EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.05.1996 
KOM(95)57l lopull. 
EUROOPAN LAAJUISET VERKOT 
VUOSIKERTOMUS 
NEUVOSTOLLE 
JA 
EUROOPAN PARLAMENTILLE 
JOULUKUU 1995 

Brysselissä joulukuussa 1993 pitämässään 
kokouksessa Eurooppa-neuvosto pyysi 
komissiota toimittamaan sille vuosittain 
joulukuussa kertomuksen Euroopan laajuisten 
liikenne- ja energiaverkkohankkeiden 
etenemisestä ja informaatioinfrastruktuureja 
koskevien toimintaohjelmien toimeenpanosta. 
Tämä kertomus on laadittu Essenin ja Cannesin 
Eurooppa-neuvostojen päätelmien perusteella. 
JOHTOPAATOKSET JA SUOSITUKSET' 
1 Euroopan laajuiset verkot (Trans-European networks, TEN) ovat erittäin tärkeitä Euroopan 
unionin työllisyyden, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden kannalta. Vaikka edistys onkin ollut 
huomattavaa sitten Essenin huippukokouksen, jäsenmaiden on asetettava TEN-hankkeet ja niiden, 
erityisesti liikennehankkeiden, rahoitus selkeämmin etusijalle. 
2 Euroopan laajuinen energiaverkko: Komission mielestä jäsenvaltioiden on nopeutettava 
toimilupapyyntöjen tutkimista. Samoin Euroopan investointipankin (EIP) olisi jatkettava ensisijaisia 
hankkeita koskevien rahoituspyyntöjen tutkimista. Energiaverkkoja koskevat suuntaviivat on tärkeää 
hyväksyä pikaisesti, jotta komissio voi ottaa ne nopeasti käyttöön. Energian sisämarkkinoiden 
luomisen olisi myös oltava etusijalla. 
3 Euroopan laajuinen televiestintäverkko: Ehdotetut, televerkkoja koskevat suuntaviivat on 
tarpeen hyväksyä pikaisesti. IDA-ohjelman merkitys Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen osana 
on samalla varmennettava. 
4 Ympäristöverkon rakentaminen edellyttää yhteisten ympäristöhankkeiden (Joint 
Environmental Project, JEP) määritelmän ja niiden valintaperusteiden hyväksymistä. Komissio tukee 
myös jäte-ja vesihuollon kokeiluhankkeiden määrittelyä ja aloittamista Hankkeita tulisi kuitenkin 
olla rajattu määrä. Yhteisille ympäristöhankkeille olisi annettava mahdollisuus samankaltaiseen 
hallinnolliseen ja taloudelliseen tukeen, jota Euroopan laajuiset verkot saavat. 
5 Euroopan laajuinen liikenneverkko: Neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi päästävä 
kompromissiin, jotta liikenneverkkoa koskevat suuntaviivat voitaisiin hyväksyä pikimmiten 
.6 Joidenkin ensisijaisten hankkeiden edistyminen on ollut odotettua hitaampaa. Kyseessä 
oi evien jäsenvaltioiden olisi yhdessä pyrittävä hankkeita hidastavien ongelmien ratkaisemiseen. Tämä 
edellyttää kansallisten prioriteettien uudelleenarviointia. Ikävä kyllä, kyseessä olevat kansalliset 
viranomaiset eivät pidä merkittäviä menovähennyksiä mahdollisina ilman vakavaa haittaa useimpien 
ensisijaisten hankkeiden kattavuudelle ja elinkelpoisuudelle. Komissiolle tehdyt tutkimukset 
kuitenkin osoittavat, että kansainvälisten liikenneihfrastruktuurihankkeiden yhteiskunnallis-
taloudellinen hyöty on aiemmin luultua suurempi. Tämä tulee ottaa huomioon, kun tehdään Essenin 
huippukokouksen pyytämiä päätöksiä TEN-hankkeiden rahoituksen lisäämiseksi. 
.7 Vaikka yksittäisten ensisijaisten hankkeiden tarkastelu on osoittanut, että yksityisen alan 
osallistumista voitaisiin lisätä tuntuvasti, julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita (public-
private partnership, PPP) ei juuri aloiteta. Niiden edistämiseksi komissio on perustanut 
neuvontapalvelun, joka avustaa julkisia hankintoja ja kilpailua koskevien yhteisön sääntöjen 
soveltamiseen liittyvissä ongelmissa Komissio kehottaa jäsenvaltioita ylläpitämään poliittista 
painostusta yhteistyöhankkeiden aloittamiseksi ja poistamaan lainsäädännölliset ja hallinnolliset 
esteet niiden tieltä. Julkisen tuen mekanismien, myös julkisen pääomatuen, kehittäminen on tarpeen, 
1 Ote komission Madridin huippukokoukselle jättämästä Euroopan laajuisten verkkojen edistymistä 
koskevasta kertomuksesta (Progress on TENs) (CSE(95)571). 
erityisesti useasta eri lähteestä rahoitusta saavien hankkeiden osalta. Siksi komissio tukee Euroopan 
investointirahaston (EIR) toiminnan laajentamista siten, että se koskisi myös pääomarahoitusta 
.8 Jäsenvaltiot eivät ole, ikävä kyllä, rahoittaneet hankkeita odotusten mukaan. Tämä on 
aiheuttanut viivästyksiä. Tähän mennessä on kahden hankkeen rahoituksen havaittu olevan 
riittämätöntä. Kyseessä olevat jäsenvaltiot ovat hakeneet hankkeille yhteisörahoitusta. 
Hanke 
(1995-99) 
PBKAL 
TGV-East Belgian osuus 
Alankomaiden osuus 
Iso-Britannian osuus (CTRL) Puuttuva rahoitus 
200 miljoonaa ecua 
120 miljoonaa ecua 
240 miljoonaa ecua 
200 miljoonaa ecua 
9 Komissio kehottaa kyseisiä jäsenmaita täydentämään toimenpiteitään ja etsimään lisätukea 
vajeen täyttämiseksi. Vajetta ei voida täyttää nykyisestä Euroopan laajuisten verkkojen 
talousarviosta, joten jos kyseiset jäsenvaltiot eivät kykene sitä tekemään, nämä jo nyt pitkään 
kestäneet hankkeet viivästyvät entisestään huolestuttavasti. Koska hankkeet ovat huomattavan 
tärkeitä yhteisölle, on yhteisötuen lisäys oikeutettua. 
10 Komissio suosii monikansallisten eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) 
perustamicta. Niiden on tarkoitus toimia "hankeviranomaisina" paremman yhteensovittamisen 
takaamiseksi ja julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden mahdollisuuksien parantamiseksi. 
Varsinkin eräissä rautatiehankkeissa on ollut ongelmia ja komissio kehottaa neuvostoa hyväksymään 
eurooppalaisen yhtiöjärjestyksen, joka toimisi rakennusvaiheen yhteistyön oikeudellisena 
yhteistyövälineenä. 
11 Komission panostaa TEN-hankkeisiin entistä voimakkaammin nopeuttaakseen niiden 
edistymistä. 
EUROOPAN LAAJUINEN ENERGIA VERKKO 
I. Euroopan laajuisen energiaverkon edistyminen 
Euroopan laajuista energiaverkkoa koskeva sääntely 
Neuvosto vahvisti 29 päivänä kesäkuuta 1995 yhteisen kannan komission ehdotuksiin 
suuntaviivoista ja paremmista edellytyksistä Euroopan laajuisten sähkö- ja 
maakaasuverkkojen2 kehittämiseksi. Euroopan parlamentti sai vastikään valmiiksi ehdotusten 
toisen käsittelyn ja ne hyväksyttäneen lopullisesti vuoden 1995 lopussa tai 1996 alussa 
Kyseisissä suuntaviivoissa esitellään 43 yhteistä etua koskevaa hanketta, jotka toimivat 
vertailukohteena energiaverkkojen kehittämisessä. Niihin sisältyvät Essenin 
huippukokouksessa vahvistetut kymmenen ensisijaista hanketta. 
Asetus taloudellisen tuen myöntämisestä Euroopan laajuisille verkoille annettiin syyskuussa 
1995. Komissio myönsi ensimmäisen tähän asetukseen perustuvan tuen Euroopan laajuisille 
energiahankkeille. Tarkoitukseen käytettiin vuoden 1995 talousarviosta osoitettuja 
määrärahoja. 
Energian sisämarkkinoihin liittyvä keskustelu komission sähkömarkkinaehdotuksesta on 
edistynyt, ja neuvoston odotetaan vahvistavan yhteisen kannan ehdotukseen ennen kuluvan 
vuoden loppua Sopimus antaisi mahdollisuuden jatkaa keskustelua komission 
maakaasumarkkinoita koskevasta ehdotuksesta vuoden 1996 alusta. Energia-alaan sovelletaan 
luonnollisesti perustamissopimusten sääntöjä, kilpailusäännöt ja -menettelyt mukaanlukien. 
Tämä merkitsee erityisesti sitä, ettei Euroopan laajuisten verkkojen tule vahvistaa minkään 
niitä hallitsevan yrityksen määräävää asemaa 
Edistyminen infrastruktuurien rakentamisessa Euroopan laajuisia energiaverkkoja varten 
Essenin huippukokouksessa määriteltiin kymmenen energia-alan ensisijaista hanketta, joista 
viisi koskee sähkö-ja toiset viisi maakaasuverkkoja. Nämä ensisijaiset energiahankkeet ovat: 
(1) Italia-Kreikka: sähköverkkojen keskinäinen liittäminen 
(2) Ranska-Italia: sähköverkkojen keskinäinen liittäminen 
(3) Ranska-Espanja: sähköverkkojen keskinäinen liittäminen 
(4) Espanja-Portugali: sähköverkkojen keskinäinen liittäminen 
KOM (93)6X5 lopullinen. 19.1.1994 
(5) Tanska: sähköverkkojen liittäminen itä-länsisuunnassa 
(6) Kreikka: kaasupääputkistot ja nestekaasuasema 
(7) Portugali. kaasupääputkistot ja niiden liittäminen Espanjan 
putkistoon 
(8) Espanja: liittäminen Portugalin putkistoon ja kaasupääputkistot 
Estremaduraan ja Galiciaan 
(9) Algeria-Marokko-Espanja kaasuputkisto 
(10) Venäjä - Val ko- Venäjä - Puola - EU: kaasuputkisto. 
5. Nämä ensisijaiset hankkeet, lähinnä kuitenkin maakaasuhankkeet Espanjassa ja Portugalissa, 
edistyivät jossain määrin Essenin huippukokousta seuraavan vuoden aikana. 
Essenin huippukokouksessa sovittujen kymmenen ensisijaisen hankkeen tilanne on seuraava: 
• Kaikki viisi maakaasuhanketta ovat rakennusvaiheessa, vaikkakin Venäjä - Valko-
Venäjä - Puola - EU-hanke on vasta ensimmäisessä vaiheessaan ja Espanjassa 
Galiciaan ja Estremaduraan tulevia putkistoja suunnitellaan yhä. 
• Yksi sähköhankkeista on rakennusvaiheessa (Espanjan ja Portugalin 
sähköverkkojen liittäminen pohjoisessa). 
• Kolmen sähköhankkeen rakentaminen ei ole vielä alkanut: Ranskan ja Italian sekä 
Kreikan ja Italian välillä viivästykseen on syynä toimilupien käsittelyn viivästyminen. 
Tanskassa rakennuttajat uudelleenarvioivat hanketta. 
• Ranskan ja Espanjan välisessä hankkeessa rakentaminen on keskeytetty Espanjan 
puolella kunnes toi mi lupamenettely Ranskassa on saatu päätökseen. 
6 Muista Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa määritellyistä yhteistä 
etua koskevista hankkeista muutama on rakennusvaiheessa, mutta useimmat eivät ole 
edenneet niin pitkälle. 
Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämisen rahoitus 
7. Energiaverkkojen rahoituksen hoitavat lähinnä kyseiset yritykset, joko omista varoistaan tai 
pääomamarkkinoihin turvautuen. Christophersen-ryhmän mukaan kymmenen ensisijaisen 
hankkeen rahoitusongelmat voidaan ratkaista olemassa olevien yhteisön rahoitusvälineiden 
turvin 
8 Kymmenen ensisijaisen hankkeen kokonaisinvestointien arvioidaan olevan 4350 miljoonaa 
ecua. Tämä summa ei sisällä hankkeiden kolmansissa maissa sijaitsevien osuuksien 
kustannuksia (Algeria ja Marokko Maghreb-putkiston osalta ja Venäjä, Valko-Venäjä ja 
Puola Venäjä - EU putkiston osalta) Huomattava osa kymmenen ensisijaisen hankkeen 
investointikustannusten rahoituksesta tulee kyseisten energia-alojen yrityksiltä. 
9 Hankkeiden yhteisörahoitus perustuu lähinnä rakennerahastojen tukeen (hankkeet tavoitteen 
I kohdealueilla) ja lainoihin Euroopan investointipankilta (EIP) ja komissiolta (EHTY:n 
perustamissopimuksen nojalla) Lisätukea saattaa olla saatavissa Euroopan 
investointirahastolta (lainan takauksia) ja Euroopan laajuisten verkkojen budjettikohdasta. 
Rakennerahastot ovat sijoittaneet hankkeisiin 640 miljoonaa ecua vuodesta 1993. 
Rahastojen arvioitavana olevien hakemusten kokonaisarvo on noin 758 miljoonaa ecua. 
Vuodesta 1993 lähtien EIP ja komissio (EHTY) ovat myöntäneet energiahankkeille 
yhteisölainoja 1380 miljoonaa ecua. EIP:n ja komission osastojen käsiteltävänä olevien 
lainahakemusten yhteissumma on yli 500 miljoonaa ecua. Yllämainittuun 1380 miljoonaa 
ecuun kuuluu noin 540 miljoonaa ecua lainaa, jonka EIP on myöntänyt Maghreb-putkiston 
Algeriaan ja Marokkoon rakennettavaa osuutta varten. 
12 Euroopan laajuisten energiaverkkojen budjettikohdasta on hiljattain myönnetty 120 
miljoonaa ecua kannattavuustutkimuksiin ja muihin selvityksiin. Tutkimukset koskevat 12:ta 
suuntaviivoissa lueteltua hanketta, joista kolme kuuluu Essenin ensisijaisiin hankkeisiin 
(Ranskan - Espanjan ja Espanjan - Portugalin sähköverkkohankkeet ja Kreikan 
maakaasuhan ke). 
13 EIR on myöntänyt yhteensä 207,7 miljoonan ecun takauksen kahdelle tärkeälle 
kaasuhankkeelle (Trans-Mediterranean II -putki Italiaan ja Portugalin maakaasuhanke, joka 
on Essenin prioriteettilistalla). Tämä on 40 prosenttia kaikista Euroopan investointirahaston 
toimintansa ensimmäisen puolentoista vuoden (1994-1995) aikana myöntämistä takauksista. 
Euroopan laajuisten energiaverkkojen liittäminen kolmansiin maihin 
4 Sekä ensisijaisissa hankkeissa että muissa yhteistä etua koskevissa hankkeissa otetaan 
huomioon tarve kytkeä yhteisön energiaverkot kolmansien maiden verkkoihin Euroopan 
laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen mukaisesti voidaan menetellä niin, että 
kolmannet maat voivat hyväksyä tällaiset hankkeet molempien edun mukaisina hankkeina. 
15 CENTREL-niaiden (Puola, Tsekin tasavalta, Slovakia ja Unkari) ja UCPTEn sähköverkot 
-aiotaan liittää vuoden 1995 viimeisen neljänneksen aikana. Tämä on merkittävä vaihe 
Euroopan sähköverkojen yhteen liittämisessä UCPTEn verkon jatkamista kohti Halkania 
ja jatketun UCPTEn liittämistä IVY-maiden veikkoon tutkitaan PHARE- ja TACIS-
ohjelmien puitteissa. 
6 PHARE-ohjelman yhteydessä tutkitaan myös itä-länsi-suuntaisia kaasuliittymiä Euroopassa 
sekä alueellisia hankkeita, jotka koskevat Keski- ja Itä-Euroopan maita ja/tai unionin 
jäsenmaita. Nämä tutkimukset täydentävät vuonna 1995 aloitettuja toimia, jotka liittyvät 
yhteisön suuntaviivoihin sisältyviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin 
II. Ratkaistavat ongelmat 
17 Monen ensisijaisen hankkeen täytäntöönpanoa vaikeuttavat ongelmat rakentamiseen liittyvien 
toimilupien hankkimisessa ja rahoituksen järjestämisessä. 
18 Hankkeet, joiden aloittamista vaikeuttavat toimilupiin liittyvät ongelmat. 
• Italian ja Kreikan sähköverkkojen liittäminen 
• Ranskan ja Italian sähköverkkojen liittäminen 
• Ranskan ja Espanjan sähköverkkojen liittäminen 
19 Hankkeet, joita yhä vaikeuttavat taloudelliseen arviointiin ja/tai rahoitukseen liittyvät 
ongelmat: 'ov 
Italian ja Kreikan sähköverkkojen liittäminen 
(lainaa haettu EIP:lta); 
Tanskan sähköverkkojen liittäminen itä-länsi-suunnassa 
(sähköyhtiöt uudelleenarvioivat hanketta); 
Kreikan maakaasuhanke 
(EIP ja komission (EHTY) osastot ovat asettaneet ehtoja lainoille); 
Portugalin maakaasuhanke 
(lainaa haettu komissiolta (EHTY)); 
maakaasuhankkeet Estremadurassa ja Galiciassa Espanjassa 
(hankkeiden uudelleenmäärittely; rakennerahaston (EAKR) sitoumukset on 
siten myös uudelleenarvioitava); 
Maghreb-kaasuputkistori Espanjan osuus (rakennerahastolta (EAKR) on haettu tukea 
ja EIP.n lainaa toivotaan). 
TAULUKKO 1 
EUROOPAN LAAJUISET ENERGIAHANKKEET: KYMMENEN ENSISIJAISEN 
HANKKEEN RAHOITUS 
(miljoonaa ecua) 
00 
SÄHKÖVERKKOHANKKEET 
a4 Italia-Kreikka-liittymä 
b6 Ranska-Italia-liittymä 
b7 Ranska-Espanja-liittymä 
blO Espanja-Portugali-liittymä 
c2 Tanska: itä-länsiliittymä KOKONAIS 
KUSTANN 
UKSET 
304 
170 
115 
110 
170 EUROOPAN 
UNIONIN LAINAT 
myönnetty 
tai arvioitavana 
EIP 
[100] 
57 EHTY EAKR:n 
rahoitusosuus (b) 
35 
Ei oikeutettu 
Ei oikeutettu 
Ei oikeutettu HUOMAUTU 
KSET 
RAHOITUSJ 
ÄRJESTELYI 
STÄ 
Kesken 
Valmis 
Valmis 
Valmis 
Kesken 
MAAKAASUVERKKOHANKKEET 
e6 Kreikka 
Pääputkisto ja 
nestekaasu-asema 
e5 Portugali 
Pääputkisto 
f6 Espanja-Portugali 
Portugali-Espanja-
liittymä 
Pääputkisto 
Estremaduraan ja 
Gaiiciaan 
h4 Algeria-Marokko-Espanja 
h7 Venäjä-Valko-Venäjä-
Puota-EU 
YHTEENSÄ 1285 
462 
386 
72 
446 
830 
4350 7 + [219] 
(e) 
354 
(e) 
224 
(e) 
100 
(c) 
742 + 
[319] 83 i [97] 
(e) 
[102] 
(e) 
83 + 
[199] 6X3 
173 
156 
(ci) 
1047 Kesken 
Kesken 
EIR lainatakuu 
Valmis 
EIR 
lainatakaus 
Kesken 
Kesken 
Kesken 
Kesken 
(a) Sama hankekoodi kuin suuntaviivoissa (EYVL No C 216, 21 8 1995) 
(b) Osana yhteisöaloitteita REGEN (83-93) ja INTERREG II (94-99) ja yhteisötuen puitteissa kausina 83-93 
ja 94-99. 
(c) EIP on myöntänyt Maghreb-putkistolle lainaa yhteensä 641 miljoonaa ecua Algerian ja Marokon osuuksiin 
ja Gibraltarin ylitykseen (Tangier-Tarifa). 
(d) Jotkin Saksan itäisten osavaltioiden osat saattavat olla oikeutettuja EAKR:n tukeen. 
(e) EIP:n ja EHTY:n lainat on osoitettu kyseistä ensisijaista hanketta laajemmalle hankkeelle. 
11 
Euroopan laajuinen televiestintäverkko 
I. Tähänastinen edistyminen 
1 Komissio on vuodesta 1993 lähtien valmistellut neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
tehtäviä, Euroopan laajuista televerkkoa (TEN-televiestintä) koskevia ehdotuksia, erityisesti 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen XII osastossa tarkoitettujen suuntaviivojen 
käyttöönottamiseksi. Neuvostolle ja parlamentille lähetettiin kaksi ehdotusta suuntaviivoiksi 
jo vuonna 1993. Niistä toinen koski Euroopan laajuista hallintoelinten välistä viestintää 
(TNA-IDA1) ja toinen TEN-ISDN2-verkkoa, joka on osa Euroopan laajuista 
televiestintäverkkoa. Tämän lisäksi komissio antoi heinäkuussa 1993 muille toimielimille 
tiedonannon TEN-IBC3:stä. 
2 Ministerineuvostoja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet Euroopan laajuisten verkkojen 
varainhoitoasetuksen ja TEN-ISDN-suuntaviivat. Lisäksi ehdotus Euroopan laajuisia 
televiestintäverkkoja koskeviksi suuntaviivoiksi on parhaillaan neuvoston ja parlamentin 
tutkittavana. Teleliikenneneuvoston odotetaan käsittelevän asiaa 27 päivänä marraskuuta 
1995. TNA-IDA-aloite teki tilaa ehdotukselle IDA-ohjelmaksi, joka hyväksyttiin 
teollisuusneuvosten kokouksessa 6 päivänä marraskuuta 1995. 
3 Yllämainitusta edistymisestä huolimatta Eurooppa-neuvoston (esimerkiksi Essen) aiempien 
kokousten kanta Euroopan laajuisiin televerkkoihin on ollut varsin yleisluonteinen Niinpä 
onkin ehdotettu, että tulevissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa käsiteltäisiin Euroopan 
laajuista televiestintäverkkoa samoin kuin muita Euroopan laajuisia verkkoja, kuten liikenne-
ja enrgiaverkkoaja, joiden osalta on jo määritelty erityisiä hankkeita. 
lietyt televiestintäalan ominaisuudet edellyttävät kuitenkin osittain toisista aloista eroavia 
toimia Näitä ominaisuuksia ovat seuraavat: 
i) Televiestintäalan pullonkaula liittyy lähinnä sovellusten kehittämiseen ja yleisten 
palvelujen Euroopan laajuiseen yhteentoimivuuteen (katso Bangemann-ryhmän raportti). 
ii) Televiestintäalan kasvava vapaus on otettava huomioon kaikissa toimenpiteissä. 
EUROOPAN LAAJUINEN TELEVIESTINTÄVERKKO JA MARKKINOIDEN VAPAUTUMINEN 
TNA-IDA koskee hallintojen välisen viestinnän telcmaliikkasovelluksia. 
ISDN (Integrated Services Digital Network) on verkko, jonka avulla voi lähettää integroitua ja digitalisoitua 
ääntä, dataa ja kiinteitä kuvia keskialueen siirtonopeudella (64 kb/s). 
IBC = Integrated Broadband Communication 
12 
4. Teleliikenteen vapautuminen merkitsee erityisesti sitä, että tuettavia hankkeita kilpailutetaan 
kaupallisin tai sosiaalisin perustein, eikä jäsenmaiden tekemien ehdotusten perusteella kuten 
muilla TEN-aloilla. Viranomaisten tehtävä onkin valita ne ensisijaiset alat, joihin kuuluvat 
hankkeet voivat saada tukea. Yhteisön tukea olisi myönnettävä hankkeille, jotka koskevat 
sellaisia yleishyödyllisiä aloja, joiden tarjoama yhteiskunnallis ja taloudellinen hyöty on 
merkittävä, ja joilla ei ole välittömästi riittävää rahoitusta. Hankkeet olisi pantava täytäntöön 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyöllä, johon erityisesti kunnalliset ja alueelliset viranomaiset 
osallistuisivat. Myönnetyn tuen on oltava kilpailulainsäädännön ja valtion tukia koskevien 
säännösten mukaista. 
5 Euroopan laajuisten televiestintäsovellusten, yleisten palvelujen ja verkkojen kehityksen 
tukeminen edistää merkittävästi tietoyhteiskunnan tarjoamien etujen hyödyntämistä. 
IDA-OHJELMAN LAAJUUS 
6 IDA-ohjelma keskittyy yhteentoimivuuden parantamiseen, ja painottaa erityisesti 
sisämarkkinoihin liittyvien julkisten palvelujen taloudellisuuden, tehokkuuden ja avoimuuden 
lisäämistä. 
7. Neuvoston päätöksen mukaisesti jäsenvaltiot ja Euroopan unionin toimielimet ovat ottamassa 
käyttöön yhteentoimivia telemaattisia verkkoja ja palveluja vaihtaakseen seuraaviin aloihin 
liittyviä tietoja: 
Rakenteellisten suuntaviivojen ja toimintavaatimusten laatiminen ja edistäminen 
yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. 
X-400-järjestelmään perustuvan sähköpostijärjestelmän käyttöönotto 
Euroopan laajuisten verkkojen käyttöönotto seuraavilla aloilla: tulli ja verotus; kalastus; maatalous; 
sosiaaliturva; julkiset hankinnat; terveydenhoito; tilastot; kauppapolitiikka; kilpailupolitiikka; 
kulttuuri; telematiikkahankkeet, joiden päämääränä on yhteisön päätöksenteon helpottaminen; tuki 
eri alojen virastoille (ympäristö, sisämarkkinat, kansanterveys, käännöskeskus) 
Laaja-alaiset toiminnot (yleisten palvelujen tarjoaminen, lainsäädännön ja sopimusten edi.styminen 
jne). 
H. Tulokset (1993-1995) 
TELEVIESTINTÄ - YLEISTÄ 
8 TEN-ISDN- ja TEN-IBC-verkkojen valmisteluvaiheeseen budjetoitiin 7 miljoonaa ecua 
vuonna 1993 ja 14 miljoonaa ecua 1994. Valmistelutoimia kehitettiin ja jatkettiin vuonna 
1995, jolloin varoja budjetoitiin 22 miljoonaa ecua 
9 Nämä valmisteluhankkeet olivat EURO-ISDN-verkkoa ja laajakaistaviestintää koskevia 
kannattavuustutkimuksia tai kokeiluhankkeita. Niiden tarkoituksena on tarjota tietoa toimista 
ja prioriteeteista, joita Euroopan laajuisten verkkojen toteuttaminen näillä aloilla edellyttää. 
10 Näiden toimien ansiosta voitiin analysoida tärkeimmät ISDN:n leviämisen ja käytön esteet 
terveydenhuollossa, teleavusteisessa etätyössä, koulutuksessa, PK-yrityssovelluksissa ja 
desktop-multimediapalveluissa. Lisäksi tutkittiin päätteitä koskevia kysymyksiä ja ISDN-
palvelun laatua. 
11 Laajakaistasovel luksi in liittyvän toiminnan (TEN-IBC) tärkein päämäärä oli tarkemmin 
selvittää laajakaistasovellusten mahdollinen kysyntä ja teknistaloudellinen toteutettavuus 
esimerkiksi ATM-kaistaleveyden4 käyttö tilauspalveluissa, multimediasähköpostissa, 
tieteellisissä verkoissa, kaupunkien tiedon valtaväylillä, röntgenkuvien siirrossa ATM-
verkossa ja niin edelleen. Nämä hankkeet ovat johtaneet yhteisten eturyhmien perustamiseen. 
Ne ovat myös vahvistaneet perustaa, jolle voidaan tulevina vuosina rakentaa Euroopan 
laajuisia sovelluksia, erityisesti yleishyödyllisillä aloilla. 
IDA-OHJELMA 
12. Seuraavat tulokset on jo saavutettu: 
IDA-ohjelman rakenteellisten suuntaviivojen valmistuminen; 
x.400-verkon käyttöönotto - verkko tarjoaa jokaisessa 15 jäsenvaltiossa palveluja, 
joita julkiset hallinnonalat eivät kykene tarjoamaan, 
täysin toimivat tai 'kokeiluverkot osana seuraavia hankkeita sosiaaliturva 
(TESS/SOSENET); työllisyys (EURES); tulli ja verotus (QUOTA, VIES, EBTI, 
TARIC); maatalous (PHYSAN, IDES); julkiset hankinnat (SIMAP); kalastus 
(FIDES); tilastot (DSIS); 
sähköpostiyhteys eri komiteoiden jäsenten välillä (yhteensä 270 jäsentä tässä 
vaiheessa), 
Euroopan unionin toimielimille mahdollisuus sähköpostipalveluihin 
ATM (Asynchronous Transfer Mode) on kehittynyt siirto-ja välitysjärjestelmä, joka käyttää erittäin suuria 
siirtonopeuksia Menetelmällä voidaan esimerkiksi siirtää lcle\ isiolasoisia kuvia. 
14 
111. Tulevaisuuden haasteet 
TELEVIESTINTÄ - YLEISTÄ 
13. Euroopan laajuisen televiestintäverkon tulevaisuuden työohjelman päämääränä on ottaa 
käyttöön Euroopan laajuisia ja yleishyödyllisiä telematiikkasovelluksia, jotka perustuvat 
yhteentoimiviin geneerisiin palveluihin ja toisiinsa liitettyihin digitaalisiin verkkoihin siten, 
että otetaan huomioon: 
tietoyhteiskuntaan siirtymisen helpottaminen 
eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen ja sisämarkkinoiden 
vahvistaminen 
taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen 
työllisyyden edistäminen 
Näihin yleisiin päämääriin perustuen vuoden 1996 työohjelmassa vahvistetaan seuraavien kolmen 
tason erityiset tärkeysjärjestykset 
yhteisen edun mukaisten sovellusten kannattavuustutkimus, sovellusten kelpuutus ja 
levittäminen; sovellusten on oltava riittävän laajoja, jotta niillä olisi riittävästi 
käyttäjiä ja jotta yksityinen ala investoisi niihin julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeiden kautta; 
yhteentoimivien palvelujen edistäminen Euroopassa laatimalla ja ottamalla käyttöön 
maailmanlaajuisiin ja eurooppalaisiin standardeihin perustuvia tarkkoja ohjeita, ja 
näiden ohjeiden soveltaminen multimediaan; 
Euroopan laajuisten, toisiinsa liitettyjen perusverkkojen käytön sekä erityisesti 
EURO-ISDN-verkon edistäminen, laajakaistaverkkojen rakentaminen (lähinnä ATM-
tekniikkaan perustuen) ja niiden liittäminen sekä matkaviestin- että 
satelliittiverkkoihin 
Yhteisö kiinnittää erityistä huomiota PK-yrityksiin seuraavilla tavoilla 
sellaisten sovellusten määrittely, joilla on huomattava merkitys PK-yritysten 
toimintaan; 
PK-yritysten vähimmäisedustus sellaisissa yhteenliittymissä, joiden tarkoituksena on 
vastata komission ehdotuspyyntöihin 
14 Näitä seikkoja käsitellään komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassa 
tiedonannossa, joka koskee tietoyhteiskuntasovellusten käyttöönottomenelelmiä ja joka 
sisältää ehdotuksen Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskeviksi suuntaviivoiksi5 
Asiakirja KOM(95)224 lopullinen. 31.5.1995. 
15 
Näiden periaatteiden käytännön sovelluksien hienosäätöön on tilaisuus vuoden 1996 aikana, 
jolloin suuntaviivat otetaan käyttöön. 
IDA-OHJELMA 
IDA-ohjelman päämääränä on telematiikkaverkkojen käyttöönottoja seuraavien avainkysymysten 
käsittely ja ratkaiseminen. 
15 IDA-hankkeissa käsitellään sähköistä tiedon ja asiakirjojen siirtoa koskevia oikeudellisia 
ongelmia (esimerkiksi käyttäjän tunnistus, sähköinen allekirjoitus, tietosuoja ja turvallisuus). 
Tiedon luonteesta johtuen nämä ongelmat ovat erityisen vaikeita julkishallinnossa. 
Jäsenvaltioden lainsäädännöt eroavat toisistaan huomattavasti, joten yhdenmukaistaminen on 
erittäin tarpeellista Joitakin tätä koskevia tutkimuksia on jo aloitettu 
16 Vaikka jäsenvaltioden sitoutuminen on elintärkeää IDA-hankkeille, valtioiden halukkuus 
sitoutumiseen ei ole ollut itsestäänselvää. 
17 Euroopan parlamentin ja ministerineuvoston mielipiteet IDA-ohjelman oikeudellisesta 
perustasta eroavat toisistaan. Tällaiset erot eivät kuitenkaan saisi vaarantaa itse ohjelmaa, 
kuten on aiemmin käynyt budjettivaroille. 
IV. Johtopäätökset 
18 Televiestintäverkot ovat tulevaisuuden tietoyhteiskunnan selkäranka. 
19 Yhteisö lisää jatkuvasti toimintaansa tietoyhteiskunnan edistämiseksi. Vuosi 1996 on 
ensimmäinen, jolloin Euroopan laajuista televiestintäverkkoa koskeva toiminta on 
säännöllistä Tätä toimintaa on tarkoitus kiihdyttää tulevina vuosina ja sen tavoitteena on 
uusien tietotekniikkapalvelujen ja -sovellusten taloudellisen ja yhteiskunnallisen 
hyödyntämisen merkittävä edistäminen. 
Jotta kaikkien ehdotettujen alojen hankkeet voitaisiin aloittaa, neuvostoa ja 
parlamenttia pyydetään hyväksymään ehdotettu päätös Euroopan laajuista 
televiestintäverkkoa koskevista suuntaviivoista mahdollisimman pian. 
20 IDA on käytännön ohjelma, joka tuottaa jo tuloksia. 
Näiden hallinnollisten telematiikkaverkkojen käyttöönoton jatkaminen parantaa 
sisämarkkinoiden hallintaa huomattavasti ja on suoraan hyödyllinen Euroopan 
kansalaisille. Siksi Eurooppa-neuvostoa pyydetään vahvistamaan IDA-ohjelman asema 
Euroopan laajuisen televiestintäverkon tärkeänä osana. 
EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO 
i Edistyminen 
1 Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-liikenne) rakentaminen edellyttää eri 
liikennemuotojen, erityisesti maantie-ja rautatieverkkojen, yhteyksien rakentamista tai parantamista. 
TEN 
Liikenne 
(yhteinen 
kanta) 
Verkko 
Ensisijaiset 
hankkeet kaikki rautatiet 
nykyisetuu 
det 
50,300 parannukset 
23,600 
6,766 suurnopeusradat 
nykyisetuud 
et 
5,300 parannukset 
13,600 
4,044 maantiet 
nykyisetuud 
et 
48,000 parannukset 
27,300 
5,234 
"Kaikki rautatiet" sisältää sekä suurnopeusradat (TGV) että tavanomaiset linjat. Vuosina 1993-1995 
aloitettiin noin 2500 maantiekilometrin ja 2000 rautatiekilometrin rakentaminen. Työtä on tehty 
merkittävästi myös liikenneverkkoihin kuuluvilla lentokentillä. Satamien parannusohjelmaa 
valmistellaan paraikaa. Ohjelma otetaan käyttöön ensi vuonna ja se keskittyy erityisesti lyhyisiin 
merikuljetuksiin 
Ensisijaiset hankkeet 
2 Yhteisövaroja on keskitetty Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen hyväksymiin 
priori teetti hankkei si i n (Katso Taulukko I ) 
Yhteisön lainsäädännöllinen kehys 
3 Neuvosto vahvisti lokakuussa 1995 yhteisen kantansa komission ehdotukseen6 Euroopan 
laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskeviksi suuntaviivoiksi. Euroopan parlamentti saa toisen 
käsittelynsä piakkoin valmiiksi. 
4. Neuvoston asetus taloudellisesta tuesta Euroopan laajuisille verkoille7 tuli voimaan 23 
päivänä syyskuuta 1995 
Komission ehdotus No KOM(94)l(>6 
Neuvoston asetus No 2236/95/EY 
17 
5. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan suurnopeusjunadirektiiviin8 kesäkuussa 1995. Standardien 
kehittämiseksi tämän direktiivin mukaisesti perustettiin "Association Européenne pour 
l'Interopérabilité Ferroviare" (AEIF). 
Rahoitus 
6. Oheisessa taulukossa esitetään Euroopan laajuisen liikenneverkon ja sen 14 ensisijaisen 
hankkeen tämän hetkinen rahoitustilanne (miljoonaa ecua): 
Verkko 
Ainoastaan 
ensisijaiset 
hankkeet Kokonais 
-menot 
2010 
mennessä 
400,00 
0 
99,000 Kokonaiskulut9 
95-99 
220,00 
0 
45,000 95 
• 11,00 
0 
noin 2.600 EU-tuki 1993-1995 
Liikenne-
budjetti'" 
625 
noin 
362.512 Rakenne-
avustus" 
3,962 
687 EU-lainoitus 1993-
1995 
EIP 
6,417 
5,800 EIR 
takaukset 
16 
1 
71 
7 Euroopan Investointipankki (EIP) on välittänyt noin miljardin ecun verran lainaa vuosittain 
ensisijaisille hankkeille ja niihin liittyville hankkeille. Pankin lainanvalitys todennäköisesti jatkuu 
Komission ehdotus No KOM(94)l<)7 
Jäsenvaltioiden komissiolle antamien Helojen pcnisteella. Lukuihin sisältyy kaikki yhteisöltä saatu rahoitus ja 
rahallinen tuki 
Tämän vuoden Eurropan laajuisten verkkojen budjettikohdan lisäksi lukuihin sisältyy 400 miljoonan ecun 
budjettikohta vuosille 1990-1994. 
Yhteisön rakenteellinen luki sisältää koheesiorahaston ja rakennerahastojen, erityisesti EAKR:n. tuen; luvut oval 
arvioita. 
Ensisijaisia hankkeita on käsitelty ryhmänä rahoitusta varten vasta Euroopan laajuisien verkkojen 
varainhoitoasetuksen voimaantulon jälkeen. Ennen vuoti;) 1995 ensisijaisiksi hankkeiksi muultuueiet hankkeet 
saivat yhteisön rahoitusta. 
samalla tasolla. EIP myöntää TEN-hankkeille lainaa pankin Essenin neuvoston13 jälkeen perustaman 
"TEN-ikkunan" puitteissa. Vuonna 1995 EIP myönsi lainaa Oresundin siltahankkeelle (688 
miljoonaa ecua) ja eräille moottoritiehankkeille. 
8. Euroopan investointirahasto EIR luotiin Edinburghin huippukokouksessa ja perustettiin 
virallisesti vuonna 1994 hoitamaan Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustarpeita. Rahasto on jo 
osallistunut usean ensisijaisen hankkeen rahoitukseen. EIR on myöntänyt 71 miljoonan ecun 
lainatakaukset M al pensa n lentokentälle. Rahasto etsii parhaillaan soveliaita rahoitusjärjestelyjä 
muille ensisijaisille hankkeille, erityisesti Englannin kanaalin alittavalle rautatielle (CTRL) 
9. Essenin Eurooppa-neuvosto antoi vahvistuksensa pyrkimykselle helpottaa julkisen ja 
yksityisen alan yhteistyötä Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeissa (katso Liite I) Hankkeita, 
joihin julkisen ja yksityisen alan yhteistyö soveltuu, ovat Englannin kanaalin alittava 
rautatieyhteys ja West Coast Main Line Yhdistyneessä kuningaskunnassa Yhteistyömuotoa 
sovelletaan myös kolmella moottoritieosuudella Kreikassa 
10. Hankkeista vastaavat pitävät usein julkisia hankintoja ja kilpailua koskevia yhteisön sääntöjä 
esteenä julkisen ja yksityisen alan yhteistyölle. Analyysit ovat kuitenkin osoittaneet, että kyseiset 
säännöt ovat riittävän joustavia yhteistyöhankkeiden aloittamiseksi. Komissio on sopinut yhteisön 
julkisia hankintoja ja kilpailua koskevien sääntöjen soveltamisohjeista (katso Liikkeet II ja III). 
Komissio on myös perustanut neuvontapalvelun (One-Stop Help Desk, tax 32-2-295 6504) 
rohkaistakseen hankkeista vastaavia hankkimaan neuvoja ja apua alusta lähtien 
11 Komissio laatii asetuksen 2236/95 mukaisesti yhteistä liikenneinfrastruktuuria koskevan 
ohjelman (CTIPP) edistääkseen Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden monivuotista 
rahoitussuunnittelua. Samalla saadaan yleiskäsitys jäsenvaltioiden sitoutumisesta Euroopan laajuisen 
liikenneverkon hankkeisiin. 
Yhteensovittaminen 
12. Komissio on jatkanut hankeseminaarien järjestämistä. Kerran kuussa järjestettävien kokousten 
avulla komissio, Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) pysyvät 
toistensa toimien tasalla. Kaksi korkean tason ryhmää sovittaa yhteen maantiekuljetuksen 
telematiikkahankketta sekä hanketta satelliittiperustaisen paikannus-ja navigaatiojärjestelmän 
(GNSS) luomiseksi. Saksa on ottanut 11 muun jäsenvaltion avustuksella koordinoitavakseen 
maantieliikennettä palvelevan radioperustaisen liikennetiedotusjärjestelmän 
13 Eurooppa-neuvoston kokous Essenissä vahvisti maidenvälisten hankeviranomaisten 
tarpeellisuuden suuremmissa hankkeissa. Päätökseen vaikuttivat esimerkiksi Oresund-hankkeesta 
saatu myönteinen palaute ja tällaisen yhteensovittamisen puutteen aiheuttamat ongelmat esimerkiksi 
PBKAL-hankkeessa. Eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät (ETEY) sopivat oikeudellisiksi 
työkaluiksi, joilla voidaan varmistaa yhteensovittaminen maidenvälisissä hankkeissa Joitakin on jo 
TEN-ikkunan puineissa myönnetyillä lainoilla on pitempi takaisinmaksuaika ja riittävä rahoitussuunnittelu 
Pankki osallistuu myös hankkeen rahoitus-ja sopimusjärjestelyihin alusta alkaen 
perustettu: "Alpentunnel" Lyonin ja Torinon välistä suumopeusjunaa varten ja "SEM" eteläistä 
suurnopeusjunaa varten. Suurnopeusjunien operaattorit perustivat ERTMS:n yhteisen 
eurooppalaisen ohjausjärjestelmän kehittämiseksi. Itävallan hallitus on perustanut 
infrastruktuuriyhtiön Brenner-solan rautatieyhteyttä varten ja toivoo osakkaita muista 
jäsenvaltioista. 
Kolmannet maat 
14. Komission mielestä Euroopan laajuisten verkkojen yhteyksien rakentaminen Keski-ja Itä-
Euroopan maihin on olennaineh osa näiden maiden liittymistä valmistelevaa strategiaa Siksi 
komissio panostaa voimakkasti yhteyksien rakentamiseen (tarkempi selvitys tämän vuosikertomuksen 
vastaavassa luvussa). Työtä Euroopan laajuisen liikenneverkon liittämiseksi kolmansien maiden 
verkkoihin jatketaan. Sitä sovitetaan yhteen G24-maiden säännöllisissä kokouksissa, joissa komissio 
toimii puheenjohtajana. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen liittämisestä kolmansien maiden 
verkkoihin on valmisteilla tiedonanto. 
15 Barcelonan Euro-Välimeri-konferenssin odotetaan luovan puitteet infrastruktuurihankkeiden 
edistämiselle kyseisellä alueella. Konferenssin apuna on vastaperustettu yhteisön avustusohjelma 
IvfEDA Tarkempi selvitys on tämän vuosikertomuksen vastaavassa osassa 
20 
II. ONGELMAT 
Lainsäädäntö 
16. Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivojen käsittely etenee hyvin hitaasti, sillä 
neuvostoja Euroopan parlamentti ovat eri mieltä siitä, otetaanko Essenissä sovitut hankkeet mukaan 
ja lisätäänkö suuntaviivoihin artikla, joka koskisi ympäristövaikutusten arvioinnin tarvetta. 
Komission kanta on, että erimielisyydet pitäisi ratkaista mahdollisimman nopeasti. 
Ensisijaiset hankkeet 
17. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään taulukossa 2. Ongelmia on aiheuttanut myös jäsenvaltioiden 
haluttomuus sovittaa kansalliset prioriteettinsä niin, että niissä otetaan huomioon Euroopan laajuiset 
verkot. Useat maat pitävät Euroopan laajuisia verkkoja ja niiden tarjoamia etuja, työllisyyttä ja 
taloudellista yhteenkuuluvuutta, periaatteessa tervetulleina Ne pitävät verkkojen kehittämistä 
kuitenkin muiden maiden tehtävänä eivätkä ota niitä huomioon kansallisten prioriteettiensa 
suunnittelussa 
18. Menetelmissä, joita kansalliset viranomaiset käyttävät arvioidessaan laajamittaisten 
maidenvälisten infrastruktuurien yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä, aliarviodaan todelliset edut 
jättämällä huomiotta muille kuin oman maan kansalaisille koituvat hyödyt. Tällaiset menetelmät ovat 
toki mainioita kansallisille hankkeille myönnettävästä kansallisesta tuesta päätettäessä, mutta 
kokonaisuudessaan kansallinen yhteiskunnallisten ja taloudellisten hyötyjen arvioi nti jättää huomiotta 
vähintään puolet todellisesta kansainvälisestä hyödystä. Pelkkä kansallisten menetelmien käyttö 
Lontoo - Pariisi-suurnopeusjunan tunnelin hyödyn arvioimiseksi jättäisi Englannin osuudella 
matkustaville ranskalaisille ja Ranskan osuudella matkustaville englantilaisille koituvan 
yhteiskunnallis-taloudellisen hyödyn huomioimatta 
19. PBKAL-suurnopeusjunan (Pariisi - Bryssel - Köln - Amsterdam - Lontoo) työryhmän 
komissiolle tekemän ja työryhmän kertomukseen liitetyn tutkimuksen mukaan edellä mainitun, 
huomiotta jääneen hyödyn huomioon ottaminen lisäisi hankkeen yhteiskunnallis ja taloudellista 
kokonaishyötyä neljänneksen, 7,2 prosentista 9,5 prosenttiin 
20 Tätä yhteiskunnallis-taloudellista hyötyä voidaan pitää "yhteisöetuna" Muiden hankkeiden 
osalta huomioimatta jäänyttä hyötyä arvioidaan parhaillaan. Koska PBKAL-hankkeeseen osallistui 
niin moni jäsenvaltio, on epätodennäköistä, että jossakin muussa hankkeessa olisi jätetty laskematta 
vastaavan suuruinen hyöty 
21. Ensisijaisten hankkeiden "yhteisöedun" huomioimatta jättäminen on merkki monien 
ensisijaisten hankkeiden vähäisestä kansallisesta merkityksestä tai niiden ja kansallisten 
tärkeysjärjestysten välisestä ristiriidasta Nämä ongelmat ilmenevät ensisijaisten hankkeiden hitaana 
määrittelynä (Brenner), osallistuvien maiden toisistaan poikkeavina aikatauluina (PBKAL, TGV-
East), rahoituskysymysten ratkaisemisen epäonnistumisena (PBKAL, Brenner, TGV-East) ja 
kyvyttömyytenä perustaa monikansallisia hankeviranomaisia sovittamaan hankkeita yhteen (PBKAL, 
Brenner) Jäljempänä on yksityiskohtaisempi analyysi ensisijaisten hankkeiden ongelmista 
21 
Komission mielestä jäsenvaltioiden olisi arvoitava uudelleen Euroopan laajuisten hankkeiden ja 
erotyisesti Essenissä etusijalle asetettujen hankkeiden merkitys 
22. Komission mielestä useiden ensisijaisten hankkeiden määritelmää olisi muutettava 
vastaamaan paremmin Euroopan laajuisten verkkojen tarpeita. TGV-East-hanketta olisi jatkettava 
itään ja se olisi nimitettävä "TGV Pariisi - Munchen - Wieniksi". Irlannin pohjoisen ja etelän 
välistä rautatie- ja yhdistelmäkuljetusreittiä olisi jatkettava pohjoiseen Londonderryyn asti. 
Lissabon - Valladolid-moottoritien reitti olisi muutettava Portugalin hallituksen ehdotuksen 
mukaisesti Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Beneluxin välistä maantieyhteyttä olisi 
laajennettava käsittämään rautatie- ja yhdistelmäkuljetukset Uudelleenmäärittely tulisi tehdä 
Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista käytävän keskustelun perusteella. 
Rahoitus 
23. Cannesin Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti ensisijaisten hankkeiden kustannuksia 
arvioidaan uudelleen säästömahdollisuuksien löytämiseksi. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioilta 
kustannustietoja ja perustanut työryhmiä etsimään keinoja laskea seuraavien hankkeiden 
kustannuksia: PBKAL, TGV-East, TGV-North-South -reitin Brenner-solan yhteys ja Kreikan 
moottoritiet. Uusimpien tulosten mukaan kustannusten nousu on laskua todennäköisempää. 
Neljäntoista ensisijaisen hankkeen kokonaiskustannusten arvioidaan olevan noin 99 miljardia ecua 
(Essenin kokouksessa esitetty luku oli 92 miljardia ecua). Hankkeiden kustannusten leikkaaminen 
vaikuttaa mahdottomalta, jollei niiden toteutettavuutta ja kattavuutta vähennetä huomattavasti. 
Komissio on valmis (asiantuntijoiden tuella) etsimään säästömahdollisuuksia yhdessä jäsenvaltioiden 
kanssa. Komission mielestä jäsenvaltioilla on kuitenkin pääasiallinen vastuu säästökohteiden 
etsimisestä. 
24. Jäsenvaltioiden talousarvioiden rajoitukset vaikuttavat yhä huomattavasti 
liikenneinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin ja todennäköisesti hidastavat Euroopan laajuisten 
liikenneverkkojen edistymistä 
25 Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeva yhteisön talousarvio vuosiksi 1995-1999 kattaa 
alle neljä prosenttia ensisijaisten hankkeiden yhteenlasketusta rahoitustarpeesta Vaikka neuvoston 
asetuksessa 2236/95 Euroopan laajuisia verkkoja koskevasta rahoitustuesta hyväksytäänkin se, että 
yhteisö rahoittaa jopa kymmenen prosenttia kokonaiskustannuksista, tämä ei ole mahdollista. 
Jäsenvaltioden tänä vuonna hakema tuki on miltei kolminkertainen saatavilla olevaan rahoitukseen 
nähden 
26 Monia ensisijaisia hankkeita kohdanneet vaikeudet osoittavat selvästi ongelmat, joita 
Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarvion soveltumattomuus monivuotisiin 
rahoitussitoumuksiin aiheuttaa. Vuoden 1995 alkupuolella komissio pyysi jäsenvaltioita ilmoittamaan 
suunnitelmansa vuoteen 1999 asti ja on nyt laatimassa monivuotista ohjelmaa, joka kattaa julkisen, 
yksityisen ja yhteisörahoituksen. Rahoitusongelmista kärsivät erityisen vakavasti TGV-East ja TGV-
PBKAL PBKAL-hankkeen osalta jäsenvaltiot ovat hakeneet yhteisöltä lisätukea seuraavasti: 200 
miljoonaa ecua Belgian osuudelle, 120 miljoonaa ecua Alankomaiden osuudelle ja 24.0 miljoonaa 
ecua Yhdistyneen kuningaskunnan osuudelle (CTRL). Ranskan hallitus on hakenut 240 miljoonaa 
ecua lisää yhteisötukea TGV-East -hankkeelle 
22 
27 Julkisen alan rahoitusmekanismitovatjäämässäjälkeen infrastruktuuriratkaisujen kehityksestä 
ja painottavat liian usein perinteisiä tukimenetelmiä. Yhteisö pyrkii sopeuttamaan tuki mekanismej aan 
vastaamaan näitä uusia tarpeita esimerkiksi luomalla Euroopan investointirahaston, perustamalla 
TEN-ikkunan Euroopan investointipankkiin ja kehittämällä uusia yhteisön budjettituen muotoja 
Jäsenvaltiot eivät oikeastaan ole vastanneet haasteeseen etsiä vaihtoehtoja hankkeiden julkiselle 
tuelle Useiden hankkeiden tuotto on niin vähäinen, etteivät yksityissijoittajat pidä niitä erityisen 
kiinnostavina sijoituskohteina, ellei tuottoa kasvateta tai riskejä vähennetä julkisen tuen avulla 
Korkotukien pieni osuus (noin 5 prosenttia) Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarviosta 
haetusta rahoituksesta osoittaa, että monet jäsenvaltiot eivät tue julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeita. Joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädäntö estää tuen, vastoin Eurooppa-neuvoston 
toistuvia pyyntöjä. 
28. Useimmat 14 prioriteettihankkeesta ovat täysin julkisia, mutta joissakin on tilaa yksityisille 
osakkaille (Malpensan lentokenttä, TAV Torino - Venetsia, Alankomaiden ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan osuudet PBKAL-hankkeesta, West Coast Main Line, Irlanti - Yhdistynyt 
kuningaskunta - Benelux-maantieyhteydet, PATHE-moottoritie). Suunnitteluvaiheessa olevista 
hankkeista TGV Lyon - Torino, TGV/yhdistelmäkuljetus Munchen - Verona (Brenner), 
Lissabon - Valladolid-moottoritie ja TGV-South soveltuvat erittäin hyvin julkisen ja yksityisen 
alan yhteistyöhön. 
29. Pääomalähteiden puute on merkittävä haitta, sillä sen aiheuttama sijoituksen turvallisuutta 
koskeva luottamusvajaus vaikeuttaa julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden kehittämistä 
Julkinen tuki omalle pääomalle tekisi sijoituksesta houkuttelevamman ja julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeiden rahoitusrakenteesta joustavamman. EIR:n säännöt nimenomaan sallivat 
pääonatuen myöntämisen rahastosta. Tämä edellyttää kuitenkin EIRn yleiskokouksen päätöstä 
rahaston toiminnan laajentamisesta, tällä hetkellä toiminta on rajattu lainan takauksien 
myöntämiseen. Komissio kehottaa osakkeenomistajia hyväksymään tarvittavat muutokset seuraavassa 
kokouksessa. (Katso Liite I ) 
30 Hankkeiden aloittamisen helpottamiseksi on suotavaa käyttää muutakin julkista tukea kuin 
tukea pääomalle. Komissio tutkiikin parhaillaan muita mahdollisuuksia, kuten pääomalainoja ja 
muuta näennäistä pääomarahoitusta, apporttia ja niin edelleen. Koska eräiden hankkeiden 
rahoitustarve on huomattavan mittava (esim. Brenner-tunneli, TGV Lyon - Torino), 
monipuolisempaan lainarahoituksen tarjontaan saattaa olla aihetta eikä sitä siksi voida täysin 
sivuuttaa Tällaiseen rahoitukseen saattaisi liittyä myös yhteisön lainanotto- ja antokyvyn 
hyödyntäminen. Komissio etsii myös muita keinoja lisätä sijoittajien luottamusta auttamalla 
pienentämään ei-kaupallisia riskejä, joita yksityinen ala pitää erityisen suurena haittana 
sijoittamiselle. Komissio antaa kertomuksen työstään vuoden 1996 kuluessa (Katso myös Liite I ) 
Yhteensovittaminen 
31 Vaikka joitakin eurooppalaisia taloudellisia etuyhtymiä onkin perustettu, 
hankekokonaisuuksien luomiseen suhtaudutaan huomattavan vastahakoisesti (katso Liite IV) 
Komission käsityksen mukaan tämä pätee erityisesti PBKAL- ja Brenner-yhteyshankkeisiin 
Tällaisten kokonaisuuksien puute on usein lisäeste julkisen ja yksityisen alan yhteistyön kehitykselle 
Z.) 
32. Rajoittamattoman vastuunsa takia etuyhtymät eivät sovellu hankkeiden rakennusvaiheeseen. 
Neuvostossa jo vuosia käsiteltävänä ollut komission ehdotus eurooppalaiseksi yhtiöjärjestykseksi 
poistaisi tämän ongelman. Jos tässä laajakantoisessa asiassa ei pian päästä sopimukseen, olisi ainakin 
annettava vaihtoehtoinen, liikenneinfrastruktuurille räätälöity versio. 
Kustannusten kohdentaminen 
33 Liikenneinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palveluiden merkittävästä ja alati kasvavasta 
kysynnästä huolimatta näyttää siltä, että liikenneala on kykenemätön tuottamaan riittävää tulosta 
hankkeista. Käyttäjiltä perittävien välittömien maksujen merkitystä olisi tutkittava tarkemmin, sillä 
näin saatu tuotto ei ainoastaan lisäisi yksityissijoittajien osallistumismahdollisuutta hankkeiden 
taloudellista kannattavuutta parantamalla vaan tukisi eri liikennemuotojen tasapainoista kilpailua. 
Samalla taloudellisten voimavarojen kohdentaminen paranisi olennaisesti Sitäpaitsi käyttäjämaksujen 
avulla kaikki liikenteeseen liittyvät ulkoiset kulut tai ainakin osa niistä voitaisiin muuttaa sisäisiksi 
Tätä käsitellään tarkemmin komission vihreässä kirjassa ulkoisten kulujen muuttamisesta sisäisiksi 
24 
III. JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 
34. Tärkeimmät johtopäätökset ja suositukset esitetään tämän kertomuksen alussa eikä niitä siksi 
toisteta tässä. Joitakin lopullisia huomioita on kuitenkin lisätty. 
35. Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi hyväksyä liikenneverkkoa koskevat suuntaviivat 
mahdollisimman nopeasti. Asetus taloudellisesta tuesta Euroopan laajuisille verkoille perustuu 
olettamukseen, että nämä suuntaviivat ovat voimassa. Asetuksessa on ainoastaan vuoden 1995 osalta 
siirtymäsäännös, jossa sallitaan Euroopan laajuisten verkkojen budjettikohdan käyttö ilman näitä 
suuntaviivoja. Vuoden 1996 talousarvion täytäntöönpano edellyttää voimassa olevia ohjeita tuettavien 
hankkeiden valitsemiseksi. 
36. Euroopan laajuisen liikenneverkon luominen on tähän mennessä edistynyt huomattavalla 
nopeudella, mutta tiettyjen ensisijaisten hankkeiden edistyminen on ollut ennustettua hitaampaa. 
Essenin huippukokouksen tuottamaa liikevoimaa tulisi lisätä, jotta nämä hankkeet saataisiin jälleen 
liikkeelle. Käytössä olevat menetelmät aliarvioivat kansainvälisten liikenneinfrastruktuurihankkeiden 
taloudellista tuottoa. Tämä oikeuttaa lisäämään TEN-hankkeiden yhteisörahoitusta sekä 
jäsenvaltioiden niille budjetoimia varoja 
37 Vaikka yksityisen alan osallistuminen sopisi erittäin hyvin ensisijaisiin hankkeisiin, julkisen 
ja yksityisien alan yhteistyöhankkeita ei juuri aloiteta. Jäsenvaltioiden olisi arvioitava uudelleen 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyön tarjoamat mahdollisuudet ja poistettava lainsäädännölliset ja 
hallinnolliset esteet niiden tieltä Komissio 
perustaa neuvontapalvelun avustamaan julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin 
liittyvissä asioissa 
tutkii keinoja hallita muita kuin kaupallisia riskejä 
laatii Euroopan laajuisille liikennehankkeille monivuotisen rahoituskehyksen, joka kattaa 
julkisen, yksityisen ja yhteisörahoituksen (yhteinen liikenneinfrastruktuurin 
edistämisjärjestelmä, Common Transport Infrastructure Promotion Programme, CTIPP), 
aloittaa keskustelun ulkoisten kustannusten muuttamisesta sisäisiksi ja tasapuolisemmasta eri 
liikennemuotojen välisestä kilpailusta laatimalla vihreän kirjan, jonka tavoitteena saada 
hankkeet tuottamaan riittävää tuloa, erityisesti välittömän käyttäjämaksun avulla. 
38. Pyrkimyksiä Euroopan laajuisen liikenneverkon liittämiseksi kolmansien maiden verkkoihin 
tulisi jatkaa erityisesti tukemalla julksien ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden aloittamista yhteistä 
etua koskevissa hankkeissa. 
25 
Taulukko 1: ENS1SJA1STEN LIIKENNEHANKKEIDEN EDISTYMINEN 
North-Soiithsuurnonciisjuna-/yhdistclmàMiikcnnchaiikkrc^ 
ecua käytetty vuonna 1995) lyö rautateiden parantamiseksi suurnopeiisjunaa varten edistyy suunnitelmien mukaan 
Bcrliininja Niimbergin välisellä 200 km pituisella osuudella. Opastinjärjestelniän rakentaminen on aloitettu hui-laakson 
osuudella Itävallassa. 
PBKAL-hankkcen (Pariisi-Bryssel-Köln-Amstcrdam-Lontoo -suurnopeusjuna) (500 miljoonaa ecua käytetty vuonna 
1995) osalta suurnopcusyhlcyksien rakentaminen Brysselistä Pariisiin ja kanaalitunneliin edistyy. Rakennus- ja 
parannustyö on käynnissä ja edistyy uusitunaikataulunnuikaisesti. Tarjouskilpailussa kanaalitunnelin rautatieyhteyden 
(CTRL) rakentamiseksi Yhdistyneessä kuningaskuiuiassa on kaksi ehdokasta selviytynyt jatkoonja voittaja valittaneen 
vuoden loppuun meiuiessä. PBKAL-hankketta varten perustettiin komission johtama työrylunä, joka on laatinut 
selvityksen hankkeen rahoitustarpeesta. 
Espanjan ja Ranskan hallitukset ovat päässeet sopimukseen TGV-South-hankkeen (Madrid-Montpellier/Dax) (150 
miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) rakentamisesta. Yksityiselle alalle saatetaan antaa tilaisuus osallistua Figuerasin 
ja Perpignanin välillä rajan ylittävän osuuden rakentamiseen. Tätä varten on perusteltu hallitustenvälisen komitean 
valvonnan alainen eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY). 
Alankomaiden parlamentti on hyväksynyt yhdistelmäkuljctu.sta varten tarkoitetun Betmve-rautaticyhteydeii (XO 
miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) rakennusluvan hakemiseksi tarvittavien toimenpiteiden aloittamisen. Käsittely 
kestänee noin kaksi vuotta, jonka jälkeen rakentaminen voi alkaa. 
Italian ja Ranskan hallitukset ovat sopineet tutkimuksista, joita TGV Lyon-Torino-hankkeen (40 miljoonaa ecua 
käytetty vuonna 1995) St-Jean de Mauriennen ja Susan välisen rajan ylittävän osuuden rakentamisen valmistelu vielä 
edellyttää. Teknisiä tutkimuksia varten on perustettu eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä, ja hallitustenvälinen 
komitea aloittaa yhteyden toimiluvan valmistelun varhain vuonna 1996. 
Kreikan moottoriteitä (290 miljoonaa ecua käytetty vuoima 1995) on rakennettu vuodesta 1990 ja työ edistyy 
aikataulun mukaan. Noin 40 prosenttia PATHE-osuuden ja noin 25 prosenttia Via Egnatian rakennusurakasta on 
kilpailutettu. Työ noin 200 km pituisella Igoumenitsan ja Panagian välisellä osuudella aloitettiin tänä vuonna. Lukuisia 
osuuksia näistä hankkeista rakeiuaa yksityinen käyttöoikeuden haltija 
Tavanomaisen rautatieyhteyden rakentaminen välillä Cork-Dublin-Bclfast-Larnc-Stanraer (62 miljoonaa ecua 
käytetty vuonna 1995) edistyy aikataulun mukaan. Yhteys valmistunee vuonna 1995. 
Malpensan lentoasema (Milano. 180 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) on melkein valmis ja työ sen 
yhdistämiseksi rautatieverkkoon edistyy hyvin 
öresundin kiinteän yhteyden (450 miljoonaa ecua käyletty vuonna 1995) hankkeessa aloitettiin tunnelin rakentaminen 
Drogdenin kanaalin ali heinäkuussa 1995. jolloin aloiteltiin myös moppaus ja vesijättömaan valtaaminen. Flinte-
kanaalin ylittävän korkean sillan ja lähesiymisieiden siltojen rakentamisen pitäisi alkaa marraskuussa 1995 
Pohjolan kolmion (360 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) osalta Malmön ja Göteborgin ja Malmön ja Tukholman 
välisillä rautateillä valmistui huomattava urakka. Työ Malmö-Göteborg-(E6). Malmö-Tukholma-(E4) ja Tukholma-
Norjan raja (E18)-maanleillä edistyy. Suomessa tietyöt Tunin itäpuolella ja Helsingin kehätien rakentaminen edistyvät. 
Tu nm ja Helsingin välistä rautatietä parannetaan huomattavasti ja työt on aloitettu myös eräillä muilla osuuksilla, 
esimerkiksi Keravan ja Lahden välillä 
Liikcnteenhallintahankkeet: siviilikäyttöön tarkoiteltu eurooppalainen maapallonlaajuinen sateliittipaikannus- ja 
navigaatiojärjestelmä (GNSS)ontekeilläänjacusimmäisettraiispoudcrit on tilattu I nmarsati lia Maavcrkon käyttöönotto 
alkoi kesällä 1995. Kahdenvälinen sopimus yhdysvaltalaisen kumppanimme. Federal Aviation Administrationin kanssa 
solmittiin lokakuun lopulla. Suumopcusjuuicn operaattorit ovat myös penisianect eurooppalaisen taloudellisen 
etuyhtymän, jonka tehtävä koskee Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää Radioteitse toimiva 
digitaalinen varoitusjärjestelmä maantieliikennettä varten (RDS-TMC) otetaan piakkoin käyttöön. Järiestclmän 
26 
Taulukko 2: ENSISIJAISTEN LIIKENNEHANKKEIDEN ONGELMAT 
Alpit puliko va Brenner-tunneli on olennainen osa pohjoisen ja etelän välistä suurnopeusjuna- ja 
yhdistelmäkuljctusyhtcyttä, mutta sen rakentamisesta päättäminen ci ole juuri edistynyt. Hankkeen luottama 
taloudellinen hyöty koituu lähinnä eteläisen Saksan ja pohjoisen Italian eduksi, sillä suurin osa liikenteestä kulkee 
pysähtymättä Itävallan kautta. Itävallalle on ylivoimaisesti tärkeintä saada siirrettyä liikenne maanteiltä rautateille 
ympäristöhaittojen rajoittamiseksi. Tämä ei kuitenkaan riitä velvoittamaan Itävaltaa yksinään rahoittamaan osuuttaan 
tunnelista. Hankkeen rahoitusta arvioidaan tarke muu n parasta aikaa mutta arvio ei vainusin ennen vuoden 1996 loppua. 
Sitä täydentää liikenteen ennustamista Alppien alueella koskeva komission tutkimus. Itävallan hallitus on penistanut 
infrastruktuurin hallintayhtiön, johon se haluaisi kansainvälisiä kumppaneita. Niiden saaminen on kuitenkin 
osoittautunut vaikeaksi 
Suurin osa PBKAL-hankkcesta (suurnopeusjuna välillä Pariisi-Brysscl-Köln-Ainstcrdain-Lontoo) on huomattavasti 
äljcssä alkuperäisestä aikataulusta. Ongelma on vakava jo valmistuneelle Ranskan osuudelle: SNFCIIc arvioidaan 
aiheutuvan 300 miljoonau ecun tappiot. PBKAL-työryhmä, jonka puheenjohtajana komissio toimi, havaitsi huomattavia 
rahoitusongelmia, jotka koskevat Anlvvcrpcnin pohjoispuolista ja Licgen itäpuolista yhteyttä Belgiassa. Tämänhetkinen 
rahoitusvaje on noin miljardi ecua. Työryhmän tulosten penislcella. Yhdistyneen kuningaskunnan tuki huomioonottaen, 
kanaalitunnelin rahoitusvaje on noin 240 miljoonaa ecua Niinpä onkin ilmeistä, että hankkeelle voi aiheutua 
huomattavia rahoitusvaikeuksia. Euroopan laajuisten, rautateitä rakentavien ja operoivien yritysten puutteesta on tulossa 
merkittävä este rahoituksen saamiselle 
Itäinen suurnopeusjuna (TGV-East) (Pariisi-itäinen Ranska-eteläinen Saksa, mukaanlukien Luxcmbourgin yhteys) 
tarvitsee yhä huomattavaa julkista tukea. Ranskan lainsäädännön puitteissa yksityissektorin on hyvin vaikea osallistua. 
Ranskan hallitus on kuitenkin luvannut selvittää mahdollisuutta rahoittaa toinen vaihe julkis-yksityisenä yhteistyönä. 
Vuonna 1994 Ranskan hallitus pyysi huomattavaa yhteisötukea iälle hankkeelle (530 miljoonaa ecua. jcsta 360 
miljoonaa vuosina 1995-1999). Komission ja Ranskan liikenneministeriön pemstaman työryhmiin selvityksen mukaan 
nykyinen Euroopan laajuisien verkkojen budjettikohdan varojen puute johtaa noin 200 miljoonan ecun vajeeseen 
hankkeen rahoituksessa. 
Portugalin hallitus on ilmoittanut haluavansa muuttaa Lissabonin ja Valladolidin välisen moottoritien linjausta. 
Hanke edistyy hitaasti Espanjan puolella, sillä rakentamista ei voida aloittaa ennen kolme vuotta kestävien merkittävien 
teknisten tutkimusten valmistumista 
Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Benelux-maiden maantieyhteys on edistynyt vain vähän sen tärkeydestä 
huolimatta. 
Vaikka Espanjan ja Ranskan hallitukset ovat periaatteessa päättäneet rakentaa TGV-South-yhteydcn (Madrid-
Montpellier/Dax). päivämäärää työn aloittamiseksi ei ole vielä sovittu. 
Bctuwc tavanomaista rautatie- yhdistelmäkuljctusyhteyttä ovat viivästyttäneet suunnilteluvaikeudet ja poliittiset 
ongelmat. Hankkeen piti alkaa 1995-1996 multa näillä näkymin aloitus siirtyv kahdella vuodella 
27 
Liite I: 
RAHOITUS: JULKISEN JA YKSITYISEN ALAN YHTEISTYÖHANKKEET 
Yleistä 
1 Christophersenin ryhmän suosituksesta Essenin Eurooppa-neuvosto asetti päämääräksi 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyön helpottamisen ja kehotti jäsenvaltioita, komissiota sekä 
Euroopan investointipankkia ja -rahastoa ryhtymään tarvittaviin toimiin. Eräs tärkeimmistä syistä 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyön mallin käyttöön otolle oli tarve nopeuttaa Euroopan laajuisten 
verkkojen käyttöönottoa. 
2 TEN-hankkeiden nykyisen perustamis-ja toimintamallin muuttamista haittaavat eniten huono 
taloudellinen kannattavuus ja lukuisat institutionaaliset ja poliittiset esteet. Siirtyminen pois tärkeiden 
infrastmktuurihankkeiden perinteisestä julkisesta rahoittamisesta ei ole helppoa. Hankerahoitus, jota 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyön rahoittaminen edellyttää, tarkoittaa, että lainan vakuutena ovat 
hankkeen tulo ja aineellinen omaisuus eikä hankkeen rahoittajan lainatuki Koska julkisen ja 
yksityisen alan yhteistyöhankkeiden sekä oikeudellinen että rahoituksellinen perusta on niin 
monimutkainen ja julkisen rahoituksen rakenne niin tuttu, yhteistyöhankkeet ovat jo valmiiksi 
julkista rahoitusta huonommassa asemassa. Koska julkinen ala lisäksi vaimentaa riskit epäavoimesti, 
taloudelliset epäonnistumiset tulevat harvoin esiin. Siksi valtion tukeman infrastruktuurin 
pääomakustannuksia pidetään yleisesti halvempina kuin rahoitusta, johon sisältyy yksityinen 
riskinotto. 
3. Liikennealan hankkeille on ominaista huono taloudellinen kannattavuus. Siksi ne vääjäämättä 
tarvitsevat huomattavaa tukea, paljon enemmän kuin asetuksen 2236/95 mukainen yhteisötuki, joka 
ei saa ylittää kymmentä prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista Yhteisön rakenne- ja 
koheesiorahastot ovat rahoitusvaihtoehto hankkeille, jotka ovat oikeutettuja niiden tukeen Muiden 
hankkeiden yhteisöltä saama tuki on pieni. Myös kansallinen budjettituki on yhä rajallisempaa 
jäsenvaltioiden valvoessa talousarvioitaan yhä tiukemmin rahaliiton lähestyessä. 
4 Osallistumalla julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden rahoitukseen aina kun se on 
mahdollista, yhteisö on asteittain mukauttamassa rahoitusmenetelmiään kyetäkseen tukemaan tätä 
muutosta. Julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden aloittamisesta päätetään kuitenkin 
jäsenvaltioiden tasolla, missä taipumus käyttää julkista rahoitusta on vielä voimissaan 
Jäsenvaltioita olisi kannustettava lisäämään yksityisen sektorin osallistumista tärkeisiin liikenteen 
infrastruktuurihankkeisiin. Komissio on laatinut rahoitusta koskevia ehdotuksia, jotka saattavat olla 
avuksi. 
Ehdotuksia julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden rahoittamiseksi 
5 Joidenkin julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden kannattavuusvaje voidaan kattaa 
ainoastaan tuen avulla Nämä tuet eivät välttämättä ole rahaa vaan ne voivat koostua myös 
omaisuuden siirroista (maa, rautatie, laitteet), olemassa olevasta liiketoiminnasta tai olemassa 
28 
olevista ja kannattavista saman verkon osista. Julkinen tuki tulisi määrittää odotettavissa olevan 
yhteiskunnallisen ja taloudellisen hyödyn perusteella, joka infrastruktuurihankkeiden osalta on 
yleensä taloudellista kannattavuutta parempi. 
Valtioiden, alueiden, kunnallisviranomaisien ja tietenkin yhteisön olisi osallistuttava kustannuksiin 
suhteessa hankkeilta itselleen odottamaansa hyötyyn. Komission mielestä unionin laajuisia etuja ei 
ole oteltu riittävästi huomioon talousarviomäärärahoja kohdennettaessa. 
6 Oma pääoma on jokaisen yksityisyrityksen, myös infrastruktuuriyrityksen, rahoitusrakenteen 
perusta. Julkinen pääoma sinänsä ei nosta hankkeen kannattavuutta mutta auttaa vaimentamaan 
riskejä ja houkuttelee yksityistä pääomaa Pääomaperusta on ennakkoehto riittävälle lainatuelle, sillä 
se poistaa lainan antajan ja ottajan välisen luottain usvajeen. Julkinen pääomatuki tekee julkisen ja 
yksityisen alan yhteistyöhankkeiden rahoitusrakenteesta joustavamman Päinvastoin kuin suora tuki, 
se sallii jonkinlaisen tuoton mikäli hanke menestyy taloudellisesti ja antaa siten mahdollisuuden 
saada sijoitetut varat takaisin ja kierrättää ne muihin hankkeisiin. Julkinen ala voi lisätä hankkeen 
yksityistä kannattavuutta asettamalla ylärajan sijoituksestaan haluamalleen hyvitykselle. 
Jäsenvaltioiden kannattaisi harkita, voisivatko ne käyttää osan Euroopan laajuisten verkkojen 
budjettikohdasta myönnetystä tuesta rahoittaakseen pääomaosuuksiaan ensisijaisissa hankkeissa. 
Yleisemmin ottaen viranomaisten olisi pyrittävä lisäämään osuuttaan julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeiden pääoman lähteinä ja luoda siten todellista yhteistyötä yksityisten rakennuttajien 
ja sijoittajien kanssa. 
7. Mikäli Euroopan investointirahaston yleiskokous niin päättää kesäkuussa 1996, rahasto voi 
pian lisätä osuuttaan TEN-hankkeiden pääoman lähteenä. Rahaston pääomatoimintaon alkuvaiheessa 
kuitenkin rajallista Rahaston kannattaisi pohtia, sijoittaako pääomaa hankkeiden 
kehittämisviranomaisiin, jotka ovat tulevien hankkeiden käynnistäjiä 
Yhteisön olisi voimakkaasti tuettava rahaston roolin laajentamista, etenkin kun julkisen ja yksityisen 
alan yhteistyöhankkeet edellyttävät yhä suurempaa pääomasijoitusta niin julkisilta kuin yksityisiltä 
sijoittajilta. 
8 Eräät velkasitoumukset (erityisesti pääomalainat) ovat hyviä riskirahoituksen muotoja 
Etuoikeusasemaltaan huonommat pääomalainat (näennäinen pääomarahoitus ylipäänsä) sallivat 
suuremman riskialttiuden kuin etuoikeutetut lainat ja ovat siksi usein kätevä vaihtoehto pääomalle 
Pääomalainojen etuna on, että hankkeen johto on pääomasijoittajien valvonnassa niin kauan kuin 
lainaa hoidetaan. Tämä on hyödyllistä silloin, kun julkinen ala haluaa ottaa osan riskistä vastuulleen 
osallistumatta kuitenkaan hankkeen johtoon 
Ijilaisten näennäisten pääomarahoitusmuotojen käyttöä tulisi rohkaista mahdollisuuksien mukaan 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyömuotojen suosimiseksi. Uusi varainhoitoasetus SUOSII 
pääomalainoja ja näennäisiä pääomarahoitusta yleensä, esimerkiksi korkotukia tai takausmaksutukea 
(EIR:n tai jonkun muun myöntämää). 
29 
9 EIP on tällä hetkellä ensisijaisten hankkeiden tärkein lainarahoittaja Joissakin harvoissa 
erityistapauksissa saattaisi kuitenkin olla perusteltua, että lainanantajia olisi useampia. Eräiden 
erittäin suurten hankkeiden (esimerkiksi Brenner-tunneli, Lyon - Torino) valtava rahoituksen tarve 
lienee riittävä perustelu 
Siitä huolimatta, että neuvosto ei olekaan ilmaissut yhtenäistä kantaa yhteisön lainanotto- ja 
lainanantokyvyn hyödyntämisestä, tätä ei tulisi sulkea kokonaan pois täydentävänä yhteisön 
lainatuen muotona. 
10 Vastuu julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden riskeistä olisi oltava niillä, jotka 
parhaiten pystyvät niitä hallitsemaan. Yksityiset infrastruktuurien rakennuttajat ovat yksimielisiä 
hallinnollisten ja poliittisten riskien merkityksestä Tällaisia riskejä ovat esimerkiksi hankkeiden 
peruutukset, suunnittelun tai lainsäädännön aiheuttamat viivästykset, muutokset lainsäädännössä tai 
tu'"vallisuusnormeissa tai muissa lakimääräisissä vaatimuksissa. Yksityinen ala ei voi ottaa tällaisia 
riskejä vastuulleen. Maidenvälisiä hankkeita vaikeuttaa lisäksi se, että niihin osallistuu useita 
kansallisia viranomaisia ja että niihin vaikuttaa usean valtion lainsäädäntö 
Komissio myöntää näiden riskien aiheuttamien ongelmien vaka\muden ja ongelmien ratkaisun 
löytämisen tärkeyden. Siksi se ryhtyy tutkimaan muita kuin kaupallisia riskejä ja keinoja niiltä 
suojautumiseksi. Tutkimuksen erityisenä kohteena ovat esimerkiksi yhteisön vakuutus- tai 
takausmekanismi muita kuin kaupallisia riskejä vastaan, rakennuttajien ja viranomaisten välisten 
sopimusten kehittäminen ja tarvittavat lainsäädännölliset loimet. 
11. Liikennealan infrastruktuurihankkeille tyypillinen taloudellinen kannattamattomuus ei 
niinkään johdu alan erityisluonteesta (liikenteen kysyntä on suurta ja kasvaa jatkuvasti) vaan 
pikemminkin alan ilmeisestä kyvyttömyydestä tuottaa riittävää tulosta. Välittömät käyttäjämaksut 
lisäisivät niin liikennemuotojen sisäistä kuin niiden välistäkin kilpailua Niiden avulla voitaisiin 
joitakin liikenteeseen yhdistettäviä kielteisiksi koettavia ulkoisia kustannuksia kohdentaa käyttäjien 
maksettavaksi Yleisemmin ottaen ne tehostavat taloudellisten voimavarojen kohdentamista. Cannesin 
Eurooppa-neuvoston kokouksen suositus "oikeudenmukaisemman kilpailun synnyttämiseksi 
liikennemuotojen välillä" ja Direktiivin 93/89/ETY hyväksyminen 25 päivänä lokakuuta 1993 olivat 
molemmat askel tähän samaan suuntaan 
Infrastruktuurin todelliseen käyttöön perustuvien maksujen (esimerkiksi tietullien) käyttöä tulisi lisätä 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyömuotojen kehittämiseksi, erityisesti siksi, että hankkeista saatava 
tulo lisää yksityisien sijoittajien kiinnostusta huoma/lavasti ja samalla vapauttaa vähiä 
budjettivaroja. 
12 Riskien arvioinnista ja liiketoiminnasta julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin 
osallistuville yksityisille ja julkisille osapuolille aiheutuvia kustannuksia voidaan vähentää 
kehittämällä tiedonsaantia niin, että objektiivinen suunnittelu ja neuvottelu on mahdollista 
Komissio voisi v pohtia keinoja parantaa usein päivitettävien liikennetilastojen saatavuutta, 
esimerkiksi perustamalla liikennelilaslokeskuksen. 
30 
Liite II 
EUROOPAN LAAJUISET VERKOT JA KILPAILU LIIKENTEEN ALALLA 
1 Euroopan laajuisen liikenneverkon luominen edellyttää ainakin joiltakin osin turvautumista 
yksityisiin sijoittajiin, jotka osallistuvat yksin tai yhdessä julkishallinnon kanssa infrastruktuurin 
suunnitteluun, rahoittamiseen, toteuttamiseen ja mahdollisesti sen käyttöön 
2 Infrastruktuuriin pääsyn järjestäminen erilaisille käyttäjille tarjoamalla kilpailukykyisiä 
liikennepalvelujaja eri markkinoille osoitettuja palveluja on ilmeisesti omiaan helpottamaan kyseisen 
infrastruktuurin rahoitusta sen käytöstä saatavien tulojen kasvun ansiosta. 
3 Hankkeiden julkiset ja yksityiset vastuuhenkilöt kokevat kuitenkin usein yhteisön 
kilpailusääntöjen soveltamisen jarruksi hankkeiden kehitykselle Rautatieyritysten, 
liikenneministeriöiden, pankkien, erikoistuneen juristin ja nykyisten ja suunnitteluasteella olevien 
infrastruktuurien rakennuttajien edustajien kanssa on järjestetty neuvotteluja, joiden tarkoituksena 
on ollut saada tarkkaa tietoa hankkeiden rakennuttajien kohtaamista vaikeuksista 
4 Mainittujen neuvottelujen perusteella todettiin vaikeuksia olevan kolmenlaisia: 
asian koskemien henkilöiden tiedon puute 
huoli menettelyjen pituudesta 
perusongelma: miten yhdistää taloudellinen kannattavuus ja vapaan infrastruktuuriin pääsyn 
periaate? 
TIEDON PUUTTEESTA 
Ongelman luonne 
5 Komission järjestämissä keskusteluissa paljastui ensinnäkin, että infrastruktuurin 
rakennuttajilta puuttuu yleisesti tietoa yhteisön lainsäädännöstä. Infrastruktuuri suunnitellaan yleisesti 
vieläkinvain jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön mukaan kiinnittämättä tarvittavaa huomiota 
yhteisön säännöksiin hankkeen alkuvaiheessa. 
6 Lisäksi on huomattava, että kilpailusäännöt ja yhteisön ja/tai valtion julkisia hankintoja 
koskevat säännöt sekoitetaan usein keskenään 
7 Mainitusta sekaannuksesta johtuu, että jotkut rakennuttajat luulevat, että julkisia hankintoja 
koskevien säännösten seuraaminen riittää yhteisön lainsäädännön noudattamiseksi 
Mikä neuvoksi9 
8. Komissio on valmis edistämään osaltaan parempaa tiedotusta kaikille, joita infrastruktuurin 
toteutus koskee: viranomaisille, liikenneyrityksille, pankeille ja yksityisille sijoittajille. Tiedon on 
koskettava sekä jäsenvaltioissa ja yrityksissä sovellettavia perussääntöjä että menettelyjä, joita 
tarvitaan vapautuspäätösten saamiseksi. 
Sen vuoksi komission yksiköt olisi otettava mukaan hankkeisiin mahdollisimman varhaisessa 
vaiheessa Rakennuttajien on siis tehtävä aloite ja otettava yhteys komissioon niin varhain kuin 
mahdollista saadakseen kaikki tarvittavat tiedot ja neuvot. Hankkeet tutkitaan komissiossa täysin 
luottamuksellisesti Hankkeista vastaavat voivat tiedustella kaikkea kilpailusääntöihin liittyvää 
pääosastosta IV tai komission "kaikki tieto kerralla" -periaatteella toimivasta neuvontapisteestä 
(telekopio +32-2-295 65 04). 
9 Rakennuttajien olisi otettava yhteys myös kansallisiin kilpailuviranomaisiin, jotka voivat 
antaa hyödyllistä tietoa kilpailusäännöistä 
MENETTELYJEN PITUUDESTA 
10. Ongelman luonne 
Rakennuttajat haluaisivat, että komissio ottaisi selkeästi kantaa heidän hankkeensa laillisuuteen 
kohtuullisessa määräajassa. 
Komission lopullisen päätöksen tekeminen vaatii kuitenkin aikaa vievien menettelyjen noudattamista 
11. Mikä neuvoksi? 
Ratkaisuja on kaksi: 
12 Ensinnäkin olisi hyödyllistä, että osapuolet ottavat yhteyden komissioon ennen sopimusten 
allekirjoittamista. Näin tehdään usein, kun komissiossa käsitellään tärkeitä asioita, ja tämän 
käytännön ansiosta voidaan välttää vaikeuksien ilmaantuminen sen jälkeen, kun sopimukset on 
annettu tiedoksi, ja asioiden käsittelyn viivästyminen. 
Näin toimimalla annetaan myös komissiolle kaikki tieto hankkeista niiden alkuvaiheesta alkaen, 
jolloin ne myös voivat käsitellä asian nopeammin. 
13 Olisi myös toivottavaa, että asian koskemat osapuolet tietäisivät kohtuullisella varmuudella 
päivän, jona ne saavat komission vastauksen. Kun Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksiin 
liittyvistä sopimuksista on tiedotettu, komissio pyrkii tekemään lopullisen ratkaisunsa enintään 
kuuden kuukauden määräajassa, jos osapuolet ovat ottaneet yhteyden komissioon ennen sopimusten 
saattamista valmiiksi Tämä edellyttää kuitenkin, että komissiolla on käytössään kaikki tarvittavat 
tiedot ennen, kuin sopimukset annetaan tiedoksi. 
32 
TALOUDEN TASAPAINON JA INFRASTRUKTUURIN KÄYTTÖOIKEUDEN VÄLISESTÄ 
SUHTEESTA 
14 Ongelman laatu 
Kyseinen infrastruktuuri edellyttää suuria investointeja, joita poistetaan pitkään ja joiden 
kannattavuusaste on yleensä melko matala. 
15. Siksi rakennuttajien on hankittava mahdollisimman hyvät takuut infrastruktuurin käytöstä ja 
käyttömaksujen suorittamisesta. Infrastruktuurin johtajat voivat omaksua tässä kaksi erilaista 
lähestymistapaa: 
joko odottaa infrastruktuurin valmistumista ja vasta sitten tarjota sen kapasiteettia 
liikenneyrityksille, jotka haluavat tarjota siinä palveluja 
tai varata heti hankkeen käynnistämisvaiheessa kapasiteettia liikenneyrityksille, jotka 
puolestaan sitoutuvat suorittamaan käyttömaksuja 
16. Kukaan tämän tutkimuksen yhteydessä tavatuista ei ilmaissut toivetta, että jonkin 
infrastruktuurin koko kapasiteetti varattaisiin yhdelle ainoalle käyttäjälle Niin ankara rajoitus 
rajoittaisi samalla infrastruktuurin tulolähteitä 
17 Sen sijaan kaikki he korostivat, että infrastruktuurin johtajan on voitava halutessaan varata 
ainakin osa kapasiteetista liikenneyrityksille, jotka osallistuvat siten hankkeen taloudellisen 
tasapainon ylläpitämiseen. Pohdittiin myös, voidaanko käyttää liikennekalustoa, jonka ovat ostaneet 
sellaiset yritykset, jotka ovat myös hankkeen rakennuttajia. 
18 Hankkeiden rakennuttajat tietävät myös, että kapasiteetin varaaminen pitkäksi ajaksi on 
infrastruktuurin vapaan käytön ja kilpailun periaatteiden vastaista 
19. Mikä neuvoksi? 
20 Yhteisön lainsäädäntö kieltää infrastruktuurin koko kapasiteetin varaamisen yhdelle 
yritykselle tai yhdelle yritysryhmittymälle, mutta sallii sen johtajan varata kapasiteettia useille 
yrityksille, jotka voivat kilpailla liikennepalvelujen tarjoamisessa. 
21 Kun kapasiteetin varaamissopimuksen laillisuutta tutkitaan, on otettava huomioon kunkin 
hankkeen erityispiirteet Seuraavat perusteet voidaan kuitenkin ottaa esille 
Kun infrastruktuurin johtaja haluaa liikenneyrityksille mahdollisuuden varata 
kapasiteettia jo hankkeen käynnistysvaiheessa, on toivottavaa, että mahdollisuutta 
tarjotaan kaikille niille Euroopan yhteisön yrityksille, joiden voidaan olettaa olevan 
siitä kiinnostuneita. 
33 
Yrityksille varatun kapasiteetin on oltava suhteessa kyseisen yrityksen suoriin tai 
epäsuoriin taloudellisiin sitoumuksiin ja vastattava ennakoituja toimintatarpeita 
kohtuullisessa ajassa. 
Uusi infrastruktuuri ei yleensä ruuhkaudu heti palvelun alettua Tämän vuoksi 
yritykselle tai yritysryhmittymälle, jollaista tarkoitetaan direktiivin 91/440/ETY 3 
artiklassa, ei saa varata koko käytettävissä olevaa kapasiteettia. Osan kapasiteetista 
olisi jätettävä jaettavaksi, jotta muut yritykset voivat tarjota kilpailevia palveluja. 
Jos käyttöluvan saanut yritys ei käytä lupaansa, se ei voi vastustaa oikeuksiensa 
myöntämistä edelleen. 
Kapasiteetin varaussopimukset eivät saa olla voimassa pitempään kuin kohtuullisen 
ajan, joka vahvistetaan tapauskohtaisesti. 
34 
Liite III 
JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVAT SAANNOT JA EUROOPAN 
LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO 
(1) Yhteisötasolla julkisia hankintoja koskevissa säännöissä määrätään urakoitsijoiden 
valitsemisesta kilpailuttamalla heitäjonkin tietyn liikenteen alan infrastruktuurin rakentamista varten. 
Direktiivi 93/37 koskee viranomaisia ja direktiivi 93/38 niin sanottuja julkisia laitoksia. Direktiivien 
tarkoitus ei tietenkään ole olla esteenä vaan varmistaa, että työ vastaa sen hintaa mahdollisimman 
hyvin 
(2) Selvittääkseen mahdollisuudet, jotka voimassaoleva lainsäädäntö tarjoaa Euroopan laajuisille 
verkoille jä julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeille, komissio tutki, miten julkisia hankintoja 
koskevat säännöt soveltuvat 
i) hankerahoitukseen, jonka kautta yksityinen ala voi riskiperusteisesti osallistua 
infrastruktuurihankkeiden rakentamiseen ja hallintaan yhteistyössä julkisen alan 
kanssa; 
ii) täyttämään tarpeen ottaa yksityinen ala mahdollisimman aikaisessa vaiheessa mukaan 
infrastruktuurihankkeen sunnitteluun ja kannattavuustutkimusten tekoon 
(3) Johtopäätös on, että direktiiveissä sallitaan molemmat, joten lainsäädännöllisiä toimia ei 
tarvita. Komission mukaan direktiivin 93/37 voimassa olevat toimilupia koskevat säännökset 
riittävät sääntelemään yksityisen alan osallistumista viranomaisten järjestämiin tarjouskilpailuihin 
ensisijaisten TEN-hankkeiden toimiluvista. Komission kanta kilpailua edeltäviin keskusteluihin on, 
että sikäli kuin tehokas kilpailu on taattu, yhteisölain periaatteet sallivat kilpailua edeltävät tekniset 
keskustelut. 
(4) Jotta kaikilla asianosaisilla olisi tilaisuus tutustua julkisia hankintoja koskevien sääntöjen 
tarjoamiin julkisen ja yksityisen alan yhteistyön mahdollisuuksiin, sisältyy komission Euroopan 
unionissa tehtäviäjulkisia hankintoja koskevaan tiedonantoon neuvostolleja Euroopan parlamentille 
yksityiskohtaisempi analyysi tästä aiheesta (viite seuraa jäljempänä) Komissio antaa tarkat ohjeet 
tarvittaessa vuoden 1996 kuluessa 
(5) Julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin liittyvien väärinkäsitysten ja hankkeiden viivästysten 
vähentämiseksi suositellaan, että komission apua käytetään hyväksi ensisijaisissa hankkeissa ennen 
tarjouskilpailuasiakirjojen julkaisemista. Tätä tarkoitusta varten on komissioon perustettu 
neuvontapalvelu, "One-Stop Help desk" (fax: 00-32-2-295 6504) 
Liite IV 
EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOHANKKEIDEN HALLINTO 
1. Christophersenin ryhmä ja Essenin huippukokous olivat yhtä mieltä siitä, että Euroopan 
kattavat oikeudelliset keinot helpottaisivat merkittävästi monimutkaisten maiden välisten 
infrastruktuurihankkeiden yhteensovittamista ja rahoitusta. Parhaassa tapauksessa perustettaisiin 
yhtiö, joka omistaa hankkeen (ainakin väliaikaisesti), käynnistää sen ja johtaa sitä 
2. Rajat ylittävän infrastruktuurihankkeen hallinnon tulisi koostua seuraavista neljästä 
elementistä: 
asianosaisten jäsenvaltioiden välinen hankesopimus 
jäsenvaltioiden edustajista koostuva hankekomissio 
hankkeen rakennuttaja 
hankeyhtiö, joka johtaa infrastruktuurihanketta. 
Hankkeen aloitusvaiheessa hankesopimus on tavallisesti yhteisymmärryspöytäkirja mutta on 
mahdollista, että rakennusvaiheessa sen on oltava sopimus Sopimuksessa on määriteltävä 
hanke ja muun muassa kuvattava tehtävä työ, aikataulu ja taloudelliset ja 
organisaatiojärjestelyt. 
Hankekomissio tekee päivittäiset päätökset hankkeen kuluessa ja on yhteydessä kansallisiin 
hallintoviranomaisiin ja edustajiin. Sillä tulee olla toimilupien myöntämisen edellyttämät 
valtuudet. Jossakin vaiheessa saattaa olla tarpeen siirtää osa sen vallasta hankkeen 
rakennuttajalle ja hankeyhtiölle 
Hankkeen rakennuttaja voi olla yhdistys tai ennemminkin eurooppalainen taloudellinen 
etuyhtymä (ETEY), jossa ovat mukana kaikki julkisen alan osapuolet. Poliittinen tuki on 
elintärkeää suurten infrastruktuurihankkeiden toteuttamiselle, silläjulkinen ala toteuttaa niistä 
valtaosan. Aloitusvaiheessa rakennuttaja käynnistää ensiksi tekniikkaa, taloutta ja ympäristöä 
koskevat tutkimukset erityisesti hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden ja toteutettavuuden 
selvittämiseksi. Hankkeen kuluessa rakennuttaja toimii välittäjänä ja edistää sen toteutumista. 
Hankeyhtiö on yritys, joka johtaa hanketta. Rautatieinfrastruktuurien osalta tällä yhtiöllä 
tarkoitetaan Direktiivin 91/440/ETY mukaan "jokaista julkista1 laitosta tai yritystä, joka on 
vastuussa erityisesti rautateiden infrastruktuurin rakentamisesta ja ylläpidosta sekä ohjaus-
ja turvajärjestelmistä" Hankeyhtiön oikeudellinen muoto voi vaihdella hankkeen edetessä, 
se voi aluksi olla ETEY mutta yksityiskohtaisen suunnittelun ja rakentamisen aikana sen on 
oltava julkinen osakeyhtiö, muodoltaan "société anonyme" tai vastaava. Tällainen julkinen 
yhtiö on määritelty eurooppalaisessa yhtiöjärjestyksessä. 
Komissio katsoo, että julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita voidaan pitää julkisina tahoina tässä 
yhteydessä, sillä ne tarjoavat julkista palvelua rakentamalla rautatieinfrastruktuuria. 
36 
Kansallisella tasolla lainsäädäntö ja valtiovalta vastaavat sopimusta ja komissiota, ja 
rautatieyhtiöt toimivat hankkeiden rakennuttajina ja hanketta johtavina yhtiöinä 
3. Useimmissa tapauksissa ensisijaisten hankkeiden yksityiskohdista on sovittu 
yhteisymmärryspöytäkirjassa tai sopimuksessa. Useimmille hankkeille on myös perustettu 
hallitustenvälinen komitea tai työryhmä, joten yhteensovittamisen perusmekanismit ovat valmiina. 
Ongelmia aiheuttaa kuitenkin yhä se, että edustajien on saatava valtuutus edustamiltaan 
viranomaisilta. Komiteoilla ja työryhmillä ei ole valtuuksiajotka ne tarvitsevat johtaakseen hankkeita 
tehokkaasti. 
4 Komissio on tyytyväinen siitä, että ensimmäistä kertaa joukko ETEY-ryhmittymiä on 
perustettu eräiden kansainvälisten hankkeiden maidenvälistä yhteensovittamista varten (katso 
varsinaisen kertomuksen 15 kohta). Rautatieyhtiöt näyttävät ymmärtäneen rajat ylittävän 
yhteensovittamisen hyödyt ja käyttävät hyväkseen tämän oikeudellisen välineen tuomia etuja 
alustavissa taloudellisissa ja teknisissä toteututettavuustutkimuksissa yhteistyössä alueellisten 
viranomaisten kanssa 
5 ETEY-ryhmittymien säännöt eivät täytä mittavien infrastruktuurihankkeiden toteutusvaiheen 
vaatimuksia, koska hankkeiden omistajilla on rajoittamaton vastuu Tämä on vakava ongelma, sillä 
yhteisötasolla ei ole muuta oikeudellista välinettä käytettäväksi maidenvälisten investointihankkeiden 
toteutusvaiheessa Sijoittajien on siksi etsittävä ratkaisua kansallisesta lainsäädännöstä (kuten 
kanaalitunnelihankkeessa) tai luotettava hallitusten väliseen yhteistyöhön (PBKAL, Brenner, 
useimmat HST-hankkeet). Nämä keinot ovat kuitenkin yleensä kalliita ja myös puutteellisia, sillä 
ne eivät esimerkiksi suojaa osakkeenomistajia eivätkä takaa perustajien vastuun rajallisuutta tai 
instrumentin oikeudellista turvallisuutta. 
Jotta yhteisö kykenisi tehokkaaseen rajat ylittävään investointiin ja houkuttelemaan yksityisiä 
sijoittajia julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhön, neuvoston tulisi välittömästi hyväksyä 
eurooppalainen yhtiöjärjestys. Hyöty ei koituisi vain liikennehankkeille, kuten suurnopeus- ja 
tavarajunaverkoille, vaan myös Euroopan laajuisille energia- ja televiestintäverkoille. 
37 
KYTKEYTYMINEN KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN JA VÄLIMEREN 
ALUEEN VERKKOIHIN 
A. ENERGIAVERKKOJEN LIITTÄMINEN KOLMANSIIN MAIHIN 
Unionin rooli 
1 Energia-ala on tunnustettu tärkeäksi alueeksi kolmansien maiden kanssa tehtävän 
taloudellisen yhteistyön alalla. Tähän ovat syynä sekä Euroopan yhdentyminen että 
jäsenvaltioiden suuri riippuvuus ulkoisista energialähteistä, erityisesti kaasusta. On 
toivottavaa lisätä tällaisten lähteiden määrää unionin energian saannin 
turvaamiseksi. Unionin ja muun Euroopan energian tuotannon ja toimituskyvyn 
kehittäminen onkin yksi Euroopan energiaperuskirjan periaatteista. 
Ensisijaisissa Euroopan laajuisissa energiahankkeissa ja muissa yhteisen edun 
mukaisissa hankkeissa on otettu huomioon tarve liittää unionin energiaverkot 
kolmansien maiden vastaaviin verkkoihin. Euroopan laajuisia energiaverkkoja 
koskevissa suuntaviivoissa on erityismääräys menettelystä, jolla kolmannet maat 
voivat tunnustaa tällaiset hankkeet "molemminpuolisen edun mukaisiksi 
hankkeiksi" unionin ja näiden maiden välisten nykyisten sopimusten mukaisesti. 
2 Sähkö- ja maakaasuahan liittyvät PHARE- ja TACIS-ohjelmissa tuetut 
tutkimukset ja TEN-energiaohjelmassa vuodesta 1995 tuettavat tutkimukset, jotka 
liittyvät yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin, johtavat myöhemmin kyseisten 
kolmansien maiden ensisijaisten verkkohankkeiden valintaan. 
Sähköverkot 
3 Keskinäisten sähköyhteyksien kehittäminen kolmansien maiden kanssa on yksi 
yhteisön suuntaviivojen ensisijaisista aiheista: meneillään on unionin ja Keski-ja 
Itä-Euroopan maiden (kuten itämeren ja Balkanin alueen maat, IVY, ETA-maat, 
Sveitsi, Pohjois-Afrikan ja Välimeren maat) sähköverkkojen 
yhteenliittämishankkeita. 
4 Laajemman eurooppalaisen kokonaisuuden osalta Centrel-maiden (Puola, Tsekin 
tasavalta, Slovakia ja Unkari) ja (länsieurooppalaisen) UCPTE:n sähköverkkojen 
välinen testiyhteys toteutettiin onnistuneesti lokakuussa 1995. Tämä on tärkeä 
vaihe Euroopan sähköverkkojen yhdistämisessä. UCPTE:n verkon jatkamista kohti 
Balkanin maita ja laajennetun UCPTEn verkon yhteenliittämistä IVY-maiden 
verkkojen kanssa tutkitaan PHARE- ja TACIS-ohjelmissa. Välimeren alueella 
perusteilla on Espanjan ja Marokon välinen merenalainen sähköyhteys, ja 
Välimeren itäisellä alueella suunnitteilla on lisäksi Kreikan ja Turkin välinen sekä 
Turkin ja Syyrian välinen sähköyhteys. 
Maakaasuverkot 
*>* 
Maakaasu verkkoja on liitetty tai niitä liitetään parhaillaan kolmansien maiden 
kaasuverkkoihin kaasun toimittamiseksi tai välittämiseksi unioniin. Tämä koskee 
erityisesti Norjaa, Keski- ja Itä-Euroopan maita sekä IVY-maita ja Välimeren 
maista erityisesti Pohjois-Afrikan maita (kaasuputkisto Algeriasta Tunisian kautta 
Italiaan sekä Algeriasta Marokon kautta Espanjaan ja edelleen Ranskaan). 
PHARE-ohj el massa on tutkittu ja tutkitaan myös Euroopan itä-länsi-suuntaisia 
kaasuliittymiä sekä alueellisia hankkeita, jotka koskevat Keski- ja Itä-Euroopan 
maita ja/tai unionin jäsenvaltioita. 
B. LIIKENNEVERKKOJEN LIITTÄMINEN KOLMANSIIN MAIHIN 
(a) KESKI- JA ITA-EUROOPAN MAAT 
Infrastruktuurin kehittäminen 
1 Euroopan laajuisten verkkojen liittäminen Keski-ja Itä-Euroopan maihin ei palvele 
pelkästään lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteita, kuten taloudellisen kasvun 
kiihdyttämistä ja työllisyyden parantamista, vaan auttaa myös liittämään näiden 
maiden taloudet unioniin. 
2 Alueen lainsäädännöllisten ja muiden sääntelymekanismien asteittainen 
yhdenmukaistaminen on eräs oleellinen osa infrastruktuurin nopeutettua 
parantamista. Se, että Keski-Euroopan maat hyväksyvät yhteisön säännöstön on 
sitäpaitsi välttämätön edellytys niiden liittymiselle unioniin. Unionilla on kolme 
toisiaan täydentävää tapaa lähestyä tätä "lainsäädäntöjen lähentämistä": 
Eurooppa-sopimusten täytäntöönpaneminen 
neuvottelut pääsystä eri markkinasektoreille 
valkoinen kirja sisämarkkinalainsäädännön soveltamisesta Keski-Euroopan 
maihin. 
Tavoitteena on estää kilpailun vääristyminen kasvavilla liikenne-, televiestintä-ja 
energiamarkkinoilla ja edistää kansainvälistä kauppaa ja yhteistyötä. 
3 Euroopan laajuisten verkkojen investointipotentiaali on valtava. Tärkeimpien 
Keski-ja Itä-Euroopan maantieliikenneväylien1 kehittämisen arvioidaan maksavan 
30-45 miljardia ecua. Tärkeimpien kansainvälisten rautatieyhteyksien parantamisen 
Länsi-Euroopan tasolle arvioidaan puolestaan maksavan 25-30 miljardia ecua. 
Näin mittavat investoinnit ylittävät Keski- ja Itä-Euroopan maiden omat 
taloudelliset ja hallinnolliset voimavarat, eikä niitä ei voida kattaa edes ulkoisen 
rahoituksen turvin. 
Yhteisön tuki on suunnattu yhdeksälle "Kreetan liikennekäytävälle" Kreetalla maaliskuussa 1994 
pidetyn toisen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin päätelmien mukaisesti 
3 Y 
Kireisiin kansallisiin talousarvioihin kohdistuvien paineiden takia infrastruktuurien 
rahoittaminen on yhä vaikeampaa. Vaikka suurin osa liikennejärjestelmän 
uudenaikaistamisen ja parantamisen vaatimasta rahoituksesta epäilemättä 
hankitaankin kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, tarvittava rahoitus on niin mittava, 
että se edellyttää täydentäviä järjestelyjä ja epätavanomaista rahoitusta, joihin 
myös yksityinen ala osallistuu. 
Euroopan laajuiset verkot tuovat tähän prosessiin erityisen lisäulottuvuuden, sillä 
merkittävä osa yksittäisten hankkeiden taloudellisesta elinkelpoisuudesta perustuu 
siihen, että ne ovat osa laajempaa verkkoa. Yksittäisiä yhteyksiä on arvioitava 
verkon näkökulmasta, joka ulottuu kauas yli kansallisten rajojen. Koska alueelliset 
verkot ovat huomattavasti kannattavampia kuin yksittäiset yhteydet, joista ne 
koostuvat, ne tarjoavat merkittäviä uusia mahdollisuuksia. 
Ongelmia aiheuttaa myös se, että hankkeita säätelevät useamman kuin yhden maan 
kansalliset lait ja asetukset, mikä edellyttää läheisempää maiden välistä yhteistyötä 
erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osalta. Maiden väliset yhteydet kärsivätkin 
usein toisistaan eroavista kansallisista painotuksista ja tärkeysjärjestyksistä. 
Koska samaan verkkoon kuuluvat hankkeet vaikuttavat toisiinsa, avainyhteyksien 
viivästyminen vaikuttaa merkittävästi jo valmistuneista yhteyksistä saataviin 
tuloihin. Siksi verkon yhdessä toteutettava, yhteensovitettu ja nopea, 
avainyhteyksien toteuttamisen edistämiset ja viivästymiset minimoiva 
rakentaminen lisää kaikille osapuolille koituvaa taloudellista hyötyä ja siten 
parantaa hankkeen nopean valmistumisen mahdollisuuksia. 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen tilan takia on erityisen tärkeää, että 
suunniteltu infrastruktuuri vastaa todellista tarvetta mahdollisimman hyvin, jotta 
saatavilla olevista voimavaroista saadaan suurin mahdollinen hyöty. Euroopan 
laajuisia verkkoja tulee siksi kehittää Keski- ja Itä-Euroopassa infrastruktuurin 
todellisen kysynnän mukaan. 
Tuottavimpia ovat hankkeet, joiden päämäärä on kunnostaa, rakentaa uudelleen 
ja parantaa nykyistä infrastruktuuria, eivät niinkään hankkeet, joiden päämäärä on 
rakentaa uusia moottoriteitä tai rautateitä suurnopeusjunille. Uuden infrastruktuurin 
rakentaminen on tosin aina jossain määrin oikeutettua, esimerkiksi sellaisten 
pullonkaulojen poistamiseksi, joissa liikenne on erityisen vilkasta ja olemassa 
oleva infrastruktuuri huonokuntoista. Tällaisia pullonkauloja ovat esimerkiksi 
kaupunkien ohitustiet, rajanylityspaikat ja eräät maantieosuudet. 
Unionin rooli 
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään Euroopan laajuisista 
verkoista seuraavasti: "yhteisö voi päättää yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa 
yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämiseksi ja verkkojen yhteentoimivuuden 
L) c> 
turvaamiseksi". Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtyjen 
assosiointisopimusten mukaan yhteistyössä asetetaan etusijalle 
liikenneinfrastruktuurin "rakentaminen ja uudenaikaistaminen tärkeillä yhteisen 
edun mukaisilla ja Euroopan laajuisilla reiteillä". 
10 Eurooppa-neuvosto painotti Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 sitä, että yhteisön 
tulisi tukea Keski- ja Itä-Euroopan maiden infrastruktuurien kehittämistä ennen 
kaikkea Euroopan investointipankin väliaikaisen antoi ai nausvaran turvin. 
Kokouksessaan Essenissä joulukuussa 1994 Eurooppa-neuvosto päätti kattavasta 
strategiasta, jonka avulla valmistellaan assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden liittymistä Euroopan unioniin. Liittymistä valmisteleva strategia korostaa 
sitä, että assosioitujen maiden liittyminen Euroopan laajuisiin verkkoihin on 
avainasemassa niiden ja unionin välisten taloudellisten ja poliittisten yhteyksien 
vahvistamisessa. 
I I Yhteisön tuki on suunnattu yhdeksälle "Kreetan liikennekäytävälle" Kreetalla 
vuonna 1994 pidetyn yleiseurooppalaisen konferenssin päätelmien mukaisesti 
12 G24-maiden yhteensovittamistoimieb yhteydessä on laadittu eri valtioiden ja 
komission välisiä yhteisymmärryspöytäkirjoja Berliini - Varsova - Minsk -
Moskova- ja Helsinki - Pietari - Moskova - Kiova - Bukarest - Plovdiv -
Alexandropoulis-väylien yhteensovitetun kehittämisen edistämiseksi. 
13 Keski-ja Itä-Euroopan maiden liikenneministerit ja neuvosto jatkavat 28 päivänä 
syyskuuta aloittamaansa vuoropuhelua arvioidakseen tarpeita ja sopiakseen yhteistä 
etua koskevista hankkeista. 
PHARE 
14 Neuvosto korosti, että Phare-ohjelman tulisi tarjota teknistä apuaan ja valtuutti 
ohjelman antamaan lisärahoitusta nykyisen talousarvion rajoissa yhteisölle 
hyödyllisen infrastruktuurin kehittämisen pääomamenojen kattamiseksi. 
15 Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen jälkeen komissio on tehnyt Pharesta yhä 
selvemmin monivuotisen rahoitusvälineen ja tarkentanut investointitoimintaa 
huomattavasti. Tällä hetkellä jopa 25 prosenttia Pharen kokonaismäärärahoista 
voidaan käyttää infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoitukseen, erityisesti Euroopan 
laajuisten verkkojen kehittämiseen. Kaikkien yhteistyövaltioiden kanssa on sovittu 
monivuotisista investointiohjelmista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi 
vuosina 1995-1999. Kansainvälisillä rahoituslaitoksilla ja erityisesti Euroopan 
investointipankilla on ollut merkittävä rooli ohjelmista sovittaessa. 
16 Vuonna 1996 Pharen osuus Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien 
infrastruktuuri hankkeiden osarahoituksesta aiotaan kasvattaa 190 miljoonaan 
ecuun. Vastaavat luvut vuosina 1993, 1994 ja 1995 olivat 30, 75 ja 119 miljoonaa 
ecua. 
h( 
Balkanin alue 
17 Unionille on erittäin tärkeää parantaa entisen Jugoslavian maiden verkkoja 
Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä - yhteisön ensisijaiset tavoitteet 
huomioon ottaen - ja edistää näiden maiden välistä yhteistyötä tämän tavoitteen 
saavuttamiseksi niin pian kuin poliittinen tilanne sen sallii. 
(b) EURO-VÄLIMERI-KUMPPANUUS 
18 Eurooppa-neuvosto ehdotti Essenin ja. Cannesin kokouksissaan uutta 
lähestymistapaa Euroopan unionin kumppaneihin Välimeren alueella. Euro-
Välimeri-kuinppanuuteen kuuluu talouden osalta Välimeren alueen kumppanien 
liittäminen Euro-Välimeri-talousalueeseen. Talouselämän avoimuuden ja Euroopan 
talouselämään (sekä EU:n että muun Euroopan) yhdentymisen tavoitteiden 
saavuttaminen edellyttää, että Välimeren mailla on tehokkaat talouden 
infrastruktuurijärjestelmät erityisesti liikenteen, energian ja televiestinnän aloilla. 
Euroopan laajuisten verkkojen yhdistäminen Välimeren alueen vastaavaan 
infrastruktuuriin (tai niiden yhteinen kehittäminen) kyseisillä aloilla on siis Euro-
Välimeri-kumppanuuden keskeinen kysymys. 
19 Tämä tuodaan selkeästi julki Barcelonan konferenssissa 27.-28.11. hyväksyttävien 
julkilausumien ja työohjelman luonnosten liikenne-, televiestintä- ja 
energiaosuuksissa. Suurnopeusjunaverkoilla ei kehitysastesyistä ole juurikaan 
mahdollisuuksia Välimeren alueella, mutta tieliikenteen verkkojen yhteydet ja 
laajennukset (kuten moottoritiet ja satamat) tai televiestintä-ja energiaverkkojen 
yhteydet ja laajennukset ovat olennaisia tekijöitä Välimeren alueen 
kansantalouksien liittämisessä Euroopan talouselämään. 
W*-
YHTEISET YMPÄRISTÖHANKKEET 
VESI- JA JÄTEHUOLLON YMPÄRISTÖVERKOT 
Essenin huippukokouksessa valtioiden ja hallitusten päämiehet kiinnittivät huomiota 
verkkoajattelun tarjoamiin mahdollisiin hyötyihin eräillä ympäristönsuojelun aloilla. Siksi he 
ovat esittäneet komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille pyynnön tutkia 
ympäristöinfrastruktuurin rakentamisen esteitä ja mahdollisuutta laatia suuntaviivat 
ympäristöverkkoinfrastruktuurille sekä painottaneet olemassaolevien rahoitusvälineiden 
käyttämistä mahdollisten suuntaviivojen laatimiseen ja ensisijaisten hankkeiden 
toteuttamiseen 
Essenin mandaattia noudattaen komissio perusti korkean tason työryhmän, jonka jäseninä on 
kansallisten ympäristöviranomaisten edustajia. Ryhmä kokoontui neljästi. Komissio järjesti 
lokakuussa lisäksi kaksi seminaaria, joista toinen käsitteli jätehuoltoa ja toinen vesihuoltoa 
Seminaareihin osallistui yksityisen että julkisen alan asiantuntijoita ja toimivaltaisten 
viranomaisten edustajia. 
Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa esitelty verkkoajattelu 
ei perustu teoretisointiin vaan sen tarkoituksena oli ratkaista ongelmia käytännöllisesti 
Verkkoajattelun tavoitteena on varmistaa sellaisten infrastruktuuri-investointien toteutuminen, 
joiden taloudellinen hyöty koituu huomattavasti niiden maantieteellistä sijaintia laajemman 
alueen eduksi. Nämä investoinnit ovat välttämättömiä, jotta sisämarkkinoiden kaikki 
mahdollisuudet saadaan käyttöön Niiden toteutumista haittaavat kuitenkin niin hallinnolliset 
kuin taloudellisetkin esteet 
Näiden investointien tarkoitus on liittää eri energia- televiestintä-ja liikenneverkot toisiinsa, 
jotta niiden mahdollisuudet saataisiin kokonaan käyttöön Ympäristöinvestointien päämäärä 
on puolestaan tarjota tehokas ratkaisu luonnonvarojen hoitoa ja/tai saastumista koskeviin 
ongelmiin Koska näiden ongelmien vaikutukset ylittävät kansalliset rajat, ne aiheuttavat 
ristiriitoja ja riskejä ja rajoittavat tuotantoa. Siksi ne ovat joko suoria tai välillisiä esteitä 
sisämarkkinoiden toiminnalle 
Useimmissa tapauksissa tärkeimmät investointeja hidastavat tai rajoittavat vaikeuden liittyvät 
ongelman alueelliseen vaikutukseen suhteutettujen kustannusten ja hyötyjen 
tasapuoliseen jakamiseen 
toimivan ja tehokkaan julkisen ja yksityisen alan välisen yhteistyön toteuttamiseen 
toimimiseen ympäristössä, jolle on ominaista huomattavat hallinnolliset, 
lainsäädännölliset ja kulttuuriset erot 
suhteellisesti pienten ympäristöhankkeiden suunnittelun, rahoituksen ja toteuttamisen 
hajautettuun luonteeseen 
42 GU 
Korkean tason työryhmän ja seminaarien tekemien, tulevaisuuden näkymiä koskevien 
selvitysten ja neuvottelujen perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että 
ympäristöinvestoinneille olisi myönnettävä samanlaista tukea kuin energia-, televiestintä-ja 
liikenneinvestoinneillekin. Ympäristöinvestoinnit ovat itse asiassa välttämättömiä 
sisämarkkinoiden hyödyntämiseksi. Verkkoajattelun menetelmät soveltuvat 
ympäristökysymyksiin siinä missä muihinkin aloihin 
Ympäristöalan erityispiirteet huomioon ottaen korkean tason työryhmä päätti määritellä siihen 
liittyvät aloitteet yhteisiksi ympäristöhankkeiksi (Joint Environmental Project, JEP). Ne 
määriteltiin "toimiksi, joiden avulla jäsenvaltiot yhdessä tai yhdenmukaisesti kehittävät tai 
valmistelevat yhteisen edun mukaisia hankkeita ympäristön suojelemiseksi ja parantamiseksi 
unionin alueella". Näiden hankkeiden tarkoituksena on taata tai nopeuttaa investointeja, jotka 
ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Verkkoajattelun 
tavoitteena onkin hallinnollisten ja taloudellisten voimavarojen entista tehokkaampi käyttö. 
Yhteisten ympäristöhankkeiden toteuttaminen edistää ja tukee uuden, säästävän teknologian 
kehittämistä 
Korkean tason työryhmä laati yhteisille ympäristöhankkeille valintaperusteet. (Katso Liite 
B.2.) 
Seminaareista oli tuloksena joukko käytännön ehdotuksia. Joidenkin hankkeiden valmistelu 
on jo edennyt pitkälle, ja ne voitaisiin aloittaa varsin lyhyellä viiveellä (katso Liite B.2). 
Sekä korkean tason työryhmä että seminaarit tähdensivät, että hankkeiden onnistuminen 
edellyttää niiden kannustamista hallinnollisesti ja taloudellisesti Tämä tarkoittaa sitä, että 
olemassaolevien rahoitusvälineiden entistä tehokkaamman käytön ohella yhteiset 
ympäristöhankkeet pääsevät osallisiksi rahoituksesta, joka on tähän saakka rajoittunut 
liikennettä, energiaa ja televiestintää koskeviin infrastruktuurihankkeisiin 
Komission mielestä seuraava vaihe on toteutuskeinojen kokeilemiseen tarkoitettujen 
kokeiluhankkeiden valitseminen ja täytäntöönpano. 
43 
TULEVAISUUDEN NÄKYMIÄ KOSKEVIEN SELVITYSTEN JA 
NEUVOTTELUJEN TULOKSET 
I. TOIMINNAN PERUSTELUT 
A. LAAJA-ALAISET PERUSTEET 
II. Toteuttamalla hankkeet yhteisesti voidaan optimoida investointien kustannustehokkuus sekä 
lisätä ympäristölle koituvaa hyötyä ja parantaa siten investoinnin yleistä taloudellista 
elinkelpoisuutta. Muita etuja ovat investoinnin nopeampi toteutuminen, parempi laatu ja 
kapasiteettien yhdenmukaistaminen. Hankkeiden yhteinen toteuttaminen lisää työllisyyttä ja 
yhteenkuuluvuutta yhteisön tasolla, mutta yhteisten ympäristöhankkeiden päämäärä ole 
yhteisön voimassa olevan ympäristölainsäädännön toteuttaminen sinänsä 
12 Yhteisistä ympäristöhankkeista voi koitua seuraavanlaisia, kulut peittäviä kansan- ja 
liiketaloudellisia etuja: 
(a) Hankkeet rohkaisevat yhdenmukaistamaan ympäristöteknologiaa, joten suurtuotannon edut 
olisivat paremmin käytettävissä tutkimus-, kehitys-ja sovellusvaiheissa. Hyötyä koituisi siis 
sekä suunnittelijalle että toimittajalle 
(b) Hankkeet lisäävät uuden ympäristöteknologian kysyntää, mikä johtaa uusien koti- ja 
vientimarkkinoiden syntymiseen (vuosituhannen loppuun mennessä odotettavissa olevat 
markkinat olisivat suuruudeltaan 20 miljardia ecua vuodessa unionissa ja yli 200 miljardia 
ecua vuodessa koko maailmassa) 
(c) Hankkeet vähentävät sekä pääomaan että toimintaan liittyviä kuluja 
Investointien yhteensovittaminen ja entistä parempi suunnittelu vähentää epäonnistumisen ja 
viivästymisen riskiä. Pienten hankkeiden yhteinen toteuttaminen pienentää hallintokuluja ja 
siten rahoituslaitoksilta tarvittavaa panosta. Kuluja voidaan pienentää myös esimerkiksi 
välttämällä toistoa, pienentämällä logistiikkakuluja ja luomalla kysyntää laadukkaalle 
kierrätysmateriaalille (jätteelle) -
B JÄTTEET 
13 Suuri ja alati kasvava osuus Euroopan unionin jäsenvaltioissa tuotetusta jätteestä (yhteensä 
700 miljoonaa tonnia, josta 30 prosenttia teollisuusjätettä ja 17 prosenttia kunnallisjätettä) 
jää kierrättämättä tai vaille ympäristöystävällistä käsittelyä. Vain joillakin jäsenvaltioilla on 
infrastruktuuri jätteiden käsittelyä varten. Monen valtion jätehuolto on liian riippuvainen 
(vanhoista) kaatopaikoista (70 prosenttia) Tästä seuraa joukko ympäristöongelmia, kuten 
pinta- ja pohjaveden saastuminen ja kasvihuoneilmiö (metaanipäästöt) Päinvastoin kuin 
USAssa, Euroopan unionissa on yhä vain vähän kokemusta kattavien 
jätteenkäsittelypalvelujen tarjoamisesta Erilaiset vaihtoehtoiset menetelmät, kuten jätteen 
kierrätys tai poltto, johon liittyy tuotetun energian hyödyntäminen, ovat tulevaisuudessa yhä 
44 
merkittävämpiä tekijöitä kestävän kehityksen varmistamiseksi ja jätteiden määrän 
vähentämiseksi. 
14 Jätehuoltoa koskevassa seminaarissa (Bryssel, 19.-20.10.1995) yhteistä toimintaa perusteltiin 
jätehuoltoteknologiaa ja kierrätetyn jätteen markkinoita koskevan tiedon puutteella. 
Yhteisten ympäristöhankkeiden käyttöönotto lieventäisi unionin eri alueiden välisiä eroja 
ympäristöinfrastruktuurin kehitystasossa ja kysynnässäja vahvistaisi siten yhteenkuuluvuutta. 
15 Erityisesti kierrätykseen liittyvä perustelu yhteiselle ympäristöhankkeelle koskee kriittisen 
määrän tarvetta: jätettä on oltava tarpeeksi, jotta hankkeet olisivat taloudellisesti 
elinkelpoisia ja jotta logistiikkakuluja voitaisiin vähentää esimerkiksi rakentamalla 
asemaverkkoja jätteen keräystä varten Yhteisessä ympäristöhankkeessa sekä yksityinen että 
julkinen ala voivat osallistua kehittämiseen. Hankkeet ovat myös keino parantaa teollisuuden 
alojen ympäristötietoisuutta vapaaehtoiselta pohjalta. 
16 Seminaarissa valittiin neljä jäteluokkaa (muovi, sähkökäyttöiset kulutustavarat, käytöstä 
poistetut ajoneuvot ja raskasmetallit) yksityisten ja valtion asiantuntijoiden tutkittavaksi 
Seminaari valitsi noin 30 hanketta eri luokista. Tärkein johtopäätös oli, että yhteisille 
ympäristöhankkeille on olemassa selkeä tarve. Siksi hankkeissa kannattaa edistää saattamalla 
tarpeelliset osapuolet yhteen ja tarjoamalla keinot hankkeiden toteuttamiseksi. 
Liitteessä I on esimerkkejä lupaavimmista hankkeista 
C. VESI 
17 Veden puute haittaa taloudellista kasvua yhä enemmän eri puolilla Euroopan unionia 
(Espanja, saaret). Ongelmia aiheuttavat myös liiallisesta kulutuksesta ja päästöistä johtuva 
huono veden laatu ja (toistuvat) tulvat. Muu teknologinen ja institutionaalinen tehottomuus 
vesihuollossa, kuten veden tuhlaus (puhdistettua (juotavaa) vettä arvioidaan vuotavan 
hukkaan noin 15 prosenttia kokonaismäärästä, arvoltaan 3 miljardia ecua), teollisuuden 
matala kierrätysaste ja puhdistuslaitosten alhaisesta keskittämisasteesta johtuva rajallinen 
kapasiteetti edellyttävät veden käytön, hallinnan ja puhdistamisen tehostamista Useassa 
tapauksessa tämä tehostaminen vaatii yhteisiä toimia. 
18 Vesipolitiikka on ilmeinen kansainvälisen yhteistyön alue. Siksi se on myös omiaan yhteisille 
ympäristöhankkeille. Joet, järvet ja pohjavesijohteet eivät noudata kansallisia rajoja, 
itseasiassa valtiot usein rajautuvat jokiin, järviin ja meriin. Päästöt yhdessä jäsenvaltiossa 
vaikuttavat usein toisiinkin ja vedenotto jollakin alueella saattaa laskea veden pintaa naapurin 
puolella Siksi kansainvälisen yhteistyön pitäisi olla sääntö vesipolitiikassa Yhä useammin 
se onneksi onkin Vesivarojen käyttöä säätelee joukko kansainvälisiä sopimuksia Lisäksi 
komissio suunnittelee jokien hoidon tehokkaampaa järjestämistä, mikä edellyttäisi jokien 
vesialueisiin perustuvaa vesihuoltoa (sekä määrän että laadun suhteen) 
19 Yhteiset ympäristöhankkeet ovat yhteistyömekanismeja yhteisten ongelmien ratkaisuun Sen 
sijaan, että jäsenvaltiot toimisivat yksin ratkaistakseen niiden infrastruktuurin suunnittelua 
tai rakentamista koskevia yhteisiä ongelmia, ne voisivat vaihtaa ajatuksia keskenään, jakaa 
45 
tarvittavan teknologian kehittämisen ja seurannan kulut sekä toteuttaa pilottihankkeita 
yhdessä. Koko joukko yhteisiä hankkeita voidaan perustaa infrastruktuureihin liittyvää työtä 
varten. Ne eivät välttämättä kuitenkaan tukisi varsinaista rakentamista, jossa ei juuri ole 
tarvetta yhteistyölle. Niiden tulisi pikemminkin antaa jäsenvaltioille parempi mahdollisuus 
nopeampaan tai tehokkaampaan toimintaan tai tilaisuus saavuttaa kunnianhimoisempia 
päämääriä. 
20 Vesihuollon seminaarissa (Kööpenhamina, 11 - 12.10.1995) tunnustettiin jokien vesialueen 
hoidon tärkeys vesihuollon keskeisenä periaatteena. Kun vesialueen hoito koskee useampaa 
kuin kahta jäsenvaltiota, se luontuu hyvin yhteiseksi ympäristöhankkeeksi. Jokien yhteisten 
vesialueiden yhteensovitettu (sekä määrällinen että laadullinen) suunnittelu ja hoito on 
välttämätöntä ympäristöä ja taloutta koskevista syistä Reinin ja Elben komissiot ovat 
parantaneet jokien veden laatua huomattavasti Määrän hallinta edellyttää uusia järjestelyjä. 
Seminaarin valitsemat hankkeet liittyivät Euroopan suurten yhteisten jokialueiden 
kunnostukseen, ylläpitoon ja käyttöön. Eri jäsenvaltiota kohdanneita tulvia ajatellen 
eurooppalainen tulvien lievennys- ja kosteikkojen palautusohjelma voisi olla yhteinen 
ympäristöhanke. Muiden yhteisten eurooppalaisten jokialueiden osalta lienee hyvä ottaa oppia 
olemassaolevistajärjestelyistä. Yhteisten ympäristöhankkeiden kehittämisen tai toteuttamisen 
yhteistyökanavaksi voitaisiin perustaa jokialuekomissioiden "kattoverkko" 
21 Vesihuollon seminaarille valittiin neljä kohdetta. 1) vesivarojen hoito (vesihuolto), 
mukaanlukien kysynnän vähentäminen, 2)jäteveden käsittelyjä viemarijätteen hävittäminen, 
3) satamien jätteenkäsittelylaitokset ja 4) jokialueiden ja pintavesivarojen hoito Seminaari 
valitsi joukon kahteen kategoriaan jakautuvia hanke-esimerkkejä 
a) hankkeet, joihin kuuluu selkeä fyysinen verkko 
b) hankkeet ympäristöinfrastruktuurin parantamiseksi (kustannusten alentaminen, 
nopeuden lisääminen). 
Tärkeimmät esimerkit esitetään Liitteessä II 
46 
II NOUDATETTAVAT PERUSTEET 
22. Kuten aiemmin on mainittu, tilapäinen työryhmä on laatinut ja määritellyt yhteisiin 
ympäristöhankkeisiin sovellettavan verkkomenetelmän voidakseen paremmin määritellä 
mahdollisten ympäristöyritysten tarpeet, laajuuden ja päämäärät Yhteisten 
ympäristöhankkeiden työn ohjaamiseksi on määritelty yhdeksän perustetta (katso Liite III). 
Perusteet sisältävät kuvailevia, välttämättömiä ja toivottavia ominaisuuksia: 
jäsenvaltioiden (vähintään kaksi) yhteisten ja yhteensovitettujen toimien 
vahvistaminen vakavien jäte- ja vesihuoltoa koskevien ympäristöongelmien 
ratkaisemiseksi (myös unionin ulkopuoliset maat voivat osallistua mikäli unionille 
koituu siitä huomattavaa hyötyä); 
taloudellisesti kannattavan ympäristönsuojelun tehokkuuden tukeminen (lisäarvo), 
uuden teknologian kehittämisen ja käyttöönoton tukeminen riittävän suuressa 
mittakaavassa; 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyön lisääminen hankkeiden rahoituksessa ja 
toteutuksessa mahdollisuuksien mukaan; 
yhteisön yhteisen politiikan toteuttamisen ja tavoitteiden saavuttamisen tukeminen. 
23 Seminaarien tulokset todistavat, että nämä perusteet ovat sopiva perusta yhteisten 
ympäristöhankkeiden toteuttamiselle. On ilmeistä, että nämä hankkeet ovat jätehuollon 
seminaariin osallistuneiden yksityisen ja julkisen alan edustajien mielestä tarpeellisia, ja että 
moniin ympäristön infrastruktuuri-investointeihin on syytä ryhtyä vain yhteisen hankkeen 
puitteissa taloudellisen kannattavuuden takaamiseksi 
III POISTETTAVAT ESTEET 
24. Yhteisten ympäristöhankkeiden kehittämisen tiellä on kuitenkin esteitä. Ne liittyvät usein 
ympäristöalan laitoksiin ja hallintoon. Pahin este on ympäristöhankkeiden suunnittelu-, 
rahoitus- ja toteutusvastuun hajautuneisuus. Halukkuus yhteistyöhön on erityisen heikkoa 
hajanaisessa vesihuollossa \ 
25 Osapuolten suuri määrä voi aiheuttaa seuraavanlaisia ongelmia: 
selkeän päämäärän puuttuminen yhteisten ympäristöhankkeiden kehittämiseltä ja 
edistämiseltä 
järjestelmällisen tiedon riittämätön saatavuus (tiedon saatavuus ja laatu) 
eri paikallisten ja alueellisten viranomaisten kokemuksen ja asiantuntemuksen erot 
sääntelyyn keskittyvien keskushallinnon viranomaisten ja toimeenpanoon ja 
toimintaan keskittyvien paikallisten ja alueellisten viranomaisten välinen 
organisaatiokuilu 
jäsenvaltioiden erilainen suhtautuminen yksityisten toimijoiden osallistumiseen ja 
tehtäviin ja päin vastoin 
yhteistyöhalun tai -motiivin puute. 
26 Muut esteet liittyvät lähinnä sääntelyyn, osin voimassa olevaan mutta myös sen puutteeseen. 
Esimerkiksi yhteisön tai kansallisen jätteitä koskevan sääntelyn (läheisyysperiaate) erilaiset 
47 
ja ajoittain tarkoitushakuiset tulkinnat vaikeuttavat kuljetuksia maasta toiseen. Jätteenkäsittely 
ja kierrätystuotteet tarvitsevat jonkinlaisen laatustandardin. Jätteen käsittelyn, standardien ja 
sertifioinnin yhdenmukaistaminen johtaa suurempaan yhdenmukaisuuteen ja 
uudelleenkäytettävän raaka-aineen ja lopputuotteiden tasalaatuisuuteen, mikä puolestaan 
helpottaa markkinoiden laajentamista. 
27. Eri jäsenvaltioiden välisten veden ja jätteen käsittelyn hintaerojen vaikutusta yhteistyöhön 
tai yhteisiin hankkeisiin tulisi tutkia tarkemmin. 
28 Määritelmänsä mukaisesti (katso perusteet) yhteiset ympäristöhankkeet tuottavat suuremman 
hyödyn/voiton kuin jos kansalliset toimijat ratkaisisivat saman ongelman itsenäisesti Siksi 
on vaikea asiaa tutkimatta perustella suoran tuen jatkamista sinällään taloudellisin perustein 
EU-direktiivejä täytäntöönpanevien jäsenvaltioiden vaatimukset rasittavat tietenkin 
ympäristöinfrastruktuurin olemassaolevia rahoituslähteitä (yhteisön ja kansalliset lähteet). 
Julkisista varoista saatavien sijoitusvarojen yhteydessä on aina muistettava 
vaihtoehtoiskustannukset, olipa sijoitus minkä luonteinen tahansa 
29 Myös yhteisten ympäristöhankkeiden organisaatio sisältää ongelmia, jotka osapuolten on 
ratkaistava mikäli hanke aiotaan toteuttaa. Niitä ovat esimerkiksi erilaisten standardien, 
suunnittelumenetelmien, säännösten ja hinnoittelun aiheuttamat vaikeudet Niinpä 
jonkinlainen kannustin näiden alkuhankaluuksien voittamiseksi on perusteltu 
30 On selvää, että jos huomattavaa taloudellista ja ympäristöhyötyä tuottavan hankkeen 
toteuttamista voidaan nopeuttaa taloudellisin kannustimin, ja lisäValkukustaiinusten 
rahoittaminen niiden avulla on oikeutettua, esimerkiksi rahoittamalla 
kannattavuustutkimuksia, kokeiluhankkeita tai koelaitoksia. Kun taloudellisen kannattavuuden 
ja ympäristötehokkuuden tuottama lisäarvo voidaan arvioida riittävän tarkasti, toteutusvaiheen 
rahoitus on huomattavasti helpompi järjestää 
31 Euroopan unionin tasolla on olemassa useita rahoitusvälineitä, joilla prosessi voidaan 
periaatteessa käynnistää. Yhteisten ympäristöhankkeiden välittömiin tarpeisiin sopii parhaiten 
LIFE, joka on nimenomaan ympäristöhankkeille tarkoitettu rahoitusväline Se sallii esittely-, 
tiedotus- ja valistushankkeiden sekä teknisen tuen rahoittamisen LIFE tosin asettaa 
rajoituksia kannattavuustutkimusten ja tyypillisten infrastruktuurihankkeiden rahoitukselle 
Sitäpaitsi, saatavilla oleva kokonaissumma ja eri [ominnoille asetetut ylärajat sallivat vain 
harvojen ja hyvin pienten hankkeiden rahoituksen. 
"î? Muita rahoituslähteitä ovat koheesiorahasto ja rakennerahastot, muun muassa yhteisön 
aloiteohjelma INTERREG II ja Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) niin sanotut 10 
artiklan (innovatiiviset) toimet Näiden tarjoamat mahdollisuudet ovat kuitenkin rajallisia, 
sillä suurin osa varoista on jo korvamerkitty tuleville vuosille ja toimintaa ja maantieteellistä 
kelpoisuutta koskevat kriteerit eivät salli yhteisiin ympäristöhankkeisiin liittyvää laaja-
alaisuutta Euroopan investointirahasto (EIR) on myös mahdollinen rahoittaja Se voisi 
osallistua aktiivisemmin käyttämällä vaikutusvaltaansa, esimerkiksi myöntämällä takauksia 
tai helpottamalla pääomarahoitusta Ympäristö pitäisi tällöin sisällyttää erillisenä päämääränä 
rahaston sääntöihin. 
48 
}} Mainittujen ongelmien, erityisesti institutionaalisten ja hallinnollisten, ja selkeän tunnustuksen 
välttämättömyyden vuoksi taloudellisten kannustimien käytön yhteisten ympäristöhankkeiden 
rahoituksessa tulisi vastata Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta 
x-x-x-x-x-x-x-x-x-x 
49 
LIITE I 
ESIMERKKEJÄ JÄTEHUOLTOHANKKEISTA 
jätehuollon seminaari (Bryssel, 19.-20.10.) 
Muovi 
Koska muovia käytetään useimmissa kulutustuotteissa, muovijätettä koskevan istunnon tulokset ovat 
rinnakkaisia kolmen muun istunnon tulosten kanssa. 
Yhteisiin ympäristöhankkeisiin parhaiten soveltuvat ehdotukset ovat: 
L Yhteisten laitosten rakentaminen teknisen muovin kierrättämiseksi 
Tekninen muovi on hyvä esimerkki jätteestä, jonka määrä on niin pieni, että kansallinen kierrätys 
on kannattamatonta. Siksi sitä ei tällä hetkellä kierrätetäkään Yhteisen strategian avulla tekninen 
muovi voitaisiin kuitenkin kierrättää ja myydä uudelleen. 
2, Yhteisten laitosten rakentaminen raskasmetallejasisältävienPVC-kaapeleiden käsittelemiseksi 
Jätteen sisältämät vaaralliset aineet, kuten raskasmetallit, ovat EU. n jätehuoltopolitiikan keskeisimpiä 
huolenaiheita. 
Tämä on esimerkki kokeiluhankkeesta, jota on jo kokeiltu laboratorio-oloissa Tanskassa ja joka 
voitaisiin toteuttaa tehokkaammin useamman jäsenvaltion yhteisenä hankkeena 
3 Soveltaminen muiden jätetyyppien, erityisesti käytöstä poistettujen ajoneuvojen ja 
sähkölaitteiden, kierrätysjärjestelmiin ja -teknologiaan 
Ohjelma suuren, muovisista laitteista peräisin olevan jätemäärän kierrättämiseksi on jo aloitettu. Se 
yhdistää ketjun kaikki osapuolet tuottajasta kierrättäjään. Ohjelmasta saatavaa kokemusta voitaisiin 
hyödyntää muiden jätetyyppien kierrätyksessä usean jäsenvaltion välisenä yhteistyönä 
4 Euroopan unionin laajuinen tai kansainvälinen kierrätysteknologian ja kierrätysmarkkinoiden 
tietokanta 
Harvaan asutetuilla alueilla tarpeellisen tiedon huono saatavuus on eräs kierrätystä eniten 
vaikeuttavista ongelmista. 
Mahdollisuus mainostaa kierrätystuotteita laajalla alueella, erityisesti internetin avulla, ja 
mahdollisuus käyttää tietoverkkoja voisivat auttaa tämän ongelman ratkaisussa 
5, Integroitu PET-pulloien kierrätysverkko 
Yhdysvalloissa saatu kokemus voisi olla avuksi Se koskee erityisesti taajaan asuttuja alueita Tämän 
tyyppisen jätteen kierrätykseen voidaan kehittää uutta teknologiaa. 
b. Sähkökäyttöiset kulutustavarat 
50 
1. Televisioiden ia tietokoneiden näyttimien kierrätys 
Talteenotetut televisiot ja tietokoneiden näyttimet pitää purkaa ja puhdistaa saastuttavista aineista 
osien ja materiaalien erottelemiseksi ja kierrättämiseksi. Ympäristöön ja tuotannon volyymiin 
liittyvät televisioiden (erityisesti kuvaruutujen ja -putkien) ja näyttimien kierrätyksen ongelmat 
voidaan ratkaista eri jäsenvaltioiden purku- ja kierrätyslaitosten verkon avulla. 
Kuvaputkien ja näyttimien rakenteet vaihtelevat melko lailla, joten kierrättämisen helpottamiseksi 
on kehitettävä tietokanta. 
2. Sähkö- ia elektroniikkalaitteiden paristojen kierrätys 
Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden paristoja on lukuisia eri kokoja ja tyyppejä Vaikka ne sisältävätkin 
ongelmajätteitä, ne päätyvät yleensä käsittelemättöminä kaatopaikoille 
Ympäristölle koituvaa riskiä voitaisiin vähentää ja tuotannon volyymia kasvattaa käytettyjä paristoja 
keräävien, tehokkaasti lajittelevien (nappiparistot, hopeaoksidi, nikkelikadmium) ja kierrättävien 
laitosten verkon avulla. 
3, Sfmköl aineista koostuvan jätevirran tarkkailuja tiedotuskeskuksen perustaminen 
Olemassaolevien ja tulevien infrastruktuurien optimointi sähkölaitteista koostuvan jätevirran 
hallitsemiseksi edellyttää riittävää tietoa vuosittain markkinoilla olevien laitteiden määrästä ja 
laadusta, kulutuskäyttäytymisestä, tuote-jamateriaalivirroistajatalteenottomenetelmien tehokkuuden 
parantami skei noi sta. 
Tämän tiedon tarjoamiseksi voitaisiin perustaa tiedotuskeskus (tai keskuksien verkko) yhteisen 
ympäristöhankkeen avulla Keskus palvelisi myös laitteiden purkajien ja kierrättäjien tarpeita. 
c. Käytöstä poistetut kulkuneuvot 
Koska käytöstä poistetuista kulkuneuvoista kerääntyy yhä enemmän jätettä, joka on sitäpaitsi 
vaarallista, yhteisiä ympäristöhankkeita käsitellyt työpaja kiinnitti huomiota mahdollisuuksiin näiden 
kulkuneuvojen käsittelyn parantamiseen. Koska autojen metalliosat (70-75 prosenttia, osuus on 
vähenemässä) eivät ilmeisesti aiheuta käsittely-ja kierrätysongelmia, kulkuneuvoryhmä keskittyi 
muuhun kulkuneuvoista peräisin olevaan purkujätteeseen eli revittyyn jätteeseen 
Ryhmä pohti kulkuneuvojen elinkaarta suunnittelusta aina käytöstä poistettujen kulkuneuvojen 
käsittelyyn asti ja ehdotti neljää hanketta, jotka on esitetty oheisessa taulukossa. 
51 
\AUTOJEN ELINKAARI I MAHDOLLISET YHTEISET YMPÄRISTÖHANKKEET j 
Suunnittelu (A) Palaute kierrättäjiltä: 
autonvalmistajille 
materiaalintoimittajille. 
Kulutus Ei hankkeita 
Osakauppa Ei hankkeita 
(B) Laaja eurooppalainen 
kierrätetyn materiaalin kaupan 
verkko 
Purku Elinkaarianalyysi (esirn. 
Materiaalit kuljetuskustannukset) 
(C) Laatuluokitusjärjestelmä 
Revitty jäte Muut kuin rautametallit Ei hankkeita 
Kevyet (D) 
materiaalit Suurimittainen hanke: polttoja energian talteenotto 
Suurimittainen hanke: materiaalien jatkoi ajittelu 
uudelleenkäyttöä varten 
Rautametallit Ei hankkeita 
52 
Hankkeita voidaan kuvata seuraavilla, yleisluonteisilla tavoilla: 
a) infrastruktuuri tiedon vaihtamiseksi autonvalmistajien, materiaalintoimittajien ja 
' kierrätysteollisuuden välillä 
b) eurooppalaisen verkon perustaminen käytöstä poistetuista ajoneuvoista saatavan materiaalin 
kierrättämiseksi 
c) luokitusjärjestelmä materiaaleille, joita ei voi kierrättää osina 
d) infrastruktuurin rakentaminen revityn jätteen käsittelyä ja hyödyntämistä varten. 
Ehdotukset heijastavat tämänhetkistä epätyydyttävää tilannetta, jossa sekä osapuolten välinen 
tiedonkulku että tuotannon volyymi ovat liian vähäisiä. 
Osallistujat korostivat sitä, että kutakin hanketta pitää arvioida sen tarjoaman hyödyn ja sen 
toteutettavuuden perusteella. Ryhmä oli sitä mieltä, että hankkeet mahdollistaisivat suurtuotannon 
ja että niillä olisi huomattava positiivinen vaikutus ympäristönsuojeluun. 
Avointa tiedonkulkua saattaa vaikeuttaa tiedon luoitamuksellisuus. Eurooppalaisen verkon 
rakentamista käytöstä poistetuista ajoneuvoista saatavan materiaalin kierrättämiseksi samoin kuin 
revityn jätteen käsittelyn ja hyväksikäytön infrastruktuurin rakentamista vaikeuttaa myös jätteen 
kuljetusta koskevan lainsäädännön aiheuttama hallinnollinen kuormitus. 
d. Raskasmetallit 
1. Jätteenpolton jäämien käsittely ja huolto 
Jätteenpoltto on meikittävää taloudellista toimintaa kaikissa jäsenvaltioissa. Polton jäämien käsittely 
ja hävittäminen aiheuttavat huomattavia ongelmia, joihin ei vielä ole riittävän hyvää ratkaisua. 
Hankkeen tavoitteena on kehittää menetelmiä tällaisten jäämien käsittelyyn, materiaalin keräykseen 
ja jäämien turvalliseen hävittämiseen, esittelyhankkeet mukaan lukien. 
T Elohopeaa sisältävän jätteen käsittely 
Elohopeaa sisältävää jätettä kertyy vain vähän mutta elohopea on hyvin haitallinen ongelmajäte ja 
sitä on vaikea käsitellä. Siksi käsittelykulut ovat erittäin suuria Hankkeen tavoitteena on usean 
jäsenvaltion yhteinen laitos, joka olisi taloudellisesti houkuttelevia osallistujavaltioille 
3. Raskasmetallien saastuttaman maa-aineksen puhdistaminen 
Hankkeen tavoitteena on kehittää taloudellisesti kannattava menetelmä suurimittaiseen 
raskasmetallien saastuttaman maa-aineksen puhdistamiseen. Hankkeesta taloudelle ja ympäristölle 
koituva hyöty on erityisen suuri suurkaupunkien alueilla 
53 
LIITE 2 
ESIMERKKEJÄ VESIHUOLTOHANKKEISTA 
Vesihuollon seminaari (Kööpenhamina, 1 i.-12.10.1995) 
a) Hankkeet, joihin liittyy selkeä fyysinen verkko 
b) Hankkeet, jotka parantavat (tuovat säästöjä tai nopeuttavat) ympäristöinfrastruktuuria 
Kategoriaan a) liittyvät seuraavat kaksi hanketta: 
1) Satamien vastaanottoiaitokset 
Joukko hankkeita, jotka yhteisesti toteutettuina vähentäisivät jätteiden upottamista mereen 
Hankkeet koostuvat kolmesta pääosasta 
nykyisen kemiallisen satamajätteen, eli esimerkiksi painolastiveden ja pilssiveden 
vastaanotto- ja käsittelyteknologian kehittäminen, jotta kulut voitaisiin kattaa 
paremmin 
riittävien jätteenkäsittelylaitosten rakentaminen satamiin ja olemassaolevien laitosten 
laajentaminen erityisesti Välimerellä ja itäisellä Itämerellä 
järjestelmän rakentaminen Euroopan satamien välisen jätevirran tarkkailuun. 
Näiden hankkeiden puitteissa voitaisiin harkita myös taloudellisesti kannattavan satelliitin 
kehittämistä. Satelliitin tehtävä olisi havaita vahingossa tapahtuneet jätevuodot ja laittomat 
jätepäästöt, jotta niihin voitaisiin reagoida nopeasti ja tehokkaasti 
2) Jokien seurantajärjestelmät 
Seurantaverkko on välttämätön jokialueiden yhteensovitetulle suunnittelulle ja hoidolle 
Verkon tulisi palvella sekä vesivarojen hallintaa että varmuusvarantoja ja auttaa osallistuvia 
valtioita ennakoimaan veden puute ja laadun muutokset ja toimimaan niiden edellyttämällä 
tavalla. Verkon tulisi koostua linjassa olevista seuranta-asemista ja jokialueen asemien 
välisistä sähköisistä yhteyksistä yli kansallisten rajojen. Järjestelmää voitaisiin käyttää apuna 
suunniteltaessa investointeja muihin infrastruktuurilaitoksiin, kuten patoihin ja erityisiin 
käsittelylaitoksiin 
Toinen hanketyyppi sisältää yhteisiä ja rinnakkaisia kokeilu/toteutushankkeita, joiden 
tehtävänä on ratkaista samanlaisia infrastruktuuriongelmia eri jäsenvaltioissa käyttäen uutta 
tai olemassa olevaa teknologiaa. Työpajassa käsiteltiin useaa hanketta, joista muutama on 
mainittu jäljempänä 
1) Vaihtoehtoisten vesivarojen käyttö kaupunkien vedentarpeen täyttämiseksi 
tulevaisuudessa 
Hanke kaupunkien uudenlaisen vesihuollon kehittämiseksi ja toteuttamiseksi Siihen liittyy 
erityishankkeita, jotka käsittelevät juomaveden tuottamista erityistapauksissa 
54 
huonompilaatuisista, toissijaisista lähteistä (sadevesi, vähän saastunut pohjavesi, käsitelty 
jätevesi ja niin edelleen). 
2) Lietteen käsittely ja hävittäminen 
Jätevedestä syntyvän lietteen käsittelyä, lietteen lopullista hävittämistä ja sen mahdollisesti 
aiheuttamia ympäristöuhkia käsitteleviä hankkeita. On tarpeen kehittää menetelmä 
raskasmetallien poistamiseksi jätevedestä syntyvästä lietteestä ennen sen laskemista pellolle. 
Lisäksi on otettava huomioon teollisuuden päästöjen käsittely valvottaessa yleiseen 
viemäriverkkoon päätyviä vahingollisia aineita. 
3) Typen hävittäminen alhaisissa lämpötiloissa 
Tapittavien muutosten ja toimintastrategioiden kehittäminen ja täytäntöönpano lämpötilalle 
herkän typenhävittämisprosessin toteuttamiseksi turvallisesti ja vakaasti kylmillä ja lauhkeilla 
alueilla sijaitsevissa jätevedenpuhdistamoissa 
4) Jäteveden käsittely eräillä tietyillä alueilla 
Jätevedenpuhdistamoiden rakentaminen pieniin yhteisöihin, joissa on esimerkiksi merkittävä 
kausittainen turisti väestö. Hankkeeseen voisi liittyä, sekä pienten laitosten että sellaisten 
isojen keskuslaitosten perustaminen, joiden kapasiteettia käytettäisiin turistikauden 
ulkopuolella paikallisväestön jäteveden käsittelyyn; 
5) Huleveden käsittely ja uudelleenkäyttö 
Yksinkertaisten huleveden käsittelylaitosten, kuten sedimentaatioaltaiden, kehittäminen ja 
rakentaminen. Koska hulevesi sisältää tyypillisesti vain vähän saasteita, sitä voidaan 
hyödyntää maataloudessa. Uudellenkäytön tarkoituksesta riippuen veden laadun tarkkailuja, 
joissakin tapauksissa, jatkokäsittely on tärkeää. 
55 
LIITE 3 
YHTEISTEN YMPÄRISTÖHANKKEIDEN PERUSTEET 
KUVAUS 
1 Jäsenvaltioiden yhteinen tai yhteensovitettu toiminta yhteisen edun mukaisen, unionin 
ympäristön suojelua tai parannusta koskevan hankkeen toteuttamiseksi (tai toteutuksen 
valmistelemiseksi). Myös hankkeet, joihin osallistuu unioniin kuulumattomia maita voivat 
olla yhteisiä ympäristöhankkeita mikäli hankkeen huomattava hyöty koituu unionin alueelle. 
2 Yhteiset ympäristöhankkeet antaisivat mahdollisuuden kehittää uutta teknologiaa tarjoamalla 
tilaisuuden sen käyttöönottoon taloudellisesti elinkelpoisissa oloissa 
3 Yhteiselle ympäristöhankkeelle myönnetyn yhteisötuen ei pidä sisältää tukea sellaiselle 
suunnittelu- ja kehitystyölle ja teknologiahankkeelle, jolle on jo rahoitus 
PERUSTEET 
Olennaista: 
4. Kansallisiin hankkeisiin verrattuna yhteiset ympäristöhankkeet tuottavat merkittävää 
lisäarvoa: ne ovat ympäristön kannalta tehokkaitaja mahdollistavat säästön sekä pääoma- että 
toimintakuluissa. 
5 Yhteiset ympäristöhankkeet kohdistuvat unionin ympäristöpolitiikan keskeisimpiin alueisiin, 
esimerkiksi jäte-ja vesihuoltoon. Näillä ja muillakin aloilla hankkeet auttavat toteuttamaan 
yhteisön politiikkaa ja saavuttamaan sen päämääriä. 
6 Hankkeet koskevat merkittävien fyysisten infrastruktuurien rakentamista ja niiden valvontaa 
sekä infrastruktuuritavoitteita 
Toivottavaa: 
7 Yhteisten ympäristöhankkeiden olisi parannettava jäsenvaltioiden välistä hallinnollista 
yhteistyötä. 
8 Hankkeiden olisi edistettävä kehittyneen ympäristöteknologian kehittämistä ja käyttöä. 
9 Myös yksityissektorin tulisi voida osallistua hankkeisiin aina kun mahdollista. 
56 
FI/SEC/95/92890000.POO (EN) 
LUTE 1: TEN-LAINSAADANNON EDISTYMINEN 
Ala 
Varainhoitoasetus 
LIIKENNE 
Monimuotoinen 
Suurnopeusjunien 
yhteentoimivuus 
TELEVIESTINTÄ 
Maailma niaajuinen 
ISDN 
Suuntavihai 
Toimel 
IDA (3) 
TNA 
ENERGIA 
Kaasu ja sähkö 
Suuntavihai 
Liitännäistoimen-
piteel Komission ehdolus 
2. maaliskuuta 1994 
29. maaliskuuta 
1994 
15. huhtikuuta 1995 
31. toukokuuta 1995 
12. maaliskuuta 
1993 
12. maaliskuuta 
1993 
12. maaliskuuta 
1993 
12. maaliskuuta 
1993 
19. tammikuuta 
1994 
19. tammikuuta 
1994 TSK:n lausunto 
28. maaliskuuta 
1994 
23. marraskuuta 
1994 
marraskuuta 1994 
vireillä 
21 joulukuuta 1993 
21 joulukuuta 1993 
27 huhtikuuta 1994 
27 huhtikuuta 1994 Alueiden komitean 
lausunto 
9. toukokuuta 1994 
27. syyskuuta 1994 
28. syyskuuta 1994 
vireillä 
17. toukokuuta 1994 
17. toukokuuta 1994 
17. toukokuuta 1994 
17. toukokuuta 1994 
17. toukokuuta 1994 
17. toukokuuta 1994 Euroopan 
parlamentti: 1 
käsittely 
30. marraskuuta 
1994 
18. toukokuuta 1995 
19. tammikuuta 
1995 
-
tammikuu 1996 
19. huhtikuuta 1994 
19. huhtikuuta 1994 
17. marraskuuta 
1994 
17. marraskuuta 
1994 
18 toukokuuta 1994 
18 toukokuuia 1994 Yhteinen kanta 
31. maaliskuuta 
1995 
28. syyskuuta 1994 
28. syysKuuta 1994 
1996 alku? 
22. joulukuuta 1994 
(D 
21. joulukuuta 1994 
(2) 
29 kesäkuuta 1995 
29 kesäkuuta 1995 Euroopan 
parlamentti: 2. 
käsittely 
13. kesäkuuta 1995 
vireillä 
vireillä 
13. kesäkuuta 1995 
20. syyskuuta 1994 
26. lokakuuta 1995 
26. lokakuuta 1995 Neuvoston käsittely 
ei tietoa 
kevät 1996 
ei tietoa 
ei tietoa 
ei tietoa 
tammikuu 1996 
ei tietoa Hyväksyminen 1 
18. syyskuuta 1995 
1996 puoliväli 
95 loppu/96 alku 
tammikuun 
puoliväli 1996? 
11. lokakuuta 1995 
6. marraskuuta 
1994 
tammikuu 1996? 
tammikuu 1996? 
(1) Neuvosto on jättänyt toiminiachdoluksen pöydälle odottamaan sopimusta varainhoitoasetuksesta 
(2) Oikeuspenisteen muutoksesta johtuva TNAn poistaminen (235 artikla 129 artiklan c kohdan tilalle) 
(3) Euroopan laajuisten verkkojen varainhoitoasetus ei koske IDA:ta 
57 
Liite 2: TEN-HANKKEIDEN YHTEISORAHOITUS (MILJOONAA ECUA) 
Ala 
LIIKENNE 
ENERGIA 
TELELIIKENNE Avustuksen 
tyyppi 
Lainat 
Takaukset 
Tuet 
Lainat 
Takaukset 
Tuet 
Lainat 
Takaukset 
Tuet Väline 
EIP (1)(2) 
EIR (2) 
Rakennerahastot 
(1)(3) 
Koheesiorahasto 
TEN-nimike 
(14 ensisijaista 
hanketta) 
EIP (1) (2) 
EIR (2) 
Rakennerahastot 
(1)0) 
TEN-nimike 
EIP (1) (2) 
EIR (4) 
Rakennerahastot 
(0(2) 
TEN-nimike 1993-1994 
4 342.0 
75.9 
884.0 
1 827.00 
385.0 
180 0 
1 077.0 
207.7 
675.7 
0.0 
3 787.8 
156.1 
294.7 
21.0 1995 
2 075.0 
85.2 
115.0 
1 076.6 
240.0(4) 
182 5 
3040 
0.0 
878 
12.0(4) 
506.6 
0.0 
0.0 
22 0(4'' YHTEEN 
SÄ 
6 417 0 
161.1 
999.0 
2 963.6 
625.0 
362.5 
1 381.0 
2077 
763.5 
12.0 
4 294.4 
156.1 
294.7 
43.0 
(1) Euroopan laajuiset verkkohankkeet ja niihin liittyvät hankkeet 
(2) Allekirjoitetut sopimukset 
(3) Kohdennetut määrärahat 
(4) Euroopan laajuisten verkkojen taloudellisen tuen komitean kokouksissaan viime lokakuun 
K)., I I ja 12 ja marraskutm 9. ja 20. hyväksymiä ehdotuksia 
58 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 571 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 07 15 11 
Luettelonumero : CB-C0-95-626-FT-C 
ISBN 92-77-96472-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
^1