EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.07.1995 
KOM(95) 320 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
KOSKIEN SARDIINIMARKKINOITA 

Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan vuoden 1985 liittymisasiakirjassa 
määrätään kalastustuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn osalta erityisestä siirtymäjärjestel­
mästä sardiinille (liittymisasiakirjan 169-172 ja 356-359 artikla). 
Tämä siirtymäjärjestelmä käsittää: 
- Atlantin molemmilla rannoilla ja Välimeren alueella käytettyjen sardiinin hintojen asteittai­
sen lähentämisen (1 päivästä tammikuuta 1986 alkaen kymmenen vaihetta), 
- hintojen lähentämisjakson aikana tasaushyvityksen maksaminen yhteisön (kymmenen 
jäsenvaltiota käsittävässä muodossaan) sardiinien tuottajille sen varmistamiseksi, että näiden 
maiden säilyketeollisuus saa raaka-aineen samalla hinnalla kuin Espanjan ja Portugalin 
yritykset. 
Tämän järjestelmän voimassaolo kuitenkin päättyy 31 päivänä joulukuuta 1995 ja neuvoston 
on päätettävä liittymissopimuksen 171 ja 358 artiklan mukaisesti ennen mainittua päivää 
kuinka tasaushyvitysjärjestelmää noudatetaan. 
Tämän päätöksen helpottamiseksi olisi tarpeen tarkastella sardiinin markkinatilannetta. 
Tämän raportin tavoitteena on siis yrittää kartoittaa tämän lajin yhteisön markkinoiden 
todellinen tila; tämä seuraa komission yksiköiden vuonna 1992 tästä aiheesta tekemää ensim­
mäistä erittelyä (komission yksiköiden sardiinimarkkinoita koskeva työasiakirja, 
SEC(92)2221, 20 päivänä marraskuuta 1992). 
Tämän markkinatilanteen ajankohtaistaminen on tärkeämpää kahden tämän tuotteen yhteisön 
tärkeimmän tuottajan yhteisöön liittymisestä alkaen, alan oikeudellinen, taloudellinen ja 
poliittinen ympäristö on kehittynyt huomattavasti (maailman tuotanto, kulutustottumukset, 
Uruguayn kierroksen tulokset, kalastussopimukset, Euroopan yhteisön laajentuminen...). 
1. TUOTE 
"Sardina pilchardus Walbaum" kuuluu sillikalojen heimoon ja sitä pyydystetään itäiseen 
Atlanttiin kuuluvalta Pohjanmeren rannikolta Goreen lahdelle (Senegal) sekä koko Välime­
ren, Adrianmeren ja Mustanmeren alueella. 
Euroopassa kannat ovat riittävän laajoja markkinoiden tarpeiden tyydyttämiseksi ja ne eivät 
edellytä tällä hetkellä erityisiä hoitotoimenpiteitä 
Tuotanto on kausiluontoista joka kalastusvyöhykkeestä riippuen alkaa keväällä ja päättyy 
alkusyksyllä, parhaat saaliit saadaan kesällä. Markkinointivuoden mukaan tuotannossa on 
kuitenkin huomattavia sääolosuhteista ja biologisista olosuhteista johtuvia vaihteluita. Nämä 
epäsäännöllisyydet saaliiden saapumisessa voivat johtua häiriöistä markkinoilla. 
Tuotetta käytetään pääasiallisesti elintarvikkeeksi tuoreena tai säilöttynä, jäädytettynä tuote 
on tavallisesti säilykkeiden raaka-aine; sitä kalastetaan myös jauhon valmistukseen ja sitä 
käytetään syöttinä muiden tuotteiden kalastuksessa. 
Tämän tuotteen ravintoarvolliset ominaisuudet ovat poikkeukselliset niin tuoreena kuin 
säilöttynäkin käytettynä; valitettavasti liian monet kuluttajat väheksyvät tätä tuotetta ja 
pitävät sitä huonoimpiin kuuluvana tuotteena. Elintason kasvun myötä se on korvattu 
tuotteilla, joista saatu mielikuva on parempi, esimerkiksi säilykkeiden osalta tonnikalalla ja 
tuoreiden tuotteiden osalta fileoidulla ja jäädytetyllä valkolihaisella kalalla. 
2. TUOTANTO MAAILMASSA 
FAO:n tietoja (liitteet 1, 2, 4 ja 5) erittelemällä havaitaan maailmanmarkkinahintojen suuri 
kasvu 1980-luvun jälkipuoliskolla; vuodesta 1991 alkaen kokonaistuotanto on vähentynyt 
ja vuonna 1992 se väheni äkillisesti (279 812 tonnia, joka on 19 prosenttia vähemmän kuin 
vuonna 1991). 
Tämän tuotannon huomattavan vähenemisen suurimpana syynä on entisen Neuvostoliiton 
ja Itä-Euroopan maiden (Romania) laivastojen pieneneminen. Entisen Jugoslavian tuotanto 
on vähentynyt puoleen Välimerellä (keskimäärin 32 000 tonnia; vuonna 1992 15 000 
tonnia). Tämä kehitys jatkunee tietyissä tapauksissa (entinen Neuvostoliitto), sillä on vaikeaa 
muodostaa nopeasti uudelleen samanlaista laivastoa, mutta kun Jugoslavian selkkaus on 
ratkaistu, paluu samanlaiseen tuotantoon on odotettavissa. 
Sillilajien merkitys maailman kokonaissaaliiseen nähden on vähenemässä (1986: 25,8 
prosenttia; 1992: 20,8 prosenttia). Tämä väheneminen ei näytä johtuvan kalavarojen 
puutteesta. 
3. EUROOPAN UNIONIN TUOTANTO JA YHTEISEN MARKKINAJÄRJESTELYN 
SÄÄNTELYMEKANISMIT 
Yhteisön tuotannon osalta vuoden 1992 raportissa korostettu kehitys vahvistuu, toisin sanoen 
Välimerellä saaliit ovat yleisesti ottaen samanlaisia (katso liitteitä 3, 4 ja 5) Italian saaliiden 
merkityksen vähenemisen korvaa merkityksen kasvu Kreikassa (katso infra, 7 kohta). 
Samoin havaitaan sardiinin perinteisen kalastuksen hidas väheneminen Atlantilla; kuten 
vuoden 1992 raportissa jo kerrottiin, Kanariansaarten saaliit jauhon tuotantoon pienenevät 
jatkuvasti, kun taas Tanskan laivasto on kasvattanut voimakkaasti tuotantoaan teollisuus­
käyttöön, saaliit on pyydetty Pohjois-Atlantilla. 
Viimeisimpien vuosien tuotannon asteittainen väheneminen, joka vaikuttaa pääasiallisesti 
elintarvikkeeksi tarkoitettujen tuotteiden markkinoihin, ei ole ollut riittävä tasapainottamaan 
markkinoita, koska tuotteiden vetäminen pois tietyiltä markkinoilta on edelleen merkittävää 
(vrt liite 6). 
Tästä tuotannon vähenemisestä huolimatta sardiininkalastuksen merkitys on edelleen 
huomattava, erityisesti Espanjassa ja Portugalissa, jossa se on vastaavasti 17 ja 28 prosenttia 
vuoden 1992 kalastuksen kokonaismäärästä. On mainittava lisäksi, että tämä tuotanto 
toteutuu tavallisesti yksityisillä laivastoilla, toisin sanoen pienillä laivoilla, jotka työllistävät 
yhdessä merkittävän osan paikallisesta työvoimasta. 
Markkinoilta pois vetämisen jakautuminen alueittain osoittaa markkinoiden osa-alueiden 
olevan sidoksissa paikallisen myynnin mahdollisuuksiin. 
Sellaisen sardiinin osalta, joka saadaan Atlantilta, jossa säilykkeiden tuotanto on elintarvik­
keeksi tarkoitetun tuotannon tärkein ala, huomioidaan: 
Portugalin markkinoilla tarjonnan hidas väheneminen (13 prosenttia viidessä 
vuodessa) ja merkittävä tuotteiden markkinoilta pois vetäminen erityisesti vuosina 
1992, 1993; vuoden 1994 alustavat tiedot osoittavat tuotannon lisääntymistä ja 
hintojen nousua sekä markkinoilta pois vetämisen vähenemistä. 
Espanjan mantereen markkinoilla noin 50 prosentin suuruinen tarjonnan 
väheneminen viidessä vuodessa sekä vähäpätöistä tuotannon vetämistä pois 
markkinoilta vuonna 1993 toteutuneesta tuotannon hienoisesta kasvusta huolimatta. 
Ranskan markkinoilla tuotannon vetäminen pois markkinoilta ylittää vuosien 1992 
ja 1993 osalta taloudellisesti korvattujen alkutoimenpiteiden rajan (yli 14 prosenttia 
vuosittain myyntiin saatetuista määristä). 
Se, että Välimerellä ei tuotantoa vedetä pois markkinoilta ollenkaan, johtuu enemmän alan 
järjestöjen (tuottajajärjestöjen) puuttumisesta kuin markkinoiden tasapainosta. 
Raportista voidaan vielä lopuksi huomata muiden tämän tuotteen, jonka saaminen maihin 
on kausiluontoista ja joka usein päätyy säilyketeollisuuden käyttöön, markkinoiden sääntely­
mekanismien käyttämisen puuttumisen. 
4. KULUTUS 
Tuoreena ja jäädytettynä käytetyn tuotteen nähtävissä olevan kulutuksen tarkastelu osoittaa 
kulutuksen hitaan vähenemisen, joka on kuitenkin voimistunut viime vuosina (liite 22). 
Tämä ilmiö, jota ei ole korvattu hintojen nousulla, kuvaa kannattamattomien markkinoiden 
vaikeuksia. 
Säilöttyjen tuotteiden perusteella tehdyn erittelyn tulos on samanlainen (liite 23); tietojen 
oikaisemisen jälkeen voidaan itse asiassa havaita nähtävissä olevan kulutuksen hidas 
taantuma tai jopa tilanteen huononeminen. 
Tämä kulutuksen kehitys, joka voidaan havaita myös muilla markkinoilla, joilla tulotaso on 
korkea (esimerkiksi Yhdysvalloissa, jossa kulutus on laskenut vuoden 1987 tilanteesta, 
jolloin kulutus oli 0,3 naulaa/asukasta kohden vuoden 1992 tilanteeseen, jolloin kulutus oli 
0,2 naulaa/asukas), on oleellinen hintaerittelyn näkökulmasta ja alan tulevaisuuden kannalta 
kokonaisuudessaan. 
5. HINNAT 
Hintataso määräytyy eritellysti sen mukaan, onko kyse tuotteesta, joka käytetään tuoreena 
paikallisesti vai säilykkeisiin tarkoitetusta tuotteesta. Jälkimmäisessä tapauksessa raaka-
aineen hinta on määräävä säilykkeeksi tarkoitetun tuotteen osalta, joka joutuu kansainväli­
seen hintakilpailuun. 
Tämä tilanne selittää vaihtelevan hintakehityksen eri tuotantoalueiden mukaan (liitteet 8, 9, 
10 ja 11). 
Välimeren alueella kaupan pitäminen on siirtynyt oleellisesti tuoreen tuotteen sekä 
perinteisten puolisäilykkeiden (suolaus, ...) markkinoiden suuntaan keskimääräisen 
hintatason ollessa paljon korkeampi kuin Atlantin hintatason. Italia muodostaa poikkeuksen, 
koska tuotteen käyttö tuoreena on vähäistä. 
Kanariansaarilla, jossa paikalliset markkinat ovat käytännössä olemattomat, koko elintar­
vikkeeksi tarkoitettu tuotanto myydään ainoalle toimivalle säilyketehtaalle, hinnan ollessa 
vuonna 1992 40 prosenttia alhaisempi yhteisön keskimääräisestä Atlantilla käytettävästä hin­
nasta. 
Tässä yhteydessä sovelletaan Portugalin ja Espanjan tuotannon yhdentymisen siirtymäjär­
jestelmää OCM:ssä, joka on luotti kilpailun vääristymisen välttämiseksi yhteisön jalostajien 
kesken. 
Järjestelmä pyrkii erityisesti Atlantilta pyydettävän sardiinin tavoitehintojen ohjelmoituun 
lähentämiseen kymmenessä vuodessa (EY 10 ja ESP-PRT) Välimeren alueella käytettyjen 
hintojen suuntaan. 
Todellisuudessa on tapahtunut yleistä markkinahintojen lähentymistä samalla rannikolla 
sijaitsevien jäsenvaltioiden kesken; hintojen lähentymistä Välimerellä käytettyjen hintojen 
suuntaan sitä vastoin ei ole tapahtunut (12 EY-maan keskihinta Atlantilla/12 EY-maan 
keskihinta Välimerellä vuonna 1986: 49 prosenttia; vuonna 1993 49 prosenttia, katso liite 
n:oll). 
Kuten monen kalastustuotteen osalta hinnat laskevat tai jäävät samalle tasolle vuosiksi. 
6, JALOSTUSTEOLLISUUS 
Sardiinisäilykkeiden tuotanto Euroopan unionissa vähenee jatkuvasti (liite 21). 
Maittain katsottuna suurin tuottaja on Espanja, jonka myynti suuntautuu ennen kaikkea 
omille markkinoille. Sen teollisuus on hyvin hajanaista ja tuotanto kärsii jatkuvista vajaakäy­
tön ongelmista (140:stä olemassa olevasta tehtaasta on käytössä 95). 
Portugalin tuotanto, joka on läpikäynyt suuren uudenaikaistamisen, käsittää 52 tuotantoyk­
sikköä ja on suuntautunut pääasiallisesti vientiin. 
Ranskan tuotanto on osittain hajauttanut perinteiset tehtaansa Portugaliin (alhaisemmat 
raaka-aine- ja työvoimakustannukset) ja se jatkaa korkealuokkaisten hintavampien valmistei­
den tuotantoa Ranskan alueella. 
Italian teollisuus näyttää kärsivän eniten mukautumisvaikeuksista, koska se ei voi luottaa 
omiin markkinoihinsa italialaisten ollessa erittäin pieniä sardiinin kuluttajia ja tuotantokus­
tannusten ollessa liian korkeat 
Tässä yhteydessä tasaushyvitysjärjestelmä on ollut ehkä katkos kilpailulle ja se on 
aiheuttanut kilpailukyvyn menetyksen osalle jalostusteollisuudesta. 
Kokonaisuudessaan yhteisön jalostusteollisuus joutuu kohtaamaan tuotannon myynnin osalta 
korkean tulotason markkinoiden kulutuksen pienenemisen, ostovoiman vähenemisen 
perinteisillä Itä-Euroopan ja Afrikan markkinoilla sekä kolmansien maiden saman tuotteen 
tuottajien kilpailun. 
Säilyketeollisuutta perustetaan alueellisesti yleensä rannikkoseuduille ja se on merkittävä 
työllistäjä. Sen mukautuminen uusiin olosuhteisiin toimintansa jatkumiseksi on täten elinehto 
näille alueille. 
7. TASAUSHYVITYSMAKSUT 
Kyseessä on vähenevä tuki, joka on sidoksissa hintojen lähentämisen siirtymäjaksoon ja 
jonka enimmäismäärä on määritetty maittain (liite 9). 
Atlantin sardiinin osalta sitä on tuskin lainkaan käytetty. 
Välimeren maiden osalta enimmäiskäytön määrää ei ole koskaan saavutettu (liite 13). 
Jäsenmaittain katsottuna ainoastaan Kreikka on enenevässä määrin turvautunut mekanismiin, 
koska tämä tilanne salli perinteisen säilöntämuodon (suolauksen) kehittämisen erityisille 
markkinoille. Kreikan tuottajat ovat lisänneet tätä kehitystä saaliitaan lisäämällä. 
Mekanismin käyttöönotosta johtuneen hitaan liikkeellelähdön jälkeen kokonaiskustannukset 
(liite 14) olivat suurimmillaan vuonna 1988 ja ne ovat pienentyneet vuosi vuodelta tuen 
vähenemisen vuoksi. Maksuja tulee edelleen vuosina 1995 ja 1996 sovellettavan tuenantojär-
jestelmän vuoksi. 
Näiden hyvitysten ansiosta kymmenen jäsenvaltion yhteisön säilyketeollisuus pääsee raaka-
aineisiin Espanjan ja Portugalin teollisuuteen nähden kilpailukykyisillä hinnoilla; näin ollen 
hyvitysten ansiosta Välimeren Ranskan, Italian ja Kreikan rannikoiden säilyketeollisuudella 
on mahdollisuus päästä raaka-aineeseen joskus jopa Atlantilla käytettyjä hintoja (liite 25) 
alhaisemmilla hinnoilla. On kuitenkin muistettava, että hyvitysmekanismeja on arvioitu 
teollisuuden teoreettisten hankintakustannusten perusteella. 
Tasaushyvityksen myöntäminen suoraan säilyketeollisuudelle ei edistänyt tuottajajärjestöjen 
perustamista ja sen vuoksi tuottajat ovat edelleen suuresti riippuvaisia teollisuudesta. Tässä 
suhteessa Italian tilanne on tyypillinen esimerkki. 
8. KANSAINVÄLINEN KILPAILU 
Liitteessä 24 on esitetty tuoreisiin, jäädytettyihin ja säilöttyihin tuotteisiin sovellettavat tullit. 
Kaupankäynnin kehitys kuuden viime vuoden aikana on esitetty liitteissä 15-20. 
Raaka-aineen tuonti on käytännössä olematonta. Venäjän laivasto, joka aiheutti valtavilla 
saaliiden maihin tuonneillaan vuosina 1991 ja 1992 suuria häiriöitä markkinoilla, on 
hävinnyt tai se on siirtynyt tuottavamman kalastuksen harjoittamiseen. 
Säilykkeiden tuottajat suorittavat ostonsa siis pääasiallisesti Euroopan markkinoilla. 
Mahdollisuus päästä raaka-aineeseen kohtuullisella hinnalla on siis erityisen tärkeää 
Euroopan säilyketeollisuuden kilpailukykyisten hintojen varmistamiseksi. 
Marokko on edelleen pääasiallisin ulkopuolinen säilykkeiden toimittaja. Vuodesta 1993 
alkaen voimassa olevien uusien tuontiedellytysten soveltamisen seurausten -hälyttävistä 
ennusteista huolimatta tästä maasta lähtöisin olevat määrät ovat pysyneet kuitenkin 
suhteellisen vakaina. 
Marokko on potentiaalinen suuri tuottaja mutta sen teollisuuden on huolehdittava toimitusten 
laadun sekä kustannustason ongelmista, joita ei ole vielä kokonaan ratkaistu. 
Markkinoille tulee uusia toimittajia, esimerkiksi Namibiasta, jotka toimittavat muita pieniä 
sillikaloja, joitaan myydään nimillä sardinella, sardiini (pilchard), kilohaili, briesling, 
sardinops ... Nämä ovat eri lajeja kuin tässä raportissa käsitellyt lajit, mutta joillekin 
kuluttajille, joille asiasta ei ole tiedotettu, saattaa aiheutua sekaannusta näiden ensi sijassa 
latinalaisesta Amerikasta peräisin olevien tuotteiden välillä. Joka tapauksessa niiden etuna 
on Marokon tavoin runsaat kalavarat ja edullinen työvoima. 
Sellaisia tuotteita, jotka eivät vastaa yhteisön säännösten (asetus (ETY) N:o 2136/89) vaati­
muksia, on tuotu nimikkeen "sardiinit" alla; havaitut tapaukset tutkitaan. Näin on mahdol­
lista käydä, koska tietyillä markkinoilla kuluttajat eivät erittele tuotteen eri lajeja ja koska 
tietyt kulutustottumukset eivät suosi hyvälaatuisen eurooppalaisen tuotteen tunnustamista. 
9. TUOTANNON JA SAILYKETEOLLISUUDEN ALOJEN TULEVAISUUDEN 
NÄKYMÄT 
Tuottajien ja jalostajien edut ovat samanaikaisesti vastakkaisia ja toisiaan täydentäviä. On 
itse asiassa selvää, että tuottajille kannattavimmat markkinat ovat tuoreiden tuotteiden 
markkinat; nykyisen suuruisten saaliiden määrän säilyttämiseksi suuri osa Euroopan tuotan­
nosta on kuitenkin myytävä säilyketeollisuudelle, mutta sellaisella hinnalla, joka antaa 
jalostusalalle mahdollisuuden olla kilpailukykyinen kolmansien maiden yritysten kanssa. 
Toisaalta kyseiset työpaikat niin laivoissa kuin teollisuudessa ovat erittäin tärkeitä alueille, 
joilla tuotantoa harjoitetaan eikä niitä voida muuttaa helposti muiden toimialojen käyttöön: 
Millaiset toimet voisivat samalla säilyttää kyseiset edut ja varmistaa alan pitkäaikaisen 
kannattavuuden? 
Ensinnäkin olisi vaikutettava kulutukseen ja tunnettava se paremmin. On tärkeätä kehittää 
sellaisen tuotteen kulutustottumuksia, josta ei ole pulaa ja lisäksi jonka ravintoarvolliset 
hyvät ominaisuudet ovat kiistattomat. 
Rakenneohjelmien yhteydessä toteutettujen myynninedistämiskampanjoiden tulokset ovat 
olleet hyviä, olisi siis jatkettava samoilla linjoilla. Koska työvoima on tavallisesti kansallista 
ja koska tuottajamaat ovat suuria kuluttajia (lukuun ottamatta Italiaa) myynninedistämiskam-
panjat olisi siis suunnattava sellaisten jäsenmaiden markkinoille, jotka eivät ole tuottajia. 
Olisi siis mukautettava tarjonta kysyntään ja tuntea kysyntä hyvin. Tuotteen markkinatutki­
muksilla ja uusilla pakkauksilla voitaisiin kartoittaa paremmin tätä mahdollista kysyntää ja 
synnyttää sitä, esimerkiksi parantamalla laatua, kohdemarkkinoiden tarpeita vastaavalla pa­
remmalla pakkausten valikoimalla, tuotteen fileoinnilla, pienillä pakkauksilla, joihin tuotteet 
voivat olla pakattuna käyttöön asti, esikypsennetyillä ruokalajeilla, ...Yksi tuotteen 
rajoittuneen kulutuksen syistä on sen valmistuksen vaikeus. 
Järjestäytynyt ja dynaaminen tuottajien ryhmittymä on välttämätön näiden toimien 
kehittämiseksi; tuotannon alan nykyinen rakenne on kuitenkin riittämätön (liikaa pieniä ja 
keskisuuria yrityksiä pienellä pääomalla). Tuottajajärjestöjen kehitystä on siis edistettävä 
julkisin varoin nyt kun uudet markkinoita koskevat säännökset on paremmin mukautettu 
pienten tuottajien tarpeisiin. 
Suurin osa näistä toimista voidaan rahoittaa rakenteellisten toimien yhteydessä kansallisten 
tai alueellisten viranomaisten tuella. 
Tuoreena myytävän tuotteen markkinoiden myyntiprosentin kasvu säilykkeenä myytävän 
tuotteen markkinoihin verrattuna on tuottajille erittäin tärkeää; tietyt Etelä-Ranskan 
tuottajajärjestöt ovat ottaneet tämän haasteen vastaan ja on siitä saatu hyviä tuloksia. 
Vastaavanlaista harkintaa markkinoiden mukauttamiseksi voidaan ajatella tehtävän säilykkei­
den osalta. Perinteinen tapa säilöä sardiinit öljyyn ei vastaa enää markkinoiden vaatimuksia 
eikä uudista tästä tuotteesta välittynyttä mielikuvaa. 
Hinta on edelleen ratkaiseva tekijä huolimatta siitä, että tarjonta on mukautunut kysyntään. 
Sen vuoksi sardiinin tavoitehinnan on oltava sellainen, että se ei estä teollisuutta hankki­
masta itselleen raaka-ainetta, niinkuin tällä hetkellä Välimerellä. 
Sen seurauksena olisi suotavaa sitoa yhteinen tavoitehinta Atlantilla käytettävään hintaan 
pikemminkin kuin määrittää sardiinin hinta Välimerellä käytettävän hinnan tasolle ja 
tarvittaessa vahvistaa tietyt alueelliset hinnat (sardiinin koko 3 Portugalissa ja Espanjassa). 
Samaan aikaan hintojen lähentämiskauden päättymisen kanssa päätty kielto muuttaa 
sardiineihin sovellettavia mukautuskertoimia (Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan 172 
ja 359 artikla). 
Ottaen huomioon, että tuoreena myytävän tuotteen myynnillä on suurempi merkitys ja että 
markkinoilta pois vetämistä ei juurikaan esiinny Välimerellä, tämän hintapolitiikan ei tulisi 
haitata tuottajien tuloa koskevia muita toimenpiteitä. 
Yhteisön tarjonnan laivastoa kohden olisi pysyttävä riittävällä tasolla säilykkeiden hankinnan 
osalta. Tällöin siirtotukijärjestelmää olisi tarkistettava tämän lajin osalta; kyseessä on 
erityisesti siirron kohonneista kustannuksista huolehtiminen, jotta siirretty tuote voidaan 
helposti käyttää säilyketehtaille myyntiin siten, että toimitusjakso voidaan porrastaa hyvin 
kausiluontoiselle tuotannolle. 
LOPPUTULOKSET 
Tasaushyvitysmaksun osalta on kaksi mahdollisuutta: 
Hyvitysjärjestelmän säilyttäminen: 
Tällöin se olisi ulotettava koskemaan kaikkia jäsenvaltioita sisämarkkinoiden kanssa 
ristiriitaisen syrjinnän uhalla. Se aiheuttaisi nykyiseen hyvitysjärjestelmään verrattuna 
talousarvion huomattavaa kasvua tärkeiden sardiinintuottajajäsenvaltioiden järjestelmän 
laajuus huomioon ottaen. Vuoden 1994 maksujen perusteella' tasaushyvitysten budjetti 
lisääntyi 3,5 miljoonasta ecusta noin 17,3 miljoonaan ecuun. 
Tukitoimenpiteen kustannusta lukuun ottamatta toimenpiteen perustetta, toisin sanoen 
tavoitehintojen eroavaisuutta, ei enää ole. Lisäksi yhteisön kauppakumppanit voivat tulkita 
kaikki aihetta koskevat toimenpiteet kilpailun edellytyksiä vääristäväksi tueksi. 
Järjestelmän lakkauttaminen: 
Tällä alalla vallitsevien ongelmien pitkäaikaisiin ratkaisuihin päästään ainoastaan tiedosta­
malla vallitsevat kaupalliset olosuhteet, joihin tällä alalla olisi ollut aikaa valmistautua jo 
melkein viidentoista vuoden ajan (ennen tasaushyvityksiä sovellettiin erityisen siirtopalkkion 
mekanismia alan uudelleen järjestämiseksi) . Näissä olosuhteissa komissio ei luultavasti 
suosittele järjestelmän soveltamisenjatkamista. 
Alalla on siis pyrittävä edelleen uudenaikaistamiseen, tuotannon erilaistamiseen korkealaatui­
sten tuotteiden valmistamiseksi sekä ammatin strukturointiin kuluttajien tiedottamiseksi ja 
heihin vaikuttamiseksi. Julkiset viranomaiset voivat siis tukea näitä pyrkimyksiä pääasialli­
sesti kalatalousalan rakennepolitiikan kautta. 
Samalla kaikissa jäsenvaltioissa terveysstandardeja, tullitariffeja ja kaupan pitämisen standar­
deja koskevan voimassa olevan lainsäädännön soveltaminen on edelleen välttämätöntä. 
Tähän asti osa ammattikunnasta on pystynyt menestyksellisesti kohtaamaan ulkoisen 
kilpailun ammattitaitonsa ja dynamisminsa ansiosta, jotka ovat pääasiallisimmat takeet alan 
pitkäaikaiselle kannattavuudelle. 
10 
Luettelo liitteistä 
1. Maailman kalan/sardiinin kokonaistuotannon vertailu (tonneja) 
2. Sardiinisaaliiden määrä maittain ja alueittain 
3a Elintarvikkeeksi tarkoitetun sardiinin tuotannon kehitysnäkymät yhteisössä 
3b Elintarvikkeeksi tarkoitetun sardiinin tuotannon kehitysnäkymät yhteisössä (kuva) 
4. Yhteisön kalan/sardiinin kokonaistuotannon vertailu 
5. Sardiinituotannon kehitysnäkymät jäsenvaltioittain ja alueittain 
6. Sardiinien markkinoilta pois vetämisen kehitysnäkymät yhteisössä 
7. Sardiinien siirtopalkkion kehitysnäkymät yhteisössä 
8. Välimeren sardiinin hintojen kehitysnäkymät yhteisössä 
9. Atlantin sardiinin hintojen kehitysnäkymät yhteisössä 
10. Sardiinin tuotannon ja hintojen kehitysnäkymät Kanariansaarilla 
11. Sardiinien keskihintojen kehitysnäkymät yhteisössä ja Kanariansaarilla 
12. Välimeren sardiinien tasaushyvitysmaksu 
13. Hyvityskelpoisen jalostetun tuotannon määrät 
14. EMOTR:in suorittamat maksut hyvityksestä 
15. Jäädytettyjen sardiinien tuonti 
16. Tuoreiden ja jäähdytettyjen sardiinien tuonti 
17. Säilöttyjen sardiinien tuonti 
18. Jäädytettyjen sardiinien vienti 
19. Tuoreiden ja jäähdytettyjen sardiinien vienti 
20. Säilöttyjen sardiinien vienti 
21. Säilöttyjen sardiinien tuotanto yhteisössä 
22. Elintarvikkeena käytettyjen sardiinien kulutus yhteisössä 
23. Säilöttyjen sardiinien kulutus yhteisössä 
24. Sardiinin eri tarjontamuotoihin sovellettavat tulli 
25. Sardiinisäilykkeiden nettohinta 
26. Luettelo elintarvikeapua koskevista toimista 
s* 
Liite 1 
1. Maailman kalan/sardiinin kokonaistuotannon vertailu (tonneja) 
A. Sardiinisaaliit 
Sardiineita 
prosenttia Clupeidae-heimosta 
prosenttia maailman kokonaissaaliista 1986 
980604 
4.1% 
1.1% 1987 
1184230 
5.3% 
1.3% 1988 
1366325 
5.6% 
1.4% 1989 
1558304 
. 6.3% 
1.6% 1990 
1548642 
7.0% 
1.6% 1991 
1478023 
6.8% 
1.5% 1992 
1198211 
5.9% 
1.2% 
B. Saaliiden määrä maailmassa 
Kokonaiskalansaalis 
maailmassa 
Clupeidae-heimon saalis 
prosenttia koko saaliista 1986 
92845400 
23984049 
25.8% 1987 
94402500 
22374779 
23.7% 1988 
99085700 
24387212 
24.6% 1989 
100311100 
24799654 
24.7% 1990 
97556100 
22280223 
22.8% 1991 
97051700 
21709986 
22.4% 1992 
98112800 
20389148 
20.8% 
C. Muita clupeidae-heimon tärkeitä laieia 
Vienansilli 
Sardinellat 
Japanin sardiini 
Etelä-Amerikan sardiini 
Gulf menhaden 
Euroopan sardelli 
Japanin sardelli 
Perun sardelli 
Clupeidae-heimo yhteensä 1986 
324734 
554800 
5191036 
4960771 
828503 
664630 
412272 
4945315 
23984049 1987 
348517 
558210 
5321064 
4949842 
907103 
643590 
308238 
2100508 
22374779 1988 
304651 
601053 
5428922 
5382681 
638733 
858792 
303604 
3613107 
24387212 1989 
212251 
' 634984 
5142930 
4530393 
583350 
488562 
316203 
5407527 
24799654 1990 
198560 
607664 
4732154 
4253718 
519583 
536274 
536271 
3771577 
22280223 1991 
. 215230 
704854 
3774247 
4189889 
550730 
388502 
613664 
4017106 
21709986 1992 
227108 
669624 
2488533 
3105462 
432848 
393140 
662540 
5451003 
20389148 
12-
Liite 2 
Sardiinisaaliiden määrä maittain ia alueittain 
A) Atlantti, koillinen 
Portugali 
Espanja 
Tanska 
Ranska 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Alankomaat 
Saksa 
Yhteensä 1986 
103635 
77155 
3602 
13007 
1374 
198773 1987 
90687 
78613 
1573 
8645 
1993 
181511 1988 
94699 
64951 
3234 
10394 
1777 
175055 1989 
91306 
64951 
4667 
10394 
1523 
11 
172852 1990 
93471 
73085 
7312 
10394 
523 
6 
106 
184897 1991 
87193 
67270 
10151 
14660 
1088 
8 
180370 1992 
83316 
66000 
37265 
14470 
2306 
42 
4 
203403 
B) Itäinen Keski-Atlantti 
NL (+entinen NL) 
Marokko 
Espanja 
Romania 
Portugali 
Sao Tome 
Saksa 
Muut 
Yhteensä 1986 
169290 
258131 
92679 
8425 
198 
17 
1220 
529960 1987 
338685 
246767 
109934 
16808 
79 
17 
3100 
715390 1988 
425929 
290605 
165039 
28065 
51 
18 
35 
909742 1989 
609539 
312138 
161986 
29419 
35 
19 
•1113136 1990 
654618 
325845 
120557 
16754 
67 
22 
221 
11 
1118095 1991 
575629 
351827 
1.16548 
19941 
31 
21 
1063997 1992 
317028 
298352 
M 120000 
8806 
31 
22 
744239 
C) Välimeri 
/ 
Algeria 
Espanja 
Turkki 
Italia 
Marokko 
Kreikka 
JugOSlavia(+entinen Jugoslavia) 
Ranska 
Tunisia 
Albania 
Yhteensä 1986 
40323 
46264 
14013 
52171 
18970 
10366 
31915 
15691 
18494 
3664 
251871 1987 
68485 
39212 
13873 
47452 
28123 
9681 
40780 
16700 
18350 
4673 
287329 1988 
85307 
41098 
14513 
42761 
17859 
9831 
31509 
16064 
18099 
4487 
281528 1989 
65531 
46278 
25871 
47509 
17966 
10239 
32913 
12491 
10983 
2535 
272316 1990 
61462 
46278 
18808 
37737 
20011 
11053 
27969 
12452 
7250 
2630 
245650 1991 
52464 
40490 
30298 
42169 
18822 
10967 
15982 
12687 
7237 
2540 
233656 1992 
66907 
42000 
29765 
26113 
23890 
20691 
15268 
12421 
10775 
2540 
250370 
te 
Liite 3a 
Elintarvikkeeksi tarkoitetun sardiinin tuotannon kehitysnäkymät yhteisössä 
A).Atlantti (tonneja) 
Jäsenvaltio 
Portugali 
Espanja (ilman Kanariansaaria) 
Ranska 
Yhdistynvl kuningaskunta 
Yhteensä 1 1988 
94636 
69307 
9645 
1476 
| 175064 1989 
91262 
51592 
9799 
166 
152819 1990 
93038 
55364 
10016 
2024 
160442 1991 
87224 
42168 
16541 
2952 
148885 1992 
83315 
28718 
10113 
4199 
126345 1993 
82083 
34913 
9366 
4829 
131191 1 1994 
24294 
13220 
3229 
1895 
42638 
B). Välimeri 
Jäsenvaltio 
Espanja (ilman Kanariansaaria) 
Italia 
Kreikka 
Ranska 
Yhteensä 1988 
41099 
15437 
10911 
16064 
83511 1989 
39635 
16855 
12229 
12491 
81210 1990 
43085 
36386 
11979 
11693 
103143 1991 
49620 
40547 
14943 
10302 
115412 1992 
49887 
25109 
12044 
10933 
97973 1993 
49020 
32705 
6693 
11348 
99766 1 1994 
25281 
8549 
2930 
14592 
51352 
l Yhteisössä yhteensä || 258575J 234029| 263S85| 264297J 224318| 230957| 9399p] 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
* Ranska, koko vuosi 1994 
H 
Liite 3b 
Elintarvikkeeksi tarkoitetun sardiinin tuotannon kehitysnäkymät yhteisössä (kuva) 
A). Atlantti 
e 100000 
90000 
80000 -
70000 _ 
60000 | 
50000 
40000 
30000 
20000 -} 
10000 
0 
1988 Atlantin sardiinit —-Q— Portugali 
| A Espanja 
!—X— Ranska 
—O— Yhdistynyt kuningaskunta 
1994 
B). Välimeri 
50000 -r 
45000 J-V äliraeren sardiinit -G— Espanja (ilman Kanariansaaria)' 
H— Italia i 
-O—Kreikka j 
-X— Ranska 
1994 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
,r 
Yhteisön kalan/sardiinin kokonaistuotannon vertailu vuosina 1988 ia 1992 (tonneja) 
A. Sardiinituotanto maittain ia alueittain 
Jäsenvaltio 
Espanja 
Portugali 
Tanska 
Ranska 
lulia 
Kreikka 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Alankomaat 
Saksa 
Irlanti 
Belgia 
EY yhteensä 198$ 
Koillis-Atlantti 
64951 
94699 
3234 
10394 
1777 
0 
175055 Itäinen KnU-
ArtantH 
165039 
51 
35 
165125 Välimeri 
41098 
16064 
42761 
9831 
109754 Yhteensä 
271088 
94750 
3234 
26458 
42761 
9831 
1777 
0 
35 
449934 1992 
Koulis-AUanm 
66000 
83316 
37265 
14470 
2505 
42 
4 
203602 Itäinen KesU-
Atbntti 
120000 
31 
120031 Välimeri 
42000 
12421 
26113 
20691 
10122^ N httensä 
228000 
83347 
37265 
26891 
26113 
20691 
2505 
42 
4 
424858 
B. Yhteisön kalan/sardiinin kokonaistuotannon vertailu 
Tanska 
Espanja 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Ranska 
Italia 
Alankomaat 
Saksa 
Portugali 
Irlanti 
Kreikka 
Belgia 
EY yhteensä 1988 
Vklmilkriu 
1974426 
1593395 
937702 
888132 
579780 
398853 
392438 
346677 
257549 
126939 
41767 
7537658 Yaterul laMiim 
3234 
271088 
1777 
26458 
42761 
0 
35 
94750 
0 
9831 
0 
449934 Pmnfda «rtMia 
0.2% 
17.0% 
0.2% 
3.0% 
74% 
0.0% 
0.0% 
27.3% 
0.0% 
7.7% 
0.0% 
6.0% 1992 I 
Yktttaii kalaa 
1995025 
1330000 
83991Q 
800000 
555876 
438004 
304768 
295284 
275418 
171690 
37356 
7043331 YkiMaal laHtatiu 
37265 
228000 
2505 
26891 
26113 
42 
4 
83347 
0 
20691 
0 
424858 rramola iar«kwiu | 
1.9%l 
. 17.1%J 
0.3%j 
34%l 
4 7%| 
0 0° oj 
0 0°bj 
28.2%| 
0.0%| 
12.1%| 
0.0%| 
6 0%| 
K 
Sardiinituotannon kehitysnäkymät jäsenvaltioittain ja alueittain Liite 5 
Koillis- Ailaani 
|B|9I8; 
o 199: ' 
Krtikka Ybdin>v>t kuunaasfcunta 
Itäinen Kesld-AUantti 
| 80000 
60000 
P«P«nj« IB1988 
JD199; 
YhdiMynyl kuningaskunta. 
Välimeri 
»000 
X" 25000 
»000 
Espanja Yhdistynyt kunmgaskuma 
Yhteensä 
J~l , IB 1988 | J 
I0199: i ; 
Yhdistynyt Inniingaskunu 
n-
Liite 6 
Sardiinien (tonneja) markkinoilta pois vetämisen kehitysnäkymät yhteisössä 
(ja prosenttiosuus poisvetämisiä/saapumisia) 
A). Atlantti 
Portugali 
% 
Espanja 
% 
Ranska 
% 
Yhdistynyt kuningaskunta 
% 
Yhteensä 
% 1988 
7924 
8.4% 
97 
0.1% 
950 
9.8% 
0 
0.0% 
8971 
5.1% 1989 
6028 
6.6% 
30 
0.0% 
1200 
12.2% 
0 
0.0% 
7258 
4.7% 1990 
3756 
4.0% 
25 
0.0% 
316 
3.2% 
638 
31.5% 
4735 
3.0% 1991 
4133 
4.7% 
5 
6.0% 
1626 
9.8% 
470 
15.9% 
6234 
4.2% 1992 
11095 
13.3% 
124 
0.3% 
1688 
16.7% 
166 
4.0% 
13073 
10.3% 1993 
9230 
11.2% 
1164 
4.1% 
1604 
17.1% 
0 
0.0% 
11998 
9.1% 1 1994 
1019 
4.2% 
0 
0.0% 
238 
7.4% 
0 
0.0% 
1257 
2.9% 
B). Välimeri 
Espanja 
% 
Italia 
% 
Kreikka 
% 
Ranska 
% 
Yhteensä 
% 1988 
0 
0.0% 
393 
2.5% 
142 
1.3% 
133 
0.8% 
668 
0.8% 1989 
0 
0.0% 
20 
0.1% 
232 
1.9% 
0 
0.0% 
252 
0.3% 1990 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
41 
0.3% 
0 
0.0% 
41 
0.0% 1991 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
• 956 
9.3% 
956 
0.8% 1992 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
49 
0.4% 
1168 
10.7% 
1217 
1.2% 1993 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
163 
2.4% 
839 
7.4% 
1002 
1.0% 1 1994 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
22 
0.8% 
900 
6.2% 
922 
1.8% 
Yhteisö yhteensä 
% 9639 
3.7% 7510 
3.2% 4776 
1.8% 7190 
2.7% 14290 
6.4% 13000 
5.6% 2179 
2.3% 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
/1 
Liite 7 
Sardiinien siirtopalkkion kehitysnäkymät yhteisössä 
Atlantti (tonneja) 
1994 
Ie SEM 2e SEM Yhteensä 1993 
le SEM UeSEM Yhteensä 1992 
le SEM 2c SEM Yhteensä 1991 
le SEM 2c SEM Yhteensä 1990 
le SEM 2eSEM Yhteensä 
0 
0 
50.0 
0 
50.0 50.0 
le SEM = Ensinunäinen puolisko 
2e SEM = Toinen puolisko 0 
230.3 
0 
Öy 230.3 435.3 
0 435.3 
0 
230.3 
0 
435.3 665.6! 3 
Liite 8 
Välimeren sardiinin hintojen kehitysnäkymät yhteisössä 
(ecua/tonnia) 
Jäsenvaltio 
Ranska 
Espanja 
Italia 
Kreikka 
EY 1986 
423 
417 
434 
728 
449 1987 
359 
392 
392 
434 
434 1988 
357 
507 
363 
711 
458 1989 
487 
594 
365 
636 
479 1990 
503 
708 
382 
529 
509 1991 
571 
730 
387 
489 
520 1992 
443 
467 
360 
456 
416 1993 
404 
470 
346 
400 
405 1 1994 
'435 
447 
361 
421 
407 
Välimeren sardiinin hintojenkehitysnakymät yhteisössä 
jakso 1986 -1994 
1994 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
"^- o 
Liite 9 
Atlantin sardiinin hintoien kehitysnäkymät yhteisössä 
(ecua/tonnia) 
Jäsenvaltio 
Ranska 
Espanja 
Portugali 
EY 1986 
327 
284 
205 
224 1987 
395 
258 
209 
230 1988 
323 
313 
219 
252 1989 
286 
424 
222 
256 1990 
322 
439 
. 276 
287 1991 
602 
506 
346 
361 1992 
422 
327 
230 
246 1993 
390 
216 
190 
198 1 1994 
313 
278 
249 
253 
Atlantin sardiinin hintojen kehitysnäkymät yhteisössä 
jakso 1986 -1994 
Ranska 
Espanja 
Portugali 
EY 
1994 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
2A 
Liite 10 
Sardiinin tuotannon ia hintoien kehitysnäkymät Kanariansaarilla 
A) Tuotanto 
Käyttötarkoitus 
Ateria 
Jäädytetty syötti 
Säilöntä 
Yhteensä 1988 
174787 
6797 
12624 
194208 1989 
164912 
6413 
11910 
183235 1990 
155498 
6764 
6760 
169022 1991 
133776 
5946 
8918 
148640 1992 
81134 
1624 
6328 
89086 (kiloja) 
1993 
135777 
2530 
6634 
144941 1 1994 
16381 
966 
742 
18089 
B) Keskimääräiset hinnat 
(ecua/tonnia) 
Käyttötarkoitus 
Ateria 
Jäädytetty syötti 
Säilöntä 1988 
57 
103 
122 1989 
51 
96 
151 1990 
51 
96 
116 1991 
52 
97 
123 1992 
50 
99 
136 1993 
42 
84 
116 1 1994 
47 
88 
120 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
^ 
Liite 11 
Sardiinien keskihintoien kehitysnäkymät yhteisössä ia Kanariansaarilla 
(ecuja/tonneja) 
Vibmeri 
Atlantti 
Kanariansaaret 1986 
449 
224 
100 1987 
434 
230 
100 1988 
458 
252 
122 1989 
479 
256 
151 1990 
509 
287 
116 1991 
520 
361 
123 1992 
416 
246 
136 1993 
405 
198 
116 1 1994 
407 
253 
120 
Välimeren ja Atlantin sardinien keskihintojen 
kehitysnäkymät yhteisössä ja Kanariansaarilla 
jakso 1986 -1994 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
^^ 
Liite 12 
Välimeren sardiinien tasaushyvitysmaksu 
Luokka E. A 
(Hinnat ecuja/tonneja) 
Vuosi Koko 3 Koko 4 
1986 225 90 
1987 210 79 
1988 197 69 
1989 183 58 
1990 171 48 
1991 160 39 
1992 151 30 
1993 138 19 
1994 120 9 
1995 0 0 
Enimmäissaaliit 
Ranska 
Italia 
Kreikka 
Yhteensä 1986/1991 
8000 
30000 
5000 
43000 1992 
8000 
29000 
6000 
43000 1993 
8000 
28000 
7000 
43000 1994 
7500 
27500 
8000 
43000 
2-f 
Liite 13 
Hvvitvskelpoisen jalostetun tuotannon määrät 
Markkinointi 
vuosi 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
Yhteensä RANSKA 
Ranskassa 
3229652 
3780693 
2358359 
3451094 
3225068 
4486476 
20531342 Italiassa 
9154701 
8633362 
9257644 
9068716 
4683479 
8468230 
49266132 ITALIA 
673506 
4608224 
9471569 
4141773 
5325634 
1400255 
25620961 KREIKKA 
159766 
3754277 
. 239913 
5292672 
7034041 
8898563 
25379232 (kiloja) 
YHTEENSÄ 
13217625 
20776556 
21327485 
21954255 
20268222 
23253524 
120797667 
Huomautus: 
Järjestelmä on ollut voimassa vuodesta 1986. 
Koska vuosia 1986-1988 koskevat tiedot eivät ole täydellisiä, lukuja ei ilmoiteta tässä 
taulukossa. 
if 
Like 14 
MOTR.in suorittamat maksut hyvityksestä 
Varainhoito 
vuosi 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995)° 
Yhteensä RANSKA 
Ranskasta 
ja Italiasta 
1.176 
3.498 
3.580 
2.855 
2.804 
2.288 
2.807 
2.471 
1.850 
0.581 
23.910 ITALIA 
0 
0 
2.489 
2.282 
1.658 
1.894 
1.371 
1.293 
0.696 
0.412 
12.095 (miljoonaa ecua) 
KREIKKA 
0 
0 
0.184 
0.414 
0.567 
0.762 
0.740 
0.832 
1.019 
0.702 
5.220 Total 
1.176 
3.498 
6.253 
5.551 
5.029 
4.944 
4.918 
4.596 
3.565 
1.695 
41.225 
)° Varainhoitovuoden kolme ensimmäistä kuukautta (16 lokakuuta 94-31 tammikuuta 95) 
Nämä luvut eivät vastaa liitteen 13 lukuja kahdesta syystä: 
1; EMOTR:in varainhoitovuosi alkaa 16 päivänä lokakuuta ja päättyy 15 lokakuuta 
2; Jäsenvaltiot eivät erittele maksujaan markkinointivuoden mukaan 
Z€ 
Liite 15 
Jäädytettyjen sardiinien "SARDINA PILCHARDUS" tuonti 
(tonneja) 
A) Jäsenvaltioiden tuonti 
Jäsenvaltio 
Ranska 
Italia 
Portugali 
Espanja 
Kreikka 
YMiSlvnyt kuDingarinjirua 
Saksa -
Alankomaat 
Bdgia/Luxcmburg 
Yhteensä 1988 
2075 
ni 
466? 
170 
7110 19*9 
3078 
? 7 
800 
60" 
3 
63 
.4011 1990 
3258 
6582 
39S 
43 
122 
I 
10404 1991 
3430' 
S159 
2907 
n 
14 
. 65 
14618 1992 
2135 
5459 
5527 
I 
• 18 
• 36 
19 
12995 199.3 
983 
110 
•*5 
•445 
2 
70 
60 
8 
17231 199i 
Itrrrm 
248 
S9 
m 
** 
B) Kauppakumppanien tuonti 
Kauppakumppani 
Neavbaoliiup/ Venäjä 
Marokko 
Turkki 
Slovenia • 
Kroatia 
Tunisia 
Muut 
Yhtcensi 1988 
46S2 
2144 
156 
1H 
14 
7H0 1989 
819 
3102 
72 
2 
~mî 1990 
6836 
3387 
114 
67 
10404 1991 
10890 
3614 
8 
106 
I46I8 1992 
10595 
49 
3! 
12995 1993 
58 
1350 
89 
IV4 
17 
15 
"Ï723 1994 
lerstro. 
337 
17 
35$ 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
vr 
Liite 16 
Tuoreiden ia jäähdytettyjen sardiinien "SARDINA PILCHARDUS" tuonti 
(tonneja) 
A) Jäsenvaltioiden tuonti 
Jäsenvaltio 
Ranska 
Italia 
Portugali 
Espanja 
Kreikka 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Saksa 
Alankomaat 
Belgia/Luxemburg 
Yhteensä 1988 
196 
4 
7 
207 . 1989 
17 
1 
4 
22 1990 
2 
1 
3 1991 
1 
1 
2 1992 
18 
24 
42 1993 
75 
1 
3 
79 1 1994 
0 
B) Kauppakumppanien tuonti 
Kauppakumppani 
Neuvostoliitto/Venäjä 
Marokko 
Turkki 
Norja 
Japani . 
Albania 
Slovenia 
Kroatia 
Tansania 
Yhteensä 1988 
196 
7 
2 
2 
207 1989 
17 
1 
4 
22 1990 
2 
1 
3 1991 
1 
1 
2 1992 
24 
1 
17 
42 1993 
1 
3 
28 
47 
79 1 1994 
0 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
iî 
Liite 17 
Säilöttyjen sardiinien tuonti 
Tuonti yhteensä: 1988 
17275 1989 
18889 1990 
19450 1991 
19002 1992 
28329 1993 
24168 1 1994 
12673 
A). Kauppakumppanien tuonti 
Mistä 
Marokosta 
% Marokosta 
Namibiasta 
% Namibiasta 
Chilestä 
% Chilestä 
Muualta 
% muualta 1988 
15550 
90.0% 
0 
0.0% 
24 
0.1% 
1701 
9.8% 1989 
17288 
91.5% 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
1601 
8.5% 1990 
17827 
91.7% 
0 
0.0% 
1 
0.0% 
1622 
8.3% 1991 
16991 
89.4% 
0 
0.0% 
14 
0.1% 
1997 
10.5% 1992 
19024 
67.2% 
3998 
14.1% 
3355 
11.8% 
1952 
6.9% (tonneja) 
1993 
16479 
68.2% 
3068 
12.7% 
1635 
6.8% 
2986 
12.4% 1 1994 
8488 
67.0% 
1362 
10.7% 
2054 
16.2% 
769 
6.1% 
B. Jäsenvaltioiden tuonti 
(tonneja) 
Mihin 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 
Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 
% Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 
Ranskaan 
% Ranskaan 
Saksaan 
% Saksaan 
Alankomaihin 
% Alankomaihin 
Muualle 
% muualle 4254 
24.6% 
5695 
33.0% 
4798 
27.8% 
744 
4.3% 
1784 
10.3% 4933 
26.1% 
7776 
41.2% 
3070 
16.3% 
1313 
7.0% 
1797 
9.5% 4966 
25.5% 
6632 
34.1% 
3741 
19.2% 
2122 
10.9% 
1989 
10.2% 4240 
22.3% 
5324 
28.0% 
4795 
25.2% 
2285 
12.0% 
2358 
12.4% 12653 
44.7% 
6156 
21.7% 
4339 
15.3% 
2923 
10.3% 
2258 
8.0% 10436 
43.2% 
6005 
24.8% 
3327 
13.8% 
2503 
10.4% 
1897 
7.8% 5868 
46.3% 
1836 
14.5% 
2456 
19.4% 
1156 
9.1% 
1357 
10.7% 
vuoden 1994 ensimmäinen.puolisko 
1 Britannian viranomaisten mukaan nämä luvut sisältävät tuntemattoman määrän muita 
lajeja kuin "Sardina Pilchardus" -lajia 
2-J 
Liite 18 
Jäädvtettvien sardiinien "SARDINA PILCHARDUS" vienti 
(tonneja) 
A) Jäsenvaltioiden vienti 
Mistä 
Espanjasta 
Portugalista 
Ranskasta 
Italiasta 
Saksasta 
Alankomaista 
Yhdistyneestä kuningaskunnasta 
Kreikasta 
Yhteensä 1988 
1901 
793 
79 
6 
5 
0 
0 
0 
2784 1989 
439 
1339 
16 
4 
6 
2114 
0 
0 
3918 1990 
1847 
1361 
27 
13 
21 
4825 
0 
0 
8094 1991 
1965 
1134 
26 
64 
3 
107 
325 
1 
3625 1992 
1216 
1105 
7 
318 
9 
247 
39 
4 
29.45 1993 
2397 
1391 
11 
59 
6 
44 
114 
8 
4030 1 1994 
398 
916 
4 
0 
3 
39 
131 
0 
1491 
B) Kauppakumppaneiden vienti 
Mihin 
Chileen 
Argentiinaan 
USA:han • 
Kanadaan 
Israeliin 
Brasiliaan 
Australiaan 
Macaoon 
Etelä-Afrikkaan 
Sveitsiin 
Egyptiin 
Muualle 
Yhteensä 1988 
1798 
0 
154 
361 
101 
84 
8 
16 
83 
44 
0 
135 
2784 1989 
371 
0 
374 
527 
205 
170 
31 
46 
78 
45 
1840 
231 
3918 1990 
1783 
0 
447 
428 
100 
1162 
31 
63 
120 
83 
3364 
513 
8094 1991 
1965 
0 
378 
371 
157 
41 
37 
69 
113 
69 
0 
425 
3625 1992 
1015 
17 
226 
456 
62 
0 
66 
80 
168 
99 
0 
756 
2945 1993 
819 
1049 
283 
460 
190 
193 
28 
113 
121 
77 
0 
697 
4030 1 1994 
378 
0 
159 
297 
276 
30 
0 
30 
27 
63 
0 
231 
1491 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
So 
Liite 19 
Tuoreiden ia jäähdytettyjen sardiinien "SARDINA PILCHARDUS" vienti 
(tonneja) 
A) Jäsenvaltioiden vienti 
Mistä 
Italia 
Portugali 
Espanja 
Kreikka 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Saksa 
Alankomaat 
Irlanti 
Ranska 
Yhteensä 1988 
2 
16 
3 
21 1989 
9 
8 
14 
2 
33 1990 
20 
61 
1 
1 
83 1991 
42 
44 
1 
20 
4 
1 
2 
114 1992 
48 
40 
1 
17 
1 
107 1993 
101 
18 
34 
25 
4 
21 
1 
204 1 1994 
12 
8 
40 
32 
5 
3 
100 
B) Kauppakumppaneiden vienti 
Mihin 
Sveitsiin 
Kanadaan 
USA:ban 
Jugoslavia (+entinen Jug.) 
Muut 
Yhteensä 1988 
3 
11 
2 
0 
5 
21 1989 
10 
2 
6 
0 
15 
33 1990 
6 
19 
34 
0 
24 
83 1991 
10 
12 
32 
0 
60 
114 1992 
0 
17 
25 
42 
23 
107 1993 
22 
6 
12 
80 
84 
204 1 1994 
0 
3 
5 
12 
80 
100 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
H 
Liite 20 
A. Jäsenvaltioiden vienti Säilöttyjen sardiinien vienti 
Kokonaistuonti 1988 
16625 1989 
12150 1990 
10108 1991 
7768 1992 
7556 1993 
7795 1 1994 
4437 
Mistä 
Portugalista 
% Portugalista 
Espanjasta 
% Espanjasta 
Italiasta 
% Italiasta 
Muualta 
% muualta 1988 
12462 
75.0% 
1422 
8.6% 
1197 
7.2% 
1544 
9.3% 1989 
9237 
76.0% 
1576 
13.0% 
94 
0.8% 
1243 
' 10.2% 1990 
7658 
75.8% 
1475 
14.6% 
276 
2.7% 
699 
6.9% 1991 
4969 
64.0% 
1249 
16.1% 
462 
5.9% 
1088 
14.0% 1992 
4374 
57.9% 
1482 
19.6% 
386 
5.1% 
1314 
17.4% (in tonnes) 
1993 
4257 
54.6% 
2028 
26.0% 
401 
5.1% 
1109 
14.2% 1 1994 
2386 
53.8% 
680 
15.3% 
324 
7.3% 
1047 
23.6% 
B. Kauppakumppaneiden vienti 
(in tonnes) 
Mihin 
Entiseen Neuvostoliittoon 
% entiseen Neuvostoliittoon 
USA:han 
% USA:han 
Australiaan 
% Australiaan 
Etelä-Afrikkaan 
% Etelä-Afrikkaan 
Muualle 
% muualle 1988 
4280 
25.7% 
3050 
18.3% 
953 
5.7% 
745 
4.5% 
7597 
45.7% 1989 
2394 
19.7% 
3049 
25.1% 
647 
5.3% 
631 
5.2% 
5429 
44.7% 1990 
844 
8.3% 
2209 
21.9% 
390 
3.9% 
940 
9.3% 
5725 
56.6% 1991 
11 
0.1% 
1674 
21.5% 
221 
2.8% 
597 
7.7% 
5265 
67.8% 1992 
7 
0.1% 
1029 
13.6% 
161 
2.1% 
537 
7.1% 
5822 
77.1% 1993 
150 
1.9% 
1152 
14.8% 
133 
1.7% 
353 
4.5% 
6007 
77.1% 1 1994 
68 
1.5% 
431 
9.7% 
' 48 
1.1% 
180 
4.1% 
3710 
83.6% 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
32-
Liite 21 
Säilöttyjen sardiinien tuotanto yhteisössä 
Member State 
Italia 
Kreikka 
Ranska 
Espanja 
Portugali 
Yhdistynyt kuningasku 
Yhteisö yhteensä 1988 
9110 
1660 
22375 
33937 
27101 
1660 
95843 1989 
8400 
2397 
20215 
29203 
28953 
1660 
90828 1990 
8500 
2697 
19348 
28765 
28189 
2009 
89508 1991 
7000 
3814 
20595 
25888 
24908 
2961 
85166 (tonneja) 
1992 
5000 
4452 
19500 
25900 
21934 
2961 
79747 1993 
3500 
4496 
19361 
25900 
22264 
2961 
78482 
Arvioidut luvut: 
Yhdistynyt kuningaskunta: 1988, 1992 ja 1993 
Espanja: 1993 
33 
Liite 22 
Elintarvikkeena käytettyjen sardiinien kulutus yhteisössä 
(tonneja) 
Tuotanto * 
Tuonti 
Jäädytetty 
Tuore 
Vienti 
Jäädytetty 
Tuore 
Näkyvä kulutus 1988 
.248936 
7110 
207 
2787 
21 
253445 1989 
226519 
4011 
22 
3918 
33 
226601 1990 
258809 
10404 
3 
8094 
83 
261039 1991 
257107 
14618 
2 
3625 
114 
267988 1992 
210028 
12995 
42 
2945 
107 
220013 1993 
217957 
1723 
79 
4030 
204 
215525 1 1994 
91811 
358 
0 
1491 
100 
90578 
vuoden 1994 ensimmäinen puolisko 
Huomautuksia: 
* Tuotanto ilman markkinoilta pois vetämistä 
Varastoja ei ole otettu huomioon 
Lähde: 
Tuotanto, (liite 3 - liite 6) 
Tuonti: (liite 15 + liite 16) 
Vienti: (liite .18 + liite 19) 
3/ 
Liite 23 
Säilöttyjen sardiinien kulutus yhteisössä 
(tonneja) 
Tuotanto 
Tuonti 
Tuonti 
Näkyvä kulutus 1988 
95843 
17275 
16625 
96493 1989 
90828 
18889 
12150 
97567 1990 
89508 
19450 
10108 
98850 1991 
85166 
19002 
7768 
96400 1992 
79747 
1 28329 
7556 
100520 1993 
78482 
1 24168 
7795 
94855 
Lähde: 
Tuotanto-liite 21 
Tuonti - liite 17 
Vienti - liite 20 
1 Katso liitteessä 17 oleva huomautus 
3îT 
Liite 24 
Sardiinin eri tariontamuotoihin sovellettavat tulli 
Maat CN-koodi 
3002 61 10 0303 71 10 1604 13 10 
1604 13 11 
1604 13 19 
Tavanomainen maksu (N) 
ETA 
Romania 
Panama 
Andorra 
Keski-Amerikka 
(lukuun ottamatta Panama) 
Marokko 23% 
16.5% (94) 
13.2% (95) 23% 
16.5% (94) 
13.2% (95) 
(N) 20.7% (94 ja jälkeen)} 
(N) 
0%(92 and after) 
0%(92 and after) 
0 
Tunisia 
Algeria 
Turkki 
GSP 
(kehitysmaat) 
AKT-maat 
Ranskan merentakaiset alueet (N) 
0% (92 ja jälkeen)| 
0% (92 ja jälkeen)| 
0 25% (94 ja ennen) 
22.5% (95 ja jälkeen) 
18.0% (94) 
13.0% (95) 
22.5% (94 ja jälkeen) 
0% (92 ja jälkeen) 
0% (92 ja jälkeen) 
0% (92 ja jälkeen) 
0% (92 ja ennen) 
8% (93); 7% (94) 
1) 
2) 
0 
(N) 
0 
0 fC\ 
'C2 
1)° 6% Tammikuu- huhtikuu 95) 
2)° (N) toukokuu 95 ja sen jälkeen 
Cl = 10 000 tonnin kiintiö vuodeksi 1992 
C2= 100 tonnin kiintiö 
U 
Liite 25 
1990: 
Kokoa 3 olevan (CA) Välimeren sardiinin tasaushyvitysmaksu: 171 ecua/tonnia 
Välimeren sardiini 
Edustavat satamat 
Ranska: 
-Martigues 
-Port-Vendres 
-Sète 
Italia: 
-Chioggia 
-Ancona 
Kreikka: 
-Piraeus AvP 
584 
339 
484 
390 
367 
437 (AvP)-(CA) 
413 
168 
313 
219 
196 
266 Atlantin sardiini 
Keskihinnat 
Ranska 
322 EY(12) 
287 
1993: 
Kokoa 3 olevan (CA) Välimeren sardiinin tasaushyvitysmaksu: 138 ecua/tonnia 
Välimeren sardiini 
Edustavat satamat 
Ranska: 
-Sète 
Italia: 
-Chioggia 
-Ancona 
Kreikka: 
-Piraeus • 
-Kavala 
-Thessaloniki AvP 
388 
348 
334 
437 
361 
503 (AvP)-(CA) 
250 
210 
196 
299 
223 
365 Atlantin sardiini 
• 
Keskihinnat Ranska 
390 EY(12) 
198 
Huomautus: Näihin lukuihin on laskettu mukaan tuore sardiini. 
^Y 
Liite 26 
Luettelo elintarvikeapua koskevista toimista 
Tarjouskilpailu Avun laji Kohde Määrä tonneina 
1148-94 
1149-94 
1150-94 
1151-94 
1152-94 
J921-94 
922-94 
923-94 
924-94 
925-94 
586-94 
523-94 
1711-93 
1012-93 
1013-93 
1014-93 
1015-93 
1008-93 
1009-93 
1010-93 
1011-93 
370-93 
371-93 
372-93 
169-93 
1600-92 UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA ISRAEL 
SYYRIA 
LIBANON 
JORDANIA 
ISRAEL 
ISRAEL 
SYYRIA 
LIBANON 
JORDANIA 
ISRAEL 
ALGERIA 
KONGO 
EGYPTI 
ISRAEL 
SYYRIA 
LIBANON 
JORDANIA 
ISRAEL 
SYYRIA 
LIBANON 
JORDANIA 
ISRAEL 
SYYRIA 
LIBANON 
GHANA 
JORDANIA 180 
70 
65 
80 
87 
168 
84 
84 
112 
294 
438 
38 
457 
375 
84 
100 
156 
490 
84 
150 
211 
323 
121 
160 
167 
238 
Yhteensä 4816 
Huomautus: ECHO:a koskevia tietoja ei ole saatu 
$2 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 320 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-95-349-FI-C 
ISBN 92-77-91238-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg 
*?