KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Pienten ja keskisuurten yritysten rahoitusmahdollisuudet

SISÄLLYS

1. TIIVISTELMÄ

2. NEUVOSTON PYYNTÖ

3. PK-YRITYKSIÄ TUKEVAT RAHOITUSVÄLINEET

3.1. EU:N RAHOITUSVÄLINEET

3.2. JÄSENVALTIOT

3.3. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAT MAAT JA EHDOKASMAAT

3.4. TOIMINTAKEHYS

4. PANKKILAINAT

4.1. KÄYTÄNNESÄÄNNÖT

4.2. PIENLAINATOIMINTA

4.3. PK-YRITYSTEN RAHOITUSMAHDOLLISUUKSIEN SELVITTÄMINEN

4.4. PK-YRITYSTEN LUOKITTELU

4.5. TAKAUSVÄLINEET

4.6. EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTON TOIMINTA

4.7. EIP:N GLOBAALILAINAT

5. PÄÄOMARAHOITUS

5.1. MARKKINAPUUTTEET RISKIPÄÄOMAN ALUEELLA

5.2. HYVÄT TOIMINTATAVAT KOULUTUKSESSA

5.3. PÄÄOMAMARKKINOIDEN LIKVIDITEETIN LISÄÄMINEN

6. PÄÄTELMÄT

6.1. YLEISTEN EDELLYTYSTEN PARANTAMINEN

6.2. ALKUVAIHEEN RAHOITUS, ERITYISESTI TAKAUKSET JA PIENLAINAT

6.3. OMAN PÄÄOMAN LISÄÄMINEN

LIITE KATSAUS PK-YRITYSTEN RAHOITUKSEEN LIITTYVIIN VIIMEAIKAISIIN KANSALLISIIN TOIMIIN

1. TIIVISTELMÄ

Rahoitusmahdollisuuksien parantaminen on tärkeä näkökohta Euroopan yrittäjyyden edistämisessä. Julkisen sektorin tulee ensisijaisesti toimia rahoituksen yleisten edellytysten parantamiseksi ja toteuttaa rajallisia suoria toimenpiteitä ainoastaan silloin, kun häiriöt markkinoiden toiminnassa antavat siihen aihetta. Kokemuksen perusteella parhaisiin tuloksiin pk-yritysten rahoituksessa päästään, kun julkinen sektori tekee yhteistyötä markkinoiden kanssa ja toimii taustavoimana niiden kehityksen edistämisessä.

Rahoitusvälineet. Perustamisvaiheessa olevien yritysten kohtaamat rahoitusongelmat edellyttävät pitkäaikaisia ratkaisuja, joissa julkinen sektori on osallisena. Useimmissa jäsenvaltioissa on ohjelmia ja laitoksia, jotka pyrkivät poistamaan suuresta riskistä ja korkeista kustannuksista aiheutuvan pk-yritysten alkuvaiheen rahoitusvajeen. Tehokkaat julkiset tukimekanismit on sovitettava paikallisiin olosuhteisiin, ja niiden on oltava yksinkertaisia sekä helposti käytettävissä. Tämä on mahdollista ainoastaan käyttämällä paikallisia pankkeja ja pääomasijoitusrahastoja välittäjäorganisaatioina - näin toimitaan yhteisön rahoitusvälineiden osalta.

Pankkilainat. EU:n rahoitusvälineistä saatu kokemus osoittaa, että lainatakaukset ovat erittäin tehokas keino käyttää rajallisia julkisia varoja ja helpottaa suoraan vakuuksien puutteesta ja aineettomasta käyttöomaisuudesta aiheutuvaa ongelmaa. Pankkilainojen ehtojen parantamiseksi komissio on edistänyt keskustelua luottolaitosten ja pk-yritysten menettelysäännöistä. Lisäksi se on tuottanut kertomuksen pienlainatoiminnan parhaista toimintatavoista. Yhteisön rahoituslaitokset, Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR), tukevat merkittävästi pk-yritysten rahoituksensaantia.

Pankkien lisääntyvä tietoisuus riskeistä on johtanut siihen, että ne ovat laajentaneet sisäisten pk-yritysten luokitusten käyttöä. Tämä synnyttää vähitellen luokittelukulttuurin, jossa pk-yritysten on osoitettava pankeille luottokelpoisuutensa, keskusteltava säännöllisesti maksukyvystään ja toimitettava ajantasaista tietoa.

Pääomarahoitus. Useat pk-yritykset tarvitsevat vahvemman taseen. Pääomasijoitusyhtiöltä saatava rahoitus on kuitenkin mahdollista vain kasvuyrityksille. Euroopan pääomasijoitusmarkkinoiden kehittämisen lisäksi bisnesenkeleiden ja bisnesenkeliverkostojen tarjoamia mahdollisuuksia on edistettävä alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla.

Ehdotetut pankkeja koskevat uudet pääomavaatimukset, joiden on suunniteltu tulevan voimaan vuodesta 2007 alkaen, lisäävät vakautta ja kilpailua Euroopan rahoituspalvelumarkkinoilla. Ne hyödyttävät myös pk-yrityssektoria. Uusien sääntöjen vaikutuksia Euroopan talouteen ja eritoten pk-yrityksiin käsitellään komission toimeksiantamassa meneillään olevassa tutkimuksessa.

Päätelmät. Jotta Euroopan yrittäjyyttä voitaisiin edistää tehokkaasti, eurooppalaiset, kansalliset ja alueelliset julkisen sektorin toimenpiteet on jatkossa keskitettävä kolmelle alueelle pk-yritysten rahoituksessa: 1) yleisten edellytysten parantaminen, 2) keskittyminen alkuvaiheen rahoitukseen, erityisesti takauksiin ja pienlainatoimintaan ja 3) oman pääoman lisääminen pk-yritysten taseissa.

* Yleisten edellytysten parantaminen. Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen sekä kasvun esteiden poistamisen lisäksi rahoitusmarkkinoiden kehittäminen on erityinen haaste liittymistä valmisteleville maille, sillä niissä pääomasijoitusten ja pankkilainojen osuus on pieni. Näihin maihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä muutoin vajaatehoiset rahoitusmarkkinat haittaavat yrittäjyyttä ja kasvua.

* Keskittyminen alkuvaiheen rahoitukseen, erityisesti takauksiin ja pienlainatoimintaan. Alkuvaiheen rahoitusvajeen vuoksi on tarpeen, että julkinen sektori jatkaa yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa vajeen poistamiseksi. Helposti ja laajalti käytettävissä olevat takausvälineet, joilla jaetaan riski yksityisen ja julkisen sektorin kesken, auttavat tehokkaasti pk-yritysten vaikeuksissa saada pankkilainoja. Pienlainatoiminnalla voi olla ratkaiseva merkitys perustamisvaiheessa oleville yrityksille, ja lainatakauksia on käytettävä tehokkaasti toiminnan edistämiseksi. Kansallisten rahoituksen välittäjien ja kansallisten ohjelmien avulla rahoitusvälineet voidaan sovittaa erilaisiin vakiintuneisiin rahoituskäytäntöihin, jolloin saadaan lisätukea ohjelmille, jotka tähtäävät pk-yritysten alkuvaiheen rahoitusvajeen poistamiseen.

* Oman pääoman lisääminen. Kasvuyritysten ja tavanomaisten eurooppalaisten pk-yritysten tarpeet ovat erilaisia, mutta molemmat tarvitsevat vahvemman taseen, jossa on tarpeeksi omaa pääomaa. Jakamaton voitto on paras tapa rahoittaa kasvua ja investointeja. Jäsenvaltioiden on tarkistettava, estääkö niiden verolainsäädäntö vakaan kasvun siten, että jakamatonta voittoa verotetaan enemmän kuin jaettua voittoa. Kasvuyrityksille likvidit ja hyvin toimivat pääomasijoitusmarkkinat ovat olennaisessa asemassa.

26. NEUVOSTON PYYNTÖ

Energia- ja teollisuusministereiden neuvosto hyväksyi 4.-5. joulukuuta 2001 pidetyssä kokouksessaan päätelmät, jotka koskevat pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) mahdollisuuksia saada rahoitusta, ja pyysi komissiota esittämään ensimmäisen arvion edistymisestä vuonna 2003. Päätelmät osoitettiin Euroopan investointirahastolle (EIR), Euroopan investointipankille (EIP) sekä maille, jotka osallistuvat Euroopan yhteisön monivuotiseen ohjelmaan yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005).

Neuvosto pyysi komissiota

* edistämään pääomarahoituksen alalla toimivien eri osapuolten ammattimaisuutta tuomalla esiin julkisen ja yksityisen koulutuksen hyviksi havaittuja toimintatapoja

* edistämään pankkien, muiden rahoittajien ja pk-yritysten välisiä yhteyksiä, jotta voidaan laatia pankkien ja pk-yritysten väliset käytännesäännöt ja parantaa näin niiden keskinäistä ymmärrystä, sekä selvittämään parhaat toimintatavat rahoitukseen tai valtiontakauksiin liittyvien hallinnollisten menettelyjen monimutkaisuuden vähentämiseksi

* arvioimaan säännöllisesti pk-yritysten rahoituksensaantia

* tutkimaan, miten voidaan vähentää pääoman tarjonnan ja kysynnän välistä tiedollista epäsuhtaa, kiinnittäen erityisesti huomiota käytettävissä oleviin ja avoimiin riskinarviointimenetelmiin, jotka sopivat pk-yritysten tarpeisiin

* tutkimaan, miten voidaan parantaa pääomamarkkinoiden likviditeettiä

* esittämään ensimmäisen arvion edistymisestä vuonna 2003.

Neuvosto pyysi Euroopan investointipankkia (EIP) suuntaamaan globaalilainansa lähinnä sellaisille segmenteille, joilla markkinapuutteet ovat merkittäviä, sekä varmistamaan, että EIP:n rahoitustoimien vaikutus ulottuu myös pk-yritysten tasolle.

Komissiota ja Euroopan investointirahastoa (EIR) neuvosto pyysi

* tekemään tutkimuksen yksityisen ja julkisen sektorin välisen riskinjakautumisen malleista ja ottamaan siinä erityisesti huomioon takausjärjestelmät sekä arvopaperistamisen eri muodot

* pohtimaan sellaisen takausjärjestelmän perustamista, joka helpottaa varainhankintaa ja saa aikaan huomattavan kerrannaisvaikutuksen yksityisillä investointitahoilla (pankit, riskipääoma, bisnesenkelit) ja joka on valtiontukisääntöjen mukainen

* keskittämään riskipääomaa koskevat toimet alueille, joilla markkinapuutteet ovat ilmeisimpiä.

Neuvosto pyysi jäsenvaltioita asettamaan etusijalle aloitteet, jotka liittyvät rahoituksen saamiseen, esimerkiksi toimet, jotka edistävät yrittäjyyttä, varainhoidon hyviä toimintatapoja ja pk-yrityksistä saatavia laadukkaita tietoja, sekä kannustamaan pankkeja, muita rahoittajia ja pk-yrityksiä yhteydenpitoon keskinäisen ymmärryksen parantamiseksi.

27. PK-YRITYKSIÄ TUKEVAT RAHOITUSVÄLINEET

27.1. EU:n rahoitusvälineet

Euroopan yhteisön monivuotiseen ohjelmaan yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) kuuluvat rahoitusvälineet tarjoavat Euroopan tasolla vaikutusmahdollisuuksia ja tukea pk-yritysten rahoitukseen. Kyseisten välineiden toteutuksesta vastaa Euroopan investointirahasto (EIR), joka huolehtii Euroopan investointipankin (EIP) riskirahoitustoiminnasta. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahasto on kohdentanut 1,5 miljardia euroa pk-yritysten kehittämiseen jäsenvaltioissa vuosiksi 2000-2006.

Pk-yritysten takausjärjestelmä tarjoaa takauksia julkisen ja yksityisen sektorin takausohjelmille ja rahoituslaitoksille, jotka tukevat lainanantoa pk-yrityksille. Järjestelmään sisältyvät pienluottotakuut, pääomatakuut sekä takaukset lainoille, joilla rahoitetaan IT-laitteita, -ohjelmia ja -koulutusta. Pk-yritysten takausjärjestelmä on osoittautunut erittäin tehokkaaksi välineeksi, ja vuodesta 1998 alkaen se on tukenut yli 125 000:ttä pk-yritystä, jotka edustavat useita eri aloja. Yli 90 prosenttia yrityksistä, joille on myönnetty lainatakaus, ovat alle 10 työntekijän mikroyrityksiä, ja ne ovat pystyneet luomaan merkittävän määrän uusia työpaikkoja [1]. Noin 45 prosenttia tuensaajista on perustamisvaiheessa olevia yrityksiä.

[1] Ks. kertomus "Innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitetut rahoitustukitoimenpiteet", KOM(2003) 480 lopullinen, 5.8.2003.

Viimeisin rahoitusvälineitä koskeva vuosikertomus osoittaa, että takausjärjestelmän ansiosta on ollut mahdollista lainata pk-yrityksille 58-kertainen summa talousarviomenoihin verrattuna, mikä on erittäin tehokasta EU-varojen käyttöä [2].

[2] EU:n talousarviovarat olivat 155,7 miljoonaa euroa, ja niiden avulla pystyttiin takaamaan lainoja 9,02 miljardin euron arvosta.

ETF-käynnistysjärjestelmä tukee pk-yritysten rahoitusta niiden perustamisvaiheessa sijoittamalla pääomasijoitusrahastoihin ja yrityshautomoihin. Rahastojen tulisi olla erityisesti siemenrahastoja, pienehköjä rahastoja, alueellisia rahastoja tai tiettyihin aloihin tai teknologioihin keskittyneitä rahastoja taikka tutkimuksen ja kehityksen tulosten hyödyntämistä rahoittavia pääomasijoitusrahastoja. EIR sijoittaa yleensä noin 15 prosenttia uuden rahaston pääomasta, ja loppurahoitus on hankittava muista lähteistä. Nykyisissä epäsuotuisissa markkinaoloissa ei kylläkään ole perustettu menestyksekkäästi kovinkaan montaa uutta rahastoa. ETF-käynnistysjärjestelmä hyödyttää eniten kasvuyrityksiä, jotka toimivat joko innovatiivisen teknologian alalla tai palvelualalla.

ETF-käynnistysjärjestelmä on tehokas väline, joka on lisännyt riskipääoman tarjontaa pk-yrityksille erityisesti niiden toiminnan alkuvaiheessa ja huipputekniikan aloilla, joilla markkinoiden on havaittu toimivan puutteellisesti. Tähän mennessä järjestelmästä on hyötynyt yli 200 kasvuyritystä. ETF-käynnistysjärjestelmällä on merkittävä vaikutus kasvun ja työllisyyden lisäämisessä, ja myönteisen lisävaikutuksen työpaikkojen luomiseen odotetaan näkyvän muutaman vuoden kuluessa, erityisesti tietotekniikan, biotekniikan ja biotieteiden alalla. Järjestelmän rakenteen, jossa EIR yhteisrahoittaa pääomasijoitusrahastoja, on katsottu olevan tehokas tapa asettaa suurehkoja rahamääriä lopullisten tuensaajien käyttöön sekä tehokasta yhteisön varojen käyttöä. Kansallisten rahoituksen välittäjien ja kansallisten ohjelmien avulla yhteisön välineet voidaan sovittaa järjestelmässä mukana olevien maiden erilaisiin vakiintuneisiin rahoituskäytäntöihin ja markkinaoloihin.

Siemenpääomatoimi tarjoaa tukea uusien sijoitustenhoitajien pitkäaikaiseen palkkaamiseen, jotta vahvistettaisiin alkupääomarahastojen toimintakykyä. Avustukset on tarkoitettu kattamaan sellaisten uusien rahastojen tai yrityshautomoiden hallinnointikustannukset, joiden kokonaissijoitusohjelmaan kuuluu siemenrahoitus. Koska siemenrahoitusta varten on kuitenkin perustettu vain vähän uusia rahastoja, tälle välineelle ei ole ollut paljon kysyntää.

Pk-yritysten alkuvaiheen rahoitusvajeen jatkumisen vuoksi sekä rahoitusvälineistä, erityisesti pk-yritysten takausjärjestelmästä, saatujen hyvien kokemusten perusteella on tarpeen jatkaa tällaisten välineiden tarjoamista myös tulevaisuudessa. ETF-käynnistysjärjestelmän käyttöä ajatellen kasvuyritykset ovat niitä yrityksiä, jotka saavat aikaan työllisyyttä ja kasvua tulevaisuudessa, ja julkisen sektorin toimien tehtävä katalysaattorina niiden alkuvaiheen rahoittamisessa on myös jatkossa olennaisen tärkeä.

27.2. Jäsenvaltiot

Useimmilla jäsenvaltioilla on pk-yritysten rahoituksensaantia tukevia ohjelmia [3]. Pk-yritysten tukiohjelmien arvioinneista saadaan tärkeää tietoa, kun pyritään selvittämään parhaat toimintatavat sekä tutkimaan, miten rajallisilla julkisilla varoilla saadaan paras mahdollinen vipuvaikutus. Esimerkiksi Suomen Teollisuussijoituksen pääomasijoitusohjelmien arvioinnissa [4] kehotettiin kohdistamaan toiminta selkeämmin markkinapuutealueille, keskittymään toimimaan rahoituksen välittäjien kautta ja kehittämään yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa. Vastaavanlaisia toimia rahoitusvälineiden yhtenäistämiseksi ja yksinkertaistamiseksi on käynnissä esimerkiksi Saksassa, jossa KfW-Mittelstandsbank ottaa hoitoonsa ja rationalisoi pk-yrityksiin kohdistettuja rahoitusvälineitä.

[3] Ks. tämän kertomuksen liite.

[4] M. Maula ja G. Murray: Suomen Teollisuussijoitus Oy:n kansainvälinen evaluointi. Kauppa- ja teollisuusministeriö, 2003.

Yksi tapa auttaa pk-yrityksiä saamaan pääomasijoituksia on perustaa Yhdysvaltojen mallin mukaisia pieniä yritysinvestointiyhtiöitä. Kyseisessä järjestelmässä investointiyhtiöt voivat valtiontakausten ansiosta lainata pääomamarkkinoilta rahaa alhaisella korolla. Lainatut rahat sijoitetaan sitten pk-yrityksiin yksityisesti hankitun pääoman kanssa. Vaikka valtiontakauksia saaneet sijoitusyhtiöt tekivät Yhdysvalloissa vuonna 2002 määrällisesti vain 11 prosenttia alkuvaiheen pääomasijoituksista, tämä vastasi melkein 60:tä prosenttia tehtyjen sijoitusten lukumäärästä. Useat jäsenvaltioissa toimivat pk-yrityksiä tukevat pankit käyttävät toiminnassaan pienten yritysinvestointiyhtiöiden järjestelmään verrattavaa mallia, muun muassa KfW Saksassa, Finnvera Suomessa ja BDPME Ranskassa. Lisäksi sekä Yhdistynyt kuningaskunta että Belgia tutkivat mahdollisuuksia perustaa pienten yritysinvestointiyhtiöiden järjestelmää vastaava ohjelma. Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmassa annettaisiin rahastoille valtionlainoja edullisella korolla yksityisen rahoituksen täydennykseksi. Näiden lainojen takaisinmaksua voitaisiin lykätä siihen asti, kunnes sijoituksista saatavat kassavirrat realisoituvat, ja valtio saisi osuuden voitoista [5].

[5] Bridging the finance gap: a consultation on improving access to growth capital for small businesses, HM Treasury, huhtikuu 2003.

Euroopan unionin rahoitusvälineiden joustavuuden ansiosta voidaan saada aikaan täydentävä vipuvaikutus useisiin kansallisiin pk-yritysten rahoitusohjelmiin, kuten edellä kuvattuihin uusiin aloitteisiin.

27.3. Liittymistä valmistelevat maat ja ehdokasmaat

Liittymistä valmistelevissa maissa ja ehdokasmaissa rahoitusjärjestelmät tuottavat vähemmän pääomasijoituksia ja pankkilainoitusta kuin nykyisissä jäsenvaltioissa. Kotimaisten pankkien antamien lainojen suhde bruttokansantuotteeseen on liittymistä valmistelevissa maissa keskimäärin 40 prosenttia, kun euroalueen keskiarvo on 140 prosenttia [6]. Pienet yritykset kärsivät eniten kehittymättömästä rahoitus- ja oikeusjärjestelmästä, muun muassa epäselvästä konkurssilainsäädännöstä. Jos yrityksen toiminta ei ole avointa ja velkojien oikeussuoja on heikko, vakuusperusteinen lainananto ei houkuttele pankkeja. Heikko oikeussuoja saa myös luopumaan käyttämästä kauppaluottoja ja pitkäaikaista luototusta, joka on alhaisella tasolla liittymistä valmistelevissa maissa ja ehdokasmaissa [7].

[6] Financial Sectors in EU Accession Countries, EKP, 2002.

[7] L. Klapper, V. Sarria-Allende & V. Sulla: Small and Medium-Size Enterprise Financing in Eastern Europe. Maailmanpankki, 2002.

Lainansaannin rajoitteet vaikuttavat kielteisesti pk-yritysten kasvuun useimmissa liittymistä valmistelevissa maissa ja ehdokasmaissa, mutta maiden välillä on kuitenkin eroja. Niissä maissa, joissa on rahoitusta suosiva liiketoimintaympäristö, pk-sektori on lukumääräisesti suurempi. Lisäksi ulkomaisten pankkien pääsy markkinoille on parantanut kaikkien yritysten, myös pk-yritysten, rahoitusedellytyksiä.

Liittymistä valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden pääomasijoitusmarkkinat kärsivät siitä, että osakemarkkinat ovat heikot ja vaihto on niillä vähäistä. Tämä rajoittaa sijoittajien irtautumismahdollisuuksia, ja pääomasijoitusrahastojen suosittuna irtautumisvaihtoehtona on näissä maissa ulkomaisten strategisten sijoittajien löytäminen. Pääomasijoittaminen on keskittynyt myöhemmän vaiheen sijoituksiin, kypsässä kehitysvaiheessa oleviin yrityksiin ja alhaisen teknologian yhtiöihin [8]. Maista puuttuu huipputekniikan alan yrittäjyys, mutta pääosin ulkomaalaisomistuksessa olevalta ja nuorelta pääomasijoitusalalta saattaa puuttua myös keinoja, kuten paikallistuntemus ja epäviralliset verkostot mahdollisten yrittäjien löytämiseksi. Lisäksi yliopisto- ja tutkimuslaitoslähtöisen yrittäjyyden tiellä on hallinnollisia ja kulttuurisia esteitä, ja yhteydet näiden tahojen ja yritysten välillä ovat heikot.

[8] I. Iliev: Barriers to Venture Capital Investment in Innovative SMEs in CEEs - Causes and policy Implications. Annual Anglo-Polish SSEES Colloquium, London, 2003.

Kokonaisuutena liittymistä valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden on jatkossa kiinnitettävä huomiota rahoitusjärjestelmiensä kehittämiseen. Tähän kuuluvat kapasiteettia lisäävät toimet koko rahoitusalalla, jolloin pankkien on helpompi tutustua lähemmin pk-yrityksiin ja tarjota keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoja. Lisäksi pääomasijoituskulttuurin asteittainen syntyminen avaa tien pääomasijoitusalan kehittymiselle.

Euroopan komissio on tukenut vuodesta 1999 lähtien kapasiteettia lisääviä toimia liittymistä valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden rahoitusmarkkinoilla pk-yritysten rahoitusjärjestelmällä, joka on saanut rahoituksensa Phare- ja Meda-ohjelmasta. Kyseistä järjestelmää ovat hallinnoineet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, Euroopan neuvoston pankki yhteistyössä KfW:n kanssa sekä EIP. Ne ovat tarjonneet paikallisille pankeille lainajärjestelyjä pk-yrityksille annettavia lainoja varten. Kyseiset pankit ovat myös saaneet kannustinrahoitusta henkilöstönsä koulutusta sekä pk-yritysten luototusta varten.

Euroopan unionin lainsäädäntökokonaisuuden hyväksyminen ja rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano auttavat liittymistä valmistelevia maita ja ehdokasmaita vakauttamaan oikeudellista toimintaympäristöään, mikä edistää rahoitusmarkkinoiden kehittymistä.

27.4. Toimintakehys

Perustamisvaiheessa olevien yritysten kohtaamat rahoitusongelmat ovat pitkälti rakenteellisia ja edellyttävät pitkäaikaisia ratkaisuja, joissa julkinen sektori on mukana. Yhdysvalloista saadut kokemukset osoittavat, että vaikka olosuhteet ovat hyvin suotuisat, alkuvaiheen pääomasijoitukset ovat edelleen riippuvaisia julkisen sektorin osallistumisesta. Julkisen sektorin tehtävänä tulisi kuitenkin olla edistäjänä ja katalysaattorina toimiminen eikä valmiiden ratkaisujen tarjoaminen. Useiden jäsenvaltioiden kokemukset ovat osoittaneet, että riskinjako julkisen ja yksityisen sektorin välillä pankkien ja pk-yritysten kehitysyhteisöjen toimiessa kumppaneina on tehokas tapa helpottaa pk-yritysten kohtaamia rahoitusongelmia.

Yhtenä pk-yrityspolitiikan ensisijaisena tavoitteena on oltava tukimekanismien yksinkertaisuus ja helppo saatavuus. Yrittäjien toistuvana viestinä on, että heidän päätehtävänään on johtaa yritystä eikä hoitaa paperisotaa. Heillä ei ole aikaa kohdistetuille erityisohjelmille, jotka edellyttävät raskaita menettelyjä ja pitkiä käsittelyaikoja. Hyödynsaajan näkökulmasta arvokasta on se, että voi helposti asioida oman pankin (tai pääomasijoitusrahaston) kanssa, mutta samalla saa hyödyn julkisen sektorin osallistumisesta paikallisella, kansallisella tai Euroopan tasolla.

Tarve edistää yrittäjyyttä laaja-alaisesti, sekä kasvuyritysten että tavanomaisten pk-yritysten osalta, edellyttää riittävän laajasti määriteltyjä rahoitusvälineitä, jotta niitä voidaan käyttää useisiin eri tarkoituksiin markkinoiden muuttuvien tarpeiden mukaan, kuten yritystoiminnan uudelleen aloittamisen rahoittamiseen tai liiketoiminnan siirtoon.

Pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien parantamiseen käytettävissä olevat rajalliset julkiset varat tulisi kohdistaa mahdollisimman tehokkaasti sekä jäsenvaltioissa että liittymistä valmistelevissa maissa. Tavoitteena tulisi olla markkinoiden kehittäminen ja yhteistyö yksityisen sektorin kanssa suuren vipuvoiman saavuttamiseksi. Euroopan tason toimien tulisi täydentää ja tukea kansallisia ja alueellisia pyrkimyksiä alkuvaiheen rahoituksen kehittämiseksi. Liittymistä valmistelevat maat muodostavat erityisen haasteen, sillä tällaiset kansalliset ja alueelliset pyrkimykset ovat erittäin uusia ja aikaisessa toimintavaiheessa.

28. PANKKILAINAT

28.1. Käytännesäännöt

Neuvosto kehotti komissiota edistämään pankkien, muiden rahoittajien ja pk-yritysten välisiä yhteyksiä, jotta voidaan laatia pankkien ja pk-yritysten väliset käytännesäännöt. Tavoitteena on parantaa keskinäistä ymmärrystä sekä selvittää parhaat toimintatavat lainan tai takauksen hakemiseen liittyvien hallinnollisten menettelyjen monimutkaisuuden vähentämiseksi.

Syyskuussa 2002 komissio kehotti pankkialan ja pk-yritysten järjestöjen korkean tason asiantuntijaryhmää tutkimaan mahdollisuuksia edellä mainittujen käytännesääntöjen laatimiseen. Ryhmä hyväksyi kompromissitekstin, joka toimitettiin kansallisille pankkialan ja pk-yritysten järjestöille huomautusten esittämistä varten. Vuoden 2003 lokakuun loppuun mennessä neljä organisaatiota on ilmaissut halukkuutensa ottaa käyttöön luottolaitosten ja pk-yritysten eurooppalaiset käytännesäännöt. Ne ovat Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien liitto (Eurochambres), Euroopan käsiteollisuuden sekä pienten ja keskisuurten yritysten liitto (UEAPME), EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE) ja Euroopan säästöpankkiliitto, joka on yksi pk-yritysten tärkeimmistä lainanantajista. Euroopan osuustoiminnallisten pankkien yhdistys ja Euroopan unionin pankkiyhdistysten liitto ovat pyytäneet lisäaikaa kansallisten jäsentensä kuulemista varten. Komissio pyrkii saattamaan Euroopan pankkialan ja pk- yritysten järjestöjen kanssa käytävät sääntöjä koskevat keskustelut päätökseen lähiaikoina.

28.2. Pienlainatoiminta

Pienlainojen (enintään 25 000 euroa) ja pienlainaohjelmien käyttö ja merkitys on lisääntynyt Euroopassa, ja komissio on tuottanut asiantuntijaryhmän työhön perustuvan kertomuksen pienlainatoiminnan parhaista toimintatavoista [9]. Asiantuntijaryhmä tarkasteli Euroopassa käytettäviä pienlainaohjelmia tarkoituksenaan löytää hyviä toimintatapoja, jotka tukevat yritysten perustamista. Se etsi myös esimerkkejä kansallisista ohjelmista, joilla kehitetään yhteistyötä pk-yrityksiä tukevien rahoituslaitosten ja paikallisten pankkien välillä, tutki takausohjelmien merkitystä pienlainatoiminnassa ja tarkasteli yritysten tukipalvelujen kanssa perustettavien kumppanuuksien avulla aikaan saatavaa vipuvaikutusta.

[9] Microcredit for small businesses and business creation: bridging a market gap, yritystoiminnan pääosasto, 2003.

Kertomuksen päätelmissä todettiin, että pienlainojen riittämätön saanti on keskeinen ongelma silloin, kun yrityksen perustajina ovat työttömät, naiset tai etnisen vähemmistön edustajat. Pienlainojen tarjonnan edistäminen ei siis vaikuta ainoastaan yrittäjyyteen ja talouskasvuun vaan myös yhteiskunnan toimintaan mukaan pääsyyn.

Pankit pitävät pienlainatoimintaa usein toimintana, johon liittyy suuri riski ja pieni tuotto, koska siinä sekä epäonnistumisriski että yleiskustannukset ovat korkeat. Vaikka tilanne vaihtelee jäsenvaltioittain, pankit eivät yleensä ole tarpeeksi aktiivisia pienlainatoiminnassa. Suurimmassa osassa liittymistä valmistelevista maista ja ehdokasmaista luottotarjonta asettaa rajat yritysten perustamiselle ja pk-yritysten kasvulle.

Useimmat maat ovat tietoisia siitä, että pienlainatoiminta tarvitsee julkista tukea, ja niissä annetaan tällaista tukea. Markkinavajeen poistamiseksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Toimissa tulisi keskittyä luomaan edullinen sääntely- ja verotusympäristö tahoille, jotka sijoittavat varoja pienlainoja tarjoaviin yrityksiin. Muut toimet voisivat tukea pienrahoituslaitoksille kohdistettuja lainaohjelmia, riskinjakoa takuulaitosten kanssa sekä yritysten tukipalvelujen edistämistä.

Takausohjelmat mahdollistavat pankkien antaman pienluototuksen, koska sekä riski että pääomavaatimukset ovat alhaisempia. Julkisomisteiset pk-yrityksiä tukevat pankit ovat tehokas tapa tarjota lainoja ja lainatakauksia, sillä ne voivat käyttää paikallisia pankkeja luotonannossa välittäjinä lainaa ottavien pk-yritysten osalta. Julkisen sektorin välineet voivat sisältää sekä luotto- että takauskomponentteja, tai pienlainoja voidaan antaa ilman vakuuksia. Euroopan tasolla monivuotiseen ohjelmaan sisältyy osana erityinen pienluottotakuu, joka on auttanut perustamaan useita takausohjelmia jäsenvaltioissa.

Vaikka yritysten perustamisen sekä pienyritysten suurimpana esteenä on vaikeus saada rahoitusta, eikä luoton korko, joissakin maissa tarjotaan yhä korkotuettuja pienlainoja. Toimintaympäristössä, jossa korot ovat hyvin alhaisia, tuetuilla koroilla ei ole merkitystä. Markkinalähtöisempi lähestymistapa olisi antaa yritysten maksaa lainakustannukset ja tehdä yksityisestä pienlainatoiminnasta ainakin teoriassa itsekannattavaa. On myös huomattava, että kun asetetaan yläraja hyväksyttävälle korolle, rahoituslaitosten on mahdotonta antaa rahoitusta riskialttiille perustamisvaiheessa oleville yrityksille. Tämä voi muodostaa esteen myös yrittäjyydelle ja yksityisen pienlainatoiminnan riippumattomuudelle.

Kertomuksessa suositeltiin, että Euroopan ja kansallisen tason kumppanuuksien vahvistamiseksi pienrahoituksen alalla EU lisäisi monivuotiseen ohjelmaan sisältyvän pk-yritysten takausjärjestelmän, erityisesti pienluottoja koskevan osan, määrärahoja. Euroopan aluekehitysrahastoa ja Euroopan sosiaalirahastoa olisi myös käytettävä hyviin toimintatapoihin perustuvan pienlainatoiminnan edistämiseen, erityisesti liittymistä valmistelevissa maissa ja ehdokasmaissa.

Jäsenvaltioiden olisi kertomuksen suosituksen mukaan parannettava oikeudellista kehystään ja rahoitusympäristöään, jotta pienlainoja tarjoavat yritykset voisivat helpommin hankkia varoja ja tarjota pienlainoja perustamisvaiheessa oleville ja pienille yrityksille. Koska pienlainatoiminnassa olisi pyrittävä itsekannattavuuteen, julkisen tuen osuutta olisi asteittain pienennettävä, ja se olisi mukautettava huolellisesti kohdeyrityksiin. Jäsenvaltioiden olisi myös edistettävä yhteistyötä pienrahoituslaitosten ja yritysten tukipalvelujen tarjoajien välillä.

Jotta saataisiin aikaan hyviä tuloksia ja noudatettaisiin hyvää hallintotapaa, pienlainoja tarjoavien yritysten olisi kertomuksen mukaan arvioitava ja valvottava toimintaansa selkeiden tavoitteiden avulla. Niiden olisi myös vaihdettava mielipiteitä luottopäätösten laadusta ja varainhallintapolitiikan asianmukaisuudesta. Ala tarvitsee myös selkeitä riskinhallintamenetelmiä.

28.3. Pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien selvittäminen

Neuvosto kehotti komissiota selvittämään säännöllisesti pk-yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta. Tämä pyyntö liittyy ongelmaan, ettei vertailukelpoisten kansallisten tilastojen puutteen vuoksi ole mahdollista saada yhtenäistä kuvaa pk-yritysten rahoituksen kehityksestä Euroopan tasolla. Euroopan keskuspankki on jo lieventänyt tätä ongelmaa, sillä se aloitti huhtikuussa 2003 neljännesvuosittaisen tutkimuksen yksityiselle sektorille suuntautuvista pankkilainoista. Kyseinen tutkimus pyrkii vastaamaan joihinkin kysymyksiin, jotka koskevat yrityksille, muun muassa pk-yrityksille, annettavia pankkilainoja. Euroopan pk-yritysten seurantakeskus raportoi myös säännöllisesti pk-yritysten rahoitukseen liittyvistä kysymyksistä.

Euroopan komissio on saattanut ajan tasalle suosituksensa pk-yrityksen määritelmäksi [10], joka tulee voimaan vuonna 2005 ja edistää pk-yritystilastojen selkeyttä ja vertailukelpoisuutta. Komissio tarkistaa jatkossakin, että pk-yritysten rahoitusoloista on saatavilla tietoja.

[10] Suositus N:o 2003/361/EY, EUVL L 124, 20.5.2003.

28.4. Pk-yritysten luokittelu

Neuvosto kehotti komissiota tutkimaan, miten voidaan vähentää pääoman tarjonnan ja kysynnän välistä tiedollista epäsuhtaa, kiinnittäen erityisesti huomiota käytettävissä oleviin ja avoimiin riskinarviointimenetelmiin, jotka sopivat pk-yritysten tarpeisiin.

Kehotus johtui muiden syiden ohella Euroopan pankkijärjestelmässä käynnissä olevista muutoksista, erityisesti ehdotetuista uusista pankkeja koskevista vakavaraisuussäännöistä (Basel II -prosessi) [11].

[11] Review of capital requirements for banks and investment firms. Komission yksiköiden kuulemisasiakirjat, 22. marraskuuta 1999, 5. helmikuuta 2001, 1. heinäkuuta 2003.

Uudet pääomavaatimukset on luotu Euroopan pankkijärjestelmän vakauden lisäämiseksi. Niillä pyritään saattamaan lakisääteisten pääomamaksujen laskenta paremmin linjaan pankkien omien taloudellisten prosessien ja riskinarviointien kanssa. Lisäksi ne lisäävät vakautta ja kilpailua Euroopan rahoituspalvelumarkkinoilla. Näin ollen niiden pitäisi hyödyttää pk-yrityssektoria ja Euroopan koko teollisuutta.

Neuvotteluprosessin aikana on kiinnitetty paljon huomiota niihin suoriin vaikutuksiin, joita ehdotuksella on pankkien luotonantoon pk-yrityksille. Heinäkuussa 2003 laaditussa keskusteluasiakirjassa ehdotettiin kertoimia, jotka eivät asettaisi pk-yrityksiä epäedulliseen asemaan pankin muihin asiakkaisiin verrattuna. Baselin komitean ja Euroopan komission suorittama tutkimus uusien sääntöjen mahdollisista vaikutuksista viittasi siihen, että pk-yrityksille annettavaa luototusta koskevat lakisääteiset pääomavaatimukset tulevat olemaan nykyisten sääntöjen mukaisia vaatimuksia pienemmät.

Ehdotetuilla säännöillä on kuitenkin muitakin vaikutuksia pk-yritysten rahoitukseen. Kolme niistä on erityisen tärkeää: syntymässä oleva pk-yritysten luokittelukulttuuri, pankkien pääomasijoitukset ja pankkien pk-yrityksille antaman luototuksen arvopaperisointi.

Koska pankeilla odotetaan yleisesti olevan vakaa riskinhallintajärjestelmä ja jotta asiakasriskin arvioiminen sujuisi oikein, pääomavaatimuksia koskevat uudet säännöt parantavat pankkien riskien hallintaa, mittaamista ja valvontaa. Pankkien kasvava riskitietoisuus voi johtaa siihen, että pankit käyttävät yhtä enemmän sisäisiä luokittelujärjestelmiä, mikä puolestaan saattaa vaikuttaa siihen, mitä tietoja pankit haluavat pk-yritysasiakkailtaan.

Sisäisten luokitusjärjestelmien yhtenä tavoitteena on, että lainan hinnoittelu ilmentää paremmin yritykseen liittyvää riskiä: vakaat ja voittoa tuottavat yhtiöt maksavat vähemmän, riskialttiit enemmän. Luotettava riskinarviointi edellyttää sitä, että pk-yritykset antavat tietoja tilanteestaan ja tulevaisuudennäkymistään, jotta pankit voivat suorittaa luokittelun. Pitkällä aikavälillä tiedonsaantipyynnöt johtavat luokittelukulttuuriin, jossa pk-yritykset toteuttavat strukturoidun liiketoiminta-analyysin ja toimittavat pankeille tulo- ja tuotantoarviot, alakohtaiset tulevaisuudennäkymät, johdon sukupolvenvaihdossuunnitelmat ja muita tietoja. Pankit päättävät, miten hienojakoisia niiden luokitusjärjestelmien on oltava tasapainottamalla niiden monimutkaisuuden, toteutettavuuden ja kustannukset. Tiedonsaantitarpeiden olisi kuitenkin oltava suhteessa riskin suuruuteen ja lainaajan liittyvään riskiin.

Tällaisen luokittelukulttuurin olisi perustuttava järjestelmälliseen analysointiin, avoimuuteen ja tiedonvälitykseen. Pk-yritysten on osoitettava luottokelpoisuutensa, dokumentoitava taloudellinen tilanteensa, esitettävä suunnitelmansa ja taseensa, keskusteltava säännöllisesti luottoasemastaan ja toimitettava ajantasaista tietoa pankeille. Teknologiakeskeisten yritysten luokittelujärjestelmän olisi sisällettävä teknologinen riskinarviointi (teknologialuokitus [12]), joka auttaisi mahdollisia sijoittajia arvioimaan teknologiaprojekteihin tehtävien investointien riskit ja tuotto-odotukset. Teknologialuokitus mahdollistaisi yritysten teknologisten projektien luokittelun riskin ja tuotto-odotusten mukaan ja lisäisi näin luottamusta tällaisten yritysten elinkelpoisuuteen. Teknologialuokittelussa käytettäviä välineitä tarkastelevien katsausten perusteella komissio etsii yhteistyössä pk-yritysten ja rahoituslaitosten kanssa tapoja edistää tällaisten välineiden käyttöä.

[12] Ks. komission tiedonanto tutkimusinvestoinneista, KOM(2003) 226, 30.4.2003.

Komissio on järjestänyt useita asiantuntijaryhmän kokouksia, jotka ovat koskeneet pk-yritysten luokittelua. Tarkoituksena on ollut tutkia, miten pankkien toiminnassa tapahtuvat muutokset vaikuttavat pankkien luotonantoon pk-yrityksille. Pankit odottavat ehdotettujen uusien pääomavaatimusten mukanaan tuomia todennäköisiä muutoksia. Yksi tällaisista muutoksista on pk-yritysten lainakustannusten porrastaminen riskin perusteella. Pankkien pääomavaatimukset ovat vain yksi vaikuttava tekijä uudessa ympäristössä, ja asiantuntijaryhmä on ottanut esiin myös muita rahoitusympäristössä tapahtuvia muutoksia, kuten uusi teknologia, globalisaatio ja kaikkien rahoituspalvelujen lähentyminen. Pankkien keskinäinen kansainvälinen kilpailu lisääntyy, ja vain vakaasti voittoa tuottavat voivat säilyä pitkällä aikavälillä.

Pk-yrityksen näkökulmasta pankkien ja pääomasijoittajien tiedonsaantivaatimukset ovat lähentyneet toisiaan, ja kaikkien yritysten on kiinnitettävä yhä enemmän huomiota sijoittajasuhteisiinsa. Yhtiön tavoitteet, strategiset suunnitelmat ja odotettavissa oleva kehitys on esitettävä sijoittajille selkeästi ja avoimesti, jotta voi syntyä pitkäaikainen luottamus yhtiöön ja sen johtoon. Pk-yritykset tarvitsevat välineitä ja mahdollisuuksia suunnitteluun ja pankkien kanssa toimimiseen.

Komissio työskentelee luodakseen puitteet ja levittääkseen hyviä toimintatapoja, jotka auttavat yrityksiä uudessa rahoitusympäristössä. Kaikille listatuille yrityksille tulevat vuodesta 2005 alkaen käyttöön IAS-standardit (International Accounting Standards) ja IFRS-standardit (International Financial Reporting Standards). Tämän tarkoituksena on auttaa yhtiöitä esittämään vertailukelpoista ja luotettavaa tietoa [13]. Näiden standardien asteittainen käyttöönotto pk-yrityksissä lisää avoimuutta ja helpottaa eri maissa toimivia pankkeja ja investoijia ymmärtämään esitettyä tietoa sekä tekemään vertailuja. Omistajaohjauksen parantamista koskevassa komission tiedonannossa [14] asetetaan puitteet jatkotoimille tällä alueella.

[13] Asetus (EY) N:o 1606/2002, EYVL L 243, 11.9.2002.

[14] KOM(2003) 284, 21.5.2003.

Tarjotakseen käytännön neuvoja pankkien kanssa toimimiseen komissio käynnistää kaksi tointa, jotka toteutetaan monivuotiseen ohjelmaan osallistuvissa maissa vuonna 2004. Ensimmäinen toimi on ohjeiden laatiminen pk-yrityksille siitä, miten pankkien kanssa asioidaan ja miten pankeille tarjotaan tiedot, jotka ne tarvitsevat luokituksia varten. Toinen toimi on seminaarien järjestäminen pk-yrityksille ja niiden järjestöille samasta aiheesta.

Yhteenvetona voidaan todeta, että pankkien luokitusjärjestelmän jatkuva kehittäminen voi muuttaa pk-yritysten ja pankkien väistä suhdetta. Yhtäältä luokitusjärjestelmät johtavat kasvaviin hinnoittelueroihin asiakasriskin perusteella, ja toisaalta pankit pystyvät käsittelemään lainahakemukset nopeasti ja tekemään lainapäätökset paremmin jäsennellyllä tavalla. Tästä syystä pankit pystyisivät tiedottamaan riskinarviointinsa tulokset asiakkaille, ja asiakkaat voisivat käyttää sitä lähtökohtana liiketoimintastrategiansa parantamiselle.

28.5. Takausvälineet

Neuvosto kehotti Euroopan investointirahastoa tekemään tutkimuksen yksityisen ja julkisen sektorin välisen riskinjakautumisen malleista ja pohtimaan sellaisen takausjärjestelmän perustamista, joka helpottaa varainhankintaa. Lainatakauksien avulla velallisesta aiheutuva luottoriski voidaan jakaa lainaa myöntävän pankin ja vakuuden antajan välillä.

Tämän kertomuksen valmistelua varten kaikkia monivuotiseen ohjelmaan osallistuvia maita kehotettiin toimittamaan tietoa uusista riskinjakojärjestelmistä. Tulokset on esitetty liitteessä, ja ne osoittavat, että jäsenvaltiot ovat erittäin aktiivisia tällä alueella, ja eräät niistä kehittävät uusia innovatiivisia tapoja laajentaa ohjelmiaan. Lainatakauksien hyödyllisyydestä vallitsee siis laaja yhteisymmärrys, sillä niiden avulla rahoituslaitoksille voidaan antaa kannustimia lainanantoon riskialttiille pk-yrityksille. Takausvälineet ovat myös erittäin tehokas tapa käyttää rajallisia julkisia varoja suuren vipuvaikutuksen aikaansaamiseksi, ja takaustoimintaa voidaan laajentaa lisäämällä tietoisuutta kansallisella ja alueellisella tasolla.

Komissio käynnisti syksyllä 2003 esikuva-analyysin takauksista lisätäkseen niiden näkyvyyttä ja määrittääkseen parhaita toimintatapoja. Projektiin sisältyy kansallisia viranomaisia ja takuulaitoksia koskeva tutkimus, jonka tarkoituksena on selvittää, missä määrin takausjärjestelmät ovat tällä hetkellä käytössä. Tutkimuksen tuloksia käytetään lähtökohtana asiantuntijaryhmän keskusteluille, ja sekä tutkimuksen että keskustelujen tulokset esitetään lopullisessa kertomuksessa, jossa hahmotellaan takausjärjestelmien myönteiset ja kielteiset puolet.

Kaikkien julkista tukea saavien takausjärjestelmien on oltava EY:n perustamissopimuksessa määrättyjen valtiontukisääntöjen [15] sekä erityisesti takausjärjestelmien valtiontukea koskevan komission tiedonannon [16] mukaisia. Kyseisen tiedonannon mukaisesti takausten on liityttävä tiettyyn pk-yrityksen tekemään rahoitustoimeen, ne eivät saa kattaa enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä eikä niitä saa antaa taloudellisissa vaikeuksissa oleville pk-yrityksille. Takausjärjestelmän ehtojen on perustuttava takauksen antamiseen liittyvien riskien arviointiin, ja takausmaksujen on katettava tämä riski sekä järjestelmän hallinnolliset kulut. Valtiontukisääntöjen nojalla komissiolla on toimivaltuudet arvioida takausjärjestelmiä, ja siltä on saatava etukäteen lupa tällaisten järjestelmien täytäntöönpanoon. Pk-yrityksiä koskevat järjestelmät, joissa tukimäärät ovat pieniä (alle 100 000 euroa kolmen vuoden ajanjaksolla), on kuitenkin vapautettu lupavaatimuksesta [17].

[15] Valtiontukisäännöt on vahvistettu EY:n perustamissopimuksen 87-89 artiklassa.

[16] Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina, EYVL C 71, 11.03.2000, s. 14.

[17] Komission asetus (EY) N:o 69/2001 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen, EYVL L 10, 13.01.2001, s. 30.

28.6. Euroopan investointirahaston toiminta

Euroopan investointirahaston takaustuotteiden tarkoituksena on tukea tehokkaasti pk-yrityksiä lisäämällä niille myönnettävien pankkilainojen määrää. Takaukset ovat tässä mielessä erityisen houkuttelevia julkiselle sektorille, sillä niiden avulla julkisilla varoilla saadaan aikaan suuri vipuvaikutus, kun lainoitusta voidaan olennaisesti lisätä suhteellisen pienillä takausmäärillä. Lisäksi lainaa antavat pankit hyötyvät siitä, että yrityksiltä vaadittu lakisääteinen ja toimintapääoma on pienehkö.

EIR:n asema AAA-luokkaan kuuluvana monenvälisenä instituutiona merkitsee sen rahoituksen välittäjille

* pienempää lakisääteistä pääomavaatimusta EIR:n takaamille varoille

* parempia lainausmahdollisuuksia ja parempaa tuottoa pääomalle pk-yritysten rahoituksessa

* helpompaa riskien siirtämistä ulkopuolisille sijoittajille

* helpompaa luottoriskien siirtämistä pääomamarkkinoille laskemalla liikkeelle EIR:n takaamia joukkovelkakirjalainoja.

EIR käsittelee markkinapuutteita ja tukee pk-yritysten luototusta hallinnoimalla ohjelmia Euroopan komission puolesta. Tämä on EIR:n saamiin toimeksiantoihin perustuvaa varainhoitotoimintaa. EIR:n omilla varoilla ja riskillä tapahtuva toiminta on sen sijaan aina markkinalähtöistä ja tähtää rahastolle tulevaan asianmukaiseen pääoman tuottoon riskin huomioon ottaen.

EIR aikoo keskittyä pk-yritysten takausjärjestelmään liittyvässä toiminnassaan uusiin markkinoihin ja välittäjäorganisaatioihin, erityisesti liittymistä valmistelevissa maissa. Samalla se laajentaa yhteistyötään Euroopan unionin nykyisten välittäjäorganisaatioiden kanssa.

Pk-yritysten takausjärjestelmän täytäntöönpanon onnistumisen avaintekijänä on ollut kyky käyttää hyvin toimivia käynnissä olevia ohjelmia ja sopeuttaa järjestelmän vaatimukset vallitseviin markkinaoloihin asettamatta kiinteää rakennetta koko unionin alueelle.

EIR pyrkii samoin myös yhteistyöhön useiden liittymistä valmistelevissa maissa toimivien rahoituslaitosten, muun muassa liikepankkien, takausjärjestelmien, yritysten tukemiseen keskittyneet pankkien ja pienlainoja tarjoavien yritysten, kanssa. Mahdollisuuksia yhteistyöhön kehityspankkien ja EIR:n osakkaiden kesken selvitellään parhaillaan.

Samanaikaisesti EIR tekee tiivistä yhteistyötä komission yksiköiden kanssa kehittääkseen uusia ohjelmia, joilla pyritään turvaamaan Euroopan yhteisön takausjärjestelmien saatavilla pysyminen. Tähän liittyen voitaisiin tutkia, olisiko monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien takaustuotteiden lisäksi mahdollista käyttää laajemmin lainojen arvopaperisointia edistäviä tuotteita, sillä näiden tuotteiden avulla saatava arvonlisäys on suuri, ja niiden avulla voidaan käytettävissä olevilla varoilla saada aikaan suuri vipuvaikutus.

EIR:n takaukset ovat kehittyneet suorista portfoliotakauksista kohti yhä kehittyneempiä tuotteita, kuten luottotappioita koskevat vaihtosopimukset ja rahoitustakuut arvopapereille, joiden vakuutena on varallisuutta. Tämä kehityssuuntaus jatkunee edelleen siirtymisellä kohti strukturoituja rahoitustoimia, jotka sopivat hyvin EIR:n rajallisiin merkintämahdollisuuksiin. Nämä toimet mahdollistavat laajoista luottosalkuista aiheutuvan luottoriskin siirtämisen EIR:n rajallisten takaussitoumusten puitteissa. Siten EIR voi ottaa vastatakseen riskiprofiileista, jotka ovat samankaltaisia tai edullisempia kuin luottovakuutusten kattamat, ja siten saavuttaa olennaisesti paremman hajautuksen sen kokonaisportfoliolle. Luottojen arvopaperistaminen on tullut EIR:n omalla riskillä tapahtuvan toiminnan päätuotteeksi - sen osuus on 74 prosenttia EIR:n vuonna 2002 antamista takauksista.

Rahoituslaitokset käyttävät todennäköisesti tulevaisuudessa enemmän arvopaperistamistekniikoita portfolioidensa hallinnoimiseksi, rahoituslähteiden laajentamiseksi houkuttelevilla ehdoilla sekä parempien rahoituspalvelujen tarjoamiseksi asiakkailleen. EIR on toteuttanut tutkimuksen arvopaperistamisesta, ja se katsoo päätehtävänään arvopaperistamistoiminnassa olevan pk-yritysten tukeminen lainarahoituksen saannissa edistämällä luottoriskin siirtämistä luotonantajina toimivilta pankeilta pääomamarkkinoille. Tämä on erityisen tärkeää siitä syystä, että pk-yritysten arvopaperistamismarkkinat ovat Euroopassa vielä alkuvaiheessa, koska ne perustuvat heterogeenisiin kohteisiin, joiden erääntymisaika on melko pitkä. EIR pyrkii myös lisäämään sidosryhmien piirissä kiinnostusta rahoitukseen, jonka vakuutena on varallisuutta.

Ehdotetut uudet pääomavaatimussäännöt luovat lainsäädännölliset puitteet pankkien arvopaperistamisriskien pääomakäsittelylle. Pankit saavat laskettaa luokituslaitoksilla sen lakisääteisen pääoman määrän, joka pankeilla on oltava tällaisten riskien varalta. Tämä saattaa edistää myönteisesti arvopaperistamismarkkinoiden kehittymistä EU:ssa.

28.7. EIP:n globaalilainat

Neuvosto kehotti Euroopan investointipankkia suuntaamaan globaalilainansa lähinnä sellaisille segmenteille, joilla markkinapuutteet ovat merkittäviä, sekä varmistamaan, että EIP:n rahoitustoimien vaikutus ulottuu myös pk-yritysten tasolle.

Sääntöjensä mukaisesti EIP pyrkii edistämään luotonantoa pk-yrityksille, jotka sijaitsevat unionin heikosti kehittyneillä alueilla, ja pitää globaalilainamekanismia keskeisenä välineenä varojen kanavoinnissa pk-yrityksille. EIP tarjoaa pääomamarkkinoilla varoja suurissa erissä, mutta se saavuttaa pk-yritykset liikepankkien verkoston kautta.

EIP:n antaman rahoituksen suurimpana etuna on, että laina myönnetään keskipitkäksi tai pitkäksi ajaksi, mikä auttaa tarttumaan eräisiin pääomamarkkinoiden puutteisiin. EIP:n antama rahoitus on edullista myös sen edullisen koron vuoksi, mikä on pääasiassa EIP:llä olevan AAA-luottoluokituksen ansiota. Tästä EIP:n globaalilainojen suotuisasta vaikutuksesta voi tulla tulevaisuudessa vieläkin merkittävämpää, kun liikepankit mukautuvat muuttuviin olosuhteisiin ja keskittyvät eniten voittoa tuottaviin liiketoimintansa muotoihin. Joillakin markkinoilla tämä saattaa merkitä pk-yritysten luototuksen vähentymistä. Kun ajatellaan unionin laajentumista, pk-yrityksille myönnettävä pidempiaikainen rahoitus voi pysyä niukkana uusissa jäsenvaltioissa, joten EIP:llä on edelleen merkittävä tehtävä sillä alueella.

Globaalilainojen taloudellista tehokkuutta ei voida arvioida kunnolla, jos rajoitutaan pelkästään mikrotaloudelliseen lähestymistapaan, joka perustuu tukea saavien pk-yritysten analysointiin. Keskeisin globaalilainoihin liittyvä näkökohta ovat niiden rakenteelliset vaikutukset tarjontaan eli niiden kokonaisvaltainen vaikutus pk-yrityksille myönnettävien pidempiaikaisten lainojen saatavuuteen ja hintaan. Tästä syystä on tärkeää, että EIP tekee yhteistyötä monien rahoituksen välittäjien, myös pienehköjen ja alueellisten rahoituslaitosten, kanssa. Välittäjäorganisaatioiden monipuolistuminen parantaa kilpailua edistämällä EIP:n edullisten lainaehtojen siirtämistä lopullisille tuensaajille ja auttaa osaltaan tuensaajien tavoittamisessa kattavammin, erityisesti alueellisella tasolla.

EIP:n globaalilainoilla tähdätään myös tiettyihin EU:n poliittisiin tavoitteisiin kuten pk-yritysten auttamiseen heikosti kehittyneillä alueilla, ympäristönsuojeluun ja energiansäästöön, joita varten luototusta saattaa olla markkinoilla tarjolla vain vähän. Tällaiset tiettyyn tarkoitukseen annettavat globaalilainat usein täydentävät tai tukevat kansallisia tai alueellisia ohjelmia, joilla pyritään poistamaan markkinapuutteita. EIP:n innovaatioaloitteilla [18] tuetaan tavoitetta investoida 3 prosenttia Euroopan bruttokansantuotteesta tutkimukseen sijoittamalla innovatiivisiin sekä tutkimukseen ja kehitykseen keskittyneisiin pk-yrityksiin, sekä tavanomaisiin että huipputekniikan aloilla toimiviin. Kyseisiin sijoituksiin käytettävissä olevien välineiden laaja valikoima ja määrärahojen suuruus (50 miljardia euroa vuosiksi 2003-2013) ovat osoituksena EIP:n sitoutumisesta innovaatiotoiminnan rahoitukseen. Globaalilainoja käyttävä EIP:n kumppanuuspankkiverkosto voi olla tehokas väline EU:n politiikan viestittämisessä ja sen täytäntöönpanon tukemisessa.

[18] Innovaatio 2000 -aloite ja Innovaatio 2010 -aloite.

Globaalilainojensa hallinnoinnissa EIP jatkaa rahoituksensa välittäjien lukumäärän ja laaja-alaisuuden lisäämistä. Toiminnassa keskitytään myös lisäämään tiettyyn tarkoitukseen annettavien tai erikoistuneiden globaalilainojen käyttöä EU:n toimintatavoitteita sekä kansallisia ja alueellisia aloitteita varten. Tämä helpottaa globaalilainojen suuntaamista segmenteille, joilla markkinapuutteet tai -heikkoudet ovat merkittäviä, sekä parantaa globaalilainojen näkyvyyttä ja avoimuutta.

EIP tunnustaa avoimuuden tärkeyden ja kiinnittää välittäjäorganisaatioiden huomion sen varmistamiseen, että tukea saavat pk-yritykset tietävät varojen olevan peräisin EIP:stä. Pk-yritysten tietoisuus varojen alkuperästä edistää välittäjien välistä kilpailua ja parantaa EIP:n edullisten rahoitusehtojen vaikutusta pk-yritysten tasolla. EIP antaa täydelliset tiedot kumppanuuspankeistaan ja muista välittäjistä verkkosivuillaan.

29. PÄÄOMARAHOITUS

29.1. Markkinapuutteet riskipääoman alueella

Neuvosto kehotti Euroopan investointirahastoa keskittämään riskipääomaa koskevat toimet alueille, joilla markkinoiden epäonnistuminen on ilmeisintä.

EIR pyrkii tukemaan todellisten eurooppalaisten pääomamarkkinoiden syntymistä tarjoamalla sopivaa rahoitusta kasvuyrityksille niiden perustamis-, kehittämis- tai myöhemmässä vaiheessa sijoittamalla alkuvaiheen rahastoihin, huipputekniikan alan yrityksiin keskittyneisiin rahastoihin sekä alueellisiin ja yleiseurooppalaisiin rahastoihin, sillä nämä segmentit ovat perinteisesti heikosti kehittyneitä Euroopassa. Noin 45 prosenttia EIR:n portfoliosta koostuu alkuvaiheen rahoitukseen tehdyistä sijoituksista, kun sen sijaan koko Euroopan pääomasijoitusten osalta vastaava luku on 10 prosenttia. EIR:n sijoitukset edistävät sellaisten alojen kehitystä kuin biotekniikka, teknologioiden lähentyminen, uudet materiaalit, tieto- ja viestintätekniikka sekä nanotekniikka. EIR pyrkii reagoimaan joustavasti markkinoiden tarpeisiin ja kehittämään innovatiivisia rahoitusvälineitä yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi.

Markkinoiden laskusuhdanteesta huolimatta EIR:n riskipääomasalkku on kasvanut, sillä vuonna 2001 sen arvo oli yhteensä 2 miljardia euroa ja vuonna 2002 yhteensä 2,45 miljardia euroa. EIR on ollut mukana rahoittamassa noin 15:ttä prosenttia niiden pk-yritysten kokonaismäärästä, joihin on tehty alkuvaiheen sijoituksia Euroopassa vuodesta 1997 alkaen [19]. EIP-ryhmä auttaa kuromaan umpeen Euroopan teknologisen ja kilpailullisen vajeen.

[19] EVCA Yearbook 2003.

EIR:n kokonaisportfolio (EIR:n omat varat sekä EIP:n ja komission toimeksiannot mukaan lukien) oli 1. syyskuuta 2003 seuraava:

>TAULUKON PAIKKA>

Sijoitusten jatkuvasti tasapainottuva maantieteellinen jakautuminen osoittaa EIR:n sitoutumisen edistämään investointeja Etelä-Euroopassa sekä liittymistä valmistelevissa maissa ja ehdokasmaissa, joissa pääomasijoitusmarkkinat ovat heikosti kehittyneet.

Vastatakseen paremmin markkinoiden tarpeisiin EIR on laajentanut toimintaansa sellaisten yritysten rahoitukseen, jotka ovat jo aikaisemmin saaneet riskirahoitusta, sekä myöhempien vaiheiden rahoitukseen. Tämä on vahvistanut EIR:n läsnäoloa pk-yritysten rahoituskaaressa, mikä vastaa kilpailuneuvoston marraskuussa 2002 asettamaa tavoitetta, jossa korostettiin EIP-ryhmän tehtävää innovaatiotoiminnan rahoittamisessa vaikeissa markkinaoloissa. Tasoittaakseen pääomasijoitustoimintansa korkeaa riskiä EIR pyrkii saamaan portfolionsa sisällöstä tasapainoisemman sijoittamalla pääomasijoitusrahastoihin, jotka keskittyvät pk-yritysten kehityksen keski- ja myöhemmän vaiheen rahoitukseen.

Vuoden 2002 lopulla perustettiin EIR:n investointitoiminnasta riippumaton erillinen neuvontayksikkö, jonka tavoitteena on antaa neuvoja pääasiassa pk-yrityksiin liittyvien uusien rahoitusjärjestelyjen alueella. Neuvontapalvelusopimuksissa todetaan, ettei kyseisten palvelujen antaminen saisi johtaa EIR:n osallistumiseen investoijana tai takaajana. Kaksi ensimmäistä sopimusta allekirjoitettiin Instituto de Fomento de Andalucian (IFA) ja Gouvernement de Wallonien (talousministeriön) kanssa. Ensimmäinen koski siemenrahaston strukturointia sekä pienlainatoimintaa ja toinen pk-yrityspolitiikan yleisiä puitteita.

Vaikka innovaatiotoimintaan ja tutkimukseen ja kehitykseen keskittyviin pk-yrityksiin tehtävät sijoitukset saattavat edellyttää nykyistä vahvempaa julkisen sektorin mukanaoloa, on tärkeä tuoda esiin, että kaikkien valtion tukemien toimien, jotka tähtäävät markkinapuutteiden poistamiseen, on oltava EY:n perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen sekä erityisesti valtiontukea ja riskipääomaa koskevan komission tiedonannon [20] mukaisia. Tiedonannon mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä tarjotakseen pk-yrityksille niiden käynnistys- ja kehittämisvaiheessa riskipääomaa tai oman pääoman ehtoista rahoitusta tai edistääkseen näiden saatavuutta. Tämä on mahdollista ainoastaan silloin, kun tällainen rahoitus voidaan perustella esimerkiksi oman pääoman ehtoisen rahoituksen puutteella, joka johtuu sijoittajien taipumuksesta välttää riskejä, tiedollisella epäsuhdalla, vaikeuksilla riskin arvioinnissa tai suurilla transaktiokustannuksilla. Lisäksi tiedonannolla pyritään siihen, että kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla vähennetään mahdollisimman pieneksi. Siinä vaaditaan, että annettavat julkiset varat ovat sopivassa suhteessa todettuun markkinoiden riittämättömyyteen, että valtion toiminta on verrattavissa yksityisen sijoittajan voiton tavoitteluun perustuvaan toimintaan, että yksityiset sijoittajat osallistuvat riskipääoman tarjontaan samoin ehdoin ja että nimitetään riippumaton johto.

[20] Komission tiedonanto - Valtiontuki ja riskipääoma, EYVL C 235, 21.08.2001, s. 3.

29.2. Hyvät toimintatavat koulutuksessa

Neuvosto pyysi komissiota edistämään pääomarahoituksen alalla toimivien eri osapuolten ammattimaisuutta tuomalla esiin julkisen ja yksityisen koulutuksen hyviksi havaittuja toimintatapoja. Tämä on tärkeää siitä syystä, että pääomasijoitusrahastot tarjoavat oman pääoman lisäksi myös johtamistaitoa, joka on äärimmäisen tärkeää perustamisvaiheessa olevien huipputekniikan alan ja tietoon perustuvien yritysten menestykselle. Pääomasijoitusrahastojen henkilöstön vaatimustaso on korkea, sillä heillä on oltava sekä rahoituksen että johtamisen alan osaamista.

Neuvoston pyynnön taustalla on vuosien 1999-2000 osakemarkkinoiden huippusuhdanne, jonka aikana pääomasijoitusalan suuret voitto-odotukset houkuttelivat sijoitusrahaston hoitajia, joilla ei aina ollut riittävästi kokemusta. Tehdyt sijoitukset olivat usein lyhytaikaisia, eikä sijoittajilla ollut tarpeeksi tietoa tuettavien perustamisvaiheessa olevien yritysten teknologiasta ja markkinapotentiaalista. Markkinakuplan puhkeamisen jälkeen toimintaympäristö on tullut paljon realistisemmaksi, ja toimialalla on jo tapahtunut huomattavaa yhdentymistä, joka luultavasti jatkuu edelleen.

Vaikka eurooppalaisissa rahoituslaitoksissa työskentelee riittävästi ammattitaitoisia rahoitusalan asiantuntijoita, on vaikea löytää henkilöitä, joilla on tietämystä sekä rahoituksesta että yritystoiminnasta, erityisiltä sektoreilta ja teknologiasta. Yksi Piilaakson vahvuuksista on ollut henkilöiden vaivaton siirtyminen vasta perustetuista huipputekniikan alan yrityksistä pääomasijoitusyhtiöihin. Tällaista kokemusten vaihtoa tapahtuu Euroopassa harvoin, vaikka tehokas pääomasijoitustoiminta hyötyisi yhdistetystä rahoituksen ja teknologian osaamisesta. Euroopassa huomio tulisi kiinnittää yhteistyöhön, jossa osapuolina ovat pääomasijoitusrahastot sekä yliopistot ja tutkimuslaitokset, jotka voivat tarjota erikoisalojen asiantuntemusta.

Yhtenä vaihtoehtona rahoitukseen sekä yrittäjyyteen ja tekniikkaan liittyvän asiantuntemuksen lisäämiseksi ovat koulutusohjelmat. Tällaisten koulutusohjelmien olisi otettava huomioon alalla jo oleva tieto sekä myös sen dynaaminen ja muuttuva luonne arvopaperisalkun hoidon, arvonmäärityksen, johdannaisinstrumenttien ja kvantitatiivisen analyysin alalla. EVCAn (European Venture Capital and Private Equity Association) järjestämässä koulutuksessa käsitellään näitä ongelmia.

Pääomasijoitusala on itse ensisijainen tietolähde sen selvittämisessä, mitkä ovat alan koulutustarpeet. Neuvoston pyynnön perusteella komissio yritti käynnistää tarjouskilpailun, jonka tavoitteena oli antaa selkeä kuva nykyisestä koulutuksesta sekä selvittää toimialan koulutustarpeet. Tarjouksia ei kuitenkaan tullut, mikä viittasi markkinoiden kiinnostuksen puutteeseen tätä aihetta kohtaan.

29.3. Pääomamarkkinoiden likviditeetin lisääminen

Neuvosto kehotti komissiota tutkimaan, miten voidaan parantaa pääomamarkkinoiden likviditeettiä. Euroopan tasolla ensisijaisena tehtävänä on luoda vakaa ja yhtenäinen oikeudellinen kehys, jossa markkinat voivat kehittyä täysimääräisesti. Riskipääomaa koskeva toimintasuunnitelma ja rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma ovat ne välineet, joiden avulla voidaan saavuttaa ympäristö, joka edistää Euroopan rahoitusmarkkinoiden likviditeettiä.

Likvidit pääomamarkkinat ovat olennaisen tärkeät pk-yritysten rahoitukselle. Pääomasijoittajat tarvitsevat mahdollisuuksia irtautua sijoituksistaan, ja pk-yrityksiä luotottavat pankit tarvitsevat keinoja lisätä lainanantoaan ja vähentää riskiä takausten tai arvopaperistamisen avulla. Likviditeetti paranisi myös poistamalla jäljellä olevat esteet pääomasijoitusrahastojen rajatylittävältä toiminnalta, esimerkiksi luomalla rahastoille eurooppalainen rakenne, mitä komissio on puoltanut tiedonannossaan "Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle" [21].

[21] KOM(2003)226, 30.4.2003.

Euroopan unioni jatkaa yhtenäisten rahoitusmarkkinoiden luomista kasvun ja investointien edistämiseksi. Komissio panee täytäntöön oikeudellisen kehyksen, selvittää parhaat toimintatavat ja käyttää avointa yhteistyömenetelmää, ja lisäksi komissio voi toimia katalysaattorina pk-yritysten rahoituksessa todettujen markkinavajeiden poistamisessa.

Rajallisten julkisten varojen tehokas käyttö sekä tarve toimia yhteistyössä markkinoiden kanssa estävät avustusten käytön pk-yritysten tukemisessa. Kokemukset ovat osoittaneet, että pääomasijoitukset ja lainatakaukset, jotka toteutetaan paikallisten rahoituksen välittäjien kautta, ovat välineitä pk-yritysten rahoituksen lisäämiseksi siten, ettei tuensaajille aiheutuva byrokratia lisäänny. Nämä rahoitusvälineet olisi keskitettävä alkuvaiheen rahoitukseen, missä on todettu olevan markkinavaje, ja niiden olisi oltava määrältään riittäviä, jotta niillä olisi vaikutusta. Koska suorituskykyisiä yhtiöitä syntyy odottamattomille alueille, rahoitusvälineillä olisi tuettava kaikkien sektorien pk-yrityksiä. Tavoitteiden ja menetelmien selkeys lisäävät myös osaltaan EU:n toimien näkyvyyttä.

Tutkiakseen keinoja parantaa edelleen pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia komissio käynnistää tutkimuksen siitä, miten pk-yritysten luototuksen edistämisessä voidaan käyttää arvopapereita, joiden vakuutena on varallisuutta. Tällaisten arvopaperistamistoimien avulla pankit voivat myydä lainoja taseestaan muille sijoittajille ja laajentaa luototuskapasiteettiaan. Tutkimuksessa analysoidaan Euroopan markkinat ja verrataan niitä muihin kansantalouksiin. Lisäksi tutkimuksessa arvioidaan voimassa olevan lainsäädännön tarkoituksenmukaisuutta sekä pohditaan, mikä tehtävä julkisen sektorin toimilla on arvopaperistamisvälineiden käytössä pk-yritysten rahoittamiseksi.

Komissio on sitoutunut kehittämään Euroopan pääomasijoitusmarkkinoita pitkällä aikavälillä, erityisesti yritysten alkuvaiheen riskirahoituksen osalta. Oman pääoman riskejä koskevilla uusilla pääomavaatimussäännöillä on tarkoitus lisätä taloudellista vakautta ja suojata pankkien asiakkaita, myös pk-yrityksiä. Vuonna 2002 pankkien yhteydessä toimivat pääomasijoitusyhtiöt tarjosivat noin 26 prosenttia Euroopan riskipääoman kokonaismäärästä, ja pk-yritysten lainojen arvopaperistamisesta on tulossa tärkeä väline näiden markkinoiden likviditeetin lisäämiseksi. Uusien pääomavaatimussääntöjen vaikutukset ovat aiheena komission toimeksiantamassa meneillään olevassa tutkimuksessa.

30. PÄÄTELMÄT

30.1. Yleisten edellytysten parantaminen

Jotta yrittäjyyttä voidaan tehokkaasti edistää Euroopassa, eurooppalaiset, kansalliset ja alueelliset julkisen sektorin toimet on keskitettävä jatkossa seuraaville kolmelle alueelle pk-yritysten rahoituksessa:

(1) yleisten edellytysten parantaminen

(2) alkuvaiheen rahoitus, erityisesti takaukset ja pienlainat

(3) oman pääoman lisääminen pk-yritysten taseissa.

Yrittäjäkulttuurin luomiseen tarvitaan suotuisat yleiset edellytykset, ja yhtenäiset eurooppalaiset rahoitusmarkkinat helpottavat yrittäjien rahoituksensaantia. Riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano on suuri saavutus, ja rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman toteuttaminen parantaa sekä pankkilainojen että pääomarahoituksen saatavuutta. Kyseiset toimet parantavat myös yrittäjäympäristöä ja pienentävät suhdannevaikutuksia synnyttämällä luottamusta tulevaisuuteen.

Pankkilainat säilyvät suurimmalle osalle pk-yrityksistä ulkopuolisen rahoituksen päälähteenä, ja niiden käyttöä on tuettava, erityisesti lainatakauksien avulla. Erityinen huolenaihe on luottojen vähäinen tarjonta yksityiselle sektorille uusissa jäsenvaltioissa, koska niihin liittyy suuri riski. Pankkialan kapasiteetin lisääminen on tässä äärimmäisen tärkeää, jotta voidaan kompensoida vasta lyhyen aikaa saatavilla olleen tiedon ja vähäisen kokemuksen aiheuttamat puutteet. Lisäksi pankkien lainanantokapasiteettia voidaan yleisesti lisätä kehittämällä arvopaperistamista, jolla pk-yrityksille annettuja luottoja voidaan myydä pois pankkien taseesta.

Jäsenvaltiot ja liittymistä valmistelevat maat ovat tietoisia pk-yritysten rahoituksensaannin tärkeydestä, ja ne ovat ryhtyneet toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on edistää takausten myöntämistä pankkilainoille sekä pk-yrityksiin tehtäviä pääomasijoituksia. Useat maat ovat myös ottaneet käyttöön ylimääräisiä verokannustimia yhtiöille ja sijoittajille.

Kun kehitetään pk-yritysten rahoitukseen liittyviä kohdistettuja julkisen sektorin toimia, tarve käyttää rajallisia julkisia varoja tehokkaasti ja EY:n perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen noudattaminen asettavat kolme edellytystä: Ensinnäkin julkiset toimet olisi rajoitettava alueille, joilla on selkeitä markkinapuutteita. Toiseksi julkisten toimien olisi käytettävä markkinamekanismia puutteiden poistamiseksi. Kolmanneksi julkisten toimien toteuttajien olisi oltava markkinoilla toimivia ammattilaisia.

Kohdennettuja toimia tarvitaan kahdella alueella: pk-yritysten alkuvaiheen rahoituksessa ja niiden pääomapohjan vahvistamisessa. Alkuvaiheen rahoituksen pysyvä vaje oikeuttaa suorat julkisen sektorin toimet, ja lisäksi useimmissa jäsenvaltioissa on erikoistuneita pk-yritysten rahoituslaitoksia, jotka toimivat tämän rahoitusvajeen poistamiseksi. Euroopan pk-yritysten pääomapohjan vahvistamiseksi julkisen ja yksityisen sektorin on tehtävä yhteistyötä.

30.2. Alkuvaiheen rahoitus, erityisesti takaukset ja pienlainat

Lissabonissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi julkisen sektorin olisi jatkettava yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa alkuvaiheen rahoituksen pysyvän vajeen poistamiseksi ja tietoon perustuvan talouden edistämiseksi. Jotta voitaisiin luoda edellytykset laaja-alaiselle kasvulle sekä edistää tutkimusta ja kehitystä ja innovaatiotoimintaa, sekä tavanomaiset että kasvuyritykset tarvitsevat kansallisia ja eurooppalaisia rahoitusvälineitä, jotka edistävät sekä pankkiluototusta että pääomasijoittamista.

Helposti ja laajalti saatavilla olevat kansalliset ja eurooppalaiset takausvälineet, jotka jakavat riskin yksityisen ja julkisen sektorin välillä, auttavat tehokkaasti pk-yritysten vaikeuksissa saada pankkilainoja. Pk-yritysten näkökulmasta takausmekanismien yksinkertaisuus ja helppo saatavuus on niiden tehokkuuden edellytys, ja se toteutuu ainoastaan käyttämällä kansallisia ja paikallisia pankkeja välittäjinä. Myös tehokkaiden ja edullisten menettelyjen käyttöä takausten ja pankkilainojen saamiseksi tulisi edistää.

Pienluototus voi antaa yrittäjille, tavanomaisille pk-yrityksille ja kasvuyrityksille ratkaisevaa apua, ja sitä voidaan tehokkaasti edistää takauksilla sekä parantamalla oikeudellista kehystä siten, että se helpottaa pienluottolaitosten varainhankintaa ja lainanantotoimintaa. Pienlainaohjelmien tulisi pyrkiä vakauteen, jotta julkisen sektorin tuki voisi asteittain vähentyä. Pienluottolaitosten ja yritysten tukipalvelujen tarjoajien välistä yhteistyötä olisi edistettävä.

Uudet pääomavaatimukset on luotu Euroopan pankkijärjestelmän vakauden lisäämiseksi. Niillä pyritään saattamaan lakisääteisten pääomamaksujen laskenta paremmin linjaan pankkien omien taloudellisten prosessien ja riskinarviointien kanssa. Lisäksi ne lisäävät vakautta ja kilpailua Euroopan rahoituspalvelumarkkinoilla. Näin ollen niiden pitäisi hyödyttää pk-yrityssektoria ja Euroopan koko teollisuutta.

Pankit ovat jatkaneet asiakkaidensa, myös pk-yritysten, luokittelussa käytettävien sisäisten järjestelmien kehittämistä, mikä sopii yhteen uusien riskiperusteisten pääomavaatimusten kanssa. Luokitusjärjestelmät edellyttävät strukturoitua tietoa yrityksestä ja sen tulevaisuudennäkymistä ja asettavat analysointi- ja avoimuusvelvoitteen itse yritykselle. Pankkilainan saantia voidaan helpottaa auttamalla pk-yrityksiä sopeutumaan luokitusten laajempaan käyttöön.

Yrittäjät tarvitsevat tietoa rahoitusvaihtoehdoista sekä siitä, kuinka tulee toimia erilaisten rahoituksen tarjoajien, kuten pankkien pääomasijoittajien tai bisnesenkeleiden, kanssa.

Kansallisten rahoituksen välittäjien ja kansallisten ohjelmien avulla yhteisön rahoitusvälineitä voidaan käyttää joustavasti siten, että ne on räätälöity erilaisiin rahoitusperinteisiin sopiviksi. Näin saadaan tehostetuksi ohjelmia, joiden tavoitteena on poistaa pk-yritysten alkuvaiheen rahoitusvaje. Jotta eurooppalaiset rahoitusvälineet saataisiin tuloksellisiksi ja näkyviksi, ne olisi kohdistettava selkeästi alkuvaiheen rahoitukseen, niiden olisi oltava määrältään riittäviä myös laajentuneessa Euroopassa eivätkä ne saisi keskittyä tietyille sektoreille vaan kaikkien pk-yritysten tukemiseen. Lisäksi olisi tutkittava, millainen osuus julkisella sektorilla voi olla pankkien luotonantomahdollisuuksien parantamisessa pankkien pk-yritysluottoportfolioiden arvopaperistamista lisäämällä.

Kansallisella tasolla jäsenvaltioiden ja pk-yritysten rahoituslaitosten olisi säännöllisesti arvioitava rahoitusvälineidensä tehokkuutta ja tarkoituksenmukaisuutta ja mukautettava ne markkinoiden vaatimusten mukaisesti.

30.3. Oman pääoman lisääminen

Kasvuyritysten ja Euroopan yleisen pk-sektorin tarpeet ovat erilaisia, mutta molemmat tarvitsevat vahvempaa tasetta, jossa on riittävästi omaa pääomaa. Vahvempi tase myös parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia parantamalla niiden riskiluokitusta. Lähteet oman pääoman lisäämiseen ovat jakamaton voitto, epäviralliset pääomasijoittajat, pääomasijoitusrahastot ja instituutiot, jotka tarjoavat välirahoitusinstrumentteja kuten pääomalainoja.

Kasvuyritykset tulevat tuottamaan suurimman osan Euroopan talouskasvusta ja työllisyydestä. Nämä yritykset tarvitsevat pääomasijoituksia bisnesenkeleiltä ja pääomasijoitusrahastoilta useilla eri rahoituskierroksilla. Tästä syystä pääomasijoitusmarkkinoiden jatkuva kehittäminen on erittäin tärkeää Euroopan talouden kilpailukyvylle pitkällä aikavälillä, ja kaikki esteet, jotka haittaavat yhtenäisten rahoitusmarkkinoiden toimintaa, olisi poistettava. Eurooppalaisella tasolla tapahtuva osallistuminen riskinjakoon antaa alkuvaiheen rahoitukseen keskittyville pääomasijoitusrahastoille uskottavuutta ja mahdollisuuksia yksityisten sijoitusten houkuttelemiseen.

Bisnesenkelien ja bisnesenkeliverkostojen tarjoamien mahdollisuuksien tukemiseen olisi edelleen kiinnitettävä huomiota alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla, sillä bisnesenkelit tarjoavat tärkeää tietoa ja rahoitusta innovatiivisille yhtiöille, ennen kuin näillä on mahdollisuus päästä varsinaisille pääomasijoitusmarkkinoille.

Tavanomaisille pk-yrityksille jakamaton voitto on paras kasvun ja investointien rahoitusmuoto. Jakamattoman voiton verokohtelu on kuitenkin usein epäedullista, ja jäsenvaltioiden tulisi tarkistaa verojärjestelmiään ottaen huomioon tarve edistää vakaata kasvua. Saadut kokemukset osoittavat lisäksi, että epävirallisten riskisijoittajien kuten ystävien, perheen ja bisnesenkelien tekemiä sijoituksia voidaan tehokkaasti edistää verohuojennusten avulla. Jäsenvaltioissa ja liittymistä valmistelevissa maissa olisi samalla tavoin pyrittävä pk-yritysten rahoituksen avoimuuteen, jotta edistettäisiin luottamusta ja hyvää hallintotapaa.

LIITE Katsaus pk-yritysten rahoitukseen liittyviin viimeaikaisiin kansallisiin toimiin [22]

[22] Niiden monivuotiseen ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden ja muiden maiden osalta, jotka vastasivat komission tiedusteluun toukokuussa 2003.

Belgia //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Liittovaltiotasolla "Participatiefonds" uudistaa ja laajentaa tuotevalikoimaansa. Uuden "Solidaire Lening" -pienlainaohjelman tavoitteena on luotottaa yksityishenkilöitä, jotka haluavat ryhtyä itsenäisiksi elinkeinonharjoittajiksi mutta eivät saa alkupääomaa. Luottoihin, joiden enimmäismäärä yksittäisen luoton osalta on 12 000 euroa, on varattu 1,24 miljoonaa euroa.

Useita sekä yrityksille että yksityishenkilöille tarkoitettuja verokannustinohjelmia on joko otettu käyttöön tai niistä käydään keskustelua.

Alueellisella tasolla Vallonian alue on koonnut pk-yritysten rahoituksen tukemiseen tarkoitetut välineet uuteen "Sowalfin"-organisaatioon. Sen tarkoituksena on tarjota erilaisia tukimuotoja, kuten luottoja, takauksia ja riskipääomaa. Lisäksi "Les bourses de préactivité" tarjoaa siemenvaihetta edeltävän vaiheen ja siemenvaiheen pääomatarpeeseen avustuksia, jotka ovat määrältään enintään 15 500 euroa.

Vallonian alue tukee myös bisnesenkeliverkostoja. Alue miettii SBIC-tyyppistä rahastojärjestelmää ja tutkii keinoja parantaa rahoituksen tarjonnan koordinointia, missä keskitytään lähirahoitukseen ja pienlainoihin.

Brysselin alue on perustanut "Brusoc"-sosiaalirahaston, jonka tarkoituksena on rohkaista yksityishenkilöitä ryhtymään itsenäisiksi elinkeinonharjoittajiksi.

Flanderin "Participatiemaatschappij Vlanderen" on perustamassa "KMO-Financieringsagentschap FIGARO" -nimistä keskitettyä pk-yritysten rahoituslaitosta. Se takaa pankkilainoja (julkinen riski 75 %, yksityinen 25 %) ja pyrkii lisäksi aktivoimaan riskipääoman tarjontaa "ARKimedes-Fonds"-rahastojen kautta pääomavajeen poistamiseksi. Nämä rahastot antavat luottoja pääomasijoitusrahastoille tai osallistuvat niihin houkuttelevilla markkinalähtöisillä ehdoilla.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Liittovaltion tasolla eri sidosryhmien edustajista koostunut työryhmä tarkasteli pk-yritysten rahoituksensaantia ja esitti suosituksensa loppuraportissaan helmikuussa 2003. Brysselissä "Comité Bruxellois de Concentration Economique et Sociale" kokoaa yhteen eri työmarkkinaosapuolten edustajia. Flanderissa pk-yritysten rahoituksesta tehty tutkimus on tuottanut joukon konkreettisia ehdotuksia eri sidosryhmille.

Tanska //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Hallitus on perustamassa 67,3 miljoonan euron määräistä yrittäjyysrahastoa, jonka tavoitteena on rahoitusvajeiden poistaminen yhteistyössä yksityisten sijoittajien kanssa, joiden olisi sijoitettava vähintään 50 %.

Danish Investment Fund käyttää pääomasijoituksia, vaihtovelkakirjalainoja sekä voitto-osuuslainoja. Kyseinen rahasto voi joko sijoittaa suoraan yrityksiin tai käyttää pääomasijoitusrahastoja. Vuonna 2002 se sijoitti 39,7 miljoonaa euroa suoraan ja antoi pääomasijoitusrahastoille sijoitussitoumuksia 37,7 miljoonan euron arvosta. Rahaston lainatakausohjelma, joka tukee pankkilainausta, järjestetään uudelleen, ja sen ehtoja lievennetään. Takausohjelman puitteissa on taattu luottoja yhteensä 135 miljoonan euron arvosta.

Investointirahastoille ja työntekijöiden osakeoptioille on säädetty verokannustimia.

Hallitus tukee edelleen siemenvaihetta edeltäviin toimintoihin annettavia lainoja ja riskipääomaa.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Yhteistyössä yksityisen ja julkisen sektorin kesken on julkaistu useita oppaita siitä, miten on toimittava rahoituksen saamiseksi. Lisäksi alueellinen yrityspalvelujärjestelmä auttaa yhteyksien luomisessa pankkien ja pk-yritysten välillä.

Saksa //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // KfW:n ja DtA:n välinen fuusio ja pk-yritysten edistämiseen tarkoitettujen välineiden keskittäminen "KfW Mittelstandsbank" -pankkiin johtaa yksinkertaisempiin välineisiin, parantaa lainatarjontaa ja vahvistaa pääomalainojen merkitystä. Myös takausjärjestelmät tulevat entistä tärkeämmiksi. Takausjärjestelmät, joissa kustannukset katetaan riskilisällä, pysyvät jatkossakin tärkeänä välineenä.

Pääomasijoituksen osalta Saksa kehittää pk-yrityksiä koskevia uusia välineitä, joiden tavoitteena on edistää suoria sijoituksia. KfW:llä on käynnissä pilottihanke tällä alueella. "BTU-Early Stage Financing Programme" tarjoaa riskipääomaa perustamisvaiheessa oleville innovatiivisille yrityksille.

Hallituksen "pro mittelstand" -aloite alentaa perustamisvaiheessa olevien yritysten ja mikroyritysten useita veroja ja muita maksuja.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Talous- ja työministeriön ja pankkien välillä on aloitettu vuoropuhelu pk-yritysten rahoituksen varmistamiseksi.

Espanja //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Pk-yrityslainojen arvopaperistamisohjelma antaa valtiontakauksen sijoittajatahon liikkeelle laskemille arvopapereille. Vähintään 80 % arvopaperistetusta luototuksesta on oltava pk-yrityksille annettua, ja vähintään 80 % liikkeeseenlaskusta saaduista varoista on käytettävä samaan tarkoitukseen. Kolmen vuoden aikana 12 sijoittajatahoa on hyödyntänyt ohjelmaa, ja liikkeeseen on laskettu arvopapereita 4,9 miljardin euron arvosta.

Teknologiaan keskittyneiden pk-yritysten tukemiseksi on otettu käyttöön uusi väline. Vuonna 2002 tiede- ja teknologiaministeriöllä oli 24 miljoonan euron suuruiset määrärahat, joita se sai käyttää korottomien ja vakuudettomien seitsemän vuoden pituisten luottojen antamiseen teknologiaan keskittyneille pääomasijoitusrahastoille. Ministeriöllä on oikeus osuuteen investoinneista saatavasta voitosta.

"Empresa Nacional de Innovación" -lainaohjelmaa on täydennetty samanlaisella teknologiaan keskittyneellä pääomalainaohjelmalla, jonka määrärahat ovat 24 miljoonaa euroa (vuonna 2003). Ohjelman mukaisten lainojen, jotka ovat määrältään 150 000-900 000 euroa, korko määräytyy yrityksen kannattavuuden perusteella.

AXIS on julkinen riskipääomasijoittaja, joka saa pääomansa Instituto de Crédito Oficialilta (ICO) ja EIR:ltä. ICO tarjoaa pk-yrityksille rahoituksen välittäjien kautta myös lainaohjelmia, joihin sisältyy muun muassa innovaatioluototusta ja pienluottoja (yhdessä monivuotisen ohjelman pienluottotakuiden kanssa).

Muut pk-yritysten tukiohjelmat keskittyvät informaatioteknologiaan, innovaatioihin, tutkimukseen ja teollisuusteknologiaan.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // --

Ranska //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // "Fonds d'investissement de proximité" -sijoitusrahastojen perustamisen tarkoituksena on tukea alueellista kehitystä pk-yrityksiin tehtävien sijoitusten avulla. Rahastot yhdistävät voitto- ja kehitystavoitteet. Näiden rahastojen yksityiset sijoittajat hyötyvät verokannustimista. Rahastot voivat myös rahoittaa takuurahastoja ja keskinäisiä takuuyhteisöjä.

Listaamattomiin yhtiöihin sijoittaville yksityisille henkilöille tarjottavia verokannustimia on lisätty, ja myös tappioiden vähennyskelpoisuutta verotuksessa on parannettu. Verokannustimia on annettu myös bisnesenkeleille.

Koronkiskontamallin soveltaminen kaupallisiin tai ammatillisiin tarkoituksiin annettuihin luottoihin on lopetettu.

Sofariksen riskinjakotoimintaa on kohdistettu uudelleen pieniin yrityksiin, joissa on alle 10 työntekijää. Erityistä huomiota on kiinnitetty hakuprosessin yksinkertaisuuteen ja nopeuteen paikallisissa pankeissa. Sofaris takaa tavallisesti 50 % luoton määrästä, mutta perustamisvaiheessa olevien yritysten osalta määrä on 70 %.

"Jeunes Entreprises Innovantes" -hanke antaa vero- ja sosiaalimaksuetuja pienille yrityksille, joilla on investointihankkeita.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Vuoropuhelua käydään tavallisesti luotonantajien ja pk-yritysten välillä, mutta laajempia neuvotteluja on järjestetty esimerkiksi uusista vakavaraisuussäännöistä.

Irlanti //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // "Business expansion scheme" -ohjelma on tarjonnut verokannustimia vuodesta 1984 alkaen yksityisille sijoittajille, jotka tekevät pitkäaikaisia sijoituksia pieniin ja uusiin yrityksiin tietyillä aloilla. Vuosina 1984-2003 varoja sijoitettiin yhteensä 1,041 miljardia euroa. "Seed Capital Scheme" antaa veronpalautuksen yksityishenkilöille, jotka ryhtyvät yrittäjiksi.

Enterprise Ireland on päättänyt vuonna 2002 sijoittaa 95 miljoonaa euroa 12 uuteen pääomasijoitusrahastoon, jotka keskittyvät tiettyyn alueeseen ja alaan. Lisäksi Enterprise Ireland on sijoittanut 9 miljoonaa euroa vientimahdollisuuksiin keskittyvään alueelliseen rahastoon ja 25 miljoonaa euroa huipputeknologiarahastoon. Se on perustanut bisnesenkelien tietokannan.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Yritysministeriöllä on ollut neuvotteluja vuodesta 2001, ja neuvottelijat ovat kokoontuneet kuusi kertaa.

Luxemburg //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Hallitus ja "Societé Nationale de Crédit et d'Investissement" ovat ottaneet käyttöön uuden perustamislainaohjelman uusille yrittäjille ja toimiville pk-yrityksille, jotka toimivat perinteisillä aloilla ja täyttävät tietyt edellytykset. Laina on vakuudeton ja voi kattaa enintään 40 % investointitarpeista.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // -

Alankomaat //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Lainatakausohjelmaa on muutettu siten, että perustamisvaiheessa olevien yhtiöiden on helpompi päästä sen piiriin. Muutoksiin sisältyy muun muassa perustamisvaiheessa olevan yrityksen määritelmän pidentäminen tarkoittamaan alle viisi vuotta toimineita yrityksiä.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // -

Itävalta //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // "Austria Wirtschaftsservice" (AWS) on ottanut käyttöön "Gewinnwertpapier"-välineen, joka on pitkän aikavälin (vähintään 10 vuotta) lainanantoväline pk-yritykselle. Se antaa luotonantajalle oikeuden osuuteen yhtiön voitoista, ja AWS takaa sen pääoman. Tähän mennessä on myönnetty 14 tällaista luottoa.

AWS kehittelee "Double-Equity-Fonds" -ohjelmaa, joka kaksinkertaistaa uuden yhtiön oman pääoman taatun luoton tai riskisijoituksen avulla (tuetaan monivuotisen ohjelmaan kuuluvalla pk-yritysten takausjärjestelmällä).

AWS on ottanut uudelleen käyttöön "Gründungbonus"-ohjelmansa, jossa AWS antaa 14 %:n bonuksen niille, jotka säästävät perustamispääomaa varten.

Alueellisella tasolla Steiermarkissa on kehitetty "Venture Capital" -toimintaohjelma, joka antaa avustuksia neuvontaa ja valmistelua varten ja enintään 750 000 euroa riskipääomaa. Niederösterreich on perustanut "TecNet"-rahaston, joka sijoittaa teknologiaan keskittyneiden perustamisvaiheessa olevien ja alkuvaiheen yritysten vähemmistöosuuksiin. Burgenland on perustanut pääomasijoitusrahaston tavoitteen 1 aluerahastojen puitteissa.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // AWS tiedottaa luottolaitoksille säännöllisesti pk-yrityksiä koskevasta kehityksestä. Liittovaltiotasolla "Gründer-Round-Tables" -neuvottelut kokoavat yhteen yritystoiminnan aloittamiselle tärkeät sidosryhmät. Samanlaisia aloitteita on myös alueellisella tasolla (esim. Niederösterreichissa).

Suomi //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Suomen Teollisuussijoitus Oy:n toimintoja on kohdennettu uudelleen siemen- ja aloitusvaiheen riskirahoitukseen. Lisäksi valtion omistamalle erityisrahoitusyhtiö FINNVERAlle on annettu oikeus tehdä pääomasijoituksia.

Suomen itsenäisyyden juhlarahaston (SITRA) tehtävänä on kehittää välineitä yritysten perustamiseksi ja investointivalmiuden parantamiseksi.

Hallitus harkitsee vero- ja muita lainsäädännöllisiä kannustimia yksityisten tahojen tekemille riskisijoituksille.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // --

Ruotsi //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // ALMI Business Partner on yksinkertaistanut ja selkeyttänyt instrumenttejaan yhdistämällä kolme pienlainatuotetta yhdeksi. Lainojen enimmäismäärä voi olla 27 000 euroa ja maksuaika enintään kuusi vuotta. Lainat ovat joko vakuudellisia tai vakuudettomia. Korko on pankkien normaalia lainakorkoa korkeampi, jottei yksityistä lainanantoa syrjäytettäisi. ALMIn on katettava kaikki maksujen laiminlyönnistä aiheutuvat tappionsa korkotuloillaan.

Uusi ohjelma tukee keskinäisiä takausohjelmia alueellisten takuuyhteisöjen kautta. Tukea annetaan keskinäisten takuuyhteisöjen perustamiseen sekä tiedottamiseen. Tähän mennessä noin 325 000 euroa on käytetty tähän tarkoitukseen.

Ruotsin yritystoiminnan kehittämisestä vastaava virasto NUTEK tukee alueellisten bisnesenkeliverkostojen perustamista. Noin 30 perustetusta verkostosta 17 on saanut avustuksia. NUTEK toimii itse verkostojen verkostona ja tarjoaa verkostoille välineitä kuten käsikirjoja ja tutkimusta. Käynnissä on myös projekti naispuolisten bisnesenkelien aktivoimiseksi.

Stiftelsen Innovationscentrum (SIC) kannustaa erityisesti nuoria ja naiskeksijöitä ja on rakentanut alueellisen innovaatiojärjestelmän, jonka tavoitteena on sada yksi innovaatiotoimisto jokaiseen kuntaan.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // --

Yhdistynyt kuningaskunta //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on vähemmistöosakkaana kahdeksassa alueellisessa pääomasijoitusrahastossa, jotka on perustettu kattamaan pääomavajetta riskipääomasijoituksissa aina 725 000 euroon saakka.

Hallitus osallistuu myös 50 %:n osuudella Community Development Venture Fundiin (Bridges Fund), jonka toimialueena ovat Englannin köyhimmät alueet. Se sijoittaa yrityksiin, joiden kasvumahdollisuudet ovat hyvät.

Kehitteillä on "Early Growth Funding" -ohjelma, jonka kohteena ovat perustamisvaiheessa olevat yritykset, joissa riskipääomasijoitukset ovat keskimäärin 72 000 euroa.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Small Business Investment Taskforce neuvoo Small Business Serviceä rahoitusasioissa. Se koostuu rahoituksen tarjoajista ja käyttäjistä. Lisäksi Ethnic Minority Business Forum edustaa etnisiä vähemmistöjä, ja sillä on rahoituksen saantia käsittelevä alaryhmä.

Kypros //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriö on ottanut käyttöön lainatakausohjelman tuotantoa harjoittaville pk-yrityksille, jotka pyrkivät järjestämään uudelleen toimintojaan tai laajentumaan. Tämän ohjelman puitteissa liikepankit antavat pk-yrityksille enimmäismäärältään 169 000 euroan suuruisia luottoja, joille hallitus voi antaa enimmillään 100 prosentin takauksen. Korkotukea annetaan enintään kaksi prosenttia, kun lainakorko on yli viisi prosenttia.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // --

Tsekki //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Kauppa- ja teollisuusministeriö hoitaa äskettäin päivitettyä ohjelmaa, jossa annetaan takauksia pk-yrityksille annettaville luotoille sekä niihin tehtäville pääomasijoituksille.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Kaikkien sidosryhmien edustajat ovat mukana "National Discussion Group on SMEs" -keskusteluryhmässä, joka osallistuu pk-yrityksiä koskevan politiikan laatimiseen.

Viro //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Estonian Credit and Export Guarantee Fund (KredEx) tarjoaa laina-, vuokra- ja vientitakuita rahoituslaitosten välityksellä. Valtio on antanut KredExin takuille vastatakuun. KredExin takuiden avulla pankit ovat voineet antaa luottoja 47,3 miljoonan euron arvosta.

Enterprise Estonia toteuttaa julkista pk-yritysten tukipolitiikkaa. Se antaa avustuksia ja neuvoja perustamisvaiheessa oleville yrityksille. Avustukset voivat olla määrältään enintään 6 400 euroa.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // KredEx on järjestänyt useita alueellisen tason neuvotteluja, jotka ovat parantaneet keskinäistä ymmärrystä ja johtaneet uusien pankkituotteiden käyttöönottoon.

Latvia //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Valtio takaa Mortgage and Land Bank of Latvian pk-yrityksille myöntämät luotot. Pankki on antanut pk-yrityksille 39 miljoonan euron arvosta lainoja, joista osalle on annettu tukea. Pankki kiinnittää erityistä huomiota perustamisvaiheessa oleviin yrityksiin ja mikroyrityksiin.

KfW ja useat latvialaiset pankit toimivat yhteistyössä antaakseen lainoja EU:n Phare-ohjelman ja sen pk-yritysten rahoitusjärjestelmän puitteissa. Ne ovat myöntäneet lainoja 71 miljoonan euron arvosta ja antaneet avustuksia 11 miljoonan euron arvosta.

Talousministeriö suunnittelee pääomasijoitusrahaston perustamista pk-yrityksiin tehtäviä riskisijoituksia varten. Latvian kehitysvirastolla (Latvian Development Agency) on jo "Norway Latvia Business Development Fund" -niminen pääomasijoitusrahasto, joka on sijoittanut 2,4 miljoonan euron suuruisen pääomansa kokonaisuudessaan pk-yrityksiin.

Latvian takuuvirastossa (Latvian Guarantee Agency) on käynnissä sen uudelleenjärjestely osakeyhtiöksi. Virasto myöntää perustamisvaiheen luotoille takuita, joiden määrä on enintään 70 % lainan määrästä.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Mortgage and Land Bank of Latvia ja talousministeriö ovat organisoineet SME National Forumin parantaakseen hallituksen ja pk-yritysten välistä vuoropuhelua.

Liettua //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Hallitus on perustanut INVEGA-nimisen takuulaitoksen, joka takaa enintään 80 % pk-yrityksille annettavsta investointiluotosta ja enintään 50 % käyttöpääomaluotosta. Lisäksi se antaa korkotukea, jonka määrä on enintään puolet maksettavasta korosta. Vuodeksi 2003 takuisiin on varattu 8,7 miljoonaa euroa.

Useita pankkeja osallistuu yhteistyössä EBRD:n ja KfW:n kanssa Phare-rahoitteisiin pk-yritysten rahoitusjärjestelmään kuuluviin ohjelmiin, joista yhdellä on pienluotto-ohjelma. Kolme pankkia on lisäksi mukana muissa Phare-rahoitteisissa pk-yritysten kehitysprojekteissa. Euroopan neuvoston kehityspankki ja Pohjoismaiden investointipankki tukevat erillistä ohjelmaa, joka keskittyy naisyrittäjyyteen.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // EU-tason neuvottelujen jälkeen järjestetään kansallisella tasolla pankkien ja pk-yritysten väliset neuvottelut vuoden 2003 jälkipuoliskolla. Lisäksi äskettäin järjestetyssä seminaarissa keskusteltiin pk-yrityksille tarkoitetuista takaustuotteista.

Malta //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // IPSE antaa apua tuotantosektorin uudelleenjärjestelyihin, osittaiset lainatakaukset ja osittain tuettu lainakorko mukaan luettuna.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // -

Puola //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // "Capital for the Entrepreneurial" -nimisen laina- ja luottotakuuohjelman puitteissa pyritään perustamaan järjestelmä, jossa paikalliset ja alueelliset rahoituslaitokset (yhteensä noin 100) auttavat pk-yrityksiä rahoituksen saamisessa. Hallitus suunnittelee kohdistavansa ohjelmaan noin 9 miljoonaa euroa. Paikallisia ja alueellisia rahastoja ollaan perustamassa, ja ne myöntävät enintään 25 000 euron suuruisia lainoja sekä takauksia pk-yrityksille ja yrittäjille. Tarkoituksena on varmistaa lainojen helppo saatavuus, ei kuitenkaan antaa edullisempia ehtoja. Osallistuvat tahot valitaan kilpailuttamalla.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // -

Slovenia //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Ensisijaisena tavoitteena on saneerata "Slovene Enterprise Fund", jotta se voi paremmin tarjota pk-yrityksille valikoiman rahoitusvälineitä, kuten korkotuettuja luottoja, lainatakauksia ja riskipääomaa. Vuosina 1996-2002 rahasto myönsi 87 miljoonan euron arvosta korkotuettuja lainoja ja sijoitti pk-yrityksiin 174 miljoonaa euroa. Rahasto on ottamassa käyttöön luottoja, joiden lyhentämisessä on mahdollisuus vapaavuosiin, sekä lainatakauksia. Paikallisella ja alueellisella tasolla on useita pk-yritysten tukiohjelmia.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Talousministeriö on tehnyt tutkimuksen pankkien pk-yrityksille tarjoamista palveluista ja järjestänyt keskustelua siitä, miten pankkien tarjoamia palveluja voidaan parantaa. Kansallisella tasolla neuvotteluja on käyty neljän vuoden ajan, ja myös kauppa- ja teollisuuskamari on järjestänyt tapaamisia pankkien ja pk-yritysten välille.

Norja //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Pk-yrityksille on kattavasti tarjolla rahoitusvälineitä (avustukset, lainat, takaukset, pääomasijoitukset), mutta ne ovat olleet käytettävissä jo usean vuoden ajan.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // --

Bulgaria //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Agency for Small and Medium-size Enterprises (ASME) ja Encouragement Bank ovat laatineet suunnitelman, jonka tarkoituksena on yleisen luottotakuuohjelman perustaminen pk-yrityksille. Toiminnassa olevan pienluottotakuuohjelman puitteissa on taattu luottoja 7,5 miljoonan euron arvosta.

Useilla pankeilla on lainaohjelmia pk-yrityksille, muun muassa yhteistyöohjelma KfW:n kanssa.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // --

Turkki //

Uudet riskinjakoon liittyvät aloitteet // Pienten ja keskisuurten teollisuusyritysten kehitysjärjestö KOSGEB on osallisena Turkin luottotakuurahastossa (Credit Guarantee Fund of Turkey), joka on taannut lainoja 36 miljoonan euron arvosta. KOSGEB on osallisena myös Partnership to the SME Investments -yhtiössä, joka tarjoaa pääomaa ja neuvoja pk-yritysinvestoinneissa. Lisäksi KOSGEB tekee yhteistyötä halpakorkoisten lainojen tarjoamisessa pk-yrityksille.

Luottotakuurahasto antaa pk-yritysten pankkilainoille takuita, joiden enimmäismäärä on 50 prosenttia. Lisäksi Eximbankilla on pk-yritysten vientiluottoihin keskittynyt erityinen osasto. Se on myös velvollinen kohdistamaan 30 prosenttia vientitakuistaan pk-yrityksille, ja se antaa korkotukea pk-yrityksille, jotka toimivat huonosti kehittyneillä alueilla.

Initiative Capital Investment Partnership tähtää riskipääomasijoitusten lisäämiseen.

Pankkien ja pk-yritysten välinen vuoropuhelu // Kauppakamari järjestää säännöllisesti kokouksia pk-yrityksiin liittyvistä asioista. Lisäksi pankkialan ja pääomasijoitusrahastojen välillä keskustellaan pk-yritysrahoituksesta.