EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.6.2021 COM(2021) 366 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

EU:n talousarvion tuloksellisuuskehyksestä vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä {SWD(2021) 133 final}



Johdanto Vuosia 2021–2027 koskeva monivuotinen rahoituskehys on EU:n talouspoliittisen kehyksen ytimessä vahvemmin kuin koskaan aiemmin. EU:n talousarvio auttaa EU:ta torjumaan covid-19-pandemiaa tehokkaasti. Se auttaa selviämään tämänhetkisestä kansanterveydellisestä hätätilanteesta, käynnistämään elpymisen, ohjaamaan talouksiamme ja yhteiskuntiamme kohti kestävämpää, digitaalisempaa ja palautumiskykyisempää tulevaisuutta ja vahvistamaan EU:n geopoliittista asemaa. EU:n talousarvion kautta kanavoidaan seuraavien seitsemän vuoden aikana ennennäkemättömiä määriä rahoitusta näiden haasteiden ratkaisemiseksi. Vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys on yhdessä NextGenerationEU-elpymisvälineen (määrärahat 750 miljardia euroa) kanssa yli 1,8 biljoonaa euroa. Tämä on lähes kaksinkertainen määrä vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna. Kyse on suurimmasta investointipaketista, joka on koskaan rahoitettu EU:n talousarviosta. Euroopan komissio on täysin sitoutunut varmistamaan, että vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys pannaan täytäntöön korkeimpien varainhoidon standardien mukaisesti, että sen keskeiset tavoitteet saavutetaan mahdollisimman tehokkaasti ja että se tuottaa arvoa kaikille EU:n kansalaisille. Toisin sanoen komissio asettaa EU:n talousarvion tuloksellisuuden keskeiselle sijalle. Tämän vuoksi vankka tuloksellisuuskehys on ratkaisevan tärkeä. Se sisältää kaikki välineet ja menettelyt, joita tarvitaan tavoitteiden asettamiseksi sekä niiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen mittaamiseksi ja seuraamiseksi. Kehys kattaa kaikki EU:n ohjelmat, myös NextGenerationEU-välineestä rahoitettavat ohjelmat. EU:n talousarvion tuloksellisuuskehyksellä on vankka perusta: OECD totesi, että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä sovellettu tulosbudjetointijärjestelmä oli luokkansa paras OECD-maiden joukossa. Koska EU:n talousarvio kehittyy vastaamaan uusiin tarpeisiin muuttuvassa maailmassa, myös talousarvion tuloksellisuuskehystä koskevat vaatimukset kasvavat. Tässä tiedonannossa esitetään tuloksellisuuskehyksen tärkeimmät ominaisuudet ja toiminnot. Tiedonannossa selitetään, miten tuotetut tiedot auttavat edistämään EU:n poliittisia tavoitteita, parantamaan valmiuksia reagoida joustavasti odottamattomiin kiireellisiin seikkoihin, varmistamaan vastuuvelvollisuuden ja antamaan EU:lle mahdollisuuden viestiä tehokkaasti sidosryhmien ja kansalaisten kanssa EU:n talousarviosta ja siitä, miten se tuo lisäarvoa EU:n kansalaisten elämään. Komissio ei voi panna täytäntöön nykyaikaista ja vahvaa tuloksellisuuskehystä yksin. EU:n ohjelmien tehokkuuden ja läpinäkyvyyden lisääminen edellyttää koordinoituja toimia. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan parlamentti, neuvosto, Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja jäsenvaltiot painottavat yhä enemmän tuloksellisuutta. Tekemällä yhteistyötä autamme varmistamaan, että kaikki tämän ennennäkemättömän suuren ja kunnianhimoisen EU:n talousarvion tarjoamat mahdollisuudet hyödynnetään. Tuloksellisuus talousarvion toteuttamisen keskiössä Tärkeä osa talousarvion toteuttamista on sen varmistaminen, että kaikkia sovellettavia sääntöjä noudatetaan täysimääräisesti varainkäytön yhteydessä. EU:n talousarvioon sovelletaan vahvoja suojatoimia, joiden tarkoituksena on ehkäistä petokset, eturistiriidat ja kaksinkertainen rahoitus. Näitä toimia on vahvistettu vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä. Komissio on kaikilta osin sitoutunut korkeimpiin varainhoidon standardeihin, joihin kuuluu vankkoja toimia mahdollisten virheiden korjaamiseksi sekä nollatoleranssi petosten, eturistiriitojen ja muiden vakavien sääntöjenvastaisuuksien suhteen. Tämä muodostaa perustan sille, että EU:n talousarvioon luotetaan. Samalla on ratkaisevan tärkeää, että käytetyillä varoilla todella ratkaistaan haasteet ja saadaan aikaan odotettuja käytännön tuloksia. Se, miten tämä saavutetaan, vaihtelee meno-ohjelmasta toiseen, riippuen ohjelmien erityistavoitteista ja varojen käyttötavoista (ks. esimerkit, Laatikko 1 ). Komission tavoite kaikissa EU:n talousarviosta tuettavissa toimissa on ja tulee olemaan jatkossakin konkreettisten tulosten saavuttaminen sekä myönteinen muutos kansalaisten ja muiden edunsaajien elämässä. Tämän esittäminen avoimella ja läpinäkyvällä tavalla on olennainen osa komission vastuuvelvollisuutta. Tuloksellisuus on jo nyt etusijalla kaikissa EU:n talousarviosta rahoitettavissa toimissa, ja tätä lähestymistapaa kehitetään edelleen kaudella 2021–2027. Yksi esimerkki tästä on elpymis- ja palautumistukiväline, joka on ylivoimaisesti suurin ohjelma kaudella 2021–2027. Elpymis- ja palautumistukiväline on suunniteltu niin, että se perustuu tuloksellisuuteen. Maksuja suoritetaan sitä mukaa kuin jäsenvaltiot saavuttavat välitavoitteita ja tavoitteita, jotka liittyvät välineestä rahoitettavissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyihin investointeihin ja uudistuksiin. Koheesiopolitiikka sisälsi jo kaudella 2014–2020 suoritusvarauksen, joka kohdennettiin vuonna 2019 tulosten tarkastelun perusteella. Tätä tuloksellisuuden ja varojen jakamisen välistä yhteyttä on kehitetty edelleen kauden 2021–2027 osalta. Aluksi kattava rahoitussuunnitelma tehdään vain vuosiksi 2021–2025. Kauden kahden viimeisen vuoden maksusitoumusmäärärahoista puolet kohdennetaan väliarvioinnin pohjalta. Siinä arvioidaan ohjelmien painopisteitä ja tavoitteita sekä vuoden 2024 loppuun mennessä saavutettua edistymistä ottaen huomioon sosioekonomisessa tilanteessa tapahtuneet muutokset, maakohtaisissa suosituksissa vuonna 2024 esitettävät uudet haasteet, saadut kokemukset ja muita seikkoja. Nykyaikainen tuloksellisuuskehys nykyaikaista EU:n talousarviota varten Komission toimet perustuvat niin lainsäädäntöehdotusten kuin meno-ohjelmien osalta vankkaan näyttöön ja tarkkaan kuvaukseen siitä, mitä toimella on tarkoitus saada aikaan ja miten. Komissio on hiljattain antamassaan parempaa sääntelyä koskevassa tiedonannossa vahvistanut tätä järjestelmää entisestään tärkeillä uusilla ominaisuuksilla, jotka liittyvät esimerkiksi sidosryhmien kuulemiseen, pyrkimyksiin yksinkertaistaa menettelyjä ja vähentää hallinnollista taakkaa, kestävyyden valtavirtaistamiseen sääntelyn parantamisessa ja strategisen ennakoinnin sisällyttämiseen päätöksentekoon. EU:n talousarviota koskevan nykyaikaisen tuloksellisuuskehyksen on perustuttava a) selkeyteen ja avoimuuteen siitä, miten ohjelmille asetetuilla tavoitteilla on tarkoitus vastata havaittuihin haasteisiin, sekä b) mielekkääseen ja vankkaan järjestelmään, jolla voidaan mitata edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa ja toteuttaa tarvittaessa toimia. Selkeät tavoitteet Kun on havaittu jokin haaste ja kun on selvää, että kyseiseen haasteeseen voidaan parhaiten vastata EU:n tasolla, on asetettava selkeät tavoitteet. Meno-ohjelmalla rahoitetaan toimia, jotka auttavat saavuttamaan nämä tavoitteet ja vastaamaan niiden taustalla oleviin haasteisiin. Hyvin määritellyt tavoitteet ovat siten keskeisessä asemassa sekä meno-ohjelmien suunnittelussa että niiden tuloksellisuuden mittaamisessa. Keskeisen asemansa vuoksi nämä tavoitteet vahvistetaan asianmukaisissa säädöksissä kunkin EU:n meno-ohjelman osalta. Meno-ohjelmiin liittyvissä ohjelma- ja tuloksellisuusselosteissa esitetään kunkin vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvän EU:n meno-ohjelman keskeiset piirteet, eli haasteet, joihin on vastattava, perustelut EU:n tason toimella aikaan saatavalle lisäarvolle, ohjelman tavoitteet sekä ohjelmasta rahoitettavat toimet tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarkoituksenmukaiset indikaattorit

Jotta järjestelmässä voitaisiin mitata edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, tarvitaan tarkoituksenmukaisia tulosindikaattoreita, joilla seurataan, miten meno-ohjelmat etenevät, miten varainkäyttö tuottaa tuloksia ja miten nämä tulokset tuovat ohjelmat lähemmäs niille asetettuja tavoitteita. Tasapainoisen indikaattorisarjan tulee kattaa ohjelman lyhyen aikavälin tuotokset, keskipitkän aikavälin tulokset ja pitkän aikavälin vaikutukset, jotta saadaan tietoa ohjelman koko elinkaaren aikana saavutetusta edistyksestä. Indikaattorien määrää olisi rajoitettava, ja niissä olisi keskityttävä vahvasti tuloksellisuutta koskeviin keskeisiin näkökohtiin. Näitä indikaattoreita varten tarvittavaa tietoa on oltava saatavilla säännöllisesti, ja sen on oltava riittävän laadukasta ja luotettavaa. Koska resurssit ovat rajalliset, tällaisen tiedon keräämisen olisi myös oltava kustannustehokasta. Komissio on toteuttanut merkittäviä toimia määrittääkseen laadukkaan indikaattorisarjan uusia ohjelmia varten. Indikaattorien kokonaismäärä on vähentynyt vuosina 2014–2020 käytetyistä yli 1 100 indikaattorista noin 700 indikaattoriin vuosia 2021–2027 varten. Indikaattorit on valittu huolellisesti, jotta ne antaisivat kattavia tietoja tuloksellisuudesta vuosittain ohjelman koko elinkaaren ajan (ks. esimerkki, Laatikko 2 ), ja indikaattorit on sisällytetty kutakin ohjelmaa koskeviin perussäädöksiin. Komissio on tehnyt tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa varmistaakseen, että nämä parannukset näkyvät lopullisissa hyväksytyissä ohjelmissa. Horisontti Eurooppa (tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma) Erityistavoite: tieteellisen vaikutuksen saavuttaminen luomalla laadukasta uutta tietämystä, vahvistamalla inhimillistä pääomaa tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä edistämällä tietämyksen levittämistä ja avointa tiedettä. Rahoitetuilla toimilla aikaan saatujen tuotosten mittaaminen: vertaisarvioitujen tieteellisten julkaisujen lukumäärä. Ohjelman puoliväliin mennessä saavutettujen tulosten mittaaminen: Horisontti Eurooppa -puiteohjelman vertaisarvioitujen julkaisujen alanormalisoitu viittausindeksi (Field-Weighted Citation Index). Pidemmän aikavälin vaikutusten mittaaminen: tieteen alalla keskeisten vertaisarvioitujen julkaisujen lukumäärä. Komissio selventää myös kunkin indikaattorin osalta tietolähteen, sen, mitä indikaattorilla tarkkaan ottaen mitataan ja milloin tietoja on saatavilla, sekä muita lisätietoja, jotta voidaan varmistaa, että indikaattorit antavat luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja. Näin kaikilla asianomaisilla osapuolilla on käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot tulosten luotettavuuden tarkistamiseksi. Indikaattorit sekä tietty osa näistä tiedoista esitetään kunkin ohjelman osalta ohjelma- ja tuloksellisuusselosteissa. Oikeusperustoissa vahvistettuja indikaattoreita täydennetään useimmissa tapauksissa kattavammalla indikaattorisarjalla osana kunkin ohjelman seuranta- ja arviointikehystä. Tämä kuvastaa EU:n meno-ohjelmien vaikutuksia mittaavien luotettavien tietojen merkitystä, jota korostettiin jälleen hiljattain annetussa, parempaa sääntelyä koskevassa komission tiedonannossa. Näiden indikaattoreiden avulla tuloksellisuutta voidaan analysoida syvällisemmin ohjelmien väli- ja jälkiarvioinneissa, joiden tulokset ovat olennainen osa tulevien ohjelmien suunnittelua. Kunnianhimoiset tavoitteet Komissio katsoo, että on tärkeää asettaa indikaattoreita varten kunnianhimoiset mutta realistiset tavoitteet sekä tarvittaessa välitavoitteita. Tällaiset tavoitteet ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan osoittaa EU:n talousarviolla aikaan saatava arvo sekä lisätä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, ottaen samalla huomioon kaikki tekijät, jotka voivat vaikuttaa ohjelmien täytäntöönpanovauhtiin. Tavoitteiden asettamisessa on oltava mukana kumppaneita ja erityisesti jäsenvaltioita siinä tapauksessa, että komissio turvautuu niiden yhteistyöhön täytäntöönpanossa. Ohjelma- ja tuloksellisuusselosteiden viimeisessä osassa kuvataan menetelmä, jota komissio aikoo käyttää kunkin indikaattorin lähtötasojen ja tavoitteiden asettamisessa tai päivittämisessä. Komissio ilmoittaa lähtötasojen, välitavoitteiden ja tavoitteiden arvot vuoden 2023 talousarvioesitykseen liittyvissä ohjelmaselvityksissä. Kohti korkeatasoista tulosraportointia Komissio on panostanut voimakkaasti tuloksista raportoimiseen. Tämä kuvastaa sitä, miten tärkeänä komissio pitää tuloksia koskevan johdonmukaisen ja käyttäjäystävällisen tiedon esittämistä budjettivallan käyttäjille ja vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille sekä kaikille muille sidosryhmille osana avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden kulttuuria, jota komissio on luonut EU:n talousarvioon liittyen. EU:n talousarviota koskevissa komission kertomuksissa kootaan yhteen ja arvioidaan sekä laadullisia että määrällisiä tietoja käytetyistä rahamääristä ja saavutetuista tuloksista. Kertomuksissa hyödynnetään kaikkia ohjelmien säännöllisestä vuotuisesta seurannasta saatavia tietoja ja mahdollisuuksien mukaan perusteellisten arviointien tuloksia. Box 3 Laatikko 3 sisältää yleiskatsauksen tärkeimmistä EU:n talousarvion tuloksellisuutta koskevista kertomuksista. Vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus on komission tärkein kertomus EU:n talousarvion tuloksellisuudesta. Tässä yhteenvetokertomuksessa esitetään komission hallinnoiman EU:n talousarvion tuloksellisuuteen liittyvät tärkeimmät tiedot ja luvut. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle vuotuisessa vastuuvapausmenettelyssä, jossa valvotaan EU:n edellisen vuoden talousarvion toteuttamista. Tarkempia tietoja EU:n ohjelmien tuloksellisuudesta esitetään kertomuksen liitteenä olevassa ohjelmien tuloksellisuuskatsauksessa. Siinä on kunkin meno-ohjelman osalta lyhyt yhteenveto keskeisistä täytäntöönpano- ja tuloksellisuustiedoista. Kyseessä on hiljattain käyttöön otettu asiakirja, johon Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin ovat suhtautuneet myönteisesti. Näissä kertomuksissa hyödynnetään tietoja, jotka sisältyvät talousarvioesityksen ohessa vuosittain esitettäviin yksityiskohtaisiin ohjelmaselvityksiin. Ohjelmaselvityksissä esitetään kattavia tietoja, jotka sisältävät säädöksissä vaadittujen tietojen lisäksi laajempia tietoja, ja annetaan arvokasta tietoa talousarviota koskevan päätöksenteon tueksi. Nämä kertomukset tuovat lisäarvoa tietojen esittämisen lisäksi myös sen vuoksi, että niissä analysoidaan näiden tietojen merkitystä hyödyntämällä kaikkea saatavilla olevaa tietoa. Komissio on viime vuosina sisällyttänyt erillisen tuloksellisuuden arviointia koskevan osion sekä ohjelmien tuloksellisuuskatsaukseen että ohjelmaselvityksiin. Osiossa esitetään olennainen asiayhteys ja tasapainoinen arvio siitä, mitä saatavilla olevat tiedot kertovat ohjelman tuloksellisuudesta ja täytäntöönpanosta. Arvioinnit ovat yhtä luotettavia kuin niiden perustana olevat tiedot, minkä vuoksi komissio korostaa painokkaasti tietojen laatua ja luotettavuutta. Tässä yhteydessä komissio tukeutuu ratkaisevasti jäsenvaltioiden ja muiden täytäntöönpanokumppaneiden tai -organisaatioiden toimittamiin tietoihin. Yhteistyö niiden kanssa on välttämätöntä edistyksen jatkumiselle. Komissio pyrkii myös parantamaan tietojen laadun hallintaa ja vähentämään riskejä kehittämällä vankan tietojen laadunvalvontakehyksen ja päivittämällä tuloksellisuustietojen tallennus- ja jakamisjärjestelmiään sekä komission sisällä että ulkoisten sidosryhmien osalta. Tässä komissio voi hyödyntää useita olemassa olevia foorumeja ja hankkeita (ks. Laatikko 4 ).

Kaikki tämä työ on olennaisen tärkeää, jotta komission verkkosivustolla kaikille kiinnostuneille tarjolla olevia tietoja ja niiden esitystapaa ja saatavuutta voidaan parantaa entisestään. Komissio tarjoaa jo korkealaatuista tietoa EU:n talousarvion toteuttamisesta useiden kanavien kautta. Tärkeä esimerkki on koheesiopolitiikan rahastoja koskeva verkkosivusto, koheesiopolitiikan avoimen datan alusta . Se tarjoaa kattavaa tietoa ja käyttäjäystävällisiä visuaalisia esityksiä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (2014–2020) investointirahoituksesta ja saavutuksista. Alusta on tarkoitus laajentaa kattamaan vuosien 2021–2027 ohjelmat. Alusta on saanut ensimmäisenä hankkeena Euroopan oikeusasiamiehen myöntämän hyvän hallinnon palkinnon avoimelle julkishallinnolle. EU:n talousarvion käyttö monialaisten politiikkatavoitteiden edistämiseen EU:n talousarvio on enemmän kuin osiensa summa. Jokaisella meno-ohjelmalla on omat tavoitteensa ja välineensä, joiden tarkoituksena on vastata tiettyihin haasteisiin. Esimerkkinä voidaan mainita uusi EU4Health-ohjelma, jonka avulla on tarkoitus vastata terveysalan erityisiin haasteisiin. EU:n talousarvio on kuitenkin tehokkaimmillaan silloin, kun ohjelmissa tehdään yhteistyötä synergioiden vapauttamiseksi ja EU:n politiikan yleisten painopistetavoitteiden edistämiseksi johdonmukaisesti. Esimerkiksi EU:n tavoite tulla ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä edellyttää kaikkien käytettävissä olevien, niin lainsäädännöllisten kuin taloudellisten keinojen käyttöä monilla politiikan aloilla ja useissa eri ohjelmissa. EU:n talousarvio on edelleen suhteellisen pieni verrattuna kokonaisinvestointitarpeisiin. Sen avulla voidaan kuitenkin saavuttaa EU:n kunnianhimoiset tavoitteet, kun otetaan käyttöön kaikki asiaankuuluvat ohjelmat ja vauhditetaan muita julkisen ja yksityisen sektorin investointeja. Komissio korostaa vuotuisissa kertomuksissaan sitä, miten EU:n ohjelmilla on edistetty Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden savuttamista. Näin komissio tähdentää EU:n sitoutumista toimimaan maailmanlaajuisesti keskeisessä asemassa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Uudessa tuloksellisuuskehyksessä monialaisia politiikkatavoitteita sisällytetään vähitellen EU:n talousarvion suunnitteluun ja toteutukseen. Tämän vuoksi EU käsittelee kunkin meno-ohjelmansa osalta ohjelman erityistavoitteita näiden monialaisten politiikkatavoitteiden rinnalla. Tämä on politiikan valtavirtaistamista: monialaiset politiikkatavoitteet sisällytetään asiaankuuluvien ohjelmien toimintapoliittisen syklin kaikkiin vaiheisiin eli suunnitteluun, valmisteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin. Laatikossa 5 esitetään toimielinten välisen sopimuksen mukaiset politiikan valtavirtaistamisen pääaiheet vuosien 2021–2027 osalta. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen liitetyssä toimielinten välisessä sopimuksessa sitoutuneet useisiin tärkeisiin toimenpiteisiin monialaisten tavoitteiden sisällyttämiseksi EU:n talousarvioon. Keskeinen sitoumus on osoittaa vähintään 30 prosenttia kaikista vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ja NextGenerationEU-välineen varoista ilmastohaasteeseen vastaamiseen. Tämä on 20 prosenttia enemmän kuin edellisellä rahoituskaudella. Yhteensä tämä tarkoittaa ennätyksellisen suurta, yli 600 miljardin euron investointipakettia. Tämä kunnianhimoinen sitoumus on välttämätön EU:n ilmastotoimien vauhdittamiseksi ja muiden rahoituslähteiden hyödyntämiseksi. Lisäksi toimielimet ovat tehneet merkittäviä sitoumuksia seuraavien seikkojen osalta: luonnon monimuotoisuus: pyrkimys osoittaa luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden tukemiseen 7,5 prosenttia vuotuisista menoista vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027 tehokkaan, läpinäkyvän ja kattavan menetelmän pohjalta; sukupuolten tasa-arvo: uusien menetelmien kehittäminen, jotta voidaan mitata naisten ja miesten tasa-arvoa koskevien ohjelmien menoja valtavirtaistaa nämä tavoitteet pilottikäyttöä varten vuodesta 2023 alkaen; kestävän kehityksen tavoitteet: vuotuinen raportointi Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta kaikissa asiaankuuluvissa ohjelmissa. Tehokas ja uskottava toimintapolitiikan valtavirtaistaminen edellyttää vankkaa järjestelmää, jolla mitataan tiettyyn toimintapolitiikan yleiseen painopisteeseen kohdistuvia EU:n meno-ohjelmien rahoitusosuuksia. Tätä kutsutaan seurannaksi. Seuranta edellyttää yksityiskohtaista ymmärrystä siitä, miten tietyt toimet edistävät tiettyä toimintapolitiikan painopistettä. Nämä toimet on määritettävä siten, että niihin liittyvät taloudelliset resurssit voidaan laskea tai niitä voidaan seurata, minkä jälkeen ne on koottava yhteen koko EU:n talousarvion tasolla edistymisen seuraamiseksi. Komissio on toteuttanut ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviä seurantamenetelmiä vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä. Menetelmät perustuivat pääasiassa rahoitetun toimen taustalla olevaan aikomukseen eli siihen, oliko toimien tarkoitus auttaa saavuttamaan yleinen tavoite vai odotettiinko niillä olevan vain huomattava myönteinen vaikutus. Komissio kehittää edelleen seurantamenetelmiään ottaakseen toimiin liittyvien aikomusten lisäksi huomioon toimien odotetut vaikutukset, sillä juuri ne ovat lopulta merkityksellisiä (ks. Laatikko 6 ). OECD:n Rion tunnusmerkkijärjestelmässä kullekin hankkeelle annetaan tunnusmerkki sen mukaan, rahoitetaanko hanketta ilmastonäkökohtien vuoksi (pääasiallinen merkitys / 100 %) vai saako se rahoitusta ensisijaisesti muista syistä. Jälkimmäisessä tapauksessa hankkeella voi olla huomattava myönteinen vaikutus (huomattava merkitys / 40 %) tai ei lainkaan vaikutusta (ei merkitystä / 0 %). Järjestelmää on helppo käyttää, ja sen hallinnolliset kustannukset ovat pienet, koska hankkeet luokitellaan sen perusteella, miksi niitä rahoitetaan, eikä niiden vaikutuksia tarvitse ymmärtää syvällisemmin. Koska on olemassa riski, että sama toimi voitaisiin luokitella eri tavoin riippuen sen rahoituksen syystä, komissio aloitti jo vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä siirtymisen kohti toimien tyyppiin perustuvaa luokittelujärjestelmää. Vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen osalta Euroopan komissio kehittää tätä seurantajärjestelmää edelleen, jotta siinä voidaan käyttää EU:n ilmastokertoimia. Niiden avulla säilytetään OECD:n Rion tunnusmerkkien kolmitasoinen järjestelmä, mutta vahvistetaan edelleen toimien tyyppien luokittelua niiden odotettujen ilmastovaikutusten perusteella johdonmukaisesti koko EU:n talousarviossa. Uuden elpymis- ja palautumistukivälineen ilmastoseurantamenetelmässä on otettu tärkeä ensimmäinen askel, kun luokkiin on sisällytetty aineellisia edellytyksiä, joiden avulla voidaan mahdollisimman pitkälle ottaa huomioon vaikutukseen liittyvät näkökohdat. Komissio pyrkii laajentamaan tämän järjestelmän käytön EU:n talousarvion kaikkiin osiin. Tämä heijastaa toimintapolitiikan tuoretta kehitystä, erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja uutta ”kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmää”. Ilmastomenojen kokonaistavoitteen tai luonnon monimuotoisuudelle asetetun tavoitetason saavuttaminen edellyttää kaikkien ohjelmien panosta. Tämä tarkoittaa, että kokonaistavoite on muutettava yksittäisten meno-ohjelmien tavoitteiksi. Kun komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat yhdessä meno-ohjelmia, kansallisten ja alueellisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä komission kanssa, jotta kansallisella ja alueellisella tasolla asetetaan ohjelmille asianmukaiset tavoitteet. Monivuotisten menotavoitteiden, kuten ilmastotavoitteen, osalta tarvitaan myös asianmukaisia mukautusmekanismeja sen varmistamiseksi, että aiempien vuosien mahdolliset puutteet voidaan korjata tekemällä ohjelmasuunnitteluun muutoksia myöhempinä vuosina. Kaikkien toimielinten – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission – on tehtävä tiiviisti yhteistyötä kaikkien talousarvion toteutukseen osallistuvien kumppaneiden ja erityisesti jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että EU voi saavuttaa tavoitteet. Vihreän siirtymän ohella myös digitaalinen siirtymä on ratkaisevan tärkeä, kuten covid-19-kriisikin on osoittanut. Vähintään 20 prosenttia elpymis- ja palautumistukivälineen menoista osoitetaan tukemaan digitaaliseen muutokseen liittyviä investointeja ja uudistuksia. Myös useista monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvistä ohjelmista, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, rakennerahastoista ja InvestEU-ohjelmasta, rahoitetaan digitaalista siirtymää merkittävästi. Komissio on sitoutunut ottamaan digitaalisen ulottuvuuden paremmin huomioon tuloksellisuuskehyksessä. Menojen seuranta on tietenkin vasta alkua. Viime kädessä tärkeää on, tukevatko nämä menot tehokkaasti politiikkatavoitteiden saavuttamista, olipa sitten kyseessä ilmastonmuutoksen torjunta, digitaalisen muutoksen tukeminen tai sukupuolten tasa-arvon edistäminen. Sen vuoksi eri ohjelmien vaikutukset on koottava yhteen. Komissio kehittää parhaillaan asianmukaisia menetelmiä tätä varten. Tämän työn kautta saadaan vastaisuudessa ratkaisevaa tietoa siitä, miten talousarviossa voidaan tunnistaa ja hyödyntää synergioita ja sisällyttää horisontaalisia painopisteitä kaikkein tehokkaimmin tuleviin talousarviosykleihin. Tuloksellisuustietojen hyödyntäminen päätöksenteossa ja politiikkojen suunnittelussa Nykyaikainen tuloksellisuuskehys tuottaa korkealaatuista tuloksellisuutta koskevaa tietoa ja antaa entistä selkeämmän kuvan siitä, mitä EU:n talousarviolla saadaan aikaan. Tuloksellisuuskehys syventää ymmärrystä siitä, mikä toimii hyvin ja missä saatetaan tarvita parannuksia, antamalla varhaisia varoitusmerkkejä mahdollisista haasteista, joita esiintyy yksittäisten ohjelmien tuloksellisuudessa ja monialaisten toimintapolitiikkojen edistämisessä. Toisin sanoen tuloksellisuuskehys tarjoaa tehokkaan hallintavälineen, jonka avulla komissio voi paremmin havaita ongelmat ja toteuttaa tarvittavat korjaavat toimenpiteet ajoissa.