Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset”

(2018/C 461/02)

Esittelijät: Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ (BE, PES), Belgian saksankielisen yhteisön parlamentin jäsen, senaatin jäsen Euroopan alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja Markku MARKKULA (FI, EPP), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen Viiteasiakirja: Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald TUSKin 8. marraskuuta 2016 päivätty kirje, jossa Euroopan alueiden komiteaa (AK) pyydetään laatimaan lausunto aiheesta ”Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset”

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA, joka

Alkusanat: taustaa paikallis- ja aluetason edustajien näkemyksille luottamuksen palauttamisesta

1. ottaa huomioon 21. huhtikuuta 2009 Brysselissä annetun Euroopan alueiden komitean (AK) tehtävänkuvauksen: ”Olemme alue- ja paikallisvaaleilla luottamustehtäviin valituista henkilöistä muodostuva poliittinen edustajisto ja toimimme Euroopan yhdentymisen hyväksi. Euroopan unionin alueet, kaupungit ja kunnat ovat poliittisen oikeutuksemme ansiosta institutionaalisesti edustettuina. Tehtävänämme on tuoda alue- ja paikallisyhteisöt mukaan unionin päätöksentekoprosessiin ja edistää siten kansalaisten yhä parempaa osallistumista. [– –] Pidämme huolta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisesta, jotta päätökset unionissa tehtäisiin ja pantaisiin täytäntöön mahdollisimman lähellä kansalaisia ja kaikkein soveliaimmalla tasolla. [– –] Käymme maanmiestemme kanssa suoraa vuoropuhelua EU:n saavutuksista ja tulevista haasteista ja teemme omalta osaltamme selkoa yhteisön toimintalinjojen täytäntöönpanosta ja niiden alue- ja paikallistasolla tuottamista tuloksista.”

2. ottaa huomioon AK:n viisi poliittista painopistettä vuosiksi 2015–2020 (uusi alku Euroopan taloudelle, EU:n lainsäädännön alueellinen ja paikallinen ulottuvuus, yksinkertaisempi ja yhteenliitetympi Eurooppa, vakaus ja yhteistyö Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, kansalaisten Eurooppa on tulevaisuuden Eurooppa).

3. ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 8. marraskuuta 2016 päivätyn kirjeen ( 1 ) , jossa AK:ta pyydetään esittämään lausunnon muodossa paikallis- ja alueviranomaisten näkemykset ja ehdotukset Euroopan tulevaisuudesta ja auttamaan näin palauttamaan luottamusta EU-hankkeeseen.

4. ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan komission valkoisen kirjan ”Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä” sekä sitä seuranneet viisi pohdinta-asiakirjaa.

5. ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2017 allekirjoitetun Rooman julistuksen, jossa allekirjoittajat lupaavat ”kuunnella kansalaisten ilmaisemia huolenaiheita ja vastata niihin” ja tehdä ”yhteistyötä sillä tasolla, jolla sillä on todellista merkitystä, olipa kyse Euroopan unionin, kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason yhteistyöstä, luottamuksen ja lojaalin yhteistyön hengessä niin jäsenvaltioiden kesken kuin niiden ja EU:n toimielinten välillä sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen”. Allekirjoittajat antavat ”eri tasoille tarvittavan liikkumavaran” Euroopan innovaatio- ja kasvupotentiaalin vahvistamiseksi, haluavat ”unionin, joka on suurissa kysymyksissä suuri ja pienissä pieni”, ja edistävät ”demokraattista, tehokasta ja avointa päätöksentekoprosessia ja entistä tuloksekkaampaa toteuttamista”.

6. ottaa huomioon Euroopan komission puheenjohtajan aiekirjeen ( 2 ) , jonka tarkoituksena on jatkaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää keskustelua valkoisen kirjan pohjalta kesäkuussa 2019 järjestettäviin vaaleihin asti (keskustelut, kansalaiskeskustelut, vuorovaikutus kansallisten parlamenttien kanssa, alueiden kanssa tehtävä työ).

7. ottaa huomioon Reaching out to EU citizens: A new opportunity -raportin ( 3 ) , jossa todetaan, että myös alueilla on kasvava rooli pohdittaessa uudelleen unionin ja jäsenvaltioiden hallintoa. Raportin mukaan alueet ovat vahvan sosioekonomisen perustansa ja yhteisen kulttuuri-identiteettinsä vuoksi soveltuvin yksikkö poliittisten suuntaviivojen laatimiseen ja tarkoituksenmukaiseen toteuttamiseen monilla aloilla, sillä ne ovat tärkeitä osapuolia ja välittäjiä keskustelussa kansalaisten kanssa. Komitea ottaa huomioon myös katsauksen Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017 ( 4 ) , jossa tunnustetaan, että on elintärkeää vahvistaa kansalaisten tunnetta kuulumisesta ja osallistumisesta Euroopan yhdentymishankkeeseen.

8. ottaa huomioon Euroopan parlamentin antamat kolme päätöslauselmaa Euroopan unionin tulevaisuudesta ( 5 )

9. ottaa huomioon kansalaiskuulemisten käynnistymisen EU:n jäsenvaltioissa huhtikuussa 2018.

Miten ymmärtää kansalaisten ja paikallis- ja aluetason edustajien näkemyksiä ja odotuksia EU:sta ja raportoida niistä

a) Paikallis- ja aluetason edustajat pitämässä kansalaisten ääntä kuuluvilla

10. korostaa ponnistelleensa maaliskuussa 2016 käynnistetyn ”Pohdintoja Euroopasta” -aloitteen puitteissa luottamuksen rakentamiseksi Euroopan unionin ja sen kansalaisten välille järjestämällä kansalaisvuoropuheluja, keskustelutilaisuuksia ja tapaamisia yhdessä järjestöjen ja paikallis- ja aluevaltuustojen sekä monien ruohonjuuritason liikkeiden ( 6 ) ja kansallisten ja eurooppalaisten alueellisten yhdistysten kanssa tavoitteenaan kuunnella kansalaisten näkemyksiä, ajatuksia ja huolia EU-hankkeesta ja raportoida niistä.

11. toteaa, että tähän mennessä yli 176 Euroopan alueiden komitean poliittista edustajaa on osallistunut prosessiin käynnistämällä kansalaisvuoropuheluja ja osallistumalla niihin ”Pohdintoja Euroopasta” -hankkeen yhteydessä. Tapahtumiin on osallistunut henkilökohtaisesti tai verkon välityksellä yli 40 000 ihmistä 110 alueelta kaikista jäsenvaltioista. Yli 22 000 ihmistä on vastannut verkkokyselyyn tai käyttänyt mobiilisovellusta, joiden kautta vuoropuhelujen osanottajat ja muut kansalaiset voivat antaa palautetta ja osallistua keskusteluun myös etäyhteyden kautta.

12. korostaa, että tähän toimintaan osallistuu vaaleilla valittuja edustajia kaikista AK:n poliittisista ryhmistä, ja tilaisuudet pidetään mahdollisuuksien mukaan yhdessä Eurooppa-neuvoston edustajien, kansallisten parlamenttien jäsenten, Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten kanssa. Komitea katsoo, että koordinointia olisi vielä tehostettava kaikkien toimielinten ja jäsenvaltioiden toteuttaman paikallistoiminnan tunnettuuden ja vaikutusten lisäämiseksi.

13. pitää tärkeinä tuloksia, joita on saatu AK:n tilaamasta, paikallis- ja alueviranomaisten, myös AK:n jäsenten ja varajäsenten, ja asianomaisten yhdistysten keskuudessa tehdystä kyselytutkimuksesta ( 7 )

14. toteaa, että useimmissa vuoropuhelutilaisuuksissa ihmiset tarkastelevat ongelmia siitä näkökulmasta, mitä tapahtuu heidän alueellaan, kaupungissaan tai lähiseudullaan. Komitea toteaakin, että alueita ja kuntia edustavat EU-poliitikot ovat siten ensimmäisinä kohtaamassa kansalaisten avainasioita ja odotuksia.

b) Mitä kansalaiset kertoivat: he haluavat yhteisvastuuseen, yhteenkuuluvuuteen ja läheisyyteen perustuvan EU:n

15. korostaa, että AK:n kansalaisvuoropuhelutapahtumissa ( 8 ) esitetty suurin huolenaihe on ratkaisujen toteuttamisen hitaus erityisesti työttömyyden, muuttoliikkeen ja yleisen sosioekonomisen tilanteen suhteen.

16. kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että monet kansalaiset ovat toivoneet enemmän yhteisvastuuta EU:ssa: tämä on vahva kehotus vähentää eri aloilla esiintyvää nykyistä ja monissa tapauksissa kasvavaa eriarvoisuutta ennen kaikkea lisäämällä yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden ja alueiden välillä ja sisällä. Tämän yleisen odotuksen täyttäminen saattaa edellyttää useiden Euroopan unionin toimintapolitiikkojen uudelleensuuntaamista ja tasapainottamista.

17. panee merkille yleisen turhautumisen EU:hun, sillä monet katsovat, että EU on liian etäinen eikä täytä lupauksiaan. Samaan aikaan monet edelleen kokevat, etteivät he tiedä, mikä EU on ja mitä se tekee. Tämä aiheuttaa suuren kuilun sen välillä, mitä ihmiset odottavat ja mitä EU pystyy tekemään. Sitä ei koeta hyödylliseksi paikallisten asioiden hoitamisessa, mikä johtuu myös viestinnän heikkoudesta. Lisäksi ongelmana ovat harhaanjohtavat sanomat ja sanavalinnat kansalaisille osoitetuissa viesteissä sekä vähäinen osallisuus päätöksentekoprosessissa.

18. toteaa, että eurobarometri-kyselyjen ( 9 ) mukaan yli kaksi kolmasosaa vastaajista on vakuuttunut maansa hyötyneen EU-jäsenyydestä.

19. muistuttaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltiolla on yhteinen vastuu siitä, että EU:n tasolla löydetään ratkaisuja unionin toimintakyvyn varmistamiseksi tärkeimmissä asioissa, joissa EU voi tuottaa todellista lisäarvoa. Samanaikaisesti niiden on kansallisella tasolla toteutettava tarvittavat uudistukset ja osoitettava riittävä rahoitus, jotta voidaan turvata sellainen toimiva paikallis- ja aluehallinto, jossa kansalaiset kokevat, että ongelmiin puututaan.

20. korostaa, että monien paikallistason keskustelujen ja myös kyselytutkimuksen tulosten mukaan innokkaimmin EU:hun suhtautuvat alle 30-vuotiaat, jotka arvostavat liikkumisvapautta ja EU:n tarjoamia koulutusmahdollisuuksia. Komitea on kuitenkin myös tietoinen siitä, että monissa maissa talouskriisin pitkäkestoiset vaikutukset ja nuorisotyöttömyys ovat kohdistuneet pahiten tähän sukupolveen ja että nuoret suhtautuvat hyvin kriittisesti Euroopan unionin rooliin tässä asiassa. Komitea tähdentääkin, että EU:n toimintapolitiikkojen on oltava paljon nykyistä vahvemmin tulevaisuuteen suuntautuvia ja että tulevaisuuteen suuntautuneisuus on sisällytettävä keskeiseksi osaksi EU:n päätöksentekojärjestelmää. Tarvitaan konkreettisia toimia ja enemmän tähän tarkoitukseen varattuja varoja, jotta voidaan käsitellä nuorten erityisiä ongelmia.

21. korostaa, että kansalaisten huoli siitä, että heitä ei oteta riittävästi huomioon päätöksentekoprosessissa, johtaa usein erilaisiin epäluottamuksen muotoihin, jotka kohdistuvat demokraattisiin instituutioihin ja myös EU:n toimielimiin.

22. korostaa, että luottamus paikallis- ja aluehallintoon on keskimäärin suurempaa kuin luottamus valtionhallintoon ja että useimmissa jäsenvaltioissa niihin luotetaan myös enemmän kuin EU:hun.

23. korostaa, että EU:ta kohtaan tunnetun luottamuksen uudistamiseksi on tärkeää selventää kansalaisille, kuka viime kädessä vastaa EU-tasolla tehdyistä päätöksistä, ja kehottaa siksi vahvistamaan demokraattista vastuuta.

24. muistuttaa, että Euroopan yhdentyminen on hanke, jolla ilmennetään poliittisesti tiettyjä yleismaailmallisia arvoja ja oikeuksia. Monet kansalaiset ovat kuitenkin pettyneet, koska heistä vaikuttaa siltä, ettei EU pysty toteuttamaan omia arvojaan ja pitämään niistä kiinni. Komitea toteaa, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa yhä uudelleen ja uudelleen sitoutuminen EU:n kansalaisten yhteisiin arvoihin, jotka luovat välttämättömän perustan keskinäiselle luottamukselle ja molemminpuolisille myönnytyksille.

25. katsoo, että on olemassa suuret mahdollisuudet kehittää EU:n kansalaisten nk. eurooppalaista kansalaisidentiteettiä, johon liittyy heidän päivittäisen elämänsä kannalta tärkeitä oikeuksia ja velvollisuuksia. Tällainen identiteetti, joka pohjautuu Euroopan rikkaaseen historialliseen ja kulttuuriseen perintöön, olisi tärkeä, jotta yksittäisen kansalaisen tunne kuulumisesta ”Eurooppa-hankkeeseen” voisi vahvistua, ja sen tulisi täydentää ja rikastuttaa jokaisen omia kansallisia, alueellisia ja paikallisia identiteettejä. Identiteetin tunnetta ei kuitenkaan voi eikä saa pakottaa, vaan sitä voidaan tukea ja edistää kansalaisten osallistumisen, kulttuuritoiminnan ja koulutuksen avulla, ja siksi sitä tulisi vahvistaa asianmukaisin toimenpitein ja resurssein.

26. toteaa, että osaamis- ja tulevaisuuskeskeisten yhteiskuntien kansalaisilla on paremmat mahdollisuudet havaita paikallisyhteisöjensä tarpeet ja siten kokeilla ja testata kehitteillä olevia innovatiivisia ratkaisuja paikallisiin tarpeisiin vastaamiseksi.

27. tukee kansalaisten vaatimusta saada lisää demokraattisen osallistumisen väyliä ja parantaa tiedonkulkua EU:n toimielinten kanssa pysyvien, järjestelmällisten vuoropuhelukanavien avulla. Komitea vaatii siksi vahvistamaan Euroopan komission viestintästrategiaa, joka toimii komission tiedotusverkostojen kautta, antamalla alueviranomaisille valtuudet koordinoida alueellaan sijaitsevia Europe Direct -tiedotuspisteitä. Tämä moninkertaistaisi niiden työn vaikutukset.

c) Paikallis- ja aluetason edustajien vahva vetoomus saada osallistua täysipainoisesti EU-hankkeen määrittelyyn ja toteutukseen (10)

28. yhtyy paikallis- ja aluetason edustajien näkemykseen siitä, että EU:n tulisi keskittyä ensisijaisesti koheesiopolitiikkaan ja sen jälkeen sosiaalipolitiikkaan (joka kattaa myös koulutuksen ja liikkuvuuden), talouspolitiikkaan (työllisyys ja kasvu), muuttoliikkeeseen ja kotouttamiseen, ympäristöasioihin ja ilmastonmuutokseen sekä turvallisuuteen.

29. korostaa, että sekä kansalaisvuoropuheluissa että paikallis- ja alueviranomaisten parissa tehdyssä kyselyssä nousee esiin suuri huoli nuorista: miten tarjota heille oikeanlaisia mahdollisuuksia ja vastata heidän odotuksiinsa.

30. korostaa, että yhteisvastuu toistuu kansalaisten lisäksi myös paikallis- ja alueviranomaisten vastauksissa yhtenä Euroopan unionin keskeisenä perusarvona.

31. korostaa, että suurin osa paikallis- ja alueviranomaisia edustavista vastaajista katsoo hajauttamisen jatkamisen ja paremman toimivallanjaon olevan keskeisiä hyvän hallinnon osatekijöitä, koska ne lisäävät avoimuutta, vastuuta ja poliittisen päätöksenteon laatua mahdollistamalla kansalaisten suoran osallistumisen ja sitouttamisen ja paikallisista tarpeista lähtevien ratkaisujen tekemisen. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen EU:n päätöksentekoprosessiin tuo lisäarvoa toimintapolitiikkoihin.

32. toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat hyvin tietoisia kasvavasta tarpeesta tehdä yhteistyötä yli valtionrajojen, jotta voidaan löytää ratkaisuja aikamme suuriin haasteisiin: ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin, globalisaation kaikkiin ilmentymiin, digitalisaatioon ja sen sosiaalisiin seurauksiin, epävakauteen eri puolilla maapalloa, väestörakenteen muutokseen, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen jne. Niillä on myös ratkaiseva rooli koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa ja myös rajatylittävissä yhteistyöhankkeissa, kuten lukuisissa pienimuotoisissa ja ihmisten välisissä hankkeissa, jotka ovat erityisen tärkeitä päivittäisinä konkreettisina solidaarisuuden osoituksina.

33. korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset myös haluavat Euroopan unionin keskittyvän enemmän EU:n kansalaisten oikeuksiin, kuten oikeuteen elää, tehdä työtä ja opiskella vapaasti. Paikallis- ja alueviranomaiset voivatkin tehdä yhteistyössä EU:n toimielinten kanssa tärkeää työtä sen puolesta, että kansalaiset tuntisivat vapaan liikkuvuuden heille tarjoamat todelliset mahdollisuudet opiskeluun tai ammattiuran luomiseen jossakin toisessa jäsenvaltiossa.

EU:n toimintapolitiikkojen ankkurointi paikallistasolle, jotta voidaan vaikuttaa ihmisten elämään

a) Yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaminen paikallisesti

34. korostaa, että EU:n toimintapolitiikoilla tulee antaa ihmisille mahdollisuus vaikuttaa omassa elämässään tärkeisiin asioihin, joihin kaikki hallintotasot aina EU:n tasolta paikallistasolle asti ovat velvollisia etsimään ratkaisuja.

35. toteaa, että edessä oleviin yhteiskunnallisiin haasteisiin tulee löytää maailmanlaajuisia ratkaisuja, mutta käytännön toimet tulee toteuttaa paikallistasolla.

36. muistuttaa, että kunnat ja alueet huolehtivat YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden ja kansalaisten välisestä yhteydestä toteuttamalla vaaditut toimet välinein, jotka EU on antanut niiden käyttöön. Ilman paikallis- ja aluehallinnon osallistumista ja koordinointia ei kestävän kehityksen 17:ää tavoitetta voida saavuttaa. Siksi on hyödynnettävä täysimääräisesti kaikkia hajautetun yhteistyön, politiikkojen johdonmukaisuuden ja alueellisen lähestymistavan tukemiseen tähtääviä välineitä, koska ne auttavat käyttämään paremmin paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan potentiaalia kaikkien hallintotasojen välisten kumppanuuksien ja synergioiden edistämiseksi.

b) Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen kansalaisten hyväksi

37. korostaa, että jatkuvien taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen korjaaminen on suuri haaste EU:n tulevaisuudelle.

38. muistuttaa, että sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ovat EU:n perussopimusten tavoitteita, joiden saavuttaminen edellyttää sekä rakenteellisten että uusien haasteiden ratkaisemista, kestävien yhteiskuntien ja talousmallien rakentamista ja puitteita globalisaation hallitsemiseksi.

39. nostaa esiin seitsemännen kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ”Minun alueeni, minun Eurooppani, meidän tulevaisuutemme”, jossa osoitetaan, kuinka elintärkeää koheesiopolitiikka on Euroopalle, sen kansalaisille, sen taloudelle sekä sen kunnille ja alueille ja että kestävän talouskasvun sovittaminen yhteen sosiaalisen edistyksen kanssa – missä koheesiopolitiikalla on tärkeä panos – on edelleen oleellista ( 11 )

40. vaatii vahvaa koheesiopolitiikkaa vuoden 2020 jälkeen kaikkien alueiden hyväksi, käyttäen periaatteina eurooppalaista kumppanuutta, jaettua hallinnointia ja monitasoista hallinnointia, niin kuin #CohesionAlliance-julistuksessa vaaditaan.

41. pitää valitettavana, että vain harvat kansalaiset tietävät koheesiopolitiikan myönteisistä vaikutuksista. Komitea kehottaa siksi ponnistelemaan yhdessä kaikilla hallinnon tasoilla EU:n toimintapolitiikkojen ja rahastojen eri osatekijöiden tunnettuuden parantamiseksi.

42. korostaa, että EU:n kaupunkiagenda auttaa ratkaisemaan monenlaisia kysymyksiä kaupunkiliikkuvuudesta ilmanlaatuun ja kiertotaloudesta muuttajien ja pakolaisten kotouttamiseen. Komitea korostaa lisäksi kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuden merkitystä sille, että nämä ongelmat voidaan ratkaista tehokkaammin. Kaupunkiagenda myös auttaa kuntia ja alueita kehittämään paikallisiin tarpeista syntyviä innovaatioekosysteemejä ja toteuttamaan älykkään erikoistumisen strategioita.

43. korostaa, että yleishyödylliset palvelut ja yleisen taloudellisen edun mukaiset palvelut ovat erottamaton osa eurooppalaista sosiaalista mallia ja sosiaalista markkinataloutta. Niiden avulla varmistetaan, että jokaisella on oikeus ja mahdollisuus saada perushyödykkeitä ja korkealaatuisia julkisia palveluja. Komitea kannattaa yleisen taloudellisen edun mukaisen palvelun käsitteen laajentamista uusiin sosiaalipalveluihin, kuten pakolaisten ja muuttajien vastaanottoon ja kotouttamiseen, sosiaaliseen asuntotarjontaan, vähimmäistoimeentuloon sekä digitaaliseen infrastruktuuriin.

44. kehottaa luomaan enemmän eurooppalaisia kumppanuusjärjestelyjä alueiden, kaupunkien ja kuntien välille muun muassa ystävyystoiminnan kautta, jotta voidaan luoda maailmanlaajuisia edelläkävijöitä toteuttamaan parhaita käytänteitä yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi ja uusimpien tieteellisten tulosten hyödyntämiseksi.

c) Muuttoliikkeeseen vastaaminen ja kotouttamisen varmistaminen

45. painottaa, että muuttoliikkeen aiheuttama haaste on Euroopan unionin kansalaisten mielestä yksi yhteisvastuun käytännön toteutumisen koetinkivistä, mutta toteaa, että yhteinen käsitys siitä, mitä yhteisvastuu tarkoittaa tässä yhteydessä, on vielä muodostamatta. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli paitsi muuttajien vastaanottamisen ja kotouttamisen helpottamisessa myös tätä arkaluontoista aihetta käsittelevän avoimen, järkiperäisen ja humaanin keskustelun järjestämisessä.

46. korostaa, että kuntia, kaupunkeja ja alueita tulee tukea sekä kriisinhallinnassa että pitkäkestoisessa kotouttamisessa. EU:n tulee helpottaa muuttajien kotouttamista paikallistasolle tarjoamalla johdonmukaisen poliittisen kehyksen muuttoliikkeen hallinnoimiseksi sekä riittävästi täydentävää kohdennettua taloudellista ja teknistä apua jäsenvaltioille.

47. korostaa, että muuttajien kotouttamispolitiikkaa on kehitettävä kaikkien hallintotasojen välisenä yhteistyönä ja tuettava myös asianmukaisin EU:n rahoitusvälinein osana kokonaisvaltaista EU:n muuttoliikepolitiikkaa. Jotta varmistetaan parhaat mahdollisuudet onnistuneeseen, sekä muuttajien että vastaanottavan yhteiskunnan etujen mukaiseen kotouttamiseen, olisi otettava huomioon useita seikkoja, kuten muuttajien ammatilliset taidot ja kielitaito, perhesiteet, mieltymykset ja mahdolliset saapumista edeltävät yhteydet vastaanottavaan maahan.

48. toteaa, että EU:n ulkorajojen tehokas ja humaani hallinta ja kokonaisvaltaisen muuttoliikepolitiikan ja tiukkoihin yhteisiin normeihin perustuvan EU:n yhteisen turvapaikkajärjestelmän kehittäminen ovat olennaisen tärkeitä kaikille kunnille, kaupungeille ja alueille ja erityisesti niille, jotka vastaanottavat pakolaisia tai sijaitsevat rajaseuduilla, joihin muuttoaallot vaikuttavat erityisen paljon. Lisäksi komitea korostaa, että tällaiseen toimintapolitiikkaan tulee kuulua koordinoitu lähestymistapa toissijaiseen suojeluun, uusia reittejä laillista muuttoliikettä ja myös kiertomuuttojärjestelmää varten, sekä toimia, joilla pyritään puuttumaan muuttoliikkeen syihin ja torjumaan ihmiskauppaa kaikissa sen muodoissa ja etenkin naisten ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön tähtäävää ihmiskauppaa. Tämä edellyttää sekä uutta poliittista sitoutumista kaikilla tasoilla että tarkoituksenmukaisia resursseja.

d) Sosiaalisten oikeuksien ja koulutukseen pääsyn turvaaminen sekä kulttuuriperinnön edistäminen

49. korostaa, että kansalaiset pitävät erittäin tärkeänä EU:n sosiaalisen ulottuvuuden kehittämistä kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa ja ohjelmissa täydennyksenä olemassa oleville valtiollisille ja alueellisille sukupuolten tasa-arvon ja sosiaalisen suojelun järjestelmille. EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 ja 9 artikla antavat tälle perustan, ja niiden täytäntöönpanoa olisikin valvottava asianmukaisesti. AK kannattaa myös sosiaalisen pilarin täytäntöönpanoa, jossa paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla keskeinen rooli, ja vaatii sosiaalisen kehityksen pöytäkirjan sisällyttämistä EU:n perussopimuksiin. Komitea haluaa, että sosiaaliset oikeudet nostetaan samalle tasolle taloudellisten oikeuksien kanssa. Komitea pitääkin myönteisenä, että sosiaalinen pilari on sisällytetty EU:n ohjausjaksoon. Lisäksi komitea kannattaa ajatusta eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisällytettävästä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulusta sekä katsoo, että EU:n primäärilainsäädäntöön tulee lisätä sitovia sosiaalisia tavoitteita.

50. tähdentää, ettei sosiaalisia investointeja saa nähdä pelkästään kustannuksena, joka rasittaa julkistaloutta. Sosiaalipolitiikan rahoittamisella ja sosiaalisten oikeuksien suojelulla on selkeä eurooppalainen lisäarvo, joka on ratkaisevan tärkeä pyrittäessä palauttamaan kansalaisten luottamus yhdentymisprosessiin, kuten Göteborgin huippukokouksessa marraskuussa 2017 todettiin.

51. korostaa, että on keskeisen tärkeää auttaa kansalaisia pääsemään paikallisille, oikeudenmukaisille työmarkkinoille työttömyyden vähentämiseksi ja toteuttaa erityisiä toimia niiden ryhmien auttamiseksi, joissa työttömyyttä on eniten. Komitea aikoo laatia suunnitelman sosiaalisista tavoitteista sisällytettäviksi tulevaisuuteen suuntautuvaan sosiaalipoliittiseen toimintaohjelmaan, joka sisältää yksityiskohtaisia toimenpiteitä ja konkreettisia lainsäädännöllisiä jatkotoimia ja jossa investoidaan ihmisiin, taitoihin, osaamiseen, sosiaaliseen suojeluun ja osallisuuteen.

52. vaatii EU:ta sitoutumaan täysin naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen ja erityisesti naisiin kohdistuvan väkivallan ennaltaehkäisyyn ja kitkemiseen, sillä kyseessä on yleinen rakenteellinen ja moniulotteinen ongelma, joka aiheuttaa mittaamattomia henkilökohtaisia, sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia.

53. pitää tärkeänä investoida nuoriin ja kehottaa EU:ta tukemaan paikallis- ja alueviranomaisia osaamis- ja koulutustarpeisiin vastaamisessa. Komitea vaatii uutta ”osaamis- ja koulutusliittoa”, jonka tavoitteena on lisätä koulutukseen suuntautuvia julkisia investointeja, edistää liikkuvuutta (Erasmus+), tukea alueiden välistä yhteistyötä erityisesti rajatylittävillä alueilla ja edistää ihmisten välistä vaihtotoimintaa paitsi työelämässä myös kulttuurialalla.

54. vaatii toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti aluehallintojen osallistumista Euroopan sosiaalirahaston kaltaisten välineiden ja nuorisotakuun täytäntöönpanoa tukevien rahastojen hallinnointiin, koska aktiivista työvoimapolitiikkaa, joka käsittää myös sosiaalisen innovoinnin ja tasa-arvopolitiikan, toteutetaan usein aluetasolla.

55. korostaa, että koulutuksen saralla olisi hyödyllistä sisällyttää opetusohjelmiin erilaisia eurooppalaisten jakamia yhteisiä asioita esimerkiksi historian, kulttuurin, perinnön tai Euroopan yhdentymisen aloilla. Komitea pitää joka tapauksessa tärkeänä myös paikallis- ja alueviranomaisten useimmissa tapauksissa tekemää työtä Euroopan yhdentymishankkeen tekemiseksi tunnetuksi koululaisille.

56. muistuttaa, että kulttuuriperintö monissa eri muodoissaan on arvokas voimavara Euroopalle. Se on väline, jolla voidaan edistää merkittävästi EU:n alueiden yhteenkuuluvuuden ja kestäväpohjaisuuden sekä yksittäisen alueen ja koko Euroopan identiteetin vahvistumista. Se ilmentää erityisesti EU:n tunnuslausetta ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”.

57. korostaa, että matkailu ja luovat alat voivat muuntaa alueiden kulttuuriperinnön tilaisuudeksi luoda työpaikkoja ja taloudellisia heijastusvaikutuksia muun muassa innovoinnin ja älykkään erikoistumisen strategioiden kautta.

58. korostaa, että Euroopan unionin on edistettävä ja arvostettava alueensa kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta, lisättävä tietoisuutta siitä, edistettävä alueiden välistä innovointia ja yhteistyötä kulttuurin kaikilla aloilla sekä uusia liiketoimintamalleja kulttuuriteollisuudessa ja luovilla aloilla.

e) Tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation vauhdittaminen

59. katsoo, että EU:n rahoitusohjelmat, jotka perustuvat tutkimukseen, innovointiin, vaihtoon, kumppanuuteen ja liikkuvuuteen ja joita tarjotaan älykkäiden kaupunkien puitteissa, voivat tarjota parempia palveluja kansalaisille ja näin parantaa heidän elämänlaatuaan. Komitea korostaa, että myös yhteenkuuluvuuspolitiikkaa ja yhteistä maatalouspolitiikkaa voidaan uudistaa ja suunnata tulevaisuuteen tutkimuksen ja innovoinnin avulla.

60. kehottaa innovoimaan laajemmin julkisella sektorilla ja yrityksissä, hyödyntäen sellaisia aloitteita kuin ”Tiede kohtaa alueet”, joissa poliittiset päättäjät ja tutkijat kokoontuvat keskustelemaan näyttöön perustuvasta päätöksenteosta ja joiden ansiosta eurooppalaiset voivat yhdessä rakentaa tulevaisuuttaan.

61. korostaa, että digitalisaatio ja sähköinen hallinto tukevat paikallista julkishallintoa. Kansalaiset ja elinkeinoelämä arvostavat tällaisten usein rajatylittävän tai alueidenvälisen yhteistyön (mukaan luettuna laajakaista kaikille) puitteissa tehtyjen investointien eurooppalaista lisäarvoa, sillä ne parantavat paikallisen talouden kestokykyä ja auttavat parantamaan elämänlaatua paikallis- ja aluetasolla.

62. korostaa, että kaupungit ovat – sekä fyysisesti että digitaalisesti – paikkoja, joissa ihmiset tapaavat, saavat kokea uusia ideoita, kohtaavat uusia mahdollisuuksia, suunnittelevat tulevaisuutta innovatiivisesti ja saavat tietoa yhteiskunnan muuttumisesta ja tämän merkityksestä kansalaisille. Kaupungit voivat siten vauhdittaa paikallisyhteisöjen digitaalista verkottumisprosessia kaikkialla Euroopassa.

63. Komitea painottaakin, että digitalisaatio on uusi yhteenkuuluvuuden väline ja tehokas keino väestörakenteellisten haasteiden ratkaisemiseksi: syrjäisten alueiden, maaseutualueiden ja syrjäisimpien alueiden yhteydet tulee turvata ja niiden luonnonhaitat tulee muuntaa eduiksi alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatetta noudattaen. EU:n ja paikallisten sidosryhmien tukemat innovointikeskukset, elävät laboratoriot (living labs), fablab-työpajat, suunnittelustudiot, kirjastot, hautomot ja innovointileirit vauhdittavat paikallistaloutta ja helpottavat sidosryhmien pääsyä digitaaliteknologian piiriin.

f) Maaseutualueiden kehityksen tukeminen, yhteisen maatalouspolitiikan turvaaminen ja paikallisen tuotannon edistäminen

64. muistuttaa, että EU:n pinta-alasta 91 prosenttia on maaseutu- ja välialueita ja niillä asuu 60 prosenttia EU:n väestöstä. Komitea muistuttaa, että maaseutualueet ovat jääneet merkittävästi jälkeen kaupunkialueiden kehityksestä ja että maaseudun hylätyksi jäämisen tunne ruokkii kasvavaa euroskeptisyyttä. Komitea katsookin, että sekä yhteistä maatalouspolitiikkaa että koheesiopolitiikkaa tulee edelleen käyttää yhteisvastuuvälineinä, joilla tuetaan siirtymistä uuteen, kestäväpohjaiseen ja innovatiiviseen maatalouteen ja maaseudun kehitykseen. Maaseutualueet tulisi ottaa huomioon kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa.

65. katsoo, että alueiden välinen yhteistyö voi olla ratkaisevan tärkeä tekijä älykkään erikoistumisen strategioiden optimoinnissa, sillä se voi tuottaa synergiaetuja ja maksimoida yleisen innovointitoiminnan hyödyn.

66. korostaa, että ruoan tuotanto- ja kulutustavoilla on valtavia paikallisia ja maailmanlaajuisia vaikutuksia paitsi kansalaisten hyvinvointiin, ympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastoon myös terveyteen ja talouteen. Komitea vaatii kehittämään ja edistämään paikallisia markkinoita ja lyhyitä elintarvikeketjuja, sillä näissä elintarvikejärjestelmissä on erityisen vahva paikallisulottuvuus, ja vaatii edistämään laadukasta eurooppalaista tuotantoa.

67. pitää YMP:n toisen pilarin leikkauksia suhteettomina ja on huolissaan siitä, että tästä toimenpiteestä voi olla haittaa maaseutualueille sekä Euroopan komission tavoittelemalle ympäristön- ja luonnonsuojelun vahvistamiselle ja EU:n ilmastotavoitteille ja luonnonvarojen suojelutavoitteille.

g) Kestävä kehitys, ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta

68. painottaa, että kansalaiset odottavat maailmanlaajuisia ja paikallisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi. Kestävä kehitys olisi siksi sisällytettävä kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin, ja erityisesti olisi pyrittävä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, energiatehokkuuteen, puhtaampaan liikkuvuuteen, uusiutuvan energian tuottamiseen, hiilinielujen säilyttämiseen ja kestäväpohjaiseen tuotantoon ja kulutukseen. AK kehottaa EU:ta luomaan vakaan oikeudellisen ja poliittisen kehyksen, jossa alueet ja kunnat voivat kehittää omia hankkeitaan Pariisin tavoitteiden saavuttamisen tueksi.

69. muistuttaa, että maailmanlaajuisella kaupunginjohtajien ilmasto- ja energiasopimuksella ja alhaalta ylöspäin suuntautuvilla täytäntöönpanoaloitteilla on ratkaiseva merkitys Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa, ja kehottaa EU:ta tukemaan paikallisesti määriteltyjen hiilidioksidipäästöjen vähentämispanosten kehittämistä. Kestävä kehitys ja ympäristönsuojelu tuleekin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja EU:n muiden kansainvälisten sitoumusten mukaisesti sisällyttää kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin.

70. korostaa, että on luotava enemmän synergioita ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtäävien verkostojen, hankkeiden ja sopimusten sekä Sendain kehyksen kaltaisten katastrofivalmiutta ja -palautuvuutta käsittelevien verkostojen, hankkeiden ja sopimusten välille.

h) EU:ta laajempi yhteistyö vakauden ja kehityksen tukemiseksi

71. muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli unionin rajat ylittävässä yhteistyössä ja kaupunkidiplomatiassa erityisesti laajentumisprosessissa ja EU:n naapurustossa on ratkaisevan tärkeä ruohonjuuritason demokratian, kestävän kehityksen ja vakauden tukemiseksi.

72. muistuttaa, että paikallisviranomaiset auttavat merkittävästi kansalaisten turvallisuuden parantamisessa ehkäisemällä väkivaltaista radikalisoitumista ja turvaamalla julkisia tiloja. Kansalaiset ja paikallis- ja alueviranomaiset katsovat, että yhteistyö on tarpeen rikollisuuden ja terrorismin rajatylittävän ja monikansallisen luonteen vuoksi ja että EU:n toiminnan yhteisiin hankkeisiin tuoma lisäarvo on hyödyllistä.

73. muistuttaa AK:n kannasta, jonka mukaan on laadittava alueellisten vaikutusten arviointi aina ennen kaupan vapauttamissopimuksia koskevien ehdotusten tekemistä. Lisäksi komitea muistuttaa, että kansallisella ja paikallisella tasolla olisi otettava käyttöön mekanismit kauppapolitiikkaa koskevien olennaisten tietojen asettamiseksi saataville. Vastuussa olevien kansallisten viranomaisten ja paikallis- ja alueviranomaisten olisi käytävä muodollista ja osallistavaa vuoropuhelua kauppaneuvottelujen rinnalla. Tämä on ensiarvoisen tärkeää etenkin silloin, kun kauppaneuvotteluissa käsitellään myös sellaisia aloja, joilla toimivalta on jaettu jäsenvaltioiden kanssa, sillä tämä vaikuttaa usein paikallis- ja aluetason toimivaltaan.

Riittävästi harkintavaltaa kunnille ja alueille: vuoden 2020 jälkeinen EU-budjetti, joka on tavoitteiden tasalla ja sallii joustavuutta toteutukseen ja investointeihin

74. korostaa, että monivuotisessa rahoituskehyksessä tulee ottaa huomioon EU:n painopisteet ja tavoitteet, jotka perustuvat tarpeeseen täyttää perussopimusten velvoitteet ja kansalaisten odotukset. Komitea kannattaa monivuotista rahoituskehystä, jonka suuruus on 1,3 prosenttia EU27:n bruttokansantulosta.

75. korostaa, että EU:n budjettia ei tule nähdä nettomaksajien ja nettosaajien välisenä vaihtokauppana vaan yhteisenä välineenä, jonka avulla pyritään yhteisiin tavoitteisiin tuomalla lisäarvoa kaikkialle Eurooppaan. Komitea kannattaakin komission näkemystä, jonka mukaan kaikki hyötyvät monivuotisesta rahoituskehyksestä, sillä hyvät vaikutukset sisämarkkinoiden, turvallisuuden ja yhteenkuuluvuuden alalla ylittävät yksittäisen EU:lle maksetun rahoitusosuuden.

76. korostaa, että EU:n tulevaisuus on riippuvainen kunnianhimoisesta ja tehokkaasta EU:n talousarviosta, jossa periaatteena on, että EU:lle osoitettaviin uusiin tehtäviin annetaan myös lisäresursseja ja että kansallisten maksuosuuksien alennuksista luovutaan asteittain.

77. korostaa, että kaikenlainen EU:n talousarvion uudelleenkeskittäminen muun muassa heikentämällä jaetun hallinnoinnin ohjelmia ja paikallisiin tarpeisiin perustuvia lähestymistapoja voisi uhata unionin yhteenkuuluvuutta. Tätä on vältettävä.

78. muistuttaa, että julkisten palvelujen laatu on keskeinen instituutioiden nauttimaan luottamukseen vaikuttava tekijä, sillä kansalaiset arvioivat hallintoa saamansa palvelun näkökulmasta. Koska yli kolmannes kaikista julkisista menoista ja yli puolet julkisista investoinneista toteutetaan valtiotasoa alemmilla tasoilla, komitea korostaa, että julkisten investointien taso EU:ssa on riittämätön turvaamaan asianmukaisen julkisen infrastruktuurin ja palvelut. Investointivajeen kurominen umpeen onkin ratkaisevan tärkeää.

79. korostaa kymmenen vuotta paikallis- ja alueviranomaisten julkisia investointeja suuresti rasittaneen finanssikriisin jälkeen, että paikallis- ja alueviranomaisten investointikapasiteettia on tarpeen vahvistaa sallimalla niille tarvittava finanssipoliittinen liikkumavara julkisten investointien tukemiseen. Lisäksi olisi tuettava paikallisia ratkaisuja vahvistamalla kumppanuuteen ja monitasoiseen hallinnointiin perustuvaa jaetun hallinnoinnin periaatetta ja jättämällä EU:n ohjelmien julkinen yhteisrahoitus velkalaskelmien ulkopuolelle vakaus- ja kasvusopimuksen yhteydessä

Unionin rakentaminen alhaalta ylöspäin: tie eteenpäin kohti uutta EU:n demokraattista nousua ruohonjuuritason sitoutumisen ansiosta

a) EU:n toiminnan vahvistaminen: oikeat toimet oikealla tasolla

80. uskoo lujasti, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden asianmukainen soveltaminen on erittäin tärkeää, jotta Euroopan unionia voidaan tuoda lähemmäs kansalaisia. Komitea muistuttaa, että on tärkeää tehdä päätökset mahdollisimman lähellä kansalaisia, ja korostaa tarvetta luoda EU:hun täysin vastuullinen ja avoin päätöksentekojärjestelmä, jossa kansalaisille on täysin selvää, kuka on poliittisesti vastuussa ja tilivelvollinen tehdyistä päätöksistä ( 12 )

81. korostaa, että jaettu vastuu ja monitasoisen hallinnon periaatteen ja toissijaisuusperiaatteen sidos ovat tärkeitä tekijöitä aidosti demokraattisen Euroopan unionin luomisessa.

82. korostaa, että toissijaisuusperiaatteen johdonmukaisen soveltamisen on oltava EU:n turvatae tulevaisuudessa. Tämä tarkoittaa ”enemmän Eurooppaa siellä, missä Eurooppaa tarvitaan enemmän” ja ”vähemmän Eurooppaa siellä, missä Eurooppaa tarvitaan vähemmän”, mikä johtaa tehokkaampaan ja tuloksellisempaan Euroopan unioniin. Pelkkä jäsenvaltioiden etujen suojeleminen EU:n puuttumiselta on haitaksi silloin, kun kyseessä on Euroopan tulevaisuus. Komitea on tietoinen omasta tehtävästään yhtenä toissijaisuusperiaatteen ”vartijana” ja katsoo, että toissijaisuusperiaate pitäisi nähdä dynaamisena poliittisena ja oikeudellisena käsitteenä poliittisessa päätöksenteossa ja politiikan täytäntöönpanossa, jotta voidaan varmistaa, että ryhdytään oikeisiin toimiin parhaiten soveltuvalla tasolla oikeaan aikaan kansalaisten etujen mukaisesti. Komitea pitää tässä yhteydessä vakuuttavana toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelevan työryhmän loppuraporttia, jossa korostetaan uutta käsitystä aktiivisesta toissijaisuusperiaatteesta. Komitea pyrkii panemaan täytäntöön työryhmän suositukset tiiviissä yhteistyössä EU:n muiden toimielinten, kansallisten parlamenttien ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kaikkialla unionissa.

83. toistaa kehotuksensa vahvistaa monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteet toimielintenvälisissä käytännesäännöissä ja soveltaa niitä ja ottaa ne huomioon paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa. Monitasoinen hallinto tulee sisällyttää koheesiopolitiikan lisäksi kaikkiin sellaisiin lainsäädäntö- ja sääntelytoimiin, joilla on alueellisia vaikutuksia ( 13 )

84. pitää erittäin tärkeänä sitä, että torjutaan kaikenlaiset keskittämispyrkimykset ja tuetaan tarkoituksenmukaisten, paikallisista tarpeista lähtevien ja tehokkaiden ratkaisujen kehittämistä kenttätasolla muun muassa tulevassa koheesiopolitiikassa, joka toimii hallinnon mallina myös muille politiikanaloille.

85. suosittaa, että käytössä olevia alueellisten vaikutusten arviointeja kehitetään edelleen, jotta voidaan luoda toimivia palautemekanismeja, joissa otetaan huomioon EU:n alueiden erot ja EU:n toimintapolitiikkojen hyvin erilaiset vaikutukset eri paikallis- ja alueyhteisöihin.

b) Alueiden ja kuntien osallistuminen: eurooppalaisen demokratian uudistaminen sitouttamisen ja tuloksellisuuden avulla

86. korostaa, että ihmisille tulee antaa aloitteellinen rooli EU:n toimintapolitiikoissa, joilla puututaan heidän elämänsä kannalta tärkeisiin asioihin. Ihmiset kaipaavat paikallistason ratkaisuja, aktiivisempaa osallistumista ongelmien määrittelyyn ja apua niiden ratkaisemiseen. Ihmiskeskeinen, kansalaislähtöinen lähestymistapa voi auttaa ratkaisemaan monia paikallistason haasteita ja osoittamaan EU:n merkityksen kansalaisille. Se tarkoittaa myös EU-politiikan keskittämistä alueiden ja kuntien roolin vahvistamiseen ja kansalaisten sitouttamiseen julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan välisen kumppanuuden kautta.

87. korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöt tuovat lisäarvoa EU:n politiikalle kokeilemalla, kehittämällä ja toteuttamalla uudenlaisia yhteiskunnallisia innovaatioita, yhteisvastuuratkaisuja ja osallistavaa politiikkaa, joita kansalaiset odottavat Euroopan unionilta.

88. huomauttaa tämän tarkoittavan myös sitä, ettei kaikkia kansalaisten ongelmia voida ratkaista yksityiskohtaisten EU-säännösten avulla. Toissijaisuusperiaatteessa ei ole kyse pelkästään siitä, onko EU:lla oikeudellinen mahdollisuus antaa säännöksiä, vaan myös siitä, ovatko ratkaisut kansalaisten mielestä tarkoituksenmukaisia. Jos kansalaiset kokevat, että EU tarjoaa ratkaisuja, jotka eivät ole arkielämän kannalta järkeviä, EU:n vastustus vain lisääntyy.

89. on vakuuttunut siitä, että EU:n toimielinjärjestelmän on edelleen kehityttävä ja sitä on mukautettava uusiin haasteisiin osallistavan, avoimen, demokraattisen ja tehokkaan päätöksenteon saavuttamiseksi. Komitea korostaa, että AK:n edustama paikallis- ja alueviranomaisten rooli on tunnustettava kauttaaltaan sekä EU-asioiden päivittäisessä hoitamisessa että muutettaessa tulevaisuudessa EU:n perussopimuksia, jolloin AK:n olisi oltava edustettuna täysin oikeuksin kaikissa tulevissa valmistelukunnissa.

90. uskoo vahvasti, että talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa tulee tunnustaa paikallinen ja alueellinen ulottuvuus ja että paikallis- ja alueviranomaiset tulee siksi ottaa vuotuisen kasvuselvityksen valmistelun alkuvaiheista asti mukaan maakohtaisten raporttien ja kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen. Komitea on vakuuttunut siitä, että makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostaulua tulisi täydentää alueellisilla indikaattoreilla, jotka auttavat edistämään ja vahvistamaan EU-ohjausjaksoprosessin alueellista ulottuvuutta.

91. katsoo, että EU:n ja erityisesti talous- ja rahaliiton demokraattista legitiimiyttä tulee vahvistaa siten, että EU:n päätöksenteon keskeisiksi periaatteiksi otetaan sosiaalinen edistys ja yhtäläiset mahdollisuudet, jolloin työllisyyttä ja sosiaalisia normeja ei pidetä toisarvoisina makrotalouden sopeutusprosessiin nähden.

92. katsoo, että alueiden ja alueellisten parlamenttien suurempi osallisuus EU:n päätöksentekoprosessissa voisi lisätä demokraattista valvontaa ja vastuuta.

c) Helpotetaan kansalaisten osallistumista EU:n politiikkaan ja luodaan yhdessä vuotta 2019 pidemmälle ulottuva pysyvä kansalaisvuoropuhelurakenne

93. muistuttaa, että luottamus EU:hun ja EU:n uskottavuus paranevat vain, jos ja kun se antaa kansalaisille selkeämpiä tietoja eurooppalaisesta lisäarvosta sekä EU:n päätösten taustalla olevista perusteista ja niiden edellyttämistä myönnytyksistä. AK vaatiikin paljon enemmän ponnisteluja monikielisten eurooppalaisten tiedotusvälineiden ja tiedotustapojen tukemiseksi: näihin kuuluvat helppotajuiset selostukset, eurooppalaisten kansalaiskasvatusmoduulien kehittäminen ja ottaminen käyttöön eri koulutustasoilla sekä huomattavasti enemmän tukea ihmisten välisille tapaamisille yli rajojen Euroopassa (vaihto-ohjelmat yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa, ystävyystoiminta jne.).

94. korostaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen ( 14 ) kaltaisia osallistamisvälineitä tulisi vahvistaa. EU:n nykyisiä edustuksellisen demokratian rakenteita sekä osallistavan päätöksenteon ja pysyvän vuoropuhelun innovatiivisia lisäratkaisuja täydentävänä välineenä eurooppalaiset kansalaisaloitteet voivat auttaa aktivoimaan kansalaisia yhteisen asian hyväksi, korostamaan keskeisten poliittisten kysymysten eurooppalaista ulottuvuutta ja edistämään yleiseurooppalaisen keskustelun ja sitä kuvastavan yleisen mielipiteen syntymistä.

95. kehottaa AK:n jäseniä jatkamaan yhteydenpitoa kansalaisten kanssa ja kuuntelemaan heitä paikallistapahtumissa, keskustelutilaisuuksissa ja kansalaisvuoropuheluissa, jotta kaikki EU27:n alueet saadaan katettua, ja pyytää muita toimielimiä osallistumaan tähän työhön. Komitea korostaa tässä yhteydessä tavoitetta järjestää kansalaisvuoropuheluja EU:n kaikilla alueilla vuonna 2019 toimitettaviin Euroopan parlamentin vaaleihin mennessä ja kannustaa jäseniään järjestämään asialle omistettuja paikallis- tai aluevaltuustojensa istuntoja yhdessä paikallisten kansalaisten ja heidän järjestöjensä kanssa, jotta voidaan kerätä vastauksia Euroopan tulevaisuutta koskeviin kysymyksiin, jotka esitetään AK:n omassa ja Euroopan komission kyselylomakkeessa. Komitea korostaa, että hajautettu viestintä EU:n toimintapolitiikoista ja niiden perustana olevista poliittisista valinnoista on ratkaisevan tärkeää ja että EU:n toimielinten on tuettava tämänsuuntaisia paikallisia ja alueellisia toimia ja aloitteita.

96. korostaa, että kansalaiskuulemisessa olisi myös pyrittävä saavuttamaan ne kansalaiset, jotka usein sivuutetaan tai joita ei kiinnosta osallistuminen kuulemismenettelyihin. Tämä on tärkeää aidosti osallistavan ja edustavan kansalaisvuoropuhelun varmistamiseksi ja sen välttämiseksi, että keskustelua monopolisoivat ne, jotka jo ennestään ovat aktiivisimpia EU:n tai jonkin tietyn poliittisen kysymyksen kannattajia tai vastustajia.

97. korostaa, että viestintä ja pysyvä vuoropuhelu kansalaisten kanssa on ratkaisevan tärkeää kaikissa poliittisissa järjestelmissä ja siksi olennaisen tärkeää EU:n demokraattisen legitiimiyden parantamiselle ja Euroopan tuomiselle lähemmäs kansalaisiaan.

98. muistuttaa tässä yhteydessä, että kansalaisiin on pidettävä yhteyttä muulloinkin kuin vain Euroopan parlamentin vaalien alla.

99. sitoutuu ehdottamaan ennen vuonna 2019 toimitettavia Euroopan parlamentin vaaleja menetelmää pysyvän, suunnitelmallisen vuoropuhelujärjestelmän luomiseksi kansalaisten sekä EU:n poliittisten päättäjien ja toimielimien välille. Järjestelmään osallistuisivat myös paikallis- ja alueviranomaiset AK:n kautta, ja se perustuisi avoimeen prosessiin, jossa luodattaisiin kansalaisten näkemyksiä ja annettaisiin heille tietoa ja tilaisuus tuoda esiin tärkeimpinä pitämänsä kysymykset ja keskustella niistä. Prosessin tulokset otettaisiin huomioon EU:n poliittisessa päätöksenteossa, ja kansalaisten kannanottojen vaikutuksista annettaisiin asianmukaista palautetta.

100. on vakuuttunut siitä, että kansalaisille annettavan palautteen ansiosta AK:n jäsenten poliittinen työ voi lujittaa yhteyksiä ruohonjuuritasoon ja vahvistaa ihmisten luottamusta ”EU-politiikkaan”.

Bryssel 9. lokakuuta 2018. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan kirje alueiden komitean puheenjohtajalle, 8. marraskuuta 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

(2) Aiekirje puhemies Antonio Tajanille ja pääministeri Jüri Ratasille, 13. syyskuuta 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_fi.pdf

(3) Puheenjohtaja Junckerin erityisneuvonantaja Luc Van den Brande, Reaching out to EU Citizens: A New Opportunity, lokakuu 2017.

(4) AK:n lausunto aiheesta ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017”, COR-2017-01319, esittelijä Guillermo Martínez Suárez.

(5) Euroopan parlamentti (2017), Euroopan unionin toiminnan parantaminen hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia, P8_TA (2017)0049; (2017) Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdolliset kehityskulut ja mukautukset, P8_TA (2017)0048; (2017) euroalueen budjettikapasiteetti, P8_TA(2017)0050.

(6) Muun muassa Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

(7) London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, maaliskuu 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf

(8) AK, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities, huhtikuu 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

(9) Eurobarometri – Public opinion in the European Union, liite, nro 88, marraskuu 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142; Eurobarometri – Future of Europe, nro 467, syyskuu-lokakuu 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; Euroopan parlamentin tilaama eurobarometri-tutkimus, Democracy on the move one year ahead of European election, nro 89.2, toukokuu 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

(10) London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, maaliskuu 2018.

(11) Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto, Seitsemäs taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus: Minun alueeni, minun Eurooppani, meidän tulevaisuutemme, syyskuu 2017.

(12) AK:n päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä” (2017/C 306/01).

(13) AK:n lausunto aiheesta ”Pohdinta-asiakirja EU:n rahoituksen tulevaisuudesta”, COR-2017-03718, esittelijä Marek Woźniak.

(14) AK:n lausunto aiheesta ”Asetus eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta”, COR-2017-04989, esittelijä Luc Van den Brande.