Talouden tehokas ohjaus ja hallinta, kuten tulokselliset toimet liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä, ja yleisesti ottaen terve makrotalouspolitiikka ovat ennakkoedellytys sille, että voidaan varmistaa tuottavia julkisia investointeja edistävä ympäristö ja EU:n varojen tehokas käyttö, myös elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä. Komission tekemien (tällä hetkellä lainsäädäntömenettelyssä olevien) ehdotusten perusteella talouden tehokas ohjaus ja hallinta on EU:n varojen saumattoman tarjoamisen kannalta välttämätöntä. On myös muistettava, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetusluonnoksessa esitetyt arviointiperusteet edellyttävät, että Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan sen maakohtaisissa suosituksissa tunnistettuihin haasteisiin.

Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Sen aktivoinnilla on kuitenkin vaikutuksia vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaan osioon. Asetuksen (EY) N:o 1477/97 5 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavasti:

Komissio julkaisi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Komissio katsoi tiedonannossa, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi täyttyivät. EU:n valtiovarainministerit antoivat tälle näkemykselle tukensa 23. maaliskuuta 2020. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia EU:n tai koko euroalueen talouden vakavan taantuman aikana antamalla jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa talousarviotoimenpiteitä niin, että kriisitilanteesta selviydytään asianmukaisesti vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevien ja korjaavien menettelyjen puitteissa.

Neuvosto antoi 3. huhtikuuta 2020 komission 4. maaliskuuta 2020 antaman suosituksen perusteella Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen , jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen. Neuvosto suositti Romanialle julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista vuoteen 2022 mennessä, , jäljempänä ’suositus’. Suosituksen perusteena oli, että alijäämän ennakoitiin olevan 3,8 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) vuonna 2019. Tällainen alijäämä ylittää liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan N:o 12 1 artiklassa vahvistetun viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä. Viitearvon ylittyminen vuonna 2019 ei myöskään ollut poikkeuksellista. Myöhemmin julkaistujen Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan alijäämä vuonna 2019 oli 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Eurostatin vahvistaman, 14. lokakuuta 2020 annetun ilmoituksen mukaan Romanian julkisen talouden alijäämä oli 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja velka 35,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission syksyn 2020 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on noin 10¼ prosenttia vuonna 2020, 11¼ prosenttia vuonna 2021 ja12½ prosenttia vuonna 2022, kun oletuksena on, ettei politiikka muutu. Rakenteellisen alijäämän, joka oli noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, odotetaan heikkenevän 3,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2020, 1,4 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 1,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022.

Kriisillä on myös voimakas vaikutus potentiaaliseen kasvuun, vaikka tätä koskevat arviot ovat huomattavan epävarmoja. Komissio arvioi BKT:n potentiaalisen kasvun hidastuvan jyrkästi: vuonna 2018 se oli 4,1 prosenttia ja vuoden 2022 arvio on 2¼ prosenttia. Yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella arvioitu tuotantokuilu oli 2,4 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2019, kun se vuonna 2018 oli 2 prosenttia. Sen ennustetaan kääntyvän voimakkaasti negatiiviseksi vuonna 2020 ja supistuvan sen jälkeen asteittain vuodesta 2021 alkaen, mutta pysyvän negatiivisena koko ennustejakson ajan.

Romanian talous kasvoi keskimäärin 5 prosenttia vuodessa vuosina 2016–2019. Tärkein kasvua edistävä tekijä oli yksityinen kulutus. Kyseisenä aikana investointitoiminta oli epävakaata ja nettovienti vaikutti BKT:n kasvuun kielteisesti, kun tuonti kasvoi vientiä nopeammin. Vahvan talouskasvun rinnalla oli kuitenkin kehittymässä makrotalouden epätasapainoja, jotka johtuivat erityisesti suurista ja yhä kasvavista vaihtotaseen ja julkisen talouden alijäämistä, joita suuret palkankorotukset ja useat veronalennukset pahensivat. Julkisen talouden alijäämä oli 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, ja se kasvoi 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Sen ennustettiin kasvavan jyrkästi seuraavina vuosina (ks. taulukko 1) viime vuosina tehtyjen elvyttävien finanssipoliittisten päätösten vuoksi (ks. kohta 3). Vuonna 2014 lähes tasapainossa ollut vaihtotase on vähitellen muuttunut alijäämäiseksi. Vuonna 2019 alijäämä oli 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Romanian ulkomainen nettovarallisuusasema suhteessa BKT:hen on heikentynyt tasaisesti vuodesta 2013 vahvan talouskasvun tukemana, ja se oli vuoden 2019 lopussa noin –44 prosenttia suhteessa BKT:hen.

‑‑Nämä suuret ja edelleen kasvavat julkisen talouden alijäämät johtuvat osittain talouden vakavasta taantumasta sekä toimenpiteistä, joilla torjutaan covid19-pandemiaa ja sen taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Näitä ovat muun muassa lisämenot työllisyystukijärjestelyihin ja terveydenhuoltoalan tukemiseen sekä eräät verokannustimet. Covid19-pandemiaan liittyvien tukitoimenpiteiden kokonaiskustannukset ovat 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, josta 0,4 prosenttiyksikköä rahoitetaan EU:n varoista (ks. taulukko 2). Koska vuoden 2021 talousarviota ei ole (ja kun otetaan huomioon myös tulevat parlamenttivaalit, jotka on määrä pitää 6. joulukuuta), komission syksyn 2020 talousennusteessa oletuksena on, että työllisyystukitoimenpiteet ja palkkabonukset päättyvät vuonna 2021.

Ennakoidut suuret ja kasvavat alijäämät johtuvat kuitenkin pääasiassa jo aiemmin olemassa olleista elvyttävistä toimenpiteistä, kuten vuoden 2019 suuri rakenteellinen alijäämä osoittaa. Tähän sisältyy erityisesti sellaisten sosiaali- ja muiden menojen merkittävä kasvu, jotka hyväksyttiin jo ennen pandemiaa ja jotka eivät näin ollen liity siihen. Vanhuuseläkemenojen odotetaan kasvavan huomattavasti, mikä johtuu syyskuussa 2019 voimaan tulleen eläkkeiden 15 prosentin korotuksen vuosivaikutuksesta ja 40 prosentin lisäkorotuksesta syyskuusta 2020 alkaen. Komissio ennakoi tämän vuoksi vanhuuseläkemenojen kasvavan 1,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Pelkästään eläkkeiden korotukset pahentavat myös julkisen talouden alijäämää 2,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2021 ja vielä 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Parlamentti myös kaksinkertaisti lapsilisän määrän helmikuusta 2020 alkaen, minkä vuotuiset talousarviokustannukset ovat 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vaikutus julkiseen talouteen johtuu siitä, että lainsäätäjät eivät kummassakaan tapauksessa määritelleet toimenpiteiden rahoituslähdettä.

Tulopuolella viranomaiset toteuttivat joulukuussa 2019 joitakin verotukseen liittyviä muutoksia. Esimerkiksi polttoaineen valmisteveroja alennettiin ja osa-aikaisten työntekijöiden sosiaaliturvamaksuja pienennettiin. Tulojen arvioidaan supistuvan tämän vuoksi kaikkiaan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Myös taantuma vaikuttaa kielteisesti verotuloihin, samoin kuin tietyt verokannustimet, jotka on otettu käyttöön osana covid‑19-tukitoimia (0,1 % suhteessa BKT:hen).

Julkisen talouden alijäämä vuosina 2021 ja 2022 saattaa osoittautua komission syksyn 2020 talousennusteessa ennakoitua pienemmäksi, koska hallitus on ehdottanut eläkkeiden ja lapsilisien suunniteltujen korotusten pienentämistä. Parlamentti kuitenkin hylkäsi asiaan liittyvät muutokset, ja hallitus on riitauttanut parlamentin päätökset perustuslakituomioistuimessa, joka ei ole vielä antanut lopullisia päätöksiään (ks. myös kohta 4). Komission syksyn 2020 talousennusteessa otetaan parlamentin äänestys huomioon ja oletetaan tavanomaiseen tapaan, että politiikka ei muutu. Tämän vuoksi ennusteessa otetaan huomioon nyt voimassa olevassa eläkelaissa säädetyt korotukset vuonna 2020 ja vuodesta 2021 alkaen. Ennuste ei sisällä elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyviä menoja, koska hallitus ei ole vielä ilmoittanut, mitä menoja välineestä rahoitetaan vuonna 2021. Alijäämän kehitys vuonna 2021 saattaa myös osoittautua ennustettua suotuisammaksi, koska elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavien toimenpiteiden nopea täytäntöönpano lisää talouskasvua.

Taulukko 2: Toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi

Toimenpide Laki Vaikutus julkiseen talouteen (% suhteessa BKT:hen) 2020 2021 2022 Tulot EU:n lisärahoitus covid-toimenpiteisiin 0,4 Yhtiövero: bonus ajoissa suoritetusta maksusta ja hotelli- ja ravintola-alan vapautus –0,1 Menot Terveydenhoitoalan työntekijöille myönnettävät lisät useita lakeja 0,1 Kiireelliset terveydenhuollon menot ja lääkinnälliset laitteet 0,3 0,1 Teknisen työttömyyden etuudet palkansaajille ja muille ryhmille Poikkeusasetus nro 30/2020 0,5 Tuki teknisen työttömyyden jaksolta palaaville työntekijöille (41,5 %) Poikkeusasetus nro 92/2020 0,2 Työajan lyhentämisjärjestelyt ja muut työllisyyttä tukevat toimenpiteet Poikkeusasetus nro 132/2020 0,1 Pk-yritysten korkotuki (IMM Invest) 0,02 0,03 Kokonaisvaikutus 1,05 0,1 0,0

Huom. vaikutukset julkiseen talouteen komission syksyn 2020 talousennusteen mukaan

Komissio on tehnyt keskipitkän aikavälin kestävyysriskien arvioimiseksi tapauskohtaisen velkakestävyysarvioinnin vakiomenetelmänsä mukaisesti. Koska perusalijäämä on suuri ja korot suhteellisen korkeat muihin maihin verrattuna, velka suhteessa BKT:hen on kasvamassa jyrkästi. Komissio ennustaa velan olevan yli 60 prosenttia vuonna 2022 ja yli 100 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2027, jos oletetaan, että politiikka säilyy muuttumattomana. Velka myös pysyy tämän tason yläpuolella ennustejakson loppuun (vuosi 2031). Komission arvion perusteella velkakestävyyteen kohdistuvat kokonaisriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta. Tämä riskitaso osoittaa, että Romaniassa on merkittäviä julkisen talouden haavoittuvuuksia, joihin on puututtava asianmukaisilla politiikkatoimilla. Tätä riskinarviointia päivitetään ja täydennetään, kun komissio arvioi Romanian julkisen talouden tilannetta uudelleen keväällä 2021. Tässä vaiheessa myös velkaennusteisiin kohdistuu paljon tavanomaista enemmän epävarmuutta. Jos hallituksen vuodeksi 2020 ehdottamat eläkkeiden ja lapsilisien pienemmät korotukset hyväksyttäisiin, menot vähenisivät lyhyellä aikavälillä, mutta tämä ei vaikuttaisi pohjimmiltaan pitkän aikavälin velkakestävyyteen kohdistuviin riskeihin, jos vuonna 2021 ja sen jälkeen ei toteuteta lisätoimenpiteitä.

4.LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVASSA MENETTELYSSÄ ANNETUN SUOSITUKSEN JÄLKEEN TOTEUTETUT TOIMENPITEET

Romanian viranomaiset toimittivat 15. syyskuuta 2020 kertomuksen SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun suosituksen perusteella toteutetuista toimista. Kertomuksessa esitetään julkisen talouden tavoitteet ja toimenpiteet, jotka perustuvat elokuussa 2020 laadittuun vuoden 2020 talousarvioesityksen lisätalousarvioon. Uusiin tavoitteisiin sisältyvät toimenpiteet, joita hallitus on toteuttanut puuttuakseen covid‑19-pandemian seurauksiin terveydenhuoltojärjestelmässä ja taloudessa. Niiden kokonaiskustannukset ovat noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen (taulukko 2). Kertomuksessa ei esitetä yksityiskohtaisia tietoja hallituksen keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteista ja toimenpiteistä, koska Romanian viranomaiset eivät ole vielä esittäneet vuoden 2021 talousarvioesitystä eivätkä vuosien 2021–2023 julkisen talouden strategiaa.

Viranomaisten tavoitteet vuonna 2020 ovat nimellinen julkisen talouden alijäämä, joka on 8,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja velka, joka on 43,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa viimeisintä, 14. elokuuta 2020 hyväksyttyä lisätalousarviota, jossa vuoden 2020 alijäämätavoitetta tarkistettiin ylöspäin vuoden 2020 alkuperäisen talousarvion 3,6 prosentista suhteessa BKT:hen. Viranomaisten omiin laskelmiin perustuva rakenteellinen alijäämä on 5,8 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen. Nämä julkisen talouden tavoitteet perustuvat siihen, että reaalisen BKT:n odotetaan supistuvan ‑3,8 prosenttia vuonna 2020, mikä on huomattavasti vähemmän kuin komission syksyn 2020 talousennusteessa ennakoitu ‑5,2 prosenttia. Niihin sisältyvät myös lokakuuhun 2020 mennessä covid‑19-pandemian vaikutusten torjumiseksi toteutettujen kiireellisten toimenpiteiden vaikutukset.

Hallitus pyrki elokuun lisätalousarviolla rajoittamaan julkisen talouden heikkenemistä vuonna 2020 rajoittamalla suunniteltuja sosiaalimenojen ja julkisen sektorin palkkojen korotuksia. Hallitus ehdotti vanhuuseläkkeisiin14 prosentin korotusta syyskuusta 2020 alun perin suunnitellun 40 prosentin sijaan. Koska tämä muutos koskee voimassa olevan lainsäädännön nojalla vain vuotta 2020, eläkkeet nousisivat syyskuusta 2021 alkaen ainakin 30 prosenttia. Hallitus ehdotti myös lapsilisiin 19 prosentin korotusta elokuusta 2020 alkaen sen sijaan, että sen määrä kaksinkertaistuisi välittömästi helmikuussa 2020. Tämän jälkeen sitä korotettaisiin kahdesti vuodessa, kunnes se olisi kaksinkertaistunut heinäkuuhun 2022 mennessä. Hallitus on myös yrittänyt lykätä opetushenkilöstön palkankorotuksia syyskuusta 2020 syyskuuhun 2021.. Jos muutokset olisi toteutettu, vuoden 2020 menot olisivat vähentyneet 1,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna komission syksyn 2020 talousennusteeseen. Parlamentti kuitenkin hylkäsi hallituksen ehdotukset. Hallitus on riitauttanut parlamentin päätökset perustuslakituomioistuimessa, joka ei ole vielä antanut lopullisia päätöksiään.

Kun arvioidaan julkista taloutta koskevia päätöksiä, jotka Romania on suosituksen perusteella tehnyt huhtikuusta 2020 alkaen, on otettava huomioon makrotalouden näkymien heikkeneminen, pandemian ja sen taloudellisten ja sosiaalisten seurausten johdosta toteutettujen kiireellisten finanssipoliittisten toimenpiteiden vaikutus sekä mahdolliset muut viranomaisten toteuttamat toimenpiteet tai toimet. Komission syksyn 2020 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvun odotetaan vuonna 2020 olevan 9 prosenttiyksikköä pienempi kuin huhtikuussa 2020 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun suosituksen perustana olevassa perusskenaariossa. Suositus perustui komission talven 2020 talousennusteeseen, jonka lisäksi otettiin huomioon vuoteen 2022 asti ulottuvia julkisen talouden muuttujia. Nyt nimellisen alijäämän odotetaan vuonna 2020 olevan noin ‑10¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, kun perusskenaariossa se oli ‑4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (taulukko 3).

Komission talven 2020 talousennusteessa, jonka lisäksi otettiin huomioon vuoteen 2022 asti ulottuvia julkisen talouden muuttujia (perusskenaario), covid‑19-pandemian vaikutusta ei otettu huomioon, ja rakenteellisen rahoitusaseman odotettiin heikkenevän 1 prosenttiyksikköä suhteessa (potentiaaliseen) BKT:hen, jos vuonna 2020 ei toteuteta sopeutustoimia (taulukko 3). Komission syksyn 2020 talousennusteessa rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2020 heikkenevän 3,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli 2,6 prosenttiyksikköä enemmän kuin talven talousennusteessa. Rakenteellisen alijäämän heikkenemisestä vuonna 2020 noin 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen johtuu kiireellisistä covid‑19-toimenpiteistä, jotka toteutettiin talven talousennusteen koontipäivän jälkeen. Lisäksi syksyn 2020 talousennusteessa lapsilisään liittyvien menojen oletetaan olevan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen talven ennustetta suuremmat, koska siinä oletetaan, että lapsilisä kaksinkertaistuu takautuvasti helmikuusta 2020 alkaen (sen jälkeen kun parlamentin äänestyksessä oli vahvistettu kaksinkertaistamisen alkuperäinen aikataulu), kun taas talven talousennusteessa oletetaan, että korotus tehdään elokuussa 2020 (hallituksen silloisten suunnitelmien mukaisesti). Jäljelle jäävä ero johtuu päivitetyistä vuoden 2020 talousarvion toteuttamista koskevista tiedoista, erityisesti komission talvella ennakoimia suuremmista julkisista investointimenoista. Hallituksen pyrkimykset hillitä eläkkeiden ja lapsilisien korotuksia ja lykätä joitakin palkankorotuksia voivat yhdessä parantaa nimellistä julkisen talouden rahoitusasemaa ja rakenteellista rahoitusasemaa vuonna 2020 lähes 1,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna komission syksyn 2020 talousennusteeseen. Tässäkään tapauksessa julkisen talouden rakenteellinen ja nimellinen kehitys ei kuitenkaan merkitsisi liiallisen alijäämän korjautumista lähitulevaisuudessa.

Vaikka tehtäisiin covid-19-kriisin vaikutusten vuoksi korjauksia, ennustettu julkisen talouden alijäämä poikkeaa suosituksen mukaisesta odotetusta sopeutuksesta, vaikka poikkeaman suuruutta ei voidakaan arvioida tarkasti tässä vaiheessa. Pandemian kehittymiseen ja sen sosioekonomisiin seurauksiin liittyvä poikkeuksellinen epävarmuus makrotalouden ennusteissa ei tässä vaiheessa mahdollistaisi uuden uskottavan sopeutusuran määrittämistä. On kuitenkin selvää, että liiallisen alijäämän korjaaminen edellyttää tulevina vuosina huomattavia ja jatkuvia rakenteellisia julkisen talouden toimia. Hallituksen elokuussa 2020 ehdottamat ja parlamentin hylkäämät toimenpiteet eivät olisi tässä suhteessa riittäviä.