Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

euroalueen talouspolitiikasta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Talouskasvu jatkuu euroalueella, ja siitä on tullut yhä laajapohjaisempaa eri maissa. Elpyminen perustuu yhä suuremmassa määrin kotimaiseen kysyntään, ja yksityinen kulutus on kasvun avaintekijä. Myös investoinnit ovat pääsemässä vauhtiin. Työllisyyden kasvu jatkui vuonna 2016 ja vuoden 2017 alkupuoliskolla. Vaikka työttömyysaste on laskenut huomattavasti, se on edelleen korkeampi kuin vuonna 2008. Talouden elpymiseen euroalueella liittyy kuitenkin joitakin epätavallisia piirteitä: pohjainflaatio pysyy alhaisena ja palkkojen kehitys on maltillista, mikä ei vastaa työmarkkinoiden parantunutta tilannetta, josta ovat osoituksena työmarkkinoita kuvaavat vakioindikaattorit, suuri vaihtotaseen ylijäämä ja jatkuva, joskin supistumassa oleva investointivaje. Erityisesti palkkojen maltillinen nousu näyttää johtuvan heikkona pysyneestä työmarkkinatilanteesta eräissä kansantalouksissa, palkkaneuvotteluihin vaikuttavista alhaisista inflaatio-odotuksista ja tuottavuuden hitaasta kasvusta. Kotitalouksien reaalitulot ovat kasvaneet, mutta useissa maissa ne jäävät yhä alle vuoden 2008 tason. Euroalueen valtioiden välillä on edelleen eroja asukasta kohti lasketun BKT:n ja työttömyysasteen osalta. Pitkäaikaistyöttömyys ja nuorisotyöttömyys ovat yhä korkeita. Lisäksi köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja eriarvoisuus ovat edelleen vakavia huolenaiheita useissa jäsenvaltioissa.

(2)Kaiken kaikkiaan euroaluetta koskevien talousindikaattorien perusteella vaikuttaa siltä, että on perusteltua jatkaa kysynnän, investointien ja palkkojen nousun tukemista aiheuttamatta inflaatioriskiä ja samalla edistää sisäisen ja ulkoisen tasapainon palauttamista sekä taloudellista ja sosiaalista lähentymistä. Samaan aikaan on seurattava tarkasti merkkejä syntymässä olevista uusista epätasapainoista esimerkiksi joidenkin jäsenvaltioiden asuntomarkkinoilla.

(3)Euroalueella on edelleen huomattavia epätasapainoja. Nettovelallismaat ovat edistyneet hyvin ulkoisen tasapainonsa palauttamisessa, mutta joillakin velkojamailla on edelleen suuria vaihtotaseen ylijäämiä, mikä kertoo yleisestä kokonaiskysynnän vajeesta. Tämän vuoksi vuonna 2016 euroalueelle kertyi 3,3 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Ylijäämän ennustetaan supistuvan 2,9 prosenttiin vuonna 2019. Kaikkein velkaantuneimpien jäsenvaltioiden ulkomaiset nettovarallisuusasemat ovat parantuneet hitaasti, ja kestävällä pohjalla olevia tasapainottavia toimia tarvitaan edelleen. Maissa, joissa oli suuri pitkään suuri vaihtotaseen alijäämä, on yhä suuri negatiivinen ulkomainen nettovarallisuusasema, johon yleensä kytkeytyy huomattava yksityinen tai julkinen velkakanta. Nämä muodostavat haavoittuvuustekijän. Niissä maissa, joissa on suuri vaihtotaseen ylijäämä, tarvitaan toimia, joilla tuetaan kotimaista kysyntää ja sen kautta myös euroalueen talouden tasapainottamista.

(4)Palkkojen nousu edistää euroalueen talouden elpymistä tukemalla euroalueen kokonaiskysyntää, vähentää eriarvoisuutta ja varmistaa korkean elintason. Tehokkailla palkanasetannan mekanismeilla olisi varmistettava, että palkkoja voidaan eriyttää maakohtaisten olosuhteiden perusteella ja ottaen asianmukaisesti huomioon tuottavuuden muutokset. Euroalueen talouden tasapainottamisprosessia voitaisiin vauhdittaa toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät tuottavuutta kaikissa maissa, parantamalla julkisten menojen laatua ja koostumusta investointien tukemiseksi, edistämällä palkkojen nousua ja kysynnän kasvua nettoluotonantajan asemassa olevissa maissa sekä toteuttamalla toimenpiteitä, jotka hillitsevät yksikkötyökustannusten kasvua nettovelallismaissa.

(5)Johdonmukainen ja tasapainoinen yleinen makrotalouden politiikkayhdistelmä, mukaan lukien raha-, finanssi- ja rakennepolitiikka, on ratkaisevan tärkeä pyrittäessä varmistamaan vakaampi ja kestävämpi talouden elpyminen. Viime vuosina tämä politiikkayhdistelmä on painottunut rahapolitiikkaan, jossa on käytetty uusia epätavanomaisia välineitä pyrittäessä saavuttamaan EKP:n keskipitkän aikavälin inflaatiotavoite. Näin on tuettu talouden kasvua ja työpaikkojen luomista. EKP on ilmoittanut aloittavansa omaisuuserien ostotoimiensa uudelleentarkastelun tammikuussa 2018. Tämä edellyttää tukea muilta politiikan aloilta niissä jäsenvaltioissa, joissa on liikkumavaraa politiikkatoimille.