FI Euroopan unionin virallinen lehti C 246/12

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2009/C 246/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”DARJEELING”

EY N:o: IN-PGI-0005-0659-12.11.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

Darjeeling

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Intia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotelaji:

Luokka 1.8 Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Darjeeling-teepensaan kasvitieteellinen nimitys on camellia sinensis M Kuntze. Darjeeling-teepensas on kylmänkestävä, monivartinen, hitaasti kasvava, ainavihanta pensaspuu, joka voidaan saada kasvamaan jopa 2,5 metrin korkuiseksi. Darjeeling-teepensas kasvaa täysikasvuiseksi noin 6–8 vuodessa, jolloin se on valmis kaupallista korjuuta varten, ja tiedetään, että hyvillä maatalouskäytännöillä sitä voidaan hyödyntää kaupallisesti paljon yli 100 vuoden ajan. Se kestää ankaria talvia, pitkäaikaista kuivuutta ja Darjeelingin korkeaa sijaintia. Pensaassa on pienet, kirkkaat, kiiltävänvihreät lehdet, jotka ovat usein hopeanvärisen untuvaisen nukan peitossa, ja silmut ovat pitkät. Darjeelingin alueella teen tuottavuus on paljon alhaisempi kuin muilla teenviljelyalueilla, joten teen korjuu ja tuotanto on kallista. Alhainen tuottavuus johtuu siitä, että maantieteellinen alue sijaitsee korkealla merenpinnasta, ja ilmasto-olosuhteet ovat poikkeukselliset. Ensimmäiset Darjeeling-teepensaat istutettiin 1800-luvun alussa. Pensas on ajan mittaan sopeutunut luonnonympäristöönsä ja kehittänyt luontaiset ominaisuutensa eli juuri sen ainutlaatuisen Darjeeling-laadun, johon maineikkaat teenmaistajat ja kuluttajat viittaavat.

Darjeeling-teejuoman väri vaihtelee sitruunanvaaleasta syvään meripihkaan. Värin sanotaan vaihtelevan huomattavasti kirkkaudeltaan, syvyydeltään ja luonteeltaan. Teessä on aromikas tuoksu, sekä monivivahteinen ja miellyttävä maku ja jälkimaku, joille on ominaista aromikkuus, bukee ja terävyys. Darjeeling-teejuoman aistinvaraisiin ominaisuuksiin viitataan yleensä adjektiiveilla täyteläinen, pehmeä, pyöreä, hienostunut, kypsä, lempeä, pirteä, kuiva ja raikas.

Kemiallisina ainesosina Darjeeling-teessä on korkeina pitoisuuksina linaloolioksidia I, II, III ja IV. Linalooli, geranioli, metyylisalisylaatti, bentsyylialkoholi, 2-fenyylietanoli, dihydroaktinidiolidi, heksaanihappo, cis-3-hekseenihappo, trans-2-hekseenihappo, trans-geraanihappo, 3,7-dimetyyli-1,5,7-oktatrien-3-oli (prosenttiosuudeksi voidaan määrittää 0,36 % – 1,24 %) ja 2,6-dimetyyli-3,7-oktadieeni-2,6-dioli (prosenttiosuudeksi määritettynä 3,36 % – 9,99 %). Kahta viimeksi mainittua ainesosaa on erittäin suurina pitoisuuksina (ensimmäistä jopa 1,24 % ja jälkimmäistä 9,99 %).

Darjeeling-teen poikkeuksellinen maku on suoraa seurausta Darjeelingin alueelle ominaisten kasvigeenien, maaperän kemian (runsaasti mineraaleja), Darjeelingin kukkuloiden runsaiden sateiden (jopa 4 064 millimetriä vuodessa), korkean sijainnin (korkeimmillaan 2 250 metriä ja matalimmillaan 600 metriä) sekä harvinaisen laajan lämpötilavaihtelun (5–30 °C) yhdistelmästä. Valolla, lämpötilalla, kosteudella, sademäärällä ja muilla viljelyalueen ilmasto-olosuhteilla on tärkeä merkitys Darjeeling-teen laatuun vaikuttavien toissijaisten metaboliittien synnylle. On huomattu, että eräät teelajikkeet, joita viljellään maan muiden osien toisenlaisissa ilmasto-olosuhteissa, eivät tuota Darjeeling-teen ainutlaatuista aromia ja makua.

Darjeeling-teen valmistuksessa noudatetaan vakiintuneita maatalouskäytänteitä, joita on kehitetty ja käytetty yli 150 vuoden ajan versokasvun ylläpitämiseksi ja pensaskorkeuden säilyttämiseksi tasolla, joka mahdollistaa käsinpoiminnan. Jokainen kilogramma valmista teetä sisältää noin 20 000 yksittäistä käsin poimittua versoa. Tämä antaa kuvan siitä, miten paljon vaivannäköä teen tuottaminen vaatii.

Darjeeling-teetä käsitellään ainoastaan perinteisellä ja oikeaoppisella menetelmällä, jonka jokaiseen vaiheeseen liittyy käsityötä sekä perinteistä taitoa ja tietoa ja jota kutsutaan darjeelingilaiseksi valmistustyyliksi.

Darjeeling-tee jaetaan koon mukaan kolmeen eri luokkaan, joita kutsutaan perinteisesti nimillä Whole Leaf, Brokens ja Fannings.

3.3 Raaka-aineet:

Ei sovelleta

3.4 Rehut (ainoastaan silloin, kun on kyseessä eläinperäinen tuote):

Ei sovelleta

3.5 Tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava määritellyllä maantieteellisellä alueella:

Darjeeling-teen poiminta alkaa helmikuun lopussa tai maaliskuun alussa ja päättyy marraskuun puolivälissä sääolosuhteista ja ilman lämpötilasta riippuen; kylmät talvikuukaudet joulukuusta helmikuuhun ovat lepotila-aikaa. Yksi Darjeeling-teepensas tuottaa vain 50–100 grammaa valmista teetä vuodessa. Darjeeling-teen poiminta edellyttää erityistä ammattitaitoa ja tekniikkaa, jotka periytyvät sukupolvelta toiselle. Poimijat ovat pääasiassa ammattitaitoisia naistyöntekijöitä, koska teelehdet vaativat varovaista ja huolellista käsittelyä laadun säilyttämiseksi.

Korjuun jälkeen Darjeeling-teelehdet käsitellään darjeelingilaiselle valmistustyylille ominaisella perinteisellä ja oikeaoppisella menetelmällä tehtaissa, jotka sijaitsevat erityisillä teetiloilla ainoastaan Darjeeling-teen viljelyalueeksi määritellyllä alueella. Perinteinen tietotaito on siirtynyt sukupolvelta toiselle, ja sitä tarvitaan jokaisessa käsittelyvaiheessa. Varoen poimituille, herkille vihreille lehdille sopii parhaiten hellävarainen käsittely. Vaikka erilaiset lehtityypit edellyttävät monimutkaisia muunnelmia käsittelyssä, itse käsittelyvaiheet ovat samat.

Darjeeling-teen käsittely tapahtuu tehtaissa, jotka sijaitsevat ainoastaan erikseen ilmoitettujen teetilojen alueella. Darjeeling-teen kuivaus, lajittelu, luokittelu ja pakkaus tapahtuvat yksinomaan tehtaissa, jotka sijaitsevat erikseen ilmoitettujen teetilojen alueella. Huomionarvoista on, että teetä ei käsitellä teetilojen ulkopuolella.

Sen vuoksi kaikki teen tuotantovaiheet (korjuu, kuivaus ja käsittely) tapahtuvat määritellyillä alueilla.

Kun lehdet saapuvat tehtaaseen, ne nuudutetaan. Nuuduttamisen tarkoituksena on haihduttaa kosteus lehdistä hitaasti 14–16 tunnin aikana. Lehti kutistuu ja pehmenee ja sietää siten paremmin mekaanista kiertämistä ja rullaamista. Myös teejuoman ominaisuudet alkavat kehittyä lehtirakenteen fyysisten ja kemiallisten muutosten jälkeen.

Lehdet erotellaan ja levitetään tasaisesti tähän tarkoitukseen suunniteltuihin, pitkiä puulaatikkoja muistuttaviin ”kaukaloihin” asennetuille metalliritilöille. Kaukalot ovat ilmasäiliöitä, joissa raikasta, kuivaa ilmaa voidaan säädellysti puhaltaa vihreiden lehtien läpi, kunnes toivottu nuudutus saadaan aikaan. Tässä vaiheessa tuoreen lehden vesipitoisuudesta haihtuu noin 75 prosenttia.

Nuudutettu lehti poistetaan tämän jälkeen kaukalosta. Se asetetaan hierottavaksi rullauskoneisiin, joissa voimallinen pyörittävä liike vääntää nuudutettua lehteä, rikkoo sen solukon ja vapauttaa sen luonnolliset nesteet edistäen hapettumista ja nopeuttaen värjääntymistä. Rullausvoimakkuutta ja -jaksoja valvotaan huolellisesti parhaan mahdollisen rullaustavan varmistamiseksi ilman liikakuumennuksen aiheuttamia haittavaikutuksia.

Seuraavaksi lehdet levitetään ohuiksi kerroksiksi viileään ja hyvin ilmastoituun huoneeseen hitaasti hapettumaan (fermentoitumaan). Tämä vaihe, jossa flavanolit yhdistyvät ilman happeen, kestää kahdesta neljään tuntia riippuen lähinnä huoneen lämpötilasta ja suhteellisesta kosteudesta. Kokenut teenvalmistaja arvioi säännöllisin väliajoin teen laadun kehittymistä lehdistä eri vaiheissa lähtevän tuoksun perusteella. Tämä aistinvarainen arvio on teejuoman laadun kannalta ensiarvoisen tärkeä. Vierailijalle Darjeelingin rullaus- ja fermentointi- eli hapetushuoneesta leviävä voimakas kukkaistuoksu on huumaava ja varmasti unohtumaton.

Kun mahdollisimman hyvä fermentointi- eli hapetusaste on saavutettu, hapettuneet lehdet viedään paahtumaan (eli kuivumaan) fermentoinnin (hapetuksen) lopettamiseksi entsyymitoiminta pysäyttämällä ja lähes kaiken jäljelle jääneen kosteuden poistamiseksi lehdestä. Teen kuivaamo on huone, jossa fermentoidut eli hapetetut lehdet altistetaan noin 20–30 minuutin ajan kuumalle ja kuivalle ilmalle, jonka lämpötilaa säädellään huoneen eri osissa. Tehokas paahtaminen vähentää lopputuotteen kosteuspitoisuuden noin alle kahteen prosenttiin ja antaa tulokseksi rapean kuivan teen, joka sen jälkeen lajitellaan koon mukaan tärysiivilöissä. Lopuksi lajitellut erät pakataan foliolla vuorattuihin pakkauksiin, jotka on suunniteltu siten, että tee säilyy tuoreena ja laadukkaana pitkiäkin aikoja.

Kun lopullinen lajittelu on saatu päätökseen, erät luokitellaan lajin koon mukaan. Teen lajittelussa käytetään kolmea luokkaa:

a) Whole Leaf – FTGOP – Fine Tippy Golden Flowery Orange Pekoe.

b) Brokens – TGBOP – Tippy Golden Broken Orange Pekoe.

c) Fannings – GOF – Golden Orange Fannings.

Näiden kolmen luokan suurimpana erona on koko.

Orange Pekoe -nimitystä käytetään pääasiassa kuvaamaan luokkaa, jota käytetään mustan teen lajittelussa käytettävässä, samannimisessä luokitusjärjestelmässä. Järjestelmä perustuu yksinomaan käsiteltyjen ja kuivattujen mustan teen lehtien kokoon.

Edellä esitetyt luokat liittyvät ainoastaan kokonaisen lehden kokoon käsittelyn jälkeen. Ne eivät kerro laatueroista. Kaikki luokat saadaan samasta vihreästä lehdestä. Luokituksen käytön tarkoituksena on tehdä eroja valmiin teen luokkien välillä sen mukaan, minkä kokoisia teelehdet ovat käsittelyn jälkeen.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Darjeeling-teelle ei ole asetettu erityisiä pakkausvaatimuksia.

3.7 Merkintöjä koskevat erityissäännöt:

Jokaiseen pakkaukseen on laitettava tuottajan/pakkaajan Darjeelingin sertifioidun tavaramerkkijärjestelmän 1999 (Darjeeling Protection Certified Trade Mark Scheme 1999) mukainen lupanumero. Järjestelmää hallinnoi Intian teevirasto [Tea Board of India; lakisääteinen elin, jolla on Intian vuoden 1953 teelain (The Tea Act of 1953) nojalla valtuudet säädellä teen tuotantoa]. Luvan lisäksi pakkaukseen painetaan rekisteröity Darjeeling-logo (joka on tyylitelty pyöreä kuva intialaisesta naisesta pitelemässä teelehtiä). Naishahmolla on tyylitelty pyöreä korvakoru ja nenäkoru. Sanamerkki Darjeeling on painettu ympyräkuvion vasemmanpuoleiseen osaan. Kaikista näistä osista muodostuu yhdessä Darjeeling-logo.

Erityinen Darjeeling-logo luotiin vuonna 1983 ja rekisteröitiin kollektiiviseksi tavaramerkiksi Intiassa. Se on merkintävaatimuksena teelle, jonka teevirasto on vahvistanut noudattavan Darjeeling-teen vaatimuksia ja ominaisuuksia. Käyttöönottonsa jälkeen Darjeeling-logo on aina esiintynyt teeviraston valvonnan alaisissa pakkausrasioissa ja -laatikoissa.

Teevirasto on saanut Darjeeling-logon rekisteröityä laatumerkiksi vuonna 1958 annetun Intian tavaramerkkilain (Trade and Merchandise Marks Act) mukaiseksi laatumerkiksi.

Teevirasto on myös rekisteröinyt Darjeeling-logon tavaroiden maantieteellisistä merkinnöistä (rekisteröinti ja suoja) vuonna 1999 annetun uuden lain [Geographical Indication of Goods (Registration & Protection) Act] nojalla.

Luokitusta ei ole pakko käyttää pakkausmerkinnässä.

4. Määritetty maantieteellinen alue:

Darjeeling-teetä viljellään Darjeelingin piirikunnassa, joka sijaitsee Länsi-Bengalin osavaltiossa Intiassa. Seuraavilla Intian Länsi-Bengalin osavaltiossa sijaitsevan Darjeelingin piirikunnan hallintoalueilla (sub-divisions) on teetiloja: Sadarin hallintoalue, Kalimpongin hallintoalueen kukkula-alueet, jotka koostuvat Samabeongin, Ambiokin, Mission Hillin, Upper Fagun ja Kumain teetiloista, sekä Kurseongin hallintoalue, lainkäyttöalueiden luettelon 20, 21, 23, 24, 29, 31 ja 33 kuuluvia alueita lukuun ottamatta, jotka muodostuvat Subtigurin hallintoalueen New Chumta -teetilasta, sekä Kurseongin hallintoalueella sijaitsevan Kurseongin poliisiaseman Simulbarin ja Marionbarin teetilasta. Teetilat sijaitsevat 600–2 250 metrin korkeudessa jyrkillä rinteillä, jotka tarjoavat ihanteellisen luonnollisen poistumistien alueen runsaille sadevesille.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1 Maantieteellisen alueen erityispiirteet:

Teetilat sijaitsevat 600–2 250 metrin korkeudella jyrkillä rinteillä, jotka tarjoavat ihanteellisen luonnollisen poistumistien alueen runsaille sadevesille. Korkealla merenpinnasta sijaitsevien alueiden merkitys on huomattava, koska juuri korkea sijainti vaikuttaa Darjeeling-teen laatuominaisuuksiin. Myös pilvisen ja aurinkoisen sään vuorottelu vaikuttaa Darjeeling-teen ainutlaatuisiin ominaisuuksiin.

Maaperä on hedelmällinen, ja vuoristoinen maasto tarjoaa luonnollisen poistumistien alueen runsaille sadevesille.

Jatkuvan alhaisen lämpötilan vuoksi Darjeeling-teepensaan fotosynteesi on paljon hitaampi kuin millään muulla teepensaalla, mikä ehkäisee teelehden kasvua ja lisää luonnollisten kemiallisten ominaisuuksien konsentroitumista.

Darjeelingin teeviljelyalue sijaitsee seitsemässä Darjeelingin kukkuloiden laaksossa. Kukkuloilta on suora näkymä Himalajalle ja maailman kolmanneksi korkeimmalle vuorenhuipulle Kanchenjungalle. Kylmä tuuli, joka puhaltaa Himalajalta seitsemän laakson läpi ja jonka lämpötila vaihtelee vuodenaikojen mukaan, on yksi syy Darjeelingin ainutlaatuiseen aromiin. Darjeelingin kukkuloilla on lisäksi öisin sumua, joka kondensoi ympäristön vesimolekyylejä ja kosteuttaa Darjeeling-teelehtiä hellästi yön aikana. Darjeelingin kukkuloilla sataa runsaasti (jopa 4 064 millimetriä ja ainakin 2 032 millimetriä vuodessa). Aurinko paistaa Darjeelingin kukkuloille vain 4–5 tuntia päivässä ja vain noin 180 päivänä vuodessa. Nämä luonnonilmiöt vaikuttavat merkittävästi Darjeeling-teen erityisen aromin ja erityisten ominaisuuksien kehittymiseen.

5.2 Tuotteen erityisluonne:

Darjeeling on erittäin kuuluisa tee, koska sen maku on niin ainutlaatuinen, ettei sitä voida jäljitellä missään muualla maailmassa. Ajoittaiset sateet, auringonpaiste ja kosteutta huokuva pehmeä sumu hellii näitä teepensaita, jotka ovat kasvaneet Darjeelingin vuoristoalueella jo yli 150 vuoden ajan. Teenpoimijat poimivat vain kaksi parasta lehteä ja silmun erityisen maun säilyttämiseksi. Näiden luonnontekijöiden lisäksi Darjeeling-tee on hienostunut ja suosittu jo senkin takia, että sitä tuotetaan Darjeelingin piirikunnassa vuosittain vain noin 9–10 miljoonaa kiloa. Se on kapean erikoisalan luksustuote. Tätä korkeaa laatuprofiilia myös noudatetaan uskollisesti, joten sadot ovat äärimmäisen pieniä. Darjeeling-teen tuottajat tekevät kaikkensa noudattaakseen korkeimpia laatuvaatimuksia, vaikka se merkitseekin suuria kustannuksia. Pohjoisen alueen sukupolvelta toiselle siirtyvällä teenpoimintataidolla on taiteellista arvoa. Jokaiseen teentuotantovaiheeseen liittyy käsityötä (kuten edellä todettiin).

Darjeeling-teetä käsitellään ainoastaan perinteisellä ja oikeaoppisella menetelmällä, jonka jokainen vaihe edellyttää käsityötä sekä perinteistä taitoa ja tietoa.

5.3 Maantieteellisen alueen ja tuotteen laadun, maineen tai muiden erityispiirteiden välinen syy-yhteys:

Maantieteellinen sijainti ja viljelyalueen ilmasto-olosuhteet: Darjeelingin piirikunnassa sijaitsevan, 87 teetilan muodostaman viljelyalueen ainutlaatuisten ja monimutkaisten ilmasto-olosuhteiden sekä teeviraston tuotantomääräysten ansiosta alueella tuotetulla teellä on juuri ne erikoislaatuiset ja luonnollisesti esiintyvät aistinvaraiset ominaisuudet – maku, aromi ja koostumus – jotka ovat voittaneet vaativien kuluttajien suosion ja hyväksynnän kaikkialla maailmassa ja tehneet Darjeeling-teestä kapean erikoisalan luksustuotteen.

Pinnanmuodostus: Darjeelingin teetilat sijaitsevat 600–2 250 metrin korkeudella jyrkillä rinteillä, jotka tarjoavat ihanteellisen luonnollisen poistumistien alueen runsaille sadevesille. Darjeeling-teen poikkeuksellinen maku on suoraa seurausta Darjeelingin kukkuloille ominaisesta kasvigeenien, maaperän kemian, korkean sijainnin, lämpötilan ja sademäärien yhdistelmästä. Darjeeling-teen valmistuksessa noudatetaan vakiintuneita maatalouskäytänteitä, joita on kehitetty ja käytetty yli 150 vuoden ajan versokasvun ylläpitämiseksi ja pensaskorkeuden säilyttämiseksi tasolla, joka mahdollistaa käsinpoiminnan.

Korjuu: Yksi Darjeeling-teepensas tuottaa vain enintään 100 grammaa valmista teetä vuodessa (Darjeelingin piirikunnassa tuotetaan vuosittain 9–10 miljoonaa kiloa Darjeeling-teetä). Jokainen kilogramma laadukasta teetä sisältää yli 20 000 yksittäistä käsin poimittua versoa. Tämä antaa kuvan siitä, miten paljon vaivannäköä teen tuottaminen vaatii.

Muita tekijöitä: Darjeeling -nimeen kytkeytyy historiallisia, perinteisiä, kulttuurisia ja yhteiskunnallisia piirteitä sekä erityislaatuisuutta ja mainetta. Intian ja muidenkin maiden kaupassa ja kansalaisten keskuudessa Darjeelingin alueella tuotettu tee mainittuine erityisominaisuuksineen tunnetaan ja on jo kauan tunnettu juuri Darjeeling-teenä, joka on saanut huomattavaa mainetta niin kotimaassaan kuin muuallakin maailmassa. Kun kaupan edustaja tai kansalainen Intiassa tai muualla maailmassa tilaa Darjeeling-teetä tai näkee sitä mainostettavan tai myytävän Darjeeling-nimellä, hän odottaa tilatun, mainostetun tai myytäväksi tarjotun teen olevan juuri edellä mainitulla Darjeelingin piirikunnan alueella viljeltyä, kasvatettua ja tuotettua teetä, jolla on edellä mainitut erityisominaisuudet. Sen vuoksi Länsi-Bengalin osavaltiossa sijaitsevasta Darjeelingin piirikunnasta peräisin oleva Darjeeling-niminen tee on saanut ihmisten mielessä aivan erityislaatuisen aseman ja maineen, kun nimeä käytetään teestä, joka on tuotettu edellä mainitulla alueella edellä mainitussa piirikunnassa. Näin ollen oikeus liittää nimi tällaiseen teehen liittyy yksinomaan kyseiseen maineikkaaseen teehen, jolla on asianmukainen yhteys mainittuun alueeseen. Myös Darjeeling-teen hinta on korkeampi kuin muiden teelaatujen sekä Intiassa että maailmanmarkkinoilla. Kun nimeä Darjeeling käytetään teen yhteydessä, se täyttää näin ollen maantieteellisen merkinnän vaatimukset Intiassa.

Eritelmän julkaisuviite:

http://ec.europa.eu/agriculture/quality/door/appliedName.html?denominationId=10087