EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1998 
KOM(1998)4391opull. 
EUROOPAN UNIONIN TOIMINTA 
TUTKIMUKSEN JA TEKNOLOGISEN 
KEHITTÄMISEN ALALLA 
VUOSIKERTOMUS 1998 
(Komission esittämä) 

Tässä vuoden 1997 tutkimustoimintaa koskevassa komission vuosikertomuksessa luodaan 
yleiskatsaus yhteisön tutkimuspolitiikassa vuoden aikana tapahtuneeseen kehitykseen ja kyseisenä 
vuonna harjoitettuun tutkimustoimintaan. Kertomuksen tarkoituksena on antaa tietoa, joka voi 
kiinnostaa tutkijoita, tutkimusorganisaatioita, teollisuusyrityksiä, tutkimuspolitiikan asiantuntijoita ja 
poliitikkoja, jotka ovat kiinnostuneita yhteisön ohjelmista, sekä Euroopan parlamenttia ja 
ministerineuvostoa1. 
Tässä viimeisimmässä vuosikertomuksessa on jälleen muutettu edellisinä vuosina noudatettua 
esitystapaa, koska siinä on pyritty ottamaan huomioon se, että yhteisön tutkimusohjelmien 
toteutuksesta on ollut saatavilla yhä tarkempaa tietoa. Uutta kertomusta on haluttu muuttaa myös 
edellisistä kertomuksista saadun palautteen perusteella, jota ovat antaneet erityisesti Euroopan 
parlamentti ja tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea CREST. Vuosikertomuksen kokonaisrakenne on 
kuitenkin vakioitu, mikä helpottaa tiedonhakua ja vertailua. Kertomuksessa luodaan yleiskatsaus 
tärkeimpään vuonna 1997 harjoitettuun tutkimustoimintaan (sekä vuoden 1998 toimintaan eräillä 
aloilla, joilla on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä tai tehty tärkeitä päätöksiä). Kertomuksen 
liitteessä I annetaan yksityiskohtaista tietoa kunkin neljänteen puiteohjelmaan kuuluvan 
erityisohjelman toteutuksesta sekä esimerkkejä tuetuista hankkeista. Liitteessä II annetaan puolestaan 
tilastotietoa allekirjoitetuista sopimuksista, ehdotuksista ja rahoituksesta. Liitteessä III on luettelo 
muista tietolähteistä, joista saa lisätietoa yhteisön tutkimustoiminnasta (ks. seuraavan sivun 
huomautus). 
Vuosi 1997 oli yhteisön tutkimuspolitiikan kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeä. Amsterdamin 
sopimuksella muutettiin tutkimuksen oikeusperustaa, ja jos sopimus ratifioidaan, neuvoston 
päätöksiin ei enää tällä alalla vaadita yksimielisyyttä, mikä yksinkertaistaa päätöksentekoa ja 
yhdenmukaistaa tutkimuspolitiikan muiden politiikan alojen kanssa, joilla on noudatettava Euroopan 
parlamentin ja neuvoston välistä yhteispäätösmenettelyä. Tutkimustoiminta on saanut huomattavaa 
tukea myös Agenda 2000 -asiakirjasta, jossa komissio esittää laajentumista ja tulevaisuuden haasteita 
varten kehittämänsä strategian ja painottaa tietoja ja taitoja edistävän politiikan tärkeyttä. Lisäksi 
komissio antoi kyseisenä vuonna virallisen ehdotuksensa viidenneksi puiteohjelmaksi, joka poikkeaa 
huomattavasti aikaisemmista ohjelmista, koska siinä pyritään entistä strategisempaan, keskitetympään 
ja yhtenäisempään tutkimustoimintaan, jolla tehostetaan yhteisön rahoitustuen vaikutuksia. 
Neljännen puiteohjelman toteuttamista jatkettiin samassa laajuudessa kuin vuonna 1996. Kaikista 
erityisohjelmista saatiin ja arvioitiin yhteensä lähes 24 000 ehdotusta, allekirjoitettujen sopimusten 
määrä oli 6 000 ja yhteisön varoja jaettiin 3 miljardia ecua erilaisiin tutkimushankkeisiin, joissa oli 
mukana yhteensä 24 000 osallistujaa. Neljänteen puiteohjelman kuuluvien hankkeiden määrä kasvoi 
vuoden 1997 loppuun mennessä yli 15 000 tutkimushankkeeseen, ja allekirjoitettujen sopimusten 
arvo nousi 8,2 miljardiin ecuun. Käynnissä olevien hankkeiden määrä oli 10 000. Hankkeisiin 
osallistuvien pk-yritysten määrää onnistuttiin lisäämään huomattavasti vuosien 1996 ja 1997 välisenä 
aikana (18 prosentista 24 prosenttiin kaikista osallistujista) samoin kuin niiden saamia määrärahoja 
(13 prosentista 16 prosenttiin kaikista määrärahoista). Tämä oli mahdollista lähinnä pk-yrityksiä 
tukevien toimenpiteiden (tutkimusyhteistyöhankkeet ja kartoituspalkinnot) ja tietotekniikan 
käyttöönoton ansiosta. 
l EY:n perustamissopimuksen 130 p artiklan ja puiteohjelmista tehtyjen EY:n ja Euratomin päätösten mukaan 
komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisen kertomuksen. 
*** 
Kuluneena vuonna tutkimuspolitiikan kehittämisessä keskityttiin edelleenkin viidenteen 
puiteohjelmaan, josta komissio antoi virallisen ehdotuksensa huhtikuussa 1997. Euroopan 
parlamentti käsitteli ehdotusta ensimmäisen kerran joulukuussa 1997, minkä jälkeen komissio antoi 
muutetun ehdotuksensa tammikuussa 1998 ja neuvosto yhteisen kantansa saman vuoden 
maaliskuussa. Näillä valmisteluilla pyrittiin siihen, että viidennestä puiteohjelmasta ja sen 
toteutukseen tarvittavista erityisohjelmista voitaisiin tehdä päätös vuoden 1998 loppuun mennessä, 
millä taattaisiin rahoituksen jatkuvuus neljännen puiteohjelman voimassaolon päätyttyä vuonna 1998. 
Vuonna 1997 tehtiin päätös neljännen puiteohjelman lisärahoitusta koskevasta ehdotuksesta, jonka 
komissio oli tehnyt alkuvuodesta 1996. Päätös merkitsi 115 miljoonan ecun lisämäärärahojen 
myöntämistä moniin erityisiin tutkimuskohteisiin, kuten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden 
(TSE) tutkimukseen. Lisäksi vuoden aikana edistyttiin huomattavasti ensimmäisen innovaatioita 
koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Kyseiseen toimintasuunnitelmaan sisältyy laaja 
valikoima toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan entistä suotuisammat olosuhteet Euroopassa 
harjoitettavalle innovaatiotoiminnalle. 
Vuoden 1997 aikana ja vuoden 1998 alussa kiinnitettiin erityistä huomiota ohjelmien hallinnointiin. 
Tavoitteena oli parantaa asteittain hallinnoinnin tehokkuutta ja laatua. Tämän lisäksi jatkettiin 
menestyksekkäästi hallintojärjestelmien kehittämistä ja parantamista, jolla pyrittiin siihen, että 
viidennen puiteohjelman toteutuksessa otettaisiin täysin huomioon uudet keskittämisen, 
koordinoinnin ja joustavuuden periaatteet. 
HUOMAUTUS 
EU:n tutkimustoiminnasta on saatavilla runsaasti lisätietoa säännöllisesti annettavista 
täydentävistä kertomuksista, joissa käsitellään tutkimustoiminnan eri näkökohtia. Tämän 
vuosikertomuksen lisäksi Euroopan komissio julkaisee lähinnä seuraavantyyppisiä asiakirjoja, 
jotka antavat yhdessä erittäin hyvän kokonaiskuvan EU:n tutkimustoiminnasta: 
- Vuosittaiset seurantakertomukset, joissa seurataan puiteohjelman ja erityisohjelmien 
toteutusta ja annetaan nopeaa ja riippumatonta palautetta toteutuksen laadusta ja 
edistymisestä. 
- Viisivuotisarviointikertomukset, jotka annetaan joka neljäs vuosi sekä puiteohjelmasta että 
erityisohjelmista ja joissa esitetään takautuvasti riippumattomia arvioita EU:n TTK-ohjelmien 
tarkoituksenmukaisuudesta, tehokkuudesta, tuloksista ja vaikutuksista. 
- Raportti Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista, jonka toinen painos julkaistiin 
joulukuussa 1997 ja jossa annetaan tietoa ja tehdään vertailevia analyysejä Euroopan tasolla ja 
kansallisella tasolla harjoitettavasta TTK-toiminnasta ottaen huomioon koko maailman tilanne. 
- Tutkimus ja kehitys: vuositilastot on vuosittain julkaistava Eurostatin kertomus, jossa 
annetaan runsaasti tietoa yhteisön ja jäsenvaltioiden T&K-kustannuksista, T&K-henkilöstöstä 
ja patenteista. 
- Komission tärkeimmät vuosittaiset talousarvioasiakirjat eli alustava talousarvioesitys, 
talousarvio, konsolidoitu tulosti li ja tase. 
- Erilaiset tutkimukset ja analyysit, joita tehdään ja julkaistaan tutkimusohjelmien yhteydessä ja 
joissa käsitellään kulloinkin kyseessä olevan TTK-alan erityiskysymyksiä. 
Tärkeimmät asiakirjat luetellaan liitteessä III. 
* * * 
i <• v<[ • M"H"iiHM»^»j<i^i^iMii -—- • « • < p^ < s< „ < • ,—, ^ i;> ^ <, v | '. v- !- „r'r"' ", ,,",(< Î—, i, ,/j—"ir'X'l|PR»yj!)S,''|pii'i'f 
YHTEISÖN TTK-POLITIIKKA 1997-1998 
1. TUTTOMUSPOLITTIKAN MUUTOKSET 1 
1.1 TTK-politiikan taustaa 1 
1.2 Viidennen puiteohjelman valmistelu 2 
1.3 Ensimmäisen Euroopan innovaatioita koskevan 
toimintasuunnitelman täytäntöönpano 4 
2. YHTEISÖN TUTKIMUSPOLITIIKAN MUITA TÄRKEITÄ 
OSATEKIJÖITÄ VUOSINA 1997-1998 7 
2.1 Neljännen puiteohjelman lisärahoitus 7 
2.2 CREST ja yhteisön politiikan ja kunkin maan kansallisen 
politiikan yhteensovittaminen 7 
2.3 Neuvoa-antavat komiteat 8 
2.4 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 10 
2.5 Kansainvälinen yhteistyö 12 
3 TUTKIMUSTOIMINTA VUONNA 1997 JA 
PUITEOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 13 
3.1. Haasteet ja tieteelliset ja tekniset tulokset 13 
3.2. Puiteohjelmien seuranta 14 
3.3 Vuonna 1997 tehdyt sopimukset ja vuoden 1997 maksut: 
vuosittainen perustaja puiteohjelmat 14 
3.4. Puiteohjelmien täytäntöönpanoja Euroopan tutkimuspolitiikan tavoitteet 15 
3.4.1. Yritysten osallistuminen 15 
3.4.2. Pk-yritysten kannustaminen käyttämään tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen mahdollisuuksia 16 
3.4.3. Yhteisön tutkimuksen vaikutus Euroopan talouden kehittymiseen 17 
4 TUTKIMUKSEN HALLINTO 1 18 
LIITE I: TTK-TOIMINNAN TILANNEKATSAUS VUODELTA 1997 
JA TYÖOHJELMA VUODELLE 1998 20 
LIITE n; TILASTO- JA RAHOITUSTEETOJA: VUOTUINEN 
PERUSTA VUODELLE 1997 JA PUITEOHJELMAT 75 
LIITE Hl; TÄRKEIMMÄT YHTEISÖN TUTKIMUSTOIMINTAA 
KOSKEVAT KERTOMUKSET 96 
LUETTELO TÄRKEIMMISTÄ KÄYTETYISTÄ LYHENTEISTÄ 97 
m 
Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevan politiikan tarkoituksena 
on vahvistaa Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja myötävaikuttaa siten Euroopan 
teollisuuden kilpailukyvyn kehittymiseen sekä parantaa Euroopan kansalaisten elämän laatua. EU:n 
TTK-politiikka täydentää kunkin jäsenvaltion kansallista tutkimustoimintaa ja tukee yhteisön 
politiikkaa muilla aloilla, kuten maatalouden, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, 
liikenteen, ympäristön, terveyden, koulutuksen ja energian aloilla. 
Euroopan unionin TTK-politiikkaa toteutetaan tutkimusohjelmilla, joiden piirissä Euroopan eri 
maiden liikeyritykset - myös pk-yritykset - yliopistot ja tutkimuskeskukset osallistuvat yhteisin 
tutkimushankkeisiin. EU:n TTK:n tutkimusaiheet määritellään monivuotisissa puiteohjelmissa. 
Nykyisen puiteohjelman (1994-1998) talousarvio on kokonaisuudessaan 13,215 miljoonaa ecua, 
josta EY.n neljännen puiteohjelman talousarvio on 11,879 miljardia ja Euratomin puiteohjelman 
talousarvio 1,336 miljardia ecua (ks. liitteen II taulukko 9). 
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) ja sen seitsemän tutkimuslaitosta muodostavat yhteisön oman 
tutkimuskeskuksen, joka osallistuu puiteohjelmien toteutukseen harjoittamalla suoraa 
tutkimustoimintaa ja antaa tieteellistä tukea Euroopan unionin politiikalle muilla aloilla. YTK:n 
vuosikertomus 1997 on erikseen saatavana (liitteessä I on siitä lyhyt tiivistelmä). 
1. TUTKIMUSPOLITIIKAN MUUTOKSET 
1.1 TTK-POLITIIKAN TAUSTAA 
Vuonna 1997 tutkimukselle annettiin entistä tärkeämpi tehtävä yhteisön yleisten poliittisten 
tavoitteiden saavuttamisessa. Vuoden kaksi merkittävää poliittista tapahtumaa olivat Amsterdamin 
sopimuksen ja Agenda 2000 -asiakirjan viimeistely, joista viimeksi mainittu sisältää yhteisön 
toimielinten ja talouden tulevaa kehitystä koskevat komission ehdotukset. Molempien tapahtumien 
yhteydessä todettiin, että työttömyyden, kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen kaltaiset tärkeät 
kysymykset on ratkaistava lujittamalla yhteisön tietopohjaa ja rakentamalla Eurooppaa, joka on yhä 
lähempänä kansalaisiaan. 
Amsterdamin sopimus on tutkimuspolitiikan kannalta merkittävä edistysaskel, koska se poistaa 
vaatimuksen, jonka mukaan neuvoston on yhteispäätösmenettelyssä tehtävä päätöksensä 
yksimielisesti. Kyseinen muutos yhdenmukaistaa tutkimuspolitiikan muiden politiikan alojen kuten 
yhtenäismarkkinapolitiikan kanssa. Tämä on luottamuksenosoitus yhteisön säännöstöä kohtaan, ja 
sen toivotaan tasapainottavan keskustelua ja nopeuttavan päätöksentekoa neuvotteluissa, joita 
käydään tulevista puiteohjelmista. 
Agenda 2000 -asiakirjassa ehdotetaan strategiaa, jolla pyritään selviytymään Eurooppaa kohtaavista 
kauaskantoisista muutoksista, joita tapahtuu geopolitiikan, väestönkehityksen, ympäristön, tekniikan 
ja talouden alalla ja jotka luovat uusia poliittisia ja taloudellisia tulevaisuudennäkymiä uudella 
vuosisadalla. Syrjimätön yhteiskunta, jossa on saavutettu kestävä kasvu ja työllisyys sekä korkea 
elämänlaatu, edellyttää dynaamisia yrityksiä sekä ammattitaitoisia ja asioista perillä olevia kansalaisia. 
Siksi tietoon liittyvät politiikat - tutkimus, innovaatio ja koulutus - ovat ratkaisevan tärkeitä. Niihin 
on varattava riittävästi varoja ja ne on kohdennettava tehokkaasti, jotta ne hyödyttäisivät 
mahdollisimman paljon koko Eurooppa. Agenda 2000 -asiakirjassa suositetaan, että viidenteen 
puiteohjelmaan varattaisiin aikaisempaa tiukemman talousarvion rajoissa jonkin verran enemmän 
määrärahoja kuin nykyiseen puiteohjelmaan. 
1.2 VIIDENNEN PUITEOHJELMAN VALMISTELU 
Vuosi 1997 oli ratkaisevan tärkeä myös yhteisön tutkimuspolitiikan kehityksen kannalta, sillä 
kuluneena vuonna komissio antoi viralliset ehdotuksensa viidenneksi puiteohjelmaksi sekä 
osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt (EY:n perustamissopimuksen 130 j artiklan 
mukaisesti) ja alustavan asiakirjan puiteohjelman tarkasta sisällöstä. Näillä valmisteluilla pyrittiin 
siihen, että tarvittavat päätökset voitaisiin tehdä ennen vuoden 1998 loppua, millä taattaisiin 
tutkimukseen myönnettävän rahoituksen jatkuvuus vuonna 1999. Komissio antoi kesäkuussa 1998 
EY:n2 ja Euratomin3 puiteohjelmia ja yhteistä tutkimuskeskusta ehdotukse erityisohjel- miksi 
koskien. 
Viidettä puiteohjelmaa koskeva ehdotus 
Komissio antoi viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksensa huhtikuussa 19974. Ehdotus poikkesi 
huomattavasti edellisistä puiteohjelmista, ja siinä noudatettiin aikaisemmin laadittujen alustavien 
asiakirjojen suosituksia. Nämä asiakirjat olivat olleet laajalla lausuntokierroksella, ja niistä oli päästy 
yleiseen yhteisymmärrykseen. Komission ehdotuksessa tutkimustoiminnan perustaksi valittiin kuusi 
ohjelmaa - kolme aihealuekohtaista ja kolme horisontaaliohjelmaa - ja siinä noudatettiin erittäin 
kohdennettua ja yhtenäistä lähestymistapaa, jota sovellettiin sekä EY:n että Euratomin 
puiteohjelmaan ja joka antoi suuremman mahdollisuuden joustavuuteen puiteohjelmien toteutuksessa. 
Lisäksi ehdotuksessa vahvistettiin tutkimusaiheiden valintaperusteet, joihin sisältyivät tutkimuksen 
sosiaalinen ja taloudellinen merkitys sekä korkea eurooppalainen lisäarvo. 
Komissio antoi edellä mainitut ehdotuksensa ennen kuin se oli antanut talouskehitystä koskevan 
ennusteensa ja ehdotuksensa siitä, miten yhteisön kokonaistalousarviota olisi kehitettävä vuodesta 
2000 alkaen. Viimeksi mainitut asiakirjat annettiin heinäkuussa 1997 Agenda 2000 -asiakirjan 
yhteydessä samoihin aikoihin kuin muutettu puiteohjelmaehdotus5. Muutetussa ehdotuksessa 
ehdotettiin Agenda 2000 -asiakirjassa esitettyjen poliittisten tavoitteiden ja rahoitusnäkymien 
mukaista kokonaistalousarvioita sekä määrärahojen lisäämistä. Määrärahoja aiottiin lisätä 
16,3 miljardiin ecuun neljänteen puiteohjelmaan verrattuna, mikä on kolme prosenttiyksikköä 
enemmän kuin kiinteä prosenttiosuus BKT:sta. 
Muutettu ehdotus oli parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 1997. Parlamentti 
kannatti siirtymistä aikaisempaa strategisempaan ja keskitetympään puiteohjelmaan, jossa otetaan 
huomioon Euroopalle tärkeät kysymykset ja joka yhtenäistää tutkimustoimintaa jakamalla sen 
muutamaan suureen aihealuekohtaiseen ohjelmaan. Tätä ehdotusta kannattivat myös talous- ja 
sosiaalikomitea6 sekä alueiden komitea7. Parlamentti ehdotti puiteohjelman määrärahojen lisäämistä 
16,7 miljardiin ecuun sekä useita muutoksia ohjelman rakenteeseen. Näitä muutoksia olivat 
aihealuekohtaisten ohjelmien määrän lisääminen neljään sekä energia- ja ympäristötutkimuksen 
yhdistäminen erilliseksi ohjelmaksi. Lisäksi parlamentti teki muutoksia tutkimustoiminnan sisältöön. 
Parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen komissio muutti ehdotustaan pääasiallisesti kahdella 
tavalla. Ensiksi se sisällytti siihen useita tarkistuksia, joita parlamentti oli tehnyt tutkimustoiminnan 
2 KOM (98) 305, 10.6.1998. 
3 KOM (98) 306, 10.6.1998. 
4 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä 
koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002); ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus-
ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998-
2002). KOM(97) 142. 
5 KOM(97) 439 lopullinen, 11.8.1997. 
6 CES 1407, 1997 (EYVL C 73, 9.3.1998, s.133). 
7 CdR 158/97 lopullinen, 17.-18.9.1997. 
sisältöön8 ja jotka paransivat komission ehdotusta. Toiseksi se ehdotti puiteohjelmarakennetta, johon 
kuuluisi neljä aihealuekohtaista ohjelmaa. Viimeksi mainitulla ehdotuksellaan komissio halusi ottaa 
huomioon parlamentin näkemyksen tutkimustoiminnan jakautumisesta ja säilyttää samalla yhtenäisen 
lähestymistavan, jossa keskityttäisiin alkuperäisen poliittisen periaatteen mukaisesti sosiaalis­
taloudellisiin tavoitteisiin. Alun perin ehdotettu 16,3 miljardin talousarvio pysyi 14. tammikuuta 1998 
annetussa muutetussa ehdotuksessa ennallaan. 
Tutkimusasioiden neuvosto käsitteli ehdotusta ensimmäisen kerran 15. toukokuuta ja keskusteli siitä 
tarkemmin 10. marraskuuta 1997, jolloin se käytti apunaan CRESTin antamia lausuntoja ehdotuksen 
tieteellis-teknisestä sisällöstä. Neuvosto sopi yhteisestä kannasta 12. helmikuuta 1998 pitämässään 
kokouksessa ja vahvisti sen virallisesti 23. maaliskuuta 1998. Yhteisessä kannassa vahvistettiin 
neljään ohjelmaan perustuva rakenne ja muutettiin tutkimustoiminnan sisältöä jotakuinkin samoin 
tavoittein kuin parlamentin tarkistuksissa ja komission muutetussa ehdotuksessa joitakin poikkeuksia 
lukuun ottamatta. Yksi merkittävä poikkeus komission ehdotuksesta oli kokonaistalousarvio, joka 
yhteisessä kannassa vahvistettiin 14 miljardiksi ecuksi9. Kun inflaatio on otettu huomioon, tämä 
talousarvio jää huomattavasti pienemmäksi kuin neljännen puiteohjelman talousarvio. Lisäksi 
neuvosto ehdotti, että neljättä aihealuekohtaista ohjelmaa varten tarvittaisiin kaksi komiteaa, joista 
toinen käsittelisi ympäristö- ja toinen energia-asioita. Komissio ilmoitti myöhemmin parlamentille 
antamassaan tiedonannossa suhtautuvansa näihin seikkoihin suurin varauksin. 
Viidennen puiteohjelman tieteellis-teknoloeista sisältöä koskeva lausuntokierros 
Vuoden 1997 aikana koostettiin uuden puiteohjelman sisältöä. Tässä työssä pyrittiin kahteen 
tavoitteeseen: saavuttamaan ehdotuksessa asetetut poliittiset päämäärät ja luomaan ehdotetun 
talousarvion mukainen tutkimustoimintakokonaisuus. Puiteohjelmaehdotuksen julkaisemista edelsi 
laaja lausuntokierros. Ehdotuksessa voitiin käyttää hyväksi merkittävää selvitystyötä ja ottaa 
huomioon tutkijoiden ja teollisuuden erityisryhmien hyödyllinen työpanos. 
Puiteohjelman valmisteluun osallistuivat varsin monet eurooppalaisen tutkimustoiminnan harjoittajat. 
Vuoden 1997 lopussa laskettiin, että lausuntoja oli saatu yli 300, joista lähes 150 oli peräisin 
eurooppalaisilta järjestöiltä ja yli 170 yksityisiltä organisaatioilta. Viimeksi mainituista lausunnoista 
50 edusti eurooppalaisten teollisuus- ja ammattijärjestöjen näkemyksiä. Viidennen puiteohjelman 
tieteellis-teknistä sisältöä käsiteltiin helmikuussa 1997 pidetyssä erityiskonferenssissa, jossa 
tutkijoiden, teollisuuden ja käyttäjien edustajat esittivät näkemyksiään. Lausuntokierrosta jatkettiin 
heinäkuussa 1997, jolloin erityisohjelmien tulevaa sisältöä pohdittiin aikaisempaa perusteellisemmin 
eri osapuolten kesken. Neuvoja saatiin myös tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteata CRESTiltä sekä 
komission neuvoa-antavilta elimiltä IRDACilta ja EST Alta (ks. luku 2). 
Marraskuussa 1997 annettiin alustava asiakirja erityisohjelmien ehdotetusta sisällöstä10. Tätä 
asiakirjaa on ajantasaistettu ja muutettu puiteohjelman sisällöstä esitettyjen huomautusten sekä niiden 
muutosten perusteella, joita parlamentti ja neuvosto tekivät ensimmäisessä käsittelyssä puiteohjelman 
8 Parlamentti oli ehdottanut useita uusia avaintoimintakokonaisuuksia, joiden aiheena olivat elämän kemialliset ja 
molekulaariset edellytykset, terveydenhuoltojärjestelmät, joissa otetaan huomioon ikääntyminen ja vammaiset, 
sekä maailmanlaajuiset ympäristömuutokset ja ilmasto, uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöönoton 
aiheuttamat sosiaaliset muutokset ja maa-ja meriliikenteen tekniikat. Lisäksi parlamentti ehdotti, että edistyneitä 
energiajärjestelmiä ja -palveluja koskeva avaintoimintakokonaisuus, joka sisältyi komission ehdotukseen, 
jaettaisiin kahteen avaintoimintakokonaisuuteen, joiden aiheena olisivat fossiiliset polttoaineet ja uusiutuvat 
energialähteet. 
9 Koska yhteisessä kannassa ei haluttu ennakoida vuodesta 2000 alkaen sovellettavia rahoitusnäkymiä koskevaa 
päätöstä, siinä todettiin, että talousarvio on jaettava vuosiksi 1998-1999 ja 2000-2002 ja että viimeksi mainittua 
osaa on tarkistettava, jos se ei vastaa tulevia rahoitusnäkymiä tai jos kyseisistä rahoitusnäkymistä ei tehdä 
päätöstä. 
10 KOM(97) 553 lopullinen, 5.11.1997. 
rakenteeseen. Alustava asiakirja on erityisohjelmia koskevien komission ehdotusten tieteellis-teknisen 
sisällön perusta. 
Puiteohjelman toteutuksen valmistelu 
Samoihin aikoihin kun komissio valmisteli puiteohjelmaehdotusta, neuvotteli siitä ja koosti sen 
sisältöä, se alkoi valmistella myös puiteohjelman toteutusta. Nämä valmistelut olivat erityisen 
tärkeitä, koska puiteohjelman toteutus oli mukautettava uuteen lähestymistapaan. Toteutusta 
valmisteltiin erityisesti seuraavin keinoin: 
• Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt, joista komissio teki virallisen ehdotuksen 
15. joulukuuta 199711. Koska nämä säännöt ovat puiteohjelman hallinnoinnin kannalta ratkaisevan 
tärkeitä, niihin on sisällytetty monia uutuuksia, joita ei ollut aikaisemmissa ohjelmissa. Kaikkiin 
erityisohjelmiin sovelletaan ensimmäisen kerran yhtäläisesti kattavaa, johdonmukaista ja avointa 
säännöstöä, jota täydennetään tarvittaessa vähimmäismäärällä kuhunkin ohjelmaan sovitettuja 
erityissääntöjä. Tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevat säännöt vaihtelevat yleensä 
yhteisön rahoitusosuuden mukaan, joka määräytyy puolestaan sen perusteella, miten lähellä hanke 
on kaupallista hyödyntämistä. Teollis-ja tekijänoikeuksiin sovelletaan joustavampaa järjestelmään, 
joka antaa toimeksi saajille mahdollisuuden neuvotella varsinkin yksinoikeuksia koskevia 
erityissopimuksia asiaa koskevia kilpailusääntöjä noudattaen. Järjestelmää täydennetään 
valvomalla tavanomaista tarkemmin tulosten hyödyntämisvelvollisuuden täyttämistä ja lisäämällä 
teknistä toteutusta koskevan suunnitelman painoarvoa. 
• Ohjelman toteutukseen liittyvien käytännön järjestelyjen kehittäminen. Näissä järjestelyissä on 
noudatettava viidenteen puiteohjelmaan sovellettavaa uutta lähestymistapaa, ja niiden on 
tehostettava ohjelman hallinnointia aikaisempaa laaja-alaisemmin. Nämä tarpeet on tuotu esille 
useissa peräkkäisissä tutkimusasioiden neuvoston kokouksissa. Viidennen puiteohjelman uusi 
rakenne antaa mahdollisuuden yksinkertaistaa ja parantaa teollisuuden, tutkijoiden ja käyttäjien 
kuulemista sellaisten järjestelyjen avulla, joita noudatetaan koko ohjelman toteutuksessa. 
Komissio pohti näitä seikkoja alustavasti, ja niistä keskusteltiin epävirallisesti ministerien 
henkilökohtaisten edustajien kanssa loppuvuodesta 1997. Toisen työn kohteena olivat kesäkuussa 
1996 pidetyn, tutkimusohjelmien hallinnointia käsitelleen seminaarin päätelmät, joita pyrittiin 
noudattamaan kehittämällä uuden puiteohjelman toiminnallisia puolia (ks. luku 4). 
1.3 ENSIMMÄISEN EUROOPAN INNOVAATIOITA KOSKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN 
TÄYTÄNTÖÖNPANO 
Vuonna 1997 jatkettiin panostamista ensimmäisen innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman 
tavoitteiden saavuttamiseen tekemällä sarja koordinoituja aloitteita. Komission työhön osallistuivat 
kaikki yksiköt, joiden aloja asia koski (innovaatio, sisämarkkinat, teollisuus, koulutus sekä tutkimus 
ja kehitys). Ensimmäisen vaiheen aikana komission toiminta keskitettiin pääasiallisesti seuraaville 
viidelle alalle: 
• Teollis- ja tekijänoikeuksien suojeleminen: Komissio antoi 24. kesäkuuta 1997 yhteisön 
patentteja ja eurooppalaista patenttijärjestelmää käsittelevän vihreän kirjan. Vihreällä kirjalla 
käynnistettiin keskustelu, josta toivotaan syntyvän käytännön ehdotuksia keinoiksi, joilla 
11 Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta 
yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevien 
sääntöjen osalta; ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen 
puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista 
koskevien sääntöjen osalta (KOM(97) 587, 15.12.1997). Huomautus: Euratomin puiteohjelman yhteydessä 
saatujen tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä määrätään Euratomin perustamissopimuksessa. 
• patenttijärjestelmää voidaan yksinkertaistaa tehostamalla sitä ja vähentämällä patentoinnin 
kustannuksia. Jotta innovaatiotoimintaan osallistuville voitaisiin tiedottaa teollis- ja 
tekijänoikeuksien suojelusta, komissio perusti Innovaatio-ohjelman yhteydessä neuvonta- ja 
tiedotuspalvelun jakamaan tietoa yhteisön tutkimusohjelmiin osallistuville tahoille. Toinen 
edistysaskel otettiin biotekniikan kaltaisilla nopeasti kehittyvillä aloilla tehtyjen innovaatioiden 
suojelussa: komissio antoi biotekniikan keksinnöistä luonnoksen tarkistetuksi direktiiviksi, jonka 
parlamentti hyväksyi myöhemmin ja josta sisämarkkina-asioiden neuvosto pääsi poliittiseen 
yksimielisyyteen marraskuussa 1997 pitämässään kokouksessa. 
Innovaatiotoiminnan rahoitus: Erityistä huomiota kiinnitettiin siihen, miten yksityiset rahoittajat 
saataisiin kiinnostumaan innovaatiotoiminnan rahoittamisesta. Tätä kysymystä pidettiin tärkeänä, 
koska Eurooppa on jäänyt kilpailijoistaan jälkeen tällä innovaatiotoiminnan kannalta keskeisellä 
alalla. Tutkimusasioiden neuvosto totesi 10. marraskuuta 1997, että kysymystä voidaan käsitellä 
yhteisönlaajuisesti ja että sitä on aiheellista lähestyä puiteohjelman kautta, jotta 
tutkimustoimintaan ja kilpailukykyyn liittyvät näkökohdat tulisivat huomioon otetuiksi. 
Amsterdamissa ja Luxemburgissa kokoontuneet Eurooppa-neuvostot antoivat vahvan tukensa 
innovaatiotoimintaan kohdennettavalle rahoitukselle, minkä ansiosta vuosina 1998 ja 1999 
voidaan käyttää huomattava määrä varoja (Euroopan investointipankki, Euroopan 
investointirahasto, yhteisön talousarvio) eurooppalaisten innovatiivisten ja huipputekniikan alan 
yritysten omarahoituksen kehittämiseen12. Edellä mainittuja toimia täydentävät seuraavat aloitteet: 
eri ohjelmien rahoitusfoorumit, neuvontapalvelun perustaminen ja yhteisötason järjestelmä 
esikuva-analyysin käyttämiseksi innovaatiotoiminnan rahoituksessa. 
Lainsäädäntöjä hallinnon yksinkertaistaminen: Sen lisäksi, että tällä alalla on edistetty SLIM-
toimia (sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamista) ja koko EUssa tunnustettuja 
yritysmuotoja (eurooppayhtiö, eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät, tutkimus- ja 
kehitystoimintaa harjoittavan yhteisyrityksen yhtiöjärjestykseen liittyvä hanke), sen merkittävin 
aloite on BEST-erityisryhmän perustaminen. Erityisryhmän tehtävänä on laatia Cardiffissa 
kesäkuussa 1998 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta varten käytännön ehdotuksia siitä, 
miten hallinnollisia menettelyjä voidaan yksinkertaistaa ja lainsäädännön laatua parantaa (sekä 
yhteisö- että jäsenvaltiotasolla). 
Koulutus: Koulutukseen panostettiin huomattavasti etenkin sellaisilla toimilla, joilla edistetään 
opiskelijavaihtoa (Erasmus-harjoittelu, Europass-todistus, Campus Voice -palvelu) ja 
tietotekniikan käytön tehostamista (Oppiminen tietoyhteiskunnassa -aloite), sekä kokeilutoimilla, 
joiden tavoitteena oli innovaatiokulttuurin vahvistaminen ja joilla tuetaan tutkimustoiminnan 
hyödyntämishankkeita. 
Tutkimuksen suuntaaminen innovaatiotoimintaan: Tämä ensisijainen ala otettiin huomioon 
viidettä puiteohjelmaa valmisteltaessa. Ehdotettu viides puiteohjelma on aikaisempia ohjelmia 
tiiviimpi (neljä aihealuekohtaista ja kolme horisontaaliohjelmaa), ja innovaatio asetetaan siinä 
nimenomaisesti yhdeksi kaikkien ohjelmien tavoitteeksi. Aihealuekohtaisten ohjelmien 
avaintoimintakokonaisuuksilla pyritään edistämään kohdennettujen teollisten sovellusten 
kehittämistä. Lisäksi komissio on ryhtynyt toimiin, joilla pyritään yhteisen tutkimuskeskuksen 
taitotiedon ja asiantuntemuksen parempaan hyödyntämiseen. 
12 Toteutettujen toimien tavoitteena oli kohdentaa rahoitusta (erityisesti riskirahoitusta) innovaatiohankkeiden 
alkuvaiheeseen. Innovaatio-ohjelman yhteydessä käynnistettiin heinäkuussa 1997 I-TEC-pilottihanke, jonka 
tavoitteena on auttaa riskirahoittajia hankkimaan itselleen huipputekniikan alan hankkeiden arviointiin ja 
hallinnointiin tarvittavia pysyviä voimavaroja. 
Valtioiden ja hallitusten päämiehet totesivat 20.-21. marraskuuta 1997 pitämässään 
työllisyyshuippukokouksessa, että tutkimusta, innovaatiotoimintaa ja yrittäjähenkeä olisi edistettävä, 
jotta työttömyys saataisiin vähenemään Euroopassa. Yhtenä komission ensisijaisena tavoitteena on 
jatkaa innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista vuonna 1998 erityisesti teollis- ja 
tekijänoikeuksien, rahoitusmahdollisuuksien, hallinnon yksinkertaistamisen ja yrittäjähengen 
kehittämisen osalta. 
2. YHTEISÖN TOTlOMUSPOLrraKAN MUTTA TÄRKEITÄ OSATEKIJÖITÄ VUOSINA 
1997-1998 
2.1 NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN LISÄRAHOITUS 
Komissio oli tammikuussa 1996 tehnyt neljännen puiteohjelman lisärahoitusta koskevan ehdotuksen, 
josta neuvoteltiin edelleen vuonna 1997 sen jälkeen, kun komissio oli marraskuussa 1996 antanut 
muutetun ehdotuksen, jossa se esitti 100 miljoonan ecun lisärahoituksen myöntämistä kyseiseen 
puiteohjelmaan. Neuvosto hyväksyi tämän ehdotuksen 27. tammikuuta 1997 vahvistamassaan 
yhteisessä kannassa. Euroopan parlamentti teki kuitenkin 13. maaliskuuta 1997 komission 
ehdotuksen toisessa käsittelyssä siihen viisi tarkistusta ja kasvatti lisärahoituksen 200 miljoonaan 
ecuun. Neuvosto hylkäsi parlamentin tarkistukset, minkä jälkeen perustettiin sovittelukomitea, joka 
kokoontui kaksi kertaa (9. ja 23. syyskuuta). 
Sovittelun tuloksena sovittiin 115 miljoonan ecun lisärahoituksesta, joka vahvistettiin virallisesti 
parlamentin ja neuvoston joulukuussa 199713 tekemässä päätöksessä. Huomattava osa tästä 
lisärahoituksesta myönnetään tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden tutkimukseen. Tämä 
lisärahoitus on 15 miljoonaa ecua enemmän kuin komission muutetussa ehdotuksessa (ja neuvoston 
yhteisessä kannassa) esitetty määrä. Tämä johtuu siitä, että tarkoituksena on myöntää lisää 
määrärahoja maamiinojen raivauksen tutkimukseen ja lisätä puiteohjelmaan uutena aiheena "muu 
kuin ydinenergia", kuten parlamentti oli toivonut. 
2.2 CREST JA YHTEISÖN POLITIIKAN JA KUNKIN MAAN KANSALLISEN POLITIIKAN 
YHTEENSOVnTAMINEN 
Viidennen puiteohjelman valmistelu vaikutti erittäin paljon tieteellisen ja teknisen tutkimuskomitean 
CRESTin työskentelyyn. Tästä olivat näkyvänä tuloksena lausunnot, joita komitea antoi 
puiteohjelmaa käsittelevistä komission asiakirjoista, kuten viidettä puiteohjelmaa koskevasta 
komission toisesta alustavasta asiakirjasta14 ja viidettä puiteohjelmaa koskevan komission virallisen 
ehdotuksen tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä15. Nämä lausunnot osoittavat muun muassa sen, että 
CREST on komission kanssa samaa mieltä puiteohjelman keskittämisen tarpeellisuudesta ja että se 
suhtautuu myönteisesti avaintoimintakokonaisuuden ja yleisteknologian käsitteisiin. 
Komiteassa keskusteltiin myös muista aiheista, erityisesti TTK-politiikkojen koordinoinnista ja yhteisön 
TTK-toiminnan arvioinnista. Arviointia käsitellessään CREST suhtautui myönteisesti viisivuotisarviointiin, 
puiteohjelman ja erityisohjelmien toteutuksen seurantaan sekä vuosikertomukseen 1997. 
Yhteisön TTK-politiikan ja kunkin maan kansallisen TTK-politiikan yhteensovittamisen osalta (EY:n 
perustamissopimuksen 130 h artikla) komissio pyrki ennen kaikkea siihen, että kansallista TTK-
toimintaa koskevaa tiedonvaihtoa jatkettaisiin edelleen tilapäiskomiteoissa, jotka oli perustettu 
neuvoston 9. kesäkuuta 1995 tekemien päätelmien pohjalta. Lisäksi panostettiin sellaisiin aiheisiin 
kuin TTK-toiminnan epäsuora tukeminen, menetelmät, joilla tutkimustoimintaa suunnitellaan 
jäsenvaltioissa, ja kansallisiin TTK-ohjelmiin kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet. 
Ensimmäisissä kansallista TTK-toimintaa koskevasta tiedonvaihdosta tekemissään päätelmissä16 
CREST painotti tehdyn työn merkitystä ja tiedonvaihdon jatkuvuutta. Komission lokakuussa 1997 
IRDACin, ESTAn ja CRESTin edustajien kanssa järjestämä seminaari, johon tilapäiskomiteoiden 
13 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2535/97/EY, 1.12.1997 (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1). 
14 KOM(97) 47 lopullinen; asiakirja CREST/1202/97. 
15 KOM(97) 142 lopullinen; asiakirja CREST/1214/3/97 rev3. 
16 Asiakirja CREST/1206/97. 
esittelijät osallistuivat, antoi mahdollisuuden hedelmälliseen kokemusten ja parhaiden toimintatapojen 
vaihtoon. Seminaarin tulosten perusteella CREST esitti joulukuussa 1997 toiset päätelmänsä17, joissa 
se kiinnitti erityistä huomiota tiedonvaihdon vahvoihin ja heikkoihin puoliin. Komitea totesi muun 
muassa, että tiedonvaihto auttaa jäsenvaltioita tuntemaan ja ymmärtämään paremmin toistensa TTK-
toimintaa ja että sen avulla voidaan havaita, millä aloilla yhteensovittamista voitaisiin vahvistaa. 
Toisaalta tämä toiminta on varsin työlästä esittelijöille, jotka vastaavat kansallista toimintaa 
koskevasta tiedonvaihdosta (vertailukelpoisuuteen liittyvine ongelmineen). Sitä ei myöskään aina 
pidetä riittävän tärkeänä, eikä se saa tarpeeksi huomiota osakseen. 
Poistaakseen nämä heikkoudet CREST ja komissio täsmensivät tilapäiskomiteoille kuuluvia tehtäviä. 
Samalla ne painottivat, että komiteoiden toiminta on kohdennettava valittuihin painopistealoihin ja 
että ne tehtävät, joita komiteat voivat suorittaa itse, on erotettava varsinkin työohjelmia muutettaessa 
niistä tehtävistä, joihin on saatava CRESTin lausunto ja jotka on saatettava sen tietoon, ennen kuin 
mihinkään toimiin voidaan ryhtyä. Lisäksi ne painottivat, että esittelijöillä on tärkeä tehtävä 
liikkeellepanevana voimana ja että heitä olisi tuettava aikaisempaa enemmän. Ne korostivat myös 
olevan tarpeellista edistää tilapäiskomiteoiden raporttien ja työn tulosten levittämistä. 
Vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana komissio järjestää esittelijöiden kanssa toisen 
seminaarin, jossa jatketaan mielipiteiden ja kokemusten vaihtoa sekä varmistetaan, että CRESTin 
päätelmät otetaan asianmukaisella tavalla huomioon. Komissio aikoo tutustua lähemmin vuoden 
1997 vuosikertomuksiin saadakseen selville tilapäiskomiteoiden työn keskeisen sanoman sekä tulevan 
toiminnan suunnan ja erityisesti viidenteen puiteohjelman liittyvän toiminnan muutokset. Viidennestä 
puiteohjelmasta käytävät keskustelut vaikuttavat CRESTin toimintaan myös vuonna 1998. 
Alkuvuodesta 1998 komitea tutkii komission erityisohjelmista laatiman alustavan asiakirjan 
(KOM(97) 553) tieteellis-teknistä sisältöä ja käyttää tässä työssä erityisenä tukenaan tätä tarkoitusta 
varten pidettyjen tilapäisseminaarien tuloksia. Täten CREST osallistuu komission apuna 
erityisohjelmien tieteellisen-teknikigisen sisällön koostamiseen ja selventämiseen. Vuonna 1998 
komissio aikoo käsitellä muitakin aiheita, kuten toista Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista 
annettua kertomusta sekä kansainvälistä TTK-yhteistyötä. Komitean keskipitkän aikavälin 
työohjelma aiotaan saattaa ajan tasalle. 
2.3 NEUVOA-ANTAVAT KOMITEAT 
Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea (1RDAQ 
Vuonna 1997 IRDAC käsitteli erityisesti viidettä puiteohjelmaa ja innovaatiotoimintaa. Lokakuussa 
1997 pitämässään täysistunnossa IRDAC esitteli komission jäsenelle Edith Cressonille lausuntonsa 
viidennen puiteohjelman erityisohjelmista. Lisäksi se alkoi käsitellä vakiosopimuksen tarkistamista, 
jossa uuden puiteohjelman toteutus otettaisiin huomioon. Komitea antoi kertomuksen osallistumista 
ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja jatkaa sääntöihin liittyvää toimintaansa osallistumalla 
soveltamissääntöjen ja vakiosopimuksen laadintaan. Lisäksi komitea otti useita kertoja kantaa 
puiteohjelman rakenteeseen ja talousarvioon sekä siihen liittyvän kuulemismenettelyn suunnitteluun. 
IRDAC otti laajalti kantaa myös innovaatiotoimintaan ja sen kehitykselle suotuisiin olosuhteisiin. 
Komitea antoi lausunnon innovaatioita koskevasta toimintasuunnitelmasta sekä TTK- ja 
innovaatiotoimintaa koskevasta lainsäädännöstä ja muusta sääntelystä. Riskipääomaa käsiteltiin 
kahdessa kertomuksessa, joista ensimmäisessä tarkasteltiin riskipääoman ja huipputekniikan alan 
välisiä suhteita. Toisessa, valmisteilla olevassa kertomuksessa tarkastellaan komission toimintaa, jolla 
se pyrkii varmistamaan yhteisön TTK-hankkeisiin tarvittavan riskipääoman hankinnan. 
17 Asiakirja CREST/1220/97. 
IRDAC antoi myös kolme muuta maininnan arvoista asiakirjaa: lausunnon EU:n ja Yhdysvaltojen 
tieteellistä ja teknologisesta yhteistyötä koskevasta sopimuksesta, ehdotuksen eurooppalaiseksi 
apurahajärjestelmäksi, joka perustettaisiin teollisuutta varten viidennen puiteohjelman yhteydessä, 
sekä lausunnon yhteisön TTK-ohjelmien hallinnoinnista. IRDAC aikoo järjestää pyöreän pöydän 
neuvotteluja TTK-toimintaan myönnettävistä valtiontuista ja Euroopan teollisuuden harjoittamasta 
alihankinnasta. Vuosittaisessa seminaarissaan komitea aikoo käsitellä TTK- ja innovaatiotoiminnan 
vaikutuksia kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Edellisessä kokouksessa komission jäsen Christos 
Papoutsis käsitteli viimeksi mainittua aihetta pk-yritysten näkökulmasta. 
Euroopan tiede- ia teknoloeiavleiskokous (ESTA) 
Vuonna 1997 ESTA osallistui aktiivisesti viidennestä puiteohjelmasta käytyyn keskusteluun. 
Kyseisenä vuonna se kuitenkin supistui noin sadan jäsenen yleiskokouksesta pienemmäksi, 64 jäsenen 
elimeksi, jolle valittiin uusi puheenjohtaja ja uusi, aikaisempaa pienempi toimikunta. ESTA julkaisi 
alkuvuodesta 1997 erilliset kertomukset kaikista kolmesta ensisijaisesta aiheesta, joita komissio oli 
ehdottanut tulevaisuuden innovaatiotoimintaa käsittelevässä alustavassa asiakirjassaan. Näissä 
kertomuksissa annettiin strategista tietoa ohjelmien kehittämisestä ja toteuttamisesta, ennen kuin 
niistä oli tehty viralliset ehdotukset. Kertomusten lisäksi pidettiin sarja kokouksia, joihin osallistui 
ESTAn jäsenien muodostamia pienryhmiä sekä tutkimustoiminnan johtajia. Kokouksissa 
keskusteltiin erityisohjelmien yksityiskohdista. 
ESTA osallistui horisontaaliohjelmien kehittämiseen järjestämällä kansainvälistä yhteistyötä 
käsitelleitä pyöreän pöydän neuvotteluja ja käsittelemällä monia inhimillisten voimavarojen 
lisäämiseen liittyviä kysymyksiä, kuten tutkimuksen perusrakenteita, huippututkimuskeskuksia ja 
tutkijankoulutusverkkoja. Tämän lisäksi järjestettiin alustavat pyöreän pöydän neuvottelut, joihin 
osallistui asiantuntijoita Euroopan huomattavimmista korkeakouluista. Näissä neuvotteluista 
pohdittiin, miten yhteiskuntatieteilijät voisivat myötävaikuttaa EU:n tavoitteiden saavuttamiseen 
tutkimustoiminnassa ja siihen liittyvillä aloilla. 
ESTAn maaliskuussa 1998 pitämässä täysistunnossa laadittiin viidettä puiteohjelmaa koskevat pitkän 
aikavälin suositukset. Nämä suositukset koskivat seuraavia neljää alaa, joilla ESTA aikoo toimia 
tulevaisuudessa18: tutkimuksen perusrakenteiden tukeminen, kansainvälinen tieteellis-teknologinen 
yhteistyö, jota harjoitetaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, viidennen puiteohjelman ja 
innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman väliset yhteydet ennen kaikkea huipputekniikan alalla 
toimivien pk-yritysten kannalta sekä aluetason edut, kriittinen massa ja kilpailukyky. 
ESTA antoi Euroopassa harjoitettavaa korkeakoulujen ja teollisuuden välistä yhteistyötä käsittelevän 
kertomuksen, jossa se rohkaisi korkeakouluja kehittämään yrityskulttuuri aan. Lisäksi se teki yhdessä 
tärkeimpien kansallisten tutkimusneuvostojen kanssa tutkimuksen Euroopassa harjoitetun tieteen 
vahvuuksista ja heikkouksista. 
IRDACin ia ESTAn tuleva rakenne 
Viidennen puiteohjelman toteutuksen yhtenä keskeisenä piirteenä on se, että sen hallinnointiin 
osallistuvat aikaisempaa enemmän sellaiset tahot, jotka ovat osallisina yhteisön tutkimustoiminnassa. 
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on pyritty kehittämään uusia kuulemismenettelyjä. Komissio pyrkii 
erityisesti siihen, että ESTA ja IRDAC yhdistettäisiin yhdeksi "kaksikamariseksi" elimeksi, jota 
kuultaisiin puiteohjelmasta ja koko yhteisön tutkimuspolitiikasta. Uudistettu ESTA/IRDAC 
18 ESTAn uusi toimikunta laati vuoden 1998 toimintasuunnitelman sen perusteella, mitä toimia ESTA oli aikonut 
toteuttaa seuraavilla neljällä alalla: i) ESTAn hankkeet, jotka liittyvät komission TTK-toimintaa koskevaan 
neuvontaan, ii) ESTAn aloitteesta toteutettavat pitkän aikavälin hankkeet, iii) toimet, joilla ylläpidetään 
rakentavia suhteita tärkeimpiin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin TTK-organisäätiöihin, ja iv) Euroopan tiede-ja 
tcknologiakulttuurin sekä Euroopassa käytävän keskustelun edistäminen. 
ylläpitäisi yhteyksiä ulkopuolisiin neuvoa-antaviin komiteoihin, joita perustettaisiin siinä 
tarkoituksessa, että ne toimisivat puiteohjelman kohdentamisen ja toteuttamisen aikana komission ja 
muiden osapuolten (tutkijoiden, teollisuuden edustajien ja käyttäjien) välisinä neuvonta- ja 
viestintäkanavina. 
2.4 TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN YHTEENKUULUVUUS 
Vuosi 1997 oli TTK-, innovaatio- ja rakennepolitiikan koordinoinnin kannalta tärkeä vuosi, kun 
otetaan huomioon viidennen puiteohjelman valmistelutyö ja rakennerahastojen uudistaminen. Uuden 
tiedonannon Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologisen 
kehittämisen ja innovaatioiden avulla19 yhteydessä tehtiin selvityksiä, jotka antoivat aikaisempaa 
syvällisempää tietoa tästä kysymyksestä ja edistivät komission yksiköiden välistä asiantuntijoiden 
vaihtoa ja siten myös toiminnan koordinointia. 
TTK-, innovaatio- ja koheesiopolitiikan koordinoinnissa on ollut hyötyä Agenda 2000 -asiakirjassa 
määritellyistä suuntaviivoista, joissa painotetaan erityisesti taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta sekä tietojen ja taitojen edistämistä. Koordinointia on tukenut myös Euroopan 
aluekehityssuunnitelma (SDEC), jonka aluesuunnittelusta vastaavien ministereiden neuvosto 
hyväksyi kesäkuussa 1997 Noordwijkissa pitämässään epävirallisessa kokouksessa. Suunnitelmassa 
painotetaan koko EU:n laajuisten tiedonsaantimahdollisuuksien tärkeyttä. 
Rakennerahastojen osalta voidaan todeta, että toista Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreita 
käsittelevää raporttia valmisteltaessa tehtiin tutkimuksia, jotka vahvistivat, että TTK:ta pyritään 
hyödyntämään entistä enemmän yhteisön tukikehyksissä ja tavoitteita 1, 2 ja 5 b koskevissa 
yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. TTK- ja innovaatiotoiminnan prosenttiosuuksien arvioidaan 
kasvavan ajanjaksojen 1989-1993 ja 1994-1999 välisenä aikana 2,92 prosentista 5,37 prosenttiin 
(tavoite 1), 11,50 prosentista 16,80 prosenttiin (tavoite 2) ja 1,43 prosentista 2,06 prosenttiin 
(tavoite 5 b). TTK- ja innovaatiotoimintaan kohdennettujen varojen kokonaismäärä on kuitenkin 
pysynyt lähes ennallaan. Vuosina 1994-1999 tämä määrä on 8,518 miljardia ecua, joka on 
5,6 prosenttia käytettävissä olevista varoista. Rakennerahastoista vuosina 1994-1999 TTK- ja 
innovaatiotoimintaan myönnettävistä varoista on kuitenkin alettu tehdä tarkempaa arviota, jossa 
otetaan huomioon laatutekijät ja käytetään tukena keskipitkän aikavälin arviota rakennepolitiikan 
välineiden käytöstä vuosina 1994-1999 (välitulokset ovat saatavilla vuoden 1998 puolivälistä). 
Samanaikaisesti voitiin osoittaa20, että useimmilla epäsuotuisilla alueilla (tavoite 1) ollaan 
lähestymässä tavoitetasoja. Puiteohjelmien osalta nämä alueet menestyivät paremmin kuin koskaan 
aikaisemmin, sillä niiden osuus neljännestä puiteohjelmasta myönnetystä rahoituksesta oli 8,95 
prosenttia ja kolmannesta puiteohjelmasta myönnetystä rahoituksesta 8,77 prosenttia. Nämä osuudet 
ovat hieman suuremmat kuin kyseisten alueiden osuus tutkimushenkilöstöstä. Vuonna 1997 
tavoitteen 1 kohdealueilta kotoisin olevien osallistujien osuus oli 12,6 prosenttia, ja yhteisön osuus 
sellaisten hankkeiden rahoituksesta, joissa ainakin yksi osallistujista oli tavoitteen 1 kohdealueilta, oli 
47 prosenttia (52 prosenttia toimesta 1). 
Puiteohjelma on siis täydentänyt rakennerahastoja epäsuotuisten alueiden TTK-toimintakapasiteetin 
lisäämisessä, sillä se on antanut näiden alueiden tutkijoille mahdollisuuden osallistua korkeatasoisiin 
kansainvälisiin tutkimushankkeisiin ja hyödyntää verkkoutumisen etuja. Pelkästään vuonna 1997 
luotiin 13 463 yhteistyösuhdetta neljän koheesiorahastosta tukea saavan maan (Irlanti, Portugali, 
Espanja ja Kreikka) ja muiden EU:n jäsenvaltioiden välille. Näitä yhteistyösuhteita on luotu yhteensä 
56 478, josta edellä mainittu määrä on 23,8 prosenttia. 
19 KOM(98) 275, 27.5.1998. 
20 Toinen raportti Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista. 
10 
Vuonna 1997 kukin neljänteen puiteohjelmaan (1994-1998) kuuluvasta neljästä 
toimintakokonaisuudesta myötävaikutti osaltaan sosiaaliseen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen. 
Toimet vaihtelivat osallistumisesta kohdealueiden kannalta tärkeisiin ohjelmiin (ympäristöohjelmiin, 
sosiaalistaloudelliseen tutkimukseen jne.) aina koulutuksen ja liikkuvuuden edistämiseen tähtääviin 
ohjelmiin, kansainväliseen yhteistyöhön, innovaatiotoiminnan edistämiseen ja tulosten levittämiseen. 
Innovaatio-ohjelmalla (tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen) oli edelleen keskeinen 
tehtävä, kun puiteohjelmaa kehitettiin yhteenkuuluvuuteen liittyvien seikkojen osalta. 
Rakennerahastojen kanssa tehtyä tiivistä yhteistyötä jatkettiin muun muassa tukemalla 
neljääkymmentä uutta aluetta niiden kehittäessä alueellisia innovaatio- ja teknologiansiirtostrategioita 
(Regional Innovation and Technology Transfer Strategy, RITTS). Suuri osa näistä hankkeista 
toteutetaan epäsuotuisilla alueilla, joilla voidaan hyödyntää kollektiivista asiantuntemusta ja hyviä 
toimintatapoja yleiseurooppalaisen verkon ansiosta. Innovaatiokeskusten verkko on edistänyt 
aktiivisesti rajat ylittävää teknologian siirtoa epäsuotuisille alueille, joilla teollisuuden rakenne on 
hajanainen ja paikalliset perusrakenteet riittämättömiä täyttämään tekniikan asettamat vaatimukset. 
Innovaatioalan tiedotus on osoittanut tehokkaaksi keinoksi siirtää pohjoismaista taitotietoa 
epäsuotuisille alueille. Esimerkiksi vuonna 1997 puolet Euroopan kaupungeissa järjestetyistä 
kahdestakymmenestä seminaarista, joissa käsiteltiin kaupunkialueiden ekologiaa, pidettiin 
epäsuotuisilla alueilla. Lopuksi voidaan mainita, että yli 20 prosenttia niistä 74 yhteistyökumppanista, 
jotka valittiin kolmannen teknologiansiirtohankkeita koskevan tarjouspyynnön jälkeen (ja jotka 
osallistuvat yhteensä 65 hankkeeseen), on tavoitteiden 1, 2 ja 6 kohdealueilta 
(yhteenkuuluvuusnäkökohdat olivat yksi hankkeiden valintaperusteista). 
Vaikka viidennessä puiteohjelmassa21 korostetaan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, siinä 
painotetaan samalla myös tiettyjen sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien ratkaisemista uusien 
välineiden eli avaintoimintakokonaisuuksien avulla. Epäsuotuisten alueiden kannalta merkittäviä 
toimintakokonaisuuksia ovat "kestävä vesihuolto ja veden laatu", "maa-, kala- ja metsätalouden 
kestävä kehitys, mukaan lukien maaseutualueiden yhdennetty kehittäminen", "kansalaisille tarkoitetut 
järjestelmät ja palvelut", "kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus" sekä "huomisen kaupunki ja 
kulttuuriperintö". 
Järjestämällä mobilisointiseminaareja22 komissio jatkoi paikallis-, alue- ja kansallisella tasolla 
tekemäänsä työtä, jonka tarkoituksena on tiedottaa taloudelliseen kehitykseen sekä TTK- ja 
innovaatiotoimintaan liittyvistä ongelmista niille henkilöille, joita nämä asiat koskevat. Vuonna 1994 
aloitettu seminaarisarja päättyy Tanskassa maaliskuussa 1998. Se antanee mahdollisuuden nopeuttaa 
ja tehostaa prosessia, jolla TTK- ja innovaatiotoiminta integroidaan vuoteen 2000 mennessä 
rakennerahastojen toimintaan seuraavaksi rahoituskaudeksi 2000-2006. 
Komissio käynnisti vuonna 1997 tutkimuksen23, joka liittyy EU:n tulevaan laajentumiseen ja jonka 
tavoitteena on arvioida EU.n ja Itä-Euroopan maiden välisiä eroja tekniikan alalla. Tämän 
tutkimuksen perusteella pohditaan, onko assosioituneiden hakijamaiden TTK- ja 
innovaatiojärjestelmiin tarpeellista antaa rakenne- ja toimintatukea. Tutkimuksen päätelmät esitettiin 
Wienissä marraskuussa 1997. 
21 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä 
koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) (KOM(97) 142, 30.4.1997). 
22 "Tiede ja teknologia - alueellisten vaikutusten optimointi", Liverpool (Yhdistynyt kuningaskunta), 18.4.1997; 
"Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistäminen rakennerahastojen avulla", Gröningen (Alankomaat), 
20.6.1997; "TTK-, alue-ja rakennepolitiikka", Metz (Ranska), 21.11.1997. 
23 "Vaikutukset, joita Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden liittyminen Euroopan unionin aiheuttaa TTK-, 
innovaatio-ja rakennepolitiikan alalla", Coopers & Lybrand, 9.3.1998. 
11 
2.5 KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ 
Neuvosto korosti 14.-15. toukokuuta 1997 pitämässään kokouksessa TTK-yhteistyön merkityksen 
lisääntymistä ottaen huomioon tietämyksen ja talouden maailmanlaajuistumisen, unionin 
laajentumisen, meneillään olevan tiede- ja teknologiasuhteiden luomisen voimakkaasti kasvaviin 
kansantalouksiin sekä viidennen puiteohjelman. Tällainen yhteistyö, joka tuottaa eurooppalaista 
lisäarvoa, nostaa eurooppalaisen tieteellisen ja teknologisen taitotiedon kansainvälisesti entistä 
näkyvämpään asemaan ennen kaikkea Yhdysvaltojen ja Japanin taitotietoon verrattuna. Lisäksi se 
lujittaa taloudellisia ja kaupallisia suhteita, parantaa unionin taloudellista kilpailukykyä ja edistää 
muiden alojen politiikan kuten ulkopolitiikan toteutusta. 
Vuonna 1997 toteutetut toimet ovat osa keskipitkän aikavälin strategiaa, joka määriteltiin 
kansainvälistä TTK-alan yhteistyötä koskevassa tiedonannossa24. Pyrkimyksenä oli edelleenkin lisätä 
unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista toiseen toimintakokonaisuuteen eli 
kansainväliseen yhteistyöhön sekä muihin neljännen puiteohjelman erityisohjelmiin samaisen 
toimintakokonaisuuden avulla. Hakijamaiden ja unionin jäsenvaltioiden tutkimusasioista vastaavat 
ministerit pitivät 14. toukokuuta rakenteellisen vuoropuhelun puitteissa kokouksen, jossa sovittiin 
etenkin vuoropuhelun lisäämisestä TTK-politiikan alalla ja sellaisten keinojen käytöstä, joilla 
helpotetaan hakijamaiden osallistumista viidenteen puiteohjelmaan. Näihin keinoihin kuuluvat myös 
taloudelliset keinot. 
Kehittyneempien maiden osalta todettakoon, että EU ja Yhdysvallat allekirjoittivat tiede- ja 
teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen, joka liittyy joulukuussa 1995 allekirjoitettuun 
transatlanttiseen toimintasuunnitelmaan ja jonka tavoitteena on edistää tieteellisen yhteistyön 
kehittämistä molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla. Venäjän kanssa aloitettiin neuvottelut 
yhteistyösopimuksesta, jonka avulla voidaan laajentaa ja syventää Venäjän ja EU.n välistä yhteistyötä 
pitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää muun muassa verotukseen sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin 
liittyvien ongelmien ratkaisemista. 
Niiden maiden osalta, joissa kansantalous kasvaa voimakkaasti, voidaan mainita Euroopan 
parlamentin antama päätöslauselma, jossa suhtaudutaan myönteisesti kyseisten maiden kanssa 
harjoitettavaa TTK-yhteistyötä käsittelevään tiedonantoon. Tiedonannon mukaan näiden maiden 
kanssa, jotka ovat paitsi EU.n yhteistyökumppaneita myös sen kilpailijoita, olisi tehtävä valikoivaa 
yhteistyötä, joka perustuu ennen kaikkea yhteistyösopimusten tekoon. 
Kehitysmaiden osalta mainittakoon komission tiedonanto Tieteellis-teknologinen tutkimus: 
strateginen osa Euroopan unionin yhteistyötä kehitysmaiden kanssa25. Tiedonanto julkaistiin 
maaliskuussa 1997 Leidenissä pidetyn tutkimusyhteistyökumppanuutta käsitelleen konferenssin 
johdosta, jonka komissio oli järjestänyt yhdessä neuvoston puheenjohtajana toimineen Alankomaiden 
kanssa. Kehitysyhteistyöasioiden neuvosto hyväksyi tiedonannon 5. kesäkuuta antamassaan 
päätöslauselmassa. Tiedonannon yleisenä tavoitteena on käyttää TTK ta kestävän kehityksen ja 
kehitysmaiden maailmantalouteen yhdentämisen määräävänä tekijänä. Tämä strategia perustuu 
seuraaviin neljään yleisperiaatteeseen: kumppanuus, eriyttäminen, TTK:hon sovellettava 
mainstreaming-penàâte, ja ongelmien ratkaisussa noudatettava yhdennetty lähentymistäpä, joka 
käsittää institutionaalisen rakenteen kehittämisen, tutkimuskapasiteetin lisäämisen sekä 
kansainvälisen tieteellis-teknisen yhteistyön. TTK- ja ulkopolitiikan johdonmukaisuus varmistetaan 
koordinoimalla kaksi käytettävissä olevaa välinettä: tieteellis-tekninen yhteistyö (jota tehdään INCO-
DC-ohjelman välityksellä) ja viralliset kehitysapuohjelmat. Kun TTK-toimintaa koordinoidaan 
24 KOM(95) 489 lopullinen, 18.10.1995. 
25 KOM(97) 174, 25.4.1997. 
12 
aikaisempaa tehokkaammin jäsenvaltioiden kanssa, tällä voidaan lisätä sen vaikutuksia kaikilla 
kehitysyhteistyön aloilla EU:n ja kehitysmaiden välisen maailmanlaajuisen kumppanuuden pohjalta. 
ETA-sopimuksen laajentaminen on antanut EFTA/ETA-maille (Norja, Islanti ja Liechtenstein) 
mahdollisuuden jatkaa neljänteen puiteohjelmaan osallistumistaan, mikä on toiminut tyydyttävästi. 
Muista kansainvälisistä yhteistyömuodoista voidaan mainita COSTin puitteissa kesäkuussa 1997 
järjestetty ministerikonferenssi, jossa todettiin jäsenvaltioiden ja komission olevan edelleen 
kiinnostuneita tästä hallitustenvälisestä aloitteesta, jolla pyritään eurooppalaisen tutkimustoiminnan 
koordinointiin. Komission yksiköt ja EUREKAn edustajat ovat aloittaneet syventävät neuvottelut 
keinoista, joilla voidaan vahvistaa EUREKAn, COSTin ja puiteohjelman keskinäistä vuorovaikutusta 
ja edistää siten eurooppalaisen tutkimustoiminnan tulosten mahdollisimman tehokasta hyödyntämistä. 
3. TUTKIMUSTOIMINTA VUONNA 1997 JA PUITEOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
Euroopan unionin TTK-toiminta työllistää yhä kasvavan joukon unionin tutkijoita ja tukee ja edistää 
kiistattoman laadukkaita eurooppalaisia verkkoja; TTK-politiikalla on huomattava asema yhteisön 
kaikessa toiminnassa26. Näihin verkkoihin osallistuu eri jäsenvaltioiden yrityksiä, korkeakouluja ja 
tutkimuskeskuksia yhä monipuolisemmilla tavoilla: neljännen puiteohjelman täytäntöönpanon 
kolmena ensimmäisenä vuonna neljännen puiteohjelman ensimmäiseen toimintakokonaisuuteen 
sisältyvien kustannustenjako-periaatteella toteutettavien toimien27 eurooppalaisista osallistujista 43 % 
oli yrityksiä, 28 % korkeakouluja ja 23 % tutkimuskeskuksia. 
3.1. HAASTEET JA TIETEELLISET JA TEKNISET TULOKSET 
Vuonna 1997 yhteisön TTK-hankkeet tuottivat lukuisia tuloksia, jotka saattavat myötävaikuttaa, 
joskus epäsuorasti ja/tai pitkällä aikavälillä, elämänlaadun parantumiseen Euroopassa. Tällaisia 
tuloksia ovat esimerkiksi useiden elävien organismien genomin sekvenssin määrittäminen, tehokkaan 
sääennustemallin kehittäminen Euroopalle, useiden innovatiivisten tuotantomenetelmien kehittäminen 
ja kansainvälisen kampanjan käynnistäminen otsonikerroksen heikkenemisen tutkimiseksi Euroopan 
yläpuolella. 
Yhteisön ohjelmien vaikutukset edistävät yleisemmällä, mutta aivan yhtä merkittävällä tavalla myös 
Euroopan tieteen, tekniikan ja teollisuuden rakenteiden tukemista. Yhteisön rahoitus mahdollistaa 
satojen verkkojen luomisen ja konferenssien järjestämisen ja se on johtanut tuhansiin julkaisuihin ja 
patentteihin. Kaikki tämä on toimintaa, joka edistää eurooppalaisen tieteen ja teknologian 
dynaamisuutta. 
Yhteisön toiminnan taloudellisten vaikutusten osalta yhteisön ohjelmien eräs tärkeä lisäarvoa luova 
tekijä on tutkimustoiminnan koordinointi: Eurooppa on useilla aloilla -kuten eräillä ympäristöön, 
bioteknologiaan ja energiaan liittyvillä aloilla - tieteen ja tekniikan kehityksen kärjessä, koska 
eurooppalaiset ohjelmat mahdollistavat tutkimustoiminnan koordinoinnin, mihin taas monet 
Euroopan kilpailijat eivät pysty ainakaan samassa mitassa. Toinen osatekijä tätä "eurooppalaisessa 
lisäarvossa" on tietojen ja kokemusten yhdistäminen, mikä mahdollistaa esimerkiksi lääketieteen 
alalla hoitomuotojen nopeamman kehittämisen: 
• tiettyjä syöpämuotoja koskeva tietämys on lisääntynyt huomattavasti nimenomaan useissa 
jäsenvaltioissa rinnakkain tehtyjen tutkimusten ansiosta, joita on rahoitettu biolääketiedettä ja 
terveyttä koskevasta ohjelmasta; 
26 Lähes 3 miljardia ecua ja noin 4 % yhteisön talousarvioista (katso taulukot 10 ja 11). 
27 Vuosien 1995, 1996 ja 1997 tiedot perustuvat Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta 130 p artiklan perusteella 
laadittujen kertomusten taulukoihin 5. Luokka "muut": 6 %. 
13 
• samoin Euroopan unionin tukema epidemiologinen seurantaverkko havaitsi kymmenen 
ensimmäistä Creutzfeldt-Jakobin taudin epätyypillistä tapausta, joiden epäillään olevan yhteydessä 
ns. hullun lehmän tautiin. 
Syy siihen, miksi useimmat eurooppalaiset tutkijaryhmät pysyvät jatkuvasti oman alansa kehityksen 
kärjessä on se, että yhteisön hankkeet valitaan juuri niiden laadun perusteella. Yhtenä esimerkkinä 
voidaan mainita tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan liittyvä verkko, joka on 
mahdollistanut kvanttien siirtymisilmiön löytämisen, mikä puolestaan avaa kehitysmahdollisuuksia 
uuden sukupolven tietokoneille. 
Nämä mielenkiintoiset tieteelliset ja tekniset tulokset eivät kuitenkaan saa estää meitä näkemästä sitä 
tosiasiaa, että unionin suurin heikkous ei liity sen kykyyn tehdä tutkimusta vaan pikemminkin näiden 
tutkimusten tulosten taloudelliseen ja kaupalliseen hyödyntämiseen. Yksi puiteohjelman tavoitteista 
on tämän tilanteen parantaminen ja innovaatiota edistävien olosuhteiden luominen Eurooppaan 
Innovaatio-ohjelman ja muiden erityisohjelmien avulla. Siten erityisesti PO XIII-D:n aloitteesta 
ESPRIT-ohjelmassa luotiin vuonna 1997 vuotuinen investointifoorumi, jonka tarkoituksena on luoda 
yhteyksiä tietotekniikka-alan yritysten ja innovaatioon investoivien tahojen välillä. Vastaavia 
aloitteita on käynnistetty myös muilla aloilla, erityisesti bioteknologian alalla (Biotekniikkaa ja 
rahoitusta käsittelevän foorumin ensimmäinen konferenssi). 
3.2. PUITEOHJELMIEN SEURANTA 
Kuten asiaa koskevissa lainsäädännöllisissä päätöksissä määrätään, kunkin 18 erityisohjelman sekä 
koko puiteohjelman täytäntöönpanoa seurasivat jäsenvaltioista kotoisin olevien riippumattomien 
asiantuntijoiden ryhmät; vuotta 1997 koskevat tarkastukset saatiin suoritettua maaliskuun 1998 
loppuun mennessä. 
Puiteohjelman yleisarvioinnin suorittanut ryhmä koostui kahdeksasta kokeneesta asiantuntijasta, ja 
ryhmän puheenjohtajana toimi IRDACin varapuheenjohtaja professori J. Viana Baptista. Koska 
arviointi suoritettiin aikana, jolloin viidennen puiteohjelman valmistelu oli käynnissä, ryhmän 
kannanotoissa otettiin erityisesti huomioon seuraavaa puiteohjelmaa varten suunniteltu 
lähestymistapa sekä sellainen vuoden 1997 toiminta, joka edelsi tätä uutta lähestymistapaa. 
Ryhmä pani merkille ne huomattavat parannukset, joita komission yksiköt olivat jo toteuttaneet 
ohjelman hallinnon useilla alueilla, sekä komission pyrkimykset ottaa huomioon aikaisempien 
arviointien suositukset. Ryhmä päätteli, että kaiken kaikkiaan puiteohjelma kehittyy myönteiseen 
suuntaan ja että erityisaloilla on saavutettu huomattavia tuloksia. Parannusta havaittiin ehdotusten 
käsittelyssä, tiedon toimittamisessa hakijoille, ehdotusten lukumäärän pienentämisessä, hallinnon 
joustavuudessa ja ohjelmien välisessä koordinaatiossa ja yhteistoiminnassa. Ryhmä toi esiin lukuisia 
alueita, joihin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota erityisesti ohjelman pitkän aikavälin kehitystä 
silmällä pitäen. Tällainen on esimerkiksi kattavan eurooppalaisuuden lisäarvon käsitteen kehittäminen 
ohjelmien laadinnan ja ehdotusten valinnan avuksi sekä tuloksiin tähtäävien toimenpiteiden ja 
vaikutusten arviointitekniikoiden perustaksi. 
3.3 VUONNA 1997 TEHDYT SOPIMUKSET JA VUODEN 1997 MAKSUT: VUOSITTAINEN PERUSTA JA 
PUITEOHJELMAT 
Tilasto- ja talousarviotiedot (katso liitteen II taulukot 1-3B ja 5-7) koskevat vuonna 1997 
allekirjoitettuja sopimuksia sekä kaikkien puiteohjelmien käynnissä olevia hankkeita. Tiedot liittyvät 
yhteisön ja Euratomin puiteohjelmiin, joiden rahoitusrakenteeseen sisältyy neljännen puiteohjelman 
osalta vuodelle 1997 osoitettu lisärahoitus (taulukot 9-11). Ehdotuspyynnöt (taulukot 4 ja 8) 
koskevat vuosia 1997 ja 1998. 
14 
Vuoden 1997 osalta taulukot 1-8 osoittavat, että komissio vastaanotti lähes 24 000 ehdotusta 
vastauksena ehdotuspyyntöihin, ja että yli 7000 sopimusta ja jatkosopimusta tehtiin, mikä vastaa 
lähes 3 miljardia ecua28 ja lähes 24 000 osaanottajaa. Joulukuun 31. päivänä 1997 oli käynnissä 
kaikkiaan 11 000 hanketta, joista 10 500 pelkästään neljänsissä puiteohjelmissa. 
Vuonna 1997 allekirjoitetuissa 6300 sopimuksessa on keskimäärin 3,8 osallistujaa, niihin osallistuu 
keskimäärin 2,6 jäsenvaltiota, ja ne vastaavat keskimäärin 0,41 miljoonan ecun rahoitusta (taulukko 
2), mikä on hieman vähemmän kuin edellisinä vuosina. Tämä selittyy pk-yritysten osallistumista 
kannustavien toimenpiteiden ja liitännäistoimenpiteiden kasvavalla menestyksellä, sillä niiden osuus 
allekirjoitetuista sopimuksista kasvoi vuoden 1996 9,5 prosentista 13,6 prosenttiin vuonna 1997. 
Yhtenäisen toiminnan osuus yhteisön osallistumisesta oli vuonna 1997 6,9 %. 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavista toimista tehtiin vuonna 1997 vuoden 1996 tapaan yli 
4000 hankesopimusta, joissa oli yli 18 000 osallistujaa. Jos otetaan huomioon tarkistukset (jotka 
koskevat lähes yksinomaan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia toimia), neljännen 
puiteohjelman käynnistymisen jälkeen on tehty lähes 9700 sopimusta, jotka vastaavat 7,1 miljardia 
ecua ja joissa on ollut yli 46 500 osallistujaa. Keskimääräisen kustannustenjakoperiaatteella 
toteutettavan hankkeen rahoitus on siten 0,73 miljoonaa ecua ja siihen osallistuu 4,8 kumppania ja 
3,2 jäsenvaltiota. 
Yhteisön tutkimustoiminnan (mukaan lukien kilpailulliset29 tieteelliset ja tekniset tukitoimet) kaikki 
määrärahat on otettu tulostilien mukaisesti huomioon taulukon 1 maksuissa. Kolmanteen 
puiteohjelmaan liittyvät maksut olivat 2,487 miljardia ecua (taulukko 3A) ja neljänteen 
puiteohjelmaan liittyvät maksut 2,188 miljardia ecua (taulukko 3B). 
Taulukossa 9 esitetään rahoituksen - lisärahoitus mukaan lukien - jakautuminen eri erityisohjelmien 
kesken kaikkien puiteohjelmia koskevien sitoumusten osalta; tähän sisältyvät toimintamäärärahat, 
hallintokustannukset ja suorat toimet (YTK). Taulukoissa 10 ja 11 esitetään yhteisön tutkimusta 
koskevien puiteohjelmien sitoumukset (1984-1998) nykyisin hinnoin ja vuoden 1992 hinnoin30. 
3.4. PUITEOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA EUROOPAN TUTKIMUSPOLITIIKAN TAVOITTEET 
3.4.1. Yritysten osallistuminen 
Teollisuuden osallistuminen koko puiteohjelmaan tasaantui vuosina 1995 ja 1996, mutta vuonna 
1997 se kääntyi jälleen kasvuun lähinnä pk-yritysten osallistumisen ansiosta. Neljännen puiteohjelman 
kolmelta ensimmäiseltä vuodelta kootut tiedot osoittavat, että ensimmäisessä 
toimintakokonaisuudessa yritykset vastasivat 43 prosentista (18 % suuryrityksille ja 25 % pk-
yrityksille) Euroopan unionin osallistumisesta kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan 
toimintaan eli 44 prosentin osuutta yhteisön rahoituksesta. 
Teollisuuden osallistuminen vaihtelee suuresti eri erityisohjelmissa (katso taulukot 5A ja 5B). 
Vuonna 1997 niiden viiden ohjelman joukkoon, joissa teollisuuden osallistuminen on noin 50 % tai 
enemmän, sisältyvät neljännen puiteohjelman kaksi suurinta ohjelmaa eli tietoteknologianohjelma (16 
% kustannustenjaolla toteutettavista toimista) ja teollisuus- ja materiaaliteknologiaa koskeva ohjelma 
(22 % kustannustenjaolla toteutettavista toimista). Suuryritykset ovat näissä ohjelmissa keskeisessä 
asemassa (katso taulukko 5B). Pk-yritykset taas ovat suuryrityksiin verrattuna keskeisemmässä 
28 Vuonna 1997 tehdyt maksusitoumukset olivat 3,149 miljardia ecua, mikä on enemmän kuin vuonna 1997 tehtyjen 
sopimusten arvo. Yleisesti ottaen maksusitoumusten ja tehtyjen sopimusten välinen ero selittyy sopimuksilla, 
joihin sitoudutaan yhtenä vuonna mutta jotka kaikki sopimuspuolet allekirjoittavat vasta seuraavana vuonna. 
29 Vuoden 1997 tavoin nämä on otettu vuonna 1997 huomioon ainoastaan maksuina. Tätä tointa koskevat laatu-ja 
määrätiedot ovat tämän kertomuksen liitteessä I (s. 74). 
30 Nykyisistä rahoitusnäkymistä päätettiin vuonna 1992 Edinburghin huippukokouksessa kaudelle 1992-1999. 
15 
asemassa kolmannessa toimintakokonaisuudessa, joka koskee tulosten levittämistä ja hyödyntämistä 
(ne vastaavat 46 prosentista osallistuvista organisaatiotyypeistä). Pk-yritysten osuus on merkittävä 
myös liikenteen alalla, jossa niiden lukumäärä on suurempi kuin suuryritysten, sekä muun energian 
kuin ydinenergian alalla. 
3.4.2. Pk-yritysten kannustaminen käyttämään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
mahdollisuuksia 
Pk-yritysten osallistumisen suhteellinen osuus on kasvanut kaikissa erityisohjelmissa vuosina 1995— 
1997 tasolle, joka on äskettäin julkaistun kertomuksen mukaan korkeampi kuin missään muussa 
kansallisessa tai kansainvälisessä julkisessa TTK-ohjelmassa31. Pk-yritykset vastaavat nykyisin 24 
prosentista osallistumisesta (katso taulukko 5B). 
Pk-yritysten osallistumisen32 kannalta merkittävin tulos on eittämättä sellaisten pk-yritysten määrän 
kasvu, joilla on omia tutkimusvalmiuksia ja jotka osallistuvat tutkimusyhteistyöhankkeisiin. Lähes 
5400 pk-yritystä sai rahoitusta tämän kaltaisiin hankkeisiin vuosina 1995-1997, mikä on lähes 
kaksinkertainen määrä edelliseen puiteohjelmaan verrattuna. 
Pk-yrityksille suunnattujen teknologian edistämistoimenpiteiden ansiosta vuosina 1995-1997 2900 
pk-yritystä on saanut jonkin 1264:tä kartoitusvaiheen palkinnosta ja lähes 1900 muuta pk-yritystä 
osallistui johonkin 300:ta käynnissä olevasta CRAFT-hankkeesta33. Yli 80 % pk-yrityksistä, jotka 
saivat kartoitusvaiheen palkintoja, ei ollut koskaan aikaisemmin osallistunut yhteisön hankkeisiin. 
Tuore tutkimus34 osoittaa, että sama pätee koko neljänteen puiteohjelmaan: 64 % haastatelluista pk-
yrityksistä osallistui ohjelmaan ensimmäistä kertaa, ja näistä 63 % osallistui myös ensimmäistä kertaa 
julkiseen TTK-ohjelmaan (alueelliseen, kansalliseen tai kansainväliseen). Tutkimuksen mukaan 
puiteohjelma antaa pk-yrityksille mahdollisuuden luoda uusia yhteyksiä, sillä 50 % niistä ei ollut 
koskaan aikaisemmin toiminut yhteistyössä puiteohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuvan 
osapuolen kanssa. Lisäksi kartoitusvaiheen palkintojen saaminen on lisännyt pk-yritysten vuosina 
1995-1996 esittämien hankkeiden valintaa: tutkimusyhteistyöhankkeiden osalta valittujen 
hankkeiden osuus kasvoi 28 prosentista 41 prosenttiin. CRAFT-hankkeiden osalta kasvu oli 
heikompaa (47 prosentista 49 prosenttiin), mutta tässä tapauksessa palkinnot mahdollistivat 
uudentyyppisten pk-yritysten osallistumisen puiteohjelmaan. 
Koska kuhunkin CRAFT-hankkeeseen osallistuu keskimäärin 6-7 pk-yritystä, voidaan arvioida, että 
vuodelle 1998 suunnitellut ehdotuspyynnöt kasvattavat osallistumisen neljänteen puiteohjelmaan 
yhteensä 12 500 pk-yritykseen, kun edellisessä puiteohjelmassa vastaava luku oli 5400. Tutkimuksen 
ja näiden arvioiden perusteella näyttää siis siltä, että lähes 8000 pk-yritystä (joista yli 5000 
teknologian edistämistoimenpiteiden ansiosta) osallistuu neljännen puiteohjelman yhteydessä 
ensimmäistä kertaa ei ainoastaan kansainväliseen tutkimushankkeeseen vaan myös julkiseen TTK-
ohjelmaan. 
31 Toinen raportti Euroopan tiede-ja teknologiaindikaattoreista -1997, EUR 17639, joulukuu 1997. 
32 Taulukoissa 5 vuosille 1995-1997 esitetyt luvut yhteenlaskemalla saadaan osallistujien määräksi 9300 pk-yritystä, 
jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: 5400 pk-yrityksellä on tutkimusyhteistyötä koskeva sopimus muun 
tyyppisten osallistujien kanssa (suuryritykset, tutkimuskeskukset ja korkeakoulut) ja 3900 pk-yritystä hyötyy 
teknologian edistämistoimenpiteistä. 
33 Taulukoissa 5 vuosille 1995-1997 esitetyt luvut yhteenlaskemalla saadaan osallistujien määräksi 9300 pk-yritystä, 
mutta luvut koskevat vain niitä organisaatioita, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksen komission kanssa. 
Taulukoissa eivät ole mukana assosioituneet sopimuspuolet, kuten ne 1700 pk-yritystä, jotka jakavat 
kartoitusvaiheen palkinnon toisten yritysten kanssa. Näyttää myös siltä, että erittäin monet pk-yritykset hyötyvät 
yhteisön TTK-ohjelmista alihankkijoina; komissio ei voi kuitenkaan esittää määrällistä arviota niiden 
osallistumisesta tai niiden saamasta rahoituksesta. 
34 Pk-yritysten osallistuminen Euroopan unionin neljänteen puiteohjelmaan, julkaisua valmistellaan. 
16 
3.4.3. Yhteisön tutkimuksen vaikutus Euroopan talouden kehittymiseen 
Puiteohjelma vaikuttaa aktiivisesti teollisuuden kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen tuottamalla 
korkean tason tietämystä. Viimeksi mainittu on olennaisen tärkeää unionin teollisuuden 
tuotantokapasiteetin kehittämisen kannalta, ja se on välttämätön edellytys uusia tarpeita vastaavien 
inhimillisten voimavarojen saatavuudelle. Suorien työllisyysvaikutustensa35 ohella puiteohjelma 
kasvattaa tutkimusyhteisön dynaamisuutta ja tuotantokapasiteettia täydentämällä kansallisen tai 
alueellisen tason tutkimustoimintaa (toissijaisuusperiaate). Erityisesti lukuisat yhteydet, joita luodaan 
erilaisten ohjelmaan osallistuvien toimijoiden välillä (neljännen puiteohjelman käynnistymisen jälkeen 
EU:n toimijoiden kesken on luotu 160 000 yhteistyösuhdetta, joista 60 000 pelkästään vuonna 
1997), antavat mahdollisuuden lujittaa puiteohjelman eurooppalaista ulottuvuutta, joka on 
osoittautunut yhä olennaisemmaksi osaksi kasvua ja kehitystä. Tässä yhteydessä on syytä mainita 
myös tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskeva ohjelma. 
Vuonna 1998 valmistunut tutkimus Brite-EuRam-ohjelman loppuun saatetuista hankkeista osoitti, 
että yritysten osallistumisella yhteisön tutkimukseen on huomattavia taloudellisia vaikutuksia: lähes 
puolet kaikista osallistuneista yrityksistä pystyi kasvattamaan liikevaihtoaan, 40 % onnistui 
pääsemään uusille markkinoille ja 40 % niistä pystyi kasvattamaan henkilöstöään. Toinen tutkimus, 
joka koski kaikkia Esprit-ohjelman hankkeita36, osoitti samoin, että 1 miljoonan ecun investointi 
tutkimukseen tuottaa kahdeksan vuoden kuluttua 11 miljoonan ecun taloudellisen tuloksen. 
Tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman ansiosta tuhannet nuoret tutkijat ovat 
voineet täydentää koulutustaan kotimaansa ulkopuolella ja edistyä tutkimuksessaan siten, että he 
ovat saaneet siitä nopeammin merkittäviä ja tunnustettuja tuloksia. Käynnissä oleva ohjelma tulee 
koko toteuttamisaikanaan mahdollistamaan tutkijaverkkoja koskevan toiminnan avulla 6500 tutkijan 
ja Marie Curie -apurahojen avulla 5600 tutkijan koulutuksen tukemisen vuosittain. Ohjelmaan 
sisältyvä suuria laitoksia koskeva toiminta parantaa Euroopan tutkijoiden mahdollisuuksia käyttää 
tietyissä tutkimustöissä erittäin kalliita ja suuria laitteita. Tämä toiminta on erityisen tärkeää niiden 
tutkijoiden kannalta, jotka työskentelevät yhteisön sellaisilla alueilla, jotka sijaitsevat kaukana 
tällaisista laitoksista. Vuonna 1997 perustettu Marie Curie -stipendiaattien yhdistys ja sen 
toimipisteet kaikissa jäsenvaltioissa tarjoavat myös tärkeän väylän vuoropuhelulle ja ovat tiedon ja 
avun lähde Marie Curie -apurahojen saajille sekä apurahan keston aikana että sen jälkeen. 
Komissiolla on pitkä kokemus TTK-ohjelmien arvioinnista, mutta erityisesti TTK-toiminnan 
sosiaalis-taloudellisten vaikutusten arviointiin liittyvien vaikeuksien vuoksi se on alkanut suunnitella 
arviointimenetelmien parantamista siten, että niiden avulla voitaisiin mitata paremmin ohjelmien 
tuottoa. 
35 Vuonna 1997 puiteohjelmaan osallistui lähes 24 000 yritystä, korkeakoulua ja tutkimuskeskusta yli 6000 eri 
hankkeessa, joten se tarjosi töitä huomattavalle joukolle tieteen ja teknologian alalla työskenteleviä ihmisiä. 
36 Pilottiarviointi taloudellisista vaikutuksista, HPCN - ESPRIT, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen 
toimisto, 1997. 
17 
4. TUTKIMUKSEN HALLINTO 
Viidettä puiteohjelmaa koskevan komission ehdotuksen käsittelyn ja erityisohjelmia koskevien 
ehdotusten valmistelun yhteydessä vuoden 1997 aikana ja edelleen vuoden 1998 alussa kiinnitettiin 
runsaasti huomiota hallintoon. Hallinnon suorituskyvyn ja laadun jatkuvan parantamisen lisäksi 
huomattavaa edistystä saavutettiin hallintojärjestelmien kehittämisessä edelleen siten, että niissä 
otetaan paremmin huomioon viidennen puiteohjelman täytäntöönpanossa sovellettavat uudet 
periaatteet eli keskittyminen, koordinaatio ja joustavuus. 
Komission tutkimuksesta vastaavan jäsenen Edith Cressonin tutkimusministerien neuvostolle sen 15. 
toukokuuta 1997 pitämässä kokouksessa esittämän ehdotuksen mukaisesti perustettiin 
tutkimusministerien henkilökohtaisten edustajien ryhmä, joka kokoontui vuoden aikana kolme 
kertaa. Ryhmän tehtävä oli tarjota tilapäiseltä pohjalta komissiolle yksityiskohtaisempia tietoja 
ohjelman täytäntöönpanon ja hallinnon yksityiskohtaisista säännöistä. 
Ryhmän kolmessa kokouksessa keskusteltiin EUn TTK-ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvistä 
keskeisistä kysymyksistä. Kokoukset tarjosivat mahdollisuuden rakentavaan keskusteluun komission 
ja jäsenvaltioiden välillä, ja niiden aikana voitiin tuoda esiin huolenaiheita, esittää selvennyksiä ja 
vahvistaa ohjelmien hallinnon yleiset periaatteet. Keskusteluissa kiinnitettiin erityistä huomiota 
avoimuuteen liittyviin kysymyksiin, ohjelmakomiteoiden asemaan aiempaa strategisemmin 
suuntautuneessa viidennessä puiteohjelmassa, tiedontarjoajien verkkoihin ja ehdotusten tekijöiden 
avustamiseen sekä komission ulkopuolisiin neuvontarakenteisiin. Ryhmän puheenjohtajana toimi 
komission edustaja, ja puheenjohtajan laatima kertomus ryhmän tärkeimmistä tuloksista vaikutti 
merkittävästi tutkimusministerien neuvoston 10. marraskuuta 1997 tekemiin päätelmiin yhteisön 
TTK-ohjelmien täytäntöönpanosta ja hallinnosta. 
Ministerit tunnustivat tarpeen luoda läheisempää yhteistoimintaa tutkimus-, teollisuus- ja 
käyttäjäyhteisöjen välillä viidennen puiteohjelman täytäntöönpanon yhteydessä sekä tarpeen 
mukauttaa hallintorakenteet joustavuuden lisäämiseksi. Helmikuussa järjestetyssä tutkimusneuvoston 
kokouksessa päästiin poliittiseen yksimielisyyteen yhteisestä kannasta, minkä jälkeen neuvoston 
päätelmien pohjalta käytävää keskustelua voitiin jatkaa Lontoossa 28. huhtikuuta 1998 järjestetyssä 
epävirallisessa ministerikokouksessa. Kokouksessa keskityttiin yleisten hallinnollisten kysymysten 
ohella erityisesti pk-yritysten osallistumiseen ja tutkijoiden koulutus- ja vierailuapurahoihin liittyviin 
hallinnollisiin näkökohtiin. 
Komissio ehdotti epävirallisessa kokouksessa viidennen puiteohjelman hallintojärjestelmään mm. 
seuraavia muutoksista: 
• Säännöllinen esikuva-analyysi ("benchmarking") komission suorituskyvyn vertaamiseksi muiden 
tutkimusorganisaatioiden suorituskykyyn (riippumattomien konsulttien vuoden 1998 alussa 
tekemä ensimmäinen tällainen analyysi osoitti, että komission hallintokustannukset selviävät hyvin 
vertailussa jäsenvaltioiden ja Euroopan tutkimusorganisaatioiden vastaaviin kustannuksiin). 
• 
• Aikatavoitteet hanke-ehdotuksista tutkimussopimuksiin johtavan prosessin tärkeimpien vaiheiden 
etenemiselle. 
Suuntaviivat ulkopuolisten neuvoa-antavien ryhmien perustamiselle, jotka toimisivat komission 
neuvoa-antavina eliminä tutkimustyön painopisteiden määrittelyssä. Ryhmät toimisivat myös 
avoimuutta lisäävinä tekijöinä, jotka tarjoavat viestintäkanavia komission ja ohjelmien eri 
osapuolten välillä (tutkijat, teollisuuden edustajat ja käyttäjät). 
Marie Curie -tutkijankoulutusapurahoihin liittyviä "isännyysapurahoja" koskeva kokeiluhanke, 
jossa komissio vastaisi vastaanottavien laitosten valinnasta ja laitokset itse valitsisivat stipendiaatit 
komission määrittelemien valintaperusteiden mukaisesti (ja komissio vahvistaisi valinnat). 
18 
• Neljännen puiteohjelman saavutuksille rakentuvat järjestelyt pk-yrityksille suunnattujen 
toimenpiteiden hallinnon parantamiseksi, mukaan lukien uudistetun ja vahvistetun tiedotus- ja 
avustusverkon perustaminen sekä yhden yhteyspisteen luominen pk-yrityksille, joka kattaisi 
viidennen puiteohjelman kaikki ohjelmat. 
Komissio vahvisti myös olevansa kiinnostunut strategisten tutkimusaloitteiden mahdollisuudesta 
viidennen puiteohjelman sisällä. Tämä tarkoittaisi tutkijoiden vapaaehtoisen toiminnan pohjalta 
tapahtuvaa hankkeiden ryhmittämistä erityisten tavoitteiden ympärille ("clustering"); hankkeiden 
koordinointi olisi itsenäisempää ja hallinto yksinkertaisempaa samalla kun hankkeiden osallistujat 
voisivat olla mukana laajemmassa ja tarkemmin koordinoidussa TTK-toiminnassa. 
Kuten edellisessä vuosikertomuksessa todettiin, komissio on perustanut yksiköiden välisen 
hallintoryhmän tutkimaan ohjelmien täytäntöönpanon ja hallinnon kaikkia vaiheita ja erityisesti 
mahdollisia muutoksia, jotka viidennen puiteohjelman yhteydessä olisi tehtävä. Kun viidennen 
puiteohjelman rakennetta koskevasta komission ehdotuksesta oli tehty päätös, ryhmä jatkoi työtään 
läpi koko vuoden 1997 ja perusti vuoden lopulla joukon alaryhmiä tutkimaan lähemmin tiettyjä 
erityiskysymyksiä. Nämä ryhmät jatkavat työtään, joka kattaa kaikki ohjelmien hallintoon liittyvät 
tärkeät kysymykset, mukaan lukien komission sisäiset menettelyt ja vastuun jakaminen edelleen, 
sopimuksiin liittyvät kysymykset, ehdotusten arviointimenettelyt ja arviointikäsikirjat, asiakirjojen 
yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen (lomakkeet, tietopaketit jne.), tiedotus-ja avustusverkot, 
hankkeiden seuranta ja arviointi, tilastointi sekä viidennen puiteohjelman hallinnon tietojärjestelmät 
(mukaan lukien ehdotusten esittäminen sähköisessä muodossa). 
19 
SaSBESBB 
Ey:n neljännen puiteohjelman ensimmäinen toimintakokonaisuus 
ja Euratomin puiteohjelma 21 
Tieto-ja tietoliikenneteknologia 21 
1. Telemaattiset sovellukset 21 
2. Kehittyneet viestintäteknologiat ja-palvelut 24 
3. Tietoteknologia 26 
Teollisuusteknologia 29 
4. Teollisuus-ja materiaaliteknologia 29 
5. Mittaus ja testaus 32 
Ympäristö 34 
6. Ympäristö ja ilmasto 34 
7. Meritieteet ja meriteknologia 37 
Biotieteet ja bioteknologia 39 
8. Bioteknologia 39 
9. Biolääketiede ja terveys 42 
10. Maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalous- ja elintarviketeollisuus, 
metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen) 45 
Energia 47 
11. Muu kuin ydinenergia 47 
12. Ydinfission turvallisuus 50 
13. Hallittu lämpöydinfuusio 52 
14. Liikenne 55 
15. Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 58 
Neljännen puiteohjelman toinen toimintakokonaisuus 61 
Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 61 
Neljännen puiteohjelman kolmas toimintakokonaisuus 64 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 64 
Neljännen puiteohjelman neljäs toimintakokonaisuus 67 
Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kannustaminen 67 
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) 70 
Kilpailulliseen lähestymistapaan liittyvät tieteelliset ja tekniset tukitoimet 74 
20 
TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNOLOGIA 
1. TELEMAATTISET SOVELLUKSET 
Toiminta vuonna 1997 
Telemaattiset sovellukset -ohjelma on käyttäjälähtöinen 
tutkimusohjelma, jossa keskitytään tieto- ja/tai viestintäteknologian 
sovelluksiin yhteiskunnassa ja rakennetaan näin perustaa 
eurooppalaiselle tietoyhteiskunnalle. Tutkimusohjelmalla on merkitystä 
myös yhteisön muun toiminnan, esimerkiksi liikenne-, terveys- ja 
koulutuspolitiikan kannalta. Vuoden 1997 lopulla tutkimusohjelmaan 
kuului yhteensä noin 500 hanketta, joista yli 450:ssä sovellettiin 
kustannustenjakoperiaatetta. 
Kyseisen vuoden aikana sopimuksia tehtiin kolmen tarjouspyynnön 
perusteella: neljäs yleinen tarjouskierros tuotti 179 uutta hanketta, 
joista 140 toteutettiin kustannustenjakoperiaatteella, IADS-
tarjouskierros (sovelluskokonaisuuksien kehittäminen digitaalisia 
kohteita varten) johti 21 uuteen sopimukseen, joista 11 
kustannustenjakoperiaatteella, koulutukseen tarkoitettuihin 
multimediatuotteisiin (EMM) liittyvä yhteinen tarjouspyyntö kattoi 6 
ohjelmaa {Telemaattiset sovellukset, ESPRIT, Kohdennettu 
sosioekonominen tutkimus, TEN-Telecom, Leonardo da Vinci ja 
Sokrates) ja tuotti 29 uutta hanketta, joista 25 toteutettiin 
kustannustenjakoperiaatteella. Tutkimusverkostoja koskevasta 
viidennestä ehdotuspyynnöstä valittiin yksi uusi 
kustannustenjakoperiaatteella toteutettava hanke, josta tehdään 
sopimus vuoden 1998 aikana. Joulukuussa 1997 käynnistettiin 
liikennealan ohjelmassa yhteinen tarjouspyyntökierros Liikenteen 
telemaattiset sovellukset -toimen kanssa. 
Tarjouspyyntökierroksen päättymisestä sopimusten allekirjoittamiseen 
kuluva aika saatiin useimmiten lyhennettyä viiteen kuukauteen 
(seitsemän kuukautta vuonna 1996). Tähän merkittävään parannukseen 
on päästy tehostamalla arviointiprosessia ja soveltamalla kaksivaiheista 
tarjousmenettelyä, johon kuuluu esitarjous ja varsinainen tarjous. 
Lisäksi haetun rahoituksen ja käytettävissä olevien varojen välinen 
erotus pieneni vuonna 1997 verrattuna aikaisempiin vuosiin. Kehitys on 
myös kulkenut kohti suurempia hankkeita (varsinkin IADS-toimessa, 
jossa yhteisön rahoitusosuuden suuruus on keskimäärin 4,5 miljoonaa 
ecua, mikä kuvastaa kyseisen toimen monialaisuutta). 
Hankkeiden toista vuotuista teknistä hankearviointia varten 261 
riippumatonta asiantuntijaa kokoontui suorittamaan teknisen 
tarkastuksen 355 hankkeelle, joista 30 tarkastettiin perusteellisemmin. 
Vuotuisessa seurantaraportissa korostettiin ohjelman hallinnoinnin 
tehokkuudessa ja avoimuudessa vuoden 1997 aikana saavutettuja 
parannuksia sekä sitä, että hankevalinnoissa oli oltu johdonmukaisia 
alkuperäisten tavoitteiden ja työohjelman suhteen, tulosten levittäminen Esimerkkejä tuloksista 
100 000:n vakavasti 
liikuntarajoitteisen 
eurooppalaisen 
elämänlaatu paranee ja 
riippumattomattomuus 
lisääntyy Focus-
hankkeen ansiosta, jossa 
määriteltiin 
standardimenetelmä 
pyörätuolien 
varustamiselle erilaisin 
apuvälinein. TESTLAB-
hanke, joka tarjoaa 
sokeille ja 
näkörajoitteisille 
mahdollisuuden käyttää 
kirjastojen 
aineistoluetteloita ja 
asiakirjoja, on esitellyt 
tuloksiaan 25 
kokeilukohteessa vuonna 
1997. 
Ilmanlaadun tarkkailu on 
olennaista ihmisen 
terveyden ja hyvinvoinnin 
kannalta. EMMA-
hankkeessa on kehitetty 
tehokas telemaattinen 
ympäristönseuranta-
järjestelmä, joka tarjoaa 
vuorokauden ja kahden 
vuorokauden 
ilmansaaste-ennusteita, 
joiden perusteella 
voidaan rajoittaa 
liikennettä tai ryhtyä 
muihin tarpeellisiin 
toimiin riskien 
pienentämiseksi. 
21 
oli ollut tarkoituksenmukaista ja kullekin alalle 
tulosindikaattoreihin oli kiinnitetty riittävästi huomiota. ominaisiin 
Vaikutus yhteisön TTK-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen 
Ohjelma sisältää kaiken TTK-toiminnan soveltavasta tutkimuksesta 
todellisissa käyttökohteissa toteutettaviin esittelytoimiin 
(demonstraatioihin). Koska tässä ohjelmassa kehitetään järjestelmien 
osia ja yksittäisiä palveluja ja yhdistetään niitä yleisluonteisempiin 
kokonaisuuksiin, ohjelma auttaa palvelemaan yhteiskunnan tarpeita 
yleishyödyllisillä aloilla, parantaa yritysten ja palvelujen kilpailukykyä ja 
auttaa toteuttamaan Euroopan unionin politiikkaa muilla aloilla. 
Kahdesta ensimmäisestä tarjouskilpailusta valittuja hankkeita ehti 
vuonna 1997 esittelyvaiheeseen, jonka perusteella voidaan saada 
alustava käsitys käytännön vaikutuksista työllisyyden, 
markkinakehityksen tai yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden kaltaisten 
sosioekonomisten tavoitteiden kannalta. 
perustan vahvistaminen ja Yritysten tieteellisen ja teknologisen 
Euroopan kilpailukyvyn kehittäminen 
Hankkeissa luodaan erilaisista laitteista, algoritmeistä ja ohjelmistoista 
koostuvia telemaattisten järjestelmien ja palvelujen prototyyppejä, 
joiden avulla mahdollisille käyttäjille voidaan tarjota heidän tarpeidensa 
ja odotustensa mukaisia innovatiivisia teknisiä ratkaisuja. Ohjelma 
vahvistaa eurooppalaisten yritysten (35 prosenttia osallistujista) 
teknologista perustaa, joten laitteisto- ja ohjelmistovalmistajat sekä 
palveluyritykset voivat parantaa kilpailukykyään syntymässä olevilla 
sovellusmarkkinoilla ja multimediapalvelujen markkinoilla. 
Käyttäjäyhteisön jaottelu on huomattavasti tarkempaa ja TTK-tulosten 
hyödyntäminen paljon nopeampaa, kun käyttäjät ovat mukana kaikissa 
hankkeiden vaiheissa. 
Yksi tärkeä uutuus ohjelmassa vuonna 1997 olivat 11 mittavaa 
esittelyhanketta, jotka koskivat ns. digitaalisten kohteiden 
sovelluskokonaisuuksia. Näissä hankkeissa suunnitellaan, toteutetaan, 
testataan ja arvioidaan yleiskäyttöisiä digitaalisia järjestelmäperustoja, 
joiden avulla voidaan tukea ja paremmin hyödyntää monenlaisia 
monikielisiä ja -alaisia palveluja. Hankkeissa pyritään tarjoamaan 
keskitetty yhteys laajaan valikoimaan julkisia ja yksityisiä palveluja ja 
näin parantaa yritysten valmiuksia tarjota oikeanlaisia palveluja tulevan 
vuosisadan tietoyhteiskunnassa. 
Vaikutukset muuhun yhteisön politiikkaan 
Suuri osa Telemaattiset sovellukset -ohjelman hankkeista eteni vuonna 
1997 tulosten esittelyvaiheeseen todenmukaisissa käyttökohteissa, 
mihin osallistui suuri joukko käyttäjiä. Hankkeilla onkin suora vaikutus 
tietoyhteiskunnan syntyyn ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin 
edistämiseen. 
Koulutuksessa käytettäviin multimediatuotteisiin liittyvä yhteinen 
tarjouspyyntökierros tukee suoraan koulutuksen valkoisessa kirjassa 
kuvattua yhteisön koulutuspolitiikkaa kehittämällä 
multimediapalveluja, joiden avulla korkeatasoista koulutusta voidaan 
tarjota tasavertaisesti kaikille asuinpaikasta riippumatta. Lisäksi SAVE-hankkeessa on 
kehitetty "turvallisen" 
auton prototyyppi, joka 
pystyy tarkkailemaan 
kuljettajan ajokykyä ja 
suorittamaan tarvittaessa 
korjaavia toimia. Tämä 
luo mahdollisuuksia 
vähentää 
liikenneonnettomuuksia 
jopa 30 prosentilla. 
Onnettomuuksien uhrien 
selviämismahdollisuuksia 
on parannettu HHCTOR-
hankkeessa, jossa on 
luotu viestintäyhteys 
onnettomuuspaikalta 
ambulanssin kautta 
suoraan hoitavaan 
sairaalaan niin, että 
erikoislääkärit voivat 
antaa neuvoja suoraan 
ensiavun antajille. 
Poliisivoimat ja 
hätäpalvelut voivat nyt 
entistä tehokkaammin 
taistella kansainvälistä 
rikollisuutta vastaan 
käyttämällä LlNGUANET-
hankkeessa kehitettyä 
monikielistä 
tietojärjestelmää, joka 
tarjoaa tarvittaessa 
yksinkertaista 
käännöspalvelua. 
Järjestelmästä on 
monenlaista käytännön 
hyötyä esimerkiksi 
jäljitettäessä varastettuja 
autoja sekä selvitettäessä 
ihmisryöstöjä ja 
huumerikoksia. 
22 
kirjastoalan hankkeissa kehitetään uusia tapoja päästä käyttämään 
perinteisesti kirjastoihin, museoihin ja näyttelytiloihin varastoituja 
valtavia tietomääriä. 
Hankkeiden tulokset tukevat kokonaisuutena työllisyyspolitiikkaa, 
koska uusia palveluja kehitetään prototyyppiasteelle ja uusia 
työmahdollisuuksia syntyy. Suoranaisesti työllisyyttä tuetaan hallinnon 
ja koulutuksen alan hankkeilla, joissa helpotetaan etätyöskentelyä ja 
työttömien ja työnantajien tiedonsaantia. 
Terveydenhuoltoa sekä vammaisia ja vanhuksia koskevat hankkeet 
vahvistavat suoraan kansalaisten elämänlaadun parantamiseen 
tähtäävää politiikkaa. Hankkeissa on jo esittelyasteella sovelluksia, 
jotka kohentavat syrjäseuduilla asuvien elämänlaatua tarjoamalla 
yhteyksiä etädiagnosointipalveluihin. Terveydenhuollon älykorttien 
kehittäminen puolestaan luo turvallisuutta matkustamiseen, kun 
henkilökohtaiset terveystiedot ovat aina mukana. 
Liikennealan hankkeet koskevat kaikkia liikennemuotoja (tie-, juna- ja 
vesiliikenne sekä monimuotokuljetukset) ja niissä on jo väläytelty 
telemaattisten sovellusten mahdollisuuksia kehittää huonontuvia 
liikenneolosuhteita lisäämällä liikenneverkkojen tehokkuutta, 
parantamalla matkustajien turvallisuutta ja vähentämällä 
ympäristövaikutuksia. Ympäristön tilan parantamista tuetaan 
ympäristöalalle kehitetyillä sovelluksilla, joilla tehostetaan ympäristön 
seurantaa ja parannetaan saaste-ennusteita oli kyse sitten ilman, vesien 
tai maaperän saastumisesta. 
Sekä erikielisten ihmisten että ihmisten ja koneiden välisiin 
kommunikointiongelmiin ollaan saamassa helpotusta kieliteknologian ja 
tietotekniikan avulla. Näillä aloilla on kehitetty järjestelmiä, joita 
voidaan soveltaa monilla liike-elämän ja yhteiskunnan eri osa-alueilla. 
Näistä tekniikoista on hyötyä esimerkiksi ohjelmistojen ja palvelujen 
monikielisissä käyttöliittymissä, ihmisen ja tietokoneen välisessä 
vuorovaikutuksessa, tekniikkaa hyödyntävässä ihmisten välisessä 
viestinnässä sekä multimedian käytön helpottamisessa ja 
käyttömahdollisuuksien lisäämisessä. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Vuonna 1998 ohjelmassa keskitytään voimakkaasti hankkeiden 
tulosten levittämiseen ja käyttöönottoon. Tämä toiminta käynnistetään 
järjestämällä helmikuussa Barcelonassa laajamittainen konferenssi ja 
näyttely, jossa esitellään hankkeiden ensimmäisiä tuloksia ja niiden 
merkitystä tietoyhteiskunnan kannalta. Myöhemmin vuoden aikana 
järjestetään alakohtaisia tapahtumia sekä laaditaan hankkeiden 
tuloksista joukko julkaisuja. Ohjelman tuloksista tiedotetaan myös 
Internetin välityksellä. CoopWWW-hankkeessa 
kehitetty erittäin tehokas 
ja joustava 
järjestelmäperusta on jo 
otettu käyttöön 
ryhmätyöskentelyssä yhä 
useammissa 
eurooppalaisissa 
tutkimusyhteistyöhank-
keissa. Sitä ovat 
hyödyntäneet myös 
merkittävät 
euroopanlaajuisesti 
toimivat esimerkiksi 
aluekehityksen ja 
työllisyyspolitiikan 
vaikuttajat. Hankkeessa 
on koottu joukko 
yhteentoimivia ohjelmia 
ja palveluja, jotka on 
yhdistetty paranneltuun 
versioon BSCW-
perustasta, joka on 
asennettu jo yli 200 
www-sivustolle eri 
puolilla maailmaa. 
23 
2. KEHITTYNEET VIESTINTÄTEKNOLOGIAT JA -PALVELUT (ACTS) 
Toiminta vuonna 1997 
ACTS-ohjelma on nyt täysin toiminnassa. Vuoden 1997 kolmannen ja 
viimeisen tarjouspyyntökierroksen seurauksena on päätetty tukea vielä 
89 uutta hanketta, mikä vahvistaa toimintaa strategisesti keskeisillä 
aloilla. Tällaisia ovat muun muassa nopeat internet-palvelut, kehittynyt 
optinen tiedonsiirto ja tiedonhakua helpottava agenttiteknologia. 
Yhteentoimivuus ja standardointi ovat aina olleet tärkeitä teemoja 
EU:n viestintäalan TTK:ssa. Vuonna 1997 vakiinnutettiin yhteistyö 
yleisten suuntaviivojen luomiseksi kehittyneiden verkkojen ja 
palvelujen hyödyntämiselle, mikä vahvisti entisestään Euroopan 
johtoasemaa keskeisillä aloilla. ACTS-ohjelma on myös edistänyt 
laajempaa yhteisymmärrystä sähköiseen kaupankäyntiin, 
multimediamuodossa esitettyyn kulttuuriperintöön ja uusiin 
työmenetelmiin liittyvissä kysymyksissä. 
Kunkin hankkeen jokavuotinen kriittinen arviointi on jälleen kerran 
osoittautunut hyväksi tavaksi antaa hankkeille uusia 
painotusmahdollisuuksia tekniikan ja sääntelyn kehittyessä. Sen 
ansiosta saadaan investoiduille julkisille varoille myös varmemmin hyvä 
eurooppalainen lisäarvo. 
Vaikutus yhteisön TTK-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen 
Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen 
Teknologian kehittämisessä on tehty yhteistyötä vuosikymmenen ajan, 
ja sopimuksia on tehty yhteisistä eritelmistä ja standardeista. Tämän 
johdosta Euroopan teollisuudella on vahva perusta ja johtoasema 
maailmassa useilla keskeisillä aloilla. Kaikki merkittävimmät 
eurooppalaiset teleoperaattorit, laitevalmistajat sekä johtavat radio- ja 
televisioyhtiöt ovat mukana ACTS-ohjelmassa. Vuonna 1997 työhön 
osallistui yli tuhat muuta yritystä ja yliopistoa, ja 
kumppanuussopimuksia on tehty 23:n EU:n ulkopuolisen maan 
organisaatioiden kanssa. 
Euroopan kilpailukyvyn kehittäminen 
ACTS-ohjelmaan osallistumisesta saatujen hyötyjen ensimmäinen 
arviointi vuonna 1997 osoitti, että yli puolet hankkeista oli jo 
kohentanut osallistujien kilpailuasemia maailmanmarkkinoilla. EU:n 
TTK-toimintaan osallistumisen on myös nähty nopeuttavan tuotteiden 
ja palvelujen kehittämistä (syntymässä on parhaillaan yli 400 uutta 
järjestelmää ja komponenttia), pienentävän sijoitusriskejä ja auttavan 
keskittämään liiketoimintastrategioita. Tähän mennessä on laadittu jo 
yli 1300 teknistä julkaisua, standardointielimille on tehty yli 345 
esitystä ja uusia patentteja on rekisteröity yli 40. 
Yksi merkittävä ACTS-yhteistyön käytännön tulos on jo saavutettu, 
kun yritykset pääsivät yksimielisyyteen multimediaa tukevan seuraavan 
sukupolven matkaviestintäjärjestelmän, UMTS: n, teknisistä Esimerkkejä tuloksista 
Pitkälle kehittyneet 
valokuituverkot luovat 
perustan internet-
palvelujenja 
tietoliikenteen 
räjähdysmäiselle kasvulle. 
Sopimus 
yleismaailmallisen 
matkaviestintäjärjestel­
män (UMTS) yhteisestä 
määritelmästä 
mahdollistaa nopean ja 
johdonmukaisen 
markkinakehityksen 
Euroopassa ja muualla. 
24 
määritelmistä. Tähän sopimukseen päästiin RACE- ja ACTS-
hankkeissa tehtyjen pitkien ja perusteellisten selvitysten ansiosta, ja se 
antaa eurooppalaisille yrityksille erinomaiset lähtöasemat tuote- ja 
palvelukehityksessä, sekä Euroopan kansalaisille varmuuden 
järjestelmän rajat ylittävästä toimivuudesta ja uusien investointien 
arvon säilymisestä. 
Yhtä lailla tärkeisiin saavutuksiin on päästy yhteisissä digitaalivideo- ja 
-televisiostandardeissa ja kuvankoodauksessa, jota nyt käytetään 
laajalti myös internetissä. 
Kasvun ja työllisyyden edistäminen: 
Televiestintä ja yleislähetystoiminta jatkoivat kasvuaan yli 8 prosentin 
vuosivauhtia vuonna 1997, mikä on huomattavasti enemmän kuin koko 
talouden kasvuvauhti. Tämän lisäksi uusien viestintäjärjestelmien 
laajempi käyttö tukee kasvua ja työllisyyttä koko taloudessa. ACTS-
ohjelman tutkimuksessa myötävaikutetaan suoraan uusien turvallisten 
sähköisen kaupankäynnin muotojen syntyyn ja 
työllistymismahdollisuuksien lisääntymiseen uusien työmenetelmien, 
erityisesti erilaisten etätyömuotojen, avulla. Nämä kehityssuuntaukset 
ovat nyt keskeinen osa Euroopan ja yksittäisten jäsenvaltioiden 
työllisyyttä ja pk-yritysten innovaatioita koskevia strategioita. 
Kestävän kehityksen ja tietoyhteiskunnan kehittymisen välinen yhteys 
vahvistui vuoden 1997 aikana tietoyhteiskuntafoorumissa ja ACTS-
ohjelmassa tehtyjen aloitteiden myötä. Yhteensä 16 hankkeen 
kokonaisuudessa on koottu voimat edistämään kestävää kehitystä 
tukevien uusien viestintäjärjestelmien käyttöä yhteisten 
toimintaperiaatteiden avulla. 
Sähköisen kaupankäynnin alalla vuonna 1998 julkistetut yhteiset ohjeet 
yhteentoimivuudesta ja kuluttajansuojasta perustuvat suoraan ACTS-
ohjelmassa tehtyyn yhteistyöhön. Tällainen yhteisymmärrys vahvistaa 
entisestään sisämarkkinoita ja nopeuttaa uusien liiketoimintatapojen 
käyttöönottoa pk-yrityksissä, mistä taas koituu etua työllisyyden 
kannalta. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Kaikille ACTS-ohjelman hankkeille on jo suoritettu tekninen tarkastus 
tammikuun loppupuolella 1998. Tämä mahdollistaa sekä toiminnan 
uudelleenpainottamisen joiltain osin että vuonna 1997 valittujen 
hankkeiden käynnistämisen. Määrärahat jaetaan vuoden 1998 
puoliväliin mennessä ja toiminnassa keskitytään sen jälkeen tuloksista 
saatavien hyötyjen maksimointiin. Samalla pyritään varmistamaan 
sujuva siirtyminen viidennen puiteohjelman tietoyhteiskuntaosuuteen. 
Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan organisaatioiden kanssa vahvistuu 
huomattavasti uusien hankkeiden myötä vuonna 1998. Lisäksi 
yhteistyösopimukset tieteen ja teknologian alalla Israelin ja 
Yhdysvaltojen kanssa tukevat lisääntyvää yhteistyötä näiden maiden 
merkittävien yritysten kanssa. Digitaalitelevisio ja 
internetin uudet liikkuvaa 
kuvaa hyödyntävät 
palvelut tarjoavat uusia 
mahdollisuuksia 
eurooppalaiselle 
luovuudelle ja soveltavat 
yhteistä teknistä 
standardikokonaisuutta, 
mikä nopeuttaa 
käyttöönottoa 
markkinoilla 
Uudet työmenetelmät ja 
sähköinen kaupankäynti 
luovat mahdollisuuksia 
miljoonille 
eurooppalaisille ja 
pienyrityksille. ACTS-
hankkeissa tuetaan yli 
500 merkittävää 
koejärjestelyä vuonna 
1998. 
25 
3. TIETOTEKNOLOGIA (ESPRIT) 
ESPRIT-ohjelmasta tuetaan kehitystä kahdella rintamalla - TTK:ssa ja 
tietotekniikan käytössä -ja pyritään parantamaan koko Euroopan 
teollisuuden kilpailukykyä. Painopisteenä on käyttäjien ja 
osatoimittajien ottaminen mukaan kehityksen varhaisessa vaiheessa, ja 
varsinaiset rahoituskohteet valitaan niiden teollisten 
sovellusmahdollisuuksien mukaan. Tukitoimet ovat olennainen osa 
TTK-hankkeita ja niiden tärkeimpänä tavoitteena on edistää 
tietotekniikan käyttöönottoa monilla eri aloilla. 
Toiminta vuonna 1997 
Vuonna 1997 järjestettiin kolme uutta tarjouspyyntökierrosta 
noudattaen työohjelmaa, joka tarkistetaan vuosittain. Tarkistuksia 
tehdään toisaalta viimeisimpien teknologisten ja teollisten muutosten 
huomioon ottamiseksi ja toisaalta uuden aihepiirikohtaisen 
lähestymistavan tukemiseksi. Näin voidaan päästä tietyn asteisesta 
pirstaleisuudesta, joka johtuu alakohtaisesta toimintatavasta, ja 
keskittyä keskeisiin kysymyksiin esimerkiksi sähköisen kaupankäynnin, 
liikkuvuuden, tiedonsaannin ja käyttöliittymien sekä teollisuuden 
koulutuksen ja työnohjauksen alalla. Lisäksi järjestettiin yhteisiä 
tarjouspyyntöjä teollisuus- ja materiaaliteknologian ohjelman kanssa: 
yksi älykkäistä tuotantojärjestelmistä (tämä ala kuuluu myös 
kansainvälisen yhteistyön piiriin) ja yksi ilmailun alalta. ACTS- ja 
ESPRIT-ohjelmista kohdennettiin tarjouspyyntökierrosten seurauksena 
kummastakin 10 miljoonaa ecua satelliittiviestintään liittyviin 
hankkeisiin. Nämä toimet sekä internetin ja tekijänoikeuksien kaltaisten 
aiheiden seuranta ovat edellyttäneet ohjelmien välistä tiukkaa 
koordinaatiota. 
Uusien osallistujien osuudeksi on arvioitu 30 prosenttia. Koko 
ohjelmassa hankkeiden hyväksymisprosentti vuosina 1994 - 1997 
kaikissa menettelyissä yhteensä oli noin 20 prosenttia. 
Pk-yrityksiä (joista noin 85 prosentissa alle 100 työntekijää) on mukana 
75 prosentissa hankkeista. Ne saavat 25 prosenttia koko rahoituksesta 
ja edustavat 34 prosenttia kaikista osallistujista. Suuret yritykset saavat 
41 prosenttia rahoituksesta ja muodostavat 28 prosenttia 
osallistuneista. Pienyritysten (osatoimittajat) ja suuryritysten (käyttäjät) 
väliset yhteishankkeet ovat yleisiä. Myös kartoitusvaiheen rahoitus on 
kasvanut tasaisesti, ja sitä myönnettiin vuoden 1997 loppuun mennessä 
85 tapauksessa. 
Vuoden 1997 lopussa noin 2 prosentissa ESPRJT-hankkeista oli 
mukana EU:n ulkopuolinen organisaatio. Kahdestatoista älykkäitä 
tuotantojärjestelmiä käsittelevästä hankkeesta yhdeksään osallistui EU-
organisaatio. Tietotekniikan alalla käynnistettiin vuonna 1997 yhteensä 
53 uutta kansainvälisen yhteistyöohjelman (INCO) hanketta, joista 33 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
ja 12 Välimeren maiden kanssa. 
PROSOMA-multimediatietokanta tukee alakohtaista tulosten 
levittämistä ja tiedottamista. Se sisältää 280 ESPRIT-toimen tulokset ja Esimerkkejä tuloksista 
Matkapuhelinten 
keskeisten komponenttien 
virrankulutus on 
pienennetty viidennekseen. 
Monisiruisten modulien 
käyttö on sekin 
merkittävästi auttanut 
pienentämään puhelimia ja 
tekemään niistä 
kevyempiä. 
Aktiivimatriisiperiaatteella 
toimivissa 
nestekidenäytöissä on 
saavutettu kuva-alan ja 
tarkkuuden suhteen 
teknisiä edistysaskelia, 
joita tullaan soveltamaan 
television ammatti- ja 
yleiskäytössä sekä pinta-
että läpiproj isointiin. 
Sähköisissä 
allekirjoituksissa, 
luottamuksellisuutta 
tukevissa järjestelmissä ja 
salaustekniikoissa on 
saavutettu huomattavaa 
edistystä. Tällainen 
turvallisuuden lisääntyminen 
on keskeistä sähköisen 
kaupan yleistymisen 
kannalta. Useiden 
hankkeiden tuloksia ollaan 
viemässä muun muassa 
Yhdysvaltojen markkinoille. 
26 
laajenee jatkuvasti, myös vuonna 1998. Tietokantaan voi tutustua 
suoraan osoitteessa http://www.cordis.lu/esprit/home.html. 
Tietokannasta julkaistaan myös säännöllisesti CD-ROM-versioita, ja 
julkaisuja esitellään erilaisissa tilaisuuksissa (esimerkiksi vuotuisessa 
EITC-konferenssissa). 
Ohjelman viisivuotisarvioinnissa ja vuotuisessa tarkastuksessa annetut 
tärkeimmät suositukset koskivat muun muassa seuraavia kysymyksiä: 
Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät ohjelmat on yhdistettävä yhdeksi 
yhteiseksi ohjelmaksi, tulosten hyödyntämistä markkinoilla on 
nopeutettava, esimerkiksi lyhentämällä hankkeiden kestoa nykyisestä 
keskimääräisestä 25 kuukaudesta 18 kuukauteen, aloittelevien yritysten 
hankkeita on rahoitettava, TTK:sta ja markkinasuuntauksista on 
muodostettava yhteinen näkemys, ja hallintoa on yksinkertaistettava, 
nopeutettava ja muokattava joustavammaksi. 
Vaikutus yhteisön TTK-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen 
Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen 
ESPRIT tarjoaa Euroopan yrityksille mahdollisuuden hankkia 
käyttöönsä se tekninen tietämys, joka tarvitaan parhaimman 
kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Tähän pyritään noin 4210 yrityksen sekä 
2200 tutkimuslaitoksen ja yliopistotasoisen tutkimusryhmän yhteistyön 
avulla. Ohjelmassa tuetaan merkittäviä TTK-toimia keskeisillä aloilla, 
jollaisia ovat esimerkiksi komponentti- ja osajärjestelmäteknologia, 
ohjelmistoteknologia, suurteholaskenta, kulkuneuvoihin asennettavat 
järjestelmät, monipiste- ja verkkosovellukset, liiketoimintaprosesseihin 
ja sähköiseen kauppaan liittyvät teknologia, multimediajärjestelmät, 
mikroprosessorit, tuotannon integrointi ja pitkän aikavälinen tutkimus. 
ESPRJT-ohjelmaan voivat osallistua kaikki teollisuudenalat. 
Yrityskäyttäjät muodostavat noin 60 prosenttia yritysosallistujista, 
mikä kertoo ohjelman ulottumisesta talouselämän kaikille aloille. Tällä 
hetkellä esimerkiksi elektroniikka ja mikroprosessorit muodostavat 20 
prosenttia elektroniikkaa käyttävien järjestelmien arvosta, jonka 
arvioidaan maailmanmarkkinoilla kohoavan 1160 Yhdysvaltain 
dollariin vuoteen 2000 mennessä. Monilla aloilla yrityksille on erittäin 
tärkeää voida keskittää tuotekohtaista osaamistaan piiperustaisiin 
komponentteihin, jotka omaavat niin perinteistä kuin älykkäämpääkin 
suorituskykyä. ESPRJT-ohjelmalla voi lisäksi olla huomattava 
vaikutus yritysten kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Erään selvityksen 
mukaan 80 prosenttia 400 tutkitusta hankkeesta johti teollisiin 
sovelluksiin viiden vuoden kuluessa hankkeen päättymisestä. Toinen 
tutkimus pienellä mutta kattavalla hankeryhmällä suurteholaskennan 
(HPCN) alalla antoi yhteisön rahoitusosuuteen verrattujen suorien 
vaikutusten hyötykertoimeksi 8 ja epäsuorien vaikutusten kertoimeksi 
yli 2,4. Laajasti ollaan sitä mieltä, että ESPRIT-ohjelma on tärkeässä 
asemassa tietotekniikan kehityksen kannalta kaikkialla Euroopassa. 
Tukemalla mikroelektroniikan koeluonteista käyttöä (FUSE), 
parhaimpia ohjelmistokäytäntöjä (ESSI), tuotantoon integrointia (IiM) 
ja yleisemmin tietotekniikan käyttöä kaikilla kattamillaan aloilla Laskentatehon kasvu on 
huomattavasti parantanut 
mm. teräs- ja 
tekstiiliteollisuudessa ja 
postin lajittelussa 
käytettävien visuaalisten 
tuotannonvalvontajärjes-
telmien tehokkuutta. 
Saksan nuorten yrittäjien 
palkinto myönnettiin 
ESPRIT-ohjelman 
osallistujalle, joka oli 
kehittänyt kahvipapujen ja 
hedelmien automaattisen 
lajittelujärjestelmän. 
Järjestelmää ollaan nyt 
viemässä useaan maahan. 
Markkinoille tuotiin 
maaliskuussa 1998 kaikkien 
tallennemuotojen 
konvertointiin tarjoitettu 
jälkituotannon 
multimediajärjestelmä, joka 
tällä hetkellä näyttäisi olevan 
aivan omaa luokkaansa. 
Järjestelmä on jo saanut 
useita kansainvälisiä 
palkintoja. 
Useissa kohteissa 
Euroopassa on käytetty 
älykästä robottijärjestelmää 
muuraamiseen ja katujen 
päällystämiseen. Järjestelmä 
on lisännyt huomattavasti 
tuottavuutta ja parantanut 
laatua. 
27 
ESPRIT tarjoaa kaikkien alojen yrityksille ja varsinkin pk-yrityksille 
konkreettisia mahdollisuuksia parantaa kilpailukykyään. 
Vaikutukset yhteisön muuhun politiikkaan 
ESPRIT tukee sisämarkkinoiden toteutumista monella tavalla: tekijän-
ja teollisoikeuksiin liittyvien yleisten kysymysten suhteen on 
ohjelmistojen ja yleensä tietotekniikan ominaispiirteitä tarkasteltu 
selkeästi ja tehokkaasti; äskettäin julkaistussa tiedonannossa 
tarkasteltiin vuotta 2000 silmällä pitäen rajat ylittävien, varsinkin 
teletoimintaan, liikenteeseen, energiahuoltoon ja pankkipalveluihin 
liittyvien perusrakenteiden sujuvaa toimintaa; euroon siirtymistä varten 
on laadittu menettelytavat yhteisten ongelmien tunnistamiseksi ja 
tietojen vaihtamiseksi parhaista käytännöistä. 
ESPRIT on tukenut myös koheesiorahastojen toimintaa ja vuosina 
1995-1997 hankkeisiin on osallistunut 1-tukialueelta 521 eri 
organisaatiota, jotka näin ovat hyötyneet yli puolesta tämän ohjelman 
tuloksista. 
ESPRIT-ohjelman avulla on järjestetty lukuisia 
jatkokoulutustilaisuuksia mikroelektroniikan ja ohjelmistotekniikan 
kaltaisilla keskeisillä aloilla, mutta myös kannustettu kouluja 
laajempaan internetin käyttöön esimerkiksi Netd(a),ys-hankkeessa. 
Ohjelmasta tuetaan eurooppalaisten koulujen tietoverkkoa (Schoolnet) 
ja maaseutuyhteisöjen verkottumista. Kokeiluhankkeena kehitetään 
tietoteknisestä osaamisesta kertovaa korttia, joka on suunnattu noin 
100 000 henkilölle 13 maassa muun muassa Itä-Euroopassa. 
Useissa ESPRIT-hankkeissa keskitytään tietotekniikan moniin 
ympäristösovelluksiin, joita ovat esimerkiksi tehokas kriisienhallinta 
(tulipalot, tulvat jne.), vesien puhdistaminen saastuttavien 
onnettomuuksien jälkeen, energiansäästö, saastevalvontajne. 
ESPRIT-ohjelmalla on merkitystä myös humanitaarisen toiminnan 
kannalta, koska ohjelmassa on myönnetty noin 15 miljoonaa ecua 
henkilömiinojen tehokkaampien raivaamismenetelmien kehittämiseen. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Viimeinen eli yhdestoista tarjouspyyntökierros järjestettiin 
maaliskuussa 1998. Se kattoi kolme ohjelman osa-aluetta (TCS, HPCN 
ja IiM) ja sen budjetti oli 32,4 miljoonaa ecua. Ohjelman vuotuinen 
konferenssi/näyttely laajentuu myös muihin tieto- ja 
viestintäteknologian ohjelmiin ja järjestetään - ensimmäistä kertaa 
muualla kuin Brysselissä -Wienissä 30. marraskuuta - 2. joulukuuta 
1998 nimellä 1ST '98 Vienna. Kuten vuonna 1997 konferenssi 
lähetetään satelliitin välityksellä useisiin maihin ja sen puitteissa 
järjestetään erityistapahtumia kuten rahoituskysymyksiä käsittelevä 
Investment Forum sekä ITEA-palkintojen jakotilaisuus. Merkittävässä 
osassa vuonna 1998 harjoitettavaa toimintaa valmistaudutaan viidennen 
puiteohjelman tietoyhteiskuntaosuuteen. Kalastajien, tukkureiden ja 
vähittäismyyjien 
tuotantoketjuun on luotu 
uusi tietotekniikkaa ja 
satelliittiviestintää 
hyödyntävä tietojärjestelmä 
kalasaaliin myymiseen 
pyyntialukselta. Tätä 
kalastuksen ja jakelun 
mullistavaa järjestelmää 
voidaan soveltaa myös 
muuhun toimintaan. 
TEN 34 -hankkeessa on 
luotu (yhteistyössä 
telematiikka- ja ACTS-
ohjelman kanssa) 34 
Mbitin yhteys eri alojen 
kansallisten 
tutkimusverkostojen 
välille. Kapasiteetin 
nostoa 155 Mbittiin 
tutkitaan parhaillaan. 
Automaattiselle 
huuliltaluvulle on 
puheentunnistukseen 
yhdistettynä löytynyt 
kaupallisia sovelluksia 
elokuvien 
päälleäänittämisessä ja 
kieltenopetuksessa. 
28 
TEOLLISUUSTEKNOLOGIA 
4. TEOLLISUUS- JA MATERIAALITEKNOLOGIA (IMT) 
Toiminta vuonna 1997 
Vuoden 1997 toimintaa hallitsivat TTK-hankkeita, aihealuekohtaisia 
verkkoja ja CRAFT-hankkeita koskevien ehdotuspyyntöjen 
täytäntöönpano ja hallinnointi sekä neuvottelut hankkeista, joille oli 
suositeltu yhteisön rahoitusta. Vastaanotettujen ehdotusten määrä 
kasvoi vuonna 1997 edelliseen vuoteen verrattuna: TTK-hankkeita 
koskevia ehdotuksia saatiin 1140, aihealuekohtaisia verkkoja koskevia 
ehdotuksia 156 ja CRAFT-hankkeita koskevia ehdotuksia 840 (kahta 
tyyppiä). Myös myönteisen arvioinnin saaneiden ehdotusten osuus 
kasvoi ja se oli TTK-hankkeiden osalta 37 %, aihealuekohtaisten 
verkkojen osalta 55 % ja CRAFT-hankkeiden osalta 60 %. Rahoitusta 
myönnettiin TTK-hankkeille 702, aihealuekohtaisille verkoille 554 ja 
CRAFT-hankkeille 74,6 miljoonaa ecua. 
Perustutkimusta koskevat kannustustoimet tuottivat tuloksia, sillä sekä 
vastaanotettujen ehdotusten lukumäärä että laatu riittivät hyvin 
ohjelman tavoitteiden (10 % talousarviosta) saavuttamiseen. Myös 
aihealuekohtaisten verkkojen täytäntöönpanossa saavutettiin vuonna 
1997 tärkeä välitavoite, sillä yli puolet nykyisistä verkoista luotiin 
pelkästään kyseisen vuoden aikana. 
Vuonna 1996 käynnistetyistä toimista, joilla kannustettiin pk-yrityksiä 
osallistumaan CRAFT-tyyppisiin hankkeisiin, saatiin myönteisiä 
tuloksia: ehdotusten määrä kasvoi 60 prosentilla, hylättyjen ehdotusten 
osuus laski vajaalla 15 prosentilla ja valittujen ehdotusten osuus kasvoi 
60 prosentilla vuoteen 1996 verrattuna. Näitä toimia jatkettiin vuonna 
1997. 
Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimenpiteiden osalta käytettiin 11 
miljoonaa ecua erityisesti konferensseihin, koulutusapurahoihin ja pk-
yritysten kannustamiseen sekä viidennen puiteohjelman 
valmistelemiseksi järjestettyihin työryhmiin ja tutkimuksiin. 
Toulouse'ssa järjestettiin seitsemäs teollisuusteknologiaa koskeva 
konferenssi, jossa keskityttiin aiheeseen "Eurooppalainen tutkimus 
kansalaisten palveluksessa" ja käsiteltiin kolmea tutkimusaluetta, joilla 
on vaikutusta jokapäiväiseen elämään: kaupunkiympäristö, 
tulevaisuuden tehdas ja ilmailuteollisuus. Nämä kolme alaa ovat 
keskeisellä sijalla myös viidennessä puiteohjelmassa. 
Seurantaryhmä katsoi edelleen vuotta 1997 koskevassa 
kertomuksessaan, että ohjelmassa käytetyt laatuindikaattorit ovat 
erittäin hyödyllinen väline hankkeiden tehokkuuden ja vaikutusten 
valvonnassa. Tulosten hyödyntämisen osalta ryhmä suositteli 
suuremman huomion kiinnittämistä kvantifioitujen hyödyntämis-
suunnitelmien ja taloudellisten ennusteiden laatimiseen tutkimusvaiheen 
aikana. Esimerkkejä tuloksista 
Suurnopeusjunien 
matkustajien turvallisuus 
on tärkeä näkökohta. 
Yhteenliittymä, johon 
osallistuu liikkuvan 
kaluston valmistajia, 
tutkimuskeskuksia ja 
rautatieyhtiöitä neljästä 
EU:n jäsenvaltiosta, on 
kehittänyt uuden­
tyyppisen vaunun, jossa 
matkustajille varatut tilat 
ovat erityisen vääntö-
jäykkiä. Tyypin 
perusteella on voitu 
ehdottaa uutta 
eurooppalaista 
turvallisuusstandardia. 
Lasersäteiden 
omaperäinen sovellutus 
mahdollistaa historial­
listen monumenttien sekä 
muiden rakenteiden 
pienimpienkin sopu-
koiden puhdistamisen. 
Optisten kuitujen avulla 
ohjattu ja sopivalle 
voimakkuudelle säädetty 
lasersäde voidaan 
kohdistaa tarkasti pienille 
alueille ja sen avulla 
voidaan puhdistaa erittäin 
epätasaisia pintoja. 
Innovaatiossa otetaan 
huomioon puhdistettavan 
pinnan ominaisuudet sekä 
ympäristönäkökohdat ja 
se parantaa myös 
turvallisuutta ja 
työolosuhteita. 
29 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Ohjelmassa yhdistyvät useat erilaiset tavoitteet kuten teollisuuden 
kilpailukyky, talouskasvu, elämänlaatu, ympäristönsuojelu ja 
teollisuuden työturvallisuus. Monialaisia hankkeita toteuttavat 
yhteenliittymät, joihin osallistuvat tavarantoimittajat, valmistajat, 
yliopistot ja käyttäjät, mikä mahdollistaa tulosten soveltamisen 
mahdollisimman monilla teollisuudenaloilla ja mahdollisimman monissa 
maissa. 
Äskettäin loppuunsaatettujen hankkeiden tuloksista vuonna 1997 tehty 
arviointi osoitti, että yli kolme neljäsosaa hankkeiden osallistujista 
saavutti täydellisesti tavoitteensa teollisuuden tiede- ja 
teknologiaperustan vahvistamisen suhteen ja lisäksi kaksi kolmasosaa 
osallistujista katsoi hankkeidensa tulosten olevan teknologian 
viimeisintä kehitystä edellä siinä mielessä, että niissä uusi tieteellinen 
tietämys on yhdistetty teknologian kehitykseen. 
Samassa tutkimuksessa osoitettiin, että suurimmalla osalla hankkeista 
on ollut taloudellisia vaikutuksia ja ne ovat parantaneet yritysten 
kilpailukykyä. Lähes puolet hankkeista syynnytti taloudellista 
toimintaa, jonka mahdollinen arvo on yli 5 miljoonaa ecua hankkeen 
loppuunsaattamista seuraavien viiden vuoden aikana. Tarkemmin 
sanottuna tämä vastaa lähes 11 miljardin ecun taloudellista 
kokonaishyötyä kaikista nykyisen ohjelman aikana valituista 
teollisuuden tutkimushankkeista, joille on myönnetty yhteisön 
rahoitusta 1,3 miljardia ecua. 
Lähes kaksi kolmasosaa vuoden 1997 aikana arvioiduista hankkeista 
on tuottanut tuloksia, joilla saattaa olla hyödyllisiä 
ympäristövaikutuksia, kuten energiansäästö, vaarallisista tuotteista 
syntyvien jätteiden määrän väheneminen ja käytettyjen raaka-
ainemäärien pieneneminen. Työterveyden ja työolosuhteiden alalla on 
havaittu myönteisiä tuloksia käyttöturvallisuudessa, työympäristön 
laadussa ja vähemmän vaarallisten tuotteiden käytössä. 
Loppuunsaatetuista hankkeista äskettäin tehty arviointi osoittaa, että 
36 % niistä tarjosi suoria mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen 
tulosten soveltamisesta vastaavissa kumppanuusyrityksissä. Vain 10 
prosentilla hankkeista saattaa olla kielteisiä vaikutuksia työpaikkojen 
suhteen. Ohjelman loppuun mennessä lähes 500 organisaatiossa on 
pantu täytäntöön hyödyntämissuunnitelma, jonka pitäisi luoda suoraan 
uusia työpaikkoja. 
IMT-ohjelmaan liittyvät hankkeet, joista eräiden budjetti saattaa 
kohota yli 10 miljoonaan ecuun, pyritään kasvattamaan riittävän 
suuriksi, jotta niissä voidaan käsitellä teollisuuden strategista 
teknologiaa (ks. kehystetyt esimerkit) ja jotta niistä saataisiin 
käytännön tuloksia erityisesti intensiivistä tutkimusta edellyttävillä 
aloilla. Esimerkiksi lentoliikenteessä seuraavan vuosikymmenen aikana 
odotettavissa olevan räjähdysmäisen kasvun taloudellinen merkitys on 
niin suuri, että se on synnyttänyt ankaran kilpailun eurooppalaisten ja 
yhdysvaltalaisten lentokoneenvalmistajien välillä. Teknologian 
kehittyminen on tässä kilpailussa ratkaisevassa asemassa. Kemianteollisuuden ja 
nahkateollisuuden 
välisenä yhteistyönä on 
vuotien käsittelyyn 
kehitetty uusi menetelmä, 
joka ei saastuta ja jonka 
avulla voidaan lisäksi 
tuottaa korkealaatuista 
nahkaa entistä 
alhaisemmin 
tuotantokustannuksin. 
Hankkeen avulla 
teollisuudenala voi 
mukautua aina 
tiukemmiksi muuttuviin 
yhteisön 
ympäristösäännöksiin 
kuitenkin kilpailukykynsä 
säilyttäen. 
Erityisesti koruissa ja 
kellonrannekkeissa 
esiintyvä nikkeli on 
huomattava allergisten 
reaktioiden aiheuttaja. 
Eräässä CRAFT-
hankkeessa 15 korualan 
pk-yritystä ja 6 
tutkimusorganisaatiota 
ovat kehittäneet 
tekniikan, jonka avulla 
voidaan pienentää 
nikkelin haitallisia 
vaikutuksia, sekä uusia 
metalliseoksia, joilla 
nikkeli voidaan korvata 
ja jotka eivät aiheuta 
allergiaa. Näin yritykset 
voivat vastata yleisön 
vaatimukseen saada 
käyttöönsä 
terveellisempiä tuotteita. 
30 
Vuonna 1997 IMT-ohjelmassa valittiin ilmailuteollisuuden kannalta 
strategisilta aloilta 30 tutkimushanketta, joille myönnettiin yhteisön 
rahoitusta kaikkiaan 85 miljoonaa ecua. Puolet hankkeista koski 
lentokoneiden tehokkuuden parantamiseen liittyvää teknologiaa. Tämä 
on tutkimusala, jolla kilpailu on erityisen kovaa. Suurin osa Euroopan 
ilmailualan teollisuudesta osallistuu näihin hankkeisiin. Yritysten omat 
varat ja ilmailualan TTK-toimintaan suunnattu kansallinen rahoitus 
eivät riitä, jotta ne voisivat yksin toteuttaa tämän tutkimuksen. 
Tämä esimerkki valottaa hyvin sitä, kuinka tämä ohjelma voi auttaa 
luomaan eurooppalaista lisäarvoa erityisesti EU:n talouden kannalta 
strategisilla aloilla. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Ehdotusten arviointi koskee seuraavia aloitteita: 
• kahta 31. lokakuuta 1997 julkaistua yhteistä ehdotuspyyntöä, joista 
toinen koskee vettä ja julkaistiin ympäristöä ja ilmastoa koskevan 
ohjelman yhteydessä, ja toinen ilmailuteollisuuden koneenrakennusta 
ja julkaistiin tietotekniikkaa koskevan ohjelman yhteydessä, 
• 15. huhtikuuta 1997 tietotekniikkaa käsittelevän ohjelman 
yhteydessä julkaistua ehdotuspyyntöä, joka liittyy neuvoston 27. 
tammikuuta 1997 hyväksymään TTK-toimintaa koskevaan 
kansainväliseen yhteistyösopimukseen älykkäiden 
valmistusjärjestelmien alalla, 
• teknologian edistämishankkeita pk-yrityksissä (CRAFT), 
aihealuekohtaisia verkkoja ja liitännäistoimenpiteitä, joita koskevan 
ehdotuspyynnön määräaika on 20. toukokuuta 1998. 
Vuodesta 1995 lähtien valittujen 823 TTK-hankkeen toteutuksen 
tieteellinen seuranta muodostaa luonnollisesti huomattavan osan 
vuoden 1998 toiminnasta. 
Myös viidennen puiteohjelman toiminnan valmistelu on tärkeä tehtävä. 
Edellisen vuoden tavoin järjestetään kokouksia ja seminaareja, joissa 
valmistellaan seuraavaan puiteohjelmaan sisältyvää aihealuekohtaista 
ohjelmaa "Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen". Eräissä 
teollisuusprosesseissa 
raaka-aineiden laatu 
saattaa vaihdella 
huomattavasti, mutta 
lopullisen tuotteen on 
oltava tasalaatuista. 
Eräässä hankkeessa on 
hyödynnetty puun ja 
massan tuotannossa 
keinoälyteknotogiaa, 
jonka avulla lopullisen 
tuotteen laatu voidaan 
ennakoida raaka-aineita 
ja tuotantoprosessia 
koskevien tietojen 
perusteella. 
Teollisuuskäyttäjät ovat 
voineet pienentää 
energian, veden ja 
tärkkelyksen kulutusta 
sekajätteiden syntymistä. 
Uusi teollisuusprosessi on pienentänyt voimakkaasti alumiinin kierrätykseen käytettävistä kemikaaleista 
aiheutuvia kustannuksia. Tekniikka on testattu ja sen pitäisi tuoda huomattavia taloudellisia hyötyjä 
seuraavien vuosien aikana. Hankkeeseen osallistuneet kumppanit ovat juuri saamassa menetelmälle 
eurooppalaisen patentin. 
31 
5. MITTAUS JA TESTAUS 
Toiminta vuonna 1997 
Vuoden 1997 aikana arvioitiin yli 300 ehdotusta, joista suurin osa liittyi 
ohjelman aihealueeseen I - "Eurooppalaiset laatutuotteet" - sekä 
yhteisön politiikkojen ja eurooppalaisen standardoinnin tukemista 
koskeviin kohdennettuihin ehdotuspyyntöihin. Komissio tuki vuonna 
1997 kaikkiaan 145 hanketta yhteensä 37 miljoonalla eculla. 
Seuraavat ehdotuspyynnöt on saatettu loppuun: 
TTK-hankkeet: 
Ohjelman aihealuetta I koskevaan toiseen ehdotuspyyntöön jätettiin 
104 ehdotusta, joista 47 hyväksyttiin. Yhteisön rahoitusta on annettu 
39 hankkeeseen yhteensä 22 miljoonaa ecua. Neljänteen ja viidenteen 
kohdennettuun ehdotuspyyntöön jätettiin 62 ehdotusta, joista 34 
valittiin. Komissio tuki 20 hanketta 8 miljoonalla eculla. Kaiken 
kaikkiaan vähintään kolmannes näihin hankkeisiin osallistuvista 
toimijoista tulee teollisuuden piiristä (50 % pk-yrityksiä). 
Teknologian edistäminen pk-yrityksissä / CRAFT: 
Pk-yritysten osallistuminen on kasvanut, sillä vuonna 1997 arvioitiin 86 
ehdotusta vuoden 1996 41:een verrattuna, eli yli kaksinkertainen 
määrä. Komissio rahoitti 35 hanketta yli 2 miljoonalla eculla. 
Aihealuekohtaiset verkot ja liitännäistoimenpiteet: 
Jatkuvan ehdotuspyynnön perusteella on rahoitettu 17 uutta verkkoa 
yhteensä 2 miljoonalla eculla ja 34 liitännäistoimenpidettä yli 2 
miljoonalla eculla. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Ohjelma on osaltaan vaikuttanut useiden yhteisön politiikan 
tavoitteiden saavuttamiseen. Ohjelmasta tukea saaneella tutkimuksella 
on huomattava vaikutus teollisuuteen, kauppaan ja yhteiskuntaan 
yleensä, ja sen tulokset tarjoavat erinomaisia välineitä kuluttajien, 
terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojeluun, kuten oheiset 
esimerkit osoittavat. 
Euroopan kosmetiikkateollisuus on halunnut parantaa 
auringonsuojavoiteiden laatua kansainvälisillä markkinoilla, ja se on 
ehdottanut työohjelmaa voiteiden tehokkuuden tarkistamiseksi 
vahingollista ultraviolettisäteilyä vastaan. Televiestintäteollisuus taas 
haluaisi arvioida kannettavien puhelimien lähettämän 
sähkömagneettisen säteilyn tarkasti luotettavien käyttöolosuhteiden 
määrittelemiseksi. Näillä toimilla voidaan parantaa Euroopan 
teollisuuden kilpailukykyä, kun maailmanmarkkinoille saatetaan 
tuotteita, jotka on tarkastettu tunnustettujen tieteellisten menetelmien 
avulla ja varustettu vastavilla merkinnöillä. Standardointia tukevien 
aloitteiden osalta kiistämätöntä yhteisön lisäarvoa tarjoavat esimerkiksi 
tulokset, joita saadaan otsonikerrosta vähiten tuhoavien liuottimien 
ominaisuuksia selvittävällä testausmenetelmällä, samoin kuin Euroopan 
poliisilaboratorioiden verkon perustaminen, sillä nämä toimenpiteet 
koskevat Euroopan unionin kannalta keskeisiä aloja. Esimerkkejä tuloksista 
Akustinen 
lämpötilanmittaus: 1000 
°C- 1500 °C lämpötilojen 
mittaaminen. Tässä 
lämpömittarissa käytetään 
korkeita lämpötiloja 
kestäviä keraameja. Sen 
avulla voidaan kalibroida 
muita lämpömittareita. 
Tätä innovaatiota kohtaan 
on osoitettu suurta 
kiinnostusta Yhdys­
valloissa, jossa 
markkinoilla ei ole 
vastaavia tuotteita. 
Parhaillaan valmistellaan 
lämpömittarin mittaus­
alueen laajentamista yli 
2000 °C:een. Laite 
mahdollistaa myös 
merkittävän edistymisen 
keraamien valmistus­
menetelmissä (arvioidut 
markkinat 5 miljoonaa 
ecua vuodessa). 
Karsinogeenisten 
polysyklisten hiilivetyjen 
esiintymisen mittaaminen 
ruokaöljyissä vaatii erittäin 
kehittyneitä analyysi­
menetelmiä. Mittaus­
tulosten luotettavuuden 
tarkistamiseksi on 
kehitettävä vertailu­
materiaaleja. Eräs hanke 
on mahdollistanut kahden 
ensimmäisen aineen 
sertifioinnin tällä alalla. 
Aineiden mahdollisia 
käyttäjiä ovat noin 2000 
valvontalaboratoriota 
(arvioidut markkinat 2 
miljoonaa ecua vuodessa). 
32 
Komissio korosti standardoinnin etuja myös vuonna 1997 laaditussa 
valmisteluasiakirjassa "Tutkimus ja standardointi", jonka komissio 
hyväksyi 27. tammikuuta 1998 (KOM(98) 31). Toiminnan tavoitteena 
on parantaa standardointia edeltävien näkökohtien huomioon ottamista 
riittävän varhaisessa vaiheessa viidennen puiteohjelman tutkimus- ja 
innovaatio-ohjelmissa, jotta Euroopan teollisuuden kilpailukykyä 
voidaan lisätä ja tuotteiden ja palveluiden laatua parantaa kuluttajien ja 
kansalaisten eduksi. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Etusijalle asetetaan vuonna 1997 järjestettyjen ehdotuspyyntöjen 
perusteella valittujen hankkeiden käynnistäminen. Tavoitteena on 
kehittää Euroopan metrologista infrastruktuuria pääasiassa kemian ja 
biologian alalla sekä kehittää tullilaboratorioiden tarvitsemat 
toimenpiteet ja testit tavaroilla käytävän kaupan seurantaa, tuotteiden 
alkuperän valvontaa, kulttuuriperinnön suojaamista ja 
oikeuslääketiedettä varten. 
Yhteisön vertailumittaustoimiston 25-vuotisen toiminnan johdosta 
järjestetään Brysselissä marraskuussa 1998 tulevaisuuden 
mittaustekniikkaa käsittelevä konferenssi, johon kokoontuu 
metrologian alan huomattavia toimijoita Euroopasta ja muualta 
maailmasta. 
Toimintaan on vuodelle 1998 osoitettu maksusitoumusmäärärahoja 43 
miljoonaa ecua. Määrärahat mahdollistavat muun muassa vuoden 1997 
aikana julkaistujen ehdotuspyyntöjen sekä kuudennen kohdennetun 
ehdotuspyynnön perusteella valittujen hankkeiden rahoittamisen. 9 
miljoonaa ecua on tarkoitettu tutkimusyhteistyöhankkeiden 
rahoittamiseen (CRAFT). 3 miljoonan ecun rahoitus on osoitettu 
viimeiselle aihealuekohtaisten verkkojen ryhmälle ja 2 miljoonaa ecua 
liitännäistoimenpiteisiin. Suojalasien huurtumisen 
havaitseminen: Tärkein 
syy työtapaturmien 
yhteydessä saatuihin 
silmävammoihin on se, 
että suojalasit on 
poistettu vaarallisen työn 
aikana, koska ne ovat 
huurtuneet sisäpuolelta. 
Hankkeessa on kehitetty 
pienoiskamera, joka 
pystyy havaitsemaan 
huurtumista aiheuttavat 
ympäristöolosuhteet. 
Menetelmällä 
täydennetään 
henkilönsuojaimista 
annettua direktiiviä 
89/686/ETY. Hanke 
edistää onnettomuuksien 
määrän vähentämistä. 
Onnettomuuksien 
kustannuksiksi arvioidaan 
220 miljoonaa ecua 
vuodessa. 
Uusi anturi heikkojen kaasuvirtojen mittaamiseen 
Ilmakehän saastumista koskevien mittausten virhemarginaali on 25 %, mikä johtuu pääasiassa 
kaasumittareiden heikosta luotettavuudesta. Milogas-hankkeessa on kehitetty uusi väline, jossa 
käytetään mikromekaanisesti valmistettua silikonianturia. Tärkeitä sovelluksia löytyy esim. 
lääketieteen, ilmakehän saastumisen ja kaivosteollisuuden aloilta. Arvioidut markkinat ovat 
10 000 laitetta seuraavien 3 vuoden aikana, ja laitteen yksikköhinta on 200 ecua. Tutkimus-ja 
valmistuskustannukset ovat 1 miljoonaa ecua. 
33 
YMPÄRISTÖ 
6. YMPÄRISTÖ JA ILMASTO 
Toiminta vuonna 1997 
Tärkeimmät ohjelman täytäntöönpanotoimet vuonna 1997 liittyivät 
ohjelman toisen vaiheen (1997-1998) viimeisten ehdotuspyyntöjen 
käynnistämiseen ja arviointiin. Toinen pääasiallinen ehdotuspyyntö, 
joka koski useimpia ohjelman aloja, sekä ENRICH-aloitteen (European 
Network for Research in Global Change) uudelleen käynnistämiseksi 
tehty ehdotuspyyntö johtivat 306 korkealaatuisen ehdotuksen 
valintaan, joihin annettiin EU.n rahoitusta 205 miljoonaa ecua vuonna 
1997 ja vuoden 1998 alussa. Avaruusteknologian ja ENR1CH-
hankkeen potentiaalisia operationaalisia laitteita koskevan aihealueen 
hakemusten määrä ja laatu oli kuitenkin pettymys. Uusi ehdotuspyyntö 
järjestettiin siksi vuoden 1997 toisella puoliskolla, ja siihen liittyvän 
tiedotuskampanjan ansiosta saatiin parempia ehdotuksia. 
Ehdotuspyyntö maapallon havaintokeskuksen (CEO) alalta julkaistiin 
myös vuoden 1997 keskivaiheilla. Näiden muiden avaruusalan 
ehdotuspyyntöjen johdosta valittiin vuonna 1998 rahoitettavaksi EU:n 
tuella 32 TTK-hanketta, joiden EU-rahoitus oli 32 miljoonaa ecua. 
Hankkeet koskivat CEO-toimia ja uusien avaruusteknologisten 
sensorien esikehittelyä eri aloilla kuten metsäpalojen tai kasvillisuuden 
seurannassa. 
Tärkeillä horisontaalisilla ja muilla tukitoimilla on edelleen tuettu 
ohjelman strategisten tavoitteiden toteuttamista. Komission yksiköiden 
yhteinen kampanja, jossa kansalliset tietokeskukset ovat auttaneet, 
tietojen toimittamiseksi pk-yrityksille mahdollisuuksista osallistua EU-
tason TTK-toimintaan, on alkanut tuottaa merkittävää tulosta: vuonna 
1997 myönnettiin yhtä monta kartoitus- ja CRAFT-palkintoa 
teknologian edistämistoimista kuin ohjelman koko ensimmäisen 
vaiheen aikana (46 kartoituspalkintoa ja 11 CRAFT-palkintoa on nyt 
annettu). Tutkijoiden määrän lisääminen erityisesti toimilla, jotka 
edistävät asianmukaisesti pätevän ympäristöä tuntevan tiedeyhteisön 
luomista, on edelleen ollut ohjelman painopisteala, ja vuodeksi 1997 
myönnetyllä taloudellisella tuella on voitu rahoittaa vielä 37 
koulutusapurahaa (tähän mennessä niitä on ollut ohjelmassa 72), 13 
jatkokoulutuskurssia (ohjelmassa kaikkiaan 22), ja huomattava määrä 
työryhmiä, seminaareja ja konferensseja on järjestetty tai tuettu 
ohjelman puitteissa. 
Vuonna 1997 otettiin käyttöön uusi arviointikäsikirja (joka toimitettiin 
etukäteen ehdotusten tekijöille ja jonka tarkoituksena on lisätä 
avoimuutta ja puolueettomuutta), esitarkastuspalvelu ehdotuksen 
jättämistä harkitseville ja menettely, jossa riippumattomat asiantuntijat 
tarkastelevat uusia arviointimenettelyjä. Asiantuntijat ovat laajalti 
pitäneet uutta arviointikäsikirjaa ja koko menettelyä hyvänä. Esimerkkejä tuloksista 
PROVOST-ohjelmassa 
ennustetaan sateen 
todennäköisyyttä 
maailmanlaajuisesti. 
Osanottajat ovat tehneet 
menestyksekkäästi kuuden 
kuukauden ennusteita El 
Nifio -ilmiöstä ja siihen 
liittyvistä maailmanlaajuisista 
vaikutuksista (esim. kuivuus-
ja kosteusoloista). 
Toukokuussa kokoontui 150 
tutkijaa 15:staELOISE-
ohjelman (Maan ja meren 
vuorovaikutusten 
eurooppalainen tutkimus) 
hankkeesta. IGBP - LOICZ 
on antanut ELOISElle 
tunnustusta 
rannikkoalueiden 
maailmanlaajuisen 
muutoksen tutkimuksesta 
EU:n osalta. 
Ensimmäisessä 
eurooppalaisessa 
kulttuuriperinnön suojelun 
tutkimusta ja 
eurooppalaisten yritysten 
tilaisuuksia koskevassa 
konferenssissa Roomassa 
joulukuussa 1997 
vakiinnutettiin EU:n 
hankkeiden yhteydessä 
perustetut verkot, ja kokous 
edisti pk-yritysten 
kilpailukyvyn vahvistamista 
tällä alalla. 
34 
Yli 80 % kaikista A-luokkaan sijoitetuista ehdotuksista ja joka toinen 
kaikista korkeatasoisista (A- ja B-luokan) ehdotuksista on saanut 
rahoitusta ohjelman aloittamisen jälkeen. Ohjelmasta on hyväksytty 
rahoitettavaksi kaikkiaan 684 TTK-hanketta ja yhtenäisenä toimintana 
toteutettavaa hanketta. Erityisenä ongelmana on varmistaa, että 
pyyntöihin jätetään vain hyviä ehdotuksia, jotka käsittelevät 
ehdotuspyynnössä esitettyjä tavoitteita. Huolimatta siitä, että uudessa 
arviointikäsikirjassa esitettiin yksityiskohtaisesti arviointiperiaatteet, 
komission yksiköt tarjosivat esitarkastuspalvelua ja mahdollisia 
hakijoita kehotettiin arvioimaan itse ehdotuksiaan ennen niiden 
jättämistä, enemmän kuin puolet vuonna 1997 arvioiduista 
ehdotuksista ei täyttänyt tieteellistä ja teknistä tasoa tai hankkeen 
hallinnon tasoa koskevia vaatimuksia. Ehdotusten valmisteluun ja 
arviointiin uhrataan paljon työtä, ja kaikkien TTK-toimijoiden, mukaan 
lukien EU:n ja kansallisten tietokeskusten, ohjelmasta tietoa levittävien 
verkkojen ja jäsenvaltioiden on yritettävä vaikuttaa siihen, ettei 
heikkotasoisia ehdotuksia jätettäisi. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Vaikutus teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan 
vahvistamiseen ja kilpailukyvyn vahvistamiseen, monilla ohjelman 
tuloksilla on merkittäviä sovellus- ja kehitysmahdollisuuksia kaikkialla 
maailmassa, erityisesti ympäristöteknologioilla ja kestävään 
kehitykseen liittyvillä tuloksilla. Teollisuuden runsasta osallistumista 
havaitaan teollisuuden kannalta tärkeimpinä pidetyillä aloilla kuten 
ympäristöteknologiassa ja avaruusteknologiassa, joilla kahteen 
kolmasosaan tähän mennessä rahoitusta saaneista hankkeista osallistuu 
yksi tai useampi teollisuusyritys, mukaan lukien yksi tai useampi pk-
yritys noin 44 prosentissa hankkeista. Lähes neljäsosassa kaikista 
hankkeista, joille myönnetään rahoitusta näillä aloilla, on mukana 
teollisuusyrityksiä. 
Vaikutus yhteisöön muuhun politiikkaan: ohjelmassa meneillään olevat 
toimet ja järjestetyt seminaarit tarjosivat tärkeää aineistoa Kiotossa 
pidettyä YK:n ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen kokousta 
varten, ja ne muodostavat perustan myös Buenos Airesissa pidettävälle 
seuraavalle kokoukselle erityisesti kaupan käynnin kohteena olevia 
päästölupia ja "hiilinieluja" koskevissa asioissa. Hankkeiden laaja-
alaisuus tarjoaa edelleenkin ympäristöpolitiikan kehittämiseen, 
ympäristöä koskevan viidennen toimintaohjelman täytäntöönpanoon ja 
sen jatkotoimien valmisteluun tarvittavan vankan tieteellisen perustan. 
Ohjelmaan kuuluvalla avaruustekniikan alalla tehtävä tutkimus tarjoaa 
vuonna 1998 pohjan EU:n tietotarpeiden selvittämiseksi 
tulevaisuudessa tehtäviä avaruuslentoja varten, komission 
toimintasuunnitelman valmisteluun maapallon satelliittihavainnointia 
varten sekä maapallon havainnointia koskevan EU:n politiikan 
kehittämistä (jäsenvaltioiden, ESAn ja EUMETSATin kanssa) ja 
integroidun strategian (CEOS) kehittämistä varten. Tulvat ovat yleistyneet 
Euroopassa. Tärkeässä 
yhtenäisessä toiminnassa 
RIBAMODissa on määritelty 
parhaat käytännöt 
tulvatasankojen huollossa. 
Vihreää kirjanpitoa varten 
on kehitetty ympäristöasiat 
sisältävää kansantuloa 
koskeva lähestymistapa, 
jonka avulla tilastotieteellistä 
ja kokemusperäistä 
mallintamista voidaan ohjata 
taloudellisen ja 
ympäristöasioita koskevan 
suorituskyvyn mittaamiseksi. 
Satelliittien avulla tehtävällä 
kaukokartoituksella autetaan 
alueiden ja valtioiden 
hallituksia päättämään uusien 
luonnonpuistojen rajoista ja 
nykyisten alueiden johtajia 
tekemään 
kehityssuunnitelmia siten, 
että kartoitetaan 
maankäyttöä ja seurataan 
alueiden kasvien terveyttä. 
EY pyrkii osallistumaan 
kokeneena ja 
varteenotettavana kilpailijana 
tämäntyyppisiinä hankkeisiin 
kaikkialla maailmassa. 
35 
Työohjelma vuodelle 1998 
Neljännen puiteohjelman vuonna 1998 toteutettavissa toimissa 
keskitytään pääasiassa jäljellä oleviin ehdotuspyyntöihin, erityisesti 7 
miljoonan ecun lisärahoitukseen, josta neuvosto ja Euroopan 
parlamentti päättivät 1. joulukuuta 1997. Rahoitus koskee vesialan 
toimia, jatkokoulutuskurssien lisäämistä, 1. huhtikuuta 1998 päättyvää 
pk-yritysten CRAFT-palkkioiden viimeistä valintakierrosta ja kahta 
uutta koulutusapurahojen valintakierrosta. 
Huomiota kiinnitetään myös hallinnointikysymyksiin, joita on tullut 
esiin nykyisessä ohjelmassa tai joita seurantaryhmissä on korostettu. 
Toimintaa tehostetaan, jotta tutkimustulokset saadaan nopeasti ja 
ymmärrettävällä tavalla mahdollisten käyttäjien saataville poliittisista 
päättäjistä liike-elämään, teollisuuteen ja tiedeyhteisöön asti. 
Tarvittavia välineitä kehitetään, jotta voidaan siirtyä pehmeästi viidettä 
puiteohjelmaa varten ehdotetuissa ympäristöalan toimissa 
sovellettavaan integroituun ja ongelmanratkaisuun tähtäävään 
lähestymistapaan. VEGETATION 1 -laite, 
johon EU on sijoittanut 
50 miljoonaa ecua, 
lähetettiin avaruuteen 
SPOT 4-satelliitissa 
maaliskuussa 1998, ja 
ensimmäiset datat, joita 
alettiin saada huhtikuussa 
1998, käytetään EU:n 
politiikan tarpeisiin. 
Hankkeissa on osoitettu, että on mahdollista 
suunnitella sääntelypolitiikkaa, jolla 
edistetään puhtaampaa teknologiaa, joihin 
liittyy perinteiseen teknologiaan verrattuna 
sekä taloudellisia etuja että ympäristöetuja. 
Hankkeissa osoitettiin, että kestävän 
kehityksen mukaiset ympäristötavoitteet ja 
kilpailukyky voidaan sovittaa yhteen. 
36 
7. MERITIETEET JA MERITEKNOLOGIA 
Toiminta vuonna 1997 
• Toisen yleisen ehdotuspyynnön (määräaika 15. lokakuuta 1996) 
johdosta käynnistettiin ensimmäiset 34 TTK-hanketta. Näistä viisi 
kuuluu ohjelman aihealueeseen A (meritieteet), ja niistä tärkein 
(OMEX-II, 33 laboratoriota 10 Euroopan maasta) on 
mannerjalustan ja Koillis-Atlantin syvänmerenalueen 
siirtymävyöhykkeen monitieteinen tutkimus (katso viereinen 
kehystetty teksti). Aihealueeseen B (strateginen meritutkimus) 
kuuluvista 11 hankkeesta 8 koskee rannikkovyöhykkeen 
hallinnointia ja tällä vyöhykkeellä esiintyvien fyysisten ilmiöiden 
tutkimusta (sedimenttien kulkeutumista, aaltojärjestelmää). 
Kolmessa hankkeessa pyritään kehittämään erilaisiin rannikon 
suojeluun tarkoitettuihin rakenteisiin (patoihin, aallonmurtajiin) 
liittyviä käsitteitä. Aihealueeseen C (meriteknologiat) taas kuuluu 18 
hanketta, joiden aiheet ovat varsin vaihtelevia: merenalainen 
tietoliikenne ja akustiikka, merenpohjan tutkimus, mitta- ja 
näytteenottolaitteet (mm. uudenlainen kairauslaite sedimenttejä 
varten), kauko-ohjatut veden alla liikkuvat kulkuneuvot (ROV), 
samoin kuin meriympäristön terveydentilaa kuvaavien biologisten 
merkkiaineiden tutkimus. Esimerkkejä tuloksista 
ENAM-hankkeessa 
(European North Atlantic 
Margin) yhdistyy 14 
tutkimusorganisaation panos 
yhteistyössä Norjanmerellä 
toimivien yritysten 
muodostaman öljyalan 
yhteisyrityksen kanssa. 
Tarkoituksena on erityisesti 
selvittää, millä 
mannerjalustan vyöhykkeillä 
rinteet ovat murtuma-alttiita, 
ja auttaa näin 
öljynetsintäyrityksiä 
asemoimaan toimintansa. 
Kesäkuun 17. päivänä 1997 julkaistiin ehdotuspyyntö, jonka 
tarkoituksena oli täydentää ohjelmaa valtameriennusteiden alalla. 
Valitut hankkeet käynnistetään vuonna 1998. 
MAST-ohjelman ja ENRICH-aloitteen yhteistyönä käynnistettiin 
viisi hanketta, joita hallinnoidaan yhdessä Ympäristö ja ilmasto -
ohjelman sekä INCO-ohjelman kanssa. 
Ohjelmasta on myös myönnetty 16 apurahaa ja rahoitettu neljää 
jatkokoulutuskurssia, joiden aiheina olivat valtameriennusteet, 
meriympäristössä esiintyvän metaanin merkitys, kalliorantojen 
iskevän aalto vyöhykkeen dynamiikka ja syvänteiden kuumissa 
lähteissä elävät eliöyhteisöt. 
Ohjelman puitteissa järjestettiin Roomassa 17.-19. marraskuuta 
Välimerellä tehdyn valtameritutkimuksen viimeisimpiä tuloksia 
käsittelevä merkittävä kansainvälinen konferenssi. 
Erityiskokouksessa, jossa käsiteltiin valtameritutkimuksesta 
yhteiskunnalle koituvia vaikutuksia, todettiin, että luonnon- ja 
yhteiskuntatieteilijöiden välille alkaa muodostua vuoropuhelua. 
Molemmat ovat havainneet toimivansa samassa järjestelmässä, jota 
on siten käsiteltävä kokonaisvaltaisesti. Tammikuussa kaikki 
meriteknologiahankkeiden koordinoijat tapasivat Aberdeenissa 
keskustellakseen keskenään ja komission kanssa tieteellisistä 
kysymyksistä, hankkeiden hallinnosta ja siitä, miten tuloksista 
tiedottamista voitaisiin parantaa. Toukokuussa pidettiin 
Arcachonissa ELOISE-ohjelman (European Land-Ocean Interaction 
Studies) vuosikokous. 
Vuoden 1997 seurantakertomuksessa suositetaan toimenpiteitä 
hankkeiden pitkän aikavälin vaikutuksen mittaamiseksi. Siinä OMEX- hankkeessa (Ocean 
Margin Exchange) tutkitaan 
ja pyritään kvantifioimaan 
veden ja aineen vaihtoa 
Euroopan mannerjalustan ja 
avomeren välillä Pohjois-
Atlantilla. Samoin CANIGO-
hankkeessa tutkitaan aluetta, 
johon Gibraltarista tuleva 
virta vaikuttaa suoraan. 
Näiden vuorovaikutusten ja 
näiden virtojen hyvä 
tunteminen on tarpeen, jotta 
voidaan arvioida, miten 
Euroopan mantereen 
reunaosat ja Välimeri 
vaikuttavat 
maailmanlaajuisiin 
muutoksiin johtaviin 
prosesseihin. 
37 
ehdotetaan myös pk-yrityksiä koskevien toimien jatkamista ja 
jatkokoulutustoiminnan parempaa kohdistamista. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
• Neljän suuren alueellisen hankkeen (MATER-Välimeri, BASYS-
Itämeri, OMEX-Koillis-Atlantti ja CANIGO-Kanariansaaret-Azorit-
Gibraltar) toteuttamista jatketaan. BASYS ja MATER koskevat 
maantieteellisiä alueita, joiden ekosysteemi on erityisen haavoittuva, 
ja joita ihmisen toiminta kuormittaa erityisen voimakkaasti. Nämä 
hankkeet ovat siten avainasemassa luotaessa kyseisillä alueilla 
tieteellistä perustaa unionin ympäristöpolitiikan tueksi. 
• Eurooppalainen ulottuvuus näkyy kaikissa käynnissä olevissa TTK-
toimissa eri tavoilla: laajuudessa (alueelliset hankkeet); siten, että 
tutkimuspaikat täydentävät toisiaan maantieteellisesti; ja siinä, että 
on tilaisuus luoda laboratorioverkkoja huippututkimusaloilla kuten 
meren biologinen monimuotoisuuden ja meren mikrobiologian, 
veden alla kulkevien robottien ja vedenalaisten laboratorioiden 
suunnittelun, off shore -öljyteollisuuden tarvitsemien yhä 
suuremmissa syvyyksissä toimivien poraustekniikoiden tai 
meribioteknologian alalla. 
• Vuonna 1997 päätökseen saatetuista hankkeista kuusi koski 
fysikaalisen meritieteen ongelmia (virtoja, aineen kulkeutumista, 
hiilihapon absorboitumista) Pohjanmerellä ja Pohjois-Atlantilla ja 
seitsemän koski rannikkovyöhykettä (myrskyjen vaikutusta, 
hiekkarantojen ennallistamista, aallonmurtajien suunnittelua, 
merenpohjan kartoittamista). 
• Vuonna 1997 saaduista tutkimuksen tuloksista mainittakoon 
useiden tulostietoja ja loppuraportteja sisältävien CD-ROMien 
julkaiseminen, hankkeiden tulostietojen elektronista julkaisemista 
koskevan oppaan julkaiseminen ja MAST-ohjelman kotisivun 
luominen. 
Työohjelma vuodelle 1998 
• Käynnistetään toisesta yleisestä ehdotuspyynnöstä valitut jäljellä 
olevat hankkeet. 
• Käynnistetään toiminnallista meritiedettä, tukitoimia ja ENRICH-
aloitetta koskevista vuonna 1997 julkaistuista ehdotuspyynnöistä 
valitut hankkeat. 
• Rahoitetaan lisää apurahoja ja jatkokoulutuskursseja ja tuetaan pk-
yrityksiä (kartoituspalkkiot, CRAFT-hankkeet). 
• Laaditaan viidennen puiteohjelman meritieteitä koskevien 
avaintoimintakokonaisuuksien työohjelmat. 
• Järjestetään toukokuussa 1998 kolmas eurooppalainen meritieteiden 
ja -teknologioiden kokous (aiemmin MAST-päivät). CHABADA-hankkeessa 
(Rehevöityneiden Välimeren 
vesien bakteerikannan 
muutokset ja toiminta), joka 
on osa rannikkoalueiden 
ekojärjestelmien ELOISE-
ohjelmaa, on osoitettu 
vierasaineiden haitallinen 
vaikutus bakteerikantaan ja 
siten ravintoketjuihin 
kyseisillä merialueilla. 
GEOSTAR-ohjelman 
(Suurten syvyyksien 
geofysiikan ja meritieteen 
tutkimusasema) tavoitteena 
on kehittää vedenalaisen 
havaintoaseman prototyyppi, 
joka pystyy toimimaan aina 
4000 metrin syvyydessä ja 
mittaamaan siellä pitkällä 
aikavälillä geofysikaalisia ja 
ympäristömuuttujia. 
Havaintoasema on 
suunniteltu ensimmäiseksi 
osaksi tulevaa 
seurantaverkkoa, jota 
tarvitaan erityisesti 
maanjäristysten 
ennustamiseen. 
BENGAL -hankkeessa on 
osoitettu, että eräässä lähes 
5000 metrin syvyydessä 
olevassa paikassa Atlantilla 
on eläimistössä tapahtunut 
merkittäviä, nopeita ja täysin 
odottamattomia muutoksia. 
Tämä herättää kysymyksen, 
johtuvatko tällaisen 
kehityksen syyt luonnosta 
vai ihmisen toiminnasta. 
38 
BIOTIETEET JA BIOTEKNOLOGIA 
8. BIOTEKNOLOGIA Esimerkkejä tuloksista 
Vuoden toiminta 
Tavoitteet 
Bioteknologian erityisohjelmassa on vuonna 1997 jatkettu alkuperäisiä 
aloitteita: tutkitaan elävän solun suuren tuotantokyvyn mekanismeja ja 
tuotetaan tietoa, joka on välttämätöntä teollisuuden kehittymiselle 
aloilla, joilla yhteisö haluaa vaikuttaa. 
Ohjelmassa pyritään keskittymään tekijöihin, jotka erottavat 
bioteknologian muusta modernista teknologiasta, ja painotetaan 
seuraavia tutkimusalueita: solutehdas, perimän analyysi, kasvien ja 
eläinten bioteknologia, hermosolujen välinen kommunikaatio, 
immunologia ja yleinen rokotusoppi, rakennebiologia, normien 
valmisteluun tähtäävät tutkimukset, biologinen monimuotoisuus ja 
sosiaalinen hyväksyttävyys, infrastruktuurit ja horisontaalitoimet 
(demonstraatio- eli esittelytoimet, oikeudelliset, eettiset ja sosiaaliset 
näkökohdat, yleinen mielipide ja sosiaalis-taloudelliset vaikutukset). 
TTK-hankkeet 1997 saatiin päätökseen 
Bacillus subtilis -bakteerin 
genomi sekvenssin 
määrittäminen. Tämän 
bakteerin noin 4000 geenin 
selvittäminen avaa 
mahdollisuudet lukuisille 
maatalous-ja elintarvike-, 
lääke-ja 
pesuaineteollisuuden 
sovelluksille. 
Kesäkuun 15. päivänä 1996 julkaistun kolmannen ehdotuspyynnön 
jälkeen tehtiin sopimukset 96 hankkeesta (joista kahdeksan 
demonstraatiohanketta), joihin varattu rahoitus on 113,5 miljoonaa 
ecua. Hankkeet koskevat 10 aihealuetta, mm. somaattista 
geeniterapiaa, immunologisia aineita, in vitro farmakotoksikologiaa ja 
ympäristöbioteknologiaa, ja demonstraatiohankkeiden aiheita ovat 
erityisesti malaria- tai HIV-rokotteen prototyypit. Neljännessä 
ehdotuspyynnössä, joka julkaistiin 17. kesäkuuta 1997, saatiin 572 
ehdotusta, jotka arvioitiin ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla 
marraskuussa 1997, ja näistä 75 oli demonstraatiohankkeita. 
Ehdotuspyynnön aiheita olivat mm. biologinen monimuotoisuus, 
biologinen turvallisuus, yleinen rokotusoppi, neurotieteet, koe-
eläinmallit, sekvenssointi ja solutehdas. 
Tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita (TSE) koskeva 
ehdotuspyyntö julkaistiin 29. huhtikuuta 1997 yhdessä biotieteiden 
kahden muun ohjelman kanssa. Heinäkuussa 1997 arvioiduista 66 
ehdotuksesta valittiin 22 ehdotusta biotieteiden kolmesta ohjelmasta 
(näistä seitsemän bioteknologiaohjelmasta), ja niille varattu rahoitus oli 
21,3 miljoonaa ecua. Näissä bioteknologian ohjelmissa tutkitaan 
erityisesti prionien leviämistä ja lisääntymistä; arvioidaan, mikä on 
nautojen spongiformisten enkefalopatioiden tarttumisriski ihmiseen 
saastuneiden elintarvikkeiden välityksellä; kehitetään diagnostisian 
menetelmiä ja tutkitaan TSE.n aiheuttajan inaktivoimista. COLDZYME-hankkeessa, 
jossa kartoitettiin erittäin 
kylmissä lämpötiloissa 
elävien bakteerien 
ominaisuuksia, löydettiin 
alhaisessa lämpötilassa 
toimiva entsyymi, joka 
patentoitiin. Tämän ansiosta 
tiettyjen elintarvike- tai 
lääketeollisuuden prosessien 
energiakustannuksia voidaan 
pienentää. Käytännön 
esimerkki olisi 
pyykinpesuaine, jolla 
voidaan pestä pyykkiä 
alhaisessa lämpötilassa. 
39 
Pk-yrityksille tarkoitetut teknologian edistämistoimet 
Vuonna 1997 annettiin 35 kartoitusvaiheen palkintoa esim. seuraavista 
aiheista: hermojen rappeutumissairauksien (Alzheimer, Parkinson, 
Huntington) hoitoon tarkoitettu somaattinen geeniterapia ja uusina 
immunosupressiivisina aineina käytettävät synteettiset peptidit. 
Kolmannessa ja neljännessä ehdotuspyynnössä havaitaan lisäksi pk-
yritysten kiinnostuksen bioteknologiaan kasvavan (ehdotuksien 
esittäjistä oli pk-yrityksiä 40 %). 
Tutkijankoulutusapurahat 
Vuonna 1997 myönnettiin 133 tutkijankoulutusapurahaa. 
Bioteknologiaohjelmasta rahoitettiin huhtikuussa 1997 sadan 
apurahansaajan osallistuminen tapaamiseen teollisuuden edustajien 
kanssa; tarkoituksena oli esitellä heille tämän alan tarjoamia 
mahdollisuuksia Euroopassa. 
Muut liitännäistoimenpiteet 
Bioteknologiaohjelmassa järjestettiin kesäkuussa 1997 bioteknologian 
yrittäjyyspäivät, johon saapui noin sata osanottajaa korkeakouluista, 
bioteknologian yrityksistä, riskipääomayhtiöistä, yrityshautomoista ja 
tiedepuistoista keskustelemaan seuraavista kysymyksistä: millä 
bioteknologian tutkimuksen aloilla voi parhaiten perustaa yrityksiä, 
millaisilla aloitteilla yrittäjyyttä voidaan parhaiten kannustaa, minkä 
tyyppiset hankkeet soveltuvat parhaiten yritysten perustamiseen, miten 
voidaan parantaa bioteknologian yritysten kehittämisessä mukana 
olevien tärkeimpien toimijoiden vuorovaikutusta. 
Joulukuun 17 päivänä 1996 julkaistiin ehdotuspyyntö bioteknologian 
alalla järjestettäviin käytännön harjoittelukursseihin tarkoitettuja 
apurahoja varten, ja yksi apuraha myönnettiin vuodelle 1997. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Bioteknologia tarjoaa lukuisia mahdollisuuksia elämänlaadun 
parantamiseen esim. terveyden, kemianteollisuuden, maatalouden ja 
ympäristön alalla. Siten ympäristökysymyksissä esim. mikrobien 
biologisen monimuotoisuuden ja biologisen turvallisuuden alalla saadut 
tiedot vaikuttavat tärkeiden ekologisten ongelmien ratkaisemiseen. 
Yksi tärkeimmistä aiheista on ympäristöä saastuttavien yhdisteiden 
biologinen muuttaminen käyttämällä geneettisesti muunnettuja 
organismeja. Biologisen 
monimuotoisuuden alalla 
tieteen edistys sekä 
menetelmien optimointi ja 
vakiointi ovat johtaneet 
siihen, että QlAGEN-yritys toi 
vuonna 1997 markkinoille 
kasvien biologisen 
monimuotoisuuden 
osoittamiseen ja arviointiin 
tarkoitettuja määrityskittejä. 
Käytännön sovelluksia on 
mm. tiettyjen 
viinivalmistuksessa 
käytettyjen puulajien 
alkuperän todentaminen. 
Geeniterapia on keino, jolla 
voidaan parantaa 
perinnöllisiä häiriöitä. 
Hankkeessa, joka koskee 
lihasdystrofioita kuten 
Duchennes'n sairautta, on 
tehty merkittävä löytö, jonka 
ansiosta voidaan suunnitella 
hoitotapaa. Uudessa 
lähestymistavassa käytetään 
luuytimestä johdettuja soluja 
lihassolujen korvaamiseen. 
Lisäksi teollisuusyritysten määrän lisääntyminen kolmannessa 
ehdotuspyynnössä (77 %) osoittaa bioteknologian ohjelman kehittyvän 
tieteellisen perustan vahvistamisen suuntaan, mikä parantaa 
teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä. 
40 
Työohjelma vuodelle 1998 
Toinen yhteinen ehdotuspyyntö TSE:n alalla julkaistiin 17. maaliskuuta 
1998, ja määräaika päättyy 17. kesäkuuta 1998. 
Ennen vuoden loppua neuvotellaan ja tehdään kaikki neljänteen 
ehdotuspyyntöön ja kahteen yhteiseen TSE:tä koskevaan 
ehdotuspyyntöön valitut sopimukset. TTK-hankkeisiin, 
tutkijankoulutusapurahoihin ja muihin liitännäistoimenpiteisiin on 
sidottu vuodeksi 1998 noin 156 miljoonaa ecua. Lisäksi ensimmäinen 
bioteknologian rahoitusta koskeva foorumi järjestetään 12.-14. 
toukokuuta 1998. 
41 
9. BIOLÄÄKETIEDE JA TERVEYS (BlOMED) 
Toiminta vuonna 1997 
Toisen ehdotuspyynnön tuloksena annettiin rahoitusta 125 hankkeelle 
yhteensä 88 miljoonaa ecua. 
Kolmanteen (ja viimeiseen) ehdotuspyyntöön lähetetyt ehdotukset 
arvioitiin maaliskuussa 1997. Ehdotusten aihealueet olivat 
syöpätutkimus; sydän- ja verisuonitautien tutkimus; krooniset taudit, 
ikääntyminen ja ikään liittyvät sairaudet; työ- ja ympäristöperäiset 
sairaudet; harvinaiset sairaudet; kansanterveyden tutkimus; 
biolääketieteen etiikka; eettiset, oikeudelliset ja yhteiskunnalliset 
näkökohdat; ja demonstraatiohankkeet. 
Ehdotuksia tuli 1002, joista 159:11e (noin 16 prosentille) annetaan 
yhteensä 72,4 miljoonaa ecua EY:n rahoitusta (vuoden 1998 
talousarviosta). Lisäksi 36 ehdotusta pantiin varalistalle. 
Tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden alalla julkaistiin yhteinen 
TTK-toimien ehdotuspyyntö erityisohjelmissa BIOTECH, FAIR ja 
BIOMED huhtikuun 29. päivänä 1997. Arvioinnin tuloksena valittiin 
12 ehdotusta BIOMED-ohjelman alalta, ja niille on varattu EY:n 
rahoitusta 12 miljoonaa ecua. 
Biotieteiden ja teknologian ohjelmien yhteisen rokotteita käsittelevän 
ryhmän laatimassa kertomuksessa esitettiin ensimmäinen katsaus 
kaikista yhteisön tuella tehtävistä rokotteiden tutkimuksista ja analyysi 
jäsenvaltioissa tällä alalla meneillään olevista TTK-toimista. 
Syyskuussa 1997 järjestettiin synteettisiä huumausaineita käsittelevä 
kokous, jossa määriteltiin tulevaisuuden painopistealoja synteettisten 
huumausaineiden väärinkäytön lääketieteellisistä, farmakologisista ja 
toksikologisista kysymyksistä. 
Komissio järjesti maaliskuussa 1997 konferenssin "Diabetes 
Euroopassa - merkittävä terveysongelma ja tutkimusaihe", jossa 
keskusteltiin tulevia TTK-painopistealueita tällä alalla. 
Noordwijkissa järjestettiin huhtikuussa 1997 Alankomaiden 
puheenjohtajakauden kunniaksi kutsukonferenssi "Innovatiivinen 
tutkimus ja asianmukainen terveydenhoito Euroopan kansalaisille", 
johon osallistui tutkijoita ja päättäjiä keskustelemaan siitä, miten 
kansanterveyshuolto voi Euroopan näkökulmassa täyttää Euroopan 
väestön terveydenhoidon tarpeet. 
Jotta noudatettaisiin vuoden 1996 seurantakertomuksessa annettuja 
suosituksia, ohjelmassa on yritetty parantaa arviointia entisestään 
erityisesti lisäämällä selkeyttä ja avoimuutta ja hakijoille annettavaa 
palautetta. Esimerkkejä tuloksista 
Eurooppalaisessa 
skitsofreniaa koskevassa 
monikeskustutkimuksessa, 
johon osallistui kahdeksan 
jäsenvaltiota, selvitettiin 
spesifisen 
serotoniinireseptorigeenin ja 
skitsofrenian välinen yhteys, 
mitä voidaan pitää 
merkittävänä saavutuksena 
psykiatrisen 
perinnöllisyystutkimuksen 
alalla. 
Eurooppalainen 
perinnöllisyystutkijoiden 
ryhmä, joka tutkii ihmisen 
periytyvää neurosensorista 
kuuroutta, kloonasi 
ensimmäiset kaksi geeniä, 
jotka aiheuttavat tiettyjä 
kuurouden muotoja. Lisäksi 
tämä yhteisyritys julkaisi 
ensimmäisiä tutkimustietoja 
kuurouden 
molekyyliepidemiologiasta. 
Koska Euroopan väestössä 
esiintyy runsaasti yhtä 
lukuisista kuurouteen 
vaikuttavista geeneistä, on 
nyt ensimmäisen kerran 
tilaisuus kehittää 
molekyylitason diagnostinen 
testi neuvontaa varten. 
42 
Lisäksi meneillään olevien BIOMED-hankkeiden seurantaa on 
tehostettu perustamalla uusi kansainvälisesti tunnustetuista 
asiantuntijoista koostuva hankkeiden arviointilautakunta. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Syöpätutkimus kattaa laajan alan perustutkimuksesta puhtaasti kliinisiin 
ehdotuksiin. Geeniterapiaan perustuvia lähestymistapoja harkitaan sekä 
molekyylitason perustutkimuksessa että kliinisissä toimissa 
käytettäviksi. Erityisen vahvoissa tuumori-immunologiaa koskevissa 
ehdotuksissa on mukana lääkeyhtiöitä. 
Sydän- ja verisuonitautien alalla on kehittymässä erinomaista 
eurooppalaista asiantuntemusta, joka koskee esimerkiksi solu- ja 
molekyylitason mekanismeja (esim. kasvutekijöiden merkitystä); laajalti 
esiintyvien tautien kuten verenpainetaudin, sepelvaltimotaudin ja 
sydänkohtauksien perinnöllistä perustaa; ja kliinisiä tutkimuksia ja 
riskitekijöiden tunnistamista. 
Kroonisten tautien, ikääntymisen ja ikään liittyvien sairauksien 
tutkimuksessa keskitytään erityisesti kroonisiin tulehdussairauksiin, 
diabetekseen ja perinnölliseen alttiuteen ikään liittyville muutoksille. 
Työ- ja ympäristöperäisiin sairauksien alalta tehdyt ehdotukset liittyvät 
muskuloskeletaalisiin häiriöihin, herkistymiseen työperäisille 
allergeeneille ja työperäisen syövän riskiin. 
Monet harvinaisia sairauksia koskevat ehdotukset liittyvät useisiin 
lapsuusiän vakaviin sairauksiin. Eräässä hankkeessa on tarkoitus 
perustaa eurooppalainen harvinaisia sairauksia koskevien 
tietokeskusten verkko. 
Kansanterveyden alalla valitut ehdotukset koskevat esimerkiksi 
(erityisesti Creutzfeldt-Jakobin taudin) ennaltaehkäisyä ja seurantaa; 
hoitotulosten kustannustehokkuus- ja yhteiskunnallis-taloudellista 
tutkimusta; uusien tai jo tunnettujen teknologioiden käyttöä ja 
terveydenhoidon ja terveydenhoitopalvelujen tutkimuksen laatua. 
Biolääketieteen etiikan alalla tutkimuksessa keskitytään elämään 
loppumiseen ja lievittävään hoitoon; haavoittuvien potilasryhmien 
itsenäiseen elämään ja suostumukseen; ja päätöksentekomenettelyjen 
eettisiin näkökohtiin erilaisissa terveysalan järjestelmissä. 
Eettisiä, oikeudellisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia koskeva 
horisontaalitoimi (ELSA) heijastaa bioetiikan perusarvojen ja 
menetelmien, alkion ja sikiön suojelun sekä ihmisen 
genomitutkimuksen yhteiskunnallisten vaikutusten tutkimusta. 
Valittujen demonstraatiohankkeiden tavoitteena on osoittaa uusien 
lääketieteen käytäntöjen elinkelpoisuus. Tällaisia ovat muun muassa 
uusi testi sydän- ja verisuonitautiriskin luotettavalle indikaattorille, uusi Eurooppalainen tutkijaryhmä 
tutki hypoksian vaikutusta 
valtimonseinämien 
muutoksiin, jotka saattavat 
olla aterogeenisiä, ja 
havaitsivat, että verisuonten 
endoteliaalinen kasvutekijä 
(VEGF) saattaisi suojata 
aikuisen valtimoita 
ateroskleroottiselta 
vauriolta. Tutkimus johti 
kansainväliseen patenttiin, 
joka koskee 
valtimosairauden mahdollista 
uutta hoitoa VEGF:n avulla. 
Hankkeen jälkeen 
perustettiin riskipääoman 
avulla Eurogene-niminen 
yritys, joka rahoittaa asiaan 
liittyvää ensimmäisen 
vaiheen kliinistä tutkimusta 
samoin kuin mahdollisten 
uusien reagenssien ja 
farmaseuttisten valmisteiden 
lisätutkimusta neljässä 
Euroopan maan 
tutkimuslaitoksessa. 
Eurooppalaiset tutkijat ovat 
kehittäneet yksinkertaisen, 
herkän ja halvan menetelmän 
aivojen yksittäisten 
hermosolujen synaptisen 
aktiivisuuden 
rekisteröimiseksi. Tämän 
tekniikan avulla voidaan 
tutkia huumeiden ja 
toksisten aineiden 
vaikutusta aivotoimintaan 
kuten oppimiseen ja muistiin. 
43 
biolääketieteellinen teknologia (hybridi maksantoiminnan tuki) ja 
innovatiiviset kirurgiset käytännöt, joissa käytetään uusia biologisesti 
hajoavia siirteitä harvinaisten kraniofakiaalisten oireyhtymien 
korjaavaan kirurgiaan. 
BIOMED-TSE-ehdotusten valinta yhteisessä ehdotuspyynnössä 
vahvistaa ja täydentää aiempia BIOMED-hankkeita tällä alalla. Sen 
ansiosta voidaan myös kehittää laajaa eurooppalaista tutkimusta 
olennaisen tärkeillä aloilla kuten ihmisen spongiformisten 
enkefalopatioiden epidemiologia ja seuranta, kliinisten ja diagnostisten 
menettelyjen yhdenmukaistaminen ja taudinaiheuttajan roolin 
karakterisointi taudin (tautien) kehittymisessä. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Kolmannesta ehdotuspyynnöstä valittujen hankkeiden sopimuksia 
valmistellaan. Erityisesti pyritään tehostamaan loppuun saatettujen 
hankkeiden tulosten levittämistä ja julkaisemista. Viidenteen 
puiteohjelmaan kuuluvan elämänlaatua ja elävän luonnon varojen 
hallintaa koskevan aihepiirikohtaisen ohjelman täytäntöönpanoa 
valmistellaan erityisesti laatimalla erityisohjelma, työohjelma, 
ehdotuspyyntöjä ja tietopaketteja. Ensimmäinen biotieteiden 
demonstraatiohankkeiden konferenssi pidetään Upsalassa vuonna 
1998. Sen tavoitteena on maksimoida neljännen puiteohjelman 
demonstraatiohankkeista saadut tulokset. Kaikkien BIOMED-ohjelman 
demonstraatiohankkeiden osanottajat kutsutaan konferenssiin. 
44 
10. MAATALOUS JA KALASTUS (mukaan lukien maatalous- ja 
elintarviketeollisuus, metsätalous, vesiviljelyjä maaseudun 
kehittäminen) 
Toiminta vuonna 1997 Esimerkkejä tuloksista 
Maatalouden ja kalastuksen erityisohjelmassa jatkettiin vuonna 1997 
toimia alkuperäisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Niitä olivat 
maatalouden ja kalastuksen kilpailukyvyn, tehokkuuden ja kestävän 
kehityksen edistäminen, yhteisön politiikan tukeminen näillä aloilla ja 
vastaaminen kuluttajien vaatimuksiin terveellisistä elintarvikkeista. 
TTK- ja demonstraatiohankkeet ja yhtenäisenä toimintana toteutettavat 
hankkeet: 
Komissio teki 13. helmikuuta ja 29. heinäkuuta 1997 päätökset 147 
tutkimushankkeen, 16 demonstraatiohankeen ja 45 yhtenäisen 
toiminnan tai aihealuekohtaisen verkon rahoittamiseksi neljännestä ja 
viidennestä ehdotuspyynnöstä. Hakemuksia jätettiin 895. Tarttuvia 
spongiformisia enkefalopatioita (TSE) koskevan maatalous- ja 
kalastusohjelmaan kuuluvan erityisehdotuspyynnön seurauksena 
valittiin 24 ehdotusta. Komissio päätti 18. heinäkuuta kahdeksan 
hankkeen rahoituksesta. Niiden aiheina olivat TSE:n diagnostisten 
menetelmien kehittäminen ja naudan, lampaiden ja vuohien TSE:n 
torjunta. Yhteinen TSE:tä koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin 
biolääketiede-, bioteknologia- sekä maatalous- ja kalastusohjelmassa 
29. huhtikuuta, ja määräaika päättyi 15. heinäkuuta. Hakemuksia tuli 
66, ja näistä valittiin 22 ehdotusta (joista kolme maatalous- ja 
kalastusohjelmasta), joille osoitettiin rahoitusta 21,4 miljoonaa ecua. 
Tämä oli mahdollista, kun Europpan parlamentti ja neuvosto olivat 
sopineet 1. joulukuuta 1997 115 miljoonan ecun lisärahoituksesta 
neljänteen puiteohjelmaan, joista 35 miljoonaa ecua oli osoitettu TSE-
tutkimukseen. 
Pk-yrityksille tarkoitetut teknologian edistämistoimet: 
Sopimukset tehtiin 118 hankkeesta, joista 109 oli kartoitusvaiheen 
palkintoja ja yhdeksän yhteistyöhankkeita. Osallistuneiden pk-yritysten 
määrä kasvoi 251:stä vuonna 1997 (22 % kaikista osallistujista vuonna 
1996) 328:aan (32 % kaikista osallistujista vuonna 1997). 
Tutkijakoulutusapurahat: 
Vuonna 1997 myönnettiin 99 tutkijakoulutusapurahaa. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Terveellisten elintarvikkeiden tuotanto ja teollisuuden kilpailukyky: 
Elintarvikkeita koskevat hankkeet ovat luonteeltaan monitieteisiä, ja 
niihin osallistuu usein ravitsemustieteen, lääketieteen ja 
elintarviketeknologian tutkijoita. Teollisuus osallistuu alan hankkeisiin 
lähes sataprosenttisesti (vähintään yksi teollisuusyritys joka 
hankkeessa), ja yhteistyö Etelä- ja Pohjois-Euroopan yritysten välillä 
on erityisen merkittävää. Hankkeissa kehitetään puuta, luonnonkuituja, Eräästä yhtenäisestä 
toiminnasta saatiin tuloksena 
useita käytännön suosituksia 
mikrobiologisen 
turvallisuuden 
varmistamiseksi koko 
lihantuotantoketjussa 
maatilalta teurastamoon asti 
sekä jalostuksen ja jakelun 
aikana. Suosituksista on 
hyötyä lihantuottajille ja 
jakelijoille samoin kuin 
kansallisille ja yhteisön 
tarkastajille. 
Metsätalous-
puuntuotantoketjua 
koskevassa STORMS-
hankkeessa on onnistuttu 
kehittämään metsänhoitoa 
tuulen, lumen ja tulipalojen 
aiheuttamien vahinkojen 
minimoimiseksi 
huonontamatta silti puun 
laatua tai määrää. Tuloksia 
on jo sovellettu 
metsätaloudessa Ruotsissa, 
Suomessa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa, ja niitä 
sovellettaneen pian 
muuallakin Euroopassa. 
45 
hiilihydraatteja ja öljyjä lähtömateriaaleina käyttäen korkean lisäarvon 
omaavia tuotteita uusien markkinoiden luomiseksi tai synteettisten 
tuotteiden korvaamiseksi. 
Vaikutus uudistettuun yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja maaseudun 
kehittämistä koskevaan yhteisön politiikkaan: 
Tämän alan hankkeissa on tavoitteena biologisten raaka-aineiden 
parempi hyödyntäminen tuotannossa siten, että erityisesti raaka-
aineiden laatua koskevat kuluttajien vaatimukset otetaan huomioon. 
Hankkeet liittyvät yhteisöjen yhteiskunnallis-taloudellisiin kysymyksiin 
sekä uusien elintarvikkeiden ja muiden kuin elintarviketuotteiden 
turvallisuus- ja laatukysymyksiin sekä terveyteen ja ympäristöön 
liittyviin kysymyksiin. Hankkeissa sovelletaan yleisiä lähestymistapoja, 
pyritään kestävään ja monipuoliseen ympäristönhallintaan ja maaseudun 
varojen optimaaliseen käyttöön. 
Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden tukeminen: 
Valituilla hankkeilla myötävaikutetaan yhteisen kalastuspolitiikan eri 
näkökohtien tukemiseen. Ympäristökysymysten osalta niillä edistetään 
kestävää kehitystä tukevaa kalastusta ja vesiviljelyä erityisesti 
ehkäisemällä troolien ja muiden hinattavien pyydysten vaikutusta 
merenpohjaan sekä vesiviljelytiloilta karanneiden kalojen vaikutusta 
luonnonvaraisiin kaloihin. Euroopan kalatalouden osalta tutkitaan 
yhteiskunnallis-taloudellisia näkökohtia ja kalaparvien 
arviointimenetelmiä. Lisäksi vesiviljelyn osalta on vahvistettu erityisesti 
sanitaarisia ja geneettisiä näkökohtia. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Toinen yhteinen ehdotuspyyntö TSE:n alalla julkaistaan 17. 
maaliskuuta 1998, ja hakuaika loppuu 17. kesäkuuta 1998. Pk-
yritysten tukitoimia koskeva 16. joulukuuta 1994 julkaistu jatkuva 
haku päättyy 8. huhtikuuta 1998 tutkimusyhteistyöhankkeiden osalta. 
Viidenteen ja kuudenteen ehdotuspyyntöön, TSE.tä koskevaan kahteen 
yhteiseen ehdotuspyyntöön ja tutkimusyhteistyötä koskevaan pyyntöön 
kuuluvien hankkeiden sopimukset neuvotellaan ja tehdään ennen 
vuoden loppua. Vuodelle 1998 on varattu noin 179 miljoonaa ecua 
TTK- ja demonstraatiohankkeille, yhtenäisille toimille, 
tutkijakoulutusapurahoille ja muille liitännäistoimenpiteille. AQUA-FLOW-verkko 
perustettiin yhteisön 
tutkimushankkeiden tulosten 
levittämiseksi vesiviljelyn 
alalla. Sen avulla tietämystä 
voidaan siirtää tutkijoiden ja 
teollisuuden välillä ja 
kullekin tärkeitä tietoja 
voidaan käyttää yhdessä. 
Eräässä hankkeessa on 
edistetty spelttivehnän 
optimaalisten 
tuotantomenetelmien 
kehittämistä. Spelttivehnä on 
vanha lajike, jonka viljely on 
rajoitettua, joka tarvitsee 
vähän lannoitteita ja on 
erityisen hyvin sopeutunut 
kasvamaan yhteisön 
karuimmilla alueilla. Se on 
myös ympäristön kannalta 
kestävämpi vaihtoehto kuin 
tavallinen vehnä. 
Erään hankkeen tuloksena odotetaan maaseutuvyöhykkeiden typologian 
kehittämistä ja yhteiskunnallis-taloudellisten ominaisuuksien analyysiä, joka 
tehdään jäsenvaltioiden ja yhteisön tietokantojen avulla. Erityisesti tutkitaan 
paikallisen maatalouden ja muiden taloudellisten toimijoiden sekä julkisen vallan 
vuorovaikutuksia sellaisilla EU:n alueilla, joissa on onnistuttu säilyttämään tai 
lisäämään työpaikkoja viimeisen kymmenen vuoden aikana. 
46 
ENERGIA 
11. MUU KUIN YDINENERGIA 
T&K-osuus: JOULE-ohielma 
Toiminta vuonna 1997 
Ohjelmassa panostetaan edelleen energiateknologioiden keskeisiin 
aihepiireihin, ja siinä on aloitettu kunkin ehdotuspyynnön sisällön 
laadullisten ja määrällisten tavoitteiden määrittely. Vuonna 1997 on 
käytetty huomattava osa määrärahoista eli 195 miljoonaa ecua, ja 
kahden kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien hankkeiden 
ehdotuspyynnön hakuaika on päättynyt. Ehdotuspyynnöt koskivat 
kaikkia ohjelman tieteellisiä aiheita. Yli 600 ehdotusta arvioitiin, ja 
231 :lle myönnettiin yhteisön rahoitusta. Näistä 62 % koski uusiutuvia 
energiavaroja, ja niiden rahoitus oli 119 miljoonaa ecua. JOULE-
ohjelman puitteissa on valmisteltu aktiivisesti ilmaston muutosta 
koskevaa Kioton konferenssia, ja komissio on laatinut useita 
tiedonantoja, mm. vihreästä kirjanpidosta. Seurantakertomuksessa on 
annettu tunnustusta siitä, että ohjelmassa on pyritty selkeyteen ja 
avoimuuteen, ja asiantuntijat ovat kiinnittäneet huomiota 
laadunvarmistusjärjestelmän käyttöönottoon. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
JOULE-ohjelmasta tukea saaneissa T&K-hankkeissa pyritään 
kehittämään uusiutuvia energiamuotoja kuten aurinko- ja tuulienergiaa 
sekä biomassasta saatavaa energiaa ja siten osaltaan varmistamaan 
energiansaanti Euroopassa kestävällä tavalla ympäristöä säilyttäen. 
Teollisuuden ja loppukäyttäjien entistä laajempi osallistuminen 
tutkimushankkeisiin varmistaa osaltaan eurooppalaisen teknologian 
etumatkan ja ylläpitää kilpailukykyä näillä uusilla sektoreilla. 
Rakennusten energiankäytön optimointi ja taloudellinen valaistus 
parantavat osaltaan asumisen laatua, ja saastuttamattomien ajoneuvojen 
polttoaine- ja energianvarastointitekniikat tarjoavat kaupungeille 
mahdollisuuden entistä puhtaampaan ja meluttomampaan ympäristöön. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Tämä ohjelma on nykyisen puiteohjelman viimeinen, joka pannaan 
täytäntöön, ja siinä valitaan yhtenäisinä toimintoina toteutettavat 
hankkeet, koulutuksen tukihankkeet ja pk-yrityksille tarkoitetut 
tukitoimet. 
Tärkeä osa vuoden 1998 toiminnasta on myös osallistuminen seuraavan 
puiteohjelman suunnitteluun ja valmistelut sen täytäntöönpanemiseksi. Esimerkkejä tuloksista 
Ohjelmasta tukea saaneiden 
teknis-taloudellisten mallien 
avulla on ollut mahdollista 
verrata saastepäästöjen 
kustannuksia 
maailmanlaajuisesti. 
Tulosten ansiosta on voitu 
arvioida ilmaston muutosta 
koskevassa Kioton 
konferenssissa käytyjen 
keskustelujen aikana, mitkä 
ovat teknologisten 
toimenpiteiden kustannukset, 
jos kasvihuonekaasupäätöjä 
halutaan vähentää 15 
prosenttia. 
Tavanomaisesta 
dieselbussista muunnetun 
diesel- ja sähkökäyttöisen 
hybridiauton testauksessa on 
osoitettu, että polttoainetta 
voidaan säästää 
huomattavasti, ja samalla 
bussi ei saastuta ja se on 
varsin hiljainen. 
Hankkeeseen osallistuvat 
teollisuusyritykset tutkivat 
tällä hetkellä tämän uuden 
tekniikan kaupallistamista, ja 
tätä varten ZF 
Friedrichshafen AG:ssä on 
perustettu uusi osasto. 
47 Energiankäytön ja 
vedenkäytön samanaikaiseen 
optimointiin perustuvien 
uusien prosessien 
kehittämiseen annettu tuki 
on mahdollistanut 40 
prosentin säästöt veden 
käytössä ja 70 prosentin 
säästöt sähkön käytössä 
elintarvike- ja 
massateollisuudessa, jotka 
ovat perinteisesti suuria 
veden- ja sähkönkuluttajia. 
Demonstraatio-osuus: THERMIE-ohielma 
Toiminta vuonna 1997 
THERMIE-ohjelmassa keskitytään puhtaan ja tehokkaan 
energiateknologian demonstraatioon ja edistämiseen. Näitä ovat 
uusiutuvia energialähteitä hyödyntävä teknologia, energian 
taloudellinen käyttö teollisuudessa, rakennuksissa ja liikenteessä, 
fossiilisten polttoaineiden puhdas ja entistä tehokkaampi käyttö sekä 
hiilivetyjen parempi tuotanto, jakelu ja kuljetus. 
Ohjelmasta on vuonna 1997 myönnetty yli 148 miljoonaa ecua, usein 
JOULE-ohjelman tulosten seurauksena, toimiin, joilla on tarkoitus 
osoittaa energiatekniikoiden teknologinen ja taloudellinen 
käyttökelpoisuus korostamalla niiden etuja ja tukemalla niiden 
laajempaa levittämistä ja markkinoille pääsyä sekä EU:ssa että sen 
ulkopuolella. 
THERMIE-ohjelmasta on myös annettu tukea liitännäistoimenpiteille 
(11,5 miljoonaa ecua), joiden tarkoituksena on tiedottaa 
demonstraatiohankkeiden tuloksista ja poistaa esteitä laajemmalta 
markkinoille pääsyltä. Erityishuomiota on kiinnitetty pk-yrityksiin 
tukemalla aloitteita, joissa tarjotaan koulutusta ja tietoa sekä välineitä 
hankkeiden rahoitukseen. Pk-yritysten osallistuminen 
demonstraatiohankkeisiin on lisääntynyt huomattavasti. 65 prosentissa 
rakennusalan ehdotuksista oli mukana pk-yrityksiä, 
tuulienergiahankkeissa määrä oli 72 % ja biomassahankkeissa 76 %. 
THERMIE-ohjelmassa on jätetty kaiken kaikkiaan 749 ehdotusta, 275 
uutta tutkimussopimusta on tehty ja noin 800 käynnissä olevaa 
hanketta on arvioitu. 
Kansainvälisen yhteistyön alalla tukea on myönnetty 45 
liitännäistoimenpiteelle 183:sta. Näiden joukossa on kolme hankkeiden 
täytäntöönpanon toteutettavuustutkimusta keskeisillä alueilla Kiinassa -
hankkeissa käytetään innovatiivista EU:ssa kehitettyä teknologiaa 
biomassan kaasutuksen, rakennusten energiankäytön ja puhtaan 
hiilenpolttoteknologian aloilla - kaksi uusiutuvien energialähteiden 
käyttöä koskevaa toimea, jotka koskevat erityisesti maaseudun 
sähköistämistä ja teollisuuden energiatehokkuutta Etelä-Afrikassa, ja 
teollisuusyritysten seminaari uusiutuvien energialähteiden alalla jatkona 
UNESCOn käynnistämälle maailman aurinkoenergiaohjelmalle. 
Vuoden 1996 seurantaryhmän kertomuksen jälkeen on käynnistetty 
useita toimenpiteitä. Keskeisinä aiheina ovat olleet hankalien tai 
vaarallisten hankkeiden laitosaluekohtainen hallinta. Erityisesti on 
panostettu uuteen tietokoneistettuun ohjelmatietojärjestelmään, jonka 
on tarkoitus tukea hankkeiden hallinnointia alusta loppuun ehdotusten 
jättämisestä hankkeen tekniseen seurantaan ja rahoitusseurantaan, ja 
tehostettu neuvottelu sopimuksista ja niihin liittyvien valmistelujen 
tarkka hallinnollinen seuranta on nyt sopimusasioiden erityisryhmän 
velvollisuus. On sovittu uudesta tulosten levittämis- ja Esimerkkejä tuloksista 
Ohjelman ansiosta on otettu 
käyttöön merkittäviä 
demonstraatiohankkeissa 
käytettäviä laitoksia, joissa 
on keskitytty kaupunkien ja 
rakennusten - sekä asuin-
että liikerakennusten -
energia- ja 
ympäristökysymyksiin. 
Vihreä kaupunki- ja 
RESTART-hankkeita on 
toteutettu useissa Euroopan 
kaupungeissa, ja hankkeissa 
on ollut mukana yli 32 500 
rakennusta. Näillä suuren 
mittakaavan hankkeilla 
voidaan muuttaa 
kaupunkisuunnittelun 
kehitystä. 
Kahdeksassa Euroopan 
kaupungissa on päätetty 
ryhtyä aktiivisesti edistämään 
vähän tai ei lainkaan 
saastuttavien ajoneuvojen 
käyttöä. Tuloksiksi 
odotetaan 20 prosentin 
luokkaa olevia 
energiansäästöjä riippuen 
ajoneuvokannan tyypistä ja 
kaupunkien muista 
toimenpiteistä Lisäksi 
odotetaan myös 
huomattavaa vähenemistä 
hiilimonoksidin, 
hiilidioksidin ja typen 
oksidien päästöissä. 
48 
julkaisustrategiasta, joka on myös otettu käyttöön ja on käynnistetty 
uusia aloitteita, jotka koskevat pk-yritysten osallistumista. Uusia 
energiateknologioita edistäviä "menestystarinoita" levitetään nykyisin 
laajalti OPET-verkon (energiateknologioiden edistämisjärjestö, joka on 
Innovaatio-ohjelman kanssa yhteinen aloite) kautta EU:ssa ja 
FEMOPET-verkon (OPET:n kumppanit) kautta KEE-maissa. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
THERMIE-ohjelmasta tuetut toimet ovat osaltaan edistäneet 
energiateknologioiden innovatiivista käyttöä ja maksimoineet niiden 
kehittämisen tehokkuutta. Ohjelmassa keskitetään investointeja 
teknologioihin, joista saadaan eniten hyötyä Euroopan kansalaisille ja 
joilla maksimoidaan energiavarojen varmuus ja monipuolisuus 
parantamalla energiantuotannon tehokkuutta, kuljetuksia ja käyttöä 
sekä lisäämällä uusiutuvien energiavarojen käyttöä. Ohjelma nopeuttaa 
myös energiateknologioiden kehittämistä ja niiden leviämistä, ja 
tarkoituksena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn maksimointi 
lyhyellä ja pitkällä aikavälillä EU:n ja maailman markkinoilla. 
Saavutuksiin kuuluvat mm. kustannusten pienentäminen ja pienen 
mittakaavan järjestelmien kehittäminen tuulienergian ja aurinkosähkön 
alalla, biomassaa ja jätteitä käyttävän energiatuotannon 
demonstraatiolaitokset, energiatehokkuus teollisuudessa sekä sähkön ja 
lämmön yhteistuotannossa, parhaat käytännöt rakennuksissa, 
vaihtoehtoiset polttoaineet liikenteessä, uudet kiinteiden polttoaineiden 
polttolaitteet ja yhteistuotanto biomassasta. 
Työohjelma vuodelle 1998 
THERMIE-ohjelmasta myönnetään rahoitusta noin 96 miljoonaa ecua 
puhtaiden ja tehokkaiden energiateknologioiden 
demonstraatiohankkeisiin, ja siitä tuetaan noin 14 miljoonalla eculla 
täydentäviä liitännäistoimenpiteitä, joiden avulla on tarkoitus levittää ja 
kannustaa toteutuskelpoisiksi osoitettujen tekniikoiden käyttöä 
sopivalla hetkellä tulevaisuudessa. Tukea annetaan 37,5 
megawatin 
tuulivoimapuiston 
rakentamiseksi noin kolmen 
kilometrin päässä Englannin 
itärannikolta sijaitsevalle 
hiekkasärkälle. Tämä iso 
tuulivoimapuisto tulee 
olemaan Euroopan 
toistaiseksi suurin merellä 
sijaitseva tuulivoimapuisto. 
Muita esimerkkejä THERMIE-ohjelmasta 
Hiilivetyjen alalla kansiyksikköjen asennuksessa ja käytöstä poistamisessa avomerellä sekä 
kelluvien tuotanto- ja varastointilauttojen (FPSO) tiiviyden suorassa validoinnissa 
edistyttiin merkittävästi, mikä merkitsee myös Euroopan offshore-energiateknologian 
turvallisuuden ja kilpailukyvyn parantumista. 
Monissa loppuun saatetuissa hankkeissa, jotka koskivat biomassan kaasuttamista entisissä 
tai perinteisissä hiilikäyttöisissä voimaloissa ja/tai kattiloissa, edistyttiin myös 
merkittävästi. 
Kiinan ja EU:n välisessä uusiutuvia energialähteitä käsittelevässä konferenssissa oli 90 
kiinalaisten julkisten laitosten ja yritysten edustajaa sekä yli 35 EU:ssa toimivan uusiutuvia 
energialähteitä käyttävä teknologian laitevalmistajaa. 
49 
12. YDINFISSION TURVALLISUUS 
Yleiset tavoitteet 
Lyhyt johdanto: Ohjelma on osa Euratomin tutkimus- ja 
koulutuspuiteohjelmaa vuosille 1994 - 1998, ja siihen kuuluvat 
innovatiiviset lähestymistavat reaktoriturvallisuudessa, mm. 
passiivisessa hajoamislämmön poistamisessa ja innovatiiviset 
ydinpolttoainekiertoa koskevat käsitteet (erottaminen ja 
transmutaatio); vakavaan reaktorionnettomuuteen liittyvät ilmiöt ja 
mekanismit sekä onnettomuuden hallintatoimenpiteiden kehittäminen, 
joissa korostetaan vaikutusten lieventämistä; turvallisuuden 
arviointimenetelmät ja radioaktiivisen jätteen huollon ja 
loppusijoituksen menetelmien toteutettavuus; ydinvoimalaitosten 
käytöstä poistamisen teknologia ja strategia; menneiden tapahtumien 
hallinta (terveyteen, saastuneisiin alueisiin ja hätätilanteiden hallintaan 
liittyvät tekijät). 
Toiminta vuonna 1997 Esimerkkejä tuloksista 
Suunnittelua, laitteita ja 
toimenpiteitä kehitetään 
yhdessä teollisuuden kanssa, 
jotta voitaisiin hallita 
tärkeimpiä riskitekijöitä 
vakavissa 
reaktorionnettomuuksissa 
(ytimen sulaminen, 
fissiotuotteiden päästöt ja 
vedyn palaminen). 
Ohjelma on pantu täytäntöön julkaisemalla yksi ehdotuspyyntö, jossa 
oli kaksi määräaikaa kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien 
hankkeiden ehdotusten jättämiselle (20. maaliskuuta 1995 ja 28. 
helmikuuta 1996), ja yksi yhtenäisiä toimia koskeva ehdotuspyyntö, 
johon voi jättää hakemuksia yhtäjaksoisesti 1. marraskuuta 1997 asti. 
Yhtenäisiin toimiin tuli kaikkiaan 66 hakemusta vuonna 1997 (16 
ehdotusta 15. helmikuuta ja 50 ehdotusta 1. marraskuuta), ja 
hakemukset arvioitiin ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella. 
Vuoden lopussa allekirjoitettiin ensimmäiset 11 sopimusta, ja jäljellä 
olevien 50 hakemuksen arviointi aloitettiin. 
Ohjelman alusta vuoden 1997 loppuun on allekirjoitettu 190 
sopimusta, joissa on useita osanottajia (hakemuksia oli kaikkiaan 461). 
Hankkeet, joiden aiheet liittyivät toisiinsa, niputettiin 38 ryhmään 
(klusteriin) hankkeiden hallinnoinnin parantamiseksi ja tulosten vaihdon 
helpottamiseksi alan erikoisasiantuntijoiden välillä. 
Tarpeen mukaan hankkeista on tehty väliarviointeja suunnitelmien 
mukauttamiseksi tai ohjelman tarkistamiseksi hankkeiden toista 
vaihetta varten. RODOS -päätöksenteon 
tukijärjestelmän, joka koskee 
ydinonnettomuuksien 
varhaisvaiheen hallintaa 
laitosalueen ulkopuolelta 
käsin, kehittämisen loppuun 
saattaminen. Tätä versiota 
ollaan toteuttamassa 
operaatioita edeltävää 
käyttöä varten Unkarin, 
Puolan, Slovakian ja 
Ukrainan hätätilanteiden 
toimintakeskuksissa ECHO-
ja TACIS-ohjelmista 
saatavan tuen avulla (useat 
EU-maat ovat myös 
osoittaneet kiinnostusta 
hankkeeseen). 
Neljä EUROCOURSE-kurssia on järjestetty, kolme säteilysuojelusta ja 
yksi vakavista reaktorionnettomuksista. Liitännäistoimia 
(konferensseja, työryhmiä, apurahoja) on järjestetty, ja ne ovat 
tarjonneet laajan foorumin keskustelua tai tietojenvaihtoa varten sekä 
mielenkiintoisia mahdollisuuksia nuorille tutkijoille. Tärkeimpiä 
saavutuksia vuonna 1997 (kehystetyissä teksteissä esitettyjen 
esimerkkien lisäksi) olivat 
50 
• edistyminen erotus- ja transmutaatiostrategioiden arvioinnissa; näillä 
pyritään pienentämään kevytvesireaktoreiden ja/tai nopeiden 
neutronireaktoreiden pitkäikäisten radionuklidien varastoja, 
• innovatiivisten turvallisuustekniikoiden, esim. sekä 
reaktoripainekammion että suojakuoren passiivisten 
hajoamislämmönpoistojärjestelmientoteutettavuustutkimukset, 
• säteilystä aiheutuvan vanhenemisilmiön tutkiminen ja sitä koskevien 
ennustusmenetelmien yhdenmukaistaminen, 
• tutkimus, joka koskee jätemäärän minimointia, jätemuotojen, jätteen 
sijoituspaikaksi tarkoitetun kallion ja täyttömaan karakterisointia. 
• Palmottu-hankkeen ensimmäisen vaiheen loppuun saattaminen, 
jonka tarkoituksena on laitosalueen yleisen virtausjärjestelmän 
selvittäminen, 
• ydinlaitosten käytöstäpoistamista koskevan tietopankin edelleen 
kehittäminen, 
• yhtenäinen toiminta, jonka tarkoituksena on tarjota 
keskustelufoorumi teollisuudelle, sääntelyviranomaisille ja tutkijoille 
riskinhallinnasta, erityisesti hyväksyttävyys- ja 
tehokkuusnäkökohdista, 
• monivaiheisten syöpämallien kehittäminen ja niiden käyttö 
epidemiologisten tietojen analysoinnissa, 
• ekosysteemien haavoittuvuuden arviointimenetelmien kehittäminen, 
• ohjeistojen ja tutkimusprotokollien julkaiseminen käytettäväksi 
yleisten diagnoosimenetelmien laadunvarmistusperiaatteina, 
• hajautetun lähestymistavan kehittäminen ja täytäntöönpano 
elinolojen hallitsemiseksi ja niiden parantamiseksi saastuneilla 
alueilla. 
Vaikutus yhteisön TTK-toimien tavoitteiden saavuttamiseen 
Ydinfissio-ohjelma vaikuttaa osaltaan ydinreaktorien turvallisuuden ja 
ydinvoimateollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen erityisesti 
suuronnettomuuksia, ydinlaitosten käytöstäpoistamisessa sovellettavia 
edistyneitä tekniikoita ja radioaktiivisen jätteen turvallisia 
huoltomenetelmiä koskevan tutkimuksen kautta. Ohjelman 
tarkoituksena on myös väestön ja ympäristön suojeleminen 
ydinenergian käytöstä ja säteilyn lääketieteellisistä sovelluksista 
aiheutuvan säteilyn mahdollisilta haitallisilta vaikutuksilta. Kallioperään tehtävän 
loppusijoituksen teknisen 
toteutettavuuden 
parantaminen ja käytetyn 
polttoaineen 
loppusijoituksen 
tehokkuuden arviointi 
(FEBEX-hankkeen 
toteuttaminen, DEBORA-
hankkeen käytännön 
toteutusvaiheen aloittaminen 
ja SPA-lähdetermimallin 
määrittely). 
Hajautettua lähestymistapaa 
saastuneiden alueiden pitkän 
aikavälin hallintaan on 
kehitettyjä testattu eräässä 
kylässä Valko-Venäjällä. 
Hanketta jatketaan vielä, 
mutta se on onnistunut niin 
hyvin, että jo nyt 
suunnitellaan menetelmän 
käyttämistä alueilla, joihin 
Tsernobylin onnettomuus on 
vaikuttanut. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Ohjelmassa valitaan lopuksi yhtenäiset toimet ja koulutuksen ja 
tulosten levittämisen liitännäistoimet. Ohjelman puitteissa järjestetään 
viisi kurssia reaktoriturvallisuuden ja säteilysuojelun alalta. Lisäksi 
valmistellaan viidennen puiteohjelman ydinfission turvallisuutta 
koskevat osat ja niitä koskevat täytäntöönpanotoimet. 
51 
13. HALLITTU LÄMPÖYDINFUUSIO 
Toiminta vuonna 1997 
Ohjelma käsittää kaikki jäsenvaltioiden (ja Sveitsin) toroidaaliseen 
magneettiseen koossapitoon perustuvat fuusiotoimet, ja sen pitkän 
aikavälin tavoitteena on "rakentaa yhdessä varmoja ja ympäristön 
huomioon ottavia reaktoriprototyyppejä". JET-Tokamakin (JET - Joint 
European Torus) jälkeiseen reaktoriprototyyppistrategiaan kuuluu 
koereaktori (Next Step), joka on nyt yksityiskohtaisessa 
suunnitteluvaiheessa. Kyseessä on Euratomin, Japanin, Venäjän ja 
Yhdysvaltojen yhteistyöhanke, joka koskee ITER-EDA-toimintaa 
(International Thermonuclear Experimental Reactor - Engineering 
Design Activities, kansainvälisen kokeellisen lämpöydinreaktorin 
suunnittelutoiminta). Strategian seuraava vaihe on 
demonstraatioreaktori (DEMO). 
Next Step -vaiheen toimet: Vuonna 1997 hankkeen keskusryhmissä 
(San Diego, Naka ja Garching) on yksityiskohtaista suunnitteluvaihetta 
koskevissa toimissa ja ITER-EDA-yhteistyöhön osallistuvien neljän 
osanottajan ryhmissä optimoitu ITERin suhteen tehtyjä ratkaisuja. 
Keskusryhmä luovutti joulukuun lopussa hankkeen loppuraportin 
ITER-kumppaneille sisäistä arviointia varten. ITERiä koskevista 
seitsemästä laajasta TTK-hankkeesta kolmen hankkeen koordinointi 
(toroidaalinen magneettiprototyyppi, suojavaippa ja divertterin kauko-
ohjaus) on uskottu Euroopan edustajille, jotka osallistuvat aktiivisesti 
hankkeen toteuttamiseen. NETin (Next European Torus), JETin ja 
YTK:n tutkimusryhmät sekä assosioituneet fuusiolaboratoriot ovat 
myötävaikuttaneet merkittävästi tähän tutkimukseen ITERiin 
sovellettavan fysiikan ja teknologian alalla. JETin avulla, joka on 
maailman ainoa tritiumia käyttävä laite, fuusioplasmoja on voitu tutkia 
Next Step -laitteelle suunnitelluissa olosuhteissa. 
Käsitteiden kehittely: Erikoislaitteiden käytöllä on voitu parantaa Next 
Step -laitteen edellyttämää tietopohjaa ja käsitteitä, joiden perusteella 
voidaan pitemmällä aikavälillä määritellä DEMO-laite. Stellaraattori 
TJ-II on otettu käyttöön Madridissa. Uusien laitteiden asentaminen 
kahteen tokamak-reaktoriin (TORE SUPRA Cadarachessa ja 
TEXTOR Julichissä) ja kuumennusjärjestelmän asentaminen 
kolmanteen (MAST Culhamissa, rakenteilla) on hyväksytty. 
Pitkän aikavälin teknologia: Tätä tutkimusta on jatkettu erityisesti 
seuraavilla aloilla: tritiumhyötövaippa (rakenteeseen käytettävän 
vartailumateriaalin hankintamenettely on aloitettu), neutronilähteen 
periaatteen arviointi, uusien turvallisuutta ja ympäristökysymyksiä 
koskevien tutkimusten käynnistäminen, fuusiotekniikkaan liittyvien 
yhteiskunnallis-taloudellisten tutkimusten (mukaan lukien yleinen 
hyväksyttävyys) aloittaminen. Lisäksi syyskuussa järjestettiin 
kaupallisen fuusioreaktorin käyttöedellytyksistä Euroopan parlamentin 
STOA-konferenssi, jossa kuultiin suurten eurooppalaisten 
sähkönjakeluyritysten asiantuntijoita. Esimerkkejä tuloksista 
JETiä on äskettäin käytetty 
sillä "polttoaineella" ja niissä 
oloissa, joilla tulevaisuuden 
fuusioreaktoreja on tarkoitus 
käyttää. Laitteella on 
saavutettu 
maailmanennätyksiä (16 
megawatin teho, joka vastaa 
kahta kolmasosaa 
syöttötehosta;21 
megajoulea fuusioenergiaa). 
Tulokset viittaavat siihen, 
että tietyt reaktorin 
edellyttämät olosuhteet 
(erityisesti vähimmäisteho, 
jolla päästään korkeaan 
koossapitotasoon) ovat 
helpompia saavuttaa kuin 
alussa ajateltiin. 
Taloudellisten ja 
yhteiskunnallisten 
hahmotelmien, taloudellisten 
näkymien ja yleisön 
hyväksynnän tulevaisuuden 
kaavailuilla pyritään 
paremman käsityksen 
muodostumiseen 
fuusioenergiasta 
mahdollisena 
energialähteenä. 
52 
Teollisuuden osallistuminen: Euroopan teollisuus on ollut 
fiiusiolaitteiden rakentamisessa ja käytössä tarvittavien osien ja 
prototyyppien toimittamisessa jo kauan mukana.Teollisuuden edustajat 
vaihtoivat huhtikuussa ITERin edustajien kanssa näkemyksiä 
fuusiolaitoksen mahdollisen rakentamisen organisatorisista 
kysymyksistä. 
Täytäntöönpano: Ohjelmaa toteutetaan jäsenvaltioissa (ja Sveitsissä) 
assosiaatiosopimusten puitteissa, JET-yhteisyrityksen puitteissa, NET-
sopimuksen puitteissa, johon sisältyy Euratomin osallistuminen ITER-
EDA-toimintaan, YTK:ssa, teollisuuden kanssa tehtyjen sopimusten ja 
muiden lyhytaikaisempien sopimusten puitteissa. Yhteisön osuus on 
ollut 25 % assosioituneiden laboratorioiden ja lyhytaikaisten 
sopimusten juoksevista kuluista, 45 % ensisijaisten hankkeiden 
laitekustannuksista (jotka fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea on 
hyväksynyt), ja jopa 100 % tiettyjen erityistehtävien kustannuksista 
(teollisuudessa). Inertiaalifuusion teknologista seurantaa koskevissa 
toimissa on aloitettu siviilisovellutusten tutkimuksen koordinointi. 
Komission ehdotuksessa puiteohjelmaksi 1998 - 2002, jossa 
fuusiotekniikka on avaintoimintakokonaisuus, säilytetään edelleen 
reaktoriin ja tutkimusten yhdentämiseen tähtäävä strategia. 
Seurantaryhmä katsoi vuotta 1997 koskevassa kertomuksessaan muun 
muassa, että fuusio-ohjelmaa on hallinnoitu ja pantu täytäntöön täysin 
neuvoston direktiivien mukaisesti. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Kuten maailman muutkin fuusio-ohjelmat, Euroopan unionin 
ohjelmankin tavoitteena on Next Step eli laite, jossa yhdistyvät ne 
fysiikan ja teknologian olennaiset tekijät, jotka tarvitaan 
fuusioplasmojen "polttamiseen" pitkinä pulsseina. Euroopan unioni on 
myötävaikuttanut merkittävästi erityisesti JET-hankkeen kautta tämän 
alan tutkimukseen. 
Fuusio-ohjelma on myötävaikuttanut fuusioalan ja teollisuuden välisen 
tietojenvaihdon edistämiseen ja Euroopan teollisuuden tieteellisen ja 
teknologisen perustan vahvistamiseen velvoittamalla laboratoriot 
järjestämään eurooppalaisia tarjouspyyntöjä ensisijaisten hankkeiden 
toteuttamiseksi. Lisäksi fuusioteknologian viittätoista spesifiä alaa 
koskeva yritysten laatujärjestelmä on osaltaan parantanut Euroopan 
teollisuuden kilpailukykyä ITER-yhteistoiminnassa verrattuna 
kilpailijoihin. 
Ohjelman yhtenäinen rakenne takaa eurooppalaisen fuusiotutkimuksen 
johdonmukaisuuden. Riippumatta lyhyellä aikavälillä mahdollisesti 
tehtävästä teknologiansiirrosta, näiden tutkimusten pitkän aikavälin 
näkökohtia on käsitelty tehostetussa tiedotuskampanjassa, joka koski 
fuusioenergian hyötyjä verrattuna muihin energiamuotoihin ja erityisesti 
sen varmuutta ja ympäristönäkökohtia. Assosioiduissa 
fuusiolaboratorioissa on saatu 
merkittäviä tuloksia, 
erityisesti mainittakoon Lyra-
divertterin onnistunut käyttö 
ASDEX Upgrade -
tokamakissa, bootstrap-virran 
ja ei-induktiivisen virran 
optimoinnin parantaminen 
TORE SUPRA -tokamakissa, 
korkean atomiluvun omaavien 
aineiden käyttäminen 
ECRH:n kanssa 
(elektronisyklotroni-
kuumennus) FTU-
tokamakissa (Frascati 
Upgrade Tokamak), korkean 
koossapitotason 
saavuttaminen TEXTOR-
tokamakissa, TCV-tokamakin 
vertailuparametrien 
määritteleminen, ennusteiden 
mukaisten magneettisten 
pintojen tuottaminen TJ-II-
stellaraattorissa, Wendelstein 
7-X -stellaraattorin 
rakentamisen aloittaminen ja 
kelaprototyyppien 
valmistaminen sitä varten jne. 
53 
Työohjelma vuodelle 1998 
Assosioiduissa laboratorioissa tehtävää tutkimusta jatketaan, ja 
tiettyihin laitteisiin (erityisesti ASDEX Upgrade -laiteeseen) 
asennettavia uusia järjestelmiä tutkitaan. Kaikkien laboratorioiden 
kokeellisten tutkimusten tueksi jatketaan teoreettisia tutkimuksia. 
JETiä koskevia tutkimuksia, erityisesti ITERiin sovellettavan 
divertterin periaatteiden tutkimusta jatketaan edelleen. Komissio laatii 
Euroopan parlamentin pyynnöstä strategia-asiakirjan JETin 
käyttömahdollisuuden jatkamisesta joulukuun 1999 jälkeen ja sen 
tulevasta ohjelmasta. ITER-EDA-toimintaa, jonka alkuperäinen 
voimassaoloaika oli heinäkuuhun 1998 asti, ehdotetaan jatkettavan 
kolmella vuodella, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä tutkimuksia eri 
aloilla (ITER-hankkeen yksityiskohtien mukauttaminen mahdollisten 
sijoituspaikkojen erityisominaisuuksiin, turva-analyysi ja toimiluvan 
hakemista valmistelevat työt, prototyyppiosien testaus jne.) DEMOa 
varten aloitetaan tutkimus vertailusuunnitelmista. Kuten edellisenä 
vuonna, Marie Curie -apurahoja (10 - 15 apurahaa vuodessa) ja 
tutkijoiden vierailuapurahoja (300 - 400 vierailua vuodessa) tuetaan 
voimakkaasti. Kahdenvälistä yhteistoimintaa ollaan aloittamassa 
Venäjän,Ukrainan ja Kazakstanin kanssa. 
54 
14. LIIKENNE 
Toiminta vuonna 1997 
Kun otetaan huomioon vuonna 1997 toisen ja kolmannen 
ehdotuspyynnön perusteella allekirjoitetut 109 uutta sopimusta, 
liikennettä koskevasta TTK-ohjelmasta on tähän mennessä rahoitettu 
244 hanketta, joista 26 on saatettu loppuun huomattavin tuloksin. 
Vuonna 1997 tehdyt uudet sopimukset kattavat ohjelman seuraavat 
alat: 
• Strateginen tutkimus: 13 hanketta, joissa painotetaan 
tietojärjestelmiä (mukaan lukien liikennetietokantojen 
määritteleminen) ja toimintatapojen arviointia (mukaan lukien 
Euroopan laajuisten verkkojen laajentaminen Itä-Eurooppaan); 
• Rautatieliikenne: 10 hanketta, jotka koskevat rautatiejärjestelmien 
yhteentoimivuutta sekä tehokkaampaa ja nopeampaa 
rahtiliikennettä; 
• Yhdistetyt liikenneketjut: 12 hanketta, joissa käsitellään 
intermodaalisen liikenneverkon (6 hanketta) ja terminaalien (6 
hanketta) laadun parantamista; 
• Lentoliikenne: 17 hanketta, joista suurimmassa osassa (10 
hankkeessa) pyritään löytämään teknisiä ja toiminnallisia ratkaisuja 
lentoliikenteen hallintajärjestelmän tehokkuuden parantamiseksi; 
• Kaupunkiliikenne: 12 hanketta, joissa painotetaan 
kaupunkiliikenteen intermodaalisuuden kehittämistä 
vaihdettavuuden parantamisen sekä lakien ja asetusten kautta; 
• Vesiliikenne: 24 hanketta, mukaan lukien hankkeet, joilla pyritään 
parantamaan vesiliikenteen tehokkuutta ja turvallisuutta, sekä 
hankkeet, joissa keskitytään työolosuhteiden parantamiseen; 
• Maantieliikenne: 19 hanketta, joilla pyritään parantamaan 
maantieliikenteen suorituskykyä, luotettavuutta ja turvallisuutta 
minimoimalla samalla ympäristöön kohdistuvat haitalliset 
vaikutukset; 
• Liitännäistoimenpiteet: 2 hanketta, joissa liikenneohjelmalle 
kehitetään ja toteutetaan intensiivinen levitys- ja 
hyödyntämissuunnitelma ohjelman tulosten vaikutuksen 
maksimoimiseksi. 
Ohjelmasta on vuonna 1997 saatu runsaasti aineistoa tärkeisiin 
poliittisiin asiakirjoihin; näitä ovat muun muassa merisatamia ja 
meriliikenteen infrastruktuureja koskeva vihreä kirja, tekeillä oleva 
infrastruktuurin käytön hinnoittelua koskeva valkoinen kirja sekä 
tiedonannot Euroopan laajuisista rautateiden rahtiliikenteen 
valtaväylistä ja intermodaalisesta rahtiliikenteestä. 
Muita liikennealan haasteita, kuten ruuhkautumista, turvallisuutta ja 
ympäristönäkökohtia käsitellään edelleen sekä meneillään olevissa 
hankkeissa että joulukuussa 1997 käynnistetyssä neljännessä 
ehdotuspyynnössä. Myös Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisestä 
liikenteelle aiheutuvia erityisiä haasteita käsitellään kyseisistä maista 
peräisin olevien organisaatioiden kasvavan osallistumisen ja paikallisten 
55 Esimerkkejä tuloksista 
ERTMS 
Saksassa, Ranskassa ja 
Italiassa on avattu 
testipaikkoja, joissa 
Euroopan rautatie­
liikenteen hallinta­
järjestelmää (ERTMS) 
voidaan testata täydessä 
mittakaavassa. ERTMS:n 
täytäntöön-panon kannalta 
välttämätön 
standardointityö aloitettiin 
vuonna 1997. 
MBB 
Onnettomuustietojen 
tallentamiseksi on kehitetty 
meriliikenteen musta 
laatikko (MBB), joka 
muistuttaa lentokoneissa 
käytettävää vastaavaa 
laitetta. Onnettomuus­
tutkinnan kehittyminen 
parantaa merenkulun 
turvallisuutta. Kuljetusten 
jäljittämiseksi ja lyhyen 
matkan meriliikenteen ja 
asiakirjojen vaihdon 
helpottamiseksi 
suunnitellaan mustan 
laatikon kehittämistä 
edelleen siten, että se 
sisältää myös lastitiedot. 
TAPE 
Hankkeessa kehitettiin 
prototyyppi ohjelmistosta, 
jolla määritetään lento­
kenttien maa- ja 
lentotoiminnan välinen 
vuorovaikutus lento­
kenttien kokonais-
suorituskyvyn optimoi­
miseksi tehokkuuden ja 
kapasiteetin suhteen. 
tiedotustapahtumien kautta. Erityistä huomiota kiinnitettiin tulosten 
siirrettävyyteen, asianosaisten loppukäyttäjien osallistumiseen sekä 
uusien järjestelmien ja menetelmien hyväksymiseen. Tämä tapahtuu 
kannustamalla virallisten ja epävirallisten verkkojen luomista sekä 
yhtenäisen toiminnan avulla (13 hanketta kolmen ensimmäisen 
ehdotuspyynnön perusteella). 
Liikennettä koskevan TTK-ohjelman vuoden 1997 seurantaryhmä 
totesi, että ohjelmaa hallinnoidaan ammattitaitoisella ja avoimella 
tavalla, vaikka ryhmä olikin huolestunut jatkuvasta henkilökuntapulasta 
ohjelman joillain osa-alueilla. Ryhmä esitti ohjelman hallinnointia varten 
seitsemän arvokasta suositusta, joilla pyritään vahvistamaan ohjelman 
tulosten tuottoa. Nämä suositukset on otettu huomioon. Suositukset 
liittyvät lähinnä tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen sekä 
liikennettä koskevan TTK-toiminnan tuleviin kehityssuuntiin. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Liikennettä koskevan TTK-ohjelman yhteydessä toteutettavan 
tutkimuksen yleisenä tavoitteena on tuottaa tuloksia, jotka luovat uusia 
toimintavaihtoehtoja ja helpottavat uusien yleisluonteisten tekniikoiden 
käyttöönottoa. Uusien tekniikoiden käyttöönottoa koskeva tavoite, 
jolla pyritään parantamaan liikennejärjestelmien tehokkuutta, 
turvallisuutta ja kestävyyttä, on saavutettu tai tullaan saavuttamaan 
myös hankkeiden avulla, jotka koskevat muun muassa Euroopan 
rautatieliikenteen hallintajärjestelmää (ERTMS), meriliikenteen mustaa 
laatikkoa (MBB) ja ilmaliikenteen hallintaa (ATM). 
Vuoden 1997 seurantaryhmä korosti niitä Euroopan teollisuudelle 
mahdollisesti koituvia hyötyjä, joita aiheutuisi esimerkiksi Euroopan 
rautateiden opastejärjestelmien standardoinnista ERTMS-hankkeen 
pohjalta. Tällaiset tulokset voisivat pienentää laitekustannuksia 20-30 
prosentilla ja ne lisäisivät myös Euroopan rautatieteollisuuden 
kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Toinen esimerkki Euroopan 
teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamisesta on laivojen yhtenäisten 
komentostandardien luominen. Nämä hankkeet (ATOMOS II ja 
DISCI) ovat huomattava yritys yhdistää Euroopan tämän alan 
hajanainen teollisuus samalla kun niissä pyritään luomaan yleisiä 
standardeja. Muita esimerkkejä yhteisön tavoitteita edistävästä 
tutkimustoiminnasta ovat strategiset hankkeet, joissa arvioidaan 
Euroopan laajuisten liikenneverkkojen vaikutusta alueiden 
helppopääsyisyyden ja yhteenkuuluvuuden kannalta. Monissa 
kaupunkiliikennettä koskevissa hankkeissa pyritään parantamaan 
kaupunkien julkista liikennettä ja niistä onkin jo saatu arvokkaita 
tuloksia (esim. ISOTOPE-hanke). 
Työohjelma vuodelle 1998 
Sekä neljäs ehdotuspyyntö että liikenteen intermodaalisuutta 
koskevaan liikenteen ja telematiikan soveltamisohjelmaan liittyvä 
yhteinen ehdotuspyyntö, joihin on yhteisön talousarviossa osoitettu 
rahoitusta noin 12 miljoonaa ecua, päättyivät 16. maaliskuuta 1998. 
Neljännen ehdotuspyynnön perusteella toteutettaneen useita toimia, ISOTOPE 
Hankkeessa kuvailtiin 
julkisten liikenne­
palveluiden erilaisten 
organisaatiomallien etuja ja 
haittoja ja annettiin 
suosituksia riittävistä 
sopimuspohjaisista ja 
oikeudellista puitteista. 
Hankkeessa on analysoitu 
109 eurooppalaista 
kaupunkiliikenneverkkoa 
koskevia tietoja. 
Ilmaliikenteen hallinta: 
Tällä alalla on saatettu 
loppuun useita hankkeita, 
joista saatuja tuloksia on 
hyödynnetty Euroopan 
ilmaliikenteen 
hallintajärjestelmässä 
(EATMS), jota esitellään 
viidennessä 
puiteohjelmassa. 
Tietojärjestelmät: 
Käyntiin on saatettu 
yhtenäinen toiminta, johon 
liittyy joukko meneillään 
olevia hankkeita ja johon 
osallistuu politiikan 
laatijoita ja 
tilastotieteilijöitä kaikista 
jäsenvaltioista. Toiminta 
luo yhteisvaikutusta ja se 
on perusta Euroopan 
liikennettä koskevalle 
tietojärjestelmälle, jolla 
helpotetaan liikennettä 
koskevien tietojen vaihtoa 
ja saatavuutta poliittisen 
päätöksenteon tueksi. 
56 
joissa pyritään lujittamaan edellisten ehdotuspyyntöjen perusteella 
valituista hankkeista saatuja tuloksia sekä valmistelemaan tulevia 
liikennettä koskevia TTK-toimia. Intermodaalisuutta koskevan yhteisen 
ehdotuspyynnön perusteella on tarkoitus toteuttaa joukko laajoja 
demonstraatiohankkeita, joissa hyödynnetään käynnissä olevan 
intermodaalisuutta koskevan tutkimustyön tuloksia. Ensimmäiset 
hankkeet on tarkoitus käynnistää vuoden 1998 lopussa. Joukko 
parhaillaan rahoitettavia hankkeita saatetaan päätökseen ja niiden 
tuloksia levitetään suunnitellussa esittely- ja tiedotustilaisuuksien 
sarjassa. Täytäntöön pannaan koko ohjelmaa koskeva levitys- ja 
hyödyntämisstrategia sen varmistamiseksi, että TTK-toiminnan tuloksia 
sovelletaan käytännössä. 
57 
15. KOHDENNETTU SOSIAALISTALOUDELLINEN TUTKIMUS (TSER) 
Toiminta vuonna 1997 
Vuosi 1997 oli merkittävä käännekohta TSER-ohjelman kehityksessä. 
Koska ohjelma sisällytettiin vuonna 1994 puiteohjelmaan uutena osana, 
ohjelman alkuvaiheessa oli tehtävä runsaasti työtä tutkijoiden ja 
poliittisten päättäjien tekemiseksi tietoisiksi Euroopan tasolla 
toteutettavan sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen merkityksestä 
sellaisilla aloilla kuten tiede- ja teknologiapolitiikka, koulutus sekä 
sosiaalinen integraatio ja syrjäytyminen. Äskettäin toisen 
ehdotuspyynnön perusteella valitut hankkeet sekä syyskuussa 1997 
käynnistetty kolmas eli viimeinen ehdotuspyyntö merkitsevät kuitenkin 
sitä, että huomio on siirtymässä rahoitettujen toimien lujittamiseen ja 
seurantaan. Ohjelma koostuu tällä hetkellä laajasta valikoimasta 
erilaisia toisiaan täydentäviä toimia, jotka vaihtelevat 
tutkimusyhteistyöhankkeista ja aihealuekohtaisista verkoista, 
tutkimuksista ja keskeisten alojen konferenssien tukemisesta aina 
erityisiin Euroopan teknologisen arviointiverkon (ETAN) aloitteisiin 
sekä osallistumiseen opetukseen tarkoitettua multimediaa käsittelevään 
erityistyöryhmään. 
Kun otetaan huomioon ohjelman nykyinen kehitysvaihe ja sen 
poliittisessa merkityksessä ja ehdotuspyyntöjen toteuttamisessa 
tapahtuneet parannukset, TSER-ohjelman vuoden 1997 
seurantakertomuksessa esitetyt suositukset koskevat lähinnä 
hyödyntämis- ja levitystoimia. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Yksi tämän ohjelman erityispiirre on se, että kaiken siihen sisältyvän 
toiminnan odotetaan synnyttävän politiikan kannalta merkittäviä 
oivalluksia. Toisen ehdotuspyynnön jälkeen yhteisön rahoitusta on 
annettu 112 kustannustenjakoperiaatteella toteutettavalle toimelle, 
jotka koskevat muun muassa Euroopan tietoyhteiskuntaa, teollisuuden 
dynamiikkaa ja työllisyyttä sekä eurooppalaista yhteiskunnallista 
integraatiopolitiikka. Näihin lisätään vielä 50-60 uutta toimea 
kolmannen ehdotuspyynnön arviointi- ja valintaprosessin jälkeen. 
Kolmannen ehdotuspyynnön käynnistäminen perustui uudistettuun 
työohjelmaan, jossa keskitytään kolmeen strategiseen kysymykseen: 
kilpailuun, muutokseen ja vuoropuheluun; työhön, hyvinvointiin ja 
työllisyyteen; ja innovaatioon ja institutionaalisiin muutoksiin. Nämä 
kysymykset edellyttävät monialaista lähestymistapaa ja tästä syystä 
tammikuussa 1998 päättyneessä kolmannessa ehdotuspyynnössä 
odotettiin ehdotuksia, joissa yhdistettäisiin tutkimustoimia kahdelta tai 
useammalta ohjelman keskeiseltä tutkimusalalta. 
Tämän lisäksi vuonna 1997 myönnettiin 39 apurahaa 
liitännäistoimenpiteisiin. Rahoitusta saanet toimet koskevat muun 
muassa tutkimuksia työmarkkinoiden vaikutuksista työllisyyteen, työn 
uusjaosta sekä yrittäjyyden ongelmista ja mahdollisuuksista sekä tuen 
antamista erilaisille foorumeille, joilla käsitellään sellaisia aiheita kuten 
siirtolaisten integraatio ja etniset ristiriidat, naisten osallistuminen Esimerkkejä tuloksista 
EVALUE-hankkeessa on 
kehitetty Euroopan 
yliopistojen (itse-) 
arviointia koskeva CD-
ROM ja www-si vu. 
Saatavilla oleviin 
tietoihin sisältyy 
tapaustutkimuksia, 
kansallisia osoittimia 
sekä joustava 
arviointiohjelma. 
Teknologiaa, talou­
dellista yhdentymistä ja 
sosiaalista syrjäytymistä 
koskevassa hankkeessa 
on marraskuussa 1997 
järjestetyn konferenssin 
jälkeen julkaistu 
uraauurtavia artikkeleita 
mm. maailmanlaajuisesta 
kaupankäynti­
ympäristöstä, alueiden 
välisistä teknologia-
eroista Euroopassa sekä 
kilpailukyvystä. 
LoWER-hankkeessa on 
luotu matalapalkkaisia 
töitä koskeva Euroopan 
tietokanta ja julkaistu 
kertomus Euroopan 
unionissa ja sen 
jäsenvaltioissa saatavilla 
olevista 
matalapalkkatöitä 
koskevista tilasto­
tiedoista. LoWER-
hankkeessa julkaistaan 
tiedotuslehteä ja sillä on 
kotisivu Internetissä. 
58 
tieteelliseen toimintaan ja kulttuurinen monimuotoisuus Euroopan 
koulutuslaitoksissa. 
ETANin osalta (Euroopan teknologinen arviointiverkko, jota tuetaan 
ohjelman aihealueesta I: Euroopan tiede- ja teknologiapoliittisten 
vaihtoehtojen arviointi) järjestettiin asiantuntijoiden kokouksia 
erilaisista aiheista kuten ikääntyvästä väestöstä ja tekniikan tarjoamista 
haasteista ja mahdollisuuksista sekä teknologiapolitiikasta 
kansainvälistymisen näkökulmasta. Asiantuntijoiden kertomukset 
esitetään poliittisille päättäjille vuoden 1998 aikana. 
Merkittävä tapahtuma vuonna 1997 oli myös viiden osittain TSER-
ohjelmasta rahoitettavan hankkeen käynnistäminen, joita oli ehdotettu 
opetukseen tarkoitettua multimediaa käsittelevän erityistyöryhmän 
yhteisen ehdotuspyynnön perusteella. Näissä hankkeissa, jotka 
koskevat oppimisprosesseja, multimediatekniikan käyttöönoton 
tehokkuutta ja sen odotettuja sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia, 
osoitetaan, miten teknologia muuttaa yhteiskuntaa. Hankkeet tarjoavat 
myös esimerkin viidennessä puiteohjelmassa ehdotetusta 
yhtenäisemmästä lähestymistavasta yhteiskuntatieteiden yhdistämiseksi 
teknologian kehitykseen. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Merkittävä toimi vuonna 1998 on rahoitetuista TTK-hankkeista ja -
verkoista saatujen oivallusten levittämistä ja niiden vaikutuksen 
tehostamista koskevien toimenpiteiden käyttöönotto. Hankkeiden 
tasolla toteutettavien tavanomaisten tulosten levittämistoimien lisäksi 
suunnitellaan itse ohjelman tasolla toteutettavia toimia. Tärkeä aloite 
on myös TSER-ohjelmaa käsittelevän konferenssin järjestäminen 
vuoden 1998 lopussa. Konferenssiin kokoontuu tutkijoita ja poliittisia 
päättäjiä, ja se perustuu joukkoon poliittisia kysymyksiä käsitteleviä 
työryhmiä, joita järjestetään ensimmäisen ja toisen ehdotuspyynnön 
perusteella valittujen hankkeiden aiheista. Tätä lähestymistapaa 
kokeiltiin menestyksekkäästi vuonna 1997. 
Kolmanteen ehdotuspyyntöön liittyvissä toimissa keskitytään 
sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen rahoitettaviksi valituista 
hankkeista. Mahdollisia uusia ETAN-aloitteita tarkastellaan seuraavilla 
aloilla: maailmanlaajuinen ilmastonmuutos, teollis- ja tekijänoikeudet, 
TTK-toiminnan vaikutusten arviointi, epäsuora tuki TTK-alaan 
liittyville työpaikoille ja naisten asema tieteellisessä toiminnassa. 
Lisäksi odotetaan, että opetukseen käytettävää multimediaa koskevan 
yhteisen ehdotuspyynnön perusteella käynnistetään neljä uutta 
hanketta, joille myönnetään rahoitusta TSER-ohjelmasta. 
Edellä mainittujen toimien rinnalla toteutetaan työt, joissa 
viimeistellään sosiaalistaloudellisen tutkimuksen asemaa viidennessä 
puiteohjelmassa. TTK-verkkojaja 
korkean teknologian 
pk-yrityksiä koskevassa 
hankkeessa on löydetty 
näyttöä menestyksel­
lisen globalisaation ja 
paikallisen 
verkkoutumisen 
korkean tason välisestä 
yhteydestä, mikä on 
osoitus paikallisesti 
kehitetyn teknologian 
käyttömahdollisuuksien 
merkityksestä. 
"Kehittyvän talouden 
globalisointi: 
vaikutukset innovaatio­
politiikkaan" on 
kertomus, joka 
perustuu useiden 
toisiinsa liittyvien 
TSER-hankkeiden 
alustaviin johto­
päätöksiin (esimerkki 
hankeryhmittymistä). 
KISINN-verkko on 
tuottanut katsauksen 
yksityisen sektorin 
tietointensiivisistä 
palveluista, joissa 
hyödynnetään olemassa 
olevaa kansainvälistä 
asiantuntemusta. 
Katsauksessa 
keskitytään erityisesti 
teknologisten ja 
liikkeenjohtoa 
koskevien innovaa­
tioiden välittämiseen ja 
soveltamiseen, mukaan 
lukien politiikan 
täytäntöönpanoon 
kohdistuvat 
vaikutukset. 
59 
REGIS-hankkeessa on todettu, että innovaatiotoimintaa ohjaavat 
Euroopassa yleensä markkinoiden kustannus-ja laatunäkökohdat ja että 
puhdas innovaatio on harvinaista, sillä prosessille on pikemminkin 
luonteenomaista jo olemassa olevan teknologian yhdisteleminen uudella 
tavalla - tämä on osoitus tarpeesta liittää teknologiakeskukset ja 
korkeakoulut läheisemmin innovaatioprosessiin. 
60 
PSÎTST3ÎSÎ5FSÎ355ÏT!!! P!ÎP 
NEI^NNE|^ 
YHTEISTYÖ KOLMANSIEN MATOEN JA KANSAINVÄLISTEN 
JÄRJESTÖJEN KANSSA 
Toiminta vuonna 1997 
TTK-hankkeet: 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton alueen uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä on sidottu 
26,3 miljoonan ecun määrärahat 110 sopimuksen rahoittamiseen, jotka 
on tehty vuonna 1996 julkaistun ehdotuspyynnön perusteella. Vuonna 
1997 julkaistuun ehdotuspyyntöön (jonka tärkeimpiä aloja olivat 
ympäristö, terveys ja teollisuus) on jätetty 1300 tutkimusehdotusta, 
jotka vastaavat yhteensä 398 miljoonan ecun summaa. 
Itä-Euroopan maiden osallistuminen neljännen puiteohjelman 
erityisohjelmiin on myö jatkunut kansainvälistä yhteistyötä koskevan 
INCO-ohjelman tuella. 
Noin 700 000 ecua on sidottu liitännäistoimenpiteisiin, joiden 
tarkoituksena on tukea kyseisten maiden tiedemiesten osallistumista 
konferensseihin. INTAS-järjestö, jonka rahoituksesta vastaa pääasiassa 
yhteisö, on toteuttanut 321 kaikki aihealueet kattavaa hanketta, joiden 
kustannukset olivat 18,8 miljoonaa ecua. Moskovan kansainvälinen 
tiede- ja teknologiakeskus (ISTC), joka edistää entisen Neuvostoliiton 
alueen uusien itsenäisten valtioiden sotilasalan tutkijoiden siirtymistä 
siviilialalle, sai vuonna 1997 siviilihankkeisiinsa EY:n tukea kaikkiaan 
13,5 miljoona ecua (hankkeisiin on vuodesta 1994 lähtien osallistunut 
yhteensä 19 000 tiedemiestä). 
Kehitysmaiden kanssa tehtävän tiede- ja tutkimusyhteistyön (INCO-
DC) yhteydessä sidottiin vuonna 1997 65,6 miljoonaa ecua 125 
sopimuksen rahoittamiseen. Vuonna 1997 julkaistiin ehdotuspyyntö, 
joka koski uusiutuvien luonnonvarojen hallintaa, maataloutta ja 
maatalousteollisuutta, terveydenhuoltoa sekä tietotekniikkaa. Pyynnön 
perusteella on vastaanotettu 1020 ehdotusta. 
Uusia COST-toimia käynnistettiin 25, mikä nosti kaikilla 17 
aihealueella (ravitsemustieteet, kemia, liikenne jne.) käynnissä olevien 
toimien kokonaismäärän 159:ään. Komissio osallistui vuonna 1997 11 
EUREKA-hankkeeseen. 
Vuoden 1997 seurantaryhmä korosti kaikilla ohjelmaan kuuluvilla 
aloilla saavutettua korkeaa laatutasoa. 
Tiede- ja teknologiasopimukset ja tieteelliset yhteydet: 
EU:n ja Yhdysvaltojen välillä allekirjoitettiin tiede- ja 
teknologiayhteistyötä koskeva sopimus, Etelä-Afrikan kanssa tehty 
vastaava sopimus tuli voimaan, ja Euratomin ja Kanadan välistä 
ydintutkimussopimusta koskevat neuvottelut käynnistyivät. Vuonna Esimerkkejä tuloksista 
Lajissaan ensimmäinen 
eurooppalainen toimi 
loisinfektioiden ehkäisyn 
alalla: 
Alalla on saatettu 
käyntiin lukuisia 
tutkimuksia, joihin 
osallistuu tutkijoita sekä 
kehitysmaista että 
Euroopasta ja joissa 
pyritään selvittämän, 
miksi eräät henkilöt ovat 
muita herkempiä 
loisinfektioille. Tämän 
seikan ymmärtäminen on 
avain tehokkaiden hoito­
muotojen löytämiseen. 
Yhteistyössä Brasilian 
kanssa toteutettu 
tutkimus osoitti, että 
perimä vaikuttaa ihmisten 
herkkyyteen sairastua 
bilhartsioosiin 
(trematodi-imumatojen 
aiheuttama sairaus). 
Tutkijat ovat havainneet, 
että 5-kromosomissa 
sijaitseva Sm 1-geeni 
säätelee vastustuskykyä 
tai herkkyyttä tätä tautia 
kohtaan. Samoin on 
tunnistettu geeni, joka 
säätelee herkkyyttä 
maksafibroosille. Nämä 
läpimurrot voivat johtaa 
uusien hoitomuotojen 
kehittämiseen näistä 
taudeista kärsivien 
ihmisten auttamiseksi. 
61 
1997 aloitettiin myös neuvottelut Venäjän kanssa tehtävästä tiede- ja 
teknologiayhteistyötä koskevasta sopimuksesta. Eräät assosioidut maat 
osoittivat myös alustavaa kiinnostusta osallistua viidenteen 
puiteohjelmaan. 
Japania ja Koreaa koskevien tiede- ja teknologiasuhteiden yhteydessä 
myönnettiin vuonna 1997 apurahoja 74 eurooppalaiselle tutkijalle. 
Kaiken kaikkiaan 490 unionista kotoisin olevaa tutkijaa on tähän 
mennessä työskennellyt näissä maissa. 
Teknisiä tai poliittisia suhteita pidettiin yllä myös kolmansien maiden ja 
alueellisten ryhmittymien kanssa. Lisäksi annettiin tukea yli 100:lie 
kehitysmaita koskevalle seminaarille, työryhmälle tai konferenssille 
(esimerkkejä aiheista: maaperän hedelmällisyys Aasiassa, AIDS-tilanne 
Afrikassa). Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa käytävää 
poliittista vuoropuhelua jatkettiin Eurooppa-Välimeri-alueen TTK-
seurantakomitean sihteeristön välityksellä ja komitean virallisessa 
kokouksessa. 
Tulevia suuntauksia: 
Komissio on antanut maatalouden kehittämistutkimuksen 
eurooppalaista aloitetta (EIARD) koskevan tiedonannon, jonka 
tarkoituksena on parantaa aloitteeseen osallistuvien 18 maan välistä 
koordinaatiota. Komissio on samoin antanut tiedonannon "Tieteellis­
tekninen tutkimus: strateginen osa Euroopan unionin yhteistyötä 
kehitysmaiden kanssa", joka on otettu myönteisesti vastaan 
neuvostossa. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
INCO-ohjelma vaikuttaa yleisesti Euroopan talouden kilpailukyvyn 
edistämiseen esimerkiksi antamalla ylimääräistä lisäarvoa unionin TTK-
toiminnalle tai auttamalla EU:n muiden politiikkojen (esim. liikenne, 
energia, kalastus jne.) määrittelemisessä EU:n ulkopuolisissa maissa 
saatujen kokemusten valossa. Ohjelmalla voi olla myös markkinoita 
laajentava vaikutus, kun tiede- ja teknologiayhteistyö avaa uusia 
mahdollisuuksia kaupalliseen yhteistyöhön. 
Kansainvälinen TTK-yhteistyö tarjoaa mahdollisuuden hyödyntää 
tietotaitoa, tutkijaverkkoja ja laitteistoja (esim. lähettämällä 
eurooppalaisia tutkijoita Japaniin). Puhtaasti tieteellisten hyötyjen 
lisäksi tämän yhteistyön odotetaan myös lisäävän eurooppalaisen 
tieteen ja teknologian maailmanlaajuista vaikutusta. 
EU:n laajentumista koskevan politiikan yhteydessä voidaan Keski- ja 
Itä-Euroopan maiden valmistautumista EU:n jäsenyyteen edistää 
uudistamalla niiden TTK-järjestelmiä ja antamalla INCO-ohjelmasta 
tukea kyseisten maiden osallistumiselle EU:n TTK-ohjelmiin. 
INCO-DC-ohjelmassa on vahvistettu Euroopan tutkimuskapasiteettia 
kehitykseen liittyvillä aloilla ja edistetty kehitysmaiden TTK-toimintaa 
(vuonna 1997 on tuettu malariaa ja trooppisia metsiä koskevia 
verkkoja), mikä tukee osaltaan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Merten saastumista 
koskeva tutkimus. 
Mustameri sopii 
ihanteellisesti 
saastumisesta biologiselle 
monimuotoisuudelle 
aiheutuvien vaikutusten 
tutkimiseen. Hanke, 
johon osallistuvat 
Romania, Bulgaria, 
Venäjä ja 7 jäsenvaltiota, 
on jo auttanut tutkijoita 
ymmärtämään paremmin 
Mustanmeren biologisen 
monimuotoisuuden 
heikkenemistä Kehitteillä 
on malli, jonka avulla 
voidaan ennustaa 
rannikkojärjestelmän 
reagointia ympäristö­
kuormitukseen. 
Kalastus ja kestävä 
kehitys: 
Vuonna 1997 
käynnistettiin 15 uutta 
tutkimushanketta, jotka 
koskevat erityisesti uusia 
vesiviljelytekniikoita, 
simpukanviljelyä ja 
rannikoiden 
ekosysteemien hallintaa. 
Hankkeet liittyvät AKT-
maiden ja EU.n yhteisen 
edustajakokouksen 
antamaan 
päätöslauselmaan 
perustuvaan AKT-
maiden ja EU: n 
kalastustutkimus-
aloitteeseen. Aloitteen 
tarkoituksena on edistää 
kalavarojen kestävää 
hoitoa ja vesiviljelyä 
koskevaa kohdennettua 
tutkimusta. 
62 
Toinen esimerkki ulkopolitiikan tavoitteita edistävästä toiminnasta on 
Moskovan kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (ISTC), joka 
tukee venäläisten sotilasalan tutkijoiden siirtymistä siviilitoimintaan. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Keskeisiä toimia vuonna 1998 ovat 1600:n voimassa olevan 
sopimuksen (mukaan lukien AP AS) sekä vuonna 1997 julkaistujen 
INCO-COPERNICUS- ja INCO-DC-ehdotuspyyntöjen seuranta, 
sopimusten tekeminen kolmansien maiden osallistumisesta 
puiteohjelman ensimmäiseen, kolmanteen ja neljänteen 
toimintakokonaisuuteen sekä apurahojen saajien valinta ja seuranta 
(Japani/Korea). 
Muita toimia ovat muun muassa tiede- ja teknologiayhteistyötä 
koskevien sopimusten vaikutusten arviointi, yhteistyösopimusten 
seurannasta vastaavien erilaisten yhteisten komiteoiden kokoukset sekä 
Euroopan ja Japanin välinen tiede- ja teknologiafoorumi. 
Seurantaryhmän suositusten mukaisesti otetaan käyttöön hallinnon 
tietojärjestelmä. Myös INCO-ohjelman tiedotuskampanjoita jatketaan 
eri muodoissa: painetussa ("menestystarinat", INCO-hankkeiden 
luettelo jne.), audiovisuaalisessa (piirtoheitinkalvot jne.) ja sähköisessä 
(INCO-kotisivu Cordis-Europa palvelimella). 
Poliittisena painopistealueena tulee olemaan laajentumisen 
valmisteleminen erityisesti edistämällä jäsenyyttä hakeneiden maiden 
täysimittaista liittymistä viidenteen puiteohjelmaan sekä kehittämällä 
suhteita Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomien maiden kanssa. 
Tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevat sopimukset tehdään EU.n ja 
Yhdysvaltojen sekä Venäjän välillä. 
Viidennen puiteohjelman täytäntöönpanoa silmällä pitäen suunnitteilla 
on tiettyjen tiede- ja teknologiasopimusten mukauttaminen (ETA-
sopimus on laajennettava koskemaan myös viidettä puiteohjelmaa, 
minkä lisäksi sitä on mukautettava myös neljännen puiteohjelman 
lisärahoituksen huomioon ottamiseksi). 
Tiede- ja teknologiatoiminnan koordinointia parannetaan 
jäsenvaltioiden välillä. Tässä käytettäviä keinoja ovat esimerkiksi 
maatalouden kehittämistutkimuksen eurooppalaisen aloitteen 
sihteeristö, jäsenvaltioiden erilaisten terveydenhuoltoon liittyvien 
aloitteiden koordinointi, jäsenvaltioiden "kontaktiryhmä" sekä Kiinan 
kanssa tehtävään tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä 
bioteknologiaverkko. Lisäksi pyritään selvittämään tarkemmin 
jäsenvaltioiden TTK-yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten 
järjestöjen kanssa (INCOPOL-tutkimus). 
Kansainvälisen yhteistyön uudelleenjärjestely viidennessä 
puiteohjelmassa edellyttää muun muassa INCO-ohjelman ja 
puiteohjelman muiden ohjelmien välisen vuorovaikutuksen 
määrittämistä sekä COST- ja EUREKA-hankkeiden, kansainvälisten 
järjestöjen ja puiteohjelman välisen yhteisvaikutuksen vahvistamista. Luuytimen luovuttajat: 
Unkari ja Tsekki ovat 
alankomaalaisen 
kumppanin avustuksella 
voineet ryhtyä 
käyttämään luuytimen 
luovuttajia koskevaa 
kansainvälistä 
tietokantaa. Tämän 
ansiosta tietopankkiin on 
voitu lisätä 6000 uutta 
luovuttajaa näistä 
maista. Koska operaatio 
on ollut näin 
menestyksekäs, sitä 
aiotaan laajentaa kolmeen 
muuhun Itä-Euroopan 
maahan. Järjestelmän 
käyttöönotto on jo 
meneillään Slovakiassa. 
50 tonnin plutoniumerän 
kierrättäminen 
venäläisistä 
sotilaslaitoksista: 
G7-maat ja Venäjä 
päättivät Moskovassa 
huhtikuussa 1996 
vahvistaa yhteistyötään 
Venäjän ydinaseiden 
purkamisesta syntyvän 
plutoniumin 
hävittämiseksi. 
Yhteisö osallistuu 
aktiivisesti G7-maiden 
tekemien päätelmien 
toteuttamiseen 
rahoittamalla Moskovan 
kansainvälinen tiede- ja 
teknologiakeskuksen 
hankkeita. 
63 
PUITEOHJELMAN KOLMAS 
TOIJWI^TÀKOKONAÏSWS 
Esimerkkejä tuloksista 
TULOSTEN LEVITTÄMINEN JA HYÖDYNTÄMINEN 
(INNOVAATIO-OHJELMA) 
Toiminta vuonna 1997 
Vuoden 1997 toiminnassa keskityttiin innovaatiota koskevan 
ensimmäisen toimintasuunnitelman toteuttamiseen (ks. edellä 
kertomuksen I luvun 3 kohta) ja kolmatta toimintakokonaisuutta 
vastaavan erityisohjelman eli INNOVAATIO-ohjelman 
täytäntöönpanoon. 
INNOVAATIO-ohjelman täytäntöönpanossa keskityttiin i) 
innovaatioiden välityskeskusten verkkoa ja CORDIS-tietopalvelua 
koskeviin jatkotoimenpiteisiin, ii) teollis- ja tekijänoikeuksiin ja 
innovaatio-toiminnan rahoitukseen, iii) teknologian siirtoa ja validointia 
koskeviin demonstraatiohankkeisiin ja iv) innovaation alueellisten 
perusrakenteiden tukemiseen. 
Innovaatioiden välityskeskusten (IRC) verkosta tehtiin vuonna 1997 
väliarviointi ennen sen toiminta-ajan jatkamista kahdella vuodella. 
Keskeinen arviointiperuste oli asiakastyytyväisyys. Arviointi osoitti, 
että verkko toimii hyvin ja että sen suorituskyky tulee luultavasti vielä 
kasvamaan seuraavien kahden vuoden kuluessa. Kaikkiaan 52 
välityskeskuksesta 29 (eli 56 %) arvioitiin erittäin hyviksi. Seitsemän 
keskuksen (eli 14 %) katsottiin toimivan odotettua heikommin. 
Arvioinnin jälkeen IRC-verkon toimintaa on jatkettu kahdella vuodella 
ja heikosti toimiviksi arvioiduissa keskuksissa on tehty 
uudelleenjärjestelyjä. 
Eräs markkinatutkimusorganisaatio teki vuoden 1997 alussa 
selvityksen komission tutkimusta ja kehitystä koskevasta 
tietopalvelusta (CORDIS). Selvitys osoitti, että CORDIS tunnetaan 
yhteisön tutkimus- ja kehitystoiminnan keskeisenä tietopalveluna ja että 
sitä käyttää säännöllisesti suurin osa alalla toimivista välittäjistä. 
Selvityksen perusteella esitettiin myös 10 suositusta järjestelmän 
tulevasta kehityksestä. Ohjelmakomitean kanssa käytyjen keskustelujen 
jälkeen suurin osa näistä suosituksista otettiin huomioon 
tarjouspyynnössä, joka koski CORDlS-palvelun tarjoamista seuraavien 
kahden vuoden aikana (EYVL S 247/27, 19.12.1997). Käyttöön 
otettiin uusi käyttäjäpalvelu nimeltään Rapidus, jonka avulla käyttäjät 
voivat saada ilmoittamiinsa erityistarpeisiin soveltuvia tietoja 
automaattisesti sähköpostin kautta. 
Innovaatioiden rahoituksen alalla tärkein toimi on ollut I-TEC-
kokeiluhankkeen käynnistäminen yhteistyössä Euroopan 
investointipankin kanssa. 1-TEC-hankkeen tarkoituksena on tukea 
sellaisen ammattitaitoisen henkilöstön riittävää saatavuutta, joka voi 
arvioida ja seurata teknologiainvestointeja niiden alkuvaiheessa ja 
hankkia sitten keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä 
riskipääomainvestointeja tällaisiin hankkeisiin. INNOVAATIO-
ohjelmaan sisältyvät 
tekijänoikeuksia 
koskevat toimet, mukaan 
lukien innovaatiota 
koskevan ensimmäisen 
toimintasuunnitelman 
teollis- ja tekijän­
oikeuksia koskevat osat 
sekä yhteistyö Euroopan 
patenttiviraston kanssa, 
ovat antaneet 
huomattavan tai peräti 
ratkaisevan virikkeen 
tärkeille uusille 
eurooppalaisille aloitteille 
tällä alalla. Näitä ovat 
tekijänoikeuksia koskeva 
vihreä kirja sekä 
Euroopan patentti­
järjestön päätös perustaa 
Internet-sivuihin 
perustuva Euroopan 
laajuinen patentti-
tietopalvelu. 
CORDIS-kotisivutla 
rekisteröitiin vuonna 
1997 10 miljoonaa 
kävijää (vuonna 1996 2,2 
miljoonaa). Myös 
aktiivikäyttäjien (eli 
niiden, jotka käyttävät 
CORDlS-palvelua 
vähintään kaksi kertaa 
kuukaudessa) lukumäärä 
on lähes 
kaksinkertaistunut eli se 
on kasvanut vuoden 
1996 25 000 käyttäjästä 
47 500 käyttäjään 
vuonna 1997. CORDIS 
Focus -julkaisun levikki 
kasvoi 32 000:een 
vuonna 1997, kun se oli 
vuonna 1996 22 000. 
64 
Vuonna 1997 julkaistiin myös ehdotuspyyntö, joka koski sellaisten 
toimenpiteiden, järjestelmien ja parhaiden käytäntöjen siirtoa, 
edistämistä ja levittämistä valtioiden välillä, joilla pyritään luomaan 
yhteyksiä rahoittajien, teknologien ja pk-yritysten välillä sekä 
kannustamaan tutkijoita perustamaan yrityksiä (julkisia ja yksityisiä). 
Yksi valituista ehdotuksista on yhteenliittymä, johon osallistuvat 
National Westminster Bank (Yhdistynyt kuningaskunta), Deutsche 
Bank (Saksa), ING Bank (Alankomaat), Innovation Partnership 
(Yhdistynyt kuningaskunta) ja Fraunhofer Gesellschaft (Saksa) ja joka 
pyrkii kehittämään edelleen hollantilaista "teknologian 
arviointijärjestelmää" ja levittämään sitä teknologiapainotteisiin pk-
yrityksiin. 
Teollis- ja tekijänoikeuksien alalla toteutettiin muun muassa seuraavia 
toimia: 
- teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan neuvontapalvelun kehittäminen 
EU.n TTK-toiminnan tuloksia varten ja tämän palvelun perustamista 
koskevan tarjouspyynnön julkaiseminen, 
- toinen vaihe Quick Scan -kokeiluhankkeesta, jossa teknologian 
siirtohankkeisiin ja validointihankkeisiin esitettävän teknologian 
uutuus tutkitaan yhteistyössä Euroopan patenttiviraston kanssa, 
- EU:n patenttijärjestelmän nykytilaa koskevan Straus-kertomuksen 
valmistuminen, 
- PATINNOVA-konferenssin järjestäminen (toukokuu 1997), joka oli 
yksi suurimmasta patenttialan ammattilaisten kokoontumisista 
Euroopassa, 
- teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan toisen koulutusseminaarisarjan 
järjestäminen, johon osallistui yli 100 hanketyöntekijää, 
- yhteisön patenttien (noin 1500 patenttia) hallinta ja eurooppalaisten 
tavaramerkkien ja tunnusten suojaus. 
Teknologian siirron ja validoinnin alalla arvioitiin vuonna 1997 kaksi 
ehdotuspyyntöä, mikä nosti INNOVAATIO-ohjelman käynnistymisen 
jälkeen määrittelyvaiheeseen valittujen ehdotusten kokonaismäärän 
230:een. Näistä 150:n odotetaan saavuttavan laajempi 
demonstraatiovaihe. Pk-yritykset osallistuvat 90 prosenttiin 
demonstraatiovaiheen hankkeista ja koordinoivat 60 prosenttia niistä. 
Näiden hankkeiden päällimmäisenä tarkoituksena on valtioiden välisen 
ja usein myös eri alojen välisen teknologian validoinnin ja/tai siirron 
koekenttänä toimiminen sekä parhaiden käytäntöjen esittely. 
Demonstraatiovaiheet koskevat seuraavia aloja: i) valtioiden välisen 
teknologian validoinnin ja/tai siirron hallinnointi, ii) teollis- ja 
tekijänoikeudet, iii) uuden teknologian omaksuminen ja iv) 
teknologisen taitotiedon hallitseminen. 
Alueellisiin toimiin sisältyy innovaatiota ja teknologian siirtoa tukevien 
alueellisten infrastruktuurien tarkastuksia. Aiheesta julkaistiin 
ehdotuspyyntö vuonna 1997. Noin 90 aluetta on osallistunut tähän 
järjestelmään vuoden 1995 jälkeen. Näistä hankkeista saadut tulokset 
voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin: 
- innovaation rahoitusmahdollisuuksien parantaminen alueella (esim. 
Poitou Charentes, Hampuri, Wiener-Neustadt), Innovaatioiden välitys­
keskusten 16 
ensimmäisen toiminta­
kuukauden aikana (eli 
lokakuusta 1995 
helmikuuhun 1997) 52 
keskukseen otettiin 
yhteyttä runsaat 120 000 
kertaa neuvojen 
saamiseksi teknologian 
siirrosta ja/tai ehdotusten 
esittämisestä EU:n 
ohjelmiin. Keskukset 
suorittivat 7500 
tarkastusta teknologiaa 
tarjoaville tai sitä 
tarvitseville asiakkaille ja 
neuvottelivat 1250 
valtioiden välistä 
teknologian siirtoa 
koskevaa sopimusta, 
joista 190 allekirjoitettiin. 
Lisäksi keskukset olivat 
mukana 2750:ssa EU:n 
TTK-ohjelmiin jätetyssä 
ehdotuksessa, joista 700 
hyväksyttiin 
rahoitettaviksi. 
Merkittävintä on 
kuitenkin se, että nämä 
luvut ovat kasvussa. 
Yhdeksän ensimmäistä I-
TEC-hankkeessa valittua 
riskipääomarahastoa 
sijoittavat 186 miljoonaa 
ecua (yksityistä) 
riskipääomaa pk-
yritysten varhais-vaiheen 
teknologia-
investointeihin seuraavien 
kolmen vuoden aikana. 
(Vertailun vuoksi vuonna 
1996 koko riskipääoma-
ala yhteensä sijoitti 441 
miljoonaa ecua 
varhaisvaiheen 
hankkeisiin Euroopassa; 
lähde EFVA). 
65 
- innovaation tukijärjestelmien, erityisesti teknologiakeskusten, 
kehittäminen (tai uudelleenjärjestely) paremmin pk-yritysten 
tarpeisiin sopiviksi (esim. Skotlannin Ylämaa ja saaret, Umbrian alue 
Italiassa, Extramadura Espanjassa), 
- ammatillisen koulutuksen ja pk-yritysten välisten yhteyksien 
parantaminen. 
Lisäksi eräät osallistuvat alueet käyttävät näiden tarkastusten tuloksia 
EU:n rakennerahastojen tuesta saatavan hyödyn maksimointiin 
yhtenäisen alueellisen talous- ja innovaatiopolitiikan vahvistamiseksi 
(Limburg Alankomaissa, Halle,Leipzig ja Dassau Saksassa). 
Työohjelma vuodelle 1998 
Toiminnassa keskitytään edellisinä vuosina valittujen hankkeiden 
hallintaan, CORDIS-palvelun jatkon toteuttamiseen, EU.n TTK-
toiminnan tulosten teollis- ja tekijänoikeuksia ja innovaatioiden 
rahoitusta koskevien tietopalvelujen edelleen kehittämiseen sekä 
viidenteen puiteohjelmaan sisältyvän horisontaalisen ohjelman 
"Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" valmisteluun ja 
käynnistämiseen. Innovaatiota, uusien yritysten perustamista ja 
työllisyyttä käsittelevä konferenssien sarja, joka alkoi Pariisissa 
järjestetyllä konferenssilla (joulukuu 1997), jatkuu Luxemburgissa 
(toukokuu 1998) ja Wienissä (marraskuu 1998) järjestettävillä 
huomattavilla konferensseilla. 
66 
lipilil. 
JÈÊÊÊÊt 
mm WÊÊÊBÈÈKÈÈÊËÈBSÊÊÊÊÈÊ^ 
TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN KANNUSTAMINEN 
Toiminta vuonna 1997 
Vuonna 1997 jatkettiin tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevan 
ohjelman täytäntöönpanoa sekä inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta 
koskevaan ohjelmaan ja SCIENCE-ohjelmaan liittyvien vielä voimassa 
olevien sopimusten toteuttamista. 
Koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman yhteydessä tehtiin 
vuonna 1997 1190 sopimusta, joista 980 koski Marie Curie -apurahoja, 
64 tutkimusverkkoja, 10 suurten laitosten yhtenäistä toimintaa ja 136 
eurokonferensseja, kesäkursseja ja käytännön kursseja. Lisäksi 83 uutta 
tutkimusverkkohanketta hyväksyttiin rahoitusta varten. 
Koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman ja sitä edeltäneiden 
inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta koskevan ohjelman ja 
SCIENCE-ohjelman tuloksia pyrittiin tänä vuonna hyödyntämään 
aktiivisemmin. Tutkijavoimavarojen lisäämistä koskevan 
erityisohjelman valmistelu oli myös keskeisellä sijalla koko vuoden 
ajan. 
Ohjelman liitännäistoimenpiteistä voidaan mainita erityisesti Euroopan 
nuorten tutkijoiden (15-20 vuotiaiden) yhdeksännen kilpailun 
järjestäminen Milanossa 9.-14. syyskuuta, Marie Curie 
-yhdistyksen perustaminen, jonka avulla voidaan pitää yhteyttä 
stipendiaatteihin ja kysyä heidän mielipidettään esimerkiksi komission 
uusista ehdotuksista, teollisuutta käsittelevän työryhmän tekemä 
tutkimus teollisuuden osallistumisesta ohjelmaan sekä naisten asemaa 
tutkimustoiminnassa koskevan ehdotuspyynnön julkaiseminen. 
Vuoden aikana toteutetuissa toimissa on myös pyritty löytämään 
ratkaisuja ongelmaan, joka koskee yhteisön Marie Curie -apurahoja 
saaneiden tutkijoiden kohtelussa esiintyviä eroja. 
Vuonna 1997 tehtiin ohjelman täytäntöönpanossa huomattavia 
parannuksia, mikä pantiin merkille myös ohjelman seurantaryhmän 
kertomuksessa. Nämä parannukset koskivat muun muassa seuraavia 
tekijöitä: 
• huomattava lyhentyminen siinä ajassa, joka kuluu ehdotuksen 
jättämisestä tulosten ilmoittamiseen ehdotuksen tekijöille sekä 
vastaavien sopimusten allekirjoittamiseen, 
• vuotuisten tavoitteiden asettaminen kaikille ohjelman toteuttamiseen 
osallistuville yksiköille erityisesti ehdotusten käsittelyn, 
seurantaryhmien hallinnan ja sopimusten hallinnan osalta, 
• sopimusten tehostettu seuranta erityisesti paikan päällä tehtävien 
tarkastusten avulla, 
• laajempi yleisölle suunnattu tiedottaminen ohjelmasta erityisesti 
Internetin kautta, Esimerkkejä tuloksista 
Eräässä verkossa 
koulutettavana oleva 
nuori tutkija toteutti 
fotonien kvanttitilan 
välittömän siirron. 
Tämän pitäisi mahdollista 
kvanttitietokoneiden 
huomattava 
parantaminen. 
NEUROS-verkossa 
pyritään palauttamaan 
halvauspotilaiden 
liikkumiskyky lihaksia 
stimuloivien 
siirrännäisten avulla. 
Verkossa koulutettavina 
olevat 6 nuorta tutkijaa 
työskentelevät jokainen 
kahdessa eri ryhmässä ja 
toimivat yhteistyössä 
teollisuuden 
kumppaneiden kanssa. 
Eräs nuori stipendiaatti 
sai mahdollisuuden jatkaa 
tutkimustaan, joka 
koskee aivojen toimintaa 
epileptisten kohtausten 
aikana ja erityisesti 
pitkäaikaisten 
antikonvulsiivihoidon 
mahdollisia kielteisiä 
sivuvaikutuksia. Tulokset 
antavat toivoa 
antikonvulsiivilääkkeiden 
aktiivisten aineiden 
kehittämisestä siten, että 
niiden sivuvaikutuksia 
voidaan pienentää. 
67 
• arviointimenettelyjen parantaminen erityisesti monialaisen 
lähestymistavan ja arvioijien antamien pisteiden suuremman 
avoimuuden avulla. 
Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen 
Viime vuonna hyväksyttyjen ohjelman hallintaa koskevien 
toimenpiteiden ansiosta teollisuuden osallistuminen hankkeisiin on 
kasvanut merkittävästi. Erityisesti verkkoutumisen osalta tämä 
osallistuminen on kaksinkertaistunut ohjelman alussa julkaistun 
ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen ja lähes kolminkertaistunut 
inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan 
verrattuna. 
Viidennen puiteohjelman yhteydessä on ehdotettu myös 
teollisuusapurahojen perustamista. 
Yhteisön epäsuotuisilta alueilta peräisin olevien toimijoiden 
osallistuminen kasvoi edelleen, vaikka se oli jo ennestään huomattavaa. 
Työllisyyden osalta on arvioitu, että tutkijoiden koulutusta ja 
liikkuvuutta koskevan ohjelman loppuun mennessä myönnetyt apurahat 
vastaavat 5600 tutkijatyövuotta ja että verkkoja koskevan toiminnan 
koulutusapurahoja on lisäksi myönnetty 6500 henkilötyövuoden 
edestä. Lisäksi on korostettava, että näiden toimien yhteydessä 
myönnetyt apurahat parantavat nuorten tutkijoiden mahdollisuuksia 
löytää vakituinen tutkijanpaikka apurahakauden jälkeen. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Vuonna 1998 jatketaan tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevan 
ohjelman täytäntöönpanoa ja saatetaan loppuun inhimillisiä 
voimavaroja ja liikkuvuutta koskevan ohjelman sekä SCIENCE-
ohjelman täytäntöönpano. 
Henkilökohtaisten apurahojen osalta saatetaan loppuun vuonna 1997 
tehtyjen sopimusten systemaattinen valvontaohjelma, jossa on otettu 
yhteyttä 50 prosenttiin stipendiaateista. 
Verkkoja ja suuria laitoksia koskevissa toimissa etusijalla on 
riippumattomien asiantuntijaryhmien suorittamien väliarviointien 
teettäminen kustakin sopimuksesta. Verkkotoiminnasta järjestetään 
myös konferenssi, jossa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin useiden 
verkkojen suorituskykyä. 
Liitännäistoimenpiteiden yhteydessä valmistellaan muun muassa 
ensimmäisen Descartes-palkinnon myöntämistä eri jäsenvaltioiden ja 
assosioituneiden maiden tutkimusryhmille, jotka ovat edistäneet 
huomattavalla tavalla tieteellisen tai teknologisen ongelman 
ratkaisemista rajat ylittävän yhteistyön avulla, sekä yksittäisille 
tutkijoille, jotka ovat saavuttaneet tieteellistä menestystä oman maansa 
ulkopuolella sijaitsevassa laboratoriossa tai yliopistossa. Nuori italialainen 
stipendiaatti onnistui 
kehittämään robotin, joka 
pystyy oppimaan yksin­
kertaisia tehtäviä ja siten 
mukautumaan todelliseen 
ympäristöönsä. Hanke on 
otettu erittäin hyvin 
vastaan: se voitti Italian 
keinoälypalkinnon, ja 
suunnittelija sai 
vakituisen tutkijan paikan 
i santalaitoksessaan 
Nuori stipendiaatti pystyi 
kehittämään 
suprajohtavuutta 
koskevaa tutkimustaan, 
joka avaa 
mahdollisuuksia 
sähkövirran johtamiseen 
pitkillä matkoilla. Hän 
keskittyi erityisesti 
käytettävien materiaalien 
mukauttamiseen 
suurikokoisiin 
sovelluksiin kuten 
kaapeleihin ja muuntajiin. 
Kun tutkija oli saattanut 
tutkimuksensa 
menestyksekkäästi 
päätökseen, hänelle 
tarjottiin paikkaa hänen 
edellisestä 
tutkimuslaitoksestaan. 
68 
Toiminnan koordinoimiseksi muun koulutustoiminnan kanssa 
ohjelmassa jatketaan osallistumista toimintasuunnitelman laadintaan, 
joka perustuu vihreään kirjaan "Koulutus, ammattikoulutus, tutkimus -
kansainvälisen liikkuvuuden esteet". 
Lisäksi seurantaryhmän suositusten mukaisesti vuonna 1998 julkaistaan 
ehdotuspyyntö, jonka tarkoituksena on siirtää ulkopuolisen toimiston 
vastuulle tietyt rutiinitehtävät, jotka liittyvät ehdotusten käsittelyyn ja 
hyväksyttyjen ehdotusten perusteella tehtyjen sopimusten hallintaan. 
Luonnollisesti myös viidennen puiteohjelman valmistelua jatketaan. 
69 
' nunniin imu myinininiiiinin nunniini I J I mini 
Esimerkkejä tuloksista 
Yhteinen tutkimuskeskus on Euroopan unionin tieteellinen ja 
teknologinen tutkimuslaboratorio, jonka päämaja sijaitsee Brysselissä. 
Sen seitsemällä tutkimuslaitoksella, jotka sijaitsevat viidellä eri 
paikkakunnalla Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Alankomaissa ja 
Espanjassa, on kullakin oma erityisalansa: vertailumateriaalit ja 
mittaukset, transuraanit, kehittyneet materiaalit, tieto- ja 
järjestelmätekniikka ja turvallisuusteknologia, ympäristö, 
avaruusteknologian sovellukset sekä teknologian alan ennusteet. 
Tehtävä 
YTK edistää ja toteuttaa korkealaatuista ja puolueetonta 
asiakaslähtöistä tutkimusta yhteisön politiikan eri alojen tueksi. Se on 
kiinteä osa yhteisön TTK-järjestelmää. Tutkimuskeskus toteuttaa 
puiteohjelmista rahoitettuja tutkimusohjelmia ja osallistuu 
kilpailulliseen toimintaan. Se osallistuu esimerkiksi yhteisiin hankkeisiin 
yhdessä jäsenvaltioiden teollisuuden, tutkimusorganisaatioiden ja 
yliopistojen kanssa. 
YTK.ssa työskentelee erilaisissa sopimussuhteissa yli 2000 tutkijaa, 
insinööriä ja muuta ammattihenkilöä: määräaikaisia tutkijoita, 
stipendiaatteja, vierailevia tutkijoita, komennuksella olevia teollisuuden 
tai kansallisten hallitusten edustajia, virkamiehiä jne. 
YTK sitoi vuonna 1997 määrärahoja noin 291 miljoonaa ecua, joista 
246 miljoonaa ecua rahoitettiin komission talousarviosta, 37 miljoonaa 
ecua saatiin erilaisesta kilpailullisesta toiminnasta ja 8 miljoonaa ecua 
Pettenissä (Alankomaat) sijaitsevan suurvuoreaktorin (HFR) 
erityisrahoituksesta. 
Vuosi 1997 
Vuosi 1997 merkitsi huomattavaa kehitystä kohti aiempina vuosina 
omaksuttua asiakaslähtöistä lähestymistapaa. Tässä kertomuksessa 
tuodaan esiin joitain vuoden 1997 saavutuksia. Erityisesti 
uudentyyppistä sädehoitoa kokeiltiin ensimmäistä kertaa aivosyövästä 
kärsiviin potilaisiin, ja alustavissa kliinisissä kokeissa on saatu lupaavia 
tuloksia leukemian hoidosta alfa-immunoterapian avulla. 
Vuonna 1997 ehdotettiin teknologian siirtoa koskevaa aloitetta, johon 
sisältyy suurten laitosten käyttöä koskevia yhteistyösopimuksia, 
pääomarahasto, koulutustoimia, telematiikkaverkko teknologian siirtoa 
varten sekä menettelyjä uuden teknologian kehittämiseksi 
tuotantovaiheeseen. 
Tutkimustoiminta 
Neuvosto määrittelee YTK:n tutkimustoimet sellaisiksi, joiden alalla 
YTK:lla on asiantuntemusta ja erityisiä tai jopa ainutlaatuisia laitteita 
yhteisössä ja jotka edistävät yhteisön tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan politiikan täytäntöönpanoa. 
Tämä säännöllinen tutkimustoiminta muodosti 65 % YTK: n 
ohjelmabudjetista vuonna 1997. Neuvoston päätösten mukaisesti 
YTK:n tutkimustoiminta kattoi sellaisia alueita kuten kehittyneet 
materiaalit, pintatekniikat ja ainetta rikkomattomat arviointitekniikat 
70 Alfa-immunoterapia: 
YTK:ssa valmistettiin alfa­
hiukkasia säteilevää 
radioisotooppia vismutti-
213, joka mukautettiin 
uudentyyppiseen syövän 
hoidossa käytettävään 
immunoterapiaan. Bi-213 
on ydinenergian sivutuote, 
jota saadaan ydinjätteestä 
ja joka hajoaa nopeasti ei-
radio-aktiiviseksi aineeksi. 
New Yorkissa 
Yhdysvalloissa 
sijaitsevassa Memorial 
Sloan-Kettering -syövän-
tutkimuskeskuksessa 
leukemiapotilaille 
suoritetut alustavat 
kliiniset testit osoittivat 
ensimmäistä kertaa, että 
alfa-hiukkasterapia on 
toteuttamiskelpoista ja 
turvallista. 
Materiaalitekniset 
standardit ja normit: 
Standardit ja normit ovat 
olennaisen tärkeitä 
teollisuudelle etenkin 
silloin, kun on kyse 
luotettavuudesta ja 
laadusta. YTK on 
osallistunut uusien 
standarditestimenetelmien 
laatimiseen, joiden avulla 
arvioidaan teknisten 
keraamien ja komposiittien 
mekaanista lujuutta, 
lämpömekaanista 
väsymistä, viansietoa ja 
sisäistä jännitystä. YTK on 
osallistunut myös 
nykyisten standardien 
parantamiseen. YTK tekee 
läheistä yhteistyötä CENin 
(Euroopan standardointi­
komitea), VAMASin 
(Versailles project on 
Advanced Materials and 
Standards) ja ESI Sin 
(European Structural 
Integrity Society) kanssa. 
teollisesti valmistettujen rakenneosien tarkastusta varten; 
vertailumittaukset ja -materiaalit ja rakennusten ja maa- ja 
vesirakentamisen luotettavuuden arviointi; ilmakehä, maaperä, vesistöt 
ja jätteiden aiheuttama pilaantuminen; Maan tarkkailukeskuksen (CEO) 
perustaminen ja etähavaintotekniikoiden soveltaminen; puhtaiden 
teknologioiden materiaalien tutkimus ja aurinkokennolaitteistojen 
standardointi; Tieteen ja teknologian seurantakeskus ja ennusteet, 
joiden osalta YTK:n tehtävänä on analysoida ja käsitellä teknologian 
kehityssuuntauksista ja johtaa niistä tosiasiatietoja päättäjiä varten; 
reaktorien turvallisuutta, ydinmateriaalivalvontaa, fissiomateriaalin 
hallintaa ja ydinpolttoaineiden turvallisuutta koskevat tutkimukset ja 
aktinideja koskeva perustutkimus sekä ITER-hankkeen tukeminen. 
Tukitoiminta 
Komission yksiköiden tukitoiminta muodosti 35 % YTK:n 
ohjelmabudjetista vuonna 1997. Toiminta liittyi tietotekniikkaan, 
ympäristöön ja ilmastoon, maatalouteen ja kalastukseen, 
kohdennettuun sosiaalis-taloudelliseen tutkimukseen sekä 
ydinturvallisuuteen ja ydinmateriaalivalvontaan. Toiminta edellyttää 
YTK:n puolueettomuutta ja se perustuu EU:n direktiiveistä, komission 
ja neuvoston päätöksistä tai Euratomin perustamissopimuksesta 
johtuviin vaatimuksiin. 
Tukitoimintaa toteutettiin kolmella päälinjalla: 
YTK:n tuki ympäristöpolitiikalle muodosti 43 % tukibudjetista. PO 
XI:He (ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu) annettiin 
tieteellistä ja teknistä apua seuraavia aloja koskevan lainsäädännön 
täytäntöönpanossa: ilman saastuminen, ympäristöä pilaavat kemikaalit, 
kemialliset jätteet, veden laatu, teollisuuden aiheuttamat vaarat ja 
ydinturvallisuus. Työ on osa EY: n viidettä ympäristöalan 
toimintaohjelmaa. 
YTK: n tuki yhteiselle maatalouspolitiikalle (PO VI) muodosti 17 % 
tukibudjetista. Siinä keskityttiin kaukokartoituksen soveltamiseen 
maatalouden tilastoinnissa, yhteisen maatalouspolitiikan seurantaan ja 
valvontaan sekä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon ja petosten 
torjuntaan, mukaan lukien eläinten elektronista tunnistamista koskeva 
IDEA-hanke. 
YTK:n tuki ydinmateriaalivalvonnalle (energian pääosaston [PO 
XVII] tukeminen Euratomin ydinmateriaalivalvonnassa ja 
ulkosuhteiden pääosaston [PO 1] tukeminen IAEA:n 
ydinmateriaalivalvonnassa) muodosti 28 % tukibudjetista. Toiminta 
koski tarkastajien koulutusta, suunnitteluvaiheen loppuun saattamista 
kenttälaboratorioiden rakentamiseksi ydinmateriaalivalvonta-analyysejä 
varten Sellafieldin ja La Haguen jälleenkäsittelylaitoksissa sekä 
valvontalaitteiden testaamista yhdessä sinetöinti- ja 
tunnistustekniikoiden kanssa. 
Kilpailullinen toiminta 
Kilpailullisesta toiminnasta on tulossa olennainen osa YTK: n 
yrityskulttuuria, ja uusista sopimuksista saadut tulot kasvoivatkin 
huomattavasti edellisiin kahteen vuoteen verrattuna. Sikäli kuin se ei 
vaaranna laitoksen puolueettomuutta, YTK kehittää kilpailullista Boorineutronisieppaus-
hoito fBNCT^ 
pahanlaatuisten 
aivokasvainten hoitoon: 
BNCT on sädehoidon 
innovatiivinen muoto, jota 
testataan ensimmäistä 
kertaa Euroopassa HFR-
reaktorissa Pettenissä 
(Alankomaat). Tämä uusi 
hoitomuoto on vasta 
kliinisten testien asteella 
(lokakuussa 1997 
alkaneissa kliinisissä 
testeissä on hoidettu viittä 
potilasta). Testit ovat 
myös ensimmäinen 
esimerkki kansainvälisestä 
kliinisestä sovelluksesta 
Euroopassa: yhdestä 
maasta kotoisin olevia 
potilaita hoitavan toisessa 
maassa kolmannen maan 
lääkärit. 
Ympäristönäytteet: 
YTK edistää aktiivisesti 
EU:n politiikkaa, jonka 
tarkoituksena on tukea ja 
vahvistaa Kansainvälisen 
atomienergiajärjestön 
(IAEA) toimintaa 
ydinmateriaalivalvonnan 
alalla, sillä YTK kuuluu 
sen ympäristönäytteitä 
analysoivien 
laboratorioiden verkkoon. 
YTK tarjoaa vastaavaa 
tukea myös Euratomin 
turvavalvontalinjalle 
(ESD) HPTA-analyysi-
menetelmien (high 
performance trace 
analysis) osalta. 
71 
toimintaansa laajentaakseen toimintaansa uusille alueille ja 
monipuolistaakseen ja vahvistaakseen toimintakykyään. 
YTK osallistuu yhteisön TTK-puiteohjelmien yhteydessä 
kustannustenjaolla toteutettaviin toimiin, joita rahoitetaan yhteisön 
muista tutkimusohjelmista yhteistyössä jäsenvaltioista peräisin olevien 
kumppaneiden kanssa. Näiden sopimusten arvo on yhteensä 15,5 
miljoonaa ecua. Tämän lisäksi YTK osallistuu tarjouskilpailujen 
perusteella tehtyihin sopimuksiin, jotka liittyvät seuraavassa luvussa 
käsiteltävään kilpailullisia tieteellisiä ja teknisiä tukitoimia koskevaan 
ohjelmaan. Näiden sopimusten arvo on 18,5 miljoonaa ecua. 
Puiteohjelmien ulkopuolella YTK teki uusia sopimuksia kolmansien 
osapuolten kanssa (pääasiassa tutkimuspalveluiden tarjoamisesta 
teollisuusyrityksille) yhteensä 11,1 miljoonan ecun edestä. Keskus 
osallistui myös eräisiin muihin yhteisön toimiin, joista järjestetään 
tarjouskilpailuja, kuten PHARE, TACIS ja yhteistyö kehitysmaiden 
kanssa. Näiden sopimusten arvo oli 6,1 miljoonaa ecua. 
Suurvuoreaktoria (HFR) koskeva lisäohjelma 
YTK vastaa Pettenissä sijaitsevan HFR-laitoksen toiminnasta (25. 
heinäkuuta 1961 tehty Euratomin ja Alankomaiden välinen sopimus 
sekä 27. kesäkuuta 1996 tehty neuvoston päätös täydentävästä 
tutkimusohjelmasta 1996-1999). Perinteisen ydinalan T&K-työn ja 
teollisuuden hyväksi tehtävän työn ohella suuri osa HFR:n toiminnasta 
liittyi lääketieteellisiin sovelluksiin kuten boorineutronisieppaushoitoon 
(BNCT, Boron Neutron Capture Therapy) ja lääketieteessä 
käytettävien radioisotooppien tuottamiseen Euroopan radioisotooppeja 
sisältäviä lääkinnällisiä laitteita valmistavalle teollisuudelle. Toinen 
merkittävä saavutus oli neutronisädeputken kehittäminen rakenteiden 
sisäisten jännitteiden mittaamiseksi neutronidiffraktion avulla. 
Tekniikkaa voidaan soveltaa useisiin erilaisiin komponentteihin 
teollisuuslaitoksissa, ilmailu- ja avaruusteollisuudessa ja 
autoteollisuudessa. 
Tiedottaminen, yhteistyö, julkaisut ia konferenssit 
YTK edistää tutkimusyhteistyötä ja -verkkoja, joiden avulla luodaan 
kumppanuussuhteita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja ympäri maailmaa. 
YTK on tehnyt yhteistyösopimuksia tutkimusorganisaatioiden, 
yliopistojen ja yksityisten teollisuusyritysten kanssa. Sillä on tällä 
hetkellä yli 1000 kumppania, joista 875 on Euroopan unionista. 
YTK julkaisi vuonna 1997 yhteensä 1333 asiakirjaa, joista julkaistaan 
vuosittain yksityiskohtainen luettelo "Julkaisutiedotteessa". Tiedotteen 
viimeisin numero, nro 17, ilmestyi maaliskuussa 1997, ja siinä 
luetellaan kaikki vuonna 1996 ilmestyneet julkaisut. 
Julkaisujen lisäksi YTK sai vuonna 1997 23 patenttia, mikä merkitsee 
huomattavaa kasvua edellisiin vuosiin verrattuna. 
YTK järjestää joka vuosi lukuisia konferensseja, kokouksia ja 
seminaareja viidellä toimipaikallaan Euroopassa, samoin kuin 
tiedotuspäiviä jäsenvaltioissa. Vierailijoiden runsas määrä osoittaa, että 
tiedeyhteisö on jatkuvasti kiinnostunut Yhteisen tutkimuskeskuksen 
panoksesta tutkimukseen ja kehitykseen. Keskuksen saavutukset saivat 
runsaasti huomiota tiedotusvälineissä vuoden 1997 aikana. Obninskin ydinmateriaali-
valvontakeskus: 
YTK ja Obninskissa 
Venäjällä sijaitseva 
fysiikan ja voimalaitos­
tekniikan instituutti ovat 
saaneet tehtäväkseen 
ydinmateriaalivalvonnan 
menetelmä- ja 
koulutuskeskuksen 
suunnittelun ja 
toteutuksen. Keskuksen 
pääasiallisena tehtävänä on 
kouluttaa Venäjän 
viranomaisten 
voimalaitosvalvojia ja 
tarkastajia fissio-
materiaalien kirjanpidon ja 
valvonnan parannettujen 
menetelmien kehittämisen 
ja käyttöönoton 
tukemiseksi. Hanketta 
rahoitetaan TACIS-
ohjelmasta ydinmateriaalin 
kirjanpidon ja valvonnan 
parantamiseksi. 
Teknologian siirto ja 
tekijän-ja teollisoikeudet: 
On ehdotettu erilaisia 
järjestelmiä, joiden avulla 
teknologian käyttäjillä eri 
puolilla Eurooppa olisi 
mahdollisuus hyödyntää 
YTK:n laitteita, tuloksia, 
tekijän-ja teollisoikeuksia, 
asiantuntemusta ja 
taitotietoa. Järjestelmät 
tarjoavat joustavia 
vaihtoehtoja kuten 
yhteistyösopimukset ja 
innovaatioon suuntautunut 
toiminta. Vuonna 1997 
toteutettiin toimia YTK:n 
henkilöstön tietoisuuden 
kasvattamiseksi tekijän- ja 
teollisoikeuksiin liittyvistä 
kysymyksistä. Myös 
patenttikoordinaattoreita 
koulutettiin. 
72 
Tarkempia tietoja saa YTK:n vuosikertomuksesta 1997. 
Työohjelma vuodelle 1998 
Vuosi 1998 tulee olemaan erittäin tärkeä, sillä toisaalta saavutetaan 
neljännessä puiteohjelmassa asetetut tavoitteet ja toisaalta on 
käynnistettävä YTK: n toiminnan siirtäminen viidennessä 
puiteohjelmassa suunnitelluille uusille painopistealueille. 
Hallintoneuvosto hyväksyi joulukuussa 1997 YTK:n työohjelman 
vuodelle 1998. 
HENKILÖMIINOJEN ETSINTAJARJESTELMA JA -
STRATEGIAT 
YTK perusti maastossa sijaitsevan testialueen sellaisten 
standardien laatimiseksi, joiden avulla voidaan validoida 
miinanpaikannussensoreiden (esim. metallinpaljastimien, 
maaperätutkien ja infrapunasensorien) toimintaa. Monet 
miinanpaikannussensoreita valmistavat yritykset ovat 
käyttäneet testausaluetta, ja sitä on käytetty henkilömiinojen 
paikannusta ja tunnistusta varten kehitetyn 
monisensorijärjestelmän validoinnissa. Saatuja standardeja 
sovelletaan tulevissa testeissä sekä Euroopan komission 
tukemissa miinanraivaushankkeissa maissa, joissa on 
miinoitettuja alueita. 
NOPEA REAGOINTI KULUTTAJIEN HUOLIIN: 
EUROKOLIKOIDEN TURVALLISUUS 
Ympäristön kannalta tai biolääketieteellisesti 
merkityksellisten raskasmetallijäämien alalla tehtiin 
analyyttinen tutkimus eurokolikoista vapautuvasta nikkelistä. 
Euroopan kuluttajavirasto EBCP (European Bureau for 
Consumer Protection) oli ollut huolissaan siitä, että kolikoista 
vapautuva nikkeli saattaa aiheuttaa allergiaa kuluttajien 
käsitellessä kolikoita. YTK suoritti tarvittavat kemialliset 
vertailumittaukset ja totesi, että eurokolikoista vapautuva 
nikkeli oli määrältään samaa luokkaa (ja joskus selvästi 
vähäisempää) kuin monissa muissa tällä hetkellä käytössä 
olevissa kolikoissa. 
73 
''X^J|fev TIE HÄOTSTYMISTAPAAN PITTYVÄT 
IÀTEKN1 - s,',/'}-
Esimerkkejä tuloksista 
Vuosi 1997 oli TREES II 
-hankkeen täytäntöön­
panon kolmas vuosi 
vuonna 1997. Hankkeen 
tarkoituksena on kehittää 
trooppisten metsien 
maailmanlaajuisen 
seurantajärjestelmän 
prototyyppi. Neljännessä TTK-puiteohjelmassa säädetään toimista, jotka 
mahdollistavat kilpailulliseen lähestymistapaan perustuvan tieteellisen ja 
teknisen tuen antamisen yhteisön politiikkojen täytäntöönpanolle. 
Nämä tukitoimet kuuluvat erityisohjelmaan, josta neuvosto päätti 15. 
joulukuuta 1994 (päätös 94/918/EY). Toimet kattavat komission 
pääosastojen lukuun tehtävät työt, jotka on varainhoitovuodesta 1995 
alkaen voinut tehdä jonkin jäsenvaltion tutkimuselin tai YTK (vapailla 
kilpailumarkkinoilla), jos komission yksiköiden puolueettomuus ja 
riippumattomuus ei ole välttämätöntä. 
Nämä toimenpiteet toteutetaan kahdessa vaiheessa: 
• käytettävissä olevat rahavarat jaetaan vuosittain komission eri 
pääosastojen ja yksiköiden kesken; 
• kukin pääosasto tai yksikkö hallitsee näitä varoja. 
Jotta taattaisiin asianmukainen avoimuus ja tarpeiden tyydyttäminen, 
varat jakaa eri yksiköiden edustajista koostuva ryhmä, jossa ovat 
edustettuina kaikki kyseiset pääosastot ja yksiköt ja jonka kutsuu 
koolle ja jonka puheenjohtajana toimii komission pääsihteeristö. Se 
kokoontuu tilanteen mukaan, kuitenkin vähintään kahdesti vuodessa. 
Tämä ryhmä tutkii yksiköiden yksilöimät tarpeet. Se analysoi 
hakemukset, varmistaa niiden yhdenmukaisuuden puiteohjelman ja 
erityisohjelman tavoitteiden kanssa ja jakaa vuosittaiset määrärahat 
käytettävissä olevan talousarvion puitteissa (budjettikohta B6-792). 
Varojen jakamisessa otetaan huomioon myös se, voiko hanke saada 
varoja muiden ohjelmien kautta ja voidaanko eri hankkeita yhdistää tai 
lähentää toisiinsa. 
Niillä pääosastoilla ja yksiköillä, joiden ehdotukset on hyväksytty, on 
vastuu myönnettyjen varojen hallinnasta. Ne kilpailuttavat tavaroiden ja 
palvelujen toimittajia (myös YTK voi toimia alihankkijana) keskenään 
saadakseen parhaan tuloksen tarpeisiinsa nähden. Saatuja varoja 
hallitaan voimassa olevia sääntöjä, erityisesti Euroopan yhteisöjen 
yleiseen tulo- ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 
säännöksiä, soveltaen. 
Vuodelle 1997 osoitettujen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä oli lähes 38 miljoonaa ecua. 
Osallistuvat yksiköt rahoittivat 99 uutta tai käynnissä olevaa hanketta (yhteen hankkeeseen voi liittyä 
useita sopimuksia) yhteensä 36 miljoonalla eculla, eli määrärahojen toteutumisaste oli 95 %. 
Kaikkien vuoden 1997 aikana käynnissä olleiden hankkeiden kustannuksista maksettiin 23,7 
miljoonaa ecua kilpailullisesta pohjalta valituille tutkimuslaitoksille, yliopistoille, elimille ja muille 
sopimuspuolille sekä YTK:lle. 
Kaksi uutta yksikköä on osallistunut budjettikohdan kattamiin toimiin vuonna 1997, ja kolme uutta 
yksikköä esitti hakemuksia vuotta 1998 varten. Yhteensä 20 pääosastoa ja yksikköä tulee 
käyttämään vuonna 1998 kilpailutettaviin tieteellisiin ja teknisiin tukitoimiin tarkoitettuja määrärahoja 
(maksusitoumus- ja/tai maksumäärärahoja). ECCAIRS-4-hankkeen 
tavoitteena on 
lentoturvallisuuden 
parantaminen luomalla 
uusi järjestelmä siviili­
lentoliikenteessä 
esiintyvien 
turvallisuuspuutteiden 
havaitsemiseksi. 
Hankkeessa on kehitetty 
ja saatettu 
toimintavalmiiksi 
järjestelmä, jossa kootaan 
yhteen lentoliikenteen 
harjoittajien havaitsemia 
häiriöitä koskevat tiedot, 
jotka nämä ovat 
ilmoittaneet pakollisiin 
kansallisen tason 
järjestelmiin. 
74 
TïLASX1 
997 TALO 
Kuvaus taulukoiden sisällöstä 76 
Taulukko 1 
Taulukko 2 
Taulukko 3 A 
Taulukko 3B 
Taulukko 4 
Taulukko 5A 
Taulukko 5B IV puiteohjelma, Euratomin puiteohjelma, II puiteohjelma ja III 
puiteohjelma 77 
IV puiteohjelmaan ja Euratomin puiteohjelmaan kuuluvat erityisohjelmat: 
kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset) 78 
III puiteohjelman erityisohjelmat, kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset), 
kaikki hanketyypit 79 
IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat: kaikki hankkeet 
(allekirjoitetut sopimukset), kaikki hanketyypit 80 
Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt erityisohjelmittain 
(IV puiteohjelma ja Euratomin puiteohjelma) 81 
Yhteisön rahoituksen jakautuminen (milj. ecua) sekä osallistujien lukumäärä 
osallistujatyypeittäin: IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; 
kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu 
vuonna (1997) 85 
Yhteisön rahoituksen prosenttiosuus sekä osallistujien lukumäärä osallistujatyypeittäin: IV 
puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; kustannustenjakoperiaatteella 
toteutetut toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997) 86 
Taulukko 6 EU.n tavoitteen 1 kohdealueiden mahdollisuudet osallistua eurooppalaiseen tutkimustyöhön: 
IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; kustannustenjakoperiaatteella 
toteutettavat toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 
1997) 87 
Taulukko 7 Maiden sisäiset ja maiden väliset yhteistyösuhteet lukuun ottamatta kv. organisaatioita: IV 
puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; kustannustenjakoperiaatteella 
toteutettavat toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 
1997) 88 
Taulukko 8 Ehdotuspyyntöjen ja valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio IV puiteohjelman ja 
Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 89 
Taulukko 9 W puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman rahoitus (milj. ecua) (mukaan lukien unionin 
laajentamiseen ja lisärahoituksen myöntämiseen liittyvät 
päätökset) 93 
Taulukko 10 Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 1984-1998 milj. Ecua 
(nykyiset hinnat) 94 
Taulukko 11 Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 1984-1998 milj. Ecua 
(vuoden 1992 hinnat) 95 
75 
KUVAUS TAULUKOIDEN SISÄLLÖSTÄ 
Taulukoissa 1-8 esitetään yhteisön TTK-toimien erityisohjelmista määrällisiä tietoja vuodelta 1997 
(hankkeiden lukumäärä ja luonne, osallistujien lukumäärä, rahoitus jne). Luvut koskevat kaikkia 
kolmanteen ja neljänteen puiteohjelmaan kuuluvia epäsuoria toimia. Ainoastaan suoritettuja maksuja 
koskevat luvut perustuvat talousarvion tietoihin (Sincom) eivätkä allekirjoitettuihin sopimuksiin. 
Tiedoissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden sekä Euroopan unionin kanssa erityisiä sopimuksia 
tehneiden maiden (Euroopan talousalueen maat ja Israel) osallistuminen TTK-toimintaan. 
Taulukoiden 1 ja 2 tiedot koskevat kaikkia kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia toimia, 
erityistoimenpiteitä, yhtenäistä toimintaa sekä valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimia. 
Taulukoissa 3A ja 3B esitetään kaikkien allekirjoitettujen sopimusten lukumäärä ja yhteisön 
rahoituksen määrä kolmannen puiteohjelman (taulukko 3A) ja neljännen puiteohjelman (3B) alusta 
lähtien. Lisäksi niistä käy ilmi meneillään olevien hankkeiden lukumäärä sekä maksut, jotka taulukon 
1 tapaan perustuvat talousarvion tietoihin (Sincom) eivätkä allekirjoitettuihin sopimuksiin. 
Taulukot 5A-7 koskevat ainoastaan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia toimia. 
Taulukossa 5A tiedot on ilmaistu ecuina ja taulukossa 5B prosenttiosuuksina. 
Taulukossa 6 tarkastellaan tavoitteen 1 kohdealueiden mahdollisuuksia osallistua tutkimustyöhön. 
Taulukossa esitetään niiden hankkeiden määrä, joihin tavoitteen 1 kohdealueet voivat osallistua, 
yhteisön rahoitus, jota kyseiset kohdealueet voivat saada, sekä kyseisten kohdealueiden osallistujien 
lukumäärä. 
Taulukossa 7 esitetään eri maiden väliset ja saman maan eri osanottajien väliset yhteistyösuhteet. 
Kansainvälisiä organisaatioita, jotka ovat luoneet 412 yhteistyösuhdetta, ei oteta taulukossa 
huomioon. 
(Erityistä huomiota on kiinnitettävä taulukoiden 6 ja 7 alaosassa oleviin alaviitteisiin.) 
Taulukoissa 4 ja 8 esitetään vuonna 1997 (4) ja vuonna 1998 (8) julkaistut ehdotuspyynnöt. Tiedot 
eivät perustu tietokantoihin, vaan ne on koottu mahdollisimman kattavien kyseisellä hetkellä 
käytettävissä olevien tietojen perusteella. 
Taulukoissa 9, 10 ja 11 esitetään talousarvion maksusitoumukset, ja niissä on otettu huomioon 
unionin laajentuminen sekä myönnetty lisärahoitus. 
Taulukoissa 10 ja 11 tiedot ilmaistaan nykyhintoina ja vuoden 1992 hintoina, kuten sovittiin 
Edinburghin huippukokouksessa, jossa käsiteltiin ajanjaksoa 1992-1999. 
N.B. Erityisohjelmasta Maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalouden tuotteita jalostava 
teollisuus , elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen) 
käytetään toisinaan yksinkertaisuuden vuoksi nimitystä Maatalous ja kalastus. 
76 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 1: TV puiteohjelma, Euratomin puiteohjelma, II puiteohjelma ia III puiteohjelma 
Uudet hankkeet 
(IV puiteohjelmassa ja Euratomin puiteohjelmassa vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ®) Kaikki meneillään olevat hankkeet 
(H, m ja IV sekä Euratomin puiteohjelma) 
Kustannustenj akoperiaatteella 
toteutettavat toimet Yhteisön 
rahoitus 
yhteensä (4) 
milj. ecua 
2.209,11 Hankkeiden 
määrä 
4.072 Osallistujien 
17.900 Osallistujien määrä 
hanketta kohden 
keskimäärin 
4,40 Jäsenvaltioiden 
määrä hanketta 
kohden 
keskimäärin 
2,87 Yhteisön rahoitus 
hanketta kohden 
keskimäärin milj. 
ecua * 
0,54 Meneillään olevat 
hankkeet 31.12.1997 
(5) 
8.064 Maksut yhteensä 
1997 milj. ecua 
2.109,67 
Yhtenäinen toiminta (i) 41,18 129 1.631 12,64 7,79 0,32 453 39,34 
Valmistelu-» liitännäis- ja tukitoimet 
YHTEENSÄ(6) 354,32 2.141 
2.604,61 6.342 4.246 
23.777 1,98 1,58 0,17 2.542 338,47 
3,75 2,56 0,41 11.059 2.487,481 
(1) Erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella joko kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin, yhtenäiseen toimintaan tai valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimiin. 
(2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset, ks. (6). 
(3) Kaikki allekirjoitetut ja meneillään olevat sopimukset (töiden päättymisajankohta 31.12.1997 jälkeen) kaikista uusista hankkeista IV puiteohjelmassa ja Euratomin puiteohjelmassa sekä II ja HI puiteohjelmassa. 
(4) Kullekin uudelle hankkeelle myönnettävä sopimuksessa määritelty yhteisön koko rahoitus (koko hankkeen ajaksi). 
(5)31.12.1997 meneillään olevat hankkeet eli ennen 1.1.1998 allekirjoitetut sopimukset ja sopimusehtojen muutokset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31.12.1997 jälkeen. 
(6) Alun perin vuosina 1995 ja 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitetut sopimusehtojen muutokset, joita on 1079 ja joiden 
arvo on 381,29 miljoonaa ecua. 
Suorat toimet - YTK 246 miljoonaa ecua maksusitoumuksina 
77 
Taulukko 2: IV puiteohjelmaan ia Euratomin puiteohjelmaan kuuluvat erityisohjelmat: 
kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset) 
Kaikki uudet hankkeet 
(vuonna 1997 IV puheohjelmassa ja Euratomin puheohjelmassa allekirjoitetut sopimukset p)) Kust. jakoperiaatteella 
toteutetut toimet(l) Yhtenäinen 
toiminta(l) Liitännäistoimetl 
(i) 
Erityisohjelmat (IV puiteohjelma ja Euratomin 
puiteohjelma) Yhteisön 
rahoitus 
yhteensi milj. 
Ecua (3) 
[Telematiikka 102,79^ Hankkeiden 
määri 
102 Osallistujien 
määrä 
1.107 Osallistujien 
määrä hanketta 
kohden 
keskimäärin 
10,85 Jäsenvaltioiden 
määrä hanketta 
kohden 
keskimäärin 
5,00 Yhteisön rahoitus 
hanketta kohden 
keskimäärin milj. 
ecua Yhteisön 
rahoitus 
yhteensä milj. 
ecua 
l.Ofl 79,31 Yhteisön rahoitus 
hanketta kohden 
keskimäärin milj. 
ecua Yhteisön 
rahoitus yhteensa| 
milj. ecua Yhteisön rahoitus 
yhteensi milj. ecua 
1,081 23,2: 
iTietoliikennetekniikka 1,15 25 8,33 4,001 0,388 0,46 0,698 
fietotekniikka 
eollisuus- ja materiaaliteknologia 520,77 734 2.835 3,86 3,59 0,7 U 355,39 0,631 164,78 
492,64 944 4.490 4,76 2,69^ 0,52fl 482,11 0,60B 0,00] 10,538 
Standardointi, mittaus ja testaus 43,10 182 828 4,55 3,05 0,24B 39,67 0,29fl 0,2( 3,231 
Ympäristö ja ilmasto 126,87 298 1.203 4,04 2,69 0,43» 116,12 0,701 3,95 6,80] 
Merentutkimus ja meriteknologia 
{[Bioteknologia 50,03 92 316 3,43 2,21 0,54] 47,03 1,0SI 0,2( 2,80] 
130,24 309 878 2,84! 2,89 0,42 117,14 0,92fl 1,021 12,08] 
gBiolääketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus 92,01 212 1.229 5,80 3,40 0.43H 79,14 0,6J 11,59] 1,28] 
142,18] 347 1.674 4,82 4,82 0,4 U 124,84 0,58] 4,68] 
Muu kuin ydinenergia 251,71 492 2.097 4,26] 2,83 0,5 « 23835J 
[Liikenne 77,89 109 1.010 9,27 5,18 0,71] 60,67 
[Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 38,83 108 485 4,49 3,68 0,361 37,06 0,72fl 
0.71] 
0,5TB 13,36] 
14,59] 
1,77] 
[Kansainvälinen yhteistyö (4) 
[Tulosten levittyminen ja hyödyntäminen (5) 163,03 797 2.695 3,38 1,60 0,20] 128,23 
72,5 202 822 4,07 2,50 0,36] 19,45 0,3? 4,121 
0,18] 0,00 30,68 
53,05 
[utkijoiden koulutus ja liikkuvuus 
lYdinturvallisuus 178,74 
(1) Erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella joko kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin, yhtenäiseen toimintaan Ui valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimiin. 
(2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset, ks. (7). 
(3) Kullekin uudelle hankkeelle myönnettävä sopimuksessa määritelty yhteisön koko nhoitut (koko hankkeen ajaksi). 
(4) Ne kansainvälisen yhteistyön horisontaalitoimet, joiden avulla eriät yhteisön ulkopuoliset maat (kuten KŒ-maat) voivat osallistua erityisohjelmien hankkeisiin, merkitsevät lisäksi 15,1 miljoonan ecun suuruista yhteisön rahoitusta. 
(5) Eritvistoimenpiteet (79 hanketta; 49,45 milj. ecua) liittyvät valmistelu-, liitinnâis- j* tukitoimiin. Niiden tavoitteena on tukea infrastruktuurin ja innovaation tukiverkkojen luomista. 
(6) Alun perin vuosina 1995 ja 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitetut sopimusehtojen muutokset, joita on 1079 ja joiden arvo on 381,29 miljoonaa ecua. 
78 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 3A: III puiteohjelman erityisohjelmat: kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset), 
kaikki hanketyypit 
HI puiteohjelman erityisohjelmat 
Tietotekniikka 
Tietoliikennetekniikka 
Yleishyödylliset telemaattiset järjestelmät 
Teollisuus-ja materiaaliteknologia 
Mittaukset ja testaus 
Ympäristö 
Merentutkimus ja meriteknologia 
Bioteknologia 
Maatalouden ja maatal. tuotteita jalostavan teoll. tutkimus, kalastus 
Biolääketiede ja terveyden alan tutkimus 
Biotieteet ja -teknologia kehitysmaita varten 
Muu kuin ydinenergia 
Ydinfission turvallisuus 
Hallittu lämpöydinfiiusio 
Henkinen pääoma ja liikkuvuus 
Keskitetty tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
YHTEENSÄ Meneillään olevien 
hankkeiden määrä 
31.12.1997(1) 
9 
0 
0 
48 
21 
5 
5 
0 
133 
14 
39 
5 
0 
8 
150 
6 
443 Kaikkien hankkeiden 
määrä a) 
715 
123 
312 
1.655 
202 
659 
145 
374 
578 
627 
355 
506 
125 
3% 
3.461 
207 
10.440 Maksut yhteensä 
vuonna 1997 milj. ecua 
45,57 
17,36 
5,51 
55,05 
6,26 
14,97 
6,29 
14,81 
36,19 
13,37 
11,95 
10,72 
1,55 
7,80 
36,34 
1,08 
284,82 Yhteisön rahoitus yhteensä 
milj. ecua P) 
1.488,00 
521,60 
379,00 
761,42 
57,69 
305,72 
107,72 
174,77 
350,06 
144,26 
121,59 
242,14 
46,28 
465,94 
548,06 
60,76 
5.775,01 
(1) 31.12.1997 meneillään olevat hankkeet eli ennen 1.1.1998 allekirjoitetut sopimukset ja sopimusehtojen muutokset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31.12.1997 jälkeen. 
(2) Kaikkien hankkeiden kokonaismäärä III puiteohjelman alkamisesta lähtien, mukaan lukien jo päättyneet hankkeet. 
(3) Yhteisön rahoituksen kokonaissumma koko puiteohjelman aikana. 
Huom. Thermie-ohjelman tiedot eivät sisälly taulukkoon, koska Thermie (1990 - 1994) ei kuulunut III puiteohjelmaan. 
79 
Taulukko 3B : IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat : 
kaikki hankkeet (allekirjoitetut sopimukset(1)), 
kaikki hanketyypit 
IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Meneillään olevien 
hankkeiden määrä 
31.12.97 w maara 
Telematiikka 420 Kaikkien hankkeideni Maksut yhteensä 
(3) I vuonna 1997 milj. 
ecua 
508 Yhteisön rahoitus 
yhteensä milj. ecua (4) 
189,7 638,261 
[Tietoliikenneteknologia 
[Tietoteknologia 145 
1109 154 
1762 150,02 
380,71 477,80j 
1400/771 
Teollisuus-ja materiaaliteknologia 1158 1802 320,33 1127,98i 
Standardointi, mittaukset ja testaus 290 402 30,91 120/75 
[Ympäristö ja ilmasto 574 790 114,61 380,971 
Merentutkimus ja meriteknologia 145 224 51,03 170,841 
Bioteknologia 433 7391 83,69i 424,121 
Biolääketiede ja terveys 487 663 83,11 250,811 
Maatalous ja kalastus 614 940 88,28 445,37j 
Muu kuin ydinenergia 1143 1371 155,071 725,911 
Liikenne 218 244 66,82 224,171 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 127 16d 23,28 61,10| 
Kansainvälinen yhteistyö 8461 17561 93,181 297,361 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 351 64fl 51,70 194,101 
556,73| Tutkijoiden koulutus ia liikkuvuus 2127 3016 104,18 
Kilpailuperiaatteella toteutettavat tieteelliset ja teknologiset tukitoimet 18,96 
lYdinturvallisuus 215 251 27,661 132,421 
[Hallittu lämpöydinfuusio 213 
[YHTE ENSA 10615 529 
15957 154,41 
2187,65 547,001 
8176,451 
(1) Hanke sisältää siitä tehdyn sopimuksen sekä sopimusehtojen muutokset, jollei erityisohjelmassa toisin määrätä. 
(2) 31.12.1997 meneillään olevat hankkeet eli ennen 1.1.1998 allekirjoitetut sopimukset ja sopimusehtojen muutokset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31.12.1997 jälkeen. 
(3) Kaikkien hankkeiden määrä IV puiteohjelman alkamisesta lähtien, mukaan lukien jo päättyneet hankkeet. 
(4) Yhteisön rahoituksen kokonaissumma koko puiteohjelman aikana (mukaan lukien sopimusehtojen muutokset). 
80 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 4: Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt eritvisohjelmittaip 
(IV puiteohieima ia Euratomin puiteohjelma) 
el«tiaatcset sovellultset (hikuun ottairiattatdsniatakanteknologiaajaohtehnan tuictoimij) C381/22 (,17/12'199t>) 
^oulutusalanmultinisaia C381/18 (171Z1996) 
)igitaalisten kohteiden integroidut soveDukset 0381,20(17/12/1996) 
"utkinrosveikot C84/5 (13/3/1997) 
tmomiammj^ ^^^mimmm-m c 183/22 • 1m'\997) 
Woimia miio^osessorijaijestetaii koskeva atotte - Life 084/12(15/3/1997) 
letoteknologia ja tnkkuvuus - Elektroninen kauppa 
Components- ja osajarjestehnatekimkat - Pitkin aikavalm tutkimus - Suuitehobskenta ja -veikot 
Mijdmistoteknologia; ESSI C183/06 (17/6/1997) 
Jhjdmistoteknologia - Miilliiiwlujiij - Pitkin aikaviim tutknnus - Avomaa uAroptoMstorijaij. koikeva aloite - lntegrointi 0280/09(16/9/1997) 
eofiuuustuotannossa, sateDaOiviestinti, tietojen saatavuus • Oppmnsen ja koufatuksen betoteknologia Iroflwuudfm 
Componmtti-jaosajiiy^HmMfknoto^-MuhTO 
jitii>niistoin>ajaerilaJsetteWv»t(avomehclooispyyn^ 0357/07(15/12/1994) 
JilllM!!^^ C381/I9(17/12/1996) 
tihekohtaiset veikot C3S7/03 (15/12/1994) 
ittnnaiftoiroet 0357/03(15/12/1994) 
MS (betokoncohjatut valunrtutjiqertetaat) 0117/15(15/4/1997) 
reknotogtan kiyttO* e&stftvlt pk-yrityksDe snmnatut toiroenpiteet C357/03 (15/12/1994) 712 
Vaihe 1:837 
Vaihe 2: 107 
Vaihe 1:79 
Vaihe 2: 26 
Vaihe 1:6 
Vaihe 2: 1 
193 
300 
157 
526 
698 
306 
605 
271 
1140 
156 
90 
1 
840 702 
805 
106 
76 
26 
6 
1 
193 
297 
144 
516 
654 
297 
598 
252 
1081 
156 
90 
1 
729 ^^FV,"«? '''^ 
246 
e.s.a) 
47 
e.s. 
24 
e.s. 
1 
89 
81 
31 
117 
93 
13 
190 
74 
400 
86 
67 
1 
436 35 
e.s. 
44 
e.s. 
92 
e.s. 
100 
46 
27 
22 
23 
14 
4 
32 
29 
37 
55 
74 
100 
60 ,,f ;"&•&&& s* *sy. 
163,7 
e.s. 
22,1 
e.s. 
50,8 
e.s. 
8,6 
79,7 
124,4 
52,0 
25,2 
92,4 
7.8 
81,2 
4.5 
702.5 
54.0 
XZ 
4.4 
74.6 
(1) mukaan hikien mahdollinen varaDototuettdo 
(2) e.s. > tietoja ei ok tai nm» oi sovdkta 
SI 
Taulukko 4 (jatkoa): Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt eritvisohjelmittain 
(TV puiteohjelma ia Euratomin puiteohjelma) 
f^^wf 
'^^^H1 
Eurooppaldisa hatur 
Eurooppalaisia hatut 
Standardeja koskeva 
Aihekohtaiset veikot 
Uitannatstonnet (avo 
Teknologun kayttdi 
Luonnonympinstodi 
seurantaan ja tutkirm 
ENRICH (European 
alueilla 
Ensimmimen ehdob 
Syventivi kouhnus 
Ympariston seuianta 
Ympiristdn leuranta 
Teknctogian kayttoa 
TutkrrousvhtasTyo 
Pukialoitteei 
Rannikkonvfirn ja n 
Syventivi kouhnus 
Mcrentiitiuims (ainc 
(ainoastaan aloe C-2 
TutaUoitteet (amoast 
Teknolopan kayoo* uottata koskevat mittaukset teollisuusstandardit mukaan lukien 
uotteha koskevat mittaukset teollisuusstandardit mukaan hikien 
tutkimus ja kaupan tekninen tuki yhteiskunnallisesti tarpeelliset mittaukset 
(avoin ehdotuspyyntö) 
in ehdotuspyyntö) 
edistävät pk-yntyksiHe suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö) 
n, ympäristön laatuun ja maailmanlaajuisiin muutoksiin löttyvi tutkimus - Ympäristöteknologia • Ympäristön 
ikseen sovellettavat avaruustekniikat (paitsi alue 3.3 CEO) - Ympäristömuutosten inhimilliset näkökohdat 
Network for Research m Global Change) ympäristön ja ilmaston seka merentutkimuksen ja meriteknologian 
ispyyntö 
an ja tutkimukseen sovellettavat avaruusteknologia (alue 3.3 Maan havamnointikeskus, CEO) 
an ja tutkimukseen sovellettavat avaruusteknologia (alue 3.2) 
edistivät pk-yntyksule suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö): tutkrmuspalkmnot 
unnenahistan strateginen tutkimus - Ekosysteemien rakenne ja dynamiikka (alue B. 1 2) 
«staan alue A. 1 1) - Strateginen merentutkimus (lukuun ottainanaalueifeBl.2jaB.2 1)-Meriteknologia 
aan atue D.3) 
edistävät pk-yrityksule suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö; S^^S^^v*Q^5i^S 
C171 24(15'6 1996) 
0171/23(15/6/1996) 
0381/24(17/12/1996) 
0357/06(15/12/1994) 
0148/06(15/6/1995) 
0357/06(15/12/1994) 
0271/18(17/9/1996) 
0306/09(15/10/1996) 
0381/21 (17/12/1996) 
0183/10(17/6/1997) 
0183/11(17/6/1997) 
0381/21 (17/12/1996) 
0271/18(17/9/1996) 
0075/05(15/3/1996) 
0110/10(16/4/1996) 
0381/26(17/12/1996) 
0183/15(17/6/1996) 
Cl 83/16 (17/6/1997) 
0357/19(11/6/1997) 129 
22 
40 
31 
56 
100 
1182 
62 
40 
100 
23 
111 
9 
11 
26 
12 
37 
3 
14 104 
22 
39 
31 
56 
86 
1177 
61 
40 
97 
23 
107 
9 
11 
26 
12 
32 
3 
14 47 
12 
22 
17 
36 
39 
291 
20 
13 
25 
7 
44 
9 
5 
3 
7 
2 
6 45 
55 
56 
55 
64 
45 
25 
33 
33 
26 
30 
41 
100 
73 
19 
25 
22 
67 
43 30,4 
7,7 
8,5 
2,6 
2,9 
3,1 
203,0 
2,0 
0.9 
18.7 
13.6 
1.8 
3,5 
53 
64 
0.2 
12.5 
0,9 
0.3 
(1) mukaan rubai mahdoinnen varafiaoioiuetteJo 
*2 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 4 (jatkoa): Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt erityisohjelmittani 
(TV puiteohjelma ia Euratomin puheohjelma) 
rôdâS 
W» 
Sohitehtaat - Geenikartoitus - Kasvibioteknologia • Immunologia ja geneerinen rokoteoppi • Rakermebiologia - Normien 
määrittämiseen tähtäävä tutkimus - Biologinen monimuotoisuus ja sosiaalinen hyväksyttävyys - Infrastruktuunt - ELSA 
Koulutusapurahat (avoin ehdotuspyyntö) 
Koulutusapurahat syventäviin käytännön kilisseihin (avoin ehdotuspyyntö) 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksiHe suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö) 0171/27(15/6/1996) 
0171/28(15/6/1996) 
0381/25 (17/12'1996) 
0240/09(15/9/1995) 391 
55 391 
213 
3 
55 107 
125 
1 
36 27 
59 
33 
65 126,9 
9,0 
0,05 
1,4 
Syöpätutkimus - Sydän- ja verisuonitautien tutkimus - Krooniset sairaudet, ikääntyminen ja ikääntymiseen liittyvät sairaudet - Työ-
ja ympäristöterveyteen liittyvä tutkimus - Harvinaisten sairauksien tutkimus -
Kansanterveystutkimus mukaan lukien terveyspalvelujen tutkimus - Biolääketieteen etnkan tutkimus - Kaikkia aloja koskevat 
tehtävät eettiset, juridiset ja sosiaaliset näkökohdat - Kaikkia aloja koskevat tehtävät demonstraatiot 
Yhteinen ehdotuspyyntö tarttuvan spongiforrmsnn enkefalopahoihin (TSE) liittyvistä toimista 
Marie Curie -koulutusapurahat 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 0271/08(17/9/1996) 
C134/07 (29/4/1997) 
C12'06 (17/1/1995) 
012/06(17/1/1995) 1002 
39 
110 
98 988 
39 
110 
95 195 
13 
36 
42 20 
33 
33 
44 91,4 
13,0 
2,8 
5,6 
Toiminnan laajentaminen ja prosessointiin liittyvät menetelmät - RavttsemukscBsesli arvokkaisiin ebitarvikkeisim liittyvä yleinen 
hede ja kehittynyt teknologia 
Integroidut tuotanto- ja prosessomtiketjut - Maatalous, metsätalous ja maaseudun kehittäminen - Yhtenäinen toiminta 
Tarttuvat spongifomùset enkefalopanat 
Tutkijoiden liikkuvuus- ja koulutusapurahat (avoin ehdotuspyyntö) 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö) 
JOULE 
Avoin ehdotuspyyntö 
THERMIE, tyyppi A Demonstraaoohankkeet 
THERMIE, tyyppi B Urtännäistoimet (avoin ehdotuspyyntö) 
THERMIE, tyyppi B: Pk-yritysten tukitoimet 0171/14(15/6/1996) 
0381/19(15/12/1996) 
0381/17(17/12/1996) 
0357/10(15/12/1994) 
0357/19(15/12/1994) 264 
631 
24 
272 
227 252 
627 
18 
272 
218 
0271/13(17/9/1996) 
018/05(17/1/1997) 
0357/11(15/12/1994) 
0271/13(17/9/1996) 
0357/11(15/12/1994) 
0357 1I(15/12/1994) 250 
353 
2 
289 
403 
57 241 
324 
2 
286 
401 
56 76 
143 
8 
99 
109 
107 
124 
1 
175 
266 
26 30 
23 
44 
36 
50 
44 
38 
50 
61 
66 
46 59,2 
1033 
8,8 
8.5 
17,9 
97,0 
98,0 
0.4 
162,0 
27,3 
1,1 
(1) mukaan lukien mahdollinen varallaoloiuettelo 
83 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 4 (jatkoa): Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt eritvisohielmittain 
(TV puiteohjelma ia Euratomin puiteohjelma) 
Strateginen tutkimus 
Raideliikenne 
Intermodaahliikerme 
Lentoliikenne 
Kaupunkiliikenne 
Menhikenne 
Tieliikenne 
Lntännäistoimet 
111» 
COPERNICUS 
Koulutus (Japani-ja Korea-apurahat) 
Kehitysmaat 0306/10(15/10/1996) 
0117/14(15/4/1997) 
C38/08 (15/2/1995) 
0117/13(15/4/1997) 28 
14 
29 
32 
43 
70 
51 
17 
308 
1298 
101 
1020 24 
13 
24 
31 
41 
65 
51 
16 
301 
1248 
98 
790 74 
304 
79 
236 46 
54 
42 
35 
24 
45 
22 
13 
25 
24 
81 
30 8,0 
4,3 
6,1 
8,0 
7,4 
15,8 
5,2 
2,5 
33,7 
69,0 
4,9 
11,7 
Eurooppalaiset verkot ja palvelut (*) 
mnovaahokeskusten verkko (*") 
Teknologian siirto- ja vaKdoimihankkeet 0337/24(15/12/1995) 
012/08(17/1/1995) 
0271/09 (17/9/1996) 82 
52 
314 80 
52 
302 16 
52 
92 20 
100 
30 4,9 
23.7 
35,0 
Tutkimusmahdollisuudet suurissa tutkimuslaitoksissa (yhtenäinen toiminta) 
Tutkimusverkot 
LiitinniistoirDet (eurokonferenssit, kesäkurssit ja käytännön kurssit) 
Marie Curie -koulutusapurahat 0271/10(17/9/1996) 
0271/17(17/9/1996) 
0381/16(17/12/1996) 
0271/12(17/9/1996) 
084/07(15/3/1997) 11 
1071 
166 
2192 
2124 10 
1067 
161 
2050 
1979 10 
147 
68 
553 
511 100 
14 
42 
27 
26 2,0 
81,2 
3,8 
48.9 
44,6 
012/03(17/1/1995) 
038/10(15/2/1995) 
oikaisu 
012/03(17/1/1995) 
038/10(15/2/1995) 
oikaisu 16 
50 16 
50 11 
26 69 
52 1,6 
3,0 
(*) Ehdotuspyyrmönä oh kaksi päättymispäivää, ja tässä on kyseessä viimeinen pä*tyna»p4rväeli 13 9 1996 
(*") Ehdotuspyyntö julkaistiin tammikuussa 1995 karKfcàs \AK*ieksi (taoitusnumero >VC 12, s 9,1? 1 1995), ja tämä ehdotuspyyntö kosket viptmuksen jatkamista 
kahdella vuodella vuonna 1996 välimäen 62 keskuksen osalta. 
(1) mukaan hikien mahdollinen varaQaolotuettelo 
84 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 5A: Yhteisön rahoituksen jakautuminen (mili. ecua) seka osallistujien lukumäärä osallistujatvvpeittam: 
IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet*1*: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997*2*) 
Osallistujatyyppi 
Erityisohjelmat 
(IV ja Euratomin puiteohjelma) 
Telematnkka 
Tietobikenneteknologia 
Tictoteknologia 
Teothsuus- ja materiaahteknologia 
Standards, mittaukset ja testaus 
Ympiristfi ja ilmasto 
Merenrmkimus ja meriteknologia 
Bioteknologia 
BioUSketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus 
Muu kum ydmenergia 
Liikennc j 
Kohdermettu sosiaalis-taloudellinen rutktmus | 
Kansamvalineii yhteistyS 1 
Tulosten le\ittarninen ja h^ddyrKarnjnca 
Tutkijoiden kouhmis ja Inkkirvuus 
YdinturvaJJisuus 
Haffiltu Ifcrurtydmfuusio 
TUTKIMUS\rHTEENSA | Suuryritykset w 
Yhteisiä 
rahoita* 
mify.ecua 
10,82 
e.s. 
167,46 
154,16 
5,78 
1,83 
1,50 
5,05 
2,16 
505 
83,75 
12,85 
0,00 
0,93 
1,71 
3.91 
0,13 
W7 
459,56 Osaanuaairtiii 
H 
ei. 
5~0 
944 
100 
15 
8 
46 
23 
61 
281 
170 
0 
26 
30 
30 
4 
4 
2411,00 Euroopan unioni 
Pk-yrityksetw 
Yhteisen 
rabottas 
aUg-ecsa 
20,27 
e.s. 
69,10 
106,03 
9,84 
8,49 
6,98 
10,15 
6,41 
1201 
69,58 
1838 
0,53 
2,64 
6,16 
2» 
0,29 
2^1 
352,40 OsallMajka 
hikamUri 
212 
e.s. 
368 
1.769 
227 
78 
« 
130 
107 
328 
521 
242 
7 
59 
205 
22 
7 
4 
4338 Tutkimus w 
Yhteisoa 
rabottui 
mity.ecua 
7,71 
e.s. 
48,03 
88,62 
1400 
47^7 
13^7 
37,88 
20,22 
44,44 
26,96 
1105 
8,40 
20,52 
1.87 
43,11 
0,48 
37Q8 
471,91 Osattistujiea 
hikumaari 
72 
e.s. 
176 
674 
274 
372 
74 
182 
160 
272 
202 
115 
91 
307 
52 
367] 
id 
35021 Koulutus m 
Yhtetson 
rahottas 
•nig-ecua 
18,89 
e.s. 
47.94 
115,50 
8,73 
51,65 
22^2 
58,10 
44,00 
58,06 
27,94 
10,80 
24,58 
35,54 
200 
113,19 
0,09 
032 
___6£>iiJ2 Osalliitujien 
takumaara 
200 
e.s. 
216 
748 
111 
375 
9<J 
251 
318 
314 
176 
137 
281 
483 
61 
994 
3 
9 
4776 Muut ™ 
Ybteuwa 
rahottus 
17,69 
e.s. 
14,57 
10,09 
0,87 
1,07 
0,26 
W 
3,91 
2,73 
21,96 
5,09 
1,64 
1,11 
7,08 
0,27 
0,00 
703 
?W, OsaUstapta 
liiliiiiii-i 
244 
JS. 
112 
"6 
25 
18 
5 
12 
28 
19 
123 
91 
34 
r 
-« 
3 
0 
31 
924 Kv. organisaatlotm 
Yateiiia 
lahiHai 
BBTJ-acaa 
0,82 
es. 
033 
0,19 
0,11 
0,53 
0,00 
230 
0.72 
0,17 
0,00 
031 
0.14 
007 
0,09 
2.73 
0.00 
__ a£L 
73,12 Osaffistojlen 
Mcnaaaira 
14 
e.s. 
1 
1 
1 
8 
0 
9 
4 
1 
0 
7 
1 
6 
5 
H 
0 
2 
84 Ulkopuoiiset mastm 
YhteitSa 
rabatta* 
mm. ecu* 
3,12 
e.s. 
7,96 
742 
0,14 
5,18 
1,80 
1,84 
1,72 
1,99 
8,16 
1,98 
1,77 
6702 
034 
V* 
0,00 
0,60 
.-.- ,uis!? OsalHstajfco 
iukumSiri 
e.s. 
84 
127 
29 
87 
19 
33 
29 
37 
79 
76 
28 
1110 
14 
47 
0 
5 
1858 Yhteensi | 
YbMson 
lalwWas 
7931 
0,46 
35539 
482,11 
39,67 
116,12 
47,03 
117,14 
79,14 
124,84 
23835 
60,67 
37,06 
12803 
19.45 
168,73 
0,99 
L 114,42 
22t9rll OsaBUIaJkii 
Muanaira 
895 
7 
1527 
4339 
767J 
953| 
- d 663 
669 
1032 
1382 
838 
442 
2018 
443 
1487 
30 
151 
179tt 
(1) Jotkut errryistoimenprteet kuuluvat luonteensa perusteella kustanimistenjakopenaatledh toien»sww toaaaar 
(7) \''vrmi lo°7 «lUHrjnffrtiB fraT1*"* j» -~M^f~* «^pminghtnjen muutokset vaasina 1995 ia 1996 tehtyjen sopimusten vuonna I997afckajoitetmjasopin»iehtojennniulokik 
(3) Suuryritykset 
(4) Pk-yritykset - yritykset, joissa on aBe 500 ryontetoji*, joissa sutnyntytaetervtthal^ 
(5) Tutkmuslaitokset (yksityiset, julkiset ja yhd.) mukaan hikien YTK. 
(6) Koulutus: korkeakoulut 
(7) Muut taloudelliset yhteerihnrymat, eurooppalaiset taloudelliset etuyhteisöt (ETEY), voittoa taroBJelemaBomat järjestöt jne. 
(8) Kv. organisaatiot kansainriliset organisaatiot 
(9) Ulkopuoliset maat Euroopan unioniin kuulumattomat maat 
85 
TTK-toirriinta vuonna 1997 
Taulukko 5B : Yhteisön rahoituksen prosenttiosuus sekä osallistumisten lukumäärä ojsallistujatyypeittäin: 
IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet0': uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997(2)) 
Osallistujatyyppi 
Erityisohjelmat 
(IV ja Euratomin puiteohjelma) 
Telematiikka 
Tietoliikennetekniikka 
Tietotekniikka 
Teollisuus-ja materiaaliteknologia 
Standardit, mittaukset ja testaus 
Ympäristö ja ilmasto 
Merentutkimus ja meriteknologia 
Bioteknologia 
Biolääketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus 
Muu kuin ydinenergia 
Liikenne 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
Kansainvälinen yhteistyö 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus 
Ydinturvallisuus 
Hallittu lämpöydinfuusio 
TUTKIMUS YHTEENSÄ Euroopan unioni 
Suuryritykset(I) 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
13,64 
e.s. 
47,12 
31,98 
14,57 
1,58 
3,19 
4,31 
2,73 
4,21 
35,14 
21,19 
0,00 
0,73 
8,79 
2,32 
13,13 
1,98 
20,81 Osallistumisten 
(Lukumäärä) 
11,06 
e.s. 
37,33 
21,76 
13,04 
1,57 
3,11 
6,94 
3,44 
5,91 
20,33 
20,29 
0,00 
1,29 
6,77 
2,02 
13,33 
2,65 
13,47 Pk-yritykset<4) 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
25,55 
e.s. 
19,44 
21,99 
24,80 
7,31 
14,84 
8,66 
8,10 
9,78 
29,19 
30,30 
1,43 
2,06 
31,67 
1,50 
29,29 
2,46 
15,96 Osallistumisten 
(Lukumäärä) 
23,69 
e.s. 
24.10 
40,77 
29,60 
8,18 
20.23 
19,61 
15,99 
31,78 
37,70 
28,88 
1,58 
2,92 
46,28 
1,48 
23,33 
2,65 
24,24 Tutkimus(S) 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
9,72 
e.s. 
13,51 
18,38 
35,80 
40,79 
28,85 
32,34 
25,55 
35,59 
11,31 
18,55 
22,67 
16,00 
9,61 
25,55 
48,48 
32,58 
21,37 Osallistumisten 
(Lukumäärä) 
8,04 
e.s. 
11,53 
15,53 
35,72 
39,03 
28,79 
27,45 
23,92 
26,36 
14,62 
13,72 
20,59 
15,21 
11,74 
24,68 
53,33 
63,58 
19,57 Koulutus (t) 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
23,82 
e.s. 
13,49 
23,96 
22,01 
44,48 
48,73 
49,60 
55,60 
46,51 
11,72 
17,81 
66,32 
27,72 
11,31 
67,09 
9,09 
0,28 
29,00 Osallistumisten 
(Lukumäärä) 
22,35 
e.s. 
14,15 
17,24 
14,47 
39,35 
38,52 
37,86 
47,53 
30,43 
12,74 
16,35 
63,57 
23,93 
13,77 
66,85 
10,00 
5,96 
26,69 Muut° 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
22,30 
e.s 
4,10 
2,09 
2,19 
0,92 
0,55 
1,13 
4,94 
2,19 
9,21 
8,40 
4,43 
0,87 
36,40 
0,16 
0,00 
6,32 
4,39 Osallistumisten 
(Lukumäärä) 
27,26 
e.s. 
7,33 
1,75 
3,26 
1,89 
1,95 
1,81 
4,19 
1,84 
8,90 
10,86 
7,69 
1,34 
17,16 
0,20 
0,00 
20,53 
5,16 Kv. organisaatiotm 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
1,03 
e.s. 
0,09 
0,04 
0,28 
0,46 
0,00 
2,39 
0,91 
0,14 
0,00 
0,51 
0,38 
0,21 
0,46 
1,62 
0,00 
55,86 
3,31 Osallistumisten 
(Lukumäärä) 
1,56 
e.s. 
0,07 
0,02 
0,13 
0,84 
0,00 
1,36 
0,60 
0,10 
0,00 
0,84 
0,23 
0,30 
1,13 
1,61 
0,00 
1,32 
0,47 Ulkopuoliset maat(,) 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
3,94 
e.s. 
2,24 
1,56 
035 
4,46 
3,83 
1,57 
2,17 
1,59 
3,42 
3,26 
4,78 
52,42 
1,75 
1,77 
0,00 
0,52 
5,18 Osallistumisten 
(Lukumäärä) 
6,03 
e.s. 
5,50 
2,93 
3.78 
9,13 
7,39 
4,98 
4,33 
3,59 
5,72 
9,07 
6,33 
55,00 
3,16 
3,16 
0,00 
3,31 
10,38 Yhteensä 
Yhteisön 
rahoitus­
osuus 
100,00 
e.s. 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 Oialllstumlstt 
(Lukumäärä 
K 
e. 
li 
(1) Jotkut erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin. 
(2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset: vuosina 1995 ja 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitettuja sopimusehtojen muutoksia ei ole otettu huomioon. 
(3) Suuryritykset 
(4) Pk-yritykset = yritykset, joissa on alle 500 työntekijää, joissa suuryritykset eivät hallitse yli kolmannesta pääomasta ja joiden liikevaihto on alle 38 milj. ecua (50 milj. ecua tietoliikenneteknologian kohdalla). 
(5) Tutkimuslaitokset (yksityiset, julkiset ja yhd.) mukaan lukien YTK. 
(6) Koulutus: korkeakoulut. 
(7) Muut: taloudelliset yhteenliittymät, eurooppalaiset taloudelliset etuyhteisöt (ETEY), voittoa tavoittelemattomat järjestöt jne. 
(8) Kv. organisaatiot: kansainväliset organisaatiot 
(9) Ulkopuoliset maat: Euroopan unioniin kuulumattomat maat. 
86 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 6: EU:n tavoitteen 1 kohdealueiden mahdollisuudet osallistua eurooppalaiseen tutkimustyöhön: 
IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet(1): uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997(2)) 
Erityisohjelmat 
(IV puiteohjelma ja Euratomin puiteohjelma) 
Telematiikka 
Tietoliikenneteknologia 
Tietoteknologia 
Teollisuus-ja materiaaliteknologia 
Standardit, mittaukset ja testaus 
Ympäristöjä ilmasto 
Merentutkimus ja meriteknologia 
Bioteknologia 
Biolääketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus (pääosastot VI ja XII) 
Muu kuin ydinenergia 
Liikenne 
Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimus 
Kansainvälinen vhteistvö 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus 
Ydinturvallisuus 
Hallittu lämpövdinfuusio 
KOKONAISJAKAUMA Hankkeiden lukumäärä 
Yhteensä 
73 
1 
262 
801 
136 
165 
43 
128 
128 
(165) 214 
329 
85 
65 
351 
107 
1047 
3 
134 
4.022 
TUTKIMUS YHTEENSÄ I 4.072 Tavoite 1 
35 
e.s. 
115 
319 
48 
75 
27 
57 
40 
(56) 
121 
51 
46 
88 
49 
170 Osallistujien määrä(4) 
Yhteensä 
895 
7 
1527 
4339 
767 
953 
257 
663 
669 
(824) 1032 
1382 
838 
442 
2018 
443 
1487 
1 30 
4 I 
1302 I 17.685 
1 17.900 Tavoite 1 
122 
e.s. 
178 
588 
70 
113 
53 
66 
46 
(83) 
175 
96 
75 
284 
79 
203 
1 Yhteisön rahoitus hankkeille yhteensä 
(milj. ecua)(5) 
Yhteensä 
79,31 
0,46 
355,39 
482,11 
39,67 
116,12 
47,03 
117,14 
79,14 
(101,79) 124,84 
238,35 
60,67 
37,06 
128,23 
19,45 
168,73 
0,99 
6 | 114,42 
2238 H 2185,60 
1 2.209,11 Tavoite 1 
41,01 
e.s. 
182,68 
283,21 
20,04 
55,84 
33,88 
61,43 
28,88 
(44,71) 
90,87 
36,75 
27,39 
33,96 
7,50 
77,54 
0,20 
0,13 
1026,02 | 
1 
(1) Jotkut crhyistoimcnpitect kuuluvat luonteensa perusteella kustarmustenjakopcria*teefla toteutettaviin toimiin. 
(2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset: vuonna 1995 j* 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 aOekirjoileauja sopimusehtojen muutoksia ei ole otettu huomioon. 
(3) ThtccnsT-sarakkecssa on hankkeita, joiden osallistujista ainakin yksi on MpMOjUunut EU» tavoitteen 1 jollekin kohdealueelle. 
(4) "Thteensi'-sarakkeessa on osanottajia, jotka ovat sijoittautuneet EU:n tavoitteen 1 joflekm kohdealueille. 
(5) TäBi tarkoitetaan yhteisön kokonaisrahoitusta toisaalta kaikille hankkeille, V*uafea hankkeille, joiden osallistujista ainakin yk»i on sijoittautunut EU» tavoitteen 1 kohdealueelle. 
87 
TTK-toiminta vuonna 1997 
Taulukko 7: Maiden sisäiset ia maiden väliset yhteistyösuhteet*3* lukuun ottamatta kv. organisaatioita*4*: 
IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet(1): uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997(2)) 
Bdgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Aknkomaat 
Itavaha 
Portugah 
Suomi 
Ruotsi 
Yhd. kun.kunta 
Yht EUR15 
Liechtenstein 
Island 
Norja 
Israel 
Sveitsi 
Muut maat 
KaikU yht. Belgia 
313 
150 
764 
171 
330 
839 
96 
439 
» 
483 
123 
141 
184 
269 
871 
5.208 
5 
10 
105 
25 
66 
269 
5.688 Tanska 
150 
186 
517 
116 
219 
366 
71 
307 
14 
272 
106 
85 
155 
252 
616 
3.432 
3 
15 
177 
15 
54 
113 
3.809 Saksa 
764 
517 
1.837 
520 
1.087 
2.504 
241 
1.769 
49 
1.376 
506 
349 
574 
938 
2.958 
15.989 
5 
26 
418 
86 
332 
652 
17.508 Kreikka 
171 
116 
520 
220 
324 
489 
61 
508 
15 
240 
96 
165 
140 
139 
676 
3.880 
2 
13 
122 
18 
49 
226 
4-310 Espanja 
330 
219 
1.087 
324 
701 
987 
130 
1.105 
13 
446 
143 
437 
214 
480 
1.479 
8.095 
3 
20 
149 
26 
75 
206 
8.574 Ranska 
839 
366 
2.504 
489 
987 
1.543 
224 
1.644 
39 
998 
219 
351 
307 
670 
2.603 
13.783 
3 
17 
275 
83 
237 
615 
15.013 Irlanti 
96 
71 
241 
61 
130 
224 
45 
168 
4 
120 
54 
62 
47 
114 
430 
1.867 
0 
8 
66 
10 
22 
67 
2.040 Italia 
439 
307 
1.769 
508 
1.105 
1.644 
168 
927 
24 
643 
238 
336 
274 
517 
1.766 
10.665 
5 
10 
173 
52 
150 
427 
11.482 Luxemb. 
35 
14 
49 
15 
13 
39 
4 
24 
4 
9 
14 
9 
7 
17 
34 
287 
0 
1 
23 
0 
8 
7 
326 Alankomaat 
483 
272 
1.376 
240 
446 
998 
120 
643 
9 
606 
183 
176 
276 
414 
1.448 
7.690 
1 
28 
212 
38 
120 
295 
8J84 Itavalta 
123 
106 
506 
96 
143 
219 
54 
238 
14 
183 
137 
70 
90 
128 
311 
2.418 
2 
10 
45 
6 
62 
98 
2.641 Portugali 
141 
85 
349 
165 
437 
351 
62 
336 
9 
176 
70 
211 
105 
124 
535 
3.156 
1 
16 
79 
10 
42 
131 
3.435 Suomi 
184 
155 
574 
140 
214 
307 
47 
274 
7 
276 
90 
105 
244 
281 
581 
3.479 
1 
11 
145 
3 
43 
164 
3.846 Ruotsi 
269 
252 
938 
139 
480 
670 
114 
517 
17 
414 
128 
124 
281 
404 
1.155 
5.902 
3 
31 
216 
14 
81 
175 
6.422 Yhdkun. 
kunta 
871 
616 
2.958 
676 
1.479 
2.603 
430 
1.766 
34 
1.448 
311 
535 
581 
1.155 
2.132 
17.595 
5 
34 
583 
67 
266 
786 
19.336 YHT. EUR 
15 
5JM 
3.432 
15.989 
3.880 
8.095 
13.783 
1.867 
10.665 
2*7 
7.690 
2.418 
3.156 
3.479 
5.902 
17.595 
56.478 
39 
250 
2.7M 
453 
1.607 
4.231 Licchtens. 
5 
3 
5 
2 
3 
3 
0 
5 
0 
1 
2 
1 
1 
3 
5 
39 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
41 Islanti 
10 
15 
26 
13 
20 
17 
8 
10 
1 
28 
10 
16 
11 
31 
34 
250 
0 
16 
23 
0 
4 
3 
296 Norja 
105 
m 
418 
122 
149 
275 
66 
173 
23 
212 
45 
79 
145 
216 
583 
2.788 
1 
23 
193 
* 
23 
56 
3.088 Israel 
25 
» 
86 
18 
26 
83 
10 
52 
0 
38 
6 
10 
3 
14 
67 
453 
0 
0 
4 
22 
9 
31 
... 1 Sveitsi 
66 
54 
332 
49 
75 
237 
22 
150 
8 
120 
62 
42 
43 
81 
266 
1.607 
0 
4 
23 
9 
33 
33 
1.709 Muut maat 
269 
113 
652 
226 
206 
615 
67 
427 
7 
295 
98 
131 
164 
175 
786 
4.231 
1 
3 
56 
31 
33 
3.015 
7.370 YHT. 
5.688 
3.805 
17.50! 
4.31C 
8.574 
15.0 L 
2.040 
11.48; 
326 
8.384 
2.641 
3.435 
3.846 
6.422 
19.33* 
41 
296 
3.088 
519 
1.709 
7.370 
65.846 
(1) Jotkut erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella kustarantsteruakopenaatledbtoteutettsvim 
(2) Vuonna 1997 aDetrirjoitetut sopimukset, jona ei ole mmiierm saman vuosina 1995 ja 1994 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitettuja sopimusehtojen rmaaokoa a ote otettu huomioon. 
(3) Yhteisen sopimuksen mukaisesti kahden samasta maasta kotoean olevan ybtastyötaauyp""» yhteistyösuhde on otettu taskuissa mukaan van kerran. Yhteistyösuhde kahden eri maasta kotoisin olevan yhtostyökumppaaai raaat on laskettu taulukkoon kahteen kertaan, kerran kummankin maan k"4y*»a« 
K^Zmtifm^i*iitEl m*4rmrtU**)htiUl}ii**tLM(r^jh>Mmkm*a~lmMkMtmmM)~j*,tuMiSt47t(m< illiai varaaja VatEUR 15-Taakava>wai vilbrf »awat Jaral). 
Earaaaaa laliaialai ifc (vaaiyhtoea kertaaa bukettana)jhmu. iiaan». oai 99 7M fET,« ••!*>• kaMaBa «arraa aaai.laaa ravaa «•• «terät tarrat). 
Ear ..«aa aateaaaaaaMeaJa auliaaa afcaauuiUtea «aaHea TUMS raaiiiljlpaaaaaa (vasayateea kartaaa t.ifcittaai) — ts »44 QuaaJtl akavaHaa varaa aaa«terätlavat). 
(4) YTK (vrt alaviite (4) taulukoissa 5A ja 5B) on mukana tutkimustyöt* harjoittavan bstofcaen yhteydessä, koska sijoituspaikkana oleva jasenvalbo Ma vaiuhsti hyötyi soti. etti se on keskuksen sijottuspaikka 
Muiden kv organisaatioiden kuin YTKJI luomia yhteistyösuhteita (kv orgardsaa6oid«n vaani ja kv. organisaation ja jonkin maan vitaa) on 421. cdd nuti ole otettu huomioon tissi Uuhiko**» 
88 
TTK-toiminta vuonna 1998 
Taulukko 8 : Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio 
IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
ireioiekrriikfca(ESPRTT) - . - - 'SSLMJV^*^ 
Yksivaiheinen ehdotuspyyntö seuraavilla alueilla: komponentti-ja 
osajärjestelmätekniikat, suurteholaskenta ja -verkot integrointi 
teollisuustuotannossa 17/3/1998 
C82 30/6/1998 heinä-syyskuu syys-lokakuu syyskuu 32,4 
Aihealuekohtaiset verkot (9. sarja, kartoitus-ja toteutusvaihe) 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (10. sarja, 
tutkimusyhteistyö ) 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (11. sarja, 
tutkimusyhteistyö) 
Liitännäistoimet 15/12/1994 
C357 
15/12/1994 
C357 
15/12/1994 
C357 
15/12/1994 
C357 31/12/1997 
31/12/1997 
30/4/1998 
20/5/1998 helmikuu 
tammikuu 
toukokuu 
vuonna 1998 huhtikuu 
helmikuu 
kesäkuu 
vuonna 1998 kesäkuu 
huhtikuu 
syyskuu 
vuonna 1998 12,0 
32,0 
70,0 
30,0 
Ehdotuspyyntö standardeja koskevasta tutkimuksesta ja kaupan teknisestä tuesta 
sekä yhteiskunnallisesti tarpeellisista mittauksista 
Kuudes kohdennettu ehdotuspyyntö (CEN, ETSI, CENELEC) unionin politiikan 
tueksi 
Avoin ehdotuspyyntö aihealuekohtaisia verkkoja koskevista tutkimushankkeista 
Liitännäis-, valmistelu-ja tukitoimet 
[Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 
N tutkimusyhteistyö) 17/06/1997 
C183 
17/06/1997 
C183 
15/12/1994 
C357 
15/06/1995 
C148 
15/12/1994 
C357 27/11/1997 
27/11/1997 
17/12/1997 
23/1/1998 
30/7/1998 
11/12/1997 
8/4/1998 tammi-helmikuu 
tammi-helmikuu 
tammi-helmikuu 
tammi-rielmilaju 
syyskuu 
tammikuu 
toukokuu touko-kesakuu 
touko-kesäkuu 
touko-kesakuu 
touko-kesakuu 
loka-marraskuu 
huhb-toukokuu 
syys-tokakuu heinäkuu 
heinäkuu 
heinäkuu 
heinäkuu 
marraskuu 
kesäkuu 
lokakuu 13,5 
5,0 
3,0 
1.7 
7,3 
89 
TTK-toiminta vuonna 1998 
Taulukko 8 : Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio 
IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
Ympäristöjä Sreasto >».-.. ^'--^v. '-' " "-• ^ : „ 
ENRICH-verkko (European Network for Research in Global Change) ympäristön ja 
ilmaston sekä merentutkimuksen ja meriteknologian alueilla 
Vesivarojen käyttö ja hallinta Teollisuus-ja materiaaliteknologia -ohjelmaan ja 
Ympäristöjä ilmasto -ohjelmaan kuuluvilla alueilla 
Syventävä koulutus 
Koulutusapurahat 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 
(tutkimusyhteistyö ) 16/9/1997 
C280 
31/10/1997 
C329 
31/10/1997 
C381 
15/12/1995 
C337 
31/10/1997 
C271 16/12/1997 
2/2/1998 
16/3/1998 
20/3/1998 
elokuu 98 
1/4/1998 helmi-kesäkuu 
maalis-kesakuu 
maaiis-heinakuu 
huhti-syyskuu 
helmikuu heina-syyskuu 
heinä-lokakuu 
elo-marraskuu 
kesä-marraskuu 
kesäkuu heinäkuu 
syyskuu 
joulukuu 
kesä-marraskuu 
heinäkuu 1,8 
10,0 
0,8 
3,8 
2,6 
IMercn tutkimus jajattriteknologia (MAST) 
(Tukialoitteet 
[Koulutusapurahat 17/06/1997 
C183 
17/12/1996 
C381 12/6/1998 
20/8/1998 kesä-heinä kuu 
syyskuu syys-tokakuu 
loka-marraskuu joulukuu 
joulukuu 
Solutehtaat, geenikartoitus, kasvibioteknologia, hermosolujen välinen viestintä, 
immunologia ja geneerinen rokoteoppi, rakennebiologia, normien määrittämiseen 
tähtäävä tutkimus, biol. monimuotoisuus ja sosiaalinen hyväksyttävyys, 
infrastruktuurit, ELSA 
Yhteinen ehdotuspyyntö tarttuviin spongiformisiin enkefalopatioihin liittyvistä 
toimista 17/06/1997 
C183 
29/04/1997 
C134 15/10/1997 
30/7/1997 marras-maaliskuu 
heinä-helmikuu touko-syyskuu 
maaliskuu heinäkuu 
huhtikuu 
Yhteinen ehdotuspyyntö tarttuviin spongiformisiin enkefalopatioihin liittyvistä 
toimista 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 
(tutkimusyhteistyöhankkeet) 
Marie Curie -koulutusapurahat 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 
(tutkimusyhteistyöhankkeet) 29/04/1997 
C134 
17/01/1995 
C12 
17/01/1995 
C12 
29/04/1997 
C134 15/71997 
31/12/1997 
huhtikuu heinäkuu 
tammikuu 
toukokuu 
toukokuu rnaalis-huhtikuu 
touko-kesakuu 
kesä-heinä kuu 
syyskuu touko-kesakuu 
syyskuu 
lokakuu 
marras-joulukuu 0,9 
0,2 
137,9 
6,6 
12,0 
2,1 
5,5 
90 
TTK-toiminta vuonna 1998 
Taulukko 8 : Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio 
IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
Viaataioos ja kalastus (FAIR), .• . . • ...'-?%^ 
Ravitsemuksellisesti arvokkaisiin elintarvikkeisiin liittyvä vleinen tiede ja kehittynyt 
teknologia, maatalous, metsätalous, maaseudun kehittäminen, kalastus ja vesiviljely 
Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 
(tutkimuspalkinnot); tutkimusyhteistyöhankkeita koskeva avoin ehdotuspyyntö 
Ehdotuspyyntö tarttuviin spongiformisiin enkefalopatioihin liittyvistä toimista 
Marie Curie -koulutusapurahat 15/10/1997 
C313 
15/12/1994 
C357 
17/3/1998 
C134 
15/12/1994 
C357 16/1/1998 
15/12/1997 
8/4/1998 
17/6/1998 
15/12/1997 maalis-kesakuu 
tammi-maaliskuu 
touko-kesäkuu 
kesä-syyskuu 
hdmt-rtuhtikuu kesä-marraskuu 
huhti-hetnakuu 
heinä-marraskuu 
syys-marraskuu 
touko-kesakuu syyskuu 
kesäkuu 
lokakuu 
marraskuu 
kesäkuu 160,0 
10,0 
2,7 
2,5 
Mu«>»ydà*ç«er^(JOVLE:TllERMll 
JOULE: Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 
(tutkimuspalkinnot on tarkoitettu ainoastaan tutkimusyhteistyöhankkeisiin) 
JOULE: koulutusapurahat 
THERMIE: valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimet (energian TTK-strategian kehitys ja 
toteutus, energiatekniikoiden levittäminen, yhtenäinen toiminta ja yhtenäiset verkot, 
toimenpiteet pk-yrityksiä varten) 
THERMIE: Demonstraatiohankkeet, jotka koskevat energian järkevää käyttöä, 
uusiutuvia energianlähteitä ja fossiilisia polttoaineita 15/12/1994 
C357 
15/6/1996 
C171 
15/12/1994 
C357 
16/9/1997 
C280 8/4/1998 
1/7/1998 
17/12/1997 
30/1/1998 toukokuu 
heinäkuu 
tarnmi-helmikuu 
helm»-maaliskuu syyskuu 
lokakuu 
touko-kesakuu 
touko-kesakuu 
Lentoliikenne, tieliikenne, IV puiteohjelmassa toteutetun alan tutkimuksen tulosten 
pätevyyden osoittamiseen tähtäävät toimet, alan politiikan kehittämiseen tähtäävät 
toimet tutkimus, uusien alan TTK-toimien valmistelu 
Intermodaaliliikenne: demonstraatiohankkeet tavara-ja matkustajaliikenteen alueilla 16/12/1997 
C381 
16/12/1997 
C381 16/3/1998 
16/3/1998 huhtikuu 
huhtikuu hetna-joukjkuu 
hetnâ-joulukuu joulukuu 
tammikuu 
syyskuu 
syyskuu 
syyskuu 
syyskuu 0,8 
14.0 
96,0 
12,0 
12,0 
91 
i i r\-tuii i imua vumiiia isso 
Taulukko 8 ; Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio 
IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
-taiuuucimicu MUKIIIHP 
Tiede-ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointi, koulutusta koskeva tutkimus, 
integroitumista ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva tutkimus (ainoastaan tietyillä 
alueilla) 16/9/1997 
C280 15/1/1998 tammi-toukokuu kesä-syyskuu syyskuu 30,0 
KiJtsanivälinen yhteistyö (INCO) - - « \ 
INCO-COPERNICUS: yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa (pääosastot III, XII, XHI ja XVII) 15/4/1997 10/10/1997 marraskuu maaliskuu kesäkuu 7,3 
Puiosten k^itta^rärien ja hyödjTitJiitinen (INNOVAATIO) 
eknologian siirto- ja validointihankkeet 
Eurooppalaiset verkot ja palvelut 
[Alueelliset toimet 17/6/1997 
C183 
16/9/1997 
C280 
16/9/1997 
C280 6/10/1997 
15/12/1997 
15/12/1997 tammikuu 
tammi-maaliskuu 
tammikuu helmi-maaliskuu 
huho-toukokuu 
huhu-toukokuu huhtikuu 
toukokuu 
toukokuu 18,0 
5,5 
11,5 
iTvöskentelvmahdollisuudet suurissa tutkimuslaitoksissa 
Liitännäistoimet (eurokonferenssit, kesäkurssit ja käytännön kurssit) 
Liitännäistoimet (eurokonferenssit, kesäkurssit ja käytännön kurssit) 
Kouluttaminen tutkimuksen avulla 15/03/1997 
C84 
17/6/1997 
C183 
16/12/1997 
C381 
16/9/1997 
C280 16/6/1997 
30/9/1997 
31/3/1998 
15/12/1997 heina-etokuu 1997 
loka-maaliskuu 
huhti-syyskuu 
helmi-maaliskuu tammi-maaliskuu maaliskuu 
maaliskuu 
syyskuu 
kesäkuu 40,0 
4,8 
4,8 
54,0 
17/1/1995 
C12 1/11/1997 joulu-maakskuu 1998 huhtj-kesakuu 1998 heinäkuu 1998 3,0 
92 
Taulukko 9: IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman rahoitus (milj. ecua) 
(mukaan lukien unionin laajentamiseen ja lisärahoituksen myöntämiseen liittyvät päätökset) 
ENSIMMÄINEN 
TOIMINTAKOKONAISUUS 
TTK-ja demonstraatio-ohjelmat 
Tieto-ja tietoliikenneteknologia 
1. Telematiikka 
2. Tietoliikennetekniikka 
3. Tietotekniikka 
Teollisuuden teknologia 
4. Teollisuus-ja materiaaliteknologia 
5. Mittaukset ja testaus 
Ympäristö 
6. Ympäristö ja ilmasto 
7. Merentutkimus ja meriteknologia 
Biotieteet ja bioteknologia 
8. Bioteknologia 
9. Biolääketiede ja terveys 
10. Maatalous ja kalastus 
Energia 
11. Muu kuin ydinenergia 
12. Ydinfission turvallisuus 
13. Hallittu lämpöydinfuusio 
14. Liikenne 
15. Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen 
tutkimus 
TOINEN 
TOIMINTAKOKONAISUUS 
Yhteistyö unionin ulkopuolisten maiden 
ja kansainvälisien organisaatioiden 
kanssa 
KOLMAS 
TOIMINTAKOKONAISUUS 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
NELJÄS 
TOIMINTAKOKONAISUUS 
Tutkijoiden koulutuksen ja 
liikkuvuuden edistäminen 
YHTEENSÄ 
YHTEENSÄ ENINTÄÄN IV puiteohjelma 
Päätökset 1110/94/EY, 616/96/EY, 
2535/97/EY 
Epäsuorat 
toimet 
9 425 
3 646 
913 
671 
2 062 
1921 
1 737 
184 
816,5 
573,5 
243 
1 627,5 
595,5 
374 
658 
1039 
1039 
263 
112 
575 
312 
792 
11 104 YTK 
639 
11,5 
11,5 
208,5 
96 
112,5 
313 
313 
50 
50 
21 
21 
35 
639 
11879 Pääosastojen tuki 
96 
10,5 
10,5 
10,5 
10,5 
27,5 
27,5 
31,5 
31,5 
16 
16 
40 
136 Euratomin 
puiteohjelma 
Päätökset 94/268, 
96/253/E ura torn 
Epäsuorat 
toimet 
1 016,5 
170,5 
846 
1 1016,5 
133 YTK 
—_^^_ YHTEENSÄ 
____ 
913 
671 
2 084 
H 
1 1 833 
I 307 
1 
319,5 
270,5 
49 
319,5 
6 914 
243 
595,5 
374 
739.5 
1076 
441 
895 3 668 
2 140 
1 157 
1709 
2 412 
263 
147 
575 
352 
792 
13 215 
93 
Taulukko 10: Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 
1984 -1998 
Milj. ecua (nykyiset hinnat) 
Tilanne 1.5.1998 
VUOSI 
Puiteohjelma 1984 - 87 
Puiteohjelma 1987-91 
Puiteohjelma 1990-94 
Puiteohj. 90 - 94 lisärahoitus 
Puiteohjelma 1994-98 (») 
TTK-OHJELMAT 
Valm.-, liiumn.-ja tukitoimet 
TTK+valm.-, Uit- ja tukitoimet 
SPRINT 
EHTY 
80% THERMIE :sU 
Tutkimus vhteensa(1) 
— • •" •" 1984 
593,0 
593,0 
593,0 
593,0 1985 
735,0 
735,0 
735,0 
735,0 1986 
874,0 
874,0 
874,0 
874,0 1987 
701,8 
188,1 
889,9 
49,4 
939,3 
939,3 1988 
260,8 
810,6 
1071,4 
56,6 
1128,0 
1128,0 
• '• 1989 
101,1 
1241,3 
1342,4 
69,8 
1412,2 
1412,2 1990 
4,9 
1596,9 
1601,8 
113,1 
1714,9 
16,0 
17,5 
36,0 
1784,4 1991 
1270,7 
296,0 
1566,7 
168,8 
1735,5 
16,0 
17,5 
118,4 
1887,4 1992 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 1993 
14,8 
1929,5 
150,0 
2094.3 
440,2 
2534,5 
17,5 
139,2 
2691,2 1994 
3,9 
1264,7 
750,0 
0,0 
2018,6 
571,8 
2590,4 
17,5 
145,6 
2753,5 1995 
0,2 
1,0 
3017,5 
3018,7 
2,1 
3020,8 
3020,8 1996 
3201,5 
3201,5 
3201,5 
3201,5 1997 
3485,4 
3485,4 
3485,4 
3485,4 1998 w 
3491,0 
3491,0 
3491,0 
3491,0 Yhteensä 1 
3270,6 
5357,4 
5651,7 
900,0 
13195,4 
28375,1 
1780,2 
30155,3 
49,0 
87,5 
568,1 
30859,9 
4269,3 eli 2,42% tai.arviosta 
7151 cli 3,18% tai.arviosta 
11980 cli 4,05% taLarvioata 
15952 eli 3,98% taLarvioata 
EY:n talousarvio (nyk. hinnat) 
Tutk. %-osuus talousarviosta 28905 
2,1 29925 
2,5 35842 | 38392 
2,4 | 2,4 43080 
2,6 42569 
3,3 45057 
4,0 56111 
3,4 61232 
4,7 67760 
4,0 65929 
4,2 75355 
4,0 82125 
3,9 87651 
4,0 89503 
3,9 
(*) Puiteohjelman 1994 -1998 summat ovat tautakoau sellaisina kuin ne on hyväksytty EU:n laajennuttua. 
(1) TTK + THERMIE + EHTY * SPRINT * vahmstefu-, liitännäis- ja tukitoimet 
(2) Vuoden 1998 talousarvio. 
94 
Taulukko 11: Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 
1984 - 1998 
Milj. ecua (vuoden 1992 hinnat) 
Tilanne 1.5.1998 
VUOSI 
Puiteohjelma 1984 - 87 
Puiteohjelma 1987 - 91 
Puiteohjelma 1990-94 
Puiteohj. 90 - 94 lisärahoitus 
Puiteohjelma 1994-98 (*) 
TTK-OHJELMAT 
Valm.-, liitänn.- ja tukitoimet 
TTK+valm.-, liit-ja tukitoimet 
[SPRINT 
EHTY 
80% THERMIE:stä 
Tutkimus yhteensä 1984 
848,4 
848,4 
848,4 
848,4 1985 
991,9 
991,9 
991,9 
991,9 1986 
1139,5 
1139,5 
1139,5 
1139,5 1987 
886,1 
237,5 
1123,6 
62,4 
1186,0 
1186,0 1988 
317,7 
987,3 
1305,0 
68,9 
1373,9 
1373,9 1989 
117,1 
1438,4 
1555,5 
80,9 
1636.4 
1636,4 
r i 
• i 
5539,7 eli 2,41% tal.arviosta 1990 
5,4 
1770,4 
1775,8 
125,4 
1901,2 
17,7 
19,4 
39,9 
1978,2 1991 
1339,0 
311,9 
1650,9 
177,9 
1828,8 
16,9 
18,4 
124,8 
1988,9 1992 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 1993 
14,6 
1901,0 
147,8 
2063,4 
433,7 
2497,1 
17,2 
137,1 
2651,4 
8163 eli 3,15% tal.arviosta 1994 
3,8 
12243 
726,0 
0,0 
1954,1 
553.5 
2507,6 
16,9 
140,9 
2665,4 1995 
0,2 
1,0 
2887,6 
2888,8 
2,0 
2890,8 
2890,8 1996 
2969,9 
2969,9 
2969,9 
2969,9 1997 
3148,5 
3148,5 
3148,5 
3148,5 1998(2) 
3092,1 
3092,1 
3092,1 
3092,1 Yhteensä 
4306,1 
6022,1 
5598,7 
873,8 
12098,1 
28898,8 
1813,1 
30711,9 
51,6 
89,4 
571,6 
31424,5 
i i • 
12147 eli 4,04% tal.arviostt I 
i 
i 
i 
14767 eli 3,98% taLarvioata 
EY:n talousarvio (1992 hinnat) 
Tutk. %-osuus talousarviosta 
Deflaatiokerroin (**) 
Vuotuinen inflaatio % 41352 
2,1 
0,699 40385 
2,5 
0,741 
6.0 46730 
2,4 
0,767 
34 48475 
2,4 
0,792 
34 52473 
2,6 
0,821 
3,6 49327 
33 
0,863 
5.1 49952 
4,0 
0,902 
44 59126 
3,4 
0,949 
5,2 61232 
4,7 
1,000 
34 66759 
4,0 
1.015 
14 63823 
4,2 
1,033 
1.8 72110 
4,0 
1.045 
U 76183 
3,9 
1,078 
3,2 79179 
4,0 
1.107 
2.7 79276 
3,9 
1,129 
2.0 
(*) Puiteohjelman 1994 • 1998 samaasi ovat taulukossa sellaisina kuin ne on hyväksytty EU:n laajennuttua. 
(**) Taulukossa käytetyissä deflaatiokertoimissa on vuodesta 1995 lahtien otettu huomioon unionin laajeneminen 12 jäsenvaltiosta 15:een (COM(96)65). 
( 1 ) TTK + THERMIE * EHTY - SPRINT + valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet. 
(2) Vuoden 1998 talousarvio. 
95 
Tärkeimmät kertomukset, iotka koskevat yhteisön tutkimustoimintaa 
1. Tärkeimmät Euroopan komission julkaisemat yhteisön TTK-toimintaa koskevat asiakirjat: 
• Viisivuotisarvioinnit: 
i) Neljäs TTK-puiteohjelma ja Euratomin puiteohjelma (1994-1998), EUR 17644 (1997); ja 
ii) Erityisohjelmat: 
Telemaattiset sovellukset, EUR 17603 (1997) 
Edistyneet viestintäteknologiat ja palvelut, EUR 17602 (1997) 
Tietoteknologia (ESPRIT), EUR 17601 (1997) 
Teollisuus-ja materiaaliteknologia, EUR 17587 (1997) 
Mittaus ja testaus, EUR 17588 (1997) 
Ympäristöjä ilmasto, EUR 17589 (1997) 
Meritieteet ja meriteknologia, EUR 17590 (1997) 
Bioteknologia, EUR 17591 (1997) 
Biolääketiede ja terveys EUR 17592 (1997) 
Maatalous ja kalastus, mukaan lukien maatalouden tuotteita jalostava teollisuus, 
elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljelyjä maaseudun kehittäminen, EUR 17593 ( 1997) 
Muu kuin ydinenergia, EUR 17594 (1997) 
Liikenne, EUR 17595 (1997) 
Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimus, EUR 17596 (1997) 
Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, EUR 17597 (1997) 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen (Innovaatio), EUR 17600 (1997) 
Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen, EUR 17598 (1997) 
Ydinfission turvallisuus, EUR 17599 (1997) 
Hallittu lämpöydinfuusio, EUR 17521 (1996) 
(Lisäksi kaikista edellä mainituista ohjelmista on laadittu seurantaraportit vuosilta 1995, 1996 ja 
1997.) 
• Yhteinen tutkimuskeskus: Vuosikertomus 1997, COM(98).... 
• Yhteisen tutkimuskeskuksen arviointi 1992-1996, Komission tiedonanto KOM(97) 164 
loppullinen. 
• Komission vastaus suosituksiin, jotka esitettiin riippumattomissa ulkoisissa arvioinneissa 
viimeisen viisiviwtiskauden toimista neljännen puiteohjelman mukaisissa erityisohjelmissa ja 
YTK:n tutkimuslaitoksissa sekä Euratomin puiteohjelmassa, Komission tiedonanto KOM/97/0149 
lopullinen. 
• Toinen kertomus Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista 1997, EUR 17639 (1997). 
• Tutkimus ja kehittäminen: vuositilastot 1997' - Eutostat, 9c - CA-06-97-416-3AC 
2. Viimeisimmät tärkeät yhteisön TTK-toimintaan liittyvät talousarvioasiakirjat: 
• Alustava esitys Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodelle 1998, Nide 4, 
KOM(97) 280. 
• Yleinen talousarvio varainhoitovuodelle 1998, L 44, 41. vuosikerta (16. helmikuuta 1998). 
• Varainhoitovuoden 1997 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostilija tase, SEC(98) 519. 
• Käsikirja yhteisön talousarviosta, jossa selostetaan tutkimusmenojen kehitys vuodesta 1958, 
SEC(97) 120 
96 
Tärkeimmät lyhenteet 
ACTS Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palveluiden erityisohjelma 
AELE Euroopan vapaakauppaliitto (EFTA) 
AEST Euroopan tiede» ja teknologiayleiskokous (ESTA) 
AFP Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet 
AIDS Aids (immuunikato) 
AIE Kansainvälinen energiajärjestö 
AKT-valtiot Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot 
ALENA Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus (NAFTA) 
APAS Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet 
ATM Asynkroninen tiedonsiirtomuoto (tietoliikenne) 
BIOMED Biolääketieteen ja terveyden TTK-erityisohjelma 
BRITE-EURAM Teollisuusteknologian ja kehittyneiden materiaalien tutkimuksen ja kehityksen 
erityisohjelma (3. puiteohjelma) 
BSE BSE-tauti (naudan spongiforminen enkefalopatia, bovine spongiform encephalopathy) 
CAO Tietokoneavusteinen suunnittelu 
CCPF Fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea 
CCR Yhteinen tutkimuskeskus 
CE Euroopan yhteisö 
CECA Euroopan hiili- ja teräsyhteisö 
CEEA Euroopan atomienergiayhteisö 
CEI Entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden yhteisö 
CEN Euroopan standardointikomitea 
CENELEC Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea 
CERN Euroopan ydintutkimuskeskus 
CHM Inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta koskeva erityisohjelma (3. puiteohjelma) 
CIST Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (Moskova) 
CJD Creutzfeld-Jakobin tauti 
CNES Ranskan kansallinen avaruustutkimuskeskus 
COPERNICUS Tieteellinen ja teknologinen yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden kanssa (osa 
INCO-ohjelmaa) 
CORDIS Yhteisön tutkimus- ja kehitysasioiden tietopalvelu 
COST Tieteellisen ja teknisen tutkimuksen eurooppalainen yhteistyö I 
CRAFT Tekniikan alan yhteistyöhanke I 
CREST Tieteellinen ja tekninen tutkimuskomitea (toimii Euroopan komission ja neuvoston 1 
neuvonantajana) [ 
97 
DOCUP Yhtenäinen ohjelma-asiakirja (rakennerahastot) 
EAEC Euroopan atomienergiayhteisö 
IEBRD Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki 
ECHO Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto 
_!!! Euroopan talousalue 
ESA Euroopan avaruusjärjestö 
ESF Euroopan tiederahasto 
ESPRIT Euroopan strateginen tietotekniikan tutkimus- ja kehitysohjelma 
ESSI Euroopan ohjelmistojärjestelmäaloite 
ETAN Euroopan teknologianarviointiverkko 
ETSI Euroopan telealan standardointilaitos 
EURATOM Euroopan atomienergiayhteisö 
EUREKA Euroopan yhteisön tutkimuksen koordinoinnista vastaava toimisto 
EURET Liikenteen alan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen erityisohjelma (2. 
puiteohjelma) 
EY Euroopan yhteisö 
EYVL Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 
FAO Tietokoneavusteinen valmistus 
FMC Tutkijakoulutusta ja tutkijoiden liikkuvuutta koskeva TTK-ohjelma 
FNR Nopea neutronireaktori 
FUSE Ensimmäisen käyttäjän toimet 
HPCN Suurteholaskenta ja -verkot 
li M Integrointi teollisuustuotannossa 
IPTS Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos (YTK, Sevilla) 
IRDAC Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea 
ISPO Tietoyhteiskunnan hanketoimisto 
1ST Tietoyhteiskunnan teknologiat 
ITEA Tietotekniikan eurooppalaiset palkinnot 
ITER Kansainvälinen kokeellinen lämpöydinreaktori 
IVY Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden yhteisö 
JET Joint European Torus -yhteisyritys 
JOULE Muuta energiaa kuin ydinenergiaa koskeva tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
erityisohjelma 
LEBM Euroopan molekyylibiologian laitos I 
LFR Vähiten suotuisat alueet | 
98 
ILWR Kevytvesireaktori 
MAST Merentutkimuksen ja meriteknologian erityisohjelma 
MEDA Välimeren alueen maiden taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia koskevat liitännäistoimet 
I MERCOSUR Etelä-Amerikan yhteismarkkinat 
OCDE Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö 
PAC Yhteinen maatalouspolitiikka 
PC / PCRD Puiteohjelma / TTK-puiteohjelma 
PECO KIE-maat, Keski- ja Itä-Euroopan maat 
PED Kehitysmaat 
PHARE Tuki Keski- ja Itä-Euroopan maiden jälleenrakennukselle 
Pk-yritykset Pienet ja keskisuuret yritykset 
R&D Tutkimus ja kehitys 
RDT/RTD TTK/TTK ja demonstraatio (esittelytoimet) 
RPV Reaktoripaineastia 
RSEF Kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelma (4. puiteohjelma) 
SAVE Energiatehokkuuden edistämisen erityisohjelma 
SME Pk-yritykset (pienet ja keskisuuret yritykset) 
SPRINT Innovaatiota ja teknologiansiirtoa koskeva strateginen ohjelma (3. puiteohjelma) 
STD/STD-3 Kehitystä edistävä tieteen ja teknologian erityisohjelma (3. puiteohjelma) 
TACIS Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden yhteisölle annettavaa teknistä apua 
koskeva ohjelma 
TASK FORCE Tutkijoiden ja teollisuuden edustajien välinen TTK-ohjelman koordinointiryhmä 
TCS Komponentti- ja osajärjestelmäteknologiat 
THERMIE Muun kuin ydinenergian demonstraatio-ohjelma 
Tl Tietotekniikka 
TIM Teollisuus- ja materiaaliteknologian tutkimusohjelma 
TSE Tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat 
TSER Kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelma 
TSME Pk-yritysten osallistumisen edistämistoimenpiteet 
UMTS Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä 
WMO Maailman ilmatieteellinen järjestö 
WTO Maailman kauppajärjestö 
^saaamanMag—naosBPCBaBaonlMnBa—Man=aai^gs i i i m n 11 i m i im i 11 m i 11 MI i i mmi iiM-s-a«^— 
99 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 439 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 02 16 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-450-FI-C 
ISBN 92-78-38083-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
AOD