EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.3.2017 COM(2017) 131 final KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä annetun asetuksen (EU) 2016/369 täytäntöönpanosta



Sisällysluettelo I. Johdanto II. Hätätilanteen tuesta annetun asetuksen hyödyt 1) Unionin sisällä annettavaa hätätilanteen tukea koskevasta välineestä saatava lisäarvo a. Avun toimittaminen nopeasti b. Kokeneet humanitaariset kumppanit vastaamassa kriisin koetteleman väestön tarpeisiin c. Keskipisteenä humanitaarinen apu d. Olemassa olevien valmiuksien täydentäminen e. Asiantuntemuksen saatavuus ja seurantavalmiudet 2) Tuotokset ja tulokset a. Majoitus b. Talveen varustautuminen c. Käteisavustukset d. Suojelu e. Koulutus f. Terveydenhuolto g. Elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden toimittaminen ja muut toimet III. Koordinointi ja viestintä 1) Pakolais- ja muuttoliikekriisiä koskevien toimien koordinointi EU:n tasolla

2) Koordinointi ja yhteistyö kriisin koettelemien jäsenvaltioiden kanssa 3) Kumppaniorganisaatioiden välinen koordinointi 4) Kreikassa toteutettavia hätätilanteen tukitoimia koskeva viestintä IV. Tulevat toimet



I.Johdanto Vuosina 2015 ja 2016 Euroopan unioniin (EU) tuli itäisen Välimeren reitin kautta lähes 1,1 miljoonaa kansainvälistä suojelua mahdollisesti tarvitsevaa henkilöä ja laitonta muuttajaa, jäljempänä ’pakolaiset ja muuttajat’. Pakolaiskriisin ollessa pahimmillaan kesällä 2015 Kreikkaan saapui päivittäin 10 000 muuttajaa ja pakolaista. Tämä äkillinen maahantulotulva aiheutti humanitaarisen hätätilanteen EU:n sisällä. Vaikka EU:ssa on jo käytössä rahoitusvälineitä jäsenvaltioiden auttamiseksi erilaisissa sisäisissä ongelmatilanteissa ja solidaarisuuden osoittamiseksi katastrofeista kärsiville alueille, pakolaiskriisin poikkeuksellinen laajuus osoitti, että millään niistä ei pystytty täysin vastaamaan laajamittaisiin humanitaarisiin tarpeisiin EU:ssa. Komissio on laatinut Euroopan muuttoliikeagendaan sisältyvien ensisijaisten toimien toteutuksesta tiedonannon, jonka yksi keskeinen näkökohta on tarve luoda valmiudet tarjota humanitaarista apua EU:n sisällä, jotta voidaan tukea niitä jäsenvaltioita, joihin tulee paljon pakolaisia ja muuttajia. Tarvittiin eurooppalaiseen solidaarisuuteen perustuva joustava rahoitusväline, jonka avulla voidaan toimia nopeasti ja mobilisoida käytettävissä oleva asiantuntemus. Tässä yhteydessä Eurooppa-neuvosto esitti 19. helmikuuta 2016 komissiolle, että ”EU:lle on nyt annettava valmiudet toimittaa humanitaarista apua EU:n sisällä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisjärjestön (UNHCR) kaltaisten järjestöjen kanssa niiden maiden tukemiseksi, joissa on suuria määriä pakolaisia ja muuttajia, hyödyntäen EU:n humanitaarisesta avusta ja pelastuspalveluasioista vastaavan yksikön kokemusta”. Komissio antoi 2. maaliskuuta 2016 ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EU) 2016/369 hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä. Neuvosto hyväksyi asetuksen 15. maaliskuuta 2016. Eurooppa-neuvoston suosituksen mukaisesti asetuksessa tukeudutaan EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston (ECHO) vastuualueellaan vuosien kuluessa hankkimaan vankkaan kokemukseen, jotta kolmansissa maissa toteutetuista toimista kertynyttä asiantuntemusta voidaan hyödyntää unionin sisällä. Sen lisäksi, että asetuksella pyritään vastaamaan unionin ulkorajoilla meneillään olevasta muuttoliikekriisistä johtuviin poikkeuksellisiin humanitaarisiin tarpeisiin, sitä voidaan soveltaa myös kaikentyyppisiin luonnon tai ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin, joilla on laajoja humanitaarisia vaikutuksia unionin sisällä. Näin ollen asetuksessa säädetään, että kaikessa EU:n rahoittaman hätätilanteen tuen myöntämisessä ja täytäntöönpanossa on noudatettava kansainvälisesti sovittuja humanitaarisia perusperiaatteita eli humaanisuutta, puolueettomuutta, tasapuolisuutta ja riippumattomuutta. Tehokkuuden maksimoimiseksi asetuksessa edellytetään, että hätätoimien täytäntöönpanon toteuttavat kumppaniorganisaatiot , joiden kanssa komissio on tehnyt kumppanuutta koskevan puitesopimuksen tai rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen. Koska hätätilanteen tuki annetaan EU:n jäsenvaltion alueella, siihen sovelletaan erityisiä vaatimuksia. Hätätilanteen tuella on ”tuettava kriisin koetteleman jäsenvaltion toimia ja täydennettävä niitä”. On myös varmistettava, että kyseisen jäsenvaltion kanssa tehdään läheistä yhteistyötä ja että sen kanssa neuvotellaan tiiviisti. Oikeusperustassa säädetään, että hätätilanteen tuki otetaan käyttöön kolmen vuoden ajaksi 16. maaliskuuta 2019 asti pakolais- ja muuttoliikekriisin humanitaaristen vaikutusten hallitsemiseksi. Pian neuvoston asetuksen antamisen jälkeen itäisen Välimeren reitin tilanne muuttui ratkaisevasti. Rajanylitykset Turkista Kreikkaan ovat vähentyneet 18. maaliskuuta 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman jälkeen merkittävästi siten, että 6. maaliskuuta 2017 asti Kreikkaan tuli keskimäärin 79 henkilöä päivässä. Koska kuitenkin jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet väliaikaisesti käyttöön sisärajatarkastuksia ja jotkin muut maat itäisen Välimeren reitin varrella ulkorajatarkastuksia, Kreikkaan jäi 62 000 hädänalaista henkilöä, joista 14 000 oli Kreikan saarilla. Tämä johti huomattavaan humanitaarisen avun eli elintarvikeavun, majoituksen, terveydenhoidon, veden, sanitaation, hygienian ja muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden sekä suojelun tarpeeseen. Vuonna 2016 Kreikka oli ainoa jäsenvaltio, joka täytti asetuksessa esitetyt kaksi tukikelpoisuusehtoa: katastrofin poikkeuksellinen laajuus ja vaikutus johtaa vakaviin ja laajoihin humanitaarisiin seurauksiin yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa; ja mitkään muut jäsenvaltioiden tai unionin käytettävissä olevat välineet eivät ole riittäviä. Siksi kaikki tämän asetuksen mukaiset toimet on toistaiseksi suunnattu yksinomaan Kreikan humanitaarisen tilanteen parantamiseen. Asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti tämän kertomuksen tarkoituksena on antaa yleisesitys unionin sisällä annettavaa hätätilanteen tukea koskevan välineen tärkeimmistä vaikutuksista sen käyttöön ottamisen jälkeen, analysoida merkittävimpiä esiin tulleita ongelmia ja esitellä tulevia toimia.

II.Hätätilanteen tuesta annetun asetuksen hyödyt Kreikan pakolais- ja muuttoliikekriisin hallinnasta ovat viime kädessä vastuussa Kreikan viranomaiset. Niiden antaman palautteen perusteella asetus on mahdollistanut sen, että humanitaariset toimijat ovat hyvin nopeasti pystyneet osallistumaan kriisin humanitaaristen vaikutusten hallintaan. Kaikilla aloilla on saatu aikaan konkreettisia tuloksia, ja apua on annettu yli 45 000 edunsaajalle yli 30 vastaanottokeskuksessa Kreikan saarilla ja Kreikan mantereella. Tämän uuden välineen toiminnan keskeiset vahvuudet ja tärkeimmät operatiiviset tuotokset esitetään jäljempänä. 1)Unionin sisällä annettavaa hätätilanteen tukea koskevasta välineestä saatava lisäarvo Hätätilanteen tukivälineellä halutaan vastata akuuttien kriisien aiheuttamiin vakaviin humanitaarisiin seurauksiin. Vuosina 2016–2017 unioni antoi siitä asianmukaista ja oikea-aikaista tukea Kreikassa oleville pakolaisille ja muuttajille. Välineen ominaispiirteitä ovat seuraavat. a.Avun toimittaminen nopeasti Hätätilanteen tukiväline perustuu hätätilanteisiin mukautettuihin menettelyihin ja henkilökuntaan, joka on koulutettu vastaamaan hätätilanteisiin kaikkialla maailmassa. Suoritettuaan tarvearvioinnin rahoituspainopisteiden määrittämiseksi komissio myönsi ensimmäisen 83 miljoonan euron tukierän kahdeksalle kumppaniorganisaatiolle 19. huhtikuuta 2016, vain viisi viikkoa asetuksen antamisen jälkeen. Tuki tuli voimaan heti, kun sopimukset allekirjoitettiin, ja vain muutama päivä sen jälkeen kun budjettivallan käyttäjä oli hyväksynyt rahoituksen, paikan päällä pystyttiin tarjoamaan majoitusta, vettä ja sanitaatiopalveluja, terveydenhoitoa, suojelua ja koulutusta. b.Kokeneet humanitaariset kumppanit vastaamassa kriisin koetteleman väestön tarpeisiin Tuen panevat täytäntöön kokeneet humanitaariset kumppanit, kuten

Yhdistyneiden kansakuntien järjestöt, kansainväliset organisaatiot ja kansalaisjärjestöt, joiden kanssa komissio on allekirjoittanut puitesopimukset, koska niillä on humanitaaristen tarpeiden tyydyttämiseen liittyvää osaamista ja asiantuntemusta ja koska niiden hallinto toimii hyvin. Tähän mennessä komissio on myöntänyt EU:n rahoitusta neljälletoista kumppanille, jotka kaikki ovat toimineet aktiivisesti Kreikassa pakolaiskriisin alkuvaiheista lähtien. Kumppanit varmistavat, että apua annetaan noudattaen kansainvälisiä humanitaarisia periaatteita. c.Keskipisteenä humanitaarinen apu Vaikka muista EU:n välineistä, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF-rahasto), sisäisen turvallisuuden rahastosta (ISF), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (FEAD) ja luonnonkatastrofien osalta Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR), voidaan osoittaa merkittäviä taloudellisia resursseja Euroopan sisällä annettavaan apuun, ne ovat vahvasti riippuvaisia kansallisten viranomaisten hallinnollisista ja operatiivisista valmiuksista, joihin saattaa jo ennestään kohdistua huomattavia rahoituksellisia ja taloudellisia paineita. Näitä välineitä ei myöskään ole suunniteltu suurten pakolais- ja muuttajaryhmien puhtaasti humanitaarisiin tarpeisiin vastaamista varten. Myös Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi antaa tervetullutta tukea jäsenvaltioiden vapaaehtoisen rahoituksen turvin, mutta se ei ole asianmukainen väline pakolaiskriisistä aiheutuviin laajamittaisiin rakenteellisiin humanitaarisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Päinvastoin kuin edellä mainituista välineistä, hätätilanteen tukivälineestä voidaan hätätilanteissa myöntää nopeasti rahoitusta tarkasti kohdennetulle humanitaariselle avulle. d.Olemassa olevien valmiuksien täydentäminen Kriisin koettelemien jäsenvaltioiden ei tarvitse luoda uusia rakenteita tai institutionaalisia järjestelyjä saadakseen hätätilanteen tukea. Sen sijaan hätätilanteen tukiväline täydentää humanitaarisen avun antamista tarjoamalla lisää humanitaarisia ja taloudellisia resursseja. Toiminta Kreikassa on osoittanut, että tehokkaat viestintäkanavat ja toimiva koordinointimekanismi ja niitä tukeva henkilöstö kansallisissa viranomaisissa ovat ratkaisevan tärkeitä operaation onnistumiselle. e.Asiantuntemuksen saatavuus ja seurantavalmiudet Komissiolla on alakohtaisten ja kentällä toimivien asiantuntijoiden verkosto, joka kattaa koko maailman. Kolme tällaista asiantuntijaa siirrettiin seuraamaan ja koordinoimaan rahoitettuja toimia kentällä. Asiantuntijoiden läsnäolo on välttämätöntä humanitaaristen kumppaneiden tukemiseksi niiden työssä ja yhteyksien hoitamiseksi Kreikan viranomaisten kanssa. Ripeä toiminta oli välttämätöntä, jotta EU:n rahoittamat hankkeet voitiin käynnistää nopeasti. Kreikkaan lähetettiin myös joitakin eri aloilla (esim. terveysala, suojelu tai tasa-arvokysymykset) toimivia komission globaaleja asiantuntijoita nopeuttamaan toimien käynnistymistä omalla erikoisalallaan. 2)Tuotokset ja tulokset Vuonna 2016 toiminnan tärkeimmät painopisteet olivat majoituksen tarjoaminen ja talveen varustautuminen, käteisavustukset, ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelu, hätätilanteissa järjestettävä koulutus ja terveydenhuolto. Sopimuksiin käytettiin vuonna 2016 yhteensä 191,9 miljoonaa euroa seuraavasti:

Kumppani Sopimuksen arvo OXFAM-NL 6 000 000 STC-UK 7 000 000 DRC-DK 14 870 000 IRC-UK 16 500 000 UNHCR-CH 65 000 000 MDM-BE 7 000 000 ASB-DE 6 800 000 IFRC-CH 17 000 000 NRC-NO 11 000 000 IOM-CH 17 800 000 CARE-DE 3 500 000 MCE-UK 6 250 000 UNICEF-US 8 500 000 TDH-CH 4 700 000 YHTEENSÄ 191 920 000 Taulukko: EU-rahoitus sopimuskumppaneittain, 2016 a.Majoitus Komissio on myöntänyt UNHCR:lle, IOM:lle, IRC:lle, IFRC:lle, ASB:lle, DRC:lle, NRC:lle ja OXFAMille 80 miljoonaa euroa yli 35 000 hädänalaisen henkilön majoitukseen Kreikassa. Yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa hätätilanteen tukivälineestä rahoitettuja toimia on toteutettu 30:ssä Kreikan hallituksen nimeämistä kaikkiaan 49:stä väliaikaisesta ja pysyvästä vastaanottokeskuksesta mantereella. Kyseisiin vastaanottokeskuksiin oli 14. helmikuuta 2017 sijoitettuna 11 568 henkilöä. Niiden kokonaiskapasiteetti on 18 510 henkilöä. Toimiin kuuluu vastaanottokeskuksen kehittämiseen liittyviä töitä, telttojen jakamista (alkuvaiheessa), konttien pystyttämistä, talveen varustautumista ja olemassa olevien rakennusten korjaamista. Tuki sisälsi myös vesi- ja sanitaatiopalvelujen ja lämmitys- ja sähköjärjestelmien ja -laitteiden kunnostamiseen, ylläpitoon ja rakentamiseen liittyvää rahoitusta. b.Talveen varustautuminen Kumppaniorganisaatiot ovat toteuttaneet toimia, jotka liittyvät talveen varustautumiseen, kuten majoitukseen, vesi- ja sanitaatiohankkeisiin sekä ylläpitoon. Toimilla on parannettu elinoloja huomattavasti ja varmistettu turvallinen majoitus talvikuukausiksi. Kaikki hätätilanteen tukivälineestä rahoitusta saaneet vastaanottokeskukset on varustettu talvea varten. Niiden eristystä on parannettu, niihin on asennettu lämmityslaitteita ja niiden paloturvallisuutta on parannettu tulipalojen ehkäisemiseksi. Esimerkiksi pelkästään UNHCR:lle Kreikan viranomaiset ovat antaneet tehtäväksi kehittää 14:n mantereella sijaitsevan vastaanottokeskuksen infrastruktuuria ja varustaa ne talvea varten. UNHCR:lle osoitettujen vastaanottokeskusten talveen varustamista koskevat toimet vaihtelevat kohteen mukaan. Joissakin tapauksissa UNHCR on pystyttänyt valmistaloja, kun taas joissakin paikoissa on kunnostettu olemassa olevia rakennuksia ja tiloja. Muita esimerkkejä: IFRC on tarjonnut väliaikaisissa vastaanottokeskuksissa Softexissa ja Chersossa hätämajoitusta, muun muassa telttoja, lattialavoja ja eristystä sekä lämmittimiä ja petrolia. ABS on liittänyt rakennuksia sähköverkkoon valojen ja lämmityksen kytkemiseksi Diavatan ja Anagnostopouloun tiloihin. IOM suorittaa jälleenrakennus- tai kunnostustöitä seuraavissa kuudessa vastaanottokeskuksessa: Agios Andreas I, Agios Andreas II, Thiva, Serres, Drama ja Kavala. Lisäksi talveen varauduttaessa joukko ihmisiä, jotka oli sijoitettu riittämättömiin tai keskeneräisiin paikkoihin on siirretty hotelleihin tai asuntoihin. Pelkästään UNHCR oli 28. helmikuuta 2017 mennessä siirtänyt yli 3 100 ihmistä. Näissä vastaanottokeskuksissa asuvat ihmiset joutuivat kestämään huonoja sääoloja ja asumaan sopimattomissa majoitustiloissa, mikä pahensi terveysriskejä. Tähän mennessä toteutettuihin talveen varautumista koskeviin toimiin on käytetty arviolta 52 miljoonaa euroa. c.Käteisavustukset Hädänalaisille henkilöille Kreikassa annetun käteisavun määrä vuonna 2016 oli 28,7 miljoonaa euroa. Summa kattaa joukon perustarpeita ja korvaa luontoissuorituksina jaettavat avustustarvikkeet, ruoka-apua lukuun ottamatta. Kun vastaanottokeskuksiin on saatu riittävästi keittiötarvikkeita, kotitalouksien kaikki perustarpeet voidaan kattaa monikäyttöavustuksilla, ruoka-apu mukaan lukien. Helmikuuhun 2017 mennessä yli 35 000 mantereella tai saarilla sijaitsevissa 55 vastaanottokeskuksessa asuvaa ihmistä oli saanut käteisavustusta, joka suoritaan ennakolta maksettuina kortteina. Käteisavustuksilla tuetaan pakolaisten ja muuttajien ihmisarvoa lisäämällä heidän valinnanvapauttaan. Käteisavustuksista hyötyvät myös paikalliset vastaanottavat yhteisöt (joista sekä elintarvikkeet että muut tuotteet hankitaan). Lisäksi ne ovat kustannustehokkaampi ratkaisu. d.Suojelu Komissio myönsi hätätilanteen tukivälineestä ASB:lle, Oxfamille, IRC:lle, UNHCR:lle, DRC:lle, NRC:lle, IFRC:lle, STC:lle, MCE:lle, CARE:lle, TDH:lle ja Unicefille 33 miljoonaa euroa Kreikassa toteutettaviin suojatoimiin. Tästä kokonaissummasta 23 miljoonaa euroa on osoitettu lastensuojelutoimiin, jotka koskevat yli 21 000:ta Kreikassa asuvaa alaikäistä pakolaista ja muuttajaa. Tällaisia toimia ovat muun muassa psykososiaalinen tuki, lapsiystävälliset tilat, tapausten hallinnointijärjestelmä, perheenjäsenten jäljittäminen ja 417 hätäpisteen perustaminen alaikäisiä varten varatuissa tiloissa Kreikan hoitovaatimusten mukaisesti. Kahdella kolmanneksella leireillä asuvista lapsista on mahdollisuus käyttää lapsiystävällisiä tiloja, jotka on lapsille varattuja turvallisia paikkoja, joissa lapset voivat kokoontua, leikkiä ja tuntea olonsa taas normaaliksi mutta joissa samalla voidaan tunnistaa vaarassa olevat lapset, jotka tarvitsevat sosiaalityöntekijöiden erityistukea. Myös tiiviimmän yhteyden luomista vanhempiin helpotetaan. Muita toimia ovat naisten, iäkkäiden ja vammaisten suojelu ja sen varmistaminen, että pakolaiset ja muuttajat saavat tietoa asemastaan ja oikeuksistaan. e.Koulutus Kreikan opetusministeriön strategian mukaan kaikilla on oltava mahdollisuus saada opetusta. IOM:lle on myönnetty 2,8 miljoonaa euroa lasten kuljettamiseksi kouluun ja koulutarvikkeiden hankkimiseksi osalle Kreikassa olevista kouluikäisistä (4–17-vuotiaista) pakolaislapsista. Lisäksi on tuetaan 7,7 miljoonalla eurolla yli 9 000:lle leireillä ja kaupunkikeskuksissa asuvalle lapselle annettavaa täydentävää epävirallista koulutusta. Tähän kuuluvat muun muassa ovat perusmatematiikan ja lukemisen sekä kreikan, englannin ja pakolaislasten äidinkielen oppitunnit. f.Terveydenhuolto Vuonna 2016 hätätilanteen tuesta käytettiin lähes 15 miljoonaa euroa perusterveydenhuoltoon, erikoissairaanhoitoon, psykososiaaliseen tukeen ja sairaalahoitoon; hoitoa annettiin yli 38 100 henkilölle mantereella ja saarilla sijaitsevilla 26 leirillä. Lääkärikäyntejä oli kuukausittain keskimäärin yli 10 000. Sen lisäksi annettiin rokotuksia ja tarjottiin psykososiaalista tukea. Esimerkiksi perusterveydenhuollossa IFRC mahdollisti ensikertalaisille 67 994 lääkärikäyntiä, ASB 15 000 ja MDM 25 966 käyntiä. Terveysministeriön antamien rokotusten lisäksi IFRC rokotti 2 763 lasta ja MDM 1 527 lasta. Kaikki sairaalahoitoa tarvitsevat on siirretty sairaaloihin.

g.Elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden toimittaminen ja muut toimet Elintarvikkeisiin ja muihin tuotteisiin on osoitettu 18,6 miljoonaa euroa hätätilanteen tukea. Vuonna 2016 ja vuoden 2017 kahden ensimmäisen kuukauden aikana pelkästään UNHCR jakoi yli 740 000 perusavustustarviketta (mm. huopia, vaatteita, sadeviittoja, päähineitä ja käsineitä). Tämän lisäksi kumppaniorganisaatioille on myönnetty 6,2 miljoonaa euroa, joka kattaa vastaanottokeskusten hoitoon liittyvän tuen (yksi kumppani vastaanottokeskusta kohti), operatiivisen tuen ja toiminnan koordinoinnin. III.Koordinointi ja viestintä Hyvä yhteistyö kaikilla tasoilla on tärkein tulosten saavuttamiseen vaikuttava tekijä. Kumppaniorganisaatiot korostivat erityisesti sitä, että hyviä tuloksia saavutettiin, kun yhteistyö Kreikan viranomaisten ja paikallisten kumppaneiden kanssa toimi hyvin. Sen sijaan humanitaarinen apu viivästyi, jos yhteistyö ei ollut optimaalista (esim. majoituksen, talveen varustautumisen ja sähköistämisen sekä elintarvikkeiden jakelun ja turvallisuuskysymysten osalta). Toinen tärkeä tekijä on viestintä kaikilla tasoilla. Paikallisten yhteisöjen ja tuensaajien kanssa käytävän viestinnän parantaminen on ratkaisevan tärkeää toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta. Viestintä ulospäin on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että EU:n toiminta on riittävän näkyvää ja että se ymmärretään oikein. Tältä osin komissio aikoo vuonna 2017 jatkaa työtään humanitaaristen kumppaneiden kanssa. 1)Pakolais- ja muuttoliikekriisiä koskevien toimien koordinointi EU:n tasolla Hätätilanteen tukivälineestä toteutettavien toimien on oltava täysin synergiassa muista rahoitusvälineistä toteutettavien toimien kanssa ja täydennettävä niitä. Tämä koskee erityisesti välineitä, joista annetaan hätäapua. Vuosina 2015 ja 2016 EU oli Kreikan pakolaiskriisissä selkeästi suurin humanitaarisen avun antaja. Sen osuus koko rahoituksesta oli 77 prosenttia. Vaikutusten maksimoimiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi tarvitaan tehokasta koordinointia komissiossa ja muissa toimielimissä, virastoissa ja elimissä sekä kriisin koettelemien jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa. 2)Koordinointi ja yhteistyö kriisin koettelemien jäsenvaltioiden kanssa Komission on toimittava läheisessä yhteistyössä kriisin koettelemien jäsenvaltioiden kanssa ja kuultava niitä etenkin kumppanien valinnassa. Koska hätätilanteen tuella on tuettava kriisin koetteleman jäsenvaltion toimia ja täydennettävä niitä, komission ja sen kumppanien on noudatettava Kreikan viranomaisten tekemää suunnitelmaa. Vaikka EU:lla on huomattavaa kokemusta humanitaarisen avun rahoittamisesta kolmansissa maissa, tämä väline on ensimmäinen, joka mahdollistaa humanitaaristen toimien toteuttamisen EU:n jäsenvaltiossa. On myös syytä muistaa, että Kreikan viranomaiset eivät olleet aiemmin kohdanneet näin laajaa humanitaarista kriisiä. Jotta koordinointi muuttoliikkeestä vastaavan ministeriön kanssa olisi jäsennellympää, komissio on toukokuusta 2016 lähtien pitänyt säännöllisesti videokokouksia, joihin osallistuu mainitun ministeriön ja kumppaniorganisaatioiden edustajia. Näin varmistetaan, että tieto kansallisten viranomaisten ja kumppaniorganisaatioiden paikan päällä tekemistä päätöksistä kulkee saumattomasti, ja mahdollistetaan keskustelu eri painopistealueista sekä pyritään löytämään välittömiä ratkaisuja kiintiöongelmiin. Kriisin koetteleman jäsenvaltion viranomaisten selkeät suunnitelmat ovat edellytyksenä hyvälle koordinoinnille, joka puolestaan on tehokkaan, vaikuttavan ja johdonmukaisen humanitaarisen avun edellytys. Rahoitussuunnittelussa on edistytty merkittävästi. Helmikuussa 2017 Kreikan hallitus ja asianomaiset komission yksiköt sopivat rahoitussuunnitelmasta, joka käsittää vastaanottotilat ja pakolaisten ja muuttajien tarpeet ja sisältää rahoitusta kansallisesta talousarviosta, AMIF:sta ja hätätilanteen tukivälineestä. Edistymistä on siis tapahtunut, mutta koordinointi kansallisten viranomaisten kanssa, jotka viime kädessä vastaavat toiminnasta, on edelleen ratkaisevan tärkeää tehokkaan ja oikea-aikaisen avun toimittamisen kannalta. Tämä säilyy ensisijaisena tavoitteena vuonna 2017, jolloin keskitytään erityisesti suunnittelun ja operatiivisen päätöksenteon tehostamiseen. 3)Kumppaniorganisaatioiden välinen koordinointi Vuonna 2016 komissio allekirjoitti 14 kumppaniorganisaation kanssa sopimuksen asetuksen mukaisesti rahoitettujen toimien toteuttamisesta Kreikassa. Kyseiset organisaatiot puolestaan tekevät työtä useiden eri täytäntöönpanokumppaneiden kanssa. Koska tuensaajat ovat hajallaan ympäri maata vuokramajoituksessa ja virallisissa tai epävirallisissa vastaanottokeskuksissa mantereella tai saarilla, tehokas koordinointi on avainasemassa. Sekä paikallisella että kansallisella tasolla on perustettu useita temaattisia työryhmiä ja tietoa on keskitetty tietotekniikan avulla. Komissio ja Kreikan viranomaiset ovat mukana näissä työryhmissä, jotka helpottavat tietojenvaihtoa ja koordinointia ja tukevat viranomaisia aktiivisesti humanitaaristen toimien koordinoinnissa. Keskeinen tavoite vuonna 2017 on jatkaa tehokasta koordinointia kaikkien humanitaaristen toimijoiden välillä ja säilyttää toiminnan laatu mahdollisimman korkealaatuisena. 4)Kreikassa toteutettavia hätätilanteen tukitoimia koskeva viestintä EU:n kansalaisille hätätilanteen tukiväline on selkeä osoitus solidaarisuudesta ja siitä, että EU voi löytää ratkaisun vaikeisiin humanitaarisiin ongelmiin yhteisillä ponnistuksilla. Tältä osin komissio edistää aktiivisesti tehokasta viestintää ja humanitaaristen kumppaneiden näkyvyyttä. Se on lisännyt myös omaa viestintäänsä erityisesti verkossa ja sosiaalisessa mediassa. Viestinnässä on otettava huomioon myös paikalliset yhteisöt ja Kreikan maahanmuuttajaväestö, jotta näiden osallisuutta voidaan lisätä ja näiden ryhmien vastusta meneillään olevia toimia kohtaan vähentää.