(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(6)Vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Luxemburg toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Luxemburg on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(10)Luxemburg toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Luxemburgin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Luxemburgia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Luxemburgin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Luxemburg on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Luxemburgin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(12)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Luxemburg toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Luxemburg harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Luxemburgin julkisen talouden rahoitusasema koheni Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 0,9 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 3,4 prosenttia alijäämäinen. Luxemburgin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,4 prosentista 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luxemburgin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoitiin tasapainottavilla toimenpiteillä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 24,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(13)Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen realistinen. Vuoden 2022 vakausohjelmassa reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 1,4 prosenttia vuonna 2022 ja 2,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2022 ja 2,7 prosenttia vuonna 2023. Vuotta 2022 koskeva 0,8 prosenttiyksikön ero johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa investointeja koskevat odotukset ovat suuremmat ja nettovienti vaikuttaa positiivisesti reaalisen BKT:n kasvuun. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen rahoitusaseman heikkenevän niin, että se on 0,7 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,4 prosenttia alijäämäinen vuonna 2023. Vuonna 2022 heikkeneminen johtuu pääasiassa palkansaajakorvauksiin, investointeihin ja sosiaalietuuksiin liittyvien menojen kasvusta, kun taas tulopuolella tulo- ja varallisuusverotulojen ennustetaan pienenevän. Julkisen talouden velan odotetaan vakausohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 25,4 prosenttiin vuonna 2022 ja 25,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja kääntyy 0,1 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 24,7 prosenttia vuonna 2022 ja 25,1 prosenttia vuonna 2023.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 2,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat lisätä Luxemburgin talouden potentiaalista kasvua.

(14)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,8 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiaverohyvityksestä, sosiaalisista tulonsiirroista pienituloisille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä tuotantotuista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä saatetaan jatkaa. Kaikki toimenpiteet eivät ole kohdennettuja, kuten kautta linjan tehtävät polttoaineen valmisteverojen kevennykset vuonna 2022. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023.

(15)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Luxemburg varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Luxemburg harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(16)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Luxemburgin vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä –1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Luxemburg aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Luxemburg suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,5 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas suurempien palkansaajakorvausten ja sosiaalisten tulonsiirtojen (0,3 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua.

(17)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan +0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Luxemburgin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttia vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen).

(18)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,2 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan tulojen kasvavan hieman ja menojen pysyvän vakaina suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velan odotetaan vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 26,2 prosenttiin vuonna 2024, ja pysyvän 26,2 prosentissa vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

(19)Covid-19-kriisi on vaikuttanut julkiseen talouteen vähemmän kuin muissa jäsenvaltioissa, ja asiaankuuluvien indikaattoreiden odotetaan paranevan vuonna 2022. Väestönkehitystrendien vaikutus kuitenkin kasvattaa julkisia menoja tulevina vuosikymmeninä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että eläkeläisten määrän työntekijää kohti odotetaan kasvavan tasaisesti, koska väestö ikääntyy ja nettomuuttovirrat heikkenevät. Jos politiikkaa ei muuteta, Luxemburg on yksi niistä EU:n jäsenvaltioista, joissa eläkemenot kasvavat jyrkimmin suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Tämä johtaisi siihen, että eläkemenot olisivat noin 18 prosenttia suhteessa BKT:hen (9 % vuonna 2019) eli EU:n korkeimpia. Tämä lisää merkittävästi julkista velkaa ja vaarantaa julkisen talouden kestävyyden. Todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamisella olisi suotuisin makrotaloudellinen vaikutus, koska kyseisen tekijän potentiaali vähentää eläkemenoja on suurin. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen puolestaan tukisi talouskasvua. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ei käsitellä eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä eikä varhaiseläkejärjestelmien kielteisiä vaikutuksia ja taloudellisia kannustimia poistua varhain työmarkkinoilta, mikä selittää ikääntyneiden työntekijöiden alhaisen työllisyysasteen. Jos uudistuksia, joilla pyritään rajoittamaan varhaiseläkejärjestelmiä ja saamaan ikääntyneet työntekijät pysymään pidempään työelämässä, alettaisiin tehdä ajoissa, ne voitaisiin toteuttaa asteittain, mikä lisäisi sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta.

(20)Aggressiivisen verosuunnittelun torjunta EU:ssa on olennaisen tärkeää, jotta voidaan i) estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, ii) varmistaa veronmaksajien oikeudenmukainen kohtelu ja iii) turvata julkinen talous. Luxemburg on pieni ja avoin talous, jolla on laaja yhdentynyt finanssiala, mikä suurelta osin selittää suuret rahoitusvirrat. Nämä suuret rahoitusvirrat kuvastavat kuitenkin myös sitä, että maassa on paljon ulkomaisessa määräysvallassa olevia yrityksiä, jotka osallistuvat konsernin sisäiseen rahoitukseen ja varainhallintaan. Erityisenä huolenaiheena on se, että Luxemburgissa ei ole lähdeveroja tai vastaavia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat korko- ja rojaltimaksuihin lainkäyttöalueille, joilla on alhainen verotus tai nollaverotus, niiden maiden lisäksi, jotka sisältyvät veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon. On mahdollista, että Luxemburgiin sijoittautuneiden yritysten EU:n ulkopuolisille lainkäyttöalueille suorittamia korko- ja rojaltimaksuja verotetaan vain vähän tai ei lainkaan, jos niitä ei veroteta tai niihin sovelletaan alhaista verotusta vastaanottajan lainkäyttöalueella. Luxemburg on toteuttanut joitakin toimia aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi. Tähän mennessä toimenpiteet ovat kuitenkin olleet rajallisia eivätkä ne ole riittäneet ratkaisemaan ulkomaille suuntautuvia maksuja koskevaa verojärjestelmän ongelmaa, jota monikansalliset yritykset voivat hyödyntää aggressiiviseen verosuunnitteluun.

(21)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Luxemburgille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Nämä haasteet liittyvät erityisesti terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyyn, työmarkkinoille pääsyyn sekä vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtäviin investointeihin, kuten myös pulaan kohtuuhintaisista asunnoista ja rahanpesun torjuntakehyksen institutionaaliseen selviytymiskykyyn. Suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla lisätään kohtuuhintaisten asuntojen julkista tarjontaa. Suunnitelma sisältää myös investointeja uusiutuvan energian tuotantoon ja kestävään liikenteeseen, mikä auttaa talouden asteittaista irtautumista hiilestä. Digitaaliset julkiset palvelut ja mittava julkinen tutkimus- ja innovointihanke kvanttiviestintäteknologioihin kannustaisivat yrityksiä investoimaan ja vauhdittaisivat tuottavuuden kasvua keskipitkällä aikavälillä. Suunnitelmassa on rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa varten toimenpiteiden yhdistelmä, jolla lisätään läpinäkyvyyttä ja vahvistetaan rahoituspalvelujen tarjoajien valvontakehystä. Suunnitelmassa esitetään työmarkkinoille pääsyn parantamiseksi osaamisstrategia ja koulutusohjelmia, ikääntyneisiin työntekijöihin kohdennettu tavoite mukaan luettuna.

(22)Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Luxemburgin suunnitelman kokonaismäärärahoista on 61 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 32 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Luxemburgia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(23)Luxemburg ei ole vielä toimittanut kumppanuussopimusta ja muita koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoja. Luxemburgin on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(24)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Luxemburgilla on ratkaistavanaan useita haasteita, jotka liittyvät erityisesti lisääntyvään eriarvoisuuteen koulutusjärjestelmässä. Luxemburgin koulutusjärjestelmälle on ominaista kolmen kielen (luxemburg, saksa ja ranska) käyttö ja se, että suurella määrällä oppilaita on erilainen sosioekonominen ja kielellinen tausta. Kansainvälisten testien tulokset viittaavat siihen, että oppilaiden perustaidot ovat EU:n keskiarvoa heikompia ja liittyvät vahvasti oppilaiden sosioekonomiseen ja kielelliseen taustaan. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) vuonna 2018 tekemässä kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman tutkimuksessa todettiin, että Luxemburg kuuluu EU:ssa niihin maihin, joissa hyväosaisten ja vähäosaisten opiskelijoiden välillä on suurimmat erot lukutaidossa. Eriarvoisuutta lisää monikielinen koulunkäynti ja se, miten oppilaat jaetaan eri koulupoluille varhaisessa vaiheessa. Koulutusjärjestelmä ei tarjoa kaikille oppilaille riittävää useiden kielten kielitaitoa ja perustaitoja, jotka vastaavat maan työmarkkinoiden tarpeisiin. Yksilöllinen tuki oppilaille auttaisi heitä saavuttamaan täyden kehityspotentiaalinsa ja edistäisi kaikkien opiskelijoiden yleistä inkluusiota. Koulujen laadun kansallisen seurantakeskuksen vuonna 2020 antamien päätelmien mukaisesti koulutusjärjestelmän hallintoa voidaan parantaa kehittämällä edelleen arviointivälineitä ja mitattavissa olevia tavoitteita, joilla edistetään laatua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä koulutusjärjestelmän virallisella että epävirallisella puolella.