Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tutkimusinfrastruktuurit – eurooppalaisen tutkimusalueen tulevaisuus alueellisesta ja rajatylittävästä näkökulmasta”

(2020/C 39/15)

Esittelijä : Eamon DOOLEY (IE, Renew Europe), Offalyn kreivikunnanvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

1. panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission yleisen lähestymistavan tutkimusinfrastruktuurin keskeisen roolin määrittämiseen tietämyksen ja teknologian edistämisessä. Tutkimusinfrastruktuurit ja niiden käyttö ovat ratkaisevassa asemassa eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisessä. Komitea tukeekin Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumia (ESFRI), jolla on tärkeä rooli tutkimusinfrastruktuuria koskevassa poliittisessa päätöksenteossa EU:ssa ja joka auttaa luomaan tieteen alan eurooppalaiset sisämarkkinat.

2. korostaa, että tutkimusinfrastruktuurit ovat erittäin alueellisia. Ne ovat ratkaisevan tärkeitä alueellisen kehityksen kannalta, sillä tieteellisten selvitysten toteuttamisen lisäksi ne vaikuttavat koulutusjärjestelmiin ja tuottavat markkinoihin ja yhteiskuntaan liittyviä etuja.

3. panee merkille, että ESFRIn strategisen etenemissuunnitelman mukaan koko Euroopan etua koskevat tutkimusinfrastruktuurit tukevat eri tieteen alojen tutkimusyhteisöjen pitkän aikavälin tarpeiden täyttämistä Euroopassa, ja pitää myönteisenä sitä, että etenemissuunnitelmassa tutkimusinfrastruktuureihin investointia pidetään yhtenä keinona lisätä alueellista kilpailukykyä ja samalla eri jäsenvaltioiden ja alueiden välistä koheesiota.

4. korostaa, että tutkimusinfrastruktuurit ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään ratkaisemaan ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä maailmanlaajuisia haasteita, jotka vaikuttavat yhteiskuntaamme kaikilla tasoilla: paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti, Euroopan laajuisesti sekä maailmanlaajuisesti.

5. toistaa lisäksi AK:n aiempien lausuntojen päätelmän, jonka mukaan paikallis- ja alueviranomaiset ovat avainasemassa tehokkaiden innovaatioekosysteemien toteuttamisessa, etenkin kun ne voivat älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisen myötä määrittää alueelliset tutkimuspainopisteensä ( 1 )

6. toteaa, että EU:ssa on kehitetty onnistunut keskipitkän ja pitkän aikavälin visio johdonmukaisen tutkimusinfrastruktuuriekosysteemin kehittämisestä. Ekosysteemissä edistetään olemassa olevien infrastruktuurien välistä yhteistyötä ja samaan aikaan suunnitellaan ESFRIn määrittämien seuraavan sukupolven tutkimusinfrastruktuurien luomista ja kehittämistä.

7. on yhtä mieltä Eurooppa-neuvoston päätelmien kanssa siitä, että hyvin toimiva eurooppalainen tutkimusalue edistää huomattavasti eurooppalaisen tutkimus- ja innovointiekosysteemin tehokkuutta ja vaikuttavuutta, ja panee merkille jäsenvaltioiden ja Euroopan komission tiiviin yhteistyön merkityksen eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisessa erityisesti päärahoitusvälineenä toimivan Horisontti Eurooppa -ohjelman kautta ( 2 ) . Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että neuvosto ei ota riittävästi huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolia tässä prosessissa.

8. pitää huolestuttavana, että eurooppalaisella tutkimusalueella on yhä tutkimusinfrastruktuureihin liittyviä ongelmia, jotka johtavat puutteelliseen täytäntöönpanoon ja heikentävät siten mahdollisia hyötyjä ja tehokkuutta.

9. panee tyytyväisenä merkille komission talousarviomäärärahoja koskevan ehdotuksen, jossa kaudelle 2021–2027 tieteen, tutkimuksen ja innovaatioiden alalle on kohdistettu 100 miljardia euroa näiden puutteiden korjaamiseksi. Samaan aikaan komitea on huolissaan siitä, että eriarvoisuuden riski tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta hyötyvien kaupunkien ja alueiden, joiden määrärahat kasvavat, ja muiden kaupunkien ja alueiden välillä kasvaa, sillä viimeksi mainitut joutuvat kärsimään koheesiopolitiikan määrärahojen alenemisen seurauksista ( 3 )

10. toteaa lisäksi, että eurooppalaisen lisäarvon osoittaminen on ratkaisevan tärkeää kaikissa EU:n poliittisissa toimissa, erityisesti kun otetaan huomioon, että näitä politiikkoja tarkkaillaan yhä tiiviimmin. Komitea panee merkille, että tuoreet analyysit ovat osoittaneet, että vaikka eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen edistyy, se tapahtuu aiempaa hitaammin ja jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja sekä suoritustasossa että kasvuvauhdissa ( 4 ) . Komitea painottaakin tarvetta tiedottaa nykyistä paremmin eurooppalaisen tutkimus- ja innovointitoiminnan vaikutuksesta vankkojen ja selkeiden tilastojen avulla.

Eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvät haasteet alueellisesta ja rajatylittävästä näkökulmasta

11. pitää valitettavana, että julkisyhteisöjen osoittama tutkimusrahoitus on pysynyt noin 2,03 prosentissa vuosina 2014–2016 ( 5 ) . Tämä osoittaa, että tutkimukseen ja kehitykseen (t&k) suunnattu kansantulon osuus on yhä alempi kuin vuonna 2002 asetettu Barcelonan tavoite, 3 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja että vähemmän kuin prosentti t&k-toimintaan suunnatusta kansallisesta rahoituksesta on käytetty kansainväliseen tutkimukseen ( 6 )

12. on tämän lisäksi huolissaan siitä, että t&k-bruttomenojen epätasapaino näkyy myös alueellisella tasolla, sillä 281:stä NUTS 2 -alueesta vain 31 aluetta ilmoitti yli EU:n asettaman 3 prosentin tavoitteen mukaisista t&k-investoinneista vuonna 2015, ja Euroopassa on havaittavissa tietyillä alueilla selkeitä tutkimusintensiivisiä keskittymiä. Nämä alueet sijoittuvat enimmäkseen Saksaan, Itävaltaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Ruotsiin, Belgiaan, Tanskaan, Ranskaan ja Suomeen ( 7 )

13. toteaa, että eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa ilmenee myös eroja Horisontti 2020 -puiteohjelmasta peräisin olevan rahoituksen ja ERI-rahastojen piirin kuuluvien t&k-investointien jakautumisen välillä. EU13-jäsenvaltiot ovat ERI-rahoituksen pääasiallisia saajia, ja Horisontti 2020 -puiteohjelmassa käyttöön otettu huippuosaamista koskeva kriteeri on johtanut siihen, että rahoitus sekä tutkimus- ja innovointivalmiudet keskitetään pääasiassa EU15-jäsenvaltioihin, mikä kasvattaa innovaatiokuilua EU15- ja EU13-jäsenvaltioiden välillä ( 8 )

14. varoittaa, että pitkän aikavälin kestävyys on myös yksi tutkimusinfrastruktuurien keskeisistä haasteista. Se on haasteena etenkin laajoille yleiseurooppalaisille infrastruktuureille, joiden rakentaminen, ylläpitäminen ja käyttäminen on erittäin kallista. Niiden rakennuskustannukset ovat usein yli miljardi euroa ja vuosittaiset käyttökustannukset yltävät noin 10 prosenttiin rakennuskustannuksista. Koska tutkimukseen osoitetut kansalliset määrärahat yleensä vastaavat näitä kustannuksia tai ylittävät ne, niiden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen haaste ( 9 )

15. toteaa, että tutkimusinfrastruktuurien saatavuuteen liittyvät kustannukset voivat olla esteenä tutkijoille varsinkin rajatylittävissä tilanteissa ja näin ollen rajoittaa tieteellistä edistymistä.

16. varoittaa, että erityisesti voidakseen vastata merkittäviin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, tutkimusinfrastruktuurien on pystyttävä integroitumaan lähellä sijaitsevien tutkimusinfrastruktuurien kanssa, jolloin voidaan jakaa paremmin tietämystä ja edistää monialaista tutkimusta. Tältä osin digitaalinen tutkimusinfrastruktuuri on olennaisen tärkeä, ja AK tukeekin tiedon avoimen saatavuuden lisäämistä eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen avulla.

17. toteaa, että henkilöresurssit ovat tärkeä tekijä tutkimusinfrastruktuureissa. Henkilöstöpolitiikka ja -hallinto määrittävät rekrytoitavan henkilöstön laadun ja määrän ja ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa tutkimusinfrastruktuurien asianmukainen täytäntöönpano, toiminta ja vaikutus ( 10 ) . Tämän vuoksi esimiesten taitojen kehittäminen ja liikkuvuus ja tutkimusinfrastruktuurien käyttäjien taitojen kehittäminen ovat ratkaisevassa asemassa.

18. pitää huolestuttavana, että tutkimuksen ja innovoinnin infrastruktuurien vaikutus teollisuuteen ja yhteiskuntaan on yhä vähäistä. Komitea on kuitenkin tietoinen komission pyrkimyksistä muuntaa eurooppalainen tieteellinen asiantuntemus markkinakelpoisiksi tuotteiksi ja palveluiksi.

19. toteaa, että tutkimusinfrastruktuurien on palveltava teollisuuden tarpeita, jotta ne vaikuttaisivat yhteiskuntaan laajemmin. Näin ollen tehokkaan, yhteenliitetyn tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin olisi pystyttävä vastaamaan monimutkaisiin ongelmiin useilla eri aloilla.

20. on tietoinen, että olemassa olevista ja tulevista tutkimusinfrastruktuureista sekä niissä toteutettavista tutkimus- ja kehityshankkeista olisi jaettava entistä paremmin tietoa kansalaisille osana EU:n viestintää unionin kansalaisilleen tuottamista hyödyistä.

Tutkimusinfrastruktuurit: poliittiset suositukset

21. kehottaa uutta komissiota valvomaan edelleen, että jäsenvaltiot ja alueet täyttävät velvollisuutensa ja osoittavat 3 prosenttia bruttokansantuotteestaan t&k-toimintaan kuluvan vuosikymmenen loppuun mennessä.

22. kehottaa painokkaasti komissiota esittämään tätä varten pikaisesti Eurooppa 2020 -strategian seuraajan, jonka tulisi sisältää määrällisiä tavoitteita myös tutkimuksen ja kehittämisen alalla.

23. katsoo, että on tarpeen vahvistaa edelleen yhteisiä pyrkimyksiä kaikilla tasoilla ja uudistaa kansallisia ja alueellisia tutkimus- ja innovointijärjestelmiä, jotta voidaan toteuttaa hyvin toimiva eurooppalainen tutkimusalue ja tukea huippuosaamisen jakamista synergisesti. Tämän vuoksi komitea on yleisesti samaa mieltä komission ehdotuksista viedä eteenpäin uusia aloitteita, joilla parannettaisiin tutkimusinfrastruktuurien tehokkuutta ohjelmakaudella 2021–2027, mukaan lukien aloitteet seuraavista aiheista: alueellisten rahastojen hyödyntäminen, uudistusten toteuttamisen tukiväline ja Horisontti Eurooppa -ohjelma, johon kuuluu eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamiseen kohdistuva pilari ( 11 )

24. katsoo, että tutkimusinfrastruktuurit luovat alueellisia mahdollisuuksia kilpailla EU:n tutkimusinfrastruktuuri-investoinneista, minkä ansiosta tutkimusinfrastruktuureissa voi kehittyä innovaatiokeskittymiä. Komitea toteaa, että tutkimusinfrastruktuurien pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi niiden koko elinkaaren ajalle tarvitaan erityisiä rahoitusmalleja, joilla voidaan ratkaista rahoituspuutteita silloin, kun eurooppalaiset, kansalliset tai muut rahoituslähteet eivät riitä. Erityisiä budjettikohtia tarvitaan etenkin — rakentamista tai käyttöönottoa edeltävien vaiheiden rahoittamiseen — tutkimusinfrastruktuurien käynnissä olevien toimien rahoittamiseen — henkilöresurssien, eli henkilöstön palkkojen, rekrytoinnin, säilyttämisen ja kouluttamisen, rahoittamiseen. Tässä yhteydessä voitaisiin käyttää aiempaa luovemmin ERI-rahastovaroja, Interreg-ohjelmaa ja Euroopan investointipankin puitteita ja lainoja, mutta hyödyntää myös muun muassa Erasmus+-, Digitaalinen Eurooppa- ja COSME-ohjelmia, Verkkojen Eurooppa -välinettä ja Life-ohjelmaa ja mahdollisesti yhteisrahoitusmallin mukaisesti yhdessä kansallisten tutkimusrahastojen kanssa. Tämä on ratkaisevan tärkeää tutkimusinfrastruktuurien pitkän aikavälin kestävyyden kannalta.

25. tukee lisäksi huippuosaamisen levittämiseen ja laajempaan osallistumiseen ( 12 ) tähtäävää lähestymistapaa sekä EU:n valtiontukisääntöjen muuttamista aiempaa tutkimus- ja innovaatioystävällisemmiksi, jotta voitaisiin tasata eri tukia ja hyödyntää kaikkien EU:n alueiden, myös tutkimusintensiivisten keskittymien ulkopuolisten alueiden koko tutkimuspotentiaalia.

26. kannattaa kaikilta osin aloitetta, joka yhdistää Horisontti 2020 -ohjelman, Euroopan strategisten investointien rahaston ja yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman ja käynnistää VentureEU-ohjelman, jolla on tarkoitus edistää riskipääomasijoittamista Euroopassa ja tarjota tutkimustoimintaan aiempaa enemmän yksityisiä investointeja ( 13 )

27. ehdottaa, että Horisontti Eurooppa -ohjelmaan sisällytettäisiin erityisiä toimia tutkimusinfrastruktuurien saatavuuden varmistamiseksi, kuten mahdollisuus saada rahoitusta saatavuuteen liittyviä kustannuksia varten, sillä tämä voisi edistää tutkimusinfrastruktuuripalveluiden kehittämistä ja varmistaa niiden pitkän aikavälin kestävyyden.

28. kehottaa toteuttamaan lisää toimia tutkimusinfrastruktuurien avoimen saatavuuden lisäämiseksi ja ehdottaa tämän saavuttamiseksi seuraavia keinoja: — Tehdään tutkimusinfrastruktuurien saatavuuteen liittyvistä kustannuksista tukikelpoisia seuraavassa puiteohjelmassa. — Mahdollistetaan vapaa pääsy (huippuosaamiseen perustuva tai laaja avoin saatavuus) hyväksytyissä hankkeissa kehitettyihin tai testattuihin palveluihin. — Osoitetaan rahoitusta kehittämiseen ja viestintään tutkimusinfrastruktuurien potentiaalisen käyttäjäyhteisön kanssa.

29. kannattaa saatavuuteen liittyvien sääntöjen ja käytäntöjen entistä parempaa yhdenmukaistamista ja standardisointia ja etenkin saatavuuden peruskirjojen kehittämistä, jotta varmistetaan oikeudenmukaisuus ja johdonmukaisuus ( 14 )

30. kannattaa erityisesti tutkimus- ja innovaatiopolitiikan yhdistämistä S3-mallien kehittämiseen ja toteuttamiseen, koska nämä ovat innovatiivisia lähestymistapoja talouskasvun lisäämiseen, alueellisten tarpeiden mukaiseen työpaikkojen luomiseen ja alueiden kytkemiseen ja osallistamiseen tutkimus- ja innovointitoimintaan. Lisäksi ne mahdollistavat alueiden välisen yhteistyön ja vertaisyhteistyön paikallis- ja alueviranomaisten toteuttaessa RIS3-strategioita, jotta voidaan täsmentää tavoitteita, kehittää synergioita ja parantaa ja yhdenmukaisuutta.

31. kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan aiempaa enemmän tutkimus- ja innovointialoitteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen, sillä pienet ja keskikokoiset tutkimusinfrastruktuurit ovat tärkeitä paikalliselle ja alueelliselle kehitykselle ja monet näistä aloitteista toteutetaan juuri paikallis- ja aluetasolla.

32. toteaa jälleen tukevansa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskittymien eurooppalaisen verkoston luomista niin, että luodaan synergioita olemassa olevien eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten strategioiden välille ja yhdistetään alueelliset ekosysteemit ja innovaatiokeskittymät keskeisiin teollisiin arvoketjuihin, jotta voidaan edistää kilpailukykyistä tutkimus-, kehittämis- ja innovointiekosysteemiä ja maksimoida tulevan puiteohjelman yhteiskunnallinen vaikutus ( 15 )

33. kehottaa yhtenäistämään alueiden välisiä ja rajatylittäviä tutkimusinfrastruktuurikampuksia entisestään, jotta parannetaan mahdollisuuksia luoda tiiviitä yhteyksiä alueellisten ekosysteemien toimijoiden, kuten paikallisten tutkimusinfrastruktuurien, yrityshautomoiden, teknologiapuistojen ja korkeakoulujen, välille. Tästä syystä komitea tukee vahvasti strategisia aloitteita, kuten ASTRONET ja APPEC.

34. toteaa, että korkeakoulutus on keskeisessä asemassa tulevaisuuteen suuntautuvien ja innovoinnin mahdollistavien taitojen ja valmiuksien tarjoamisen kannalta. Komitea kehottaa luomaan tutkimusinfrastruktuurien ja korkeakoulujen välille entistä vahvempaa jäsenneltyä yhteistoimintaa, joka parantaisi liikkuvuutta ja vaihto-ohjelmia näiden sektoreiden välillä.

35. kannattaa ESFRIn uutta suuntaa, jolla pyritään kehittämään monialaisia rajapintoja ja koordinointia ESFRIn sekä kansallisten strategioiden ja etenemissuunnitelmien välillä tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin entistä paremman koordinoinnin ja tehokkuuden varmistamiseksi, sillä tehokkaan, yhteenliitetyn tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin olisi pystyttävä vastaamaan monimutkaisiin ongelmiin useilla eri aloilla.

36. tukee tiedon jakamista julkisrahoitteisista innovaatioista ja innovaattoreista ja niiden markkinavalmiudesta innovointitutkan avulla ( 16 )

37. on yhtä mieltä yhteisten arviointikriteerien soveltamista, jossa hyödynnetään olemassa olevia laadunvarmistusmekanismeja rajatylittävän vertailukelpoisuuden saavuttamiseksi, ja kannattaa neuvoston toukokuussa 2018 tekemää päätöstä kehittää tutkimusinfrastruktuurien tuloksien seurantaan yhteinen lähestymistapa ( 17 )

38. kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tiedon keräämiseksi tutkimusinfrastruktuureista ja niihin liittyvästä toiminnasta sekä niiden toimien ja tuloksien kartoittamiseksi, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta niiden positiivisesta vaikutuksesta heidän elämäänsä sekä alueelliseen, kansalliseen ja Euroopan talouteen.

Bryssel 9. lokakuuta 2019. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) AK:n lausunto ”Älykkään erikoistumisen strategiat (RIS3): alueisiin ja alueiden väliseen yhteistyöhön kohdistuvat vaikutukset”, 2017.

(2) Ehdotus neuvoston päätelmiksi eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnoinnista, Euroopan unionin neuvosto, Bryssel, marraskuu 2018.

(3) AK:n lausunto ”Euroopan horisontti – yhdeksäs tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma” (COR-2018-03891) (EUVL C 461, 21.12.2018, s. 79).

(4) Eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva vuoden 2018 kertomus, COM(2019) 83 final.

(5) Europe 2020 indicators – R&D and innovation, Eurostat.

(6) EPRS, Euroopan tason lisäarvoyksikkö, PE 603.239, joulukuu 2017.

(7) Europe 2020 indicators – R&D and innovation, Eurostat.

(8) European Parliament Briefing: European Research Area Regional and Cross-Border Perspective, PE 637.939, huhtikuu 2019.

(9) Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action, SWD(2017) 323 final.

(10) Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective, ENEA, toukokuu 2019.

(11) Eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva vuoden 2018 kertomus, COM(2019) 83, sivu 4.

(12) https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation

(13) Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta, COM(2018) 306 final, Euroopan komissio, toukokuu 2018.

(14) Reflection Paper on Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-Border Perspective, ENEA, toukokuu 2019.

(15) AK:n lausuntoluonnos aiheesta ”Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta”, 2019.

(16) Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects.

(17) Accelerating knowledge circulation in the EU, Euroopan unionin neuvoston päätelmät, asiak. 9507/1, toukokuu 2018.