Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 56/04)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Colinele Dobrogei”

PGI-RO-A0612-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 3. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Lisäykset viininvalmistuksessa käytettävien pääasiallisten rypälelajikkeiden luetteloon

Valko-, rosee- ja punaviinejä koskeviin tuote-eritelmän kohtiin on lisätty uusia lajikkeita. Valkoviinien valmistuksessa käytettyihin lajikkeisiin on sisällytetty lajikkeet Semillon ja Viognier. Puna- ja roseeviinien valmistuksessa käytettyjen lajikkeiden luetteloon on puolestaan lisätty lajikkeet Malbec, Mourvèdre, Negru de Drăgășani, Petit Verdot ja Sangiovese. Nämä lajikkeet on lisätty, sillä niistä saadaan runsastanniinisia punaviinejä, joilla on potentiaalia kehittää erityisen hedelmäisiä (kypsien punaisten metsämarjojen) aromeja.

Tuote-eritelmän IV kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 7 kohtaa on muutettu vastaavasti.

2. Uusista lajikkeista valmistettujen tuotteiden sisällyttäminen; tietyistä rypälelajikkeista saatujen satomäärien muuttaminen

Koska viljeltäviin rypälelajikkeisiin on sisällytetty uusia lajikkeita, tuote-eritelmää on muutettava lisäämällä siihen näistä lajikkeista saadut satomäärät.

Lisäksi tuote-eritelmässä luetelluille muille lajikkeille merkittyjä satomääriä on nostettava, koska – uusien lajikkeiden lisäksi myös muista lajikkeista – saadut satomäärät ovat kasvaneet ilman, että tällä maantieteellisellä merkinnällä suojatut viinit ovat menettäneet laadullisia ominaispiirteitään.

Satomäärien kasvu johtuu siitä, että tietyt lajikkeet on istutettu osana viinitarhan muutos/uudelleenjärjestelyohjelmia, joihin kuuluu runsaita satoja tuottavien kloonien käyttö. Suuriin satomääriin – keskimäärin 15 000 kg/ha – johtavat myös rajatulla alueella vallitsevat luonnonolosuhteet (kuten lämpimät kesät, joiden ansiosta rypäleet kypsyvät hitaasti, lyhyet pakkas- ja hallakaudet sekä loivasti viettävät kukkulat).

Tuote-eritelmän V ja VI kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.2 kohtaa on muutettu vastaavasti.

3. Kaupunkien ja kylien lisääminen rajattuun maantieteelliseen alueeseen

Tuote-eritelmää on muutettu lisäämällä siihen Constanțan ja Tulcean maakuntien hallintoalueella sijaitsevia kaupunkeja ja kyliä, sillä niiden mailla viljellään arvolajikkeita (Vitis vinifera -lajikkeita), joista saadaan suojattuun maantieteelliseen merkintään kuuluviin laadullisiin ominaisuuksiin sopivia viinejä. Lisätyt kaupungit ja kylät sijaitsevat lähellä niitä kaupunkeja ja kyliä, jotka on jo lueteltu maantieteellisellä merkinnällä suojatun Colinele Dobrogei -viinin tuote-eritelmässä. Lisäksi niissä on samankaltaiset ympäristö- ja ilmasto-olosuhteet kuin jo luetelluissa kaupungeissa ja kylissä. Nämä kaupungit ja kylät luetellaan kansallisessa viinitilarekisterissä; niiden mailla viljellään arvoviiniköynnöksiä ja toteutetaan EU:n tuella rahoitettavia lajikkeiden vaihtamisohjelmia.

Tuote-eritelmän III kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa on muutettu vastaavasti.

4. Viininvalmistusta koskeva poikkeus – viinivalmistus rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella

Tuote-eritelmään on lisätty maininta lajikkeiden sekoittamisesta, joka on nyt sallittua tällä maantieteellisellä merkinnällä suojatun tuotteen valmistuksessa, edellyttäen että sekoittaminen tehdään sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

Lisäksi käyttöön on otettu poikkeus, jonka mukaan tällä maantieteellisellä merkinnällä varustettuja viinejä voidaan valmistaa rajatun alueen läheisyydessä olevilla alueilla, joko samassa hallinnollisessa yksikössä, viereisessä hallintoyksikössä tai sellaisella naapurialueilla, joille on myönnetty maantieteellinen merkintä. Toimivaltaiselle viranomaiselle on ilmoitettava tämän poikkeuksen soveltamisesta 48 tuntia etukäteen.

Tuote-eritelmän IX kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa on muutettu vastaavasti.

5. Roseeviinien valmistustapaa koskevan viittauksen lisääminen

Tuote-eritelmään on lisätty maininta siitä, että roseeviinejä voidaan tuottaa myös punaviinilajikkeista. Tällöin käytetään lyhyttä maserointia ja varmistetaan, että käytetyn lajikkeen tai lajikkeiden ominaisuudet säilyvät.

Tuote-eritelmän IX kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa on muutettu vastaavasti.

6. Viinien fysikaalisten ja kemiallisten arvojen lisääminen

Koska näille maantieteellisellä merkinnällä suojatulle viineille ei ole vahvistettu suurinta mahdollista kokonaisalkoholipitoisuutta ja koska tämä parametri on pakollinen tuote-eritelmän osa, eritelmää on muutettu siten, että siinä viitataan lainsäädännössä vahvistettuihin raja-arvoihin.

Tuote-eritelmän XI kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa on muutettu vastaavasti.

7. Uusista rypälelajikkeista valmistettujen viinien aistinvaraisten ominaisuuksien sisällyttäminen

Koska tällä maantieteellisellä merkinnällä suojattujen viinien valmistuksessa käytettyjen rypäleiden luetteloon on lisätty uusia lajikkeita, tuote-eritelmään sisällytetään myös näistä uusista lajikkeista valmistettujen viinien aistinvaraiset ominaisuudet.

Tuote-eritelmän XI kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 2 kohtaa on muutettu vastaavasti.

8. Viinien pakkaamista, pullottamista, esillepanoa ja merkitsemistä koskevien sääntöjen sisällyttäminen

Tuote-eritelmää on muutettu siten, että siihen on sisällytetty poikkeus vaatimukseen, jonka mukaan viinit on pakattava ja pullotettava rajatulla maantieteellisellä alueella. Nämä tuotantovaiheet voidaan nyt toteuttaa myös samassa hallinnollisessa yksikössä, viereisessä hallinnollisessa yksikössä tai naapurialueilla, joille on myönnetty maantieteellinen merkintä. Tällöin kyseessä oleva tuottaja tai pullottaja ja pullotuspaikka merkitään etikettiin.

Lisäksi tuote-eritelmään on sisällytetty pullotusta koskeva muutos. Muutoksella, jolla vastataan myös EU:n/vientimarkkinoiden kaupallisiin vaatimuksiin, sallitaan maantieteellisellä merkinnällä suojattujen Colinele Dobrogei -viinien tukkumyynti. Tukkueristä on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle, ja niiden mukana on oltava tarvittavat asiakirjat sekä todistus, jolla osoitetaan oikeus suojatun maantieteellisen merkinnän käyttöön.

Selkeyden lisäämiseksi tuote-eritelmässä on nyt myös aiempaa yksityiskohtaisemmat tiedot etikettien pakollisista ja valinnaisista merkinnöistä.

Tuote-eritelmän XII kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa on muutettu vastaavasti.

9. Viinintuotantoa koskevien sääntöjen tarkistaminen vaatimustenvastaisuustapauksissa

Jotta voidaan käsitellä tapauksia, joissa suojatun maantieteellisen merkinnän laadullisia piirteitä ja ominaisuuksia koskevan tuottajan arvioinnin yhteydessä todetaan, että viinin laatuluokkaa on vaihdettava, on tuote-eritelmässä oltava myös sellaisia uudelleenluokituksia koskevat säännöt, joissa viini ei enää täytä maantieteellisellä merkinnällä suojatun viinin standardeja.

Tuote-eritelmän IV kohtaa on sen vuoksi muutettu. Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10. Toimivaltaisen viranomaisen tekemiä tarkastuksia koskevien tietojen tarkistaminen

Tuote-eritelmää on tarkistettu selkeyden lisäämiseksi niiden tietojen osalta, jotka koskevat toimivaltaisen viranomaisen tekemiä viininviljelyn ja viininvalmistuksen vaatimustenmukaisuutta koskevia tarkastuksia.

Tuote-eritelmän XV kohtaa on tämän vuoksi muutettu. Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Colinele Dobrogei

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat:

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Valko- ja roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valko- ja roseeviinit

Väri: vihertävänkeltainen, joskus kultaan taittuva, oljenkeltainen, vaalea/keskivahva lohenpunainen. Tuoksu ja maku: tuoreen vastaniitetyn heinän aromi, akasiankukkaa, bouquet, jossa on hivenen makeaa mantelia; hyvä sokerikertymä, joka tuo viineihin täyteläisyyttä ja pyöreyttä; persikan, aprikoosin ja mangon vivahteita; tasapainoinen maku, jossa täyteläisyys ei nouse liian selkeästi esiin; viineissä on niittykukkien, hunajan, paahdetun leivän ja ruusun tuoksua; häivähdys sitrushedelmää aromaattisille lajikkeille tyypilliseen tapaan; ikääntyneissä viineissä (aromaattisilla lajikkeilla) on pitkäkestoisia hunajakennoisia vivahteita.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

15,00

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,00

Vähimmäishappopitoisuus

3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

200

2. Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinit

Väri: Rubiininpunainen, granaatinpunainen, purppuranpunainen, tummanpunainen. Tuoksu ja maku: voimakkaiden värien kertyminen tuo viineihin metsämarjojen tuoreita aromeja, luumun vivahteita, samettisen suutuntuman ja täyteläisyyttä sekä tuoreen vadelman, punaherukan, karpalon, hapankirsikan, neilikan, karhunvatukan ja mustikan aromeja; viineillä on tanniininen rakenne ja luonne; kehittynyt mustikan ja neilikan bouquet, pippurisia/mausteisia vivahteita ja vaniljaa; vähän aikaa kypsytetyissä viineissä esiintyy mustan kirsikan vivahteita ja happamuus on ihanteellinen; viinejä voidaan kypsyttää tammitynnyreissä.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

15,00

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,00

Vähimmäishappopitoisuus

3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

150

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Tuotanto rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella

Viininvalmistusmenetelmiin sovellettavat rajoitukset

Maantieteellisellä merkinnällä suojattuja Colinele Dobrogei -viinejä voidaan valmistaa myös rajatun alueen läheisyydessä olevilla alueilla, joko samassa hallinnollisessa yksikössä, viereisessä hallintoyksikössä tai sellaisilla naapurialueilla, joille on myönnetty maantieteellinen merkintä. Tämän poikkeuksen soveltamisesta on ilmoitettava 48 tuntia etukäteen Romanian kansalliselle viini- ja viiniköynnösvirastolle (Oficiul National al Viei si Produselor Vitivinicole, ONVPV).

2. Tuotantomenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Sekoittaminen on sallittua. Se on tehtävä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

3. Viininvalmistusmenetelmä

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Roseeviinejä voidaan tuottaa myös punaviinilajikkeista. Tällöin käytetään lyhyttä maserointia ja varmistetaan, että punaviinilajikkeen tai -lajikkeiden ominaisuudet säilyvät.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Petit Verdot ja Sangiovese

14 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

2. Viognier

14 500 kg rypäleitä hehtaaria kohden

3. Negru de Drăgăşani

15 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

4. Cabernet Sauvignon, Malbec ja Mourvèdre

15 400 kg rypäleitä hehtaaria kohden

5. Chardonnay ja Pinot Gris

16 300 kg rypäleitä hehtaaria kohden

6. Semillon

16 600 kg rypäleitä hehtaaria kohden

7. Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare ja Băbească Neagră

17 100 kg rypäleitä hehtaaria kohden

8. Sauvignon, Riesling italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă ja Tămâioasă Românească

18 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

9. Traminer aromat, Traminer roz, Crâmpoşie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iaşi ja Rkaţiteli

18 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

10. Saint Emilion, Novac, Mamaia, Cristina ja Alicante Bouschet

18 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

11. Petit Verdot ja Sangiovese

105 hehtolitraa hehtaaria kohden

12. Viognier

109 hehtolitraa hehtaaria kohden

13. Negru de Drăgăşani

112 hehtolitraa hehtaaria kohden

14. Cabernet Sauvignon, Malbec ja Mourvèdre

115 hehtolitraa hehtaaria kohden

15. Chardonnay ja Pinot Gris

122 hehtolitraa hehtaaria kohden

16. Semillon

124 hehtolitraa hehtaaria kohden

17. Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare ja Băbească Neagră

128 hehtolitraa hehtaaria kohden

18. Sauvignon, Riesling italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă ja Tămâioasă Românească

135 hehtolitraa hehtaaria kohden

19. Traminer roz, Traminer aromat, Crâmpoşie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iaşi ja Rkaţiteli

135 hehtolitraa hehtaaria kohden

20. Saint Emilion, Novac, Mamaia, Cristina ja Alicante Bouschet

135 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Constanțan maakunta

— Murfatlarin kaupunki – Murfatlar, Siminoc;

— Valu lui Traianin kunta – Valu lui Traianin kylä;

— Poarta Albăn kunta – Poarta Albăn ja Nazarcean kylät;

— Ovidiun kaupunki – Ovidiun kunta, Poianan kylä;

— Ciocârlian kunta – Ciocârlian kylä;

— Medgidian kaupunki – Medgidia, Remus Opreanu ja Valea Dacilor;

— Castelun kunta – Castelun, Cuza Vodăn ja Nisiparin kylät;

— Siliştean kunta – Siliştean kylä;

— Tortomanin kunta – Tortomanin kylä;

— Peşteran kunta – Peşteran ja Ivrinezu Min kylät;

— Mircea Vodan kunta – Mircea Vodan, Satu Noun, Ţibrinun, Salignyn, Stefan cel Maren ja Gherghinan kylät;

— Adamclisin kunta – Adamclisin, Abrudin, Haţegin, Urluian ja Zorilen kylät;

— Cernavodăn kaupunki – Cernavodăn kunta;

— Seimenin kunta – Seimenin, Seimenii Micin kylät;

— Rasovan kunta – Rasovan ja Cochirlenin kylät;

— Mihai Viteazun kunta – Mihai Viteazun ja Sinoien kylät;

— Istrian kunta – Istrian ja Nuntaşin kylät;

— Cogealacin kunta – Cogealacin, Tariverden ja Fântânelen kylät;

— Mangalian kaupunki;

— Hârşovan kaupunki;

— Chirnogenin kunta – Chirnogenin kylä;

— 23 Augustin kunta – 23 Augustin kylä;

— Horian kunta – Horian ja Tichileştin kylät;

— Crucean kunta; – Crucean kylä;

— Topalun kunta; – Topalun kylä;

— Ciobanu kunta – Ciobanu kylä;

— Gârliciun kunta – Gârliciun kylä;

— Saraiun kunta; - Saraiun kylä;

— Cobadin kunta – Viişoaran kylä;

Tulcean maakunta

— Babadagin kaupunki;

— Sarichioin kunta – Enisalan, Visternan, Zebilin ja Sabangian kylät;

— Valea Nucarilorin kunta – Valea Nucarilorin, Agighiolin ja Iazurilen kylät;

— Tulcean kaupunki;

— Ostrovin kunta – Ostrovin ja Piatran kylät;

— Somovan kunta – Somovan, Minerin ja Parcheşin kylät;

— Niculiţelin kunta – Niculiţelin kylä;

— Izvoarelen kunta – Izvoarelen ja Alban kylät;

— Valea Teilorin kunta – Valea Teilorin kylä;

— Frecăţein kunta – Teliţan ja Poştan kylät;

— Isacean kaupunki;

— Luncaviţan kunta – Luncaviţan kylä;

— Văcărenin kunta – Văcărenin kylä;

— Jijilan kunta – Jijilan kylä;

— Măcinin kaupunki;

— Grecin kunta; – Grecin kylä;

— Cernan kunta; – Cernan kylä;

— Carcaliun kunta – Carcaliun kylä.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Alicante Bouschet N – Alicante Henri Bouschet

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc ja Troyen blanc

Aromat de Iași B

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka ja Limberger

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă ja Serecsia

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure ja Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc ja Pinot blanc Chardonnay

Columna B

Cristina N

Crâmpoşie B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama Fetei, Madchentraube, Leanyka ja Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră ja Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Koningsast, Ktralyleanka, Dănăşană ja Galbenă de Ardeal

Iordană B – Iordovană ja Iordan

Malbec N – Cotes rouges, Pied de Perdrix ja Plant d’Arles

Mamaia N

Merlot N – Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Negru de Drăgăşani N

Novac N

Petit Verdot N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio ja Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter ja Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling ja White Riesling

Riesling Italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling ja Welschriesling

Rkatiteli B – Dedali Rkatiteli ja Korolioc Rkatiteli

Saint Emilion B – Trebbiano Toscano ja Ugni blanc

Sangiovese N – Brunello di Montalcino ja Morellino

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz ja Petit Syrah

Semillon B – Semillon blanc

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz ja Gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube ja Tamianka

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine ja Vugava bijela

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellisen alueen tiedot

Maantieteellinen alue käsittää Dobrogean alueen Kaakkois-Romaniassa, ja se rajautuu (lännessä ja pohjoisessa) Tonavaan, (idässä) Mustaanmereen ja (etelässä) Bulgarian rajaan. Alueelle ovat ominaisia tasangon tyyppiset maanmuodostumat, lössipitoinen maaperä sekä aroiksi ja metsäaroiksi luokiteltavat ympäristö-, maa- ja ilmasto-olosuhteet. Nämä piirteet luovat viiniköynnösten kasvulle suosiollisen ekologisen ympäristön.

Suurin osa viinitarhoista on istutettu (3–40 metriä paksulle) lössipitoiselle kasvualustalle, jonka alla on kova, kotoperäinen tai siirtymien seurauksena muodostunut, muinainen (esipaleotsooinen, paleotsooinen, mesotsooinen ja tertiäärinen) kallio.

Pohjois-Dobrogea on pääosin vuoristoa (ylänköä ja suojaisia painumia, joiden korkeus merenpinnasta vaihtelee 100:n ja 467 metrin välillä), kun taas eteläisessä Dobrogeassa maisema on pöytämäistä tasankoa (alle 200–300 metriä merenpinnasta). Nämä kaksi maisemaa erottaa toisistaan Keski-Dobrogean mäkinen eroosiotasanko (250–350 metriä merenpinnasta).

Tällä alueella Romaniassa sade- ja pohjavesimäärät ovat kaikkein niukimmat: vesivarannot ovat jakautuneet epätasaisesti, ja vesi on tavanomaista mineraalipitoisempaa. Näiden olosuhteiden vaikutusten lieventämiseksi käytetään patoamista, sadonkorjuuta ja kastelua.

Tyypillistä mannerilmastoa leudontaa Mustanmeren sekä Tonavan suo- ja suistoalueiden läheisyys. Keskimääräinen vuotuinen lämpötila on noin 11 °C. Tammikuun ja heinäkuun keskilämpötilojen välinen ero on yli 25 °C, ja absoluuttisten äärilämpötilojen välinen ero useamman vuoden ajanjaksolla on yli 75 °C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on usein alle 400 mm. Alueen etuna ovat hyvät lämpöolosuhteet, sillä se on yksi Romanian lämpimimmistä alueista (auringonsäteily on yli 120–125 kaloria neliösenttimetriä kohti, auringonpaisteen kesto on yli 2 200 tuntia ja päivittäinen keskimääräinen lämpöasteiden summa on jopa 4 000–4 200 °C vuoden aikana). Näiden tekijöiden vuoksi rypäleet kypsyvät hyvin, ja jopa ylikypsiksi.

Vyöhykkeelle ominainen maaperä on selvästi yleisin maalaji viininviljelyalueilla: maa on enimmäkseen lössimaan päälle muodostunutta arojen mustamultaa (kastanjanruskeaa maannosta ja tyypillistä mustamultaa) ja metsäarojen mustamultaa (cambisol-mustamultaa ja joissain paikoin savi-illuviaalista maata, rendzina-maata ja alfisolia).

8.2. Tuotteen tiedot

Maantieteellisellä merkinnällä suojatut Colinele Dobrogei -viinit voivat olla valko-, puna- tai roseeviinejä.

Valko- ja roseeviinit ovat kuultavia, ja niiden väri vaihtelee vihreänkeltaisesta kullankeltaiseen tai vaaleasta keskivahvaan lohenpunaiseen. Viinien maku on samettinen.

Tuoksua ja makua hallitsevat kukkaiset vivahteet. Viineissä on runsas sokerikertymä, ne ovat hyvin pyöristyneitä, ja niissä on hunajan ja ruusun vivahteita. Aromaattisissa lajikkeissa esiintyy sitrushedelmän ja aromaattisista lajikkeista valmistetuissa iäkkäissä viineissä hunajakennoisia vivahteita.

Punaviineissä on samettinen suutuntuma. Viinit ovat väriltään rubiininpunaisia, granaatinpunaisia, tumman purppuranpunaisia tai tummanpunaisia.

Tuoksussa ja maussa on hyvin kypsyneiden tuoreiden metsämarjojen aromeja sekä häivähdys luumua. Suutuntuma on samettinen ja täyteläinen, ja sitä sävyttävät tuoreen vadelman, punaherukan, karpalon, karhunvatukan ja mustikan aromit. Viineillä on tanniininen rakenne ja luonne sekä mustikan ja neilikan bouquet. Joskus viinit ovat selkeän pippurisia, kun taas vähän aikaa kypsytettyihin viineihin kehittyy vaniljan aromeja. Viinit soveltuvat kypsytettäviksi tammitynnyreissä.

8.3. Syy- ja seuraussuhde

Maantieteellisellä merkinnällä suojattujen Colinele Dobrogei -viinien erityispiirteet johtuvat niiden valmistuksessa käytetystä rypäleen puristemehusta. Puristemehun laatuun puolestaan vaikuttavat sen valmistuksessa käytetyt rypälelajikkeet, jotka hyötyvät runsaasta auringonpaisteesta – rypäleiden kasvualueen lämpöolosuhteet ovat Romanian lämpimimmät – ja vähäisistä sateista. Näiden tekijöiden ansiosta rypäleet kypsyvät hyvin, ja niihin kehittyy runsaasti sokereita. Meren vaikutus on alueella tuntuva. Merestä on hyötyä etenkin syksyisin, jolloin se toimii lämpötilansäätelijänä. Tonava vaikuttaa Cernavodăssa, erityisesti jokea lähinnä olevilla viinitarhoilla. Myös maaperä, jossa on runsaasti kalsiumkarbonaattia, on merkittävä tekijä viinin laadun kannalta. Viinien laatuun vaikuttavat suotuisasti lähistöllä sijaitsevat järvet, Razim ja Sinoe, sekä viiniviljelyyn soveltuva maaperä. Lisäksi viinit ovat alkoholin ja happamuuden osalta tasapainoisia, ja niillä on selkeät aistinvaraiset ominaisuudet (kukkaisuus/metsämarjaisuus ja mausteiset vivahteet).

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Valmiiseen tuotteeseen sovellettavat edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaa tuotantoa koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Edellyttäen, että toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan asiasta asianmukaisesti, viinit voidaan pakata ja pullottaa viininviljelyalueen ulkopuolella.

Nämä tuotantovaiheet voidaan toteuttaa samassa hallinnollisessa yksikössä, viereisessä hallintoyksikössä tai naapurialueilla, joille on myönnetty maantieteellinen merkintä.

Tällöin kyseessä oleva tuottaja tai pullottaja ja pullotuspaikka merkitään etikettiin.

Koskien pullotusta, ja EU:n/vientimarkkinoiden kaupallisiin vaatimuksiin vastaamiseksi, maantieteellisellä merkinnällä suojattujen Colinele Dobrogei -viinien tukkumyynti on sallittua.

Tukkueristä on ilmoitettava viranomaisille paikallisen tarkastuspalvelun välityksellä. Tukkuerien mukana on oltava tarvittavat asiakirjat sekä todistus, jolla osoitetaan oikeus suojatun maantieteellisen merkinnän käyttöön ja viinin kaupan pitämiseen.

Linkki eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_colinele_dobrogei_modif_cf_notificarii_1797_din_05.08.2016_cerere_3_2021_modif_anterioare_no_track_changes.pdf

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.