Euroopan komissio otti arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen merkitsemistä ja käsittelyä koskevalla turvallisuusohjeella C(2019) 1904 käyttöön uusia turvallisuusmerkintöjä, joita komission yksiköiden on käytettävä. Koska merkinnät ovat oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia ainoastaan komissiossa, on suositeltavaa luoda komission ulkopuolisten kolmansien osapuolten kanssa asianmukaiset järjestelyt sen varalle, että niiden kanssa on vaihdettava arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja. Sopimuksessa, jolla perustetaan sekakomitea ja määritetään sen tehtävät, säädetään tarvittavista ja tehokkaista puitteista tätä varten.

Sekakomitea on kahdenvälinen elin, joka muodostuu osapuolten (EU ja Sveitsi) edustajista. Molempien osapuolten on sovittava sekakomitean tekemistä päätöksistä.

Tarve vaihtaa arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja sopimuksen puitteissa sopimuksella luodun suoran rekisteriyhteyden avulla edellyttää tarvittavan turvallisuustason säilyttämistä, jotta voidaan minimoida riski rekistereihin liittyvästä petoksesta, väärinkäytöstä tai rikollisesta toiminnasta sekä reagoida tällaisiin tapauksiin ja suojella rekisterien välisen yhteyden sekä yhdistettyjen markkinoiden eheyttä. Tätä varten sopimuksessa säädetään turvallisuusluokista ja annetaan asianmukaiset säännöt siitä, miten arkaluonteisia tietoja käsitellään sopimuksen puitteissa. Siinä määritetään selvästi sopimuksen puitteissa käytettävät turvallisuusmerkinnät, jotka ovat samanlaiset kuin ne, jotka olivat käytössä ennen turvallisuusohjeen C(2019) 1904 hyväksymistä. Turvallisuusohjeen C(2019) 1904 hyväksymisen jälkeen Euroopan komissiossa tällä hetkellä käytettävät turvallisuusmerkinnät eivät enää vastaa niitä, joista määrätään sopimuksessa, ja ne olisi uudestaan saatettava yhteensopiviksi. Turvallisuusohjeessa C(2019) 1904 suositeltiin, että tästä sovittaisiin ulkoisten kumppanien kanssa vastaavasti.

Hyvin toimivien kansainvälisten hiilimarkkinoiden kehittäminen yhdistämällä päästökauppajärjestelmät alhaalta ylöspäin on EU:n ja kansainvälisen yhteisön pitkäaikainen poliittinen tavoite ja erityisesti keino saavuttaa Pariisin sopimuksen ilmastotavoitteet. EU:n päästökauppajärjestelmän toteuttamisesta annetun direktiivin 25 artiklassa mahdollistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän yhdistäminen muihin päästökauppajärjestelmiin edellyttäen, että nämä järjestelmät ovat pakollisia, niissä asetetaan päästöille absoluuttinen enimmäismäärä ja ne ovat yhteensopivia. Sveitsin järjestelmä täyttää nämä vaatimukset. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2020, ja yhteensopivuuden ja yhdenmukaisuuden palauttaminen on merkittävä askel sopimuksen täytäntöönpanossa.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Sekakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen 12 artiklalla.

Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.