuvaisia taajuuksien saatavuudesta 
- sovittavat näkemyksiään, painopisteitään ja tavoitteitaan yhteen kaikkien niiden 
osapuolten kanssa, joita asia koskee. Tämä on erityisen tärkeää tapauksissa, joissa 
erilaiset eturyhmät kilpailevat keskenään samojen taajuusalueiden käytöstä, kuten siirtyvien 
satelliittisovellusten ja satelliittivälitteisen radionavigoinnin kohdalla, televisiolähetysten ja 
satelliittivälitteisten laajakaistasovellusten tapauksessa sekä maantutkimuksen ja kiinteän 
(satelliitti)liikenteen tapauksessa. Koordinointi on tarpeen, jotta neuvoteltavia Euroopan 
kantoja voidaan tukea ja jotta voidaan välttää se, että kahdenväliset yhteydet kolmansiin 
maihin saattaisivat horjuttaa kokonaisvaltaista eurooppalaista näkemystä. 
4.3 Kantojen lähentäminen kolmansien maiden ja alueiden kanssa 
Edellä 2.1 kohdassa kuvatussa WRC-konferenssien muuttuvassa tilanteessa on suotavaa 
lähentää neuvotteluosapuolten ehdotuksia toisiinsa jonkin verran ennen WRC-konferenssin 
alkua, ettei konferenssissa jouduta lykkäämään päätöksiä ajanpuutteen tai liian suurten 
näkemyserojen vuoksi. Komissio aikoo olla mukana kahdenvälisissä yhteyksissä, joita on 
järjestetty muihin alueellisiin telealan järjestöihin, kuten CITELiin, APT:hen sekä arabimaita ja 
Afrikan maita edustaviin järjestöihin. On erityisen tärkeää, että Eurooppa koordinoi kantoja 
arabimaita ja Afrikan maita edustavien järjestöjen kanssa, sillä ne neuvottelevat kannoista 
samaan alueeseen kuuluvina ITUssaA/VRC-konferenssissa. 
Komissio aikoo myös koordinoida kantoja kolmansien maiden kanssa kauppakumppaniensa 
kanssa järjestämiensä säännöllisten kahdenvälisten tapaamisten yhteydessä. Tässä 
yhteydessä on tärkeää koordinoida WRC-konferenssille asetettuja tavoitteita Keski- ja Itä-
Euroopan maiden kanssa, jäsenyysneuvotteluissa mukana olevat maat mukaan lukien. 
Tämän osalta on otettava huomioon, että ne kaikki ovat CEPTin alaisen konferenssin 
valmisteluryhmän jäsenmaita, mikä helpottaa kantojen yhdenmukaistamista. Myös 
Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa käytävää varhaista vuoropuhelua tuetaan. WRC-
konferenssin kysymyksiä käsitellään myös säännöllisessä vuoropuhelussa muiden alueiden 
kanssa (Välimeren maat, Aasia (ASEM), Latinalainen Amerikka). 
Kantojen lähentämiseen olisi sisällyttävä myös sellaisten asianmukaisten kansainvälisten 
järjestöjen kuuleminen, joihin taajuuksien jakamista koskevat päätökset vaikuttavat. Näitä ovat 
esimerkiksi ICAO, EUROCONTROL, IMO, EUMETSAT, ESA, yleisradiolähetysyhtiöiden 
järjestöt ja maantutkimuslaitokset. 
4.4 Yhteisön etujen valvonta vuoden 1999 WRC-konferensslssa 
WRC-konferenssien neuvottelujen tulokset esitetään radio-ohjesäännöissä ja lisäyksissä. Ne 
liitetään konferenssin päätösasiakirjaan, jonka kaikki valtuuskunnat allekirjoittavat 
toimivaltaisten viranomaistensa puolesta sikäli kun nämä hyväksyvät sen. Loppuasiakirjaa 
sovelletaan väliaikaisesti ennen hyväksynnän saamista. Näin ollen WRC-konferenssit 
johtavat oikeudellisesti sitoviin kansainvälisiin sitoumuksiin. 
EU:n 15 jäsenvaltiota neuvottelevat WRC-konferensseissa omissa nimissään CEPTin alaisen 
konferenssien valmisteluryhmän puitteissa. ITUn ja WRC-konferenssien nykyisen 
tarkkailijajäsenyytensä perusteella yhteisö on komission edustamana osallistunut vuosien 
1992, 1993, 1995 ja 1997 WRC-konferensseihin. Lisäksi yhteisö osallistuu neuvotteluhin 
konferenssin valmisteluryhmän neuvonantajan ominaisuudessa. 
Koska jäsenvaltiot eivät anna komissiolle neuvotteluvaltuuksia yhteisön edustamiseksi WRC-
konferensseissa ja koska WRC-konferenssien oikeudellisesti sitovat tulokset vaikuttavat 
välittömästi yhteisön toimintaan, saattaa toisinaan olla tarpeen laatia yhteisön yhteisiä 
kantoja tavanomaisen menettelyn mukaisesti. Neuvoston 3. helmikuuta 199216 tekemissä 
16 Maailman radiohallintojen konferenssissa (World Administrative Radio Conference, WARC 1992) 
noudatettavia menettelyjä koskevat neuvoston päätelmät, 3.2.1992. 
-12-
päätelmissä korostetaan tähän liittyen, että jäsenvaltioiden ja komission on tavattava paikan 
päällä, jos erillinen yhteisön koordinointi osoittautuu tarpeelliseksi. Kuten vuoden 1997 WRC-
konferenssia koskevassa komission tiedonannossa todetaan, näin voi olla esimerkiksi silloin, 
(a) jos jäsenvaltiot ovat keskenään eri mieltä konferenssille esitetystä ehdotuksesta, joka 
vaikuttaa koko yhteisöön, (b) jos jäsenvaltiot ovat eri mieltä muiden CEPT-maiden kanssa 
kyseisistä ehdotuksista, (c) jos CEPTin ehdotukset eivät ole yhteisön etujen mukaisia tai (d) 
jos yhteisellä yhteisön kannalla voidaan auttaa vahvistamaan CEPTin ehdotuksia 
neuvoteltaessa kolmansien maiden kanssa. 
On olennaisen tärkeää saavuttaa poliittinen yksimielisyys niistä tavoitteista, joihin 
yhteiseurooppalaisilla kannoilla pyritään. Tähän voidaan päästä muodostettaessa 
yhteiseurooppalaisia kantoja sekä ennen konferensseja että niiden aikana. CEPTin 
yhteydessä tapahtuvan koordinoinnin lisäksi erillisen yhteisön koordinoinnin tarve ei ole yhtä 
ilmeinen tapauksissa, joissa CEPTin näkemykset hyväksytään virallisesti poliittisella tasolla 
yhteisössä, toisin kuin tällä hetkellä, mikä on johtanut viime hetken poliittisiin toimiin itse 
konferenssissa. Tämä on puolestaan vaikuttanut Euroopan kokonaisvaltaiseen 
neuvotteluvoimaan. Silloin kun WRC-konferensseja koskevilla Euroopan kannoilla on 
jäsenvaltioiden poliittinen tuki, komissio aikoo osaltaan varmistaa, että yhteisön edut otetaan 
asianmukaisesti huomioon. Yhteisön poliittinen tuki vahvistaa Euroopan neuvotteluasemia 
huomattavasti kolmansiin maihin ja alueisiin nähden. 
Yhteisiä Euroopan kantoja ja WRC-konferensseissa saavutettavia tuloksia 
muotoiltaessa olisi myös otettava huomioon GATS-sopimuksen mukaiset markkinoille 
pääsyä koskevat sitoumukset17, jotka on tehty Maailman kauppajärjestössä (WTO) 
Kuten vuoden 1997 VVRC-konferenssia koskevassa komission tiedonannossa todetaan, olisi 
estettävä se, että tietyt maat käyttävät ITUa tai WRC-konferenssia muotoillakseen tai 
tulkitakseen uudelleen GATSin mukaisia markkinoille pääsyä koskevia sitoumuksiaan. 
Yhteisön olisi otettava WRC-konferenssissa huomioon, missä määrin WRC-konferenssin 
päätökset voivat vaikuttaa GATSin mukaisiin markkinoille pääsyä koskeviin sitoumuksiin. 
Tämän tulisi koskea sekä yhteisön että sen tärkeimpien kauppakumppanien tekemiä GATS-
sitoumuksia. Yhteisössä perustamissopimuksen 113 artiklan mukainen komitea on sopiva 
foorumi kansainvälistä kauppaa koskeville keskusteluille, ja sitä olisikin tarvittaessa käytettävä 
keskusteltaessa kauppakysymyksiä koskevasta yhteisön kannasta ja koordinoinnista WRC-
konferensseissa. 
5. PÄÄTELMÄT 
Tässä tiedonannossa korostetaan radiotaajuuksien yhdenmukaistettua käyttöä koskevien 
kansainvälisten neuvottelujen merkitystä ja sitä, miten tärkeää koko yhteisön on osallistua 
WRC-prosessiin. 
Yhteisössä harjoitetaan toimintaa, joka on riippuvaista radiotaajuuksien saatavuudesta, 
esimerkiksi matka- ja satelliittiviestinnän kaltaisilla perinteisillä telealoilla, mutta myös ilmailun 
radioliikennepalveluissa ja satelliittiradionavigoinnissa, yleislähetystoiminnassa ja 
maantutkimuksessa, joihin kansallisten poliittisten tahojen tukemat kaupalliset telealan 
eturyhmät kohdistavat yhä enemmän taajuusvaatimuksia koskevia paineita. Yhdessä nämä 
toiminnan osa-alueet kuitenkin vaikuttavat huomattavasti Euroopan talouteen, toimivat uuden 
tietoyhteiskunnan perustana ja ovat erittäin tärkeitä julkisten palvelujen näkökulmasta. Sen 
vuoksi on välttämätöntä liittää WRC-konferenssissa tehtävät tekniset päätökset tällaisiin 
laajempiin poliittisiin näkökohtiin. 
17 Ennen kaikkea perustelepalveluja koskevassa WTC7GATS-sopimuksessa, joka tuli voimaan 5. helmikuuta 
1998. Sopimukseen kuuluu nykyään 72 maata, jotka muodostavat yli 90 prosenttia maailman telemarkkinoista. 
-13-
Vuoden 1999 WRC-konferenssissa on tarkasteltava tärkeitä teknisiä kysymyksiä, joilla on 
merkitystä laajemmin yhteisön kannalta: 
• Onko käytettävissä riittävästi ja sopivia taajuuksia Euroopan pyrkimyksille kehittää 
matkaviestintää edelleen kuluttajamarkkinoilla tarjottavaksi multimediaviestinnäksi? 
• Kuinka paljon taajuuksia on saatavilla ja millä edellytyksillä maailmanlaajuisten 
satelliittivälitteisten laajakaistapalvelujen ja satelliittivälitteisten yleislähetyspalvelujen 
tarjoamiseen ja miten tekniset edellytykset vaikuttavat kilpailun tasoon 
maailmanlaajuisilla markkinoilla? 
• Missä määrin ja millä perusteella taajuuksia saavat käyttöönsä sellaiset palvelut, 
jotka ovat välttämättömiä sosioekonomisista, poliittisista ja strategisista syistä, kuten 
satelliittivälitteinen radionavigointi, ilmailuradioliikenne ja meriradioliikenne sekä 
maantutkimus? 
• Missä määrin taajuuksia on saatavilla uusien radioviestintäjärjestelmien kehittämistä 
varten? 
VVRC-konferensseissa tehtävät oikeudellisesti sitovat päätökset ovat perustana 
radioviestintämarkkinoiden myöhemmälle kehitykselle ja vaikuttavat suoraan useisiin yhteisön 
toiminnan osa-alueisiin, joilla on suuri taloudellinen ja strateginen merkitys. Aikaisempien 
kokemusten perusteella ja WRC-konferensseja koskevien neuvoston näkemysten mukaisesti 
Euroopan komissio pyrkii turvaamaan sen, että WRC-konferenssia koskevat Euroopan kannat 
ovat yhteisön etujen mukaisia, että kannoissa saatetaan asianmukaisella tavalla kaupalliset ja 
yleiset edut tasapainoon ja että Euroopan näkemysten lähentäminen kolmansien maiden ja 
alueiden sekä alan kansainvälisten organisaatioiden kanssa kuuluu osana 
valmisteluprosessiin. Yhteisön etujen asianmukainen valvominen WRC-konferensseissa on 
edelleen yksi komission keskeisistä tavoitteista. 
Tällaisella ehdotetulla toimintalinjalla edistetään yhteisön aseman vahvistamista WRC-
konferensseissa. Tarvitaan kuitenkin lisää poliittista keskustelua johdonmukaisen Euroopan 
pitkän aikavälin strategisen taajuussuunnitelman painopisteiden määrittelemiseksi. Näin 
voidaan tarkastella eurooppalaisten yhdenmukaistamistoimenpiteiden tarvetta 
radiotaajuuksien alalla ja näkemysten muotoilua WRC-konferensseja varten kattavasti ja 
pidempää aikaväliä silmällä pitäen. 
14 
LIITE 
APT 
BSS 
CEPT 
CITEL 
CPG 
DTH 
ECP 
ECTEL 
EITIRT 
EO 
ERC 
ERO 
ESA 
ETP 
ETSI 
EU 
EUMETSAT 
EUROCONTROL 
FDD 
FPLMTS 
GLONASS 
GMPCS MoU 
GNSS 
GPS 
GSM 
GSO FSS SANASTO I 
Aasian ja Tyynenmeren alueen televiestintäjärjestö 
Yleisradiolähetyssatelliitin palvelut (Broadcast Satellite Service) 
Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssi 
Yleisamerikkalainen teleasiain komissio (Comision Interamericana de 
Telecomunicaciones) 
CEPTin alainen konferenssien valmisteluryhmä 
Suoraan kuluttajille (direct-to-home) 
CPG:n hyväksymä yhteiseurooppalainen ehdotus 
Euroopan tietoliikennealan ja ammattielektroniikan yhteistyöjärjestö 
Euroopan tietotekniikka- ja televiestintäalan yritysten yhteistyöelin 
Maantutkimus 
CEPTin alainen Euroopan radioviestintäkomitea 
Euroopan radioviestintätoimisto 
Euroopan avaruusvirasto 
Eurooppalainen telealan yhteistyöelin (European 
Telecommunications Platform) 
Euroopan telealan standardointilaitos 
Euroopan unioni 
Euroopan sääsatelliittijärjestö 
Euroopan lennonvarmistusjärjestö 
Taajuusjakoinen dupleksointi (Frequency Division Duplex), 
laajakaistaisissa solukkojärjestelmissä käytetty siirtotekniikka (ks. W-
CDMA) 
Suunnitteilla oleva maailmanlaajuinen matkaviestinjärjestelmä, 
nykyään nimeltään IMT-2000 
Venäjän federaation satelliittinavigointijärjestelmä 
Maailmanlaajuisia henkilöviestinnän matkaviestinpalveluja koskeva 
yhteistyöasiakirja (Memorandum of Understanding) 
Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä 
Yhdysvaltojen satelliittinavigointijärjestelmä 
Yleiseurooppalainen digitaalinen matkaviestinstandardi 
Geostationaarinen kiinteä satelliittiliikenne 
AS 
IALA 
ICAO 
IMO 
IMT-2000 
ITU 
MoU 
MSS 
NON-GSO FSS 
RTD 
S-PCS 
TD-CDMA 
TDD 
TEN 
TG1 
VTMIS 
W-CDMA 
WRC 
UMTS 
UTRA Kansainvälinen majakkalaitosten liitto 
Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö 
Kansainvälinen merenkulkujärjestö 
Kansainvälinen matkaviestintä; luku 2000 viittaa todennäköiseen 
käyttöönottovuoteen 
Kansainvälinen teleliitto 
Yhteistyöasiakirja (Memorandum of Understanding) 
Siirtyvä satelliittiliikenne 
Muu kuin geostationaarinen kiinteä satelliittiliikenne 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen, TTK 
Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut 
Aika-/koodiperusteinen taajuudenkäyttötekniikka (Time Division/Code 
Division Multiple Access) 
Aikajakoinen dupleksointi (Time Division Duplex), aikajakotekniikkaa 
(TDMA) radiorajapinnallaan hyödyntävissä sovelluksissa käytetty 
siirtotekniikka 
Euroopan laajuinen verkko 
CEPTin alaisen Euroopan radioviestintäkomitean työryhmä 1 
Alusliikenteen ohjaus- ja tukipalvelut 
Koodijakotekniikkaa käyttävät laajakaistajärjestelmät (Wide-band 
Code Division Multiple Access) 
Maailman radiohallintojen konferenssi 
Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä (Universal Mobile 
Telecommunications System) 
UMTS.n maanpäällinen radioliittymä 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 298 lopullinen 
r\.»3 Ax\. JV.A JVJ /\ A 
FI 15 16 10 11 
Luettelonumero : CB-CO-98-337-FI-C 
ISBN 92-78-36456-8 
lùiroopun yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg