EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.6.2013 COM(2013) 334 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2012



KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2012 1Johdanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 317 artiklan mukaan Euroopan komissio on vastuussa EU:n talousarvion toteuttamisesta annettujen määrärahojen rajoissa ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että määrärahat käytetään näiden periaatteiden mukaisesti. Antamalla tämän yhteenvetokertomuksen komissio ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista pääjohtajiensa ja toimialajohtajiensa vuotuisissa toimintakertomuksissaan esittämien lausumien ja varaumien perusteella. Komissio ilmoittaa yhteenvetokertomuksessa myös hallinnointiin liittyvät suurimmat ongelmat, jotka on ratkaistava ensi tilassa, sekä toimet, jotka on toteutettava havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Komission kollegio antaa poliittisten ja hallinnollisten tavoitteiden täytäntöönpanon tehtäväksi pääjohtajille ja toimialajohtajille, jotka valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä saavat välineet toimintaa varten. Tälle hajautetulle hallinto-organisaatiolle on ominaista, että eri toimijoiden vastuualueet on määritelty selvästi. Valtuutetuilla tulojen ja menojen hyväksyjillä on täydet oikeudet määritellä asianmukaisin ja tehokkain valvontajärjestelmä, jolla varmistetaan heidän vastuullaan olevien varojen moitteeton ja tehokas hallinnointi. Vuotuiset toimintakertomukset ovat valtuutetuille tulojen ja menojen hyväksyjille tärkein väline, jonka avulla he voivat osoittaa, kuinka he hoitavat vastuullaan olevia varoja ja henkilöresursseja. Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät raportoivat vuotuisissa toimintakertomuksissa, kuinka he ovat hoitaneet tehtävänsä, ja tuovat esille mahdolliset hallinnointiin liittyvät ongelmat, jotka on tarpeen saattaa kollegion tietoon. Toimintakertomuksiin sisältyy allekirjoitettu vahvistuslausuma, joka kattaa muun muassa rahoitustoimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden. Kussakin vuotuisessa toimintakertomuksessa vahvistetaan nimenomaisesti, että asiasta vastaavalle komissaarille (tai vastaaville komissaareille) on ennen lopullisen vahvistuslausuman allekirjoittamista ilmoitettu vuotuisen toimintakertomuksen tärkeimmistä seikoista, esimerkiksi mahdollisista varaumista, jotka valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo tehdä. Komission kollegio hyväksyi tämän yhteenvetokertomuksen 5. kesäkuuta 2013 keskusteltuaan siitä. 2Tulosten mittauksen tehostaminen 2.1Tulosten mittaus Vuotuiset toimintakertomukset ovat merkittävä tiedonlähde erityisesti tilintarkastustuomioistuimelle ja vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle. Komissio on vuodesta 2011 pyrkinyt parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen tuella osoittamaan menojen laadun ja EU:n talousarvion tuoman lisäarvon merkityksen. Se on esimerkiksi laatinut kattavan raportin EU:n menojen tuottamasta lisäarvosta tueksi ehdotuksilleen, jotka koskevat monivuotisen rahoituskehyksen osana esitettäviä uuden sukupolven ohjelmia. Vuoden 2012 toimintakertomuksia koskevissa ohjeissa edellytetään, että valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät syventävät raportointiaan siitä, miten he ovat käyttäneet osoitettuja taloudellisia ja henkilöresursseja komission asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja miten nämä politiikat ovat tuottaneet lisäarvoa EU:n yhteiskunnalle. Tällä tavoin komissio kehittää asteittain tuloksiin perustuvan kulttuurin, joka saavuttaa täyden tehonsa vasta useiden vuosien kuluttua osittain siksi, että on kehitettävä uusia tilastollisia ja muita välineitä. Keskustelu maksujen soveltuvuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta pysyy keskiössä, mutta sitä täydennetään keskustelulla politiikan toimivuudesta. Komission on oltava valmiina reagoimaan tähän tilanteeseen asianmukaisella tavalla. Komissio kehottaa yksiköitään syventämään tuloskehystä, jonka olisi oltava kaikkien tulevien vuotuisten toimintakertomusten perustana. Tällainen kehys muodostuu koko organisaatiossa vallitsevasta tuloksiin perustuvasta kulttuurista, tavoitteiden asettamisesta ennakkoon, säännöllisestä valvonnasta, jälkikäteen tapahtuvasta mittauksesta ja saavutusten raportoinnista. Komissio kehottaa pääsihteeristöä ja budjettipääosastoa sisällyttämään tulosraportoinnin osatekijät vuoden 2013 toimintakertomuksia ja vuoden 2014 hallintosuunnitelmia koskeviin ohjeisiin. Tulosraportoinnissa olisi keskityttävä sidosryhmien todellisiin tarpeisiin ja lujitettava vahvistuslausumaa sekä rahoitustoiminnan että muun toiminnan ”taloudellisuutta”, ”vaikuttavuutta” ja ”tehokkuutta” koskevilla tiedoilla. Vaatimusten olisi oltava riittävän joustavia, jotta niissä otetaan huomioon eri yksiköiden toiminnan erilainen luonne. Komissio on sisällyttänyt ehdotuksiinsa, jotka koskevat seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen uuden sukupolven ohjelmia, useita seikkoja tuloskehyksen tueksi sekä sääntöjen ja prosessien yksinkertaistamiseksi pienentääkseen maksuihin vaikuttavien virheiden riskiä. Näin pyritään keskittymään nykyistä enemmän eri politiikanalojen yleistavoitteiden tehokkaaseen ja vaikuttavaan saavuttamiseen pitäen samalla mielessä, että rahoitustoimiin liittyvä virhetaso pysyy kohtuullisena. Komissio on huolissaan siitä, että lainsäätäjät eivät ota huomioon useita ehdotuksia, jotka se on tehnyt osana uutta monivuotista rahoituskehystä yksinkertaisemman ja vahvemman kehyksen varmistamiseksi. Se kehottaa parlamenttia ja neuvostoa ottamaan nämä näkökohdat paremmin huomioon meneillään olevissa neuvotteluissa. 2.2Arviointikertomus (SEUT-sopimuksen 318 artikla) Komissio antoi marraskuussa 2012 järjestyksessä toisen kertomuksen saavutettuihin tuloksiin perustuvasta unionin varoja koskevasta arvioinnista. Tässä SEUT-sopimuksen 318 artiklassa vaaditussa kertomuksessa pyritään esittämään yleiskatsaus EU:n ohjelmien tavoitteista sekä saavutetuista vaikutuksista ja tuloksista. Komissio työskentelee jatkuvasti tämän raportoinnin parantamiseksi esimerkiksi yhdenmukaistamalla sitä strategisen suunnittelun nykyisen ohjelmointiprosessin kanssa. Tämä yhdenmukaistaminen merkitsee sitä, että tulosindikaattorit ja tavoitteet määritellään hallintosuunnitelmissa, niistä raportoidaan vuotuisissa toimintakertomuksissa, ja niitä täydennetään koko komission kattavilla arvioinneilla arviointikertomuksessa, joka hyväksytään rinnan tämän yhteenvetokertomuksen kanssa.

Komissio kehottaa pääsihteeristöä kehittämään edelleen arviointikertomuksen sisältöä ja kattavuutta esimerkiksi käyttämällä enemmän tietoja tuloksista ja varmistamalla johdonmukaisuus arviointikertomuksen ja vuotuisten toimintakertomusten välillä. Esimerkiksi sisäisten ja ulkoisten tarkastajien suorittamista varainkäytön tarkastuksista saadaan tietoja tuloksista. 2.3Varainhoitoasetuksen tarkistaminen Varainhoitoasetus sisältää kaikilla politiikanaloilla sovellettavat yhteiset varainhoitosäännöt ja -periaatteet. Sitä tarkistettiin vuonna 2012, ja tässä yhteydessä vahvistettiin tarve yhdenmukaistaa valvontajärjestelmät todettujen riskien ja valvonnan kustannustehokkuuden kanssa. Varainhoitoasetuksessa esitetään selkeä yleinen täytäntöönpanokehys, joka kattaa kaikki hallinnointimuodot (esimerkiksi yhteisen kehyksen jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavalle hallinnoinnille, joka koskee pääosaa EU:n talousarviosta), ja vahvistetaan erityiset säännöt innovatiivisille rahoitusvälineille ja tunnustuksille. Komission suoraan hallinnoimien avustusten alalla tarkistuksella edistetään yksinkertaistettujen menetelmien (esim. kertakorvaukset, kiinteämääräinen rahoitus ja vakioyksikkökustannukset) käyttämistä tukikelpoisten kustannusten laskemiseksi, helpotetaan avustuksen saajan tavanomaisen kirjanpitokäytännön mukaisesti ilmoitettujen kustannusten hyväksymistä ja otetaan käyttöön kevyemmät menettelyt pienille avustuksille. Komissio on ehdottanut samaa lähestymistapaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavaa hallinnointia koskevaan alakohtaiseen lainsäädäntöön. Uusi varainhoitoasetus sisältää säännöksiä, joiden mukaan yksikköjen on toimitettava tietoja sisäisen valvonnan järjestelmistään sekä jäsenvaltioiden sisäisen valvonnan järjestelmistä yhteistä hallinnointia sovellettaessa, arvio tämän järjestelmän mukaisten tarkastusten kustannuksista ja hyödyistä sekä arvio odotetusta virheriskistä, kun lainsäätäjälle esitetään uusia tai tarkistettuja menoehdotuksia. Varainhoitoasetuksessa myös edellytetään, että valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ottavat riskit ja kustannustehokkuuden huomioon perustaessaan sisäisen valvonnan järjestelmiä ja esittävät yleisarvion tarkastusten kustannuksista ja hyödyistä vuotuisessa toimintakertomuksessa, sekä – jos virhetaso on jatkuvasti korkea – yksilöivät puutteet, analysoivat mahdollisten korjaavien toimien kustannukset ja hyödyt ja toteuttavat tai ehdottavat tarvittavia toimia. Komissio kehottaa keskusyksiköitään laatimaan erityisiä ohjeita, jotta nämä uudet tietoja koskevat vaatimukset otetaan huomioon vuoden 2013 toimintakertomuksissa oikea-aikaisesti ja kustannustehokkaasti. Komission ulkopuolella toteutettavan valvonnan kustannusten osalta olisi suoritettava tarvittavat valmistelut, jotta nämä tiedot voidaan ottaa huomioon vuoden 2015 toimintakertomuksissa. 3Vuotuisten toimintakertomusten laadun parantaminen 3.1Tilintarkastustuomioistuimen tekemä arviointi Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuoden 2011 vuosikertomuksessaan useiden vuotta 2011 koskevien vuotuisten toimintakertomusten laatua. Se katsoi kuuden toimintakertomuksen osalta, että varauman soveltamisalan tai laajuuden olisi pitänyt olla suurempi. Samalla se myönsi, että uusilla jäännösvirhetason laskentaa koskevilla ohjeilla on saatu aikaan parannus erityisesti koheesiopolitiikasta vastaavien pääosastojen ja tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vuotuisissa toimintakertomuksissa. Vuoden 2012 toimintakertomuksissa selitetään, kuinka tilintarkastustuomioistuimen esille ottamat ongelmat on pyritty ratkaisemaan. Komissio on vakuuttunut siitä, että kaikki sen yksiköt ovat ratkaisseet tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2011 ”johdon antamista tiedoista” esittämät huomautukset ja myös osaltaan auttaneet ratkaisemaan vastuuvapauden myöntämisestä annetussa päätöslauselmassa esitetyt, vuotuisten toimintakertomusten luotettavuutta koskevat huolenaiheet. 3.2Vertaisarviointiprosessin tehostaminen Parannuksiin pyritään jatkuvasti, ja siitä syystä komission keskusyksiköt antavat varhaisessa vaiheessa toimialoille tukensa vuotuisten toimintakertomusten laadinnassa. Ne keskustelevat toimialojen kanssa keskeisistä kysymyksistä ja antavat tarvittaessa ohjeistusta. Vertaisarvioinnit ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi vaihtaa näkemyksiä monialaisten kysymysten esittämisestä sekä puutteiden korjaamisesta. Sisäisen tarkastusyksikön suorittaman komission vuotuisia toimintakertomuksia koskevan prosessin tarkastuksen perusteella prosessia on parannettu edelleen. Ensinnäkin vertaisarviointikokousten työskentelyjärjestelyt on virallistettu ”keskinäisiä odotuksia” koskevassa asiakirjassa. Toiseksi pääosastoja on kehotettu tekemään selkoa siitä, miten ne ottavat vertaisarviointien päätelmät huomioon lopullisissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan, tai tarvittaessa selittämään, miksi ne eivät ole samaa mieltä näiden suositusten kanssa (”noudata tai selitä” periaate). Kolmanneksi vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyihin vahvistuslausumaa tukeviin päätelmiin – muun muassa varauksen tekemisen tai tekemättä jättämisen syihin – on kiinnitetty entistä enemmän huomiota. Tämä vuotuisten toimintakertomusten laadun järjestelmälliseen valvontaan perustuva prosessi on lisännyt selvyyttä, johdonmukaisuutta ja toimintakertomuksia koskevien ohjeiden noudattamista. Komissio kehottaa pääsihteeristöä ja budjettipääosastoa jatkamaan pääosastojen ja toimialojen opastamista, tarkistamaan säännöllisesti voimassa olevia ohjeita, antamaan selvityksiä, tarjoamaan koulutusta, arvioimaan vuotuisten toimintakertomusten luonnosten laatua ja järjestämään vertaisarviointitapaamisia. Ohjeet päivitetään vuonna 2013, ja näin autetaan yksiköitä tarjoamalla niille raportointimalleja ja varmistetaan samalla, että yksiköt noudattavat uutta varainhoitoasetusta. 3.3Hankintamenettelyiden virheiden kvantitatiivisen määrittelyn yhdenmukaistaminen Keskusyksiköt päivittivät marraskuussa 2012 virhetason määrittelyä koskevat ohjeensa sekä perusteet, joiden perusteella vahvistuslausumaan voidaan tehdä varauma suoraan hallinnoituihin julkisiin hankintamenettelyihin liittyvien virheiden varalta. Näillä ohjeilla, joissa otettiin huomioon tilintarkastustuomioistuimen laajempi lähestymistapa, pyrittiin takaamaan avoimuus ja vertailukelpoisuus sekä tuottamaan realistisempi laskelma todellisesta taloudellisesta riskistä ja huomioimaan samalla vakavien menettelyllisten virheiden mahdollinen vaikutus maineeseen. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto johtaa koheesiopolitiikasta vastaavien yksiköiden käyttämien kvantifiointiperiaatteiden päivittämisprosessia. Sen perusteella komissio tekee vuoden 2013 loppuun mennessä päätöksen kaikkien yhteistyössä hallinnoitavia toimia hoitavien yksiköiden toimintatavan yhdenmukaistamisesta. Sitä sovelletaan myös tiettyihin muihin yksikköihin, joiden talousarviosta julkiset hankinnat muodostavat merkittävän osan. 3.4Olennaisuuskriteerien yhdenmukaistaminen Pääjohtajat ja toimeenpanovirastojen johtajat esittävät vahvistuslausumissaan varaumia sen perusteella, miten olennaisiksi he arvioivat vuotuisten toimintakertomustensa kattamiin osa-alueisiin liittyvät puutteet ja/tai huomautukset. Kuten vuoden 2011 yhteenvetokertomuksessa kehotettiin, yhteisestä hallinnosta vastaavat pääosastot ovat pyrkineet yhdenmukaistamaan edelleen olennaisuuden määrittämisessä sovellettavaa lähestymistapaa siten, että se perustuu a) kansallisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien arviointiin; b) kansallisten viranomaisten ennakoimien ja vuotuisissa tarkastuskertomuksissa ilmoitettujen virhetasojen käyttöön; ja c) kumulatiivisen jäännösriskin laskemiseen. Vuoden 2012 toimintakertomuksessaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja sovelsi yhdennetympää lähestymistapaa ja esitti tulokset, joihin komissio on päätynyt arvioidessaan kaikki toimintaohjelmien tarkastusjärjestelmät, ottaen huomioon varmentamiselimiltä saadut varmuuden eri tasot sekä tilintarkastustuomioistuimen ja sen oman tarkastuksen tulokset. Tulokset näkyvät lähinnä ensimmäisen pilarin (”suora tuki”) tärkeimmissä järjestelmissä. Tätä lähestymistapaa mukautetaan tarpeen mukaan ja laajennetaan koskemaan koko ensimmäistä pilaria ja toista pilaria (”maaseudun kehittäminen”). Tämä parantaa riskinalaisten määrien arvioinnin tarkkuutta.

Komissio katsoo olennaisuuskriteerien yhdenmukaistamiseen tähtäävien pyrkimysten parantavan vuotuisten toimintakertomusten johdonmukaisuutta, luettavuutta ja avoimuutta. Se kehottaa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtajaa jatkamaan pyrkimyksiään ja laajentamaan olennaisuuskriteerien yhdenmukaistamista yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia koskevien ohjeiden mukaisesti. Komissio kehottaa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtajaa tarkastelemaan niiden jäsenvaltioiden tilannetta, joissa virheaste on yli 2 prosenttia, etenkin tarkastelemalla kansallisia tarkastuslausumia ja virheasteita koskevia toimitettuja tilastoja. Komissio kehottaa budjettipääosastoa hyödyntämään uuden varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoa ja keskustelua seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusohjelmien sääntelykehyksestä antaakseen yksiköille neuvoja, joilla taataan, että olennaisuuskriteerit sopeutetaan edelleen monimutkaisuuteen, tarvittavien tarkastusten kustannustehokkuuteen sekä siihen riskiympäristöön, jossa komission täytyy varoja hallinnoida. Vuosikertomuksia koskevien ohjeiden mukaan pääosastojen on raportoitava virheiden analyysista, niiden perimmäisistä syistä ja niiden korjaamiseksi ja ehkäisemiseksi toteutetuista toimista. Tarvitaan selvä yhteys ilmoitetun monivuotisen jäännösvirhetason sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen takaisinperintöjä/rahoitusoikaisuja koskevien tietojen välille, jotta voidaan osoittaa taloudellinen jäännösriski ja vaikutus olennaisuuteen sen jälkeen, kun kaikkia toimenpiteitä EU:n talousarvion suojaamiseksi on sovellettu. Komissio kehottaa budjettipääosastoa esittämään neuvoja siitä, miten tiedot takaisinperinnöistä ja rahoitusoikaisuista olisi esitettävä, jotta niistä voidaan tehdä päteviä päätelmiä EU:n talousarvion suhteen. Ohjelmien elinkaaren pituuden vuoksi maksun, virheen havaitsemisen ja sen korjaamisen välillä kuluu väistämättä aikaa – tähän perustuvat raportointiin sovellettavan kumulatiivisen lähestymistavan edut. Rahoituskorjauksilla puututaan tavallisesti järjestelmien puutteisiin, eikä niitä voida yhdistää suoraan lopullisten avustuksen saajien tasolla tehtyihin konkreettisiin virheisiin. Monivuotinen jäännösvirheiden määrä ja tietyn vuoden toimintakertomuksissa ilmoitetut tiedot kumulatiivisista takaisinperinnöistä/rahoituskorjauksista ovat keskeisiä indikaattoreita, joiden perusteella voidaan arvioida, miten komissio suojelee EU:n talousarviota. 4Vuotuisista toimintakertomuksista saatava varmuus ja pääjohtajien esittämät varaumat Tutkittuaan vuotuiset toimintakertomukset, erityisesti valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien allekirjoittamat lausumat ja tekemät varaumat, komissio toteaa, että ne kaikki antavat riittävän varmuuden asianmukaisesta resurssien käytöstä, moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamisesta ja siitä, että valvontamenettelyt antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien rahoitustoimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Viisitoista pääjohtajaa ja kaksi toimeenpanoviraston johtajaa esitti vuotta 2012 koskevissa toimintakertomuksissaan yhteensä 29 varaumaa. Niitä on tehty 17 yksikössä, jotka muodostavat yhdessä 85 prosenttia menoja ja 12 prosenttia tuloja koskevista komission rahoitustoiminnoista. Niihin sisältyi jo vuonna 2011 esitetyistä 27 varaumasta 25 varaumaa, joita koskevia toimia toteutettiin edelleen vuoden 2012 lopussa, sekä neljä uutta varaumaa. Kaksi aiemmin tehtyä varaumaa voitiin poistaa. Niiden toimintojen kokonaismäärä, joista tehtiin varaumia, lisääntyi, koska kehitys- ja yhteistyöpääosaston pääjohtaja teki uuden varauman, aluepolitiikan pääosasto tarkensi varauman soveltamisalaa koskevia laskelmiaan ja maatalouden pääosaston tekemä YMP:n ensimmäisen pilarin tuotantomääristä riippumattomia suoria tukia koskeva varauma, joka koski viime vuonna maineeseen liittyviä riskejä eikä sen taloudellista kokonaisvaikutusta määritelty, johti tänä vuonna määrälliseen taloudelliseen varaumaan kolmessa jäsenvaltiossa ja niiden taloudellinen vaikutus määriteltiin. Komissio kehottaa pääosastoja tarkistamaan sisäisen valvonnan strategiaansa varmistaakseen, että niiden toteuttamat tarkastukset ovat tehokkaita ja kustannustehokkaita, ja mukauttamaan tarkastusten intensiteetin kohtaamiinsa riskeihin ottaen samalla asianmukaisesti huomioon niiden vaikutuksen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen. Komissio kehottaa budjettipääosastoa antamaan ohjeita ja tukemaan tätä prosessia. Johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi komissio kehottaa keskusyksikköjä tarkastelemaan erilaisia noudatettuja lähestymistapoja ja arvioimaan riskinalaiset määrät. Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät arvioivat riskienalaisten määrien olevan 2,6–3,5 miljardia euroa. Tämä vastaa 1,9 prosenttia kaikista komission talousarvion maksuista ja 2,6 prosenttia EKR:n maksuista vuonna 2012. Kahdella suurimmalla menojen osa-alueella (maatalous, luonnonvarat ja terveys sekä koheesio) näihin määriin ei sisälly tulevia rahoitusoikaisuja ja takaisin perittäviä määriä, joilla saatetaan korjata vuonna 2012 suoritettuihin maksuihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia. Neljän viime vuoden (2009–2012) kokemusten perusteella rahoitusoikaisujen määrä ja takaisin perityt määrät pelkästään näillä kahdella politiikanalalla olivat kunakin vuonna keskimäärin 2,4 miljardia euroa (vahvistettu/päätetty) ja 2,2 miljardia euroa (pantu täytäntöön). Jos oletetaan, että tasot ovat vastaavanlaiset vuonna 2012, rahoitusoikaisuilla ja takaisin perittävillä määrillä suojataan EU:n talousarvio kokonaisuutena riittävästi. Kaikilla politiikanaloilla täytäntöön pantujen rahoitusoikaisujen määrä ja takaisin perityt määrät vuonna 2012 olivat 4,5 miljardia euroa (1,8 miljardia euroa vuonna 2011). Yksityiskohtainen eritelmä esitetään konsolidoituun tilinpäätökseen liitetyssä ilmoituksessa 6. Huomattava lisäys edelliseen vuoteen verrattuna johtuu lähinnä EAKR:n kauden 2000–2006 ohjelman päättämisestä ja sen aiheuttamista rahoitusoikaisuista. On huomattava, että yksiköiden ilmoittamat jäännösvirhetasot, joita käytetään taloudellisen riskin arvioimiseen, eivät suoraan vastaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen eri luvuissa ilmoitettuja virhetasoja. Tämä johtuu monista syistä, joista tärkein on se, että jäännösvirheiden määrän laskennassa otetaan huomioon useiden monivuotisten korjaavien mekanismien vaikutus. Tilintarkastustuomioistuimen ilmoittama virhetaso perustuu tietyn vuoden tilien perustana oleviin toimiin. Sen vuoksi se olisi asetettava oikeaan asiayhteyteen ottamalla huomioon tosiasiallisesti täytäntöön pantujen rahoitusoikaisujen määrä ja takaisin perityt määrät. Kaikki pääjohtajat ja toimialajohtajat ovat ilmoittaneet tärkeimmät syyt esittämiinsä varaumiin ja ehdottaneet korjaavia toimenpiteitä. Havaitut ongelmat liittyvät yleisimmin siihen, että avustusten saajien tukikelpoisuussäännöt ovat edelleen monimutkaisia, sekä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen virheelliseen soveltamiseen (joka aiheuttaa usein virheitä yhteistyössä toteutettavan ja epäsuoran hallinnoinnin piiriin kuuluvien varojen alalla). Komissio on tehnyt tämän kokemuksen perusteella toiminnallisia päätelmiä ja ehdottanut seuraavan sukupolven ohjelmien tuntuvaa yksinkertaistamista. Toistaiseksi lainsäätäjät eivät kuitenkaan näytä vastaavan asianmukaisesti näihin komission ehdotusten näkökohtiin. Valvontatulosten arvioinnin jälkeen kaksi aikaisemmilta vuosilta siirrettyä varaumaa poistettiin. Ennen varauman poistamista valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien oli esitettävä toimet, joilla havaitut puutteet pyrittiin korjaamaan, sekä osoitettava, että toimet olivat tehokkaita ja puutteet oli todella korjattu. 4.1Tulot Komissio jatkoi toimiaan tullien ja arvonlisäveron kantamisen vaikuttavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi jäsenvaltioissa, veronkierron ja verojen välttämisen mahdollistavien kanavien ja järjestelyjen tunnistamiseksi sekä asianmukaisten vastatoimien edistämiseksi. Uudistetun tullikoodeksin, joka korvattiin unionin tullikoodeksilla, täysimittaista soveltamista on lykätty vuoteen 2020, koska nykyisessä taloudellisessa ja finanssipoliittisessa toimintaympäristössä jäsenvaltiot eivät pystyneet sitoutumaan tarvittavien tietoteknisten järjestelmien kehittämiseen ajoissa. Komissio julkaisee myös ajantasaistetut tiedot kaikkien jäsenvaltioiden alv-vajeesta. Tässä käytetään samaa lähestymistapaa kuin vuonna 2009 ja vertaillaan kertyneitä alv-tuloja koko talouden teoreettiseen nettoarvonlisäverovelvollisuuteen. Perinteiset omat varat ovat 16 453 miljoonaa euroa EU:n vuoden 2012 talousarvion kokonaistuloista. Jäsenvaltiot toteavat ja kokoavat ne. Kolme neljäsosaa tästä määrästä maksetaan unionille, ja jäljelle jäävällä neljänneksellä jäsenvaltiot kattavat kantokulut. Suuri määrä perinteisistä omista varoista tulee Belgiasta sen maantieteellisen sijainnin vuoksi: sen osuus perinteisten omien varojen kokonaismäärästä oli 9,7 prosenttia vuonna 2012. Komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on ilmennyt, että siirrettyjen määrien ja tilien perustana olevan kirjanpidon yhteensovittaminen muodostaa ongelman. Lieventäviä toimia on toteutettu muun muassa tehostamalla sisäisiä tarkastuksia. Lopullista taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä mitata, ennen kuin meneillään olevan ulkoisen tarkastuksen tulos on tiedossa. Budjettipääosaston pääjohtaja on tästä syystä pitänyt voimassa varauman, joka koskee riittämätöntä varmuutta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien Belgian järjestelmien luotettavuudesta.

4.2Maatalous: markkinatoimenpiteet ja suora tuki Vuotta 2012 koskevassa toimintakertomuksessaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja esitti kolme varaumaa. Yksi näistä varaumista koski suoraa tukea. Edellä 3.4 kohdassa kuvatun kattavamman lähestymistavan perusteella tuotannosta irrotetun suoran tuen jäännösvirheaste oli 2,4 prosenttia. Tämä uusi taloudellinen varauma muodostaa suurimman osan komission varauman alaisten toimintojen kokonaissoveltamisalan lisäyksestä. Kun jätetään pois kolmessa jäsenvaltiossa (Bulgaria, Portugali ja Ranska) havaitut hyvin korkeat virheasteet, jäännösvirheaste on 1,68 prosenttia eli alle olennaisuusrajan. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja katsoo, että kyseisiä valtioita varten tarvitaan toimintasuunnitelmia, ja teki niitä koskevan varauman. Pääjohtaja aikoo myös tarkastella sellaisten muiden jäsenvaltioiden tilannetta, joissa virheaste on yli 2 prosenttia. Näiden jäsenvaltioiden osalta meneillään olevat sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastusmenettelyt kattavat EU:n talousarvioon kohdistuvan taloudellisen riskin. Lisäksi parhaillaan laaditaan yleistä toimintasuunnitelmaa jäsenvaltioiden valvontajärjestelmistä saatavan varmuuden vahvistamiseksi. 4.3Maaseudun kehittäminen, ympäristöasiat, kalastus ja terveysasiat Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtajan tekemä varauma, joka koski maaseudun kehittämistoimien menoja, pidettiin voimassa huolimatta siitä, että jäsenvaltioiden toimittamien valvontatilastojen mukaan virheaste ei ylittänyt olennaisuusrajaa. Eräiden jäsenvaltioiden tarkastusten käyttökelpoisuuteen liittyvien ongelmien ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ilmoittaman virheiden määrän vuoksi jäsenvaltioiden tilastoihin perustuvaa virheastetta oli harkittava uudelleen. Tiettyjen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi maaseudun kehittämiselle on asetettu lukuisia monimutkaisia ehtoja. Tämä lisää avustuksen saajien tekemien virheiden riskiä, vaikeuttaa kansallisten viranomaisten tarkastuksia ja lisää niiden kustannuksia. Komissio tekee aktiivista yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten kanssa tunnistaakseen järjestelmästä johtuvien virheiden perimmäiset syyt ja määrittääkseen mahdollisia korjaavia toimia. Asiasta vastaaville ministereille lähetetty tiedote toimi neuvostossa 29. marraskuuta 2012 käytyjen keskustelujen pohjana. Eurooppalaisen maaseudun kehittämisen verkostoa hyödynnetään tietoisuuden lisäämiseksi asiantuntijoiden keskuudessa. Eräät jäsenvaltiot (Portugali, Espanja, Bulgaria ja Italia) ovat jo muuttaneet maaseudun kehittämisohjelmiaan vähentääkseen täytäntöönpanossa tapahtuvien virheiden riskiä. Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedotetaan tämän tarkistuksen tärkeimmistä tuloksista. Maaseudun kehittämiskomitean avulla komissio jatkaa ohjeiden antamista jäsenvaltioille näiden laatiessa tulevia maaseudun kehittämisohjelmia. Myös maineeseen liittyvä varauma, joka koskee luonnonmukaisen tuotannon valvontaan ja sääntelyyn liittyviä puutteita, pidettiin voimassa, koska toimintasuunnitelmaa ei vielä ole pantu kaikilta osin täytäntöön. Tuleviin parannuksiin sisältyy EU:n suorittama jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden valvontajärjestelmien valvonta, muun muassa niiden valvontaelinten valvonta, jotka vastaavat EU:hun tuotavien tuotteiden luonnonmukaisuuden toteamisesta. Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja säilytti kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) koskevan varaumansa yhden saksalaisen ohjelman osalta, jossa parhaillaan suoritetaan päättämismenettelyä (vuoden 2009 jälkeen ei ole suoritettu maksuja) mutta jonka jäljellä olevien rahoitusoikaisujen määräksi on arvioitu 5,3 miljoonaa euroa. Hän esitti myös varauman, joka koskee Euroopan kalatalousrahaston hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä yhdeksässä jäsenvaltiossa, koska menojen kelpoisuudessa oli havaittu virheitä. Kyseisten ohjelmien maksut on keskeytetty. Ilmastotoimien pääosaston pääjohtaja säilytti aikaisemman varaumansa, joka liittyy komission maineen vahingoittumiseen EU:n päästökauppajärjestelmän kansallisiin rekistereihin kohdistuneen merkittävän tietoturvaloukkauksen seurauksena. Nyttemmin kansalliset rekisterit on korvattu yhdellä unionin rekisterillä kesäkuusta 2012 alkaen. Ilmastotoimien pääosaston, tietotekniikan pääosaston ja turvallisuudesta vastaavan linjan pääjohtajat ovat käynnistäneet toimintasuunnitelman tietoturvan parantamiseksi edelleen. Vuonna 2012 ei tapahtunut vakavia tietoturvaloukkauksia, mutta turvallisuushaasteet kehittyvät jatkuvasti. Tästä syystä vuonna 2013 suunnitellaan toteutettavan päivitetty perusteellinen riskinarviointi. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtaja piti voimassa varauman, joka koskee jäsenvaltioiden eläintautien hävittämis- ja valvontaohjelmien puitteissa elintarvikkeiden ja rehujen toimintalohkossa esittämien maksupyyntöjen paikkansapitävyyttä. Tärkeimmät havaittujen virheiden lähteet ovat jäsenvaltioiden esittämät maksupyynnöt, joissa ei sovelleta oikein lainsäädännössä vahvistettuja soveltuvuussääntöjä. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtaja oli jo edellisinä vuosina toteuttanut useita toimia virheiden vähentämiseksi rehujen ja elintarvikkeiden alalla, mutta lainsäädännön muutokset vaikuttavat jäännösvirheiden määrään vasta vuodesta 2014 lähtien. 4.4 Aluepolitiikka, energia ja liikenne Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston pääjohtaja esitti kaksi varaumaa: toinen niistä on kautta 2000–2006 koskeva taloudellinen / maineeseen liittyvä varauma, joka liittyy yhdeksän toimintaohjelman hallinnointi- ja valvontajärjestelmiin kolmessa jäsenvaltiossa ja kahdella koheesiorahaston toimialalla. Toinen varaumista koskee vuosia 2007–2013 ja kattaa EAKR:n/koheesiorahaston hallinnointi- ja valvontajärjestelmät yksilöidyille toimintaohjelmille 16 jäsenvaltiossa, yhdelletoista rajat ylittävälle ohjelmalle ja Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmille sekä liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) Adrianmeren alueen rajat ylittävää yhteistyötä koskevalle ohjelmalle. Puutteet koskevat esimerkiksi varmentamistoimia, suuria virhetasoja, julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista ja toimien valintamenettelyjä. Riskinalaiseksi määräksi arvioidaan 320 miljoonaa euroa, mikä vastaa 0,9 prosenttia vuoden välimaksuista. Komissio toteaa, että varauman alaisten EAKR:n/koheesiorahaston toimintaohjelmien määrä laski 123:sta 86:een erityisesti joidenkin jäsenvaltioiden (Ranska, Latvia ja Alankomaat sekä eräiden ohjelmien osalta Italia) ja komission yksiköiden toteuttamien korjaavien toimien jälkeen. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetään yksityiskohtaisesti toimet, joita on toteutettu maksujen keskeyttämisiä ja lykkäämisiä koskevien sisäisten menettelyjen nopeuttamiseksi kaikkien käytettävissä olevien tarkastustulosten perusteella. Energian pääosaston pääjohtaja esitti maineeseen liittyvän varauman, joka liittyy siihen, että Euroopan energia-alan elvytysohjelman (EEPR) avustuksen saajat eivät noudata julkisia hankintoja koskevia sääntöjä alihankintoja tehdessään. Komissio suhtautuu myönteisesti energian pääosaston lähestymistapaan, jossa se tarkastaa 100 prosenttia EEPR-ohjelman loppumaksuista sekä suuren osan välimaksuista varmistaen näin, että (ohjelman loppuun mennessä) kaikki mahdolliset ylimitoitetut maksut on havaittu ja asianmukaiset jatkotoimet toteutettu. Energian pääosaston ja liikenteen ja liikkuvuuden pääosastojen pääjohtajat ovat myös huolissaan varaumista, jotka koskevat tutkimuksen kuudetta ja seitsemättä puiteohjelmaa ja joita käsitellään jäljempänä tutkimusta ja muita sisäisiä politiikkoja koskevassa 4.7 kohdassa. 4.5Työllisyys- ja sosiaaliasiat Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja teki kaksi varaumaa. Niistä toinen koskee yksilöityjen ESR:n kauden 2000–2006 toimintaohjelmien hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä neljässä jäsenvaltiossa ja toinen yksilöityjen ESR:n kauden 2007–2013 toimintaohjelmien hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä yhdessätoista jäsenvaltiossa sekä Turkin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian IPA-ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmiä. Molemmat varaumat tehtiin, koska yksilöityjen toimintaohjelmien hallinnointi- ja valvontajärjestelmien keskeisissä tekijöissä esiintyi vakavia puutteita. Riskinalaiseksi kokonaismääräksi arvioidaan 68,9 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 68 miljoonaa euroa koskee ESR:ää, mikä vastaa 0,63 prosenttia vuoden välimaksuista, ja 0,9 miljoonaa euroa liittymistä valmistelevaa tukivälinettä, mikä vastaa 1,5 prosenttia vuoden välimaksuista. Koheesiopolitiikkaa vuosina 2014–2020 koskevissa ehdotuksissaan komissio ehdotti varainhoidon ja talousarviomenojen sääntöjenmukaisuuden parantamista entisestään pidättämällä 10 prosenttia jäsenvaltioille suoritettavista maksuista vuoden aikana ja tilien vuotuisella tarkastamisella ja hyväksymisellä sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet varmennetut tilinpäätöstiedot kustakin ohjelmasta.

4.6Ulkosuhteet, kehitysapu ja laajentuminen Ulkosuhteiden, kehitysavun ja laajentumisen määrärahoja käytetään yli 150 maassa, ja täytäntöön panevien organisaatioiden koko ja kokemus vaihtelevat suuresti. Suurin osa talousarviosta toteutetaan siten, että vastuu siitä on siirretty EU:n yli 140 edustuston verkostolle; edustustojen päälliköt (jotka kuuluvat EUH:hon) toimittavat komission edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien ominaisuudessa tarkastuslausuman ja säännöllisiä raportteja päätoimipaikkaan yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevien kertomusten avulla. Vuonna 2012 EuropeAid-kehitys- ja yhteistyöpääosasto tilasi tutkimuksen loppuun saatettujen tilitapahtumien jäännösvirheiden määrästä arvioidakseen jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen sen jälkeen, kun kaikki ennakko- ja jälkitarkastukset on toteutettu. Tämän perusteella EuropeAid-kehitys- ja yhteistyöpääosaston pääjohtaja teki yhden uuden varauman, joka koski tutkimuksen tuloksena saatua 3,6 prosentin arvioitua virheastetta sekä tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2011 vuosikertomuksessaan toteamaa virheastetta. Tämän varauman osalta arvioitu riskinalainen määrä on noin 259,5 miljoonaa euroa. Virheiden tärkeimmät syyt olivat puutteet ja virheet kansainvälisten organisaatioiden toteuttaessa EU:n rahoittamia hankkeita, tarkastusten ja menojen tarkastamista koskevien käyntien jälkeen takaisin perimättä jääneet määrät, epäsuoran hallinnoinnin piiriin kuuluvia EU:n varoja koskevat erilaiset virheet sekä tarjouskilpailumenettelyjen puutteellinen dokumentointi. Komissio kehottaa EuropeAid-kehitys- ja yhteistyöpääosaston pääjohtajaa panemaan viipymättä toimeen sisäisen tarkastuksen toimialan suositukset, jotka koskevat pääosaston arviointi- ja varmennusprosessin parantamista ja etenkin EU:n edustustojen raportoinnin parantamista, koska nämä ovat sen vuotuisen toimintakertomuksen kannalta avainasemassa. Ulkopolitiikan välineiden hallinnon johtaja teki varauman, joka koskee vaalitarkkailuvaltuuskuntien laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta. Valtuuskuntien monien korvausten oikeusperusta on selvitettävä. 4.7Tutkimus ja muut sisäiset politiikat Tutkimuksen pääosastojen kuudennen puiteohjelman (2002–2006) yhteinen tarkastusstrategia (mukaan lukien laaja tarkastuskampanja, johon sisältyy järjestelmävirheiden ekstrapolointi) on osoittautunut menestyksekkääksi tarkastusten kattavuuden ja tulosten osalta. Ohjelmakauden lopulla monivuotinen jäännösvirhetaso oli pienentynyt huomattavasti ja lähestyi 2 prosentin tavoitetta. Vaikka asianomaiset pääjohtajat (pääosastot ENTR, RTD, MOVE ja ENER) ovat säilyttäneet kuudetta puiteohjelmaa koskevat varaumat, lisävalvonnan kustannukset olisivat suhteettomia siihen mahdolliseen etuun nähden, joka koituisi virhetason laskemisesta alle 2 prosenttiin. Koska myös maksujen määrä on vähenemässä, on odotettavissa, että tätä varaumaa ei säilytetä vuoden 2012 jälkeen. Koska tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) edustavien tarkastusotosten osoittama havaittu virhetaso ja jäännösvirhetaso ylittävät 2 prosentin olennaisuusrajan, tutkimusalan pääosastojen (ENTR, RTD, MOVE, ENER ja CNECT) pääjohtajat ovat säilyttäneet seitsemättä puiteohjelmaa koskevan varaumansa, kuten myös tutkimuksen toimeenpanoviraston johtaja (alatoimintojen ”Avaruus ja turvallisuus” ja vuodesta 2012 ”Pk-yritykset” osalta). Virheitä pyritään vähentämään edelleen erityisesti seuraavien toimien avulla: paremman opastuksen ja palautteen antaminen osallistujille ja tarkastajille yleisimmistä virheistä, ennakkovalvontastrategian parantaminen ja riittävien jälkitarkastusten suorittaminen jäännösvirheiden ja takaisinperintätoimien vähentämiseksi monivuotisesta perspektiivistä tarkasteltuna. Näistä toimenpiteistä huolimatta seitsemännen puiteohjelman valvontastrategia johtaa hyvin korkeiden kustannusten vuoksi todennäköisesti puiteohjelman lopussa 2–5 prosentin suuruiseen jäännösvirhetasoon. Nykyisten menettelyjen mukaan kahdeksan tulojen ja menojen hyväksyjää on vastuussa tutkimusbudjetin hallinnoinnista. Aikaisemmin kukin pyrki luomaan edustavan virhetason omalle osalleen budjetista. Tämä johti huomattaviin suunnittelurajoituksiin ja siihen, että eri yksiköt suorittivat samoja avustuksen saajia koskevia tarkastuksia. Tästä syystä vuodesta 2012 alkaen tutkimuksen alalla otettiin käyttöön yhteinen edustava tarkastusotos. Tämä vähentää tarkastuksista avustuksen saajille aiheutuvaa rasitetta vähentämällä toistuvia tarkastuksia ja helpottaa koordinointia. Komissio laatii parhaillaan kertomusta, jossa analysoidaan yksinkertaistamistoimenpiteiden ja seitsemännen puiteohjelman yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi koko tutkimuksen alalla toteutettujen toimien tuloksia. Siinä esitetään yksityiskohtaisesti tarkastusstrategiaan tehdyt parannukset, erityisesti tarkastuksista aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi toteutetut toimet sekä avustusten saajille ja tarkastajille annettu opastus. Kertomus esitellään Euroopan parlamentille kesäkuussa 2013. Komissio on tyytyväinen alhaiseen jäännösvirhetasoon tutkimuksen kuudennen puiteohjelman elinkaaren lopussa. Se huomioi ja hyväksyy pääosastojen näkemyksen, jonka mukaan jäännösvirhetason alentaminen edelleen aiheuttaisi kohtuuttomia kustannuksia komissiolle ja avustusten saajille, mikä heikentäisi unionin tutkimusohjelman houkuttelevuutta ja haittaisi siten unionin tutkimus- ja innovointitavoitteiden saavuttamista. Viestinnän pääosaston pääjohtaja poisti mainesyistä esitetyn varauman, jonka mukaan komission yksiköt eivät ole ehkä noudattaneet voimassa olevaa teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä. Tämä oli mahdollista tietoisuutta lisäävien toimien ja tarvittavien oikeudellisten ja sopimustakeiden käyttöönoton ansiosta. Komissio on tyytyväinen siihen, että kaikki sen yksiköt ovat pyrkineet ratkaisemaan teollis- ja tekijänoikeuksien kunnioittamiseen liittyvän ongelman ja että tämä varauma voitiin poistaa neljä vuotta kestäneen yksityiskohtaisen työn jälkeen. Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston johtaja totesi edistymistä tapahtuneen sen toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa, jonka tavoitteena on parantaa avustusten hallinnoinnin valvontajärjestelmiä, mutta piti voimassa elinikäisen oppimisen ohjelmaa koskevan varaumansa. Elinikäisen oppimisen ohjelman hankkeiden virheiden vähentämiseksi nykyisen ohjelman (2007–2013) jäljellä olevina vuosina on toteutettu toimia, mutta vasta seuraavan sukupolven elinikäisen oppimisen ohjelmiin (2014–2020) sisällytetyt yksinkertaistukset mahdollistavat jäännösvirheasteen huomattavan alentamisen. Komissio panee merkille, että koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston hallinnoiman elinikäisen oppimisen ohjelman osalta on esitetty varauma, vaikka avustuksen saajille onkin pyritty tiedottamaan paremmin vaatimuksista. Se kehottaa toimeenpanovirastoa tehostamaan ponnistelujaan ohjelman seuraavaa sukupolvea varten. Sisäasioiden pääosaston pääjohtaja poisti varaumansa taloudellisesta riskistä, joka johtuu jäännösvirhetasosta avustusten tarkastamatta olevassa perusjoukossa terrorismin ja muiden turvallisuuteen liittyvien riskien ennalta ehkäisyä, torjuntavalmiutta ja niiden seurausten hallintaa sekä rikosten ennalta ehkäisyä ja torjuntaa koskevissa rahoitusohjelmissa. Tarkastusten lukumäärän lisääminen yhdessä avustuksen saajille suunnatun tiedotuksen lisäämisen ja parantamisen kanssa on auttanut pienentämään virhetasoa. Hän piti kuitenkin voimassa maineeseen liittyvän varauman, joka koski SIS II -hankkeen toteutuksessa esiintyneitä viipeitä. Hankkeen yksityiskohtainen toimintasuunnitelma pantiin täysin täytäntöön, mutta Suomen ongelmat kattavan testauksen suorittamisessa ja muutokset toiminnan siirtämiseksi EU:n tietotekniikkavirastolle ovat asettaneet hankkeen kokonaisaikataulun suuren paineen alaiseksi. Komissio myöntää SIS II -hankkeen kaltaisten laajojen tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen ja hallinnointiin liittyvän erityisiä haasteita. Se on ottanut käyttöön vahvoja hallintomekanismeja ja asettanut etusijalle tehokkaan hallinnon ylläpidon ja tiiviin yhteistyön sidosryhmien kanssa SIS II:n osalta. Näiden toimenpiteiden avulla järjestelmä voitiin ottaa käyttöön 9. huhtikuuta 2013. Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston pääjohtaja jatkoi varaumaansa, joka koskee Euroopan avaruusjärjestön (ESA) taloudellisen raportoinnin luotettavuutta, vielä vuodella. Vuonna 2012 komissio jatkoi ESA:a koskevan seuranta- ja valvontastrategiansa toteuttamista ja lujittamista. Se tukee jatkuvasti ESA:a tämän pannessa täytäntöön toimintasuunnitelmaansa, jonka tavoitteena on toteuttaa ESA:n ulkoisen tarkastuskomitean antamat suositukset ja parantaa komissiolle toimitettavan tilinpäätösraportoinnin laatua. 5Sisäisen tarkastuksen yksikön työstä saatava varmuus

Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea jatkoi komission kollegiolle suunnattua tiedottamista tarkastukseen liittyvistä kysymyksistä, esimerkiksi koko organisaatioon vaikuttavista kysymyksistä. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea tiedotti kollegiolle myös edistyksestä, jota on saavutettu sisäisen tarkastuksen yksikön tilintarkastussuositusten täytäntöönpanossa vuoden 2012 loppuun mennessä. Kaudella 2008–2012 hyväksytyistä suosituksista 78 prosenttia on pantu täytäntöön. Vuoden 2012 lopussa toteuttamatta olleista 120:stä erittäin tärkeästä suosituksesta ainoastaan 29 oli yli kuusi kuukautta myöhässä alun perin suunnitellusta tavoitepäivästä. Komission sisäinen tarkastaja esitti huhtikuussa 2013 tarkistetun varainhoitoasetuksen 99 artiklan 3 kohdan mukaisesti kokonaislausunnon, johon liittyi sisäistä tarkastusta koskeva vuosikertomus vuodelta 2012. Tarkistetun varainhoitoasetuksen 99 artiklan 5 kohdan mukaisesti vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimitetaan yhteenvetokertomus sisäisen tarkastajan työstä. Kokonaislausunnon pohjana on sisäisten tarkastajien ja sisäisen tarkastuksen yksikön vuosina 2010–2012 tekemä työ, joka on osa koordinoitua strategista tarkastussuunnitelmaa. Siinä keskitytään varainhoitoon. Komission sisäinen tarkastaja katsoo, että lukuun ottamatta aloja, joita koskevia varaumia pääjohtajat ovat esittäneet, komissio on vuonna 2012 ottanut käyttöön hallintoa, riskinhallintaa ja sisäistä valvonta koskevia menettelyjä, jotka antavat riittävän varmuuden sen taloudellisten tavoitteiden saavuttamisesta. Sisäinen tarkastaja otti myös huomioon vuotuisissa toimintakertomuksissa riskinalaisista määristä esitettyjen arvioiden kokonaisvaikutuksen ja päätteli, että rahoitusta koskevat varaumat ja takaisinperinnät ovat riittävän suuret suojaamaan talousarvion kokonaisuutena, vaikka eräillä aloilla, varsinkin maaseudun kehittämisessä, riskinalaiset määrät on todennäköisesti aliarvioitu sisäisen tarkastuksen yksikön havaitsemien luotettavuusongelmien vuoksi. Komissio toteaa, että kokonaislausuntoon liitetyssä painotusta koskevassa kohdassa sisäisen tarkastuksen yksikkö korostaa kolmea seikkaa, jotka vaativat erityistä huomiota. Ensinnäkin kokonaislausunnossa korostetaan vuotuisten toimintakertomusten osalta tarvetta tehostaa EU:n edustustojen päälliköiden raportointia (käyttämällä tehokkaammin ulkoisen avun hallinnointia koskevia kertomuksia ja parantamalla tuki-, koordinointi- ja valvontajärjestelyjä) sekä yhdenmukaistaa edelleen erilaisia valvonnan kustannustehokkuutta koskevia lähestymistapoja ja taata johdonmukainen tapa, jolla riskinalainen kokonaismäärä esitetään komissiolle. Toiseksi kaikkia yksiköitä kehotetaan parantamaan valvontastrategioiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta erityisesti riskinarviointiprosessin sekä tarkastusten kattavuudelle ja toteutettavalle valvontatoimien seurannalle asetettavien asianmukaisten tavoitteiden osalta parempien määrällisten ja laadullisten indikaattorien avulla. Lisäksi kokonaislausunnossa korostetaan eräissä pääosastoissa, joiden menot ovat huomattavan suuret (AGRI, RTD ja DEVCO), suoritetun tarkastelun perusteella luotettavien virheasteiden merkitystä arviointi- ja varmennusprosessille sekä seurannaisvaikutuksia hallinnointia koskeviin varaumiin ja osoitetaan erityisiä suosituksia tarkastetuille yksiköille. 6Monialaiset kysymykset ja ratkaisut 6.1Kansallisella tasolla asetettujen soveltuvuussääntöjen monimutkaisuus Kuten edellisinäkin vuosina, soveltuvuuskriteerien virheellinen soveltaminen ja laiminlyönnit julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisessa olivat yleisimmät tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2011 vuosikertomuksessaan havaitsemat virheet. Jotkin näistä soveltuvuussäännöistä on laadittu kansallisella tasolla, jotta jäsenvaltiot voivat käyttää samoja kansallisia, alueellisia ja paikallisia sääntöjä kansallisissa järjestelmissä ja EU:n rahoittamissa hankkeissa. Komissio keskittyy edelleen virheiden havaitsemiseen ja kaikkien havaittujen virheiden korjaamiseen sekä opastuksen antamiseen kansallisille viranomaisille. Se painottaa kaikissa yhteyksissä sovellettavien sääntöjen noudattamisen edellyttävän, että jäsenvaltiot antavat lisäopastusta täytäntöönpanosta vastaaville elimille. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet havaitessaan, että kansalliset soveltuvuussäännöt ovat joko liian monimutkaisia tai EU:n sääntöjen vastaisia. Esimerkiksi ESR:n osalta yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytön laajentamisessa on saavutettu edistystä, ja niillä on tarkoitus korvata yksityiskohtaiset ja joskus työläät kansalliset soveltuvuussäännöt. Kokemus on osoittanut, että näiden vaihtoehtojen käyttö vähentää avustusten saajien hallinnollista rasitusta ja täytäntöönpanokustannuksia ja auttaa vähentämään virheiden määrää. Näitä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja suositellaan soveltuvin osin myös EAKR:n yhteisrahoitusta saaville ohjelmille. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto tarkistaa vuonna 2013 julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä aiheutuvien rahoituskorjausten määrittämistä koskevat suuntaviivansa saatujen kokemusten perusteella ja luo näin selkeyttä hallinto- ja tarkastusviranomaisille (ks. edellä 3.3 kohta). 6.2Sisäisen valvonnan standardit Komissio pani merkille budjettipääosaston pääjohtajan laatiman sisäisen valvonnan tilaa koskevan katsauksen. Se on tyytyväinen valvontajärjestelmien vaikuttavuuden myönteiseen kehitykseen sekä siihen, että standardit sisällytetään päivittäisiin toimintamenettelyihin. Komissio kehottaa budjettipääosastoa jatkamaan ponnistuksiaan sisäisen valvonnan standardien yksinkertaistamiseksi painottamalla vaikuttavuutta ja tehokkuutta sekä tarkistamaan niitä vastaavasti. 6.3Valtuutettujen elinten vaikutus varmennusketjuun Uudessa varainhoitoasetuksessa säädetään mahdollisuudesta luoda uudenlaisia valtuutettuja elimiä (esimerkiksi yhteisyrityksiä), ja erilaisia ulkoistetun hallinnon muotoja on jo toiminnassa. Tällaisiin elimiin kohdistuu yhä enemmän varmennusketjuun liittyviä ongelmia ja varaumia (vrt. esimerkiksi REA, EACEA, Artemis, ENIAC, ESA:n tilinpäätösraportointia koskevat ongelmat ym.). Komissio toteaa, että tällaisista elimistä vastaavien yksiköiden suorittamaa valvontaa on tehostettava. Komissio kehottaa budjettipääosastoa laatimaan erityisiä ohjeita ulkoistetun hallinnoinnin tärkeimmistä sisäisen valvonnan strategioista sekä pääosastojen suorittamista valvontatarkastusten parhaista käytännöistä ja niiden dokumentoinnista. Pääosastojen, jotka toteuttavat talousarvioitaan yhteisyritysten avulla, olisi otettava huomioon kaikki kielteiset tarkastustulokset (korkeat virheasteet) tai valvontajärjestelmien puutteet (puuttuvat jälkitarkastukset), vaikka näiden elinten osalta noudatettaisiin erillistä vastuuvapausmenettelyä. Komissio vahvistaa, että vahvistuslausuma kattaa kaikki sen pääosastoille osoitetut resurssit riippumatta siitä, miten niitä hallinnoidaan. Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien olisi varmistettava, että vahvistuslausuma kattaa valtuutettujen elinten avulla hallinnoidut resurssit, ja tehtävä tarvittaessa varaumia.

6.4EU:n talousarvion suojaaminen maksujen keskeyttämisen ja lykkäämisen, rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän avulla Komissio hoitaa tinkimättä valvontatehtäväänsä kehottamalla jäsenvaltioita puuttumaan välittömästi niiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin. Se myös keskeyttää tai lykkää maksuja ja tekee rahoitusoikaisuja tarvittaessa. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2011 vuosikertomuksen mukaan kansalliset viranomaiset olisivat voineet havaita ja korjata noin kaksi kolmasosaa virheistä. Komissio kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan, että ne ovat sitoutuneita parantamaan vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta vahvistamalla tarvittaessa valvontatoimenpiteitä jäljellä olevalla ohjelmakaudella, erityisesti ensimmäisen tason hallintotarkastusten osalta, ennen menojen todentamista komissiolle. Komissio on rohkaissut yksikköjään keskeyttämään maksumenettelyt ja ehdottamaan lykkäysmenettelyjä heti, kun oikeudelliset edellytykset täyttyvät. Kun on kyse hallinnoinnista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, komissio keskeyttää maksumenettelyt tai lykkää niitä heti, kun on todisteita, jotka viittaavat huomattaviin puutteisiin jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston vuotuiset toimintakertomukset osoittavat, että tässä suhteessa on edistytty selvästi. Komissio toteaa, että valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien olisi järjestelmällisesti keskeytettävä maksumenettelyt ja esitettävä kollegiolle maksujen keskeyttämistä heti vaadittujen edellytysten täyttyessä ja siihen asti kunnes kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet tarpeelliset korjaavat toimet. Komission tätä koskevia toimia yhdenmukaistettiin edelleen vuonna 2012 varsinkin koheesiopolitiikan alalla, jolla alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston pääjohtajat soveltavat nyt samaa lähestymistapaa. Komissio tutkii maatalouden maksujen keskeyttämistä ja lykkäämistä koskevien sääntöjen tarkistamista kohdennetumpien toimenpiteiden mahdollistamiseksi. Niiden EU:n rahastojen, joita komissio hallinnoi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, uuden ohjelmakauden 2014–2020 yhteisiä säännöksiä koskevassa komission ehdotuksessa säädetään kaikkien kyseisten rahastojen, myös maaseudun kehittämisrahaston, maksujen keskeyttämisen yhdenmukaistamisesta edelleen sekä mahdollisuudesta tehdä eräissä tapauksissa nettokorjauksia. Komissio suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin ehdotukseen, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, hallinnointia ja seurantaa uudella ohjelmakaudella 2014–2020 koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta tehdyn komission ehdotuksen 43 artiklaa muutetaan, ja kehottaa neuvostoa hyväksymään muutoksen. Parlamentin muutosehdotuksella laajennettaisiin komission mahdollisuuksia lykätä maksuja, kun havaitaan vakavia puutteita, ja se mahdollistaisi maksujen lykkäämistä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisen edelleen kaikilla politiikanaloilla. 6.4.1Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen komission toimesta Yksiköt, jotka käsittelevät yhteistyössä hallinnoitavia toimia, ovat ilmoittaneet kaikista maksujen keskeyttämistä/lykkäämistä koskevista päätöksistä vuotuisissa toimintakertomuksissaan. Ilmoitettaviin tietoihin kuuluvat muun muassa ne toimenpideohjelmat ja jäsenvaltiot, joista on kyse, havaitut puutteet, kunkin päätöksen tärkeimmät perustelut sekä päätöksen talousarviovaikutus. Nämä tiedot ovat merkittäviä riittävän varmuuden ja vastuuvelvollisuuden kannalta. Sen jälkeen kun ohjelmakautta 2007–2013 varten otettiin käyttöön uusi maksujen keskeyttämisen mahdollistava väline, yhteisiä hallinnointijärjestelyjä soveltavat pääjohtajat päättivät vuonna 2012 muodollisesti keskeyttää maksumääräajan 140 tapauksessa yhteensä 4,8 miljardin euron arvosta. Komission kollegio hyväksyi myös seitsemän päätöstä, joilla lykätään vuosien 2007–2013 ohjelmien maksuja (vuonna 2012 ja vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä). Maksuja ei aloiteta uudelleen ennen kuin valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät saavat selvät todisteet siitä, että keskeyttämisen ja/tai lykkäämisen syyt on poistettu, tarvittavat rahoitusoikaisut on tehty, eikä komissiolle varmennettaviin tuleviin menoihin kohdistu enää muita riskejä. 6.4.2Komission jäsenvaltioilta vaatimat rahoitusoikaisut Komissio vaatii rahoitusoikaisuja jäsenvaltioilta, jotka eivät käytä luotettavia järjestelmiä. Yleisesti ottaen komissio peri takaisin aiheettomasti maksettuja määriä ja teki rahoitusoikaisuja hyvin aktiivisesti vuonna 2012. Kaikilla politiikanaloilla täytäntöön pantujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintöjen määrä vuonna 2012 oli 4,3 miljardia euroa (1,8 miljardia euroa vuonna 2011). Huomattava lisäys edelliseen vuoteen verrattuna johtuu lähinnä EAKR:n kauden 2000–2006 ohjelman päättämisestä ja sen aiheuttamista rahoitusoikaisuista. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ilmoitti, että EU:n tasolla vuonna 2012 suoritettujen tarkastusten perusteella oli tehty ohjelmakausiin 1994–1999, 2000–2006 ja 2007–2013 liittyviä rahoitusoikaisuja, joiden yhteenlaskettu arvo oli 2,6 miljardia euroa. Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ilmoitti samoin perustein 430 miljoonaa euroa ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto 610 miljoonaa euroa. Komissio alkaa laatia tämän vuoden syyskuussa käyttäjäystävällistä esitystä rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän avulla edellisen vuoden aikana takaisin perityistä määristä. Tämä tiedonanto on vastaus Euroopan parlamentin esittämään pyyntöön. Se kattaa ehkäisevät ja korjaavat toimet ja mahdollisuuksien mukaan niiden vaikutuksen virheiden määränä mitattavaan hallinnointi- ja valvontajärjestelmien pysyvään parantamiseen. 6.4.3Jäsenvaltioiden toimittamat tiedot rahoitusoikaisuista ja takaisinperinnästä Aiheettomasti suoritettujen maksujen oikaiseminen on tärkeä osa moitteetonta varainhoitoa. Vuonna 2012 pyrittiin edelleen tekemään tarvittavia rahoitusoikaisuja, parantamaan jäsenvaltioiden rahoitusoikaisuista ja takaisinperinnästä esittämien tietojen laatua sekä edistämään parhaita käytänteitä, jotta jäsenvaltioilla ja EU:lla olisi käytettävissään entistä tehokkaammat takaisinperintämekanismit. Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin osalta yksityiskohtaiset tiedot jäsenvaltioiden toteuttamista ja komissiolle ilmoittamista rahoitusoikaisuista sekä arvio kansallisista valvontajärjestelmistä. Jäsenvaltiot tekevät koheesiopolitiikan alalla rahoitusoikaisuja sekä omien tarkastustensa että EU:n suorittamien tarkastusten pohjalta. Rahoitusoikaisut ilmoitetaan ohjelmakauden 2007–2013 osalta kumulatiivisesti vuoden viipeellä 31. maaliskuuta mennessä, joten vuonna 2012 jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2011 toteutetut rahoitusoikaisut. EU:n suorittamista tarkastuksista johtuvien oikaisujen lisäksi jäsenvaltiot ilmoittivat omiin tarkastuksiinsa perustuvista oikaisuista, joiden arvo oli 938 miljoonaa euroa. Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ilmoittivat kuitenkin viimeisimmät vuotuisten toimintakertomusten allekirjoitusajankohtana tiedossa olleet luvut. 6.5Vuotuiset yhteenvedot ja kansalliset ilmoitukset Jäsenvaltioiden toimittamat luotettavat ja täydelliset taloudelliset tiedot ja tarkastustiedot ovat yksi esimerkki alasta, jolla parannukset ovat tarpeen. Tästä syystä komissio aikoo edelleen toimittaa kopion jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvedoista vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan määräysten sekä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen liitteen II mukaisesti.