•Ct it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.01.1998 
KOM(1998)31 lopull. 
Komission valmisteluasiakirja 
TUTKIMUS JA STANDARDOINTI 
Standardointia edeltävän toiminnan ottaminen 
paremmin huomioon yhteisön tutkimusohjelmissa 
kehitettyjen tuotteiden ja palveluiden kestävän kasvun, 
kilpailukyvyn ja yhteentoimivuuden parantamiseksi. 

1. Johdanto 
2. Standardien välttämättömyys 
2.1 Taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt 
2.2 Kansainvälinen kauppa 
2.3 Standardien taloudellinen vaikutus 
3. Standardointia edeltävän tutkimuksen osuus Komission 
erityisohjelmista 
3.1 Tieto- j a viestintätekniikka 
3.2 Valmistus-ja materiaalitekniikka 
3.3 Standardointi, mittaus ja kokeet 
3.4 Maatalous ja kalastus 
3.5 Biotekniikka 
3.6 Ympäristö ja ilmasto 
3.6 YTK:n standardointia edeltävä tutkimustoiminta 
l. Yhteisön standardointia edeltävän tutkimuksen tehokkuuden 
parantaminen 
4.1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännen 
puiteohjelman erityisohjelmien välinen koordinointi 
4.2 Erityisesti standardeihin liittyvä tutkimus 
4.3 Standardointia edeltävä tutkimus ja ympäristö 
4.4 Standardointia edeltävä tutkimus ja teollis- ja tekijänoikeudet 
4.5 Standardointia edeltävä tutkimus ja innovaatio 
4.6 Tulosten toimittaminen standardointijärjestöille 
4.7 Standardointia edeltävän tutkimuksen kansainvälinen ulottuvuus 
4.8 Standardointia, mittausta ja kokeita koskevan erityisohjelman 
kohdennetut ehdotuspyynnöt 
4.9 Viidennen tutkimusta ja kehittämistä koskevan puiteohjelman 
avainalueet 
5. Päätelmät 
1. JOHDANTO 
Samanarvoisina laaduntakaamisen välineinä12-* mittausten, kokeiden, johtamistekniikan ja 
laadunvarmistuksen kanssa standardeilla on strateginen sija kestävän kasvun, tuotteiden ja 
palvelujen^ kilpailukyvyn ja yhteentoimivuuden parantamisessa. 
Standardit toimivat siis siltana teknisten alojen sekä sääntelykehyksen ja talouselämän 
välillil 
Uusien standardien kehittäminen ja käyttöön ottaminen perustuvat alustaviin tutkimuksiin. 
Niiden toimiminen siltana olisi siis otettava huomioon tutkimushankkeiden valinnassa, 
suuntaamisessa ja sisällössä. 
Tällä siltana toimimisella on kaksi merkitystä: toisaalta standardointia edeltävä tutkimus^ 
edistää uusien standardien kehittämistä, toisaalta taas näiden avulla luodaan mahdollisuudet 
tutkimustulosten paremmalle levittämiselle. Molemmissa tapauksissa on välttämätöntä laatia 
erityisstrategia tulosten saattamiseksi siihen muotoon, että standardoija voi käyttää niitä. 
2. STANDARDIEN VÄLTTÄMÄTTÖMYYS 
2.1 Taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt 
Standardoinnista aiheutuvat edut ovat johtaneet standardien käyttöönottoon lukuisilla 
teollisuudenaloilla. Standardit ovat välttämättömiä hyvän toimintaympäristön ja hyvien 
käytäntöjen takaajina talouselämälle. Ne ovat myös erinomaisia keinoja kuluttajien 
suojelussa sekä kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja ympäristön turvaamisessa. Niillä 
edistetään suurtuotannon etuja ja tuotteiden ja palvelujen yhteentoimivuuden varmistamista. 
Tuotteiden yleinen turvallisuus 
Kehysdirektiivi 92/59/ETY antaa eurooppalaisten standardien tehtäväksi määritellä 
kyseisiin tuotteisiin sovellettavat tekniset määräykset. Määräysten kehittäminen ja 
standardien käyttöönotto edellyttävät ennalta tutkimustyötä monilla aloilla: ergonomian, 
rakentamisen, koneenrakennuksen, toksikologian, biomekaniikan jne. 
Laatua pidetään nykyisin erinomaisen hyvänä strategisena välineenä. Näin ollen siitä on tullut 
yritysten kilpailukyvyn ja sen seurauksena myös niiden innovaatiokapasiteetin kannalta eräs 
tärkeimmistä tekijöistä. Laatua ja innovaatiota ei voi erottaa toisistaan. Laadulla taataan myös 
Euroopan kansalaisten terveyteen, turvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun liittyvien palvelujen 
kilpailukyky. 
Laadunkohottaminen Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi, SEC(96) 2000. 
Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysi (benchmarking), KOM(96) 463 lopullinen, 
9.10.1996. 
Palvelut: tässä asiakirjassa termi kattaa kaikki tekniset palvelut: julkiset tai yksityiset palvelut 
lukuunottamatta pankkitoimintaan, vakuutuksiin, jakeluun ja koulutukseen liittyviä. 
Standardointia edeltävä tutkimus: Kaikki tutkimusta ja kehittämistä koskevat toimenpiteet, mukaan 
lukien esittelyhankkeet, joita tarvitaan standardin kehittämiseen ja sen käyttöönottoon. 
Vihreäkirja innovaatiosta, KOM(95) 688 lopullinen, 20.12.1995. 
Vaikka niiden laloudellisen vaikutuksen määrällinen arviointi on vaikeaa, on standardicn 
merkitys teollisuudelle ja palvelualalle kiistaton. Esimerkiksi 
• standardoitua tekniikkaa käyttämällä teollisuudenalat säästävät aikaa ja kustannuksia, 
jotka voidaan sitten hyödyntää niiden oman tekniikan kehittämisessä; 
• standardointi antaa usein mahdollisuuden valita lukuisista samanarvoisista ratkaisuista 
sopivin ja näin ollen helpottaa laitteiden suunnittelua ja tuotantoa; 
• kun markkinoilla myytävät tuotteet ja komponentit ovat standardien mukaisia, 
potentiaaliset ostajat voivat saada tarkat tiedot niiden teknisistä ominaisuuksista ja näin 
valita laatu ja hinta huomioon ottaen heille sopivin; 
• kun laitteet ja komponentit ovat standardien määrittelyjen mukaisia, yhteentoimivuus 
helpottuu. Näin kuluttajat voivat käyttää eri paikoista hankkimiaan laitteita yhdessä. 
Euroopan tasolla standardeja ovat pääasiassa kehittäneet CEN, CENELEC ja ETSI1 erilaisia 
lähestymistapoja käyttäen: 
• Ensiksikin teollisuuden aloitteesta kchitettyjen standardien laatimincn yhlenäislen 
markkinoiden kehittämiscksi ja kaupankäyntiä suosivicn sääntöjen ja puitteidcn 
luomiseksi. Valmistajat voivat käyttää yleisesti hyväksyttyjä standardeja suumiilcllessaan 
tuotteiden muotoilua, toimintaa, sisältöä, kestävyyttä ja muita ominaisuuksia. 
Järkevä energiankävtiö rakennuksissa 
Vuosien 1986 ja 1993 välisenä aikana 12 kansallista rakennusalan tutkimuslaitosta toteuttivat 
yhdessä JOULE-hankkeen (Muu kuin ydinenergia) kehittääkseen toisaalta rakennusalan 
innovatiivisten komponenttien testausta (esimerkiksi supereristetyi tai älykkäät ikkunat) ja toisaalta 
näiden komponenttien optisienja lämpöä koskevien ominalsuuksien luotettavaa ja nopeaa mittausta. 
Tutkimuslaitosten ryhmittymä teki koko ajan aktiivisesti yhteisiy&tä CEN:in 89. teknisen komitean 
kanssa rakennusten lämpbkäyttäytymistä ja siihen litityviä komponentteja koskevien standardien 
kehittämiseksL Nyt testausmenetelmät ovat käytÖssdjttniiMM 
JOULE Joint Opportunities for Unlimited Long-term Energies 
GEIE Groupement Europeen d'Intiret Economique - Euroopan taloudeilinen eturyhmä 
Toisena komission luomat standardit, jotka on kehitetty uutta lähestymistapaa edustavicn 
direktiivien täytäntöönpanemiseksi2. Näiden lähinnä tuotteiden ominaisuuksia 
määrittelevien standardien1 avulla teollisuuslaitoksct voivat osoittaa, cttä niiden tuotteet 
ovat direktiiveissä säädettyjen perusvaatimusten mukaisia. Näistä standardeista useimpien 
kohdalla on ollut välttämätöntä suorittaa alustavia tai jälkikäteen tehtäviä tutkimuksia 
CEN Euroopan standardointijärjestö 
CENELEC Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea 
ETSI Euroopan telealan standardointilaitos 
Neuvoston päätöslauselma "Uusi lähestymistapa teknisessä yhdenmukaistamisessa ja 
standardoinnissa", EYVL N:o C 136, 4.6.1985. 
Standardeja, joilla määritellään jonkin järjestelmän yleiset puitteet, kutsutaan tuotteiden 
ominaisuudet määritteleviksi standardeiksi, jotta ne erotettaisiin standardeista, joissa jokin 
tuotc tai menetelmä kuvataan yksityiskohtaisesti. Näiden standardicn joustavuudcn avulla 
tcollisuus voi tuottaa maailmanlaajuisesti kilpaiiukykyisiä tuottcita ja palvcluja suosicn sanialla 
innovointia jatkuvasti muuttuvilla aloilla ja säilyttäen käyttäjicn ja kuluUajien luottamukscn. 
toteuttamisvaikeuksien ratkaisemiseksi. Tässä asiakirjassa annetaan lukuisia esimerkkejä 
edellä mainitusta toiminnasta. 
Efmiarvikepakkaukset 
Vuonna 1992 EY:ssä käytettiin 28 miljoonaa tonnia muovimateriaaleja elintarvikkeiden pakkauksissa, 
joiden oli oltava direktiivissä 89/109/EY säädetyn mukaisia eli: 
a) niistä ei saa siirtyä elintarvikkeisiin ainesosia, jotka aiheuttavat näiden pilaantumista 
b) ne eivät saa alheuttaa elintarvikkeen koostumuksen muuttumista ja 
c) ne eivät saa aiheuttaa elintarvikkeen aistinvaraisten ominaisuuksien pilaantumista. 
CEN valmistelee parhaillaan 33 epäpuhtauksien määrää ilmaisevan analyyttisen menetelmän 
standardointia. Nämä on kehitetty standardointia, mittausta ja kokeita koskevassa tutkimushankkeessa ja 
niiden tueksi valmistellaan sertifioitua viitemateriaalia. 
Kolmantena, ISO/EN 9000 ja EN 45000 -standardit, joilla määritellään laboratorioiden 
laaduntarkkailu- ja valtuutusjärjestelmistä. Näiden standardien avulla on voitu laatia 
tuotteiden ja palveluiden yhdenmukaisuuden arviointimenctclmät, jotka valtiol 
vastavuoroisesti tunnustavat. Samalla tavalla meneteltiin ISO 14001 -standardin kanssa, 
jolla otetaan käyttöön teollisen toiminnan ja palveluiden ympäristövaikutusten 
arviointimenetelmä. 
ISO 9000 -standardit julkaistiin ensimmäistä kertaa vuonna 1987, jonka jälkeen teollisuus on 
suurelta osin hyväksynyt ne ja melkein kaikki Kansainvälisen standardointijärjestön (ISO) 
jäsenvaltiot ottaneet ne käyttöön. 
Mobile Europe Ltd:n loppuvuonna 1995 tekemä selvitys osoittaa, että maailmassa on annettu 
yli 127 000 ISO 9000 -todistusta ja että niiden määrä kasvaa jatkuvasti. 
ISO 9000 -todistus on usein vaatimuksena tärkeitä julkisia hankintoja koskevien sopimusten 
saamisessa ja lukuisat suuret teollisuusyritykset ovat ottaneet käyttöön laatujärjestelmiä, joita 
sovelletaan niiden alihankkijoihin. Nykyään suuret yritykset eivät enää olc ainoita näiden 
järjestelmien käyttäjiä, vaan näihin lukeutuvat myös pk-yritykset, ja niiden käyttö on 
leviämässä palvelualallekin. 
Toinen selvitys, jonka on tehnyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva Manchester 
Business School vuonna 1995, osoitti, että ISO 9000- laatumerkinnän saaneiden yritystcn 
myyntiluvut ovat suuremmat kuin kansallinen keskiarvo ja että niillä on neljä kertaa 
suuremmat mahdollisuudet selvitä nykyisestä talouslamasta. 
• Viimeisenä huipputeknologian alojen kehittymiseen liittyvät standardit (tietoyhteiskunta 
(myös satelliitit1) tai biotekniikka). Teollisuuden ja palvelujen kilpailukyvyn osalta näillä 
standardeilla on tärkeä tehtävä, sillä niiden avulla eurooppalainen lähestymistapa voi 
saada etusijan muuaila maailmassa. 
Valmisteleva asiakirja "Kuroopan unionin toiminUisuunnitdimi satclliiltilicloliikcnnc 
tietoyhteiskunnassa", KOM(97)9l lopullinen, 5.3.1997. 
Matkaviestintii 
Vuonna 1993 tietoliikenteen laitteiden tuotannon arvo Euroopan yhteisossd oli 18 425 
miljoonaa ecua - 16 prosenttia enemman kuin USA:ssaja 53 prosenttia enemmiin kuin 
Japanissa. Tamti on seurausta sellaisten merkittavien standardien kehittdmisestd kuin 
ISDN (Integrated Services DigiUU Network), GSM (Global System for Mobile 
Communications) ja DECT (Digital European Cordless Telecommunications), jotka 
kaikki ovat eurooppalaista alkupertili. 
RACE-ohjelmassa ja sen seuraajassa ACTS-ohjelmassa avustetaan tiillii hetkella 
maailmanlaajuisen matkaviestintdjarjestelmdn (VMTS) standardien kehittdmistii ja 
kayttobn ottamista. Ndihin kuuluvat seka kotitalouksille ettd yrityksille suunnatut 
palvelut, joissa yksittiiisilld laitteilla pystytaan tarjoamaan multimedia-
matkaviestintUpalveluita. 
RACE Research in Advanced Communications in Europe 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services 
2.2 Kansaioyalinen kawppa 
Euroopan sisamarkkinoiden toteuttaminen, Uruguayn kierroksen sopimusten ratifiointi ja 
Maailman kauppajarjeston (WTO) perustaminen nopeuttivat kauppaa hankaloittavien1 tullien 
ja teknisten esteiden poistamista, erityisesti menettelyohjeiden avulla. 
Seurauksena tasta yhteiso on asettanut itselleen kaksi perustavaa laatua olevaa tavoitetta: 
• vahentaa protektionistisia standardeja tai teknisia esteita yhteison ja sen ulkopuolisten 
markkinoiden valilla tai estaa niiden luominen; 
• edistaa sita, etta yhteison kauppakumppanit soveltavat sellaisia standardeja ja saannoksia, 
jotka sopivat yhteen eurooppalaisten kaytantqjen kanssa tai jopa perustuvat niihin. 
Naita yhteison huolenaiheita kasitellaan yha enemman keskusteluissa, joita kaydaan 
Amerikan ja Euroopan valisessa standardeja, sertifiointia ja saantelypolitiikkaa kasittelevassa 
neuvoa-antavassa komiteassa (TACS). 
OTE TACS:NKESAKUUSSA 1996IAAD1TVSTA KERTOMUKSESTA 
"Atlantin yli ulottuvien markkinoiden toteuttamiseksi on sovellettava monimuotoista 
strategiaa, johon keskinaisten sopimusten hyvaksymisen lisaksi sisaltyy kansainvdlisten 
standardien kaytto entistd useammin, sertijiointimenettelyistd ja kaksinkertaisista 
tarkastuksista luopuminen, yhteisten teollisten standardien kehittaminen ja 
kdyttaminen, toiminnallisten standardien kayttaminen asetuksissa ja direktiiveissa sekd 
yha enemman avoimuutta, osallistumista ja yhteistyota standardien kehittdmisessd." 
Lyhyesti sanottuna periaatteena olisi oltava "yksi ainoa, kaikkien hyvaksymd 
tarkastus". 
YhteisOn ulkoinen kauppapolitiikka standardien ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla, KOM 
(96) 564 lopullinen. 
Kansainvälisten standardien avulla suurtuotannon cduista civät nauti ainoastaan monikansallisct 
yritykset vaan myös vientialalla toimivat tai vienliin tarkoitcttuihin tuotteisiin osia toimittavat 
pk-yritykset. 
Tiivistäen sanottuna standardit vähentävät kaupankäynnin esteitä ja edistävät 
markkinoiden kehittämistä niillä talousalueilla, joissa niitä sovelletaan. 
2.3 Standardien taioudeilinen vaikutus 
Ensimmäinen kuvio osoittaa, miten tärkeinä eurooppalaiset järjestöt pitävät kansainvälisiä 
standardeja1. Tämä näkyy niiden johtamien ISO-sihteeristöjen määrässä. Kolme muuta 
kuviota osoittavat, miten kolme eurooppalaista standardointijärjestöä ovat edistyneet 
teollisuuden tarpeiden täyttämisessä standardien avulla. 
Kansainv[alisten teknisten ryhmien 
sihteeristot alueittain (loppuvuosi 1994) CEN - Standardien vuosituotanto 
liurooppa 
04 Vo 
CENELEC - Standardien vuosituotanto Japani iMuut ™J 
00/ 700 
_3% 70/ w 
m^ 600 
^^^\ 500 V \ 400 
W \ 300 
|T -Pohjois- 200 
rVV J Amcrika 100 
y-':^\J 26% 0 
ETSI- Standardien vuosituotanto 
Standardien käyttöönoton taloudellisista vaikutuksista on useita esimerkkejä, mm. kadut 
vallanneet matkapuhelimet (katso laatikko cdelliseliä sivulla). 
Telematiikkaan liittyen voidaan mainita autojen ohjausjärjestelmän menestyminen Japanissa. 
Järjestelmä asennettiin 400 000 autoon heti, kun saatiin näyttöjä koskevat standardit. 
ISO:n sihteeristö on ollanut tehtäväksecn tietyillä lckniikan aloilla tchdyn standardointityön 
merkittävyyttä koskcvan tutkimuksen2, jossa lähtökohtana on PERINORM-tictopankki 
(jonka ovat tuottaneet AFNOR, DIN ja BSI). Tässä tutkimuksessa verrataan vuosien 1965 ja 
1994 välisenä aikana jollakin tietyllä talouden alalla tuotettuja standardeja sekä tuonnin ja 
viennin määrää Yhdysvaltain dollareina. Seuraavat esimerkit tuloksista viittaavat siihen, että 
pyrkimys standardien laatimiseen on vähäistä joillakin aloilla, erityisesti rakennusalalla. Sen 
sijaan esimerkiksi terveydenhuollon/lääketieteen alalla, jolla oikeastaan ei oleteta olevan 
1 Euroopan standardoinnin edistymiseen liittyvä kertomus, SEC(95) 2104. 
2 R. Weissinger: ISO standards and international markets; a preliminary analysis of their correlative 
development. Toukokuu 1995, ISO Geneve. 
huomattavaa standardointitoimintaa, pyrkimys standardointiin on kaupankäynnin kasvun 
kanssa samassa suhteessa tai sitä suurempi. 
E S «* 
Q.OT 
x 3 
aS 
s 
vt .Rakennusala 
3000 r 
2500 } - -
2000 '• 
1500 . 
1000 . 
500 r -
o i-r»Jl"C-/ 
y 
lO 
o> d 
E 
d« 
x 3 
•g iS 200 
c Ä 
3 350 
300 
250 
150 
100 
50 Tervcydenhuolto 
y/ s? 
O* 0\ O o> 
ISO 
- EXPCRT/lfYPCRr 
a 
E 
D.JJ) x 3 
U N 
Sf 
« HT 
?s 
3 «o Koneet 
a E 
~ «• 
d« 
X 3 
Ui a 
"EÄ « :5T x> s 
e ** 
3 
Euroopan tasolla CEN:in, CENELEC:in ja ETSI.n 25 000 standardia (jo hyväksyttyjä tai 
valmisteilla, mikä tarkoittaa 5 uutta standardia työpäivää kohti) ovat kiistaton talouden 
yhdenmukaistamis- ja yhdentämistekijä. 
Ottaen huomioon Euroopan standardointijärjestöjen ISO:n kanssa tekemät sopimukset tämä 
pyrkimys heijastuu myös maailmanlaajuisesti tehtävään yhdenmukaistamiseen. Kaksi viimeistä 
kuviota osoittavat, kuinka suuri osuus CEN:in ja CENELEC.in standardeista on hyväksytty 
ISO:ssa. 
CEN CENELEC 
Päätelmänä voi sanoa, että eurooppalainen strategia, jossa taistellaan protektionistisia 
standardeja vastaan ja edistetään kansainvälisten sääntöjen ja standardien käyttöönottoa, 
varmistaa Euroopan teollisuudelle esteettömän pääsyn maailmanmarkkinoille. Uusien ja 
sopivien standardien tuotantoa varten tarvitaan etukäteen tehtävää kehittelyä ja tutkimusta, 
jota yhteisön on tuettava. 
3. STANDARDOINTIA EDELTÄVÄN TUTKIMUKSEN OSUUS KOMISSION 
ERITYISOHJELMISTA 
Eräs näiden erityisohjelmien päätavoitteista on Euroopan teollisuuden tieteellisen ja 
teknologisen perustan vahvistaminen Euroopan unionin perustamissopimuksen mukaisesti. 
Neljännen tutkimusta ja kehittämistä koskevan puiteohjelman (1994-1998) 
avaintoimintakokonaisuuksiin kuuluu 15 erityisohjelmaa. Kaikissa erityisohjelmissa 
mainitaan standardointia edeltävä tutkimus. Suuria ohjelmakohtaisia eroja on siinä, miten 
tällaista tutkimusta sovelletaan ja miten tärkeänä sitä lopulta pidetään. 
3.1 Tieto- ja viestintätekniikka 
Standardointia edeltävä tutkimus kuuluu kiinteästi tämän erityisohjelman strategiaan 
tuotteiden ja palvelujen täydellisen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Euroopan 
standardointijärjestöjen (CEN, CENELEC, ETSI) kanssa tapahtuvaa tictojen vaihtamisla ja 
konsultointia varten on otettu käyttöön mekanismi. 
TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA 
Edistynyt tietoliikenne lääketieteen alalla (Advanced Informatks in Medicine, AIM) 
AIMissa on valmistettu työohjelma ja aloitettu laajaa, patenttien käyttöön ottamista, suojaamista ja 
vaihtamista koskevien teknisten erittelyjen kehittäminen perustamalla teknisiä komiteoita ja 
työryhmiä yhdessä CEN:inja EWOS:in kanssa. 
Vammaisia ja vanhuksia koskeva teknologiahanke (Technology initiative for the Disabled and the 
Elderly, TIDE) 
TIDE-ohjelman kehittämistä edeltäviä tutkimuksia on aloitettu. Nämä ovat johtaneet toimeksiantojen 
tekemiseen ETSIdle, CEN:illeja CENELEOille sekä yhteiseen toimintaan COST:issa. 
Edistynyt liikennetelematiikka (Advanced Transport Telematics, ATT/DRIVEII) 
Kymmenen työryhmää onperustettu etsimään ohjelmaan liittyviä aiheita. Nämä työryhmät ovat 
valmistelleet CEN:inja CENELEC:in teknisten komiteoiden tarvitsemia asiakirjoja. 
ESPRIT 
Ohjelmasta tieteellisesti vastuussa olevia kehotetaan löytämään mahdolliset käynnistettyjen 
hankkeiden ja standardien väliset yhteydet, jotta tulosten hyödyntämistä ja uuden tekniikan 
kehittämistä voitaisiin parantaa. Tätä koskevat tutkimukset kulkevat nimellä "liitännäistoimenpiteet". 
Standardointijärjestöille voidaan näin määritellä uusia tutkimusta koskevia prioriteetteja ja 
toiminnanmuutoksia tai antaa jäsenvaltioiden edustajien muodostamien teknisten koordinointiryhmien 
kautta uusia standardointia koskevia toimeksiantoja. STEP:issä (Standard for the Exchange and 
Representation of Product Model Data) ja CNMAcssa (Communications Network for Manufacturing 
Applications) tätä toimintaa sovelletaan tutkimukseen sekä esittelyhankkeisiin. 
3.2 Valmistus- ja materiaalitekniikka 
BRITE-EURAM III -erityisohjelma koskee teollisuuden ja tekniikan aloja laajalti. Siinä ei 
rahoiteta erityisesti juuri standardointia edeltäviä hankkeita, mutta hankkeiden valinnassa 
käytettäviin arviointikriteereihin (tulosten hyödyntäminen ja levittäminen) sisältyy 
standardointia edeltäviä näkökohtia. Komission tutkimusvaiheessa suorittamassa 
tieteellisessä arvioinnissa pyritään tarkastelemaan käynnissä olevan työn mahdollisia 
vaikutuksia joko uusien standardien luomiseen tai jo olemassa olevien käyttämiseen ja 
kehittämiseen. Rahoitetuista hankkeista kaiken kaikkiaan 26 prosentista on paljon tai erittäin 
paljon hyötyä teollisuuden tarvitsemille standardeille. Näistä neljäsosaa voidaan kutsua 
erityisohjelman "menestystarinoiksi". 
rBRITE-EURAM III: llma-alusten tekninen tarkastus 
Euroopan lentokalustoon kuuluvien lcntokoneiden runkojen huoltamisesta aiheutuvat kustaimukset 
ylittivät 15 000 miljoonaa ecua vuonna 1992. Vuonna 2000 tämä luku on luultavimmin jo yli 24 000 
miljoonaa ecua. 
Hiljattain BRITE-ohjelmassa kehitetyillä, standardoiduilla tarkastusmenetelmillä (jotka koskevat sekii 
suuria että pieniä lentokoneita), minimoidaan ihmisten tekemät virheet ja maksimoidaan luotettavuus. 
Niiden avulla voidaan myös voimavaroja käyttää tehokkaammin ja näin ollen lentokaluston käyttö on 
kannattavampaa. Kun tarkastus onyksi lentokoneiden huoltokustannusten suurimmista eristä, voitaisiin 
olettaa, että standardoitu, kilpailukykyisempi tarkastusjärjestelmä saisi lentoyhtiöt hankkimaan vain 
eurooppalaisia koneita. 
BRITE-EURAM II: Autojen istuinten valmistus 
Alkuperäisenä tavoitteena hankkeessa oli vähentää istuinten suunnitteluun ja kehittämiseen kuluvaa aikaa 
käyttämällä rinnakkaista teknologiaa. Nykyiset istuinten mukavuutta ja turvallisuutta koskevat standardit 
perustuvat tämän työn aikana laadittuihin istuinten teknisiin erittelyihin. Uusi menetelmä on niin 
onnistunut, että sitä hyödyntävät Lcar Corporationissa jo useat autonvalmistajat. 
3.3 Standardointi. mittaus ja kokeet 
Standardointia, mittausta ja kokeita koskeva erityisohjelma on ainoa, jossa tavoitteena on 
kehittää komission laadunedistämispolitiikkaa tukevia välineitä. Ohjelma on 
poikkitieteellinen ja sitä käytetään aktiivisesti kaikkeen fysiikkaa, kemiaa ja biologiaa 
koskevaan toimintaan, jota varten on kehitettävä mittaus- tai koemenetelmiä. Siinä suositaan 
standardointia edeltävää tutkimustoimintaa ja se onkin edesauttanut sisämarkkinoiden 
moitteettoman toiminnan kannalta tärkeiden standardien parantamista eri aloilla. 
Esimerkkeinä voidaan mainita raaka-aineiden valvonta (metallien murtolujuus), 
valmistettujen tuotteiden luonnehtiminen (ikkunoiden äänieristys) tai palvelujen laadun 
parantaminen (uimavcden mikrobiologisen laadun tarkastaminen). Tässä ohjelmassa 
vastataan lisäksi sertifioituja viitemaleriaaleja (CKM) koskevasta lutkimuksesta ja 
tuotannosta. Lukuisten sertifioitujen viitemaleriaalien (CRM) kehittämisen tavoitteena on 
varmistaa standardien ja direktiivien käyttöönolto (ks. ruudukot). 
10 
Standardointi. mittausja kokeet: sertifloidut viitemateriaalit (CRM) 
Standardointia, mittausta ja kokeiia koskevassa erityisohjelmassa on kehitetty yhteistyössä yhteisen 
tutkimuskeskuksen YTK:n kanssa lilhes 400 CRM:ää ympärlstön, työympäristön hygienian, etintarvikkeiden, 
mikrobiologian, biolääketieteen, materiaalien ominuisuuksien ym. aloilla. Tällä hetkellä valmisteilla on 90 muuta 
CRM.ää. 
YTK-IRMM myy/jakaa sekä näitä CRMHä että YTK:n ydinteknologian alalla tuottamia, sillä ne ovat tärkeitä 
tekijöitä: 
• laboratorioiden mittausten vertailtavuuden varmistamisessa; 
• lukuisten standardien soveltamisessa; 
• yhteisön terveydenhoitoaja ympäristönsuojelua koskevan lainsäädännbn toteuttamisessa; 
• tulosten vastavuoroisessa tunnustamisessa sekä laboratorioiden laadunvarmistusta ja valtuutusta koskevien 
järjestelmien käyttöön ottamisessa. 
Standardointi. mittausja kokeet: uimaveden laatu 
EY:n uimavesiä koskevassa direktiivissä pidetuun veden mikrobiologista laatua tärkeimpänä parametrina kaikkien 
Euroopan uima-paikkojen laadun määrittelemisessä. Standardointia, mittausta ja kokeita koskevassa 
erityisohjelmassa vuonna 1992 aloitetun hankkeen avulla on kehitetty veden mikrobiologisen laadun mittausta ja 
laadittu yhteistyössä PO XI:n kanssa suositukset mittausten vertailukelpoisuuden parantamiseksi. Hankkeen 
tuloksia käytetään veden mikrobiologisen laadun mittausmenetelmien toimintaa koskevan eurooppalaisen 
standardin laatimiseksi. 
Standardointi. mittausja kokeet: pehmustettujen istuinten palonkestävyys 
Kotien pehmustettujen istuinten, kuten sohvien, syttyminen palamaan on erittäin vaarallista ja aiheuttaa lukuisia 
kuolemantapauksia joka vuosi. PO lll:n (Teollisuus) kehotuksesia aloitettiin vuonna 1993 standardointia, 
mittausta ja kokeita koskevassa erityisohjelmassa hanke, jossa kehitetään menetelmiä, joilla mitataan 
pehmustettujen istuinten käyttäytymistä tulipalossa. Loppuvuodesta 1995 päätiikseen saalu hanke onnistui ja PO 
III arvioi, että saadut tulokset hyödyttävät pehmustettujen istuinten puUmkestiivyyttii miUaavien eurooppalaisten 
standardien kehittämistä ju ntiin ollen Euroopan kuluttajien turvullisuuden parantamista. 
Standardointia, mittausta ja kokeita koskevan erityisohjelman vuotuisissa ehdotuspyynnöissä 
hyväksytään standardointia edeltävää tutkimusta koskevia ehdotuksia. Tässä neljännen 
puiteohjelman erityisohjelmassa on kehitetty myös kohdennettujen ehdotuspyyntöjen 
järjestelmä, jolla voidaan täyttää Euroopan säännösten ja direktiivien täytäntöönpanemisesta 
ja standardien kehittämisestä aiheutuvat, tutkimusta ja kehittämistä koskevat tarpeet. 
Standardointia tukevien aiheiden valinta tehdään yhteistyössä standardointijärjestöjen (CEN, 
CENELEC ja ETSI) kanssa. CEN on tätä tarkoitusta varten kehittänyt teknisten 
komiteoidensa kuulemiseksi järjestelmän (CEN-STAR), jonka avulla tutkimusta ja 
teknologista kehittämistä koskevat aiheet voidaan inventoida ja niistä voidaan laatia 
prioriteettiluettelo. 
11 
CEN-STAR 
CEN/BT WG 70 Standardointi ja tutkimus (STAR) luotiin vuonna 1992. Sen 
avulla on tarkoituksena: 
• valmistella ohjeita, joilla pyritään tehokkaammin sitomaan yhteen tutkimus ja 
kehittäminen sekä eurooppalainen standardointi - lopullisena tavoitteena on 
standardointimenettelyn nopeuttaminen ja laadun parantaminen. 
• edistää niiiden ohjeiden käyttöä osaUistumallu tutkimusta ja kehittämistä 
koskevien ohjelmien ennakkokonsultointiin 
CEN-STAR-komitean jäseniä ovat CEN.in alakohtaisten komiteoiden ja 
ohjelmointikomiteoiden puheenjohtajat, EFTA:n> EUREKA.n ja EUROLABtin 
sihteeristöt ja komission edustajat (PO III ja XII sekä YTK) sekä muut tahoU 
joita standardointi koskee. 
Kohdistettu ehdotuspyyntö: joitakin CENinja komission pääosastojen aihe-
ehdotuksia 27.11.1997 tehtyyn kohdistettuun ehdotuspyyntöön: 
Desinfiointiaineiden vaikutus orgaanisiin aineisiin juomavedessä, 
Lapsille tarkoitettujen tuotteiden, erityisesti lelujen, puremisen kestävyyttä 
mittaava testi, 
Rautatiekiskojen väsymismurtumien laajentumiselle määritellyt 
luokitteluvaatimukset: testiolosuhteiden optimointU 
Eksoottisten karanteenissa olevien elibiden Euroopan unionin kasvien terveydelle 
aiheuttamien riskien arviointi: analyysimenetelmät. 
3.4 MaataJous ja kalastus 
Maataloutta ja kalastusta koskevaan erityisohjelmaan kuuluu jonkin vcrran slandardoinlia 
edeltävää toimintaa. Tämä koskee erityisesti elintarvikealaa, maalaloustuoUeiden muiila 
käyttöä kuin elintarvikekäyttöä ja hyväksyttävän elintarvikkeiden epäpuhtauksicn tason 
määrittelyä. 
Analyyttisia menetelmiä koskevien standardien määrän kasvu osoittaa selkeästi, että sellaisia 
tarvitaan. Sitä voidaan myös pitää merkkinä edistymisestä. Näyttää kuitenkin siltä, että 
vaihtoehtoiset ratkaisut, kuten toimintavaatimuksien määrittäminen viitemenetelmien sijaan, 
ovat tarpeen. 
ÄIR: Biodiesel - uusiutuva riskitön vaihtoehtoinen polttoaine 
Biodiesel koostuu kasviöljyistä ja niiden johdannaisista, jotka on uutettu muista maatalouden 
tuotteista kuin eliniarvikkeista. Sitä voidaan puhtaampana, uusiutuvana energiamuotona käyttää 
sellaisenaan tai sekoitettuna tavalliseen dieseliin. Vaikka vuonna 1994 tuoteltiin vain 65 000 
tonnia biodieseliii, AIR-esiltelyohjelmassa pyritään laatimaan perusta tulevien markkinoiden 
tutkimiselle. Täsxä tilanteessu ohjelmassa pyritään mm.: määrittelemään tulevien eurooppalaisten 
standardien poUtoainesekoituksia koskevat fysikaaliskemialliset parametrit; suorittamaan 
kenttäkokeita erilaisilla autoilla; tulkimaan vaikutusla ympäristöön ja määrittelemään 
eurooppalainen strategia suuria tuotantolaitoksia varten. ___________ 
12 
3.5 Biotekniikka 
Biotekniikan erityisohjelmassa käsitellään yhtenä alana muun muassa standardointia 
edeltävää tutkimusta bioturvallisuuden alalla biotekniikan sääntelyn tukemiseksi Euroopan 
tasolla (toimintaa johtavat teollisuuden, maatalouden ja ympäristön pääosastot). 
Biotekniikkaa koskevaa sääntelyä pidetään cnnalta varautumiscn pcriaatteen nojalla 
yleisesti eräänä tärkeimmistä tekijöistä Euroopan biotekniikan teollisuuden kilpailukyvyn 
kannalta. 
Biotekniikka: 
Standardointia edeltävään tutkimukseen kuuluu myös uusien farmakologis-toksisten in vitro -
menetelmien kehittäminen, joiden avulla vältetään eläinkokeet. 
Tätä tutkimusta kehitetään yhteistyössä YTK:n Isprassa sijaitsevien Euroopan uusien menetelmien 
validointikeskusten kanssa (ECVAM, Eurooppalaisten vaihtoehtoisten menetelmien validointikeskus) ja 
in vitro testausryhmässä (IVTIP),johon osallistuu noin 20 toksikologian alan yritystä. 
3.6 Ympäristö ja ilmasto 
Ympäristön ja ilmaston alan erityisohjelman tavoitteena on edistää ympäristöä kunnioittavien 
tuotteiden, teknologioiden ja palvelujen kehittämistä sekä ympäristöllisten laatuperusteiden 
määrittämistä. Erityisohjelman tutkimusloiminta noudattaa komission viidennen 
ympäristötoimintaohjelman Kohli kestäväu kehityslä henkeä, mutta toisaalta se kuuluu 
laajempaan kokonaisuuleen ja osallistuu joihinkin OECD:n toimiin (kemiallisten tuotteiden 
testaus). Erityisohjelmaan kuuluu hyvin erilaisia toiminnan aloja, mm. vedcn ja ilman suojelu 
ja niiden laadun parantamincn sekä teollisen toiminnan riskinhallinnan kehittäminen. 
Ympäristö-ja ilmasto-ohjelman standardointia edeltävää tutkimusta koordinoidaan YTK:n ja 
standardien, mittauksen jatestauksen erityisohjelman toiminnan kanssa. 
I 1 
1 Vaarallisten jätteiden polttaminen ' 
i i 
] Vaarallisten jätteiden polttamisesta annetussa Euroopan yhteisön direktiivissä J 
i 94/67/EY asetetuan enimmäispäästörajoituksia useille vaarallisille aineille ja i 
[ muun muassa säädetään, että jäsenvaltioiden on valvottava polttolaitosten \ 
i dioksiinipäästöjen määrää. Kolmessa CENin laatimassa standardissa i 
! määritetään dioksiinien näyttcenotto- ja mittausmenetelmät, ja parhaillaan , 
1 valmistetaan yhdeksän sertifioidun vertailumateriaalin sarjaa yhteistyössä ' 
i standardien, mittauksen ja testauksen erityisohjelman kanssa. \ 
i i 
i i t Ympäristö ja ilmasto: ilmanlaatu i 
i i 
i i i Rikkidioksidin ja typen oksidien raja-arvoja ja ilman hiukkaspitoisuutta i 
! koskevien APIIEA- ja PEACE-hankkeiden tulokset viittaavat siihen, että \ 
i näiden kaupunki-ilmassa esiintyvien ilmansaasteiden pitoisuudella on yhteys ' 
J hengityselinten sairauksiin ja sydän- ja verisuonitauteihin. Tällä tavalla | 
1 määritettyjä raja-arvoja voidaan käyttää komission ja Maailman j 
i terveysjärjestön asettamien arvojen tarkistamiseen (direktiivit 80/779/ETY, \ 
I 8S/203/ETY). \ 
13 
3.7 YTK;n standardointia edeltävä tutkimustoiminta 
Komissio hoitaa välittömästi tutkimusta ja kehittämistä koskevaa toimintaa yhteisen 
tutkimuskeskuksensa avulla. Tämä osallistuu standardointia edeltävään tutkimustoimintaan 
useilla tutkimusaloilla, joita ovat kehittyneet materiaalit (valmistus- ja matcriaalitekniikka -
erityisohjelman yhteydessä), rakenteiden lujuus ja ympäristö. YTK on aloittanut keskustclut 
CEN-STAR:in kanssa parantaakseen tutkimustensa tulosten hyödyntämistä standardoinnin 
avulla. 
YTK; seisminen kesfäyyys 
Maanjäristyksen tuloksena tapahtuva rakennusten, siltojen ja muiden rakenteiden sortuminen johtaa 
taloudellisiin ja ihmishenkien menetyksiin. YTK:n koelaboratorio ELSA osallistuu 18 muun 
eurooppalaisen laboratorion kanssa tutkijoiden liikkuvuutta ja kouluttamista koskevassa ohjelmassa 
rakennuksia (pienoismalleja tai oikean kokoisia malleja) tai muita rakenteita koskeviin kokeisiin. 
Tavoitteena on kehittää ja validoida eurokoodeja (rakennus-tarvikkeita koskeva direktiivi) koskevat 
parannukset. Tämä laitos on ainoa taatuaan Euroopassa. 
4. YHTEISON STANDARDOINTIA EDELTAVÄN TUTKIMUKSEN TEHOKKUUDEN 
PARANTAMINEN 
4.1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisten neljännen puiteohjelman erityisohjelmien 
välinen koQrdjnQtPti 
Tutkimusta ja kehittämistä koskevan neljännen puiteohjelman erityisohjelmien ja 
standardointijärjestöjen välistä koordinointia ei ole olemassa. Jos halutaan ottaa huomioon 
eurooppalaisten tuotteiden ja palvelujen laadun kehittämisestä aiheutuvat, standardointia 
koskevat tarpeet, olisi kaikkien erityisohjelmien ja YTK:n osalta kehitettävä niiden, 
standardointijärjestöjen ja standardien käyttäjien välistä tiedonvaihtoa. Näin voitaisiin 
varmistua siitä, että tutkimushankkeissa standardointikysymykset otetaan yhdenmukaisesti ja 
tehokkaasti huomioon. 
SVOSITVS 
Olisi otettava käyttöön mekanismi, jonka avulla parannetaan tutkimus- ja innovaatio-
erityisohjelmien, YTK:n ja standardoinnissa mukana olevien taloudellisten toimijoiden 
välistä tiedonvaihtoa ja yhteensovittamista. 
4.2 Erityisesti standardeihin liittyvä tutkimus 
On paljon standardointia edeltäviä Euroopan laajuisia tutkimushankkeita, joita ei koskaan 
ehdoteta suoritettaviksi tutkimusta ja kehittämistä koskevan puiteohjelman erityisohjelmissa. 
Syynä on se, että niiden osapuolet eivät tiedä näiden hankkeiden olevan valintakelpoisia, 
koska heillä ei ole ohjelmista riittävää tietoa. Vain standardointia, mittausta ja kokeita 
koskeva erityisohjelma on aktiivinen standardointia edeltävässä tutkimuksessa. Sillä taas ei 
täytetä kaikkia tarpeita, koska toiminta rajoittuu mittaukseen ja kokeisiin. Tilanne pahence 
vieiä, jos yhteisön tutkimuksessa ei selkeästi sitouduta sellaisen laatupolitiikan tukemiseen, 
jonka välttämätön väline standardien on oltava. Eri erityisohjelmissa olisi siis korostettava 
standardointia edeltäväksi tutkimukseksi hyväksyttäviä aloja. 
14 
SUOSITUKSIA 
Olisi saatava sellaiset erityisohjelmiin osallistujat, joiden aktiivisuus standardoinnissa on 
vähäistä tai olematonta, tietoisiksi standardien tulosten hyödyntämisen tarjoamista 
mahdollisuuksista. 
Ehdotusten tekijät olisi saatava alustavassa arviointivaiheessa tietoisiksi siitä, miten tärkeä 
standardiulottuvuus on tulosten hyödyntämisessä (erityisesti laatutavoitteisiin liittyvissä 
hankkeissa) 
Jäsenvaltioita olisi kehotettava korostamaan standardoinnin kanssa tekemisissä olevien 
talouselämän toimijoihin, myös pk-yrityksiin, keskittämässään tiedottamisessa ja 
tietoisuuden lisäämisessä standardien osuutta tulosten hyödyntämisessä ja levittämisessä. 
4.3 Standardointia edeltävä tutkimus ja vmpäristö 
Viidennen ympäristötoimintaohjelman Kohti kestävää kehitystä asettamien tavoitleiden 
mukaan on välttämätöntä edistää standardointia cdeltävää tutkimusta ympäristönsuojelun 
alalla. Tämä koskee etenkin teollisuus- ja materiaaliteknologiaa koskevia tutkimushankkeita. 
Ympäristökysymykset koskevat samalla sekä hankkeiden tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia 
että niiden sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia. 
SUOSITUS 
Tehdä erityisohjelmien osallistujat ja toimijat tietoisiksi tarpeesta ottaa huomioon 
tutkimushankkeissa tulosten ympäristöulottuvuus. 
4.4 Standardointia edeltävä tutkimus ja tcollis- ja tckijänoikeudet 
Tuotaessa standardointi mukaan tutkimusen ja kehittämisen erityisohjelmiin on erityisesti 
ymmärrettävä ja hyväksyttävä se, että standardointia edeltävää tutkimusta ei voida pilää 
esteenä teollis- ja tekijänoikeuksen suojallc. Tutkijoidcn ja standardoijien varhaisessa 
vaiheessa käymien keskustclujen ja yhteistyön avulla voidaan ratkaista mahdolliset teollis- ja 
tekijänoikeuksia koskevat ongelmat. Sopimusneuvotteluissa ja sopimuksissa on tärkeää 
määritellä yksityiskohtaisesti se, miten tutkimus vaikuttaa tulosten omistamiseen ja niiden 
levittämiseen. Tuotteiden ominaisuudet määrittelevien standardien ja uusien teknologian 
yhteentoimivuutta määrittelevien standardien osalta joudutaan harvoin ristiriitatilanteisiin. 
CEN/CENELEC on julkaissut vuonna 1992 muistion tutkimuksen ja standardoinnin välisestä 
suhteesta tällä alueella (Muistio N:o 8, CEN/CENELEC, 1992/03). Sen tärkein päätelmä on, 
että standardien alat ja tavoitteet huomioiden ristiriitamahdollisuudet ovat vähäiset. On myös 
kehitetty tekijänoikeudet turvaava menettely. 
SUOSITUKSET 
Parannetaan tutkijoiden ja standardoijien välistä tiedonvaihtoa ja näin helpotetaan teollis-
ja tekijänoikeuksien suojaa siinii vaiheessa, kun tutkimustiedot siirretään standardoijille1. 
Ensimmäinen Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma, KOM (96) 589, 20.11.1996. 
15 
4.5 Standardointia edeltävä tutkimus ja innovaatioi 
Sellaisen ympäristön luomiseksi, joka suosii innovaatiota eikä jarruta sitä, tarvitaan 
tuotteiden ominaisuudet määritteleviä standardeja ja vapaaehtoisia sopimuksia, parempaa 
yhteensopivuutta standardien laatimisessa ja tieteellisessä ja tekniscssä kehittämisessä sckä 
standardien laatijien ja käyttäjien, erityiscsti pk-yritysten, lietoisuuden lisäämistä. 
SUQSITVS 
Jäsenvaltioita kehotetaan rohkaisemaan valmistajia ja alihankkijoita vapaaehtoisten 
standardien, erityisesti tuotteiden ominaisuudet määrittelevien standardien, soveltamiseen 
aina kun mahdollista. 
4.6 Tulosten toimittaminen standardointijärjestöille 
Yhteisön tutkimushankkeiden (YTK:n suora tai välillinen toiminta) tulosten hyödyntäminen 
on mahdollista standardoinnin avulla. Hyödyntäminen riippuu toisaalta tulosten 
toimittamisesta niille, joita standardointi koskee (standardoijat ja käyttäjät), ja toisaalta 
tutkimuksen vaiheittaisesta valmistelusta standardia edeltävien tavoitteiden avulla. 
Tulosten esittämisen ja niiden toimittamistavan on oltava selvillä jo hankkeen 
suunnitteluvaiheesta lähtien. Standardointia, mittausta ja kokeita koskevassa 
erityisohjelmassa saadut kokemukset osoittavat, että tutkijat vaivautuvat harvoin esittelemään 
tuloksien sisältöä tai muotoa, hakemaan CEN:in, CENELEC:in tai ETSI:n asiasta vastaavan 
komitean, ottamaan tämän mukaan tutkimuksen tulosten määrittelyyn ja hyödyntämiseen jne. 
Näiden puutteiden poistamiseksi on ehdotusten tekijöitä jo heti ehdotusvaiheessa 
(arviointiperuste) pyydetty sisällyttämään ehdotuspyyntöön kaikki tarpeelliset tiedot ja 
menettelyt, joita he käyttävät. Lisäksi sopimuksiin on lisätty lauseke takaamaan tutkijoiden ja 
standardoijien välinen tiedonvaihto. 
SUQSITVKSET 
Varmistetaan, että standardoijien tarpeet otetaan huomioon hankkeita arvioitaessa. 
Varmistetaan, että määräykset, jotka koskevat tulosten siirtämistä standardoijille, ovat 
selvät tutkimustaja teknistä kehittämistä koskevien hankkeiden sopimusvaiheessa. 
Varmistetaan, että selkeästi standardointiin liittyvää toimintaa suoritetaan hankkeiden 
toteutusvaiheessa yhtä aikaa tutkimustoiminnan kanssa. 
YTK:n on varmistettava sen omien tutkimusten tulosten siirtäminen 
standardointijärjestöille. 
4.7 Standardointia edeltävän tutkimuksen kansainvälinen ulottuvuus 
Standardointi toimii tuotteiden ja palvelujen laadun parantamisen välincenä. Se ei toimi enää 
ainoastaan yhteisön tasolla vaan, kuten aiemmin mainittiin, maailmankaupan tasolla. Tämä 
on erityisen selkeää uusien ja jakelua koskevan tekniikan kohdalla. Tällaisessa tapauksessa 
on standardointia koskevan tutkimus-ympäristön oltava yhteisön rajat ylittävä. On siis 
toimittava yhteistyössä kolmansien maiden kanssa, jotta varmistutaan siitä, että myös ne 
hyväksyvät tutkimuksen tuloksena syntyneet standardit. Tällä tavalla standardoinnissa 
Ensimmäinen Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma, KOM (96) 589,20.11.1996. 
16 
voitaisiin maailman tasolla suosia eurooppalaista lähestymistapaa ja näin ottaa huomioon 
sopimuskumppanien taloudelliset ja sosiokulttuuriset tarpeet. 
SUQSOTJS 
Tutkitaan yhdessä talouselämän toimijoiden (IRDAC, CEN, CENELEC, ETSIjne.) kanssa 
mahdollisuutta ottaa standardointia edeltävää tutkimusta koskeviin hankkeisiin mukaan 
muitakin kuin eurooppalaisia yhteistyökumppaneita ja näin varmistaa standardien 
soveltaminen ja hyväksyminen sekä tulosten siirtäminen kansainvälisellä tasolla. 
4.8 Standardointia. mittausta ja kokeita koskevan erityisohjelman kohdennetut 
ehdQtuspyynnQt 
Standardointia koskevan tutkimuksen suorittajista ja edistäjistä luntuu usein siltä, että työ ei 
ole palkitsevaa. Lisäksi komission tavanomaisten ehdotuspyyntömekanismien kautta on 
harvoin onnistuttu saamaan läpi standardointia koskevia ehdotuksia, mikä ei ole omiaan 
innostamaan tutkijoita suunnittelemaan tällaisia hankkcita. Sen sijaan standardointia, 
mittausta ja kokeita koskevan erityisohjelman kokeiluhanke vaslaa standardointia edeltävän 
tutkimuksen tarpeisiin. Tällaisen järjestelmän kehittämiseksi standardointijärjcstöt ovat 
ottaneet käyttöön aiheiden valintaa ja niiden ensisijaisuutta koskevan valintamenetelmän, 
jonka avulla voidaan taata tasapuolisuus ja avoimuus. Aiheiden valintamenetelmä ja 
valintaperusteet poikkeavat eri järjestöissä toisistaan niiden erilaisen rakenteen ja 
toimintasääntöjen vuoksi. Komissio järjestää tutkimusaiheille ja niiden mukana lähetetyille 
teknisille asiakirjoille riippumattoman arvioinnin. Tämän järjestelmän avulla voitaisiin 
aiheiden omaleimaisuuden lisäksi ottaa huomioon myös käsiteltävien kysymysten 
"kiireysjärjestys" ja lyhentää aikaa, joka kuluu tutkimushankkeen valinnan ja tutkimuksen 
alkamisajankohdan välillä. 
Standardeja, mittausta ja kokeita koskevassa täysin poikkitieteellisessä erityisohjelmassa 
voitaisiin avustaa muita tutkimusohjelmia ja varmistaa standardointia edeltävää tutkimusta 
koskevan toiminnan koordinointi. 
SIJOSITIJKSET 
Yksilöidään tutkimusta ja kehittämistä koskevassa neljännessä puiteohjelmassa havaitut 
erityisohjelmia ja YTK.ta koskevat tarpeet standardointia edeltävän tutkimuksen osalta 
niin, että osoitetaan ongelmien kiireellisyys. 
Mukautetaan kohdennettujen ehdotuspyyntöjen aiheiden ja hankkeiden valintamenete/miä 
erityisesti kiireellisissä tapauksissa. 
4.9 Viidennen tutkimusta ja kehittämistä koskevan puiteohjelman avainalueet1 
Standardointia edeltävälle tutkimukselle antaa selkeästi lisäarvoa standardoinnin strateginen 
merkitys Euroopan tasolla. Viidennen puiteohjelman aihealuekohtaisessa ohjelmassa 
kehitetyn standardointia edeltävää tutkimusta koskevan hankkeen tulokset saattaisivat 
kiinnostaa muissa hankkeissa tai ohjelmissa osallisina olevia toimijoita. 
Komission valmisteluasiakirja Kohli viidettä puileohjelmaa: lieteellisct ja tcknolo^isct tavoittcet. 
KOM(97)47, 12.02.1997. 
17 
Lisäksi muiden aihealuekohtaisissa ohjelmissa tai YTKrssa kehitettyjen, laatua koskevien 
välineiden (kuten uudet mittauslaitteet, uudet tuotannon mittausta ja valvontaa koskevat 
menetelmät, tuotteiden tai menetelmien vaikutusta koskevien tutkimusten tulokset jne.) olisi 
kuuluttava yhteen, loogiseen kokonaisuuteen standardointia edeltävien tutkimushankkeiden 
kanssa. Standardointia tukeva tutkimushankkeiden ja -välineiden kokonaiskoordinointi on 
välttämätöntä menettelytapojen ja investointien optimoimiseksi. Koska standardien toiminta-
ala on laaja, koordinoinnin on ylitetävä TTK-ohjelmien rakenteiden rajat ja integroitava ne 
lainsäädäntöhankkeisiin (esimerkiksi direktiiveihin). Tällaista strategiaa voitaisiin noudattaa 
esimerkiksi jokaisessa viidennen TTK-puiteohjelman aihealuekohtaisessa ohjclmassa, 
painottamalla tarvittacssa "avainalueita", jotla standardointia edeltävään tulkimukseen 
liittyvät tarpcet voidaan ottaa huomioon. 
SIJOSITIJKSET 
Jokaiselle viidennen TTK-puiteohjelman aihealuekohtaiselle ohjelmalle on luotava 
rakenne, painottamalla tarvittaessa "avainalueita", joka vastaa standardointia edeltävien 
hankkeiden ja muiden sellaisten hankkeiden seurannasta, joissa kehitetään Euroopan 
laadunedistämispolitiikkaa tukevia välineitä, kuten mittaus, kokeet, hallinto- ja 
laatutakuutekniikat...; 
Jäsenvaltioita kannustetaan lisäämään standardoinnin kanssa tekemisissä oleviin 
taloudellisiin toimijoihin, muun muassa pk-yrityksiin kohdistuvaa tiedotus- ja 
valistustoimintaansa, joka koskee standardien asemaa tulosten hyödyntämisessä ja niitä 
koskevan tiedon levittämisessä. 
5. PAATELMAT 
Yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien lähestymistapojen ja investointien 
yhteensovittaminen ja optimointi on välttämätöntä, jotta standardien vaikutusmahdollisuuksia 
parannetaan. Edellä ehdotettuja toimenpiteitä olisi pidettävä ensisijaisina, sillä niiden avulla 
kehitetään standardointia edeltävää tutkimusta ja rakenteiden ja standardien laatua. Jotkut 
näistä suosituksista vaativat melko suuria muutoksia, toiset taas voidaan ottaa käyttöön 
hyvinkin nopeasti. 
Tärkeysjärjestyksessä nämä ovat seuraavat: 
• 
• Kehitetään ja otetaan käyttöön mekanismi, jolla parannetaan tutkimus- ja innovaatio-
ohjelmien, YTK:n ja standardoinnin kanssa tekemisissä olevien talouden toimijoiden 
välistä tiedonvaihtoa ja koordinointia; 
Luodaan jokaista viidennen TTK-puiteohjelman aihealuekohtaista ohjelmaa varten 
rakenne, painottamalla tarvittaessa "avainalueita", joka vastaa standardointia edeltävien 
hankkeiden ja muiden sellaisten hankkeiden seurannasta, joissa kehitetään Euroopan 
laadunedistämispolitiikkaa tukevia välineitä, kuten mittaus, kokeet, hallinto- ja 
laatutakuutekniikat...; 
Pyydetään jäsenvaltioita korostamaan standardoinnin kanssa tekemisissä olevien talouden 
toimijoihin, myös pk-yrityksiin, keskittämässään tiedottamisessa ja tietoisuuden 
lisäämisessä standardien osuutta tulosten hyödyntämisessä ja levittämisessä. 
18 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 31 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 01 10 
Luettelonumero : CB-CO-98-024-FI-C 
ISBN 92-78-30240-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
n