Aloite on johdonmukainen etenkin komission vuoden 2016 työohjelman kanssa, jossa korostetaan, että on tärkeää tukea työvoiman liikkuvuutta ja torjua väärinkäytöksiä sekä edistää osaamisen kehittämistä, mukaan luettuna ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen. Tässä aloitteessa tulee hyvin esiin tasapainoinen lähestymistapa työvoiman liikkuvuuteen syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden luomiseksi, koska siinä puututaan sisävesiliikenteen alan jatkuvaan työvoimapulaan liittyviin ongelmiin ja avataan tietä toimenpiteille, joilla torjutaan väärinkäytöksiä ja vilppiä. Samalla aloitteessa asetetaan taidot keskeiselle sijalle ammattipätevyyden vastavuoroisessa tunnustamisessa ja pyritään näin edistämään työllisyyttä ja työuria.

Ehdotus on laadittu sisävesiliikenteen edistämiseen tähtäävän komission politiikan, NAIADES II -ohjelman, mukaisesti, ja sillä on tarkoitus tarkistaa alan ammattipätevyyksien yhdenmukaistamiseen ja nykyaikaistamiseen liittyviä puitteita. Osana uutta sisävesiliikenteen hallintotapaa komissio on tiivistänyt yhteistyötään eri jokikomissioiden ja etenkin Reinin navigaation keskuskomission (CCNR) kanssa. Tämän yhteistyön perusteella on perustettu muun muassa uusi elin, jonka toimintaan kaikista EU:n jäsenvaltiosta tulevat asiantuntijat voivat osallistua. Elin tunnetaan ranskankielisellä lyhenteellä CESNI, ja sen tehtävänä on laatia teknisiä normeja sisävesiliikenteen alalle. EU voi hyödyntää sen asiantuntemusta myös alaan liittyvien ammattipätevyyksien alalla. Pätevyyteen perustuvien sellaisten vähimmäisvaatimusten laatiminen, joita EU, CCNR ja muut kansainväliset elimet ja kolmannet maat voivat käyttää oman lainsäädäntönsä puitteissa, on tärkeä askel kohti sisävesiliikenteen ammattipätevyyksien vastavuoroista tunnustamista EU:ssa.

Aloitteen tavoitteena on helpottaa työvoiman liikkuvuutta sisävesiliikenteen alalla varmistamalla, että ammattitaitoisten työntekijöiden pätevyys tunnustetaan kaikkialla unionissa. Aloitteen pohjana on direktiivien 96/50/EY ja 91/672/ETY täytäntöönpanosta 19 vuoden aikana saadut kokemukset, jotka kuitenkin rajoittuvat EU:n muilla sisävesiväylillä kuin Rein-joella toimivien alusten päällikköjen pätevyyden vastavuoroiseen tunnustamiseen.

(2)Kuulemisiin osallistui myös Euroopan tason sisävesiliikennealan alakohtainen neuvottelukomitea. Työmarkkinaosapuolet esittivät 16. syyskuuta 2013 asiakirjan työmarkkinaosapuolten kannasta sisävesiliikenteen alusten miehistön jäsenten ammattipätevyyksiin ja koulutusvaatimuksiin. Ne toivat esiin, että tämänhetkinen pirstaleinen järjestely ei selvästikään ole enää riittävä. Se vähentää ammatin houkuttelevuutta ja tekee alan alttiiksi laittomille käytännöille, jotka saattavat vääristää kilpailua. Ne vahvistivat, että koulutuksen ja sertifioinnin alalle tarvitaan nykyaikainen ja joustava sääntelyväline. Työmarkkinaosapuolet korostivat myös, että ammattipätevyyksiä koskeva ehdotus on vain yksi osa kokonaisuutta. Sähköinen meripalvelukirja, laivapäiväkirja ja piirturi ovat muita osia, joita on käsiteltävä viipymättä, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset.

Direktiiveistä 96/50/EY ja 91/672/ETY tehtiin ulkoinen arviointi. Sen mukaan nykyisillä lainsäädäntöpuitteilla on onnistuttu pääsemään osittain tavoitteeseen eli päällikön pätevyyskirjan vastavuoroiseen tunnustamiseen ja sen saamista koskevien ehtojen yhdenmukaistamiseen, mutta useita esteitäkin on edelleen. Kaikki suositukset otettiin huomioon vaikutustenarvioinnin yhteydessä.

Kun tarkoituksena on perustaa yhdenmukaistettu ja tehokas järjestelmä sisävesiliikenteen ammattipätevyyden tunnustamista varten ja noudattaa suhteellisuusperiaatetta, asianmukaisin säädöstyyppi on direktiivi. Tällä ehdotuksella ei näin myöskään muuteta aiemmin käytettyä säädöstyyppiä. Direktiivi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa toimia, joita tarvitaan tässä direktiivissä säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi niin, että otetaan huomioon myös kansalliset erityispiirteet. Edellyttäen, että jäsenvaltio tunnustaa muissa jäsenvaltioissa sertifioidut pätevyydet, se voi soveltaa myös tiukempia vaatimuksia pätevyyksien sertifiointiin omalla alueellaan.

Useita toimenpiteitä, kuten vaatimusten laajentaminen koskemaan miehistöä, joka työskentelee sisävesiväylillä, joilla ei ole yhteyttä jonkin toisen jäsenvaltion liikennöintikelpoiseen verkkoon, on hylätty suhteellisuusperiaatteen vuoksi. Niidenkin jäsenvaltioiden, joilla on yhteydettömiä sisävesiväyliä, on kuitenkin tunnustettava muista jäsenvaltioista tulevien miehistön jäsenten sertifioitu pätevyys.

Aloite on perusteltu, koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toimen tavoitetta. Kaikki tavaroiden kuljettamiseen sisävesiliikenneverkossa liittyvät näkökohdat ovat yleisesti valtioiden välisiä. Erot jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä estävät tavaroiden ja työntekijöiden sisämarkkinoiden toimintaa. Ilman EU:n toimia Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) loppuun saattaminen ja tehokas käyttö vaarantuvat, eikä EU-varojen investoinneista sisävesiliikenneverkkoihin saada optimaalisia tuloksia. Sisävesiliikenteen ammattipätevyyksien alalla EU:ssa esiintyviä oikeusjärjestelmien eroja ei kyetä ratkaisemaan yksittäisten jäsenvaltioiden toimin tai kansainvälisten yleissopimusten puitteissa eikä itse toimialan toimin. Tämä peruste on pätevä toimenpiteiden soveltamiseksi päällikköihin ja miehistön jäsenten muihin luokkiin. Soveltamisalan laajentaminen koskemaan myös Rein-jokea tuo lisäarvoa nykyisiin lainsäädäntöpuitteisiin nähden, koska ehdotuksessa esitetään yhteisiä vaatimuksia, jotka ovat välttämätön osatekijä EU-tason sisävesiliikenteen ammattitaitoisten työntekijöiden sisämarkkinoiden kannalta.

Tämän ehdotuksen liitteenä on vaikutustenarviointiraportti, jonka on tarkastanut sääntelyntarkastelulautakunta. Se antoi myönteisen lausunnon 31. heinäkuuta 2015. Kaikki sääntelysääntelyntarkastelulautakunnan suositukset on otettu huomioon lopullisessa vaikutustenarviointiraportissa. Lisätietoa siitä, miten suosituksiin on suhtauduttu, löytyy vaikutustenarviointiraportin 2.2 kohdasta.

Jotta voitaisiin puuttua yksilöityihin suurimpiin ongelmiin eli siihen, että työntekijöillä on ammattipätevyyksien vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyviä ongelmia ja että paikallistuntemusta koskevat vaatimukset saattavat aiheuttaa tarpeettomia vaikeuksia tietyillä jokiosuuksilla toimiville alusten päälliköille, on valittu toimintavaihtoehto, jolla otetaan käyttöön perämiesten ja päällikköjen pätevyyttä koskevat vähimmäisvaatimukset, mukaan luettuna koevaatimukset oppilaitoksille.

Tämä vaihtoehto on suositeltavin, koska se tarjoaa tehokkaamman tavan parantaa työvoiman liikkuvuutta kuin vaihtoehdot, joissa ei toteuteta mitään toimia tai toteutetaan vapaaehtoisia toimia.

Suositeltavimmassa vaihtoehdossa puututaan myös työvoiman liikkuvuutta koskeviin vaikeuksiin, jotka johtuvat paikallistuntemukseen liittyvistä vaatimuksista, ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus tehdä arviointeja erityisiä riskejä varten vaadittavasta pätevyydestä myös toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevien sisävesiväylien osalta, millä parannetaan entisestään tämän vaihtoehdon toimivuutta.

Vaikutustenarvioinnissa esitettiin kaksi muunnelmaa suositeltavimmasta vaihtoehdosta: toisessa pätevyyden arviointia koskevat sääntelyvaatimukset rajoittuvat pakolliseen hallinnolliseen kokeeseen ja toisessa otetaan mukaan hyväksyttyjen koulutusohjelmien vastavuoroinen tunnustaminen. Ensimmäisessä muunnelmassa kaikkien perämiesten ja päällikköjen on suoritettava toimivaltaisten viranomaisten järjestämä hallinnollinen koe voidakseen saada pätevyytensä tunnustettua kaikkialla EU:ssa, vaikka heillä olisi jo sisävesiliikenteen alan oppilaitoksen antama todistus. Toinen muunnelma on asetettu etusijalle, koska siinä minimoidaan hallinnollinen rasite niiden kannalta, joilla on jo vaaditut taidot ja jotka ovat osoittaneet pätevyytensä koulutuksensa aikana. Heidän ei enää tarvitsisi suorittaa lisäkokeita. Tällä on positiivinen vaikutus myös ammatin houkuttelevuuden, työvoiman liikkuvuuden, ammattiin pääsyn ja hallinnollisten säästöjen kannalta. Viimeksi mainitun vaikutuksen ansiosta toinen muunnelma on myös tehokkaampi ensimmäiseen nähden. Tämä muunnelma on myös johdonmukaisempi, koska oppilaitoksia koskevia samanlaisia lainsäädäntövaatimuksia on jo voimassa EU:n tasolla rautatie- ja lentoliikenteen aloilla. Näillä aloilla vaatimukset ovat tiukempia, koska niihin sisältyy myös kertauskoulutus. Toinen muunnos on kaiken kaikkiaan johdonmukaisempi, tehokkaampi ja toimivampi, ja siinä noudatetaan suhteellisuusperiaatetta 2.3 kohdan mukaisesti.

3.4.Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

Sisävesiliikenteen yksityinen sektori muodostuu lähes yksinomaan pk- ja mikroyrityksistä. Niitä ei näin ollen jätetä tämän aloitteen soveltamisalan ulkopuolelle, koska se neutraloisi vaikutuksen täysin. Ehdotus on laadittu pk-yritykset huomioon ottaen. Ehdotuksen vaikutus pk- ja mikroyrityksiin on positiivinen, koska niiden on kannettava vain vähäinen osuus kustannuksista, jotka enemmänkin kuin korvautuvat eduilla, jotka saadaan kasvavasta työvoiman liikkuvuudesta.

Ottamalla käyttöön yhteiset vaatimukset kaikkialla unionissa, jotta voidaan saavuttaa sisävesiliikenteen alan työntekijöiden sisämarkkinat, ehdotuksella järkeistetään Euroopan sisävesiliikenteen alan ammattipätevyyksiin liittyviä lainsäädäntöpuitteita, jotka ovat nykyisellään pirstoutuneet. Ehdotuksella korvataan monimutkainen joukko monenvälisiin ja kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä alueellisia vaatimuksia yksinkertaisemmilla ja – mikä tärkeintä – EU:n laajuisilla puitteilla, jotka koskevat sertifiointia ja vastavuoroista tunnustamista.

Ehdotuksella minimoidaan hallinnollinen rasite niiden kannalta, jotka ovat jo suorittaneet hyväksytyn koulutusohjelman, koska heidän ei enää tarvitsisi suorittaa hallinnollisia lisäkokeita.

Ehdotuksella helpotetaan myös sähköistä tiedonvaihtoa ja pohjustetaan sähköisten välineiden käyttöönottoa. Tarkoituksena on keventää hallinnollista rasitetta ja vähentää samalla mahdollisuuksia asiakirjojen sisällön muuttamiseen.

Ehdotuksella kumotaan direktiivit 91/672/ETY ja 96/50/EY ja säädetään asteittaisesta voimaantulosta siirtymätoimenpiteiden kautta.

4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon.

5.LISÄTIEDOT

5.1.Seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt

Komission odotetaan antavan viimeistään seitsemän vuoden kuluttua kansalliseksi lainsäädännöksi saattamisen määräajan päättymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportin, jossa arvioidaan ehdotuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikuttavuutta.

5.2.Selittävät asiakirjat

Ehdotettuun direktiiviin sisältyy merkittävä määrä kattavampia oikeudellisia velvoitteita kuin nyt voimassa oleviin direktiiveihin 91/672/ETY ja 96/50/EY. Kun otetaan huomioon tämä sekä se, että ehdotukseen sisältyy säännöksiä joistakin ammattipätevyyksistä, joita nykyisissä lainsäädäntöpuitteissa ei ole vielä katettu pakollisesti, esimerkiksi muut kansimiehistön jäsenet kuin päälliköt, nesteytetyn maakaasun käytöstä polttoaineena vastaavat asiantuntijat sekä matkustajaliikenteen asiantuntijat, ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, on liitettävä selittäviä asiakirjoja, jotta jäsenvaltioiden käyttöön ottamat toimenpiteet ovat selvästi yksilöitävissä.