Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2005 (2006/2269(INI))



Virallinen lehti nro 287 E , 29/11/2007 s. 0544 - 0548



P6_TA(2007)0053 EIP:n vuosikertomus Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2005 (2006/2269(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 266 ja 267 artiklan Euroopan investointipankin (EIP) perustamisesta ja Euroopan investointipankin perussäännön, joka on perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa, - ottaa huomioon EIP-ryhmän toimintakertomuksen 2005, EIP-ryhmän toimintasuunnitelman vuosille 2006-2008, Euroopan investointirahaston (EIR) vuosikertomuksen 2005, tarkastuskomitean vuosikertomukset 2005 ja EIP:n hallituksen vastaukset, toiminnan arviointia koskevan yleiskertomuksen 2005 sekä asiasta vastaavan valiokunnan 20. kesäkuuta 2005 järjestämän EIP:n pääjohtajan kuulemisen, - ottaa huomioon Brysselin Eurooppa-neuvostossa 12. ja 13. joulukuuta 2003 hyväksytyn Euroopan kasvualoitteen, joka vahvistettiin puheenjohtajan päätelmissä, - ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2005 antamansa päätöslauselman Euroopan investointipankin toimintakertomuksesta 2003 [1] sekä 4. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman Euroopan taloudellisesta tilanteesta: alustava selvitys laajoista taloudellisista suuntaviivoista vuodeksi 2006 [2], - ottaa huomioon EIP:n ympäristökertomuksen vuodelta 2004, - ottaa huomioon EIP:n 2. lokakuuta 2006 päivätyn julkaisun "The Social Assessment of Projects outside the European Union: the approach of the European Investment Bank", - ottaa huomioon tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta sekä muutoksenhaku- ja vireillepanooikeutta ympäristöasioissa koskevan yleissopimuksen (Århusin sopimuksen), jonka mukaisesti yhteisö on sitoutunut takaamaan oikeuden "saada tietoa, osallistua päätöksentekoon ja käyttää muutoksenhakujavireillepano-oikeutta ympäristöasioissa", - ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 kohdan ja 45 artiklan, - ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0011/2007), A. ottaa huomioon, että EIP on EY:n perustamissopimuksen nojalla julkisin varoin perustettu pankki, jolla on myös poliittinen ulottuvuus ja jonka tehtävänä on tärkeimpänä rahoituslaitoksena toteuttaa EU:n asettamia tavoitteita, B. ottaa huomioon, että Euroopan noin 2 prosentin talouskasvu on edelleen melko vaatimaton ja joihinkin muihin maailman maihin verrattuna hyvinkin alhainen, eikä se siten riitä takaamaan työtä yli 12 miljoonalle Euroopan työttömälle eikä liioin vastaamaan laajentuneen Euroopan kehitystarpeisiin, C. toteaa, että vuonna 2005 EIP myönsi lainoja yhteensä 47400 miljoonaa euroa, mistä 42300 myönnettiin jäsenvaltioille, 2000 miljoonaa unioniin liittyville maille ja 3100 assosioituneille maille ja noin 9000 miljoonaa euroa jaettiin välittäjinä toimivien pankkien kautta, D. toteaa, että EIP-ryhmän myöntämistä lainoista 34000 miljoonaa euroa osoitettiin taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, 10400 miljoonaa Innovointi 2010 -aloitteelle, 12300 miljoonaa ympäristönsuojelulle, 8200 Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiselle, 4200 miljoonaa pk-yritysten tukeen, 3600 miljoonaa Euroopan ulkoiselle yhteistyö- ja kehitysapupolitiikalle, 400 miljoonaa riskipääomarahastoille ja 1700 miljoonaa pk-yritysten takuisiin, E. ottaa huomioon, että kasvua ja työllisyyttä koskevissa komission yhdennetyissä suuntaviivoissa (2005-2008) (KOM(2005)0141) korostetaan tarvetta edistää entistä yrittäjähenkisempää kulttuuria ja perustaa uusia yrityksiä; ottaa lisäksi huomioon, että tähän on mahdollista päästä esimerkiksi parantamallapk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta, F. toteaa, että EU:n 23 miljoonalla pk-yrityksellä, jotka muodostavat puolet EU:n koko taloudesta ja työllistävät kaksi kolmasosaa Euroopan työväestöstä, on tärkeä osa taloudellisessa ja sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa, G. katsoo, että Eurooppa tarvitsee uutta energiapolitiikkaa selviytyäkseen korkeista energianhinnoista, taatakseen energiantoimitukset ja pysäyttääkseen ilmastonmuutoksen; 1. kiittää EIP:tä sen toimintakertomuksesta vuodelta 2005 ja siitä, että se on lisännyt avoimuuttaan kansalaisiin nähden sekä parantanut valvontajärjestelmiään; kannustaa EIP:tä jatkamaan työtään Euroopan talouden kehittämiseksi; Strategia ja toiminta 2. panee tyytyväisenä merkille, että EIP on hyväksynyt kasvua ja työllisyyttä koskevat Lissabonin strategian tavoitteet ja pitää ilahduttavana EIP:n tekemiä muutoksia toimintatapaansa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että tässä yhteydessä herää kysymys EIP:n varojen riittävyydestä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; 3. panee merkille, että EIP:n strategian tarkistuksen yhteydessä vuonna 2005 pankin pääasiallisena tavoitteena pidettiin edelleen Euroopan unionin taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämistä; kehottaa tämän vuoksi EIP:tä keskittymään toiminnassaan vähiten kehittyneisiin alueisiin; 4. kehottaa Innovaatio 2010 -aloitteen yhteydessä EIP:tä rahoittamaan suoraan innovaatioihin liittyviä hankkeita; kehottaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen osalta tukemaan täysin tavoitetta siitä, että Euroopan unionista tulisi tietopohjainen yhteiskunta, ja korostamaan erityisesti innovaatioon liittyviä koulutushankkeita sekä korkea-asteen koulutuksessa että peruskoulutuksessa, jotta voidaan parantaa Euroopan inhimillistä potentiaalia; tukee EIP:n ponnisteluja saattaa muita heikommin kehittyneet alueet osaksi tietopohjaista taloutta; 5. antaa EIP:lle tunnustusta siitä, että se on päässyt tavoitteeseensa osoittaa 30-35 prosenttia EU:ssa myöntämistään yksittäisistä lainoista luonnon- tai kaupunkiympäristön suojeluun tai parantamiseen tähtääviin hankkeisiin; panee merkille, että Euroopan unionissa myönnetyistä lainoista 60 prosenttia myönnettiin kaupunkiympäristöön liittyviin hankkeisiin (julkinen liikenne ja kaupunkiympäristön kunnostaminen), mutta vain 20 prosenttia kohdistettiin energiatehokkuuden tutkimukseen ja uusiutuvien energiamuotojen kehittämiseen; kehottaa EIP:tä sen vuoksi osoittamaan varoja luonnonsuojeluun entistä johdonmukaisemmin; 6. kannattaa EIP:n aikomusta laatia uudet EU:n energiatavoitteet sisältävä energian toimintaohjelma; kehottaa EIP:tä asettamaan aiempaa kunnianhimoisempia tavoitteita uusiutuvien energialähteiden sekä energiatehokkuuden parantamiseen pyrkivien ohjelmien rahoituksessa erityisesti uusissa jäsenvaltioissa ja pk-sektorilla, joilla on hyvät parantamismahdollisuudet; 7. on tyytyväinen EIP:n rooliin rahoitusalan moottorina; tätä roolia EIP toteuttaa varsinkin myöntämällä lainoja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien tukemiseksi edistäen siten yksityisen sektorin osallistumista Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen; kehottaa EU:ta takaamaan erityisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviä hankkeita koskevan välineen kehittämisen sitä riskiä varten, että tulot ovat odotettua pienemmät toiminnan alkuvaiheessa; pitää hyvin tärkeänä EU:n jäsenvaltioihin ja niiden välillä kulkevien energiaverkkojen ulottuvuuden parantamista, jotta helpotettaisiin energiantoimitusten ja -jakelun sisämarkkinoiden luomista; 8. katsoo, että EIP:n toimien tulisi heijastaa laajentuneen EU:n tarpeita; korostaa, että EIP:llä ei ole Itämeren alueella pysyvää valtuuskuntaa, joka käsittäisi Baltian maat, Tanskan, Suomen, Ruotsin sekä ETAEFTA-maat; 9. kehottaa lisäämään EIP:n ulkoisen mandaatin yhdenmukaisuutta sekä suhteessa varojen riittävyyteen uuden mandaatin voimassaolon ajan että niiden maantieteelliseen jakautumiseen; huomauttaa, että Latinalaiselle Amerikalle on myönnetty liian vähän lainoja, sillä näiden lainojen osuus Euroopan unionin ulkopuolisten maiden hankkeille kaiken kaikkiaan myönnetyistä lainoista on vain 2,5 prosenttia; pitää myönteisenä uutta aloitetta, jossa EIP:n lainoja yhdistetään tukeen, jota EU myöntää alueellisille infrastruktuurihankkeille Afrikassa, sekä muita aloitteita, joilla tuetaan Afrikan kehitysagendaa, jota on kehitettävä ympäristöön liittyvän, sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden vaatimusten pohjalta; kehottaa EIP:tä Välimeren maiden kumppanuusvaltioille myönnettävien globaalien lainojen yhteydessä antamaan teknistä apua paikallisen rahoitusalan kehittämiseksi ja uudistamiseksi; 10. antaa kiitosta EIP:n valtuustolle siitä, että se nosti vuonna 2005 pk-yritysten tukemisen viiden ensisijaisen tavoitteensa joukkoon; tukee EIP:n ponnisteluja kehittää pk-yritysten tarpeisiin vastaavia rahoitusvälineitä pitäen tavoitteena sitä, että EIP:n kaikista vuosittain myöntämistä lainoista yli 50 prosenttia osoitetaan pk-yrityksille; Toimintatavat 11. kannattaa yhteistyön tiivistämistä komission kanssa niiden uusien ohjelmien, erityisesti Euroopan alueiden hankkeille annettavan yhteisen avun (JASPERS), välityksellä, joilla pyritään kustannustehokkuuden parantamiseen hyödyntämällä EIP:n kokemusta; 12. korostaa, että monet uudet EIP:n ja Euroopan investointirahaston (EIR:n) hallinnoimat rahoitusvälineet vaikuttavat monin eri tavoin tukeen, jota ei makseta takaisin; on sen vuoksi hyvillään JEREMIEaloitteen (Euroopan yhteiset resurssit mikro- ja keskikokoisten yritysten tukemiseksi) käynnistymisestä, koska sen avulla voidaan mahdollisesti saada kerrannaisvaikutus, joka on jopa kymmenen kertaa rakennerahaston budjetin suuruinen, kun EIR:n toiminnan avulla muutetaan tukia erilaisiksi pk-yrityksille tarkoitetuiksi rahoitustuotteiksi; 13. katsoo, että uusia yhteistyö- ja rahoitusjärjestelyjä on arvioitava huolellisesti mahdollisten hallinnollisten esteiden poistamiseksi; 14. korostaa, että välittäjinä toimiville rahoituslaitoksille edullisin ehdoin myönnettävillä EIP:n lainoilla ei pidä korvata lainoja, jotka yksityinen sektori takaisi muutenkin; 15. kehottaa tilintarkastustuomioistuinta varmistamaan, että EIP:n myöntämien lainojen ja takuiden, joissa EU:n talousarvion määrärahoja on mukana, ehdot eivät johda tiettyjen tahojen suosimiseen niin, että ne saavat epäsuorasti tukia, joihin ne eivät ole oikeutettuja, voidessaan hyödyntää markkinoilta saamaansa rahoitusta; 16. kehottaa EIP:tä tutkimaan perin pohjin EIP:n investointien aluekehitykselle tuoman todellisen hyödyn, kun ensin on arvioitu EU:n politiikkojen vaikutukset, ja laatimaan asiaa koskevia indikaattoreita sen oman toiminnan arvioinnista vastaavan osaston suosituksen mukaisesti; 17. kehottaa EIP:tä lisäämään varsinkin pk-yritysten mahdollisuuksia päästä käsiksi rahoitukseen siten, että lisätään kussakin maassa sellaisten välittäjinä toimivien rahoituslaitosten määrää, joilla on tarvittava asiantuntemus ja lainanantokapasiteetti EU:n prioriteettien tukemiseksi, ja parannetaan näin rahoituksen lopullisten saajien rahoituksen edellytyksiä; 18. suosittelee, että EIP kiinnittää seuraavassa vuosikertomuksessaan erityistä huomiota suhteisiinsa pankkeihin, jotka kansallisella tasolla erikoistuvat lainojen myöntämiseen pk-yrityksille, ja toistaa, että EIP:n ja mainittujen pankkien menestyksekäs yhteistyö voi olla vain hyödyllistä pk-yritysten kannalta; 19. katsoo, että EIP:n rahoituksen ja asianmukaisen valtiontuen yhdistelmän käyttämistä olisi edistettävä pk-yritysten hyödyksi; Avoimuus ja toimintakyky 20. kehottaa EIP:tä kertomaan aiempaa selkeämmin niistä arviointikriteereistä, joiden perusteella se valitsee rahoittamiaan hankkeita, sekä toimittamaan arvion toiminnastaan talouskasvun ja työllisyyden parantamiseksi; suosittelee, että EIP julkaisee tiedot investointihankkeista, joihin se osallistuu, kannustaakseen yksityisiä sijoittajia osallistumaan tällaisten hankkeiden mahdolliseen rahoitukseen; 21. suosittelee, että EIP määrittää globaalilainojensa lopullista myöntämistä koskevat perusteet entistä paremmin, ja kehottaa EIP:tä ottamaan käyttöön avoimen menettelyn, jotta voitaisiin määrittää ja arvioida, miten välittäjinä toimivat pankit ovat käyttäneet lainoja, erityisesti sen selvittämiseksi, hyödyttääkö EIP:n lainojen laatu todella rahoituksen lopullisia saajia; 22. kehottaa EIP:tä takaamaan, että sen toimintaa koskevat normit vastaavat kansainvälisiä normeja ja parhaita käytäntöjä; kehottaa ottamaan käyttöön avoimen osallistumismekanismin, jonka avulla kansalaisyhteiskunta ja muut kiinnostuneet osapuolet voivat osallistua EIP:n entistä tehokkaampien sosiaalisten normien muotoiluun; 23. kehottaa EIP:tä laatimaan uuden ympäristökehyksen, joka perustuu selviin, sitoviin ja toteuttamiskelpoisiin vähimmäisnormeihin ja joka antaisi EIP:lle mahdollisuuden selventää arvojaan ja normejaan kaikkien asianosaisten suhteen paikalliset yhteisöt mukaan lukien; 24. antaa EIP:lle kiitosta siitä, että se on kehittänyt valvontajärjestelmäänsä siten, että siinä annetaan aiempaa enemmän painoarvoa toiminnan jälkiarvioinnille; kannattaa toiminnan arvioinnista vastaavan yksikön suorittamista arvioista laaditun yhteenvedon julkaisemista; toistaa Euroopan investointipankin vuoden 2002 toimintakertomuksesta 22. huhtikuuta 2004 antamansa päätöslauselman [3] 14 kohdassa esittämänsä suosituksen siitä, että EIP julkaisee tietoja mahdollisista epäonnistuneista hankkeista, jotta niistä voitaisiin ottaa opiksi; 25. panee merkille EIP:n aikomuksen osallistua vapaaehtoisesti kansainvälisen vakavaraisuussuhdeluvun luomiseen (Basel II -sääntely); kehottaa EIP:tä kertomaan sovelletuista menetelmistä ja siitä, mistä suhdeluku muodostuu; kehottaa tutkimaan Basel II:n soveltamisen valvontatapaa; 26. kannattaa sitä, että EIP keskittyy avoimuuteen, kuten se on esittänyt uudessa avoimuuspolitiikassaan 28. maaliskuuta 2006; 27. kehottaa EIP:tä parantamaan edelleen viestintäpolitiikkaansa; kehottaa lisäksi kääntämään EIP:n verkkosivujen keskeisen sisällön kaikille EU:n kielille; 28. kehottaa EIP:tä toimittamaan edelleen Euroopan parlamentille ja kansalaisille vuosittaisen yhteenvedon EIP:n toimintakyvyn parantamiseksi toteutetuista toimista parlamentin aikaisempien päätöslauselmien mukaisesti; * * * 29. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Euroopan investointipankille. [1] EUVL C 320 E, 15.12.2005, s. 66. [2] EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 163. [3] EUVL C 104 E, 30.4.2004, s. 1019. --------------------------------------------------