EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.10.2016 COM(2016) 662 final 2016/0325(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin osallistumisesta

useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään

Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) {SWD(2016) 331 final}

{SWD(2016) 332 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Välimeren alueelle on ominaista suuri vesistressi, sillä 180 miljoonaa ihmistä kärsii vesivarojen vähyydestä tällä alueella. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmiä hoidetaan ja käytetään alueella kestävällä tavalla. Ilmastonmuutos aiheuttaa kyseisellä alueella yhä pahempaa vesipulaa, millä on huomattavia vaikutuksia maatalouteen. Suurin osa saatavilla olevasta vedestä käytetään keinokasteluun. Tämä tarkoittaa sitä, että vesipula alentaa satomääriä ja tekee niistä epäsäännöllisiä, mikä taas kohdistaa lisää painetta luonnonvaroihin ja valmiuksiin tarjota puhdasta vettä ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita alueen asukkaille. Tämä tilanne puolestaan vaikuttaa kielteisesti ravitsemukseen, terveyteen, toimeentuloon, elintasoon ja hyvinvointiin. Tällainen sosiaalinen ja taloudellinen stressi aiheuttaa huomattavaa epävakautta. Lisäksi se aiheuttaa sekä sisäistä että ulkoista muuttoliikettä, kun lukuisat viljelijäperheet muuttavat kaupunkeihin ja osa väestöstä muuttaa pois maasta, erityisesti Eurooppaan. Vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien kestämätön hoito ja käyttö Välimeren alueella johtuu useista tekijöistä, kuten poliittisesta epävakaudesta, ilmastonmuutoksesta ja nopeasta väestönkasvusta. Yksi pääasiallisista syistä tähän on se, ettei ole olemassa sellaisia yhteisiä innovatiivisia ratkaisuja, jotka olisi mukautettu alueen olosuhteisiin ja jotka olisivat helposti siirrettävissä eri puolille aluetta. Tällaisia ratkaisuja ei synny, koska Välimeren alueella tutkimukseen ja innovointiin (T&I) tehtävien investointien kokonaismäärä ei ole oikeassa suhteessa alueellisen haasteen kokoon nähden. Investointien määrä myös vaihtelee suuresti maasta toiseen. Rahoitusta ei ole suunnattu vesi- ja elintarvikeongelman ratkaisemiseen, ja asianomaisilla sidosryhmillä – esimerkiksi yksityisellä sektorilla – ei aina ole riittävän vahvoja tutkimus- ja innovointivalmiuksia. Kaiken tämän lisäksi T&I-yhteistyö unionin jäsenvaltioiden ja eteläisten ja itäisten Välimeren maiden välillä on liian hajanaista (yleensä kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvaa), jotta sillä olisi merkittäviä vaikutuksia. Tässä yhteydessä ja muuttoliikkeen osalta erityisen tärkeä ja merkityksellinen on PRIMA-aloitteen mukainen yhteinen ohjelma, jota toteutetaan siihen osallistuvien unionin ja eteläisen Välimeren valtioiden johdolla. Aloite noudattaa uuteen muuttoliikettä käsittelevään kumppanuuteen pohjautuvaa lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on tehostaa taloudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden kumppaneiden kanssa. Se osoittaa, miten tutkimuspolitiikalla voidaan toteuttaa tehokasta koordinointia hyödyntämällä kansallisia talousarvioita ja saattamalla Välimeren maat yhteen etsimään ratkaisuja yhteisiin pitkäaikaisiin ongelmiin. Ohjelman strategisena tavoitteena on kehittää yhteiset innovatiiviset ratkaisut vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmille, joita Välimeren alueella kiireellisesti tarvitaan. Tämän strategisen tavoitteen saavuttaminen tekee vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmistä entistä tehokkaampia, kustannustehokkaampia ja kestävämpiä. Tällä tavoin T&I:n avulla voitaisiin osaltaan ratkaista suurempia ravitsemukseen, terveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin liittyviä ongelmia ja viime kädessä auttaa käsittelemään laajamittaisen muuttoliikkeen suuntauksia. Näin voidaan maksimoida T&I-politiikan vipuvaikutus muuttoliikkeestä aiheutuvien haasteiden ratkaisemisessa komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa” (COM(2016) 385) mukaisesti. •Institutionaalinen tausta PRIMA-aloitteen mukaiseen yhteiseen ohjelmaan johtanut prosessi alkoi tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskevassa Euro–Välimeri-konferenssissa Barcelonassa vuonna 2012. Tavoitteena on vahvistaa Euro–Välimeri-alueen T&I-yhteistyötä osana unionin ulkopolitiikan laajempia tavoitteita eteläisen naapuruston osalta. Useat neuvoston puheenjohtajavaltiot ovat korostaneet tarvetta perustaa alueellinen kumppanuus, jonka kautta voidaan ratkaista merkittäviä yhteisiä haasteita, kuten veden saatavuus ja vesien hoito, innovointi ja institutionaalinen koordinointi. Alueellisen kumppanuuden ajatuksena on toimia yhteisvastuun sekä yhteisen edun ja hyödyn pohjalta pitkäaikaisessa jäsennellyssä kehyksessä. Kilpailukykyneuvosto, joka kokoontui 5. joulukuuta 2014, pyysi komissiota arvioimaan, oikeuttavatko tavoitteiden laajuus ja vaadittujen resurssien koko Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 185 artiklaan perustuvan unionin osallistumisen PRIMA-aloitteen mukaiseen yhteiseen ohjelmaan. Päätelmissään neuvosto vahvisti erityisesti sen, että ohjelmassa keskitytään kehittämään ja toteuttamaan innovatiivisia, integroituja ratkaisuja Välimeren alueen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien kestävää hoitoa ja käyttöä varten. Neuvosto piti tätä painopisteenä, jotta voitaisiin parantaa Välimeren alueen väestön terveyttä, hyvinvointia sekä sosiaalisia ja kulttuurillisia olosuhteita samoin kuin vauhdittaa talouskasvua. Tämän seurauksena Välimeren alueen jäsenvaltiot ja kolmannet maat toimittivat komissiolle joulukuussa 2014 ehdotuksen osallistumisesta PRIMA-aloitteen mukaiseen yhteiseen ohjelmaan. Kilpailukykyneuvoston päätelmien perusteella ja ehdotuksen virallisen toimittamisen jälkeen tutkimuksesta, tieteestä ja innovoinnista vastaava komission jäsen Carlos Moedas pyysi komission yksiköitä valmistelemaan vaikutustenarvioinnin käytettävissä olevista poliittisista vaihtoehdoista, SEUT-sopimuksen 185 artiklan oikeusperustaan perustuva aloite mukaan luettuna. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa PRIMA-aloitteen mukainen yhteinen ohjelma sopii institutionaaliseen kehykseen, jossa korkeimmalla poliittisella tasolla on korostettu tarvetta vahvistaa unionin yhteistyötä eteläisten Välimeren maiden kanssa vesivaroja ja elintarvikejärjestelmiä koskevilla keskeisillä aloilla sekä niihin liittyvillä aloilla. PRIMA ankkuroi keskeiset alueelliset T&I-haasteet laajempiin sosioekonomisiin ja geopoliittisiin tavoitteisiin. Sen on tarkoitus täydentää viimeaikaisia asiaan liittyviä institutionaalisia toimia, joita on toteutettu muilla unionin politiikan aloilla kuin T&I:n alalla. Ne luetellaan jäljempänä. a) vesidiplomatia (22. heinäkuuta 2013 päivätyt ulkoasianneuvoston päätelmät)

Ilmastonmuutoksesta sekä väestökehityksestä ja taloudellisesta kehityksestä aiheutuvat vaikutukset samoin kuin veden laatuun, saatavuuteen sekä hoitoon ja käyttöön liittyvä stressi ovat keskeisiä turvallisuushaasteita, jotka todennäköisesti aiheuttavat veden saantiin liittyviä jännitteitä ja konflikteja. Tässä yhteydessä unionilla on merkittävä asema, kun se tukee vesidiplomatiaa eri puolilla maailmaa sekä valtioiden rajojen yli ulottuvien Euroopan vesistöjen osalta – se myös edistää vesialoitteita EU:n naapurimaiden ja muiden sellaisten maiden kanssa, jotka on mainittu vedensaannin varmistamista koskevassa EU:n kartoituksessa. b) Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) uudelleentarkastelu (14. joulukuuta 2015 päivätyt ulkoasianneuvoston päätelmät) Neuvosto piti ENP:n uudelleentarkastelua unionin keskeisenä poliittisena painopisteenä tulevina vuosina. Siihen kuuluu T&I:n ratkaiseva rooli naapuruston sosioekonomisessa kehityksessä, ja sen kautta autetaan naapurimaita uudenaikaistamaan ja monipuolistamaan talouttaan helpottamalla niiden osallistumista EU:n aloitteisiin. c) kestävän kehityksen tavoitteet (26. toukokuuta 2015 päivätyt ulkoasianneuvoston päätelmät) Tähän liittyvät Horisontti 2020:n sitoumus tukea kestävää kehitystä sekä unionin sisällä että kansainvälisten kumppanien kanssa sekä tarve edistää tiedettä, teknologiaa ja innovointia osana vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevaa lähestymistapaa köyhyyden poistamisessa ja kestävän kehityksen edistämisessä. d) muuttoliike (12. lokakuuta 2015 ja 17.–18. maaliskuuta 2016 päivätyt ulkoasianneuvoston päätelmät) Kyseisissä neuvoston päätelmissä todetaan, että muuttoliikekriisiä EU:n naapurustossa ja muissa maissa pahentavat köyhyys, heikko sosioekonominen kehitys ja ihmisoikeusloukkaukset ja että tarvitaan vahva EU:n ulkoinen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka. Neuvosto myös uusi sitoumuksensa ottaa käyttöön kaikki välineet ja menettelyt, jotta voidaan puuttua muuttovirtojen perimmäisiin syihin, erityisesti heikkoihin sosioekonomisiin olosuhteisiin ja ilmastonmuutokseen. e) eurooppalainen ilmastodiplomatia 21. osapuolikonferenssin (COP 21) jälkeen (15. helmikuuta 2016 päivätyt ulkoasianneuvoston päätelmät) Ilmastodiplomatian yhteydessä neuvosto viittaa ilmastodiplomatiaa koskevan toimintasuunnitelman kehittämiseen. Siihen kuuluisi toimenpiteitä, joissa keskitytään ilmastonmuutoksen, luonnonvarojen (myös veden), vaurauden, vakauden ja muuttoliikkeen välisiin yhteyksiin. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tavoitteet ovat sopusoinnussa ongelman määrittelyn kanssa, kattavat asiaan liittyvät T&I-haasteet sekä varmistavat vuorovaikutuksen Euroopan, Välimeren alueen ja globaalin politiikan kanssa. PRIMA muun muassa noudattaa äskettäistä komission tiedonantoa ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa” (COM(2016) 385). Sen lähtökohtana on puuttua muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiin syihin ja ottaa mukaan kaikki EU:n politiikat (mm. koulutus, tutkimus, ilmastonmuutos, energia, ympäristö ja maatalous). Lisäksi siinä suositellaan uusia kehitysyhteistyön malleja, joissa yksityissektori on mukana, innovatiivisia rahoitusmekanismeja sekä investointeja pk-yrityksiin ja kestäviin infrastruktuureihin. Horisontti 2020:ssa kahdeksi ensisijaiseksi yhteiskunnalliseksi haasteeksi, joihin vastataan tukemalla T&I-investointeja, on jo määritetty seuraavat: ”ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet” ja ”elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, merien ja merenkulun sekä sisävesien tutkimus ja biotalous”. Siinä todetaan lisäksi, että näiden haasteiden ratkaisemiseen tarkoitettua T&I-toimintaa olisi toteutettava EU:n tasolla sekä myös EU:n ulkopuolella, kun otetaan huomioon ilmaston ja ympäristön rajat ylittävä ja maailmanlaajuinen luonne, niiden mittakaava ja monimutkaisuus sekä elintarvikkeiden ja maatalouden toimitusketjun kansainvälinen ulottuvuus. Välimeren alueen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmiin liittyvät T&I-tavoitteet näyttävät olevan yhdenmukaisia seuraavien aloitteiden kanssa ja niiden kannalta merkityksellisiä: • vuoden 2015 jälkeinen kehitysohjelma ja kestävän kehityksen tavoitteet • marraskuussa 1995 Euro–Välimeri-alueen ulkoasianministereiden aloitteesta käynnistetty Barcelonan prosessi ja siihen liittyvä tiedonanto ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” (KOM(2008) 319), jolla perustettiin monenvälinen kumppanuus, jossa keskitytään alueellisiin ja rajat ylittäviin hankkeisiin • tiedonanto ”EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistaminen ja keskittäminen: strateginen lähestymistapa” (COM(2012) 497), jonka pohjalta keskitytään edistämään integroitumista – tai lähentämistä – eurooppalaiseen tutkimusalueeseen (ERA) naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden osalta. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta PRIMA-ohjelmaa koskeva ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 185 artiklaan. Tämän välineen avulla EU voi monivuotista puiteohjelmaa täytäntöön pantaessa määrätä yhteisymmärryksessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskee, osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

PRIMA on yhteinen ohjelma, joka pohjautuu osallistuvien jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kansallisiin ohjelmiin ja toimiin ja koostuu niistä, ja lisäksi siihen kuuluvat EU:n tuki ja osallistuminen. Komission ehdotuksessa Horisontti 2020 -puiteohjelmaksi esitetään, että unioni osallistuisi PRIMA-ohjelmaan SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti. Se on EU:n kannalta tarkoituksenmukainen väline aloitteen tukemiseen, sillä se mahdollistaa sekä kansallisten tutkimusohjelmien koordinoinnin että EU:n osallistumisen yhteiseen ohjelmaan. Kansalliset, kahdenväliset ja valtioiden väliset ohjelmat, joita on tähän mennessä käytetty edistämään vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmiin liittyvää tutkimusta ja innovointia, eivät ole osoittautuneet riittäviksi keinoiksi ratkaista rajat ylittäviä kysymyksiä ja houkutella lisää julkisia ja yksityisiä investointeja. Tämän lisäksi vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmiin liittyvät haasteet ovat Välimeren alueella monitahoisia, toisiinsa liittyviä, valtioiden välisiä ja monialaisia. Ne edellyttävät monitieteellistä tutkimusta ja integroituja ratkaisuja, joihin sisältyy innovointia. Myös muut tekijät, kuten maaseutuyhteisöjen sosiaalinen käyttäytyminen, taloudelliset rajoitteet tai oikeudellisten ja institutionaalisten kehysten vakaus, voivat vaikuttaa tarkoituksenmukaisimpien toimenpiteiden käyttöönottoon. Yksittäisen maan olisi hyvin vaikea ratkaista näin monitahoisia haasteita. Samankaltaisista 185 artiklan mukaisista aloitteista saadut kokemukset osoittavat, että unionin tason toiminnalla voidaan saada aikaan hyvin koordinoitu ja yhdennetty ohjelma, sillä näin a) saadaan riittävä mittakaava, kattavuus ja resurssien kriittinen massa b) voimistetaan vipuvaikutuksia ja vaikutetaan EU:n ulkoisiin politiikkoihin ja muuttoliikkeeseen c) edistetään maailmanlaajuista yhteistyötä ja autetaan Etelä-Euroopan naapurustoa. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus ei mene pidemmälle kuin on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Unionin osallistuminen PRIMA-ohjelmaan tapahtuu SEUT-sopimuksessa määrätyn toimivallan rajoissa. Unioni ainoastaan edistää ja tukee, myös taloudellisesti, osallistujavaltioita PRIMA-ohjelman tavoitteiden täyttämisessä. Osallistujavaltioiden on tehtävä yhteistyötä, jotta ne voivat paremmin koordinoida, mukauttaa ja integroida asiaankuuluvat kansalliset ohjelmat tai toiminnot ja kehittää yhteisen pitkän aikavälin strategisen tutkimussuunnitelman. Katso myös vaikutustenarviointiraportti, kohta 6.5. •Sääntelytavan valinta Sidosryhmien kuulemisista sekä vaikutustenarviointiin sisältyvien vaihtoehtojen analyysistä ja vertailusta tehdyt johtopäätökset ovat osoittaneet, että SEUT-sopimuksen 185 artikla on tarkoituksenmukaisin keino saavuttaa PRIMA-ohjelman tavoitteet. Myös osallistujavaltiot ovat valinneet SEUT-sopimuksen 185 artiklan. SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukainen aloite on tehokkain ja vaikuttavin toimintamuoto PRIMA-ohjelman strategisten ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi. SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisella aloitteella on todennäköisesti suurin kokonaisvipuvaikutus muihin välineisiin verrattuna vakaalla, pitkäaikaisella ja yhdennetyllä tavalla. Lisäksi SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukainen aloite mahdollistaisi entistä tasaveroisemman suhteen kehittymisen naapurimaiden kanssa. Unioni ja asianomaiset maat määrittävät yhdessä keskinäiset painopisteensä ja siirtyvät uuteen yhteistyövaiheeseen Euroopan naapuruuspolitiikan painopisteiden mukaisesti. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Kaksi tärkeintä kuulemista järjestettiin osana PRIMA-ohjelman vaikutustenarviointia: • verkossa järjestetty 12 viikkoa kestänyt julkinen kuuleminen 1. helmikuuta–24. huhtikuuta 2016 • sidosryhmätapahtuma Maltassa 17. maaliskuuta 2016.

Eurooppalaiset ja eteläisen Välimeren maiden eri sidosryhmät tutkimuksen, tieteen, teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan piiristä esittivät näkemyksiään. Ehdotusta laadittaessa on otettu täysimääräisesti huomioon saadut runsaslukuiset kannanotot ja palautteet. Kuullut sidosryhmät kannattivat laajalti 185 artiklan vaihtoehtoa. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Välimeren maiden jäsenvaltioiden, muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden asiantuntijoista perustettiin ulkopuolisten asiantuntijoiden ryhmä, jäljempänä ’PRIMA-asiantuntijaryhmä’, jonka tehtävänä oli avustaa vaikutustenarvioinnissa. Ryhmän havaintoja verrattiin muista lähteistä (esimerkiksi komission yksiköiden tekemä aineistokatsaus ja verkossa järjestetyn julkisen kuulemisen tulokset) tehtyihin havaintoihin, ja ne otettiin huomioon vaikutustenarvioinnissa. •Vaikutustenarviointi Vaikutustenarvioinnin aikana määritettiin erilaisia mahdollisia toimintavaihtoehtoja, jotka erosivat toisistaan laajuuden, maantieteellisen kattavuuden ja käytetyn välineen tyypin suhteen. Kaikkia näitä vaihtoehtoja tarkasteltiin käyttäen paremman sääntelyn välineistön välinettä 14. Tällä perusteella valittiin seuraavat toimintavaihtoehdot: Vaihtoehto 0: Toiminnan säilyttäminen ennallaan – perusskenaario – Horisontti 2020 puiteohjelmasta annetaan tukea edelleen yleisesti vesi- ja elintarvikeasioissa tapauskohtaisesti. On epätodennäköistä, että käynnistettäisiin erityisiä aloitteita, joiden tarkoituksena on integroida Välimeren alueen T&I-järjestelmät. Yksittäiset toimet kestäisivät yleensä kolmesta neljään vuotta, ja niiden vaikutukset olisivat rajalliset. Vaihtoehto 1: ERA-NET-yhteisrahoitustoimi – Horisontti 2020 -puiteohjelman pääasiallisena toimintana on toteuttaa kunkin toimen osalta yksi yhteisrahoitettu yhteinen ehdotuspyyntö, minkä tuloksena rahoitetaan valtioiden välistä tutkimusta ja/tai innovointihankkeita. Yksittäiset toimet kestäisivät yleensä viisi vuotta. Tämä vaihtoehto sisältäisi joukon ERA-NET-yhteisrahoitustoimia, joiden kesto on rajoitettu Horisontti 2020 -puiteohjelman jäljellä olevaan toimintakauteen. Sen avulla ei voitaisi puuttua olennaisesti innovaatioulottuvuuteen, sillä kansalliset ohjelmat, jotka olisivat mukana yhteistyössä ja joiden kautta toimia koordinoitaisiin, keskittyvät pääasiassa julkisten tutkimusorganisaatioiden tekemään tutkimustoimintaan. Vaihtoehdon 1 ei oleteta yhdistävän kansallisia rahoitusohjelmia yhteiseksi strategiseksi tutkimusohjelmaksi. Vaihtoehto 2: SEUT-sopimuksen 185 artiklaan perustuva PRIMA-aloitteen mukainen yhteinen ohjelma – Näin EU voi säätää osallistumisestaan useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin, myös osallistumisestaan tällaisten ohjelmien täytäntöönpanoa varten luotuihin rakenteisiin. Horisontti 2020 puiteohjelmasta annetun asetuksen 26 artiklassa täsmennetään SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisen aloitteen yksilöintiin ja ehdottamiseen liittyvät edellytykset ja kriteerit. Yhtenä kriteerinä on, että komissio voi ehdottaa 185 artiklan mukaisia aloitteita ainoastaan silloin, kun tarvitaan erityistä täytäntöönpanorakennetta ja osallistujavaltiot ovat ilmaisseet tiukan sitoutumisensa entistä tiiviimpään integrointiin tieteellisellä, hallinto- ja rahoitustasolla. Tässä vaihtoehdossa luodaan kattava strateginen tutkimussuunnitelma ja toteutetaan se kokonaisuudessaan moninaisilla rajat ylittävillä ehdotuspyynnöillä, jotka ovat useiden osallistujavaltioiden toteuttamia ja jotka pannaan täytäntöön erityisen täytäntöönpanorakenteen kautta, jäljempänä ’erityisen täytäntöönpanorakenteen rahoituselin’. Tämä on yleensä pitkäaikainen sitoumus (kymmenen vuotta). Unioni myöntäisi rahoitustukea, joka vastaa kansallisia investointeja. Tämä vaihtoehto on paras erityisten ja yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja useiden pilotti- ja esittelyhankkeiden toteuttamiseksi strategisesti tärkeillä aloilla, jotka liittyvät vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmiin. Siinä otetaan täysimääräisesti huomioon kaikki saadut kokemukset – unionin rahoitusosuuden hallinnoinnista, aikaansaaduista vaikutuksista jne. – aiempien ja parhaillaan käynnissä olevien 185 artiklan mukaisten aloitteiden täytäntöönpanosta. Sen tarkoituksena on lisäksi varmistaa moitteeton varainhoito ja suojella unionin taloudellisia etuja asianmukaisilla ennakkotarkastuksilla, taloudellisella raportoinnilla ja jälkikäteen tehtävällä tarkistuksella. Kyseisiä vaihtoehtoja verrattiin toisiinsa ottaen huomioon niiden todennäköiset vaikutukset; vertailukohtana käytettiin perusskenaariota ja sovelletut kriteerit olivat seuraavat: vaikuttavuus: ehdotettujen vaihtoehtojen olisi parannettava Välimeren alueen T&I-kehystä vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien alalla tehokkuus: ehdotetuilla vaihtoehdoilla olisi saavutettava vaikutukset suurimmalla kustannus-hyötysuhteella johdonmukaisuus suhteessa muuhun politiikkaan: ehdotettujen vaihtoehtojen olisi oltava johdonmukaisia suhteessa EU:n ja kansallisiin T&I-politiikkoihin ja ohjelmiin sekä kansainvälisiin koordinointi- ja yhteistyöpolitiikkoihin. Aikaisemmat ja parhaillaan käynnissä olevat SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaiset aloitteet osoittavat, että tällaisilla aloitteilla on todennäköisesti voimakas kansallisia julkisia varoja koskeva vipuvaikutus vakaalla, pitkäaikaisella ja yhdennetyllä tavalla, mikä auttaa saamaan aikaan toivotun strukturoivan vaikutuksen kansallisiin T&I-politiikkoihin ja ohjelmiin ja integroimaan ne laatimaan vakaita, pitkäaikaisia, yhteisiä strategisia tutkimussuunnitelmia, joissa toimien mittakaava ja kattavuus ovat asianmukaiset tukemaan kansallisten T&I-ohjelmien mukauttamista mahdollistamaan kumppanimaiden tasavertaisen osallistumisen mahdollistamaan erityyppisten sidosryhmien, sekä julkisten että yksityisten, rakenteellisen osallistumisen, jolloin ne voivat yhdistää ja hyödyntää tietämystään ja rahoitusvarojaan

vahvistamaan T&I-valmiuksia kestävällä tavalla. •Perusoikeudet Aloite noudattaa EU:n perusoikeuskirjan ympäristönsuojelua koskevaa 37 artiklaa: ”Ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen on sisällytettävä unionin politiikkoihin ja varmistettava kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti.” 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tähän päätösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä esitetään ohjeelliset talousarviovaikutukset. EU:n rahoitusosuus on enintään 200 miljoonaa euroa EFTAn määrärahat mukaan luettuina. Määrärahat on esitetty käypinä hintoina. EU:n osuus suoritetaan osana tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” täytäntöönpanoa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastosta: –Yhteiskunnallinen haaste 2: Maatalouteen liittyvä tutkimus ja innovointi – Turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden riittävän saannin varmistaminen. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosastosta: –Yhteiskunnallinen haaste 2: Elintarviketurva, kestävä maatalous ja metsätalous, merien, merenkulun ja sisävesien tutkimus, biotalous –Yhteiskunnallinen haaste 5: Ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet –Teollisuuden johtoasema. EU:n rahoitusosuus hallinnollisista kustannuksista on enintään 5 prosenttia. Tämä vastaa 10:tä miljoonaa euroa. EU:n rahoitusosuutta hallinnoi PRIMA-täytäntöönpanorakenne, jäljempänä ’PRIMA-IS’ (EU:n varojen epäsuora hallinnointi). Ennen hallinnoinnin siirtämistä ja varojen siirtoa on PRIMA-IS arvioitava etukäteen varainhoitoasetuksen 61 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti, jotta voidaan arvioida sen kyky suoriutua ohjelman täytäntöönpanosta. Tähän kuuluvat EU:n rahoitusosuuden vastaanotto, jakaminen ja seuranta EU:n talousarvion epäsuoran hallinnoinnin puitteissa. Annettavalla päätöksellä sekä komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävällä valtuutussopimuksella varmistetaan EU:n taloudellisten etujen suojaaminen. Riski maksujen suorittamatta jättämisestä katetaan rahoitustakuilla, jotka osallistujavaltioiden on annettava hyvissä ajoin ja viimeistään ennen valtuutussopimuksen allekirjoittamista. Osallistujavaltiot ja EU tekevät PRIMAn rahoittamisesta up front -ennakkositoumuksia. EU:n 200 miljoonan euron sitoumus nykyisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä käytetään pääosin PRIMA-IS:n järjestämistä ehdotuspyynnöistä seuraavien epäsuorien toimien rahoittamiseen. Näin katetaan kaikkiaan seitsemän vuotuista työsuunnitelmaa (2018–2024). Komissio tekee vuonna 2020 viimeisen sitoumuksensa, jota käytetään vuosien 2020–2024 ehdotuspyynnöistä seuraavien hankkeiden rahoittamiseen. Osallistujavaltiot ilmoittavat vuotuisessa työsuunnitelmassa kansallisista ohjelmista rahoitettavan toimintansa sekä tähän toimintaan kohdennetut määrärahansa. Osallistujavaltioille on tiedotettu tarpeesta tehdä huomattavia sitoumuksia jo ohjelman täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina ja toteuttaa aloitetta etupainotteisesti, jotta voidaan tasapainottaa vahvaa etukäteissitoumusta unionin talousarviosta. EU:n kuhunkin vuotuiseen työsuunnitelmaan myöntämä rahoitusosuus ei ylitä osallistujavaltioiden tekemää työsuunnitelmaan liittyvää sitoumusta. Näin taataan tasapaino EU:n rahoitusosuuden ja osallistujavaltioiden vastaavien rahoitusosuuksien välillä. Tämän ansiosta on mahdollista vähentää EU:n sitoumusta, jos osallistujavaltiot eivät tee odotettua sitoumusta.

Lisäksi säädösehdotuksessa on asetettu EU:n rahoitusosuuden edellytykseksi komission tekemä arviointi osallistujavaltioiden kahden ensimmäisen vuotuisen työsuunnitelman puitteissa tekemistä sitoumuksista. Tämän arvioinnin jälkeen EU:n rahoituksen enimmäismäärää voidaan tarkastella uudelleen EU:n rahoitusosuuden lopettamiseen, pienentämiseen tai keskeyttämiseen liittyvien sovellettavien suojatoimien mukaisesti. Jos nimittäin osallistujavaltiot eivät maksa osuuttaan PRIMAn rahoituksesta tai maksavat sen osittain tai myöhässä, komissio voi lopettaa unionin rahoituksen, pienentää unionin rahoitusosuutta tai keskeyttää sen maksamisen ottaen huomioon osallistujavaltioiden PRIMAn täytäntöönpanoon osoittaman rahoituksen määrän. 5.LISÄTIEDOT •Vuotuiset työsuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt PRIMAn vuotuiset työsuunnitelmat varmistavat johdonmukaisuuden ja yhteensovittamisen kaikkien toimien välillä ja toimien suuntautumisen PRIMAn toiminnallisten sekä erityis- ja yleistavoitteiden saavuttamiseen. Vuotuinen työsuunnitelma, joka edellyttää komission hyväksyntää, sisältää seuraavaa: – Rajat ylittävät ehdotuspyynnöt, joiden rahoitus saadaan PRIMA-IS:ltä. Tähän sisältyy EU:n rahoitusosuus Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumissääntöjen mukaisesti; – Toimet, joita rahoittavat ainoastaan osallistujavaltiot ja joiden osalta otetaan huomioon vastaava unionin rahoitusosuus tietyin edellytyksin. Nämä toimet sisällytetään vuotuiseen työohjelmaan sen jälkeen, kun PRIMA-aloitteen mukaisen yhteisen ohjelman tavoitteiden perusteella tehtävässä toimien ulkopuolisessa arvioinnissa, joka suoritetaan kansainvälisenä vertaisarviointina, on päädytty niitä puoltavaan tulokseen. Ne toteutetaan noudattaen yhteisiä periaatteita, joista osallistujavaltiot ja komissio sopivat. Näihin toimiin kuuluvat osallistujavaltioiden väliset pyynnöt, jotka liittyvät rajat ylittäviä hankkeita koskeviin ohjelmiin ja joiden järjestämisestä vastaa PRIMA-IS (mukaan lukien ehdotusten arviointi). Toimissa olisi keskityttävä entistä enemmän myös korkeampaan teknologisen valmiuden tasoon siten kuin Horisontti 2020 -työohjelmien yleisissä liitteissä on määritelty. PRIMA-IS:n vuotuinen raportointi kattaa molemmat osa-alueet. Näin komission yksiköt voivat toteuttaa tiivistä seurantaa. On myös helpompi toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä, muun muassa pienentää EU:n sitoumuksia yksittäisten vuotuisten työsuunnitelmien osalta, jos osallistujavaltiot eivät noudata toimien täytäntöönpanossa tarvittavaa sitoumuksen tasoa, joka vastaisi EU:n sitoumusta. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto on hyväksynyt vakiomuotoisia valvontajärjestelyjä SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisten aloitteiden osalta. Näitä järjestelyjä sovelletaan myös PRIMA-aloitteen mukaiseen yhteiseen ohjelmaan. Niiden vaikuttavuutta olisi arvioitava sekä ohjelman tasolla (keskittyen siihen, onko kokonaistavoitteet saavutettu) että kansallisella tasolla (keskittyen yksittäisten maiden tavoitteisiin). Seuranta- ja tarkastusmekanismeihin liittyvät komission yksiköiden, PRIMA-IS:n ja osallistujavaltioiden vastuut on selkeästi eroteltu perussäädöksessä. Niitä kehitellään edelleen komission ja PRIMA-IS:n välisessä valtuutussopimuksessa. Väliarviointi ja riippumaton loppuarviointi ovat suunnitteilla. Komissio varmistaa myös, että kaikki toimet, jotka toteutetaan ja joita tuetaan osana aloitetta, noudattavat EU:n perusoikeuskirjaa. •Poikkeukset Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumissäännöistä Lähestymistapa, joka on valittu 185 artiklan mukaista PRIMA-vaihtoehtoa varten, edellyttää vain vähäisiä poikkeuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumissäännöistä. Jotta varmistetaan tasapainoinen perusosallistuminen epäsuoriin toimiin pohjoisten ja eteläisten valtioiden kesken, osallistujien vähimmäismäärän olisi asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä poiketen oltava kolme oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri osallistujavaltioon ja joista yksi on sijoittautunut jäsenvaltioon tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan ja yksi kolmanteen maahan, joka joko on tai ei ole assosioitunut Horisontti 2020 -puiteohjelmaan. Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 3 kohdassa säädetystä poikkeaminen on tarpeen sen varmistamiseksi, että vähimmäisedellytykset, jotka koskevat mahdollisuutta osallistua epäsuoriin toimiin ja joissa vähimmäisedellytyksenä on yhden oikeussubjektin osallistuminen, eivät ole syrjiviä PRIMAssa osallistujavaltioina mukana oleviin kolmansiin maihin sijoittautuneita oikeussubjekteja kohtaan. Tämä koskisi vain poikkeustapausta, jossa vuotuiseen työsuunnitelmaan kuuluviin ehdotuspyyntöihin sisältyy sellaisia toimia, joissa on vain yksi avustuksen saaja, ja edellyttäisi komission hyväksyntää. Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 12 artiklassa säädettyä koskevat poikkeukset ovat tarpeen yhteistyön laajentamiseksi muiden oikeussubjektien kuin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa PRIMA-IS:n käynnistämien yhteisten ehdotuspyyntöjen kautta. 2016/0325 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin osallistumisesta

useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään

Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 185 artiklan ja 188 artiklan toisen kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Komissio korosti 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” tarvetta luoda osaamiseen ja innovointiin tehtäville investoinneille suotuisat olosuhteet, jotta unionissa voidaan saada aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat hyväksyneet kyseisen strategian. (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 perustettiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Horisontti 2020” (2014–2020), jäljempänä ’Horisontti 2020’. Horisontti 2020:n tavoitteena on vaikuttaa entistä voimakkaammin tutkimukseen ja innovointiin vahvistamalla julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia, esimerkiksi siten, että unioni osallistuu useiden jäsenvaltioiden alulle panemiin ohjelmiin. (3)Julkisen sektorin sisäisillä kumppanuuksilla olisi pyrittävä kehittämään tiiviimpiä synergiaetuja, lisäämään koordinointia ja välttämään tarpeetonta päällekkäisyyttä kansainvälisissä, kansallisissa, alueellisissa ja unionin tutkimusohjelmissa sekä noudattamaan täysin Horisontti 2020 -puiteohjelman yleisiä periaatteita, etenkin avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen liittyviä. (4)Asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 on määritetty kahdeksi ensisijaiseksi yhteiskunnalliseksi haasteeksi, joihin vastataan tukemalla investointeja tutkimukseen ja innovointiin, seuraavat: ”ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet” ja ”elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, merien ja merenkulun sekä sisävesien tutkimus ja biotalous”. Lisäksi asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 todetaan, että näiden haasteiden ratkaisemiseen tarkoitettuja tutkimus- ja innovointitoimia olisi toteutettava EU:n tasolla samoin kuin EU:n ulkopuolella, kun otetaan huomioon ilmaston ja ympäristön rajat ylittävä ja maailmanlaajuinen luonne, niiden mittakaava ja monimutkaisuus sekä elintarvikkeiden ja maatalouden toimitusketjun kansainvälinen ulottuvuus. (5)Asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 todetaan, että kansainvälinen yhteistyö kolmansien maiden kanssa on tarpeen, jotta voidaan ratkoa tehokkaasti yhteisiä haasteita. Tutkimuksen ja innovoinnin alalla tehtävä kansainvälinen yhteistyö on yksi keskeinen näkökohta unionin kansainvälisissä sitoumuksissa, ja sillä on tärkeä asema unionin kumppanuudessa naapuruusmaiden kanssa. Tämä yhteistyö noudattaa Euroopan naapuruuspolitiikassa toteutettavaa lähestymistapaa, jossa eritellään yhteistyön taso kunkin naapuruusmaan kanssa sen perusteella, mikä on niiden sitoutuminen unionia kohtaan. (6)Komissio tähdensi 7 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan tiedonannossa, joka koski Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvaa uutta kumppanuuskehystä kolmansien maiden kanssa, että on tarpeen saada mukaan kaikki politiikat, myös tutkimus ja innovointi, jotta voidaan puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin uudella yhteistyömallilla, jossa on mukana yksityisiä sijoittajia, jossa rajallisia talousarviovaroja saadaan kasvatettua vipuvaikutuksen kautta ja jossa keskitytään pk-yrityksiin ja kestävään infrastruktuuriin. (7)Välimeren alueen maista koostuva 19 maan ryhmä toimitti 23 päivänä joulukuuta 2014 komissiolle ehdotuksen Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuutta (PRIMA) koskevasta yhteisestä ohjelma-aloitteesta. Näistä maista 14 on päättänyt panna yhdessä alulle PRIMA-aloitteen sitoutumalla osallistumaan sen rahoitukseen: unionin jäsenvaltiot Kypros, Tšekin tasavalta, Ranska, Kreikka, Italia, Luxemburg, Malta, Portugali ja Espanja; Horisontti 2020:een assosioituneet kolmannet maat Israel ja Tunisia; Horisontti 2020:een assosioitumattomat kolmannet maat Egypti, Libanon ja Marokko. (8)PRIMAn tarkoituksena on toteuttaa yhteinen ohjelma, jolla kehitetään ja hyväksytään innovatiivisia, integroituja ratkaisuja Välimeren alueen elintarviketuotannon ja vesihuollon tehokkuuden, turvan, turvallisuuden ja kestävyyden parantamiseksi. PRIMAn avulla pyritään edistämään äskettäin sovittujen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista sekä tulevaa EU:n kestävän kehityksen strategiaa. (9)Jotta voidaan varmistaa Horisontti 2020:een assosioitumattomien kolmansien maiden eli Egyptin, Libanonin ja Marokon osallistuminen PRIMAan, olisi tehtävä unionin ja näiden kolmansien maiden välisiä kansainvälisiä sopimuksia maiden sisällyttämiseksi tällä päätöksellä perustettuun oikeudelliseen järjestelmään. (10)Ottaen huomioon Horisontti 2020:n tavoitteet olisi minkä tahansa muun jäsenvaltion ja Horisontti 2020:een assosioituneen kolmannen maan voitava osallistua PRIMAan, jos se sitoutuu osallistumaan PRIMAn rahoitukseen. (11)Jotta PRIMAn tavoitteet voitaisiin saavuttaa, minkä tahansa muun Horisontti 2020:een assosioitumattoman kolmannen maan, erityisesti eteläisten Välimeren maiden, osallistumisen olisi oltava mahdollista, jos maa sitoutuu osallistumaan PRIMA:n rahoitukseen ja jos PRIMA-IS hyväksyy sen osallistumisen. Maan osallistumisesta olisi myös määrättävä kyseisen maan ja unionin välillä tehdyssä asiaankuuluvassa kansainvälisessä sopimuksessa. (12)PRIMAn yhteisen toteuttamisen varmistamiseksi olisi perustettava täytäntöönpanorakenne, jäljempänä ’PRIMA-IS’. PRIMA-IS:n olisi toimittava unionin rahoitusosuuden vastaanottajana, ja sen olisi varmistettava PRIMAn tehokas täytäntöönpano. (13)Unionin rahoitusosuuden edellytyksenä olisi oltava, että osallistujavaltiot antavat viralliset sitoumukset osallistumisestaan PRIMAn rahoitukseen ja että ne täyttävät kyseiset sitoumukset tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. Osallistujavaltioille olisi tarjottava joustavuutta siten, että ne voisivat vaihtoehtoisesti antaa rahoitusta PRIMA-IS:lle epäsuorien toimien rahoittamiseksi, jolloin saavutetaan tiivis taloudellinen integraatio. Lisäksi osallistujavaltioiden olisi tuettava rahoituksella tai luontoissuorituksin toimia, jotka toteutetaan ilman unionin tukea. Ajanjakso, jonka aikana osallistujavaltioiden on annettava tukensa, olisi määriteltävä selkeästi. (14)Horisontti 2020:n rahoituksesta PRIMAan kohdennettavalle unionin rahoitusosuudelle olisi asetettava enimmäismäärä. Unionin rahoitusosuuden olisi tämän enimmäismäärän puitteissa oltava PRIMAn osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien suuruinen, jotta vipuvaikutus olisi suuri ja osallistujavaltioiden ohjelmat olisivat tiiviimmin integroituja. Olisi oltava mahdollista käyttää rajoitettu osa unionin rahoitusosuudesta PRIMA-IS:n hallinnollisten kulujen kattamiseen. (15)Jotta vältettäisiin PRIMAn täytäntöönpanon pitkittyminen, viimeisten toimien, myös viimeisten ehdotuspyyntöjen, käynnistämiselle olisi asetettava määräaika. (16)PRIMAn toimien olisi oltava Horisontti 2020:n tavoitteiden ja tutkimus- ja innovointipainopisteiden sekä asetuksen (EU) N:o 1291/2013 26 artiklassa vahvistettujen yleisten periaatteiden ja edellytysten mukaisia. PRIMAssa olisi teknologista tutkimusta, tuotekehitystä ja demonstraatiota koskevien toimien luokittelussa otettava huomioon teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät.

(17)Jotta PRIMAn tavoitteet voitaisiin saavuttaa, PRIMA-IS:n olisi annettava taloudellista tukea pääasiassa avustuksina PRIMA-IS:n rahoittamiin toimiin osallistuville. Nämä toimet olisi valittava avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella PRIMA-IS:n vastuulla. (18)PRIMA-IS:n hallinnoimat ehdotuspyynnöt olisi myös julkaistava keskitetyssä osallistujaportaalissa sekä Horisontti 2020:n mukaisissa muissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä, joita komissio hallinnoi. (19)Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012. (20)Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi komissiolla olisi oltava oikeus pienentää unionin rahoitusosuutta tai keskeyttää tai lopettaa sen maksaminen, jos PRIMAa toteutetaan epäasianmukaisesti, puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä tai jos osallistujavaltiot eivät osallistu PRIMAn rahoittamiseen tai osallistuvat siihen puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä. (21)PRIMA-IS:stä rahoitettuihin epäsuoriin toimiin osallistumista säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1290/2013. PRIMAn erityisten toimintatarpeiden vuoksi on kuitenkin tarpeen säätää poikkeuksista kyseisen asetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (22)Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 9 artiklan 3 kohdassa säädetystä poikkeaminen mukauttamalla vähimmäisedellytyksiä, jotka koskevat mahdollisuutta osallistua epäsuoriin toimiin, on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon PRIMAn maantieteellisestä soveltamisalasta johtuvat erityispiirteet. Jotta varmistetaan tasapainoinen perusosallistuminen epäsuoriin toimiin pohjoisten ja eteläisten valtioiden kesken, osallistujien vähimmäismäärän olisi asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä poiketen oltava kolme oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri osallistujavaltioon ja joista yksi on sijoittautunut jäsenvaltioon tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan ja yksi on sijoittautunut kolmanteen maahan, joka joko on tai ei ole assosioitunut Horisontti 2020 -puiteohjelmaan. Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 3 kohdassa säädetystä poikkeaminen on tarpeen sen varmistamiseksi, että vähimmäisedellytykset, jotka koskevat mahdollisuutta osallistua epäsuoriin toimiin, eivät ole syrjiviä PRIMAssa osallistujavaltioina mukana oleviin kolmansiin maihin sijoittautuneita oikeussubjekteja kohtaan. Jotta varmistetaan, että rahoitusehdot eivät ole syrjiviä PRIMAssa osallistujavaltioina mukana oleviin kolmansiin maihin sijoittautuneita oikeussubjekteja kohtaan, olisi säädettävä siitä, että asetuksen (EU) N:o 1290/2013 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien lisäksi myös osallistujavaltioihin sijoittautuneet oikeussubjektit voivat saada rahoitusta. Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 12 artiklassa säädettyä koskevat poikkeukset ovat tarpeen yhteistyön laajentamiseksi muiden oikeussubjektien kuin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa PRIMA-IS:n käynnistämien yhteisten ehdotuspyyntöjen kautta. (23)Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. Tarkastuksia tehtäessä olisi otettava soveltuvin osin huomioon kansallisten ohjelmien erityispiirteet. (24)Tämän päätöksen mukaisesti annetun unionin rahoituksen saajien tarkastusten pitäisi keventää hallinnollista taakkaa asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti. (25)Unionin taloudelliset edut olisi turvattava oikeasuhteisin toimenpitein koko menosyklin ajan; näihin toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan hallinnolliset seuraamukset asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti. (26)Komission olisi suoritettava väliarviointi, jossa arvioidaan erityisesti PRIMAn laatua ja tehokkuutta sekä asetettujen tavoitteiden saavuttamista, ja loppuarviointi sekä laadittava näistä arvioinneista kertomukset. (27)PRIMA-IS:n ja osallistujavaltioiden olisi komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki sen tarvitsemat tiedot sisällytettäviksi PRIMAn arviointikertomuksiin. (28)Tämän päätöksen tavoitteena on vahvistaa Välimeren maiden tutkimus- ja innovointijärjestelmien ja -toimien yhdentämistä ja lähentämistä vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien alalla. Välimeren alueen haasteisiin vastaamiseksi tarvitaan valtavasti tutkimusta ja innovointia, sillä merkittävimmät pullonkaulat ovat luonteeltaan järjestelmää koskevia. Tutkimuksen ja innovoinnin ala on monimutkainen ja monitieteinen ja edellyttää useisiin eri toimijoihin perustuvaa ja rajat ylittävää lähestymistapaa. Yhteistyöhön perustuva lähestymistapa monien erilaisten osallistujavaltioiden kanssa voi auttaa lisäämään tarvittavaa mittakaavaa taloudellisten ja henkisten voimavarojen yhdistämisen kautta. Koska tavoite voidaan siten saavuttaa paremmin unionin tasolla yhdistämällä kansalliset toimenpiteet johdonmukaiseksi unionin lähestymistavaksi, kokoamalla lokeroituneet kansalliset tutkimusohjelmat yhteen, auttamalla laatimaan yhteisiä, kansalliset rajat ylittäviä tutkimus- ja rahoitusstrategioita ja saavuttamalla tarvittavien toimijoiden ja investointien kriittinen massa, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (29)Sen vuoksi unionin olisi osallistuttava PRIMAan, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla

Osallistuminen PRIMAan 1.Unioni osallistuu Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen, jäljempänä ’PRIMA’, jonka [Kypros, Tšekin tasavalta, Ranska, Kreikka, Israel, Italia, Luxemburg, Malta, Portugali, Espanja ja Tunisia], jäljempänä ’osallistujavaltiot’, yhdessä käynnistävät tässä päätöksessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 2.Egyptistä, Libanonista ja Marokosta tulee osallistujavaltioita edellyttäen, että ne tekevät unionin kanssa kansainväliset sopimukset, joissa vahvistetaan niiden PRIMAan osallistumista koskevat ehdot ja edellytykset. 3.Muu kuin 1 kohdassa mainittu jäsenvaltio ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitunut maa voi osallistua PRIMAan, jos se täyttää tämän päätöksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn edellytyksen. Jos se täyttää kyseisen edellytyksen, se katsotaan tässä päätöksessä tarkoitetuksi osallistujavaltioksi. 4.Muu kuin 2 kohdassa mainittu Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitumaton kolmas maa voi osallistua PRIMAan edellyttäen, että (a)se täyttää tämän päätöksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn edellytyksen;

(b)PRIMA-IS hyväksyy sen osallistumisen PRIMAan sen jälkeen, kun se on tutkinut maan osallistumisen tarkoituksenmukaisuuden PRIMAn tavoitteiden saavuttamisen kannalta; ja (c)se tekee unionin kanssa kansainvälisen sopimuksen, jossa vahvistetaan sen PRIMAan osallistumista koskevat ehdot ja edellytykset. Jos maa täyttää ensimmäisessä alakohdassa säädetyt vaatimukset, se katsotaan tässä päätöksessä tarkoitetuksi osallistujavaltioksi. 2 artikla

PRIMAn tavoitteet 1.PRIMAn yleistavoitteena on kehittää täysin testattuja ja toimivaksi osoitettuja yhteisiä innovatiivisia ratkaisuja Välimeren alueen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmiä varten, jotta niistä voitaisiin tehdä ilmastonmuutosta paremmin kestäviä, tehokkaita, kustannustehokkaita ja kestäviä ja jotta voitaisiin auttaa ratkaisemaan ravitsemukseen, terveyteen, hyvinvointiin ja muuttoliikkeeseen liittyviä ongelmia niiden alkupäässä. 2.PRIMAn on yleistavoitetta toteuttaessaan täytettävä seuraavat erityistavoitteet: i)vakaan, pitkäaikaisen, yhteisen strategisen ohjelman laatiminen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien alalla; ii)kaikkien kansallisten tutkimus- ja innovointiohjelmien suuntaaminen strategisen ohjelman täytäntöönpanoon; iii)kaikkien asiaankuuluvien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden rakenteellinen osallistuminen strategisen ohjelman täytäntöönpanoon yhdistämällä osaaminen ja taloudelliset voimavarat tarvittavan kriittisen massan saavuttamiseksi; iv)rahoituksen sekä kaikkien mukana olevien toimijoiden täytäntöönpanomahdollisuuksien vahvistaminen. 3 artikla

Unionin osallistuminen PRIMAn rahoitukseen 1.Unionin rahoitusosuus PRIMAan on EFTA-määrärahat mukaan luettuina enintään 200 000 000 euroa eli yhtä suuri kuin osallistujavaltioiden rahoitusosuudet. 2.Unionin rahoitusosuus maksetaan unionin yleiseen talousarvioon sisältyvistä määrärahoista, jotka on osoitettu neuvoston päätöksellä N:o 2013/743/EU perustetun Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman asiaankuuluville osille, ja erityisesti II osan ”Teollisuuden johtoasema” ja III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet” määrärahoista asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan mukaisesti. 3.PRIMAn täytäntöönpanorakenne, jäljempänä ’PRIMA-IS’, käyttää unionin rahoitusosuutta a)jäljempänä olevan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen toimien rahoittamiseen; b)PRIMA-IS:n hallinnollisten kulujen kattamiseen, enintään 5 prosenttia unionin rahoitusosuudesta. 4 artikla

Edellytykset unionin osallistumiselle PRIMAn rahoitukseen 1.Unionin rahoitusosuus edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: a)Osallistujavaltiot osoittavat, että PRIMA on perustettu tässä päätöksessä esitettyjen ehtojen mukaisesti; b)Osallistujavaltiot tai osallistujavaltioiden nimeämät organisaatiot nimeävät PRIMA-IS:n eli asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohdassa tarkoitetun yhteisön, jolla on oikeushenkilöllisyys. PRIMA-IS vastaa PRIMAn tehokkaasta täytäntöönpanosta, unionin rahoitusosuuden sekä tarvittaessa osallistujavaltioiden rahoitusosuuden vastaanottamisesta, jakamisesta ja seurannasta sekä sen varmistamisesta, että kaikki PRIMAn tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet toteutetaan;

c)Kukin osallistujavaltio sitoutuu osallistumaan PRIMAn rahoittamiseen; d)PRIMA-IS osoittaa valmiutensa PRIMAn täytäntöönpanoon, joka käsittää unionin rahoitusosuuden vastaanottamisen, jakamisen ja seurannan unionin talousarvion välillisen hallinnoinnin puitteissa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58, 60 ja 61 artiklan mukaisesti; e)PRIMAlle perustetaan hallinnointimalli 12 artiklan mukaisesti; f)PRIMA-IS hyväksyy, komission hyväksynnän saatuaan, 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut yhteiset periaatteet. 2.PRIMAn täytäntöönpanon aikana unionin rahoitusosuus edellyttää myös seuraavien ehtojen täyttymistä: a)PRIMA-IS toteuttaa 2 artiklassa asetetut tavoitteet ja suorittaa 6 artiklassa tarkoitetut toimet; b)Asianmukaista ja tehokasta hallinnointimallia pidetään yllä 12 artiklan mukaisesti; c)PRIMA-IS noudattaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan mukaisia raportointivaatimuksia; d)Osallistujavaltiot täyttävät 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut sitoumukset. 3.Komissio arvioi, ovatko osallistujavaltiot täyttäneet tekemänsä sitoumukset, erityisesti PRIMAn kahden ensimmäisen vuotuisen työsuunnitelman kautta. Tämän arvioinnin jälkeen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää tarkastellaan uudelleen 9 artiklan mukaisesti. 5 artikla

Osallistujavaltioiden rahoitusosuudet PRIMAan 1.Osallistujavaltioiden on suoritettava tai huolehdittava siitä, että niiden kansalliset rahoituselimet suorittavat, rahoitus- tai luontoissuorituksina vähintään 200 000 000 euroa tämän päätöksen voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 2028 välisenä ajanjaksona. 2.Osallistujavaltioiden tai niiden kansallisten rahoituselinten rahoitusosuuksien on koostuttava a)tarvittaessa rahoitussuorituksista PRIMA-IS:lle 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen epäsuorien toimien rahoittamiseen; b)rahoitus- tai luontoissuorituksista 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanoa varten; ja c)rahoitussuorituksista niitä PRIMA-IS:n hallinnollisia kuluja varten, joita unionin rahoitusosuus ei kata 3 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. 3.Tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luontoissuoritusten on muodostuttava kuluista, jotka ovat aiheutuneet osallistujavaltioille niiden kansallisten rahoituselinten kautta 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanosta ja joista on vähennetty unionin suora tai epäsuora taloudellinen tuki kyseisiin kuluihin. 4.Edellä 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luontoissuoritusten arvon määrittämiseksi kulut on määritettävä kyseisten osallistujavaltioiden tai kansallisten rahoituselinten tavanomaisen kirjanpitokäytännön perusteella noudattaen siinä osallistujavaltiossa, johon kyseiset kansalliset rahoituselimet ovat sijoittautuneet, sovellettavia tilinpäätösstandardeja sekä sovellettavia kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja / IFRS-standardeja. Kulujen on oltava kyseessä olevien osallistujavaltioiden tai kansallisten rahoituselinten nimeämän riippumattoman tilintarkastajan todentamia. Jos todentamisen osalta ilmenee epävarmuutta, PRIMA-IS voi tarkistaa arvonmääritysmenetelmän. Jos asiasta on edelleen epävarmuutta, PRIMA-IS voi tehdä tilintarkastuksen. 5.Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut suoritukset, jotka katsotaan osallistujavaltioiden suorituksiksi, on tehtävä tämän päätöksen voimaantulon jälkeen PRIMAn ensimmäiseen vuotuiseen työsuunnitelmaan sisältyvien toimien osalta ja sen jälkeen kun PRIMA-IS on hyväksynyt myöhemmät vuotuiset työsuunnitelmat. 6 artikla

PRIMAan sisältyvät toimet ja sen täytäntöönpano

1.PRIMAn kautta tuetaan seuraavia toimia: a) asetuksissa (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 tarkoitetut epäsuorat toimet, joita PRIMA-IS rahoittaa 7 artiklan mukaisesti pääasiassa avustusten muodossa PRIMA-IS:n järjestämien avointen ja kilpailuun perustuvien rajat ylittävien ehdotuspyyntöjen perusteella, mukaan lukien seuraavat: i) tutkimus- ja innovointitoimet sekä innovointitoimet, kuten esittelyhankkeet, pilottilaitokset, testaus ja esikaupalliset käyttöönottotoimet, joissa keskitytään erityisesti korkeampaan teknologisen valmiuden tasoon; ii) koordinointi- ja tukitoimet, joissa keskitytään tulosten levittämiseen ja tiedotustoimiin PRIMAn edistämiseksi ja sen vaikutusten maksimoimiseksi; b) toimet, joita osallistujavaltiot rahoittavat kansallisten rahoituselintensä kautta ilman unionin rahoitusosuutta ja joissa myös yhä enemmän keskitytään korkeampaan teknologisen valmiuden tasoon; ne koostuvat seuraavista: i) PRIMA-IS:n järjestämien avointen ja kilpailuun perustuvien rajat ylittävien ehdotuspyyntöjen perusteella valitut toimet, joita kansalliset rahoituselimet hallinnoivat osallistujavaltioiden kansallisten ohjelmien puitteissa ja joihin liittyy rahoitustuen antaminen pääasiassa avustusten muodossa; ii) osallistujavaltioiden kansallisten ohjelmien mukaiset toimet. 2.PRIMA pannaan täytäntöön vuotuisten työsuunnitelmien pohjalta, jotka PRIMA-IS hyväksyy komission hyväksynnän saatuaan edellisen vuoden loppuun mennessä. Tästä poiketen PRIMAn vuotuinen työsuunnitelma vuodeksi 2018 voidaan hyväksyä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2018. PRIMA-IS:n on asetettava vuotuinen työsuunnitelma julkisesti saataville. 3.Toimia voidaan rahoittaa PRIMAn puitteissa ainoastaan siinä tapauksessa, että ne on esitetty PRIMAn vuotuisessa työsuunnitelmassa. PRIMAn vuotuisessa työsuunnitelmassa on erotettava toisistaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet, kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetut toimet sekä PRIMA-IS:n hallinnolliset kulut. Siinä on esitettävä niitä vastaavat menoarviot sekä määrärahojen jakautuminen toimille, jotka rahoitetaan unionin rahoitusosuudella, ja toimille, jotka osallistujavaltiot rahoittavat kansallisten rahoituselintensä kautta ilman unionin rahoitusosuutta. PRIMAn vuotuisen työsuunnitelman on sisällettävä myös arvio osallistujavaltioiden 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luontoissuoritusten arvosta. 4.Viimeiset rahoitettavat toimet, mukaan lukien PRIMAn asiaankuuluvien vuotuisten työsuunnitelmien mukaiset viimeiset ehdotuspyynnöt, on käynnistettävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ne voidaan käynnistää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. 5.Toimia, jotka osallistujavaltiot rahoittavat kansallisten rahoituselintensä kautta ilman unionin rahoitusosuutta, voidaan sisällyttää PRIMAn vuotuiseen työsuunnitelmaan vasta sen jälkeen, kun PRIMA-IS:n järjestämässä PRIMAn tavoitteiden perusteella tehtävässä toimien riippumattomassa ulkopuolisessa arvioinnissa, joka suoritetaan kansainvälisenä vertaisarviointina, on päädytty niitä puoltavaan tulokseen. 6.PRIMAn vuotuiseen työsuunnitelmaan sisältyvät toimet, jotka osallistujavaltiot rahoittavat kansallisten rahoituselintensä kautta ilman unionin rahoitusosuutta, on toteutettava noudattaen yhteisiä periaatteita, jotka PRIMA-IS hyväksyy komission hyväksynnän saatuaan. Yhteisissä periaatteissa on otettava huomioon tässä päätöksessä, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VI osastossa ja asetuksessa (EU) N:o 1290/2013 vahvistetut periaatteet, erityisesti yhdenvertaista kohtelua, avoimuutta, riippumatonta vertaisarviointia ja valintaa koskevat periaatteet. Lisäksi PRIMA-IS hyväksyy komission hyväksynnän saatuaan osallistujavaltioille asetettavat PRIMA-IS:lle raportointia koskevat vaatimukset, kuten kuhunkin toimeen liitettäviä indikaattoreita koskevat raportointivaatimukset. 7.Edellä 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetuissa toimissa on 6 kohdassa tarkoitettujen yhteisten periaatteiden lisäksi noudatettava seuraavia edellytyksiä: a) Ehdotusten on koskettava rajat ylittäviä hankkeita, joihin osallistuu vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri osallistujavaltioon, joista i) yksi on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai Horisontti 2020 puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan, ja ii) yksi on sijoittautunut kolmanteen maahan, joka katsotaan osallistujavaltioiksi tämän päätöksen mukaisesti ennen asiaankuuluvan ehdotuspyynnön yhteydessä ehdotusten jättämiselle asetettua määräaikaa. b) Ehdotukset on valittava rajat ylittävien ehdotuspyyntöjen perusteella ja kaksivaiheisella menettelyllä. Vaihe 1 koostuu sellaisten oikeussubjektien, joille voidaan myöntää rahoitusta asiaankuuluvista kansallisista ohjelmista, jättämien ehdotusten tarkastelusta kansallisella tai valtioiden välisellä tasolla. Vaihe 2 koostuu yksittäisestä PRIMA-IS:n järjestämästä riippumattomasta kansainvälisestä vertaisarvioinnista. Vaiheessa 2 ehdotukset arvioidaan vähintään kolmen riippumattoman asiantuntijan avulla seuraavien myöntämisperusteiden pohjalta: huippuosaaminen, vaikutus sekä toteutuksen laatu ja tehokkuus. c) Ehdotukset on asetettava arvioinnin tulosten perusteella paremmuusjärjestykseen. Valinnan tekee PRIMA-IS tämän paremmuusjärjestyksen perusteella. Osallistujavaltioiden on sovittava tarkoituksenmukaisesta rahoitusmallista, jonka avulla on mahdollista maksimoida kyseisen paremmuusjärjestyksen perusteella rahoitettavien ehdotusten määrä, erityisesti osoittamalla varamäärärahoja kansallisille rahoitusosuuksille ehdotuspyyntöjä varten. 8.PRIMA-IS:n on seurattava kaikkien PRIMAn vuotuiseen työsuunnitelmaan sisältyvien toimien täytäntöönpanoa ja raportoitava siitä komissiolle. 9.PRIMA-IS:n, osallistujavaltion tai sen kansallisten rahoituselinten taikka toimeen osallistuvien tahojen toteuttamia PRIMAan liittyviä ja yhteistyössä PRIMAn kanssa toteutettavia toimia koskevissa tiedotteissa tai julkaisuissa on käytettävä mainintaa ”[toimen nimi] on osa Euroopan unionin tukemaa PRIMA-ohjelmaa”.

7 artikla

Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt 1.PRIMA-IS:n on katsottava olevan asetuksessa (EU) N:o 1290/2013 tarkoitettu rahoituselin, ja sen on annettava rahoitustukea tämän päätöksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin epäsuoriin toimiin mainitussa asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, jollei tässä artiklassa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu. 2.Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä poiketen osallistujien vähimmäismäärän on oltava kolme oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri osallistujavaltioon ja joista a) yksi on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan, ja b) yksi on sijoittautunut kolmanteen maahan, joka katsotaan osallistujavaltioksi tämän päätöksen mukaisesti ennen asiaankuuluvan ehdotuspyynnön yhteydessä ehdotusten jättämiselle asetettua määräaikaa. 3.Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 3 kohdassa säädetään, vähimmäisedellytyksenä on PRIMAn vuotuisessa työsuunnitelmassa mainituissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhden sellaisen oikeussubjektin osallistuminen, joka on sijoittautunut osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio, Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitunut maa tai kolmas maa, joka katsotaan osallistujavaltioksi tämän päätöksen mukaisesti ennen asiaankuuluvan ehdotuspyynnön yhteydessä ehdotusten jättämiselle asetettua määräaikaa. 4.Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rahoituskelpoisten osallistujien lisäksi rahoitusta voivat saada johonkin osallistujavaltioon sijoittautuneet oikeussubjektit. 5.Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1290/2013 12 artiklassa säädetään, PRIMA-IS voi käynnistää yhteisiä ehdotuspyyntöjä muiden kolmansien maiden kuin osallistujavaltioiden tai niiden tiede- ja teknologia-alan organisaatioiden ja virastojen, kansainvälisten järjestöjen tai muiden kolmansien osapuolten, erityisesti kansalaisjärjestöjen, kanssa asetuksen (EU) N:o 1290/2013 12 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, jos tällainen toiminta sisältyy PRIMAn vuotuiseen työsuunnitelmaan. 8 artikla

Unionin ja PRIMA-IS:n väliset sopimukset 1.Komissio tekee unionin puolesta PRIMA-IS:n kanssa valtuutussopimuksen ja vuosittaisia varojen siirtoa koskevia sopimuksia, jos PRIMA-IS:n etukäteisarvioinnin tulos on myönteinen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja jos annetaan riittävät rahoitustakuut kyseisen asetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohdan mukaisesti. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtuutussopimus on tehtävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdan ja 60 ja 61 artiklan sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklan mukaisesti. Siinä on myös vahvistettava muun muassa seuraavat seikat: a) päätöksen 2013/743/EU liitteessä II vahvistettuja suorituskykyindikaattoreita koskeville PRIMA-IS:n tehtäville asetettavat vaatimukset; b) päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettua seurantaa koskevat PRIMA-IS:lle asetettavat vaatimukset; c) PRIMA-IS:n toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit; d) PRIMA-IS:ää koskevat vaatimukset hallinnollisia kuluja koskevien tietojen ja PRIMAn täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten numerotietojen toimittamisen osalta; e) järjestelyt niiden tietojen antamiseksi, jotka komissio tarvitsee tulosten levittämistä ja raportointia koskevien velvoitteidensa täyttämiseen; f) järjestelyt, joita komissio käyttää PRIMAn vuotuisen työsuunnitelman luonnoksen hyväksymiseen tai hylkäämiseen, 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut yhteiset periaatteet ja osallistujavaltioiden raportointivaatimukset, ennen kuin PRIMA-IS hyväksyy ne; ja g) määräykset PRIMA-IS:n toteuttamien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta erityisesti keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa komission hallinnoimissa Horisontti 2020 -puiteohjelman sähköisissä tiedonlevitysvälineissä. 9 artikla

Unionin rahoituksen lopettaminen, vähentäminen tai keskeyttäminen 1.Jos PRIMAa ei toteuteta tai sitä toteutetaan epäasianmukaisesti, puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä, komissio voi lopettaa unionin rahoituksen, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen PRIMAn tosiasiallista täytäntöönpanoa vastaavasti.

2.Jos osallistujavaltiot eivät osallistu PRIMAn rahoittamiseen tai osallistuvat siihen puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä, komissio voi lopettaa tai keskeyttää unionin rahoituksen tai vähentää sitä suhteellisesti ottaen huomioon osallistujavaltioiden PRIMAn täytäntöönpanoon kohdentaman rahoituksen määrän. 10 artikla

Jälkitarkastukset 1.PRIMA-IS suorittaa tämän päätöksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista epäsuorista toimista aiheutuneiden menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti. 2.Komissio voi päättää toteuttaa 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset itse. Komissio noudattaa tällöin voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti asetusten (EU, Euratom) N:o 966/2012, (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 säännöksiä. 11 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1.Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia. 2.PRIMA-IS:n on annettava komission työntekijöille ja komission valtuuttamille muille henkilöille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus päästä tiloihinsa ja tutustua kaikkiin tietoihin, myös sähköisessä muodossa oleviin, jotka ovat tarpeen tarkastusten suorittamiseksi. 3.Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 olevien säännösten ja niissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko tämän päätöksen mukaisesti suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 4.Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seuraaviin sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, PRIMA-IS:lle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia niille annetun toimivallan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai valtuudet sen toteuttamiseen on siirretty edelleen kokonaan tai osittain tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, sopimuksessa, avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä, että toimeksiantajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään kyseinen komission, PRIMA-IS:n, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin toimivalta. 5.PRIMAn täytäntöönpanon yhteydessä osallistujavaltioiden on toteutettava tarvittavat lainsäädännölliset, sääntelyyn liittyvät, hallinnolliset tai muut toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti sen takaamiseksi, että unionille kuuluvat varat peritään takaisin täysimääräisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 mukaisesti. 12 artikla

PRIMAn hallinnointi 1.PRIMA-IS:llä on oltava seuraavat elimet: a) yleiskokous; b) hallintoneuvosto; c) sihteeristö; d) neuvoa-antava tiedekomitea. 2.PRIMA-IS:ää hallinnoi yleiskokous, jossa kaikki osallistujavaltiot ovat edustettuina. Yleiskokous on PRIMA-IS:n päätöksentekoelin. Yleiskokous hyväksyy komission hyväksynnän saatuaan a) PRIMAn vuotuisen työsuunnitelman; b) edellä 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut yhteiset periaatteet; ja

c) osallistujavaltioille asetettavat PRIMA-IS:lle raportointia koskevat vaatimukset. Yleiskokous hyväksyy muiden kuin 1 artiklan 2 kohdassa lueteltujen Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden osallistumisen PRIMAan sen jälkeen, kun se on tutkinut niiden osallistumisen tarkoituksenmukaisuuden PRIMAn tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Kullakin osallistujavaltiolla on yleiskokouksessa yksi ääni. Päätökset tehdään yhteisymmärryksessä. Jos tämä ei ole mahdollista, yleiskokous tekee päätöksensä vähintään 75 prosentin äänienemmistöllä. Päätös muiden kuin 1 artiklan 2 kohdassa lueteltujen Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden osallistumisesta PRIMAan on hyväksyttävä yksimielisesti. Unioni, jota edustaa komissio, on kutsuttava kaikkiin yleiskokouksen istuntoihin tarkkailijana, ja se voi osallistua keskusteluihin. Sen on saatava kaikki tarvittavat asiakirjat. 3.Yleiskokous päättää hallintoneuvoston jäsenten määrästä, joka on vähintään viisi, ja nimittää heidät. Hallintoneuvosto valvoo PRIMA-IS:n sihteeristöä. 4.Yleiskokous perustaa PRIMA-IS:n sihteeristön PRIMAn toimeenpanevaksi elimeksi. Sihteeristö a)panee täytäntöön PRIMAn vuotuisen työsuunnitelman; b)antaa tukea PRIMA-IS:n muille elimille; c)seuraa PRIMA:n täytäntöönpanoa ja raportoi siitä; d)hallinnoi unionin ja osallistujavaltioiden rahoitusosuuksia ja raportoi niiden käytöstä; e)lisää PRIMAn näkyvyyttä edunvalvonnan ja tiedotuksen avulla; f)pitää yhteyttä komissioon 8 artiklassa tarkoitetun valtuutussopimuksen mukaisesti. 5.Yleiskokous nimittää neuvoa-antavan tiedekomitean, joka koostuu PRIMAan liittyvien alojen riippumattomista asiantuntijoista, jotka tulevat osallistujavaltioista. Yleiskokous vahvistaa neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenten määrän, heidän äänioikeutensa sekä jäsenten nimeämisjärjestelyt asetuksen (EU) N:o 1290/2013 40 artiklan mukaisesti. Yleiskokous voi perustaa neuvoa-antavan tiedekomitean alaisuuteen erityistyöryhmiä, joissa ylimääräiset riippumattomat asiantuntijat hoitavat erityistehtäviä. Neuvoa-antava tiedekomitea a)antaa yleiskokoukselle strategisiin painopisteisiin ja tarpeisiin liittyviä neuvoja; b)antaa yleiskokoukselle tieteelliseltä ja tekniseltä näkökannalta neuvoja PRIMAn vuotuisen työsuunnitelmaluonnoksen sisällöstä ja laajuudesta; c)tarkastelee PRIMAn täytäntöönpanon tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia sekä antaa lausunnon sen vuosikertomuksesta; d)neuvoo tarvittaessa yleiskokousta perustamaan tieteellisiä alakomiteoita, erityisryhmiä ja erityistyöryhmiä.

13 artikla

Tietojen toimittaminen 1.PRIMA-IS:n on komission pyynnöstä lähetettävä komissiolle kaikki 14 artiklassa tarkoitettujen kertomusten laatimiseen tarvittavat tiedot. 2.Osallistujavaltioiden on toimitettava komissiolle PRIMA-IS:n välityksellä kaikki Euroopan parlamentin, neuvoston tai tilintarkastustuomioistuimen PRIMAn varainhoidosta pyytämät tiedot. 3.Komissio sisällyttää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot 14 artiklassa tarkoitettuihin kertomuksiin. 14 artikla

Arviointi 1.Komissio tekee PRIMAsta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022 väliarvioinnin. Komissio laatii tästä arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin päätelmät ja komission huomautukset. Komissio toimittaa kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. 2.Komissio tekee PRIMAsta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028 loppuarvioinnin. Komissio laatii arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tulokset. Komissio toimittaa kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2029. 15 artikla

Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 16 artikla

Osoitus Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet)

1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovaatiokumppanuuteen (PRIMA).

1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) Osasto 08 Tutkimus ja innovointi, Horisontti 2020 -puiteohjelma 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne ⌧ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee PRIMA-aloitteen mukaisen yhteisen ohjelman strategisena tavoitteena on kehittää täysin testattuja ja toimivaksi osoitettuja yhteisiä innovatiivisia ratkaisuja Välimeren alueen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien alalla ja näin tehdä niistä ilmastonmuutosta paremmin kestäviä, tehokkaita, kustannustehokkaita ja kestäviä ja auttaa ratkaisemaan ravitsemukseen, terveyteen, hyvinvointiin ja muuttoliikkeeseen liittyviä perustavanlaatuisia ongelmia. 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Edellä mainittu strateginen tavoite edellyttää kestävää kehystä tutkimukselle ja innovoinnille, minkä aikaansaamiseksi asetetaan seuraavat erityistavoitteet: • vakaan, pitkäaikaisen, yhteisen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman laatiminen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien alalla; • kaikkien kansallisten tutkimus- ja innovointiohjelmien suuntaaminen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman täytäntöönpanoon; • kaikkien asiaankuuluvien tutkimus- ja innovaatiotoimijoiden (julkinen ja yksityinen sektori) rakenteellinen osallistuminen strategisen tutkimusohjelman täytäntöönpanoon yhdistämällä osaaminen ja taloudelliset voimavarat tarvittavan kriittisen massan saavuttamiseksi; • tutkimus- ja innovointirahoituksen sekä kaikkien mukana olevien toimijoiden täytäntöönpanomahdollisuuksien tehostaminen. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Vakaan, pitkäaikaisen, yhteisen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman laatiminen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien alalla; tämä edistää merkittävästi edellä mainittujen erityistavoitteiden saavuttamista. Lisäksi on odotettavissa muita vaikutuksia, kuten yksityisten investointien houkutteleminen ennakoitavan pitkäaikaisen institutionaalisen sitoutumisen ansiosta, tieteellisten ja diplomaattisten yhteyksien edistäminen osallistujien välillä (tiedediplomatia) sekä kahdenvälisten tiede- ja teknologiasopimusten lujittaminen EU:n ja yksittäisten maiden välillä. 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan PRIMAn edistymistä mitataan seuraavasti: 1. Täytäntöönpanon indikaattoreilla eli panos- ja tuotosindikaattoreilla, joilla arvioidaan PRIMAn toimien keskipitkän aikavälin kehitystä: a) Tuotosindikaattorit: • Laajamittaiset pilotti- ja esittelyhankkeet. • Kansallisen tutkimuksen (rahoituksen) painopisteet muunnettuina tuloksiksi ja strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman (SRIA) (tutkimuksen ja innovoinnin) painopisteet. • Kansallisten tutkimus- ja innovaatioalan rahoitusohjelmien mukauttaminen. • Uudet tai ajantasaistetut maakohtaiset strategiat, jotka kuvastavat aloitteen vaikutuksia. • Tehokkuushyödyt yhdistämällä voimavaroja. Osallistujavaltioiden osuus julkisista investoinneista. EU:sta ja Välimeren alueen kolmansista maista tulevan yhteisrahoituksen määrä ja osuus. Toimintakustannukset. Avustuksen myöntämisaika. Maksuaika. • Kohdennettu rahoitus yhteisten rajat ylittävien ehdotuspyyntöjen kautta tai hankkeiden ulkopuoliset rahoitetut toimet. • Toteutettujen mallien, jotka koskevat Välimeren alueen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien kestävää hallinnointia, osuuden kasvu. • Toteutettujen uusien strategioiden, jotka koskevat vesi- ja elintarviketehokkuutta ja jätteiden vähentämistä ja jotka on kehitetty Välimeren aluetta varten, osuuden kasvu. • Uudet veden ja elintarvikkeiden laatuun keskittyvät liiketoimintamallit ja strategiat, jotka on hyväksytty kansallisella ja alueellisella tasolla. • Vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien hallinnoinnin tehostamista koskevissa tutkimus- ja innovointihankkeissa mukana olevien kansallisten ryhmien laajentaminen. • Niiden valtioiden määrä, joissa toteutetaan vettä säästäviä ratkaisuja. • Vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmiä käsittelevien siirtymäkauden ehdotuspyyntöjen määrä vuotta kohden. b) Panosindikaattorit: • Osallistujavaltioiden osallistumisaste hallintoneuvoston kokouksiin. • Aloitteeseen osallistuvat uudet maat. • Pois jättäytyvät osallistujavaltiot.

• Osallistujavaltioiden tosiasiallinen rahoitussitoumus luontoissuorituksena. • Strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman (SRIA) ajantasaistamisessa edistyminen. • Kaikkien kolmansien maiden tasavertainen osallistuminen. 2. Erityisillä indikaattoreilla, jotka perustuvat kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) viitekehykseen ja keskittyvät pääasiassa mutteivät yksinomaan elintarviketurvallisuuteen (SDG 2) ja kestävään vesihuoltoon (SDG 6). Tärkeimmät indikaattorit ja niiden yhteys toiminnallisiin tavoitteisiin: • Moniulotteisen köyhyyden indeksi → Tavoite 1 (älykäs ja kestävä maatalous, luonnonvarat, kasvatetaan tuotantoa) → Tavoite 4 (elintarvike- ja vesihuoltoketjun tehokkuutta koskevat ratkaisut, vähennetään hävikkiä ja jätteitä) → Tavoite 5 (vähennetään tuhoojia ja taudinaiheuttajia maataloudessa, ihmisten terveys) • Väestön ylipainoisuus (%) → Tavoite 3 (ratkaisut maatalouselintarviketeollisuutta varten, perinteinen Välimeren ruokavalio) • Maankäyttö (%) → Tavoite 7 (parannetaan maan ja veden kestävyyttä puolikuivilla valuma-alueilla) • Kasvihuonekaasupäästöt (yhteensä sekä maatalous, metsätalous ja maankäyttö (AFOLU) – hiilidioksidipäästöt yhteensä) → Tavoite 1 • Viljasato (kg/ha) → Tavoite 1

• Maatalouden arvonlisäys (euroa/työntekijä) → Tavoite 6 (maatalousteollisuuden innovatiiviset mallit, uudet työpaikat, talouskasvu) • Lannoitteiden kulutus (kg/ha peltomaata) → Tavoite 1 • Viljakasvit/vesituottavuus (kg/m³) → Tavoite 2 (maatalouden vettä säästävät ratkaisut) • Osuus käytetyn veden kokonaismäärästä → Tavoite 7 • Turvallisesti hallinnoituja vesipalveluja käyttävä väestö (maaseutu, %) → Tavoite 8 (vesihuollon uudet hallinnointimallit) • Turvallisesti hallinnoituja saniteettipalveluja käyttävä väestö (maaseutu, %) → Tavoite 8 • Energiantuotantoon käytetyn maatalousjätteen määrä (t)

→ Tavoite 4 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä PRIMAssa yhdistetään EU:n ja kansalliset voimavarat, jotta voidaan jäsennellysti kehittää kestävä kehys tutkimusta ja innovointia varten Välimeren alueen vesihuolto- ja elintarvikejärjestelmien alalla. Katso lisätietoja säädösehdotuksen oheisasiakirjana olevasta PRIMAn vaikutustenarviointiraportista. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Aloite noudattelee Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvaa uutta kumppanuuskehystä kolmansien maiden kanssa, sillä siinä käsitellään joitakin muuttoliikkeen perimmäisiä syitä; se sijoittuu selkeästi tutkimus-, ilmastonmuutos-, ympäristö- ja maatalouspolitiikan välisille rajoille; ja se ilmentää uutta kehitysyhteistyömallia, jota esitetään uudessa kumppanuuskehyksessä, siltä osin kuin se koskee yksityisten sijoittajien osallistumista ja rajallisten talousarviovarojen kasvattamista vipuvaikutuksen kautta sekä siltä osin kuin siinä keskitytään pk-yrityksiin ja kestävään infrastruktuuriin. Vain EU:n tason toimilla voidaan saada aikaan hyvin koordinoitu ja yhtenäinen ohjelma, jolla saavutetaan tarvittava mittakaava, laajuus ja kriittinen massa erityis- ja yleistavoitteiden toteuttamiseksi. EU:n tason toimille on ominaista voimakas vipuvaikutus, sillä ne saavat liikkeelle merkittäviä uusia julkisia ja yksityisiä investointeja. Lisäksi ne tuottavat vaikutuksia, jotka menevät T&I-politiikkaa ja ratkaisuja pidemmälle, ja tukevat näin EU:n ulkoisia politiikkoja ja pyrkimyksiä käsitellä muuttoliikkeen perimmäisiä syitä. EU:n osallistuminen PRIMAan myös todennäköisesti vahvistaa EU:n näkyvyyttä ja maailmanlaajuista vastuuta EU:n naapuruuspolitiikan hengessä, mikä edistää eriyttämistä ja lisää keskinäistä sitoutumista naapuruuspolitiikan kumppanimaiden kanssa. 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset PRIMAn on suunniteltu toimivan 185 artiklan mukaisena aloitteena eli kyseessä on yhteinen ohjelmasuunnittelu, jonka osallistujavaltiot käynnistävät ja johon EU osallistuu. Kokemukset aiemmista ja käynnissä olevista aloitteista kuudennesta puiteohjelmasta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osoittavat myönteisiä vaikutuksia erityisesti seuraaviin: – kansallisten ja EU:n pyrkimysten pitkäaikainen tieteellinen, johtamiseen liittyvä ja taloudellinen yhdentyminen yhteisten haasteiden osalta sekä selkeät taloudelliset ja poliittiset up front -ennakkositoumukset; ei tarvetta institutionalisoida yhteisiä toimia tai luoda uusia suuria rakenteita; – vipuvaikutukset ja vaikutusten saavuttaminen; – kansainvälinen johtajuus ja maailmanlaajuinen yhteistyö – sekä näkyvyyden ja tieteellisen johtajuuden että uuden kehitysyhteistyömallin suhteen; – tehokas täytäntöönpano ja moitteeton varainhoito. 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut PRIMA osallistuu useisiin lippulaivahankkeisiin, erityisesti kestävää kehitystä koskevaan politiikkaan: resurssitehokasta Eurooppaa koskeva lippulaivahanke, Euroopan naapuruuspolitiikkaan kuuluva maatalouden ja maaseudun kehittämisen ohjelma. PRIMAlla on merkitystä myös useisiin ulkoisiin politiikkoihin, erityisesti Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvaan uuteen kumppanuuskehykseen kolmansien maiden kanssa, vuoden 2015 jälkeiseen kehitysohjelmaan ja kestävän kehityksen tavoitteisiin. PRIMAlla edistetään voimakkaasti Horisontti 2020 -puiteohjelman sekä tutkimus- ja innovointipolitiikan (avoin tiede, avoin innovointi, avoin kansainvälinen yhteistyö (”Open to the World”)) tavoitteiden saavuttamista. 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ⌧ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. –⌧ Ehdotus/aloite on voimassa tämän päätöksen voimaantulosta 31 päivään joulukuuta 2028.

–⌧ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2018 ja päättyvät vuonna 2020 maksusitoumusmäärärahojen osalta ja alkavat vuonna 2018 ja päättyvät vuonna 2029 maksumäärärahojen osalta. ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ◻ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ⌧ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty: –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –⌧ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset:

Perustetaan uusi oikeussubjekti, jonka tehtävänä on yksinomaan PRIMAn täytäntöönpano. EU:n rahoitusosuus aloitteeseen annetaan tämän rakenteen kautta. 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Vakiomuotoiset valvontajärjestelyt, jotka PO RTD on hyväksynyt SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisille aloitteille ja joita sovelletaan myös PRIMA-aloitteen mukaiseen yhteiseen ohjelmaan. Komission yksiköiden, PRIMAn erityisen täytäntöönpanorakenteen (PRIMA-IS) ja osallistujavaltioiden vastuut määritellään perussäädöksessä ja valtuutussopimuksessa. PRIMA-IS on arvioitava etukäteen varainhoitoasetuksen 61 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti ennen valtuutussopimuksen allekirjoittamista. PRIMA-IS:n on toteutettava kattava vuotuinen raportointi, johon sisältyvät myös tilintarkastuskertomukset ja johdon vahvistuslausuma, ja se vastaa kaikkien rahoittamiensa epäsuorien toimien menojen ennakkovalvonnasta. Lisäksi, kuten varainhoitoasetuksessa edellytetään, osallistujavaltioiden on annettava riittävät rahoitustakuut hyvissä ajoin ja viimeistään ennen kuin komissio allekirjoittaa valtuutussopimuksen. Osallistujavaltiot määrittävät toimiensa kustannukset tavanomaisen kirjanpitokäytännön ja asianomaisten osallistujavaltioiden tilinpäätösstandardien sekä sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien/IFRS-standardien mukaisesti. Näihin kuuluvat tarkastuslausunnot ja johdon vahvistuslausuma. Komissio toimii tarkkailijana PRIMA-IS:n päätöksentekoelimessä ja tarkistaa ja hyväksyy vuotuisen työsuunnitelman ja siihen liittyvät talousarviosuunnitelmat komission päätöksellä sekä vuotuisen raportoinnin yhteydessä. Jos kirjanpitoa ei voida hyväksyä, toteutetaan jatkotoimia, joilla vähennetään komissiolle mahdollisesti aiheutuvia taloudellisia ja maineriskejä. Tarvittaessa maksut PRIMA-IS:lle keskeytetään ja/tai ne peritään takaisin; tarvittaessa turvaudutaan osallistujavaltioiden antamiin rahoitustakuisiin. Jos kaikkien edellä mainittujen toimenpiteiden toteuttaminen ei riitä suojaamaan unionin taloudellisia etuja tai varmistamaan, että toimintapoliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa asianmukaisesti, voidaan perusteellisen harkinnan jälkeen suorittaa PRIMA-IS:n tarkastus. Lisäksi komissio voi tarvittaessa tehdä päätöksen valtuutussopimuksen täytäntöönpanon keskeyttämisestä tai sopimuksen irtisanomisesta. PRIMAn täytäntöönpanoa seurataan vuosikertomusten avulla. Ne sisältävät yksityiskohtaisen katsauksen PRIMAn toimista verrattuna monivuotiseen strategiseen työsuunnitelmaan ja vuotuiseen työsuunnitelmaan sekä edistymisestä tavoitteiden saavuttamisessa ja ajantasaistetuista indikaattoreista, jotka on lueteltu kohdassa 1.4.4. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Todetut riskit 1) PRIMA-IS:n valmiudet hallinnoida EU:n rahoitusosuutta ja suojata EU:n taloudellisia etuja 2) osallistujavaltioiden valmiudet rahoittaa osuutensa ohjelmaan 3) EU:n merkittävä etukäteissitoumus vuonna 2020. 2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä Riski 1 – katso kohta 2.1. Riski 2 – EU:n rahoitusosuus myönnetään erityisesti perussäädöksessä ja valtuutussopimuksessa esitettyjen edellytysten mukaisesti. Perussäädöksessä (9 artikla) säädetään myös mekanismista unionin rahoituksen lopettamiseksi, vähentämiseksi tai keskeyttämiseksi. Riski 3 – Perussäädöksessä säädetään mahdollisuudesta lopettaa tai keskeyttää EU:n rahoitusosuus tai vähentää sitä, jos osallistujavaltioiden sitoumuksia ei täytetä ajoissa, jolloin talousarvio voidaan kohdentaa uudelleen muille aloitteille vuonna 2020.

2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta Perussäädöksen 10 artiklassa säädetään, että epäsuorista toimista aiheutuneiden menojen jälkitarkastukset on suoritettava Horisontti 2020 -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti. Valvontajärjestelmästä aiheutuvat kustannukset ovat osa PRIMAn täytäntöönpanoon liittyviä hallinnollisia menoja. Järjestelmän avulla toteutuvat riittävä varmuus ja tunnistettujen riskien asianmukainen hallinta. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet. Perussäädöksessä säädetään useista toimenpiteistä petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi, erityisesti seuraavista: Perussäädöksen 11 artiklassa säädetään muun muassa siitä, että PRIMA-IS:n on annettava komissiolle ja OLAFille mahdollisuus tutustua tarvittaviin tietoihin ja päästä tarvittaviin tiloihin, jotta komissio voi valvoa ja arvioida PRIMAn täytäntöönpanoa ja tehdä sitä koskevia tarkastuksia tai jotta OLAF voi suorittaa tutkimuksia. Perussäädöksen 4 artiklassa säädetään muun muassa, että EU:n rahoituksen ehtona on, että PRIMA noudattaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa säädettyjä raportointivaatimuksia. Perussäädöksen 9 artiklan mukaan komissio voi lopettaa tai keskeyttää rahoituksensa tai vähentää sitä. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määrärahalaji Rahoitusosuudet Otsake 1a – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1 A 05.090301 – Turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävän saannin varmistaminen JM KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ 1 A 08.020302 – Elintarviketurvan parantaminen, kestävän maatalouden kehittäminen, merien ja merenkulun tutkimus ja biotalous JM KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ 1 A 08.020305 – Resurssitehokas ja ilmastonmuutosta kestävä talous sekä raaka-aineiden kestävä saatavuus JM KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ 1 A 08.020201 – Johtoasema nanoteknologian, kehittyneiden materiaalien, bioteknologian ja kehittyneiden valmistus- ja prosessointimenetelmien aloilla JM KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin [Tämän osa täyttämisessä on käytettävä hallintomäärärahoja koskevaa laskentataulukkoa (tämän rahoitusselvityksen liitteessä oleva toinen asiakirja), joka on asetettava saataville CISNETiin komission sisäistä lausuntokierrosta varten.] 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

Numero Otsake 1a – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky PO: AGRI/H, RTD/F, RTD/I, RTD/D Vuosi 2018 Vuosi 2019 Vuosi 2020 Vuosi 2021–2029 YHTEENSÄ • Toimintamäärärahat 08.020302 Sitoumukset (1) 5,000 5,000 40,000 50,000 Maksut (2) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 08.020305 Sitoumukset (1a) 7,500 7,500 60,000 75,000 Maksut (2a) 1,500 3,750 3,750 66,000 75,000 08.020201 Sitoumukset (1b) 2,500 2,500 20,000 25,000 Maksut (2b) 500 1,250 1,250 22,000 25,000 PO RTD:n määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a+1b 15,000 15,000 120,000 150,000 Maksut =2+2a+2b 3,000 7,500 7,500 132,000 150,000





05.090301 Sitoumukset (1c) 5,000 5,000 40,000 50,000 Maksut (2c) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 PO AGRIn määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1c 5,000 5,000 40,000 50,000 Maksut =2c 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000





Vuosi 2018 Vuosi 2019 Vuosi 2020 Vuosi 2021–2029 YHTEENSÄ



• Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 20,000 20,000 160,000 200,000 Maksut (5) 4,000 10,000 10,000 176,000 200,000 • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (08 01 05) (6) 0,222 0,226 0,230 0,678 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1a kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =4+ 6 20,222 20,226 160,230 200,678 Maksut =5+ 6 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678







Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 5 ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2018 Vuosi

2019 Vuosi

2020 Vuosi

2021–2029 YHTEENSÄ PO: RTD • Henkilöresurssit 0,204 0,208 0,212 0,624 • Muut hallintomenot 0,018 0,018 0,018 0,054 PO RTD YHTEENSÄ Määrärahat 0,222 0,226 0,230 0,678 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1A ”Hallintomenot” kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 0,222 0,226 0,230 0,678 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2018 Vuosi

2019 Vuosi

2020 Vuosi

2021–2029 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

Sitoumukset 20,222 20,226 160,230 200,678 Maksut 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. –☒ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ⇩ Vuosi

2019 Vuosi

2020 Vuosi

2021 Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi Keskimäär. kustannukset Määrä Kustannus Määrä Kustannus Määrä Kustannus Määrä Kustannus Määrä Kustannus Määrä Kustannus Määrä Kustannus Määrä yhteensä Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1… – Tuotos Esittely-/pilottihankkeet* 3 20,000 3 20,000 3 20,000 4 30,000 4 30,000 6 40,000 6 40,000 29 200,000 ERITYISTAVOITE 2 ... – Tuotos T&K-hankkeet** 15 20,000 15 20,000 15 20,000 20 30,000 20 30,000 30 40,000 30 40,000 145 200,000 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 18 40,000 18 40,000 19 55,000 24 65,000 24 65,000 36 67,500 36 67,500 175 400,000 * EU:n rahoitusosuus, joka käytetään 10 esittelyhankkeeseen (keskimääräiset hankekohtaiset kustannukset 10–15 miljoonaa euroa) ja 20 pilottihankkeeseen (keskimääräiset hankekohtaiset kustannukset 2,5 miljoonaa euroa). ** Osallistujavaltioiden rahoitusosuus, joka käytetään hankkeisiin, joiden keskimääräiset kustannukset ovat 1–1,5 miljoonaa euroa. 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

3.2.3.1.Yhteenveto –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –⌧ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2018 Vuosi

2019 Vuosi

2020 Vuosi

2021–2029 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 Henkilöresurssit Muut hallintomenot Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät Henkilöresurssit 0,204 0,208 0,212 0,624 Muut hallintomenot 0,018 0,018 0,018 0,054 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma 0,222 0,226 0,230 0,678 YHTEENSÄ 0,222 0,226 0,230 0,678 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna  Vuosi 2018 Vuosi 2019 Vuosi 2020  • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) 08 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) 08 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) 08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) 1 1 1 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)  • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)  XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) XX 01 04 yy  – päätoimipaikassa    – EU:n ulkop. edustustoissa  08 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)  1 1 1 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) Muu budjettikohta (mikä?) YHTEENSÄ 2 2 2 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Virkamiehet ja sopimussuhteiset toimihenkilöt Henkilöresurssit on kohdassa 8.2.1 laskettu siten, että keskimääräiset kustannukset virkamiestä kohden ovat 134 000 euroa ja sopimussuhteista toimihenkilöä kohden 70 000 euroa, mihin lisätään 2 prosenttia vuodessa. Toimesta aiheutuvat päätehtävät ovat seuraavat: Osallistuminen PRIMAn komitean kokouksiin sekä PRIMAn tutkimusneuvoston kokouksiin jäsenenä, ± 3–4 kaksipäiväistä kokousta vuodessa. Tarkkailija PRIMAn ehdotusten arvioinneissa, 2–3 päivää vuodessa. Osallistuminen työpajoihin ja tulosten levittämistapahtumiin, 2–3 kertaa vuodessa. Sopimuksesta neuvotteleminen ja sen valmistelu PRIMA-IS:n kanssa. Vuosittaisen rahoituspäätöksen ja siihen liittyvien maksujen valmistelu. Vuotuisen työsuunnitelman hyväksyminen. Vuosikertomuksiin perustuva täytäntöönpanon seuranta sekä väli- ja loppuarviointien koordinointi. PRIMAn täytäntöönpanon auditointi rahoituksen ja oikeudellisten seikkojen osalta. Ulkopuolinen henkilöstö 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa –⌧ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät. 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. –⌧ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2018 Vuosi 2019 Vuosi 2020 Vuosi 2021 Vuosi 2022 Vuosi 2023 PRIMAn osallistujavaltioiden sitoumukset 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000



3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin –⌧ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. –◻ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: –◻ vaikutukset omiin varoihin