Komission tiedonanto Barcelonassa kokoontuvalle kevään Eurooppa-neuvostolle - Lissabonin strategia - Muutoksen toteuttaminen /* KOM/2002/0014 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO Barcelonassa kokoontuvalle kevään Eurooppa-neuvostolle - LISSABONIN STRATEGIA - MUUTOKSEN TOTEUTTAMINEN Tiivistelmä Lähes kaksi vuotta on kulunut siitä, kun Lissabonin Eurooppa-neuvosto asetti rohkeaksi ja kunnianhimoiseksi kymmenen vuoden tavoitteeksi kehittää unionista dynaamisin, kilpailukykyisin kestävään kehitykseen perustuva osamistalous, jossa vallitsee täystyöllisyys ja vahva taloudellinen ja sosiaalinen koheesio. Eurooppa-neuvosto on sittemmin keskittynyt kevätkokouksissaan talous-, sosiaali- ja ympäristökysymysten käsittelemiseen yleiseksi tavoitteeksi otetun kestävän kehityksen turvaamisen kannalta. Siksi Barcelonan Eurooppa-neuvosto arvioi saavutettua edistystä ja sopii tulevan vuoden tärkeimmistä tavoitteista. Tässä raportissa pyritään laatimaan kokoukselle esityslista. Tähänastinen edistys on rohkaisevaa Politiikan tavoitteiden asettamiselle ja uudistusten hahmottelulle omistettu alkuvaihe on päättymässä. Monet niistä on vielä hyväksyttävä muodollisesti, ja senkin jälkeen voi kestää jonkin aikaa, ennen kuin niiden vaikutukset alkavat tuntua. Huomattavaa menestystä on saavutettu, kuten televiestintämarkkinoita koskevat uudet säännöt, yhteistyö muun muassa koulutuksessa, eläkeuudistuksissa ja tutkimuksessa sekä eriarvoisuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevat uudet ohjelmat. Onnistunut euron käyttöönotto on osoitus unionin kyvystä toteuttaa hankkeita. Euro on lujittanut talouden tervettä perustaa. Tämänhetkinen taantuma on keskeyttänyt työttömyyden tasaisen vähenemisen ja hidastaa työpaikkojen luomista. Jotkin keskeiset ehdotukset ovat kuitenkin jumiutuneet Myös pettymyksiä on koettu. Tällaisia aloja ovat yhteisön patentti, rahoituspalvelut, energia-ala ja Galileo-satelliittinavigointijärjestelmä, joilla ei ole saavutettu sopuun pääsylle Eurooppa-neuvostossa asetettuja määräaikoja ja joilla ei ole aina edistytty riittävän nopeasti. Euroopan parlamentin ja neuvoston on nyt toimittava tämän tulosten epäsuhdan tasoittamiseksi, jotta uskottavuus ei kärsisi. Viitoitettua tietä on jatkettava kaikilla osa-alueilla Euroopan unionin on pitäydyttävä sovitussa vakaan makrotalouden politiikassa ja pidettävä yllä koko Lissabonin strategian muutosvoimaa. Lissabonin tavoitteet tukevat toisiaan, ja vain kokonaisvaltaisella lähestymistavalla varmistetaan, että tavoitteet voidaan saavuttaa. Tämä edellyttää seuraavia toimia: - On poistettava rakenne- ja talousuudistuksissa saavutettujen tulosten epäsuhta ja varmistettava, että kestävä kehitys on keskeinen osa uudistuksia. - On jatkettava taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämistä toteuttamalla nyt toimet, joilla varmistetaan eläkkeiden turvattu ja kestävä pohja tulevaisuudessa. - On kehitettävä yrittäjyyttä kilpailukykyisessä yritysten toimintaympäristössä. Jotkin alat vaativat ensisijaista toimintaa Jotta Euroopan unioni saavuttaisi tavoitteet vuosikymmenen loppuun mennessä, sen on parannettava kasvupotentiaaliaan. Nykyisissä olosuhteissa on kolme prioriteettialuetta, joilla Eurooppa-neuvoston olisi Barcelonassa annettava ratkaiseva sysäys toiminnalle. Näillä alueilla toteutettavilla toimilla voidaan nopeuttaa unionin elpymistä, ja ne ovat tärkeitä unionin tarpeille pitkällä aikavälillä. - On kehitettävä edelleen työllisyyspolitiikkaa ja keskityttävä erityisesti aktiivisiin työmarkkinauudistuksiin. Tämä tarkoittaa vero- ja etuusjärjestelmien tarkastelua, pitkään työelämässä pysyvien palkitsemista ja lastenhoitomahdollisuuksien parantamista. On puututtava esimerkiksi ammattitaitoon ja kielitaitoon liittyviin esteisiin, jotka haittaavat ihmisten siirtymistä uuteen työhön samassa yrityksessä, toiselle sektorille tai toiseen maahan. Olisi kannustettava työmarkkinaosapuolten toimia muutoksen ennakoimiseksi ja hallitsemiseksi. Näin Euroopan unioni pääsee myös nykyisissä ilmapiirissä lähemmäs täystyöllisyyden ja parempien työpaikkojen tavoitettaan. - On luotava yhteyksiä Euroopassa ja markkinoilla. Tähän päästään toteuttamalla lisäuudistuksia, poistamalla keskeisten verkostoalojen puutteita ja nopeuttamalla rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä luomalla oikeanlaiset sääntelypuitteet. Tämä tarkoittaa muun muassa tavoiteaikojen asettamista energiamarkkinoiden vapauttamiselle ja sopimista jäljellä olevista keskeisistä rahoitusmarkkinoita koskevista toimenpiteistä. Unionin on kuitenkin samalla mentävä eteenpäin investoimalla tärkeimpiin infrastruktuurihankkeisiin, joilla sisämarkkinoista tehdään dynaamisemmat ja kilpailukykyisemmät. Äskettäisten televiestintäuudistusten on edistettävä laajakaistateleviestintäverkkojen käyttöönottoa. Paremmat Euroopan-sisäiset yhteydet sekä tehokkaat ja toimivat yleishyödylliset palvelut pitävät Euroopan unionin kasvu-uralla ja auttavat tarjoamaan parempia palveluita kaikille koko unionissa. - On lisättävä investoimista osaamiseen kilpailukyvyn ja työpaikkojen turvaamiseksi tulevaisuudessa. Euroopan unionin on tehostettava ponnisteluitaan tutkimuksessa, innovaatioissa ja koulutuksessa sekä lisättävä ponnisteluiden vaikutusta omaksumalla kokonaisvaltaisempi lähestymistapa ja kokoamalla näiden alojen politiikka yhteisen nimittäjän alle, eurooppalaiseksi osaamisalueeksi. Uusia huippuosaamisen verkostoja on perustettava, ja elinikäisen oppimisen eurooppalaista ulottuvuutta voitaisiin tukea Euroopan laajuisella ammattipätevyyksien tunnustamisella. Lisäksi toimilla pyritään saamaan yritykset lisäämään huomattavasti tutkimuksen ja innovaatioiden rahoittamista. Osoittamalla itseluottamusta ja poliittista johtajuutta Barcelonan huippukokous antaa uutta pontta Lissabonin strategialle ja talouspolitiikan koordinoinnille. Näin se vahvistaa myös talouden hallintomallia, mikä auttaa luomaan vahvan talouden ja yhteiskunnan sekä tukee euroa. SISÄLLYSLUETTELO Tiivistelmä 1 POLIITTINEN JA TALOUDELLINEN TAUSTA 2 EDISTYMINEN LISSABONIN TAVOITTEISSA 3 POLIITTINEN VASTAUS 3.1 Muutosvauhdin ylläpitäminen 3.2 Toimien parempi kohdentaminen vuonna 2002 3.3 Barcelonan jälkeen Raporttiin liittyy komission yksiköiden valmistelusiakirja, jossa analysoidaan kehitystä ja politiikan edistymistä Lissabonin Eurooppa-neuvoston jälkeen 1 POLIITTINEN JA TALOUDELLINEN TAUSTA Eurooppa-neuvosto kokoontuu Barcelonassa vain muutamia viikkoja sen jälkeen, kun kansalaiset ovat saaneet euron käsiinsä. Euro on vahva Euroopan yhdentymisen symboli. Euro osoittaa, mitä Euroopan unioni voi saavuttaa, kun poliittista tahtoa löytyy. Sama kunnianhimoa tarvitaan nyt talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikassa, jos EU aikoo saavuttaa tälle vuosikymmenelle asettamansa strategisen tavoitteen eli tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, kuten Lissabonin Eurooppa-neuvostossa kaksi vuotta sitten päätettiin. Kun Eurooppa-neuvosto päätti keskittyä vuotuisessa kevätkokouksessaan Euroopan unionin yleiseen talous-, sosiaali- ja ympäristöstrategiaan, se sitoutui johtajuuteen korkeimmalla poliittisella tasolla. Tulevassa Barcelonan kokouksessa tätä johtajuutta koetellaan. Menestymiseen on kaikki mahdollisuudet. Talous- ja rahaliitto on tuonut mukanaan vakaan makrotalouden ja olosuhteet ovat perustaltaan vakaat, myös nykyisessä taantumassa. Tämä on osoitus unionin vakaus- ja kasvusopimuksen merkityksestä. Tämä on tausta Lissabonin strategiassa hahmotellulle toiminnalle, joka koskee työttömyyttä, tutkimusta ja innovaatioita, talousuudistuksia, sosiaalista koheesiota sekä ympäristöä. Toimet tukevat toisiaan, ja niillä luodaan dynaamisemmat ja kilpailukykyisemmät sisämarkkinat sekä tartutaan koko yhteiskunnan edessä oleviin lyhyen ja pitkän aikavälin haasteisiin. Eurooppa-neuvoston Lissabonissa julkistamaa strategiaa on sen jälkeen vahvistettu kahdessa suhteessa. Nizzan Eurooppa-neuvoston käynnistämässä Euroopan sosiaalisessa toimintaohjelmassa hahmotellaan toimenpiteitä, joilla voidaan saavuttaa Lissabonissa tavoitteeksi asetetut uudet ja paremmat työpaikat ja nykyaikainen hyvinvointivaltio osallisuutta paremmin tukevassa yhteiskunnassa. Lissabonin strategian päälinjat saatiin valmiiksi Göteborgissa, jossa Eurooppa-neuvosto lisäsi siihen ympäristöulottuvuuden ja vahvisti - hyväksymällä Euroopan unionin kestävän kehityksen strategian - että on varmistettava eri politiikan alojen johdonmukaisuus pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa. Lähiajan talousnäkymät Barcelonan Eurooppa-neuvoston aikaan Ensinäkemältä taloudelliset ja poliittiset olosuhteet voisivat tuskin poiketa selvemmin maaliskuussa 2000 tai jopa viime kevään Eurooppa-neuvoston aikana vallinneesta tilanteesta. Yhdysvaltain talouden hidastuminen, jota pahensivat maahan kohdistuneiden terroristi-iskujen aiheuttama epävarmuus ja myöhempi poliittinen ja sotilaallinen tilanne, ovat suuri poliittinen haaste unionille. Sillä on myös ollut vakavia välittömiä ja välillisiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia. - Liike-elämän ja kuluttajien jo ennestään horjuva luottamus on entisestään heikentynyt. - Euroopan unionia koskevia kasvuennusteita vuosiksi 2001 ja 2002 on leikattu voimakkaasti. - Liike-elämän investoinnit ovat hidastuneet tuntuvasti: kaikenkokoiset Euroopan unionissa toimivat yritykset ovat odottaneet, mihin suuntaan talous on menossa. - Neljä vuotta jatkunut työttömyyden väheneminen on keskeytynyt, ja uusien työpaikkojen luominen näyttää tuntuvasti hidastuvan. On kuitenkin aihetta olla varovaisen toiveikas sen suhteen, että tämänhetkinen taantuma on lyhytaikainen. Euroopan rahoitusmarkkinat ovat - paljolti euron auttamana - kestäneet iskun hyvin. Taantuma johtuu pitkälti maailmantalouden suhdanteiden muuttumisesta, johon on liittynyt ennennäkemättömiä poliittisia ja taloudellisia tapahtumia. Tämänhetkiset olosuhteet eivät aseta kyseeseen talouden terveitä perusteita tai tarvetta toteuttaa Lissabonin strategia. Rakenneuudistukset ovat keskeinen osa pitkän aikavälin ratkaisua. Lisäksi inflaation heikkenemisen ansiosta euroalueen korkoja voitiin laskea 1,5 prosenttiyksikköä viime vuoden aikana (myös Ruotsissa, Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on alennettu korkoja). Korkojen lasku ei vielä tunnu täysin taloudessa, ja uudet koronalennukset voivat olla mahdollisia inflaation yhä heikentyessä. Ellei laajempi poliittinen tilanne huonone, tämän vuoden ensimmäisen puoliskon aikana on odotettavissa lievää elpymistä luottamuksen, yksityisen kulutuksen ja investointien palautuessa. Kasvu voimistunee vuoden toisella puoliskolla, kun Euroopan unionin ulkopuoliset vientimarkkinat alkavat elpyä. Kuten viime aikojen kokemus on osoittanut, Euroopan unionin ulkopuolisella kehityksellä voi olla huomattava vaikutus täällä. Siksi on entistäkin perustellumpaa toteuttaa rakenneuudistuksia, joilla unioni suojataan paremmin ulkoisilta iskuilta, niin poliittisilta kuin taloudellisiltakin. Kokemukset tuovat myös selvästi esiin, kuinka tärkeää on osallistua täysipainoisesti ponnisteluihin kansainvälisen toimintaympäristön uudistamiseksi ja muokkaamiseksi sekä toimia aktiivisesti Dohassa käynnistetyllä kauppaneuvottelukierroksella. Barcelonan Eurooppa-neuvosto on ratkaiseva hetki Lissabonin strategialle Barcelonassa Eurooppa-neuvosto arvioi edistystä. Sen olisi tuettava onnistumisia, etsittävä puutteita ja asetettava prioriteetit seuraavaksi 1-1½ vuodeksi. Tämä tapahtuu Lissabonin strategian kannalta tärkeällä hetkellä: - Komissio on nyt esittänyt useimmat keskeiset toimintalinjaehdotukset. - Toinen vaihe, jossa toimintalinjoista sovitaan ja ne hyväksytään, on hyvässä vauhdissa. Onnistuminen tai epäonnistuminen on pitkälti Euroopan parlamentin tai neuvoston käsissä, sillä niiden on tehtävä päätöksiä strategian avainaloilla. - Loppuvaihe, jossa sovitut toimintalinjat toteutetaan ja ne alkavat vaikuttaa, on vasta alkamassa. Uusien toimintalinjojen muuttaminen näkyviksi tuloksiksi edellyttää kuitenkin toimintaa kaikilta osapuolilta, kuten tämä raportti osoittaa. Merkittävää menestystä on jo saavutettu - tästä on esimerkkinä hiljattain sovittu televiestintäpaketti - ja menestys on ollut komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston tiiviin yhteistyön tulosta. Toisaalta joillain keskeisillä talous- ja rakenneuudistusten aloilla edistys on ollut verkkaista tai tuottanut pettymyksen. Eurooppa-neuvoston on poistettava tämä tulosten epäsuhta ennen kuin se suurenee. Sen on osoitettava itseluottamusta ja annettava selvä poliittinen sysäys aloilla, joilla eteneminen on kiireellisintä. Lissabonin strategia tarjoaa kattavan esityslistan, ja edistymistä on tapahduttava kaikilla osa-alueilla, vaikkakaan kevään Eurooppa-neuvosto ei voi eikä sen pidäkään antaa samaa painoa kaikille osille joka vuosi. 2 EDISTYMINEN LISSABONIN TAVOITTEISSA Alla olevassa uudistuksia koskevassa aikataulussa esitetään tärkeimmät Lissabonissa käynnistetyt toimet ja edistyminen niihin liittyvien tavoiteaikojen saavuttamisessa. Lissabonin uudistusten aikataulu: Uudistusten suunnitelmien mukaiset voimaantulovuodet (- ilmaisee, että tarvittavat toimenpiteet on hyväksytty/käynnistetty * ilmaisee, että tavoiteajasta saatetaan viivästyä, koska asia ei ole edennyt riittävästi neuvostossa ja Euroopan parlamentissa). 2001 - Tilaajayhteyksien tarjonnan eriyttäminen - Valtiontukirekisteri ja tulostaulu Strategia lainsäädännön yksinkertaistamiseksi (viivästynyt hieman) 2002 Uudet julkisia hankintoja koskevat säännöt * (sopimukselle asetettua vuoden 2001 määräaikaa ei saavutettu) - Uudet sähköistä kauppaa koskevat säännöt (paitsi sähköisen kaupan . alv-kohtelu, jonka osalta asetettu vuoden 2001 määräaika umpeutui) Ensimmäiset kaksivuotiset syrjäytymisen ja köyhyyden torjuntaa koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat Sosiaalipolitiikan tulostaulu 2003 - Uudet televiestintäalan puitteet Riskipääoman yhtenäismarkkinat * Sähkömarkkinoiden vapauttaminen edelleen yritysasiakkaille * Tutkimuksen kuudes puiteohjelma Yhteisön patentti * (sopimukselle vuodeksi 2001 asetettu määräaika umpeutui) - Euroopan laajuisia verkkoja käyttävän kansainvälisen rautatierahtiliikenteen vapauttaminen 2004 Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila Kaasumarkkinoiden vapauttaminen edelleen yritysasiakkaille * Puitteet energiaverotukselle Puitteet säästöjen verotukselle 2005 Kaikkien rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinat * Kaasu- ja sähkömarkkinoiden vapauttaminen yksityisasiakkaille Pakollisen EU:n päästökauppajärjestelmän käynnistäminen CO2:n osalta 2006 Postipalveluiden markkinoiden vapauttamisen toinen vaihe 2008 - Kaiken kansainvälisen rautatierahdin vapauttaminen Galileo-satelliittinavigaatiojärjestelmä aloittaa toimintansa * (rakenteista päättämiselle vuodeksi 2001 asetettu määräaika umpeutui) 2009 Postipalvelumarkkinoiden vapauttamisen mahdollinen uusi tai viimeinen vaihe (v. 2006 tehtävän vapauttamisen vaikutuksia koskevan tutkimuksen perusteella) Tähän raporttiin liittyvässä erillisessä valmisteluasiakirjassa on perusteellisempi arvio [1] edistymisestä sekä luettelo toimista, joilla Lissabonin strategiaa toteutetaan. Kattavampi kuvaus toimista, jotka kuuluvat sosiaaliseen toimintaohjelmaan, annetaan erillisessä, ennen Barcelonaa julkaistavassa sosiaalipolitiikan tulostaulussa. [1] Arvioinnissa käytetään sovittuja rakenneindikaattoreita. Monissa tapauksissa vertailukelpoiset EU:n laajuiset tiedot eivät vielä kata Lissabonin Eurooppa-neuvoston jälkeistä ajanjaksoa, ja ympäristöön ja koheesioon liittyvät indikaattorit ovat 4-5 vuotta jäljessä. Tämä korostaa tarvetta antaa etusija kaikilla Lissabonin strategian aloilla tehtävälle tilastotyölle. Ks. komission valmisteluasiakirja, SEC(2002) 29, 15.1.02. Seuraavasta taulukosta ilmenee, että Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen eteen on tehtävä vielä paljon työtä, jotta Euroopan unionista tulisi "kilpailukykyisin ... tietoon perustuva talous". Mutta useimmissa tapauksissa jotkin jäsenvaltiot näyttävät jo tietä. Taulukossa käytetty EU:n paras suoritus -indikaattori on kolmen parhaiten edenneen jäsenvaltion painottamattoman keskiarvo. Ne antavat hyödyllistä tietoa siitä, mitä ajan myötä voidaan ja tulisi saavuttaa, vaikkakin ne mittaavat vain edistymistä EU:n laajuisissa tavoitteissa eivätkä aseta sitovia tavoitteita yksittäisille jäsenvaltioille. [2] [2] Parhaan tuloksen osoittaviin indikaattoreihin on suhtauduttava varauksellisesti esimerkiksi siksi, että jotkin niistä ovat erityisen suhdanneherkkiä. Niiden kehitys tulevina vuosina auttaa kuitenkin mittaamaan edistystä sekä suhteessa toisiin jäsenvaltioihin että suhteessa Lissabonin yleisiin tavoitteisiin. Taulukko 2: Edistyminen tietyissä Lissabonin tavoitteissa ja parhaan suorituksen osoittavat indikaattorit >TAULUKON PAIKKA> Lähde on Eurostat ellei toisin mainittu. Koko tietosarjaa päivitetään säännöllisesti Internetissä: http://europa.eu.int/comm/eurostat * EU:n kolmen parhaiten edenneen jäsenvaltion painottamaton keskiarvo ** 2001 Paras suoritus -arvio perustuu vuoden 2000 lukuihin Tanskan ja Alankomaiden osalta ja vuoden 2001 lukuun Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. Arvio edistymisestä Lissabonin jälkeisenä kahtena vuotena Jäljempänä esitetään tiivistetysti pääkohdat arvioinnista, joka koski edistymistä Euroopan unionin strategisessa tavoitteessa. Lissabonin tavoitteisiin pääseminen edellyttää EU:lta jatkuvaa 3 prosentin kasvua. Unionissa parhaillaan vallitsevan taantuman takia on entistäkin tärkeämpää pystyä toteuttamaan uudistukset, joilla kohotetaan jatkuvasti työllisyysastetta ja parannetaan työvoiman tuottavuutta. Lissabonin jälkeen Euroopan unionin ja USA:n välinen ero henkeä kohti lasketussa BKT:ssä on pysynyt ennallaan. Tuoreimpien tietojen mukaan unionin BKT henkeä kohti oli 64 prosenttia USA:n vastaavasta. Ero työn tuottavuudessa tuntia kohti selittää noin kolmasosan tästä erosta. Loput kaksi kolmasosaa johtuvat pienemmästä vuotuisesta työntekijäkohtaisesta työtuntimäärästä ja alhaisemmasta työllisyysasteesta unionissa. Kaikilla Lissabonin strategian osa-alueilla on edistyttävä, mikäli eroa aiotaan tuntuvasti kaventaa. (a) Työllisyys [3] Etenemistä kohti täystyöllisyyden tavoitetta haittaavat tämänhetkiset olosuhteet. Ne ovat keskeyttäneet pitkään jatkuneen työttömyyden vähenemisen ja työpaikkojen luomisen. Euroopan unionin yritysten kyky luoda uusia ja parempia työpaikkoja riippuu siitä, kuinka nopeasti unionin talous nousee taantumasta. Työllisyyspolitiikka ja erityisesti aktiivinen työmarkkinapolitiikka auttaa kuitenkin lisäämään työllisten määrää. Euroopan työllisyysstrategia on tukenut uudistuksia, ja etusija olisi annettava uudistusten jatkamiselle hyödyntäen parhaita toimintatapoja unionissa. Tämänhetkisessä tilanteessa työmarkkinaosapuolia olisi rohkaistava ennakoimaan ja hallitsemaan muutoksia eri sektoreilla, ja yrityksille olisi annettava kannustusta. Ammattitaitoa ja liikkuvuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä [4] korosti, että on poistettava maantieteellistä liikkuvuutta haittaavat esteet ja varmistettava, että ihmisillä on tarkoituksenmukaiset ja monipuoliset taidot, joiden avulla he pystyvät siirtymään työstä toiseen. Näiden tukena olisi oltava avoin ja yhteen sovitettu työmarkkinoiden tietojärjestelmä. Samalla koulutukseen liittyvät rakenneindikaattorit (elinikäinen oppiminen, pelkän oppivelvollisuuden suorittaminen) osoittavat, että Euroopan unionissa ei juurikaan ole onnistuttu tuomaan elinikäistä oppimista aikuisten arkeen. Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat jatkaneet työtä useiden lainsäädäntöehdotusten parissa esimerkiksi työterveyden ja -turvallisuuden, työntekijöiden osallistumisen ja sukupuolten yhdenvertaisen kohtelun aloilla. Uusia keskusteluita on käynnistetty muun muassa työn laadusta ja yritysten vastuusta. [3] Lisätietoja löytyy ehdotuksesta yhteiseksi työllisyysraportiksi 2001, KOM(2001) 438. http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl&esf/ees_en.htm [4] Ammattitaitoa ja liikkuvuutta käsittelevän korkean tason työryhmän loppuraportti, 14. joulukuuta 2001, http://europa.eu.int/comm/employment_social/general/index_fi.htm (b) Tutkimus ja innovaatiot Eurooppalainen tutkimusalue on saanut vauhtia, ja sitä on tukenut joulukuussa saavutettu yhteisymmärrys tutkimuksen kuudennen puiteohjelman suurista linjoista. Myönteinen kehityskulku on jatkunut erityisesti tieteessä ja tutkimuksessa, mikä näkyy varsinkin patenttien lisääntymisenä suhteessa väestöön ja luonnontieteissä tutkinnon suorittaneiden määrän kasvuna. Unioni on erityisen vahva akateemisessa perustutkimuksessa, mutta eurooppalaiset tutkijat ja yritykset eivät hyödynnä riittävästi osaamistaan pioneeriteknologioissa, kuten biotekniikassa ja biotieteissä [5] sekä puhtaassa ja ympäristöteknologiassa. Muutokset yritysten toimintaympäristössä ovat tärkeitä myös tässä suhteessa, samoin kuin myös rahoitusmarkkinoiden integraatiota tukevien toimenpiteiden jouduttaminen, riskipääoman tarjonnan lisääminen vuoden 2001 suhdannetaantuman taltuttua sekä nopeaan sopuun pääseminen yhteisön patentista. Euroopan unionin osaamispohjan vahvistamisessa ole edetty riittävästi. Investoinnit koulutukseen ovat yhä liian pieniä, elinikäisen oppimisen omaksuminen liian vähäistä, ja liian monet nuoret lopettavat koulunkäyntinsä ilman päästötodistusta tai peruskoulutuksen saatuaan. [5] Näkemys esitettiin Euroopan komission syyskuussa 2001 järjestämässä bioteknologiaa ja biotieteitä koskevassa eturyhmien kuulemisessa. http://europa.eu.int/comm/biotechnology. (c) Talousuudistukset Merkittävää edistystä on saavutettu joillain sisämarkkina- ja talousuudistusten aloilla, [6] varsinkin sähköisen kaupan ja viestintäsektorin lainsäädännön luomisessa. e-Europe 2002 -toimintaohjelman merkitys on ollut huomattava, ja koulujen liittäminen Internetiin eteni tuntuvasti. [7] Sisämarkkinat ovat tuoneet selviä etuja kilpailun, lisääntyneiden valintamahdollisuuksien ja alhaisempien hintojen muodossa muun muassa televiestinnässä ja energiamarkkinoilla. Samalla jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimia parantaakseen liiketoimintaympäristöä helpottamalla yritysten innovointia ja kasvua sekä kannustamalla riskinottoon ja innovointiin. Pyrkimyksiä lainsäädännön yksinkertaistamiseen, joka mainittiin Lissabonissa ja pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa, on jatkettava. Kuten tuote- ja pääomamarkkinoiden toimintaa käsittelevässä raportissa todetaan, sisämarkkinoiden suorituskyvyn parantamiseksi tarvitaan kuitenkin lisäponnisteluita. Hintojen lähentyminen näyttää hidastuneen viime vuosina. Edistyminen rakenne- ja talousuudistuksissa ei myöskään ole ollut yhtenäistä. Joiltain jäsenvaltioilta vaaditaan yhä huomattavia ponnisteluita, jotta ne saavuttavat Tukholman Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen, jonka mukaan jäsenvaltioiden täytyy panna täytäntöön 98,5 prosenttia EY-lainsäädännöstä maaliskuuhun 2002 mennessä. Suuri osa jäsenvaltioita vastaan vireillä olevista, sisämarkkinalainsäädännön rikkomisesta johtuvista 1500 menettelystä liittyy rajatylittävää palveluiden tarjoamista haittaaviin esteisiin, vaikka palveluiden markkinat oli yksi Lissabonin Eurooppa-neuvoston erityisen tärkeänä pitämistä alueista. Valitettavan vähän on edistytty komission suunnitelmissa palvelusektorin yhdentämiseksi. Toteuttamatta on jäänyt joitain tärkeimpiä rakenneuudistuksia, jotka koskevat sähköä, kaasua, Galileo-satelliittinavigointijärjestelmää, rahoituspalveluiden markkinoita ja julkisten hankintojen markkinoita - myös niitä, joista olisi pitänyt sopia viime vuoden loppuun mennessä. Edistys on ollut vähäistä, vaikka määräajoista päättivät valtion- ja hallitusten päämiehet. [6] Lisätietoja, ks. Talousuudistus: kertomus yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta (Cardiffin raportti, KOM(2001) 736 sekä sisämarkkinoiden tulostaulu N:o 9, marraskuu 2001. http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/update/economicreform/index.htm. [7] Komissio julkaisee lähiaikoina e-Europe 2002 -ohjelmaa koskevan tiedonannon: Vertailuanalyysi, seuranta ja tulevaisuuden haasteet. (d) Koheesio [8] Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma on antanut uutta pontta ja uudet poliittiset puitteet Lissabonissa tavoitteeksi asetetun paremman yhteenkuuluvuuden saavuttamiselle. 1990-luvun puolivälissä noin 18 prosenttia väestöstä eli 60 miljoona henkeä eli köyhyysriskissä. Jäsenvaltioiden väliset (ja sisäiset) erot olivat huomattavia. Ilman tulonsiirtoja osuus olisi ollut 26 prosenttia. Vastaavia eroja havaittiin rikkaimpien ja köyhimpien kotitalouksien tulonjaossa. Sosiaaliturvajärjestelmät ovat merkittävästi auttaneet suojaamaan ihmisiä köyhyydeltä. Ajantasaisten lukujen puuttuessa on vaikea arvioida vuosikymmenen jälkipuoliskon vahvan kasvun ja vähenevän työttömyyden kauden vaikutusta. Lissabonin jälkeen yhteisössä ja jäsenvaltioissa on sovittu konkreettisista toimista köyhyyden, syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, ja niitä tukevat uudet toimintaohjelmat. Jäsenvaltiot ovat toimittaneet ensimmäisen kaksivuotisen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman. Työssä on hyödynnetty parhaiden toimintatapojen vaihtoa ja sovittujen indikaattoreiden kehittämistä. Siihen ovat jäsenvaltioiden lisäksi osallistuneet työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat. Tarvitaan kuitenkin aikaa, jotta toimien vaikutukset alkavat näkyä tulevana vuonna. Taloudellisen ja sosiaalisen koheesion mittaamisessa käytettävää tilastopohjaa on lujitettava. Työ, joka koskee väestön ikääntymisen vaikutuksia eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmiin, [9] osoittaa kysymysten merkityksen ja työn jatkamisen tärkeyden. Henkeä kohti laskettuna BKT:nä mitatut erot jäsenvaltioiden välillä ovat yhä suuria ja usein yhtä silmiinpistäviä jäsenvaltioiden sisällä kuin niiden välillä. Vaikka jäsenvaltioiden välisiä eroja on edelleen, ne ovat kuitenkin kaventuneet huomattavasti vuodesta 1998, etenkin koheesiotukea nauttivissa maissa (Kreikka, Irlanti, Portugali ja Espanja), joissa alkuperäinen ero on pienennyt kolmanneksella. Alueiden väliset erot työttömyydessä ovat kuitenkin yhä tuntuvia: ongelmasta pahiten kärsivien alueiden työttömyysaste on keskimäärin yli 20 prosenttia. [8] Lisätietoja, ks. Toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus, KOM(2001) 24. http://www.inforegio.cec.eu.int/wbdoc/docoffic/official/reports/contentpdf_fi.htm [9] Lisätietoja, ks. eläkejärjestelmien kestävyyden takaamiseksi asetettuja yhteisiä periaatteita ja tavoitteita koskeva tiedonanto, KOM(2001) 362. (e) Ympäristö Merkittäviä poliittisia toimia on toteutettu niiden seitsemän kuukauden aikana, jotka ovat kuluneet Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätettyä kestävän kehityksen strategiasta. [10] Barcelonassa liikenne- ja energiapolitiikalle annettavassa sysäyksessä on otettava ympäristö huomioon. Saatavilla olevista tiedoista voi päätellä, että vaikka kasvihuonekaasupäästöt ovatkin vähentyneet 1990-luvulla, tulee olemaan erittäin vaikeaa saavuttaa sovitut päästöleikkaustavoitteet tai Göteborgin tavoite BKT:n kasvun ja liikenteen kasvun välisen yhteyden katkaisemisesta. Lisätoimia tarvitaan, koska liikenne, varsinkin lentoliikenne ja maantierahtiliikenne, on kasvanut BKT:n tahdissa tai nopeammin. Bonnin ja Marrakeshin konferensseissa luotiin kuitenkin puitteet ilmastonmuutoksen hallitsemiseksi. Viime vuonna julkaistussa liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa [11] esitettyjen toimien hyväksyminen edistää puolestaan kestävän lähestymistavan kehittämistä liikennettä varten. Puhtaalla teknologialla tulee myös olemaan merkittävä asema. Se voi auttaa ympäristökysymysten ratkaisemisessa ja parantaa myös koko talouden suorituskykyä. Komission tuleva raportti ympäristöteknologian (puhtaan teknologian) vaikutuksista kasvuun ja työllisyyteen osoittaa, että teknologian täyden potentiaalin hyödyntäminen edellyttää nykyisten esteiden poistamista. Nämä johtuvat paitsi hintakannustimista myös esimerkiksi siitä, ettei saasteiden vähentämisen mukanaan tuomia kustannussäästöjä tunneta. [10] Lisätietoja, ks. tiedonanto Kestävä kehitys Euroopassa paremman maailman vuoksi: Kestävää kehitystä koskeva Euroopan unionin strategia, KOM(2001) 264. [11] Valkoinen kirja - Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika, KOM(2001) 370. 3 POLIITTINEN VASTAUS 3.1 Muutosvauhdin ylläpitäminen Euroopan unionin on pitäydyttävä sovitussa politiikassa, jolla tähdätään makrotalouden vakauteen, pidettävä Lissabonin strategian muutosvauhti yllä ja keskityttävä aloihin, joilla prosessia tuetaan parhaiten. 3.1.1 Vahva sitoutuminen vakaus- ja kasvusopimukseen lisää luottamusta Makrotalouspolitiikan puitteet luovat vakauden, jonka avulla unioni päässee nopeammin vahvempaan kasvuun: - Nykyinen vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvä makrotalouspolitiikka auttaa vastaamaan talouden lyhyen aikavälin tarpeisiin vaarantamatta keskipitkän aikavälin vakautta. - Rahapolitiikan höllentäminen ja pienemmät hintavakauteen kohdistuvat riskit ovat tukeneet sopivien makrotalouspolitiikan keinojen valintaa. - Myös budjettipolitiikka auttaa vakauttamaan taloutta. Vuonna 2001 on joissain jäsenvaltioissa tehty tuntuvia veronalennuksia (0,5 % BKT:stä). - Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvät automaattiset budjettivakauttajat ovat toiminnassa. Suhdannevaikutusten johdosta budjettien tulojen ja menojen välisen tasapainon odotetaan huononevan. Niiden jäsenvaltioiden, joiden budjetissa on vielä vaje, olisi pyrittävä poistamaan se vuoteen 2003-2004 mennessä ja annettava automaattisten vakauttajien toimia budjettivajeille asetetuissa yleisissä rajoissa (3 % BKT:stä). Jos budjettien vakauttamisessa ei edistytä vuonna 2002, tarvitaan suurempia ponnisteluita seuraavien kahden vuoden aikana. Tätä taustaa vasten nykyinen taantuma osoittaa, että Euroopan unionin talous on yhä altis muun maailman taloudelliselle ja poliittiselle kehitykselle. Lissabonin strategian uudistusten toteuttaminen auttaisi pienentämään tulevaisuudessa iskujen vaikutusta Euroopan unioniin. - Eurooppa-neuvoston olisi sitouduttava vahvasti makrotalouden vakauteen ja julkisen talouden vahvistamiseen edelleen keskipitkällä aikavälillä. 3.1.2 Etenemisen ylläpitäminen kaikissa Lissabonin tavoitteissa Eurooppa-neuvoston on varmistettava Barcelonassa, että strategia etenee kaikilla osa-alueillaan - talous-, sosiaali- ja ympäristökysymyksissä. Ne tukevat toisiaan, ja vain kokonaisvaltaisella lähestymistavalla voidaan taata, että Euroopan unioni kykenee saavuttamaan voimakkaan kasvun ja täystyöllisyyden tavoitteen ja pysyy kestävän kehityksen tiellä. Seuraavia seikkoja olisi korostettava: (a) Talous- ja rakenneuudistusten tulosten epäsuhdan poistaminen Tulosten epäsuhta on olemassa. Päätösten ja niiden täytäntöönpanon aikataulussa ei pysytä, usein lyhyen aikavälin alakohtaisten tai poliittisten intressien vuoksi. Tämä on todellinen ongelma, joka aiheuttaa todellisia kustannuksia yrityksille ja kansalaisille kaikkialla Euroopan unionissa. Puheenjohtaja Romano Prodi korosti tätä epäsuhtaa marraskuussa valtion- ja hallitusten päämiehille sekä Euroopan parlamentin puhemiehelle lähettämissään kirjeissä. Kirjeissä yksilöitiin asiat, [12] joissa on edistyttävä ennen Barcelonaa. [13] [12] Puheenjohtaja mainitsi yhteisön patentin, valmisteilla olevan julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön, rahoituspalveluiden etämyyntiä ja yhteissijoitusyrityksiä (sijoitusrahastoja) koskevat ehdotukset sekä rahoituspalveluiden toimintaohjelmaan sisältyvät markkinoiden väärinkäyttöä, vakuuksia, esitteitä, eläkerahastoja, kansainvälisiä maksuja sekä kansainvälisiä tilinpäätössuosituksia koskevat valmisteilla olevat ehdotukset. [13] Etusijalle asetetun kokonaisuuden muissa kohdissa on edistytty paitsi yhteisön patentissa, julkisissa hankinnoissa, eläkerahastoissa ja esitteissä. Lisäksi tarvitaan pikaisia päätöksiä Galileo-satelliittinavigointijärjestelmästä ja Lamfalussyn raportin institutionaalisista puitteista. Eurooppa-neuvoston jäsenten on otettava vastuu hallitustensa johtamisesta. Heidän tulisi huolehtia siitä, että heidän alaisuudessaan työskentelevät ministerit ratkaisevat yksittäisten ehdotusten yksityiskohtia koskevat kiistansa. Heidän ei pitäisi hyväksyä sitä, että umpeutuneet määräajat korvataan uusilla tai että he joutuvat selvittämään monimutkaisten ehdotusten yksityiskohtia. Euroopan parlamentin on kannettava oma osansa vastuusta toimittaessa tulosten epäsuhdan poistamiseksi. Eurooppa-neuvoston olisi paneuduttava haasteeseen pohtimalla keinoja tulosten epäsuhdan poistamiseksi: - Puheenjohtajavaltio voisi järjestää ylimääräisiä neuvoston kokouksia ennen kevään Eurooppa-neuvoston kokouksia avointen kysymysten ratkaisemiseksi. - Puheenjohtajavaltion olisi hyödynnettävä määräenemmistöpäätökset aina kun mahdollista, jotta päätökset Lissabonin uudistuksista eivät viivästyisi etenkään tässä raportissa käsitellyillä alueilla. - Valtion- ja hallitusten päämiesten on huolehdittava riittävästä sisäisestä koordinoinnista, jotta koko strategiassa edistytään. Jos ongelmia ei saada poistettua, ehdotusten tärkeys ja kiireellisyys kyseenalaistuvat. Tällaisissa tapauksissa komissio harkitsee tekemänsä ehdotuksen peruuttamista. Jos edistyksen puute, esimerkiksi kaasu- ja sähköalalla, vahingoittaa kilpailua ja viivästyttää markkinoiden yhdentymistä, komissio harkitsee - kuten se teki 1990-luvulla televiestintäalalla - lainsäädännön antamista markkinoiden vapauttamiseksi käyttäen yhteisön kilpailusäännöissä sille annettua toimivaltaa. (b) Kestävän kehityksen ottaminen uudistusten keskeiseksi osaksi Kestävä kehitys tarkoittaa sitä, että politiikka on yhdenmukaista pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa. Taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristötavoitteet vaikuttavat elämän laatuun. Siksi ympäristöulottuvuus on otettu Lissabonin strategiaan. On huolehdittava kunkin osa-alueen oikeasta painotuksesta, kun politiikan suunnasta päätetään korkeimmalla poliittisella tasolla. Tämä tarkoittaa, että politiikan kokonaisvaikutus ja johdonmukaisuus arvioidaan pitkän aikavälin yleisten tavoitteiden kannalta. Komissio on parhaillaan kehittämässä mekanismeja, joilla arvioidaan komission ehdotusten vaikutuksia kestävän kehityksen kannalta, ja mekanismit ovat käytössä ennen vuoden loppua. Politiikan johdonmukaisuuden parantaminen on erityisen tärkeää tulevan 1-1½ vuoden aikana liikenteen ja energian alalla. Vaikka esimerkiksi liikenne- ja energiamarkkinoiden lisävapauttaminen alentaa kustannuksia ja hintoja, sen ei pidä poistaa yksityisille ja yrityksille tarjottavia kannustimia puhtaaseen teknologiaan tai energiatalouteen investoimiseksi. Tämä edellyttää ympäristölle vahingollisten tukien poistamista ja ympäristöverojen asianmukaista käyttämistä. Sääntelyviranomaisten olisi lisäksi taattava uusiutuvien energialähteiden asianmukainen pääsy markkinoille. Euroopan parlamentin ja neuvoston - olisi annettava energiaverodirektiivi joulukuuhun 2002 mennessä. Vuonna 2002 komissio - tekee uusia ehdotuksia liikenneinfrastruktuurin hinnoittelusta varmistaakseen että eri liikennemuotojen käyttökustannukset vastaavat paremmin niiden yhteiskunnalle aiheuttamia kustannuksia. Kerätyt varat voisivat osaltaan tukea Euroopan laajuisten verkkojen puuttuvien yhteyksien, erityisesti maantiekuljetusten vaihtoehtojen luomista. - tekee uusia ehdotuksia turvallisemmista liikennejärjestelmistä Euroopassa. - arvioi käynnissä olevien energiaverodirektiiviä koskevien neuvotteluiden yhteydessä energiaverotuksen yleisen linjan ja tutkii, millä eri toimintavaihtoehdoilla energian hinta saataisiin paremmin vastaamaan yhteiskunnalle aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Politiikan ja uuden infrastruktuurin, myös Euroopan laajuisten verkkojen, on oltava kestävän kehityksen mukaisia. Komissio tekee marraskuussa 2000 julkaistuun vihreään kirjaan [14] liittyvän kuulemisen jälkeen ehdotuksia, joilla parannetaan tehokkuutta ja varmistetaan energian toimitusvarmuus. [14] Energiahuoltostrategia Euroopalle, KOM(2000) 769. (c) Taloudellisen ja sosiaalisen koheesion vaaliminen Parempi taloudellinen ja sosiaalinen koheesio syntyy, kun yhdistetään talouden hyvä suorituskyky, osaamisyhteiskunnan toteuttaminen ja pitkäaikainen rakenteellinen tuki infrastruktuuriin ja ihmisiin tehtäville investoinneille erityisesti vähiten kehittyneillä alueilla. Koheesion kulmakivenä on Euroopan sosiaalisen mallin ja hyvinvointivaltion vahvuus ja kunnianhimo. Malli auttaa ihmisiä palaamaan töihin, koska työ on usein paras suoja syrjäytymiseltä. Mallissa yhdistyvät taloudellisesti ylläpidettävissä oleva sosiaalisen suojelun järjestelmä ja sosiaalisen koheesion painotus, jonka usein katsotaan puuttuvan Yhdysvalloissa. Tämä on erityisen tärkeä tavoite vähemmän vaurailla alueilla ja epäedullisessa asemassa oleville yhteiskuntaryhmille, joille koheesio ei ole pelkästään toteutuneen yhdentymisen sivutuote vaan merkki solidaarisuudesta. Se edellyttää jatkuvaa työtä keskipitkän ja pitkän aikavälin investointien muodossa, ja tämä on entistäkin tärkeämpää unionin laajentuessa. Eurooppa-neuvoston olisi - asetettava vuoden 2010 tavoitteeksi köyhyysriskissä [15] elävien lukumäärän puolittaminen Euroopan unionissa. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevissa kaksivuotisissa toimintaohjelmissaan, kuinka ne osallistuvat tavoitteen saavuttamiseen. Työn olisi pohjauduttava sosiaalista osallisuutta mittaaviin indikaattoreihin, jotka hyväksyttiin Laekenin Eurooppa-neuvostossa. [15] Tavoitteen tulisi perustua vuoden 1997 (tuoreimmat tiedot) keskiarvotasoon: 18 % koko Euroopan unionin väestöstä elää köyhyysriskissä, kun huomioon otetaan sosiaaliturvajärjestelmien avustukset. - annettava tukensa työlle, joka koskee ikääntymisen vaikutuksia terveyden- ja vanhustenhuoltoon, jotta yhteistyötä ja hyvien toimintatapojen vaihtoa voidaan parantaa. (d) Turvattujen ja kestävien eläkkeiden varmistaminen Vanhushuoltosuhde - työllisen väestön ja eläkeikäisten suhde - yli kaksinkertaistuu nykyisestä 24:stä 49 prosenttiin vuoteen 2050. Eläkemenoja koskevien ennusteiden mukaan menot lisääntyvät useimmissa maissa huomattavasti, 3-5 prosenttiyksikköä, ja joissain jopa enemmän. Tällainen menojen kasvu on merkittävä huolenaihe sekä eläkejärjestelmille että julkiselle taloudelle. Eurooppa-neuvoston olisi kehotettava jatkamaan useimmissa jäsenvaltioissa käynnissä olevaa eläkejärjestelmien uudistamista. Tavoitteena on - turvata eläkejärjestelmien kyky täyttää yhteiskunnalliset tavoitteensa - varmistaa eläkejärjestelmien rahoituksen kestävyys - parantaa järjestelmien kykyä vastata yhteiskunnan muutokseen. (e) Yrittäjyyden kehittäminen yrityksille suotuisassa toimintaympäristössä ja tehokkaan kilpailun edistäminen Terve talous, ammattitaitoisempi ja liikkuvampi työvoima, yhdentyneet energia-, liikenne- ja rahoitusmarkkinat sekä vahvempi osaamis- ja teknologiapohja Euroopan unionissa luovat mahdollisuuksia. Mahdollisuuksien muuttaminen talouskasvuksi ja työpaikoiksi riippuu kuitenkin Euroopan unionin liike-elämästä ja yrittäjien luovuudesta sekä kilpailuympäristöstä, jota eivät vääristä yksityiset tai valtion toimet. Yrittäjien toimien tarmokkuus on menestyksen avaintekijä. Erityisesti pienyritykset [16] ovat Euroopan talouden selkäranka. Niillä on keskeinen asema innovaatioissa ja työpaikkojen luomisessa. [16] Komissio esittää Barcelonassa vuosiraportin pienyrityksiä koskevasta peruskirjasta. Yrittäjyys kukoistaa liiketoiminnalle suotuisassa ympäristössä. Tämä edellyttää etenemistä monilla aloilla, ja saavutetun edistymisen yhteisvaikutuksena syntyy merkittäviä muutoksia. Tukholman Eurooppa-neuvostossa jäsenvaltiot sitoutuivat vähentämään valtiontukia ja kohdistamaan avun laaja-alaisiin tavoitteisiin. Vaikka ne ovat onnistuneet jossain määrin vähentämään tukia, niiden tulisi jatka työtään eikä käyttää suhdanteiden muuttumista verukkeena perääntymiselle. Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava käynnissä olevat toimet, jotta - valtiontukien määrää suhteessa BKT:hen vähennetään ja valtiontukia suunnataan laaja-alaisiin, yleistä etua koskeviin tavoitteisiin, myös koheesiotavoitteisiin - kesäkuuhun 2002 mennessä saadaan valmiiksi uusi lainsäädännön parantamista ja yksinkertaistamista koskeva toimintaohjelma. - voidaan kehittää yrityksiä, pienyrityksiä ja yritysten toimintaympäristöä koskevia määrällisiä tavoitteita, esimerkiksi sellaisia, jotka koskevat yrityksen rekisteröimiseen kuluvan ajan lyhentämistä tai viranomaispalveluiden saatavuutta verkossa. Näin voidaan kiinnittää huomio alueisiin, joilla edistystä tarvitaan eniten, ja todeta saavutettu edistys. Joustavuutta tarvitaan, jotta jäsenvaltiot voivat yhdessä sovituista tavoitteista käyttää niitä, jotka parhaiten vastaavat niiden omia prioriteetteja. - lisätään toimintaa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan (jota Eurooppa-neuvosto tuki Feirassa kesäkuussa 2000) kaikilla kymmenellä toimintalinjalla. - parannetaan yritysten verotusympäristöä Euroopan unionissa puuttumalla rajatylittävän liiketoiminnan esteisiin. Euroopan komissio - ehdottaa kohdennettua toimintaa lyhyellä aikavälillä, esimerkiksi nykyisten sulautumia sekä emoyhtiöitä ja tytäryhtiöitä koskevien direktiivien muuttamista siten, että ne kattavat verotuskysymykset. Komissio tutkii keskipitkän aikavälin kattavia ratkaisuja, kuten yritysten mahdollisuutta käyttää toiminnassaan yhtä yritysverosäännöstöä, joka tarjoaa yhteisen konsolidoidun veropohjan niiden EU:n laajuista toimintaa varten. 3.2 Toimien parempi kohdentaminen vuonna 2002 Barcelonassa Eurooppa-neuvoston on kohdistettava päähuomio edessä olevan vuoden aikana kolmeen prioriteettialaan: - työllisyyspolitiikka, erityisesti aktiivinen työmarkkinapolitiikka, jotta voidaan vähentää työttömyyttä ja parantaa koko työvoiman työllisyysnäkymiä ja varsinkin kohottaa naisten ja ikääntyvien työntekijöiden työllisyysastetta - talousuudistukset, jotta voidaan lisätä kilpailua, yhdentymistä ja investointeja Euroopan unionin verkostopohjaisiin aloihin ja vauhdittaa työtä yhdentyneiden rahoitusmarkkinoiden toteuttamiseksi - vahvempi osaamispohja Euroopan unionissa. Nämä ovat aloja, joilla on eniten vaikutusta Euroopan unionin pitkän aikavälin suorituskykyyn. Niillä toteutettavilla toimilla autetaan elvyttämään työllisyyttä, investointeja ja tuottavuutta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, sekä yksittäisillä sektoreilla että koko taloudessa. Komissio varmistaa aina kun mahdollista, että sen tekemissä ehdotuksissa talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi ja työllisyyden suuntaviivoiksi kyseiset prioriteetit muutetaan konkreettisiksi yhteisön ja kansallisen tason toimenpiteiksi. 3.2.1 Aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan keskittyvän työllisyyspolitiikan kehittäminen Euroopan työmarkkinoita varten Työllisyysasteelle vuosiksi 2005 ja 2010 asetetut tavoitteet on pidettävä voimassa ja toimintaa on nopeutettava, jotta voidaan luoda uusia ja parempia työpaikkoja ja saada enemmän ihmisiä työelämään. Sellaisia toimenpiteitä olisi suosittava, joilla autetaan erityisryhmiä, kuten naisia ja ikääntyviä työntekijöitä palaaman työelämään ja pysymään työelämässä. - Euroopan komissio esittää vuonna 2002 Euroopan työllisyysstrategian tarkistamista koskevan ehdotuksen, jossa rakennetaan jatkoa strategian saavutuksille ja johon sisällytetään Lissabonin tavoitteet sekä Luxemburgin prosessin aikataulu. - Jäsenvaltioiden olisi vuodesta 2003 lähtien ilmaistava, miten ne tukevat osaltaan Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamista, asettamalla kunnianhimoiset mutta saavutettavissa olevat kansalliset tavoitteet työllisyyttä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan. Tämän tulisi ilmetä vuoden 2003 työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Eteneminen on mahdollista, jos toimiin ryhtyvät kaikki osapuolet, etenkin jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet. Toimien olisi kohdistuttava seuraaviin aloihin: (a) Työpaikan vastaanottamista ja säilyttämistä haittaavien esteiden ja negatiivisten kannustimien poistaminen (i) Verot Jäsenvaltiot ovat jo vuosina 1999-2001 alentaneet veroja noin 0,75 prosenttiyksikköä BKT:stä. Suuntauksen olisi jatkuttava, jotta vuoteen 2005 mennessä olisi saavutettu noin yhden prosenttiyksikön lisäalennus. Veronalennusten on oltava täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia, ja niiden vastapainoksi olisi yleensä leikattava julkisia menoja. - Eurooppa-neuvoston olisi korostettava, että jäsenvaltioiden olisi veronalennuksia toteuttaessaan annettava etusija pienituloisia suosiville leikkauksille. (ii) Etuudet Monien jäsenvaltioiden kiireellisenä tehtävänä on toteuttaa laajat uudistukset, joissa paneudutaan verotuksen ja etuuksien yhteisvaikutukseen sellaisten kannustimien luomiseksi, joilla ihmiset saadaan ottamaan vastaan työtä ja pysymään työelämässä. Vaikka uudistuksissa pitäisi käsitellä valvontajärjestelmiä ja etuuksien saamiseen oikeuttavia sääntöjä, niissä on keskityttävä parantamaan kannustimia, joilla työnteko tehdään kannattavaksi, varmistaen samalla, ettei sosiaaliturvajärjestelmien yhteiskunnallisia tavoitteita tehdä tyhjiksi. Eurooppa-neuvoston olisi korostettava, että on tärkeää nopeuttaa etuuksia koskevia keskeisiä uudistuksia jäsenvaltioissa ottaen huomioon verojen ja etuuksien yhteisvaikutus. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla - ehkäistään henkilöitä siirtymästä varhaiseläkkeelle ja yrityksiä ottamasta käyttöön varhaiseläkejärjestelmiä. Näin voidaan kohottaa ikääntyvien työntekijöiden osuutta työvoimasta ja työllisyysastetta, ja toimet auttavat nostamaan todellisen eläkkeellesiirtymisiän nykyisestä noin 58 vuodesta 60:een vuonna 2010. Pyrkimysten olisi oltava tehokkaampia maissa, joissa ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste on alhainen. - edistetään vähittäistä eläkkeelle siirtymistä (esim. kannustetaan osa-aikatyöhön) ja palkitaan niitä, jotka pysyvät työelämässä pitkään. - ryhdytään uudistamaan tarveharkintaisia etuuksia - vaarantamatta yhteiskunnallisia tavoitteita tai haittaamatta koulutukseen ohjaavia kannustimia - jotta voidaan varmistaa, että jokaisella kotitalouteen kuuluvalla on kannustin työntekoon. Komissio selvittää edelleen, miten eri toimien yhdistelmä (kuten etuusjärjestelmät, eläkkeelle siirtymisen jälkeisestä työstä aiheutuvat seuraamukset) vaikuttaa työelämään osallistumiseen. Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava tukemaan ikääntyvien työntekijöiden vähittäistä poistumista työelämästä. Jäsenvaltiot voivat auttaa tässä muuttamalla esimerkiksi tiettyjä (mm. terveydenhoitoon liittyviä) etuusjärjestelmiä koskevia sääntöjä. (iii) Lastenhoitomahdollisuuksien parantaminen ja työpaikalla vallitsevien sukupuolierojen syiden selvittäminen Jotta voidaan lisätä naisten osallistumista työelämään, olisi parannettava sekä julkisten että yksityisten lastenhoitopalveluiden tarjontaa. Kun asetetaan tavoitteet, joissa hyödynnetään tulevia lastenhoitoon liittyviä indikaattoreita, voidaan muutokset saada käyntiin uusia parannuksia varten. Lastenhoitomahdollisuuksien puuttuminen on vain yksi esimerkki niistä tekijöistä, jotka vaikuttavat naisten osallistumiseen työelämään ja pitävät yllä sukupuolten välisiä eroja. Eurooppa-neuvoston olisi asetettava seuraavat EU:n laajuiset tavoitteet vuodeksi 2010 - Lastenhoito tulisi olla tarjolla vähintään 90 prosentille lapsista, jotka ovat iältään 3 vuoden ja pakollisen kouluiän välillä, ja vähintään 33 prosentille alle 3-vuotiaista. Komissio käynnistää vuonna 2002 yleisen arvioinnin syistä, jotka johtavat sukupuolten välisiin eroihin, myös erisuuruiseen palkkaan. (b) Työllistyvyyden, sopeutumiskyvyn ja liikkuvuuden edistäminen muutoksen hallitsemiseksi (i) Taitoja ja liikkuvuutta koskeva toimintasuunnitelma Ammattitaitoa ja liikkuvuutta käsittelevän korkean tason työryhmä on työssään tuonut esiin merkittäviä työpaikkojen välistä ja alueellista liikkuvuutta haittaavia esteitä Euroopan unionissa. Esteet voivat johtua keskeisten taitojen puuttumisesta, yhdenmukaisemman, avoimemman ja joustavamman ammattipätevyyksien tunnustamisjärjestelmän puuttumisesta ja muista pätevyyksiin liittyvistä ongelmista, toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevia työmahdollisuuksia koskevan tiedon puuttumisesta sekä eläkkeisiin, terveydenhuollon saatavuuteen ja sosiaaliturvaan liittyvistä esteistä. Komissio esittää piakkoin toimintasuunnitelman, jolla pyritään poistamaan Euroopan työmarkkinoiden toimintaa haittaavia esteitä vuoteen 2005 mennessä. Suunnitelmassa esitetään toimia, joilla - koulutusjärjestelmät saadaan vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin - vähennetään sääntelyyn ja hallintoon liittyviä esteitä pätevyyksiä tunnustamiselle sekä muita esteitä, jotka johtuvat muodollisten pätevyyksien ja epävirallisen oppimisen tunnustamistavasta - varmistetaan sosiaaliturvaoikeuksien, myös eläkkeiden, täysi siirrettävyys Euroopan unionissa. Näihin tulisi kuulua symbolisena ja käytännön edistysaskeleena toisessa jäsenvaltiossa annettavaa terveydenhoitoa varten nykyään tarvittavien paperilomakkeiden korvaaminen eurooppalaisella sairausvakuutuskortilla. Kortilla pyrittäisiin yksinkertaistamaan menettelyitä eikä muuttamaan olemassaolevia oikeuksia ja velvollisuuksia. - analysoidaan maahanmuuton, työllisyyden ja sosiaalipolitiikan vuorovaikutusta. Jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä toimiin liikkuvuuden parantamiseksi alueellaan. - Tämä edellyttää aktiiviselta työmarkkinapolitiikalta kohdennettuja toimia, joissa yhdistyvät etuusjärjestelmien hallinnoinnin tehostaminen ja etuuksien joustavampi siirtäminen alueelta toiselle. Se edellyttää myös, että palkat vastaavat paremmin tuottavuutta ja työmarkkinatilannetta eri sektoreilla ja maantieteellisillä alueilla. (ii) Muutoksen ennakoiminen ja hallitseminen yritysten uudelleenjärjestelyissä Työmarkkinaosapuolten yhteydenpito on tärkeää, jotta voidaan käsitellä yritysten uudelleenjärjestelyiden työllisyyteen liittyviä ja sosiaalisia näkökohtia. Se tukee osaltaan ennaltaehkäisevää ja aktiivista lähestymistapaa, jolla pyritään paitsi hallitsemaan myös ennakoimaan muutoksia. Komissio on käynnistämässä muutoksen ennakoimista ja hallitsemista koskevan työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäisen vaiheen, jossa keskitytään yritysten uudelleenjärjestelyiden sosiaalisiin näkökohtiin. Komissio odottaa työmarkkinaosapuolten kehittävän parhaisiin toimintatapoihin perustuvia yhteisesti sovittuja ratkaisuja. - Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava tarve omaksua positiivinen lähestymistapa muutokseen, koska talouden on oltava entistä mukautumiskykyisempi, ja sen on kehotettava työmarkkinaosapuolia työhön alalla. 3.2.2 Yhteyksien luominen Euroopassa ja markkinoilla Euroopan unionista on yli puolen vuosisadan aikana syntynyt keskinäisten riippuvuussuhteiden ja yhdentymisen verkosto. Päätökset, joilla pannaan täytäntöön Lissabonissa alulle pannut keskeiset talousuudistukset, on tehtävä vuonna 2002. Työtä yhdentyneiden rahoitusmarkkinoiden vaatiman lainsäädännön luomiseksi on vauhditettava, jotta voidaan vähentää pääoman kustannuksia, luoda työpaikkoja ja antaa kansalaisille ja yrityksille mahdollisuus saada täysi hyöty euron tuomista eduista. Euroopan parlamentin ja neuvoston laadittava aikataulu ja puitteet kaasu- ja sähkömarkkinoiden yhdentymisen jatkoa sekä liikenteen keskeisiä aloja varten. On poistettava Euroopan keskeisen infrastruktuuriverkon puutteet ja tuettava investointeja perusinfrastruktuuriin. (a) Rahoitusmarkkinat Lissabonin tavoite täysin yhdentyneistä arvopaperimarkkinoista vuoteen 2003 mennessä ja rahoituspalveluiden markkinoista vuoteen 2005 mennessä on edennyt, joskaan ei riittävän nopeasti. Tavoite on Euroopan unionin kasvun, kilpailukyvyn, työpaikkojen ja yrittäjyyden kannalta ratkaiseva. Loput hallinnolliset ja oikeudelliset esteet on raivattava. Yhdenmukaistettuja sijoitusrahastoja koskevat UCITS- [17] eli yhteissijoitusyritysdirektiivit ja asetus kansainvälisistä maksuista on jo muodollisesti annettu. Mutta rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman muista keskeisistä osista on tehtävä päätöksiä, jos unioni aikoo toteuttaa yhdentyneet rahoituspalveluiden markkinat ajallaan, kuten Lissabonin ja Tukholman Eurooppa-neuvostoissa luvattiin. [17] Arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi - hyväksyttävä kesäkuuhun 2002 mennessä rahoituspalveluiden etämyyntiä, vakuuksia, markkinoiden väärinkäyttöä ja kansainvälisiä tilinpäätössuosituksia koskevat käsiteltävinä olevat ehdotukset - hyväksyttävä joulukuuhun 2002 mennessä eläkerahastoja, finanssiryhmittymiä ja esitteitä koskevat käsiteltävinä olevat ehdotukset. Komission perustama yhtiöoikeutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä on toimittanut ensimmäisen, julkisiin ostotarjouksiin liittyviä seikkoja koskevan raporttinsa. Komissio ottaa huomion raportin suositukset ja tekee uuden ehdotuksen tämän vuoden toisella neljänneksellä. Se toivoo, että tästä keskeisen tärkeästä asiasta päästäisiin täyteen poliittiseen yksimielisyyteen vuoden 2002 loppuun mennessä. (b) Energia ja liikenne Vuoden 2002 loppuun mennessä on tehtävä lopullisia päätöksiä toimista, joilla Euroopan unionin energia- ja liikennemarkkinoiden yhdentämistä jatketaan. Vapauttamalla markkinoita lisää parannetaan yrityksille ja kansalaisille tarjottavia palveluita ja varmistetaan samalla riittävät palvelut kaikkialla Euroopan unionissa kohtuuhintaan. (i) Markkinoiden vapauttaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston tulisi - hyväksyä mahdollisimman pian vuonna 2002 ehdotukset, joissa määritetään aikataulu ja puitteet sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapauttamisen viimeistä vaihetta varten - hyväksyä joulukuuhun 2002 mennessä ehdotukset yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisesta, ehdotetut lentokenttien tulo- ja lähtöaikojen myöntämistä koskevat säännöt sekä valmisteltavina olevat ehdotukset satamapalveluiden saatavuudesta ja julkisista palvelusopimuksista - edetä tuntuvasti työssä, joka koskee tulevaa toista toimenpidekokonaisuutta Euroopan rautateiden elvyttämiseksi, jotta kokonaisuus voitaisiin hyväksyä vuonna 2003. Neuvoston on Laekenin Eurooppa-neuvoston päätelmien valossa - tehtävä maaliskuuhun 2002 mennessä tarvittavat päätökset Galileo-satelliittinavigointijärjestelmän kehitysvaiheen virallisesta käynnistämisestä. (ii) Puuttuvat linkit Markkinoiden vapauttamiseen tulee liittää pyrkimykset nykyisten verkkojen käytön tehostamiseksi ja Euroopan unionin puuttuvien energia- ja liikenneyhteyksien luomiseksi. Näin vahvistetaan sisämarkkinoita ja tuetaan tehokasta kilpailua. Energia-alalla parannetaan näin uusiutuvien energialähteiden pääsyä kansallisiin verkkoihin ja lisätään EU:n energiatarjonnan pitkän aikavälin varmuutta. Joulukuussa 2001 antamansa Euroopan energiaverkkoja koskevan tiedonannon perusteella Euroopan komissio katsoo, että kansallisten energiaverkkojen yhteenliittämistä on lisättävä. - Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä joulukuuhun 2002 mennessä Euroopan laajuisten energia- ja liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen ja niihin liitettyjen rahoitussääntöjen tarkistukset. - Jäsenvaltioiden olisi vuoteen 2005 mennessä saavutettava yhteenliittämisessä tavoitetaso, joka on vähintään 10 prosenttia niiden koko rakennetusta energiantuotantokapasiteetista. Pikainen sopiminen TEN-suuntaviivoista sallisi rakenne- ja koheesiorahastojen tehokkaamman käytön yhdessä TEN-budjetin kanssa tarvittavien investointien saamiseksi. Tämä on erityisen tärkeää lisärautatieyhteyksien käyttöönoton kannalta, jotta tieliikennettä voidaan vähentää, sekä koheesiomaiden kannalta. (c ) Laajakaistaverkot Osaamisyhteiskunnan täyden potentiaalin hyödyntäminen tarkoittaa, että kansalaisten ja yritysten käytössä on edulliset ja nopeat viestintäyhteydet kaikkialla unionissa. Internet-laajakaistayhteydet ovat avaintekijä parannettaessa talouden suorituskykyä. Ne muodostavat yhä tiiviimmin yhteenliitetyn ja integroituneen yhteiskunnan rungon. Laajakaistan käyttöönotto ei tällä hetkellä etene riittävän nopeasti, mikä kielii vaadittavien investointien suuruudesta. Tällaisista verkoista päättäminen kuuluu markkinoille. Viranomaiset voivat kuitenkin edistää kilpailua etenkin paikallisverkossa ja huolehtia tasavertaisista kilpailuoloista soveltamalla juuri sovittuja uusia televiestintäsääntöjä. Ne voivat myös osaltaan elvyttää markkinoita ostamalla laajakaistakapasiteettia tarvitsevia uusia sovelluksia ja palveluita sekä laittamalla julkisia palveluita verkkoon. - Eurooppa-neuvoston olisi asetettava tavoitteeksi yleinen mahdollisuus käyttää laajakaistateknologiaa koko Euroopan unionissa vuoteen 2005 mennessä. Laajakaistaverkkojen käyttöönoton edistäminen on vain yksi tarvittava osatekijä. On välttämätöntä hyödyntää täysimääräisesti nopeiden yhteyksien tarjoamat mahdollisuudet jo kouluista alkaen. Tämä korostaa, kuinka tärkeitä ovat elinikäistä oppimista koskevan ja e-Learning-aloitteen toimet koko väestön tietotekniikkataitojen parantamiseksi. Kouluissa tarvitaan myös kipeästi lisää tietokoneita, parempia Internet-yhteyksiä ja opettajien kouluttamista hallitsemaan paremmin uusi teknologia. - Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava uudet tavoitteet e-Learning-aloitteelle Euroopan unionin kouluissa. Ponnisteluita olisi jatkettava sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja uusiin tavoitteisiin tulisi sisältyä siitä huolehtiminen, että vuoden 2002 loppuun mennessä jokaista Internetiin liitettyä tietokonetta kohti olisi kaikkialla Euroopan unionissa enää 15 oppilasta. 3.2.3 Investoiminen osaamiseen tulevaisuuden kilpailukyvyn ja työllisyyden vuoksi Eurooppa on eturintamassa monilla tieteen aloilla, sillä on todistettu kyky muuttaa ideoita innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi, ja Euroopan koulujärjestelmät ovat yleisesti ottaen hyviä. Euroopan korkeakoulutus- ja tutkimusjärjestelmä ei kuitenkaan houkuttele tarpeeksi ihmisiä ja investointeja Euroopasta tai maailmalta. Tutkimuksen ja koulutuksen rahoitus, etenkään yritysten tutkimukselle antama rahoitus, ei vieläkään ole riittävää. Lisäksi elinikäinen oppiminen ei vieläkään - joissain jäsenvaltioissa saavutetusta edistyksestä huolimatta - kosketa suurinta osaa ihmisistä. Jopa 150 miljoonaa eurooppalaista ei ole päättänyt toisen asteen koulutustaan, ja melko harva aikuinen (1-20 %) osallistuu elinikäiseen oppimiseen. (a) Eurooppalainen osaamisalue Euroopan unionin on lisättävä investointejaan ihmisiin, kehitettävä eurooppalainen tutkimus- ja innovaatioalue, muutettava koulutusjärjestelmiä elinikäisen oppimisen näkökulmasta, luotava tutkimuksen ja koulutuksen huippuosaamisverkostoja ja -keskuksia sekä edistettävä liikkuvuutta Euroopassa. Jonkin verran on edistytty politiikan mukauttamisessa näihin haasteisiin sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla, mutta vahvempi yhteisön lisäsysäys on tarpeen. Kokonaisvaltaisella lähestymistavalla varmistettaneen myös, että Euroopan unionin liike-elämä säilyy kilpailukykyisenä ja että sopivilla taidoilla varustettuja ihmisiä on täyttämässä uudet tutkimus- ja kehitystyöpaikat investointien lisääntyessä. - Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä tutkimuksen kuudes puiteohjelma kesäkuuhun 2002 mennessä. - Euroopan komissio ehdottaa vuonna 2002 kokonaisvaltaista strategiaa yhteisön koulutus- ja tutkimuspolitiikkaa varten. Sen pohjana on kattava lähestymistapa ammatillisen koulutuksen ja urakehityksen koulutus- ja tutkimusnäkökohtiin, korkeakoulukysymyksiin, eurooppalaisten osaamis- ja tiedeverkostojen kehittämiseen sekä laajennettuun yhteistyöhön ja vaihtoon kolmansien maiden kanssa. Kokonaisvaltainen strategia sisältää toimia, joilla - kehitetään avoin eurooppalainen tutkimus- ja koulutusympäristö. Olisi luotava tarvittavat käytännölliset ja oikeudelliset edellytykset, joilla taataan kaikkien koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin osallistuvien aito liikkuvuus. Tässä hyödynnetään myös ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa. - luodaan tutkimuksen ja koulutuksen eurooppalaisia huippuosaamisverkostoja ja -keskuksia. Tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa tarjotaan rahoitusta suurten tutkimuksen huippuosaamisen verkostojen luomista varten. Komissio saattaa myös jäsenvaltioiden avustamana päätökseen tutkimuksen huippuosaamisen kartoituksen valituilla aloilla ja laajentaa prosessin ehdokasmaihin. Yhdenmukaisuus koulutuskysymysten kanssa varmistetaan, ja tätä varten kokonaisvaltaisessa strategiassa ehdotetaan erityistoimia. - parannetaan elinikäisen oppimisen eurooppalaista ulottuvuutta. Oikeus vapaaseen liikkuvuuteen saa tuekseen johdonmukaisen tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamismenettelyn, joka perustuu tutkintojen parempaan vertailtavuuteen ja keskinäiseen luottamukseen. Tätä tukevat eurooppalaisten masters-tutkintojen, todistusten ja diplomien kehittäminen, koulutuksen vähimmäislaatuvaatimukset, vertaisarviointi ja yhteistyö pätevyyksistä vastaavien viranomaisten välillä Euroopan unionissa. - luodaan edellytykset yksityisten tutkimusinvestointien lisäämiselle. Komissio tukee hyvien toimintatapojen ja kokemusten vaihtoa alalla, tukee tutkimuksen kuudennen puiteohjelman avulla keskeisiä hankkeita, joihin yritykset osallistuvat sekä parantaa puiteohjelman ja Euroopan investointipankin rahoituksen täydentävyyttä komission ja EIP:n sopimuksen mukaisesti. Yksityisen sektorin T&K-rahoituksen lisäämiseen täytyy liittyä jatkossakin runsas julkinen tutkimusrahoitus prioriteettialueilla. Kaavailtujen toimien vuoksi on realistista ja aiheellista asettaa vuodeksi 2010 tutkimusmäärärahoille sellaiset tavoitteet, joilla voidaan kuroa umpeen ero unionin tärkeimpiin kumppaneihin nähden ja auttaa unionia saavuttamaan Lissabonin tavoitteet. Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava toimet, joilla - vahvistetaan eurooppalaista tutkimus- ja innovaatioaluetta asettamalla julkisten ja yksityisten tutkimus- ja kehitysmenojen yleiseksi tavoitteeksi vuosikymmenen loppuun mennessä 3 prosenttia BKT:stä. Kokonaismäärästä yritysten osuuden tulisi nousta nykyisestä noin 55 prosentista noin kahteen kolmasosaan. [18] [18] Yritysten T&K-menot ovat korkeampia (noin 65 % T&K-menoista), mutta osa näistä varoista on tosiasiallisesti peräisin julkisista tutkimusvaroista. (b) Pioneeriteknologia Eurooppa-neuvosto totesi Tukholmassa, että pioneeriteknologia, kuten biotieteet ja bioteknologia (muun puhtaan, ympäristöystävällisen teknologian ohella), on kasvun avaintekijä tulevaisuudessa alalla, jolla Euroopan osaamispohja on pitkälle kehittynyttä, joskin USA:ta jäljessä. (i) Biotieteiden ja biotekniikan toimintasuunnitelma Vaikka kehitys on myönteistä, Euroopan unioni kärsii siitä, että se meni myöhään mukaan biotieteisiin. Sitä haittaavat myös pula pätevistä henkilöistä ja teollis- ja tekijänoikeussääntöjen riittämättömät kannustimet. Yleiset poliittiset ja sääntelypuitteet eivät myöskään ole riittävän johdonmukaisia. Euroopan unionin on aktiivisesti kehitettävä tulevaisuuteen luotaavaa, kokonaisvaltaista sekä kasvua ja työllisyysmahdollisuuksia keskipitkällä aikavälillä edistävää politiikkaa. Ellei unioni pysty tähän, se joutuu todennäköisesti tekemisiin muiden tahojen täällä ja muualla muovaaman politiikan kanssa. - Eurooppa-neuvoston on vahvistettava alan merkitys ja luotava strategisia suuntaviivoja tulevalle työlle. - Komissio esittää piakkoin kattavan strategian, jossa paneudutaan biotieteisiin ja bioteknologiaan liittyviin erityisiin esteisiin ja mahdollisuuksiin. Käsiteltäviin asioihin kuuluvat kilpailukyky ja innovaatiot, tutkimus, sääntely-ympäristö, kansainvälinen konteksti, kansalaisten aktivointi ja eettiset kysymykset. - Strategiassa hahmotellaan toimintasuunnitelma, jossa ehdotetaan konkreettisia toimenpiteitä, ja muita julkisia ja yksityisiä toimijoita kutsutaan osallistumaan prosessiin. Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava alan tärkeys ja annettava strategista osviittaa jatkotyölle. (ii) Puhdas teknologia Puhtaan teknologian kehittyminen ja laajempi käyttöönotto on myös tärkeää kasvun ja työllisyyden tukemisen kannalta. Se mainittiin Tukholman Eurooppa-neuvostossa keskeisenä pioneeriteknologian alana. Puhtaan teknologian täyden potentiaalin hyödyntäminen edellyttää niihin investoimista haittaavien markkinaesteiden poistamista ja suotuisan toimintaympäristön luomista yritystoiminnalle. Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman olisi myös osaltaan tuettava teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa alalla, jossa eurooppalaisilla yrityksillä jo nyt on johtoasema. - Euroopan komissio laatii toimintasuunnitelman teknologian käyttöönottoa haittaaviin esteisiin puuttumiseksi, kun ympäristöteknologiaa käsittelevä raportti on julkaistu. 3.3 Barcelonan jälkeen 3.3.1 Koordinaation varmistaminen ja parantaminen Euron käyttöön ottaneiden - ja myös euroalueen ulkopuolelle jääneiden - jäsenvaltioiden talouksien lisääntyvä keskinäinen riippuvuus edellyttää talouspolitiikan tiiviistä ja tehokasta koordinointia. Sillä varmistetaan Euroopan unionin talouksien lähentyminen ja sisämarkkinoiden kitkaton toiminta jatkossa. Perustamissopimus sekä vakaus- ja kasvusopimus tarjoavat puitteet koordinoinnille. Se perustuu konsensukselle, ja siihen sisältyy yhdessä tehty arvio taloudellisesta tilanteesta, sopiminen asianmukaisista talouspoliittisesta toimista sekä vertaisarviointi, jonka perusteella yksittäisiä toimia tarvittaessa muutetaan. Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava talouspolitiikan koordinoinnin lisäämiselle strategia, jonka olisi koostuttava seuraavista tekijöistä: - Arvioidaan taloudellinen tilanne ja poliittiset toimet entistä enemmän euroalueen näkökulmasta; arviointia tuetaan parantamalla Euroopan unionin tilastopohjaa. - Taataan parempi avoimuus asianmukaisia toimia koskevaa konsensusta rakennettaessa varmistamalla, että asiasta päätetään talouspolitiikan hoitoa koskevien yhteisten sääntöjen mukaisesti. - Jäsenvaltion on tiedotettava merkittävistä poliittisista aloitteista varhaisessa vaiheessa toisille jäsenvaltioille ja komissiolle, jotta nämä voisivat hyötyä kumppaneidensa näkemyksistä vertaisarvioinnissa. Koska lisäksi talous-, sosiaali- ja ympäristöulottuvuudet on sisällytetty Lissabonin strategiaan, on välttämätöntä kiinnittää entistä enemmän huomiota näillä aloilla harjoitetun politiikan johdonmukaisuuteen. On siis koordinoitava ja synkronoitava paremmin strategian eri osien ohjailuun käytettäviä keskeisiä politiikan keinoja, erityisesti - talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka komissio esittää pian kevään Eurooppa-neuvoston jälkeen - työllisyyden suuntaviivoja, jotka komissio tätä nykyä esittää joka syksy - talousuudistuksia koskevaa Cardiffin raporttia, jonka komissio laatii joka vuoden lopussa. Koordinointi on järjestettävä niin, että kevään Eurooppa-neuvosto voi antaa parhaan evästyksen ja poliittisen sysäyksen talous-, sosiaali- ja ympäristökysymyksissä. 3.3.2 Laajentuminen Lissabonin strategia tarjoaa ehdokasmaille toisenlaisen tavan omaksua ja toteuttaa keskeisiä talouteen, sosiaalikysymyksiin ja ympäristöön liittyviä tavoitteita, mutta se ei ole jäsenyyden lisäehto. e-Europe Plus -aloite, jonka ehdokasmaat käynnistivät Göteborgin Eurooppa-neuvostossa, on hyvä esimerkki tästä. Ehdokasmaat ovat luoneet puitteet, joilla nopeutetaan niiden siirtymistä osaamistalouteen. Komissio uskoo, että olisi hyödyllistä kehittää muita samankaltaisia aloitteita ehdokasmaissa. Laajentumisprosessi asettaa kuitenkin haasteita myös itse strategialle, aivan kuten se asettaa haasteita taloudelliselle ja sosiaaliselle koheesiolle. Laajentuminen on eittämättä kasvua, investointeja ja työpaikkojen luomista edistävä tekijä unionissa vuosikymmenen jälkipuoliskolla, mutta se panee myös monet Lissabonin määrälliset tavoitteet koetukselle. Se on kaksisuuntainen oppimisprosessi, joka on jo käynnistynyt ehdokasmaiden osallistuessa kaikkiin yhteisön ohjelmiin. Tämä auttaa kyseisiä maita, toisinaan liittymistä edeltävän avun tukemana, tutustumaan Lissabonin strategian tavoitteisiin ja toimintatapoihin. Lisäksi liittymistä edeltävä rahoitus voi auttaa näitä maita yhteisön lainsäädännön niiden osien hyväksymisessä, täytäntöönpanossa ja valvonnassa, jotka kuuluvat Lissabonin strategiaan.