FI    FI FI 
 
FI 1 EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 13.7.2010 
SEK(2010) 885  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
 
 
Oheisasiakirja 
  
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
 
kolmansien maiden kansalaisten maah antulon ja oleskelun edellytyksistä 
yrityksen sisäisen siirron yhteydessä 
  
{KOM(2010) 378 lopullinen} 
{SEK(2010) 884}  
 
FI 2   FI 1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Monikansallisten yritysten sivuliikkeiden ja ty täryhtiöiden johto- ja  tekniseen henkilökuntaan 
kuuluvien työntekijöiden, jotka on siirretty tilapäisesti lyhyille komennuks ille yrityksen 
toisiin yksikköihin, liikkuvuudest a on tullut yhä tärkeämpää viime vuosina liiketoiminnan 
globalisoitumisen ja osaamisen kysynnän seurauks ena. Tällä hetkellä us eat seikat kuitenkin 
rajoittavat kansainvälisten yr itysten mahdollisuuksia luottaa sisäisen siirron saaneiden 
työntekijöiden liikkuvuuteen: selkeiden järjestelmien puuttuminen, viisumi- ja 
työlupavaatimusten monimutkaisuus ja moninaisuus, joustamattomuus, kustannukset ja viivästykset, joita liittyy ulkomaisten sisäisen siirron saaneiden työntekijöiden siirtämiseen 
yhdestä eurooppalaisesta pääkont torista toiseen, ja vaikeudet taata pe rheenyhdistäminen. 
Käytännössä EU:n jäsenvaltiot ovat yleisesti o ttaen samaa mieltä niistä ryhmistä, jotka 
voidaan hyväksyä yrityksen sisäisen siirro n saaneina työntekijöinä ja jotka yleensä 
määritetään ’avainhenkilöstöksi’, mutta m aahanpääsyn perusteet ja työlupien kesto 
vaihtelevat suuresti EU:n jäsenvaltioissa ja joissakin tapauksissa maahanpääsymenettelyt voivat olla erityisen pitkiä tai hankalia. Lisä ksi sisäisen siirron saaneille työntekijöille 
myönnettävät oikeudet ovat eri jäse nvaltioissa hyvin erilaisia. Tietojen vähäisyyden vuoksi ei 
ole mahdollista saada asiasta kattavaa ja puolue etonta kuvaa. Käytettävi ssä olevien tietojen 
mukaan sisäisen siirron saaneiden työntekijöi den lukumäärä yksittäisissä EU:n jäsenvaltioissa 
(esim. Saksassa noin 4 500 kolmansien maiden kansalaista, Alankoma issa 3 000, Ranskassa 
2 000 ja Espanjassa, Italiassa ja Sloveni assa 1 000) on paljon pienempi kuin EU:n 
ulkopuolisissa maissa, esim. Kanadassa, Japanissa ja Yhdysvalloissa. 
Tämä tilanne vaikuttaa todennäköisesti EU:n jäsenvaltioihin tulevien sisäisen siirron 
saaneiden työntekijöiden määrään ja johtaa niid en mahdollisten etujen menettämiseen, joita 
kyseiset työntekijät voisivat tuoda (innovointi, kilpailu, toimintojen laajentaminen, EU:n 
aseman vahvistaminen suhteessa kansai nvälisiin kumppaneihin ja viime kädessä 
varallisuuden ja talouskasvun luominen), ja  voisi vaikuttaa kielteisesti investointien 
kohdistamiseen.  
Lisäksi tämä joustamattomuus vaikeuttaa palvelujen ’mode 4’ -toimitusmuotoon liittyvien 
GATS-sitoumusten tehokasta täytäntöönpanoa. Kyse iset sitoumukset eivät kata maahantulon, 
oleskelun ja työskentelyn edellytyksiä. Joustamattomuus  myös rajoittaa yritysten 
mahdollisuuksia käyttää hyväkseen potentiaaliaan.  
2. T
OISSIJAISUUSPERIAATE  
Tärkeimmät syyt yhteiseen EU-tason toim intaan liittyvät seur aaviin tekijöihin:  
• EU:n sisäisen liikkuvuuden helpottaminen . Joustamattomuus ulkomaisten sisäisen 
siirron saaneiden työnte kijöiden siirroissa yhdestä eur ooppalaisesta pääkon ttorista toiseen 
on erityisesti monikansallisille yrityksille me rkityksellinen seikka. EU-tason toiminta on 
ainoa tapa poistaa tämä joustamattomuus helpottamalla EU:n sisäistä liikkuvuutta 
(yrityksen sisäisten siirtojen yhteydessä), ja se edellyttää yhteistä järjestelmää tällaisten 
työntekijöiden maahanpääsylle.  
• Koko EU:n houkuttelevuuden parantaminen . Sisäisen siirron saaneille työntekijöille 
annettu kohtelu ja heid än liikkumistaan koskevat ehdot ja  menettelyt vaikuttavat siihen, 
kuinka paljon monikansalliset yrit ykset päättävät harjoittaa liik etoimintaa tietyllä alueella 
 
FI 3   FI tai investoida tietylle alueelle. Sen vuoksi EU-tason toiminta voisi auttaa parantamaan 
EU:n kykyä houkutella ulkomaisia i nvestointeja ja antaa selvän viestin kolmansista maista 
tuleville sisäisen siirron saaneille työntekijöille.  
• Tällaisen rajat ylittävän liikkumisen edistäminen edellyttää oikeudenmukaisia 
kilpailuolosuhteita . Tässä yhteydessä on tarpeen vahvi staa sisäisen siirron saaneille 
työntekijöille yhtäläiset t yöolot ja muut oikeudet. 
• EU:n WTO:n puitteissa antamien kansai nvälisten sitoumusten täytäntöönpanon 
helpottaminen . Sisäisen siirron saaneiden työntek ijöiden maahantulon ja oleskelun 
edellytyksiä koskeva EU-tason toiminta (jäsenvaltiotason toiminnan sijasta) voisi taata paremmin sen, että maahanmuuttopolitiikka ja yhteinen kauppapolitiikka ovat täysin 
johdonmukaisia ja täydentävät toisiiaan.   
EU:n tason lisäarvo 
Lisäarvo liittyy erityises ti seuraaviin seikkoihin: 
– Kolmansien maiden kansalaisuuden omaavat sisäisen siirron saan eet työntekijät ja 
ulkomaiset yritykset hyötyisivät yhteise stä, läpinäkyvästä ja houkuttelevasta 
avainhenkilöstöä koskevasta eurooppalaisesta järjestelmästä, mikä vahvistaisi EU:n 
osaamistaloutta, parantaisi monikansallisten yr itysten henkilöresurssien käyttöä ja edistäisi 
investointeja. 
– Yhteiset oikeudelliset puitteet, joissa vahvistetaan sisäisen siirron saaneisiin työntekijöihin 
sovellettavat yhteiset maahanpääsyn ja oleskelun edellyt ykset, takaisivat 
oikeudenmukaisen kilpailun.  
3. T
AVOITTEET  
Yleistavoite, johon mahdollisella EU:n toimi nnalla olisi pyrittävä, on EU:n yritysten 
taloudellisen kehityksen tukemi nen siten, että vastataan paremmi n yritysten tarpeeseen siirtää 
osaamista yrityksen sisällä ja taataan  samalla oikeudenmukainen kilpailu. 
Tämä tavoite noudattaa EU 2020 -strategiaa,  jossa asetetaan ta voitteeksi yhteisön 
kehittäminen osaamiseen ja innovointiin peru stuvaksi taloudeksi, yr itysten hallinnollisen 
taakan pienentäminen ja työvoiman tarjonn an ja kysynnän parempi yhteensovittaminen. 
Toimenpiteitä, joilla helpotetaan kolmansista ma ista tulevien johtajien, asiantuntijoiden ja 
korkea-asteen tutkinnon suoritta neiden harjoittelijoid en tuloa Eurooppaan yrityksen sisäisen 
siirron kautta, olisi tarkasteltava tässä laajemmassa yhteydessä. 
Mahdollisen EU-tason toiminnan välittö miä tavoitteita ovat seuraavat:  
1. läpinäkyvien oikeudellisten puitte iden luominen, mukaan lukien yhteiset edellytykset, joita 
sovelletaan EU:n alueelle tu levien kolmansien maiden kansalaisuuden omaavien sisäisen 
siirron saaneiden työnte kijöiden maahanpääsyyn; 
2. houkuttelevampien oleskelun edellytysten luomin en sisäisen siirron saaneille työntekijöille 
ja heidän perheilleen; 
 
FI 4   FI 3. kolmansista maista tulevien sisäisen siir ron saaneiden työntekij öiden (EU:n sisäisen) 
liikkuvuuden helpottaminen; 
4. oikeudenmukaisen kilpailun takaaminen ja  turvatun oikeudellisen aseman luominen 
sisäisen siirron saaneille työntekijöille; 
5. EU:n GATS-sopimuksen puitteissa antamien  kansainvälisten sitoumusten täytäntöönpanon 
helpottaminen. 
4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Seuraavia vaihtoehtoja harkittiin: 
Vaihtoehto 1: Säilytetään nykytilanne.  Jäsenvaltioissa jatkettais iin nykyisiä toimia eikä 
voimassa olevaa lainsäädäntöä muutettaisi. Tämä kuitenkin tarkoittaisi, ettei EU kokonaisuutena houkuttelisi yrityksiä, ja yritykset koht aisivat edelleen vaik euksia pyrkiessään 
käyttämään henkilöstöään parhaalla mahdollisella tavalla, vaikka erittäin pätevien resurssien tarve kasvaa.  
Vaihtoehto 2: Direktiivi, jossa säädetään sisäisen siirron saaneiden työntekijöiden 
maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksistä.  EU:n lainsäädännössä annettaisiin yhteinen 
sisäisen siirron saaneen työntekijän määrite lmä, joka joko koskisi  tiettyjä toimia 
kansainvälisessä yrityksessä (2A) tai jossa määritettäisiin avainhenkilöstö palkan ja pätevyysvaatimusten avulla (2B) kuten sinist ä korttia koskevassa direktiivissä. Siinä myös 
säädettäisiin yhdenmukaisista maahantulon ede llytyksistä, yhteisistä oikeuksista, joihin 
mahdollisesti sisältyisi sosiaalisia ja taloudel lisia oikeuksia (2C) asianmukaisten työolojen 
(2D) lisäksi, ja oleskelun enimmäiskestosta . Tämä vaihtoehto loisi avoimemman sääntely-
ympäristön. Menettelyä ja perh eoikeuksia koskevat säännöt olisivat kuitenkin edelleen eri 
jäsenvaltioissa erilaisia, eikä oikeut ta liikkua EU:n si sällä annettaisi. 
Vaihtoehto 3: Direktiivi, jossa säädetään sisäisen siirron saaneiden työntekijöiden 
liikkuvuudesta EU:n sisällä.  Vaihtoehtoon 2 sisältyvien seikkoj en lisäksi säädettäisiin, että 
sisäisen siirron saaneet työntekijät voivat liik kua EU:n sisällä ja työskennellä useissa eri 
jäsenvaltioissa sijaitsevissa toimipaikoissa. Nopeaa ja yksinkertaista siirtoa kolmannesta 
maasta EU:ssa sijaitseviin yrit yksiin ei kuitenkaan taattaisi eikä  perhekysymyksiin puututtaisi.  
Vaihtoehto 4: Direktiivi, joka helpottaa perh eiden yhdistämistä ja puolisoiden työnsaantia.  
Toisin kuin direktiivissä 2003/86/EY perheeny hdistämisen edellytyksenä ei olisi pysyvän 
oleskeluluvan saaminen eikä si säisen siirron saaneelta työntek ijältä edellytettäisi mitään 
vähimmäisoleskeluaikaa. Perheenjäsenten  oleskeluluvat myönnettäisiin nopeammin. 
Työmarkkinoille pääsyn osalta mahdollisesti poistettaisiin 12 kuukauden aikaraja. Tämän seurauksena yritykset pystyisivät houkuttelemaan työntekijöitä yrityksen sisäisiin siirtoihin 
helpommin. Puolisoiden oikeus ansiotyöhön voisi kuitenkin asettaa sisäisen siirron saaneiden 
työntekijöiden perheenjäsenet edullisempaan tila nteeseen kuin siirtymäkauden toimenpiteiden 
kohteena olevien uusien jäsenvaltioiden  kansalaisten perheenjäsenet. 
Vaihtoehto 5: Direktiivi, jossa sääd etään yhteisistä maah anpääsymenettelyistä.  Yrityksen 
sisäisen siirron saaneelle työnt ekijälle annettaisiin yksi asiakirja, jonka perusteella hän voi 
sekä oleskella että työskennellä jäsenvalti on alueella. Samanaikaisesti asetettaisiin 
enimmäisaika hakemusten käsi ttelylle (esim. yksi kuukausi). Tä mä vaihtoehto parantaisi 
 
FI 5   FI tuntuvasti mahdollisuuksia avainhenkilöstön hel ppoon ja nopeaan siirtoon ja vähentäisi aikaa 
ja kustannuksia, joita työntekijöiden houkutte lusta siirtoon yrityksen sisällä aiheutuu.  
Vaihtoehto 6: Jäsenvaltioiden välinen viestintä, koordinointi ja yhteistyö.  Tämä vaihtoehto 
edistäisi jossain määrin kolmannen maan kansal aisuuden omaavia sisäisen siirron saaneita 
työntekijöitä koskevien kansallis ten käytäntöjen lähentämistä EU:ssa ja yhdenmukaisempien 
oikeudellisten puitteiden luomista. Vaikutus jäänee kuitenkin erittäin rajalliseksi, jos 
toimenpiteet eivät ole pakollisia. 
5. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Taulukko 1: Toimintavaihtoehtojen vertailu  – Sisäisen siirron saaneet työntekijät  
Arviointiperusteet  2A 2B 2C 2D 3 4 5 6 
Merkitys yleisen  
tavoitteen kannalta 
  
VVV 
 VVV VVV  
VV  
VVV VVV VVV V 
Taloudelliset 
vaikutukset EU:n 
tasolla VVV VV VVV VV 
VVV VVV VVV 0/V 
Sosiaaliset 
vaikutukset EU:n 
tasolla VV VV VV V 
VV V VV 0/V 
Vaikutukset 
kolmansiin maihin  VVV VV VV VV VV VV VV 0 Vaikutukset  
Vaikutukset 
perusoikeuksiin  VV  VVV VVV VV VV  VVV VV  0 
Hallinnollinen taakka  -V V -V VV V 
-VV -VV -V (yritykset)/ 
-VV (jäsen-
valtiot)  0 
Ongelmat ja riskit 
saatettaessa direktiivi 
osaksi kansallista 
lainsäädäntöä  -VVV -VV -
VVV -
VVV -VV -VV -VVV 0 Toteutettavuus  
Rahoitusvaikutus  -V  -VV -VV -V 
-V -V -V (yritykset)/ 
-VV (jäsen-
valtiot)  -VVV 
 
6. P ARHAAKSI ARVIOITU VAIHTOEHTO  
Kun eri vaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia verrataan, parhaaksi ar vioitu vaihtoehto on 
vaihtoehtojen 2, 3, 4 ja 5 yhdistelmä . Sisäisen siirron saaneen  työntekijän yhdenmukainen 
määritelmä, joka perustuu sisäisen siirron saaneen työntekijän toimeen yritysryhmässä (vaihtoehto 2A), paremmat sosiaalis et ja taloudelliset oikeudet (v aihtoehto 2C), EU:n sisäinen 
liikkuvuus (vaihtoehto 3), paremmat perheoikeu det (vaihtoehto 4, ilman puolisoiden pääsyä 
työmarkkinoille) ja nopeutetut menettelyt (vaihtoehto 5) edistäisivät yrityksen sisäisen 
henkilöstön sijoittamista paremmin  kolmansissa maissa ja EU:ssa  sijaitseviin toimipaikkoihin 
ja tekisivät EU:sta houkuttelevamman kolmannen maan kansalaisuuden omaaville 
 
FI 6   FI monikansallisten yritysten avainhenkilöille, mutta samalla kuitenkin taattaisiin 
epäoikeudenmukaisen kilpailun välttäminen.  
Taulukko 2: Sisäisen siirron saaneet työnte kijät – Parhaaksi arvioitu vaihtoehto  
EU:n toiminnan 
pääasialliset 
kohteet  Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon pääasiallinen sisältö  Arvioidut toimintavaihtoehdot  
Sisäisen siirron 
saaneen 
työntekijän 
määritelmä  Yhteinen määritelmä, joka perustuu sisäisen siirron 
saaneen työntekijän toimeen (johtajat, asiantuntijat ja 
korkea-asteen tutkinnon suor ittaneet harj oittelijat) 2A 
 
Työsopimus kolmannessa m aassa sijaitsevan ja 
monikansalliseen yhtymään kuuluvan yrityksen 
kanssa  
Aiemman työsuhteen kesto, jos sitä vaaditaan  
Toimea vastaava ammattipätevyys  
Korkea-asteen tutkinnon suori ttaneilla harjoittelijoilla 
korkea-asteen tutkinto  ja koulutussuunnitelma   
Maahanpääsyn 
edellytykset  
 Ei työmarkkinatestiä   
2A 
 
Yhteiset oikeudet, joihin sisältyvät direktiivissä 
1996/71 tarkoitetut työolot ja paremmat 
sosiaalistaloudel liset oikeudet   
2C 
EU:n sisäinen liikkuvuus  3 Oleskelun 
edellytykset  
Perheenyhdistäminen  4 
Yhdistelmälupa työskentel yä ja oleskelua varten  5 Maahanpääsyyn 
sovellettava 
menettely  Hakemusten enimmäiskäsittelyaika  5 
 
Keskeiset edut  
Yhteisistä maahanpääsyn edelly tykset lisäävät kansainvälis iin yhtymiin kuuluvien EU:n 
yritysten kilpailukykyä ja houkuttelevuutta, kun taas  viittaus direktiivissä 96/71 säädettyihin 
työoloihin ja yhdenvertaisen koh telun soveltaminen useisiin  oikeuksiin periaatteessa 
varmistavat, että kilpailu EU:n työntekijöi den ja kolmannen maan kansalaisuuden omaavien 
sisäisen siirron saaneiden työntekijö iden välillä on oikeudenmukaista.  
Perheenyhdistämisen helpottaminen sisäisen siirron saaneiden työnt ekijöiden puolisoille 
(ilman pääsyä työmarkkinoille) ja EU:n si säisen liikkuvuuden tukeminen tekevät EU:sta 
houkuttelevamman sisäisen siirron saaneille työntekijöille.  
Yhdistelmälupa työskentelyä ja oleskelua va rten ja hakemusten enimmäiskäsittelyaika 
nopeuttavat hakemusmenettelyä ja he lpottavat avainhenkilöstön siirtoja. 
Kaikki edellä mainitut edut edistävä t EU:n kilpailukykyä ja tekevät EU:sta 
houkuttelevamman yrityksille ja investoinneille helpottamalla sisäisen siirron saaneiden 
työntekijöiden liikkuvuutta.  
 
FI 7   FI Keskeiset haitat  
Parhaaksi arvioidun toimintavaihtoehdon keskeine n haitta ovat kustannuks et: jäsenvaltioiden 
on tehtävä lainsäädäntöönsä muutoksia se n mukauttamiseksi parhaaksi arvioituun 
toimintavaihtoehtoon. Nämä muutokset koskev at pääasiassa yhteistä määritelmää, 
yhdistelmälupaa ja EU:n sisäistä li ikkuvuutta. Työnantajan kannalta uusien 
maahanpääsymenettelyjen noudattaminen vie ylimäär äistä aikaa ja resursseja, mutta yhteisistä 
puitteista seuraava menettelyjen yksinkertaistuminen korvaa selvästi nämä välttämättömät investoinnit.  
Hallinnolliset kustannukset 
Sisäisen siirron saaneide n työntekijöiden määräksi  arvioidaan 16 500 vuodessa. 
Jäsenvaltioiden henkilöst ön tuntipalkka on arviolta 23 euro a. Hakemuksen käsittely vie kuusi 
tuntia. 
Parhaaksi arvioidusta vaihtoehdosta aiheutui si jäsenvaltioiden viranomaisille seuraavat 
ylimääräiset hallinnolliset kus tannukset: velvollisuuksiin  perehtymisestä kahden ensimmäisen 
vuoden aikana aiheutuvat kusta nnukset (yksi työpäivä ja 50 virkamiestä jäsenvaltiota 
kohden); kustannukset, joita aiheutuu hakemust en käsittelystä ja oleskelulupien 
myöntämisestä (suurin osa hakemusten käsi ttelyyn liittyvistä kustannuksista aiheutuu jo 
tälläkin hetkellä); EU:n sisäisen liikkuvuude n edellyttämästä koord inoinnista aiheutuvat 
kustannukset; velvollisuus toimittaa vuosittain tila stoja komissiolle ja muille jäsenvaltioille 
kolmannen maan kansalaisuuden omaaville sisä isen siirron saaneille työntekijöille 
myönnettyjen oleskelulupi en tai viisumien lukumäärästä (1 0 tuntia jäsenvaltiota kohden). 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Seuranta ja arviointi toteutetaan arviointiker tomuksella, jonka komissio laatii kolme vuotta 
direktiivin saattamiselle osaksi  jäsenvaltioiden lainsäädäntöä asetetun määräajan jälkeen 
jäsenvaltioiden toimittamien kertomusten perust eella. Jäsenvaltioiden on lisäksi toimitettava 
komissiolle ja muille jäsenvaltioille tilastotie toja niiden kolmansien maiden kansalaisten 
lukumäärästä, joille on myönnetty yhdistelmälupa tai joiden lupa on uusittu tai peruutettu 
edellisen kalenterivuoden aikana, sekä heidän  kansallisuuksistaan ja ammateistaan.