Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta /* COM/2013/0330 final - 2013/0171 (NLE) */





PERUSTELUT Neuvosto myönsi 17. toukokuuta 2011 (neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU) Portugalille tämän pyynnöstä rahoitustukea tukeakseen tiukkaa talous- ja uudistusohjelmaa, jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus, mahdollistaa talouden paluu kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus Portugalissa, euroalueella ja EU:ssa. Komissio on tarkastellut päätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 9 kohdan mukaisesti yhdessä IMF:n ja EKP:n kanssa seitsemättä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa ja toimenpiteiden tuloksellisuutta sekä niiden taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Ottaen huomioon äskettäisen talouden, julkisen talouden ja rahoitustilanteen kehityksen sekä toteutetut poliittiset toimet komissio katsoo, että tuelle asetettuihin talouspoliittisiin ehtoihin on tehtävä joitakin muutoksia ohjelman tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Muutoksia selitetään neuvoston täytäntöönpanopäätökseen tehdyn muutosehdotuksen johdanto-osan kappaleissa. Lisäksi euroryhmän ja Ecofin-ministerien 12. huhtikuuta 2013 antaman lausunnon mukaisesti neuvoston täytäntöönpanopäätöstä olisi muutettava siten, että kokonaislainan keskiarvoerääntymisaikaa pidennettäisiin enintään 12,5 vuodesta enintään 19,5 vuoteen pidentämällä yksittäisten maksuerien erääntymisaikaa. Näin voitaisiin tasoittaa takaisinmaksuprofiilia ja vähentää uudelleenrahoitustarpeita ohjelman jälkeisinä vuosina Portugalin pyynnöstä ja markkinaolosuhteiden sen salliessa komissio voi jälleenrahoittaa koko alun perin ottamansa lainan tai osan siitä, jotta erän tai osaerän erääntymisaikaa voidaan pidentää, sillä ehdolla, että keskimääräistä 19,5 vuoden enimmäiserääntymisaikaa noudatetaan. Kaikki komission ennakkoon lainaksi ottamat määrät pidetään sillä EKP:n tilillä, jonka komissio on avannut rahoitustuen hallinnointia varten. Komissio myös varmistaa, että rahoitusoperaatioiden erääntymisajat ovat EU:n omien varojen enimmäismäärän sekä EU:n joukkovelkakirjojen takaisinmaksuprofiilin mukaisen liikkumavaran asianmukaisen hallinnoinnin kannalta sopivia. Takaisinmaksuoperaatiot on tarkoitus aloittaa vuonna 2016, ja Portugali vastaa kaikista kuluista, jotka aiheutuvat EU:lle kunkin toimen päättämisestä ja toteuttamisesta. On syytä huomata, että tämän päätöksen tavoitteena on myös parantaa valtion lainaehtoja ja synnyttää myönteisiä vaikutuksia yksityissektorille. Nämä vaikutukset hyödyttävät sekä velkoja- että velallismaita ja vakauttavat näin ollen osaltaan euroaluetta. Edellä olevat seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) Portugalille myönnetyn lainan keskimääräisen erääntymisajan pidentämiseksi tehtävät muutokset edistävät ohjelman tavoitteiden saavuttamista. 2013/0171 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010[1] ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio on tarkastellut neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 9 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa helmikuun 25 päivän ja maaliskuun 14 päivän välisenä aikana seitsemättä kertaa viranomaisten edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa. Joitakin julkisen talouden toimia arvioitiin vielä vuoden 2013 huhtikuun 14 ja 17 päivän välisenä aikana ja toukokuun 8 ja 11 päivän välisenä aikana. (2) EU:n lainojen enimmäiserääntymisajan pidentäminen hyödyttäisi Portugalia, koska se tukisi maan pyrkimyksiä palauttaa markkinakelpoisuus kaikilta osin ja irtautua ohjelmasta onnistuneesti. Jotta EU:n lainan enimmäiserääntymisajan pidentämisestä saataisiin täysi hyöty, komissiolle olisi annettava valtuudet pidentää erien ja osaerien erääntymisaikaa. (3) Reaalinen BKT supistui 3,2 prosenttia vuonna 2012 talouden toimeliaisuuden ja työllisyyden supistuttua odottamattoman paljon vuoden viimeisellä neljänneksellä. Tällainen kehitys edellytti talousnäkymien tarkistamista alaspäin: reaalisen BKT:n ennustetaan nyt supistuvan 2,3 prosenttia vuonna 2013 vuodelta 2012 siirtyneiden negatiivisempien vaikutusten, kotimaisen kulutuksen supistumisen, ennakoitua korkeamman työttömyyden ja ulkoisen kysynnän heikompien näkymien vuoksi. Myös talouden elpymisen ennustetaan olevan odotettua lievempää. Reaalisen BKT:n odotetaan olevan alimmillaan vuoden jälkipuoliskolla ja kasvavan vuonna 2014 keskimäärin 0,6 prosentin vuosivauhtia. Vuonna 2015 reaalisen BKT:n kasvun odotetaan nousevan 1,5 prosenttiin. Työttömyysasteen odotetaan nousevan ylimmillään 18,5 prosenttiin työvoimasta vuonna 2014. (4) Julkisen talouden alijäämä oli 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä ylittää ohjelman tavoitteen eli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttivat mittavat kertaluonteiset toimenpiteet, joiden vaikutukset julkiseen talouteen eivät olleet selvillä edellistä tarkastelua laadittaessa. Näitä toimenpiteitä olivat muiden muassa pääomasijoitus valtion omistamaan CGD-pankkiin (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), Parpúblican SAGESTAMOlle myöntämien osakaslainojen pääomaksi muuntamisen ohjaaminen valtion kautta (kyseessä on kaksi julkisen talouden ulkopuolista yritystä, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja Banco Português de Negóciosin (BPN) omaisuuserien siirtoon liittyvät arvonalennukset (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Eurostatin ohjeiden mukaan Portugalin suurten lentoasemien toimiluvan myynnistä saatuja tuloja pidettiin lisäksi oman pääoman nostona, eikä se siten hallituksen talousarviosuunnitelmista (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) poiketen näy julkisen talouden rahoitusasemassa. Jos näiden kertaluonteisten toimenpiteiden vaikutuksia julkisen talouden alijäämään ei oteta huomioon, alijäämä oli 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli tavoitteen alapuolella. Alijäämän rajoittaminen tälle tasolle oli haastavaa, sillä makrotaloudellisista syistä johtuvaa tulojen jäämistä ennustettua pienemmiksi oli kompensoitava budjetoitua suuremmilla säästöillä erityisesti julkisten palkkamenojen, välituotekäytön ja uusien investointihankkeiden määrärahojen osalta. (5) Kaiken kaikkiaan julkisen talouden toimien vaikutus rakenteellisen rahoitusaseman kohenemiseen oli vuonna 2012 BKT:hen suhteutettuna 2,4 prosenttia, mikä vastaa neuvoston 9 päivänä lokakuuta 2012 antamaa suositusta liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamisesta. Rakenteellinen perusjäämä koheni vieläkin enemmän, 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. (6) Vuoden 2012 kehityksen perusteella vuoden 2013 uudessa julkisen talouden perusskenaariossa oletetaan, että tulojen väheneminen ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen kasvu jatkuu seuraavana vuonna, kun taas suurinta osaa vuoden 2012 viimeisen neljänneksen menosäästöistä pidetään väliaikaisina, jolloin negatiivinen siirtymävaikutus on noin 0,4 prosenttia vuonna 2013. Lisäksi makrotalouden näkymien huomattava heikkeneminen vuonna 2013 alensi julkisen talouden perusskenaariota vielä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän kehityksen valossa vuosiksi 2013–2015 asetetut julkisen talouden tavoitteet, jotka luetellaan ohjelman viidennessä tarkastelussa (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014), eivät ole enää saavutettavissa. Koska poikkeamien arvioidaan olevan pääasiassa hallituksen määräysvallan ulkopuolella, julkisen talouden sopeutuksen tarkistaminen vaikuttaa asianmukaiselta. (7) Alijäämätavoitteita on tästä syystä mukautettu seuraavasti: 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Julkisen talouden sopeuttamisuraa on korjattu siten, että rakenteellinen sopeutus voidaan säilyttää lähellä 9:ää prosenttia kaudella 2011–2015 samalla kun mahdollistetaan automaattisten vakauttajien toiminta ja otetaan huomioon rahoitus- ja velkarajoitukset sekä sopeutuksen yhteiskunnalliset kustannukset. Tavoitteiden tarkistamisesta huolimatta tarvitaan mittavia vakauttamistoimia, joiden vaikutus on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Ohjelmakaudelle suunniteltua sopeutusta tuetaan monenlaisilla meno- ja tulopuolen rakenteellisilla toimenpiteillä. On odotettavissa, että vakauttamisuralla pysytään ohjelmakauden jälkeenkin, ja alijäämän pitäisi olla vuoteen 2015 mennessä selvästi 3 prosentin kynnysarvon alapuolella. (8) Vuoden 2013 talousarviolakiin sisältyy rakenteellisia päätösperäisiä toimia, joiden vaikutus on hiukan yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun kirjanpidossa on huomioitu se, että toinen julkisen sektorin työntekijöille maksettavista bonuksista ja 1,1 kertaa eläkeläisille maksettavien kahden bonuksen määrä on otettu uudelleen käyttöön sen jälkeen, kun ne vuonna 2012 leikattiin. Perustuslakituomioistuin antoi kuitenkin 5 päivänä huhtikuuta tuomion, jossa se kielsi joitakin vuoden 2013 talousarvion määräyksistä, kuten julkisen sektorin työntekijöille maksettavan toisen bonuspalkkion ja eläkeläisille maksettavan 0,9-kertaisen bonuksen leikkaamisen sekä uuden työttömyys- ja sairauslomakorvauksiin kohdistuvan maksun, jolloin syntyi 0,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Alijäämän kattamiseksi ja vuosina 2014 ja 2015 tarvittavan julkisen talouden sopeuttamisen tukemiseksi hallitus hyväksyi huhti–toukokuussa joukon menoja vähentäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden yhteenlaskettu vaikutus vuosina 2013–2014 olisi 4,7 miljardia euroa eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näistä aikaistettiin vuoteen 2013 toimenpiteitä, joiden vaikutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. (9) Julkisen sektorin työntekijöille ja eläkeläisille maksettavien bonuksien täyden käyttöön palauttamisen seurauksena tulojen lisäyksen osuus on yli kaksi kolmasosaa vuonna 2013 toteuttavista talouden vakauttamistoimenpiteistä, kun taas menoleikkausten osuus on alle yksi kolmasosa, mikä ei vastaa alkuperäistä suunnitelmaa, jonka mukaan vakautustoimenpiteissä oli tarkoitus keskittyä menoihin. (10) Vuonna 2013 tulopuolen toimenpiteitä ovat muiden muassa seuraavat: henkilötuloveron uudistus, 3,5 prosentin lisämaksu vähimmäispalkan ylittävästä verotettavien tulojen osuudesta, solidaarisuuslisä korkeimmilla tulotasoilla, veropohjan laajentaminen ja muut tulojen kasvattamiseen tähtäävät muutokset yritysverotuksessa, tupakkaan, alkoholiin ja maakaasuun sovellettavien valmisteverojen korottaminen, kiinteistöverotuksen veropohjan laajentaminen kiinteistöjen uudelleenarvostuksen jälkeen ja ylimääräinen eläkkeisiin liittyvä solidaarisuusmaksu ikääntymiseen liittyvistä kestävän kehityksen haasteista selviämiseksi. Menopuolella toimenpiteiden tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin palkkamenoja tuntuvasti optimoimalla resurssien kohdentamista ja muuttamalla julkisen sektorin työvoiman määrää sekä vähentämällä ylityökorvauksia, luontoisetuja ja ylimääräisten lomien ja vapaiden aikana maksettavia korvauksia. Muita menoja vähentäviä toimenpiteitä ovat muiden muassa seuraavat: terveydenhuoltoalaa koskevien rationalisointitoimien toteuttamisen jatkaminen, sosiaalietuuksien virtaviivaistaminen ja sosiaalituen kohdentamisen parantaminen, välituotekäytön vähentäminen kaikissa sektoriministeriöissä, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvotteluista koituvat säästöt ja valtion omistamien yritysten uusista uudelleenjärjestelytoimista koituvat säästöt. Osa suunnitelluista säästöistä syntyy niiden toimenpiteiden aikaistamisesta, joita on suunniteltu julkisten menojen arvioinnin yhteydessä. (11) Vaikka edellä mainitut toimenpiteet ovat luonteeltaan pysyviä, hallitus hyväksyy myös väliaikaisia toimenpiteitä, joista mainittakoon EU:n rahastoista saatavien tulojen käyttöönoton aikaistaminen esimerkiksi siirtämällä koheesiorahaston varoja alkuvaiheessa olevista hankkeista edistyneempiin ja pääomamenojen vähentäminen entisestään (Polis-ohjelma). (12) Lisätalousarvioon sisältyvien vakauttamistoimien lisäksi hallituksen on hyväksyttävä tai tapauksesta riippuen toimitettava parlamentille heinäkuun puolivälissä 2013 päättyvän istuntokauden loppuun mennessä kaikki muut lainsäädäntömuutokset ja säädösehdotukset, joita julkisten menojen arviointiin liittyvien uudistusten toteuttaminen edellyttää. (13) Vuonna 2014 julkisen talouden sopeuttamisessa noudatetaan julkisten menojen arviointia, jonka hallitus on toteuttanut viime kuukausina, ja tarkoituksena on toteuttaa menoja vähentäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden vaikutus on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Julkisten menojen arviointiin liittyvillä toimenpiteillä on vaikutusta lähinnä seuraaviin seikkoihin: 1) julkisen sektorin palkkamenojen vähentäminen, 2) eläke-etujen vähentäminen ja 3) alakohtaisten menojen leikkaukset kaikissa sektoriministeriöissä ja ohjelmissa. Julkisten menojen arviointiin liittyvät toimenpiteet kuuluvat laajempiin valtion uudistamiseen tähtääviin pyrkimyksiin, joiden tavoitteena on lisätä sosiaalisten tulonsiirtojen ja julkisten palveluiden tuottamisen tasapuolisuutta ja tehokkuutta. Vuoden 2014 palkkamenojen vähentämisen tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin työvoimaa ja lisätä koulutetumman henkilöstön suhteellista määrää, yhdenmukaistaa julkisen ja yksityisen sektorin työehtoja ja tehdä palkka- ja palkkiopolitiikoista avoimia ja meriitteihin perustuvia. Erityisiä uudistuksia ovat muun muassa seuraavat: työntekijöiden liikkuvuutta edistävän järjestelmän muuttaminen uudelleenkoulutusohjelmaksi, julkisen ja yksityissektorin työajan yhdenmukaistaminen (eli viikoittaisen työajan nostaminen julkisella sektorilla 35 tunnista 40:een), työaikapankin käyttöönotto, lomaoikeuksien vähentäminen, vapaaehtoisten irtisanomisjärjestelyjen toteuttaminen (josta arvioidaan syntyvän kertaluonteisia ensivaiheen kustannuksia, joiden vaikutus on noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä kaikille yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon käyttöönotto. Toinen merkittävä säästöjen lähde on eläkejärjestelmän kattava uudistus, joka perustuu yhdenvertaisuusperiaatteisiin ja tulojen mukaiseen progressiivisuuteen ja suojelee siten kaikkein pienimpiä eläkkeitä. Uudistusten tavoitteena on erityisesti pienentää eroja virkamiehiin sovellettavan järjestelmän ja yleisen järjestelmän välillä, nostaa lakisääteistä eläkeikää muuttamalla kestävyystekijää ja ottaa – jos se on aivan välttämätöntä – käyttöön progressiivinen kestävyysmaksu. Lisäksi tehostetaan välituotekäyttöön ja meno-ohjelmiin liittyviä säästöjä kaikissa sektoriministeriöissä. (14) Täytäntöönpanoprosessiin liittyviä poliittisia ja oikeudellisia riskejä silmällä pitäen muutamat julkisten menojen arviointiin liittyvät toimenpiteet saatetaan korvata muilla samansuuruisilla ja -laatuisilla toimenpiteillä työmarkkinaosapuolten ja poliittisten kumppanien kanssa käynnissä olevan kuulemisprosessin yhteydessä. (15) Talousarviosopeutukseen liittyy monenlaisia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan julkisen talouden menojen valvontaa ja parantamaan tulojen keräämistä. Julkisen talouden kehystä niin keskushallinnon tasolla kuin alue- ja paikallishallinnossakin ollaan kattavasti uudistamassa, jotta se vastaisi budjettimenettelyihin ja -hallintoon liittyviä parhaita käytäntöjä. Uusi sitoumusten valvontajärjestelmä tuottaa tuloksia, mutta täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti sen varmistamiseksi, että sitoumukset ovat linjassa rahoituksen kanssa. Julkishallinnon uudistukset jatkuvat, ja niihin liittyy julkisen sektorin työpaikkoihin ja julkisiin laitoksiin liittyviä merkittäviä rationalisointitoimia. Tulojen hallinnoinnin uudistusohjelmassa edistytään edelleen, ja viranomaiset pyrkivät parantamaan seurantaa ja tulojen kurinalaisuutta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvottelut ovat alkaneet, ja vuodeksi 2013 ja sen jälkeen odotetaan huomattavia säästöjä. Valtion omistamat yritykset saavuttivat operationaalisen tasapainon keskimäärin vuoden 2012 loppuun mennessä, ja suunnitteilla on muita tehokkuutta parantavia uudistuksia tulosten parantamiseksi entisestään. Terveydenhuoltoalan uudistuksista saadaan huomattavia säästöjä, ja uudistusten täytäntöönpano jatkuu pitkälti tavoitteiden mukaisesti. (16) Komission nykyisten ennusteiden mukaan BKT:n nimelliskasvu (–1,0 prosenttia vuonna 2013, 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 3,3 prosenttia vuonna 2015) ja julkisen talouden alijäämä (BKT:hen suhteutettuna 5,5 prosenttia vuonna 2013, 4,0 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015) johtavat siihen, että velka suhteessa BKT:hen kehittyy seuraavasti: 122,9 prosenttia vuonna 2013, 124,2 prosenttia vuonna 2014 ja 123,1 prosenttia vuonna 2015. Velka suhteessa BKT:hen alkaisi näin ollen supistua vuoden 2014 jälkeen olettaen, että alijäämää saadaan jatkossakin supistettua. Velkadynamiikkaan vaikuttavat useat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet, kuten huomattavat rahoitusomaisuuden hankintatoimet, erityisesti pankkien pääomapohjan mahdollinen vahvistaminen ja valtion omistamien yritysten rahoitustoimet, sekä erot korkotulojen ja korkomenojen välillä. (17) Pankkien pääoman lisäämiseksi tarkoitetut toimet saatiin päätökseen vuonna 2012, ja niiden ansiosta toimiin osallistuneet pankit saavuttivat Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) valvonnassa olevat lakisääteiset pääomapuskurit ja ohjelman mukaisen tavoitteen, jonka mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core tier 1) suhdeluku on vuoden lopussa 10 prosenttia. On todennäköistä, että lainojen suhdetta talletuksiin koskeva 120 prosentin ohjeellinen tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2014, ja jotkin pankit ovatkin jo tämän kynnysarvon alapuolella. Yrityssektorin rahoituslähteiden monipuolistamiseen tähtääviä toimia ollaan lujittamassa. Mahdollisuuksia nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen tehokkuuden ja hallinnoinnin parantamiseksi arvioidaan parhaillaan. Pankkien elvytyssuunnitelmia analysoidaan ja kriisinratkaisusuunnitelmia valmistellaan. (18) Edistyminen kasvua ja kilpailukykyä edistävien rakenneuudistusten toteuttamisessa on jatkunut. Aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen lujittamisen ohella viranomaiset ovat hyväksyneet kattavan työmarkkinauudistuksen. Työmarkkinoiden joustavuuden ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi uudessa säädöskehyksessä pienennetään erorahoja, kevennetään laillisen irtisanomisen ehtoja, lisätään työajan joustavuutta, laajennetaan mahdollisuuksia yrityskohtaisiin neuvotteluihin ja tarkistetaan työttömyysvakuutusetuuksien järjestelmää tarkoituksena kannustaa pikaiseen työhön paluuseen kuitenkin niin, että samalla taataan riittävä suojelun taso. Keskiasteen ja ammatillista koulutusta koskevien toimintasuunnitelmien toteuttaminen edistyy kaiken kaikkiaan aikataulun mukaisesti. (19) Palveludirektiivin täytäntöönpano edistyy ripeästi. Direktiivin tavoitteena on vähentää markkinoille pääsyn esteitä sekä edistää kilpailua ja taloudellista toimintaa helpottamalla uusien tulokkaiden markkinoille pääsyä erilaisissa taloudellisissa ympäristöissä. Puitelaki, jossa vahvistetaan tärkeimpiä kansallisia sääntelyviranomaisia koskevat pääperiaatteet ja se, että niille annetaan hyvin riippumaton ja itsenäinen asema, on tarkoitus esittää parlamentille. Kolmannen energia-alan lainsäädäntöpaketin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistynyt hyvin, ja liian alhaisista sähkötariffeista aiheutuneen velan vähentäminen järjestelmän kestävyyden varmistamiseksi on käynnissä. Lupamenettelyjä yksinkertaistetaan ja muunlaista hallinnollista taakkaa kevennetään talouden eri aloilla, joita ovat muun muassa ympäristö ja aluesuunnittelu, maatalous ja maaseudun kehittäminen, teollisuus, matkailu ja geologia. (20) Marraskuussa 2012 voimaan tulleen vuokra-asuntomarkkinoiden kattavan uudistuksen pitäisi tehdä asuntomarkkinoista aiempaa dynaamisemmat. Tuomioistuinjärjestelmän uudistukset jatkuvat sovitun aikataulun mukaisesti. Kesken olevien tapausten lukumäärä on vähentynyt, ja laajempien uudistusten, kuten tuomiopiirien maantieteellisen uudelleenjaon ja siviiliprosessilain uudistuksen, toteuttaminen on edistynyt. ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 1 artikla seuraavasti: (a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Unioni myöntää Portugalille lainan, jonka määrä on enintään 26 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään 19,5 vuotta. Lainajärjestelyn yksittäisten osaerien erääntymisaika voi olla enintään 30 vuotta.” (b) Lisätään kohta seuraavasti: ”9. Komissio voi Portugalin pyynnöstä pidentää erän tai osaerän erääntymisaikaa sillä ehdolla, että 1 kohdassa vahvistettua enimmäiserääntymisaikaa noudatetaan. Komissio voi jälleenrahoittaa kyseistä tarkoitusta koskevan lainanottonsa kokonaan tai osittain. Kaikki ennakkoon lainaksi otetut määrät pidetään sillä EKP:n tilillä, jonka komissio on avannut rahoitustuen hallinnointia varten.” 2. Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artikla seuraavasti: (a) Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti: ”3. Julkisen talouden alijäämä ei saa olla BKT:hen suhteutettuna suurempi kuin 5,9 prosenttia vuonna 2011, 5,0 prosenttia vuonna 2012, 5,5 prosenttia vuonna 2013 ja 4 prosenttia vuonna 2014. Tätä alijäämää laskettaessa huomioon ei oteta Portugalin hallituksen laatimaan rahoitusalan strategiaan sisältyvien pankkien tukitoimenpiteiden mahdollisia julkisen talouden kustannuksia. Julkisen talouden vakauttamisen on perustuttava laadukkaisiin pysyviin toimenpiteisiin ja heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvan vaikutuksen minimointiin. 4. Portugalin on toteutettava 5–8 kohdassa mainitut toimenpiteet ennen kunkin kyseessä olevan vuoden päättymistä. Vuosien 2011–2014 tarkat määräajat täsmennetään yhteisymmärryspöytäkirjassa. Portugalin on oltava valmis toteuttamaan lisää vakauttamistoimenpiteitä saavuttaakseen alijäämätavoitteet koko ohjelmakauden ajan. (b) Korvataan 7–9 kohta seuraavasti: ”7. Portugalin on toteutettava seuraavat toimenpiteet vuoden 2013 aikana yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti: (a) Julkisen talouden alijäämä ei saa vuonna 2013 olla suurempi kuin 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2013 talousarvioon ja toukokuun loppuun mennessä hyväksyttävään lisätalousarvioon sisältyvät vakauttamistoimet on toteutettava vuoden aikana. Tuloja lisääviin toimenpiteisiin sisältyvät muiden muassa henkilötuloveron uudistaminen siten, että verorakenne yksinkertaistuu, veropohja laajenee joidenkin veroetuuksien poistamisen myötä ja keskimääräinen verokanta nousee progressiivisuuden säilyttäen; veropohjan laajentaminen yhtiöverotuksessa; valmisteverojen ja juoksevien kiinteistöverojen korottaminen sekä ylimääräinen eläkkeisiin liittyvä solidaarisuusmaksu. Menoja vähentäviin toimenpiteisiin sisältyvät muiden muassa seuraavat toimenpiteet: julkishallinnon, koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalietuuksien rationalisointi, palkkamenojen alentaminen vähentämällä vakinaista ja väliaikaista henkilöstöä ja pienentämällä ylityökorvauksia, valtion omistamien yritysten toiminta- ja pääomamenojen leikkaukset, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten neuvotteleminen uudelleen ja välituotekäyttöön liittyvät leikkaukset kaikissa sektoriministeriöissä. (b) Joitakin julkisten menojen arviointiin perustuvia toimenpiteitä on aikaistettava vuoteen 2013. Nämä koostuvat lähinnä julkisen sektorin työpaikkojen lisävähennyksestä muuttamalla työntekijöiden liikkuvuutta edistävä järjestelmä uudelleenkoulutusohjelmaksi, julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistamisesta etenkin korottamalla julkisen sektorin viikoittainen työtuntimäärä 35 tunnista 40:een, julkisen sektorin työntekijöiden erityisten sairausvakuutusmaksujen korottamisesta ja luontoisetujen vähentämisestä. Sektoriministeriöiden rationalisointitoimissa on mentävä alkuperäisiä talousarviosuunnitelmia pidemmälle, ja sosiaalimenoja on virtaviivaistettava entisestään. Lisäksi edellä mainittuja pysyviä toimenpiteitä olisi täydennettävä väliaikaisilla toimenpiteillä, jotka korvataan pysyvillä vuonna 2014. Näistä mainittakoon erityisesti EU:n rahastoista saatavien tulojen käyttöönoton aikaistaminen ja pääomamenojen vähentäminen entisestään (Polis-ohjelma). (c) Lisätalousarvioon sisältyvien vakauttamistoimien lisäksi hallituksen on hyväksyttävä tai tapauksesta riippuen toimitettava parlamentille heinäkuun puolivälissä 2013 päättyvän istuntokauden loppuun mennessä kaikki muut lainsäädäntömuutokset ja säädösehdotukset, joita julkisten menojen arviointiin liittyvien uudistusten toteuttaminen edellyttää. (d) Portugalin on jatkettava yksityistämisohjelmansa toteuttamista. (e) Portugalin on koordinoitava tietojenvaihtoa eri hallintotasojen välillä helpottaakseen tulojen ennakointia autonomisten alueiden ja paikallisviranomaisten vuoden 2014 talousarvioita varten. (f) Portugalin on lisättävä yhteisten palvelujen käyttöä julkishallinnossa. (g) Portugalin on vähennettävä sektoriministeriöiden (esim. verot, sosiaaliturva, oikeusasiat) paikallisten yksiköiden lukumäärää yhdistämällä niitä kansalaispalvelupisteisiin ja kehittämällä edelleen sähköistä hallintoa ohjelman aikana. (h) Portugalin on jatkettava sairaalaverkon uudelleenjärjestelyä ja rationalisoimista edistämällä sairaalapalvelujen erikoistumista, keskittämistä ja supistamista sekä sairaaloiden yhteistä hallintoa ja yhteistoimintaa. Portugalin on saatettava toimintasuunnitelman toteuttaminen päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä. (i) Portugalin on arvioitava kattavasti asuntomarkkinoiden toimintaa kansainvälisesti arvostettujen asiantuntijoiden avustuksella sen jälkeen, kun uuteen kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevaan lakiin 6/2006 ja asetukseen, jolla kunnostamista koskevaa hallinnollista menettelyä yksinkertaistetaan, tehtävät muutokset on hyväksytty. (j) Portugalin on kehitettävä valtakunnallinen maarekisterijärjestelmä, jotta kaupunkisuunnittelusta koituvat hyödyt ja kustannukset saadaan jaettua tasapuolisemmin. (k) Portugalin on pantava täytäntöön sen toimintasuunnitelmissa esitetyt toimenpiteet keskiasteen ja ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseksi. Erityisesti hallintoväline, jolla analysoidaan, seurataan ja arvioidaan koulutuspolitiikkojen tuloksia ja vaikutuksia, on saatava täysin toimintavalmiiksi ja ammattimaisesti toimivat erityisopetusta tarjoavat koulut on perustettava. (l) Portugalin on hyväksyttävä loput palveludirektiivin täysimääräisen täytäntöönpanon edellyttämät alakohtaiset muutokset. (m) Portugalin on tuomioistuimiin kertyneen tapausruuhkan purkamiseksi toteutettava kohdennetut toimenpiteet, joilla vähennetään kesken olevien täytäntöönpanoasioiden määrää. (n) Portugalin on esitettävä parlamentille tärkeimpiä kansallisia sääntelyviranomaisia koskeva puitelaki varmistaakseen niiden täyden riippumattomuuden sekä taloudellisen, hallinnollisen ja johtamista koskevan itsenäisyyden. (o) Portugalin on parannettava liiketoimintaympäristöä toteuttamalla kesken olevat uudistukset, joilla vähennetään hallinnollista taakkaa (täysin toimintakykyinen keskitetty asiointipiste ja lupamenettelyjen poistamiseen tähtäävät hankkeet), ja yksinkertaistamalla entisestään olemassa olevia lupamenettelyjä, sääntelyä ja muuta hallinnollista taakkaa, jotka muodostavat huomattavan esteen taloudellisen toiminnan kehittämiselle. (p) Portugalin on saatettava päätökseen uudistus, joka koskee satamien hallintojärjestelmää, satamatoimintaan liittyvät toimiluvat mukaan lukien. (q) Portugalin on toteuttava toimenpiteet, joilla parannetaan liikennejärjestelmän toimintaa. (r) Portugalin on toteutettava toimenpiteet, joilla poistetaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutunut velka, ja saatettava EU:n kolmas energia-alan lainsäädäntöpaketti kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. (s) Portugalin on varmistettava, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien uutta oikeudellista ja institutionaalista kehystä sovelletaan ja että julkisen ja yksityisen sektorin tieliikennesopimusten uudelleenneuvotteluja jatketaan hallituksen esittämän strategisen suunnitelman ja tarkistetun sääntelykehyksen mukaisesti, jotta julkinen talous voisi vahvistua huomattavasti erityisesti vuonna 2013. (t) Portugalin on jatkossakin keskityttävä toimiin, joilla torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa ja vahvistetaan säännösten noudattamista veronmaksajien keskuudessa. (u) Portugalin on mukautettava erorahajärjestelmää yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. (v) Makrotalouden epätasapainotilojen korjaamiseksi Portugalin on edistettävä työpaikkojen luomista tukevaa ja yritysten kilpailukykyä parantavaa palkkakehitystä. Vähimmäispalkkoja voidaan korottaa ohjelmakauden aikana vain, jos se voidaan perustella talouden ja työmarkkinoiden kehityksellä. (w) Portugalin on jatkettava aktiivisten työmarkkinapolitiikkojensa vaikuttavuuden parantamista asiaa koskevan arvioinnin tulosten ja julkisten työvoimapalveluiden toiminnan parantamiseksi laaditun toimintasuunnitelman mukaisesti. 8. Julkisen talouden alijäämä ei saa vuonna 2014 olla suurempi kuin 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Portugalin on pantava täytäntöön menoja vähentävät toimenpiteet, jotka valmisteltiin julkisten menojen arvioinnin yhteydessä. Kaiken kaikkiaan näiden toimenpiteiden vaikutus on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Niihin sisältyvät muiden muassa seuraavat toimenpiteet: palkkamenojen vähentäminen, jonka tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin työvoimaa ja lisätä koulutetumman henkilöstön suhteellista määrää; julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistaminen entisestään esimerkiksi pidentämällä työaikaa, ottamalla käyttöön työaikapankki ja vähentämällä lomaoikeuksia; vapaaehtoisten irtisanomisjärjestelyjen toteuttaminen; virkamiehiin sovellettavan eläkejärjestelmän ja yleisen eläkejärjestelmän välisten erojen pienentäminen; lakisääteisen eläkeiän korottaminen; ja – jos se on aivan välttämätöntä – progressiivisen eläkkeisiin liittyvän kestävyysmaksun käyttöönotto. Lisäksi tehostetaan välituotekäyttöön ja meno-ohjelmiin liittyviä säästöjä kaikissa sektoriministeriöissä. Osa toimenpiteistä saatetaan korvata osittain tai kokonaan muilla samansuuruisilla ja ‑laatuisilla toimenpiteillä. 9. Jotta luottamus rahoitussektoriin voitaisiin palauttaa, Portugalin on pyrittävä säilyttämään pankkisektorin riittävä pääomapohja ja huolehdittava asianmukaisesta velkavivun purkamisesta yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettujen määräaikojen mukaisesti. Tältä osin Portugalin on rahoitusvakauden säilyttämiseksi pantava täytäntöön pankkisektoriaan koskeva strategia, josta on sovittu komission, EKP:n ja IMF:n kanssa. Portugalin on erityisesti (a) kehotettava pankkeja lujittamaan vakuuspuskurejaan kestävältä perustalta; (b) varmistettava tasapainoinen ja sujuva velkavivun purkaminen pankkisektorilla, mikä on keskeisen tärkeää, jotta voidaan poistaa rahoituksen epätasapainotilat pysyvästi ja pienentää keskipitkällä aikavälillä riippuvuutta eurojärjestelmästä saatavasta rahoituksesta. Pankkien rahoitus- ja pääomasuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen neljännesvuosittain; (c) edistettävä yrityssektorin ja erityisesti pk-yritysten rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamista toteuttamalla monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten pääsyä pääomamarkkinoille ja vientiluottovakuuksien saantia; (d) jatkettava valtion omistaman CGD-pankkiryhmän toiminnan virtaviivaistamista; (e) optimoitava BPN:stä kolmeen valtion omistamaan erillisyhtiöön siirrettyjen omaisuuserien takaisin periminen ulkoistamalla omaisuudenhoito ammattimaiselle kolmannelle osapuolelle, joilla on valtuudet hankkia omaisuuserät takaisin vähitellen. Portugalin hallituksen on valittava omaisuudenhoitaja käynnissä olevalla tarjouskilpailulla ja sisällytettävä valtuuksiin riittävät kannustimet, joilla takaisinperintä voidaan maksimoida ja toimintakustannukset minimoida. Portugalin hallituksen on varmistettava tytäryhtiöiden ja kahdessa muussa valtion omistamassa erillisyhtiössä olevien omaisuuserien oikea-aikainen luovutus; (f) kehitettävä ja toteutettava yrityssektorin rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamisen edistämiseksi esitettyjen alustavien ehdotusten perusteella ratkaisuja, jotka tarjoavat yrityssektorilla rahoitusvaihtoehtoja perinteisille pankkilainoille. Portugalin hallituksen on arvioitava valtion tukemien vientiluottovakuutusjärjestelyjen tuloksellisuutta asianmukaisten vientiä edistävien, EU:n lainsäädännön mukaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi; (g) analysoitava pankkien elvytyssuunnitelmia ja annettava järjestelmälle suunnattuja, elvytyssuunnitelmia koskevia suuntaviivoja sekä laadittava kriisinratkaisusuunnitelmia pankkien toimittamien raporttien perusteella. Portugalin on varmistettava, että kriisinratkaisurahaston alkuvaiheen ja myöhemmistä vuosittaisista rahoitusjärjestelyistä päätetään. Pankkien elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmien täytäntöönpanossa on asetettava etusijalle ne suunnitelmat, jotka ovat koko järjestelmän kannalta merkityksellisiä; (h) pantava täytäntöön kehys, jossa rahoituslaitokset voivat toteuttaa kotitalouksienluottojen uudelleenjärjestelyjä tuomioistuinten ulkopuolella, helpotettava yritysten velkojen uudelleenjärjestelyyn turvautumista ja pantava täytäntöön toimintasuunnitelma, jolla lisätään suuren yleisön tietoisuutta uudelleenjärjestelyvälineistä; (i) laadittava neljännesvuosittain kertomuksia uusien uudelleenjärjestelyvälineiden täytäntöönpanosta ja toteutettava maksukyvyttömyysasioita käsittelevien sidosryhmien keskuudessa kysely nykyisten velan uudelleenjärjestelyvälineiden asianmukaisuudesta ja mahdollisista puutteista tai pullonkauloista, tarkasteltava vaihtoehtoisia tapoja lisätä sellaisten yritysten onnistunutta elpymistä, jotka ovat mukana PER:ssä (erityinen elvytysmenettely vakavissa rahoitusvaikeuksissa oleville yrityksille) ja SIREVEssä (tuomioistuimen ulkopuolisiin sopimuksiin perustuva elvytysjärjestelmä talousvaikeuksissa tai välittömässä maksukyvyttömyysvaarassa oleville sekä maksukyvyttömille yrityksille); (j) arvioitava mahdollisuuksia parantaa nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen tehokkuutta ja hallinnointia, perustettava neljännesvuosittainen seuranta- ja raportointimekanismi, joka koskee pk-yritysten rahoituksen saantia helpottavien valtion tukemien luottojärjestelyjen myöntämistä, ja toteutettava kansallisesta takausjärjestelmästä ulkopuolinen tarkastus.” 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle. 3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.