Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä" () (96/C 174/02)

Neuvosto päätti 12. maaliskuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 5. maaliskuuta 1996. Esittelijänä oli Markku Lemmetty.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 334. täysistunnossaan 27. maaliskuuta 1996 suurella ääntenenemmistöllä yhden äänestäessä vastaan seuraavan lausunnon.

1. TSK:n kansanterveyttä koskevat lausunnot Katsaus

1.1. Komitea on antanut viime vuosina monia kansanterveysalan lausuntoja. Komitea on Maastrichtin sopimuksen 129 artiklan mukaisesti vaatinut useaan otteeseen jäsenvaltioiden välistä sekä yhteisön ja kansainvälisten järjestöjen välistä entistä parempaa koordinointia ja tiiviimpää yhteistyötä. Paremman koordinoinnin ansiosta voidaan vertailla kansanterveysalan saavutuksia parhaimpien mahdollisten käytäntöjen löytämiseksi ja eurooppalaisen "lisäarvon" saamiseksi jäsenvaltioiden kansalaisten hyödyksi.

1.2. TSK totesi puiteohjelmaa koskevassa lausunnossaan, että kansanterveyspolitiikkaa ei pitäisi tarkastella suppeasti ainoastaan taudinehkäisyn kannalta, vaan se tulisi nähdä osana vaakasuuntaiseen, eri alojen väliseen lähestymistapaan perustuvaa terveyden edistämistä, joka edellyttää eri alojen välistä yhteistyötä. Lisäksi komitea pyysi neuvostoa valtuuttamaan komission tekemään kansanterveydestä kokonaisvaltaisen horisontaalisen analyysin ().

1.3. Tehokkaan ja saatavilla olevan tiedotuksen merkitystä on korostettu useissa lausunnoissa. Komitea on esimerkiksi painottanut, kuinka tärkeää on jäsenvaltioiden välinen tiedonvaihto asenne-erojen vähentämiseksi. Lisäksi asianmukaiset ja täsmälliset tiedot kansanterveyden tilasta ja entistä yksityiskohtaisemmista indikaattoreista voisivat olla perustana tulevalle terveysalan päätöksenteolle sekä yhteisöntasolla että jäsenmaissa, joille vastuu ja päätöksenteko useimmissa tapauksissa kuuluu.

1.4. Komitea kehotti lausunnossaan kansanterveyttä koskevasta tiedotuksesta, opetuksesta ja ammattikoulutuksesta (CES 50/95) komissiota luomaan "sopivan rakenteen terveystietojen ja indikaattorien käsittelemiseksi ja selkeämmän kuvan saamiseksi eri tekijöistä, elämäntyyleistä, yksilön käyttäytymisestä sekä ympäristöllisistä ja sosiaalis-taloudellisista olosuhteista samoin kuin tarjoamaan tietokannan, johon jäsenvaltioilla ja muilla terveyttä edistävillä elimillä on pääsy työskennellessään tiiviissä yhteistyössä Eurostatin kanssa" ().

1.5. Komitea on myös suositellut, että olisi luotava sopiva yhteys terveyspolitiikan ja sosiaalis-taloudellisen ulottuvuuden välille solidaarisuuden, kilpailukyvyn ja työllisyyden perusteella, "sosiaalisen Euroopan" ja "kansalaisten Euroopan" toimintakehyksissä, erityisesti edistämällä vaakasuuntaista lähestymistapaa (työ, työllisyys, kaupunkimainen elinympäristö, asunto- ja maatalouspolitiikka, kulutus, ympäristö jne.) ().

1.6. Komitea on jatkuvasti pitänyt tärkeänä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä painottanut läheisyysperiaatetta.

1.7. Edellä mainittuihin perusteluihin viitaten komitea on täten erittäin tyytyväinen uuteen komission ehdotukseen ottaa käyttöön terveyden seurantaa koskeva yhteisön toimintaohjelma. Loppujen lopuksi päätavoitteena on taata korkea terveydensuojelun taso kaikille Euroopan kansalaisille.

2. Ehdotuksen pääsisältö

2.1. Komissio esittää viisivuotista toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on luoda korkeatasoinen terveystilanteen valvontajärjestelmä. Yhteisön ja jäsenvaltioiden tulisi saada käyttöönsä kansanterveystyötä tukevia indikaattoreita ja tietoja. Järjestelmän tarkoituksena on myös helpottaa yhteisön ohjelmien ja toimien suunnittelua, seurantaa ja arviointia läheisyysperiaatteen mukaisesti.

2.2. Järjestelmään liittyisi myös telematiikan mahdollisuuksia hyödyntävän tiedonkeruu- ja levittämisverkoston kehittäminen ja terveystilanteesta kerättyjen tietojen analysoimisessa sekä raporttien, katsausten ja muun terveyteen liittyvän tiedotusmateriaalin tuottamisessa tarvittavan kapasiteetin laajentaminen.

2.3. Ohjelmalla on tarkoitus toteuttaa seuraavat toimenpiteet:

a) Yhteisön terveysindikaattoreiden luominen,

b) Euroopan laajuisen terveyttä koskevan tiedon jakeluverkoston kehittäminen sekä

c) Analyysien ja kertomusten laatiminen.

2.4. Komission ehdotuksessa yhteisön terveysindikaattorien valinnan esitetään tarjoavan tarvittavat välineet terveydentilan ja sitä määrittävien tekijöiden valvontaan yhteisössä, yhteisön ohjelmien ja toimien suunnitteluun, valvontaan ja arviointiin sekä tuottaa jäsenmaille terveyttä koskevaa tietoa terveyspolitiikan kehittämisen tueksi.

3. Yleiskommentteja

3.1. TSK katsoo, että komission päätösehdotus ja sitä tukeva tiedonanto perustuvat realistiselle ja terveelle pohjalle. Esityksen tavoitteet ja periaatteet ovat kannatettavia.

3.2. Asia on tärkeä. Ehdotettu terveydentilanteen seurantaohjelma on tarpeellinen, jotta EU voi hoitaa sille kuuluvan kansanterveyttä koskevan tehtävänsä. Valmistelutyö on tehty huolellisesti ja asiantuntevasti. Ehdotetut toimet ovat hyvin perusteltuja.

3.3. Keskeiseksi ongelmaksi sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla on todettu riittävän kattavien ja terveyspoliittisten toimenpiteiden vaikutusten mittaamista varten tehtyjen terveysindikaattorien puute ja huono vertailtavuus.

3.4. Uusien indikaattorien kehittäminen ja käyttöönotto on ohjelman mahdollisesti tärkein tulos. TSK:n mielestä ohjelmaa tulisi vielä vahvemmin painottaa mainitun kehittämistyön suuntaan.

3.5. Komission käsitykset terveystilanteen seurantajärjestelmän periaatteista ovat myös TSK:n mielestä oikeat:

valmiita järjestelmiä sekä jo olevaa tietoa on hyödynnettävä,

kaikkea ylimääräistä ja päällekkäistä työtä on vältettävä,

jäsenvaltioille ei saa asettaa tarpeettomia ja perustelemattomia vaatimuksia,

kustannusten ja hyötyjen suhdetta on arvioitava,

järjestelmän tulee olla mahdollisimman joustava.

3.5.1. TSK haluaa erityisesti painottaa komission yhteistyötä WHO:n (Maailman terveysjärjestö), OECD:n (Taloudellinen yhteistyö- ja kehittämisjärjestö) ja EMCDDA:n (Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus) kanssa. Komission tulisi myös kiinnittää huomiota yhteistyömahdollisuuksiin muiden eurooppalaisten virastojen ja toimistojen, kuten Euroopan ympäristötoimiston, Euroopan turvallisuus- ja terveystoimiston ja Euroopan elinolosuhteita ja työolosuhteita parantavan säätiön, kanssa. Vertailukelpoisia tietoja tarvitaan EU:n jäsenmaiden ohella myös muista maista.

3.5.2. Mitä tulee kolmansien maiden ja assosioituneiden maiden osallistumiseen komitea toivoo, että ehdotukseen lisättäisiin maininta myös sopimuksiin perustuvasta yhteistyöstä kaikkien Välimeren alueen maiden kanssa.

3.6. Samoin yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on merkittävää, jotta työlle saadaan lisäarvoa. Kerättävien tietojen analysointi ja tulkinta on vaativa ja suuri tutkimus- ja asiantuntijatehtävä. Jäsenvaltioiden asiantuntijalaitoksia ja asiantuntijoita tulisikin käyttää hyväksi ja esimerkiksi osa esitetyistä niukoista budjettivaroista voitaisiin käyttää niiden osallistumisen ja työpanoksen tukemiseen.

3.7. Komitea panee tyytyväisyydellä merkille, että komission ehdotuksen 7 artiklan mukaan raportit tullaan toimittamaan myös talous- ja sosiaalikomitealle. Tämä vahvistaa käytössä olevaa hyvää tapaa, joka koskee kaikkia kansanterveyden ohjelmia.

4. Yhteisön terveysindikaattorit

4.1. Komission ehdotuksessa terveysindikaattorien laatimiseen sisällytetään sekä olemassa olevien indikaattorien tunnistaminen ja analysoiminen että erityisten yhteisön terveysindikaattorien valinta ja/tai luominen ja näiden indikaattorien määritelmien kehittäminen. Kehittämistyössä tulisi ottaa huomioon myös se tutkimus- ja kehittämistoiminta, jota toisaalta on tehty ja tehdään jäsenmaissa näiden omalla kustannuksella ja toisaalta Euroopan unionin rahoituksella on tehty ja tehdään Euroopan yhteisön eri maissa.

4.2. Ehdotuksen mukaan komissiota avustaisi komitea, joka muodostuisi kahdesta kunkin jäsenvaltion edustajasta. TSK pitää erittäin tärkeänä, että valittaessa terveysindikaattoreiden alueita ja sisältöjä valmistelutyössä käytetään hyväksi sitä asiantuntemusta, jota löytyy jäsenmaista ja jota myös yhteisön terveys- ja turvallisuustilastoja käsittelevät olemassa olevat komiteat edustavat. Erityisesti TSK painottaa työturvallisuuden-, työhygienian- ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kuulemista.

4.3. Komitea toteaa, että ohjelman tärkeä osa terveysindikaattoreiden alueista ja sisällöistä on tiedonannon liitteenä (Annex A). Vaikka luettelo on yleisluonteinen ja alustava komitea ehdottaa, että tämä luettelo siirrettäisiin itse ehdotuksen liitteeksi, jotta ehdotus sisältäisi tietoja indikaattorialueista.

4.4. Edellä mainittuun tiedonantoon liittyvään luetteloon (Annex A) on syytä tässä yhteydessä suhtautua alustavilla ja periaatteellisilla kommenteilla. Luettelon kehittämisessä on syytä korostaa:

Terveys ja sen määrittäjät on ymmärrettävä kyllin monipuolisesti, niin että tiedot kuvaavat sekä ammatillisia arvioita että ihmisten omia käsityksiä.

Terveys on myös ymmärrettävä niin, että mukaan luetaan terveyden yhteisölliset ja yksilölliset edellytykset varsinaisten sairauksien ja toiminnan vajavuuksien ohella, jolloin tiedot tukevat terveyden edistämistä. Siten terveyteen vaikuttavina tekijöinä on syytä ottaa huomioon myös sosiaalis-taloudelliset ja työhön sekä ympäristöön liittyvät tekijät. Näin ollen on huomioitava terveystottumukset mm. ruokailutottumukset.

Yksi yhteisön etusijalle asettamista aloista on kuluttajansuoja. Kuluttajan kannalta olennaisia alueita ovat muun muassa terveyspalvelujen laatu, tarjonta, rahoitus ja tasapuolinen palvelujen saatavuus. Näihin komissio viittaa epäsuorasti myös tiedonannossaan käsitellessään terveydenhuollon tietosuojaa koskevien tilastojen kehittämisen toteutettavuutta ja kustannustehokkuutta. Tärkeä seikka on myös potilaiden oikeudet ja niiden toteutuminen.

5. Tiedon keruu ja tiedon levittämisen kehittäminen

5.1. TSK korostaa, että sekä indikaattorien laatimisessa että tietojen keruussa tulee huolehtia yksilöiden tietosuojan asianmukaisuudesta.

5.2. Olemassa olevien tietolähteiden lisäksi tarvitaan erillistutkimuksia, joista osa mittausten luonteen mukaan olisi toteutettavissa vuosittain mutta osa paljon harvemmin. Näiden tulisi kehittyä eri jäsenmaissa osaksi toistuvaa terveystiedon järjestelmää ja siksi niissä käytettävät keskeiset menetelmät tulisi kehittää yhteistyössä mahdollisimman tarkoituksenmukaisiksi ja vertailukelpoisiksi.

6. Tiedon analysointi ja jakelu

6.1. Tietojen jakelun kehittäminen elektronisten tietoverkkojen välityksellä ja muilla keinoilla on toivottava kehityssuunta. Myös muita vastaavia hankkeita on hyödynnettävä.

6.2. Terveysindikaattorien kehittämistyö, keruu sekä analysointi ja tulkinta edellyttävät jäsenvaltioiden ja asiantuntijalaitosten verkostoitumista.

7. Suhde muihin yhteisön toimintaperiaatteisiin ja toiminta-alueisiin

7.1. Komission tiedonannossa luetellaan joukko yhteisön toiminta-alueita, jotka liittyvät esillä olevan ehdotuksen toimintaan.

7.1.1. Erityisesti komitea pitää tärkeänä yhteistyötä terveyden ja työsuojelun alueella, jolloin saadaan kuvaa ammattisairauksien ja työtapaturmien laajuudesta.

7.1.2. Myös tilastotietojen puiteohjelman vuosiksi 1993 1997 mukaan Eurostat tuottaa arvokasta tilastotietoa mm. terveyden ja turvallisuuden, työllisyyden, elinolosuhteiden ja sosiaalisen suojelun aloilta sosiaalipolitiikkaa, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä kuluttajansuojelua koskevien alakohtaisten ohjelmien mukaisina ensisijaisina toimina. Vuonna 1994 aloitettiin yhteisön kotitaloustutkimus, joka käsitti muun muassa väestönkehityksen, tulotason, työelämään osallistumisen, koulutuksen, asumisen sekä tiettyjä terveyteen liittyviä tekijöitä.

7.1.3. Komission ehdotus telematiikkaan perustuvan hallintojen välisen terveystietojen vaihdon tukeminen yhteisössä (IDA) ennakoi kolmea hanketta terveyden alalla.

7.1.4. Komitea viittaa myös tutkimusta ja teknistä kehitystä koskevan kolmannen ja neljännen puiteohjelman mukaisiin toimiin terveydenhuollon alueella. Euroopan terveystilanteen tietokeskuksen perustaminen on huomioitava.

8. Loppupäätelmiä ja arviointeja

8.1. TSK pitää komission esitystä tärkeänä ja tukee sitä.

8.2. TSK painottaa terveysindikaattorien laadinnan ja ylläpidon merkittävyyttä ja pitää tärkeänä, että myös tietojen käyttäjien tulee olla mukana kehittämistyössä.

8.3. Voi olla vaikeaa sovittaa samaan kehikkoon kaikki kansanterveyden ja terveyspolitiikan yleiseen seurantaan tarvittavat osoittimet ja toisaalta nyt Euroopan unionin eräiden ajankohtaisten julkista terveydenhuoltoa koskevien toimintaohjelmien edellyttämät indikaattorit. Voisi olla parempi kehittää näitä jatkotyössä vain soveltuvin osin yhdessä ja tekemällä tarvittaessa rinnakkaista kehitystyötä.

8.4. TSK kiinnittää huomiota ohjelmalle varattuun budjettiin. Tietojen keräämistä ja levittämistä varten varattu rahasumma on kuitenkin liian pieni ottaen huomioon asian tärkeys ja merkitys jäsenmaiden ja Euroopan unionin terveyspolitiikalle. Ottaen huomioon ohjelman perustavaa laatua olevan merkityksen on ohjelmaa varten varattua rahamäärää nostettava.

Bryssel, 27. maaliskuuta 1996.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Carlos FERRER

() EYVL N:o C 338, 16. 12. 1995, s. 4.

() EYVL N:o C 388, 31. 12. 1994.

() EYVL N:o C 102, 24. 4. 1995.