EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.04.1998 
KOM(1998)2371opull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
TOIMINTAA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT 
Alueellinen lähestymistapa Kaakkois-Euroopan valtioihin: 
Neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemissä päätelmissä mainittujen 
edellytysten täyttäminen 
Bosnia ja Hertsegovina. Kroatia. Jugoslavian liittotasavalta. 
entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ia Albania 

JOHDANTO 
Kaakkois-Euroopan valtioihin sovellettavan alueellisen lähestymistavan1 yhteydessä neuvosto asetti 
näiltä mailta vaadittavat poliittiset ja taloudelliset edellytykset2 perustaksi yhtenäiselle ja avoimelle 
politiikalle sopimussuhteiden sekä kahdenkeskisten suhteiden kehittämiseksi näiden maiden kanssa 
kaupan, rahoitusavun ja taloudellisen yhteistyön alalla. 
Näihin komission päätelmiin liittyy tosiasioihin perustuva kertomus3, jossa tarkastellaan, miten Bosnia ja 
Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania 
noudattavat näitä ehtoja. Kunkin valtion ehtojen noudattamista on seurattu seuraavien otsikoiden osalta: 
demokratian periaatteet, ihmisoikeudet ja oikeusvaltio, vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu, 
markkinatalousuudistukset, alueellinen yhteistyö4 ja tarvittaessa Daytonin ja Erdutin sopimusten sekä 
Sintran ja Bonnin rauhan täytäntöönpanoneuvostojen asettamien velvoitteiden noudattaminen. 
Vaikka kehitystä onkin tapahtunut joillakin aloilla, muutamien maiden demokraattisten uudistusten, 
ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen, talousuudistusten ja alueellisen 
yhteistyön velvoitteiden noudattaminen ei ole ollut edes tyydyttävää. Parannusta tarvitaan myös 
pakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden ihmisten kotiinpaluun järjestämisessä, 
yhteistyössä entistä Jugoslaviaa koskevan kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, rauhansopimusten 
täytäntöönpanossa (esim. siinä, että Bosnian ja Hertsegovinan etnisten ryhmien kanssa tehdyt sopimukset 
on mukautettava Bosnian ja Hertsegovinan perustuslakiin, toimivien yhteisten instituutioiden 
perustamisessa Bosniaan ja Hertsegovinaan), Itä-Slavonian osalta Kroatian tapauksessa ja rakentavan 
vuoropuhelun aikaansaamisessa Kosovon albaanien kanssa Jugoslavian liittotasavallan tapauksessa. 
Komissio on sen vuoksi tällä hetkellä päätellyt, että olisi jatkettava nykyisen tasoisia suhteita alueellisen 
lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden kanssa, eli että yksipuolista kauppajärjestelmää ei 
laajenneta (Jugoslavian liittotasavaltaan) eikä Phare-ohjelmaa (Kroatiaan ja Jugoslavian 
liittotasavaltaan), eikä aloiteta yhteistyösopimusneuvotteluja (Bosnian ja Hertsegovinan, Kroatian ja 
Jugoslavian liittotasavallan kanssa). 
Yleisten asioiden neuvoston 26. helmikuuta 1996 tekemät päätelmät, ja niiden jälkeinen komission 
kertomus Kaakkois-Euroopan tiettyjä maita koskevien tulevaisuuden sopimussuhteiden yleisistä periaatteista, 
Komission kertomus neuvostolle ia Euroopan parlamentille. KOM(96)476 lopullinen, 2.10.96. 
Yleisten asioiden neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemät päätelmät. 
Komission sisäinen valmisteluasiakirja: Kaakkois-Euroopan valtioihin sovellettava alueellinen 
lähestymistapa: Neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemissä päätelmissä mainittujen edellytysten täyttäminen: 
Bosnia ia Hertsegovina. Kroatia. Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ia 
Albania [SEK( 1998)586, 30.03.98]. 
Katso komission Sisäinen valmisteluasiakirja ; Toinen kertomus Kaakkois-Euroopan valtioiden 
taloudellisista suhteista. Joita EU:n alueellinen lähestymistapa koskee SEK(98)381, 27.2.98, joka kattaa 
kehityksen vuonna 1997. 
PÄÄTELMÄT 
Komissio on tehnyt seuraavat päätelmät neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemissä päätelmissä 
mainittujen edellytysten täyttymistä viidessä asianosaisessa maassa koskevaan komission yksiköiden 
valmisteluasiakirjaan [SEK (1998) 586, 30.03.98] sisältyvän kertomuksen perusteella. 
1 osa 
1 Bosnia ja Hertsegovina 
1.1 Yleinen arviointi 
Demokratiaan siirtymisen ja ihmisoikeuksien alalla on tapahtunut edistystä, tosin tähän on tarvittu 
kansainvälisen yhteisön merkittävää painostusta. Paljon on kuitenkin vielä tekemättä. Erityistä huomiota 
on kiinnitettävä yksityiseen omistusoikeuteen (joka liittyy vapaaseen liikkuvuuteen ja pakolaisten/ 
asuinseudultaan siirtymään joutuneiden ihmisten paluuseen) ja täysin riippumattomaan julkiseen 
televisiolähetystoimintaan. 
Vaikka markkinatalouteen siirtymisessä on edetty, ongelmilta ei kuitenkaan ole vältytty, ja 
lainsäädännöllisen kehyksen luomisessa ei ole selvästikään tapahtunut edistystä. Edellytykset IMF.n ja 
muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa käytävien keskustelujen saattamiseksi onnellisesti 
päätökseen on täytettävä pikaisesti, jotta vältetään uudet vakavat ongelmat taloudelliselle kehitykselle. 
Yksityistämiseen ovat suuresti vaikuttaneet poliittiset näkökohdat. 
Daytonin rauhansopimuksen noudattaminen on ollut vaihtelevaa; määräaikoja ei ole noudatettu, ja 
osapuolet ovat selvästi olleet haluttomia panemaan täytäntöön tiettyjä sitoumuksia ilman korkean 
edustajan määräystä. Pysyvän rauhan aikaansaaminen alueella edellyttää kansalaisten vapaata 
liikkuvuutta, pakolaisten paluu ja sijoittautumisoikeus mukaan luettuina, ja määrätietoisia ponnisteluja 
etnisten ryhmien välisen sovun palauttamiseksi. Viime kuukausien merkittävästä edistyksestä huolimatta 
pysyvää rauhaa ei ole vielä saavutettu. 
Daytonin rauhanprosessiin sitoutuneen ja taloudellista kehitystä sekä pakolaisten paluuta korostavan 
uuden hallituksen nimittäminen Bosnian serbitasavaltaan on huomattava edistysaskel. 
1.2 Toimintaa koskevat päätelmät 
Koska demokratian ja ihmisoikeuksien perusperiaatteiden noudattamisessa on edistytty, Bosnia ja 
Hertsegovina hyötyy edelleen Euroopan yhteisön kaupan yksipuolisesta etuuskohtelusta. Tämän edun 
säilyttäminen edellyttää jatkuvaa kehitystä näillä aloilla. 
Neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemien päätelmien mukaisesti Bosnia ja Hertsegovinalle Phare-
ohjelmasta myönnettävä avustus rajoittuu rauhansopimusta välittömästi tukeviin hankkeisiin niin kauan 
kuin Bosnia ja Hertsegovina ei täytä kaikkia täyden Phare-avustuksen myöntämisehtoja. Bosnia ja 
Hertsegovina saa tällä hetkellä Phare-ohjelman rakenneuudistukseen tarkoitettua tukea 
jälleenrakennukseen, toimielinten perustamiseen ja pakolaisten paluuseen. Viimeaikainen poliittinen 
kehitys Bosnian serbitasavallassa on mahdollistanut tuen kasvattamisen myös sen osalta. Phare-
ohjelmien astt'itäinen laajentaminen riippuu siitä, täyttävätkö alueen maat ja etniset ryhmät tuen 
edellyttämän ehdollisuuden. 
Aika ei ole vielä kypsä neuvottelujen aloittamiseksi yhteisön kanssa yhteistyösopimuksesta. 
2 Kroatia 
2.1 Yleinen arviointi 
Viime viikkoina Kroatia on antanut useita lausuntoja sitoutumisestaan eurooppalaisiin normeihin ja 
tavoitteisiin, pakolaisten paluuta koskevasta edistyksestä ja halukkuudestaan ottaa vastaan kaikkien 
etnisten ryhmien kansalaiset, Daytonin rauhansopimuksen täytäntöönpanosta, demokraattisista 
uudistuksista ja eri ryhmien välisestä sovusta. 
Käytännössä edistys ei kuitenkaan ole ollut sitoumusten mukaista. Ihmisten ja vähemmistöjen 
perusoikeuksien noudattamiseen on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota, ja demokraattisten 
käytäntöjen soveltamista on toteutettava määrätietoisemmin. Sitoumusten täytäntöönpano hyvissä ajoin 
ennen tämän kertomuksen ilmestymistä olisi voinut muuttaa näitä päätelmiä seuraavilla keskeisillä 
aloilla: valtion yleisradioyhtiön uudistus (Kroatian television riippumattomuuden lisääminen 
hallituksesta ja hallitsevasta puolueesta ja mahdollisuuksien avaaminen "vaihtoehtoisille kansallisille 
televisioasemille), omaisuuteen liittyvät asiat (lupaava määritellyn omaisuuden väliaikaista valtausta ja 
hallintaa koskevan lain uudistus), pakolaisten paluu (jossa konkreettisia ehdotuksia odotetaan ja johon on 
jo pitkän aikaa tarjottu apua) ja armahdusoikeuden selkeyttäminen. Kroatian hallituksen on vakuutettava 
omille serbikansalaisilleen, että nämä voivat turvallisesti jäädä maahan pelkäämättä häirintää tai 
uhkailua, vakuutettava pakolaisille, että nämä voivat palata maahan ja jäädä sinne turvallisesti, ja 
selitettävä paikallisille viranomaisille ja asukkaille, että eri ryhmien välinen sopu on pantava täytäntöön 
kaikilla tasoilla. Zagrebin viranomaiset eivät ole vastuussa yksittäisistä häirintä- tai uhkailutapauksista, 
vaan sellaisten olosuhteiden luomisesta tai niihin myötävaikuttamisesta, joissa tällaisia tapauksia voi 
esiintyä (joko teolla tai laiminlyönnillä). 
2.2 Toimintaa koskevat päätelmät 
Kuten muilla alueellisen lähestymistavan valtioilla, Kroatialla on kaikki mahdollisuudet pyrkimystensä 
toteuttamiseen. Tämä edellyttää kuitenkin vaadittavien ehtojen täyttämistä, mikä riippuu täysin siitä 
itsestään. Ilman uskottavaa sitoutumista Daytonin ja Erdutin sopimusten velvoitteisiin eri etnisten 
ryhmien välisestä sovusta ja demokraattisista uudistuksista ja niiden täytäntöönpanoon Kroatian 
mahdollisuudet toteuttaa eurooppalaisia pyrkimyksiään eivät edelleenkään parane. 
Tällä hetkellä Kroatia hyötyy Euroopan yhteisön kaupan yksipuolisesta etuuskohtelusta. Jos edistystä 
ei tapahdu olennaisten ehtojen täyttämisessä ja jos Kroatia ei noudata ehdollisuuden periaatteita, tämä 
etu voidaan asettaa kyseenalaisiksi. 
Siitä huolimatta, että Kroatian viranomaiset ovat viime viikkoina antaneet myönteisiä lausuntoja, 
komissio katsoo, että Kroatia ei tällä hetkellä täytä kaikkia ehtoja suhteidensa kehittämiseksi edelleen 
yhteisön kanssa, erityisesti tähänastisen Phare-ohjelman tukikelpoisuutensa tilapäisen peruuttamisen 
(edes osittaiseksi) purkamiseksi. Keskustelut mahdollisten neuvottelujen aloittamisesta 
yhteistyösopimuksesta ovat siten myös ennenaikaisia. 
3. Jugoslavian liittotasavalta 
3.1 Yleinen arviointi 
Kehitys on ollut erisuuntaista Jugoslavian liittotasavallan muodostavissa kahdessa tasavallassa. 
Useiden vaalien tulokset Serbiassa vuoden 1997 jälkipuoliskolla ovat lisänneet pakostakin vuoropuhelua 
presidentti Milosevicin puolueen ja ainakin joidenkin oppositioryhmien välillä. Gonzalesin 
kertomuksessa joulukuussa 1996 mainitut demokratian puutteet ovat kuitenkin suurelta osin edelleen 
ratkaisematta. Tiettyjen perusluonteisten ihmisoikeuksien toteuttamisessa ei ole edistytty. Vaikka 
markkinatalousuudistuksen tarve ymmärretäänkin jossain määrin ja joihinkin toimiin on jo ryhdyttykin, 
käytännön täytäntöönpanossa ei ole tapahtunut juurikaan edistystä eikä uudistukseen sitoutuminen ole 
ollut uskottavaa. Samalla, kun tietyt Bosnian serbitasavallan hallituksen muodostamiseen liittyvät toimet 
on otettu hyvin vastaan, Daytonin ehtojen noudattamisessa ei ole edistytty. Kosovon albaanien ihmis-ja 
vähemmistöoikeuksia on poljettu selvästi, ja useita on loukkaantunut viimeaikaisissa poliisioperaatioissa. 
Siitä huolimatta, että Kosovon tilanteessa ei lähes koko raportointiaikana ole tapahtunut kehitystä, viime 
viikkojen kansainvälisen yhteisön painostus on johtamassa jonkinlaiseen edistykseen opetuksen alaa 
koskevan sopimuksen ja vuoropuhelun osalta. 
Montenegrossa taas Djukanovicin valtaantulo on antanut jonkin verran näyttöä demokraattisiin 
uudistuksiin sitoutumisesta, vaikka aika onkin vielä ollut lyhyt näiden arvioimiseksi. Edistystä on 
näyttänyt tapahtuneen perusluonteisten ihmis- ja vähemmistöoikeuksien sekä talousuudistusten osalta, ja 
näkymät ovat suotuisat niin taloudelliselle kuin poliittisellekin alueelliselle yhteistyölle 
naapurivaltioiden kanssa. Kaikkien Daytonin rauhansopimuksen ehtojen noudattamisen edistämiseen on 
sitouduttu, ja ne on luvattu panna täytäntöön, mukaan luettuna täysimääräinen yhteistyö entistä 
Jugoslaviaa koskevan kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. 
3.2 Toimintaa koskevat päätelmät 
Kosovon viimeaikaisten tapahtumien johdosta Euroopan unioni hyväksyi yhteisen kannan 
(19. maaliskuuta) rankaisutoimista, ja jos Jugoslavian liittotasavalta ei pane täytäntöön kansainvälisiä 
vaatimuksia, unioni ryhtyy kansainvälisellä tasolla lisätoimenpiteisiin. Komissio tekee tarvittavat 
aloitteet yhteisen kannan täytäntöön panemiseksi. 
Koska Jugoslavian liittotasavalta ei ole onnistunut täyttämään yksipuoliseen kauppajärjestelynään 
pääsylle asetettuja ehtoja muun muassa sen takia, että se ei ole noudattanut demokratian ja 
ihmisoikeuksien perusperiaatteita, komissio katsoo, että Jugoslavian liittotasavallalle ei voida vielä tässä 
vaiheessa myöntää pääsyä tähän järjestelmään. 
Tällä hetkellä Jugoslavian liittotasavalta ei kokonaisuudessaan täytä Phare-ohjelman olennaisia 
kelpoisuusehtoja. Keskustelut mahdollisten neuvottelujen aloittamisesta yhteistyösopimuksesta ovat 
siten myös ennenaikaisia. 
2 osa 
4. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
4.1. Yleinen arviointi 
Yleisesti ottaen entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia täyttää demokratian periaatteet ja alueellisen 
yhteistyön periaatteen, ja se on osoittanut sitoutuneensa uskottavalla tavalla jatkamaan pyrkimyksiä kohti 
demokratiaa ja hyviä naapuruus- ja yhteistyösuhteita alueella. Toimet ovat olleet uskottavia 
ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion rakentamisen alalla, vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun sekä 
markkinatalousuudistuksen alalla, mutta lisätoimenpiteitä vaaditaan erityisesti seuraavilla erityisaloilla: 
julkisen hallinnon uudistus, joka käsittää tuomioistuinlaitoksen ja lainvalvonnan sekä opetuksen 
järjestämisen albaanivähemmistölle, vähemmistöjen edustus turvallisuusjoukoissa, yksityisen sektorin 
kehittäminen ulkomaiset suorat sijoitukset mukaan luettuina, ja pankkiala. 
4.2. Toimintaa koskevat päätelmät 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia saa jo säännöllistä Phare-apua, ja sillä on sopimussuhteet 
Euroopan yhteisöön yhteistyösopimuksen kautta. Maa tulee edelleenkin saamaan yhteisön avustusta 
erityisesti Phare-ohjelmasta tavoitteena lisätä edistystä demokratiaan siirtymisen, ihmisoikeuksien ja 
oikeusvaltion rakentamisen, vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, markkinatalousuudistuksen ja 
alueellisen yhteistyön aloilla. On tärkeää, että sovitut ohjelmat pannaan täysimääräisesti täytäntöön. 
Komissio aikoo tutkia yhdessä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisten kanssa erityisiä 
mahdollisuuksia osallistua Phare-ohjelman välityksellä maan eri etnisten ryhmien välisten suhteiden 
parantamiseen. Tässä yhteydessä tuen antamista harkitaan Skopjen yliopiston kasvatustieteellistä 
tiedekuntaa koskevan lain täytäntöön panemiseksi. 
Yhteisön kanssa solmittujen sopimussuhteiden osalta yhteistyösopimus ja kuljetusalan sopimus on 
pantava täysimääräisesti täytäntöön. Ensimmäinen yhteistyöneuvoston kokous 20.-21. maaliskuuta 1998 
oli merkittävä askel tähän suuntaan, ja tässä yhteydessä muodostetut työryhmät tarjoavat asianmukaisen 
foorumin molempien osapuolten välisille jatkuville asiantuntijatason keskusteluille. Suhteita kehitetään 
tältä pohjalta, muun muassa poliittisen vuoropuhelun avulla. Yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan 
Makedonian välisten suhteiden mahdollista parantumista tarkastellaan myöhemmin ottamalla huomioon 
yhteistyösopimuksen täytäntöönpano ja Phare-ohjelmasta myönnetyn avustuksen käyttö, sekä maassa 
muun muassa edellä mainituilla aloilla tapahtunut kehitys. 
5. Albania 
5.1. Yleinen arviointi 
Vuoden 1997 suuren kriisin jälkeen uusi hallitus on osoittanut sitoutuvansa uskottavalla tavalla 
vakauttamisprosessin. jälleenrakennuksen ja demokratiaan siirtymisen käynnistämiseen maassa. Prosessi 
on alkanut, mutta sen kehitys on ollut verraten epätasaista useiden rakenteellisten ongelmien takia, jotka 
edelsivät kriisiä. Makrotaloudellisen vakauttamisen osalta uusi hallitus on saavuttanut edistystä, jota on 
jatkettava ja tuettava keskipitkän aikavälin rakenneuudistusohjelmalla, josta parhaillaan käydään 
neuvotteluja IMF:n kanssa. Pyramidirahastojen lakkauttamisen oletetaan tapahtuvan nopeasti. 
Ensimmäiset kokemukset toimielimistä ja julkisesta hallinnosta ovat rohkaisevia, mutta niitä olisi 
vahvistettava. Yleinen järjestys ja turvallisuusjoukot ovat kuitenkin edelleen vakava huolen aihe, ja 
Albanian poliittisten olojen normalisoinnissa on paljon toivomisen varaa. Lainsäädännön täytäntöönpano 
ja kansalaisoikeuksien kehittäminen edellyttävät tuomioistuinjärjestelmän vahvistamista. 
Lisätoimenpiteitä vaaditaan myös sähköisten viestinten alalla. Alueellisen yhteistyön periaatetta on 
noudatettu tyydyttävällä tavalla. 
5.2. Toimintaa koskevat päätelmät 
Albania tulee edelleen saamaan yhteisön apua muun muassa Phare-ohjelmasta tarkoituksena vakauttaa 
maan oloja edelleen sekä jatkaa jälleenrakennusta ja demokratiaan siirtymistä ja lisätä alueellista 
yhteistyötä. Sovittujen ohjelmien täytäntöönpano erityisesti julkisen hallinnon uudistuksessa, 
maataloudessa sekä laajan infrastruktuurin ja paikallisyhteisöjen kehittämisessä on ratkaisevan tärkeää. 
Tämän takia on välttämätöntä, että Albania huolehtii yleisen järjestyksen ja turvallisuuden edellytyksistä. 
Vakauttamis-ja jälleenrakennusprosessi edellyttää myös jatkuvia toimia rahoitusalan uudistamiseksi ja 
poliittisen elämän vakauttamiseksi. 
Sopimussuhteet yhteisöön perustuvat vuoden 1992 kauppaa koskevaan yhteistyösopimukseen ja siihen 
liittyvään poliittista vuoropuhelua koskevaan julistukseen. Sekakomitean toisessa kokouksessa 23.-
24. maaliskuuta 1998 korostettiin tarvetta sopimuksen aktiivisempaan soveltamiseen sekakomitean 
vuosikokousten avulla ja tarvittaessa työryhmien säännöllisellä kokoontumisella. Ennen kuin suhteiden 
tiivistämistä Euroopan yhteisöön voidaan harkita, edistys on välttämätöntä erityisesti niillä poliittisilla tai 
taloudellisilla aloilla, joilla on edelleen ongelmia. 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 237 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 11 13 10 
Luettelonumero : CB-CO-98-263-FI-C 
ISBN 92-78-35258-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
}-