Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Bulgarian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[4],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.

(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[5]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

(3) Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen Bulgarian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 ja lausunnon Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2011–2014.

(4) Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 ‑strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[6], jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(5) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 9 päivänä joulukuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti tarvetta jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa talouden normaali luotottaminen, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

(6) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

(7) Bulgaria toimitti vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmansa sekä vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Komissio on myös arvioinut asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklassa tarkoitetussa perusteellisessa tarkastelussa, onko Bulgariassa makrotalouden epätasapaino. Komissio totesi perusteellisessa tarkastelussaan[7], että Bulgariassa on makrotalouden sisäinen epätasapaino, mutta se ei ole liiallinen.

(8) Niiden tietojen mukaan, jotka Bulgaria esitti liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä antamassaan vuoden 2012 ensimmäisessä ilmoituksessa alijäämä- ja velkatilanteesta vuosina 2008–2011, julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2011 pienempi kuin perussopimuksessa asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä pysyy alle perussopimuksessa asetetun viitearvon ja jatkaa pienenemistään ennustejaksolla. Näin ollen ja vakaus- ja kasvusopimuksen säännösten mukaisesti komissio antoi 30 päivänä toukokuuta suosituksen neuvoston päätökseksi, jolla perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti kumotaan päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta.

(9) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on optimistinen vuosien 2012 ja 2013 osalta, sillä vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 1,4 prosenttiin vuonna 2012 ja 2,5 prosenttiin vuonna 2013. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan BKT:n kasvu on 0,5 prosenttia vuonna 2012 ja 1,9 prosenttia vuonna 2013. Sen jälkeen kun liiallinen alijäämä korjattiin vuonna 2011, ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saada julkisen talouden rahoitusasema – niin rakenteellinen kuin kokonaisrahoitusasemakin – lähes tasapainoon ohjelmakauden loppuun mennessä. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rakenteellista tavoitetta on tarkistettu hieman 0,6 prosentin alijäämästä 0,5 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Bulgaria uskoo (uudelleenlasketun) rakenteellisen alijäämän[8] perusteella saavuttavansa keskipitkän aikavälin tavoitteensa ohjelmakaudella. Harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet huomioon ottaen julkisten menojen kasvutahdin ennustetaan vuosina 2012–2014 vastaavan menojen kasvulle vakaus- ja kasvupaketissa asetettua viitearvoa, mutta ylittävän sen vuonna 2015. Suunniteltuihin julkisen talouden vakauttamistoimiin kohdistuu huomattavia riskejä, jotka johtuvat i) tulojen vähenemisestä, mikä selittyy optimistisella makrotalouden skenaariolla ja vähemmän verotuloja aikaansaavalla talouden kasvurakenteella, ja ii) julkisen sektorin, erityisesti terveydenhoidon ja koulutuksen, tehottomuudella, joka voi aiheuttaa huomattavia menopaineita. Velkasuhde on alle 60 prosenttia BKT:stä. Ohjelman mukaan sen odotetaan nousevan vuonna 2012 huippuunsa lähelle 20 prosenttia BKT:stä ja sen jälkeen laskevan ohjelmakauden kuluessa. Verosäännösten noudattamisessa on runsaasti parantamisen varaa. Siinä edistyminen antaisi Bulgarialle mahdollisuuden lisätä kasvua edistäviä menoja. Talousarviota koskevaan orgaaniseen lakiin ehdotettu muutos, jolla alijäämä rajataan alle 2 prosenttiin ja julkiset menot 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen, on hyväksytty. Muutos lisää julkisen talouden kehyksen sitovuutta ja parantaa julkisen talouden suunnittelun ennakoitavuutta. Haasteita kuitenkin riittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen sisällön ja suoriteperusteisen raportoinnin kehittämisessä.

(10) Bulgarian hallitus on edistynyt merkittävästi joissakin eläkeuudistuksen toimenpiteissä, esimerkiksi miesten ja naisten eläkeikää sekä armeijan ja poliisin työntekijöiden palvelusajan kestoa koskevissa toimenpiteissä. Eläketurvassa olevien puutteiden korjaaminen on kuitenkin edelleen yksi suurimmista keskipitkän aikavälin haasteista. Suunnitteilla ei ole lakisääteisen eläkeiän muuttaminen samaksi miehille ja naisille. Palkansaajien varhaiseläkemahdollisuuksien kaventamisessa ei siinäkään mennä riittävän pitkälle. Yksi tärkeimmistä jäljellä olevista haasteista on eläkemaksuja maksamattomien henkilöiden sisällyttäminen eläkejärjestelmään sekä työkyvyttömyyseläkkeen valvonnan ja myöntämisperusteiden kiristäminen.

(11) Bulgariassa on EU-maista eniten ihmisiä, jotka ovat vaarassa kärsiä vakavaa aineellista puutetta. Vanhukset ja lapset ovat suurin riskiryhmä. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaisia toimenpiteitä. Ensisijaisesti olisi tehostettava sosiaalisia tulonsiirtoja. Romanien muodostamasta työvoimasta vain puolet käy työssä. Äskettäin hyväksytyssä romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa tartutaan moniin eri esteisiin. Strategian tueksi tarvitaan kuitenkin yksityiskohtainen toimintasuunnitelma, jotta sitä voitaisiin toteuttaa ajanjaksolla 2015–2020.

(12) Kriisi on vaikuttanut erityisen ankarasti matalan osaamistason työntekijöihin (joiden osuus työttömistä on lähes 70 %) ja lisännyt nuorisotyöttömien määrää huomattavasti. Lisäksi pitkäaikaistyöttömyys on lisääntynyt vuodesta 2009 huomattavasti nopeammin kuin muualla EU:ssa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että työpaikkoja on karsittu nimenomaan matalan osaamistason tehtävistä, mikä on johtanut kysynnän ja tarjonnan epätasapainoon niin ammatillisesti kuin alueellisestikin. Sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärien määritysmenetelmää olisi tarkistettava, jotta voitaisiin samanaikaisesti vähentää laitonta työntekoa ja varmistaa, ettei matalan osaamistason työntekijöitä syrjäytetä työmarkkinoilta. Hallituksen toimenpiteet julkisen sektorin palkkamenojen jäädyttämiseksi vuosina 2010–2012 ovat olleet asianmukaisia ja riittäviä. Ne ovat myös lähentäneet työvoimakustannuksia tuottavuustasoon. Nuorten työmarkkinoille sijoittautumiseksi on käynnistetty kokonaisvaltainen kansallinen aloite. Julkiset työvoimapalvelut ovat edelleen suhteellisen heikkolaatuisia, ja niiden henkilöstön, varsinkin romaniasiamiesten, koulutusta olisi lisättävä. Lisätoimia tarvitaan seuraavien palvelujen kehittämiseksi: aktivointi, työnhaku, kysynnän ja tarjonnan yhteensovittaminen, uudelleenkoulutus ja räätälöidyt palvelut matalan osaamistason työntekijöille.

(13) Lukutaitoa sekä matematiikan ja luonnontieteiden osaamista mittaavissa, vuonna 2009 tehdyissä PISA-testeissä Bulgarian osuus huonon tuloksen saaneista oli suurin EU:ssa, mikä kielii merkittävistä rakenteellisista esteistä laadukkaan koulutuksen järjestämisessä. Huono koulumenestys on kytköksissä puutteisiin huono-osaisten, erityisesti romanien, koulunkäyntimahdollisuuksissa, koulujen autonomiassa, menestyskannustimissa, kansallisessa arviointijärjestelmässä ja vastuunkannossa. Korkea-asteen koulutuksessa on tapahtunut hyvin vähän edistystä, vaikka äskettäin onkin toteutettu joitakin lupaavia toimenpiteitä. Korkea-asteen koulutusta koskevaan lakiin suunnitellut muutokset on toteutettava kasvua edistävinä ensisijaisina toimina, ja niiden tueksi tarvitaan asianmukainen hallinto sekä riittävästi investointeja ja poliittista tahtoa.

(14) Bulgariassa on vain vähän tutkimusta ja innovointia. Niihin on investoitava enemmän, jotta päästäisiin vuoden 2020 tavoitteeseen. Lisäksi on laadittava tarkoituksenmukainen innovointistrategia. Tutkimusta ja innovointia koordinoiva hallinnonala on hajanainen. Bulgarian on kehitettävä yliopistojaan ja laadittava strategia, jolla korkea-asteen oppilaitokset saadaan innovoimaan. Yliopistojen ja yksityissektorin yhteistyötä tukevia puitteita ei ole. Rahoitusta myönnettäessä kriteereinä pitäisi olla kilpailukyky, ansiot ja läpinäkyvyys. Aloittelevilla yrityksillä ja innovatiivisilla pk-yrityksillä on edelleen vaikeuksia pankkirahoituksen saamisessa. Nuorille ja innovatiivisille yrityksille tarjolla olevat julkiset rahoitusvälineet ja takaukset eivät riitä siihen, että pk-yritykset pystyisivät täyttämään EU:n rakennerahastojen vaatimukset ja kattamaan vaaditun rahoitusosuuden pankkilainoilla.

(15) Bulgarian hallinnolliset valmiudet eivät vielä riitä tie-, raide- ja vesi-infrastruktuurihankkeiden hallinnoimiseen ja jatkamiseen asianmukaisella tavalla. Hallinnon uudistamisessa on keskitytty julkisen sektorin henkilöstön vähentämiseen, mutta tehottomuuden muihin syihin ei ole juurikaan puututtu. EU-rahoituksen käyttö on edelleen vähäistä, vaikka siinä onkin tapahtunut tasaista kehitystä kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana. Suurimpana esteenä ovat monimutkaiset hallinnolliset menettelyt ja yritysten vaikeudet kattaa niille kuuluva rahoitusosuus. Merkittäviä haasteita on edelleen myös liiketoiminta- ja sääntely-ympäristön kehittämisessä ja julkisen sektorin hallinnollisten valmiuksien parantamisessa. Sähköisen viranomaisasioinnin toteutuminen on viivästynyt monta kertaa. Verotuksen alalla Bulgarian ongelmana on veronkierron yleisyys ja verohallinnon heikkous. Veronkannon hallinnolliset kustannukset ovat korkeat, ja yrityksillä kuluu verojen maksuun liikaa aikaa.

(16) Julkisia hankintoja koskeva uusi lainsäädäntö on tärkeä askel sääntöjenvastaisuuksien seuranta-, ehkäisy- ja seuraamusjärjestelmän parantamisessa. Täydentäviä toimia tarvitaan kahdella rintamalla: i) seuraamuksia on sovellettava käytännössä ja ii) julkisten hankintojen keskusviraston ja valtiontalouden tarkastusviraston toimivaltuuksia on vahvistettava.

(17) Alulle pannuista uudistuksista huolimatta Bulgariassa on verkkotoimialoilla (esim. raideliikenne, televiestintä ja energia) edelleen joitakin pääsyrajoituksia. Energiamarkkinoiden toiminnassa on edelleen ongelmia sekä tukku- että vähittäisportaassa. Erityisiä huolenaiheita ovat sähkö- ja kaasupörssien sekä toimivien tasesähkömarkkinoiden puuttuminen sekä kuluttajahintojen sääntely. Lisäksi Bulgarian pitäisi varmistaa siirtoverkon sääntelyviranomaisen riippumattomuus. Koska Bulgaria on erittäin riippuvainen yhdestä ainoasta energiareitistä ja sen omat energiamarkkinat toimivat puutteellisesti, se on energiavarmuuden suhteen hyvin haavoittuva. Energiariippuvuutta korjaavien toimenpiteiden kehittämistä on jatkettava. Uuden kaasuinfrastruktuurin rakentaminen on toistaiseksi edennyt hitaasti. Vaikka vuonna 2011 hyväksyttiin muodollisesti joitakin toivottuja uudistuksia ja uusiutuvien energialähteiden osuus kasvoi, uudistusten toteutus ei ole edelleenkään tyydyttävää. Tämä johtuu julkisista hankinnoista, yksityisten intressien vaikutuksesta julkisiin toimenpiteisiin ja valtion energiayhtiöiden huonosta johtamisesta.

(18) Bulgaria on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät julkisen talouden kestävyyden parantamiseen, työllisyysasteen nostamiseen, julkisen sektorin kilpailukyvyn lisäämiseen ja rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen. Komissio on arvioinut Euro Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin tulokset on otettu huomioon suosituksissa.

(19) Komissio on laatinut EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta. Se on arvioinut sekä lähentymisohjelman että kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia ottaen huomioon, että Euroopan unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–7.

(20) Neuvosto on tutkinut Bulgarian lähentymisohjelman, ja se antaa lausuntonsa[9] erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.

(21) Neuvosto on tutkinut Bulgarian vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelman ja sen lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Se antaa asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla erityisesti jäljempänä esitettävät suositukset 3 ja 5,

SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaisi vuosina 2012-2013 toimia, joilla se

1. jatkaa tervettä finanssipolitiikkaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2012 mennessä; tässä tarkoituksessa panee täytäntöön julkisen talouden strategian suunnitellulla tavalla varmistaen samalla menojen kasvulle asetetussa viitearvossa pysymisen ja on valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jos julkisen talouden skenaarioon sisältyvät riskit toteutuvat; tehostaa julkisten menojen laatua parantavia toimia erityisesti koulutus- ja terveydenhoitosektoreilla ja toteuttaa verosääntöjen noudattamista koskevan kokonaisvaltaisen strategian verotulojen lisäämiseksi ja harmaan talouden kitkemiseksi; parantaa edelleen julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen sisältöä ja raportointijärjestelmän laatua;

2. toteuttaa toimia eläkejärjestelmän kestävyyttä uhkaavien tekijöiden vähentämiseksi ja eläkejärjestelmän riittävyyden parantamiseksi rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä ja vahvistamalla saman lakisääteisen eläkeiän miehille ja naisille, jotka ovat maksaneet eläkemaksuja koko työuransa ajan; kiristää työkyvyttömyyseläkkeen myöntämisperusteita ja valvontaa;

3. nopeuttaa kansallisen nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa; huolehtii siitä, että sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärät pidetään tasolla, joka kannustaa lailliseen työntekoon; tehostaa julkisten työvoimapalvelujen toimintaa; parantaa köyhyyden vähentämiseksi sosiaalisten tulonsiirtojen tuloksellisuutta ja lapsille ja vanhuksille tarkoitettujen hyvälaatuisten sosiaalipalvelujen saatavuutta sekä panee täytäntöön romanien integrointia edistävän kansallisen strategian;

4. nopeuttaa kouluja ja korkeakoulutusta koskevien säädösten ja liitännäistoimenpiteiden uudistamista panostamalla opetussuunnitelmien nykyaikaistamiseen, opettajakoulutuksen parantamiseen ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien koulunkäynnin varmistamiseen; parantaa toimintaansa aloittelevien ja pk-yritysten rahoituksen saantia ja ottaa erityiseksi kohderyhmäksi innovatiivista toimintaa harjoittavat yritykset;

5. lisää toimia hallinnollisten valmiuksien ja uudistusten tehostamiseksi karsimalla byrokratiaa ja veronmaksusta ja -kannosta aiheutuvia kustannuksia sekä parantaa EU-rahoituksen hyödyntämistä edelleen erityisesti tie- ja raideliikenteessä ja vesihuollossa; parantaa oikeuslaitoksen laatua ja riippumattomuutta ja nopeuttaa sähköisen viranomaisasioinnin käyttöönottoa; vahvistaa liikenteen avainsektoreiden ja sääntelyviranomaisten hallinnollisia valmiuksia;

6. varmistaa julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön moitteettoman täytäntöönpanon; vahvistaa sääntöjenvastaisuuksien torjuntaa ja soveltaa julkisia hankintoja ja eturistiriitoja koskevissa laeissa säädettyjä seuraamuksia käytännössä;

7. toteuttaa toimenpiteitä markkinaesteiden, takuutuottojärjestelyjen ja hintavalvonnan poistamiseksi; varmistaa siirto- ja jakeluverkko-operaattoreiden riippumattomuuden; vie markkinasuunnittelun päätökseen erityisesti energiapörssien ja tasesähkömarkkinoiden osalta; parantaa sähkö- ja kaasuyhteyksiä, energiatehokkuutta ja jakeluhäiriöiden sietokykyä.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2012) 302 final.

[4] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.

[5] Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2012.

[6] COM(2012) 68 final.

[7] SWD(2012) 151 final.

[8] Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

[9] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.