EUROOPAN KOMISSIO Bryssel15.11.2017 COM(2017) 669 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE



Euroopan muuttoliikeagendaa koskeva edistymiskertomus {SWD(2017) 372 final}



1. JOHDANTO Sen jälkeen, kun Euroopan muuttoliikeagenda hyväksyttiin toukokuussa 2015, EU on soveltanut toimissaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa pyrkiessään vastaamaan pakolais- ja muuttoliikekriisin aiheuttamiin moniin haasteisiin. Komissio arvioi syyskuussa 2017 julkaistussa agendan väliarviossa yleisesti kriisiin vastaamisessa ja agendassa esitettyjen toimien täytäntöönpanossa saavutettua edistystä. Eurooppa-neuvosto pani merkille lokakuun 2017 kokouksessaan kaikilla rintamilla saavutetut tulokset ja kehotti vakiinnuttamaan tämän työn. Euroopan komissio on vienyt eteenpäin Euroopan muuttoliikeagendan kaikkiin eri osiin liittyvää työtä. Seuratakseen edistymistä ja mahdollistaakseen näyttöön perustuvan arvion EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden muun muassa Eurooppa-neuvoston päätelmissä antamien sitoumusten toteutumisesta, komissio on esittänyt säännöllisesti edistymistä koskevia kertomuksia EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanosta, sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta, eurooppalaisen raja- ja merivartioston toimintavalmiuteen saattamisesta sekä kolmansien maiden kanssa luodun kumppanuuskehyksen puitteissa saavutetusta edistyksestä. Jokainen toimintalinja vaikuttaa EU:n toiminnan kokonaistehokkuuteen. Kuten väliarvioinnissa ilmoitettiin, tämä konsolidoitu kertomus kuvastaa ja vahvistaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa esittelemällä yhdessä eri toimintalohkot. Kertomuksessa ja sen liitteissä esitellään tärkeimmät kehityslinjat siitä lähtien, kun edelliset kertomukset annettiin 6. syyskuuta 2017, ja yksilöidään keskeisiä toimia, jotka edellyttävät asiaan liittyvien toimijoiden suorittamaa seurantaa erityisesti joulukuussa pidettävän Eurooppa-neuvoston seuraavan kokouksen lähestyessä. 2. TILANNE TÄRKEIMMILLÄ MUUTTOREITEILLÄ Itäisen Välimeren reitti Itäisen Välimeren reitillä muuttoliike on vähäistä verrattuna siihen, millaista se oli ennen kuin EU:n ja Turkin julkilausumaa alettiin soveltaa maaliskuussa 2016. Kreikan saarille tulijoiden määrä on kuitenkin lisääntynyt alkukesästä 2017, mikä on tyypillistä vuodenaika huomioon ottaen. Muuttopaine on lisääntynyt entisestään elokuun puolivälin jälkeen. Laittomia rajanylityksiä oli päivässä keskimäärin 198 syys- ja lokakuussa, kun samana ajankohtana vuonna 2016 niitä oli 99. Kreikan saarille vuoden 2017 alusta saapuneissa oli kansalaisuudeltaan eniten syyrialaisia (39 %), irakilaisia (17 %), afgaaneja (10 %) ja pakistanilaisia (6 %). On myös ollut merkkejä siitä, että maahanmuuttajat pyrkivät lähtemään Turkista muuta reittiä kuin Egeanmeren kautta. Havaittujen Turkista Bulgariaan suuntautuneiden laittomien maarajan ylitysten määrä on edelleen vähäinen, mutta laittomat maarajan ylitykset Turkista Kreikkaan ovat viime aikoina lisääntyneet (keskimäärin 29 havaintoa päivässä syyskuun 4. päivän ja marraskuun 9. päivän välisenä aikana, kun tätä ajankohtaa edeltävien kuuden kuukauden vastaava luku oli 20). Kreikan mantereelle vuonna 2017 saapuneissa oli kansalaisuudeltaan eniten turkkilaisia (37 %), syyrialaisia (27 %), pakistanilaisia (15 %) ja irakilaisia (12 %). Sen sijaan Turkista Romaniaan Mustanmeren yli koko kesän suuntautunut muuttovirta näyttää nyt laantuneen. Myös Turkista Italiaan suuntautuu vähäistä, mutta kuitenkin säännöllistä muuttoliikettä (3 676 henkeä tähän mennessä vuonna 2017). Vuonna 2017 on lisäksi kirjattu joitakin Turkista Kyprokseen tulleita henkilöitä (917 tähän mennessä vuonna 2017). Länsi-Balkanin reitti Havaittujen laittomien siirtolaisten määrä Länsi-Balkanin reitin maahantulopaikoissa on vakiintunut alhaiselle tasolle. Siitä huolimatta jotkin reitin loppupäässä sijaitsevat jäsenvaltiot raportoivat, että niiden alueelle tulee jatkuvasti suuria määriä siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita. Suurella osalla heistä ei ole aiempaa Eurodac-asetuksen mukaista rekisteröintiä, mistä voi päätellä, että moni laittomasti muuttava onnistuu etenemään jäämättä kiinni. Ongelman ratkaiseminen edellyttää jäsenvaltioiden, Europolin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston yhteistyötä. Siinä tarvitaan jatkuvaa valppautta ja muun muassa komission johtamien joka toinen viikko järjestettävien videokonferenssien täysipainoista hyödyntämistä. Keskisen Välimeren reitti Meritse tulevia on edelleenkin eniten keskisen Välimeren reitillä. Yleinen muuttoliikennetilanne on vakiintunut viime kuukausina samalla kun Libyasta lähtevien ja tätä reittiä käyttävien määrä on vähentynyt heinäkuun puolivälin jälkeen. Italiaan tulevien määrä oli huomattavasti tavallista suurempi alkukesällä, mutta syyskuussa raportoitiin yleisesti laskevasta suuntauksesta: tulijoita on nyt 30 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2016. Määrä on kuitenkin suuri, yhteensä 114 000 tulijaa tänä vuonna tähän mennessä. Saapuneiden kolme suurinta kansalaisuusryhmää ovat nigerialaiset (15 %), guinealaiset (8 %) ja norsunluurannikkolaiset (8 %). Lisäksi Tunisiasta Italiaan lähtevien määrässä on kirjattu merkittävä lisäys, sillä heitä on vuonna 2017 ollut seitsenkertaisesti verrattuna vuoteen 2016. Määrät ovat tosin paljon Libyasta lähteneiden määriä alhaisempia. Länsi-Afrikan maista peräisin olevien muuttajien virta Nigeristä Libyaan ja Eurooppaan jatkaa vähenemistään, mutta Algeriaan suuntautuvaa muuttoa on edelleen jonkin verran. Merellä kuolleitten ja kadonneitten määräksi on tähän mennessä arvioitu 2 750 henkeä vuonna 2017, kun luku vuonna 2016 oli 4 581. Italian rannikkovartiostoa tukevissa EU:n operaatioissa on pelastettu yli 285 100 henkeä. Lisäksi Libyan rannikkovartiosto on arvioinut pelastaneensa ainakin 18 400 henkeä tänä vuonna Libyan aluevesillä (6. lokakuuta mennessä). Tässä auttoi alusten palautus miehistön jäsenten koulutuksen jälkeen. EU:n Afrikka-hätärahasto tukee myös Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön ja Nigerin viranomaisten työtä etsintä- ja pelastustehtävien suorittamiseksi autiomaassa. Turvaan on vuonna 2017 otettu yli 1 100 salakuljettajien heitteille jättämää muuttajaa. Läntisen Välimeren reitti Läntisen Välimeren ja Atlantin reitillä havaittiin laittoman muuttovirran lisäystä vuoden 2017 aikana. Espanjaan tulijoiden kokonaismäärä oli 22 031, mikä on lähes 94 prosenttia enemmän kuin samana aikana vuonna 2016. Vuoden 2017 elokuun loppuun mennessä muuttajien lähtömaiden kolme kärjessä olivat Marokko (21 %), Norsunluurannikko (18 %) ja Guinea (14 %). Turvapaikanhaun suuntaukset

EU:ssa ja assosioituneissa maissa oli syyskuun 2017 loppuun mennessä tehty 535 609 turvapaikkahakemusta, kun samana aikana viime vuonna niitä tehtiin 1 010 839. Vuoden 2017 alkupuoliskolla tehtiin 275 710 myönteistä ensimmäisen oikeusasteen päätöstä. Samana aikana viime vuonna niitä tehtiin 293 315. 3. EU:N OPERATIIVINEN TUKI REITTIEN VARRELLA EU:n tuen kulmakivi on edelleen hotspot-lähestymistapa, jota on sovellettu vuodesta 2015. Komissio on arvioinut järjestelykeskusten tähänastista toimintaa Kreikassa ja Italiassa. Se on myös koonnut tiiviissä yhteistyössä virastojen kanssa hotspot-lähestymistavan täytäntöönpanoon liittyviä parhaita käytäntöjä. Europolin vierailevien virkamiesten sijoittaminen on ollut ratkaisevan tärkeää riskiprofiilien määrittelyssä ja ihmissalakuljettajien verkostojen torjumisessa. Ylemmän tason turvatarkastusten tekemistä jatketaan Kreikan ja Italian järjestelykeskuksissa. Toinen tärkeä painopiste EU:n työssä on erityishuomion kiinnittäminen lasten tarpeisiin muuttoliikeprosessissa. Hotspot-lähestymistavan täytäntöönpanoon liittyvissä parhaissa käytännöissä määritetään erityistoimia lasten ja muiden haavoittuvien ryhmien auttamiseksi. Marraskuun 7. ja 8. päivänä pidetty yhdestoista lapsen oikeuksien eurooppalainen foorumi tarjosi mahdollisuuden tutkia, onko syytä etsiä vaihtoehtoja maahantulijalasten säilöönotolle. Itäisen Välimeren reitti Euroopan raja- ja merivartioviraston, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston ja Europolin tuki on ollut ratkaisevan tärkeää käynnistettäessä järjestelykeskusten toimintaa Kreikassa, kuten myös kahdentoista aluksen käyttö laivasto-operaatioissa. Parhaillaan tehdään työtä tarkemman kuvan saamiseksi järjestelykeskuksissa olevien maahantulijoiden määrästä ja heidän tarpeistaan. Kreikan viranomaisten odotetaan saavan päätökseen ensimmäisen yhteenvedon tästä työstä marraskuun loppuun mennessä. Vastaanottopaikkoja on järjestelykeskuksissa kuitenkin yhä liian vähän huolimatta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston alaisen kansallisen ohjelman mukaisista järjestelyistä. Viimeaikaisten suurten tulijamäärien aiheuttama lisäpaine voi lisätä paineita entisestään. Kiireellisin asia on vastaanottopaikkojen saatavuuden ja laadun parantaminen niin, että haavoittuvimpien ryhmien erityistarpeet otetaan paremmin huomioon. Saarten vastaanottopalvelujen puutteiden korjaaminen ja talviolosuhteisiin varautuminen edellyttää Kreikan viranomaisilta välittömiä toimia. Komissio on valmis antamaan tarvittavaa apua. EU antaa Kreikalle edelleen myös merkittävää taloudellista tukea kriisistä selviämiseksi. EU:n välineestä hätätilanteen tuen antamiseksi EU:n sisällä on nyt annettu yli 440 miljoonaa euroa, jolla tuetaan 15 humanitaarisen kumppanin työtä. Tämän välineen avulla on voitu varmistaa, että mantereella on riittävästi vastaanottopaikkoja jopa 40 000 hengelle, ja avustaa kapasiteetin lisäämisessä saarilla. Kreikan viranomaisten ensisijaisena tehtävänä on nyt siirtää leireiltä mahdollisimman monta pakolaista vuokramajoitustiloihin. Myös monialainen käteisavustusohjelma on pantu käyntiin. Vuokramajoituksen lisäämisen ja käteisavustusohjelman tärkeimpänä tavoitteena on tarjota ihmisarvoiset olot niitä tarvitseville. Näin perustettuja majoituspaikkoja oli 7. marraskuuta 19 447. Kaupunkien vuokramajoitusjärjestelmässä majoitettavien pakolaisten määrä vaihtelee, mutta tämänhetkinen luku on 15 458 pakolaista. Käteisavustusta saa keskimäärin 32 500 pakolaista kuukaudessa. Kreikan viranomaisten kanssa keskustellaan parhaillaan rahoitussuunnitelman hyväksymisestä vuodelle 2018. Siinä eritellään tärkeimmät tarpeet ja toiminnat sekä niitä vastaavat rahoituslähteet. Edistystä on tapahtunut pyrittäessä entistä kestävämpään tukeen siirtymällä käyttämään Kreikalle kansallisten ohjelmien mukaisesti myönnettyjä varoja hätärahoituksen sijaan. Näiden ohjelmien varoja käytetään esimerkiksi palvelujen, kuten ateria-, majoitus- ja siivouspalveluiden, tarjoamiseen järjestelykeskuksissa sekä palvelujen tarjoamiseen ilman huoltajaa olevien alaikäisten majapaikoissa. Näillä varoilla rahoitetaan jo nyt sovittuja ensisijaisia kohteita, muun muassa saarilla sijaitsevia vastaanottopalveluita ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten majoittamista. Myös EU:n tuki Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön toteuttamalle tuettua vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotoutumista koskevalle ohjelmalle (tähän mennessä noin 27 miljoonaa euroa) on lievittänyt ratkaisevasti paineita, sillä 4 800 ihmistä palasi tämän ohjelman myötävaikutuksella lähtömaahansa vuonna 2017. Kreikassa olevat Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston työntekijät auttavat Kreikan viranomaisia mahdollisesti kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden tunnistamisessa ja rekisteröinnissä sekä kertovat tulijoille kansainvälisestä suojelujärjestelmästä Kreikassa ja sisäisiä siirtoja koskevasta menettelystä. Lisäksi asiantuntijat neuvovat kansalaisuuden arviointia ja turvapaikan mahdollista epäämistä koskevissa kysymyksissä sekä auttavat havaitsemaan mahdollisia asiakirjapetoksia. Marraskuun 9. päivään mennessä EU:n jäsenvaltioista on lähetetty Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston kautta 18 asiantuntijaa tukemaan sisäisten siirtojen prosessia ja yksi asiantuntija Kreikan vastaanotto- ja tunnistuspalvelun avuksi. Euroopan raja- ja merivartiovirastolla oli 8. marraskuuta 21 asiantuntijaa Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian rajalla. Myös Bulgarialle on annettu huomattavaa rahoitustukea muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi. Bulgarialle syksyllä 2016 myönnettyjä hätäavustuksia on vastikään pidennetty vuodella täysimääräisen täytäntöönpanon mahdollistamiseksi. Euroopan raja- ja merivartiovirasto jatkaa Bulgarian avustamista maarajojen valvonnassa. Valvonnan tavoitteena on myös estää luvaton edelleen liikkuminen. Miehistövahvuus on 143, ja lisäksi käytettävissä on suuri määrä laitteistoa. Bulgarialla on turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston kansallisen ohjelman (2014–2020) mukaista tukea 4,5 miljoonaa euroa, jolla on tarkoitus rahoittaa palautustoimenpiteitä, muun muassa avustettua vapaaehtoista paluuta. Myös hätätilanteen tuki on auttanut 800 ihmisen avustetussa vapaaehtoisessa paluussa (10. marraskuuta 2017 mennessä).



EU:n ja Turkin julkilausuma EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpano on edelleen keskeisessä osassa varmistettaessa, että EU ja Turkki vastaavat muuttoliikkeen itäisen Välimeren alueella aiheuttamiin haasteisiin tehokkaasti ja yhteisvoimin. Se tuottaa edelleen konkreettisia tuloksia pyrittäessä vähentämään laittomia ja vaarallisia ylityksiä sekä hukkumisia Egeanmerellä. Julkilausuman tulosta on myös Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kautta annettava käytännön tuki Syyrian pakolaisille ja vastaanottaville yhteisöille Turkissa sekä syyrialaisten uudelleensijoittaminen Turkista Eurooppaan. Julkilausuman täysimääräinen ja kestävä täytäntöönpano edellyttää jatkuvia ponnistuksia ja poliittista päättäväisyyttä kaikilta osapuolilta. Komissio ja EU:n virastot jatkavat päämäärätietoista työtään julkilausuman täytäntöön panemiseksi (ks. liite 2) muun muassa antamalla merkittävää tukea Kreikan turvapaikkavirastolle. Edellisissä kertomuksissa mainitut puutteet ovat kuitenkin yhä olemassa. Varsinkin julkilausuman mukaisten Turkkiin palauttamisten tahti on edelleen erittäin hidasta, sillä palautuksia on ollut vain 1 969 maaliskuusta 2016 lähtien. Näistä vain 439 on tapahtunut toisen oikeusasteen kielteisen turvapaikkapäätöksen johdosta. Tehokkaan palauttamisen varmistaminen oikeudenkäyntien päätyttyä on julkilausuman keskeinen osa, joten asia riippuu paljon Kreikan turvapaikkajärjestelmän resursseista kaikissa vaiheissa. Huolimatta Kreikan ylimmän hallintotuomioistuimen 22. syyskuuta 2017 julkaisemasta päätöksestä, jossa kahden syyrialaisen valitukset hylättiin ja Turkki katsottiin tapauskohtaisen arvioinnin perusteella palauttamisen kannalta turvalliseksi maaksi julkilausuman nojalla, muutoksenhakukomitean päätösten määrä ei ole merkittävästi lisääntynyt. Palautuksia on vähän myös paljon käytetyn hallinnollisen muutoksenhaun vuoksi. Tämän johdosta Kreikan saarien palveluihin ja toimintoihin kohdistuu yhä paljon painetta, joka voimistuu edelleen: 9. marraskuuta saarilla arvioitiin olevan 15 169 muuttajaa. Uudelleensijoittaminen Turkista julkilausuman nojalla jatkuu, ja on tärkeää, että palautustahti pysyy hyvänä. Turkista on uudelleensijoitettu 4. huhtikuuta 2016 jälkeen 11 354 ihmistä. Vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmän osalta komissio ja Turkki ovat viimeistelleet vakiomuotoiset toimintamenettelyt, jotka jäsenvaltioiden on vielä hyväksyttävä. Nopea päätös niiden käyttöönotosta edistäisi julkilausuman täytäntöönpanoa ja antaisi syyrialaisille turvallisen ja laillisen vaihtoehdon laittomalle muutolle EU:hun. Muuttoliikettä koskeva operatiivinen vuoropuhelu Turkin viranomaisten kanssa jatkuu. Aiheina ovat erityisesti palautukset, tietojen jakaminen ja uudelleensijoittaminen. Viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman täytäntöönpanon osalta komissio kannustaa Turkkia toimittamaan kaikki jäljellä olevat etenemissuunnitelman vertailuarvot mahdollisimman nopeasti.

Toinen julkilausuman keskeinen tekijä on Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kautta annettu tuki, jossa keskitytään suoraan vaikuttamiseen paikan päällä (ks. liite 3). EU aikoo tehdä vuoden 2017 loppuun mennessä sopimuksia yhteensä 3 miljardin euron arvosta. Allekirjoitettuja sopimuksia hankkeista on jo tehty 55. Niiden kokonaissumma on 1,78 miljardia euroa. Kaikki nämä sopimukset ovat jo täytäntöönpanovaiheessa. Käytetty kokonaismäärä on nyt 908 miljoonaa euroa. Parhaillaan on käynnissä hankkeita, joiden avulla saadaan koulutuksen piiriin lähes puoli miljoonaa syyrialaislasta ja taataan terveydenhuolto noin kahdelle miljoonalle ihmiselle. Merkittävä virstanpylväs saavutettiin syyskuussa 2017, kun miljoona kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevaa pakolaista alkoi saada kuukausittain sähköisiä rahansiirtoja päivittäisten kulujensa kattamiseksi. Jordania ja Libanon EU tukee muitakin maita, joille Syyrian kriisi on aiheuttanut paineita, ja auttaa niitä hallitsemaan jatkuvan pakolaiskriisin aiheuttamia valtavia haasteita. Jordaniassa ja Libanonissa tuetaan siirtolaisten toimeentuloa sekä heitä vastaanottavia yhteisöjä. Sekä Jordaniassa että Libanonissa on edistytty viime aikoina merkittävästi pyrkimyksissä saada kaikki pakolaislapset koulutuksen piirin. EU:n Syyria-erityisrahastosta on myönnetty tähän mennessä 290 miljoonaa euroa Libanonissa toteutettaviin hankkeisiin (sopimukset tehty 152,3 miljoonasta eurosta) ja 141 miljoonaa euroa Jordaniassa toteutettaviin hankkeisiin (sopimukset tehty 96,5 miljoonasta eurosta). EU priorisoi edelleen toimia kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien suojelemiseksi ja auttamiseksi. Merkittävän kansainvälisen taloudellisen tuen tarve jatkuu. Keskeiset toimet tulevaisuudessa ·Kreikan saarien tilanteen parantamiseksi Kreikan viranomaisten olisi pikaisesti lisättävä niiden henkilöiden palauttamista Turkkiin, joilla ei ole oikeutta jäädä Kreikkaan, jotta EU:n ja kansainvälisten sääntöjen noudattaminen olisi täysimääräistä. Tämä koskee myös syyrialaisten palauttamista Kreikan ylimmän hallintotuomioistuimen äskettäisen päätöksen johdosta. ·Saarien vastaanotto-oloja ja kapasiteettia on parannettava. ·Sovitaan pikaisesti vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmästä ja sen käyttöönotosta EU:n ja Turkin julkilausumassa asetettujen ehtojen mukaisesti. ·Tehdään sopimukset jäljellä olevista Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen mukaisista humanitaarisista ohjelmista vuoden loppuun mennessä. ·Jatketaan Länsi-Balkanin reitin suuntauksien seurantaa ja salakuljetuksen torjuntaa muun muassa jäsenvaltioiden ja asianomaisten virastojen yhteistyön avulla. ·Jäsenvaltioiden on jatkettava tukeaan EU:n virastoille ja virastojen varmistettava meneillään olevien operaatioiden jatkuvuus. ·Varmistetaan riittävä taloudellinen tuki Jordanialle ja Libanonille, jotka ovat ottaneet vastaan suuria määriä pakolaisia, myös keväällä 2018 Brysselissä järjestettävää Supporting the future of Syria and the Region -konferenssia varten. Keskisen Välimeren reitti Eurooppa-neuvoston lokakuussa antamissa päätelmissä korostettiin keskisen Välimeren reitin ongelmien ratkaisemisesta koituvaa yhteistä etua ja tuotiin esille useita ensisijaisia toimia. Niitä olivat muun muassa tehokas palauttaminen, uudelleensijoittaminen ja inhimillisten elinolosuhteiden takaaminen muuttajille. EU:n keskisellä Välimerellä toteuttamia operatiivisia toimia, joilla pyritään säästämään ihmishenkiä ja torjumaan salakuljetusta sekä antamaan apua ihmisten suojeluun, yhteisöjen vakauttamiseen ja valmiuksien kehittämiseen, on laajennettu entisestään tiiviissä yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa. EU:n Afrikka-hätärahaston Pohjois-Afrikan osiossa koko saatavilla ollut 264,58 miljoonan euron määrä on sidottu ja siitä 131,1 miljoonan euron osalta on tehty sopimukset ja 57 miljoonaa euroa on maksettu (11 ohjelman osalta). Italiassa komissio on etsinyt uusia tapoja, joilla tuki saataisiin 4. heinäkuuta tehdyn toimintasuunnitelman sekä puheenjohtaja Junckerin ja pääministeri Gentilonin elokuussa 2017 käymän kirjeenvaihdon mukaiseksi. Lyhyen aikavälin toimena komissio ilmoitti heti olevansa valmis mobilisoimaan enintään 35 miljoonaa euroa sisäisen turvallisuuden rahaston (ulkorajat) alaista hätäapua tukeakseen Italian sisäministerin nimeämiä järjestelykeskuksiin keskittyviä ensisijaisia toimia, joilla tehostetaan menettelyjä ja huolehditaan maahan tulevien tarpeista. Jos on tarpeen, komissio on seuraavassa vaiheessa valmis mobilisoimaan vielä enintään 100 miljoonaa euroa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston alaista hätärahoitusta. Tämän pitäisi auttaa Italiaa edistymään toimintasuunnitelman sisäisiin näkökohtiin liittyvissä toimissa, joihin kuuluu turvapaikkahakemusten käsittelyyn ja palautuksiin liittyvien menettelyjen nopeuttaminen sekä säilöönottokapasiteetin huomattava lisääminen. Messinassa avattiin 30. syyskuuta 2017 viides järjestelykeskus (ensiapu-, avustus- ja tunnistuskeskus), jonka kapasiteetti on 250 paikkaa. Järjestelykeskusten kokonaisvastaanottokapasiteetti on kuitenkin riittämätön. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto on Italiassa läsnä yli 45 paikassa järjestelykeskusalueiden sisä- ja ulkopuolella. Asiantuntijat antavat tietoja ja auttavat kansainvälistä suojelua hakevien rekisteröinnissä sisäisiä siirtoja koskevaa menettelyä varten. Turvapaikka-asioiden tukivirasto oli 9. päivään marraskuuta mennessä lähettänyt Italiaan 53 jäsenvaltioiden asiantuntijaa, 55 kulttuurivälittäjää ja 18 viraston työntekijää. Merivalvontaoperaatioita on jatkettu. Triton-operaatiota varten on luovutettu käyttöön kahdeksan resurssia ja Sophia-operaatiota varten viisi merivoimien yksikköä. Toimien tuloksena on otettu kiinni 119 salakuljetuksesta ja ihmiskaupasta epäiltyä ja tehty tehottomaksi yli 497 resurssia. EU:n panostukset Libyan rannikkovartioston tukemiseksi ovat jatkuneet. Operaatio Sophian puitteissa merellä ja jäsenvaltioiden keskuksissa on saatettu loppuun alkukoulutuspaketti 142 henkilölle, joista 39 kuuluu vartioveneen miehistöön. Myös kouluttajille on annettu koulutusta. Tarantossa alkoi vastikään koulutus 66 Libyan rannikkovartijalle, joiden taustat tarkastettiin huolellisesti. Lisämoduulien toteutuksen on määrä alkaa tulevina viikkoina Espanjassa, Kreikassa ja Italiassa. Viime aikojen tärkeimpiä tapahtumia ovat olleet rannikkovartioston alusten palauttaminen ja seurantajärjestelmän perustaminen. Seurantajärjestelmän tarkoituksena on arvioida valmiuksien kehittämistä ja tarkistaa koulutusvaatimuksia, auttaa libyalaisia ottamaan vastuu omien aluevesiensä turvaamisesta ja vahvistaa ihmisoikeuksien suojelua ja kunnioittamista. Seurantatoimia koskeva alustava raportti on määrä antaa vuoden 2018 alussa. Seahorse-ohjelman puitteissa päättyi juuri viimeisin koulutus, jossa keskityttiin Libyan rannikkovartioston valmiuksien lisäämiseen, jotta pitemmällä tähtäimellä voidaan perustaa Välimeren Seahorse-verkosto. Merellä toteutettavat hankkeet tuottavat hyvää tulosta. Maissa toteutettaviin toimiin on kiinnitetty entistä enemmän huomiota, jotta voitaisiin parantaa Libyassa olevien muuttajien elinoloja, jotka ovat usein tyrmistyttävän huonot, sekä tarjota vaihtoehtoja alueelle juuttuneille muuttajille sekä ihmiskaupan uhreille. Huhtikuussa hyväksytyn EU:n Afrikka-hätärahastosta rahoitettavan 90 miljoonan euron ohjelman turvin on aloitettu erityisiä toimia Libyassa olevien muuttajien suojelemiseksi. Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu ja Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (IOM) ovat pyrkineet lisäämään muuttajille säilöönottokeskuksissa ja maihinnousupaikoissa annettavaa tukea. Lääketieteellistä apua ja perustukea on saanut lähes 4 000 muuttajaa, ja säilöönottokeskuksissa tehostetaan suojeluaseman seurantaa. Lisäksi Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu ja Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö ovat tarjonneet tukea yli 2 000:lle Libyasta siirtymään joutuneelle perheelle. Lääketieteellistä apua ja tukea annetaan yli 14 000 maahanmuuttajalle säilöönottokeskuksissa Sabrathassa sattuneiden puolisotilaallisten joukkojen yhteenottojen jälkimainingeissa. Afrikka-hätärahaston avulla vastataan siis siirtolaisten välittömiin tarpeisiin. Libyalaisten ja maahan muuttaneiden työllisyyden parantamiseksi suunnitellaan parhaillaan infrastruktuurihankkeita, ja pienyritysten perustamiseen sekä yhteisöjen turvallisuuden ja vakauden edistämiseen annetaan tukea. Lapsiin kiinnitetään erityistä huomiota kunnostamalla kouluja, järjestämällä epävirallista koulutusta libyalaisille ja maahan muuttaneille, kouluttamalla opettajia ja tukemalla laitoksia, joissa hoidetaan ilman huoltajaa olevia ja huoltajastaan eroon joutuneita lapsia. Lapsiystävällisiä tiloja tuetaan tai perustetaan myös olemassa olevissa rakenteissa ja yhteisökeskuksissa. Ohjelmaan sisältyy myös toimia laajemmilla talouden aloilla pienistä infrastruktuurihankkeista lähtien sekä paikallishallinnon valmiuksien kehittämistä. Libyan haastavat olosuhteet estävät EU:ta toimittamasta apua perille nopeammin, mutta komissio tekee kumppaneidensa kanssa aktiivista työtä paikan päällä viivytysten vähentämiseksi. EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa luo kevyttä läsnäoloa Tripolissa ennen marraskuun loppua. Sen jälkeen henkilöstöä lisätään vähitellen ja vaiheittain kevääseen 2018 mennessä, mikä lisää mahdollisuuksia osallistua rutiininomaiseen toimintaan Libyan rajavartioinnista, lainvalvonnasta ja rikosoikeudesta vastaavien viranomaisten kanssa, mukaan lukien siviili- ja rannikkopoliisit. Operaation puitteissa osallistutaan myös Italian johtaman, Etelä-Libyaan tänä syksynä tehtävän tiedonhankintamatkan suunnitteluun. Mukana ovat Libyan rajavalvontaviranomaiset, ja matkan aikana keskitytään rajavalvonta- ja muuttoliikeasioihin. Eteläisellä maarajalla on käynnistetty uutta toimintaa. Heinäkuussa hyväksytystä 46,3 miljoonan euron ohjelmasta tehdään sopimukset marraskuun alussa. Salakuljetuksen vastaisia toimia tuetaan tarjoamalla taloudellisia vaihtoehtoja. Tämä on huhtikuussa hyväksytyn 90 miljoonan euron ohjelman yhteisöjen vakauttamiseen tähtäävän osion keskeinen tavoite. EU jatkaa Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa aktiivisesti työtä maahantulijoiden suojelua ja uudelleenkotouttamista koskevassa yhteisessä aloitteessa. Ohjelmat käsittävät tuen avustetulle vapaaehtoiselle paluulle ja tuen uudelleenkotoutumiselle koko keskisen Välimeren reitillä. Vuonna 2017 on tähän mennessä autettu yli kymmentä tuhatta Libyaan juuttunutta siirtolaista palaamaan lähtömaihinsa, joita ovat erityisesti Nigeria, Senegal, Guinea, Mali ja Gambia. Kun tähän lisätään Nigeriin, Maliin ja Mauritaniaan juuttuneet siirtolaiset, kokonaismäärä on yli 15 000. Lisäksi Libyan naapurimaiden kanssa tehtävää työtä tehostetaan, jotta vieläkin useammat muuttajat voisivat palata Libyasta takaisin kotimaahansa tai kansainvälinen yhteisö voisi uudelleensijoittaa pakolaisia Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun avustuksella. Kyseisissä lähtö- ja kauttakulkumaissa sijaitsevissa EU:n edustustoissa on lisätty yhteydenpitoa konsuliavun tehostamiseksi, jotta palaaminen lisääntyisi. EU on edelleen sitoutunut heinäkuussa 2017 pidetyn neuvoston kokouksen mukaiseen osallistavaan poliittiseen muutokseen, joka on edellytyksenä sille, että Libyassa ja Libyan kautta tapahtuvan muuttoliikkeen hallinnassa saadaan aikaan luotettavia ja kestäviä tuloksia. Tämä edistää EU:n pysyvän läsnäolon toteuttamista, johon Eurooppa-neuvosto kehotti ja joka on tehokkaan toiminnan kannalta oleellisen tärkeää.

Egyptistä lähteneitä muuttajia on edelleenkin hyvin vähän. Laittoman muuttoliikkeen taustalla olevien taloudellisten tekijöiden hallintaa, työllisyyden lisäämistä ja muuttoliikkeen vaikutuksille alttiiksi joutuvien yhteisöjen kestokyvyn parantamista koskevan 60 miljoonan euron ohjelman rahoitusta koskeva sopimus on juuri allekirjoitettu. Muuttoliikettä koskeva vuoropuhelu Egyptin kanssa on tarkoitus käynnistää joulukuussa. Italian viranomaisten kanssa kehitteillä olevan yhteistyön tarkoituksena on vastata Tunisiasta tulevien maahanmuuttajien lisääntyvään määrään rajoittamalla maahanpääsyä ja lisäämällä palautuksia. Yhteydenpitoa Algeriaan on jatkettu. EU tarjoutuu tehostamaan sekä kahdenvälistä että alueellista vuoropuhelua ja yhteistyötä. Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti sitoutumista siihen, että varmistetaan riittävän ja kohdennetun rahoituksen antaminen EU:n Afrikka-hätärahaston Pohjois-Afrikan osiolle. Parhaillaan toteutettavassa erilaisista ryhmistä koostuvaa muuttovirtaa koskevassa Mixed Migration -ohjelmassa on havaittu 110 miljoonan euron välitön rahoitusvaje, joka haittaa ohjelman jatkamista. Laajennetussa ohjelmassa yhteistyötä tehdään Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa tärkeän työn toteuttamiseksi avustetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotoutumisen osalta, säilöönottokeskuksissa olevien muuttajien olojen parantamiseksi, yhteisöjen vakauttamiseksi sekä kaupunkien ja kuntien tukemiseksi esimerkiksi uusien työllistymismahdollisuuksien osalta sekä keskeisten palvelujen tukemiseksi. Pohjois-Afrikassa tehtävä työ on ratkaisevan tärkeää EU:n yleiselle politiikalle, ja siksi Libyassa ja muissa Pohjois-Afrikan maissa on toteutettava vuoden 2018 aikana lisää ohjelmia. Tavoitteisiin ei päästä ilman EU:n jäsenvaltioiden lisäpanostusta hätärahastoon. Eurooppa-neuvosto arvioi tähän sitoumukseen liittyvää edistymistä joulukuussa 2017. Läntisen Välimeren reitti Reitillä on havaittu tulijoiden määrän lisäystä, ja yhteyksiä Marokkoon on sen vuoksi tehostettu. Komissio ilmaisi sisäministerien G6-kokouksessa lokakuussa olevansa valmis antamaan lisää apua muuttoliikkeen hallintaan. Keskeiset toimet tulevaisuudessa ·Jäsenvaltiot lisäävät panostustaan EU:n Afrikka-hätärahaston Pohjois-Afrikan osioon, jotta Libyaa koskeva 110 miljoonan euron välitön tarve voidaan kattaa; kehitetään lisää keskeisiä ohjelmia toteutettaviksi vuonna 2018. ·Toteutetaan EU:n pysyvä läsnäolo Libyassa heti, kun turvallisuustilanne sen sallii. ·Jatketaan kumppanuuskehyksen mukaista toimintaa Afrikan lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa, myös Libyan etelärajalla, ja tehostetaan yhteistyötä Libyan naapurimaiden kanssa palautusten ja uudelleensijoitusten lisäämiseksi. ·Seurataan Tunisiasta tulevaa muuttovirtaa ja arvioidaan toimien ja tuen tarvetta. ·Seurataan läntisen Välimeren reitin tilannetta ja valmistaudutaan antamaan apua. 4. IHMISSALAKULJETUKSEN VASTAISET TOIMET Salakuljettajien liiketoimintamallin murtamiseksi on tehty paljon työtä kaikilla tärkeimmillä Eurooppaan suuntautuvilla muuttoreiteillä. EU:n jäsenvaltiot ovat Europolin tukeman Wienissä toimivan yhteisen operaatiokeskuksen avulla voineet toteuttaa Länsi-Balkanilla monia toimia, jotka ovat johtaneet 185 pidätykseen sen jälkeen, kun keskuksen toiminta käynnistyi. Europolin alainen ihmisten salakuljetusta tutkiva eurooppalainen keskus (EMSC) järjesti lokakuussa yhteisen toimintapäivän yhdessä EU:n jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanilla sijaitsevien naapurimaiden kanssa. Toimintapäivän ansiosta havaittiin yli 760 laitonta maahanmuuttajaa ja pidätettiin 24 salakuljetuksesta epäiltyä. Salakuljetuksen torjunta on kumppanuuskehykseen perustuvan lähestymistavan keskeinen osa. EU on tukenut Nigerin hallituksen vahvaa sitoutumista, minkä ansiosta Agadezin kautta saapuvien laittomien maahanmuuttajien määrä on vähentynyt keskimäärin 340 muuttajasta päivässä vuonna 2016 keskimäärin 40–50 muuttajaan päivässä vuonna 2017. Parhaillaan on käynnissä EU:n Afrikka-hätärahaston pilottihanke, jolla pyritään vahvistamaan Nigerin poliisin toiminnallisia ja oikeudellisia valmiuksia (yhteinen tutkintaryhmä). Vuoden 2017 ensimmäisellä puoliskolla pidätettiin ja saatettiin oikeuden eteen 101 henkilöä, takavarikoitiin ja sinetöitiin 66 ajoneuvoa ja 8 moottoripyörää (lisäksi pidätettiin 79 henkilöä ihmiskauppaan liittyvistä rikoksista epäiltyinä). Saman mallin mukaan toimitaan muissakin maissa, kuten Eurooppa-neuvosto lokakuussa 2017 kehotti. Jotta ihmisillä olisi salakuljetuksen sijaan vaihtoehtoisia tulonlähteitä, EU antaa tulotukea Pohjois-Nigerin paikallisille yhteisöille. EU isännöi Brysselissä korkean tason kansainvälistä konferenssia, jonka aiheena on Sahelin turvallisuus ja kehitys. Konferenssin tarkoituksena on kiinnittää huomiota Sahelin reuna-alueiden, raja-alueiden ja epävakaiden alueiden vakauteen ja vakauttamiseen. Sahelin alueen G5-maiden yhteisille joukoille antamansa tuen (50 miljoonaa euroa Afrikan rauhanrahaston kautta) myötä EU auttaa mobilisoimaan kansainvälistä tukea yhteisille joukoille terrorismin, huumeiden, siirtolaisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjuntaa varten. Lisäksi EU laajentaa koulutus- ja neuvontatoimintaansa parantaakseen paikallisten turvallisuusjoukkojen valmiuksia. EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan siviilioperaatio EUCAP Sahel Niger lisää edelleen hankkeiden toteuttamiseksi tehtävien kenttäkäyntien määrää eri alueilla, järjestää koulutusta, määrittää lainvalvontaviranomaisten tulevia tarpeita ja edistää laittomien muuttovirtojen kartoittamista. Operaation yhteydessä tehtiin syyskuussa 2017 toinen käynti Madamaan, joka on ihmiskaupan tärkeä keskus. Operaatiota tehostetaan edelleen kiinnittäen entistä enemmän huomiota siirtolaisten salakuljetuksen, ihmiskaupan sekä huume- ja asekaupan torjuntaan, Nigerin turvallisuus- ja puolustusjoukoille annettavan tuen lisäämiseen ja koko maan laajuisten hajautettujen toimintojen kehittämiseen. Yhteistyö on olennaisen tärkeää torjuttaessa salakuljetusta ja puututtaessa ihmiskauppaan. Syyskuussa Europoliin perustettiin ihmissalakuljetuksen tietokeskus. Siinä on jo mukana Sophia-operaatio ja viisi jäsenvaltiota (kansalliset asiantuntijat Espanjasta, Italiasta, Kreikasta, Saksasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta), ja sen odotetaan saavan tukea muiltakin. Euroopan raja- ja merivartiovirasto sekä Interpol aikovat liittyä sen toimintaan marraskuuhun mennessä yhteyshenkilöiden välityksellä. Parhaillaan toteutetaan erityistoimia EU:n konsuliedustajien auttamiseksi, jotta he voisivat puuttua viisumipetosten avulla suoritettavaan salakuljetukseen. Ihmissalakuljetusta käsitteleviä EU:n yhteistyöfoorumeita, joiden avulla toimenpiteitä voidaan kohdistaa tehokkaammin ensisijaisiin kohteisiin, on jo alettu hyödyntää Nigeriassa ja Pakistanissa. Tämän lähestymistavan laajentamista koskemaan muitakin kohteita kehitellään laittomassa maahantulon järjestämisen torjuntaa koskevassa operatiivisessa toimintaohjelmassa, joka EU:n jäsenvaltioiden on määrä hyväksyä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan toimintapoliittisen syklin puitteissa marraskuun loppuun mennessä. Keskeiset toimet tulevaisuudessa ·Lisätään tiedon jakamista EU:n sisällä ja jäsenvaltioiden, EU:n virastojen ja YTPP-operaatioiden välillä sekä ulotetaan toiminnassa olevat yhteiset tutkintaryhmät käsittämään myös keskeiset länsiafrikkalaiset kumppanit. ·Tuetaan Sahelin alueen G5-maiden yhteisten joukkojen käyttöönottoa. 5. SÄÄNTELEMÄTTÖMÄN MUUTTOLIIKKEEN PERIMMÄISTEN SYIDEN EHKÄISEMINEN EU:n Afrikka-hätärahasto, johon kuuluu kolme osiota, Sahelin ja Tšadjärven alue, Afrikan sarvi sekä Pohjois-Afrikka, on tuonut muuttoliikkeeseen uuden näkökulman. Sen yhteydessä on hyväksytty 117 ohjelmaa, joiden arvo on yhteensä lähes 2 miljardia euroa. Sopimuksia on tehty hieman yli 1,3 miljardin euron arvosta. Eurooppa-neuvosto nimesi Pohjois-Afrikan osion kiireellisimmäksi painopisteeksi, mutta on ratkaisevan tärkeää edistää myös muita hätärahaston osioita koskevaa työtä. Afrikan sarvessa parhaillaan toteutettavilla hätärahaston hankkeilla luodaan yli 44 000 uutta työpaikkaa Etiopiaan, Keniaan ja Somaliaan, ja hankkeiden suoralla rahoituksella saadaan 30 000 uutta työpaikkaa Etelä-Sudaniin. Hankkeilla tuetaan perussosiaalipalvelujen toimittamista yli 1,6 miljoonalle ihmiselle. Länsi-Afrikassa ja Sahelissa tehtävän työn tavoitteena on luoda 114 000 uutta työpaikkaa ja tukea lähes 10 000 mikroyritystä sekä pientä ja keskisuurta yritystä. Useimmat näistä toimista sisältävät tuen antamista paluumuuttajille uudelleenkotoutumisen mahdollistamiseksi.

Aasian osalta komissio hyväksyi 196 miljoonan euron erityistoimenpiteen väestön pitkittyneiden pakkosiirtojen ja muuttoliikkeen aiheuttamien ongelmien selvittämiseksi Aasiassa ja Lähi-idässä. Tästä toimenpiteestä hyötyvät Afganistan, Pakistan, Iran, Irak ja Bangladesh, ja näin ollen se täydentää EU:n ja kaikkien viiden kohdemaan välistä vuoropuhelua muuttoliikkeestä. Tärkeimpänä tavoitteena on vahvistaa selviytymiskykyä ja omaehtoista kehitystä muun muassa paikallisissa ja vastaanottavissa yhteisöissä, tukea kestävää toimeentuloa, vahvistaa oikeuksien suojelua ja varmistaa kestävä uudelleenkotouttaminen. Lisäksi myös pitkän aikavälin investointihankkeet, joilla autetaan ehkäisemään sääntelemättömän muuttoliikkeenperimmäisiä syitä, voivat saada tukea ulkoisesta investointiohjelmasta ja siihen kuuluvasta Euroopan kestävän kehityksen rahastosta, joka käynnistyi 28. syyskuuta 2017. Investointiohjelman avulla pyritään edistämään Afrikassa ja EU:n naapuruusmaissa innovatiivisia kumppanuuksia, joilla edistetään osallistavaa kasvua, työpaikkojen syntymistä ja kestävää kehitystä. Rahaston nopeaan käyttöönottoon tähtääviä toimia toteutetaan parhaillaan. Komissio tekee päätöksen viidestä investointiosasta ennen itäisen kumppanuuden huippukokousta ja EU–Afrikan unioni -huippukokousta valmistellen ensimmäistä kiinnostuksenilmaisupyyntöä, joka on määrä julkaista ennen vuoden loppua. Muuttoliikkeen aiheuttamaan pitkän aikavälin haasteeseen vastaaminen edellyttää todella kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Muuttoliikettä koskeva Global Compact -aloite on nyt kaksivuotisen prosessinsa puolivälissä. Joulukuussa 2017 päättyvä kuulemisvaihe on ensimmäinen askel kohti aloitteen hyväksymistä hallitustenvälisessä konferenssissa vuonna 2018. Pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen epävirallista aihekohtaista keskustelua koskevan vaiheen on määrä päättyä marraskuussa 2017. YK:n pakolaisvaltuutettu järjestää Genevessä 12. joulukuuta suojelun haasteita koskevan vuoropuhelun, jossa arvioidaan valmistelutyön aikana saavutettua edistystä ja eritellään saatuja kokemuksia sekä tehdään pohjatyötä pakolaisia koskevaa Global Compact -aloitetta varten. Tehtävä työ vahvistaa muuttoliikkeen merkitystä marraskuun lopulla pidettävässä EU–Afrikan unioni -huippukokouksessa. Kokous perustuu Vallettan kokouksen seurantatoimiin, ja tasapainoinen suhde on tärkeä, jotta voidaan ehkäistä muuttoliikkeen perimmäisiä syitä, antaa kehitysapua, torjua salakuljetusta ja ihmiskauppaa sekä edistää laillista muuttoliikettä, tehokasta takaisinottoa ja uudelleenkotoutumista. Keskeiset toimet tulevaisuudessa ·Joulukuussa 2017 sovitaan EU:n Afrikka-hätärahaston Sahelin ja Tšadjärven alueen sekä Afrikan sarven osioiden uudesta hankekierroksesta. ·EU–Afrikan unioni -huippukokouksessa edistetään kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa tavoitteena yhteinen muuttoliikkeen hallinta Afrikan maiden kanssa. ·Ensimmäiset ulkoisen investointiohjelman mukaiset ehdotuspyynnöt esitetään vuoden 2017 loppuun mennessä.. 6. PALAUTUKSET JA TAKAISINOTTO Kuten viime kuussa annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todettiin, Euroopan muuttoliikeagendan tavoitteisiin kuuluu niiden henkilöiden palautusprosentin parantaminen, joilla ei ole oikeutta oleskella EU:ssa. Tähän pitää kaikkien sitoutua, niin jäsenvaltioiden, jotka ovat vastuussa yksittäisistä palautuspäätöksistä ja joiden työ palautuksia koskevan suosituksen ja uudistetun toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi on olennaisen tärkeää varmistettaessa, että palautuspäätöksen saaneet todella palautetaan, kuin myös Euroopan raja- ja merivartioviraston, jolla nyt on erityinen toimeksianto tukea tätä työtä, sekä kolmansien maiden, joiden on täytettävä takaisinottoa koskevat velvoitteensa. Kuten komissio Euroopan muuttoliikeagendan tuloksia koskevassa väliarviossa syyskuussa ilmoitti, se aikoo raportoida edistymisestä säännöllisesti. Tämä kertomus tarjoaa siihen ensimmäisen mahdollisuuden. Komissio aikoo kehittää entisestään seurantaansa ja antamaansa palautetta tällä alalla. Eräs tärkeä näkökohta on laadukkaiden tietojen antaminen oikeaan aikaan. Tämän vuoksi onkin tärkeää, että jäsenvaltiot antavat täyden tuen palauttamisen hallintasovellukselle (IRMA), jotta palauttamisen tilanteesta pystytään tarjoamaan säännöllisesti luotettava katsaus. Lisäksi Eurostat alkaa koota palautuksia koskevat tiedot useammin, neljännesvuosittain eikä vuosittain, jotta seuranta olisi paremmin ajan tasalla. Eurooppa-neuvosto korosti lokakuussa 2017 antamissaan päätelmissä erityisesti Euroopan raja- ja merivartioviraston tekemää työtä. Marraskuun lopussa virasto päättää seuraavista vaiheista toiminnassaan, jolla se tukee jäsenvaltioita palautusten alalla. Koulutuksen tarjonnan ja parhaiden käytäntöjen jakamisen lisäksi virasto tekee entistä ennakoivampaa työtä, joka liittyy jäsenvaltioista palautettaviin henkilöihin. Näin sen on mahdollista toimia palautusta koskevan operatiivisen työn yhteyspisteenä. Jäsenvaltioiden täysi tuki viraston palautuksia koskevalle täytäntöönpanokehykselle ja sitoutuminen siihen ovat menestymisen kannalta ratkaisevan tärkeitä asioita. Toimintasuunnitelmat olisi tältä pohjalta laadittava valmiiksi vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä. Viraston tuki palauttamisoperaatioissa Koordinoitujen palauttamisoperaatioiden kokonaismäärä 279 Näistä 54 prosentissa oli läsnä valvoja (samana aikana vuonna 2016 prosenttimäärä oli 41). Virasto lähetti raportointiaikana pakkotoimin tapahtuvan palauttamisen valvojien resurssista 70 valvojaa 70 operaatioon. Viraston tuella palautettujen henkilöiden kokonaismäärä 11 698 Viisi EU:n ulkopuolista maata, joihin palautuksia oli eniten 1. Albania: 87 operaatiota, 3 416 palannutta 2. Tunisia: 47 operaatiota, 1 187 palannutta 3. Kosovo : 46 operaatiota, 1 597 palannutta 4. Serbia: 36 operaatiota, 1 508 palannutta 5. entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia: 26 operaatiota, 962 palannutta Viisi yleisintä palauttamisoperaation kohdemaata, Länsi-Balkanin maat poislukien 1. Tunisia: 47 operaatiota, 1 187 palannutta 2. Georgia: 16 operaatiota, 502 palannutta 3. Afganistan: 16 operaatiota, 237 palannutta 4. Nigeria: 14 operaatiota, 522 palannutta 5. Armenia: 9 operaatiota, 168 palannutta Kymmenen palauttamisoperaatioihin eniten osallistunutta jäsenvaltiota (palanneiden lukumäärää ei ole otettu huomioon) 1. Saksa: 103 operaatiota 2. Italia: 51 operaatiota 3. Ranska: 39 operaatiota 4. Itävalta: 29 operaatiota 5. Ruotsi: 10 operaatiota 6. Espanja: 8 operaatiota 7. Belgia: 8 operaatiota 8. Kreikka: 7 operaatiota 9. Islanti: 6 operaatiota 10. Suomi: 6 operaatiota Kesän jälkeen on tapahtunut edistystä pyrittäessä jäsennellympään käytännön yhteistyöhön useiden kolmansien kumppanuusmaiden kanssa palautuksia koskevissa asioissa. Neuvosto hyväksyi 25. syyskuuta 2017 Bangladeshin kanssa syyskuussa sovitut vakiomuotoiset toimintamenettelyt. Jäsenvaltioilla on nyt selkeä kehys johdonmukaiseen työskentelyyn tämän maan kanssa, josta on tähän mennessä tullut viidenneksi eniten muuttajia tänä vuonna. Komissio vie parhaillaan eteenpäin samanlaisia järjestelyjä useiden keskeisten afrikkalaisten kumppanuusmaiden kanssa. Jotta näillä järjestelyillä olisi käytännön vaikutusta, EU:n jäsenvaltioiden on hyödynnettävä sovittuja hyviä käytäntöjä ja yhteistyösopimuksia täysimääräisesti. Tunisian kanssa käytyjen takaisinottosopimuksia koskevien neuvottelujen uusi kierros ja samanaikaiset viisumihelpotussopimusta koskevat neuvottelut käydään 28. marraskuuta 2017.

Joidenkin keskeisten maiden osalta on havaittavissa edistystä, mutta muiden suhteen on yhä ongelmia. Nigerian, Norsunluurannikon, Senegalin ja Malin osalta ei muuttoliikkeen hallinta eikä takaisinotto ole edistynyt lainkaan, ja siksi tehostettua toimintaa niiden kanssa jatketaan. Kaikissa tapauksissa tutkitaan aktiivisesti tarvetta lisätä EU:n ja kansallisen tason kannustimia ja viputekijöitä, ja niitä otetaan tarvittaessa käyttöön. Keskeiset toimet tulevaisuudessa ·Euroopan raja- ja merivartiovirasto esittelee seuraavassa hallintoneuvoston kokouksessaan seuraavat vaiheet yhdennetyn palauttamisen hallintajärjestelmän edistämiseksi. ·Jäsenvaltiot kokoavat ja toimittavat tietoja palautuksista, jotta palautusten tehokkuutta EU:n tasolla voidaan arvioida paremmin. ·Eurostat kokoaa tiedot palautuksista neljännesvuosittain eikä vuosittain. ·Jäsenvaltiot soveltavat käytännössä kolmansien maiden kanssa toteutettuja järjestelyjä palautusten helpottamiseksi ja komissio seuraa järjestelyjen soveltamista. ·Lähtömaiden kanssa tehdyt yhteistyösopimukset viimeistellään mahdollisimman pian, mukaan lukien Nigerian ja Tunisian kanssa tehtävää takaisinottosopimusta koskevat neuvottelut. 7. SISÄISET SIIRROT, UUDELLEENSIJOITTAMINEN JA MUUT LAILLISET MUUTTOVÄYLÄT Jäsenvaltioiden suorittamat siirtokelpoisten hakijoiden sisäiset siirrot ovat edelleen hyvä keino auttaa selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia sekä helpottaa Italian ja Kreikan turvapaikkajärjestelmiin kohdistuvia paineita. Marraskuun 9. päivästä lähtien näin on siirretty 31 503 ihmistä (10 265 Italiasta ja 21 238 Kreikasta), joista 3 807 on siirretty viimeisimmän sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevan kertomuksen jälkeen. Kypros, Viro, Kroatia ja Liettua ovat osoittaneet tukevansa edelleen sisäisiä siirtoja antamalla vastaanottolupauksia syyskuun 26. päivän jälkeen. Jäsenvaltioiden olisi saatettava välittömästi päätökseen jäljellä olevien siirtokelpoisten hakijoiden sisäiset siirrot. Kreikasta on vielä siirtämättä yhteensä 758 hakijaa. Heistä 369 siirretään Irlantiin. Kreikan osalta tarjotut paikat riittävät, mutta jäsenvaltioiden olisi saatettava välittömästi päätökseen jäljellä olevien siirtokelpoisten hakijoiden sisäiset siirrot. Irlannin olisi järjestettävä majoitus ja suoritettava siirrot Kreikasta tapauksissa, joista on jo ilmoitettu. Saksan ja Sveitsin olisi vastattava Kreikan esittämiin sisäisiä siirtoja koskeviin pyyntöihin. Kaikkien muiden jäsenvaltioiden olisi nopeutettava siirtoja Kreikasta, jos tapauksista on jo sovittu ja ilmoitettu. Italiasta on siirtämättä vielä 3 110 hakijaa. Italia on kuitenkin jatkanut jäljellä olevien siirtokelpoisten hakijoiden rekisteröintiä ja suorittaa sen loppuun mahdollisimman pian tämän määrän vakauttamiseksi. Saksan, Sveitsin, Ranskan ja Itävallan olisi vastattava nopeammin Italian esittämiin sisäisiä siirtoja koskeviin pyyntöihin. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi nopeutettava siirtoja Italiasta, jos tapauksista on jo sovittu ja ilmoitettu. Jäsenvaltioiden olisi kiireesti vastattava Italian esittämiin 190 pyyntöön, jotka koskevat ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, ja tarjottava vähintään 200 lisäpaikkaa ilman huoltajaa oleville siirtoa odottaville alaikäisille, joita ei ole voitu osoittaa tiettyyn jäsenvaltioon sitoumusten puuttuessa. Säännöllisesti julkaistavissa sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoituksia koskevissa kertomuksissaan komissio on toistuvasti muistuttanut kaikkia jäsenvaltioita neuvoston päätöksistä johtuvista oikeudellisista velvoitteista. Se on kehottanut niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä antaneet vastaanottolupauksia ja toteuttaneet sisäisiä siirtoja Kreikasta ja Italiasta, tekemään niin viipymättä. On valitettavaa, että Puola ja Unkari eivät ole toistuvista kehotuksista huolimatta siirtäneet vielä yhtäkään henkilöä ja että Tšekki on siirtänyt vain muutamia henkilöitä eikä se ole antanut vastaanottolupauksia yli vuoteen. Näin ollen komissio päätti 14. kesäkuuta 2017 käynnistää rikkomusmenettelyt näitä kolmea jäsenvaltiota vastaan. Jäsenvaltioiden virallisiin ilmoituksiin antamien vastausten perusteella komissio päätti 26. heinäkuuta 2017 antaa niille seuraavaksi perustellut lausunnot. Unionin tuomioistuin vahvisti 6. syyskuuta 2017 annetussa tuomiossa sisäisiä siirtoja koskevan neuvoston toisen päätöksen laillisuuden, ja komissio odotti näiden kolmen jäsenvaltion ryhtyvän toimiin. Valitettavasti Puola, Unkari ja Tšekki eivät ole tähän mennessä ryhtyneet mihinkään toimenpiteisiin perustellussa lausunnossa mainittujen epäkohtien korjaamiseksi, joten rikkomusmenettelyjä jatketaan. Nykyiset järjestelmät ovat päättymässä, mutta EU:n on osoitettava edelleen solidaarisuutta Italiaa ja Kreikkaa kohtaan. Tämän vuoksi jäsenvaltioita kannustetaan jatkamaan sisäisiä siirtoja Italiasta ja Kreikasta vielä nykyisten järjestelmien päättymisen jälkeenkin. Komissio on valmis tukemaan taloudellisesti sisäisiä siirtoja jatkavia jäsenvaltioita. Myös EU:n virastojen apua Italialle ja Kreikalle jatketaan ja sitä lisätään tarvittaessa. Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston rooli sisäisiä siirtoja koskevan järjestelmän täytäntöönpanossa on ollut ratkaisevan tärkeä siitä asti, kun järjestelmä käynnistettiin syyskuussa 2015. Se on muun muassa lähettänyt jäsenvaltioista asiantuntijoita, kehittänyt välineitä sisäisiä siirtoja koskevan menettelyn eri vaiheisiin ja toteuttanut sisäisiä siirtoja koskevan tiedotuspaketin. Jäsenvaltioiden virastolle antama jatkuva tuki on ensiarvoisen tärkeää. Uudelleensijoittaminen mahdollistaa sen, että EU ja sen jäsenvaltiot pystyvät antamaan välttämättömän avun kansainvälisen suojelun tarpeessa oleville ja vähentämään laittoman muuttoliikkeen kannustimia. Vuonna 2015 sovituista 22 504 uudelleensijoituksesta on suoritettu loppuun yli 81 prosenttia. Vuoden 2017 marraskuun 10. päivästä lähtien on lähinnä Turkista, Jordaniasta ja Libanonista uudelleensijoitettu 18 366 henkilöä 20 jäsenvaltioon ja neljään assosioituneeseen maahan. Koska useat suuren vastaanottokiintiön omaavat maat ovat jo täyttäneet uudelleensijoittamista koskevat sitoumuksensa tai ovat hyvin lähellä tavoitteen saavuttamista, toimet suuntautuvat edelleen pääasiassa EU:n ja Turkin julkilausuman nojalla toteutettaviin uudelleensijoituksiin. Niiden ihmisten kokonaismäärä, jotka on uudelleensijoitettu EU:n kummankin uudelleensijoitusjärjestelmän mukaisesti järjestelmien käynnistämisestä lähtien, on 25 739. Komission suosituksessa jäsenvaltioita kehotettiin tarjoamaan vähintään 50 000 uudelleensijoituspaikkaa 31. lokakuuta 2017 mennessä. Tämän johdosta 16 jäsenvaltiota on sitoutunut yhteensä 34 400 uudelleensijoituspaikkaan. Komissio on tyytyväinen sitoumuksiin, jotka se on saanut Belgialta, Bulgarialta, Espanjalta, Irlannilta, Italialta, Kroatialta, Kyprokselta, Liettualta, Luxemburgilta, Portugalilta, Ranskalta, Romanialta, Ruotsilta, Slovenialta, Suomelta ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta. Useat muut jäsenvaltiot ilmoittivat antavansa sitoumuksensa piakkoin, ja jotkut muut, jotka ovat jo antaneet sitoumuksen, voivat antaa lisäsitoumuksia. Komissio kannustaa erityisesti niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä antaneet sitoumuksia, tarjoamaan paikkoja mahdollisimman nopeasti, jotta vähintään 50 000 paikan tavoite saavutetaan ja EU voi alkaa suunnitella konkreettisia uudelleensijoitusprosesseja, muun muassa pakolaisten evakuointia Libyasta yhdessä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa. Laillista muuttoliikettä koskevat pilottihankkeet kolmansien maiden kanssa, joista ilmoitettiin syyskuun väliarvioinnissa, ovat jo edistyneet. Useimmat jäsenvaltiot kannattavat tätä konseptia ja monet niistä ovat valmiita viemään asiaa eteenpäin. Keskeiset toimet tulevaisuudessa ·Italian on saatettava päätökseen siirtokelpoisten hakijoiden rekisteröinti sisäistä siirtoa varten. ·Jäsenvaltioiden on saatettava kiireellisesti päätökseen jäljellä olevien siirtokelpoisten hakijoiden sisäiset siirrot Italiasta ja Kreikasta; erityistä huomiota on kiinnitettävä lisäpaikkojen varaamiseen Italiassa ilman huoltajaa olevien siirtokelpoisten alaikäisten sisäistä siirtoa varten; komissio on valmis tukemaan niitä jäsenvaltioita, jotka jatkavat sisäisiä siirtoja Italiasta ja Kreikasta nykyisten järjestelmien päättymisen jälkeen. ·Jäsenvaltioiden on annettava vastaanottolupauksia niin, että vähintään 50 000 uudelleensijoituspaikan tavoite saavutetaan. ·Komissio ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu saattavat päätökseen hankkeen, joka koskee pakolaisten evakuoimista Libyasta ja heidän uudelleensijoittamistaan. ·Määritellään asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden kanssa laillista muuttoliikettä koskevien pilottihankkeiden laajuus ja se, mitkä kolmannet maat voisivat osallistua niihin. 8. ULKORAJOJEN VALVONNAN JATKUVA PARANTAMINEN Ensimmäisen toimintavuotensa päättyessä Euroopan raja- ja merivartiovirasto tukee nyt jäsenvaltioita yhteisten operaatioiden avulla tärkeimmillä muuttoreiteillä itäisellä, keskisellä ja läntisellä Välimerellä sekä Länsi-Balkanilla. Sen vahvuus on yli 1 500 rajavartijaa ja muuta henkilöstön jäsentä. Koska Espanjaan on ollut tulijoita entistä enemmän, Indalo-operaatiota, joka normaalisti on käynnissä vain kesän huippuaikoina, jatkettiin vuoden 2017 loppuun. Toinen tukialue on haavoittuvuusarviointien laatiminen ja niihin liittyvät suositukset jäsenvaltioille. Paineen alaisten jäsenvaltioiden auttamiseksi toteutettavissa yhteisissä operaatioissa on kuitenkin yhä vajausta. Sitoumukset ovat yhä liian lyhytaikaisia, eivätkä ne ole riittäviä vaatimuksiin nähden. Myös mittakaavassa on vajausta. Ainoa alue, jossa ei ole odotettavissa vajausta marraskuun puoliväliin mennessä, on Poseidon-yhteisoperaatio.