EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 13.06.1995 
KOM(95) 273 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
EUROOPAN UNIONIN PAIKALLISTEN KEHITYS-
JA TYÖLLISTÄMISALOITTEIDEN KANNUSTAMISSTRATEGIA 

L KASVUN TYÖPAIKKAVAIKUTUKSEN NOSTAMINEN 
Joulukuussa 1993 julkaistussa "Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä" koskevassa 
valkoisessa kirjassa määritellään keskipitkän aikavälin strategiaa työpaikkojen 
luomiseksi sekä työttömyyttä vastaan toimimiseksi. Essenin-kokouksen aikana 
Eurooppa-neuvosto on määritellyt viittä laajaa toiminta-aluetta, jotka ovat etusijalla 
mainitun strategian puitteissa. Paikallisia kehitys- ja työllisyysaloitteet nähdään tässä 
yhteydessä keinona kasvun työpaikkavaikutuksen nostaminen. Viimeisimmät 
komission julkaisemat makroekonomiset näkymät vuosien 1995 ja 1996 osalta 
vahvistavat tarvetta nostaa kasvun työllisyysvaikutusta Euroopan kohdalla. Tämän takia 
paikallisten kehitys- ja työllisyysaloitteiden tärkeyttä korostetaan tänä päivänä. 
Paikalliset kehitys- ja työllistämisaloitteet, jotka ovat uusi ala työllistämisen saralla, 
lisääntyvät Euroopan unionin jäsenmaissa, sillä ne kohtaavat tämän päivän 
pyrkimyksiä. Toisaalta ne vastaavat elintason noususta tai tapojen muuttumisesta 
aiheutuviin uusiin tarpeisiin, joita yritykset tai perinteiset hallinnot eivät pysty 
tyydyttämään; toisaalta ne tarjoavat alullepanijoilleen mahdollisuuden hyödyntää 
luovuutensa ja tarmokkuutensa laajemmassa paikallisessa kehityshankkeessa, joko 
kaupunki- tai maaseutuympäristössä. 
Muutaman jäsenvaltion ja useiden paikallisyhteisöjen kokemusten, perusteella komissio 
on yksilöinyt 17 aluetta, jolla voidaan tyydyttää eurooppalaisten uusia tarpeita: 
kotipalvelut, lastenhoito, uudet tieto- ja viestintäteknologiat, vaikeuksissa olevien 
nuorten auttaminen, asumisen laadun parantaminen, turvallisuus, paikalliset julkiset 
kulkuneuvot, kaupunkien julkisten tilojen uusi arvon nosto ), lähikaupat, turismi, 
audiovisuaalinen ala, kulttuuripääoma, paikallinen kulttuurikehitys, jätehuolto, 
vesihuolto, luonnonalueiden suojelu ja kunnossapito, sekä saasteiden ja asianomaisten 
laitosten valvonta ja säätely. 
Näillä kokemuksilla on pystytty todistamaan, että juuri paikallisilla aloitteilla on 
parhaat edellytykset luoda työpaikkoja näihin tarpeisiin, sillä niiden kautta on helpointa 
ottaa huomioon jokaisen kulttuurin ja sosioekonomisen järjestelmän erityispiirteet. 
Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa suositeltujen 
aktiivisten työllistämispolitiikkojen yhteydessä paikallisten aloitteiden kannustaminen 
tarjoaa budjettivarojen hyötysuhdeanalyysin kannalta mielenkiintoisen vaihtoehdon. 
Yhtäältä, kolmen unionin maan - Ranskan, Iso-Britannian ja Saksan - suorittaman 
makroekonomisen työllistämispotentiaaliarvion perusteella voidaan sanoa, että tämän 
laatuisen politiikan vaikutuksena työllisyys kasvaisi vuosittain Euroopassa 140 000 -
400 000 työpaikan verran1. Tämä merkitsisi noin 40 prosenttia valkoisen kirjan 
työllisyyden kasvun vuosittain kiihdyttämisen tavoitteesta työttömyyden puolittamiseksi 
vuoteen 2000 mennessä2. Toisaalta, vastaamalla piilevänä olevan kysyntään sekä 
Katso asiakirja SEC 95/564, komission palvelujen yhteistyössä Cambridge Economclricsin, 
Wirtschaftszcnlrum Berlinin ja 1NSEE-BIPE Conscilin kanssa suorittama makrockonomincn 
simulaatio. 
Katso kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan s. 48 (ranskankielinen 
laitos) osan B I jakson 1 artiklan 3 kolua: "Jos yhteisö esimerkiksi kykenisi, vuodesta 1995 
korjaamalla markkinoiden vajaavaisuuksia, paikalliset kehitys- ja työllisyysaloitteet 
eivät asetu kansainvälisen kilpailukyvyn vaatimuksia vastaan; ne pikemmin tarjoavat 
uusia keinoja kasvulle yksityisen sektorin yrittäjille ja järjestöjen puitteissa. 
Nykyään on siis olemassa laajalle levitettävissä oleva menettely työpaikkojen 
luomiseen, joka sopii yhteen kilpailukykyyn sekä vastaa myös eurooppalaisten haluun 
elää ja työskennellä paremmissa olosuhteissa. Paikalliset aloitteet eivät ole ainoa keino 
työpaikkojen luomiseen tulevaisuudessa; niitä on pidettävä täydentävänä keinona nostaa 
kasvun työpaikkavaikutuksen - näin niitä kuvataan Essenin huippukokouksen 
päätelmien viidessä kohdassa". 
Edellä mainittuun 17 alaan liittyvän työllistämispotentiaalin täydellisen vapauttaminen 
ja tämän liikkeen laajentaminen muihin samanlaisiin aloihin ei voi muodostua 
pelkästään kenttäkokemusten edistämisestä. On myös järjestettävä johdonmukaisempia 
toimintapuitteita sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla, joiden ensimmäinen 
tehtävä on poistaa kyseisen toiminnan tiellä olevat lukuisat esteet. 
Brysselissä koolla olevan neuvoston pyynnöstä komissio on valmistanut kaksi 
työasiakirjaa uusista työpaikoista, joiden yhteenveto esitettiin Essenissä, 
-ensimmäisen asiakirjan (SEC 95/564), jonka nimi on "Paikalliset kehitys- ja 
työllistämisaloitteet". tarkoitus oli selventää ja todistaa oikeaksi ajatuksen jonka 
mukaan Euroopan taloudet sisältävät "uusia työmahdollisuuksia". jotka syntyvät 
palvelusektorin vielä tyydyttämättä olevista tarpeista. 
-toisessa asiakirjassa (Sec 94/2199), jonka nimi on "Luettelo yhteisön toimista 
paikallisen kehityksen ja työllistämisen hyväksi", laadittiin yhteenveto Euroopan 
unionin paikalliselle kehitykselle tarjoamien työkalujen käytöstä kuuden vuoden ajalta 
sekä esitettiin toimenpiteitä niiden tehokkuuden kasvattamiseksi. 
Kun otetaan huomioon useiden jäsenmaiden3 kiinnostus paikallisia kehitys- ja 
työllistämisaloitteita kohtaan, tämän lähestymistavan maantieteellinen ulottuvuus, joka 
antaa komissiolle mahdollisuuden hyödyntää nopeasti kokemuksiaan paikalliskehityksen 
alalla, sekä mainittujen asiakirjojen saama julkisuus, on tarkoituksenmukaista ottaa 
oppia siitä jo nyt. Tämä komission tiedonanto kuuluu luonteeltaan pyrkimykseen 
osallistua Essenin kokouksessa tehtyjen, kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevien 
päätösten täytäntöönpanoon, jonka puitteet määrätään neuvostolle äskettäin esitetyssä 
monenvälisessä seurantamenettelyssä4. 
Tämän tiedonannon tarkoitus on erityisesti selvittää: 
lähtien, kiihdyttämään kasvun muuttamista työpaikoiksi 0,5 prosentista 1 prosenttiin, edellyttäen 
vähintään 3 prosentin vuotuista kasvua, vuodelle 2000 määrätty työllisyystavoite saavutettaisiin. 
Portugalin hallitus esitti Eurooppa-ncuvoston Korfun-kokouksessa muistion 
paikalliskchitysloiminnasla, joka täydennettiin toisella muistiolla syyskuussa 1994. Irlannin 
hallitus on levittänyt Eurooppa-ncuvoston Essenin-kokouksen valmistelujen aikana työasiakirjan, 
josta ilmenevät kumppanuusalalla käyttöön otetut toimenpiteet, ja Tanskan hallitus on antanut 
tukensa Essenissä paikallisille kehitys- ja työllistämisaloitteille. 
Komission tiedonanto neuvostolle KOM(95)74, annettu 8 päivänä maaliskuuta 1995. 
- toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa paikallisten aloitteiden hyväksi 
"monivuotisten työllistämisohjelmien" yhteydessä, Essenin kokouksen johtopäätösten 
mukaisesti, 
- säännöksiä, joita Euroopan unioni aikoo tehostaakseen rakenteelliset välineet ja 
politiikat paikallisen kehityksen ja työllistämisen kannustamiseksi. 
2. SUUNTAVIIVAT PAIKALLISILLE KEHITYS- JA 
TYÖLLISTÄMISALOITTEILLE MYÖNTEISTEN KANSALLISTEN 
PUITTEIDEN LUOMISEKSI 
Paikallisia aloitteita unionin maissa on ollut runsaasti, mutta niiden kesto jää usein 
lyhyeksi. Niiden kehityksen tiellä on useita esteitä, jotka johtuvat ensisijaisesti 
kansallisen ympäristön sopeutumattomuudesta (2.1). Tämän vuoksi on toteutettava 
tiettyjä toimenpiteitä, jotka sisältävät sekä uusien välineiden että hajoitetun 
halinnollisen kehyksen luomisen (2.2). Kyseiset toimintakeinot perustuvat laajasti 
tietyissä jäsenvaltioissa suoritettuihin onnistuneisiin kokeiluihin, joista voi olla hyötyä 
muillekin jäsenvaltioille, jokaisen maan perinteitä sekä oikeudellisten, taloudellisten ja 
sosiaalisten puitteiden erityislaatua kunnioittaen. 
2.1 Paikalliset aloitteet kohtaavat useita rakenteellisia esteitä 
Käytännön kokemusten tarkastelu osoittaa, että paikallisten aloitteiden kehitykselle 
välttämättömät puitteet ja edellytykset puuttuvat erittäin usein. Jotkut esteet ovat 
ominaisia työvoimavaltaisille aloille (vähiten koulutettujen työntekijöitä koskevat liian 
korkeat kustannukset), mutta suurin osa niistä kohdistuu johonkin tiettyyn alueeseen. 
Esteet ovat lähinnä taloudellisia, teknisiä, juridisia sekä hallinnollisia. 
Taloudellisia esteitä ovat esimerkiksi: 
-vähän koulutetun työvoiman kalleus, 
-tarjonnan huono hinta-laatusuhde silloin kun yritys ei mukaudu nykyajan teknologisiin 
vaatimuksiin ja mahdollisuuksiin, 
-alkusijoituskustannukset sekä pienten yritysten, omaa yritystä suunnittelevien ja ilman 
riittäviä rahallisia takuita olevien yhdistysten vaikeudet pääoman hankkimisessa. 
-tiettyjen talouksien maksukyvyttömyys sekä tiettyjen palvelumuotojen heikko 
tuottavuus, 
Ammatilliseen koulutukseen ja pätevyyteen liittyvät esteet johtuvat ensisijaisesti 
seuraavista syistä: 
-alkukoulutuksen riittämättömyys, samaan aikaan kun kysyntä edellyttää 
monipuolisuutta sekä ohjaus-, perehdyttämis— ja tiedotustoiminnan kehittämistä, 
-alakohtaisten ammattikoulutus- ja ammatinvaihtojärjestelmien riittämättömyys aloilla, 
joissa pienet ja keskisuuret yritykset ovat runsaita ja suhteellisen järjestämättömiä, 
-työvaatimusten ja -olosuhteiden viivästynyt mukauttaminen tietyillä perinteisillä aloilla 
(työajat, työn raskaus, stressi), 
-Uusien teknologioiden koulutuksen puute ja se, ettei niitä siirretä yrityksille, erityisesti 
pienille ja keskisuurille sellaisille. 
Juridisia ja sääntelyyn liittyviä esteitä ovat: 
-usean toimen harjoittamista tai useampia tulonlähteitä sallimattomien säännöstöjen 
jäykkyys, esimerkiksi yrittävien maanviljelijöiden tai sosiaalisia hankkeita vetävien 
työttömien osalta, 
-yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuteen perustuville yrityksille. soveltuvan 
yhtiömuodon puuttuminen, joka asettaa niiden työntekijät turvattomaan tilanteeseen, 
-avustavan puolison aseman määrittelemättömyys, 
-usein ristiriitaisen ja tehottoman vanhentuneen sääntelyn voimassaolo 
(kiintiöj ärjestelmät), 
-ammattien jyrkkä rajaaminen, joka tekee monipuolisten ammattien luomisen vaikeaksi 
ellei mahdottomaksi, 
-tiettyjen erikoisalojen yritysten työehtosopimusten vanhentuneisuus, joka rankaisee 
uusia tulokkaita, 
-tiettyjen teknisten normien tai laatutarkastusten puuttuminen, joilla voisi olla piristävä 
vaikutus työllistämiselle, 
-yksilön- ja kuluttajansuojajärjestelmien sekä yksityisomaisuuden soveltumattomuus 
uusiin tiedotusvälineisiin. 
Viranomaisten organisaatioon ja toimintaan liittyvät esteet johtuvat seuraavista syistä: 
-tietämättömyys paikallisista, työllistämiseen tarkoitetuista kehitysohjelmista, 
-julkishallinnon liian hierarkkinen ja alakohtainen rakenne, joka estää viranomaisia 
suorittamasta tehokkaasti tehtävänsä tiedonvälityksen osalta paikallisia tekijöitä, 
poliittisia vastuuhenkilöitä, yksityisyrityksiä, voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä sekä 
asukkaita kohtaan, 
-taloudellisten tukien liian lyhyt kesto, joka heikentää aloitteiden kestävyyttä. 
2.2 - Tärkeimmät laaja-alaiset välineet taloudellisten, teknisten, juridisten ja 
hallinnollisten esteiden poistamiseksi 
Paikallisia aloitteita suosivien kansallisten politiikkojen tulee sitoutua edellä mainittujen 
rakenteellisten esteiden poistamiseen sekä vakaan ja yhtenäisen, laaja-alaisia välineitä 
sisältävän kehyksen luomiseen. 
Uuden taloudellisten välineiden kokoelman luominen 
Hyötysuhdeanalyysin näkökulmasta paikalliset aloitteet ovat yksi parhaista 
vaihtoehdoista työllistämispolitiikkojen joukosta. Koska ne vastaavat uusiin tarpeisiin, 
taloudellisten etuisuuksien myöntämistä tietyille aloille tai työntekijäryhmille koskeva 
liikkumavara on rajoitettu. Ranskaa varten tehdyssä eri toimenpiteitä käsittelevässä 
vertailussa todettiin, että uusien tarpeiden tyydyttämiseen suunnattu aktiivinen 
työllistämispolitiikka olisi noin viisi kertaa tehokkaampi kuin pelkkään julkisen sektorin 
henkilökuntaa lisäämiseen tarkoitetut toimenpiteet ja kymmenen kertaa tehokkaampi 
kuin perusparannustöillä tapahtuva "keynesiläinen elvyttäminen". 
Tämä vaihtoehto vaatii kuitenkin paikallisiin aloitteisiin soveltuvien puitteiden ja 
taloudellisten välineiden käyttöönoton (ks. 1 liite): 
-Palvelusetelit, tiettyjen palvelujen ostoon tarkoitettuja, ei-yleisiä maksuvälineitä. 
Palvelusetelit tarjoaisivat varteenotettavia etuja tarjonnan rakentamiselle ja kysynnän 
muodostumiselle. 
-Kaupunginosan tai maaseutualueen tasolla toimivat paikalliset yhteiset 
sijoitusrahastot. 
Lajitelma eri riskipääomamuotoja, sijoitusrahastot lähentävät säästäjiä ja 
suunnittelijoita, kannustamalla paikallisia aloitteita. 
-Toimintakustannusten kohtelun muutos tarvikekustannuksiin nähden julkisessa 
kirjanpidossa 
Tämä helpottaisi julkisen ja yksityisen sektorin pitkäaikaisten työsopimusten vaatimiin 
henkisiin voimavaroihin sijoittamista. 
Koulutuksen ja tutkintojen sovittaminen uusien ammattien tukemiseksi 
Olisi luotava ammatillinen kehys, jolla edistetään pätevyyden hyödyntämistä ja uusien 
ammattien tunnetuksi tekemistä. Tämä tarkoittaa, että perinteistä ammattikoulutusta 
pitäisi täydentää viestinnän, kuuntelun ja neuvonnan opetuksella ja että nuoria, naisia ja 
ammattia vaihtavia työntekijöitä pitäisi tutustuttaa uusiin työvälineisiin esimerkiksi atk-
viestinnän tai ympäristösuojelun alalla. Kansallisella tasolla uusille ammateille ja 
pätevyyksille olisi luotava tutkintoja ja tarvittaessa uusia pätevöitymisiä sekä 
pätevyyden tunnistamiseen tarkoitettuja menetelmiä olisi kehitettävä. Yhteiskunnan 
tunnustus tulisi myös perustua sosiaaliturvapuitteiden luomiseen.Voidakseen tarjota 
nuorille ammattilaisille uusien työalojen vaatimien pätevyyksien (uuden 
tietoteknologian käyttö) mukaisia näkymiä sekä vastatakseen paremmin asiakkaiden 
toiveisiin, työmarkkinaosapuolten tulisi myös laajentaa tavanomaista neuvottelujen 
kenttää. 
Oikeudellisen kehyksen uudistaminen 
Eri toiminta-alojen välillä (julkinen ja yksityinen sektori, maatalous ja teollisuus, 
palkansaaja ja työnantaja) kulkevista rajoista on ollut hyötyä sosiaaliturvan 
rakentamisessa sekä vastuun selvittämisessä. Nyt on aikaa uudista niitä lisäämällä 
joustavuutta ja selkeyttä paikallisten aloitteiden luomien uusien tilanteiden vaatimalla 
tavalla: yksilöllisten ammattiurien monipuolistamisella, julkisten ja yksityisten 
palvelujen vastavuoroisella täydentämisellä, maatalousyrittäjien ja käsityöläisten 
monipuolisuudella. Eri maiden perinteistä riippuen, useita juridisen uudistuksen 
vaihtoehtoja on olemassa, kuten esimerkiksi: 
-sellaisen sääntelyn käyttöönotto, jolla helpotettaisiin useamman toimen samanaikaista 
harjoittamista maaseudulla sekä kauppakamarien (käsityöntekijät, kauppa, maatalous, 
työllisyysohjelmat) toimivallan laajentaminen; 
-sellaiset järjestelyt työmarkkinoille palaaville, jotka sallisivat ansiotoiminnan 
harjoittamista katkaisematta työttömyyskorvausta; 
-yhtiökumppani-yrittäjän aseman luominen osuuskuntatyyppisiin järjestöihin, 
samanlaisin olosuhtein ja ehdoin kuin palkansaajilla. 
-työ- ja sosiaaliturvalakien soveltaminen tieto- ja viestintäteknologian mahdollistamiin 
työmuotoihin. 
Samansuuntaisesti sellaisia käsitteitä kuin julkisten palvelujen toimiluvat ja johdon 
delegointi pitäisi ottaa käyttöön paikallisessa hyötytoiminnassa, johon nykyiset 
julkisoikeudelliset säännökset eivät vielä pääse vaikuttamaan. 
Hallinnon riittävä hajoittaminen 
Paikallisten viranomaisten ja suunnittelijoiden sekä kansallisten viranomaisten välillä 
tapahtuva yhteistyö vaatii jo sinänsä hallinnollisen toiminnan riittävää hajoittamista, 
erityisesti tukien hallinnon, ammattikoulutuksen ja paikallisten työmarkkinoiden 
hallinnon aloilla. 
Tämä voi myös vaatia paikalliskehitysjärjestöjen mukaantulon, jonka tehtävä olisi 
ohjata, kouluttaa ja seurata aloitteiden alullepanijoita. 
Samasuuntaisesti, interaktiivisten viestintäverkkojen rakentaminen paikallisyhteisöjen, 
viranomaisten ja paikallisten tekijöiden välille on lupaavimpia tietoyhteiskunnan tuomia 
uudistuksia. 
3. - EUROOPAN UNIONIN UUSITTU TUKI PAIKALLISILLE KEHITYS- JA 
TYÖLLISTÄMISALOITTEILLE 
"Paikalliset aloitteet" ja "uudet työmahdollisuudet" ovat päässeet julkisen keskustelun 
aiheiksi yhä useammassa jäsenvaltiossa. Tällä hetkellä taloudelliset, sosiaaliset ja 
poliittiset tekijät eivät ole kovin tietoisia paikallisten aloitteiden tarjoamista haasteista ja 
mahdollisuuksista. Unionin ja sen jäsenvaltioiden on siis yhdistettävä voimansa 
saadakseen tarkempaa tietoa tähän alaan liittyvistä mahdollisuuksista, vaikeuksista ja 
ratkaisuista. 
Unionin tärkeys tämän suhteen tulee erityisesti ilmi seuraavissa muodoissa: 
-Todellisiin uudistuksiin ja uusiin aloihin kohdistettu kasvava tuki järjestelmällisen 
eurooppalaisen arviointimenetelmän yhteydessä, josta on hyötyä kaikkiin uusiin 
kokemuksiin. 
-Kehitystä ja työllistämistä koskevan "tervejärkisen toimintatavan" levittäminen ja 
edistäminen ylikansallisten tieto- ja yhteistyöverkkojen kautta. 
Muita unionin politiikkoja ja välineitä voidaan käyttää tämän alan vahvistamiseksi 
tarkoitettujen kansallisten toimenpiteiden, erityisesti rakenteellisten politiikkojen, 
vahvistamiseksi. 
3.1 - Kokeilun tukeminen ja arviointi 
Käynnissä olevan kokeilutoiminnan heikkouden ja pirstaloitumisen sekä uusien 
paikallisten aloitteiden kohteiden löytymisen vuoksi yhteisön tukea on syytä suunnata 
ensisijaisesti 17 edellä mainitun alueen sekä yksityisellä sektorilla tai sosiaalitalouden 
alalla toimivien yritysten perustamistoiminnan hyväksi. 
On välttämätöntä vahvistaa rakennerahastotoimintaa tällä alalla ja suosia ensinnäkin 
kokeilua ja uudistamista, mutta samalla on myös arvioitava alan toimintaa 
järjestelmällisesti antaakseen paremmin arvoa paikallisten kehitys- ja 
työllistämisaloitteiden kehityskelpoisuutta5. 
Vuodesta 1995 lähtien, esimerkiksi, yksi EAKRin säännöstön 10 artiklan tärkeimmistä 
tavoitteista koskee nimenomaan tätä alueita; luki teknologisten uudistusten levittämiseksi 
alueellisella tasolla sekä uudistustoiminta keskittyvät tietoyhteiskuntaan, kulttuuripääomaan ja 
lähityöllisyyteen liittyviin aloitteisiin. Näiden osalla toiminta perustuu alueellisten strategioiden 
kehittämiseen paikallisten tekijöiden toimesta, jonka avulla voidaan määritellä niistä seuraaviin 
Muitakin, jo olemassa olevia toimintoja voidaan käyttää paikallisten kehitys- ja 
työllistämisaloitteiden hyväksi, kuten esimerkiksi neuvostolle esitetty päätösehdotus 
"komission analyysia, tutkimusta, yhteistyötä ja toimintaa koskevista toimista ", joka 
edellyttää, että unioni tukee paikallisia aloitteita tutkimuksen ja toiminnan kehityksen 
mukaisesti. Uusi budjettikohta B 2-605 (pilottihankkeet pitkäaikaistyöttömien hyväksi) 
voi myös toimia etuoikeutettuna kokeilukohteena. 
LEONARDO-koulutusohjelmalla tuetaan uusien opetusohjelmien ja -tarvikkeiden 
kehittämistä vastatakseen kerralla sekä uusien toimintojen luomiseen että alueellisen 
kehityksen elävöittämiseksi. 
Sosioekonominen tutkimusohjelma, joka koskee koulutuksesta sekä sosiaalisesta 
sopeutumisesta ja poissulkemisesta tehtyä tutkimusta, auttaa puolestaan pohtimaan 
syvällisemmin eri toimintavaihtoehtoja. 
Tähän asti vain osittain toteutettu tulosten arviointi on laajennettava kaikkiin 
kokeiluohjelmiin.Tästä lähtien myös kaikkien paikallisen kehityksen hyväksi 
tarkoitettujen yhteisön toimien kohdalla tulee laatia loppuarvio sekä sopiva 
seurantaohjelma. 
Komissio julkaisee eri arvioiden yhdistämisen perusteella tiivistetyn vuosiraportin 
paikallisten kehitys-ja työllistämisaloitteiden kokemuksista, joka korostaa siirrettävissä 
olevaa "tervejärkistä toimintatapaa ". 
3.2. Tervejärkistä toimintatapaa koskevien neuvojen jakaminen sekä eurooppalaisten 
tieto- ja yhteistyöverkkojen edistäminen 
Kokeilua koskevat tukitoimenpiteet ja yhteisön aloiteohjelmat ovat jo mahdollistaneet 
tiettyjen aloitteiden liittämisen osaksi informaatio- ja yhteistyöverkkoa. Kuitenkin useat 
projektien alullepanijat ovat vieläkin erillään ja huonosti informoituja. Komissio 
korostaa paikallisten kehitysaloitteiden toimijoiden ja työelämän välisen verkon 
luomista; se antaa niiden käyttöön tervejärkistä toimintatapaa koskevaa tietoa jatkuvan 
arviointiprosessin avulla. 
Unioniin suorassa suhteessa olevien yhteistyökumppanien ja yhteisön rahastojen 
hoitajien osalta komissio takaa, sen lisäksi, että se julkaisee vuosittaisen kertomuksen 
paikallisista aloitteista, säännöllisen tietojen vaihdon ohjelmien sisällöstä ja niiden 
tuloksista sekä paikallisille aloitteille annettavan tuen määrästä ja laadusta. 
Asianomaisten tekijöiden ja verkkojen olisi myös kokoonnuttava säännöllisesti 
kehittääkseen tervejärkisen toimintatavan vaihtoa ja levittääkseen tietoisuutta 
paikallisista kehitys-ja työllisyysaloitteista, jotka edistäisivät niiden laajentamista. 
Kansalliset hallintoyksiköt, arvioinnin perusteella hankitut asiantuntijat ja 
erityisteemojen (esimerkiksi maaseudun kehittäminen) ympärille koottujen 
esitteleviin pilottihankkeisiin liittyvät todelliset toimenpiteet, alustavat edellytykset, rahoitus ja 
osakkuus. 
tarkkailuryhmien jäsenet kutsutaan tätä tarkoitusta varten perustettuun 
keskustelufoorumiin Jäsenvaltioiden seurantakomiteoita sekä erityiskomiteoita6 
informoidaan paikallisten aloitteiden edistymisestä. 
Parantaakseen projektien alullepanijoiden ja mahdollisten yhteisön tuen saajien 
tiedonsaantia komissio tutkii näiden tietojen laajempaa käyttöön ottoa automaattisen 
tiedonkäsittelyn avulla. Se kehittää olemassa olevien tietopiirien tehokaan 
hyödyntämisen edellytyksiä yhteistyössä yhteisön tiedonjakeluvälineiden7 sekä 
jäsenvaltioiden, paikallisviranomaisten ja hallituksesta riippumattomien järjestöjen, 
kuten yhdistysten ja kauppakamarien tietokanavien kanssa. 
Tietojen vaihdon lisäksi eräät Euroopan laajuiset verkot ovat jo ottaneet käyttöön 
järjestelmällisiä yhteistyömuotoja; LEADER-ohjelman ympärille muodostettu verkko 
on mahdollistanut eurooppalaisen yhteistyön paikallisten maaseudun 
kehittämisaloitteiden tekijöiden ja kansallisten viranomaisten välillä. Tämä 
yhteistyömalli kannattaa ulottaa ensinnäkin kaupunkiympäristöä koskeviin paikallisiin 
aloitteisiin, joilla pyritään kohentamaan tiettyjen alueiden sosiaalista tilannetta. 
Tämän esimerkin mukaisesti komissio aikoo tarkastella järjestelmällisesti onnistuneita 
kokeiluja kaupunkiympäristön uudelleen elvyttämiseksi. Se ehdottaa unionin tukemien 
epäsuotuisten kaupunginosien pilottitoimintaohjelmien aloitteentekijöille tiedonvailidon 
kehittämistä olemassa olevien tai luotavien tietoverkkojen kautta. 
Kansainvälisiä tiedonvaihtoverkkoja kannustetaan olemaan suorassa yhteistyössä 
kokemuksien vaihtamiseksi paikallisten aloitteiden käyttöön oton vaikeuksista8. 
Lopuksi DIRECTORIA-ohjelman puitteissa tapahtuvaa paikallisten ja alueellisten 
toimijoiden kokemusten vaihtoa jatketaan ja siihen otetaan mukaan uudet jäsenvaltiot 
ja assosioituneet maat. Eri alueitten virkamiesten vaihtoa ja koulutusta olisi myös 
järjestettävä KAROLUS-ohjelman puitteissa. 
3.3 Kansallisten politiikkojen tukeminen paikallisten aloitteiden hyväksi 
Lopuksi Euroopan unioni voi tukea kansallisia politiikkoja, joilla kannustetaan 
paikallisia aloitteita, toisaalta rakennerahastojen kanavien kautta - erityisesti 
Esimerkiksi maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen STAR-komitea, alueiden 
kehitystä ja uudelleenrakentamista käsittelevä komitea, ESR.in hallintokomitea, 
pysyvä työllisyyskomitea,työllisyyden alan pääjohtajien ryhmä sekä maatalouden 
työmarkkinaosapuolien neuvoa-antavat komiteat, kauppa ja jakelu, kuljetukset, 
osuuskunnat, keskinäiset avustusyhdistykset, järjestöt ja niin edelleen 
Esimerkiksi maasculufoorumit, Euro-Info-keskuksct, Euroopan yritys- ja yhdistyskcskuksct, 
LEADER-, RECITE-, LEDA-, ERGO-, ADAPT et EMPLOI-, OPET-, ENERGIE-CITE-, 
FEDARENE-, 1LNET-, ECOS ja OU VERTU RE-vcrkot, ticdonvälityskcskuksct, alueelliset 
uudistamisen ja teknologiansiirron tukirakenteet, sekä sosiaalis-taloudcllincn ARlES-vcrkko. 
Alueellisten kehityskeskusten perustamisessa, pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitetut 
palvelut, alueidenvälinen yhteistyö, rahoituksen järjestämisessä, tuen hankkimisessa ja 
pääsyssä yhteisön muihin politiikkoihin. 
kokeilutoimintaan tarkoitettujen luottojen kautta - ja toisaalta yksityiskohtaisempien, 
joko rahoitukseen tai säännöstöön liittyvien politiikkojen kautta, luodakseen yhteisen 
eurooppalaisen viitekehyksen. 
Kansallisten ja unionin toimenpiteiden toisiaan täydentävyys ilmenee sellaisilla 
alueilla kuin kotiapu, lasten hoito, asuntotilanteen parantaminen, turvallisuus, uusien 
tietotekniikoitten hyödyntäminen paikalliskehityksen hyväksi, paikallisen 
joukkoliikenteen hoito, myymälöiden uudistaminen, kulttuuriperinnön vaaliminen, 
jätehuolto, tai luonnonhoitoalueiden hyödyntäminen ja ylläpito (katso liite 2). 
Rakennerahastot 
Kokeilun edistämisen ja arvostamisen sekä kokemuksista saadun tervejärkisen 
toimintatavan levittämisen ja vaihdon ansiosta paikalliset kehitys- ja 
työllistämisaloitteet, jotka näkyvät entistä enemmän, otetaan paremmin huomioon 
silloin kuin jäsenvaltiot valmistelevat ja tarkistavat yhteisön osittain rahoittamiksi 
tarkoitettuja rakenteellisia toimenpiteitä. 
Kysymys ei ole uuden uudistumishankkeen alullepanosta, vaan käytettävissä olevien 
voimavarojen sekä olemassa olevien välineiden tehokkaammasta ja vauhdikkaammasta 
käytöstä, työpaikkojen luomiseksi ja myös paikallisaloitteiden kehittämisen 
turvaamiseksi. Tämä ponnistus liittyy niin koulutukseen ja työhönottoon kuin 
aineellisen ja henkiseen investointiin. 
Itse asiassa tämä voi toteutua paikalliskehityksen tekijöiden runsaslukuisen ja 
säännöllisen osallistumisen kautta ohjelmien seurantakomiteoihin tai paikallisaloitteiden 
valmistelukomiteoihin, vahvistamalla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta 
hankkeissa, sekä paikallisaloitteiden järjestelmällisellä osallistumisella kaikkiin 
suurirakenteisiin hankkeisiin. 
Komissio takaa omalta osaltaan kokeiluohjelmien avulla saatujen arviointitulosten ja 
rakennepoliittisten toimintaohjelmien välisen yhteyden, mukaan lukien yhteisön 
aloitteisiin lukeutuva toiminta. Se informoi säännöllisesti ja erityisesti CCAn ja 
DOCUPin seurannan yhteydessä kansallista hallintoa parhaista paikallisen kehityksen 
käytännön toimenpiteistä. 
Muut politiikat 
Muitakin välineitä voidaan kuvitella kansallisten aloitteiden täydentämiseksi tai 
virkistämiseksi. 
Sellaisia ovat esimerkiksi yritysten ja työllistämistoimien yleisilmapiirin parantamiseksi 
tarkoitetut laaja-alaiset toimenpiteet, joiden avulla kansallisten politiikkojen 
yhteistoiminnallinen lähestymistapa voidaan tehdä helpommaksi. 
Yksi sellainen tapaus on yhteisön ponnistus ympäristörahoituksen järjestämiseksi sekä 
vähiten koulutusta vaativien työtehtävien taakkojen lieventäminen; asiaan liittyy vielä 
yhteisön rahoitusvälineiden käyttö, kuten Euroopan investointipankin ja Euroopan 
investointirahaston toiminta pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi; kyseisen 
toiminnan laajentaminen uusille kauppa- ja palvelualoille voidaan vielä tutkia. 
10 
Sellaisia ovat myös säännökset, jotka soveltuvat erityisesti paikallisaloitteiden tarpeisiin 
määrätyillä aloilla: 
Yhteisön tuki saattaa silloin muuttua kannustukseksi uusiin ammatteihin liittyvien 
oikeudellisten asemien ja laatutason soveltamiseksi. Unioni voi myös, sektoripolitiikan 
puitteissa, helpottaa tiettyjen alojen kehitykselle välttämättömien teknisten tietojen 
yhteistä käyttöä. 
Mitä uusien teknologien levittämiseen ja käyttöön tulee, komissio voi edistää ja tukea 
pilottihankkeita, jotka todistavat tietoyhteiskunnan tehtävän työllistämisessä sekä 
auttavat kansalaisia hyödyntämään uusia toimintamahdollisuuksia koulutuksen 
ansiosta. 
Yleisesti ottaen Euroopan unioni on valmis kehittämään eri vätineidensä käyttöä 
paikallisaloitteiden hyväksi, samalla vahvistamalla niiden tehokkuutta. 
Joka tapauksessa yhteisön apu ei ole tehokkaimmillaan ellei se onnistu kohtaamaan 
"monivuotisissa työllisyysohjelmissa" selostetut kansallisia strategioita. 
00O00 
Paikalliset kehitys- ja työllisyysaloitteet tarjoavat omaperäisen keinon luoda 
yhteiskuntiemme tarpeiden kehittymiseen vastaavia uusia työtehtäviä. Kyseisten 
aloitteiden avulla voi myös hyödyntää kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa 
valkoisessa kirjassa mainittuja työllistämismahdollisuuksia. Itse asiassa niitä pidetään, 
Eurooppa-neuvoston Essenin-kokouksessa määritellyn strategian puitteissa, keinona 
nostaa kasvun työpaikkavaikutusta sekä määrällisesti että laadullisesti. Näille aloitteille 
on löydettävä tärkeä paikka jokaisen jäsenmaan laatimaan monivuotiseen 
työllisyysohjelmaan. Yhteisön tasolla olevia rakenteita on täydennettävä ja kehitettävä 
monivuotisten kansallisten työllisyysohjelmien sisältämien, paikallisia kehitys- ja 
työllisyysaloitteita koskevien suuntausten perusteella. Näin voidaan aloittaa 
vuorovaikutteinen yhteistyömenettely unionin ja jäsenvaltioiden välillä, Euroopan 
unionin sosiaalitoimintaohjelman hengessä. Paikallisaloitteiden lisäksi tämä yhteistyö 
antaa leimansa Eurooppa-neuvoston Essenin-kokouksessa tehtyjen päätösten jatkolle. 
11 
LIITE 1: UUSIA RAHOITUSVÄLINEITÄ JA -SÄÄNTÖJÄ PAIKALLISTEN ALOITTEIDEN HYVÄKSI 
5-* Nimi Tunnuspiirteet Odotetut hyödyt 
Shekkipalvelu Paikallisesti liikkeelle laskettu arvopaperi, joka *Ohjehintojen luominen uusille palveluille 
annetaan yksityishenkilöille sosiaalipalvelujen ""Vähävaraisten kotitalouksien maksukyvyn 
maksamista varten parantaminen 
Tällä arvopaperilla vaihdetaan tietyiksi *Palvelujen tasaisen laadun ylläpito 
sosiaalipalveluiksi. *Palvelujen suorittajien aseman samanarvoisuus 
Liikkeelle laskeva viranomainen valitsee palvelujen *Pimeän työn torjunta 
suorittajat (yrittäjät, yhdistykset, osuuskunnat) *Hallinnollisten muodollisuuksien 
ohjeasiakirjan perusteella : yksinkertaistaminen 
Paikalliset säästömuodot ^Riskipääomarahastojen perustaminen, pakolliset ^Kotitalouksien säästöjä kannustetaan edistämällä 
tutori- ja koulutusohjelmat, korvaavat oman paikallisten työllisyys- ja kehitysongelmien ratkaisua 
pääomaosuuden *Entisten yrittäjien ja toimihenkilöiden osaamisen 
*Yhteisten sijoitusrahastojen salliminen pienillä hyödyntäminen 
alueilla *Väestön talletuksia keräävien rahalaitosten 
uudenlaiset toiminnat 
Verotussääntöjen *Verojen ja sosiaalimaksujen uudelleen jakaminen *Yleinen erityisesti paikallisia aloitteita koskeva 
mukauttaminen pienipalkkaisten hyödyksi toimenpide 
*Asumistuen uudelleen suuntaaminen vanhojen "Työvoimavaltaisten peruskorjaustöiden elvyttäminen J 
asuntojen korjaukseen *Joukkoliikenteen ja yksityisliikenteen yhdistelmien [ 
*Eri liikennevälineiden verotuserojen vähentäminen kannustaminen f 
Julkisia menoja koskevien 
sääntöjen mukauttaminen ^Väliaikainen mahdollisuus saada samanaikaisesti 
työttömyyskorvausta ja tehdä osa-aikatyötä 
*Mahdollisuus siirtää työttömyyskorvaus työhön 
sijoittamista harjoittaville yrityksille 
Työelämään sijoitettavien henkilöiden korvausten 
pidentäminen ja niiden asteittainen pienentäminen 
•Paikallisten aloitteiden käynnistämisen 
toimintakulujen kirjaaminen investointikuluiksi (2 
vuoden ajan) •Paikallisten työvoimatoimistojen mahdollisuuksien 
lisääminen toimia yhteistyössä paikallisten aloitteiden 
hyväksi 
*Uusia paikallisten viranomaisten valintoja 
paikallisten aloitteiden hyväksi 
LIITE 2: KANSALLISTEN POLIITTISTEN TOIMENPITEIDEN JA UNIONIN 
PAIKALLISIA ALOITTEITA PALVELEVIEN TOIMIEN TOISIAAN 
TÄYDENTÄVYYS 
Jo nyt kansalliset poliittiset toimenpiteet ovat pyrkineet tietyillä aloilla kannustamaan 
paikallisia kehitys- ja työllisyysaloitteita: Saksan liittotasavallassa ja Tanskassa 
(ympäristöstä huolehtiminen ja sen suojeleminen), Irlannissa (integroitu maaseudun 
kehittäminen), Belgiassa ja Ranskassa (kotiapu) vain viimeisiä työllistämishankkeita 
mainiten. Eri alueitten tilannetta tarkastelemalla käsitys kansallisten viranomaisten ja 
Euroopan unionin toimien toisiaan täydentävyydestä täsmentyy. Seuraavista 
esimerkeistä voi erottaa: 
- alueet, joilla unionin tuki ilmenee olemassa olevan rakennepolitiikan kautta (osasto I). 
Se ilmenee ensinnäkin tiedon vaihdossa, uusien aloitteiden kokeiluissa ja niiden 
saamissa tuissa, ja jopa päätöksentekoa auttavien välineiden laatimisessa jäsenvaltioille 
ja paikallisille viranomaisille. 
- alueet, joilla unionin toiminta voisi ilmetä myös lain muodossa kansallisten ja 
paikallisten viranomaisten toiminnan helpottamiseksi toisijaisuusperiaatetta kunnioittaen 
(osasto II). 
I. Rakennepoliittisten toimenpiteiden toisiaan täydentävyys 
Kotiapu ja lastenhoito 
Eri sosiaalisten palveluiden, kuten lastenhoidon ja kotiavun, osalta kuluttajien 
maksukyvyn puutteesta johtuva kehittämisen este voidaan osaltaan poistaa kolmella eri 
toimenpiteellä: 
- yksityisten yritysten ja sosiaalitalousyritysten perustamisen avustaminen, jotta ne 
voivat tarjota täyden palvelun ja korvata palvelujen kannattavuuden erot, ja vastata 
parhaiten asiakkaiden ja tilaajien tarpeisiin; 
- uusien maksunmääräämistapojen kokeilu,, joka sallii hinnan määrittämisen 
kotitalouksien ostovoiman mukaan; 
- paikallinen yhteistyö suurten yritysten ja läheisyydessä olevien pienten ja 
keskisuurten yritysten välillä yhteisten palveluiden tarjoamiseksi työntekijöille 
(lastentarhoja, lasten väliaikaisia hoitopaikkoja, silityspalveluja, avustamista 
hallinnollisissa käytännöissä...). Näiden palveluiden perustamisesta voidaan käydä 
yhteisiä neuvotteluja. 
Asuntotilanteen parantaminen 
Kiinteistöjen uudistamis- , ylläpito- ja vartiointitarpeita vastaava työpaikkojen 
luomista voidaan helpottaa kansallisilla poliittisilla toimenpiteillä, jotka yhdistävät: 
- "ammatillisten yhteenliittymien" muodostaminen, jonka avulla voidaan käsitellä 
kaikkia asumiskysymyksiä rahoituksesta ja rakentamisesta. asukkaiden palveluihin 
saakka; 
13 
- takuu rahoituksellisen ja juridisen sääntelyn pitkän aikavälin vakaudesta, koska sillä 
on kiinteistö- ja rakennusyritysten kannalta ratkaiseva merkitys, ottaen huomioon 
takaisinmaksun kesto; 
- julkisen avun monipuolistaminen niin tarjouksen kuin kysynnän osalta rakennusalan 
alihankkijoiden huomioon ottamiseksi. Tähän parannukseen olisi liityttävä yksityisille 
henkilöille annettavia tietoja ja neuvoja koskeva käytäntö (ammattietiikkaa koskevan 
asiakirjan allekirjoittaneiden neuvonantajien hyväksyminen tai yhteistyö 
sosiaalityöntekijöiden kanssa) 
- kaupunginosien uudistamiseen liittyvien projektien kannustamien, joiden avulla 
voidaan perustaa eri ammattien (eri ammattien edustajat) ja sektorien (pieni ja 
keskisuuri teollisuus, työelämään sijoittamista harjoittavat yritykset, kansalaisjärjestöt, 
paikalliset yhteisöt) välistä yhteistoimintaa edistämällä samalla asukkaiden ja 
palveluiden tarjoajien välisiä suhteita. 
Turvallisuus 
Tämän uuden ammatin järjestäminen ja pysyvien työpaikkojen luominen edellyttää 
kansallisella tasolla: 
- työehtosopimusjärjestelmän ulottaminen läheisille aloille (liikenne, kauppa,...) 
- Lainsäädännön ja asetusten mukauttamista uuteen teknologiaan, jotta turvattaisiin 
yksityiselämän suoja. Tämä uudistus voi koskea myös eettisen normiston luomista 
ammattilaisille. 
Nämä poliittiset toimenpiteet ovat sitäkin tehokkaampia, jos niihin liittyy 
paikallistasolla toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on: 
- Suosia asukkaiden ennaltaehkäisevää käyttäytymistä parantamalla tiedotusta 
todellisista riskeistä ja tarjoamalla tiettyjä rahoituksellisia kiihokkeita tehokkaan 
välineistön toteuttamiseen (jokaiseen erityistarpeeseen ehdotetaan ratkaisua eräänlaisen 
selitysluettelon ansiosta). 
- Edistää mukautettuja turvallisuuspoliittisia toimenpiteitä, jotka yhdistävät eri 
viranomaiset tai asianomaiset palvelut (lainkäyttö, poliisi, asutus, terveys) yhteistyöhön 
ja kumppanuutta yksityisten tai puolivaltiollisten työllisyysohjelmien kanssa, jotka 
tarjoavat yhteisölle palveluja ja jotka saavat ajan myötä alenevaa tukea työpaikkojen 
aloittamiseen tai luomiseen (ensimmäisenä vuonna julkinen rahoitus on 50%, toisena 
vuonna 20%, kolmantena vuonna 0%). 
Paikallinen joukkoliikenne 
Uusien työpaikkojen luominen tällä alalla on hyvin suuresti riippuvainen kansallisesta 
tasosta, joka on suosiollisempi tälle liikennemuodolle. Erityisesti ulkoisten 
kustannusten (saastuminen, teiden ylläpito...) sisäistäminen kaikille liikennemuodoille 
asettaisi joukkoliikenteen taloudellisesti vertailukelpoiseen asemaan. 
Työmarkkinaosapuolten saaminen harkitsemaan työn vähimmäissääntöjen muuttamista 
ja niiden sopeuttamista moniarvoisuuden vaatimuksiin tekisi mahdolliseksi poistaa 
lukuisia rakenteellisia esteitä sekä omaksua uusia lainsäädännöllisiä keinoja kaikkien 
liikennemuotojen delegoidun ja yhtenäisen hallinnon suosimiseksi kaupungeissa ja 
maaseudulla. 
14 
Puolueettomiin teknisiin tietoihin perustuva yhtenäinen lähestymistapa eri 
liikennemuotoihin (sijoituskustannukset, seuraukset kaupungin kaavoitukselle, huolto ja 
hallinto) yleensä puuttuu etenkin keskikokoisista eurooppalaisista kaupungeista. Hyvien 
käytännön kokemusten perusteella Euroopan unioni voi tarjota niille apua 
päätöksentekoon ja neuvotteluun suurten erikoistuneiden teollisuuskonsernien kanssa. 
Tämä tuki tarjottaisiin yhteisötasolla tällaiseen välineistöön laadittujen 
"vakk>työkalujenM avulla (mallitoimitusehdot, rahoitusmallit...). 
II. Yhteisen eurooppalaisen viitekehyksen luomisella päästään täydennettävyyteen 
Uudet tiedotus- ja viestintäteknologiat 
Kansallisella tasolla on tarpeen nopeuttaa uusille toiminnoille suosiollisen viitekehyksen 
luomista: 
- ennakoimalla taloudellisten rakenteiden tarkistamisen kielteisiä vaikutuksia 
suoritustason työtehtäviin toteuttamalla joukon oheistoimenpiteitä (esim. tiedotus, 
valistus, jatkuva koulutus ja uudelleenkoulutus, uusien lähityöpaikkojen luomisen 
kannustaminen...). 
- sopeuttamalla lainsäädännölliset ja säädökselliset puitteet uusiin viestintävälineisiin, 
jotta varmistettaisiin tietojen, kuluttajien ja yksilöiden (erityisesti alaikäisten) suojelu. 
- parantamalla työllisyysohjelmien pääsyä televerkkoihin ja etäopetukseen perustamalla 
"välittäviä" ammatteja, joiden tehtävänä on analysoida tarpeet, määritellä kysyntä ja 
ohjata se asianmukaisen palvelutarjonnan piiriin. 
Euroopan unioni voi siis tukea jäsenvaltioiden politiikkaa: 
- Varmistamalla tehokkaan ja laadukkaan televiestinnän perusverkoston yleisen 
saatavuuden edullisesti. 
- Yhdenmukaistamalla ja takaamalla yksityisten tietojen ja yksityiselämän suojan ja 
tekijöiden oikean palkkauksen (älyllisen pääoman oikeudet). 
- Edistämällä alueellisen mittakaavan kokeiluja, joilla on yhteisöllistä kantavuutta, 
yritysten, yliopistojen, tutkimuskeskusten ja paikallisten viranomaisten yhteistoiminnan 
pohjalta julkisen vallan toimiessa yksityisten aloitteiden liikkeellepanevana voimana. 
Niinpä yli 50:n Euroopan kaupungin muodostaman televerkon tavoitteena on määritellä 
tämän alan kaupunkien tarpeet. Kuuden Euroopan alueen marraskuun lopulla v. 1994 
esittämän "alueellisen aloitteen" tarkoituksena on saada ne yhdessä kehittämään 
tietoteknisiä sovelluksia. EAKR:n rahoittamat pilottihankkeet kannustavat vuodesta 
1995 lähtien kokeiluprojekteja, joiden tarkoituksena on parantaa epäsuotuisilla alueilla 
sijaitsevien paikallisten ja alueellisten tekijöiden tietoisuutta, auttaakseen heitä 
kohtaamaan tietoyhteiskunnan uusia teknologisia haasteita, sekä osoittamaan 
konkreettisesti näiden uusien teknologioiden hyöty yhteiskunnalle, erityisesti uusien 
mahdollisuuksien ansiosta. 
Lähikaupat 
Jäsenmaiden tasolla vaikeuksissa olevilla alueilla, maaseudulla tai vaikeuksissa olevissa 
kaupunginosissa sijaitsevien kauppojen aseman parantaminen voi tapahtua: 
- Kehittämällä mahdollisten ehdokkaiden neuvontapalvelua ja teknistä apua; 
- Suunnittelemalla usein pienyrityksiin lukeutuvien ammatillisten toimintojen 
säädöksellisiä puitteita; 
15 
- Nostamalla tämän alan kokonaiskuva uudelleen arvoonsa etenkin ehdokkaiden ja 
nykyisten kauppiaiden ammattikoulutuksella mutta myös käyttämällä kohdennetummin 
uutta tietotekniikkaa. 
Unioni voi siis tukea yhteisön edun kannalta uutta luovia projekteja, jotka kuuluvat 
vaikeuksissa olevien maaseutu- tai kaupunkialueiden taloudellisen ja sosiaalisen 
elvyttämisen kokonaisstrategioihin. Muitakin mahdollisuuksia voidaan harkita, kuten: 
- Rakennevarojen ja yhteisön aloitteiden ohjaamista, jotta voitaisiin taata aineellisten ja 
aineettomien sijoitusten osarahoitus, joiden tarkoituksena on suosia entistä 
kilpailukykyisempien ja parempaa palvelua tarjoavien lähikauppojen ylläpitoa tai 
perustamista (hinta-laatu -suhde); 
- Tutkimus mahdollisuuksista rahoittaa kaupan alan kaupallisilla investoinneilla 
Euroopan investointipankin kautta; 
- Epävirallisen tietojenvaihdon foorumin perustamista "Kauppa 2000" -ohjelman 
puitteissa, jotta voitaisiin levittää "tervejärkisiä toimintatapoja" alueellisten 
paikallisviranomaisten, kauppiasyhdistysten ja komission edustajien keskuuteen; 
- Lainopillisten ja kaupallisen kaupunkisuunnittelun ongelmien pohtimisen aloittamista 
kansallisten asiantuntijoiden ryhmän ja "kauppa ja jakelu" -komitean kanssa. 
Kulttuuriperintö 
Tehokas ja innovoiva kansallinen työllisyyspolitiikka käsittää etenkin: 
- veropolitiikan, joka ottaa huomioon alan rahoitusautonomian (veronluonteiset 
maksut), kuten tietyissä maissa matkailijoilta perittävät oleskelu maksut, jotka 
yhdistävät vierailuista saatavat varat tai tekijänoikeusmaksut ja kulttuuriperinnön 
hyväksikäytöstä koituvat välttämättömät menot. 
- lainopillisen, poliittisen ja huoltoympäristön, joka suosii "parakulttuurisen" alan 
kehitystä (kirjastot, kirjapainot, taide-esineiden tai niiden kopioiden myynti, eri 
yleisöryhmien kulttuuritarjonta), esimerkkinä Euroopan suurten museoiden aloittama 
käytäntö. Silloin voidaan harkita rahoituksellista, tiedotuksellista tai teknistä 
kannustusta, joka ohjaa projektien vetäjät tehokkaampiin toimintatapoihin työvoiman 
käytössä. 
- lainopillisten ja taloudellisten järjestelmien mukauttamisen, jotta taattaisiin tekijöiden 
oikeat palkkiot (tekijänoikeudet). 
Euroopan unionin tukea voidaan siis harkita eurooppalaisen tervejärkisen toimintatavan 
normiston muodossa, joka painottaa kulttuuriperinnön (kuten luonnonvarojen) haurasta 
ja haavoittuvaa luonnetta ja välttämättömyyttä säilyttää se. Julkiselle vallalle ja 
maanomistajille on siis annettava neuvoja ja teknisiä välineitä. 
Alueellisen politiikan puitteissa näiden uusien työllistämismahdollisuuksien tuloksena 
on erityinen tuki alueidenväliselle politiikalle sekä uudistaville pilottihankkeille. 
Jätehuolto 
Jäsenvaltioiden rooli on olennainen taloudellisen kokonaisuuden vakaudessa tai 
kehityksessä erityisesti verotuksen suhteen. Esimerkiksi jos kiinteistökustannukset ovat 
vähäiset tai jäsenvaltiot keräävät liian pieniä perusveroja, niin yritykset eivät tunne 
paljon kiinnostusta käyttää ja huoltaa jätteitä parhaalla tavalla. 
Kansallinen taso voi myös olla sopiva kierrätysjärjestelmien toteuttamiseen ja 
kokeiluun. Voidaan ajatella esimerkiksi Tanskassa toteutettuja kokeiluja vanhojen 
16 
jääkaappien tai muiden samantyyppisten kotitalouskoneiden käyttämisestä. Sellaisten 
kierrätysjärjestelmien käyttöönotolla voi olla tärkeitä kauaskantoisia vaikutuksia ei vain 
työmarkkinoihin ja"työpaikkojen luomiseen, vaan myös valmistajien käyttäytymiseen, 
joita kannustetaan tuottamaan kestävämpiä tai kierrätettäviä tuotantotavaroita. 
Eräiden jätehuoltoprojektien elinkelpoisuus edellyttää yksityisen sektorin ja 
paikallisviranomaisten kuntienvälisten yhteistyö- ja kumppanuusprojektien 
kehittämistä. 
Euroopan unionin täytyy puolestaan jatkaa toimintaa, jonka tarkoituksena on saattaa 
voimaan verotus, joka on suosiollisempi luonnonvaroille ja inhimillisille voimavaroille 
ja vähemmän suosiollinen aineellisille investoinneille. Samoin unioni voi auttaa nuorten 
kasvatuksessa ja jätehuolto- ja luonnonsuojeluvalistuksessa. 
Luonnonalueiden hyväksikäyttö ja hoito 
Tällä alalla yhteisöulottuvuus on erityisen tärkeä, sillä yhteisellä maatalouspolitiikalla ja 
'maatalouden ympäristötoimilla voi olla laajakantoisia vaikutuksia ja luonnonalueiden 
hoito edellyttää usein alueidenvälistä, jopa rajat ylittävää yhteistyötä. 
Kuitenkin pysyvien työpaikkojen luominen riippuu suuressa määrin kansallisten 
poliittisten toimenpiteiden innovatiivisuudesta, kun niiden tarkoituksena on: 
- Parantaa maataloustuotteiden laatua, erityisesti suosia niiden kasvattamista huonosti 
tuottavilla alueilla; rohkaista sovellettujen markkinointijärjestelmien perustamista; antaa 
teknistä ja rahoitusapua maaperän tuotteiden tuottamiseen (koulutusta, 
monitoiminnallisia sääntöjä...). 
- Tuottaa Euroopan luonnonalueiden nykytilanteeseen soveltuvia säädöksiä ja saada 
ihmiset kunnioittamaan niitä, jotta niillä olisi todella pelotusvoimaa (rangaistukset 
väärästä toiminnasta) tai kannustusvoimaa (rahoitus- tai aineellinen apu harvennukseen, 
niittoon ja hoitoon sillä edellytyksellä, että näitä toimintoja ei ole jo toteutettu) 
- Kannustaa maantieteellisiin ja inhimillisiin, eikä välttämättä hallinnollisiin tekijöihin 
perustuvien alueellisten kehitys- ja uudistumishankkeiden syntyä, ja sisällyttää siihen 
yksityiset tekijät (yksityiset ja yritykset). 
- Monipuolistaa työllistämismuotoja syrjäytyneiden työllistettävyyden parantamiseksi 
(erityissääntöjä kuten "vihreät työpaikat" Ranskassa) ja sen jälkeen luoda todellisia 
ammattiinerikoistumislinjoja. 
- Tutkia julkisten varojen tasaamisen omaperäisiä muotoja ja maalais- ja 
kaupunkikuntien yhdistämistä. 
- Parantaa kansalaisten tietoja julkisen korvauspolitiikan hinnasta verrattuna 
ehkäisy toimiin. 
17 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 273 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 
Luettelonumero : CB-CO-95-299-FI-C 
ISBN 92-77-90597-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg j Q