Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strategia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa”

(COM(2020) 711 final)

(2021/C 341/08)

Esittelijä: Cristian PÎRVULESCU Toinen esittelijä: Christian BÄUMLER

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 24.2.2021 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Työvaliokunnan päätös 26.1.2021 Vastaava jaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen jaostossa 26.5.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 10.6.2021 Täysistunnon numero 561 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 201/2/7

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea kannattaa komission laatimaa uutta strategiaa. Ehdotuksessa on selkeitä sitoumuksia, ja siinä painotetaan vahvasti soveltamis- ja täytäntöönpanokysymyksiä. Komitea on johdonmukaisesti tukenut tätä linjaa, ensimmäisestä strategiasta vuonna 2011 antamastaan lausunnosta ( 1 ) lähtien.

1.2 Sen jälkeen on tapahtunut suuria yhteiskunnallisia, taloudellisia ja poliittisia mullistuksia, jotka ovat hankaloittaneet perusoikeuksien suojelua ja tuoneet uusia haasteita, jotka liittyvät voimassa oleviin kehyksiin ja myös perusoikeuskirjan soveltamiseen. Tämänhetkinen pandemia lisää merkittävästi miljoonien ihmisten terveyteen, turvallisuuteen ja hyvinvointiin kohdistuvia riskejä kaikkialla Euroopassa. Tilanne on vieläkin pahempi maailmanlaajuisella tasolla, missä vastuu toimiin ryhtymisestä kuuluu suurelta osin EU:lle.

1.3 EU:n toimielimillä ja jäsenvaltioilla tulee olla tällä alalla selkeä näkemys ja nykyistä vahvempi ote perusoikeuksien edistämiseen. Vaikka perusoikeuskirjan soveltaminen rajoittuu EU:n lainsäädännön tukemiseen, sääntelyn jatkuva lisääntyminen ja toimintapolitiikkojen monialainen integrointi luovat yhä laajempia kohdealoja. Tämä kehitys vaikuttaa todennäköisesti monin tavoin kansalaisyhteiskuntaan, paikallisyhteisöihin, työmarkkinaosapuoliin ja yrityksiin.

1.4 Vain harvat eurooppalaiset valitettavasti tietävät perusoikeuskirjan olemassaolosta tai asemasta, vaikka se on ollut voimassa kymmenen vuotta. Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, kansalliset ihmisoikeusinstituutiot ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat hyödyntäneet sitä harvakseltaan. Emme voi odottaa toista vuosikymmentä, ennen kuin perusoikeuskirjan oikeuksista tulee totta suurelle yleisölle, kansalaisyhteiskunnalle ja julkisille instituutioille. Toivomme, että Euroopan komissio tiedottaa aktiivisemmin kansalaisille, tiedotusvälineille, kansalaisyhteiskunnalle, työmarkkinaosapuolille ja monille muille tahoille perusoikeuskirjasta, sen merkityksestä, sen vaikutuksista ja siihen liittyvistä välineistä.

1.5 Kaikkien EU:n toimielinten on tuettava määrätietoisesti ja voimakkaasti kaikkia niitä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, ihmisoikeusaktivisteja ja toimittajia, jotka joutuvat kohtaamaan fyysisiä ja sanallisia hyökkäyksiä, pelottelua ja häirintää sekä myös perusteettomia oikeuskanteita, väkivaltaa ja vihapuhetta verkossa ja sen ulkopuolella. Mustamaalaamiskampanjat, joilla heikennetään kansalaisyhteiskunnan uskottavuutta ja oikeutusta, on saatava loppumaan, ja on ryhdyttävä toimiin niitä jäsenvaltioiden hallituksia vastaan, jotka syyllistyvät sellaisiin. Voimassa olevien sääntöjen noudattamisen valvonnan olisi oltava ensisijainen tavoite.

1.6 Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja ihmisoikeuksien puolustajien yleisiä valmiuksia toimia perusoikeuskirjan kehyksessä olisi vahvistettava merkittävästi laatimalla paketti, johon sisältyy koulutusta ja osaamisen siirtoa, organisatorista tukea, vakaata ja ennakoitavaa rahoitusta sekä toimia, joilla suojellaan hyökkäyksiltä ja mustamaalauskampanjoilta. Komitea on valmis auttamaan tähän liittyvän kattavamman ja yksityiskohtaisen suunnitelman laatimisessa ennen kaikkea perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmänsä välityksellä. Tällaisten toimien tulisi kuulua kokonaisvaltaiseen eurooppalaiseen kansalaisyhteiskuntastrategiaan, jolle on ETSK:n mielestä kiireellinen tarve ( 2 )

1.7 Komitea kannattaa komission kokonaisvaltaista lähestymistapaa unionin perustana olevien perusarvojen edistämiseen ja suojelemiseen ja suhtautuu myönteisesti täydentävyyteen käsiteltävänä olevan strategian, Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman ja ensimmäisen oikeusvaltiokertomuksen välillä. Komitea ehdottaa myös EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman sekä Euroopan vammaisstrategian ja hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategian sisällyttämistä kattavaan suunnitteluprosessiin. Näillä ohjelmilla ja strategioilla pyritään usein ratkaisemaan samoja haasteita.

1.8 ETSK toistaa oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin liittyviä taloudellisia näkökohtia koskevan kantansa. Ellei oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvia uhkia ja perusoikeuksien yleistä heikentymistä saada loppumaan, ne tulevat todennäköisesti horjuttamaan sisämarkkinoiden perustana olevaa keskinäistä luottamusta ja siten hidastamaan EU:n talouskasvua ( 3 )

1.9 Komitea korostaa, että perusoikeuskirja käsittää myös sosiaalisia oikeuksia. Niiden täytäntöönpanolla on suuri merkitys ihmisten elämässä. Työmarkkinaosapuolten olisi osallistuva niiden suojelemiseen Euroopan tasolla ja kansallisesti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi lisättävä, ja sitä olisi kohdistettava selvemmin perusoikeuskirjassa vahvistettuihin oikeuksiin. Kuten komitea totesi strategiaa käsitelleessä vuoden 2011 lausunnossaan, enemmän painoarvoa olisi annettava III osastolle ”Tasa-arvo” ja IV osastolle ”Yhteisvastuu”, sillä ne ovat keskeisiä demokraattiselle, arvopohjaiselle unionille, joka suhtautuu vakavasti sosiaaliseen malliinsa ja sitoumuksiinsa.

1.10 Komitea on tyytyväinen siihen, että strategiassa korostetaan perusoikeuskirjan kokonaisvaltaista luonnetta ja että sillä täydennetään kohdennettuja pyrkimyksiä konkretisoida unionin ajamia oikeuksia ja arvoja monilla aloilla, joita ovat esimerkiksi uhrien oikeudet ja oikeussuojan toteutuminen, tasa-arvo ja osallisuus, rasismintorjunta ja moniarvoisuus, sosiaaliset oikeudet ja osallistava koulutus, taloudelliset oikeudet, EU:n kansalaisten ja muiden maiden kansalaisten oikeudet sekä lasten oikeudet. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä covid-19-kriisin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat lasten oikeuksiin, hyvinvointiin ja älylliseen ja emotionaaliseen kehitykseen. ETSK pitää tärkeinä myös niitä perusoikeuskirjan artikloja, jotka vaikuttavat talouden alaan eli esimerkiksi elinkeinovapauteen ja omistusoikeuteen, sekä artikloja, jotka liittyvät varsinaisiin oikeudellisiin sääntöihin.

1.11 Komitea kannattaa varauksetta EU:n sitoumusta edistää ja suojella ihmisoikeuksia ja arvoja maailmanlaajuisesti. On täysin perusteltua korostaa kauppasopimuksia ja niiden mahdollista vaikutusta perusoikeuksiin. Kuten monissa lausunnoissa on todettu, komitea kiinnittää huomiota myös maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan keskeisenä testinä EU:n sitoutumisesta perusoikeuksien suojeluun. Ihmisoikeuksien puolustajia olisi tuettava vahvemmin kaikkialla maailmassa.

1.12 Kuten ehdotuksessa todetaan, kansallisella ja paikallisella hallinnolla, jäsenvaltioiden parlamenteilla ja lainvalvontaviranomaisilla on keskeinen asema perusoikeuskirjassa taattujen oikeuksien edistämisessä ja suojelemisessa. On epäselvää, miten yhteistyö eroaisi alkuperäisen strategian täytäntöönpanossa viimeisten kymmenen vuoden aikana tehdystä yhteistyöstä. Strategian keskeisenä tavoitteena olisi oltava löytää sellaisten kannustimien ja välineiden toimiva yhdistelmä, jotka motivoivat kansallisia ja paikallisia instituutioita sitoutumaan paremmin ja oma-aloitteisemmin perusoikeuksien suojeluun.

1.13 Komitea toivoo, että kaikissa strategian keskeisissä ulottuvuuksissa eli ennaltaehkäisyssä, edistämisessä, täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa saadaan aikaan huomattavaa parannusta. Noudattamisen valvontaan olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, muita osa-alueita unohtamatta. Perusoikeuskirjan asianmukainen soveltaminen on olennaisen tärkeää toimivan, arvopohjaisen unionin ylläpitämiseksi. Perusoikeuskirjan soveltaminen on sitä paitsi pakollista. Komission on toimittava tämän mukaisesti ja käynnistettävä rikkomismenettelyjä hanakammin, kun oikeuksia ei kunnioiteta.

1.14 Komitea kannattaa täysin sitä, että jäsenvaltiot nimeävät perusoikeuskirjan yhteyspisteitä, ja ehdottaa, että nämä sijoitetaan hallituksen yhteyteen tai lainsäädäntöprosessiin osallistuvaan ministeriöön, kuten oikeusministeriöön.

1.15 Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian suuri vaikutus yhteiskuntaan, komitea kehottaa komissiota käsittelemään vuoden 2022 kertomuksessa ennen kaikkea pandemian vaikutuksia perusoikeuksiin ja erityisesti sosioekonomiseen hyvinvointiin ja tuomaan näin selkeästi esiin, että sosiaaliset oikeudet ovat perusoikeuksia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden oikeuksiin, ihmisarvoon ja hyvinvointiin, jotka ovat eristyksissä hoitokodeissa covid-19-pandemian aikana.

1.16 Komitea ehdottaa, että jokaisesta (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvasta) rahastosta tehdään arvio seurantakomiteoissa, joissa on mukana riippumattomia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, kansallisia ihmisoikeusinstituutioita ja ihmisoikeuksien puolustajia. Kaikille näille kansalaisvaikuttajille on annettava sananvaltaa siinä, miten varoja jaetaan ja hallinnoidaan. ETSK pyytää komissiota ottamaan huomioon suositukset, joita se esitti helmikuussa 2021 julkaistussa päätöslauselmassaan ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?”.

1.17 Komitea kehottaa komissiota etsimään ja ottamaan käyttöön rahoitusmahdollisuuksia kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja ihmisoikeuksien puolustajille, jotka tekevät etulinjassa työtä syrjäytyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen parissa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön rahoitusohjelmia, jotka on suunnattu ihmisoikeuksia puolustaville kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja yhteisöille. Ohjelmat olisi suunniteltava siten, että rahoitusta saavien tahojen itsenäisyys ja riippumattomuus eivät vaarannu.

1.18 Komitea ehdottaa, että luodaan tarkoituksenmukainen, nopea ja tehokas mekanismi, jonka avulla havaitaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvat fyysiset ja sanalliset hyökkäykset, pelottelu- ja häirintätapaukset sekä myös perusteettomat oikeuskanteet, väkivaltatapaukset ja vihapuhe verkossa ja sen ulkopuolella, ja raportoidaan niistä. Kansalliset ihmisoikeusinstituutiot ja kansalliset sosiaali- ja talousneuvostot olisi otettava mukaan tähän mekanismiin.

1.19 Komitea ehdottaa, että koordinoinnin helpottamiseksi perustetaan kansallisia perusoikeusfoorumeja, joilla kaikki asianomaiset tahot voisivat tehdä yhteistyötä: näitä ovat kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalliset tasa-arvoelimet, oikeusasiamiehet, vasta perustetut perusoikeuskirjan yhteyspisteet ja muut julkiset elimet. Foorumeihin olisi otettava mukaan organisaatioita ja ihmisoikeuksien puolustajia. Perusoikeusvirasto voi auttaa näiden foorumien perustamisessa.

1.20 Komitea ehdottaa, että komissio perustaa erityisen avustusohjelman, jonka tarkoituksena on parantaa ja yhdenmukaistaa kaikkien kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden institutionaalisia valmiuksia (perustaminen, akkreditointi ja työvaiheet sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi), ja laatii yksityiskohtaiset ohjeet jäsenvaltioille. Kuten muidenkin välineiden ja ohjelmien tapauksessa, ETSK kehottaa hyödyntämään paremmin ja laajemmin perusoikeusviraston mittavaa asiantuntemusta. Komitea kannustaa virastoa jatkamaan vahvaa työtään perusoikeuksien alalla tapahtuvien keskeisten kehitysvaiheiden parissa ja seuraamaan tarkasti sosiaalisten oikeuksien suojelua. Viraston olisi myös oltava näkyvämpi ja helpommin suuren yleisön ja kansalaisyhteiskunnan ryhmien ja organisaatioiden lähestyttävissä.

1.21 Komitea ehdottaa, että komissio järjestää erityisiä kuulemistilaisuuksia ja laatii raportteja yksittäisistä osastoista ja artikloista, niin että kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja ihmisoikeuksien puolustajat voivat esittää kannanottojaan ja näkemyksiään. ETSK on enemmän kuin valmis tekemään tiivistä yhteistyötä komission kanssa tällaisten kokousten järjestämiseksi säännöllisin väliajoin kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

1.22 Komitea odottaa mielenkiinnolla komission valmistelemaa tiedotuskampanjaa. Koska tämä on niin tärkeä ja kiireellinen toimi, olisi ollut avuksi täsmentää strategiassa, mitkä ovat kampanjan tavoitteet, aikataulu, kohderyhmät, välineet, kumppanit ja esitetty talousarvio. ETSK kannustaa Euroopan komissiota järjestämään perusoikeuskirjaan liittyvää toimintaa Euroopan tulevaisuuskonferenssin osana ja tuomaan perusoikeusasiat lähemmäs kansalaisia ja osaksi julkista keskustelua.

1.23 Tarvitaan enemmän tutkimusta ja kuulemisia, jotta voidaan kehittää ymmärrystä perusoikeuskirjan soveltamisesta ottaen huomioon riski- ja haavoittuvuustekijät, jotka ovat todennäköisempiä tietyissä yhteiskuntaryhmissä ja alueellisissa yhteisöissä.

2. Yleistä

2.1 Lausunnon taustaa

2.1.1 Perusoikeuskirjaa sovelletaan kaikkiin EU:n toimielinten toimiin. Euroopan komission vuonna 2010 laatimassa strategiassa perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön Euroopan unionissa painotettiin, että unionin on tärkeää näyttää esimerkkiä. Siinä myös esitettiin, miten komissio aikoi varmistaa, että unioni noudattaa perusoikeuskirjaa kaikilta osin. Perusoikeuskirjaa sovelletaan myös jäsenvaltioihin silloin kun ne panevat täytäntöön EU:n lainsäädäntöä.

2.1.2 Perusoikeuskirjan ansiosta unionissa on annettu uutta lainsäädäntöä, jolla suojataan ja edistetään suoraan tiettyjä keskeisiä oikeuksia. Hyviä esimerkkejä tästä ovat uudet säännöt, jotka koskevat tietosuojaa, sukupuolten tasa-arvoa, väärinkäytösten paljastajien suojelua, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja puolustautumisoikeuksia sekä rikosten uhreja. EU:n tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jossa vedotaan perusoikeuskirjaan, on kehittynyt merkittävästi monilla eri aloilla.

2.1.3 Euroopan unionin perusoikeusvirastosta on tullut luotettu unionin elin, joka tarjoaa vertailukelpoisia tietoja ja analyyseja perusoikeuksista tukemaan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden työtä. Riippumattomien kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden ja -elinten määrä unionissa on myös kasvanut merkittävästi.

2.1.4 Kolmella jäsenvaltiolla ei kuitenkaan ole lainkaan kansallista ihmisoikeuselintä (Italia, Malta ja Tšekki ( 4 ) ), kahdella ei ole akkreditoitua kansallista ihmisoikeuselintä (Viro – akkreditointia odotetaan vuoden 2020 lopussa – ja Romania), ja kuudella jäsenvaltiolla ei ole Yhdistyneiden kansakuntien Pariisin periaatteita noudattavia A-statuksen ihmisoikeusinstituutioita (Belgia, Itävalta, Kypros, Ruotsi, Slovakia ja Slovenia).

2.1.5 Äskettäinen Eurobarometri-tutkimus, jossa selvitettiin vastaajien tietoja perusoikeuskirjasta, osoittaa, että vain 42 prosenttia vastaajista on kuullut perusoikeuskirjasta ja vain 12 prosenttia todella tietää, mikä se on. Kuusi kymmenestä vastaajasta haluaa saada lisää tietoa oikeuksistaan ja siitä, kenen puoleen kääntyä siinä tapauksessa, että heidän perusoikeuskirjan mukaisia oikeuksiaan loukataan ( 5 )

2.1.6 ETSK on ollut jo pitkään sitoutunut ihmisoikeuksien ja ihmisoikeuksien puolustajien tukemiseen. Komitea kuuluu erottamattomasti perusoikeuskulttuuriin ja -kehyksiin, sillä se on mukana monissa rakenteissa ja toiminnoissa, nostaa esille kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten huolenaiheita ja laatii toimintapolitiikka- ja sääntelyehdotuksia oikeuksiin perustuvasta näkökulmasta. Toimintansa tehostamiseksi ETSK on perustanut oman perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän, joka tukee sen visiota ja vastuualueita.

2.2 Varmistetaan perusoikeuskirjan tehokas soveltaminen jäsenvaltioissa

2.2.1 Komitea kannattaa täysin komission ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltiot nimeävät perusoikeuskirjan yhteyspisteitä. Niiden tehtävät eli perusoikeuskirjaan liittyvän tiedonkulun ja parhaiden käytänteiden vaihdon helpottaminen ja valmiuksien kehittämistoimien koordinoiminen asianomaisessa maassa ovat keskeisiä perusoikeusasioiden ajamiseksi. Ne pitäisi mieluiten sijoittaa hallituksen yhteyteen tai lainsäädäntäprosessiin osallistuvaan ministeriöön, kuten oikeusministeriöön.

2.2.2 Perusoikeuskirjan soveltamista EU:ssa käsittelevän vuosikertomuksen laatimisessa käytettävä uusi lähestymistapa, jossa tarkastellaan lähemmin perusoikeuskirjan soveltamista jäsenvaltioissa, on tarkoituksenmukainen. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että perusoikeuskirjaa käsittelevässä uudessa, vuoden 2021 kertomuksessa tarkastellaan erityisesti perusoikeuksia digitaalisella aikakaudella. Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian suuri vaikutus yhteiskuntaan, komitea kehottaa komissiota käsittelemään vuoden 2022 kertomuksessa ennen kaikkea pandemian vaikutuksia perusoikeuksiin ja erityisesti sosioekonomiseen hyvinvointiin. Toinen asia, jota olisi syytä käsitellä, on EU:n jäsenvaltioiden siirtyminen hätätilaan: tämä tapahtuu toisinaan parlamentaarisen valvonnan ja demokratian keskinäisen valvontajärjestelmän kustannuksella. ETSK katsoo, että pandemian torjuntatoimien olisi oltava täysin demokraattisia, tilapäisiä ja oikeasuhtaisia.

2.2.3 Komitea kehottaa komissiota käynnistämään rikkomismenettelyjä hanakammin, kun se on tarpeellista ja kun EU:n oikeutta on rikottu.

2.2.4 Komitea kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan kaikkia niitä ohjelmia varten, jotka saavat yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa EU:n rahoitusta, on oltava käytössä tehokkaat mekanismit, joiden avulla varmistetaan, että ohjelmissa noudatetaan perusoikeuskirjaa ohjelman käynnistymisvaiheesta aina toteuttamisen päättymiseen saakka. Komitea ehdottaa, että jokaisesta rahastosta tehdään arvio seurantakomiteoissa, joissa on mukana kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, kansallisia ihmisoikeusinstituutioita ja ihmisoikeuksien puolustajia. Tämä auttaisi paikkaamaan perusoikeusalan osaamisvajetta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen täytäntöönpanoelimissä ja parantaisi merkittävästi perusoikeusjärjestöjen mahdollisuuksia todelliseen vaikuttamiseen ruohonjuuritasolla.

2.2.5 Komitea kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti, missä määrin perusoikeuskirjaa noudatetaan EU:n varojen käytössä, ja ryhtymään asianmukaisiin ja perusteltuihin toimenpiteisiin, joihin kuuluvat myös EU:n rahoituksen keskeyttäminen tai lykkääminen sekä rahoitusoikaisut, jos jäsenvaltiot eivät ole tehneet korjauksia sääntöjenvastaisiin menoihin. Lisäksi komitea kehottaa komissiota tekemään perusoikeuskirjan noudattamista koskevia tarkastuksia jo aikaisemmissa vaiheissa, kun on kyse merkittävistä talousarviomäärärahoista.

2.2.6 Ehdotuksessa asetettu tavoite edistää kannustavan ja turvallisen toimintaympäristön luomista kansalaisjärjestöille ja oikeuksien puolustajille kussakin valtiossa, myös paikallisesti, on todellakin tarpeellinen. Selkeitä tietoja ei kuitenkaan esitetä siitä, miten tavoitteeseen aiotaan pyrkiä. Komitea kehottaa komissiota etsimään ja ottamaan käyttöön rahoitusmahdollisuuksia kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja ihmisoikeuksien puolustajille, jotka tekevät etulinjassa työtä syrjäytyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen parissa.

2.2.7 Komitea ehdottaa, että luodaan tarkoituksenmukainen, nopea ja tehokas mekanismi, jonka avulla havaitaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvat fyysiset ja sanalliset hyökkäykset, pelottelu- ja häirintätapaukset sekä myös perusteettomat oikeuskanteet, väkivaltatapaukset ja vihapuhe verkossa ja sen ulkopuolella, ja raportoidaan niistä. Kansalliset ihmisoikeusinstituutiot ja kansalliset sosiaali- ja talousneuvostot olisi otettava mukaan tähän hälytysmekanismiin. Myös ETSK on halukas osallistumaan mekanismin perustamiseen ja tekemään työtä muiden EU:n toimielinten kanssa asianomaisten organisaatioiden ja ihmisten tehokkaan suojelun ja korjaavien toimenpiteiden varmistamiseksi.

2.2.8 On enemmän kuin rohkaisevaa nähdä komission sitoutuvan yhteneviin toimiin demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi ( 6 ) . Komitea katsoo, että samoja koordinointiperiaatteita olisi sovellettava myös kansallisella tasolla. Liian usein käy niin, että erilaiset julkiset ja valtiosta riippumattomat instituutiot ja organisaatiot eivät tee riittävästi yhteistyötä. Komissio voisikin pyytää jäsenvaltioita perustamaan kansallisia perusoikeusfoorumeja, joilla kaikki asianomaiset tahot voisivat tehdä yhteistyötä: näitä ovat kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalliset tasa-arvoelimet, oikeusasiamiehet, vasta perustetut perusoikeuskirjan yhteyspisteet ja muut julkiset elimet. Foorumeihin olisi otettava mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja ihmisoikeuksien puolustajia.

2.2.9 Kansallisten ihmisoikeuselinten perustaminen ja akkreditointi sekä toimet, joilla varmistetaan Yhdistyneiden kansakuntien asettamien Pariisin periaatteiden ( 7 ) noudattaminen niissä, olisi otettava ensisijaiseksi tavoitteeksi, ja tähän olisi osoitettava enemmän tukea. Komitea ehdottaa, että komissio perustaa erityisen avustusohjelman, jonka tarkoituksena on parantaa ja yhdenmukaistaa kaikkien kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden institutionaalisia valmiuksia.

2.3 Edistetään perusoikeuskirjan käyttämistä suunnannäyttäjänä unionin toimielimille

2.3.1 Komission keskeisten aloitteiden tarkastelu aloitteen valmisteluvaiheesta lähtien on toivottavasti myös tulevaisuudessa komissiolle tärkeää koko päätöksentekomenettelyn ajan. Ehdotuksessa painotetaan digipalvelusäädöstä ja työtä sen varmistamiseksi, että siinä noudatetaan perusoikeuskirjaa, mikä on tarkoituksenmukaista, sillä perusoikeuksien noudattamiseen liittyy monenlaisia kysymyksiä ja vaikutuksia.

2.3.2 Komission keskeisten aloitteiden perusteellinen valmistelu on erittäin tärkeää. Sääntöjen noudattamisen aihekohtaista kehittämistä olisi samalla täydennettävä perusoikeuskirjaan nojaavalla ajattelutavalla ja analyysillä, jossa keskitytään eri osastoihin ja artikloihin vuosikertomuksen rakenteen mukaisesti. Yksi mahdollisuus olisi järjestää erityisiä tapahtumia ja laatia raportteja yksittäisistä osastoista ja artikloista, niin että kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja ihmisoikeuksien puolustajat voisivat esittää kannanottojaan ja näkemyksiään. Tämä mahdollistaisi huomattavan osaamisen kartuttamisen yksittäisistä artikloista ja niiden suojelemista oikeuksista ja antaisi selkeämmän kuvan EU:n lainsäädännön ja politiikan yleisistä vaikutuksista ihmisten elämään ja oikeuksiin.

2.3.3 Kuten edellä kohdassa 2.2.2 on todettu, covid-19-pandemialla on niin valtava vaikutus eurooppalaiseen yhteiskuntaan, että tähän liittyviin oikeuksiin on syytä kiinnittää erityishuomiota. Komitea kannustaakin komissiota korostamaan vuosikertomuksissa covid-19:n vaikutuksia ja niitä monia kriisejä, joita se on aiheuttanut perusoikeuksien suojelun näkökulmasta.

2.3.4 Tässä yhteydessä, ja kuten komitea totesi strategiaa käsitelleessä vuoden 2011 lausunnossaan, enemmän painoarvoa olisi annettava III osastolle ”Tasa-arvo” ja IV osastolle ”Yhteisvastuu”, sillä ne ovat keskeisiä demokraattiselle, arvopohjaiselle unionille, joka suhtautuu vakavasti sosiaaliseen malliinsa ja sitoumuksiinsa.

2.3.5 Komitea kannattaa varauksetta EU:n sitoumusta edistää ja suojella ihmisoikeuksia ja arvoja maailmanlaajuisesti. On täysin perusteltua korostaa kauppasopimuksia ja niiden mahdollista vaikutusta perusoikeuksiin. Kuten monissa lausunnoissa on todettu, komitea kiinnittää huomiota myös maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan keskeisenä testinä EU:n sitoutumisesta perusoikeuksien suojeluun. Komitea muistuttaa myös, että demokratian vakaus ja siihen perustuvat ihmisoikeuksien suojelujärjestelmät Euroopan naapurimaissa ovat paineen alla ja että niiden tukemiseksi olisi tehtävä enemmän. Ihmisoikeuksien puolustajia olisi tuettava vahvemmin kaikkialla maailmassa.

2.3.6 Komitea kannustaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa varmistamaan käytettävissä olevien välineiden avulla, että perusoikeuskirjaa sovelletaan tosiasiallisesti niiden työskentelyssä, ja tukeutumaan tässä komission apuun ja ottamaan asiaankuuluvat neuvoa-antavat eurooppalaiset elimet mukaan lainsäädännön valmisteluun. ETSK on valmis osallistumaan tällaiseen toimielinten väliseen vuoropuheluun ja työhön.

2.4 Lisätään ihmisten tietoisuutta heille perusoikeuskirjan nojalla kuuluvista oikeuksista

2.4.1 Komitea odottaa komission valmistelemaa tiedotuskampanjaa, jonka tarkoituksena on tiedottaa ihmisille paremmin heidän perusoikeuskirjan mukaisista oikeuksistaan ja siitä, kenen puoleen he voivat kääntyä, jos näitä oikeuksia loukataan. Koska tämä on niin tärkeä ja kiireellinen toimi, olisi ollut avuksi täsmentää strategiassa, mitkä ovat kampanjan tavoitteet, aikataulu, kohderyhmät, välineet, kumppanit ja esitetty talousarvio.

2.4.2 Tiedotuskampanjalla olisi täydennettävä muita toimenpiteitä. Komitea suosittaa, että työ aloitetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja valtiollisista elimistä, kuten oikeuslaitoksesta, ja että se käsittää koulutusta, hyvien käytäntöjen siirtoa ja yleisöviestintää, kun institutionaaliset vähimmäisvalmiudet on saatu käyttöön. Edellä mainitut organisaatiot ja elimet voivat tarjota resursseja, joiden turvin ihmiset voivat uskoa perusoikeuksiensa suojelun tukea antavan sosiaalisen ja institutionaalisen ympäristön tehtäväksi.

2.4.3 Tässä yhteydessä olisi suunniteltava tiedotuskampanjoita, joilla saavutetaan perusoikeusloukkauksista todennäköisimmin kärsivät ihmiset. Tarvitaan enemmän tutkimusta ja kuulemisia, jotta voidaan kehittää ymmärrystä perusoikeuskirjan soveltamisesta ottaen huomioon riski- ja haavoittuvuustekijät, jotka ovat todennäköisempiä tietyissä yhteiskuntaryhmissä ja alueellisissa yhteisöissä. Tämä auttaisi kohdentamaan erilaisten elinten toteuttamia toimia ja myös hankkimaan tietoa erilaisten kuulemis- ja osallistamishankkeiden pohjaksi.

2.4.4 ETSK kannustaa Euroopan komissiota järjestämään perusoikeuskirjaan liittyvää toimintaa Euroopan tulevaisuuskonferenssin osana ja tuomaan perusoikeusasiat lähemmäs kansalaisia ja osaksi julkista keskustelua.

Bryssel 10. kesäkuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) EUVL C 376, 22.12.2011, s. 74.

(2) ETSK kartoitti pandemian esiin nostamia rakenteellisia haasteita ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastauksia niihin tutkimuksessaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden reagoinnista covid-19-pandemiaan ja sen vuoksi Euroopassa käyttöönotettuihin rajoittaviin toimenpiteisiin (The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe, 2021).

(3) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 16.

(4) Malta on edistynyt asiassa merkittävästi ja perustanee kansallisen ihmisoikeuselimen pian.

(5) Erityisbarometri 487 b.

(6) EU-tason koordinointiin voisivat osallistua kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden eurooppalainen verkosto (ENNHRI), kansallisten tasa-arvoelinten eurooppalainen verkosto (Equinet) ja Euroopan oikeusasiamiesten verkosto (ENO). Kansallisen tason koordinointia voidaan tehostaa keskeisten kansallisten instituutioiden avulla.

(7) Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamat Pariisin periaatteet toimivat kansainvälisenä vertailukohtana, jonka perusteella kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden kansainvälinen koordinointikomitea (GANHRI) voi akkreditoida kansallisen ihmisoikeusinstituution.