EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 28.1.2019 COM(2019) 14 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta









1.Johdanto Yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan työvoimatutkimusten yhdenmukaiseen tuotantoon Euroopan unionissa (EU) ja sen jäsenvaltioissa. Asetuksen (EY) N:o 577/98 7 artiklassa todetaan seuraavaa: Komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta joka kolmas vuosi vuodesta 2000 alkaen. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti niiden tilastollisten menetelmien laatua, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää tulosten tason parantamiseksi tai tutkimusmenettelyjen keventämiseksi. Käsillä oleva kertomus on komission seitsemäs kertomus parlamentille ja neuvostolle, ja siinä käsitellään jaksoa 2015–2017. Kertomuksen rakenne on seuraava: ·Osassa 2 esitellään yleisesti Euroopan unionin työvoimatutkimusta ja sen tehtävää Euroopan unionin toimintalinjojen tukena. ·Osassa 3 tarkastellaan asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, ehdokasmaissa ja Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvissa maissa. ·Osassa 4 tarkastellaan meneillään olevia Euroopan tilastojärjestelmässä (ESS) käynnistettyjä aloitteita, joilla pyritään parantamaan työvoimatutkimuksen laatua. 2.Yleistä työvoimatutkimuksesta 2.1.Yleinen kuvaus Euroopan unionin työvoimatutkimus, jäljempänä ’EU-LFS’, on yksityisten kotitalouksien jäseniä koskeva laaja otantatutkimus. Sen avulla tuotetaan sekä neljännesvuosittaiset että vuosittaiset työmarkkinatilastot työllisyydestä ja työttömyydestä sekä työvoiman ulkopuolella olevasta väestöstä. Tutkimuksessa kerätään myös monivuotisia tietoja lisäkysymyksillä (ad hoc -moduuleilla), ja siitä saadaan aineistoa työttömyyttä ja työttömyysastetta koskevien mallipohjaisten kuukausittaisten estimaattien pohjaksi. Kansalliset tilastolaitokset vastaavat kussakin maassa kansallisten kyselylomakkeiden laatimisesta, otoksen valitsemisesta, haastattelujen tekemisestä ja tulosten lähettämisestä komissiolle (Eurostatille) komission asetuksella (EY) N:o 377/2008 vahvistetun yhteisen koodausjärjestelmän mukaisesti. Eurostat vastaa asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanon seurannasta, avustaa kansallisia tilastolaitoksia, edistää yhtenäistettyjen käsitteiden ja menetelmien käyttöä ja levittää vertailukelpoisia kansallisia ja eurooppalaisia työmarkkinatilastoja. Vuonna 2017 EU-LFS:n otoskoko oli noin 1,3 miljoonaa 15–74-vuotiasta henkilöä (joista noin 1,2 miljoonaa oli EU28-maista). Otokset poimittiin neljännesvuosittain 34:stä tutkimukseen osallistuneesta maasta. EU-LFS on siten suurin kotitalouksia koskeva tutkimus Euroopassa. 2.2.Merkitys EU-LFS on virallisten työmarkkinatilastojen merkittävin lähde EU:ssa. Kaiken kaikkiaan sillä kerätään tietoja yli 100 muuttujasta, jotka liittyvät työmarkkina-asemaan, ammattiasemaan, työaikaan, koulutustaustaan ja kouluttautumiseen. Lisäksi EU-LFS:n tietoja täydennetään vuotuisilla eri aiheita käsittelevillä lisäkysymyksillä. EU-LFS perustuu kansainvälisiin standardeihin ja määritelmiin, ja sillä on merkitystä myös EU:n ulkopuolella, sillä sen avulla Euroopan työmarkkinoita voidaan verrata muiden alueiden tai maiden työmarkkinoihin. Osassa EU:n keskeisistä poliittisista aloitteista tukeudutaan EU-LFS:stä saatuihin tietoihin. EU-LFS on esimerkiksi yksi keskeisistä tietolähteistä, kun seurataan jäsenvaltioiden edistymistä työllisyyttä koskevien suuntaviivojen toteuttamisessa i) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 148 artiklan ja ii) EU:n Eurooppa 2020 ‑kasvustrategian puitteissa. Kahta Eurooppa 2020 -strategian viidestä yleistavoitteesta seurataan kolmella EU-LFS-indikaattorilla (20–64-vuotiaiden työllisyysaste, opintonsa keskeyttäneiden osuus ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden määrä). Eurooppa 2020 -strategian yhteisessä arviointikehyksessä hyödynnetään myös monia muita LFS:ään perustuvia indikaattoreita.

Useita EU-LFS-indikaattoreita käytetään myös sen seuraamiseen, millaisia tuloksia jäsenvaltiot ovat saavuttaneet Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kahdella ulottuvuudella. Nämä ulottuvuudet ovat yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille (johon kuuluvat koulutus, osaaminen ja elinikäinen oppiminen, sukupuolten tasa-arvo työmarkkinoilla ja nuoriso) ja dynaamiset työmarkkinat ja oikeudenmukaiset työolot (johon kuuluvat työvoimarakenne ja työmarkkinoiden dynamiikka). Tämän lisäksi useita EU-LFS:n aluetason työmarkkinaindikaattoreita (eli nuorten työttömyysastetta ja kokonaistyöttömyysastetta) käytetään kohdennettaessa koheesiopolitiikan määrärahoja. EU-LFS:stä saadaan myös indikaattoreita kestävän kehityksen Agenda 2030 ‑toimintaohjelmaan. Kolmeen kestävän kehityksen toimintaohjelman tavoitteista liittyy EU-LFS:ään perustuvia indikaattoreita. Nämä tavoitteet ovat laadukas koulutus, sukupuolten tasa-arvo sekä ihmisarvoinen työ ja talouskasvu. EU-LFS:ään perustuva kuukausittainen työttömyysaste on tärkeä lyhyen aikavälin taloudellinen indikaattori. Se on yksi Euroopan talouden pääindikaattoreista, ja sitä käytetään myös työttömyysasteen vuotuisten liukuvien keskiarvojen laskemiseen talous- ja rahoitustilannetta kuvaavien indikaattoreiden tulostaulua varten. Tulostaulua puolestaan käytetään makrotalouden ja kilpailukyvyn epätasapainon havaitsemiseen. EU-LFS:stä saadaan kansantalouden tilinpitoa varten tietoja työllisyydestä ja työajasta sekä muista työmarkkinoiden ulkopuolisista tekijöistä, kuten koulutuksesta. EU-LFS:n tietoja käytetään laajasti komission pääosastoissa ja EU:n virastoissa. Erityisesti Eurofound käyttää tietoja Euroopan työvoiman ominaispiirteitä koskevan tiivistelmäraportin laadinnassa. Lisäksi EU-LFS on yksi merkittävimmistä tilastollisten mikrotietojen lähteistä Euroopan tutkijoille. Laaja otos mahdollistaa tutkimusten tekemisen yksittäisistä työmarkkinaryhmistä. EU-LFS:n tiedot ovat myös väestöllisten, alueellisten ja koulutustaustaa kuvaavien muuttujien osalta erittäin kattavia. 3.Työvoimatutkimuksen toteuttaminen Tässä osassa käsitellään pääasiassa jaksoa 2015–2017, mutta myös vuoden 2014 työvoimatutkimuksessa saatuja tietoja esitetään tarpeen mukaan, jotta edellisen kertomuksen laadinnan jälkeen tapahtuneita parannuksia voidaan tuoda esille. 3.1.Tarkkuus Tilastoinnin tulosten tarkkuudella tarkoitetaan sitä, miten lähellä laskelmat tai estimaatit ovat niitä täsmällisiä – tai todellisia – arvoja, joita tilastoilla on tarkoitus mitata. Estimaattien tarkkuutta heikentävät kahdentyyppiset virheet: otantavirheet ja muut kuin otantavirheet. Otantavirheitä esiintyy, koska koko väestöstä tutkitaan vain yksi alaryhmä. Muita kuin otantavirheitä ovat kaikki muut virheet, jotka eivät johdu otannasta (esimerkiksi kattavuusvirheet, mittausvirheet, käsittelyvirheet ja vastauskadosta johtuvat virheet). Tärkein otantavirheisiin vaikuttava tekijä on otoksen koko. Laajemmat otokset parantavat tulosten tarkkuutta. Taulukossa 1 esitetään neljännesvuosittain 15–74-vuotiaista haastateltavaksi valittujen henkilöiden otoksen koko kussakin tutkimukseen osallistuneessa maassa absoluuttisina lukuina ja suhteutettuna koko kyseisen ikäryhmän väestöön. Vuonna 2017 otannan osuus kokonaisväestöstä vaihteli 0,14 prosentista (Yhdistynyt kuningaskunta) 1,46 prosenttiin (Luxemburg). Neljännesvuosittaisen otoksen koko oli vuonna 2017 keskimäärin noin 1,3 miljoonaa henkilöä eli 0,29 prosenttia tutkimukseen osallistuneiden 34 maan koko 15–74-vuotiaasta väestöstä. EU-LFS:n kaltaisissa virallisissa tutkimuksissa käytetään todennäköisyysotantaa. Näin otantavirheet voidaan ilmaista määrällisesti luottamusväleinä. Taulukossa 2 esitetään estimaatit ja 95 prosentin luottamusvälit, jotka on saavutettu työllisyyttä ja työttömyyttä kuvaaville seitsemälle pääindikaattorille EU28-tasolle aggregoituna. Nämä välit vastaavat neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 vahvistettuja tarkkuusvaatimuksia. Muiden kuin otantavirheiden osalta voidaan todeta, että Eurostat ja tutkimukseen osallistuvat maat seuraavat säännöllisesti tällaisten virheiden lähteitä, kuten vastauskatoa. Osallistuvat maat ilmoittavat Eurostatille vuosittain virheiden pääasialliset syyt sekä menetelmät, joita sovelletaan kansallisesti niiden vähentämiseksi. Tästä seurannasta julkaistaan yhteenveto EU-LFS:n vuotuisessa laatukertomuksessa. Vuonna 2017 EU-LFS:ään osallistuminen oli pakollista 14 maassa (Belgia, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Luxemburg, Malta, Itävalta, Portugali, Slovakia, Norja ja Turkki) ja vapaaehtoista muissa 20 maassa. Maissa, joissa vastaaminen on vapaaehtoista, yksikkökadon osuus on yleensä suurempi kuin maissa, joissa tutkimus toteutetaan pakollisena.



Taulukko 1: Eurooppalaisessa työvoimatutkimuksessa saavutettu otoskoko ja prosenttiosuus 15–74-vuotiaasta väestöstä (neljännesvuosittainen keskiarvo), 2017 ja 2014 Maa Neljännesvuosittainen otoskoko (tuhatta) 2017 Otannan osuus 15–74-vuotiaista (%) 2017 Otannan osuus 15–74-vuotiaista (%) 2014 Maa Neljännesvuosittainen otoskoko (tuhatta) 2017 Otannan osuus 15–74-vuotiaista (%) 2017 Otannan osuus 15–74-vuotiaista (%) 2014 EU28 1 162 0,31 0,32 MT 5 1,44 1,54 BE 29 0,35 0,23 NL 75 0,59 0,69 BG 25 0,45 0,45 AT 34 0,52 0,54 CZ 41 0,50 0,53 PL 58 0,21 0,26 DK 21 0,49 0,59 PT 30 0,39 0,38 DE 142 0,23 0,20 RO 47 0,31 0,28 EE 5 0,56 0,49 SI 13 0,79 0,76 IE 27 0,77 1,12 SK 18 0,41 0,47 EL 45 0,56 0,55 FI 29 0,71 0,77 ES 119 0,34 0,36 SE 51 0,68 0,84 FR 94 0,20 0,19 UK 67 0,14 0,16 HR 6 0,20 0,21 IS 3 1,08 1,36 IT 105 0,23 0,24 NO 20 0,51 0,50 CY 8 1,22 1,27 CH 28 0,43 0,50 LV 8 0,53 0,56 ME 5 1,09 - LT 12 0,57 0,75 MK 11 0,65 0,53 LU 7 1,46 0,65 TR 89 0,16 0,17 HU 43 0,58 0,32 YHTEENSÄ 1 318 0,29 0,31 Taulukko 2: Työllisyyttä ja työttömyyttä kuvaavien LFS:n pääindikaattoreiden 95 prosentin luottamusväli EU28-maissa, 2017

Työllisten lukumäärä (x 1 000) Työllisyysaste prosenttiosuutena väestöstä (%) Työttömien lukumäärä (x 1 000) Työttömyysaste prosenttiosuutena työvoimasta (%) Nuorten työttömyysaste prosenttiosuutena työvoimasta (%) 217 740 ± 311 72,1 ± 0,1 18 781 ± 145 7,9 ± 0,1 16,8 ± 0,3



Taulukko 3: Osallistuminen ja vastauskadon osuus EU-LFS:ssä maittain, 2017 ja 2014 Maa Osallistuminen vuonna 2017 Yksikkökadon osuus (%) vuonna 2017 Yksikkökadon osuus (%) vuonna 2014 Maa Osallistuminen vuonna 2017 Yksikkökadon osuus (%) vuonna 2017 Yksikkökadon osuus (%) vuonna 2014 BE Pakollinen 17,4 27,8 MT Pakollinen 24,8 23,7 BG Vapaaehtoinen 19,7 23,7 NL Vapaaehtoinen 48,4 42,7 CZ Vapaaeht. 21,2 20,6 AT Pakollinen 3,4 5,7 DK Vapaaeht. 45,0 46,2 PL Vapaaeht. 38,7 31,5 DE Pakollinen 3,8 2,3 PT Pakollinen 16,1 14,8 EE Vapaaeht. 33,2 31,3 RO Vapaaeht. 12,7 9,5 IE Vapaaeht. 32,2 23,9 SI Vapaaeht. 20,1 21,3 EL Pakollinen 25,4 24,6 SK Pakollinen 18,0 11,0 ES Pakollinen 13,1 15,2 FI Vapaaeht. 32,7 28,0 FR Pakollinen 20,4 20,9 SE Vapaaeht. 43,4 35,7 HR Vapaaeht. 44,5 31,3 UK Vapaaeht. 50,7 39,8 IT Pakollinen 14,9 11,8 IS Vapaaeht. 31,5 21,0 CY Pakollinen 3,8 4,2 NO Pakollinen 15,8 19,9 LV Vapaaeht. 35,4 35,7 CH Vapaaeht. 19,7 18,8 LT Vapaaeht. 22,3 19,6 ME Vapaaeht. 16,7 - LU Pakollinen 41,7 84,6 MK Vapaaeht. 11,9 24,6 HU Vapaaeht. 21,5 17,2 TR Pakollinen 4,3 9,3 3.2.Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus Tilastojen ajantasaisuus määritellään tietojen saataville tulemisen ja niiden kuvaaman tapahtuman tai ilmiön väliseksi ajanjaksoksi. EU-LFS:n osalta tämän ajanjakson kesto riippuu i) ajasta, jonka jäsenvaltiot tarvitsevat tutkimuksen suorittamiseen ja käsittelemiseen ja sen tulosten lähettämiseen Eurostatille, sekä ii) ajasta, jonka Eurostat tarvitsee tulosten käsittelemiseen, validoimiseen ja julkaisemiseen. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot Eurostatille 12 viikon kuluessa viitevuosineljänneksen päättymisestä. Eurostat validoi kansalliset tietosarjat heti ne saatuaan. Taulukossa 4 esitetään ajanjakso viitevuosineljänneksen päättymisestä siihen asti, kun tiedot tulivat Eurostatin käyttäjien saataville vuosina 2014–2017. EU-LFS-tietojen ajantasaisuus on viime vuosina hieman parantunut EU28-maiden osalta. Vuonna 2017 EU28-maiden tietojen levittämiseen tarvittavien kalenteripäivien lukumäärä oli keskimäärin 75, kun taas vuonna 2014 vastaava luku oli 77 päivää. Eurostat aikoo edelleen parantaa levitettävien EU-LFS:n tulosten ajantasaisuutta lyhentämällä tulevaisuudessa määräaikaa, jonka kuluessa tiedot on toimitettava Eurostatille. EU-LFS-tietojen ajantasaisuus on tärkeää myös estimoitaessa kuukausittaisia työttömyysasteita. Heti kun Eurostat on käsitellyt kansalliset tiedot, niitä käytetään seuraavan kuukausittaisen työttömyysasteen laskemiseen. Tieto kuukausittaisesta työttömyysasteesta saadaan levitykseen noin 30 päivää viitekuukauden päättymisen jälkeen. Taulukko 4: LFS-tietojen saatavuus käyttäjille – ajantasaisuus, 2014–2017 Kalenteripäivien lukumäärä viitejakson päättymisestä siihen, kun Eurostat levittää kansalliset tiedot (verkkosivustolla) Maiden lukumäärä 2014 2015 2016 2017 Kaikki EU28 Kaikki EU28 Kaikki EU28 Kaikki EU28 < 31 0 0 0 0 0 0 0 0 31–60 2 2 2 2 5 3 6 5 61–90 27 24 29 24 27 24 25 22 91+ 4 2 2 2 1 1 2 1 Yhteensä 33 28 33 28 33 28 33 28 Kalenteripäivien keskimääräinen lukumäärä 77 77 80 80 73 74 77 75 Tilastojen oikea-aikaisuus määritellään ilmoitetun julkaisupäivän ja todellisen julkaisupäivän väliseksi ajanjaksoksi. Eurostat ilmoittaa EU-LFS:n pääindikaattorien suunnitellut neljännesvuosittaiset ja vuotuiset julkaisupäivät. Vuosina 2015–2017 kaikki ilmoitetut julkaisun määräajat saavutettiin. 3.3.Saavutettavuus ja selkeys Eurostat levittää EU-LFS:n tilastoja monin tavoin. Tärkein levitysväline on Eurostatin verkkotietokanta, joka sisältää yli 400 taulukkoa yksityiskohtaisia EU-LFS-tietoja (neljännesvuosittaiset, vuosittaiset, kotitalouksien ja lisäkysymysten tiedot). Kohdassa 2.2 kuvatut toimintapoliittiset indikaattorit julkaistaan myös verkkosivuston erillisissä osioissa. Näiden osioiden taulukoissa esitetään vain EU-LFS:n tärkeimmät tulokset. Käyttäjien pyynnöstä Eurostat tarjoaa myös muita EU-LFS-muuttujien yhdistelmiä räätälöityinä taulukoina. EU-LFS-mikrotietojen merkitys on huomattava myös tieteellisessä toiminnassa. Yhä useammat yliopistojen, tutkimuslaitosten ja kansallisten tilastolaitosten tutkijat ympäri Eurooppaa ja Euroopan ulkopuolella pyytävät niitä käyttöönsä. Eurostat on tarjonnut mikrotietoja maksuttomasti vuodesta 2011 lähtien. Tietojen käyttöoikeus myönnetään komission asetuksessa (EY) N:o 557/2013 vahvistettujen ehtojen mukaisesti tutkimuksen vastaajien henkilötietojen suojan varmistamiseksi. Yksittäisistä tietueista koostuviin tiedostoihin ei sisälly suoria tunnistetietoja, kuten nimiä, osoitteita tai tunnistenumeroita. Lisäksi sovelletaan anonymisointisääntöjä. Yksityiskohtainen dokumentointi (metatiedot) toimitetaan käyttäjien saataville eri jakelukanavien kautta. Yleisiä tietoja annetaan yleiseen käyttöön Eurostatin verkkosivuston EU-LFS-osiossa. Yksityiskohtaisempia tietoja pääsee tarkastelemaan verkkosivuston ”Statistics Explained” -osiossa. Näitä tietoja päivitetään säännöllisesti. Tarkempia tietoja tilastojen sisällöstä ja laadusta julkaistaan kahdessa vuotuisessa julkaisussa: menetelmäjulkaisussa kuvataan kansallisten tutkimusten ominaispiirteitä ja laatukertomuksessa esitetään yhteenveto EU-LFS:ssä saaduista tuloksista. Lisäksi Eurostatin verkkotietokannan EU-LFS-tilastoihin liitetään erityistä metadataa. Kunkin osallistujamaan kansallisista laatukertomuksista saatuja tietoja on myös julkaistu verkossa vuodesta 2014 lähtien. Monet maat parantavat LFS:äänsä säännöllisesti joko menetelmien tai prosessien osalta. Jos tällaiset parannukset johtavat katkoksiin EU-LFS-tiedoissa, asianomaiset kansalliset tilastolaitokset ilmoittavat siitä Eurostatille. Merkittävät katkokset dokumentoidaan Eurostatin julkaisuissa. Eurostat julkaisee myös erityissarjaa ”LFS main indicators” (”LFS:n pääindikaattorit”), jossa sarjan aiemmat osat mukautetaan katkosten osalta ja satunnaiset tietoaukot täytetään. 3.4.Vertailukelpoisuus

EU-LFS pohjautuu pitkälle yhdenmukaistettuihin käsitteisiin, määritelmiin, luokituksiin ja menetelmiin. Asetuksessa (EY) N:o 377/2008 säädetään yhteisestä koodausjärjestelmästä, jolla varmistetaan, että kaikki tutkimukseen osallistuvat maat käyttävät samoja muuttujien määritelmiä. Tutkimuksessa käytetään yhteisiä luokituksia (esimerkiksi tuottavaa taloudellista toimintaa koskeva eurooppalainen standardiluokitus (NACE) ja kansainvälinen ammattiluokitus (ISCO)), ja aina kun näitä luokituksia tarkistetaan, Eurostat varmistaa, että kaikki tutkimukseen osallistuvat maat ottavat koordinoidusti käyttöön tarkistetut luokitukset. Lisäksi Eurostat julkaisee selittäviä huomautuksia, joissa kansallisille tilastolaitoksille annetaan yksityiskohtaisia ohjeita tilastojen koodauksesta ja toteutuksesta. Selittävissä huomautuksissa selitetään myös se, mihin Eurostatin ohjeet perustuvat. Menetelmäkysymyksistä keskustellaan työmarkkinatilastoja käsittelevässä erityistyöryhmässä. Työryhmä edistää kokemusten vaihtoa ja yhteisiä käytäntöjä kaikkien tutkimukseen osallistuvien maiden kesken. Jotta voidaan varmistaa, että työttömyyden mittaaminen on yhdenmukaista kaikissa tutkimukseen osallistuvissa maissa, komission asetuksessa (EY) N:o 1897/2000 vahvistetaan työttömyyden määritelmä. Asetuksessa vahvistetaan myös periaatteet, joiden mukaisesti tutkimuksen työmarkkina-asemaa koskevat kysymykset on muotoiltava. Työttömyyden määritelmä on yhdenmukainen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) standardien kanssa, jotka hyväksyttiin 13. ja 14. kansainvälisessä työvoimatilastoja käsittelevässä konferenssissa. Tällä varmistetaan, että EU-LFS:n tilastot ovat vertailukelpoisia muiden maiden ja erityisesti OECD-maiden tilastojen kanssa. 3.5.Yhtenäisyys EU-LFS:ään ja väestötilastoihin perustuvien väestöestimaattien välinen yhdenmukaisuus on tärkeä kokonaislaadun osatekijä. EU-LFS:n tulokset perustuvat otantatutkimukseen, eli ne lasketaan väestön yhden alaryhmän antamista vastauksista. Tämän jälkeen vastauksia verrataan koko väestöön. Koko väestöä koskevat tiedot perustuvat parhaisiin laatimisajankohtana käytettävissä oleviin estimaatteihin (eriteltyinä sukupuolen ja iän mukaan menettelyn tarkkuuden parantamiseksi). Periaatteessa tällä vertailumenettelyllä varmistetaan EU-LFS:n ja väestötilastojen yhdenmukaisuus. Eroja voi kuitenkin esiintyä poikkeuksellisissa olosuhteissa. Esimerkiksi joka kymmenes vuosi saadaan käyttöön uudet väestönlaskennan tulokset. Jos uudesta väestönlaskennasta saadaan lukuja, jotka poikkeavat aiemmista väestöestimaateista, aiempaa sarjaa on ehkä tarkistettava. Tällaisessa tapauksessa väestötilastojen ja EU-LFS:n tarkistukset voidaan tehdä kestoltaan ja ajoitukseltaan erilaisina sen mukaan, puuttuuko väestöstä yksityiskohtaisia tietoja väestönlaskentojen väliseltä kymmeneltä vuodelta. Useimmat EU-LFS:ään osallistuvat maat suorittivat väestönlaskennan vuoden 2011 aikana. Uuden väestönlaskennan tulosten perusteella LFS:ään laaditaan usein uusia painokertoimia, otantakehikkoja ja/tai otanta-asetelmia. Maissa, joissa pidettiin väestönlaskenta vuonna 2011, kaikki kansalliset tilastolaitokset ovat tarkistaneet LFS:n painokertoimet ja tarvittaessa muuttaneet niitä niin, että ne vastaavat uusia väestöestimaatteja, sekä uudelleenpainottaneet takautuvia tietosarjoja ainakin vuoteen 2010. Työttömyysestimaattien yhdenmukaisuuden osalta on huomattava, että monet maat julkaisevat myös tilastoja työvoimatoimistoon rekisteröityjen ja työtä hakevien määrästä. LFS:n työttömyysluvut ja rekisteröityjen työnhakijoiden määrä eroavat toisistaan, koska kerätyt tiedot ovat luonteeltaan erilaisia. EU-LFS perustuu yhtenäistettyihin menetelmiin, joiden avulla tutkitaan kotitalouksien työssäkäyntiä ja työhön käytettävyyttä, kun taas työvoimatoimistojen hallinnolliset rekisterit sisältävät kattavan luettelon rekisteröidyistä ja työttömyysetuuksiin oikeutetuista henkilöistä. Koska rekisteröitymisen kriteerit riippuvat kansallisesta sosiaalipolitiikasta, rekisteröityjä työnhakijoita koskevat tilastot eivät ole vertailukelpoisia eri maiden välillä eivätkä ajallisesti. Toinen tilastollisen yhdenmukaisuuden kannalta merkittävä osa-alue on LFS:n ja kansantalouden tilinpidon tietojen perusteella laadittavien työllisyysestimaattien vertailu, sillä nämä estimaatit eivät välttämättä ole samanlaisia. Tämä johtuu eroista sekä menetelmissä (käsitteet ja tietojen kattama väestöjoukko eivät vastaa toisiaan) että tilastojen laatimisprosesseissa. Kansantalouden tilinpito laaditaan vertailemalla ja yhdistelemällä kaikkia oleellisia tietyssä maassa käytettävissä olevia tietolähteitä ja sisällyttämällä tarkasteluun kunkin tietolähteen parhaat ominaisuudet, jotta saadaan kattavia tuloksia. Kansallisessa tilinpidossa pyritään myös työllisyysmittareiden ja tuotantomittareiden (bruttokansantuote, BKT) väliseen yhdenmukaisuuteen. LFS on yksi tietolähde tässä prosessissa. Muita prosessissa käytettäviä tietolähteitä ovat muun muassa yritystutkimukset, työllisyysrekisterit ja sosiaaliturvarekisterit. LFS:n ja kansantalouden tilinpidon yhdenmukaisuutta on käsitelty työvoimatilastoja käsittelevässä työryhmässä. Eurostat arvioi näiden kahden estimaatin eroja, ja monet kansalliset tilastolaitokset ovat analysoineet erojen syitä ja suuruutta. Joissain tapauksissa kansalliset tilastolaitokset ovat julkaisseet näiden kahden tietosarjan välisiä täsmäytystaulukoita. LFS:n ja kansantalouden tilinpidon vertailusta ilmenee, että LFS soveltuu paremmin työmarkkinoille osallistumisen (työttömyyden ja työssäkäynnin) mittaamiseen tai väestön tiettyjen sosioekonomisten ryhmien tilanteen analysoimiseen (esimerkiksi iän, sukupuolen tai koulutustason mukaan). Kansantalouden tilinpidon tiedot ovat puolestaan soveltuvampia silloin, kun työllisyysestimaatteja verrataan kokonaistuotantoa ja -tuloa kuvaaviin mittareihin makrotasolla. 4.Työvoimatutkimuksen parantamiseen tähtäävät aloitteet 4.1.LFS osana sosiaalitilastojen nykyaikaistettua järjestelmää Komissio toimi antamansa tiedonannon ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle” mukaisesti, kun se 26. elokuuta 2016 antoi ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille (integroituja Euroopan sosiaalitilastoja (IESS) koskeva puiteasetus). Tämän aloitteen tavoitteena oli Euroopan sosiaalitilastojen nykyaikaistaminen. Ehdotettu puiteasetus tuleekin parantamaan Euroopan sosiaalitilastojen vertailukelpoisuutta ja yhdenmukaisuutta, sillä asetuksella kootaan yhteen seitsemän EU:n alueella tällä hetkellä toteutettavaa kotitaloustutkimusta ja yhtenäistetään sellaiset määritelmät, käsitteet ja muuttujat, joita käytetään vähintään kahdessa näistä tutkimuksista. Tämä tulee helpottamaan sosiaalisten ilmiöiden yhteistä analysointia. Oletuksena on, että tiedonkeruu toteutetaan ensimmäistä kertaa ehdotetun puiteasetuksen mukaisesti vuonna 2021. EU-LFS on yksi IESS-puiteasetuksen piiriin kuuluvista kotitaloustutkimuksista, ja sitä ollaan nykyaikaistamassa puiteasetuksen mukaiseksi. Nykyaikaistamisprosessissa EU-LFS saatetaan 19. kansainvälisessä työvoimatilastoja käsittelevässä konferenssissa lokakuussa 2013 hyväksytyn päätöslauselman mukaiseksi niin, että työllisyyden määritelmää supistetaan ja vanhempainvapaan ja kausityön perusteita tarkennetaan. Nykyaikaistamisella parannetaan myös LFS:n merkityksellisyyttä i) muuttoliikkeen analysoinnissa ja ii) työaikaa ja päätyöstä ansaittua kuukausipalkkaa koskevien tietojen vertailussa. Lisäksi EU-LFS:n nykyaikaistamisella saadaan aiempaa kattavampi käsitys i) työllisyydestä (riippuvaisesta itsenäisestä ammatinharjoittamisesta), ii) yleisistä terveystiedoista (jotta vammaisten henkilöiden työmarkkinatilannetta voidaan verrata koko kohdeväestön työmarkkinatilanteeseen) ja iii) osallistumisesta (vähintään 12 kuukauden pituiseen) koulutukseen. Tämän lisäksi EU-LFS:n tarkistamisen yhteydessä parannetaan Eurostatille toimitettavien tietojen ajantasaisuutta, tarkistetaan tarkkuusvaatimuksia ja parannetaan edelleen menetelmiä. 4.2.EU-LFS:n laajentaminen uusiin ehdokasmaihin EU-LFS:ään osallistuu tällä hetkellä 34 maata (28 EU:n jäsenvaltiota, kolme ehdokasmaata ja kolme EFTA-maata). Tämä tarkoittaa sitä, että maat lähettävät tietoja Eurostatille neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 mukaisesti ja Eurostat levittää säännöllisesti niiden antamia tietoja. Tutkimuksessa jo mukana olevat ehdokasmaat ovat Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki. Eurostat tekee tiivistä yhteistyötä muiden ehdokasmaiden tilastotoimistojen kanssa tukeakseen niitä, kun ne pyrkivät täyttämään tutkimuksen sisältöä ja laatua koskevat neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 vaatimukset. Serbia ja Albania ovat jo alkaneet lähettää LFS-tietoja Eurostatille. Heti kun näiden maiden kansalliset tutkimukset täyttävät Euroopan säännösten vaatimukset, Eurostat alkaa levittää myös niiden tietoja. 4.3.Uusien tilastotuotteiden kehittäminen Työmarkkinoiden dynamiikkaa kuvaavat tilastot Yksittäisten henkilöiden työmarkkina-aseman muutokset ovat hyvin kiinnostavia, sillä niistä saadaan lisätietoja työmarkkinoiden yleistilanteesta, kuten myös työmarkkinoiden joustavuudesta tai jäykkyydestä. Nämä muutokset antavat tietoa myös yksittäisten ryhmien tilanteesta. Työmarkkinoiden dynamiikkaa koskevien tietojen avulla voidaan analysoida esimerkiksi sitä, kuinka moni jäi työttömäksi tai löysi työpaikan tietyllä ajanjaksolla ja keitä nämä ihmiset ovat. Näiden tietojen avulla voidaan puolestaan tunnistaa ryhmiä, joihin kuuluvilla on muita paremmat mahdollisuudet työllistyä tai muita suurempi riski jäädä työttömiksi tai pysyä työttöminä. Neljännesvuosittaisia työmarkkina-analyyseja, jotka ilmentävät työllisyyden, työttömyyden ja työvoiman ulkopuolelle jäämisen välisiä liikkeitä, julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 2015. Lisätuloksia, joissa kyseisiä liikkeitä koskevia tietoja eritellään sukupuolen, iän, työttömyyden keston tai työpaikasta toiseen siirtymisen mukaan, on julkaistu vuodesta 2017 lähtien kokeellisina tilastoina.