KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Albanian kanssa tehtävää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevia neuvotteluja valmistelevan EU:n ja Albanian välisen korkean tason ohjausryhmän työskentelystä

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

Albanian kanssa tehtävää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevia neuvotteluja valmistelevan EU:n ja Albanian välisen korkean tason ohjausryhmän työskentelystä

A. Johdanto:

1 Esipuhe

2 Tiivistelmä ja päätelmät

3 Tausta: Yhteisön ja Albanian keskinäiset suhteet

B. Vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen valmistelemista koskevat avainkysymykset:

1. Poliittiset perusteet:

1.1 Demokratia ja oikeusvaltion periaate

1.1.1 Parlamentti

1.1.2 Täytäntöönpano

1.1.3. Oikeusjärjestelmä

1.1.4 Julkinen hallinto

1.1.5 Korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus

1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojeleminen

1.2.1 Kansalaisoikeudet sekä sosiaaliset, taloudelliset ja poliittiset oikeudet

1.2.2 Vähemmistöjen oikeudet ja vähemmistöjen suojelu

1.3 Yleisarviointi

2 Taloudelliset perusteet

2.1 Taloudellinen tilanne ja julkisen talouden kestävyys

2.2 Hintojen ja kaupan vapauttaminen

2.3 Yksityistämisprosessi

2.4 Muu asian kannalta merkityksellinen taloudellinen kehitys

2.5 Yleisarviointi

3. Edellytykset täyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvat erityisvelvoitteet:

3.1 Poliittinen vuoropuhelu

3.2 Alueellinen yhteistyö

3.3 Tavaroiden vapaa liikkuvuus

3.3.1 Teollisuustuotteiden kauppa

3.3.2 Maatalous- ja kalastustuotteiden kauppa

3.4 Työntekijöiden liikkuvuus, sijoittautuminen, palvelut, pääoma

3.4.1 Työntekijöiden liikkuvuus

3.4.2 Sijoittautuminen

3.4.3 Palvelujen kauppa

3.4.4 Maksuliikenne ja pääomanliikkeet

3.5 Lainsäädännön lähentäminen, voimaansaattaminen ja täytäntöönpano

3.5.1 Kilpailu

3.5.2 Teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet

3.5.3 Julkiset hankinnat

3.5.4 Standardointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi

3.5.5 Kuluttajansuoja

3.5.6 Työolot ja yhdenvertaiset mahdollisuudet

3.6 Oikeus- ja sisäasiat

3.6.1 Hallintoelinten lujittaminen ja oikeusvaltion periaate

3.6.2 Turvapaikkaa ja siirtolaisia koskevat kysymykset, ulkorajojen valvonta ja viisumikysymykset

3.6.3 Rahanpesun torjunta

3.6.4 Rikollisuuden ja muiden laittomien toimien ehkäiseminen ja torjunta. Laittoman kaupan ja laittomien huumeiden torjunta

3.6.5 Käsiaseiden kerääminen ja tuhoaminen

3.7 Yhteistyöpolitiikat

3.7.1 Taloudellinen yhteistyö sekä rahoitus- ja tilastoalan yhteistyö

3.7.2 Investointien edistäminen ja suojelu, teollinen yhteistyö, pienet ja keskisuuret yritykset, matkailu

3.7.3 Maatalous ja maatalouteen liittyvä teollisuus

3.7.4 Tullit ja verotus:

Tullit

Verotus

3.7.5 Työllisyys, sosiaalipolitiikka, koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen:

Työllisyys ja sosiaalipolitiikka

Koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen

3.7.6 Kulttuuri, audiovisuaaliala, televiestintä ja postipalvelut, tietoyhteiskunta

Kulttuuri ja audiovisuaaliala

Televiestintä ja postipalvelut, tietoyhteiskunta

3.7.7 Liikenne

3.7.8 Energia, mukaan lukien ydinturvallisuus

3.7.9 Ympäristö

3.8 Rahoitusyhteistyö

3.9 Yleisarviointi

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

Albanian kanssa tehtävää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevia neuvotteluja valmistelevan EU:n ja Albanian välisen korkean tason ohjausryhmän työskentelystä

A. Johdanto

1. Esipuhe

Tämä kertomus on laadittu Zagrebin huippukokouksessa marraskuussa 2000 tehtyjen sopimusten mukaisesti. Kertomuksessa tarkastellaan Albanian poliittista ja taloudellista tilannetta ja arvioidaan Albanian edellytyksiä panna täytäntöön vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta (VAS) johtuvia velvoitteita. Siinä tarkastellaan myös komission vuonna 1999 suorittaman toteutettavuus tutkimuksen jälkeistä kehitystä.

2. Tiivistelmä ja päätelmät

Tiivistelmä

Albania on yksi EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvista viidestä Kaakkois-Euroopan maasta. Prosessin tarkoituksena on edesauttaa vakauden saavuttamista alueella integroimalla kysymyksessä olevat maat Euroopan unionin rakenteisiin ja tarjoamalla niille mahdollisuus liittyä tulevaisuudessa Euroopan unioniin. EU on osallistunut aktiivisesti Albanian uudistuspyrkimyksiin vuodesta 1991, ja se tukee Albanian tiheään vaihtuneiden hallitusten tavoitetta maan yhdentämiseksi Euroopan unioniin. Komission vuonna 1999 julkistaman toteutettavuustutkimuksen [1] mukaan Albania ei olisi tapahtuneesta kehityksestä huolimatta pystynyt vielä huolehtimaan kauaskantoisista sopimusvelvoitteista EU:n kanssa. Neuvosto yhtyi komission näkemykseen.

[1] KOM 599 lopullinen (1999).

Zagrebin huippukokous, jossa todettiin, että Albania tarvitsee eurooppalaista ulottuvuutta ja että mahdollisuus päästä Euroopan unionin jäsenvaltioksi tulevaisuudessa voi vauhdittaa tehokkaasti Albanian oman uudistus- ja kehittämisprosessin muutosta, päätti marraskuussa 2000 perustaa EU:n ja Albanian välisen korkean tason ohjausryhmän sen uudelleenarvioimiseksi, pystyykö Albania täyttämään EU:n kanssa tehtävästä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvat velvoitteet. Suorittaessaan tässä kertomuksessa selostettua arviointia ja laatiessaan tässä asiakirjassa esitettyjä suosituksia komissio otti huomioon poliittiset, taloudelliset ja alueelliset tekijät.

Albaniaan kohdistuu monia haasteita. Kymmenen vuotta sitten se oli Euroopan köyhin ja eristynein valtio. Pyramidijärjestelmien epäonnistumista vuonna 1997 seuranneet laittomuudet ja taloudellinen romahdus vahingoittivat vakavasti varhaisia pyrkimyksiä luoda markkinatalouteen perustuva demokraattinen järjestelmä.

Vuodesta 1997 on toteutettu merkittäviä ponnisteluja lain ja järjestyksen palauttamiseksi, talous- ja sosiaalielämän uudistamiseksi sekä Albanian avaamiseksi Balkanin alueella ja EU:n parissa toteutettavalle yhteistyölle. Vaalijärjestelmän uudistamiseksi on toteutettu merkittäviä poliittisia toimia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että vaalit voidaan toteuttaa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) vaatimusten ja Euroopan parlamentin suositusten edellyttämällä tavalla ja että politiikassa noudatetaan yleisesti hyväksyttyjä periaatteita. Albania on omaksunut sovittelijan roolin alueella viime aikoina puhjenneissa kriisitilanteissa vaatiessaan erimielisyyksien ratkaisemista rauhanomaisin keinoin. Oikeusjärjestelmä on uudistettu perusteellisesti, ja lainsäädäntö pyritään saattamaan EU:n vaatimusten mukaiseksi määrätietoisin toimin. Talous on kääntynyt uudelleen kasvuun, ja bruttokansantuote kasvoi 7,8 prosenttia vuonna 2000, mikä vastaa vuosina 1999 ja 1998 ilmoitettua kasvuvauhtia (+8 prosenttia vuonna 1999 ja +7,3 prosenttia vuonna 1998). Valtion tulojen turvaamisessa on edistytty merkittävästi toteuttamalla tulli- ja verotuspalvelujen uudistus. Lisäksi Albanian kauppajärjestelmää on nykyaikaistettu ja se on vapautettu, ja Albaniasta tuli WTO:n jäsen vuonna 2000. Pienten ja keskisuurten yritysten yksityistämishanke on nyt saatettu päätökseen, ja suurten yritysten yksityistämishanke etenee hieman hitaammalla aikataululla.

Kahden viime vuoden aikana saavutetuista huomionarvoisista tuloksista huolimatta monia sellaisia ongelmia, joiden vuoksi Albanian on vaikeaa täyttää vakautus- ja assosiaatio sopimuksesta johtuvia velvoitteita ja täyttää sopimukseen liittyviä sitoumuksia, on kuitenkin vielä jäljellä. Suurimmat ongelmat liittyvät oikeusjärjestelmän laaja-alaiseen korruptioon, laajaan harmaaseen talouteen ja kykenemättömyyteen panna lakeja täytäntöön.

Oikeusjärjestelmän uudistamisesta huolimatta sen toiminnassa on edelleen suuria puutteita. Tuomareilla ei ole valmiuksia hallita äskettäin annettujen uusien lakien muodostamaa valtavaa kokonaisuutta, eikä tuomioistuinten toiminta ole edelleenkään riippumatonta; lisäksi korruptio on vakava ongelma. Kyseinen tilanne vaikuttaa kielteisellä tavalla albanialaisten näkemyksiin valtiostaan ja estää ihmisoikeuksien ja kansalaisoikeuksien täysimittaisen huomioon ottamisen. Se hidastaa taloudellista kehitystä ja maahan suuntautuvien investointien toteutumista, koska lakeja ei sovelleta yhdenmukaisesti ja koska sopimusten täytäntöönpano on vaikeaa. Demokraattisten instituutioiden, hyvän hallintotavan, oikeusvaltion, ja ihmisoikeuksien sekä vähemmistöjen oikeuksien vahvistamiseksi tarvitaan edelleen konkreettisia toimia. Tarvitaan aiempaa mittavampia ponnisteluja, jotta Albania voi taata EU:lle, että se pystyy täyttämään kaikki vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvat velvoitteet.

Korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus ovat edelleen hyvin suuria ongelmia. Huolimatta lakeihin tehdyistä merkittävistä muutoksista ja monien täytäntöönpanorakenteiden luomisesta valtiolla ei ole vielä riittäviä valmiuksia lakien asianmukaiseen täytäntöönpanoon. Vaikka otettaisiin huomioon Albanian varojenpuutteesta aiheutuvat rajoitukset, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaan osallistuvien henkilöiden määrä on liian vähäinen. Vakaviin rikoksiin erikoistunutta Tiranaan suunniteltua tuomioistuinta ei ole vielä perustettu, ja korruptiontorjunnan valvontayksikössä työskentelee tällä hetkellä ainoastaan kolme henkilöä.

Albania on laittoman ihmiskaupan lähtöpiste ja kauttakulkukeskus. Tämän ongelman ratkaisemiseen tarvitaan aiempaa päättäväisempää otetta, mikäli Albania haluaa osoittaa kunnioittavansa EU:ssa hyväksyttyjä poliittisia ja inhimillisiä arvoja ja pystyvänsä valvomaan rajojaan tehokkaasti. EU on huolissaan myös laittomasta maahanmuutosta ja aseiden salakaupasta, joihin on kiinnitettävä aiempaa suurempaa huomiota.

Vaikka talous on nyt kohentumassa, Albanian lähtökohdat ovat hyvin heikot, ja sitä vaivaavat rakenteelliset heikkoudet. Harmaa talous on edelleen liian yleistä ja muodostaa uhkan virallisesti rekisteröidyn liiketoiminnan elinkelpoisuudelle estäen terveen kilpailun ja vähentäen investointihalukkuutta. Viimeaikainen energiakriisi on korostanut infrastruktuuri-investointien ja infrastruktuurien uudistamisen tarvetta. Maastamuutto on merkityksellinen ilmiö, jolla on kahdenlaisia merkittäviä taloudellisia vaikutuksia: aivovienti vetää muassaan sellaisia henkilöitä, jotka voisivat myötävaikuttaa Albanian kehitykseen, toisaalta maastamuuttajien rahalähetykset ovat huomattava osa Albanian taloutta.

Albanian hallitus on edelleen erittäin heikko. Avoimiin kilpailuihin perustuva työhönotto on aivan uusi ilmiö, ja poliittisesti ja taloudellisesti riippumattoman julkisen hallinnon rakentaminen vaatii aikaa. Lähes kaikilla niillä aloilla, joilla Albania joutuisi huolehtimaan vakautus- ja assosiaatiosopimukseen perustuvista velvoitteista, täytäntöönpanoedellytykset ovat puutteellisia. Ministeriöillä ja virastoilla ei ole henkilöstöä eikä keinoja panna täytäntöön äskettäin annettua valtavaa lainsäädäntökokonaisuutta. Oikeudellinen tilanne on yleisesti tyydyttävä useimmilla EU:n ja Albanian välisen korkean tason ohjausryhmän tarkastelemilla aloilla, kun otetaan huomioon Albanian tämänhetkinen kehitysaste, mutta täytäntöönpanoedellytykset ovat puutteellisia. Uudet lait ovat olemassa ainoastaan paperilla niin kauan kunnes täytäntöönpanovaltuudet on saatu kuntoon.

Päätelmät

Vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut ovat sekä poliittinen että tekninen prosessi. Näihin sopimuksiin sisältyvien oikeuksien ja velvoitteiden tarkoituksena on lähentää ehdokasmaita EU:hun ja luoda mekanismeja yhteistyön tiivistämiseksi kumpaakin sopimuspuolta kiinnostavilla aloilla. Maiden on osoitettava kunnioittavansa EU:ssa hyväksyttyjä arvoja ja lisäksi niiden on osoitettava, että niillä on riittävät edellytykset täyttää hyväksymänsä velvoitteet.

Tässä kertomuksessa kuvatun sekavan tilanteen vuoksi komission on täytynyt tasapainottaa eri tekijöitä voidakseen tehdä päätelmiä. Suositellessaan neuvottelujen aloittamista komissio on pitänyt välttämättömänä seuraavien seikkojen huomioon ottamista: Albanian kahden viime vuoden aikana toteuttamat huomattavat ponnistelut, sen asema alueen tämänhetkisten selkkausten sovittelijana ja halu tuoda esiin maan suhteissa EU:hun tapahtunut kehitys, mikä on konkreettinen osoitus Eurooppa-ulottuvuuden merkityksestä Albanialle. Komissio on kuitenkin huolissaan myös Albanian yleisestä kyvyttömyydestä panna täytäntöön omia lakejaan ja kansainvälisiä velvoitteitaan, oikeuslaitoksessa ilmenevistä puutteista ja korruption yleisyydestä. Tiuhaan vaihtuneet hallitukset ovat pyrkineet korjaamaan nämä rakenteelliset puutteet, joiden syynä on Albanian aiempi eristyneisyys ja hallintojärjestelmä. Näiden ongelmien ratkaiseminen vaatii aikaa, rahaa ja pysyvää sitoutumista niiden ratkaisemiseen.

Komissio ottaa huomioon nämä seikat ja katsoo, että Albanialla ei ole vielä edellytyksiä täyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvia velvoitteita. Jos nykyinen muutosvauhti säilyy ennallaan ja jos hallinnollisten valmiuksien lujittamiseen kiinnitetään riittävästi huomiota neuvottelu- ja siirtymävaiheissa, tässä kertomuksessa esiintuoduilla aloilla voidaan kuitenkin saada aikaan merkittäviä parannuksia. Komissio katsoo, että vakautus- ja assosiaatio-sopimusta koskevien neuvottelujen aloittaminen on paras keino päästä edelleen eteenpäin viimeaikaisten poliittisten ja taloudellisten uudistusten alalla ja rohkaista Albaniaa jatkamaan sen rakentavaa ja maltillista vaikutusta alueella. Komissio katsoo tämän vuoksi, että on aiheellista edetä Albanian kanssa tehtävän vakautus- ja assosiaatio-sopimuksen osalta, ja se antaa sopivana ajankohtana suosituksen neuvoston päätökseksi neuvottelujen aloittamisesta, jotka voidaan luonnollisesti saattaa päätökseen ainoastaan, jos kaikki asianmukaiset ehdot täyttyvät.

Albanialle on tarpeen tarjota jatkuvaa tukea neuvottelu- ja siirtymävaiheiden aikana, jotta se voisi erityisesti parantaa hallinnollisia valmiuksiaan. Hallituksen on lujitettava sitoumustaan uudistaa liitteessä olevassa kertomuksessa mainittuja aloja ja lisättävä avainalojen henkilöstöresursseja ja rahoitusta. Komissio myöntää, ettei Albanialla ole varaa lisätä merkittävästi valtion virkamiesten lukumäärää, mutta nykyisiä toimia voidaan kuitenkin mahdollisuuksien mukaan tehostaa resurssien kohdentamiseksi avainaloille. Komissio pyrkii vakautus- ja assosiaatioprosessin ensisijaisten tavoitteiden tukemiseksi suunnitellun uuden CARDS-ohjelman avulla tarjoamaan Albanian hallitukselle teknistä apua ja rahoitustukea joillain tämän kertomuksen kattamista aloista. Lisäksi se kannustaa jäsenvaltioita kohdentamaan apua ensisijaisille kohdealueille kahdenvälisten tukiohjelmien tai muiden rahoitusmuotojen avulla.

3. Tausta: Yhteisön ja Albanian keskinäiset suhteet

Yhteisön ja Albanian väliset tämänhetkiset suhteet perustuvat kauppaa ja taloudellista yhteistyötä koskevaan sopimukseen, joka ei perustu etuuskohteluun ja joka tuli voimaan 1. joulukuuta 1992. Lokakuusta 1999 lähtien yhteisö on myöntänyt Albanialle hyvin merkittäviä yksipuolisia kauppamyönnytyksiä, joiden ansiosta lähes kaikki Albaniasta tapahtuva vienti on tullitonta. Kyseisten myönnytysten lisäksi Albanialle myönnettiin ylimääräisiä tullietuuksia syyskuusta 2000. Lisäksi Albanialle on myönnetty vuodesta 1991 lähtien yhteisön tukea yli miljardi euroa erityisesti Phare-ohjelmasta [2].

[2] Yhteisön tuen määrä oli yhteensä 1 055 miljoonaa euroa vuosina 1991-2000.

Jo vuonna 1995 Albania pyysi neuvottelujen aloittamista assosiaatiosopimuksen tekemiseksi EU:n kanssa. Komissio laati kesäkuussa 1995 tavaroiden ja palvelujen vapaata kauppaa, sijoittautumisoikeutta ja pääoman liikkuvuutta koskevan arvion, jonka perusteella todettiin, ettei perinteisen Eurooppa-sopimuksen tekeminen ollut mahdollista. Tammikuun 29.-30. päivänä 1996 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto pyysi komissiolta virallisia ehdotuksia uutta sopimusta varten Albanian-suhteiden parantamiseksi. Toukokuun 1996 parlamenttivaalit heikensivät kuitenkin uskoa Albanian demokratiapyrkimyksiin ja hidastivat suhteiden kehittymistä. Pyramidijärjestelmien romahtaminen johti valtion tämän jälkeen syvään kriisiin vuoden 1997 alussa.

Komissio esitteli marraskuussa 1999 selonteon, jossa tarkasteltiin mahdollisuuksia vakautus- ja assosiaatiosopimusta (VAS) koskevien neuvottelujen aloittamiseksi ja jonka mukaan edellytykset kyseisten neuvottelujen käynnistämiselle eivät olleet vielä täyttyneet. Selonteossa lueteltiin joukko edellytyksiä, joiden on täytyttävä, jotta neuvottelut voidaan aloittaa.

EU:n ja Albanian välinen korkean tason ohjausryhmä perustettiin Zagrebin huippu kokouksessa marraskuussa 2000. Ohjausryhmän tarkoituksena oli tehostaa EU:n ja Albanian välistä yhteistyötä ja määritellä ne uudistukset, jotka Albanian oli toteutettava vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiseksi, sekä tukea kyseisiä uudistuksia. EU:n ja Albanian välistä korkean tason ohjausryhmää pyydettiin arvioimaan kehitystä, suosittelemaan tarvittavia uudistustoimenpiteitä ja tarjoamaan ohjeita ja opastusta kaikilla komission vuonna 1999 julkaisemassa neuvottelumahdollisuuksia koskevassa selonteossa mainituilla aihealueilla sekä antamaan neuvostolle selvityksen tilanteesta vuoden 2001 puoliväliin mennessä.

Korkean tason ohjausryhmä kokoontui Tiranassa kolme kertaa: 9. helmikuuta, 6. huhtikuuta ja 16.-17. toukokuuta 2001. Kaikista vuoden 1999 selonteon aihealueista keskusteltiin, ja kyseiset keskustelut ovat myötävaikuttaneet ratkaisevasti tämän kertomuksen valmisteluun.

B. Vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen valmistelun avainaiheet

1 Poliittiset perusteet

1.1 Demokratia ja oikeusvaltion periaate

Albanian vuodelta 1998 peräisin olevassa perustuslaissa taataan demokraattiset vapaudet, erityisesti poliittinen moniarvoisuus, sananvapaus ja uskonvapaus. Albanian hallinto- ja oikeusjärjestelmää on ajanmukaistettu viime aikoina merkittävästi perustuslain nojalla. Lainsäädännön ja oikeusjärjestelmän uudistamisessa on edistytty vuonna 1999 laaditun yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti. Albania, Euroopan neuvosto ja Euroopan komissio hyväksyivät suunnitelman helmikuussa 2000. Lisäksi parlamentti nimitti Albanian ensimmäisen oikeusasiamiehen. Albania luopui kuolemanrangaistuksesta rauhan aikana vuonna 2000, jolloin se ratifioi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemista koskevan yleissopimuksen pöytäkirjan nro 6. Useita muita Euroopan neuvoston yleissopimuksia on ratifioitu (lahjontaa koskeva siviilioikeudellinen yleissopimus, terrorismin vastustamista, keskinäistä oikeusapua rikosasioissa ja tuomittujen siirtämistä koskevat eurooppalaiset yleissopimukset) tai allekirjoitettu (rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista koskeva yleissopimus) huhtikuusta 2000 alkaen.

1.1.1 Parlamentti

Parlamentin toiminta on yleisesti ottaen tyydyttävää, ja sitä on edesauttanut oppositioryhmien vakiintuminen uudelleen osaksi parlamentin tavanomaista toimintaa vuoden 1999 heinäkuusta alkaen.

Albanian poliittinen elämä on kuitenkin edelleen hyvin suuressa määrin konfliktien sävyttämää. Esimerkkinä voidaan mainita, että hallitseva puolue voitti lokakuun 2000 paikallisvaalit, mutta oppositio, joka väitti tulosten perustuvan laajamittaiseen petokseen, kiisti ne jyrkästi. ETYJ:n mielestä kyseiset vaalit kuitenkin onnistuttiin viemään läpi paremmin kuin koskaan aiemmin ja niihin liittyvät järjestelyt olivat asianmukaiset, vaikka joitain puutteellisuuksia ja sääntöjenvastaisuuksia todettiinkin. Puutteellisuudet liittyivät pääasiallisesti vaaliluetteloiden virheisiin, tiettyihin vaalilain määräyksiin, keskus vaali komitean toimintaan, vaaliprosessia koskevien valitusten käsittelemiseksi tarvittavien tehokkaiden menettelytapojen puutteeseen, vaalipiirien määrittelyyn ja siihen, ettei tuomioistuinten päätöksentekoprosessi ollut tehokas.

Albaniassa on tarkoitus pitää yleiset vaalit 24. kesäkuuta 2001. Demokratian lujittamisen kannalta on tärkeää, että paikallisvaalien yhteydessä todetut puutteet korjataan riittävän ajoissa ennen yleisiä vaaleja. Hallitus ja vaaliprosessin organisoinnista vastuussa olevat elimet (erityisesti keskusvaalikomitea) ovat toteuttaneet toimenpiteitä näiden puutteiden korjaamiseksi, ja yleisesti ottaen ollaan sitä mieltä, että keskusvaalikomitean toiminta on parantunut merkittävästi. Esimerkkinä tästä ovat toimet, joilla pyritään parantamaan vaaliviranomaisten ja suuren yleisön tietämystä vaaliprosessista. Vaikuttaa siltä, että vaalipiirikysymys on saatu ratkaistua Albanian parlamentin hyväksyttyä vaalilain, jossa vaaditaan rajojen muuttamista. Lisäksi vaaliluetteloiden tarkkuuden varmistamista koskevan teknisesti hankalan kysymyksen ratkaisemisessa on edistytty. Eri tiedotusvälineiden avulla toteutettavan maanlaajuisen tiedotuskampanjan avulla kansalaisia ja poliittisia puolueita kehotetaan tarkastamaan tietonsa väliaikaisista vaaliluetteloista. Luetteloiden korjaamista varten on tarjolla monenlaisia keinoja kesäkuun 1. päivään asti, ja kaikki lopullisen vaaliluettelon ulkopuolelle väärin perustein jääneet henkilöt voivat hankkia tuomioistuimelta vaaleja edeltävään päivään asti päätöksen, joka antaa heille äänestysoikeuden.

Vaalijärjestelmään viime kuukausina tehdyistä parannuksista huolimatta koalitiohallituksen ja opposition väliset yhteenotot ovat tavallisia. Oppositio on jatkuvasti ollut sitä mieltä, etteivät vaalien valmistelusta vastuussa olevat elimet (etenkään keskusvaalilautakunta, jonka oppositio katsoo edelleen suosivan hallitusta) ole puolueettomia. Tulevien vaalien toteutustapa asettaa Albanian demokratiakehityksen varsin yksiselitteisesti koetteille.

1.1.2 Täytäntöönpano

Pyramidijärjestelmän romahdusta vuonna 1997 seuranneesta kriisistä asti hallitus on toteuttanut määrätietoisia toimia maan olojen vakauttamiseksi sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen muutosprosessin vauhdittamiseksi. Euroatlanttinen yhdentyminen on eräs Albanian hallituksen tärkeimmistä poliittisista päämääristä, ja merkittäviä toimia on toteutettu lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi EU:n lainsäädännön kanssa sekä vuoden 1999 toteutettavuustutkimuksessa todettujen puutteellisuuksien korjaamiseksi. Lisäksi hallitus pyrkii edistämään turvallisuutta ja yleistä järjestystä, uudistamaan julkista hallintoa, tehostamaan julkista varainhoitoa ja torjumaan korruptiota. Vaikka maan makrotaloutta koskevan politiikan avulla on onnistuttu parantamaan julkista varainhoitoa, hillitsemään inflaatiota ja saamaan taloudellista tukea rahoituslaitoksilta, tarvitaan jatkuvia ponnisteluja sellaisen tehokkaan ja pätevän julkisen hallinnon luomiseksi, jossa ei esiinny korruptiota ja joka pystyy panemaan kansallisen lainsäädännön ja yhteisön lainsäädännön täytäntöön.

Albanian ulkomaanpolitiikka on ollut myönteistä ja rakentavaa alueellisissa ja erityisesti Kosovoon, Etelä-Serbiaan, entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan ja Montenegroon liittyvissä kysymyksissä. Se osallistuu aktiivisesti moniin alueellisen yhteistyön muotoihin.

1.1.3 Oikeusjärjestelmä

Albaniassa on hyväksytty viimeisten kolmen vuoden aikana lukuisia maan oikeusjärjestelmän toiminnan parantamiseen tähtääviä lakeja ja asetuksia. Albanian parlamentti hyväksyi aivan äskettäin uusia tärkeitä lakeja, kuten korkeinta oikeutta koskevan lain, oikeusministeriön rakennetta koskevan lain ja yleisen syyttäjän toimistoa koskevan lain. Näiden lakien täytäntöönpano on kuitenkin edelleen suurelta osin selvästi kesken. Perusinfrastruktuurit ja palvelut ovat yleisesti ottaen puutteellisia (rakennukset ovat ränsistyneet, posti- ja puhelinpalvelut riittämättömiä ja energiakatkokset yleisiä). Tuomioistuimilla ei ole asian mukaisia välineitä tai arkistointijärjestelmiä, ja oikeudenkäyntipöytäkirjat ovat puutteellisia, mikä vaikuttaa haitallisesti oikeudenkäyttöön. Oikeudenkäynnit pidetään usein epäasianmukaisissa olosuhteissa.

Tuomarinkoulutuslaitos on perustettu, mutta pätevien tuomareiden lukumäärä on edelleen hyvin pieni. Arvioiden mukaan tutkinnon suorittaa vuosittain 25 henkilöä (luku sisältää sekä tuomarit että syyttäjät), joten oikeuslaitoksen uudistaminen ja pätevän henkilöstön värvääminen sen palvelukseen on pitkäaikainen prosessi. Albanian viranomaisten olisi toteutettava toimia tämän prosessin nopeuttamiseksi ja tarjottava asianmukaista koulutusta sekä asianmukaiset työolot hallintohenkilöstölle (avustajat, sihteerit, arkistonhoitajat ja niin edelleen).

Korruptio on vakava ongelma Albanian oikeuslaitoksessa. Albanian viranomaiset ovat toteuttaneet joitain toimenpiteitä korruptio-ongelman ratkaisemiseksi. Rikoslaki sekä rikos- ja siviilioikeudellisia oikeudenkäyntejä koskeva laki on tarkistettu; lisäksi on hyväksytty tuomarikunnan ammattieettiset säännöt. Korkein neuvosto toteutti vuosina 1999-2001 toimenpiteitä 24:ää tuomaria vastaan (maassa toimii kaikkiaan noin 300 tuomaria) korruption ja epäasianmukaisen ammatillisen käyttäytymisen vuoksi. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin edelleen korruption kitkemiseksi laitoksesta, jolla on keskeinen asema lakien täytäntöönpanossa.

Toinen Albaniaa koskeva avainkysymys koskee tuomioistuinten päätösten täytäntöönpanon laiminlyöntiä. Vuonna 2000 tehdyistä 18 976 päätöksestä ainoastaan 11 099 pantiin täytäntöön. Vaikeuksia on ilmennyt erityisesti tuomioistuinten valtiota koskevissa asioissa antamien tuomioiden täytäntöönpanossa. Albanian viranomaiset ovat toteuttaneet joukon lainsäädäntöoimia ongelman ratkaisemiseksi, uudistaneet niin sanotun täytäntöön panoviraston ja perustaneet erityisen budjettikohdan valtiota koskevissa asioissa annetuista tuomioista mahdollisesti seuraavien maksuvelvollisuuksien huomioon ottamiseksi. Useimmat näistä toimenpiteistä on toteutettu kuitenkin vasta äskettäin, eikä tuloksia voida vielä arvioida asianmukaisesti.

Albanian vankilajärjestelmä koostuu seitsemästä vankilasta ja yhdestä vankilasairaalakeskuksesta. Vankeja on tällä hetkellä 1 583, ja heidän määränsä on noussut kolmen viime vuoden aikana. Albanian viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä yleisesti hyväksyttävien oikeudellisten puitteiden luomiseksi vankilajärjestelmää varten. Albanian vankilat ovat kuitenkin edelleen hyvin huonokuntoisia ja täyteen ahdettuja (noin 200 henkeä on vailla riittävää tilaa). Tämänhetkistä tutkintavankeusjärjestelmää, jossa tutkintavankeja säilytetään suhteellisen pitkiä ajanjaksoja poliisiasemilla (usein epäasianmukaisissa olosuhteissa), ei voida hyväksyä, ja sitä olisi korjattava pikaisesti.

1.1.4 Julkinen hallinto

Albanian julkista hallintoa uudistetaan parhaillaan. Valtion virkamiesten asemaa koskevaa primaari- ja sekundaarilainsäädäntöä annettiin vuonna 2000. Uusia toimielimiä on perustettu - niistä voidaan mainita valtion virkamiesten toimikunta, johon kuuluu 5 jäsentä ja 28 työntekijästä koostuva tekninen sihteeristö, sekä julkishallinnon pääsihteeristö. Muita toimielimiä, kuten uudistusprosessiin aktiivisesti osallistunutta julkishallinnon yksikköä, on myös vahvistettu äskettäin. Uudet työhönottomenettelyt ovat nyt käytössä, ja Albanian julkisen hallinnon palkkajärjestelmää koskevia kokeiluhankkeita on testattu. Julkisen hallinnon koulutuslaitoksen perustamiseksi on myös toteutettu toimia.

Vaikka nämä aloitteet ovat tervetulleita, palvelun tehostuminen, täytäntöönpanoedellytysten paraneminen ja muu niiden kaltainen kehitys vaatii aikaa. Albanian julkinen hallinto on edelleen heikko. Taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit ovat riittämättömiä ja palkat liian matalia henkilöstön kannustamiseen ja korruption houkuttelevuuden vähentämiseen. Huonot täytäntöönpanoedellytykset ovat jo nyt esteenä EU:n ja muun rahoitusavun toteutumiselle, ja Albanian on vaikeaa täyttää sille vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta seuraavia velvoitteita, jollei hallinnon avainaloja voimisteta.

Keskipitkän aikavälin menokehyksen laatiminen on esimerkki toimista, joita Albania on toteuttanut julkisen varainhoidon tehostamiseksi. Täytäntöönpano- ja valvontamekanismit on kuitenkin otettava käyttöön. Varainhoitosääntöjä on kehitettävä edelleen.

Uusi julkisen varainhoidon sisäistä valvontaa koskeva laki on valmisteilla. Laissa säädetään järkevän julkisen varainhoidon sisäisen valvonnan käyttöönotosta Albaniassa. Lain hyväksymisen jälkeen on laadittava yksityiskohtaiset täytäntöönpanomääräykset. Tärkeimpien julkisen varainhoidon sisäiseen valvontaan vaikuttavien tekijöiden kehittäminen (toisin sanoen sisäisten tarkastusten käyttöönotto kaikissa varoja käyttävissä yksiköissä, ennakkovalvonta ja niin edelleen) edellyttää edellä mainitun varainhoidon valvontaa koskevan lain ja tarvittavan sekundaarilainsäädännön antamista. Alustavia toimia on siis toteutettu myös tällä alalla, mutta kaikki tarvittavat toimet ja säännökset saadaan pantua täytäntöön vasta jonkin ajan kuluttua.

Ulkoisen valvonnan osalta valtion tarkastusvirastossa näyttää olevan suhteellisen riittävä henkilöstö (5 tarkastusosastoa ja 105 tarkastajaa), ja se on toimintakykyinen. Vuoden 2000 aikana virasto suoritti 120 tarkastusta ja suositti 394:ää kurinpitotoimenpidettä. Lisäksi se tarkasti 670 tarjousta, joissa se totesi melkoisen määrän puutteellisuuksia ja sääntöjen vastaisuuksia. Valtion tarkastusviraston suositukset ja havainnot eivät ole juurikaan johtaneet käytännön toimenpiteisiin. Melko suurta määrää suosituksia ei noudateta edelleenkään, eikä kaikista rikkomuksista nosteta syytteitä.

Lisäksi on luotu valtion julkaisukeskus, joka julkaisee ja levittää lakeja ja asetuksia. Valtion julkaisukeskuksen asianmukaisen toiminnan ansiosta lainsäädäntöä koskevien tietojen avoimuus taataan aiempaa paremmin samalla kun oikeusvaltion periaate voimistuu.

1.1.5 Korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus

Albania on edistynyt korruption torjunnassa tarvittavien organisaatiorakenteiden ja -järjestelmien luomisessa samoin kuin tätä arkaluonteista asiaa koskevan keskustelun avaamisessa. Albanialla on tällä hetkellä käytössään välineet, joiden avulla se voi taistella voimakasta ja järjestelmällistä korruptiota vastaan, vaikkakin lisäponnisteluja tarvitaan sekä täytäntöönpanomekanismien luomiseksi että virastojen välisen yhteistyön lujittamiseksi lainsäädännön täytäntöönpanon alalla. Tarkistettu korruptiontorjuntasuunnitelma otettiin käyttöön huhtikuussa 2000, ja lisäksi on perustettu korruptiontorjunnan toimintakykyinen valvontaryhmä, vaikkakin siinä on ainoastaan kolme jäsentä (määrää on tarkoitus nostaa kuuteen). Rikoslakia ja rikosoikeudellisia menettelyjä koskevaa lakia on muutettu korruptioon liittyvien kysymysten ratkaisemisen helpottamiseksi.

Albania on ryhtynyt toimiin korruption torjumiseksi: 70 tullivirkailijaa on tuomittu yhteistyöstä salakuljettajien kanssa vuosina 1998-2001, ja 33 tapauksen käsittely on kesken. Vuonna 2000 salakuljetussyyte nostettiin 156:ta henkilöä vastaan, ja rikosoikeudenkäyntejä on aloitettu tuomareita, veroviranomaisia ja valtion pankin virkamiehiä vastaan. Voimaan saattamis- ja täytäntöönpano edellytykset ovat kuitenkin edelleen vähäiset etenkin sen vuoksi, että korruptiotapausten tutkimiseen ja niitä koskevien syytteiden nostamiseen tarvittavat institutionaaliset edellytykset ovat riittämättömiä ja että todistajansuoja on puutteellinen. Lisäksi Albanian viranomaisten olisi toteutettava lainsäädäntömuutoksia virkamiesten lahjontaan syyllistyneitä yrityksiä koskevien tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten käyttöön ottamiseksi sekä aiempaa järjestelmällisemmän valvonnan luomiseksi yksityisiin yrityksiin ja valtionyrityksiin.

Järjestäytynyt rikollisuus ei ole suuri ongelma Albaniassa. Laittoman ihmiskaupan, erityisesti naiskaupan, mutta myös huumeiden, aseiden ja muiden tavaroiden laittoman kaupan on ilmoitettu olevan laajallelevinnyttä. Hallitus on toteuttanut huomattavia ponnisteluja, jotta nämä ongelmat saataisiin valvontaan, mutta enemmän olisi tehtävissä, erityisesti Albanian kansainvälisten rajojen tehokaalla hallinnolla ja valvonnalla. Albanian olisi kohdennettava voimavarat tunnettuihin riskialttiisiin rajanylityspaikkoihin (esimerkiksi naiskaupasta tunnetun Montenegron rajalle).

1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu

Albanian perustuslaissa taataan ihmisoikeuksien kunnioitus. Albania otti syyskuussa 2000 merkittävän askeleen lakkauttamalla kuolemanrangaistuksen rauhan aikana. Albanian viranomaiset ovat myös toteuttaneet toimia ihmisoikeuksien suojelemisen lujittamiseksi (lainsäädäntö, rakenteet), mutta täytäntöönpano on edelleen puutteellista. Erityisesti on parannettava tuomarien ja syyttäjien valmiuksia soveltaa ihmisoikeuslainsäädäntöä, ja lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaaville virastoille on tiedotettava aiempaa paremmin niiden velvollisuudesta kunnioittaa ihmisoikeuksia. Parhaillaan on käynnissä prosessi, jolla varmistetaan, että Albanian lainsäädäntö ja käytännön menettelytavat ovat Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen mukaisia, ja Albanian odotetaan antavan asiasta selonteon Euroopan neuvostolle 15. kesäkuuta 2001 mennessä yleissopimuksen vaatimusten mukaisesti.

1.2.1 Kansalaisoikeudet sekä sosiaaliset, taloudelliset ja poliittiset oikeudet

Kansalaisyhteiskunta on yleisesti ottaen vielä melko kehittymätön Albaniassa, ja sen ongelmana ovat riittämättömät taloudelliset resurssit, asianajotaitojen puute ja liiallinen kilpailu kansalaisten kesken, mikä aiheuttaa usein eripuraisuutta. Tiranaa lukuun ottamatta kansalaisyhteiskunta toimii vielä puutteellisesti muualla Albaniassa. Kansalaisyhteiskunta ja maan hallitus ovat kaukana toisistaan, vaikkakin hallitus on tehnyt joitain vähäisiä aloitteita vuoropuhelun vilkastuttamiseksi. Eräs myönteinen askel on ollut kansalaisjärjestöjen toimintaa sääntelevän uuden lainsäädännön antaminen toukokuussa 2001. Albaniassa on sananvapaus, mutta tiedotus välineiden toimintaa on parannettava ottamalla huomioon ammatti vaatimukset. Radio- ja televisio yhtiöiden riippumattomuutta on lujitettava. Valtion televisio- ja radioyhtiöiden käynnissä oleva muutos riippumattomaksi julkiseksi lähetystoimintaa harjoittavaksi yksiköksi on saatettava päätökseen. Julkiset televisioyhtiöt tuovat yleisesti ottaen melko hyvin esiin opposition näkemykset. Oppositio kieltäytyy kuitenkin yhä osallistumasta vuonna 1999 perustetun kansallisen radio- ja televisioneuvoston toimintaan, vaikka asiasta säädetään Albanian radio- ja televisiolaissa. Toimilupien myöntäminen aiheuttaa paljon kiistaa, ja olisi toteutettava lisätoimia sen takaamiseksi, että lupien myöntämisprosessi on oikeudenmukaista ja asianmukaista. Radiopalvelujen ulkomaista omistusta ei ole rajoitettu Albaniassa, ja Tiranassa on useita ulkomaalaisten omistuksessa olevia TV-asemia. Yksikään Albaniassa painettu lehti ei ole taloudellisesti elinkelpoinen ilman ulkopuolista avustusta, ja alueelliset sanomalehdet ovat katoamassa. Nämä taloudelliset vaikeudet muodostavat uhkan tiedotusvälineiden riippumattomuudelle.

Kokoontumis- ja sananvapautta kunnioitetaan yleensä. Opposition järjestämät tapahtumat sujuvat yleensä ongelmitta. Oppositio valittaa kuitenkin usein poliisin pelotteluyrityksistä.

Lainsäädännössä säädetään oikeudesta vahingonkorvauksiin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin sekä suojasta mielivaltaisen pidättämisen tai vangitsemisen varalta. Lainsäädäntöä ei kuitenkaan aina sovelleta käytännössä.

Omistusoikeus taataan lainsäädännössä, mutta kyseinen oikeus on edelleen puutteellisesti määritelty, minkä vuoksi aiheesta riidellään usein. Tämä tilanne on vakava este toimivien kiinteistömarkkinoiden, maamarkkinat mukaan lukien, luomiselle. Omistusoikeutta koskevien selkeiden sääntöjen puute vähentää investointihalukkuutta ja hidastaa maatalouden kehitystä, jollei tilannetta korjata.

Oikeusasiamiehen virasto aloitti toimintansa elokuussa 2000, ja sen toiminta on pääsemässä asteittain täyteen vauhtiin. Viime vuonna tapahtunut kehitys on ollut merkittävää, jos otetaan huomioon, ettei tällaisella elimellä ole minkäänlaisia perinteitä Albaniassa. Oikeusasiamies oli saanut 31. joulukuuta 2000 mennessä 810 valitusta, joista 601 oli käsitelty, kun taas 209:ää tutkittiin parhaillaan. Suurin osa valituksista koskee tuomioistuinten päätöksiä, poliisin käytöstä ja tuomioistuinten päätösten täytäntöönpanon laiminlyöntiä. Eräs tärkeimmistä tulevaisuuden haasteista on edistää oikeusasiamiehen asemaa ihmisoikeuksien aktiivisena puolustajana.

1.2.2 Vähemmistöjen oikeudet ja vähemmistöjen suojeleminen

Vähemmistöjen oikeudet Albaniassa taataan perustuslaissa. Albanialla on kaksi tunnustettua kansallista vähemmistöä (kreikkalaiset ja slaavilais-makedonialaiset) ja kolme kulttuurista vähemmistöä (montenegrolaiset, Vlach-romanit ja romanit). Albania ratifioi syyskuussa 1999 Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelemista koskevan yleissopimuksen ja suhtautuu yleisesti ottaen rakentavasti vähemmistöjä koskeviin kysymyksiin. Albanian tärkeimmän vähemmistöryhmän muodostavat kreikkalaiset (joiden osuus Albanian kokonaisväestöstä on virallisten arvioiden mukaan noin 1,5 prosenttia, toisin sanoen noin 50 000 henkeä). Kreikkalaisen vähemmistön edustajat väittävät kuitenkin, että kyseinen luku on huomattavasti korkeampi. Äskettäin päättynyt vuoden 2001 väestönlaskenta ei sisältänyt etnistä alkuperää koskevia kysymyksiä, joten hallituksen on toteutettava muita toimenpiteitä täsmällisen käsityksen saamiseksi eri vähemmistöryhmien koosta. Hallitus on sitoutunut toteuttamaan tämän tehtävän kahden vuoden kuluessa. Kreikkalainen vähemmistö on järjestäytynyt, ja sen etuja ajaa Omonia-niminen järjestö. Poliittisesti kreikkalaisia edustaa ihmisoikeuspuolue, joka puolestaan on osa nykyistä koalitiohallitusta ja jolla on samanlaiset mahdollisuudet käyttää tiedotusvälineitä kuin muilla puolueilla tai järjestöillä. Lokakuussa 2000 pidettyjen paikallisvaalien yhteydessä havaittiin kuitenkin äänestysmenettelyssä tiettyjä sääntöjenvastaisuuksia ja osoitettiin jonkin verran kansallismielisiä näkemyksiä, mikä johti jännitteisiin erityisesti Himaran alueella, jolla kreikkalainen vähemmistö on voimakkaasti edustettuna.

Albanian lainsäädäntöön sisältyy edelleen kommunistikaudelta peräisin oleva "vähemmistöalueiden" käsite. Etninen alkuperä määritellään kyseisessä lainsäädännössä maantieteellisten seikkojen eikä henkilökohtaisen ilmoituksen perusteella, ja vähemmistöt voivat harjoittaa oikeuksiaan ainoastaan vähemmistöalueilla. Tämä ei ole Albaniaa vähemmistöjen oikeuksien alalla sitovien kansainvälisten yleissopimusten mukaista, ja Albanian olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet kyseisen käsitteen poistamiseksi käytöstä ja lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi kansainvälisten vaatimusten kanssa. Albanian olisi viimeisteltävä vähemmistöjä koskevat oikeudelliset puitteensa (tämänhetkiset puitteet perustuvat yksinomaan perustuslaissa esitettyihin periaatteisiin) ja toteutettava toimenpiteitä täsmällisten tilastotietojen keräämiseksi Albaniassa asuvien vähemmistö kansojen edustajista.

Romaneja pidetään kulttuurisena vähemmistönä, ja heillä on tiettyjä kyseiseen asemaan liittyviä etuja. Romaniyhteisön sosiaalinen ja taloudellinen tilanne ei kuitenkaan edelleenkään täytä hyväksyttäviä vaatimuksia, ja konkreettisia suunnitelmia tilanteen parantamiseksi on toteutettava. Hallitus kehittää parhaillaan strategiaa, joka on tarkoitus saada valmiiksi ja toteuttaa mahdollisimman pian.

1.3 Yleisarviointi

Albania on edistynyt oikeudellisten puitteidensa tarkistamisessa ja niiden lähentämisessä EU:n poliittisiin perusteisiin. Perustuslaki on demokraattinen, ja demokraattisia toimielimiä on perustettu. Ihmisoikeuksia ja vähemmistöjä koskevia perusoikeuksia kunnioitetaan, vaikkakin tältä osin on vielä parantamisen varaa. Oikeuslaitos on ollut pitkään puutteellinen, korruptio on levinnyt laajalle ja demokraattisen vallanjakojärjestelmän (jako lain säädäntö valtaan, toimeenpanovaltaan ja tuomiovaltaan) eri osat ovat sotkeutuneet toisiinsa, mikä kaikki heikentää demokraattisten periaatteiden noudattamista käytännössä. Koska Albanian demokraattinen perinne (joihin kuuluu myös tiedotusvälineiden toiminta) on nuori, nämä puutteellisuudet aiheuttavat ristiriitoja demokratian soveltamiseen. Oikeusvaltion periaatteen noudattamisen kehittäminen on edelleen merkittävä haaste Albanialle, ja lähivuosina olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lainsäädännön täytäntöönpanon tehostamiseen.

2 Taloudelliset perusteet

2.1 Taloudellinen tilanne ja julkisen talouden kestävyys

Vuoden 1997 kriisiä, jonka seurauksena Albanian talous romahti, seurasi merkittävä taloudellinen kasvu, joka on kestänyt kolme vuotta. Virallisten tietojen mukaan bruttokansantuote kasvoi 7,8 prosenttia vuonna 2000 edellisvuoteen verrattuna, mikä on enemmän kuin viranomaisten alkuperäinen ennuste (7 prosenttia), mutta mikä vastaa vuosina 1999 ja 1998 ilmoitettua kasvuvauhtia (+8 prosenttia vuonna 1999 ja +7,3 prosenttia vuonna 1998). Erityisen vilkasta kasvu on ollut rakennus- ja palvelualoilla, erityisesti liikenteessä. Maatalouden tuotto, jonka osuus on edelleen enemmän kuin 50 prosenttia bruttokansantuotteesta, kasvoi noin 3,5 prosenttia vuonna 2000, vaikka kuivuus koetteli Albaniaa muita Länsi-Balkanin maita enemmän.

Talouspolitiikan osalta on syytä tuoda esiin verotuksen alalla vuonna 2000 todettu myönteinen kehitys. Koska tuloverot kasvoivat voimakkaasti etenkin vero- ja tullihallintojen toimintojen tehostamisen ansiosta (26 prosentin kasvu vuonna 2000 vuoteen 1999 verrattuna), julkisen talouden alijäämä laski 11,5 prosentista bruttokansantuotteesta (vuonna 1999) 9,5 prosenttiin vuonna 2000. Tämän seurauksena alijäämän ulkomainen rahoitus, jota on saatu pääosin avustusten tai hyvin edullisin ehdoin annettujen lainojen muodossa, laski 6 prosentista 4,5 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Runsaiden yksityistämistulojen (1,8 prosenttia koko vuoden bruttokansantuotteesta) ansiosta oli mahdollista pienentää myös koti-maista lainanottoa merkittävästi (3,3 prosenttiin bruttokansantuotteesta). Menojen osalta vuoden 2000 talousarvion täytäntöönpano oli tyydyttävää, vaikkakin lisäparannukset ovat tarpeen ministeriöiden välisen yhteistyön parantamiseksi. Julkisen varainhoidon uudistamisessa edistyttiin merkittävästi, kun vuosia 2001-2003 koskeva keskipitkän aikavälin menokehys hyväksyttiin. Albanian on nyt otettava käyttöön tarvittavat mekanismit keski-pitkän aikavälin menokehyksen asianmukaisen toteutuksen valvomiseksi ja pantava kyseiset mekanismit täytäntöön.

Rahapolitiikka oli edelleen kurinalaista ja Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelman vaatimusten mukaista. Inflaatio pysyi hallinnassa suhteellisen tiukan rahapolitiikan ja tuotannon merkittävän kasvun ansiosta. Öljynhintojen noususta ja vuoden viimeisellä neljänneksellä puhjenneesta energiakriisistä johtuen inflaatio kasvoi 4 prosenttiin vuoden 2000 lopussa (inflaation olleessa -0,1 prosenttia vuonna 1999). Se kuitenkin laski hieman vuoden 2001 ensimmäisinä kuukausina. Keskuspankki luopui äskettäin luottojen suorasta valvonnasta, mikä yhdessä taloudellisen toiminnan elpymisen kanssa osaltaan vaikutti merkittävästi pankkien yksityissektorille myöntämien luottojen määrään. Matala inflaatio ja suhteellisen suuri valuuttavaranto, joka vastasi noin viiden kuukauden tuontia, vahvisti lekin kurssin vakautta. Lekin kurssi suhteessa dollariin heikentyi hieman vuoden 2000 kuluessa (joulukuussa 2000 1 USD vastasi 143:a lekiä; vastaava luku joulukuussa 1999 oli 138 lekiä); lekin kurssi suhteessa euroon pysyi olennaiselta osin ennallaan. Kyseinen suuntaus vahvistui vuoden 2001 ensimmäisinä kuukausina (1 USD vastasi 145:tä lekiä toukokuun puolessa välissä).

Ulkomaansektorin osalta vaihtotase on parantunut. Koska ulkomailla asuvien albanialaisten rahalähetykset ovat olleet yleisiä siirtymävaiheen alkamisesta lähtien, ne ovat osittain tasoittaneet edelleen korkeaa kauppavajetta. Vaihtotaseen alijäämän odotetaan olevan enintään noin 290 miljoonaa euroa vuonna 2000, mikä on noin 7 prosenttia bruttokansantuotteesta. Tämä vastaa 1 prosenttiyksikön laskua vuoteen 1999 verrattuna. Ulkomaisten suorien sijoitusten äskettäin havaittu merkittävä kasvu on suurelta osin seurausta yksityistämisprosessin myötä erityisesti televiestintäalalta saaduista tuloista.

Veronkannon uudistamisessa, joka edisti edellä mainittua tuloverojen määrän kasvua, edistyttiin myös merkittävästi. Tullitulojen osalta tärkeimpiä toimenpiteitä olivat suurimpien tulliasemien avainhenkilöstön vaihdokset, kauttakulkutavaroiden aiempaa tehokkaampi valvonta ja viitehintojen säännölliset tarkastukset. Kotimaisia veroja tarkasteltaessa voidaan todeta, että täytäntöönpanotoimien tehostaminen lisäsi rekisteröityjen arvonlisäverovelvollisten ja veroa maksavien pienyritysten määrää merkittävästi. Myös tulli- ja veroviranomaisten tehtävien aiempaa parempi koordinointi vaikutti veronkierron vähenemiseen. Julkisten menojen hallinnan uudistamisessa edistyttiin myös hyvin hyväksymällä keskipitkän aikavälin menokehys. Kyseinen menokehys tarkistetaan säännöllisesti (vuosittain). Siihen sisältyy neljä keskeistä menoaluetta: infrastruktuuri, koulutus, terveys ja sosiaaliturva.

Albania on myös saamassa valmiiksi kasvua ja köyhyyden vähentämistä koskevan strategiansa (Growth and Poverty Reduction Strategy, GPRS), jonka on tarkoitus valmistuttuaan olla maan taloudellista kehitystä edistävä laaja strategia, jonka pääpaino on Albanian kestävässä kasvussa ja köyhyyden vähentämisessä.

Albanian myönteinen kasvukehitys viimeisten kolmen vuoden aikana olisi saattanut vaarantua vuoden 2000 viimeisellä neljänneksellä puhjenneen energiakriisin vuoksi. Kriisin pahenemiselta vältyttiin lämpimän sään ja lisääntyneiden sateiden ansiosta, mutta Albanian viranomaisten ja avunantajien yhteisön välillä joulukuussa sovitun toimintasuunnitelman tarkka täytäntöönpano on välttämätöntä vakavan kriisin olemassa olevan vaaran vähentämiseksi. Avunantajien kokouksessa huhtikuussa 2001 länsimaiset avunantajat vapauttivat noin 95 miljoonaa euroa. Sähköalan toiminta on kuitenkin edelleen suuri uhka Albanian tulevalle kehitykselle.

2.2 Hintojen ja kaupan vapauttaminen

Albaniasta tuli virallisesti WTO:n jäsen syyskuussa 2000. Mikäli tämänhetkinen suuntaus jatkuu, voidaan olettaa, että Albania pystyy täyttämään WTO:ta koskevat sitoumuksensa määräajassa. Albania ei sovella mitään tuonnin tai viennin määrällisiä rajoituksia. Enimmäistariffi on laskenut edelleen: tammikuusta 2001 enimmäistariffi on asettunut 15 prosenttiin, mikä osoittaa tariffien alentuneen huomattavasti vuoden 1999 (20 prosenttia) ja vuoden 2000 (18 prosenttia) tasoon nähden.

Hintojen vapauttaminen on suurelta osin saatettu loppuun julkista liikennettä, rautatiemaksuja, postimaksuja, sähköntoimitusta ja maaseudun vesihuoltoa lukuun ottamatta. Pääomanliikkeet on myös suurelta osin vapautettu.

2.3 Yksityistämisprosessi

Albania on edistynyt jonkin verran yksityistämisen alalla, vaikkakin suurimittainen yksityistäminen on viivästynyt jossain määrin. Parlamentin maaliskuussa 1998 hyväksymän yksityistämisstrategian mukaisesti kaikki pienet ja keskikokoiset yritykset on myyty, lopetettu tai vuokrattu (neljä keskikokoista yritystä, jotka oli vielä tarkoitus yksityistää strategian mukaisesti, myytiin vuoden 2000 kuluessa). Pienten ja keskikokoisten yritysten yksityistäminen voidaan katsoa loppuunsaatetuksi.

Yksityistämisessä on edistytty jonkin verran myös laaja-alaista toimintaa harjoittavien strategisten alojen yritysten osalta (televiestintä, energia-ala, kaivosala, raakaöljy ja vesivarat), mistä on osoituksena erityisesti Albanian matkapuhelinyhtiö AMC:n myynti kesäkuussa 2000. Tässä yhteydessä vuoden 2001 helmikuussa myönnettiin toinen matkapuhelinlisenssi kansainvälisen tarjouskilpailun jälkeen. Kupari- ja kromikaivosten samoin kuin öljyteollisuuden eräiden osien (Servcom) yksityistäminen on käynnissä, ja sen odotetaan olevan loppuunsuoritettu vuoden 2001 loppuun mennessä. Albanian tärkeimmän pankin - "säästöpankin" - yksityistäminen on käynnistetty ja saadaan odotusten mukaan päätökseen vuoden 2001 loppuun mennessä. "Säästöpankin" menestyksekäs yksityistäminen olisi merkittävä edistysaskel yksityistämisprosessin kannalta ja hyödyttäisi varmasti maan rahoitusalaa yleisesti. Alustavia toimenpiteitä on myös toteutettu valtion omistuksessa olevan vakuutusyhtiö INSIG:n yksityistämistä silmällä pitäen, ja lankapuhelimiin keskittyneen puhelinyhtiö Albtelecomin yksityistäminen on tarkoitus käynnistää vuoden 2001 loppuun mennessä.

2.4 Muu asian kannalta merkityksellinen taloudellinen kehitys

Rahoitusalan uudistus ei ole edennyt aivan odotusten mukaisesti, mikä johtuu erityisesti kahden valtion omistuksessa vielä olevan pankin yksityistämisen viivästymisestä. Kansallinen liikepankki myytiin eräälle turkkilaiselle pankille vuonna 2000. Säästöpankin, joka on maan suurin pankki, yksityistäminen on viivästynyt hieman; yksityistäminen on kuitenkin määrä saattaa päätökseen vuoden 2001 loppuun mennessä (katso edellä). Hallitus ja Albanian pankki jatkavat pankkialaa koskevien oikeudellisten, lainsäädännöllisten ja valvontaa koskevien puitteiden kehittämistä. Pankkien valvonnassa on edistytty hieman, vaikkakin lisätoimet ovat tarpeen. Keskuspankki jatkaa ponnisteluja pankkeja koskevien kansain välisesti hyväksyttyjen kirjanpitostandardien käyttöön ottamiseksi ja vakauden valvontaa koskevien sääntöjen ja vaadittujen vähimmäisvarantojen parantamiseksi edelleen.

Ulkomaisten suorien sijoitusten osuus on edelleen vähäinen Albaniassa etenkin suhteellisen epävarman investointiympäristön, epätyydyttävien infrastruktuurien, raskaiden hallinnollisten menettelyjen, julkisen hallinnon ja oikeuslaitoksen korruption sekä suhteellisen korkeiden verojen vuoksi. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrän Albaniassa arvellaan silti olevan 102 miljoonaa euroa vuonna 2000 (luku on kaksinkertainen vuoteen 1999 verrattuna), erityisesti onnistuneiden yksityistämistoimien ansiosta. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrän arvellaan olevan 122 miljoonaa euroa vuonna 2001; myös tämä määrä perustuu suuressa määrin yksityistämisprosessiin.

Ulkomaisia sijoituksia koskevan Albanian lain mukaisesti kaikilla ulkomaalaisilla (sekä luonnollisilla henkilöillä että oikeushenkilöillä) on oikeus ryhtyä erilaisiin taloudellisiin toimiin Albaniassa ilman erityistä lupaa. Heillä on oikeus siirtää kaikki rahavaransa ja investointeihinsa liittyvät erät pois Albaniasta. Lisäksi laissa taataan oikeusturva ulkomaisille investoijille heidän ja albanialaisten osapuolten välisissä erimielisyyksissä. Albanian lainsäädännön asianmukaista voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa koskevat tämänhetkiset rajoitukset vaikuttavat kuitenkin myös kyseiseen lainsäädäntöön.

Albanian viranomaiset suunnittelevat toteuttavansa lisätoimia investointien houkuttelemiseksi edelleen: veroja alennetaan ja tiettyjä malleja toteutetaan vientiyritysten eduksi (vaikkakin näiden mallien yhteensopivuus EY:n kilpailusääntöjen kanssa on tarkistettava). Uusi keskitetyn palvelupisteen periaatteella toimiva investointien edistämisvirasto on suunnitteilla. Albanian viranomaiset väittävät, ettei yritysten välillä ole verosyrjintää. Julkisen hallinnon ja oikeuslaitoksen tehokkuuden parantaminen, korruption ja petosten (samoin kuin harmaan talouden osuuden) vähentäminen sekä maan infrastruktuurien parantaminen lisäisi ulkomaisten suorien sijoitusten määrää Albaniassa.

2.5 Yleisarviointi

Yleisesti ottaen Albania on edistynyt merkittävästi useimpien vuonna 1999 laaditussa toteutettavuuskertomuksessa käyttöön otettujen taloutta koskevien edellytysten osalta. Albania on kehittänyt edelleen makrotaloutta koskevia järkeviä toimintatapoja IMF:n vaatimusten mukaisesti, edistynyt yksityistämisprosessin loppuunsaattamisessa, tehostanut veronkantoa parantamalla verohallintoa ja tulliviranomaisten toimintaa, tehostanut julkisen talouden suunnittelua ja sisällyttänyt julkisista hankinnoista aiheutuvat kustannukset yleisesti valtion yleiseen talousarvioon. Albania ei ole juurikaan edennyt toimivien kiinteistö markkinoiden (mukaan lukien maatalousmaamarkkinat) käyttöönotossa, eräiden perustavan laatuisten julkisten palvelujen rakenneuudistuksessa eikä kustannusten korvaamisen periaatteen mukaisen julkisia palveluja koskevan järkevän varainhoidon edistämisessä.

Taloudellisessa vakauttamisessa ja rakenneuudistuksissa tapahtuneesta merkittävästä edistyksestä huolimatta maan taloudessa on edelleen rakenteellisia heikkouksia. Vaikka bruttokansantuote saavutti siirtymävaihetta edeltäneen tason jo vuonna 1998, bruttokansantuote henkeä kohti on edelleen yksi Euroopan alhaisimmista (1,340 euroa). Harmaa talous, joka otetaan osittain huomioon laskettaessa BKT-lukuja, on edelleen liian laajaa ja uhkaa virallisesti rekisteröityjen yritysten elinkelpoisuutta. Valtion talous on edelleen hyvin suuressa määrin riippuvainen ulkomaisesta rahoituksesta, jonka osuuden rahoituslähteenä odotetaan jopa kasvavan lähivuosina. Rahoitusala on edelleen heikko eikä täytä tehtäväänsä rahoituksen järjestäjänä ja yksityissektorin kehityksen edistäjänä. Ulkomaiset suorat sijoitukset eivät riitä takaamaan talouskasvua.

Albanian tärkein lähivuosien haaste on saada aikaan itseään ylläpitävä taloudellinen kasvuprosessi, josta myös yhteiskunnan köyhimmät kerrostumat hyötyisivät. Vaikka on odotettavissa, että ulkomaista apua virtaa maahan edelleen pääasiallisesti hankkeiden rahoittamiseen, mikä muodostaa siten tärkeän taloudellisen kasvun lähteen ja parantaa infrastruktuureita, pikaiset uudistukset ovat tarpeen tärkeiden ja vaikeiden kysymysten ratkaisemiseksi. Uudistustoimia tarvitaan erityisesti seuraavilla aloilla: yleisen järjestyksen parantaminen, verouudistuksen jatkaminen, julkisen varainhoidon uudistaminen, rahoitussektorin jatkuva uudistaminen edelleen valtion omistuksessa olevan pankin yksityistäminen mukaan lukien, strategisten alojen yritysten rakenneuudistukset ja yksityistäminen (sähköyhtiö KESH mukaan luettuna) ja maareformi.

Näiden uudistusten toteuttamisen voidaan odottaa keskipitkällä aikavälillä parantavan julkisen talouden kestävyyttä; niiden ansiosta suorituskykyisen yksityissektorin johdolla voidaan myös luoda taloudellista kasvua vauhdittava toimintaympäristö ja ylläpitää makrotaloudellisen ympäristön yleistä vakautta.

3. Edellytykset täyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta (VAS) johtuvat velvoitteet

Kertomuksen tässä osassa esitetään tulevan VAS:n pääkohdat (kursiivilla) ja arvioidaan Albanian edellytyksiä täyttää kyseiset velvoitteet. Muualla tässä kertomuksessa kuvatut yleiset puutteellisuudet (oikeusjärjestelmän heikkous, puutteelliset hallinnolliset valmiudet, inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen puute) vaikuttavat Albanian kykyyn täyttää velvoitteitaan tässä luvussa kuvatuilla politiikanaloilla. Tässä luvussa keskitytään alakohtaisiin tai kutakin politiikanalaa koskeviin kysymyksiin palaamatta yleisiin kysymyksiin.

3.1 Poliittinen vuoropuhelu

VAS:n poliittista vuoropuhelua koskevassa luvussa pyritään lähentämään EU:n ja Albanian ulkomaanpolitiikkoja toisiinsa.

EU ja Albania ovat jo onnistuneet melko suuressa määrin lähentämään näkemyksiään kansainvälisistä ja alueellisista kysymyksistä. Hyvä esimerkki tästä ovat Albanian viranomaisten näkemykset hyvin arkaluonteisista kysymyksistä, kuten Kosovoon, EJTM:aan, Etelä-Serbiaan ja Montenegroon liittyvistä seikoista.

Albania on osoittanut pystyvänsä osallistumaan meneillään olevaan poliittiseen vuoropuheluun tämänhetkisen yhteistyö- ja kauppasopimuksen mukaisesti. Poliittisen vuoropuhelun voimistamisen ei pitäisi olla Albanialle erityisen vaikeaa, ja se auttaisi osapuolia koordinoimaan ponnistelunsa alueellista vakautta koskevaan haasteeseen vastaamiseksi.

3.2 Alueellinen yhteistyö

VAS:n mukaisesti Albania sitoutuu edistämään aktiivisesti alueellista yhteistyötä. Lisäksi sitä vaaditaan tekemään alueellisia yleissopimuksia ja vapaakauppasopimuksia kaikkien muiden VAS:n allekirjoittaneiden maiden kanssa kahden vuoden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta.

Albania on jatkanut politiikkaansa, jonka tavoitteena on suhteiden parantaminen kaikkien naapurimaiden kanssa, ja se osallistuu aktiivisesti Kaakkois-Euroopan vakaussopimukseen liittyvään toimintaan. Kyseinen toiminta lisää merkittävästi alueellista vakautta. Vuoropuhelu Jugoslavian liittotasavallan kanssa on johtanut diplomaattisten suhteiden uudistamiseen, vaikka käytännön yhteistyö Jugoslavian liittotasavallan kanssa on edelleen vähäistä. Albania on kehittänyt suhteitaan Montenegron tasavallan viranomaisten kanssa kulttuuri- ja taloussuhteiden parantamiseksi sekä yhteistyön lisäämiseksi oikeus- ja sisäasioissa. Vuoropuhelu EJTM:n ja EJTM:n albaanivähemmistön kanssa on rauhoittanut tämänhetkistä vaikeaa tilannetta. Yhteistyö EU:hun kuuluvien naapurimaiden kanssa on myös lisääntynyt.

Albania on tehnyt taloudellista yhteistyötä ja kauppaa koskevia kahdenvälisiä sopimuksia Bulgarian, Kroatian, EJTM:n, Kreikan, Italian, Romanian, Slovenian ja Turkin kanssa. Lisäksi se on tehnyt kyseisten maiden kanssa investointien vastavuoroista edistämistä ja suojelua koskevia sopimuksia. EJTM:n kanssa tehtävää vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut ovat loppusuoralla. Albania pyrkii vapauttamaan EJTM:n kanssa käytävän kaupan asteittain pääasiallisesti Albanian ja EJTM:n tariffierojen, Albanian edelleen heikon julkisen talouden tilan ja arkojen kilpailevien tuotteiden vuoksi (mistä on osoituksena muun muassa se, että arkoja tuotteita koskeva tariffien purkaminen alkaa vasta kolme vuotta vapaakauppasopimuksen tekemisen jälkeen, ja tariffien purkamisen on tarkoitus päättyä kahdeksan vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta).

Italiasta ja Kreikasta on tullut Albanian pääkauppakumppaneita ja Albanialle myönnettävää kahdenvälistä rahoitustukea maksavia merkittäviä rahoittajia. Suurin osa Albanian tuonnista on peräisin EU:sta (77 prosenttia tuonnista oli peräisin EU:sta vuonna 2000), ja suurin osa Albanian viennistä suuntautuu EU:hun (94 prosenttia viennistä suuntautui EU:hun vuonna 2000). Tämänhetkinen kauppatase on selvästi alijäämäinen EU:hun nähden. Kaupankäynti Albanian pohjois- ja itäpuolisten naapureiden kanssa on ollut totuttuun tapaan vähäistä.

Albania on osoittanut olevansa poliittisesti sitoutunut edistämään alueen rauhaa ja vakautta sekä kehittämään hyviä naapuruussuhteita. Alueellisen yhteistyön edistämiseksi tehtyihin poliittisiin aloitteisiin osallistumisesta ei pitäisi aiheutua ongelmia Albanialle. Aiempaa tiiviimmästä alueellisesta yhteistyöstä seuraavien vaatimusten, jotka koskevat muun muassa tullien nopeaa alentamista vapaakauppasopimusten yhteydessä tai tullimenettelyjen asianmukaista täytäntöönpanoa, täyttämisessä saattaa kuitenkin ilmetä ongelmia (Albanian viranomaiset ovat ilmoittaneet muun muassa alkuperätodistusten valvontaan liittyvistä vaikeuksista). Tarvitaan lisätoimia verotusjärjestelmän vahvistamiseksi, jotta muiden VAS:een osallistuvien maiden kanssa tehtävistä vapaakauppasopimuksista aiheutuvan tullitulojen menetyksen vaikutus julkisiin tuloihin voidaan minimoida.

3.3 Tavaroiden vapaa liikkuvuus

Tavaroiden vapaan liikkuvuuden takaaminen on yksi yhteisön assosiaatiosopimusten päätavoitteista. Tulevan VAS:n yhteydessä Albanian on luotava asteittain vapaakauppa-alue yhteisön kanssa neuvottelujen aikana määriteltävän siirtymäajan kuluessa. Vapaakauppa-alueen on oltava vuoden 1994 GATT-sopimuksen XXIV artiklan ja muiden asiaa koskevien WTO-määräysten mukainen. Albanian on sopimuksen mukaan poistettava kaikki (mahdollisesti voimassa olevat) määrälliset rajoitukset tai vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet ja poistettava EU:sta tapahtuvaan tuontiin soveltamansa tullit asteittain. Lisäksi Albanian on käytettävä yhdistettyä nimikkeistöä kaupankäynnin kohteena olevien tavaroiden luokittelussa ja määriteltävä ne perustullit, joihin peräkkäisiä alennuksia sovelletaan.

Albania ei voi periaatteessa (tulevan sopimuksen mukaisesti) ottaa käyttöön yhteisön ja Albanian välisessä kaupankäynnissä sovellettavia uusia tulleja, rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Mahdollisia jo voimassa olevia EU-tuotteisiin sovellettavia tulleja, rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ei voida lisätä eikä niihin sisältyviä rajoituksia tiukentaa sen jälkeen kun VAS-neuvottelut on aloitettu. Lisäksi Albanian on poistettava kaikki EU-tuotteita suoraan tai välillisesti syrjivät sisäiset verotustoimenpiteet tai -käytännöt. Lisäksi Albanian kauppajärjestelyt kolmansien osapuolten kanssa olisi hoidettava siten, etteivät ne ole EU:n kannalta syrjiviä.

Albania on edistynyt merkittävästi viime vuosien aikana vapaan ja avoimen kauppajärjestelmän käyttöönotossa. Siitä tuli syyskuussa 2000 WTO:n jäsen, ja se on sitoutunut siten kaupan vapauttamiseen. Albanian viennissä ei ole yleensä rajoituksia (lukuun ottamatta nahkoja, vuotia ja romumetalleja, joiden vienti on edelleen kiellettyä). Rajoituksia sovelletaan myös puuhun ja puutuotteisiin metsien suojelemiseksi. Albaniassa sovelletaan edelleen valmisteveroja tiettyihin yhteisöstä tuotaviin tuotteisiin. Toisaalta tuontitulleja alennetaan asteittain. Korkein mahdollinen tulli on nyt 15 prosenttia (oltuaan 20 prosenttia vuonna 1999 ja 18 prosenttia vuonna 2000). Albania on myös poistanut määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. Albanian kauppavaje EU:n kanssa on huomattavan suuri: sen osuus viennistä on 94 prosenttia ja tuonnista 77 prosenttia (vuoden 2000 luvut).

Albania on hyväksynyt uuden tullikoodeksin, joka vastaa olennaiselta osin EY:n tullikoodeksia. Tullialalla on edistytty jatkuvasti vuodesta 1998 alkaen; edistyminen on merkillepantavaa. Tullien jatkuvasta alentamisesta huolimatta tullitulot ovat nousseet aiempaa tiukemman ja tehokkaamman tullihallinnon ansiosta. EU:n vaatimusten täyttämiseksi on tehtävä kuitenkin vielä paljon, erityisesti välineiden (infrastruktuurit, laboratoriot), henkilöstöresurssien (koulutus) ja IT-teknologian osalta. Lisäksi on todettava, että vaikka julkisen talouden kestävyys Albaniassa on parantunut erityisesti tehostuneen veronkannon ansiosta (tullitulojen tärkeimmän tekijän muodostavat tällä hetkellä alv, jonka osuus on kasvanut tasaisesti 36 prosentista (vuonna 1996) 58 prosenttiin (vuonna 2000). Alv:n osuus valtion tuloista oli 31,6 prosenttia vuonna 2000), tullimaksujen osuus Albanian kokonaistuloista säilyy merkittävänä erityisesti siirtymävaiheen alussa.

(Koska määrällisiä rajoituksia ei ilmeisesti ole, yhdistetty nimikkeistö on jo käytössä ja tullimaksuja alennetaan asteittain) Albania pystyy oletettavasti täyttämään jotkin tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevista VAS:n perusvaatimuksista, mutta siirtymävaiheen aikana on toteutettava vielä merkittäviä ponnisteluja. Erityisesti tullimenettelyjä on parannettava asteittain tehostamalla rajavalvontaa, henkilöstöä on koulutettava edelleen, ja EU:n vaatimusten mukaisia tietojärjestelmiä on kehitettävä. Albanian on arvioitava tullien poistamisen vaikutuksia talouden eri aloihin, erityisesti maatalouteen, jonka osuus on yli 50 prosenttia bruttokansantuotteesta. Herkkien alojen turvaamisen vuoksi ja tullimaksujen valtion kokonaistuloista muodostaman osuuden (11 prosenttia vuonna 2000) perusteella Albanian on poistettava tullinsa asteittain, mahdollisesti siten, että siirtymäkauden alussa tulleja alennetaan vain vähän ja sen lopussa nopeammassa tahdissa. EU:n on ehkä harkittava erityiskohtelua suuremmalle määrälle herkkiä aloja kuin EJTM:n ja Kroatian kohdalla.

3.3.1 Teollisuustuotteiden kauppa

Teollisuustuotteet muodostavat suurimman osan EY:n ja Albanian kahdenvälisestä kaupasta. Albanian teollisuustuotteiden tuonti yhteisöön on vapautettu tullista. Tämän suosituimmuuskohteluun perustuvan kauppajärjestelmän ansiosta Albania voi lisätä sekä "perinteisten" tuotteidensa, kuten jalkineiden ja tekstiilituotteiden, että uusien teollisuustuotteiden vientiään asteittain. Albania ei ole kuitenkaan pystynyt tähän mennessä hyötymään kunnolla EU:n myöntämistä kauppaeduista; tähän ovat syynä laatuerot ja kyvyttömyys täyttää EU:n normeja ja standardeja. Lisävoimavaroja olisi myönnettävä mahdollisuuksien mukaan laatustandardien kehittämiseen viennin tarjontakapasiteetin parantamiseksi.

3.3.2 Maatalous- ja kalastustuotteiden kauppa

Maatalous muodostaa merkittävän osan Albanian taloudesta (yli 50 prosenttia bruttokansantuotteesta). Maatalouden (kalastus mukaan lukien) kasvumahdollisuudet ovat varsin suuret sekä tuotannon että kaupan osalta. Albanian vienti on kuitenkin käytännössä vähäistä tuotanto- ja laatuongelmien vuoksi, minkä vuoksi maataloustuotteiden osuus Albanian EU:hun suuntautuvasta kokonaisviennistä on ainoastaan noin 10 prosenttia, samalla kun niiden osuus EU:sta tapahtuvasta tuonnista on yli 30 prosenttia.

EU on myöntänyt merkittäviä yksipuolisia kauppamyönnytyksiä useimmille Albanian maataloustuotteille. Albanian olisi teollisuustuotteita koskevan ehdotuksen tavoin lakkautettava tullinsa siirtymävaiheen aikana asteittain, jotta se voisi turvata tietyntasoisen veronkannon ja kehittää maatalouttaan.

3.4 Työntekijöiden liikkuvuus, sijoittautuminen, palvelut ja pääoma

3.4.1 Työntekijöiden vapaa liikkuvuus

VAS:ssa edellytetään, että sekä EU:n että Albanian on taattava alueelleen laillisesti sijoittautuneiden työntekijöiden syrjimätön kohtelu työolojen, palkkojen ja erottamisen suhteen. EU:ssa tai Albaniassa laillisesti työskentelevän työntekijän puoliso ja lapset pääsevät työmarkkinoille työntekijän sallitun maassaolon aikana. Lisäksi EU:n edellytetään soveltavan tiettyjä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevia sääntöjä EU:ssa laillisesti työskenteleviin Albanian kansalaisiin ja heidän kanssaan laillisesti maassa asuviin perheenjäseniin. Tiettyjen sääntöjen osalta Albanian olisi myös myönnettävä samanlainen kohtelu Albaniassa laillisesti työskenteleville EU:n kansalaisille ja heidän kanssaan asuville perheenjäsenille.

Albanian on toteutettava toimenpiteitä sen takaamiseksi, että Albaniassa laillisesti työskentelevien henkilöiden oikeutta syrjimättömään kohteluun kunnioitetaan. Yhteisö toteuttaa vastaavanlaisia toimenpiteitä.

3.4.2 Sijoittautuminen

Albanian on VAS:n mukaisesti myönnettävä EU:n yrityksille oikeus sijoittautua Albaniaan. Vaatimus koskee kumpaakin osapuolta. Albaniaan sijoittautuneille EU:n yrityksille on suotava joko kansallinen kohtelu tai suosituimmuuskohtelu sen mukaan, kumpi näistä on yritysten kannalta edullisempi. Siirtymäkauden aikana tutkitaan näiden oikeuksien ulottamista sellaisiin EU:n tai Albanian kansalaisiin, jotka haluavat sijoittautua maahan itsenäisinä ammatinharjoittajina. "Avainhenkilöstön" osalta voidaan ottaa käyttöön erityisiä sijoittautumismääräyksiä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevista määräyksistä poiketen.

Albania suhtautuu tällä hetkellä melko vapaamielisesti sijoittautumiskysymykseen, ja EU:n yritykset saavat sijoittautua Albaniaan. Menettelyt ovat kuitenkin edelleen hankalia, ja asiaa koskeva Albanian lainsäädäntö ei ole vieläkään kovin selkeä. Tämä estää EU:n yrityksiä sijoittautumasta Albaniaan ja rajoittaa ulkomaisia suoria hankintoja. Lisäksi ulkomaalaisten ostajien maakauppoihin kohdistuu rajoituksia. Vaikka avointa syrjintää ei ole havaittavissa, tarvitaan toimia tasavertaisten toimintaedellytysten takaamiseksi. Kansallisen kohtelun tai suosituimmuuskohtelun takaaminen niille EU:n tai Albanian kansalaisille, jotka haluavat sijoittautua maahan itsenäisinä ammatinharjoittajina, vaatii luultavasti perusteellisia neuvotteluja Albaniassa todetun voimakkaan muuttoliikkeen vuoksi. Neuvottelut voidaan käydä todennäköisesti vasta siirtymävaiheen lopussa.

3.4.3 Palvelujen kauppa

Mahdollinen tuleva sopimus takaa asiaa koskevien WTO:n määräysten, erityisesti GATS-sopimuksen V artiklan, mukaisen palvelujen kaupan asteittaisen ja vastavuoroisen vapauttamisen. Yritykset, jotka eivät ole sijoittautuneet toisen osapuolen alueelle, saavat GATS-määräysten mukaisesti asteittain - erityisesti sen mukaisesti, missä määrin eri alojen lainsäädäntöjen lähentämisessä on edistytty - oikeuden tarjota palveluja. Tämän vapauttamisen toteutusta valvotaan sopimuksen mukaisesti, erityisesti rahoituspalvelujen osalta.

Albania pyrki WTO:n jäsenyyttä koskevien neuvottelujensa aikana tarmokkaasti avaamaan taloutensa ulkomaisille yrityksille ja investoinneille. Vapauttaminen on ulotettu koskemaan myös palveluja. Rahoitusalalla on kuitenkin edelleen huomattavia rajoituksia, vaikkakin tämän alan ja vakuutusalan asteittainen vapauttaminen on suunnitteilla. Televiestintäala on tarkoitus vapauttaa vuoden 2003 loppuun mennessä kokonaan. Liikennepalvelujen vapauttamiseen tarvitaan luultavasti enemmän aikaa, koska ala on yleisesti ottaen huonosti hoidettu Albaniassa, ja alaa koskevien EY:n lainsäädännön vaatimusten vuoksi.

3.4.4 Maksuliikenne ja pääomanliikkeet

Albanian on VAS:n yhteydessä sitouduttava sekä maahan että pois maasta suuntautuvien pääomanliikkeiden asteittaiseen vapauttamiseen erityisesti suorien hankintojen osalta. Myös sijoittajien suojeleminen investointien ja voittojen rahaksi muuttamisen ja kotiuttamisen osalta on taattava.

Pyramidijärjestelmien romahdettua vuonna 1997 Albanian viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä taloudellisen infrastruktuurin uudistamiseksi. Kansallinen liikepankki on jo yksityistetty ja säästöpankin, maan suurimman pankin, yksityistämisprosessi on aloitettu. Pääomanliikkeiden vapauttamista koskevaa lainsäädäntöä otetaan parhaillaan käyttöön asteittain. Albanian pankki on hionut rahapolitiikassa käyttämiään välineitä ja se aikoo luopua vähimmäiskoroista ja luottorajoituksista ja parantaa pankkivalvontaa koskevia sääntöjä. Maksuliikenteen asteittaisen vapauttamisen ja pääoman liikkuvuuden perusta on siten luotu.

Albanian lainsäädännössä säädetään jo nyt investointien suojaamisesta ja kotiuttamismahdollisuudesta. Myös voittojen kotiuttamisesta säädetään.

3.5 Lainsäädännön lähentäminen, voimaansaattaminen ja täytäntöönpano

Tulevaan VAS:een sisältyy määräyksiä, jotka koskevat Albanian nykyisen ja tulevan lainsäädännön asteittaista yhdenmukaistamista yhteisön lainsäädännön kanssa. Albanian on ryhdyttävä huolehtimaan tämänhetkisen kehitystasonsa sallimissa rajoissa siitä, että sen lait ovat sopusoinnussa yhteisön säännöstön kanssa erityisesti sisämarkkinalainsäädännön avainalojen osalta. Albanian on suostuttava lainsäädännön lähentämistä koskeviin sitoviin määräaikoihin kilpailun alalla, teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien alalla, julkisten hankintojen, standardien ja sertifioinnin, rahoituspalvelujen, maaliikenteen, yhtiölainsäädännön, kirjanpidon, kuluttajansuojan, tiedonkeruun, työterveyden ja -turvallisuuden sekä yhdenvertaisten mahdollisuuksien aloilla.

Albania on pyrkinyt vuodesta 1992 yhdenmukaistamaan lainsäädäntöään yhteisön lainsäädännön kanssa. Voimaansaattaminen ja täytäntöönpano on kuitenkin edelleen vaillinaista erityisesti Albanian julkisten instituutioiden, hallinnon ja oikeuslaitoksen puutteiden vuoksi. Albanian kanssa tehtävässä VAS:ssa on korostettava Albanian lainsäädännön asteittaista lähentämistä EY:n lainsäädännön kanssa sekä voimaansaattamisen ja täytäntöönpanon varmistamista.

3.5.1 Kilpailu

Albanian on tulevan VAS:n mukaisesti pidättäydyttävä kaikista terveen kilpailun vaarantavista toimenpiteistä. Sen on kiellettävä muun muassa i) kaikki sellaiset yritysten väliset toimenpiteet ja yhdenmukaistetut toimintatavat, jotka saattavat estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua, ii) yhden tai useamman yrityksen Albaniassa harjoittama määräävän markkina-aseman väärinkäyttö, iii) kaikki sellainen julkinen tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita. Albanian olisi sitouduttava takaamaan avoimuus julkisten tukien alalla muun muassa ilmoittamalla EY:lle vuosittain myönnetyn tuen kokonaismäärä ja jakautuminen sekä toimittamalla mahdollisia tukimalleja koskevat tiedot pyydettäessä.

Albanian kilpailupolitiikan kehittäminen on vasta alkuvaiheissaan, vaikka peruslainsäädäntö on ollut voimassa vuodesta 1995 alkaen. Täytäntöönpano on äärimmäisen tehotonta, mikä johtuu erityisesti siitä, että alalle kohdennetut voimavarat ovat selvästi riittämättömiä. Vaikka lainsäädännössä säädetään riippumattoman kilpailuviraston perustamisesta, sellaista ei ole perustettu, ja kilpailuasioita käsitellään Albanian taloudellisen yhteistyön ja kauppa-asiain ministeriön taloudellisen kilpailun osastolla. Kyseisellä osastolla on vähän henkilökuntaa: kolme asiantuntijaa, joista kaksi työskentelee kilpailuasioiden ja yksi kuluttajansuoja-asioiden parissa. Tämän vuoksi lainsäädännön täytäntöönpanomahdollisuudet ovat erittäin rajalliset.

Valtion tukien käsitettä, niiden yhteydessä käytettyjä toimintatapoja ja muita tavanomaisia menettelyjä (ilmoittaminen, valvonta ja kertomusten laatiminen) ei tunneta Albaniassa. Tämä ala vaatii aivan erityisiä ponnisteluja, jotta Albania pystyisi tulevaisuudessa sitoutumaan VAS:sta johtuviin velvoitteisiin ja panemaan niitä täytäntöön.

Albaniassa harmaa talous on edelleen hyvin yleistä, ja maan tosiasiallinen tilanne estää terveen kilpailun laillisesti toimivien yritysten ja harmaan talouden toimijoiden välillä. Tämä seikka on erityisen vahingollinen niiden yritysten kannalta, jotka haluavat investoida ja toimia laillisesti Albaniassa. Albanian on ponnisteltava tarmokkaasti tämän alan kehittämiseksi voidakseen panna tulevan VAS:n määräykset täytäntöön asianmukaisesti.

3.5.2 Teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet

Albanian on ennen siirtymäkauden päättymistä toteutettava kaikki teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien tehokkaan ja asianmukaisen suojan - johon sisältyy myös suoja väärennettyjä ja laittomasti valmistettuja tavaroita vastaan - ja niiden noudattamisen varmistamisen edellyttämät toimenpiteet ja varmistettava, että kyseinen suoja on yhteisössä vallitsevaa tasoa vastaavalla tasolla. Lisäksi sen on liityttävä eräisiin sellaisiin monenvälisiin yleissopimuksiin, joissa jäsenvaltiot ovat osallisina tai joita tosiasiallisesti sovelletaan yhteisössä.

Albania on jo nykyisen yhteistyösopimuksen yhteydessä sitoutunut toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien suoja on yhteisössä vallitsevaa tasoa vastaavalla tasolla, ja liittymään asiaa koskeviin kansainvälisiin yleissopimuksiin. Se on edistynyt selvästi etenkin asiaa koskevan peruslainsäädännön osalta. Albania, joka on ollut maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) jäsen vuodesta 1992, on jo allekirjoittanut merkittävän määrän tekijänoikeuksien alaa koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia (Bernin yleissopimus, Rooman yleissopimus, Geneven yleissopimus, TRIPs-sopimus) samoin kuin teollisoikeuden suojelemisesta tehdyn Pariisin yleissopimuksen ja tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Madridin yleissopimuksen. Albania on WTO:hon liittymisensä yhteydessä sitoutunut noudattamaan TRIPs-sopimusta kaikilta osin.

Albania tekee jatkuvasti yhteistyötä Euroopan patenttiviraston kanssa, ja Euroopan patenttisopimus on tarkoitus ratifioida lähiaikoina. Albanian patenttivirasto, jossa on 10 työntekijää ja kolme osastoa, on rekisteröinyt tähän mennessä 18 502 tavara- ja palvelumerkkiä. Hakemusten määrä kasvaa vuosittain.

Lainsäädännön täytäntöönpano on kuitenkin edelleen puutteellista. Hallinnollisia valmiuksia on lisättävä erityisesti lujittamalla niitä hallintoelimiä, jotka osallistuvat suoraan tai välillisesti teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien suojelemiseen (Albanian patenttivirasto, tekijänoikeuksista vastaavan nuoriso- ja urheiluministeriön asianomaiset osastot, riippumattomat tekijänoikeusjärjestöt, tulli, oikeuslaitos). Albanian tietämys teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvistä asioista on edelleen riittämätöntä, ja sitä on parannettava. Oikeuslaitosta on lujitettava merkittävästi täytäntöönpano-ongelmien ratkaisemiseksi huolehtimalla erityisesti asianmukaisesti koulutettujen tuomareiden riittävyydestä.

3.5.3 Julkiset hankinnat

Albanian on VAS:n mukaisesti taattava, että yhteisön yritykset voivat tehdä julkisia hankintoja koskevia tarjouksia samoin perustein kuin albanialaiset yritykset. Albanian on yhdenmukaistettava julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntönsä yhteisön lainsäädännön kanssa asteittain. Lisäksi sen on lujitettava asiasta vastaavia hallintoelimiä ja oikeuslaitosta, jotta julkisia hankintoja koskevat menettelyt voitaisiin toteuttaa asianmukaisesti.

Julkisia hankintoja koskeva Albanian lainsäädäntö tuli voimaan vuonna 1996. Kyseinen lainsäädäntö perustuu pääasiallisesti Yhdysvaltojen UNICITRAL-lakiin, eikä yhteen sopivuutta EU:n vaatimusten kanssa aina taata. Julkisia hankintoja koskevan lain tarkistettua versiota valmistellaan parhaillaan. Kyseisessä laissa on otettava huomioon tarve yhdenmukaistaa lainsäädäntöä edelleen EU:n vaatimusten kanssa; lisäksi siinä on käsiteltävä joitain nykyisessä lainsäädännössä havaittuja puutteellisuuksia. Tämänhetkisen lainsäädännön mukaan julkisista hankinnoista vastaavan viraston (Public Procurement Agency, PPA) pitäisi pääosin huolehtia Albanian julkisten hankintojen järjestelmän kehittämisestä. Viraston henkilöstömäärä on kuitenkin hyvin vähäinen (9 henkilöä, joista ainoastaan 4 on erikoistunut hankintoihin), ja työntekijöiden koulutus on riittämätön.

Julkisia hankintoja koskevien määräysten voimaansaattaminen ja täytäntöönpano on puutteellista. Albanian valtion tarkastusvirasto on todennut alalla huomattavan määrän puutteita ja sääntöjenvastaisuuksia (katso julkista hallintoa koskeva kohta B, 1.1.4). Avoimen tarjouskilpailun periaatteesta poiketaan liian usein (tämä toteamus koskee ajanjaksoa välillä lokakuu 2000 - maaliskuu 2001, jolloin kansallisia avoimia tarjouskilpailuja oli 624 kappaletta ja kansainvälisiä tarjouskilpailuja 12 kappaletta, kun taas rajoitettujen tarjouskilpailujen määrä oli 715 ja tarjouspyyntöjen määrä 640. Suoria sopimuksia koskevat tiedot eivät ole käytettävissä.) Ei ole myöskään selvää, milloin ja millä perusteella avoimesta kansallisesta tarjouskilpailusta tulee avoin "kansainvälinen" tarjouskilpailu. Valituksia tehdään paljon (julkisista hankinnoista vastaava virasto sai käsiteltäväkseen 106 valitusta huhtikuussa 2001) eikä niitä käsitellä ajoissa, mikä johtuu erityisesti voimavarojen puutteesta.

Julkisista hankinnoista vastaavan viraston lujittamisella on kova kiire julkisia hankintoja koskevien käytäntöjen edistämiseksi, julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön parantamiseksi ja niitä koskevien Albanian määräysten täsmentämiseksi edelleen. Albanian on käsiteltävä kysymystä pian, jotta se voi panna täytäntöön tavanomaisten VAS:sta johtuvien lainsäädännön yhdenmukaistamista koskevat velvoitteet ja jotta EU:n yrityksillä olisi yhdenvertaiset edellytykset päästä julkisten hankintojen markkinoille Albaniassa.

3.5.4 Standardisointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi

Täyttääkseen VAS:sta johtuvat velvoitteet Albanian on saatettava lainsäädäntönsä asteittain yhdenmukaiseksi yhteisön teknisten määräysten ja standardointia, metrologiaa, akkreditointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevien eurooppalaisten menettelyjen kanssa. Sen on erityisesti i) edistettävä yhteisön teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointi menettelyjen käyttöä, ii) laadittava tarvittaessa eurooppalaista vaatimusten mukaisuuden arviointia koskevia pöytäkirjoja, iii) edistettävä laadunvarmistuksen infrastruktuurin eli standardoinnin, metrologian, akkreditoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kehittämistä sekä iv) edistettävä Albanian osallistumista asiantuntijajärjestöjen (CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET) toimintaan.

EY-standardien hyväksyminen Albaniassa on edennyt toivotulla tavalla vuodesta 1992 alkaen. Phare Praq III -ohjelma on osoittautunut hyödylliseksi tueksi yhdenmukaistamiselle. Saatujen tietojen mukaan standardeja ja sertifiointia koskeva peruslainsäädäntö on annettu. Standardeista vastaavan standardoinnin pääosaston on tarkoitus luopua akkreditointiin liittyvistä toimista. Vuonna 1999 2 prosenttia Albanian standardeista oli eurooppalaisen standardin (European Norm, EN) mukaisia. Nykyään vastaava luku on 18 prosenttia. Viranomaisten ilmoittama tavoite 56 prosentin tason saavuttamisesta vuoden 2002 loppuun mennessä on kunnianhimoinen, mutta ei tunnu realistiselta. Albanian viranomaisten mukaan ensisijaisena tavoitteena on uuteen lähestymistapaan perustuvien direktiivien mukaisten standardien antaminen. Koska toimivaa markkinavalvontajärjestelmää (katso jäljempänä) ja asianmukaista tuotevastuulainsäädäntöä ei ole, uuteen lähestymistapaan perustuvia direktiivejä ei voida panna täytäntöön tehokkaasti.

Sertifiointitoimien osalta voidaan todeta, että Albaniassa on 35 hyväksyttyä laboratoriota, joista 10 on yksityisessä omistuksessa. Kansallista laadunvalvontaohjelmaa koskeva luonnos on laadittu, ja tavoitteena on luoda albanialainen laatuyhteiskunta ja ottaa käyttöön kansallinen laadunvalvontapalkinto. Kansallinen metrologian ja kalibroinnin laitos on perustettu, mutta Albanian metrologista järjestelmää on parannettava.

Vaikka standardointia koskeva oikeusperusta on luotu, alalla on vielä huomattavasti parantamisen varaa. Sertifiointimenettelyt ovat käytännössä lähes merkityksettömiä talouden toimijoiden mielenkiinnon puuttumisen vuoksi.

3.5.5 Kuluttajansuoja

Tarvitaan tehokas kuluttajansuoja takaamaan markkinatalouden asianmukainen toiminta; kyseinen suoja edellyttää hallinnollisen infrastruktuurin kehittämistä, jotta voidaan turvata markkinoiden valvonta ja lainsäädännön täytäntöönpano alalla. Täyttääkseen VAS:sta johtuvat velvoitteensa Albanian on i) kehitettävä yhteisön lainsäädännön mukainen aktiivinen kuluttajansuojapolitiikka, ii) yhdenmukaistettava lainsäädäntönsä kuluttajansuoja lainsäädännön kanssa ja iii) otettava käyttöön tehokas kuluttajansuoja kulutustavaroiden laadun parantamiseksi ja asianmukaisten turvallisuusstandardien säilyttämiseksi.

Albanian kuluttajansuojalaki on ollut voimassa vuodesta 1997; laissa otetaan käyttöön kuluttajajärjestöjä koskevat oikeudelliset puitteet. Erääseen Albanian ministeriöön on perustettu kuluttajansuoja-asioista vastaava yksikkö. Lain täytäntöönpano on kuitenkin puutteellista, ja kuluttajansuoja Albaniassa on riittämätön. Kansalaisyhteiskunnan kehittäjätahojen (kansalaisjärjestöt, kuluttaja järjestöt) aktiivinen osallistuminen kuluttajansuojaprosessiin on vähäistä, eivätkä nykyiset hallintoelimet pysty takaamaan riittävää suojaa. Markkinavalvontajärjestelmää, joka on keskeinen kulutustuotteiden laatuvaatimusten ja turvallisuusstandardien noudattamisen takaamiseksi, on kehitettävä edelleen.

3.5.6 Työolot ja yhdenvertaiset mahdollisuudet

Albanian on VAS:n mukaisesti yhdenmukaistettava työoloja, erityisesti työturvallisuutta ja -terveyttä, sekä yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskeva lainsäädäntönsä asteittain.

Albaniassa on otettu käyttöön työoloja koskevat perusvaatimukset, mutta ne poikkeavat merkittävästi EY:n kyseistä alaa koskevista vaatimuksista; lisäksi niiden soveltaminen on puutteellista. Yhdenvertaisten mahdollisuuksien osalta Albania on ratifioinut kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen vuonna 1994, mutta ei ole vielä laatinut kertomusta sen täytäntöönpanosta. Tärkein yhdenvertaisia mahdollisuuksia edistävä elin on Albanian nais- ja perheasioiden komitea, mutta organisatoriset ongelmat ja varojen puute haittaavat sen toimintaa. Valtion tuki on vähäistä.

Albanian on kehitettävä työoloja ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskevaa lainsäädäntöään ja varsinkin sellaisia hyviä käytäntöjä, joiden tarkoituksena on taata asteittainen yhteensopivuus EY:n säännöstön kanssa, työmarkkinaosapuolten rooli mukaan lukien. Yhteistyö VAS:n puitteissa edistäisi kyseistä kehitystä.

3.6 Oikeus- ja sisäasiat

Albania on edistynyt vuoden 1999 kertomuksen aihealueilla: virkamieslain mukainen peruslainsäädäntö Albanian poliisia varten on annettu, mutta sitä on kehitettävä edelleen ja - ennen kaikkea - se on pantava täytäntöön. Poliisin toiminta on parantunut, ja voidaan todeta yleisesti, ettei Albania ole enää vuosien 1997-1998 kaltaisessa kriisitilanteessa. Koulutusta, pitkän aikavälin strategista suunnittelua ja välineitä on kuitenkin vielä parannettava. Aseiden keräämisen ja tuhoamisen osalta on tapahtunut jonkin verran vähäistä edistystä, mutta erityisesti tietyissä osissa maata tarvitaan vielä merkittäviä lisätoimia.

3.6.1 Hallintoelinten lujittaminen ja oikeusvaltion periaate

Oikeus- ja sisäasioiden alalla Albanian pitäisi lujittaa hallintoelimiä kaikilla tasoilla; erityisesti on lujitettava lainsäädännön täytäntöönpanon ja oikeushallinnon aloihin osallistuvia elimiä. Oikeusvaltion periaatteen ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden lujittaminen, oikeuslaitoksen tehokkuuden lisääminen ja tuomareiden asianmukaisen koulutuksen takaaminen ovat tältä osin ensisijaisia tavoitteita.

Albania ei ole enää vuosina 1997 ja 1998 vallinneessa kriisitilanteessa; varsinkin turvallisuus ja yleinen järjestys ovat parantuneet. Edistystä on tapahtunut selvästi, vaikka lisäponnistelut ovatkin tarpeen. Poliisin toiminnan osalta on suoritettu selkeä vastuunjako poliisin pääosaston ja yleisestä järjestyksestä vastaavan ministeriön välillä. Lisäksi yleisiä oikeudellisia puitteita on kehitetty edelleen, ja ne vaikuttavat nyt melko kattavilta. Eräiden tärkeiden tekijöiden, kuten lainsäädännöllisen infrastruktuurin luominen hallintopoliisin organisaatiota ja toimintaa koskevan lain täytäntöön panemiseksi, kehittäminen on kuitenkin vielä saatettava päätökseen. Keskipitkän aikavälin kehitystä ohjaava poliisin uudistamisstrategia on hyväksytty. Strategian mukaan poliisivoimia vähennetään sekä niiden toiminnan tehostamiseksi että varojen kohdentamiseksi työolojen ja palkkojen parantamiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään poliisien valintaan, pätevyyteen ja koulutukseen. Albania on hyväksynyt suunnitelman, jonka tavoitteena on ihmisoikeuskysymyksiin erikoistuneiden poliisivoimien kouluttaminen. Tämä on myönteinen asia, koska poliisin epäasianmukaisesta käytöksestä on tehty joitain valituksia viime kuukausina. Kaikki edellä mainitut toimenpiteet on toteutettu yhteistyössä Albaniassa toimivien EU:n ja kansainvälisten järjestöjen tukiohjelmien työntekijöiden kanssa.

Valtion poliisia koskevan lain täytäntöönpanoon vaikuttavia rakenteellisia muutoksia toteutetaan ilmeisesti parhaillaan. Tärkeimmät toimenpiteet koskevat poliisin siviilivalvonnan tehostamista, pyrkimyksiä rajoittaa poliittisia vaikutuksia ja erityisten rakenteiden käyttöönottoa turvallisuuskysymysten, erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden, käsittelemiseksi. Koulutustoimet jatkuvat, mutta kouluttajien kouluttamiseen, erikoistumis koulutukseen ja korkea-arvoisten poliisivirkamiesten koulutukseen on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota. Parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä poliisin käytöksen ja poliisia koskevien käsitysten parantamiseksi sekä poliisien keskuudessa esiintyvän korruption torjumiseksi, mutta toimia olisi tehostettava. Lakien täytäntöönpanosta vastuussa olevien elinten (poliisi, tiedottamisesta vastaavat yksiköt, oikeuslaitos) välistä koordinointia on ryhdytty parantamaan, mutta lisätoimet ovat tarpeen.

3.6.2 Turvapaikkaa ja siirtolaisia koskevat kysymykset, ulkorajojen valvonta ja viisumikysymykset

Albanian on otettava käyttöön turvapaikka- (lainsäädäntö, turvapaikan hakumenettelyt) ja siirtolaiskysymyksissä (laillinen/laiton siirtolaisuus), ulkorajojen valvonnassa ja viisumikysymyksissä toteutettavaa yhteistyötä koskevat oikeudelliset puitteet myös alueellisella tasolla. Takaisinottoa koskevien määräysten sisällyttäminen lainsäädäntöön olisi tärkeää laittoman maahanmuuton ehkäisemistä ja valvontaa koskevan yhteistyön kannalta olennaisen.

Turvapaikkaa ja siirtolaisia koskeva Albanian lainsäädäntö on melko kattava ja täyttää kansainvälisesti hyväksytyt vaatimukset. Kyseisten lakien näitä kysymyksiä koskevia säännöksiä ei ole kuitenkaan pantu täytäntöön tälläkään alalla. Ministerineuvoston elokuussa 2000 tekemässä päätöksessä määrätään pidätetyille ulkomaalaisille luotavista vastaan otto keskuksista, mutta näiden keskusten luonteesta tai toiminnasta ei anneta tämän tarkempia tietoja. Turvapaikka- ja siirtolaiskysymysten asianmukaisen käsittelyn edellyttämien rakenteiden luominen turvapaikanhakijoita ja siirtolaisia varten on ollut hidasta, vaikkakin joitain valmistelevia toimenpiteitä on toteutettu. Yhteistyössä UNHCR:n kanssa ollaan parhaillaan perustamassa työryhmiä, joiden tarkoituksena on suunnitella hanketta. Yleisestä järjestyksestä vastaava Albanian ministeriö antoi helmikuussa 2000 (turvapaikkajärjestelmä ei ollut käyttöönottohetkellä vielä täysin valmis) väliaikaiseksi toimenpiteeksi tarkoitetun hallinnollisen määräyksen, jonka mukaan haastatteluja on suoritettava määräajoin sen selvittämiseksi, ovatko alueelta tavatut henkilöt taloudellisista syistä muuttavia siirtolaisia, suojelun tarpeessa olevia pakolaisia vaiko ihmiskaupan uhreja. Tämän määräyksen täytäntöönpano on ollut kuitenkin toistaiseksi puutteellista (ainoastaan 17:ää henkilöä haastateltiin 15. helmikuuta ja 26. huhtikuuta välisenä aikana).

Albania on tehnyt takaisinottoa koskevat sopimukset Italian ja Sveitsin kanssa. Kahdenvälinen takaisinottoa koskeva sopimus, joka ei kata kolmansien maiden kansalaisia, allekirjoitettiin Belgian kanssa huhtikuussa 2001. Takaisinottokäytäntöä sovelletaan myös Kreikan kanssa, ei kuitenkaan virallisen takaisinottoa koskeva sopimuksen nojalla, vaan ainoastaan Albanian ja Kreikan väliseen poliisiyhteistyötä koskevaan sopimukseen sisältyvän takaisinottolausekkeen perusteella. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että nykyiset ja suunnitellut takaisinottosopimukset tarjoavat turvapaikanhakijoille ja pakolaisille vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen määräysten mukaiset asianmukaiset takeet. On kuitenkin epävarmaa, onko Albanialla taloudellisia edellytyksiä noudattaa näitä sopimuksia.

Rajavalvontaa on tehostettava edelleen erityisesti maan pohjoisosissa. Sen lisäksi, että rajanylityspaikkoja pyritään parantamaan jatkuvasti, tarvitaan toimia Albanian merirajojen ja vihreiden rajojen valvontaa koskevien strategioiden kehittämiseksi. Riskien arviointi ja niistä tiedottaminen on edelleen riittämätöntä, mikä edistää laitonta kauppaa ja salakuljetusta. Olisi laadittava sellainen yhtenäinen rajavalvontastrategia, jossa otetaan huomioon tarve koordinoida rajoilla toimivien lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien eri elinten toimet aiempaa paremmin ja tarve saattaa tehokkaat tarkastukset ja rajanylityksen helpottamiseen liittyvät vaatimukset tasapainoon keskenään.

Albanian tämänhetkisessä viisumijärjestelmässä määritellään ne maat, joista Albaniaan saavuttaessa viisumia ei tarvita, sekä ne maat, joista saavuttaessa viisumi on pakollinen. Ne maat, joiden osalta viisumi vaaditaan, voidaan jakaa edelleen maihin, joista saapuvat voivat hankkia viisumin saavuttuaan Albaniaan (viisumeja myönnetään maarajoilla, merisatamissa tai lentokentillä), ja maihin, joista saapuvien on hankittava viisumi jostain Albanian ulkomailla sijaitsevasta konsulaatista. Yhteisössä käytössä olevia viisumijärjestelmiä vastaavan järjestelmän käyttöön ottamiseksi tarvitaan teknisiä valmiuksia. Albanialla on ulkomailla 33 konsulaattia, jotka myöntävät maahantuloviisumeja. Konsulaatti ilmoittaa myönnetyistä viisumeista ulkoasiainministeriölle, joka puolestaan tiedottaa niistä rajaviranomaisille. Albanialla ei ole kuitenkaan käytössä tietoverkkoa, joten järjestelmää on kehitettävä asteittain.

3.6.3 Rahanpesun torjunta

Albanian on otettava käyttöön yhteistyökehys, jonka tarkoituksena on estää se, ettei sen rahoitusjärjestelmiä käytetä rikollisten toimien tuottaman hyödyn rahanpesuun. Tämän alan yhteistyöhön sisältyy hallinnollinen ja tekninen apu sellaisten rahanpesun torjuntaan tarkoittetujen asianmukaisten sääntöjen käyttöön ottamiseksi, jotka ovat vertailukelpoisia yhteisön ja muiden kansainvälisten elinten, erityisesti rahoitusalan rahanpesutyöryhmän (FATF) vastaavien sääntöjen kanssa.

Albania on allekirjoittanut rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista koskevan yleissopimuksen ja ottanut äskettäin käyttöön rahanpesun torjuntaa koskevan peruslainsäädännön (joka tuli voimaan 6. joulukuuta 2000). Parhaillaan valmistellaan tämän lainsäädännön täysimääräisen täytäntöönpanon edellyttämää sekundaarilainsäädäntöä, ja valtiovarainministeriöön on tarkoitus perustaa erityinen koordinointielin. Rahanpesua koskeva lainsäädäntö pannaan täytäntöön osana rahoituspolitiikkaa sen jälkeen kun kyseistä politiikkaa koskeva lainsäädäntö on tullut täysimääräisesti voimaan.

Vaikka Albaniassa ei voida avata nimettömiä tilejä ja vaikka Albanian lainsäädännössä säädetään määrältään huomattavien tai epäilyttävien tilisiirtojen valvonnasta, Albania ei pysty vielä torjumaan rahanpesua tehokkaasti. Rakenteita on lujitettava, ja lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien elinten, rahoitusalan ja oikeuslaitoksen välistä koordinointia on parannettava merkittävästi. Tältä osin on pantava merkille, ettei Albaniassa ole annettu tähän mennessä ainoatakaan rahanpesua koskevaan syytteeseen perustuvaa tuomiota.

3.6.4 Rikollisuuden ja muiden laittomien toimien ehkäiseminen ja torjunta sekä laittoman kaupan ja laittomien huumeiden torjunta

Albanian on kehitettävä yhteistyökehys rikollisten ja laittomien toimien, erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja ehkäisemiseksi. Albanian on kiinnitettävä erityistä huomiota ihmiskauppaan, laittomiin taloudellisiin toimiin (muun muassa korruptioon sekä teollisuusjätteitä, radioaktiivisia aineita ja väärennettyjä tavaroita koskeviin laittomiin liiketoimiin), laittomaan asekauppaan ja terrorismiin. Lisäksi Albanian on toteutettava tarvittavat toimenpiteet huumeiden väärinkäytön eri muodoista aiheutuvien terveydellisten ja sosiaalisten vaikutusten ehkäisemiseksi, huumausaineiden kemiallisten esiasteiden väärinkäytön torjumiseksi ja laittoman huumekaupan torjumisessa käytettävien rakenteiden käyttöön ottamiseksi ja/tai lujittamiseksi.

Albaniassa on edistytty jossain määrin järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, mutta ponnisteluja on tehostettava tulevaisuudessa. Albania on allekirjoittanut merkittävän määrän kansainvälisiä yleissopimuksia, tarkistanut rikoslakia ja antanut uutta lainsäädäntöä järjestäytyneen rikollisuuden ja sen yleisimpien muotojen torjumiseksi. Uusia organisatorisia rakenteita on luotu (muun muassa aseiden ja huumeiden salakuljetuksen sekä ihmiskaupan torjunnan erikoisyksikköjä sekä poliisista, syyttäjistä ja tuomareista koostuva erikoisyksikkö, jolla on järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevat erityisvaltuudet), mutta niiden tämänhetkisiä toimintavalmiuksia on aiheellista epäillä, koska ne on perustettu vasta äskettäin ja koska henkilöstöresurssit ja tekniset tekniset ovat kauttaaltaan puutteellisia.

Ihmiskaupan valvomiseksi on toteutettu muun muassa ratsioita, mutta tämän vaikea kysymyksen ratkaiseminen on vielä kesken. Albanian viranomaisten on ryhdyttävä vakautussopimuksen nojalla perustetun laittoman kaupan torjunnan työryhmän piirissä tehtyjen sitoumusten edellyttämiin poliittisiin toimiin kiireellisesti ja saatettava voimaan sekä pantava täytäntöön nykyinen ihmiskauppaa koskeva lainsäädäntö. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että uhrit ja kauppiaat erotetaan toisistaan selvästi; lisäksi on tehostettava salakauppaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviä oikeustoimia, kohdennettava voimavaroja uudelleen uhrien auttamiseksi, varmistettava uhrien ja mahdollisten todistajien suojelu, ryhdyttävä ankariin toimenpiteisiin laittomaan kauppaan osallistuneita poliisikunnan jäseniä vastaan sekä tiukennettava rajavalvontaa (rajanylityspaikat ja siniset tai vihreät rajat) erityisesti sellaisilla rajanylityspaikoilla, joita tiedetään käytettävän laittomiin tarkoituksiin. Myös kansainvälistä yhteistyötä on tehostettava.

Laittomien huumeiden osalta Albania on ensisijaisesti kauttakulkumaa. Saatujen tietojen mukaan huomattava osa Eurooppaan tuotavista huumeista kuljetetaan Albanian kautta. Albaniaa koskevien tilastotietojen mukaan vuonna 2000 todettiin 547 huumekauppatapausta, 641 henkilöä sai huumesyytteen ja huumeita takavarikoitiin merkittävä määrä. Tekemistä riittää kuitenkin edelleen; erityisesti on tehostettava rajavalvontaa myös sinisellä ja vihreällä rajalla, lainsäädännön täytäntöönpanoelinten välistä yhteistoimintaa on parannettava ja kansainvälistä yhteistyötä on tehostettava nykyisen Italian ja Albanian välisen huumeidentorjuntayhteistyön mallin mukaisesti.

3.6.5 Käsiaseiden kerääminen ja tuhoaminen

Käsiaseita kerätään ja tuhotaan parhaillaan, mutta hanke etenee hitaasti. Aseiden keräämistä tehostettiin vuonna 2000 (jolloin käsiaseita kerättiin yhteensä 20 000 kappaletta), ja laittomia aseita koskeva laki annettiin syyskuussa 2000. Viranomaisten toiminta kaikkein vaikeimmilla alueilla (Fier, Berat, Korça, Shkoder ja Kukes) on ollut kuitenkin vähäistä.

Poliisin ja paikallisviranomaisten välistä yhteistyötä sekä yleisen tietämyksen lisäämistä koskevia toimia on toteutettu äskettäin. Ensimmäiset tulokset ovat myönteisiä, mutta näiden hankkeiden vaikutuksia voidaan arvioida asianmukaisesti vasta lähitulevaisuudessa.

Kerääminen on hidasta, eikä aseiden tuhoamisesta ole varmuutta. Joitain aseita on tuhottu varmasti kansainvälisen yhteisön avustuksella (noin 100 000 asetta, kun maassa arvioidaan olevan kaikkiaan 600 000 asetta), mutta kerättyjä aseita ei tuhota järjestelmällisesti. Osa kerätyistä aseista on poliisin tai armeijan hallussa. Albanian viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, ettei maassa ole todettu enää merkittävää asekauppaa tai aseiden salakauppaa.

Huonokuntoiset ammukset ovat Albanian ongelma. Kansainvälisen yhteisön tuella on suoritettu toteutettavuustutkimuksia, mutta mitään konkreettisia toimia ongelman ratkaisemiseksi asianmukaisesti ei ole toteutettu.

3.7 Yhteistyöpolitiikat

Tuleva VAS edellyttää tiiviin yhteistyön aloittamista hyvin monilla politiikanaloilla, jotta Albania voisi hyödyntää EU:n tarjoamaa neuvontaa ja apua taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi. Kyseinen prosessi ei rajoitu välttämättä EU:n ja Albanian kahdenväliseen yhteistyöhön, vaan voi sisältyä myös alueelliseen yhteyteen - tällaisessa tapauksessa erityistä huomiota kiinnitetään toimenpiteisiin, jotka voivat edistää Albanian ja sen naapurimaiden välistä yhteistyötä ja lisäävät siten alueellista vakautta.

3.7.1 Taloudellinen yhteistyö sekä rahoitus- ja tilastoalan yhteistyö

Albanian on toteutettava toimenpiteitä uudistamisen ja EU:n rakenteisiin tapahtuvan integraation helpottamiseksi parantamalla markkinatalouspolitiikkojen kehittämistä ja soveltamista. Albanian on parannettava valmiuksiaan tarjota tietoja makrotaloudellisesta suorituskyvystä ja makrotaloutta koskevista ennusteista, laatia taloudellista toimintaa koskevat periaatteet ja kehittää niiden soveltamisen edellyttämät välineet. Lisäksi sen on otettava EU:n talous- ja rahaliitto asianmukaisesti huomioon kehittäessään politiikkaansa. Albanian on kehitettävä tehokas ja kestävä tilastointijärjestelmä, joka pystyy tarjoamaan siirtymä- ja uudistusprosessissa tarvittavaa ajankohtaista, luotettavaa, objektiivista ja täsmällistä tietoa.

Albania on edistynyt taloudellista toimintaa koskevien periaatteiden laatimisessa. Kasvua ja köyhyyden vähentämistä koskeva strategia sekä keskipitkän aikavälin menokehys vuosiksi 2001-2003 osoittaa, että Albanian edellytykset toimia alalla asiantuntevasti ovat paranemaan päin. Jotkin taloudelliset indikaattorit ovat edelleen epätäsmällisiä. Tämä johtuu erityisesti harmaan talouden yleisyydestä Albaniassa ja Albanian tilastotietojen puutteellisuudesta. Vaikka Albanian tilastotoimisto (INSTAT) osallistuu jo EUROSTATin toimintaan, jonka tarkoituksena on eurooppalaisten tilastotietojen yhdenmukaistaminen, sen on kehityttävä edelleen täyttääkseen EY:n vaatimukset. Sen on erityisesti i) annettava asianmukainen asiaa koskeva lainsäädäntö, ii) parannettava menetelmiään makrotaloutta koskevien aggregaattien määrittämiseksi, iii) otettava käyttöön asianmukainen yhtiörekisteri ja iv) suoritettava väestönlaskenta loppuun. Lisäksi INSTATin on kehitettävä koulutusmenetelmiä ja