Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Rautateiden tavaraliikennepalvelujen laatu /* KOM/2008/0536 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 8.9.2008 KOM(2008) 536 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Rautateiden tavaraliikennepalvelujen laatu KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Rautateiden tavaraliikennepalvelujen laatu 1. KOMISSION VUONNA 2004 ANTAMA ASETUSEHDOTUS Komissio antoi maaliskuussa 2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rautateiden tavaraliikennepalveluja koskevien sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuvasta korvauksesta (KOM(2004) 144 lopullinen, 3.3.2004). Ehdotuksen taustasyynä oli tavaraliikenteen harjoittajien tarjoamien palvelujen heikko laatu, jota oli pyrittävä parantamaan kohtuullisessa ajassa, jotta rautatieliikenne voisi säilyttää asemansa unionin logistiikkajärjestelmässä. Komission mielestä kilpailun kehitys oli liian hidasta, jotta rautateiden rahtiliikenteen laatu olisi sen vaikutuksesta parantunut riittävästi. Komissio piti siksi tarpeellisena ehdottaa, että rautatieyhtiöiden ja niiden asiakkaiden välisiin sopimuksiin sisällytetään lakisääteinen korvausvelvoite. Komissio katsoi, että tällainen toimenpide olisi perusteltu tilanteessa, jossa markkinoiden tosiasiallinen avautuminen oli edelleen hyvin vähäistä ja jossa vakiintuneilla toimijoilla oli hallitseva asema. Korvausvelvoite toimisi rautatieyhtiöille kannusteena parantaa palvelujen laatua. Asetusehdotuksessaan komissio yksilöi kolme laatuperustetta, joita tavaraliikenteen harjoittajien on noudatettava: sovitun toimitusajan noudattaminen, toimitukseen liittyvistä ongelmista tiedottaminen asiakkaille ja kuljetustoimeksiantoon liittyvä tietty jousto. Lainsäätäjä tuki komission tavoitteita, mutta ei pitänyt asetusehdotusta tarkoituksenmukaisena. Ottaen huomioon tämän kannan ja jatkaakseen ehdotuksessaan yksilöimiensä ongelmien tarkastelua komissio sitoutui laatimaan vuonna 2008 raportin rautateiden tavaraliikenteen palvelujen laadun kehityksestä ja mahdollisesta uuden lainsäädännön tarpeesta tällä alalla. Tässä tiedonannossa analysoidaan rautateiden tavaraliikenteen palvelujen laatua ja sen kehitystä viimeksi kuluneina vuosina sekä alalla käyttöön otettujen sopimusten ja vapaaehtoisten toimenpiteiden tehokkuutta. Siinä annetaan suosituksia yhteisön toimiksi tällä alalla. Se on laadittu alan toimijoilta (rahtipalvelujen asiakkailta, rautatieyhtiöiltä ja infrastruktuurien ylläpitäjiltä) saatujen tietojen pohjalta, ja siinä nojaudutaan myös alan järjestöjen antamiin tietoihin. 2. TAVARALIIKENTEEN TÄMÄNHETKISET LAATUTARPEET Rautateiden tavaraliikenteessä on viimeksi kuluneina vuosina tapahtunut suunnanmuutos, sillä rautateiden tuloksellisuus ei ole enää huonontunut vuoden 2004 jälkeen. Vuonna 2006 se jo parani siinä määrin merkittävästi, että rautateiden osuus muihin liikennemuotoihin nähden kasvoi Euroopan rahtiliikenteessä tuona vuonna. Tämä suuntaus ei kuitenkaan näytä vielä varmalta, sillä sitä tukevat olennaisilta osin ulkoiset tekijät (kuten öljyn hinnan nousu, maanteiden ruuhkautuminen ja myös sisävesiliikenteen epäsuotuisat sääolosuhteet). Rautateiden houkuttelevuus sinänsä ei ole tuntuvasti parantunut. Rautatieliikenne tarjoaa kuitenkin mahdollisuuksia, jotka voivat lisätä sen houkuttelevuutta. Nämä liittyvät esimerkiksi yhdistettyjen kuljetusten kasvuun ja rahtimatkojen pidentymiseen unionissa. Voidakseen hyödyntää nämä mahdollisuudet rautatieliikenteen on parannettava kilpailukykyään – toisin sanoen siitä on tultava joustavampi, nopeampi, luotettavampi ja/tai huokeampi liikennemuoto. [pic] Lähde: Eurostat Laatu voidaan ymmärtää kahdella tavalla: joko tarjotun ja toteutuneen palvelutason kannalta tai sopimusvelvoitteiden noudattamisen kannalta. Komission asetusehdotus koski näitä molempia näkökohtia, sillä se liittyi yhtäältä joustavuuteen ja asiakkaille tiedottamiseen ja toisaalta toimitusajan noudattamiseen. Yritysasiakkaiden odotukset voivat kuitenkin liittyä myös muihin palvelun näkökohtiin, kuten sen saatavuuteen, turvallisuuteen ja turvatoimiin. Kaikki nämä näkökohdat ovat kuljetetuista tavaroista ja niihin liittyvistä riskeistä riippuen enemmän tai vähemmän tärkeitä asiakkaille sen lisäksi, että vaaditaan toimitusaikojen noudattamista, asiakastiedotusta ja joustavuutta. Kaiken kaikkiaan rautateiden tavaraliikenteen nykyinen ja tuleva asiakastyytyväisyys edellyttää, että tarjolla on laadultaan erityyppisiä palveluja kuljetettavien tavaroiden mukaan. Siksi laatuperusteita on vaikea asettaa tärkeysjärjestykseen, joka olisi kaikille asiakkaille sama. 3. RAUTATEIDEN TAVARALIIKENTEEN KEHITYS a) Laatunäkökohdat Rautateiden tavaraliikenteen kotimaisten ja kansainvälisten markkinoiden avaaminen kilpailulle on koko EU:ta tarkastellen suhteellisen hiljattainen ilmiö. Kansainvälisiä markkinoita on avattu kilpailulle vähitellen 15. tammikuuta 2003 lähtien ja sisämarkkinoita 1. tammikuuta 2007 lähtien. Monissa jäsenvaltioissa markkinat avattiin aikaistetussa tahdissa, ja niillä on vallinnut kilpailu jo useiden vuosien ajan. Tämä kilpailulle avaaminen on toiminut sekä EU-12:ssa että EU-15:ssa tärkeimpänä kannusteena vakiintuneiden rautatierahtiyhtiöiden rakenneuudistuksiin ja tuloksellisuuden parantamiseen. Vakiintuneiden yhtiöiden rakenneuudistukset ovat usein edenneet pisimmälle siellä, missä markkinat avattiin jo varhaisessa vaiheessa. Rautateiden rahtimarkkinat jakautuvat useisiin markkinalohkoihin, joiden tarpeet voivat vaihdella. Niistä tärkeimpiin kuuluvat teräs, kemian tuotteet, ajoneuvot, paperi, elintarvikkeet, raaka-aineet ja intermodaalikuljetukset. Monet rautatieyhtiöt ovat uudistaneet toimintaansa ottaakseen paremmin huomioon eri markkinalohkojen tarpeet ja mukauttaakseen palveluvalikoimaansa niihin (suurten kuljetusyhtiöiden palveluihin kuuluu tätä nykyä vaunukuormaliikenne, konttiliikenne sekä kokojunaliikenne keskipitkän ja pitkän aikavälin tilausmahdollisuuksin). Käyttöön on otettu uusia välineitä asiakashallintoa varten, kuten eri markkinalohkoista tai suurasiakkaista huolehtivia myyntiyksiköitä tai asiakassuhteita sujuvoittavia tietoteknisiä apuvälineitä. Yleisesti voidaan todeta, että asiakastiedotus ja rautatierahtiyhtiöiden liiketoiminnallinen reaktiovalmius ovat parantuneet jatkuvasti useiden vuosien ajan. Samaan aikaan vakiintuneet rautatieyhtiöt ovat käynnistäneet tuotantonsa rakenneuudistuksia. Tältäkin osin eri jäsenvaltioiden edistysaskeleet ovat kovin erilaisia, koska markkinoilla vallitseva kilpailu on rakenneuudistusten kannalta määräävä tekijä. Se kannustaa rationalisoimaan tuotantoa ja kustannuksia, ottamaan käyttöön uusia menetelmiä ja tuotantotapoja, rikastuttamaan palveluvalikoimaa sekä hyödyntämään uusia ja tehokkaampia liiketoiminnan apuvälineitä. Tästä edistyksestä huolimatta näyttää siltä, että rautateiden tavaraliikenteen asiakkailla on edelleen erilaisia kokonaiskäsityksiä rautateiden tarjoamien palvelujen laadusta. Nämä palvelut mielletään edelleen laadultaan maantiekuljetuksia heikommiksi, myös sellaisilla markkinalohkoilla, joilla rautatieliikenteeseen liittyy itse asiassa luontaisia etuja maatiekuljetuksiin verrattuna. b) Laadunohjaus ja laatulausekkeet Laadunohjauksen suhteen on pyritty parannuksiin monella taholla. Ensinnäkin rautatieala on yhteisesti sitoutunut rahtiliikenteen laadun parantamiseen UIC:n[1], CER:n[2] ja CIT:n[3] heinäkuussa 2003 allekirjoittamassa peruskirjassa (ks. liite 1), UIC:n, CER:n, FIATAn[4] ja CLECATIn[5] huhtikuussa 2005 antamassa yhteisessä julistuksessa, joka koskee kansainvälisen rahtiliikenteen ja yhdistettyjen kuljetusten laatua, sekä UIC:n, FIATAn ja CIT:n lokakuussa 2006 vahvistamissa suuntaviivoissa, jotka koskevat laatusopimusten kehittämistä ja täytäntöönpanoa tietyillä kansainvälisen tavanomaisen rahtiliikenteen sektoreilla. Toiseksi useat vakiintuneet liikenteenharjoittajat ovat ottaneet käyttöön laatusertifiointiin liittyviä järjestelmiä (ks. liite II), mikä on osoitus niiden halusta sekä parantaa tuloksellisuuttaan että tarjota lisätakeita asiakkailleen. Näiden aloitteiden tavoitteena ei ole niinkään ollut sisällyttää velvoittavia lausekkeita sopimuksiin vaan kannustaa liikenteenharjoittajia parantamaan laatutasoaan ja asiakashallintaansa vapaaehtoiselta pohjalta. Laatulausekkeiden sisällyttäminen kuljetussopimuksiin on viimeksi kuluneina neljänä vuonna lisääntynyt selvästi erityisesti yhdistettyjen kuljetusten markkinoilla. Tällaisia lausekkeita sisältävien sopimusten osuus kaikista sopimuksista näyttäisi kuitenkin vakiintuneen viime vuosina. Uusien tulokkaiden tulo markkinoille ja niiden markkinaosuuden kasvu saattavat edistää laatulausekkeiden käyttöönottoa, koska uudet tulokkaat näyttävät olevan valmiimpia hyväksymään tällaiset lausekkeet sopimuksissa, tarvittaessa nostamalla vastaavasti palvelun hintaa. Laatulausekkeita sisältävien sopimusten osuus [pic]Lähde: CER c) Laadun parantamiseen liittyvät määrälliset tekijät Alan eri aloitteiden (ks. kohta 3 b) vaikutukset eivät ole yksiselitteisen selviä. Rahtiliikenteen palvelujen laatua koskevat tiedot ovat parhaassakin tapauksessa hajanaisia eivätkä riittävän kattavia, jotta niiden pohjalta voitaisiin arvioida luotettavasti vapaaehtoisten aloitteiden tuloksekkuutta. Eniten tietoja on saatavilla junien aikataulunmukaisuudesta. Käytettävissä olevat tiedot ovat tältäkin osin riittämättömiä, eikä niiden perusteella voida tehdä yksiselitteisiä päätelmiä. UIRR:n[6] julkaisemista tiedoista (ks. liite III) päätellen junien aikataulunmukaisuus kansainvälisissä yhdistetyissä kuljetuksissa jättää paljon toivomisen varaa ja on heikentynyt viimeksi kuluneina vuosina. Toimitusaikoja noudatettiin alle 60 prosentissa kuljetuksista (53 % vuonna 2006 ja vain muutama prosentti enemmän vuonna 2007). CER:n julkaisemista tiedoista (ks. liite IV) voidaan yleisesti ottaen päätellä, että rahtijunien aikataulunmukaisuus on hieman parantunut. Rautatieliittojen antamien tietojen mukaan Itävallassa, Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Espanjassa 90 % tavarajunista noudattaa aikatauluja kotimaan liikenteessä. Vastaava kotimaan liikenteen luku on selvästi useimmissa jäsenvaltioissa vähintään 80 %. Aikataulunmukaisuuteen – joka on vain yksi osatekijä asiakkaiden palvelulta odottamassa laadussa – liittyen on huomattava vielä seuraavat seikat: - Tiedon saannissa ja luotettavuudessa on edelleen puutteita. - Vaikka kotimaan aikatauluja noudatetaan hyvin, kansainvälisessä liikenteessä niiden noudattaminen on heikkoa tai hyvin heikkoa. Kansainvälisen liikenteen osuus on kuitenkin 50 % unionin rautateiden tavaraliikenteestä, ja sen ennakoidaan kasvavan voimakkaimmin tulevina vuosina (mm. konttiliikenteen kasvun vuoksi). - Kaiken kaikkiaan edistystä on tapahtunut, mutta se jää hyvin vajaaksi. 4. INFRASTRUKTUUREJA JA SIIHEN LIITTYVIÄ PALVELUJA KOSKEVAT KYSYMYKSET Tässä analyysissa on toistaiseksi keskitytty rautayhtiöiden toimintaan, rakenneuudistuksiin, laadunohjaukseen ja asiakassuhteisiin. Tavarajunien viiveiden ja yleensä sopimusvelvoitteiden laiminlyönnin syyt eivät ole aina helposti yksilöitävissä. EFRAn[7] mukaan vähintäänkin 60 % tapauksista, joissa palvelun laatu on ollut huono, ei johdu liikenteenharjoittajasta. Syypäänä on joskus asiakas ja usein infrastruktuurin ylläpitäjä ja/tai infrastruktuuriin liittyvän palvelun (terminaalit ja järjestelyratapihat) tarjoaja. Infrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen käyttöedellytykset samoin kuin näiden palvelujen laatu ovat erilaisia unionin eri valtioissa. Rautatieinfrastruktuurin hallinto- ja investointistrategiat vaihtelevat tuntuvasti jäsenvaltioittain. Kaiken kaikkiaan voidaan kuitenkin todeta, että infrastruktuurien ylläpitäjien on edelleen pyrittävä parannuksiin näissä asioissa. Parannuksia tarvitaan erityisesti rautatieliikenteen hallintaan liittyvissä kysymyksissä, jotta voidaan minimoida ennalta-arvaamattomien tapahtumien vaikutus junaliikenteen suorituskykyyn. Tämä edellyttää muun muassa uusien innovatiivisten tekniikoiden laajempaa käyttöönottoa ja infrastruktuurien huollon parantamista. Varsinkin kansainvälisiin palveluihin liittyen se vaatii myös infrastruktuurien kansallisten ylläpitäjien välisen yhteistyön tehostamista ja teknisen ja hallinnollisen yhteentoimivuuden kehittämistä paljon nykyistä nopeammin. Joskus ainoa tapa parantaa infrastruktuurin suorituskykyä on investoida uuden infrastruktuurin rakentamiseen. Painotettakoon, että tämä analyysi koskee niin rautatieinfrastruktuuria itseään kuin terminaaleja ja muita infrastruktuurin liitännäispalveluja, jotka ovat olennainen osa rautatierahdin tuotantoketjua ja jotka eivät aina kykene tarjoamaan riittävää palvelutasoa rautatieliikenteen harjoittajille. 5. KOMISSION SUUNTAVIIVAT JA EHDOTUKSET Kuten edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, alan toimijat ja ennen muuta rautatieyhtiöt, niin uudet kuin vakiintuneetkin, ovat ponnistelleet merkittävästi palvelunsa laadun parantamiseksi ja edistyneet tässä. Laatutaso ei kuitenkaan vielä vastaa asiakkaiden odotuksia. Näyttää siltä, etteivät alan omat toimet edelleenkään riitä. Liikenteenharjoittajien tuloksellisuus ei kuitenkaan ole ainoa rautateiden tavaraliikenteen laatuun vaikuttava tekijä, sillä rautateiden tuotantoprosessissa on merkittävä rooli myös infrastruktuurin ja sen liitännäispalvelujen kapasiteetilla. Tätä taustaa vasten ja ottaen huomioon sen, että lainsäätäjä ja toimiala vastustavat päättäväisesti lakisääteisten velvoitteiden sisällyttämistä rautatieyhtiöiden, infrastruktuurien ylläpitäjien ja asiakkaiden välisiin sopimuksiin, komissio katsoo aiheelliseksi peruuttaa ehdotuksensa asetukseksi rautateiden tavaraliikennepalveluja koskevien sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuvasta korvauksesta. Puuttuakseen asetusehdotuksessa käsiteltyihin ongelmiin, joita toimiala ei ole voinut ratkaista tyydyttävästi vapaaehtoiselta pohjalta, komissio jatkaa ja tarvittaessa vahvistaa toimiaan, joiden tavoitteena on kehittää edelleen kilpailua ja saada tavaraliikenteen käyttöön laadukkaat infrastruktuurit ja niihin liittyvät palvelut. Komissio pidättää itselleen mahdollisuuden esittää uusi säädösehdotus, jos rautateiden tavaraliikenteen kehitys sitä vaatii. a) Komissio jatkaa ja vahvistaa toimiaan kilpailun kehittämiseksi Kilpailun kehittäminen on olennainen edellytys palvelun laadun parantamiselle. Kuten komission asetusehdotuksessa todetaan, alan kilpailu kehittyy kuitenkin liian hitaasti. Pannakseen tehokkaasti täytäntöön suuntaviivat, joista on sovittu yhteisön tasolla kilpailun vauhdittamiseksi rautatiesektorilla, komissio aikoo keskittyä lyhyellä aikavälillä seuraaviin toimiin: - ensimmäiseen ja toiseen rautatiepakettiin sisältyvien kilpailusääntöjen tehokas täytäntöönpano[8]; - ensimmäisen rautatiepaketin uudelleenlaatiminen. Rautatieyhtiöiden valtiontukea koskevien suuntaviivojen[9] soveltamisen seurannalla on niin ikään tärkeä merkitys parannettaessa rautatiemarkkinoiden toimintaa. b) Komissio jatkaa ja vahvistaa toimiaan infrastruktuurien ja yhteentoimivuuden parantamiseksi Jotta rautateiden tavaraliikennettä harjoittavilla olisi tulevaisuudessa käytössään laadukkaat ja riittävät infrastruktuurit ja niihin liittyvät palvelut, komissio aikoo ryhtyä voimakkaampiin toimiin infrastruktuurien käytön optimoimiseksi, niiden ylläpitäjien välisen yhteistyön parantamiseksi ja rautateiden infrastruktuuriin tehtävien investointien edistämiseksi. Komissio kiinnittää myös jatkuvaa huomiota henkilö- ja tavaraliikenteestä koostuvan sekaliikenteen tasapainoiseen ja tehokkaaseen hallintaan. Nämä pyrkimykset toteutetaan seuraavien aloitteiden puitteissa: - ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnatun rautatieverkon[10] toteutus, - ERTMS:n[11] ja tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (TSI TAF)[12] käyttöönoton edistämis- ja liitännäistoimet, - infrastruktuurien hallintoon liittyvän parhaan käytännön edistäminen esimerkiksi levittämällä ja soveltamalla laajemmin rautatieinfrastruktuurin laatua koskevaan tiedonantoon[13] sisältyviä periaatteita, - TEN-T-ohjelma[14], erityisesti eurooppalaisten koordinaattorien työ, - toimien jatkaminen Marco Polo -ohjelmassa, jolla edistetään mm. logistiikkaketjun integrointia c) Komissio jatkaa ja vahvistaa toimiaan avoimen tiedotuksen ja rautatiejärjestelmän tulosohjauksen edistämiseksi Lisätäkseen rautateiden tavaraliikenteen laatutasoon liittyvää avoimuutta ja kannustaakseen koko sektoria (erityisesti infrastruktuurien ylläpitäjiä ja rautatieyhtiöitä) parantamaan tarjottavien palvelujen laatua komissio aikoo edistää seuraavia toimenpiteitä ja valvoa niiden toteutusta: - suorituskannustinjärjestelmien[15] käyttöönotto, - välineiden kehittäminen rautateiden tavaraliikenteen tuloksellisuuden mittaamiseksi[16], - laatuindikaattorien julkaiseminen. LIITTEET Liite I : UIC:n, CER:n ja CIT:n laatuperuskirja Liite II : Suurten rautatieyhtiöiden laatusertifiointi (lähde: CER) Liite III : Junien aikataulunmukaisuus kansainvälisissä yhdistetyissä kuljetuksissa (lähde: UIRR) Liite IV : Tavarajunien aikataulunmukaisuus (lähde: CER) LIITE I : UIC:N, CER:N JA CIT:N LAATUPERUSKIRJA [pic] [pic] [pic] LIITE II : SUURTEN RAUTATIEYHTIÖIDEN LAATUSERTIFIOINTI LÄHDE: CER) ISO 9001 | SQAS[17] | ISO 14001[18] | OHSAS 18001[19] | VDA 6.2[20] | BDZ | (X)[21] | BLS Cargo | X | CFL Cargo | (X) | CFR Marfa | X | (X) | Green cargo | X | X | (X) | GYSEV | X | MAV Cargo | X | X | PKP Cargo | X | X | (X) | RCA | X | (X) | (X) | X | X | Railion Deutschland | X | X | X | Railion Nederland | X | X | RENFE | X | X | SBB Cargo | X | X | (X) | (X) | SZ | X | X | SNCB | X | X | X | SNCF Fret | X | X | Trenitalia Logistica | X | X | X | VR | X | X | ZSSK Cargo | X | (X) | (X) | LIITE III : JUNIEN AIKATAULUNMUKAISUUS KANSAINVÄLISISSÄ YHDISTETYISSÄ KULJETUKSISSA – 2006 (LÄHDE: UIRR) [pic] LIITE IV : TAVARAJUNIEN AIKATAULUNMUKAISUUS (LÄHDE: CER) Itävalta Punctuality Rail Cargo Austria in 2006 [pic] Belgia Punctuality in B-Cargo 2005-2007[pic] Tanska Punctuality Railion Denmark in 2006 [pic] Suomi Punctuality VR, 2003-2007 [pic] Alankomaat Punctuality in the Netherlands, 2004-2005 [pic] Ruotsi Punctuality GreenCargo, 2001-2007 [pic] Espanja [pic] [1] Kansainvälinen rautatieliitto. [2] Euroopan rautatieyhteisö. [3] Kansainvälinen rautatieliikennekomitea. [4] Kansainvälinen huolintaliikkeiden liitto. [5] Euroopan huolitsijoiden yhteyskomitea. [6] Yhdistettyjen kuljetusten kansainvälinen liitto. [7] Euroopan rautateiden rahtiliikennejärjestö. [8] Jatkotoimina kertomukselle, jonka komissio antoi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ensimmäisen rautatiepaketin täytäntöönpanosta (KOM(2006) 189 lopullinen, 3.5.2006). [9] Community guidelines on State aid for railway undertakings (SEC(2008) 512, 30.4.2008). [10] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkko (KOM(2007) 608, 18.10.2007). [11] Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä. [12] Komission asetus (EY) N:o 62/2006, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä. [13] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Rautatieinfrastruktuurin laatua koskevat monivuotiset sopimukset (KOM(2008) 54 lopullinen, 6.2.2008). [14] Euroopan laajuinen liikenneverkko. [15] Rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY 11 artikla (”Suorituskannustinjärjestelmä”). [16] Ks. kohta 2.3 komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkko (KOM(2007) 608, 18.10.2007). [17] Laatu- ja turvallisuusjärjestelmien sertifiointi. [18] Ympäristöjärjestelmien sertifiointi. [19] Työterveys- ja turvallisuusjärjestelmien sertifiointi. [20] Ajoneuvoteollisuuden sertifiointistandardi. [21] Tekeillä.