KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja Ehdotukseen: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta, liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja Euroopan työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä /* SWD/2014/010 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja Ehdotukseen: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta, liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja Euroopan työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä 1. Ongelman määrittely 1.1. Kasvua tukeva liikkuvuus Liikkuvuudesta saadaan sosiaalisia ja taloudellisia etuja. Lisääntyvällä EU:n sisäisellä työvoiman liikkuvuudella laajennetaan työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia ja autetaan työnantajia täyttämään avoimet työpaikat helpommin ja nopeammin. Näin edistetään eurooppalaisia työmarkkinoita, joilla on korkea työllisyystaso (SEU-sopimuksen 9 artikla). Yhdentyneemmät työmarkkinat antaisivat EU-maiden toisistaan riippuvaisille talouksille mahdollisuuden mukautua paremmin epäsymmetrisiin häiriöihin. 1.2. Työntekijöiden valmius liikkuvuuteen ei toteutunut Sellaisten työntekijöiden lukumäärä on ollut merkittävässä nousussa, jotka ovat ilmoittaneet, että heillä on ”vakaana aikeena” (eli niiden osuus, jotka suunnittelevat muuttavansa maasta 12 kk:n kuluessa) muuttaa ulkomaille työskentelemään. Myös Eures-portaaliin rekisteröityneiden määrä on kohonnut. Tällä hetkellä vuosittain toiseen jäsenvaltioon työskentelemään muuttaa keskimäärin vain noin 325 000 ihmistä, vaikka kyselyjen perusteella voidaan ekstrapoloida, että noin 2,9 miljoonaa EU:n kansalaista haluaisi muuttaa seuraavien 12 kuukauden aikana (1,2 miljoonaa EU:n väestöstä). Tämä tarkoittaa merkittävää liikkuvuuspotentiaalia ja haastetta Eures-verkostolle. Yleisimmät odotetut tai kohdatut käytännön vaikeudet ovat työn saamiseksi tarvittavan kielitaidon puute ja työpaikan löytämiseen liittyvät ongelmat. EU voi puuttua jälkimmäiseen ongelmaan lisäämällä tietoa työllisyysmahdollisuuksista eri puolilla unionia ja kehittämällä asianmukaisia tukipalveluja EU:n sisäisten rekrytointien kannustamiseksi. Tämä on Eures-verkoston tehtävä. 1.3. Eures-verkosto Eures on Euroopan komission ja Euroopan talousalueeseen ETAan kuuluvien maiden (EU:n jäsenvaltiot sekä Norja, Islanti ja Liechtenstein) julkisten työvoimapalvelujen välinen yhteistyöverkosto avoimia työpaikkoja koskevien tietojen vaihtamiseksi ja EU:n sisäisen työvoiman liikkuvuuden helpottamiseksi. Eures-verkoston toiminnassa on yksilöity seuraavat viisi puutetta: – epätäydellinen avointen työpaikkojen ja ansioluetteloiden reservi, joka olisi EU:n tasolla kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä (työmarkkinoiden avoimuus); – avoimet työpaikat ja ansioluettelot EU:n tasolla yhdistävän Eures-portaalin rajoittunut kyky saattaa yhteen työntekijöitä ja työpaikkoja, mikä johtuu kansallisista työnvälitysjärjestelmistä tulevien tietojen semanttisesta yhteentoimimattomuudesta (automatisoidun yhteensaattamisen potentiaali); – Eures-palvelujen epätasainen saanti eri puolilla EU:ta, koska työnhakijat ja työnantajat eivät saa järjestelmällisesti kaikkia tarvittavia tietoja Eures-verkostosta eivätkä saa tarjousta lisäavusta rekrytoinnin ensimmäisessä vaiheessa (valtavirtaistaminen); – vähäiset mahdollisuudet avustaa työntekijöiden ja työpaikkojen yhteensaattamisessa, rekrytoinnissa ja välityksessä niitä työnhakijoita ja työnantajia, jotka ovat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita E:n sisäisestä työvoiman liikkuvuudesta, mukaan luettuna aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden ja sosiaaliturvaa koskevien tietojen ja neuvojen tarjoaminen (tukipalvelut); – tehoton työmarkkinatietojen vaihto jäsenvaltioiden välillä työvoiman puutteesta ja ylitarjonnasta, mikä haittaa Eures-verkoston kohdennetumpaa käytännön yhteistyötä (tietojen vaihto ja yhteistyö). 1.3.1. Epätäydellinen avointen työpaikkojen ja saatavilla olevien ansioluetteloiden reservi EU:n tasolla Arvioiden mukaan keskimäärin vain noin 30 prosenttia kansallisista avoimista työpaikoista viedään Eures-portaaliin. Osuus vaihtelee suuresti maiden välillä Tšekin 80 prosentista Bulgarian ja Kroatian 0 prosenttiin.[1] Tällä hetkellä työntekijöiden ansioluetteloiden tai muiden profiilitietojen vaihtamiseksi ei ole automaattista järjestelmää. Ansioluetteloiden vaihto tapahtuu manuaalisesti Eures-neuvojien välillä. Näin käsiteltyjen ansioluetteloiden määrä on vähäinen, ja menettelyn kautta yhteen saatettuja avoimia työpaikkoja ja työntekijöitä on erittäin vähän. Ansioluetteloiden avoimuuden puute rajoittaa työnantajien mahdollisuuksia löytää ehdokkaita, joilla on vaaditut ja halutut taidot ja pätevyydet. Se rajoittaa itsepalvelumahdollisuuksien lisäksi myös Eures-neuvojien tarjoaman tuen tehokkuutta, koska neuvojilla ei ole suoraa pääsyä ansioluetteloihin ja vaan niiden on nojauduttava epäsuoraan saantiin muiden maiden Eures-neuvojien kautta. 1.3.2. Eures-portaalin rajalliset mahdollisuudet Jotta avointen työpaikkojen ja työnhakijoiden yhteensaattaminen EU:n tasolla olisi korkealaatuista, tarvittaisiin soveltuva luokittelujärjestelmä ja yhteisesti sovitut standardit sekä avoimia työpaikkoja että ansioluetteloita koskevista tiedoista. Tällä hetkellä Eures-verkostossa samoin kuin monissa kansallisissa järjestelmissä käytetään kansainvälistä ISCO-ammattiluokitusta. Se ei ole riittävän yksityiskohtainen, jotta sillä voitaisiin tukea yhteensaattamistoimintaa. Euroopan komissio on kehittämässä taitojen, osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalaista luokitusta (nk. ESCO-luokitus). Jäsenvaltioilla ei ole velvoitetta varmistaa kansallisten järjestelmiensä ja eurooppalaisen luokituksen liittämistä toisiinsa, millä mahdollistettaisiin automatisoitu yhteensaattaminen Euroopan tasolla. 1.3.3. Epätasainen Eures-palvelujen saanti EU:ssa Johdonmukaisen lähestymistavan puute mahdollisille käyttäjille tarjottavien perustietojen organisoinnissa ja Eures-palvelujen saannissa saattaa johtaa liikkuvuus- ja työllisyysmahdollisuuksien menetykseen, koska käyttäjät eivät ole täysin tietoisia siitä, mitä palveluita he voivat odottaa, tai koska palvelut päättyvät valtioiden rajalle, kun toisessa maassa ei ole tarvittavia palveluja tarjoavaa vastapuolta. 1.3.4. Liikkuvuutta tukevat palvelut Tämänhetkisillä Eures-palveluilla on kolme rajoitusta: a) suurin osa palveluista koostuu yleisestä tiedotuksesta ja neuvonnasta eikä tue yhteensaattamista, työhönsijoittamista tai rekrytointia, b) aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden soveltaminen ei ole taattua ulkomaille suuntautuvan liikkuvuuden tapauksessa ja c) muita liikkuvuuden esteitä käsittelevien palvelujen (esim. sosiaaliturvaan ja -avustuksiin liittyvien palvelujen) välinen vuorovaikutus ja/tai koordinointi on riittämätöntä. 1.3.5. Tietojenvaihto ja yhteistyö Jäsenvaltiot voivat mukauttaa liikkuvuuspolitiikkaansa kansallisiin työmarkkinoihinsa vaikuttavan taloudellisen kehityksen perusteella, mutta tätä ei tehdä järjestelmällisesti eikä etenkään yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa. Käytössä olisi oltava välineitä ja menettelyitä, joilla voitaisiin tarkastella yhdessä tietoja, jotta voitaisiin tukea yhteisen vastauksen kehittämistä. EU:n sisäistä työvoiman liikkuvuutta koskeva maiden välinen tehokas yhteistyö edellyttää sopimista yhteisistä tavoitteista (jaettu visio) ja jäsenvaltioiden välisiä koordinointipuitteita operationaalisella tasolla, mikä merkitsee järjestelmällistä ja tehokasta tietojenvaihtoa, yhteisiä välineitä ja vastuiden selkeää jakamista. Tällä hetkellä ei ole sovittu yhteisistä tavoitteista eikä koordinointipuitteista. 1.4. Kehen asia vaikuttaa ja miten Asia vaikuttaa eniten työntekijöihin, etenkin työnhakijoihin, ja työnantajiin. Työntekijöiden liikkuvuutta koskevat vakaat aikomukset eivät toteudu. Avoimia työpaikkoja koskeva rajallinen avoimuus ja käytännön vaikeuksiin (kuten työpaikan löytymiseen ja toisen jäsenvaltion kulttuuriin ja kieleen sopeutumiseen) liittyvä riittämätön tuki haittaa työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvän oikeuden harjoittamista. Työnantajilla ei ole pääsyä Euroopan työmarkkinoilla saatavilla olevaan ammattitaitoisen työvoiman reserviin. Tämä koskee etenkin työnantajia, joilla on avoimia työpaikkoja pullonkauloina pidetyillä aloilla paikallisilla työmarkkinoillaan, mutta työnhakijoita, joilla on oikeat taidot ja pätevyydet, on tarjolla muualla unionissa. 1.5. Toimien tarve Näiden puutteiden pääsyyt liittyvät nykyisiin Eures-puitteisiin: – jäsenvaltioiden epäselvät velvoitteet, jotka johtavat monenlaisiin tulkintoihin ja antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden välttää kaikkia avoimia työpaikkoja koskevien tietojen ja merkityksellisten työmarkkinatietojen toimittaminen ja säilyttää hallinnolliset esteet ja byrokratia EU:n työmarkkinatietojen saannissa sekä työnhakijoiden että työnantajien kannalta; – jäsenvaltioiden riittämätön halukkuus tarjota vapaaehtoisesti työnhakijoille ja työnantajille EU:n sisäiseen työvoiman liikkuvuuteen liittyviä palveluja, etenkin siltä osin kuin on kyse avoimia työpaikkoja koskevien tietojen toimittamisesta Eures-portaaliin, eurooppalaisia avoimia työpaikkoja koskevien tietojen näkyvyydestä kansallisissa portaaleissa ja liikkuvuutta koskevien palvelujen saatavuudesta; – liiallinen turvautuminen jäsenvaltioiden vapaaehtoiseen yhteistyöhön koko Eures-verkoston toiminnassa, minkä vuoksi edistys yhteistyöjärjestelmien luomisessa on ollut riittämätöntä (erityisesti ansioluetteloiden automaattinen jakaminen, yksityisten työnvälitysjärjestelmien ottaminen mukaan Eures-järjestelmään kansallisella tasolla ja yhteisen liikkuvuutta koskevan palveluluettelon laatiminen); – yhtenäisen lähestymistavan puute siitä, miten ja missä Eures-verkosto hajautettuna kansainvälisen yhteistyön verkostona toimii, minkä vuoksi jäsenvaltiot toimivat harmaalla alueella eurooppalaisten ja kansallisten etujen osalta, koska ei ole liikkuvuuspolitiikkaa, joka ohjaisi jäsenvaltioiden koordinointitoimia Eures-verkostossa; – komission rajoitettu koordinointivalta rajoittaa voimakkaasti poliittisia välineitä, joilla voidaan puuttua Eures-verkoston toiminnan puutteisiin, etenkin välitystoiminnan välineiden ja keinojen kehittämiseen ja työmarkkinatietojen analysointiin. 2. Toissijaisuusanalyysi Eures-verkoston oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 45 ja 46 artikla ja etenkin 46 artikla, jossa viitataan kansallisten työvoimapalvelujen tiiviiseen yhteistyöhön ja määrätään asianmukaisen järjestelmän perustamisesta, jotta avoimet työpaikat ja työhakemukset saadaan kohtaamaan. Tässä aloitteessa noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Ehdotuksen yksittäiset erityistoimenpiteet liittyvät tiiviisti toisiinsa. Ne vahvistavat toisiaan ja tekevät yhdessä Eures-verkostosta toimivan välineen kaikille työnhakijoille tai työnantajille, jotka ovat kiinnostuneita EU:n sisäisestä työvoiman liikkuvuudesta. Toimenpidejoukkoa pidetään asianmukaisena, kun otetaan huomioon työttömien tilanne työmarkkinoilla, työnhakijoiden tarpeet (”vakaat aikeet”) ja työpaikka- ja rekrytointimarkkinoiden (tekninen) kehittyminen. Koska avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden välittäminen valtioiden rajojen yli ja siitä seuraava työntekijöiden työhönsijoittuminen edellyttävät yhteisiä puitteita eri jäsenvaltioiden organisaatioiden yhteistyölle, ehdotuksen tavoitetta ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin, minkä vuoksi vaaditaan EU:n tason toimia. Toimenpiteet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on perusoikeus, ja tämän säädöksen tarkoituksena on vahvistaa sitä helpottamalla sen harjoittamista. 3. Tavoitteet Aloitteen yleisenä tavoitteena on saavuttaa yhtenäisemmät eurooppalaiset työmarkkinat. Tätä varten Eures-verkostosta on tehtävä toimiva väline kaikkien EU:n sisäisestä työvoiman liikkuvuudesta kiinnostuneiden EU:n työntekijöiden, työnhakijoiden tai työnantajien kannalta. Tämä yleistavoite pyritään saavuttamaan seuraavilla erityistavoitteilla: 1. saavutetaan Eures-portaalissa lähes täydellinen avointen työpaikkojen tarjonta niin, että työnhakijat kaikkialla Euroopassa pääsevät välittömästi tutustumaan samoihin avoimiin työpaikkoihin, sekä kattava ansioluetteloiden reservi, josta rekisteröityneet työnantajat voivat rekrytoida; 2. mahdollistetaan hyvä avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden automatisoitu yhteensaattaminen Eures-portaalissa jäsenvaltioiden välillä, käännökset kaikille EU-kielille sekä kansallisella ja alakohtaisella tasolla hankittujen taitojen, pätevyyksien, ammattien ja tutkintojen ymmärtäminen; 3. asetetaan saataville perustiedot Eures-verkostosta kaikkialla unionissa kaikille työnhakijoille tai työntekijöille, jotka etsivät rekrytointiin liittyvää asiakaspalvelua, ja tarjotaan jatkuvasti kaikille kiinnostuneille pääsy Eures-verkostoon; 4. avustetaan kaikkia yhteensaattamisesta, työnvälityksestä ja rekrytoinnista kiinnostuneita Eures-verkoston kautta; 5. tuetaan Eures-verkoston toimintaa vaihtamalla tietoja työvoiman puutteesta ja ylitarjonnasta jäsenvaltioissa ja koordinoimalla toimia jäsenvaltioiden välillä. 4. Toimintavaihtoehdot 4.1. Vaihtoehto 1: ”ei uusia toimia” Jo käynnistetyt mukautukset (komission vuoden 2012 Eures-päätös), jotka koskevat verkoston toimintaa, työn organisointia eri toimijoiden välillä, Eures-verkoston toiminnallisia tavoitteita ja sen tarjoamien palvelujen määritelmiä, jatkuvat tällä hetkellä voimassa olevan asetuksen (EU) N:o 492/2011 puitteissa. 4.2. Vaihtoehto 2: ”Lissabonisointi” Vaihtoehdolla pyritään Euroopan parlamentin esittämän pyynnön nopeaan ratkaisuun tekemättä muita muutoksia nykytilanteeseen verrattuna. Siihen kuuluu kaksi perättäistä toimea: ensinnäkin asetuksen (EU) N:o 492/2011 38 artiklan korvaaminen ja siitä seuraavan asetusmuutoksen hyväksyminen komissiolle asetuksen (EU) N:o 492/2011 täytäntöönpanoa varten siirretyn toimivallan osalta Lissabonin sopimuksen uusien määräysten mukaisesti ja toiseksi uutta Eures-päätöstä koskevan menettelyn käynnistäminen tarkistetun asetuksen mukaisesti. 4.3. Vaihtoehto 3: ”Eures-verkoston nykyaikaistaminen ja vahvistaminen” Vaihtoehdossa vahvistetaan Eures-verkoston sääntelypuitteita yhdistämällä avointen työpaikkojen ja työhakemusten välitysmenettelyä koskevien säännösten nykyaikaistaminen ja Eures-palvelujen tarjoamisen vahvistaminen ja Eures-verkoston toiminnan järkeistäminen. Tässä vaihtoehdossa Eures-verkoston oikeusperusta yhdistetään yhteen asetukseen, olemassa olevia velvoitteita vahvistetaan ja uusia lisätään seuraavien osalta: · Työmarkkinoiden avoimuus (avoimuus): Avoimiin työpaikkoihin liittyvien tietojen vaihtoa koskevia nykyisiä velvoitteita vahvistetaan ja selkeytetään velvoittamalla jäsenvaltiot a) asettamaan saataville Eures-verkostoon kaikki kansallisesti julkaistut avoimet työpaikat, b) asettamaan saataville Eures-verkostoon kaikkien työnhakijoiden ansioluettelot ja c) linkittämään Eures-portaali kaikkiin kansallisiin työnhakuportaaleihin ja varmistamaan, että se on selvästi näkyvissä ja että siihen voidaan tehdä hakuja näiden portaalien kautta, millä helpotetaan Euroopassa avoimena olevia työpaikkoja koskevien tietojen saantia paikallistasolla. · Vahvistettu yhteentoimivuus (automatisoitu yhteensaattaminen): Jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan kansallisten järjestelmien ja Eures-portaalin täysi yhteentoimivuus teknisten standardien ja mallien mukaisesti. Yhteentoimivuuden varmistamista koskevassa velvoitteessa määritellään asetuksen yhdenmukainen järjestelmä ja edellytetään, että jäsenvaltiot käyttävät avointen työpaikkojen ja ansioluetteloiden tarjoamiseen teknisiä standardeja ja malleja, myös siltä osin kuin on kyse luokitusten liittämisestä toisiinsa. · Valtavirtaistaminen: Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki työnhakijat ja työnantajat, jotka hakevat asiakaspalvelua työnvälityspalveluista, saavat perustiedot Eures-verkostosta tai tehdään tietoisiksi näistä perustiedoista ja että heiltä kysytään nimenomaisesti, haluaisivatko he asiaan liittyvää lisäapua (”Eures-tarjous”). · Työntekijöiden parempi pääsy liikkuvuutta koskeviin tukipalveluihin (tukipalvelut): Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki työnhakijat ja työnantajat, jotka ovat ilmaisseet haluavansa hyödyntää Eures-verkostoa, saavat työnhakuun ja rekrytointiin liittyvää apua. Mahdollisuus aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden soveltamiseen ei saa riippua EU-työntekijän kansalaisuudesta tai työpaikan sijainnista. Lisäksi sosiaaliturvaan liittyvissä asioissa on annettava erityistietoa ja -apua (asian saattaminen toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi). · Tietojen vaihto ja yhteistyö: Jäsenvaltioiden on a) vaihdettava työmarkkinatietoja ja b) koordinoitava toimet kerättyjen tietojen perusteella. 4.4. Vaihtoehto 4: ”Vaihtoehto 3 + EU-kumppanuussopimukset” Vaihtoehtoon 4 sisältyy vaihtoehdossa 3 kuvattu Eures-verkoston nykyaikaistaminen sekä toimeksianto komissiolle, jotta se perustaa EU:n laajuisia yhteistyökumppanuuksia muiden kuin julkisten työvoimapalvelujen kanssa. Vaihtoehdossa 3 jäsenvaltiot toimivat portinvartijoina siltä osin kuin on kyse muiden kuin julkisten työvoimapalvelujen liittymisestä Eures-verkostoon. Vaihtoehdossa 4 komissiolle annetaan toimivalta tehdä kumppanuussopimuksia yhdenvertaisesti jäsenvaltioiden kanssa. Komissio ottaa lisäksi hoitaakseen tähän liittyvät jäsenvaltioiden tehtävät esimerkiksi laadunvarmistuksen ja yhteentoimivuuden varmistamisen osalta (ks. 5.3 kohta). 5. Vaikutusten arviointi 5.1. Vaihtoehto 1: Ei uusia toimia Vuoden 2012 Eures-päätöksellä käynnistetty uudistusprosessi säilyy ennallaan. Täytäntöönpano kuitenkin hidastuu, koska käynnissä oleva tuomioistuinkäsittely on tuonut oikeudellista epävarmuutta prosessiin. Jos komissio odottaa tuomioistuimen päätöstä, se on asiaan liittyville osapuolille – implisiittinen – osoitus siitä, että uudistuspyrkimykset saattavat viivästyä. Tämä merkitsee sitä, että vaihtoehto horjuttaisi ja viivästyttäisi vuoden 2012 päätöksen vaatimatonta uudistusta eikä yhteenkään edellä yksilöityyn puutteeseen puututtaisi. 5.2. Vaihtoehto 2: Lissabonisointi Vaihtoehto edellyttää, että komissio käynnistää nopeasti päätöstä koskevan menettelyn tarkistetun asetuksen mukaisesti, jotta vahvistetaan Eures-järjestelmän jatkuva sitoutuminen vuoden 2012 uudistukseen. Asetuksen (EU) N:o 492/2011 38 artiklan muutos tarjoaa perustan Eures-verkoston lisämuutoksille. Se antaa komissiolle mahdollisuuden hyväksyä tulevaisuudessa täytäntöönpano- ja/tai delegoituja säädöksiä asetuksen II luvun perusteella. Näin se tarjoaa perustan tuleville uudistuksille. Nämä uudistukset rajoittuvat kuitenkin muihin kuin olennaisiin seikkoihin tai täytäntöönpanotoimenpiteisiin, koska ne eivät voi olla laajempia kuin asetuksen nykyinen soveltamisala. Vaihtoehto voisi tarjota riittävän perustan työmarkkinoiden avoimuutta koskevien toimien jatkamiselle ja jossakin määrin valtavirtaistamistoimille. Vaihtoehdolla ei kuitenkaan ratkaistaisi täysin puutteita, jotka liittyvät i) automatisoituun yhteensaattamiseen, koska ei olisi velvoitetta kansallisen ja Euroopan tason luokitusten liittämiseen toisiinsa, ii) valtavirtaistamistoimiin, koska ei olisi velvoitetta tarjota perustietoja kaikissa tilanteissa, joissa työnantajat ja työnhakijat hakevat rekrytointiin liittyviä asiakaspalveluja, iii) tukipalveluihin, koska ei ole virallisesti sovittua palvelupakettia, sekä iv) tiedonvaihtoon ja yhteistyöhön, koska työmarkkinatietojen vaihdon laajuudesta ei ole selkeää määritelmää. Näin ollen tällä vaihtoehdolla ei ratkaistaisi täysin neljää yksilöityä puutetta. 5.3. Vaihtoehto 3: Eures-verkoston nykyaikaistaminen ja vahvistaminen 5.3.1. Avoimuus Vaikutukset Avoimia työpaikkoja koskevien tietojen vaihdon lisääminen ja kierrättäminen Euroopan tasolla parantaa työnhakijoiden mahdollisuuksia löytää avoimia työpaikkoja. Tarjolle tulevien avoimien työpaikkojen lisämäärää on vaikea arvioida, koska ei ole kattavia tietoja erilaisista sopimuksista muiden kuin julkisten työvoimapalvelujen kanssa jäsenvaltioissa eikä julkisten työvoimapalvelujen tarjoamien avointen työpaikkojen määrästä hajautetulla tasolla. Järjestelmällisempi lähestymistapa työhakemusten ja ansioluetteloiden keruuseen ja jakamiseen Eures-portaalilla parantaa työnantajien mahdollisuuksia löytää soveliaita ehdokkaita avoimiin työpaikkoihin. Eures-portaalin avointen työpaikkojen asettaminen näkyville kansallisiin työnhakuportaaleihin helpottaa työnhakijoiden työllistymismahdollisuuksia Euroopan laajuisesti. Koska kansalliset työnhakuportaalit ovat luonnollisesti ensimmäinen työnhakupaikka, selvästi ja näkyvästi esitettävä mahdollisuus hakea avoimia työpaikkoja Euroopan laajuisesti antaa työnhakijoille kattavamman kuvan työllistymismahdollisuuksista. Kustannukset Kaikilla jäsenvaltiolla on jo mekanismi (tai ne ovat valmistautuneet siihen), jolla voi vaihtaa tietoja avoimista työpaikoista Eures-verkoston kanssa. Näiden mekanismien laajentaminen niin, että ne sisältäisivät ansioluettelotiedot, aiheuttaa kustannuksia, joiden määrä riippuu kuitenkin monista tekijöistä. Jos nykyisiä järjestelmiä voidaan laajentaa niin, että ne sisältävät ansioluettelotiedot, kustannukset voivat jäädä suhteellisen alhaisiksi, mutta jos on luotava täysin uusi järjestelmä, kustannukset ovat paljon suuremmat. Komissio tarjoaa suurimman osan tarvittavista ohjelmista maksutta. Karkeasti arvioiden uuden järjestelmän kehittämiseen liittyvät kustannukset olisivat noin 100 000 euroa ja vuotuiset ylläpitokustannukset noin 12 000 euroa. Sovellusliittymän kautta kaikki Eures-palveluntarjoajat voivat tarjota Eures-tietoja online-palvelussaan alhaisin kustannuksin. Integrointiin tarvitaan arviolta 3–4 hengen muutama työpäivä. 5.3.2. Automatisoitu yhteensaattaminen Vaikutus Yhteisten eurooppalaisten standardien edut ovat ilmeiset: työnhakijat ja työnantajat pystyvät ymmärtämään paljon paremmin toistensa profiileja. Työnkuvausten ja työnhakijoiden profiilien Euroopan tasoiset standardit olisivat valtava askel kohti yhdentyneempiä eurooppalaisia työmarkkinoita ja samalla Eures-portaalin käytöstä tulisi houkuttelevampaa eri maiden työntekijöiden ja työnantajien kannalta. Kaikkien Eures-palveluntarjoajien liittäminen ESCO-luokitukseen helpottaisi ihmisten ja työpaikkojen yhteensaattamista ottaen huomioon työnhakijoiden yksittäiset taitoprofiilit ja työnantajien erityistarpeet. Koska ESCO-luokitus on monikielinen, työmarkkinatietojen kieli ei ole niin merkityksellinen. Kustannukset Nykyisten tietoteknisten järjestelmien mukauttamisesta niin, että niistä tulee täysin semanttisesti yhteentoimivia, aiheutuu aluksi kustannuksia. Niiden julkisten työvoimapalvelujen osalta (kuten Ranska ja Tšekki), joilla on omat luokittelujärjestelmät, jotka sisältävät sekä ammatit että taidot ja pätevyydet, vaadittu luokitusten liittäminen ESCO-luokitukseen voidaan tehdä osana tällaisten järjestelmien vaatimia säännöllisiä päivityksiä. Muiden julkisten työvoimapalvelujen (noin 80 prosenttia kaikista), jotka käyttävät ISCO-järjestelmään perustuvia ammattiluokituksia, on tehtävä erillinen luokittelu. Luokitusten toisiinsa liittämisen tarkkoja kustannuksia on vaikea laskea ja ne eroavat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä käytössä olevan järjestelmän mukaan. Hyvin toimiva työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattamisjärjestelmä on olennainen perustekijä ajantasaisille työmarkkinalaitoksille, minkä vuoksi tällaisen järjestelmän perustamis- ja ylläpitokustannusten ei pitäisi katsoa johtuvan yksinomaan Eures-uudistuksesta. Eures-uudistusta olisi pidettävä pikemminkin mahdollisuutena tällaisen järjestelmän toteuttamiselle eikä sen syynä. Mahdollisuus lopettaa nykyisten luokitusten käyttäminen ja ottaa ESCO-luokitus täysimääräisesti käyttöön on avoin kaikille. Tämä poistaisi kansallisten luokitusten tulevat ylläpito- ja päivityskustannukset. 5.3.3. Valtavirtaistaminen Vaikutukset Yhteisellä ja järjestelmällisemmällä lähestymistavalla Eures-järjestelmän integroimiseksi palvelujen tarjontaan varmistettaisiin, että kaikilla asianomaisilla työnhakijoilla ja työnantajilla eri puolilla EU:ta olisi samantasoinen pääsy Eures-järjestelmään ja että he saisivat selviä ja kattavia tietoja siitä, mitä Eures voi tehdä, milloin ja miten. Perustietojen tarjoamisen laajentaminen niin, että katetaan kaikki asiakaspalvelua tarjoavat työnvälityspalvelut, moninkertaistaa Eures-verkoston työhakijoille ja työnantajille tarjoamien tietojen vaikutuksen ja lisää näin yhteensaattamismahdollisuuksia julkisten työvoimapalvelujen osuutta paljon laajemmalle. Koska tämä koskee keskeistä välinettä, jolla turvataan pääsy keskeisille kohderyhmille, sitä pitäisi soveltaa muihinkin kuin julkisiin työvoimapalveluihin riippumatta siitä, hakevatko tällaiset työnvälityspalvelut osallistumista Eures-verkostoon ja hyväksytäänkö ne Eures-palveluntarjoajiksi (Eures-yhteistyökumppaneiksi) vai ei. Kustannukset Koska Eures-tiedot voidaan sisällyttää asiakaspalvelun vakioprosesseihin, hallintokustannusten sekä julkisille työvoimapalveluille että mahdollisille muille Eures-palveluntarjoajille pitäisi olla alhaiset. Jäsenvaltioissa, joissa on kohtuullisen hyvin kehittyneet Eures-verkostot, kustannukset eivät kohoa, koska niiden palvelutaso on jo vaatimusten tasolla tai ylittää ne tai koska kansallisissa Eures-verkostoissa on käytettävissä riittävästi resursseja. Julkiset työvoimapalvelut, jotka ovat onnistuneesti valtavirtaistaneet Eures-verkoston, tiedottavat jo työnhakijoille standardoitujen prosessien kautta. 5.3.4. Tukipalvelut Vaikutus Eures-palvelujen laajentaminen kohdennetuille liikkuvuutta tukevilla palveluilla auttaa työntekijöitä ylittämään liikkuvuuden esteitä, jos heillä ei ole riittäviä taloudellisia resursseja, jotta he voisivat hyödyntää potentiaaliaan täysimääräisesti tai esitellä houkuttelevuuttaan työmarkkinoilla. Maantieteellisten rajoitusten poistaminen kansallisista työmarkkinaohjelmista työnhakijoille, jotka haluavat työskennellä toisessa EU-jäsenvaltiossa, antaa Eures-henkilöstölle sama välineet, jotka ovat tarjolla kansallisilla työmarkkinoilla ja joilla helpotetaan työhön siirtymistä ja avointen työpaikkojen täyttämistä. Näin ollen työntekijöille tarjotaan enemmän mahdollisuuksia. Suunniteltujen säännösten ansiosta työnantajien olisi helpompi täyttää avoimet työpaikat nopeammin, koska Eures-verkosto täydentäisi tehokkaammin kotimaisia työnvälityspalveluja. Eures-verkoston kautta saatavilla on laajempi ehdokkaiden reservi, mikä lisää mahdollisuuksia löytää ehdokas, jolla on soveltuvat taidot. Erityisesti pk-yritykset hyötyvät työnantajille tarkoitettujen palvelujen parantamisesta, sillä rekrytointiaika lyhenee ja yleiset kustannukset alenevat. Parannukset, mukaan luettuna etenkin rekrytoinnin jälkeinen tuki, ovat merkittävämpiä pk-yrityksille kuin suurille yrityksille, joilla on usein omat järjestelmät ulkomaisten työntekijöiden rekrytoimiseksi ja integroimiseksi. Niille tällaisesta tukipalvelusta maksaminen ei myöskään ole niin suuri ongelma, kun taas pk-yritykset saattavat olla vähemmän halukkaita tai pystyviä siihen. Kustannukset Eniten kustannuksia aiheutuu yksilöllisistä liikkuvuutta tukevista palveluista eli työnhakijoille ja työnantajille annettavasta avusta. Kustannukset riippuvat tarjottujen palvelujen luonteesta ja yksittäisistä tarpeista. Ne ovat vaihtelevia ja suoraan suhteessa ihmisten työllistämiseen. Komission työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman puitteissa rahoittama Eures-koulutusohjelma voi kattaa henkilöstön koulutuksen, jotta toiminta voidaan kohdentaa yhteensaattamiseen, työhönsijoituksiin ja rekrytointiin. Aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden ja kielikurssien osalta kustannusten arvioidaan olevan 50–250 euroa osallistujaa kohti. Tämä kattaisi periaatteessa 6 kuukauden mittaiset verkkokurssit, joihin liittyy jonkin verran ohjausta verkon kautta (tasosta riippumatta). Kustannukset kaikkien kielten osalta ovat kuitenkin laskussa markkinoilla, missä osansa voi olla mittakaavaeduilla. Erilaisten olettamusten perusteella suuntaa-antava arvio vuotuisista lisäkustannuksista on tiedotuksen osalta 33,3 miljoonaa ja työnhakuavun osalta 16 miljoonaa. Kansalliset toimet, etenkin Eures-verkoston toiminta kansallisella tasolla (kansallinen koordinointitoimisto) ja liikkuvuutta tukevien räätälöityjen palvelujen kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja rajatylittävällä tasolla, voivat saada rahoitusta Euroopan sosiaalirahastosta vuosina 2014–2020 asianmukaisten investointiprioriteettien mukaisesti. Saattaa olla mahdollista, että jäsenvaltiot voivat siirtää nykyistä Eures-henkilöstöä yleisemmistä tiedotus- ja viestintätoimista Eures-verkoston yhteensaattamis-, työhönsijoitus- ja rekrytointitoimiin. Verkoston yli 900 Eures-neuvojasta pitäisi periaatteessa kaikista tulla EU:n sisäisiä työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattamisen asiantuntijoita, ja heidän kaikkien äitiäsi keskittyä rekrytointituloksiin. Yleisestä tiedotustoiminnasta voidaan odottaa tulevan vähemmän merkityksellistä, koska valtavirtaistaminen tuo tulevaisuudessa asiakkaita, ja jos yleiset tiedonedistämistoimet ovat edelleen tarpeen, niitä voidaan vähentää tai ne voidaan jättää kokonaan vähemmän erikoistuneen henkilöstön ja/tai sähköisten palvelujen hoidettavaksi. 5.3.5. Eures-verkoston hallintotapa ja työvoimapalvelujen yhteistyö Vaikutus Käyttämällä jäsennettyä raportointia ja seurantaa, johon saadaan työmarkkinatietoa työmarkkinoiden ylitarjonnasta ja puutteista, julkisilla työvoimapalveluilla ja muilla Eures-palvelujen tarjoajilla (Eures-yhteistyökumppaneilla) on tarvittavat tiedot, jotta ne voivat suunnitella yhdessä koordinoituja toimia Eures-verkostossa, esimerkiksi varmistaa, että toimet kohdennetaan sektoreille, joilla niiden vaikutukset ovat suurimmat. Yhteisellä suunnittelulla varmistetaan myös, että toisessa jäsenvaltiossa on vastaavaa tukea, esimerkiksi lähettävän maan tiettyyn EU-työntekijöiden ryhmään kohdennettuun liikkuvuuden tehostettuun tukeen vastataan vaadittavalla tuella vastaanottavassa maassa. Kustannukset Jäsenvaltioille aiheutuu alkuvaiheen kustannuksia tietojärjestelmän perustamisesta, mukaan luettuna palvelukustannukset (tiedonkeruumekanismien uudistaminen julkisissa työvoimapalveluissa ja liiketoimintaprosessien tarkistus). Mukautettuihin liiketoimintaprosesseihin, dataprotokollien tarkistukseen tai käyttöönottoon muiden kuin julkisten työvoimapalvelujen kanssa ja asianmukaisiin kuulemisprosesseihin kansallisella tasolla liittyy mahdollisesti tietotekniikka- ja koulutuskustannuksia. 5.4. Toimintavaihtoehto 4: Vaihtoehto 3 + EU:n laajuiset yhteistyökumppanuudet yksityisten työnvälityspalvelujen kanssa Vaikutukset Tällaisella EU:n tasoisella hyväksyntämekanismilla voidaan varmistaa työntekijöiden liikkuvuutta koskevien palvelujen parempi saanti kansallisista näkökohdista riippumatta. Tämä oletettavasti lisäisi Eures-palveluntarjoajien (Eures-yhteistyökumppaneiden) määrää verrattuna vaihtoehtoon, jossa uudet palveluntarjoajat hyväksytään ainoastaan jäsenvaltioiden tasolla kansallisten hyväksyntäjärjestelmien puitteissa. Eures-verkostoon kohdistuvien vaikutusten lisäksi tällä vaihtoehdolla saattaa olla kaksi laajempaa seurausta työllisyyspalvelujen markkinoihin. Komission rooliin sekä komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden väliseen suhteeseen liittyy useita kysymyksiä: Ensinnäkin riskinä on, että komission laajempi rooli vaikuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden rooliin. Toiseksi komissio olisi suoraan vastuussa hyväksyttyjen palveluntarjoajien toteuttamien toimien laadunvarmistuksesta, vaikka tällä hetkellä komission yksiköt eivät harjoita tällaista toimintaa. Kolmanneksi tulos riippuu paljon asiaan liittyvien toimijoiden, etenkin yksityisten työnvälityspalvelujen, halukkuudesta sitoutua uudenlaiseen yhteistyöhön ja tunnustaa Eures-verkostoon osallistumisesta saatavat edut sekä komission tarpeesta löytää mahdollisimman suuri yhteinen perusta kaikkien mahdollisesti asiaan liittyvien yksityisten työnvälityspalvelujen kanssa. Kustannukset Järjestelmän perustamisesta EU:n tasolle aiheutuisi suhteellisen suuret kustannukset komission henkilöstövaikutusten vuoksi. Suhteiden hoitaminen Euroopan työmarkkinoilla toimivien suurimpien yksityisten työnvälityspalvelujen kanssa on todennäköisesti toteuttamiskelpoista ilman suurempia henkilöstökustannuksia, mutta jos EU-järjestelmä valitaan suosituimmaksi vaihtoehdoksi laajemmin yksityisten työnvälityspalvelujen osalta, tämä edellyttää Eures-verkostoon liittyvän henkilöstön määrän lisäämistä. 6. Vaihtoehtojen vertailu Tavoitteet || Vaihtoehto 1: Ei toimenpiteitä. || Vaihtoehto 2: Lissabonisointi || Vaihtoehto 3: Uusi asetus || Vaihtoehto 4: Uusi asetus + EU-kumppanuussopimukset Saavutetaan Eures-portaalissa lähes täydellinen avointen työpaikkojen tarjonta niin, että työnhakijat kaikkialla Euroopassa pääsevät välittömästi tutustumaan samoihin avoimiin työpaikkoihin (...) || Tilanne pysyy ennallaan - Avointen työpaikkojen reserviin ei odoteta määrällistä kasvua vapaaehtoisia toimia lukuun ottamatta || Positiivinen + Mahdollisuus määrälliseen kasvuun avointen työpaikkojen reservissä, kun tietojen jakamista koskevia täytäntöönpanosäädöksiä otetaan käyttöön || Hyvin positiivinen ++ Vahvistettu jäsenvaltioiden velvoite saattaa kaikki avoimia työpaikkoja koskevat tiedot saataville Mahdollisuus avoimia työpaikkoja koskevien tietojen lisääntymiseen yksityisten työnvälitystoimistojen kanssa kansallisella tasolla tehtävän yhteistyön ansiosta || Erittäin positiivinen +++ Vahvistettu jäsenvaltioiden velvoite saattaa kaikki avoimia työpaikkoja koskevat tiedot saataville Mahdollisuutta suurempi varmuus avoimia työpaikkoja koskevien tietojen lisääntymisestä, kun tehdään EU-sopimuksia keskeisten yksityisten työnvälityspalvelujen kanssa koko EU:ssa (...) Kattava ansioluetteloiden reservi, josta rekisteröityneet työnantajat voivat rekrytoida || Tilanne pysyy ennallaan - Ansioluetteloiden reserviin ei odoteta määrällistä kasvua vapaaehtoisia toimia lukuun ottamatta || Positiivinen + Mahdollisuus määrälliseen kasvuun ansioluetteloiden reservissä, kun tietojen jakamista koskevia täytäntöönpanosäädöksiä otetaan käyttöön || Hyvin positiivinen ++ Jäsenvaltioiden velvoite saattaa ansioluettelot saataville Mahdollisuus toimien lisääntymiseen yksityisten työnvälitystoimistojen kanssa kansallisella tasolla tehtävän yhteistyön ansiosta || Erittäin positiivinen +++ Jäsenvaltioiden velvoite saattaa ansioluettelot saataville Mahdollisuutta suurempi varmuus toimien lisääntymisestä, kun tehdään EU-sopimuksia keskeisten yksityisten työnvälityspalvelujen kanssa koko EU:ssa Mahdollistetaan hyvä avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden automatisoitu yhteensaattaminen Eures-portaalissa jäsenvaltioiden välillä, käännökset kaikille EU-kielille sekä kansallisella ja alakohtaisella tasolla hankittujen taitojen, pätevyyksien, ammattien ja tutkintojen ymmärtäminen || Positiivinen + Mahdollisuus hyvään työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattamiseen, olettaen että useimmat elleivät kaikki jäsenvaltiot noudattavat vapaaehtoisesti ESCO-standardeja || Positiivinen + Mahdollisuus hyvään työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattamiseen, olettaen että useimmat elleivät kaikki jäsenvaltiot noudattavat vapaaehtoisesti ESCO-standardeja || Hyvin positiivinen ++ Uudella velvoitteella luokitusten liittämisestä ESCO-luokitukseen varmistetaan hyvä automaattinen yhteensaattaminen EU:n laajuisesti ja hyödytetään kaikkia jäsenvaltioita || Hyvin positiivinen ++ Uudella velvoitteella luokitusten liittämisestä ESCO-luokitukseen varmistetaan hyvä automaattinen yhteensaattaminen EU:n laajuisesti ja hyödytetään kaikkia jäsenvaltioita Asetetaan saataville perustiedot Eures-verkostosta kaikkialla unionissa kaikille työnhakijoille tai työntekijöille, jotka etsivät rekrytointiin liittyvää asiakaspalvelua, ja tarjotaan jatkuvasti kaikille kiinnostuneille pääsy Eures-verkostoon || Neutraali 0 Yksittäisten valtavirtaistamistoimien odotetaan jatkuvan kansallisten tarpeiden ja organisatoristen rakenteiden mukaisesti || Neutraali 0 Yksittäisten valtavirtaistamistoimien odotetaan jatkuvan kansallisten tarpeiden ja organisatoristen rakenteiden mukaisesti || Positiivinen + Työntekijöiden ja työnantajien yhdenvertainen kohtelu ja yhteinen EU:n laajuinen lähestymistapa perustietoihin ja siihen, kenelle pitäisi antaa pääsy Eures-verkostoon || Positiivinen + Työntekijöiden ja työnantajien yhdenvertainen kohtelu ja yhteinen EU:n laajuinen lähestymistapa perustietoihin ja siihen, kenelle pitäisi antaa pääsy Eures-verkostoon Avustetaan kaikkia yhteensaattamisesta, työnvälityksestä ja rekrytoinnista kiinnostuneita Eures-verkoston kautta || Neutraali 0 Yksittäisten toimien liikkuvuutta tukevien palvelujen tarjoamiseksi kansallisten tulkintojen mukaan odotetaan jatkuvan || Neutraali 0 Yksittäisten toimien liikkuvuutta tukevien palvelujen tarjoamiseksi kansallisten tulkintojen mukaan odotetaan jatkuvan || Positiivinen + Asiasta kiinnostuneiden työntekijöiden ja työnantajien yhdenvertainen kohtelu ja yhteinen määritelmä liikkuvuustukipalveluista, joita he voivat saada || Positiivinen + Asiasta kiinnostuneiden työntekijöiden ja työnantajien yhdenvertainen kohtelu ja yhteinen määritelmä liikkuvuustukipalveluista, joita he voivat saada Tuetaan Eures-verkoston toimintaa vaihtamalla tietoja työvoiman puutteesta ja ylitarjonnasta jäsenvaltioissa ja koordinoimalla toimia jäsenvaltioiden välillä. || Neutraali 0 Mahdollisuus käyttää perustana ohjelmasuunnittelua koskevaa yhteistä lähestymistapaa vuoden 2012 päätöksen mukaisesti || Neutraali 0 Mahdollisuus käyttää perustana ohjelmasuunnittelua koskevaa yhteistä lähestymistapaa vuoden 2012 päätöksen mukaisesti || Positiivinen + Kattavat puitteet tiedonvaihtoa ja Eures-toimien koordinointia varten || Hyvin positiivinen ++ Kattavat puitteet tiedonvaihtoa ja Eures-toimien koordinointia varten Varmuus tietojen lisääntymisestä, kun tehdään EU-kumppanuussopimuksia keskeisten yksityisten työnvälityspalvelujen kanssa koko EU:ssa Tehokkuus || 0 || + || ++ || - Komission rooliin sekä komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden väliseen suhteeseen liittyvät kysymykset Kustannukset || Ei lisäkustannuksia || Ei lisäkustannuksia || Lisäkustannuksia jäsenvaltioille ja komissiolle || Lisäkustannuksia jäsenvaltioille ja komissiolle Vain vaihtoehdoista 3 ja 4 saadaan positiivisia lisävaikutuksia. Vaihtoehdossa 4 tällaisten vaikutusten todennäköisyys on paljon suurempi, kun otetaan huomioon, miten Eures-verkosto avautuisi. Tässä vaiheessa Eures-verkoston kehittämistä Euroopan työmarkkinoiden toimintaa parantavaksi välineeksi vaihtoehdon 4 täytäntöönpanoon liittyy useita kysymyksiä, jotka koskevat komission roolia sekä komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden välistä suhdetta. Vaikka vaihtoehtoa ei voida sulkea pois tulevaisuudessa tässä tai hieman erilaisessa muodossa, pidetään järkevänä, että ensin pannaan täytäntöön kattava Eures-uudistus ja tarkastelun jälkeen arvioidaan, onko tarvetta integroidumpaan ratkaisuun. Näin ollen vaihtoehtoa 3 pidetään tehokkaimpana ja näin ollen parhaana vaihtoehtona. 7. Seuranta ja arviointi Panos-, tuotos- ja tulostietojen keruuta ja jakamista Eures-verkostossa koskevia järjestelyitä vahvistetaan. Tuotos- ja tulostietojen keruun vahvistamiseksi laaditaan joukko yhteisiä indikaattoreita, jotka lisätään nykyisiin tietolähteisiin, kuten uusia lähteitä koskevat kuukausiraportit, kuten kansallisella tasolla tehdyt kuluttajatyytyväisyyskyselyt. Julkisissa työvoimapalveluissa tapahtunutta kehitystä, mukaan luettuna nykyaikaistamista ja tehokkuutta koskevat toimet, seurataan julkisten työvoimapalvelujen verkoston toiminnan, vastavuoroisen oppimisohjelman ja julkisten työvoimapalvelujen välisen vuoropuhelun kautta. Eures-verkoston kehittäminen sisällytetään julkisiin työvoimapalveluihin, etenkin Eures-palvelujen mainstreaming-toiminnan osalta. Komissio käyttää kerättyjä tietoja ja laatii täytäntöönpanoraportin joka toinen vuosi. Uudesta asetuksesta tehdään jälkiarviointi, jossa käsitellään sen tehokkuutta, viisi vuotta sen hyväksymisen jälkeen. [1] BG, HR: Kansallisten järjestelmien ja Eures-verkoston välisen teknisen yhteentoimivuuden puute. Tilanteen korjaamiseksi ollaan toteuttamassa toimia.