Komissio sisällytti syrjäisimmille alueille tärkeitä asioita useampiin EU:n aloitteisiin kuin koskaan ennen, ja alueet lisäsivät voimakkaasti panostaan politiikan suunnitteluun. Työryhmien potentiaalia voitaisiin tutkia lähemmin. Tietojen kerääminen syrjäisimpien alueiden tasolla on tarpeen näiden alueiden tarpeisiin mukautetun politiikan suunnittelun tukemiseksi.

EU:n tilastokeskus (Eurostat) on laatinut syrjäisimpien alueiden tietoja koskevan verkkosivuston. Komissio aloitti vuonna 2019 tutkimuksen, jonka tarkoituksena on kerätä lisää tietoja ja tietämystä kestävästä kalastuksenhoidosta ja kalakantojen säilyttämisestä näillä alueilla. Ranskan tilastokeskus kerää paikallisia tietoja yhteistyössä Saint-Martinin ja Sint Maartenin kanssa. Portugalin tilastokeskus tekee yhteistyötä Madeiran ja Azorien kanssa maataloutta, meriasioita ja liikennettä koskevien tietojen osalta. Azoreilla kehitetään sinistä taloutta koskevien tietojen ja Kanariansaarilla paikallista tuotantoa koskevien tietojen laatua.

Komissio on perustanut kaksi työryhmää, jotka tukevat Réunionin energiasiirtymää ja Kanariansaarten jätehuoltoa ja joissa toimivat yhdessä komission yksiköt sekä kansalliset ja alueelliset sidosryhmät.

EU:n koheesio-, maatalous-, kalastus- ja meripolitiikan varoista on käytetty merkittäviä määriä paikallisten investointien tukemiseen syrjäisimpien alueiden ja niitä hallinnoivien jäsenvaltioiden kumppanuuden vahvistamiseksi. Erityisen huomion kohteena ovat olleet pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kilpailukyky, työllisyys ja sosiaalinen osallisuus, ympäristö sekä yhteenliitettävyys. Näistä varoista on vuosina 2014–2020 myönnetty tukea yli 13 miljardia euroa.

Komissio kuuli syrjäisimpiä alueita niiden tarpeista ja tarjosi kuulemisen mukaisesti tarpeisiin sovitettua tukea. Syrjäisimpiä alueita kuultiin esimerkiksi niiden ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevista tarpeista, ja komissio otti vastaukset huomioon LIFE-ohjelman vuoden 2019 ehdotuspyynnöissä. Lisäksi se järjesti kaksi tapahtumaa, joilla pyrittiin tukemaan näitä alueita niiden laatiessa sinistä kasvua koskevia strategioita. Syrjäisimmät alueet ovat pyrkineet tuomaan näkemyksiään entistä tarmokkaammin esiin antamalla noin 30 vastausta julkisiin kuulemisiin. Komissio on myös pyrkinyt saavuttamaan syrjäisimpien alueiden kansalaiset kansalaiskuulemisten avulla, jotka järjestettiin Martiniquella ja Kanariansaarilla vuonna 2018 ja Azoreilla ja Madeiralla vuonna 2019.

Komission on vuodesta 2017 lähtien ottanut tiedonannon mukaisesti järjestelmällisesti huomioon syrjäisimpien alueiden huolenaiheet ja etunäkökohdat politiikan suunnittelussa.

EU:n syrjäisimmillä alueilla – joita ovat Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique, Mayotte, Réunion ja Saint-Martin (Ranska), Azorit ja Madeira (Portugali) sekä Kanariansaaret (Espanja) – on pysyviä rajoitteita, jotka liittyvät niiden syrjäiseen sijaintiin, pieneen kokoon, haavoittuvuuteen ilmastonmuutokselle ja saaristoluonteeseen ja jarruttavat niiden kasvua ja kehitystä. Tämän vuoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT-sopimuksen 349 artikla) määrätään syrjäisimpien alueiden tukemiseen tarkoitetuista erityistoimenpiteistä, muun muassa räätälöidyistä edellytyksistä, joilla EU:n oikeutta sovelletaan näihin alueisiin ja joilla ne voivat osallistua EU:n ohjelmiin.

Ranska on tehostanut toimia syrjäisimpien alueidensa biologisen monimuotoisuuden tukemiseksi asiaa koskevalla toimintasuunnitelmalla (2018). Ranskan biodiversiteettivirasto tukee yli 80:tä hanketta syrjäisimmillä alueilla. Portugali rahoittaa hankkeita, joilla tuetaan biosfäärialueita Azoreilla ja Madeiralla. Ranskan Guayana, Réunion, Guadeloupe ja Mayotte ovat perustamassa alueellisia biodiversiteettivirastoja. Martinique käynnisti ohjelman biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja hyödyntämiseksi (2019), ja Réunionilla ja Azoreilla suojellaan paikallisia luontotyyppejä ja kotoperäisiä lajeja Euroopan aluekehitysrahaston ja LIFE-ohjelman avulla.

Maatalous on edelleen keskeinen ala, ja keskeisiä ratkaistavia haasteita ovat paikallisen tuotannon laadun ja innovoinnin varmistaminen, viljelijöiden kohtuulliset tulot sekä tukivälineiden optimointi.

Komission ehdotuksessa vuosien 2021–2027 yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta on mukana erityisiä ehtoja ja poikkeuksia, joissa on otettu huomioon syrjäisimpien alueiden tarpeet. Komissio ehdottaa, että kansallisissa strategisissa suunnitelmissa olisi otettava huomioon syrjäisimpien alueiden erityisolosuhteet, ja näiden alueiden olisi saatava hyödyntää Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston suurimpia sallittuja yhteisrahoitusosuuksia sekä useita suotuisia erityisehtoja.

Sinisen kasvun tehostamiseksi alueet tarvitsevat räätälöityjä ja laaja-alaisia sinistä taloutta koskevia strategioita, jotka kattavat sekä perinteiset että innovatiiviset alat. Tätä varten on tärkeää keskittyä innovatiiviseen toimintaan, lisätä tutkimustietoa kalastuksesta ja merialueista sekä maksimoida EU:n ja jäsenvaltioiden tuki.

Syrjäisimmät alueet laativat parhaillaan sinistä taloutta koskevia strategioita, joilla pyritään merien luonnonvarojen kestävään käyttöön ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen – joskin edistyminen strategioiden laadinnassa on epätasaista ja vaihtelee sekä strategioiden laajuuden että niiden painopisteiden suhteen. Eräät alueet, erityisesti Azorit, Madeira, Kanariansaaret ja Réunion, parantavat Euroopan meri- ja kalatalousrahaston tuella merten aluesuunnittelua, mikä mahdollistaisi valtamerien paremman hyödyntämisen. Monet alueet ovat laatineet tukitoimenpiteitä, kuten rahoitusvälineitä pienille toimijoille (Madeiran pienyritysten luottojärjestely, Ranskan Guayanan lainat pienille toimijoille, Mayotten tuki alusten hankintaa varten) ja osaamisen kehittämistoimia (Martinique, Azorit, Madeira).

Komissio vahvisti oikeudellista ja rahoituskehystä sinisen talouden vahvistamiseksi syrjäisimmillä alueilla ja varmisti samalla, että meren luonnonvarojen ja ekosysteemien hoito on kestävällä pohjalla. Komissio tarkisti vuonna 2018 EU:n valtiontukia koskevia suuntaviivoja siten, että niissä sallitaan julkinen tuki kalastusalusten hankkimiselle syrjäisimmillä alueilla tietyin ehdoin, joilla pyritään varmistamaan kestävä kalastus.

Syrjäisimmillä alueilla sijaitsee merkittävä osuus EU:n biologisesta monimuotoisuudesta. Tämä on yksi alueiden tärkeimmistä vahvuuksista. Näiden alueiden biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja sen tarjoamien mahdollisuuksien tutkimiseksi tarvitaan jatkuvia ja koordinoituja toimia.

Kiertotalous

LIFE-ohjelman vuosia 2018–2020 koskevassa työohjelmassa komissio kiinnitti huomiota erityisesti syrjäisimpiin alueisiin. Yksi työohjelman aiheista on näiden alueiden jätehuolto. Komissio on Kanariansaarten pyynnöstä ja Espanjan tuella perustanut myös työryhmän, jonka tehtävänä on tunnistaa esteet ja löytää ratkaisut jätteiden keräyksen, uudelleenkäytön, kierrätyksen ja jäljitettävyyden parantamiseksi Kanariansaarilla. Työryhmään osallistuu EU:n sekä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason hallintoviranomaisia. Komissio ehdotti lisäksi, että siirtymistä kiertotalouteen tuetaan vuosina 2021–2027 Euroopan aluekehitysrahastosta.

Neuvosto korosti lokakuussa 2019 kiertotaloudesta antamissaan päätelmissä tarvetta ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden erityistilanne ja varmistaa oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä. Lisäksi komissio hyväksyi maaliskuussa 2020 uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman, joka kattaa tuotteiden koko elinkaaren ja jossa keskitytään voimaperäisiin aloihin, mikä korostaa syrjäisimpien alueiden erityispiirteitä.

Ranska ilmoitti vuonna 2019 pyrkivänsä merentakaisilla alueillaan tilanteeseen, jossa kaatopaikkajätettä ei syntyisi enää lainkaan. Ranskan alueet laativat parhaillaan jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätehuoltoa koskevia alueellisia suunnitelmia, ja Azorit tarkistivat alueellisen jätteitä koskevan strategisen suunnitelmansa.

Useimmat syrjäisimmät alueet ovat laatimassa kiertotaloutta koskevia toimintasuunnitelmia, jotka kattavat kestävän tuotannon ja kulutuksen sekä jätehuollon. Useat alueet toteuttivat hankkeita kiertotalousmallien käyttöön ottamiseksi, jätteen vähentämiseksi ja muovijätteen syntymisen estämiseksi. Valtaosa Ranskan syrjäisimmistä alueista käynnisti vuosina 2018–2019 Ranskan ympäristö- ja energiaviraston tuella ehdotuspyyntöjä kiertotaloutta kehittävistä hankkeista. Esimerkiksi Réunionilla toteutettiin 22 kiertotalouteen liittyvää hanketta, joiden aiheet vaihtelivat tuotteiden suunnittelusta ja kestoiästä kierrätykseen. Martiniquella perustettiin korjauspalveluja ja järjestettiin valistuskampanjoita jätteen vähentämisestä.

Syrjäisimmät alueet voivat saavuttaa merkittäviä hyötyjä ottamalla käyttöön kiertotalousmalleja kestävän kasvun oleellisena edellytyksenä. On tärkeää vauhdittaa jätehuoltoa koskevia toimia, joilla etenkin parannetaan kiertoa biojätehuollossa ja biojätteen käsittelyssä sekä uudelleenkäytön tai korjaamisen avulla tapahtuvassa jätteen vähentämisessä.

Ilmastonmuutos

Komissio korosti vuonna 2018 tekemässään EU:n sopeutumisstrategian arvioinnissa tarvetta siirtyä tiedon tuottamisesta sen hyödyntämiseen toimien muotoilemiseksi syrjäisimmillä alueilla. Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa ilmoitettiin, komissio aikoo laatia EU:lle kunnianhimoisen strategian ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. LIFE-ohjelman vuosia 2018–2020 koskevassa työohjelmassa esitetään nimenomaisesti hankkeita, jotka koskevat valmistautumista äärimmäisiin sääolosuhteisiin syrjäisimmillä alueilla. Tässä yhteydessä LIFE-ohjelmasta tuetaan Guadeloupea ja Ranskan Guayanaa niiden ekosysteemien ennallistamisessa, jotta niiden alueita suojellaan merenpinnan kohoamiselta ja muilta ilmastonmuutoksen vaikutuksilta.

Lisäksi komissio on ehdottanut ilmastonmuutosta yhdeksi Euroopan aluekehitysrahaston investointiprioriteetiksi vuosina 2021–2027. Komissio myönsi myös 49 miljoonaa euroa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta Saint-Martinin ja Guadeloupen jälleenrakentamisen tukemiseen näiden kärsittyä pahoin Irma- ja Maria-hirmumyrskyistä vuonna 2017. Tästä rahastosta tuettiin myös Azoreita, joita hirmumyrsky Lorenzo koetteli lokakuussa 2019.

Ranska nimitti vuonna 2019 valtuutetun vauhdittamaan ehkäiseviä ja sopeutumistoimenpiteitä Ranskan syrjäisimmillä alueilla. Azorit hyväksyi alueellisen ilmastonmuutosohjelman syyskuussa 2019, ja Kanariansaaret perusti ilmastonmuutoksen seurantakeskuksen vuonna 2018.

Syrjäisimmät alueet ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutokseen liittyville äärimmäisille sääolosuhteille. Kaikilla tasoilla ja kaikessa politiikassa tarvitaan jatkuvia ja koordinoituja toimia, joilla kanavoidaan investointeja sopeutumiskyvyn lisäämiseen, sietokyvyn kasvattamiseen sekä ilmastonmuutoksen ennaltaehkäisyyn ja siihen varautumiseen.

Energia

EU hyväksyi lainsäädäntöä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden tukemiseksi. Esimerkiksi vuonna 2018 annetussa uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä – joka on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoden 2021 puoliväliin mennessä – tunnustetaan paikallisyhteisöjen rooli siirryttäessä puhtaan energian käyttöön, ja tämä rooli on erityisen merkittävä syrjäisimpien alueiden kaltaisilla eristyksissä olevilla alueilla.

Puhdasta energiaa EU:n saarille ‑aloitteen yhteydessä komissio antaa neuvontaa Guadeloupelle, Azoreille ja Kanariansaarille puhdasta energiaa koskevien strategioiden ja hankkeiden laatimisessa, ja se lisäsi syrjäisimpien alueiden tietämystä uusiutuvasta energiasta aloitteen vuotuisessa foorumissa Kanariansaarilla vuonna 2018. Lisäksi komissio perusti vuonna 2019 Horisontti 2020 ‑puiteohjelmasta tuetun rahoitusvälineen, jolla on tarkoitus saada vähintään 100 miljoonaa euroa kestävää energiaa koskevien hankkeiden käyttöön Euroopan saarilla, myös syrjäisimmillä alueilla, ja sitoutui Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossaan laatimaan pitkän aikavälin poliittisen kehyksen, jolla nopeutetaan siirtymistä puhtaaseen energiaan EU:n saarilla jäsenvaltioiden tuella.

Verkkojen Eurooppa ‑välineellä on määrä tarjota vuodesta 2021 lähtien merkittäviä mahdollisuuksia syrjäisimmille alueille: suosituimmuustariffi energia-alan (sekä digitaali- ja liikennealan) hankkeille sekä erityistä huomiota sopimusten tekoperusteissa. Komissio ehdotti myös, että Euroopan aluekehitysrahaston investoinneissa keskitytään vuosina 2021–2027 energiatehokkuustoimenpiteisiin ja uusiutuvaan energiaan yhtenä sen painopisteenä vihreämmän Euroopan aikaansaamiseksi.

Komissio perusti vuonna 2018 Réunionin pyynnöstä energiasiirtymää käsittelevän työryhmän, jossa on edustajia kansallisen ja alueellisen tason yksiköistä sekä yksityissektorilta. Työryhmän on tarkoitus saada aikaan toimintasuunnitelma, jolla parannetaan koordinointia eri aloitteiden välillä.

Ranska käynnisti vuonna 2019 ehdotuspyyntöjä Manner-Ranskan ulkopuolisten alueidensa tukemiseksi, ja yli kolmasosa 530 miljoonan euron määrärahoista osoitetaan vähäosaisimmille väestönosille. Espanja tukee uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevaa koulutusta ja tietämyksen levittämistä Kanariansaarilla.

Syrjäisimmät alueet käynnistivät omat strategiansa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi sekä uusiutuvan energian käytön ja energiatehokkuuden lisäämiseksi. Ne toteuttivat myös EU:n tai jäsenvaltioiden rahoittamia hankkeita, jotka koskivat esimerkiksi aurinkoenergiaan tai biomassaan perustuvaa sähköntuotantoa (Martinique, Guadeloupe, Ranskan Guayana) ja älykkäitä mikroverkkoja (Réunion). Monet syrjäisimmät alueet investoivat sähköiseen liikkuvuuteen. Kanariansaaret on vuoden 2017 jälkeen yli kaksinkertaistanut ajan, jona El Hierron saari käyttää pelkästään uusiutuvaa energiaa.

Koska syrjäisimmät alueet ovat riippuvaisia tuoduista fossiilisista polttoaineista, tarvitaan jatkuvia toimia energiasiirtymän vauhdittamiseksi erityisesti investoimalla älykkäisiin verkkoihin ja varastointiin, valtamerienergian kaltaisiin uusiutuviin energialähteisiin, puhtaisiin liikenneratkaisuihin ja energiatehokkuuteen, millä edistetään syrjäisten alueiden energiaomavaraisuutta ja hiilineutraaliutta.