Liikennealan kansallisten yhteyspisteiden verkosto aktivoitiin uudelleen muutama päivä sen jälkeen, kun Venäjä oli hyökännyt Ukrainaan. Se on toiminut jäsenvaltioiden, komission, muiden EU:n elinten ja toisinaan myös Ukrainan edustajien foorumina. Verkosto on keskustellut toimista, joiden avulla voidaan luoda uusia liikennereittejä ja toimitusketjuja ja säilyttää nykyiset reitit Ukrainaan ja Ukrainasta muualle, ja koordinoinut näitä toimia.

Reaaliaikainen tiedottaminen on kuitenkin ollut haasteellista. Ajantasainen tieto on ollut hyvin tärkeää, koska pandemiatilanne, vaatimukset ja säännöt ovat alati muuttuneet. Ihmiset ja yritykset EU:ssa ovat saaneet tietoa Re-open EU -verkkosivustolta ja -mobiilisovelluksesta. Komission Your Europe -portaali oli tärkeä tiedotuskanava, ja siellä oli 9,9 miljoonaa käyntiä heinäkuussa 2021. Näillä välineillä on ollut tärkeä merkitys turvallisen matkustamisen ja matkailun palauttamisessa. Samalla tiettyjä sääntöjä koskevat tiedot ovat kuitenkin olleet vanhentuneita, koska säännöt muuttuvat usein ja koska kansallisten viranomaisten ja komission välisessä tiedonkulussa on ollut puutteita. Verkkosivustosta on ollut apua matkustajille, mutta se ei sisällä tietoa liikennealan työntekijöitä koskevista säännöistä.

Liikennealan kansallisten yhteyspisteiden verkosto paransi toimien koordinointia liikennealalla. Verkosto perustettiin vihreitä kaistoja koskevan tiedonannon nojalla, ja sen tehtävänä on käsitellä tiettyjä liikennealan kysymyksiä. Komissio on koordinoinut verkoston toimintaa. Verkostolla on ollut ratkaiseva merkitys kriisin hallinnassa, ja se täydentää EU:n poliittisen kriisitoiminnan integroituja järjestelyjä (IPCR), jotka aktivoitiin aivan kriisin alussa tammikuussa 2020.

Monet tässä suunnitelmassa ehdotetuista välineistä ja periaatteista ovat jo osoittautuneet hyödyllisiksi, kun on ratkaistu ongelmia, joita Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan on aiheuttanut. Vaikka jäljempänä esitetään joitakin alustavia päätelmiä, eteen tulevia haasteita on arvioitava jatkuvasti uudelleen. Siksi seuraavassa kohdassa käsitellään ennen kaikkea EU:n covid-19-pandemian johdosta toteuttamia toimia. Sen jälkeisessä tulevaisuuteen suuntautuvassa ja kriisivalmiutta koskevassa kohdassa määritetään periaatteita, joilla puututaan liikennealan ongelmatilanteisiin, ja esitellään toimista koostuva välinekokonaisuus.

Tässä tiedonannossa esiteltävässä liikennealan varautumissuunnitelmassa ehdotetaan välineitä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi kaikentyyppisissä liikennekriiseissä. Tiedonanto perustuu neuvoston komissiolle esittämään kehotukseen laatia Euroopan rahtiliikennettä koskeva varautumissuunnitelma pandemioiden ja muiden suurten kriisien varalta. Lisäksi kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa edellytetään, että komissio laatii kriisiajan varautumissuunnitelman, jotta voidaan varmistaa toiminnan jatkuvuus ja koordinoida toimia liikennealalla. Suunnitelma on laadittu covid-19-pandemian aikana kertyneiden kokemusten ja toteutettujen aloitteiden perusteella. Niitä ovat muun muassa liikenteen vihreitä kaistoja koskeva tiedonanto , merenkulkijoita koskevat ohjeet ja covid-19-pandemiaa koskeva ”Omnibus”-lainsäädäntö, jolla otetaan käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä liikennealalla . Tämä suunnitelma on yksi kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian lippulaivahankkeen 8 – Sisämarkkinoiden vahvistaminen (toimi 58) tuotoksista. Sillä täydennetään toimea 56, jossa arvioidaan covid-19-pandemian vaikutuksia liikenneyhteyksiin ja kilpailuun sisämarkkinoilla. Suunnitelma koskee liikennealaa. Komissio käsittelee laajempia kysymyksiä, jotka koskevat tavaroiden, palvelujen ja ihmisten vapaata liikkuvuutta EU:n sisämarkkinoilla sekä tuotteiden ja palvelujen saatavuutta, tulevassa sisämarkkinoiden hätäapuvälineessä.

Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen kokonaisvaikutuksia ei vielä tiedetä. Hyökkäyksen alusta lähtien jäsenvaltioiden viranomaiset ja EU:n kuljetusalan yritykset – etenkin Ukrainan rajanaapureina olevissa maissa – ovat antaneet humanitaarista apua ennennäkemättömässä mittakaavassa. Sota ja pakotteet ovat myös luoneet EU:n liikennealalle monenlaisia haasteita: kuorma-autonkuljettajat ovat jumissa konfliktialueella, Venäjän ilmatila on suljettu, Ukrainan liikenneinfrastruktuuria on tuhottu, toimitusketjut ovat katkenneet ja öljyn hintaan kohdistuu korotuspaineita.

Kahden viime vuoden aikana EU:n liikennealaan on vaikuttanut voimakkaasti kaksi suurta kriisiä: covid-19-pandemia ja Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan. Covid-19-pandemia on vaikuttanut vakavasti koko yhteiskuntaan, myös liikennealaan. Pandemian hillitsemiseksi toteutettiin monia toimenpiteitä, joilla rajoitettiin kansainvälistä ja kotimaan matkailua. Näitä toimenpiteitä olivat muun muassa turvaetäisyydet, määräykset pysytellä kotona, julkisen liikenteen rajoittaminen, tartuntojen jäljittäminen ja karanteeni sekä rajojen sulkeminen. Koska kansallisia toimenpiteitä ei koordinoitu, liikennealaan kohdistuvat vaikutukset lisääntyivät entisestään, kun rajatylittävä liikenne vaikeutui. Se puolestaan laajensi ihmisiin ja talouteen kohdistuvan alkuvaiheen häiriön vaikutuksia.

EU:n valtiontukisäännöt ovat mahdollistaneet sen, että jäsenvaltiot ovat voineet antaa väliaikaista hätäapua maksuvalmiuden äkillisen menettämisen kompensoimiseksi tai suoraan covid-19-pandemiaan liittyvien vahinkojen kompensoimiseksi. Komissio antoi 19. maaliskuuta 2020 tiedonannon tilapäisistä puitteista valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi covid-19-kriisissä. Siinä vahvistetaan valtiontuen ehdot, joiden tarkoituksena on lievittää jäsenvaltion talouteen kohdistuvia vakavia häiriöitä. Sitä sovelletaan lähes kaikkiin toimialoihin ja yrityksiin, kuten kuljetusyrityksiin, sillä tiedonannossa kuljetusalaa pidetään yhtenä niistä toimialoista, jotka ovat kärsineet pandemiasta eniten. Puitteiden tavoitteena on helpottaa yritysten maksuvalmiuden puutetta sallimalla muun muassa suorat avustukset, veroetuudet, lainojen valtiontakaukset, tuetut julkiset lainat ja pääomapohjan vahvistaminen.

Merenkulkualan sääntelyhelpotusten ansiosta sataman hallinnointielin tai vastuuviranomainen voi olla perimättä satamainfrastruktuurimaksuja, alentaa niitä tai pidentää niiden maksuaikaa. Rautatiealalla on otettu käyttöön väliaikaisia sääntöjä rautatieyhtiöiden tukemiseksi: rataverkon haltijat voivat esimerkiksi määrätä käyttökustannuksia pienempiä käyttömaksuja. Joidenkin EU:n sääntöjen täytäntöönpanoa ja saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä on lykätty jäsenvaltioihin kohdistuvan kuormituksen vähentämiseksi, jotta jäsenvaltiot voivat keskittyä viruksen leviämisen torjumiseen.

EU teki nopeasti lainsäädännöllisiä muutoksia, joiden nojalla lentoliikenteen harjoittajat voivat pitää lähtö- ja saapumisaikansa seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella silloinkin, kun ne eivät voi käyttää vähintään 80:aa prosenttia lähtö- ja saapumisajoista, kuten yleensä vaaditaan. Näiden muutosten tavoitteena on antaa taloudellista helpotusta lentoyhtiöille ja välttää se, että niiden olisi lennettävä lennot vain säilyttääkseen lähtö- ja saapumisaikansa. Lisäksi niillä varmistetaan, että lentoaseman kapasiteettia käytetään kilpailukykyisesti siten, että siitä on hyötyä kuluttajille ja liikenneyhteyksille.

EU on antanut kuljetusyrityksille myös sääntelyhelpotuksia lakimuutoksillaan. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei pysty enää täyttämään taloudellisia velvoitteitaan 12 kuukauden mittaisella ajanjaksolla, jäsenvaltioiden lupaviranomaisilla on mahdollisuus olla peruuttamatta sen liikennelupaa määräajaksi tai kokonaan. Säädöksillä otettiin käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan lentoasemia ja maahuolintapalveluja tarjoavia yrityksiä, etenkin sallimalla se, että lentoasemat voivat tehdä kiireellisiä sopimuksia maahuolintapalveluista, jos jokin yritys lopettaa toimintansa covid-19-kriisin vuoksi.

Covid-19-pandemian aikana EU:n ja jäsenvaltioiden yhteiset ponnistelut mahdollistivat sen, että 650 000 EU:n kansalaista pystyi palaamaan kotiin turvallisesti. Yli 100 000 ihmistä, joista 90 060 oli EU:n kansalaisia, kotiutettiin Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismin avulla. Covid-19-pandemia on vaikuttanut merkittävästi myös kuljetustyöntekijöihin. Nämä työntekijät ovat kriisin etulinjassa, ja ympäri EU:ta liikkuessaan he ovat kärsineet rajoituksista, tavallista pidemmistä odotusajoista rajoilla sekä rajallisista majoitus- ja lepomahdollisuuksista. Tästä kaikesta ovat kärsineet etenkin merenkulkijat, ja rajoitukset ja supistetut liikenneyhteydet ovat estäneet heitä palaamasta kotiin moneen kuukauteen. Komissio on antanut jäsenvaltioille ohjeet matkustamisesta EU:ssa, ja niissä on korostettu tarvetta varmistaa turvalliset kauttakulkukäytävät. Lisäksi komissio on tukenut merenkulkijoita antamalla suosituksia tietyistä terveyden suojeluun, kotiuttamiseen ja matkustamiseen liittyvistä järjestelyistä. Se on kehottanut jäsenvaltioita luomaan turvallisten satamien verkoston, jossa miehistöjä voidaan vaihtaa ilman rajoituksia. Komissio on myös helpottanut viisumivaatimuksia ja ottanut käyttöön poikkeuksia karanteenivaatimuksista myös EU:n ulkopuolisten merenkulkijoiden osalta.

Turvallinen ja yhteentoimiva EU:n digitaalinen koronatodistus ja muut terveyskäytännöt, joita komissio ja Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus ovat kehittäneet asiaan liittyvien kuljetusyritysten kanssa, ovat olleet keskeisessä asemassa, kun on alettu – mahdollisuuksien mukaan – jatkaa turvallista matkustamista EU:ssa. Matkustus- ja matkailujärjestöt ovat olleet laajalti tyytyväisiä EU:n digitaaliseen koronatodistukseen ja toimiin, joilla on luotu koordinoitu lähestymistapa matkustamiseen EU:n tasolla, ja katsoneet, että ne ovat tärkeitä työkaluja, joiden ansiosta kansalaiset saavat matkustaa ja heitä voidaan myös kannustaa matkustamaan sitten, kun tarvittava ennustettavuus voidaan taas taata. Jotta voidaan varmistaa, etteivät kansalaiset jää ilman tätä tehokasta ja yksityisyyttä suojelevaa keinoa todistaa oma covid-19-tautiin liittyvä statuksensa siinä tapauksessa, että tiettyjä vapaan liikkuvuuden rajoituksia olisi kansanterveydellisten syiden perusteella vielä voimassa 30. kesäkuuta 2022 jälkeenkin, komissio ehdotti, että EU:n digitaalisen koronatodistuksen oikeusperustan voimassaoloa jatkettaisiin 30. kesäkuuta 2023 saakka.

Komissio on edistänyt pandemian alusta alkaen koordinoidun lähestymistavan soveltamista vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskeviin rajoituksiin, jotka olivat tarpeen pandemian vuoksi. Jotta vältetään aiheuttamasta häiriötä kuljetusalalle, neuvoston suosituksessa 2020/1475 ja sen myöhemmissä tarkistuksissa vahvistettiin, ettei kuljetustyöntekijöiltä periaatteessa vaadita testejä tai karanteenia ja että jos testi on tarpeen, voidaan käyttää pika-antigeenitestejä. Sitä seuranneessa neuvoston suosituksessa 2022/107 säädetään, ettei kuljetustyöntekijöiltä tulisi vaatia EU:n digitaalisen koronatodistuksen esittämistä.

Kuten sidosryhmät ovat laajalti todenneet, vihreillä kaistoilla oli välitön vaikutus kuljetuspalvelujen keskeytymättömän toiminnan varmistamisessa ja toimitusketjuihin kohdistuvien häiriöiden rajoittamisessa. Tämä on vähentänyt covid-19-rajoitusten taloudellista vaikutusta kuljetusyrityksiin, ja se on osaltaan myös tukenut EU:n talouden elpymistä. Kaistoilla on varmistettu myös kuljetustyöntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelu saniteetti- ja lepotiloja koskevien sääntöjen ansiosta. Toimenpide on ollut onnistunut: päivittäinen seuranta – jonka on kehittänyt Euroopan unionin avaruusohjelmavirasto – on osoittanut, että keskimääräinen odotusaika Schengen-alueen sisäisillä rajanylityspaikoilla on pysynyt alle 15 minuutin rajan .

(-) EU aktivoi Ukrainan pyynnöstä Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismin, josta annetaan Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin liittyvää tukea. Ukrainaan on toimitettu tuhansia tonneja apua kaikista jäsenvaltioista Puolassa, Romaniassa ja Slovakiassa sijaitsevien pelastuspalvelumekanismin logistiikkakeskusten kautta. Myös naapurimaat ovat pyytäneet maahanmuuttovirtoihin liittyvää apua Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismista. Ukrainan lisäksi pelastuspalvelumekanismista annetaan myös erityyppistä kriittistä tukea Moldovalle, Puolalle, Slovakialle ja Tšekin tasavallalle, sillä ne kaikki ovat konfliktialueelta pakenevien pakolaisten tärkeimpiä kohdemaita. Pelastuspalvelumekanismia on hyödynnetty mahdollisuuksien mukaan myös EU:n kansalaisten kotiuttamisen järjestämisessä. Avustustarvikkeita varten tarkoitettujen logistiikkakeskusten perustaminen oli Puolan, Slovakian ja Romanian paikallisviranomaisten vastuulla, ja se rahoitettiin kokonaan pelastuspalvelumekanismin varoilla.

(-) EU on lisännyt Venäjän rautatieyhtiön luetteloon taloudellisten pakotteiden kohteena olevista yhteisöistä. Luetteloon ihmisistä, jotka ovat EU:n rajoitustoimien kohteena, on lisätty henkilöitä, joilla on yhteyksiä Venäjän rautatieyhtiöön ja sen tytäryhtiöihin.

Venäjä aloitti 24. helmikuuta 2022 täysimittaisen sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan. Konfliktin ensimmäisten viikkojen aikana yli 3,9 miljoonaa ihmistä pakeni Ukrainasta Euroopan unioniin. EU antoi Ukrainalle 1,2 miljardia euroa makrotaloudellista rahoitusapua. Tästä summasta maksettiin maaliskuussa 600 miljoonaa euroa edullisin ehdoin myönnettävinä lainoina. Toinen 600 miljoonan euron erä on vielä maksamatta. Lisäksi Ukrainan talousarvioon siirrettiin 7. huhtikuuta 120 miljoonaa euroa hätäapuna, jolla tuetaan julkisten perusmenojen rahoittamista. EU on kohdentamassa uudelleen käynnissä olevia hankkeita (100–200 miljoonaa euroa) hätäavun toimittamiseksi ja väestön ja viranomaisten kiireellisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Komissio on myös hyväksynyt uuden 330 miljoonan euron hätäapupaketin. EU on toteuttanut useita toimia, joilla on määrätty pakotteita Venäjälle ja autettu Ukrainaa. Liikenteeseen liittyviä toimia ovat muun muassa seuraavat:

Hätätilanteen tukivälineestä (ESI) annetusta 2,7 miljardin euron summasta, jonka tarkoituksena oli auttaa jäsenvaltioita reagoimaan covid-19-kriisiin, oli tukivälineen joustavuuden ansiosta mahdollista kohdentaa nopeasti 220 miljoonaa euroa liikenteeseen liittyviin toimiin. Tämä summa määritettiin hätätilanteen tukivälineen ”liikkuvuuspaketiksi”, joka otettiin käyttöön 19. kesäkuuta 2020. Siitä annettiin jäsenvaltioille tarveperusteista tukea covid-19-kriisiin liittyvän rahdin, potilaiden ja hoitohenkilöstön kuljettamiseen. Yhteensä on tuettu yli kahtatuhatta ilma-, maa- tai meriteitse toteutettua operaatiota, joissa on kuljetettu terveydenhuollon laitteita ja hoitohenkilöstöä ja siirretty potilaita. Rahtikuljetuksia on rahoitettu yli 164 miljoonalla eurolla. Lisäksi jäsenvaltioille on myönnetty yli 9 miljoonaa euroa, jolla on tuettu hoitohenkilöstön kuljettamista ja potilaiden siirtämistä. Näin on voitu tukea yli 450 terveydenhuollon työntekijän kuljetusta ja noin 350 potilaan siirtämistä. Hätätilanteen tukivälineen liikkuvuuspaketista on saanut tukea 21 jäsenvaltiota.

Jäsenvaltiot voivat määrätä uusia julkisen palvelun velvoitteita etenkin, jos on olemassa vaara liikenneyhteyksien äkillisestä katkeamisesta. Komissio on antanut ohjeistusta julkisen palvelun velvoitteiden korvaamisesta covid-19-pandemian aikana ja käynyt useita kahdenvälisiä neuvotteluja jäsenvaltioiden kanssa.

Komissio on myös selventänyt, miten EU:n keskeisiä liikennettä, valtiontukea ja julkisia hankintoja koskevia sääntöjä tulkitaan kriisitilanteessa, antamalla ohjeistusta jäsenvaltioille. Tämän ansiosta jäsenvaltiot ovat voineet muuttaa nykyisiä julkisen palvelun velvoitteisiin liittyviä sopimuksia maa- , ilma- ja meriliikenteen osalta covid-19-kriisistä johtuvien tarpeiden mukaisesti. Lisäksi komissio on antanut ohjeita menettelystä, jolla voidaan tehdä kiireellisiä uusia julkisen palvelun velvoitteisiin liittyviä sopimuksia, jotta perusliikenneyhteydet voidaan säilyttää, jos kaupalliset palvelut eivät pysty siihen kriisin takia. Nämä lainsäädännölliset toimenpiteet ovat tilapäisiä ja voimassa vain covid-19-kriisin ajan. Se, että ne toteutettiin nopeasti, osoittaa, että komissio sekä parlamentti ja neuvosto pystyvät reagoimaan tehokkaasti tällaisiin kriiseihin.

I.Suhteellisuusperiaate: Tavaroiden tai ihmisten kuljetusta rajoittavia toimenpiteitä olisi otettava käyttöön vasta viimesijaisena keinona. Kaikkien toimenpiteiden on oltava asianmukaisesti perusteltuja, näyttöön pohjautuvia ja oikeasuhteisia. Niitä on seurattava ja arvioitava säännöllisesti, ja niistä on tiedotettava oikea-aikaisesti. Lisäksi niiden on oltava tilapäisiä, ja ne on lopetettava niin pian kuin mahdollista.

Kyberturvallisuuteen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa todetaan, että liikennealalla kyberturvallisuutta on pidettävä ensiarvoisen tärkeänä, jotta kyberuhkia voidaan torjua. Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) mukaan verkkorikolliset ottavat yhä useammin kohteekseen kriittisiä terveydenhuolto-, liikenne- ja energiainfrastruktuureja. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on voimistanut kyberuhkiin liittyviä huolenaiheita myös EU:ssa sijaitsevien kohteiden osalta.

EU:n vuoden 2021 strategisessa ennakointiraportissa korostetaan EU:n liikennealaan mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä, kuten ilmastonmuutos ja muut ympäristöhaasteet, turvallisuusuhat ja terrorismi sekä hyperyhteenliitettävyys ja teknologinen muutos. Aikaisemmin EU:n liikenneala on ollut useiden terroristi-iskujen tai iskuyritysten kohteena. Liikenne on merkittävä kohde näille iskuille, koska liikenteessä kulkee päivittäin hyvin suuri määrä ihmisiä. Covid-19-pandemian aikana iskujen kohteena oli televiestintä, myös 3G-/4G-/5G-infrastruktuuri (esimerkiksi toistimet, sillat ja tukiasemamastot) ja muut verkon komponentit (kuten releet ja kaapelit). Heinäkuussa 2021 tulvat Belgiassa ja Saksassa aiheuttivat monia kuolemantapauksia ja vakavaa pitkäaikaista häiriötä liikenteelle.

Venäjän aloittama sota Ukrainassa on osoittanut, miten tärkeää kriiseihin varautuminen on. Nykyisten valmiuksien ansiosta EU pystyi antamaan nopeasti tehokasta apua Ukrainalle ja maasta pakeneville pakolaisille. Sodan kokonaisvaikutusta ei vielä tiedetä, kuten ei sitäkään, mikä on seuraava kriisi, joka saattaa vaikuttaa liikennealaan. Jotta kriisinhallintamekanismi olisi tehokas, sen ei tulisi kohdistua vain yhteen liikennemuotoon, koska yhteen muotoon kohdistuvat systeemiset häiriöt voivat vaikuttaa koko verkostoon.

(-) Euroopan komissio on ehdottanut luonnosta suunnitelmaksi (RePower EU), jossa on kyse siitä, miten Euroopasta tehdään riippumaton venäläisistä fossiilisista polttoaineista reilusti ennen vuotta 2030. Tämä prosessi on määrä aloittaa kaasusta Venäjän Ukrainaan kohdistuvan hyökkäyksen vuoksi.

II.Syrjimättömyys: Toimenpiteet eivät saisi olla syrjiviä kansallisuuden tai tavaroiden alkuperän perusteella, eikä niillä saisi aiheuttaa syrjintää erityyppisten liikennemuotojen tai kuljetettavien tavaroiden välillä. Niiden avulla olisi voitava varmistaa kuljetustyöntekijöiden (myös EU:n ulkopuolella asuvien) syrjimätön kohtelu. Lisäksi olisi mahdollisuuksien mukaan oltava kohdistamatta heihin matkustus- tai liikennerajoituksia taikka muuta hallinnollista rasitusta, koska heillä on merkittävä rooli tavarankuljetukseen perustuvissa toimitusketjuissa. Sama koskee myös matkustajien syrjimätöntä kohtelua.

III.Koordinointi: Kaikkia toimenpiteitä olisi koordinoitava liikenneviranomaisten kanssa liikennealan kansallisten yhteyspisteiden verkoston välityksellä. Verkoston, EU:n ja kansainvälisten monialaisten kriisinhallintafoorumeiden välille olisi perustettava viestintäkanavia. Koordinointi asiaankuuluvien viranomaisten välillä on käynnistettävä heti toimenpiteen alussa etenkin, jos toimenpide koskee TEN-T-verkkoa ja useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota.

IV.Avoimuus, viestintä ja vuoropuhelu: Ennen kuin toimenpiteet tulevat voimaan, niistä on tiedotettava asianmukaisille sidosryhmille selkeästi, niistä on keskusteltava sidosryhmien kanssa ja niitä on tarvittaessa mukautettava. On varmistettava, että sidosryhmien ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa käydään jatkuvaa vuoropuhelua.

V.Johdonmukaisuus EU:n politiikan kanssa: Kansallisia ja paikallisia toimenpiteitä, jotka heikentävät yhtenäisen liikennealueen toimintaa, on vältettävä. Asiasta vastaavien viranomaisten on lopetettava kansalliset toimenpiteet heti, kun EU-tason liikennealan varautumistoimenpiteet on otettu käyttöön.

VI.Liikennejärjestelmän eheys: Toimenpiteet, joilla reagoidaan yhden liikennemuodon ongelmiin, on otettava huomioon ja niitä on hyödynnettävä kaikilta osin kaikissa liikennemuodoissa.

VII.Huolehtiminen matkustajista, joilla on erityistarpeita: Erityistä huomiota on kiinnitettävä haavoittuvassa asemassa olevien matkustajien ja matkustajaryhmien (kuten liikuntarajoitteisten ja/tai vammaisten henkilöiden) tarpeisiin, ulkomaille jumiin jääneisiin matkustajiin, kriittistä ammattia harjoittaviin matkustajiin ja rajatyöntekijöihin.

VIII.Huolehtiminen kuljetustyöntekijöistä: Kuljetustyöntekijöillä on oltava turvalliset ja asianmukaiset työolot.

3.2 Liikennealan varautumisen välineet

Komissio ehdottaa kymmenestä [10] toimenpiteestä koostuvaa kokonaisuutta, jolla parannetaan liikennealan kriisivalmiutta ja toimintavalmiuksia. Välinekokonaisuutta tulisi käyttää edellä lueteltujen periaatteiden mukaisesti. Toimenpiteet vaihtelevat pitempiaikaisista valmistelutoimista välineisiin, joita voidaan käyttää välittömissä toimenpiteissä. Yleinen tavoite on olla nykyistä paremmin valmiina toimimaan nopeasti sellaisen onnettomuuden tai tapahtuman yhteydessä, joka voi aiheuttaa vakavaa häiriötä EU:n liikennejärjestelmälle. Tällaista häiriötä voivat aiheuttaa luonnonkatastrofit, pandemiat, terrori-iskut, kyberhyökkäykset, kiristysohjelmat, sotilaalliset konfliktit, infrastruktuuriin kohdistuvat häiriöt (kuten siltojen tai tunnelien sortuminen) tai sähkökatkokset.

1)EU:n liikennealan lainsäädännön muokkaaminen kriisitilanteisiin sopivaksi

Joissakin liikennealan säädöksissä on jo hätätilanteita koskevia lausekkeita. Esimerkkejä näistä ovat lentoliikenteen harjoittamista koskevan asetuksen 21 artikla, maaliikenteen julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisestä annetun asetuksen 5 artiklan 5 kohta, satamapalvelujen tarjoamisesta annetun asetuksen 7 artiklan 4 kohta ja maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsystä annetun asetuksen 10 kohta. Joissakin nykyisissä säädöksissä mainitaan jo velvoite laatia varautumissuunnitelmia. Neljännen rautatiepaketin mukaisesti rautatieyhtiöiden on laadittava varautumissuunnitelmat, jotta matkustajia voidaan suojella ja auttaa merkittävien liikennehäiriöiden yhteydessä.

Tarvittaessa EU:n liikennelainsäädäntöä on muutettava, jotta siihen voidaan sisällyttää säännöksiä, joiden avulla merkittävistä kriiseistä selviydytään nykyistä paremmin. Nämä säännökset eivät saa kuitenkaan johtaa siihen, että EU:n lainsäädännön soveltamiseen tulisi perusteettomia poikkeuksia. Siksi tällaisten lausekkeiden sisällyttämistä säädöksiin on harkittava huolella, kun tiettyä asetusta tai direktiiviä muutetaan tai hyväksytään. Vaikutustenarvioinneissa on arvioitava, ovatko hätätilanteita koskevat lausekkeet tarpeen ja miten ne pitäisi muotoilla.

Tämän lähestymistavan perusteella komissio on ehdottanut tiettyjä säännöksiä TEN-T-verkkoja ja älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeviin säädöksiin, joita tarkistetaan parhaillaan. Rajatylittävien TEN-T-osuuksien vahvistaminen, multimodaalisuuden lisääminen terminaaleissa ja siirtyminen kestäviin liikennemuotoihin ovat esimerkkejä pidemmän aikavälin toimista, jotka ovat tarpeen valmiuksien parantamiseksi. Komissio aikoo analysoida, onko tarpeen tarjota lisää tilapäistä joustavuutta tieliikennesääntöjen soveltamiseen ajorajoitusten ja ajoaikojen osalta, samalla kun varmistetaan kuljetustoimien turvallisuus kaikkina aikoina.

Näissä pysyvissä säännöksissä voitaisiin ottaa huomioon tilapäiset toimenpiteet, jotka on otettu käyttöön covid-19-kriisin yhteydessä, kuten ne, jotka otettiin käyttöön Omnibus I- ja Omnibus II -asetusten nojalla tai lentoliikenteen harjoittamista koskevaan asetukseen sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta annettuun asetukseen tehtyjen muutosten nojalla (ks. kohta 2.4). Myös covid-19-pandemiasta kertyneiden kokemusten tulisi antaa aihetta käynnistää pitkään lykätyt keskustelut lentomatkustajien oikeuksista annetun asetuksen (EU) 261/2004 tarkistamisesta, jotta se olisi nykyistä tarkoituksenmukaisempi tulevien kriisien yhteydessä. Varautumissuunnitelmien laatimista käsitellään myös matkustajien oikeuksista annetun EU:n lainsäädännön arvioinnissa, joka on parhaillaan meneillään.

2)Riittävän tuen varmistaminen liikennealalle

Liikennealan häiriönsietokyvyn vahvistaminen on tiiviisti sidoksissa EU:n liikennejärjestelmän liikenneyhteyksien ja kestävyyden parantamiseen. Komissio jatkaa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon tiivistä seurantaa ja tukemista. Tukiväline edistää liikennealan häiriönsietokyvyn parantamista kaikkien liikennemuotojen osalta. Jäsenvaltiot aikovat kohdentaa huomattavia osia elpymis- ja palautumistukivälineestä liikenteeseen, ja siitä tulee näin yksi merkittävimmistä NextGeneration EU -välineestä tehtävistä investoinneista hyötyvistä talouden aloista. Neuvosto on hyväksynyt 24 elpymis- ja palautumissuunnitelmaa, ja kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa kohdennetaan huomattava summa Euroopan liikennejärjestelmän kestävyyden parantamiseen. Kaiken kaikkiaan jäsenvaltiot käyttävät 70,7 miljardia euroa, eli noin 15,7 prosenttia jaetusta rahoituksesta, liikenteen vihreään siirtymään liittyviin investointeihin ja uudistuksiin Muut liikennealan investoinnit ja uudistukset kohdistuvat muihin painopistealoihin, joita ovat esimerkiksi liikennealan digitalisaatio sekä sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. Kaikissa kansallisissa suunnitelmissa osoitetaan jonkin verran määrärahoista tälle alalle. Nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa, johon vaikuttaa voimakkaasti Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan, on entistä kiireellisempää vähentää EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Näihin haasteisiin vastaamiseksi komissio julkaisi 18. toukokuuta 2022 REPowerEU-suunnitelman, jossa esitetään yhteiset eurooppalaiset toimet tällä alalla. Elpymis- ja palautumistukivälineellä on keskeinen rooli käytettävissä olevien resurssien keräämisessä ja käyttämisessä Euroopan ja kansallisella tasolla REPowerEU-suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi rahoitusvälineet, kuten Verkkojen Eurooppa -väline ja sen digitaalinen osio, koheesiorahasto, Euroopan aluekehitysrahasto ja InvestEU, ovat ratkaisevan tärkeitä, kun parannetaan sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä investoimalla EU:n liikennejärjestelmän liikenneyhteyksiin, digitalisaatioon ja digitaalisten yhteyksien infrastruktuuriin sekä multimodaalisuuteen ja vähennetään sen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.

Jotta tuleviin kriiseihin voitaisiin reagoida nopeasti, komission ja jäsenvaltioiden olisi käytettävä myös muita varoja tarvittaessa sen mukaan, millaisesta kriisistä on kyse. Kriiseihin voidaan reagoida myös taloudellisilla helpotuksilla lieventämällä maksuvelvollisuuksia tilapäisesti. Komissio voisi myös harkita lainsäädännöllisiä toimia, joiden nojalla liikennealalle annetaan taloudellisia helpotuksia. Näiden toimenpiteiden avulla sataman hallinnointielin tai vastuuviranomainen voisi olla perimättä satamainfrastruktuurimaksuja, alentaa niitä tai pidentää niiden maksuaikaa, tai rataverkon haltijat voisivat määrätä käyttökustannuksia pienempiä käyttömaksuja (ks. kohta 2.4). Koska jokainen kriisi on erilainen ja voi vaatia erilaisia toimia, väliaikaisen valtiontuen tarvetta analysoidaan tapauskohtaisesti sen sijaan, että perustettaisiin pysyvä ja joustamaton järjestelmä tulevaisuutta varten.

3)Tavaroiden, palvelujen ja ihmisten vapaan liikkuvuuden takaaminen

Vihreiden kaistojen järjestelmä, joka otettiin käyttöön covid-19-pandemian aikana hyvin tuloksin, voidaan aktivoida tarvittaessa uudelleen, jotta voidaan reagoida EU:n liikenteeseen vaikuttaviin uusiin kriiseihin. Sen varmistamiseksi, että sisärajavalvonta on edelleen viimesijainen toimenpide, Schengenin rajasäännöstöä koskevassa komission ehdotuksessa selvennettiin ja laajennettiin luetteloa tekijöistä, jotka jäsenvaltion on arvioitava päättäessään, otetaanko rajatarkastukset tilapäisesti uudelleen käyttöön. Uusien sääntöjen myötä otetaan käyttöön myös yhteisiä työkaluja, joilla ulkorajoja valvotaan aiempaa tehokkaammin kansanterveydellisen kriisin yhteydessä. Tässä on otettu opiksi covid-19-pandemian aikana kertyneistä kokemuksista. Komissio suunnittelee ehdottavansa sisämarkkinoiden hätäapuvälinettä vuonna 2022. Sillä luodaan kehys sellaisten kriisinhallintatoimenpiteiden toteuttamiselle, jotka ovat tärkeitä liikennealalle, etenkin tavaroiden, palvelujen ja ihmisten vapaan liikkuvuuden, tuotteiden ja palvelujen saatavuuden sekä avoimuuden ja koordinoinnin kannalta.

Komissio on kehottanut jäsenvaltioita varmistamaan, että varautumisperiaatteita sovelletaan ja että tarkastukset, seulonnat ja muut muodollisuudet pidetään minimissään, jotta voidaan vähentää viivästyksiä vihreältä kaistalta tehtävissä rajanylityksissä ja jotta 15 minuutin aikarajaa voitaisiin noudattaa. Jäsenvaltiot voivat myös harkita kaikkien tieliikenteen ajorajoitusten peruuttamista alueellaan (viikonloppu- ja yöajokiellot, tiettyjä liikenteen aloja koskevat kiellot melun vähentämiseksi jne.). Näin helpotetaan maanteiden tavaraliikennettä ja sen edellyttämää kuljetustyöntekijöiden vapaata liikkuvuutta. Niiden on myös varmistettava, että asiakirjojen toimittamista sähköisesti tai sähköisten asiakirjojen esittämistä pidetään riittävänä ja että niiden käyttöön kannustetaan. Jäsenvaltioiden on myös edelleen hyväksyttävä rajatylittäviä palveluja toteuttavien kansainvälisten kuljetustyöntekijöiden todistus, kuten vihreitä kaistoja koskevan tiedonannon liitteessä 3 on ehdotettu. Tämä todistus on jo lisätty EU:n rajavartijan käsikirjaan.